Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad du förtjenar, att blifva älskad och lycklig!» – «Men, säg mig uppriktigt, Fredrik, om du tycker, att jag bör underkasta mig Gustafs förolämpande önskan och hålla mig inne några dagar; eller är det icke bättre och mig värdigare, att jag öppet visar, att en moders, ett krönt hufvuds vilja icke beror af nycken hos en onaturlig son, som händelsevis blifvit kung?» – frågade enkedrottningen. – «Försigtigheten, min älskade mor, bjuder, att vid detta tillfälle foga sig efter den vink, Gustaf gifvit: icke derföre, att jag misstror honom ända derhän, att han skulle vara i stånd till våld, i något fall, mot sin egen mor, ett krönt hufvud; men Gustaf är folkets afgud: folket gläds och jublar öfver kronprinsens födelse: det känner de olycksaliga tvister inom vårt eget hus, som föregått denna stora händelse: folket skulle kunna gå till ytterligheter, om det, vid min mors åsyn, af någon intalades, att ni visade er, för att håna den allmänna hänryckningen; ty endast min mor tillskrifver folket vår bedröfliga oenighet; Carl har dragit sig tillbaka och » – «Du tystnar? Fullborda meningen!» – «Han är min bror; men ... min mor bör känna allt: ja, Carl har i hemlighet underblåst ryktena, att ni ensam vore upphofvet och skulden till de öfverilade utlåtelser, som vi alla samtoch synnerligen sedermera skriftligen återkallat, och hvilka folket anser hafva åsyftat, att förbittra Gustafs, min svägerskas och hela Sveriges fröjd.» – «Sveriges fröjd! Ja, så heter det ju alltid! Jag vet af gammalt hvad den betyder, till och med på runstycket hvad den kostar. Det är icke mig, man dårar med sådana upptåg!» – «Förlåt, min mor, denna gången irrar ni er. Glädjen öfver kronprinsens födelse är så allmän och så liflig, att man omöjligt kan betvifla dess uppriktighet. Jag har dertill varit ögonvittne och på olika håll.
Då den fullkomliga saknaden af kommunikationer inom Westerbottens läns lappmarker utgör ett väsendtligt hinder för denna landsorts uppkomst och förkofran, hafva åtgärder vidtagits för att i någon mån söka afhjelpa denna brist. Sålunda hafva, efter föregångna lokal-undersökningar, planer och kostnadsförslag blifvit upprättade till anläggning af väg dels emellan Öhrträsk och Åsele kyrka genom Fredrika socken, dels ock vidare genom Åsele och Wilhelmina kyrkor; varande kostnaden förslagsvis beräknad för den förra vägen, innehållande i längd 559,554 fot, till 154,950 Riksdaler, och för den sednare om 6 mil 25,600 fot, til! 66,950 Riksdaler Riksmynt. Med afseende å de vigtiga fördelar, som genom ofvanberörde väganiäggnin gar skulle beredas ifrågavarande landsort, hvars innevånare sålunda erhölle nu saknadt tillfäde att till pedra landet framforsla och derstädes afsätta sina produkter samt i utbyte mot desåmma anskaffa och hemföra sina lefnadsförnödenheter, vore särdeles önskligt, om dessa väganläggningar inom en icke alltför aflägsen framtid kunde komma till fullbordan; och sorn lappmarksboerne icke äro i stånd att sjelfva bekosta nämnde arbeten eller dertill i någon betydligare mån lemna bidrag, dristar jag mig härmedelst vördsamt föreslå: att, sedan de vägbyggnadsskyldige åtagit sig att emot erhållande af ett Statsanslag af etthundra tusen Riksdaler utföra väganläggningen emellan Örträsk och Åsele kyrka, Rikets Ständer måtte till bestridande af utgifterne för ofvanomförmälda tvänne väganläggningar anvisa ett belopp af tillhopa etthundra sextiosex tusen niohundra femtio Riksdaler Riksmynt, under vilkor, att, sedan vägarne blifvit fullbordade, desamma skola af vederbörande kommuner för framtiden underhållas. De upprättade planerna och kostnadsförslagen äro af Konungens Befallningshafvande inskickade lill Kongl. Civil-depariementet och finnas att tillgå antingen derstädes eller i Kongl, styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader. Motioner i Bonde-Ståndet 1862.
