Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Läkaren {vid Straffoch Arbets-langelset ä Långholmen, Doktor Jahn Dahl, årlig pension från och med månaden näst eller den, deruti han erhåller afsked Häradshöfdingen i Stranda och Lagmannen Johan Priet inkomster, ärligen att utgå från och med den 1 sagan af honom innehafves. Norra Möre häraders domsaga, ■ mistade löne - Bcrg, ersättning Maj 1856 och så länge dom - Redogöraren vid Kronoarbets-balaijoneu på Carlsborg, Underlöjtnanten Johun Svanström, sedan han, efter fyllda 65 är, från förstnämnda beställning erhållit afsked, en ärlig pension af. Direktören vid Fäslningsfängelsel i Christianstad, Sven IVatif eldi, efter afskedstagande!, årlig pension af Vaktmästaren vid Straffoch Arbe.ts-fängelset på Långholmen, Johan Eriksson, sedan han sin befallning alträd), årlig pension af Riksmynt. Skrifvelse K:o 205. 3‘21 Transport Majoren Gustaf [Vilhelm Gyllenhammar, då han, efter uppnådda 65 års ålder, erhållit afsked från sin befattning såsom Direk tor vid Straff-fängelset i Warberg, en förhöjning af 300 R:dr i det honom vid 1856—1858 årens riksdag tillförsäkrade pensionsbelopp af 1,200 R:dr och således en årlig pension af .
KammarKollegii utlåtande i anledning häraf är under den 17 Mars 1841 infordradt; hvarvid Kollegium tillika skulle äga afgifva åtskilliga särskildt anbefa 1 lda upplysniugar. 295:o angående afskrifning af undsätlningssklilderna i Norroch Westerbottens län (200). I anledning häraf har Kongl. Maj:t under den 22 Februari 1841 anbefallt StatsKontoret att inkomma med underdånigt yttrande i afseende å allt, hvad med denna fråga äger sammanhang, samt dervid tillika afgifva en fullständig utredning öfver beloppet och beskaffenheten af samtliga undsättningsskulderna, efter inhämtande hvaraf särskilda verkställighetsåtgärder, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Rikets Ständers hemställan, blifvit anbefallda genom nådigt Cirkulärbref af den 19 Januari 1842, in förd l uti Författningssamlingen, äfvensom sedermera Kongl. Maj:ls Befallningshafvande i Norrbottens län i sådant afseende meddelats särskilda nådiga föreskrifter, som af omständigheterna påkallats. 296o i fråga om vissa förmåners beviljande för invånarne inom Westerbottens och Norrbottens län (193). Efter inhämtande af KommersKollegii och GeneralTullStyrelsens häröfver infordrade underdåniga utlåtande, har Kongl. Maj:t, i sammanhang med förslagen lill förnyade Tullförfattningar, under den 15 Maj 1843 tagit detta ärende i nådigt öfvervägande och, på grund af hvad bemälde Embetsverk i underdånighet anfört och upplyst, funnit Rikets Ständers härvid gjorda framställning icke kunna i nåder bifallas. 29* :o angående StalsKontorets befrielse från vidare befattning med det staden Wexiö beviljade byggnadslånet (211). Bil. till JR. St.
Men enär samma förhållande, som nu blifvit omnämndt, angående de arfvoden, hvilka äro förenade med tjensler inom 3:dje tjenstegraden, äfven gäller i afseende på den 4:'Ie> eller att till vissa tjenstebefattning»]* inom sistnämnde grad äro anvisade åtta serskilda arfvoden för trägnare göromål, af 100 R:dr Banco, hvardera, alt å Supplementar-stat utgå, hemställer Utskottet, lill beredande af likstämmighet härutinnan, att, i afseende på omflyttning af de för trägnare göromål vid tjensterne inom L\' Ae tjenstegraden anslagna ålla serskilda arfvoden af ioo R:dr B.co, hvardera, måtte åt Bancofullmägtige öfverlemnas enahanda rättighet, som här förut blifvit föreslagen i fråga om de arfvoden, som åtfölja tjernsten inom 3:<lje tjenstegraden.
