Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ir 34 sk. 11 rst., utgörande lönefyllnad till någre Länsmän för den inqvartering af vissa rotefria hemman, som genom verkställd roterings-förrättliing deni frångått, samt dessutom anslag för en gång till denna ersättning ifrån 1835 års början, tilldess beloppet å stat uppföres; och då vederbörande äro till berörde godtgörelse lagligen berättigade, hafva Rikets Ständer bifallit, det må den till sistbeiörde ersättning erforderliga summa 646 R:drl7 sk. 6 rst. från Riksgälds-Contoiret utbetalas, samt nämnde 107 R:dr 34 sk. 11 rst. å Länsslaten såsom ordinarie anslag upptagas. Westmanlands Län. E. K. M. bar i Nåder gifvit tillkänna, att å delta Läns stat finnes elt odisponeradt belopp af 1,119 R:dr 24sk. 6 rst. samt att, genom två Fögderiers sammanslagning, uppkommit en besparing af indeldte 80 R:dr, utom arrendet af Mycklinge boställe, hvilka båda sistnämnde tillgångar likväl varit beräknade vid uppgörandet af förslaget till Landt-staternes nya lönereglering; och hafva Rikets Ständer beslutat, del samtliga dessa poster höra såsom stats-utgifter försvinna. Stora Kopparbergs Län. Lika med E. K. M., hafva Rikets Ständer funnit så väl, att då, utaf de på Länets stat såsom contant uppförde respenningar, 168 R:dr 22 sk. 6 rst. utgå uti indelning, det contanta beloppet bör frän staten uteslutas, som att å Allmänna Indragnings-slaten må uppföras de, såsom hyres-medel för Provins Landtmäteri-Contoiret i Fahlun, beviljade 100 R:dr. Jemtlands Län.
Directionens för Kongl. lffej:ks ldof-6epell oell 8peeteliler underdänige Zkrikvelse den >3 nestl. denueri, om ersättning till Kongl. Uree terus Dessa Lör ett sk llikets 8tender indraget 8tet8-ensle». Dä Kongl. Mej:t, genom Kädige Dref den /f oell r5 Maj 183g, täekts fkörsiikra lrestäodet ek Dess Illveter för en tid et kem är eller till den i duli i8/j/j, dä vidare utl den 8tat, irvilken Kongl. HIaj:t under sistnämnde dag beliagst för Ureeterns Inkomster oell Utgifter ,i Keder :fastställa, 8eräknets, såsom fortferande, de anslag, Ilvilka förut under en längre följd ek Zr verit ä k>ks-8taten envisede med ^,5oo !l:clr Laneo ieontant oell värilet al 200 fsrnnsr
Hon tycktes fylla alla luckor med sin kvicka, gripande vältalighet och sin humana personlighet. I sin gröna, korta reformdräkt dök hon upp här och hvar på de olika platformerna, höll publiken vid godt lynne och räddade situationen mångenstädes genom sin opartiskhet och sin snabba uppfattning. Mrs Sewalls publika arbete är således med ett ord främjandet af sammanslutning bland kvinnor, försoningen af skilda intressen, byggandet af gemensam grund. Hon har en för amerikanare sällsynt vid syn på tingen och förhållandena, hennes verksamma själ omfattar så att säga det stora hela i dess vidsträcktaste betydelse. I motsats mot en så stor del af förkämparna för kvinnans sociala rättigheter och högre uppfostran, äger hon denna ljusa, stora, fria blick, som uppfattar det hela och ej endast delar af det hela. Hon är fördomsfri i ovanlig grad, hon vill icke omskapa åsikter oeh karaktärer efter sina egna, utan hon vill ha fram det individuela hos hvar och en, och hennes lifsidé är att få dessa lefvande krafter att verka samman: d. v. s. med full kännedom och uppskattning af hvarandra. Hon betonar, att hennes afsikt med det stora, enande bandet kvinnor emellan visst icke är att göra kvinnor lika, utan att tvärtom låta olika åskådningar, anlag, lynnen och begåfningar komplettera hvarandra. Liksom för henne bokstafven betyder intet, där andan kan fås, så är natonalitetcn likgiltig, tillfälligheter såsom yttre egendomligheter aldrig hinder, tvärtom — människan allt! Hon var under utställningssommaren en outtröttlig påpekare för sitt lands kvinnor af främlingarnas många fördelaktiga sidor gentemot svagheter hos dem själfva, — en idkelig nedbrytare af ensidig nationalitetskänsla. Dock uttrycker hon i ett föredrag sin tro om den blifvande amerikanen (och naturligtvis äfven amerikanskan) sålunda: » Då den slutligc amerikanen är färdig, skall han framstå som frukten af den märkligaste sammansmältning af folkracer, som historien känner. Han kommer att äga vikingens djärfhet, teutonens filosofiska djup, saxonens sunda förstånd,- spanjorens värdighet, mildrad af fransmannens graciösa liflighet.