St:r i likhet med hvad StatsUtsk. föreslagit nedsätta beloppet, kommer, enl. hvad jag förut nämndt, arbetet derpå att lida, och faux frais falla för tungt på detsamma. Man kan icke afskeda de personer, sorn stå i spetsen för företaget, utan de måste qyarstå, ehuru man drifver arbetet med en mindre summa och det följaktligen måste gå lamt. På grund häraf äfvensom på de skäl Frih. Lejonhufvud anfört, hemställer jag till R. o. Ad., det Ståndet måtte bevilja hvad K. M. i detta hänseende föreslagit. Efter först till bifall å förev:de mom. framstäld propos., som besvarades med Nej, biföll R. o. Ad. att, på sätt K. M. förslagit, till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad skulle anvisas 405,000 Rdr Rmt att utgå under åren 1858, 185 9 och 1800 med årligen. Mom. litt. b, lill fortsättande af fäslningsbyggnads-arbctcna vid Carlskrona, Marstrand och Waxholm. Härvid förekom först Utsk:ts hemställan, »att R. St. icke måtte nu anvisa några medel för ifrågakomna befästningsarbete vid Carlsten samt besluta, att hvad af förut anslagne tillgångar kan återstå, sedan det södra, strandverket blifvit fullbordadt, skall Statsverket besparas», och yttrade sig härom Frih. Leijonhufvud: Det är visserligen sannt, att hufvudverket vid Carlstens fästning är fulländadt, äfvensom att södra verket är färdigt; men norra verket är ännu icke enl. planen ombyggdt. Det är också ganska riktigt, att hufvudverket är det vigtigaste, men jag vågar hemställa till R. o. Ad. om det är skäl att afbryta fulländandet af en fästnings byggnad, som är så vigtig som Carlstens, heldst det som återstår deraf icke är utan betydenhet. 140 Den 7 Jnll e. m.
I afseende ä Rikets Ständers tvid sista Riksdag gjorda underdäniga framställning dels om Fyrars anläggande pä Gottsta Sandön, Sandhammars udde, stäret Understen och klippan Bonden, dels om prickningen, har efter werkställd underfökning den upplysning wunnits, att fyr pä nägot af nämnda ställen icke behöfwes; hwaremot de ätgärder angäende prickningen ägt rum, att icke mindre än 14 tunnbojar, 4 flaggprickar och 2 kors bliswit utlagda. I öfrigt hafwa flera lotsstugor blifwit uppbyggda, lotSbätar anskaffade, samt mänga bergringar och andra fäkerhets-anstalcer för de sjöfarande utlagda. Enligt Kongl. Majus Nädiga Förordnande den 29 September 1841 har, pä sätt Rikers Ständer anhällit, inventering afekewirkesförrädet i Carlskrona blifwit werkställd, derwid den erfarenhet wunnics, att hela behällningen af detta wirke utgjorde 223,058 kubikfot 43 tum utom 6,663 st. espings-, stupoch jollwirke samt 413 st. lavettaxel-wirke; warande i sammanhang härmed ekwirkesförräden i Stockholm och Götheborg äfwen inventerade. 29 I ändamål att utwidga Landtbruks-Akademiens iverksamhet till La»dtbn,ks ^ ^ . .. . Akademien okadr gagn for landtmanna-narmgarne l allmänhet, har Kongl. Mayl och, HuMllför densamma utfärdat nya stadgar, och äro jemwäl i sadant afflapE.' seende förändrade Reglementen för flera Hushållnings-Sällffap fastställde. Förnyadt kontrakt har uppgjorts om fortfarande af LandtbruksLaoMmksJnstinltet a Degeberg, fran hwilket, sedan detz inrättning ar 1835 intill sistlidet ärs flur, ester fulländade lärokurser utgatt 125 elever och 117 lärlingar.