Skollär af alla slag W. 25 1 Skrif-Taflor af Sten W. 25 1 Skrubblor 5° 1 „ grofva till och med §§ alla slag W. 5° 1 , fina öfversvalla slag W. 2 0 1 Skälspeck se Tran Slaglod 25 1 Slipstenar se Sten Slöjde-, Fabriksoch Handtverkeriarbeten se Handt. verkeriarbeten Smergel 25 Smink W. 25 Smink-flor W25 Smör 50 1 Snus, Spanskt W. *5 1 „ allt annat malet och rifvet W. 50 1 Snickaresrbeten se Handtverkeriarbeten H7 Inkom U:gå- Tranmande end e sito TuliTullTullProc. Proc, Proc. Snören „ Hattmakareeller Facktsnören W. 25 1 „ Tarm, till ur W3° 1 „ alla andra slag se Fransar Snäckor, till Naturalsamlin. gar Tull fria. „ till Sadelmakarearbeten eller Kauris W5 , alla andra slag kV. 5 Solfjädrar W 25 i Sol fjäderspapper W. 2o i Souda I Soija 25 Spannemål „ omalen „ i* Bohvete J „ Hafre ( a „ Hvete f 100 1 „ Korn ) „ / „ , Creditupplag <200 T;r 1 „ Malt 1 r»3 V, «> >’ ?as { 100 1 „ , Arter ) >i Tullen på ofvanuppräknade ornalne Spannemalssorter 24 8 Inkom 1 mande | Tull Proc. kommer likväl atr minskas, eller alldeles upphöra, på sätt Kongl. Maj:f, vid inträffande omständigheter, prof var för Riket nödigt och nyttigt ; Likasom ock. derest Kongl. Majit skulle finna godt, att inkommande Spannemål någon särskild afgift påföra, bör den ifra ti hvad ort soroheldsberläggas Spannemål, malen „ Gryn 7 L.
1 öfverensstämmelse med ofvan uttalade åsigter hafva Rikets Ständer alltså beslutat, det Fullmäktige i Riksgälds-kontoret böra genom lån anskaffa medel till belopp af högst 20 millioner R:dr R:mt, för ej mindre ersättandet af det belopp, sorn för innevarande ars arbeten å vestra och södra stambanorna redan blifvit utaf Rikets Ständer afräkningsvis anvisadt, än utbetalandet af de anslags-summor, som derutöfver blifvit under denna Riksdag beviljade, att till 1800 års slut utgå för Statens jernvägs-bvggnaders fortsättande och utförande; och hafva Rikets Ständer i afseende pä omförmälda låns upplagande meddelat följande beslut och föreskrifter: a) Denna upplåning må verkställas inom eller utom riket, på sätt Fullmäktige i Riksgälds-kontoret finna lämpligast och ändamålsenligast lil! beredande af tie förStaten, såsom låntagare, mest förmånliga vilkor. b) Upplåningen sker emot fonderade, till innehafvaren ställda och å dennes sida icke uppsägbara, räntebärande obligationer, utfärdade pä Rikets Ständers vägnar, af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret. c) Fullmäktige ega för öfrigt bestämma: t:o det språk och den myntsort,.hvarå obligationerna komma alt utfärdas; 2:o den ränta, som i obligationerna skall förskrifvas; och 300 Expeditions-Utskottet;, Förslag till underd. Skrifvelse N:o 124. 3:o den kapital-rabatt., sorn må beviljas vid de fall, då Fullmäktige finna sådan rabatt böra ega rum. d) till ränle-liqvider oell lånens amortering anvisas ett årligt anslag, som motsvarar ej allenast den för hvarje
Om denna'skattenedsältning är af ringa betydelse för dem, som med vidsträckt handel, fabriksoch handtverksrörelse, samt med betvdlig jordegendom af förmånligare natur hafva godt tillfälle alt undandraga sig behörig andel uti den allmänna bevillningen, såsom allmänt kändt och erkändt är, så är den desto mera önskvärd för det vida större antalet mindre väl lottade medborgare, som proportionsvis skatta allt för mycket, t. ex. Embetsoch Tjenstemän i synnerhet med penningelön, Handlande och Handtverkare med ringa rörelse, egare af små jordlotter m. II. Beträffande sjelfva grunderna för den allmänna bevillningens utgörande så väl för fastighet på land och i stad som för lön, handel och rörelse, hvilka af Utskotls-afdelningen vid detta Riksmöte likasom vid del förra hafva ansetts hvarken vara säkra eller rättvisa, och som vid tillämpningen lemna ett vidsträckt spelrum för egennytta, mannamån och godtycke, så hade äfven nu Afdelningen föreslagit, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t framställa en underdånig anhållan i samma syftning som den, hvilken författarens vördsamma reservation sid. 7—11, uti Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 4 vid Riksdagen 1851 uppgifver, nemligen att genom nedsatt kommitté eller på sätt eljest kan finnas lämpligt det måtte utarbetas och vid nästkommande Riksdag Rikets Ständer föreläggas ett, efter närvarande förhållanden lämpadt, förslag till bevillning af all slags inkomst — med de föreskrifter i afseende på verkställigheten, som kunna funäs för ändamålet tjenliga.
