Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut hafva 69 nybyggen erhållit tillökning uti frihetstiden, hvaremot de i skatt ingångna utgöra 12TJ^ mantal inom kustlandet och 3fRdels mantal i Lappmarken eller tillsammans 15^f|:dels mantal. Vid 1842 års slut utgjorde Krono hemmans och nybygges Rökar å nedra landet 1,513 och i Lappmarken 1,066, eller tillsammans 2,579, samt hafva således under de föregående fem åren ökats med 222 Rökar, allt oberäknadt särskilde Krono lägenheter å kustlandet 191 och i Lappmarken 366, eller tillhopa 557 stycken. SLörsta delen af ortens invånare äro sjelfägande jordbrukare eller åboer å Krono hemman och nybyggen; deremot arrendatorer och brukare äro ganska ringa. Rättighet för bruk och vattenverk, alt till jordbrukares förfång uppdämma vatten, äger härstädes icke rum. Stats-bidrag: Kustlandet, med undantag af den ringa del, som förut tillhört Westernorrlands Län, är i allmänhet, strängt skattlagdt och roteradt. Tyngden af de mångå afgifterne, hvilka belasta jordbruket och inverka ofördelaktigt på näringarne, ökas för en del bland invånarne genom ortens v ids t röck L lie t och deraf följande långväga färder till utskylders och gärders afbördande, allmänna vägars underhållande samt hålloch transporl-skjutsning; hvaremot de undslippa inqvarterings-besväret, reservskjuls och vägplogning in natura vintertiden, hvilket endast drabbar de vid allmänna vägarne närmare boende inbyggarne och ungefärligen motsvarar de förstnämndes besvär. Sådant oaktadt hafva utskylderne de sednasle åren lill största delen erlagts vid uppbördsstämmorne, så att mindre betydande rester förefunnits. Beräkningsgrunden för de i Tabellen uppförde onera är medelpriset af ifrågavarande fem års markegång, och anmärkes här, enligt Eders Kongl. 12 Majrts Nådiga Cirkulär den 17:de April 1828, att uti kostnaden för Rustning och Rotering så mycket mindre inbegripas
Enligt Utskottets åsigt, bör det derföre vara Fullmäktige i Riksgälds-koutorel obetaget att för Rih. tilt R. St. Prol. 1856 & 1857. 4 Samt. 1 A/d. 28 Haft. 10 74 Stuts-Ulskottets Utlåtande i\:o 62. de lån, sorn upptagas utom riket, utfärda obligationerna å den myntsort, som Fullmäktige pröfva lämpligast och ändamålsenligast för upplåningens verkställande på de för Svenska Staten, såsom låntagare, mest förmånliga vilkor. Enligt de under sednaste riksdag fastställda lånevilkor, skulle räntan för de fonderade stats-obligalionerna icke få utgå med högre belopp, än 4 % å den i obligationerna förskriina lånesumma Till stöd för räntefotens inskränkning inom detta belopp, anfördes i dåvarande Stats-lllskolts afgifna utlåtande angående upplåningen af de lör jernvägs-anläggningarne erforderliga medel: alt räntefoten, för all i möjligaste mån minska det allmännas kostnader-för denna upplåning, icke boide bestämmas högre, än ovilkorligen erfordrades för upplåningens framgång; alt del härvid vore angeläget tillse, del icke den allmänna penninge-ränlan i landet så stegrades genom det för Statens obligationer fastställda räntebelopp, ali de i näringarne nedlagda eller at dessas idkare försträckta kapitaler lockades derifrån genom utsigten till större vinst af desammas förräntande emot dylika obligationer; samt alt, eniir Statens kredit, såvida den behörigen vårdades, mäste vara större än den kredit enskilda inrättningar inom samma land egde, detta företräde ingalunda borde af den förra begagnas på ett sätt, som motarbetade och möjligen tillintetgjorde de sednares verksamhet och framgång. Under den, efter Fikets Ständers sednaste sammanvaro, af Riksgälds-kontoret företagna upplåning emot funderande slals-obligationer, har visat sig, all den för dem bestämda ränta icke tillfredsställt låugifvarnes anspråk, ehuru den kontanta penningclillgången inom landel under de sednare åren varit större än vanligt. Såsom kändt är, har detta förhållande likväl redan undergått en märkbar och pä den allmänna räntan inverkande förändring.