STÄNDERS REVISORERS * BERÄTTELSE k om den år 1861 af dem verkställda granskning af STÅTS-VERKETS samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1859; jemte de, i anledning af samma berättelse, infordrade och till KONGL. MAJ:T afgifna underdåniga Utlåtanden. STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1862. 1 följd af 7 § uti den för Rikets Ständers Revisorer den 17 April 1841 utfärdade instruktion, få undertecknade, till Stats-, Bankooch Biksgälds-verkens öfverseende i behörig ordning valde Revisorer, nu till Rikets Ständer afgifva berättelse om den granskning af stats-verkets tillstånd, styrelse och förvaltning för år 1859, hvilken, jemlikt 68 § riksdags-ordningen samt Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse den 17 nästlidne Maj, bordt innevarande år verkställas. Vid förrättningens början den 15 Augusti detta år, hafva Revisorerne, genom Kongl. Finans-departementet, fått från nedan omförmälda verk och inrättningar emottaga berättelser om tillståndet och förvaltningen under revisiönsåret af de till deras disposition ställda anslag, nemligen: från Kongl. Stats-kontoret, angående sjelfva stats-verket, det stämplade papperet, statens spanmålsförvaltniug samt undsättningsanstalterna, » » Krigs-kollegium, » » Förvaltningen af Sjöärendena, » » Sundhets-kollegium, » » General-tullstyrelsen, » » General-poststyrelsen, » Ofver-direktörs-embetet för Myntoch Kontroll-verken, » Kongl. Fångvårdsstyrelsen, ». Kanslers-embetet vid Kongl. Krigs-akademien, » Kongl.
G ener al-Tull-Styr elsen har anfört: alt ett väl anlagdtoch sammanfattadtTulISystém förutsätter enkla, billiga och i möjligaste måtto undan tagsfria bestämmelser för varu-utbytet med främmande 'Länder och Tull-afgifternas lämpande efter varornas värde och behöflighet, samt den större eller mindre rättheten att dem olofligen ineller utföra; att ^ Producentens och Tillverkarens, så väl som Förbrukarens interesse, måste underordnas det Allmännas eller Statens ; att ökad Sädes-production inom Landet, det upphörda Sillfisket, men gynnande conjunctur för Bergverken, ömsom afskaffat och skapat behof af varubyte och utvägar att fylla dem; och att Regeringen i samma nion lossat tvångsbanden på Varu-införseln, så att, med få undantag, inga andra qvarstå än de, som ämnades att emot främmande medtäflare 1 skydda inhemska Näringsoch Konstfliten: alt af Import-förbuden endast de kunna Bevillnings-Utskottets Betänkande N.-o vj. 17 kunna anses naturliga, som angå sådan production och sådana tillverkningar, deraf Riket eger öfverflöd och Öfverskott; att en del åter innebära Policeeller Sanitetsanstalter, men att de öfriga, eller egentliga förbuden emot en myckenhet Handtverkerioch ManufacturVaror, i synnerhet Väfnader, ofta äro onaturliga och för förbrukaren tryckande, emedan flera slag af dem icke inom Riket kunna förfärdigas, hvarken till fullkomlig godhet eller till erforderlig mängd; och har General-Tull-Styrelsen dessutom ansett sådana förbud menliga för Statens rätt och allmänna moraliteten, enär behofvet af varan ofelbart fylles genom straffbara medel. För att bereda en oskadlig Öfvergång från Förbudstill Tull-System, har derföre blifvit föreslaget, att nuvarande förbuden emot Varu-införsel skulle utbytas emot höga Tull-afgifter af 4o, 5o till 100 procent; eller uttryckas med ziffror i stället för bokstäfver.
Utdrag af Protokollet öfver Justitie Departements-Årenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott Tisdagen den 20 Maj 1862 i närvaro af: Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes-Arendena, Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Ehnemark, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup. Reuterskiöld. Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern anmälde i underdånighet: Fångvårds-Styrelsens underdåniga skrifvelse den 2 innevarande månad med tillkännagifvande att, uti en till Styrelsen afgifven ansökning, Direktören vid Länscellfängelset i Christianstad Adolf Trotzig anhållit att varda hos Kongl. Majit i underdånighet anmäld till erhållande af årlig pension till lika belopp med den Bil. JVs' 1 till Kongl. Maj:ts nåd. Prop. JVs' 1 om Statsverket 1862, 9 hufvudtiteln. 