I närvaro af: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Stafsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson. Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern uppläste till justering följande, i öfverensstämmelse med förut, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till: Proposition till Rikets Ständer angående öfverlåtande till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla länsfängelse-byggnaden vid Hernösand med tomt; Hans Maj:t Konungen täcktes, enligt Statsrådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, och befallde att Propositioner — —- skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer i nåder allåtas. Ex protocollo G. W. Westberg. Bih. till R. St. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 27. N:o Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1865, kl. 11 f. m. Kongl. Majds Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående öfverlåtande till Wester-Norrlands låns innevånare af gamla Kronohäktesbyggnaden vid Sundsvall med tomt; Gifven Stockholms Slott den 31 Oktober 1865.
Grefve Horn: Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken framställt proposition derom, att öfverläggningen i ämnet måtte vara slutad, samt Ridderskapet och Adeln bifallit densamma, förutsätter det, att ingen ting annat, än frågor om propositionens uppställning, kan blifva föremål för öfverläggning. Jag tillstyrker således antagande af Herr von Hartmansdorfls Contra-proposition. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde å nyo proposition till antagande af Herr von Hartmansdorfls förslag uti Contra-propositionen. Ropades starka Ja och Nej. Herr Thanij Wolrath, begärde votering. Friherre Anckarsvärd: Jag tager mig friheten hemställa till Herr Grefven och Den i3 April. 247 LandtMarskalken samt Ridderskapet och Adeln, huruvida någon rättighet ägerj rum alt få hvad slags Contra-proposition som hälst, och om, då i Utskottens Utlåtande sättet till summans utgörande icke är upptagit, en sådan fråga kan komma att genom votering afgöras, innan discussion föregått, och särskilt Utlåtande derom af Utskotten blifvit afgifvit. På denna grund tror jag, att en enkel proposition till afslag eller bifall å Utskottens förevarande Utlåtande är den enda rätta. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade att, då ett Betänkande blifvit återremitteradt, och andra gången till pröfning förekommer, ägde Ståndet, enligt 56 §. RegeringsFormen, fullkomlig frihet, att dervid göra hvilka förändringar
Ja, fastän mormor från topp till tå JJvad jag minns om féung O s c a r " ^ \ f ä r de skördar, hvilkas första vårliga \ - Å brodd just nu spirar i våra bygder, nått sin mognad, när höstens frukt står gyllene Sveriges land tung, en viktig då stundar för bemärkelsedag. Vår konung, vår folkkäre drott, firar då 25-års jubileet af en fridsäll regering. Redan länge ha svenska tankar och svenska hjärtan varit riktade mot denna stund. Ej en dag förgår, att ej våra tidningar mäla, hur fonden växer med nästan Var Hon Att Och sjömanshustru af äkta sort, tyckte likväl — i lä af skogen — ej sin hand man bör ta från plogen, därför sändes jag välvist bort Till hennes bostad bland fur och en, Ljungröda backar och dälder trånga Blott för att glömma den strimman långa, Som likt en knifsegg ur fjärran sken. Min hembygds smycke, mitt stolta haf Jag skulle glömma, och fick arbeta I mormors trädgård — plantera, peta — Det var som gräfde jag på min graf. svindlande fart, nationalsubskriptionen, som vill gifva ett yttre, materielt uttryck åt de känslor, som vid detta tillfälle besjäla kung Oscars tacksamma undersåtar, den frivilliga folkgåfvan, som, genom mottagarens storsinta disposition, kommer att vända åter till gifvarnes egen, till allas vår fördel. Men äfven på andra sätt bereda vi oss att hugfästa vår konungs hedersdag. Hvad särskildt pressen vidkommer, torde intet tvifvel råda, att ej landets tidningar vid denna tidpunkt skola täfla om att i ord Men fast jag icke den strimman såg Af skiftblått vatten, det fanns därinne I gummans bostad rätt månget minne, Som väckte slumrande sjömanshåg. Där funnos strutsägg som groft porslin, Petrifikater som bleka stjärnor, Ett vackert halsband af mörka kärnor, En skär korall, ett kinesiskt skrin. Bland rara snäckor där också fanns En präktig en från Atlantens stränder, Metalliskt blankhård med fina ränder Och sällsamt skimrande rosenglans.
