Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
bibehå lies, mert i annat fall jetnkns och ändras, med hänsigt till den mer eller mindre nytta eller skada, varans utförande kan möjligen tillskynda .Lander, 3:0 Att högre Tull bestämmes å en del gådane varor, som förr varit till utförsel förbud» Bevillnings.Utsiouets Betéinknndsn. 139 n:t, på det ml cvnorlen deraf, så framt elen lenn ega runi, inPi ovillkorligen tillskynda Staten en ökad fördel, vida öfver någon enskild deraf härflytande olägenhet, 4:0 Att för utländska varor, sorn bevisligen dragit inkommande Tuli, och för livi'kr särskild utförsel tull icke finnes utförd, må en procnut af varatts värde vid utskeppningi ti betalaa» I sammanhang med dessa så'edes uppgifne grunder, och då handelns icke allenast framgång Itufviv.Ualö igen beror af ett lyckligt förhållande med andra rnagter, hvilket endast genom. Kgl, Mus Nådiga omsorg kan åstadkomma , Utan äfven den santia frihet och flor egentligen består i rättigheten, att införa alla Artiklar fran de orter , der varan kastar 'minst och Svenska Handeln är mest gynnad , tillförsel* Utskottet sig af Kongl, Majas .Landsfader liga omsorg, att Kongl. Majit dels I Tito JHos d g handl unde NaUonerue saker färsk ana en sadan rtcipraciitts. Tull för inj är andel af de förnämste Sämska produkter, att deras afsättning kan derigenom lättas, dels i jemförehe med andra Staters bifall eller alsingtill följe af sin Konungsliga rätt förändrar eller jemka?
Släderne hafva nemi. fått rättighet all begagna små-pannorna, icke lill bränvinsbränning, olan till distillering, således inskränktare förmåner, än de nu ega. Afven har Hr von Koch velat borttaga sista orden i Utsk:s förslag nemi.: ”Och mot en afgift, som derför erlagd blifvit.” Med bibehållande af dessa ord kan, enl. min åsigt, någon distillering afgiftsfrilt ej ega rum, enär det står tydligt, att de lå distillera med den redskap, för hvilken de anmält sig, och mot den afgift, de erlagt, samt författningen uttryckligen föreskrifver, alt hvarje bränvinsbrännare skall för 14 dagar betala skatten i förskott; och om lie tillverka mera bränvin, än hvartill de sig anmält, och hvarför de erlagt skatt, måste vid månadens slut afgift erläggas för öfverskoltet, som dock icke lill högre belopp än 10 proc. får öfverstiga det, hvartill anmälan blifvit gjord. Således eger hvarje egare af större bränneri alt under 30 dagar efter 300 k:r om dygnet tillverka 9000 ben 29 A p r i 1 f. m. 509 k:r. Oiu lian uu vid månadens slut helinne» hafva lillvei kal 9,900 k:r blir endast påföljden, att lian betalar förhöjd skall för de 900 kina; men tillverkar han bränvin derunder, erlägger han endast deu vanliga skallen. Del är således medgifvel bränneriegare, som lill bränvinsbränning efter minsta beloppet sig anmält, all tillverka 9,900 k:r under 26 dygn och alt använda återstående 24 till distillering. Häruti finnér jag icke något ondt; och jag nämnde förra gången jag hade ordet, all denna förmåu, enl. min åsigt, vore så mycket billigare, som man med de bäst konstruerade brännerierna kan frambringa 22-gradig sprit; oell jag tror således icke, att det lönar mödan att ändra författningen. Frih. Haab har äfven sagt, alt han väl bort sägas, ehuru han icke vore säker derom, alt distillering med ångredskap kunde för sig gå.