11 lön, Trotzignu åtnjuter, att tillträdas sedan han med läkarebetyg styrkt sitt behof att erhålla afsked från tjensten och sådant blifvit honom beviljadt; Med anledning hvaraf och enär Trotzig, hvilken, efter att. under en tid af något mer än sex år hafva tjenstgjort såsom vaktmästare vid fästningsfängelset i Christianstad, från December månad år 1846, då Länscellfängelset i Christianstad först till begagnande uppläts, innehaft Direktörsbefattningen derstädes, nu mera, enligt hvad prestbetyg och tjensteförteckning utvisade, snart i femtio år varit i statens tjenst och vid en ålder af nära 65 år befunne sig med sex oförsörjda barn i högst knappa lefnadsvilkor samt, enligt hvad afgifvet läkarebetyg jemväl gåfve vid handen, är sjuklig, så att mer än sannolikt vore att han icke lång tid härefter blefve oförmögen att sköta sin ansvarsfulla
Är skolläraretjenst med organisteller kantorsbeställning förenad och förslag dertill skall upprättas, så bör skollärarebetyget reduceras i siffertal efter ofvan anförde beräkningsgrund, men iakttages, att som ett musikstudium efter närvarande tids fordringar till organist eller kantor förbindes med ett 3 till 4 gånger långsammare och kostsammare arbete än till skollärarekallet, böra Bih. till R St. Besvo. Ekon.-Ut skot tets Betänkande N:o 18. viii icke hvarje enhetsbetyg få samma värde i den summariska beräkningen, i jemförelse med de musikaliska betygen, hvadan föreslås, att 3:ne enhetsbetyg i skollärareexamen svara mot ett betyg i musikaliskt, d. v. s. »Berömligt» i skollärarebetyget svara emot »Godkändt» i organisteller kantorsbetyget. 7:o Besvärstid öfver upprättadt förslag till ifrågavarande befattningar beräknas, lika som vid prestval, från nästa söndagen efter förslagets upprättande, då det från predikstolen i socknekyrkan församlingen delgifves. Utdrag ur förslagsprotokoliet eller förteckning å de personer, som å förslaget blifvit uppförde, deras meriter samt dagen, från hvilken besvärstiden räknas öfver förslaget, intages i Postoch Inrikes tidningarne till såväl de föreslagnes som medsökandernes kännedom, för att således i behörig tid hafva tillfälle att se, det dem ingen orätt skett.
En värd talare har yttrat, att de högre tjenstemännen icke hafva annat medel att uppmuntra förtjensten i de lägre graderna, än förmedelst karaktersfullmakter. Jag tror deremot, att ett vida kraftigare finnes uti ett förändradt befordrings-systeme, der såsom grundsats antages, att vid alla tillfällen låta den af de sökande, som äger skicklighet och god conduite, vinna företräde framför den oduglige, fastän denne sednare dermed skulle förena börd och relationer. — Embetsmanna-värdighelerna skulle äfven på detta sätt återvinna det anseende och den aktning de understundom genom en och annan individs oduglighet, och, jag nödgas tillägga, osedlighet, förlorat. Genom strängt iakttagande af ett sådant befordringssätt skulle den förtjente embetsmannen vida mer uppmuntras, emedan honom vederfores rättvisa , än genom erhållande afen karaktersfullmakt, hvars värde jag åtminstone icke kan inse. Hr von Hartmansdorff: Jag tror icke att detta Stånd bifallit något Ekon.Utsk:s betänk, af det innehåll den siste talaren omförmält; men väl vill jag påminna mig , att R. o. Ad. bifallit, såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, det betänk., som Const.Utsk. i samma hänseende afgifvit. I det fallet har ju Ståndet redan lemnat en opinionsyttring. Är den redan gifven, så behöfver man icke säga om samma sak för andra gången. I hän - Den 7 Oc t obe r em. seende lill det yttrande, som en annan talare haft, då han klandrat min mening, att man olagligen kringginge grundlagen genom den ifrågaställda beskattningen , så torde Const.- Ulskts betänk, i detta fall, eller dess förslag, rättare sagdt, att ett annat stadgande, än det som finnes i grundlagen, måtte der införas, bevisa, att man icke har grundlagsenlig rätt eller anspråk på att borttaga det som man vill undertrycka genom beskattning. Månne då icke mitt yttrande att man nu velat kringgå lagen är riktigt? Samme talare har jemfört inkomst med tillfredsställelse, med den tillfredsställelse nemi., sora skulle bestå deruti, att man finge släcka sin törst efter fåfänga.