De hafva förlorat det förtroende, allmänheten för dem hyst,' och det kan ej blifva fräga, att upphjelpa deras kredit, dä den, en gäng förlorad , behöfver till sin upprättelse, icke allenast alla de tillgängar Regeringen tillfälligtvis kan åstadkomma, utan en fond af flera millioner, deni Rikets Ständer för detta ändamål borde hafva i beredskap. De ofta förnyade skakningar, dessa Diskonter lidit, och de åtskilliga understöd, Regeringen sett sig nödsakad att lenina dem, i hopp att afböja deras fall, äio ojäfaktiga bevis, som, ty värr, alltför tydligt ådagalägga felaktigheten af deras inrättning. Nationen bör da hädanefter åt Banken eller något annat af Rikets Ständers Verk anförtro omsorgen att styra Rikets Diskont-rörelse, hvaraf vinsten bör tillfalla Staten och användas på föremål af allmän nytta, Åkerbruket, Ifabrikerne och Berg-V§rken. Sådane Diskont-Direktörer, som utnämnas af Rikets Ständer och drifva förvaltningen för N ationens räkning, äro de enda, som böra ingifva allmänt förtroende. Desse Direktörer böra aldrig emottaga penningar för 3 procent, emedan de hafva sig anförtrodd styrelsen af en Kassa, som tillhör Slaten, de böra således aldrig taga lån, men väl utlåna hvad som Staten lemnat till deras disposition. Då de blifva underkastade en be - Konungens Nåd. Proposltlonerl 1 2<f bestämd instruktion och ett ansvar, sora bor af-; skräcka en hvar, sona kunde känna sig böjd för' någon oredlighet, bör deras heder och egendom blifva en tillräcklig borgen för behörigheten af deras åtgärder, och lugna den misstänka eller det misstroende, som förutgående händelser i afseen-i de pa Diskonternas förvaltning naturligen ingifvit så väl fordrings-ägare som gäldenärer. Det förflutna tillhör Oss icke mera. Det onda är redan skedt, och Vi böra blott sysselsätta Oss med medlen att, så mycket möjligt ärr förmildra dess följder, under det att lagens kraf göres gällande mot de brottslige. Ehuru Staten egentligen ej kan anses hafva sjaranterat
— För musikens underhållande på bataljon (45 bataljoner) 2,750 — 123,750 Summa 2,607,300 Tillkommer: Värdet af 945 nummerlöner för Gevärshandverkare, Fältmusikanter, Trumslagare och Spel å 106 Rdr för nummer medelbeloppet inom arméen 100.170 Summa summarum | — —(2,707.470 Aflöning. 69 Antal löntagare. Vid hvardera af de begge Skånska infrriregementena. Vid hvardera af de 5 cor.pserne n:o 3, 7, 19, XIX, och 23. Vid hvardera af Hallands och WesterNorrl:ds corpser. Summa. Rdr Anmärkningar. Af ofvan utförda löningssumroa belöper: För uppflyttning af underbefäl frän lägre till högre lönegrad, nemligen af 88 Furirer, uppflyttade till andre Sergeanter, en löneförhöjning å 150 Rdr för hvarje, motsvarande skillnaden mellan lönerna i dessa begge grader Rdr 13,200 och af 344 nuvarande förste eller Distinktionskorpraler, uppflyttade till särskildt högre arvode i sådan egenskap, skillnaden emellan Korpralsoch förste Korprals-arvodet, 25 Rdr pr man, således tillsammans » 8.000. Summa Rdr 21,800. För arvoden åt nuvarande vice Korpraler, som deraf äro i saknad, 1,080 man ä 30 Rdr » 32.400. Summa Rdr 54,200. 70 Bil. Ii. Uträkning å den tillökning uti Indelda Arrnéens lönebehof, som blifver en följd af den, enligt Kommitterades förslag till Arméens omorganisation, afsedda tillökning och minskning i löntagarnes nuvarande antal; lönerna beräknade enligt den föreslagna nya normalstaten. Tillkomne beställningar. Indragne beställningar. 3 Andre majorer • eft. 5,000: — 15,000 — 1 Regements-qvartermästare .