Ridderskapet och Adeln har beslutat att, jemte de af Utskottet föreslagna kopparmynt, äfven ett om i öre Riksmynt borde präglas och, lika med 2- och 1-öre-styckena, utmyntas efter 600 R:dr Riksmynt pr skeppund viktualievigt, äfvensom inom Preste-Ståndet yttrats den åsigt, att prägling af ^-öre-stycken borde ega rum; men då, enligt Utskottets, af samtlige Riks-Stånden i liufvudsaken biträdda förslag, i öre icke skulle i offentlig räkenskap eller i taxor å allmänna afgifter upptagas, och ett mynt å denna låga valör, utom det att detsammas prägling kornme att innefatta afvikelse från ett på 10-tals-räkningen grundadt system, synes ingalunda vara för allmänna rörelsen behöfligt, särdeles vid betraktande af varu-värdenas stigande, har Utskottet funnit sig desto mindre ega skäl att nu tillstyrka utmyntning af t-öre-stycken, som något yrkande derom hvarken inom Borgareeller Bonde-Stånden blifvit framstäldt. Då Rikets Ständer ansett det af dem vid innevarande Riksdag antagna nya måttoch vigt-system böra af hvar och en enskild få i handel och rörelse användas från och med 1856 års början, eller samma tid, som för tillämpningen af det nya mynt-systemet är vorden af Utskottet föreslagen, torde det af några Ledamöter framställda yrkande om ett längre uppskof med sistnämnde systems införande icke böra till något afseende föranleda, särdeles som berörde yrkande grundats egentligen derpå, att de båda systemen borde samtidigt bringas till verkställighet; och får Utskottet, efter att sålunda hafva till besvarande upptagit de anmärkningar, som vid frågans återremitterande blifvit inom Riks-Stånden gjorda, till Rikets Ständers pröfning och godkännande härmed afgifva följande:
Oaktadt alla de bördor, som krig eller fred med Kejsar Napoleon medförde, under den tryckande beskattning, sani deraf blef en följd, angrep Preussen aldrig grundvalen för samhällets förkofran, försämrade aldrig sitt mynt, utan gjorde statskuld äfven med de största uppoffringar, såsom år 1813, då för Tresor-sedlar, som utgåfvos, och hvilka i allmänna uppbörden emottogos al pari, icke erhölls mer än 16 it iy för hundrade. Och belöningen bar varit, att, efter allmänna fredens återställande i Europa, Preussens industri och välstånd hastigt tillväxt; att räntan å dess stats-skubl nu kunnat utan svårighet nedsättas till 3| procent, och att de sedlar eller cassa-bevis, sorn Staten utgilver, löpa r än tefritt och äfven stundom med uppgäld emot silfvermynt, utan någon fond' och utan annan garanti, än att de i all statens uppbörd emottagas.” Uti denna reservation hafva instämdt: Herr Friherre Stjernstedt, J. Th. till alla delar, samt Herr Maechel, i hvad nämnde reservation afser fastighets-låne-fondens af Utskottet tillstyrkte förhöjning med 1,000,000 R:dr och fi anträdandet af den i Utskottets Betänkande N:o 29 föreslagne öfvei flyttning till Riksgäldskontoret af Bankens utlåning till Städer och Corporationer, af Herr Aker marij, F. ’’I följande punkter har jag varit af olika tankar roed Utskottets pluralitet, oeh får alltså emot dess beslut mig reservera. §• 19- Fonden för fastighetslån, för närvarande bestämd till 5,5oo,ooo R:dr, föreslås att ökas till 6,5oo,ooo R:dr.