Det skadliga och orättvisa deri har ock länge varit insedt och öfverklagadt; och i öfverensstämmelse med den allmänna rösten, som höjt sig deremot, har E, K. M., vid sistförflutnej Riksdag, till Rikets Ständer yttrat Sin Nådiga vilja, att den, både för Undervisnings-Verket och för Presterskapet i allmänhet så menliga beräkningen af dubbla tjenstår borde upphöra. För en sådan förändring talar jemväl, 1 Rikets Ständers tanka, det vigtiga skäl, alt fordringarne på blifvande Presters bildning, så väl allmän humanistisk, sora serskild theologisk, äro, på grund af E. K. M:s Nådiga Bref af den 12 Maji samt den 10 och 17 Sept. i83i, angående förändrade stadgar i afseende på Seminarii-Inrältningeii i Upsala och Lund, ganska betydligt stegrade. Rikets Ständer, som anse berörde stadganden, såsom en välgerning och ett utmärkt prof af E. K* M:s visa och nitfulla omvårdnad orri Svenska Kyrkan, och visserligen ej önska någon nedsättning i nämnde fordringar, hysa dock den öfvertygelsen, att högst få unge män med grundliga insigter "skola inträda på Adjunctesnes tjenstebana, der de sällan eller aldrig hinna något ljusare mål, så länge de allestädes och oupphörligen undanträngas eller förbigås af dem, sorn njuta dubbel årsbéräkning. Att denna hädanefter må öfverallt försvinna, ä r således hvad Rikets Ständer tro sig böra antaga. Men, då Rikets Ständer erkänna nödvändigheten af en sådan åtgärd, Expcditions-Vlskollets Förslag till und. Skrifvelse N:0 l3j. i hänseende till det vid församlingen tjenstgörande Presterskapet, kunna Rikets Ständer likväl icke för sig dölja det äfventyr, som för vissa af de offentliga Undervisningsanslulterne möjligen skulle uppstå, om deras Lärare frånkännas all förhöjd tjenstårsberäkning, den vigtigasle fördel de för sitt mödosamma arbete åtnjuta.
Föredrogs och lades till handlingarne Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 3 dennes på bordet lagda Memorial, N:o 49, i anledning af erhållen återremiss å i Memorialet N.o 42 föreslagna voterings-propositioner. S. D. Föredrogs och låfö s till handlingarne Banko-Utskottets den 3 denne* på bordel lagda Memorial N:o 75, med anmälan om Riks-Ståndens beslut, i anledning al Utlåtandet N:o 70. S. D. F 'öredrogos och bilöllos Stats-Utskottets nedannämnde den 4 dennes pa bordet lagda Memorial och Utlåtande: N:o 244, angående inlösning af ytterligare anmälde, först efter preskriptionstidens slut hos Riksgälds-kontorel företedde Riksgälds-sediar; och N:o 246. angående afskrifning utaf återstoden af länet för ett utdikningsarhete vid hemmanet Elmhult i Stenbrohults socken af Kronobergs län. S. II. Vid föredragning af Vällotl. Rorgare-Ståndets den 4 dennes pa hordet lagda Protokolls-Utdrag N:o oåO, innehållande inbjudning till de öfriga Riksstånden. alt förena sig i Rorgare-Ståndets, med afslag å 10:de punkten af Statsutskottets Utlåtande N.o 235 lättade beslut, att, för anläggning af jernvägs-förbindelse emellan staden Borås och vestra stambanan i närheten af Herrljunga må beviljas ett låneunderstöd af 1,700,000 R:dr Riksmynt, att utgå under minst fyra år och alt återgäldas på ett sätt som för anslaget lill Hudiksvalls-banan är afsedt, med förbehåll, alt aklietecknings-summan må bestämmas till minst 1,700,000 R:dr Riksmynt, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att med afslag å denna inbjudning. lägga förevarande Protokolls-Utdrag till handlingarne. Frän Högv. Freste-Ständet.
Herr 'Arved Ribbing', som icke deltagit i Utskottets förra Utlåtande öfver detta ämne , har, på de af Herr Cederschjöld hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln anförda grunder, ansett serskild Strafflag för ifrågavarande förbrytelse ei vara af behofvet pålallad. 'LagUiskoltcts Vilulande Nip 160.' Ankom till Expod. Utskottet den 19 Januari! 1830. Utlåtande öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 1*7, i anledning af väckta frågor om ändringar ock tillägg i allmänna Lagens ock serskilda Författningars stad~ gauden, angående bysättning. ■A-f Höglofl. Ridderskapet och Xdeln ar nyssbercirde Betänkande, hvilket Hedervärda Bonde-Ståndet afslagit, men Högvördige PresteStåndet samt Vällofl. Borgare-Ståndet bifallit, till Utskottet äterremitteradt , i anledning af följande anmärkningar J dem nedanbemälde Talare framställt: 1:0 Herr Friherre Ludvig Boije: att$ om man än, lika med Utskottet, betraktar bysättning icke såsom straff, utan såsom en bypotheks-anstalt; så måste man likväl medi gifva, att den, till ytterlighet drifven, öfvergår till lifstidsstraff. En gräns derföre hade således blifvit med skäl äskad. Då den, sora, efter att hafva afträdt sin egen-! dom till Borgenärer, och sedermera ett^Srj 6 Lagutskottets Utlåtande N:o 160. varit bysatt, kunde anses såsom till sin timliga välfärd alldeles förstörd , syntes frågan vara: om den ena samhällsmedlemmen skall, j hela sin lifstid, lemnäs till offer för den andras hämd. Det vore således magtpåliggande, att iakttaga skillnaden emellan en säkerhetsansialt och en omoralisk , att icke säga , ochristlig hämdelag.