Efterser man åter hvilka landskaper, som, genom antagandet af detta för slag, erhålla en förlängd jernvägsförbindelse med de södra delarne af landet och andra länder, så befinnes att, från Westergötland, Bohuslän, Nerike, Wermland, en del af Westmanland och Dalarne, vägen kommer att förlängas med 2V2 mil. Dertill måste äfven räknas de norra orterna, enär, om man beräknar afstånden efter Kommiltéens förslag, vägen emellan Malmö och Robertsholm vid Gefle-Dala-jernvägen blifver öfver Tenhult och vestra stambanan från Falköping 66,85 mil; men efter Nässjö-linien och öfver Katrineholm 71,16. Om man emellertid på grund häraf endast upptager Gefleborgs län, så finnas de delar af landet, hvilkas jernvägsförbindelse genom södra banans dragande åt Nässjö möjligen blifver förkortad, enligt Statistiska Byråns uppgifter för den 31 December 1833, hafva en befolkning af något öfver 700,000, de orter åter, hvilkas jernvägsförbindelse med visshet blefve so Stats-Ulskotlets Utlåtande M 86. förlängd, af något öfver 1,300,000 personer. När härtill kommer att den åsyftade förkortningen för de förstnämnda landskaperna efter all sannolikhet kan vinnas utan att någon förlängning uppstår för de sednare, synes i sjelfva verket allt skäl för handen att bibehålla den förut föreslagna linien. Vid fråga om den väglängd, sorn skulle uppkomma i händelse den ena eller andra af ifrågavarande jernvägslinier skulle komma till utförande, förljenar jemväl anmärkas, att genom antagandet af Nässjö-linien skulle södra stambanan komma att uppföras under så ogynnsamma lutningsförhållanden, att på den något öfver 20 mil långa sträckan från Finjasjön till Tenhult icke mindre än 10V2 mil skulle utgöras af stigningar af dels 1 på 100, dels 1 på 200, dels 1 på 300, nemligen 171,430 fot eller 4% mil stigningar af 1 på 100, 163,630 fot eller 4V2 mil stigningar af 1 på 200, samt 43,300 löt stigningar af 1 på 300.
SkriJvelsej N:0 1QU R:dr B:co, att utgå i enahanda ordning och på samma vilkor, som hitintills. 9:o Fonden för belåning af adier och publika papper blifver 500,000 R:dr B:ko, att utgifvas under de derför hittills stadgade vilkor. 10:o Fond en för utlåning, genom Banco-Disconten i Stockholm samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö, på namn och reverser med omsättningsräll fa sts Lii lies till 900,000 R:dr B:co, hvaraf tillhandahållas: 5,800,000 R:dr Banco-Discont-Verket i Stockholm, till utlåning för Rikets samtliga provinser, med undantag af dem, som ega belåningsrätt i Låne-Coutoren, enligt hvad här nedan stadgas; 2,100,000 R:dr Låne-Conloret i Götheborg för provinserne Westergöthland, Dahlsland, Bohus Län och Halland, samt 1,100,000 R:dr Låne-Contoret i Malmö, till utlåning för provinserne Skåne och Blekinge; börande i afseende på denna utlåningsrörelse iagttagas: att Banco-Discontens och Låne-Contorets i Malmö reserv-fonder, såsom sådana, upphöra och till Bankens disposition öfverlemnas; att den vinst, som af lånerörelsen under sistförflutna året uppkommit, i vissa lämpliga andelar och terminer under delta och nästa år till Banken levereras, så att hela beloppet af nämnde vinst före slutet af sistberörde år varder till Banken aflemnadt; alt de i lånerörelsen inflytande räntor hädanefter icke utlånas, utan vid förloppet af hvarje qvartal, efter afdrag af utgifterne för Discont-Verkens förvaltning, förlusterna och de lån, hvilka inom linien föras, till Bankens disposition ingå; att de medel, Sparbankerne emot ränta insätta, användas till utlåning genom Handelsoch Närings-Disconten i Stockholm samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö, utan att inberäknas i nämnde Discontsoch Låne-Contors bestämda lånebelopp; att straffräntan, jemlikt 2 mom. i 192 § af Banco-Reglementet, beräknas på sätt hittills skett med 3 procent utöfver ordinarie räntan för de lån, som ej sednast 14 dagar efter förfalloliden blifvit inbetalde eller genom omsättning liqviderade, i de fall, der sådan får ega rum, men att beräkningen af straffränta kommer att upphöra Irenne månader efter lånets förfallodag eller, i händelse låntagaren der förinnan råkar i coucurstillstånd, å den dag, då concursen anses börjad; att för alla lån, sorn äro förfallna, då denna nu beslutade förändring vidtager, straffräntas beräknande genast upphör, så vida sådan ränta upplupit för