Då för öfrigt i afseende pä hela telegrafverkets organisation, ännu icke tillräcklig erfarenhet torde vara vunnen för afgörande, huruvida detsamma lämpligen och med fördel må kunna ställas under gemensam styrelse med något af öfriga till statsförvaltningen hörande verk; då någon vidare kontroll frän Rikets Ständers sida å förvaltningen ef telegrafverkets inkomster, än som af Rikets Ständers Revisorer utöfvas, ej torde böra ifrågakomma; då med afseende särskildt derå, att under telegraf-inrättningens fortgående utbildning, internationela och andra förhållanden ofta kunna påkalla förändrade bestämmelser för porto-beräkningar och annat, angeläget är, att dylika förfoganden må kunna, utan afvaktan å Rikets Ständers sammanträdande och deltagande i beslutet, vidtagas; samt då Kongl. Maj:t, genom Dess nådiga bref den 4 Juni 1859, anbefallt Chefs-embetet för telegrafverket att, sedan medelportot ett år varit tillämpad!, inkomma med underdånigt förslag till de åtgärder, hvilka kunde anses lämpliga ech nödiga för betryggande af Verkets ekonomiska ställning, dervid Chefs-embetet skulle hafva att Allm. Besv,- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 199. 7 särskildt utlåta sig, huruvida icke någon besparing i den årliga utgifts staten kunde beredas Verket genom den ordinarie tjensteraanna-personalens minskning, och häraf visar sig, att Kongl. Majt är betänkt på att taga under ompröfning frågan om ordnande af telegrafverkets stat på sådant sätt, att utgifterne må kunna, så vidt möjligt är, afl Verkets inkomster bestridas, anser sig Utskottet böra tillstyrka, att icke någon Rikets Ständers åtgärd må, i anledning af hrad 1 i dessa delar blifvit uti motionerne föreslaget, vidtagas. Stockholm den 18 Oktober 1860. Ant. till Exp.-Uuk. dea II Okt 1110, kl. å a. Betänkande, i anledning af väckt motion, i fråga om utarrenderande af rikets postkontor.