October, angående VacartceAfgifts erläggande af Rustoch Rotehållare vid Bålsmanshållst, dä Båtsmän under krig afgå; 2:o — af den 29 sistl. October, angående hästars posterande i stället för manskap af Extra Roterings-skyldige; och 350 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 29 sistl. October, angående yrkad befrielse från Rotering för Tynderö Socken i Vester-Norrlands Län; *3 Pro t, VcJr. d. ao Noo. ris» panit lill Lagoch OeconomieUtskotten: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den i3 dennes, att Kongl, Majas Nådigt Förordning, angående grundetne och vilkoren för Hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter frän hemman, af den ig December 1827, må gilla äfven i afseende på SäteriRå- och Rörsoch Frälse-hemman, samt att föreskrifterne örn Säteri-byggnads underhållande å Säterier må upphöra. S. D. Vid öppnande af Electorernes ValProtocoll befunnos vara utsedde till Ledamöter: TJti Expeditions - Utskottet: Herr Borgmästaren, Lagmannen JJ. Kleman; Herr Borgmästaren, JLagrrannen II, A, Falkman ; och Herr Borgmästaren Ang* Landegren. S, D, De af Rikets Ständer vid sisth Riksdag till Tryckfrihetens vård förordnade Comiterades, angående deras öfver tryckningen af Grundlagarne och Rikets Ständers den 22 De - Trot. TJtdr. d. ao Nov. rett. *3 cemhPr 1823 förafskedade Riksdags-Beslut hafde tillsyn, den 10 dennes afgtfne Memorial la* des till Handlingarne.
I följd häraf och då Rikets näst sammanträdande Ständer, i sammanhang med pröfningen af den nådiga framställning angående Flottans blifvande organisation, som kail blifva för dem framlagd, jemväl torde komma i tillfälle att åt förevarande fråga egna uppmärksamhet, tillstyrker Utskottet, att den af Kongl. Maj:t begärda förhöjningen i anslaget till båtsmännens beklädnad icke må af Rikets Ständer beviljas. 5:o. Beklädnad åt Mariner, Kanonierer, Matroser och Skeppsgossar. Som äfven på detta anslag brist vore att emotse, har Kongl. Maj:t begärt att, till förekommande deraf, från reservationsanslaget till gemenskapens vid Flottans korpser natura-underhåll, hvilket dertill lemnade tillgång, nu måtte till bekläduadsanslaget för Mariner, Kanonierer, Matroser och Skeppsgossar öfverföras det såsom erforderligt uppgifna tillökningsbelopp af 15,060 R:dr 6 öre. Beträffande denna fråga, inhemtas af nyssberörda Statsrådsprotokoll att sedan kostnaderna för Mariners, Kanonierers, Matroser och Skeppsgossars beklädnad intill slutet af år 1851 utgått från anslaget till flottans underhåll, samma år på Femte Hufvudtiteln för ändamålet uppförts ett särskildt anslag af 60,160 R:dr B:ko eller 90,240 R:dr Runt årligen, hvarefter vid 1856—1858 årens riksdag beviljats, i anseende till inträffad prisstegring å beklädnadsmaterialier, åt Matroskorpsen en tillökning af 6,000 R:dr årligen samt, på grund af åtskilliga förändringar i beklädnadsstaterna, anslagsförhöjning för Marinregementet med 4,722 R:dr 92 öre och för Skeppsgosse-korpsen med 2,377 R:dr 2 öre, hvilka belopp, tillhopa utgörande 13,099 R:dr 94 öre, höjt omförmälda beklädnadsanslag till 103,339 R:dr 94 öre.