M:t behagade med innehafvarne af Verket låta uppgöra någon så beskaffad Öfverenskommelse, att, emot det de befrias ifrån skyldigheten att detsamma vidare bedrifva, och erhålla ersättning antingen genom förläningarnes bibehållande under någon viss tid, efter arbetets nedläggning, eller på annat sätt, de till Verkets bedrifvande upplåtne förläningar och förmoner måga tili Kronan indragas. Utlåtande, i anledning af verkställd Revision af KrigsfondsRedogörelsen från d. 3i Octoi»er i8a5 till samma tid 1827. (I.-A.) Sedan Utskottet, uti betänkande! N:o 62 afgifvit yttrande, i anledning af R. St:rs åren 1825 och 1827 församlade Revisorers framställningar rörande Krigsfondsmedlens förvaltning, samt tillika meddelt upplysning om Fondens tillstånd intill 1828 års slut, har Utskottet, medelst Kådig Remiss, i gransknings ändamål fått 1 I B e t ä n k a nt|en, N:o 392. 433 emottaga en i vederbörlig ordning författad redogörelse öfver nämnde Fonds förvaltning från d. 3r Oct. 1825, till hvilken tid afslutade räkenskaper förut blifvit aflemnade, och till October månads slut år 1827; och har Utskottet, vid granskningen af denna räkenskap funnit de för den senare tiden meddelade uppgifterna, till den del de i samma Räkning äro synliga, vara behörigen verificerade. -tDå Utskottet derjemte uti förra Betänkandet redan tillstyrkt afgifvandet af underd. skrifvelse med anhållan, att Krigsfondens ännu utestående fordringar måtte, så skyndsamt sig göra låter, indrifvas och beloppet imellertid uti RiksHufvudboken under halancetitel upptagas, hvilket tillstyrkande Utskottet nu åberopar och förnyar, återstår blott en omständighet, som Utskottet trott sig böra anmäla till R. St:rs kännedom. Bland Krigsfondens fordringar balanceras en summa af 3,192 R:dr 10 sk, 8 r, uti f. d.
Den som bifaller Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s hemställan i fråga om det af Hr Hjerta påyrkade tillägg till Legostadgans 8:de g, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser E. o. Ad. de emot berörde hemställan gjorde anmärkmr föranleda till återremiss. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit sålunda: Ja — 22. Nej — 11. 4:de punkten, ang:de ifrågaslälld omarbetning af hela LegoSladgan. Denna punkt bifölls. XI H. 18 Den 9 Januari. Föredrogs men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s den 5 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 203, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de anslag för geologiska undersökningar öfver hela Riket samt utgifvande af derpå grundade geognostiska kartor. Anmäldes och lades på bordet ett från Sammansatta Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. inkommet Mern. Nio 4 2, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt. Nio 31, ang:de åtgärders vidtagande för befrämjande af en förbättrad skogshushållning samt dermed gemenskap egande frågor, äfvensom med förslag till voter:spropos:r i Förstärkt StatsUtsk. H. Ä. o. Ad. åtskiljdes kl. £ på 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 9 Januari 1858. Plenum kl. ■,} 2 e. m. Hr Gr. o. Landtm, öpnade sammanträdet med följande tal: Då jag nu efter en lång frånvaro återtager min befattning såsom Ordf. i detta Höglofl. Stånd, kan jag icke börja våra gemensamma arbeten, utan att till R. o. Ad. frambära min vördsamma och hjertliga tacksägelse för det nya prof på It. o. Ad:s välvilja jag fått emottaga, då R. o. Ad. behagat inför K.
Majrts befallningshafvande skall ega att, efter behörig utredning angående innehafvarens besittningsrätt och sedan densamma befunnits lagligen befästad, förordna om lägenhetens omföring i jorrleboken från krono till skatte samt derom hos Kammar-kollegium göra an målan, hvarefter Kongl. Maj:ts befallningshafvandes resolution, som emot den för sådana vanliga lösen bör utfärdas, men karteras såsom för skattebref är föreskrifvet, komme att utgöra den handling, hvarmed skattemannarätt bestyrkes; att, då någon önskar anstånd med skatteköpeskillingens erläggande, betalningen deraf må fördelas på det sätt, att hvad som motsvarar ett års grundränta efter kronovärdi genast erlägges och sedermera ett lika belopp årligen, intilldess hela köpeskillingen blifver godtgjordt; börande hvad sålunda årligen lill betalning förfaller i sammanhang med lägenhetens grundskatter i behörig ordning debiteras, uppbäras och redovisas; samt slutligen att, på lika sätt, som nu blifvit uppgifvet, skall förfaras, om någon anmäler sig till skatteköps erhållande innan ofvanberörda uträkningar öfver skatteköpskillingsbeloppen blifvit fastställde; dock att i sådant fall särskild uträkning öfver skatteköpeskillingen för den lägenhet, hvarom fråga väckes, bör uppgöras och i ofvan omförmälda ordning pröfvas; Och vill Kongl. Majit vara betänkt på vidtagande af lämplig åtgärd 6 Kongl. Maj:ls Nåd. Proposition, JS:o 66. för att befordra de ifrågavarande utråkningarne och granskning deraf till skyndsam verkställighet. Angående förenkling af Grundräntorna och Tionden. Att grundräntornas bestämmande i en mängd olika persedlar, på sätt nu eger rum, medför väsendtliga olägenheter dels genom deraf härflytande vidlyftighet i räkenskaperne, dels äfven för den skattskyldige genom svårighet att kontrollera den invecklade debiteringens riktighet, har länge varit erkändt och vid flerfaldiga tillfällen framkallat förslag, hvilka utgjort föremålför ömsesidiga meddelanden de begge statsmakterna emellan.