Måhända skulle äfven BondeSt. då emottaga den del af dessa Den i6 Octo be v e. m. jordägare, som ligger deni närmast, eller dem, sorn innehaft de lägsta embeten, t. ex. de, som ej haft kunglig fullmagt. En annan del fastighetsägare linnes ännu, nemi. husägare i städerna, sora icke innehaft burskap, och dessa torde kunna inkomma i BorgareSt. Men alt nu, då R. o. Ad. forsin del ej' velat göra den ringaste concession för att komma närmare till en ändamålsenlig representationsförändring, R. o. Ad. skulle vilja, emot BondeStts önskan, på detta Stånd intränga ett betydligt antal orepresenterade medborgare, oaktadt detta Stånd gutt längre i concessioner än något af de andra, tror jag vore att i hö'g grad fela mot den grannlagenhet, det ena Ståndet är skyldigt att mot det andra iakttaga, och jag röstar följaktligen emot Gr. v. Forsens förslag. Hr Dalman, Wilh, Fredr.: För min del biträder jag Gr. v. Fersens förslag. Jag har visserligen yrkat den mening, att man borde försöka att sammansmälta hela vår Representation till en genom allmänna val; men då man icke vill det, och allt hopp saknas att inom R. o. Ad. tillvägabringa en öppning för inträde af orepresenterade medborgare, hvilket visade sig genom förmiddagens voteringar, tror jag det vara af vigt, att de inkomma på något ställe, och jag anser, att de lättast kunna emottaga* af BondeSl., då BorgareSt. redan emottagit åtskilliga fastighetsägare. Detta vore ett steg på den jemnkningsbana, hvarpå man nu ensamt kan framgå. Hr v. Hartmansdorff har anfört, att om förslaget blefve bifallet, skulle sannolikt blott extra länsmän och kronofogdar samt brännvinsadvocater blifva ledamöter af BondeSt. Den värde talaren har sålunda begagnat samma argument, som af några ledamöter af BondeSt. vid sista riksdag begagnades i fråga om frälsehemmansägare* införlifva n de med BondeSt.
Gustaf Jonsson från Calmar län, om ändring af nu gällande stadganden, angående utmätning; Bälter Sven Ersson från Stora Kopparbergs län, om ändring af 28 Kap. i § Byggninga-Balken, i frii ”a om afståndet mellan gästgifvaregården Johannes Andersson från Göteborgs län, om uppbäfvande af den s. k. indigenatsrätten; Olof Olsson från Slängserud i Wermlands län, om ändring af 23 Kap. 2 § Rättegångs-Balkeri, i fråga om häradsnämnds rösträtt; Samuel Johnsson från Jönköpings län, om upphörande af nu gällande stadganden, angående s. k. forum privilegiatum; Per östman från Wester-Norrlands län. om rättighet för oäkta barn att taga arf efter föräldrar; Anders Jonsson från Wermlands län, om ändring i Kongl Förordningen den 21 December 1857, om egors fredande mot skada af annans hemdjur samt om stängselskyldighet; och af samme man. om ändring af Kongl. Förordningen den I April 1843, angående prestval. S. D. Föredrogos och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottet nedannämnda motioner af:
Upplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exp.- Utsk. inkomne förslag till R. St:s underd. skrifvelser lill K. M., nemi.: Den 13 September. 323 N:o 199, ang:de ändring i föreskriften om skyldigheten att bygga och underhålla byvägar; N:u 200, ang:de ändring af 2 Cap. 1 § i K. stadgan om Skiftesverket i riket d. 4 Maj 1827; och N:o 201, om ändringar i K. Stadgan an g: de försvarslöse och lill allmänt arbete förfallne personer. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att åtskillige af de ledamöter, som af II. o. Ad. blifvit utsedde lill ordinarie ledamöter eller suppleanter i förstärkta StatsUtsk., dels efter erhållen permission bortrest, dels inlemnat sina riksdagsmanna-polletter, samt hemställde fördenskull om R. o. Ad. behagade utse 6 ytterligare suppleanter i förstärkta StatsUtsk. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Landtm, tillkännagaf, att plenum för detta ändamål komme att hållas nästa fredag kl. 9 f. m. Föredrogs ånyo Bevilln.Utsk:s d. 7 och 12 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 33, i anledn. af återremiss utaf mern. N:o 31, an g; de Ståndens skiljaktiga beslut, rörande beräkningen af husbehofsbrännerimedlen. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Jag anhåller, att Riddarh.-Sekret. måtte få meddela upplysning, om och på hvad sätt de öfrige Stånden afgjort den nu föredragne frågan, i händelse prot.-utdr. derom ankommit. I anledn. häraf upplyste lindert.