I jordbrukets intresse hafva landtbruksskolor blifvit inrättade till stort gagn för detta, jordbruket och dess binäringar, men dessa skolor hafva dock mera uteslutande varit egnade åt att bilda jordbruks-inspektorer och rättare. Dessa hafva ock erhållit den nöjaktiga bildning, som motsvarat fordringarne från de större jordbruks-possessionerna i allmänhet. De ledande förmågorna öfver arbetet hafva sålunda blifvit sedda till godo, men så icke arbetet sjelf. Den egentlige arbetaren har uti de befindtiiga landtbruksskolorna ingenting lämpadt efter dens ställning, som framför allt skall arbeta med sina händer, och den mindre jordbrukarens behof och intressen motsvaras alldeles icke utaf dessa landtbruks-instituter eller skolor, då man undantager från dessa instituter utgående skrifter, spannmåls-, rotfrukters-, kreatursoch redskaps-utställningar m. m., som ju är afsedt för alla, och alla, som deraf vilja draga nytta, derutaf har gagn. Det lider icke tvifvel, att dessa instituter synas ifsedda ytterst för att bereda fördelar åt den jemförelsevis större jordbrukaren, men att den mindre jordbrukaren, som icke har råd att hålla rättare eller uppsynirigsmän, uti dessa instituter icke återfinner sitt hufvudsakliga intresse representeradt, som är skickliga armar, goda insigter och förstånd för handläggande af det egentliga arbetet. Då, ifrån elementarläroverken och universiteterna, ynglingar, som egnat sig åt speciela vetenskaper, hafva tillfälle att inträda uti derför egnade tillämpningsskolor för det praktiska, så finnes ingenting motsvarande beträffande ynglingar, som inhemtat de för folkskolan afsedda mindre kunskapsmått. Folkskolan är den ringare befolkningens elementarskola och universitet, ifrån densamma utgår arbetarens barn direkte in uti det praktiska lifvet och inträda uti sina fäders fotspår för att egna sig åt det egentliga arbetet, utan att besitta någon annan uppfostran till detta magtpåliggande, i samhället djupt ingripande kall, än hvad de sjelfva kunnat inhemta genom tillfälliga biträden såsom hjelphjon hos grannar och anförvandter, under fritiderna från folkskolan.
V.'v derss vard, korkullständiAsnde, ändsmälsonliAa ujs^stsllninA ools lsoAS^nsndo. Vill närvarande tid lssr dook donna 8k)ddiAlsot lslikvit i dot närmaste äsidosatt. Utom don sotilia nssrmorssmlinAOn, sons är, elsuru i on ökvork^lld ocli svärt ti11»snAliA loosi, dook ^s ott i dot Isols tillkredsställando sätt anordnsd, lsakvs do ökri^o konstskstterno lsittills vsrit kö^a lsosktsde. VakvolssnslinAOis Isar aldriA lsskt sä 8tort utrymme, att don kunnat on8 AÖrss s^n1iA, ooli sk do io5o numror, 80m, olseräknsdt do Dustslotton spridda tsklorns, utförs don Lionel. ssmlinAon, lsakva onds8t /joo Ii unnat up^8ättas till sllmänlsotens sskädsndo uti dot ssksllsdo Nusoi 2:no ruin mod tranor ools körstuFor. Dot ötriAs linno8 till on dol inr^mdt i åtskilliga tor jsulslikon otillgängliga rnm i Ikongl. Llottot ools 3oo st^oken ligga insts^lado i ott träng, kuktigt körvaringsrum. 8ans1ingons innolsäll ools vardo lsskvs derföre aldrig torr än nn kunnat vara kullstsndigt käncls, ools dot är, t^ värr, utan kraga, att don genom vanvård lset^dligon lidit, skvonsom dot ioko sr osannolikt, att nägra tsllor sk vardo i äldre tidor a1ldolo8 körsvunnit.