Adjö nu, kära moster Lisa. H e d e r o c h tack! Stockholm i okt. S. 1898 öfver. Sedan skola pigorna också ut att arbeta på betfälten, i trädgården, v i d hö- o c h sädesskörden, tröskningen, eller vintertiden i n o m h n s med väfning o. d. Jag är då ensam att verkställa diskningen efter tio o c h ibland femton personer o c h få middagen färdig till kl. tolf. Ofta får jag därvid ha lillen på armen eller åtminstone ha ett vaksarot öga på h o n o m o c h de andra två barnen, att de icke anställa någon skada. Mellan kl. ett o c h två sofva drängarna middag, min m a n läser dagens tidning. Den ena pigan mjölkar o c h den andra diskar efter middagen, medan jag kokar kaffe, s o m drickes, innan de åter gå i arbete. Nu har jag kaffekopparna att diska o c h så laga i oi-dning en måltid till kl. fem. Min lilla Ellen k o m m e r då från skolan o c h hjälper mig m e d den diskningen. Ä r det nu den dagen, vi skola ha stekt gröt till kvällsmat, vidtager ett stort lugn vid pass två timmar, o c h jag går in i stugan o c h sätter mig att under sysselsättning m e d en ofullbordad strumpa eller en dylik,_ s o m behöfver lagas, njuta af hvilostunden. Är det däremot den andra kvällen, får jag sitta i köket o c h röra i risgrynsgröten, så att svetten lackar ur pannan på m i g. Dessa två timmar ha d o c k sina behag, ty jag kan samtidigt läsa dagens tidning eller någon b o k. Det är också den enda stund på dagen, s o m gifves att vederkvicka anden på. Vintertiden är det d o c k ledigare. Då sammanslås de två sista måltiderna. Pigorna ha då också oftast tid att diska efter hvarje måltid. — Half nio är kvällsmaten äten o c h allt arbete för dagen undangjordt. Jag skall då afkläda o c h söf va barnen.
Riksdaler för en jernvägs-anläggning mellan Dalkarlsbergs grufvor i Nora socken och sjön Möckeln; motion af Friherre Johan Carl Åkerhjelm: se Motioner. Läktaren i Riddarhus-salen, angående dess upplåtande åt främmande åhörare: I. 4. Läns-styrelserna, angående ändringar i Instruktionen för Landshöfdingarne i rikets län samt de vid nämnde styrelser an - 102 — L — ställde tjenstemän; motion af Herr Nils Curry Engelbrekt Treffenberg: se Motioner. Läns-styrelserna, om befrielse från åtskilliga dem nu åliggande göromål; motion af Herr Nils Curry Engelbrekt Treffenberg: se Motioner. Lärare, om beviljande af ett årligt anslag å 2,000 Riksdaler till löner åt biträdande sådane vid nndervisnings-anstalterna för barnmorskor i Stockholm och Göteborg; motion af Herr Fredrik August Cederschjöld: se Motioner. — för döfstumma, om beviljande af ett årligt anslag å 10,000 Riksdaler för aflöning åt tio sådane; motion af Herr Pehr Reinhold Bråkenhjelm: se Motioner. Lärarne vid Rikets Navigations-skolor, angående lörie-förbättring åt dem; motion af Herr Alfred August von Francken: se Motioner. Lärdoms-prof och examina, i anledning af väckt motion om vissa ändringar vid de för prester föreskrifna: B. IV. 400; V. 42, 57, A. 65, B. 443, 458, A, 458. Läroverkshus, om beviljande af ett anslag å 60,000 Riksdaler till uppförande af ett nytt sådant i Kristianstad; motion af Friherre Axel Rappe: se Motioner. —, om beviljande af ett anslag å 150,000 Riksdaler till uppförande af ett nytt sådant i Wenersborg; motion af Grefve Erik Sparre: se Motioner. Löfvenskiöld, Axel Salomon Ferdinand, dess yttrande: I. 445.