En Drätselkommission besörjer förvaltningen af stadens inkomster och utgifter; och ingå bland de förra äfven afkastningen af stadens jord, 4,^ mantal, innehållande 1,062§ tunnland, deraf en del är odlad och indelad i farmer, hvilka äro utarrenderade på 25 år, räknade dels från år 1835 och dels från år 1837; men en annan del användes till betesmark för stadens hästar och nötkreatur. De under nämnde kommissions förvaltning stående kassor äro tolagskassan, med en behållning vid 1855 års slut af 18,922 IRdr 36 sk. 8 r.-st.; mudderkassan med 3,575 R:dr 16 sk. 2 r:st.; stenbrokassan med 17,219 R:dr 21 sk. 6 r:st. och den egentliga drätselkassan med en skuld till förenämnde kassor af 11,432 R:dr 13 sk. 11 r:st., hvadan kassornas verkliga behållning uppgår till 28,285 R:dr 12 sk. 5 r:st. En borgerskapets enskilda kassa förefinnes under borgerskapets äldstes vård, till hvilken ingå inkomsterne af borgares öretalsskatt jemte arrendet af hemmanet Hästö; och bestridas af . dessa inkomster båtsmans-vakans-afgift för borgerskapet samt arfvode till stadens riksdagsman. Af den särskilda tabellen för städerna synes, att statsbidragen för Carlskrona uppgå till sammanlagdt 70,004 R:dr 19 sk. 11 r:st. Hanko. Af de bidrag, sorn i tabellen förekomma under rubriken klereciets underhåll och diverse onera, hafva för hus och tomter utgått: Till brandvaktsinrättningen 1,585 R:dr 23 sk. 6 rist. » brandredskaps underhåll 392 » 27 » 10 » » tomtören » 32 » » » gatulysning » 19 )) 5 » » underhåll af stadens 2me kyrkor .
Då Utskottet således, med fullt uppskattande af det nit för religionen, den ömhet för samhällets och dess medlemmars bästa, hvarom motionerne så nogsamt vittna, likväl, på nu anförda skäl, ej kan frångå den vid förra riksmötet uttalade åsigt, att det åsyftade höga ändamålet — sabbatens värdiga begående — ej kan genom lagar åstadkommas, utan fasthellre bör blifva en frukt af en ytterligare fullkomnad religions-undervisning, har Utskottet, som hyser den förhoppning att berörde undervisning skall fördelaktigt inverka, derest en början till afhjelpande af många anmärkta missförhållanden i Presternes stallning till församlingen och till hvarandra inbördes kommer att vid detta riksmöte ske, nu ansett sig, i anledning af de väckte motionerne, ej böra någon Rikets Ständers åtgärd tillstyrka. Stockholm den 1 Mars 1860. Reservationer: Af Kontrakts-prosten P. J. Emanuelsson: »Då det icke kan anstå en kristlig stat, att gifva sina medlemmar efterdöme af sabbatsbrott och lagöfverträdelse, men detta nödvändigt måste ske, om dels trafik å Statens jernvägar tillåtes, dels trupper utan nödfall sammandragas å sönoch helgedagar, då, genom de å dessa dagar utgående jernvägs-tågen, en mängd af städernas befolkning lätt och hastigt kan förflytta sig långt ut på landsbygden och der genom sina nöjen störa sabbatsfriden, ja sjelfva Gudstjensten i de nära jernvägen belägna kyrkorna, hvarpå exempel icke saknas, då till dessa stadsboars förlustelse bättre och sämre krogar redan uppstått och säkert framdeles komma att uppstå vid stationerna, der landsbygdens på söndagarue lediga ungdom samlas till utsväfningar, då denna ungdom äfven på ångvagnarne lätt kan förflytta sig till städerna och blottställas för de frestelser, som der i så ymnigt mått förekomma, och då ändtligen den vinst, som Staten kan hemta af söndagsresorrla, icke i någon mån kan ersätta förlusten af så många medborgares gudsfruktan och sedlighet, så måste jag reservera mig mot Utskottets beslut, under yrkande: att Riksens Ständer, genom underdånig skrifvelse, måtte hos Kongl.