I anledning af den, i anseende till sin grundlighet förtjenstfulla, bevisning af Herr Lefren emot mitt yttrande, att Creditivet lunde nedsättas ända till 66 R:dr 32 sk., antager jag med nöje tillfället att låta återföra mig dertill, att denna summa vore otillräcklig. Jag har ej en gång det hopp, att den kunde vara tillräcklig till något af dess egentliga föremål, ej ens till de af Herr Lefredi omnämde knappnålar. Då jag ej känner Styrelsens behof af sådane, lärer jag ej ens få smickra mig, att hafva träffat den rätta summan, ifrån någon synpunkt. Men jag anhåller, att bestämdt få förklaradt, huruvida Ständerna äga rätt att bestämma föreskrifter för Creditivets lyftning eller icke. Jag tror ej, att RiksgäldsGontoirets Fullmäktige äro någon lägre Auctoritet, De äro t ver tom en ganska hög, såsom representerande Ständerne emelian Riksdagarne. Jag tror ej, att föreskriften år 1823 innehåller, att Fullmäktige skulle hafva någon controllerande magt, utan blott att de skola känna ändamålet, för att komma till någon princip i redogörelsen. Jag är således ej öf - 86 Den ig Mars f. m. verbevisad om något annat, än otillräckligheten af de omtalade 66 R:dr 32 sk. Jag tror mig likväl ej hafva uppgifvit denna summa såsom något bestämdt förslag, ulan blott exempelvis, ty äfven jag är öfvertygad om dess otillräcklighet. Herr von Hartmansdorff: Om något fel är begånget derigenom, att Creditivet blifvit utlemnadt, så är det i första banden ett fel af Fullmäktige i RiksgäldsContoiret. Då jag ännu har den äran, att vara en ibland dem, anhåller jag, att få redovisa för mitt handlingssätt. Jag trodde visserligen, att Fullmäktige hade bordt blifva underrättade icke blott om behofvet, utan äfven om ändamålet med lyftnings, men jag kunde ej komma till denna öfvertygelse utan slutledningar; och då man är skyldig att följa lagens bokstaf, ansåg jag mig icke kunna vägra lyftningen. Slutledningen, som jag gjorde var följande: Det står i 63 §.
Till stöd för bifall till den ifrågavarande motionen har blifvit anfördt: att den plats, hvarpå Arvika köping blifvit anlagd, utgjorde endast 5 tunneoch 10 kappland i område; att denna plats, som, för anläggningen af köpingen, kronan år 1811 tillhandlade sig af egaren till ett mantal Solberg, beräknades motsvara ftdel af sagde hemman; att egovidden till detta hemman innehölle 359 tunneoch 1 § kappland, hvaraf fjerdedelen således skulle bestiga sig till 89 tunneoch 24 ~ kappland, i förhållande hvartill köpingen äfven i nära 40 är måst skatta, ehuru densamma varit i mistning af 841 tunnland, som bort köpingen, med afseende på dess skattetal, tillkomma; att köpingen, i följd af dess inskränkta och redan bebyggda område, saknade dels utrymme för uppförande af de byggnader och inrättningar, som den derstädes tilltagande industrien gjorde nödvändiga, dels ock mulbete för innevånarnes kreatur, hvilket sednare icke ens skulle kunna för betalning erhållas på närmare en mils afstånd, hvarigenom mycket mehn tillskyndades dem ibland inuevånarne, som för bedrifvande af sin rörelse behöfde hästar; att folkökningen i Arvika vore i stigande och för närvarande utgjorde 700 personer, samt slutligen att Kongl. Maj:t, på derom gjord begäran, genom resolution af den 29 April 1846, bifallit, att boställshemraanet Hapaniemi finge såsom donation till staden Haparanda öfverlåtas, hvilken nådiga resolution kunde åberopas såsom prejudikat i förevarande fråga.