Oqi R. o. Ad. skulle besluta en återremiss af Betänk, i den syftning, att få det nu gällande straff för affall från Statsreligionen uphäfdt eller förmildradt, skall jag anse lietta beslut vara ett tillkännagifvande, att LagUtsk. misstagit sig om representationens åsigt i d nna fråga, och i sådant fall icke underlåta alt inom Utsk. arbeta för straffbestämmelsernas borttagande, men om deremot återremissen afsåge att vinna det resultat, hvarför en talare här upträdt, eller att, med bibehållande af dessa straffbestämmelser, likväl vidtaga åtskilliga förändringar i kyrkolagstiftningen, skulle sådant endast missleda Utsk., i afseende å R. o. Ad:s rätta mening, och det af talaren åsyftade ändamålet, skulle icke eller npnås. Man har framhållit nödvändigheten af att bifalla llr Spångbergs motion om ansvar för den, som gör proselyter, men jag får fästa upmärksamhel derå, att ett sådant ansvarssladgande redan finnes. 1 kap. 4 § M.B n bestämmer ansvaret för den, sorn utsprider villfarande lärosatser, och torde således något ytterligare stadgande i denna väg vara obehöfligt. En annan talare har föreslagit, att landsförvisningsstraffet ej skulle gå i verkställighet, förr än den brottslige blifvit af presterskapet undervisad, men, sådant oaktadt, vidblifver sin villfarelse. Föreskriften derom, alt straffet icke får tillämpas, förr än efter förutgången varning, finnes redan i lagen, ty 1 kap. 3 § M.B:n innehåller: ”Faller någor af ifrån vår rätta evangeliska lärn, och träder till en villfarande, och luter han sig icke ratta; tå skall han” etc. I ett mera ryktbart mål, ang:de affall till den Katholska lä ran, som nyligen vid donaslolarne förevarit, hafva äfven HofRtn och K.
E. iio. — i anledning af fleré väckta motioner# dels om jemttkning och jemnare fördelning äf Skatter och Praestationér af jorden, dels ock om förändrad reglering med Presterskapets aflöning, m. m. LVL B. 248. LX. 171. LXI. A. 20. LXIII. E. 3. •— i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet angående Presterskapets på Gottland aflöning. LVU. B. a5o. LX. A. 224* LXI. E. no. — i anledning af väckta frågor om förändringar i Befordringslagarne. LVU. B; 23o. LX. A. 247. LXI. E. 58. — i anledning af en ny mbtion oth konétbränneri-redskaps flerfaldiga sammansättning. LVIII. B. 189. LX. A. 238. LXL E. 110. —- rörande väckt fråga om underSöknirtg, huruvida Bränvin, tillverkadt afPotatoes och med konstbränneri-redskäp, vöre, mera 3 34 än annat Bränvin, af skadlig egenskap. LVIII. B. 190. LX. A. 238. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkanden, Menlorialer och Utlåtanden i anledning af väckt motion om en underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit med anhållan om vidtagande af Ekonomiska Författningar, till välmågans återförande och Landets förkofran. LXI. B. 116. LXII. A. 65. —- i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående väckt fråga om belåningsrättighet, uti publika fonder, å ritorr spannemål. LXIV. B. 216. LXYI. B. 3o3. A. 313. — i anledning af väckt fråga om öppnande af en ny communication inomskärs från Dalarön till Stockholm, förmedelst genomgräfning af en smal Landtunga vid Södra Stäket. LXV. B. 325.