I öfrigt och då det ej kunnat undfalla Stats - Utskottets uppmärksamhet att bland de personer som äro upptagne på den erhållne Indragnings-Listan finnas någre för hvilka, i lije. stämmighet med hvad Riksens Ständer vid bestämmandet af Indragnings-Statens grunder för5 klarade, undantag nu skäligen torde äga rum från tiUämpningen af desse grunder, har Utskottet hvad angår Herr Öfver-Kammarherren jn. m. Grefve Strömfeldt, Herr Cantzli - Rådet af Leopold samt Herr Hof-Medicus L. P. Jernen, hvilka dels genom mångårig tjenst vid Kongl, H°fvet och derunder upphunnen högrg ålder, dels serskild förtjenst af Fäderneslandet StatsUtskottets Bstänkandeid och dels utmärkt omsorg och bemödande uti Högstsalig Konungens tjenst synas berättigade till Riksens Ständers välvilja trott sig böra härvid hemställa det Riksens Höglofl. Ständer i underdånighet hos Kongl. Maj:t anmäla dem,' att för sin lifstid varda bibehållne vid deras nu innehafvande jLönförmåner, såsom Pensio-» ner, utan afseende derå att de förut åtnjuta eller om de hädanefter erhålla Röner på Rikets eller något publikt Verks Stat. Hvilket allt dock vördsammeligen öfverlemnas till Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande. Riksens Höglofl. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, i anledning af Kong!e. Maj:ts JSfådiga Skrifvelse, rörande Ofver ste - Indelningen vid fl d. Östgötha Cavallerie-Regementes användande till aflöning för en fält-Marskalk eljer General. XTnder den 7 i nästledne månad har Kongl: Maj:t behagat till Riksens Ständers StatsUtskott aflåta följande: ’’TJtdrag af Protocollet Öfver Krigs» Ärenden, hållet inför Hans Kongl. Majit uti Stats-Rådet, der Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen äfven yar tillstädes, den 7 April 1818.
Användes å Stockholms epidemisjukhus, å de flesta hotell och mejerier inom riket, i badinrättningar, skolor, lasarett och andra allmänna inrättningar samt på flere järnvägar och ångbåtar och i hvarje kök där renlighet uppskattas. Inom verkstäder och fabriker har det blifvit mycket omtyckt såsom varande särdeles förträffligt till hand tvättning. Till salu hos alla Diversehandlare i riket. o (s. T. A. 648665 Mattor, Möbeltyger, Gardiner M. NYASTE LARS STOCKHOLM. Sofia Zarsson, Östra Storgatan 6 3. Jönköping. K. Hemmet E l i m koleller Pigmenttryck. Hushållsräkning 5 %. " Örtmixtui » ". Idun Stockholm, Fredagen den 6 augusti. N; r 31 (502) Prenumerationspris pr å r: Idun e n s a m Iduns M o d e t. fjortondagsuppl. A l l m. telef. Rikstelef. FRITHI0F utgifvare: HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Nordling. Utgifningstid: Iduns Tryckeri Aktiebolag. 10; de årg. Annonspris: 35 Öre pr nonpareillerad. hvarje fredag. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje pabörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Madame Camille Flammarion. Y dessa dagar, då var vackra och ståtliga utställning från när r och fjärran lockar resandeströmmen till Stockholm, har hufvudstaden ock, bland andra celebriteter, haft nöjet gästas af den ryktbare franske författaren och astronomen Camille Flammarion och hans maka, äfven hon en i vida kretsar bemärkt kvinna. Af denna anledning är det Idun i dag för sina läsarinnor presenterar madame Flammarions bild. Den af Paris ' mångskiftande världar, hvilken är kanske mest genuint parisisk, är den som bildas af dess stora, eleganta, litterärt-artistiska kretsar.