Friherre MrsnAef, Lkrrliian. 22 1794 von ttoWen, Len^t. - 4l 1999 Ealkenlieclt, T^clolpli. - 37 2004 von Lckult^enkeim, Oavicl. 39 2225 Lattram, klerman. 29 1768 Lclimitterlörv, ItenninZ. 42 1931 von Ecklieät, Elias 22 Sedermera framkallades Friherre äVranMl och Herr von Ecklieclt atk lotta. hwarmih Friherre Wrangel erhöll den sedel hwarä ordet Elektor war kecknadt. -Herr Landt-Nars^alken anmodade första Electorn Hans Excellence Herr Grefwe krane akt genom manligt anslag sammankalla Electorerne till i öfwermorgon sa tidigt, att innan det samma dag förmodeugen inträffande plenum ätniinsione RiddacHnö-Ucfforret kunde hinna utses. Höglofl. Högloft. Ridderffapet och Adelil ätstkildcs klockan S till 9. In ststem krotocolli 6. Lilverllolpe. Thorsdagen den 2Z April. Plenum klock. 11 förmiddagen. Jcrr Landt-Marffalken anmälde, ali ätskillige ledamöter af Ridderffapet och Adeln till» kännagifwit, att längre bort i StändelS härwarande Samlingsrum man ej utan största swarighet knnde höra hwad som wid och omkring Landk-Marffalksbordet, lästes eller taladeS; hwarföre han hemställde, om dej icke de ledamöter som innehade aflägsna platser kunde fä flotta ftg fram, allenast de ieke bortkogo ruin för dem som förut sätt sig de främre bankarne anwisadc; hwarjeime Herr Lanvt-Marffalken föreslog, att de äfwcn frän Veste närmare bänkar mätte fa yttra sina tankar. Bifölls.
Att utskicka bevarade fartyg för att utsträcka vår handel till aflägsnare farvatten skulle otvifveläktigt medföra större kostnad än saken förtjenar Jag nämner detta, emedan satsen om en stor OrlogsFlottas uprätthållande blifvit satt i sammanhang med en annan vid denna Eiksdag väckt motion, som jag anser vara ' af ert nog äfventyrlig art för svenska statskassan, eller den, att Sverige skulle ständigt hålla Örlogsskepp på åtskilliga stationer i och för vår handels skyddande. Sverige är, om det också gått framåt i välmåga på de sista 20 åren, likväl alltför mycket i behof att använda befintliga tillgångar inom sitt eget land, för att företaga sådana halsbrytande saker, och man kan vid det nyssnämnda förslaget med allt skäl, om någonsin, anmärka att det är bäst att icke flyga högre än vingarna bära. Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik: Jag skulle anse det vara ganska olämpligt att här, såsom under en disputationsakt, ingå i ett utförligt försvar för de åsigter jag tagit mig friheten yttra, isynnerhet inför en församling sådan som denna, inom hvilken förmågan att skilja emellan det rätta och det orätta hos de fleste 212 Den 8 Jnli e. m. möjligen är större än hos mig sjelf. Men jag nödgas förklara, att de fleste af de yttranden, som här blifvit afgifna emot mitt anfö rande på f. m., synas mig icke ega full tillämplighet på hvad jag andragit. Jag har yttrat, att jag trodde, att Sveriges krafter, folkets förmåga att bära skatter icke försloge att införa och underhålla ett yttre sjöförsvar, tillräckligt starkt att motsvara vår östra grannes sjömakt, updrifven och omhuldad af en oinskränkt herr skare öfver CO millioner menniskor, en sjömakt, emot hvilken de 8 skepp, som vi inom 15 år efter den af Regeringen föreslagna planen skulle ega, blefve en sådan obetydlighet, att de i min tanke ingalunda kunde upfylla ändamålet med ett yttre sjöförsvar. Detta har jag yttrat oell detta yttrande har ieke, mig veterligen, blifvit vederlagdt.
Jag tror att Hr von Troil bade bordt iakttaga farfaders och farmoders rätt, dä den saken var i fråga och icke komma efteråt dermed. Förändringen är nu med betydligt flertal beslutad, och lärer således icke kunna f. n. omgöras. Jag anhåller fördenskull om bifall till den af mig föreslagna inbjudningen. Hr Adelborg: Afven jag lider nu under majoritetens förtryck; men detta kan dock icke hindra mig att instämma med Hr von Troil, samt anhålla all Ståndet måtte närmare betänka farfaders och farmoders rätt. Frih. Cederström, Hud.: Jag delar Hr von Troils åsigter i detta fall, och anhåller alt Hr von Hartmansdorffs inbjudning måtte blifva lagd på bordet, under förhoppning att genom detta dröjsmål frågan måtte i de andra Stånden fä en efter min öfvertygelse lyckligare lösning. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att den af Hr von Hartmansdorff väckta fråga, enl. derom gjord begäran, komme att hvila på bordet. Uplästes eli af Hr af Sillén, Abrah. Wilh., inlemnadt sålydande Mern.: Af tjensleåligganden nödsakad alt lemna staden, får jag härmedelst afsäga mig min plats såsom ledamot i BankoUtsk., dock med anhållan, alt varda vid min Riksdagsmanna-rätt bibehållen. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, med lillkännagifvande, att Hr Steuch, Mathias, såsom Den 50 Augusti. 185 ledamot af Allm. Besv. o. Ekon.Utsk., oell Frih. von Paykull, Joh. Gust., såsom suppleant i Const.Utsk., begärt och erhållit 3 veckors ledighet, räknad från denne dag, samt jemväl 2 ledamöter i sistnämnde Utsk., Frih. Lagerfelt, Israel Carl Adam, och Frih. Stjernstedt, Aug.
Thorén, som då sofvit af ruset, skämdes litet för sin nye Bror, hvarföre han afviste honom med dessa ord: ’Hur kan jag som är et genie vara Bror med Er, som blott är en admirateur?’» Meningen om honom svängde, som man ser, mellan föreställningarna om en exalterad drömmare och en fåfäng och inbilsk »bel-esprit». – Ungefär samma uppfattning hyste man i Upsalas lärda kretsar – såsom det framgår af ett intressant bref från den nyss utnämnde Skytteanska professorn J. F. Neikter till Rosenstein af den 17 april 1787, hvilket visar, att den nykomne akademiska alumnen betraktades med tämligen misstänksamma ögon. Den satiriske professorn skrifver: »Thorilds ankomst til Upsala är icke särdeles boni ominis. Han följer här samma method som i Stockholm, samlar studenter i conventiklar, skaffar sig admirateurer och tilskapar fantaster. Jag har dock icke hördt, at han uppenbart häcklar närvarande administration; han nöjer sig at uptäcka fel hos smått folck och i synnerhet hos Professorer, at häckla lagboken, som skal vara ganska felaktig äfven som Montesquieu detta låter väl icke så farligt, men under alt detta bibringar han i hemlighet en sorts enthousiasme, talar om friheten på et narragtigt vis i synnerhet den ängelska, som han dock synes ganska illa känna. Jag älskar friheten så högt som någon men tror at all slags fanatique den må vara poetisk eller andelig är farlig i et samhälle och et godt värktyg i en felons händer at stifta allehanda oredor. I det afseende vore väl om Thorild på något godt maner kunde fås härifrån. Han har redan bibringat sina galenskaper åt några gossar, bland andra den Malmström (P. M. sedermera kgl. bibliotekarie), som Herr C. R. känner och som af sig sjelf är nog fallen at blifva romanesque. Han vil först blifva juris Doctor och så öppna en juridisk schola utan tvifvel för lagstiftare, men jag hoppas, at denna sottise liksom andra går öfver efter en kort tid». Men hyste de akademiske lärarna misstro till Thorild, återgäldade han detta med ränta.
Redaciionen år utom rättelse af någre ord, lika med i9, 20 och 31 paragrapherne i nu gällande Riddarhusordning , hvarvid dock det tillägg blifvit gjordt, att någre egenteliga mål icke lå företagas till pröfning, innan Ståndet, genom andra anteckningen, blifvit till fullo organiserad t. §. 24, om Electorers tillsättande, svarar mot 21 paragraphen i 1818 års Riddarhusordning, Den 18 Augusti e. m, 365 och år redactiönen författad i enlighet med de grunder, som Ridderskapet och Adeln vid besluts fattande om Bänkmåns afskaffande anta.* ga för Electorers utväljande. § 25, 26 och 27, omförmäla Electorer nas befattning, deras afgång derifrån samt tillåtelse för dem att lemna Riksdagen. I paragraphen 26:te har Utskottet tillika besvarat Herr von Qvanten*, Carl, den 17 sistledne Februarii remitterade Motion, angående tillåtelse för Elector, som blifvit vald till UtskottsLedamot, men detta förtroende genast sig afsåger, att få sin förra befattning bibehålla; hvarvid Utskottet nästan ordagrant antagit hans förslag. Ett särskildt tillägg, angående skillnaden emellan in Pleno valde Ledamöter till förstärkt Utskott , och de Ordinarie , som af Electorerne utses , år af Utskottet föreslagit.