Sillén, Lars Gabriel af, yttranden. Själavård, angående väckt motion om åtgärder för en förbättrad sådan i hufvudstaden. Sjöförsvar, Rikets, angående af Herr Stiernsvärd, G. M., väckt motion, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla det Kongl. Majit täcktes till Rikets näst församlade Ständer låta öfverlemna ett förslag till Rikets Sjöförsvar, grundadt på en flotta, så stark att den kan kraftigt uptråda i öpna sjön. VIII. 197, 269. Sjötullsraedlen ; Saluaccisen, Poslmedlen, Charta-Sigillata-Affgiflen och Husbehofsbrännerimedlen, angående beräkning af. IX. B. 253. A. 254.. Sjöändan och Philipstad, kanal emellan. Se Stats-Utskottets Betänkanden N:ris 163 och 226. Skaraborgs Län: ora rätt till mulbete å kronoparkerne derstädes för derinvid belägna hemman. VI. B. 268, 541. VII. A. 3. Skattebidraget: om uphörande af del särskildta, lill gäldande af 1848 års krigsrustningskostnader. Skatieförenkling: angående väckt motion om åternplagande af 1847 års komiterades förslag till förenkling af Skatteoch upbördsväsendet. II. 277. III. R. 45. Se vidare Stats-Utskottets Betänkande N:ris 167 och 262. Skattejord: om rättighet att köpa skattejord lill frälse, samt an - ( 109 ) gående bildande af en fond utaf de för dylika frälseköp inflytande medel. VIII. Skatteköp, af den s. k. Adelsö Kronopark. Se Adelsö. Skatteväsendets förenkling: angående de i ordinarie-räntan ingående persedlars omsättning och förenkling samt om förändrade stadganden, i afseende på indelta räntors och kronotiondes utgörande, och de årliga markegångsprisens bestämmande. Skellefteå eif, angående anslag af statsmedel till upförande af en stenbro öfver.
Ensamma kunna och förmå vi ej att värna det, men vi skola hoppas att Europa ej skall tillåta en så skriande orättvisa fullbordas, ännu mer, att sans och besinning skola återvända. Under tiden måste K. M:s regering förbehålla sig att, efter sig företeende omständigheter, fatta de beslut, hvilka af de förenade rikenas sannskyldiga nytta kunna blifva förestafvade. Dessa rikens intressen bevakas i Köpenhamn af en man, som förtjenar och åtnjuter K. M:s Regerings odelade förtroende. Annat, eller mera, vet jag ej nu att tillägga. Om hvad jag yttrat ej lemnat tillräcklig upplysning, måste skälet sökas dels i den långt ifrån korrekt definierade allmänna ställningen, dels i min oförmåga att tydligare uttrycka hvad jag ansett mig kunna på detta rum yttra. Gr. af Ugglas, Ludvig: Med mera än tillfredsställelse har jag förnummit syftningen af nu förevarande Propos. Det trängande behof, densamma framhåller, ligger för alla i öppen dag. Huruvida åter den summa, som i och för detta beliofs afhjelpande af K. M. äskats, är tillräcklig eller ej, tilltror jag mig icke, i saknad af nödiga upplysningar, att med säkerhet bedöma. Jag har dock svårt att i detta hänseende undertrycka ett tvifvel. En, om ock blott ytlig, kännedom om bristerna uti vårt försvarsverk, brister, hvilka — hvad landtförsvaret angår — öppet i går af Krigs-Ministern erkändes och, i hvad rörer sjöförsvaret, till fullo vitsordas af K. M:s vid början af denna riksdag aflåtna Nåd. Propos., torde ursäkta att ett sådant tvifvel kan uppstå. Jag vet väl att det nu äskade anslaget icke får anses såsom något egentligt krigsrustnings-anslag; att meningen med detsamma icke kan vara att gifva vår armé — och synnerligen vår beväring — den öfning och utbildning, desamma behöfva, innan de emot fiende föras; att dermed icke ens kan åsyftas att anskaffa den del af materielen — t. ex. beklädnad åt beväringen m. m. — som inom kortare tid i händelse af behof kan förfärdigas.
Län afskrifvits 73,430 R:dr 41 sk. n r:st. och för det sednare eller Norrbottens Län 108,224 R:dr 25 sk. 3 r:sl. Och har Kongl. Stats-Contoret härvid anmärkt, att uppkommen prisskillnad icke, i enlighet med Kongl. Maj:ts på Rikets Ständers beslut grundade Nådiga Bref den 13 December 1834, vid afskrifningsåtgärden blifvit iakttagen. 4:o Vid 1837 års slut hade fonden två oafslutade liqvider, den ena med Stats-Verket rörande 6,562 R:dr 30 sk. i r:st., samt den andra med Skeppsholms Magasin öfver 1,393 R:dra4sk., hvilka liqvider Revisorerne anse, till undvikande af fortfarande tidsutdrägt och vidlyftighet i räkenskaperne, böra med första verkställas. 5:o Rörande den af 1835 och 1837 årens Stats-Revisorer omförmalte förlust af 10,003 R:dr 44 sk., som för Fonden uppkommit å den åren 1B32 och 1833 Jemtlands Län lemnade XJndsättnings-Spanmål, har nu vidare förekommit, att, sedan ersättningsanspråk för ofvannämnde förlust blifvit emot Herr Landshöfdingen derstädes M. von Törne af Kongl. Stats-Contoret väckte, Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref af den 26 Maj 1837, med afseende derå att Justilius-Canzlers-Embetet ansett sig sakna skäl för fullföljd af målet, förklarat samma påståenden icke böra till någon åtgärd föranleda. Af de föregående Revisions-Berättelserne och hvad under skriftvexlingen rörande nämnde ersättnings-anspråk blifvit upplyst, har det synts Revisorerne vara fullkomligen utred t, alt, oaktadt för bemalte
Den, som vid lläiads-hält till ständiga Nämnden hörer, må i serskilda Nämnden inväljas, ändå att han förut saken öfvervarit; ege ock sedan att i ständiga Nämnden sitta, när saken vid Rätten ytterligare förekommer; men ej skall domare i den Rätt, der Nämnden sättes, deri inväljas. _ §• 8- Komma parlerne å ömse sidor öfverens om val af serskild Nämnd; då skall den utgöras af de män, som valde blifvit, utan att så förfares, som i §. 3 stadgadt är. Parlerne egen, i thy fall, äfven att större eller mindre, dock alltid ojemnt, antal till Nämnd välja. §• 9. De män, som till Nämnd valde blifvit, skola af Rätten kallas att å viss dag sig infinna, der de ej genast tillstädes äro; och värden vid kallelsen erinrade om den påföljd för förfallolöst uteblifvande, hvarom i 10 stadgas. $. 10. Den, som bor längre bort, än fyra mil från det ställe, der Rätten sitter, eller är öfver sextio år gammal, vare ej skyldig alt i serskild Nämnd deltaga. Ej må eljest någon, som till serskild Nämnd kallad varder, draga sig, utan laga förfall, det förtroende undan. Sker det; bafve Rätten makt, genom vite, tillhålla honom alt sig infinna, eller gånge, om någondera parten så yrkar, efter thy i §. 11 sägs; ersätle oek han, som uteblifvit, de kostnader, hvilka för Rätten, parterne och de öfrige män i Nämnden af uppehållet vållas. Lag samma vare, om någon af Nämnden 12 Lag-Utskottets Betänkande, N-.o 56. eljest obehörigen uppehåller inålels pröfning, och derigenom kostnad eller förlust annan tillskyndar. §• Il Finnes någon, som kallad varder, af laga förfall hindrad att i Nämnden sitta; gifve det Rätten tillkänna.
Lagsamt Allm. Bese.- och Ekon.-Utskotlcts Betänkande M 38. 27 5:o. Hvad i detta förslag linnés föreskrifvet för enstaka hemman, guller äfven för sådant hemman eller hemmansdel, som legat i by, hvilken undergått enskifte, laga skifte eller, genom laga kraft vunnet utslag, enligt 12 Kap. 12 § af 1827 års Kongl, skiftes-stadga, förklarats ej kunna i förmånligare skifte läggas. 6:o. Stängsel, ehvad den uppföres af sten eller träd, består af vall eller planterad häck eller annorledes inrättad är, skall vara så beskaffad, att den utestänger de större hemdjuren, nemligen hästar och boskap. Ingen må åläggas att hålla stängsel så hög, tät eller fast, att den fredar för de smärre hemdjuren, såsom får, svin och fjäderfä, för såvidl ej sådant öfverenskommet är, på sätt 3 § 1 mom. medgifver. 7:o. Der stängsel skall ega rum, vare det den stängselskyldiges åliggande att sednast den 15 Maj (den 1 Maj på Öland) årligen hafva försatt densamma, äfvensom grindar och led. i laga skick. Om han det underlåter och granne med syn af 2 ojäfvige män sådant styrker, skall han kännas skyldig ersätta kostnaden för det eller de vallhjon, som erfordras att hålla vakt å det eller de bristfälliga ställena, allt ifrån det han härom bevisligen tillsagd blifvit och intilldess han sin stängsel rättat. Skulle den stängselskyldige ej inom fjorton dagar efter tillsägelse hafva stängseln iståndsatt, vare grannen berättigad, att, på hans bokostnad, sådant verkställa låta, om han så vill. 8:o. Den hvars kreatur olofligen inkommer på annans egor, bör icke blott ersätta den skada det gör, utan ock vara skyldig erlägga ett visst vite, ehvad skada skett eller ej. Finner någon på sin ego annans kreatur olofligen inkommit, vare han berättigad att det intaga. Har skada skett, för hvilken ersättning yrkas, skall den af 2 ojäfvige synas och värderas.
Flöjter, oboer och klarinetter 1 st. 1 r:dr 16 sk. införselstull guitarrer och lutor 1 st. 2 dito violer 1 st. 1 — -— •— dito violonceller och kontrabaser 1 st. 3 — 16 — dito valdhorn och trompetter 1 st. 4 dito trummor och pukor 1 par 5 — —- — dito claver och positiv 1 st. 16 — 32 — dito ej specificerade, förtullas lika med sådane bland ofvan uppräknade, hvarmed de närmast kunna jemföras, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, antages till kontraproposition Borgare-ståndets beslut, att n Förstärkta Ståts-Utskottets Memorial, N\o 27S. alla nu omförmälda instrumenter, med undantag af positiv, sorn åsättas 10 r:dr iuförseistull per stycke, sammanföras under rubriken ”andra slag, hufvudsakligen af metall” med 2 r:dr och ”af träd” med i r:dr införselstull per slycke. Som voteringen ulfallit med 77 ja och 42 nej , samt ja följaktligen vuunit, så har följande proposition blifvit antagen för den 58:de voteringen: (176:o) Den, som bifaller Utskottets förslag, att införselsullen å positiv nedsättet till 10 r:dr stycket, och att instrumenterna flöjter, oboer och klarinetter, guitarrer och lutor, violer, violonceller och kontrabaser, valdhorn och trompetter, trummor och pukor, clavér, samt andra, ej specificerade, musikaliska instrumenter sammanföras å rubriken andra slag, hufvudsakligen af metall, med 3 r:dr och af träd med 1 r:dr 24 sk. inlörselstull per slycke, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Yinner nej, antages Ridderskapets och Adelns samt Preste-ståndets beslut. Voteringen har utvisat 41 ja och 78 nej.