pr år skola räcka att kläda 7 personer på, antar jag den praktiska lilla Lovisa, likt våra stamföräldrar i paradiset, får af löf binda dem ' skörten '. Jag har under mitt äktenskap alltid fått höra utaf min man, det jag varit en välsignad liten hustru, som ställt så förståndigt med min hushållning och alltid gjort honom till nöjes; i fredags, efter genomläsandet af Lovisas artikel, fick jag mina första snubbor öfver min oförmåga att spara. Jag tänkte då på hvad mången till mig skulle få och beslöt att bedja Lovisa s p a r a oss dessa obehag. Hjälper ej detta, bedja vi Lovisa taga våra männer i inackordering en månad; med tacksamhet skola vi betala 4 kr. 38 öre pr styck och hoppas få dem späka och fogliga tillbaka. Min erfarenhet är att på 20 kr. personen i må- naden kan en familj lefva, utan vin och dryckesvaror, därtill uppgår mina hushållsutgifter, jag håller godt bord, köper allting kontant, går alltid på torget själf och har alltid lagat all vår mat själf, så vida jag ej varit hindrad af sjukdom. Min man och vi hafva alltid god aptit och hafva för vana att äta oss mätta. Jag har ej lärt mig konsten att koka soppa på en spik eller att, likt komministern i Småland, åderlåta grisen emellanåt för att få litet tillökning i skafferiet. Sist uppmanas Lovisa S. att enligt löfte till Iduns redaktion uppgifva sin adress, så att intresserade genom densamma kunna träda i personlig förbindelse med henne. A. B. U r notisboken. Till Chicago har nu i dagarne afrest slöjdinspektrisen vid Stockholms folkskolor fröken Hulda Lundin för att ordna sin utställning vid världsexpositionen samt deltaga i sommarens skoloch kvinnokongresser därstädes. Under fröken Lundins bortovaro uppehälles hennes befattning af f. d. skolföreståndarinnan fröken Emilia Zander, leda mot af Jakobs församlings skolråd härstädes. Lärarinna i 30 är. Den 1 april 1863 tillträdde lärarinnan vid Adolf Fredriks folkskola härstädes Laura Lundström sin tjänst, hvilken hon allt sedan innehaft. Med anledning däraf samlades åtskilliga af hennes äldre och yngre kamrater den 1 dennes på förmiddagen i hennes hem för att betyga henne sin aktning och fram föra sina lyckönskningar.
St. tillfälle att besinna sig, innan de pålägga ägare af jord, som icke före 180g varit roterad eller betalt vacanceafgift, en från egendomen oskiljaktig skatt, som så högst betydligt minskar dennas capilalvärde, och derigenom på ett betänkligt sätt våldföra äganderätten, — innan de göra sig skyldige till det stora misstaget emot den tydligt uttryckta principen i våra grundlagar, i afseende på beskattningen, nemi. att inga nya ordinarie eller grundskatter böra åläggas, utan att ”hvad Staten tarfvar utöfver de ordinarie inkomsterna”, sådane de vid grundlagarnes stiftande utgjordes, skall genom bevillningar fyllas. — Regertn gaf, säge vi, R. St. ett tillfälle att i detta fall besinna sig, innan de ingå på denna bana, men Statsoch Ekon.Ulsk:n hafva icke sett saken så; de hafva tvertom likasom grondera! deröfver, att Regerm aktat nödigt hemställa ärendet till Ständernes mognare pröfning och öfvervägande; de hafva ansett R. St:s år i834 meddelta svar i den speciella frågan, ang:de vederlag till capellansboställen, hafva bort tolkas så vidsträckt, att Regertn, på grund deraf, kunnat och bort ålägga rotevacance-afgift för all jord, som det behagade roteringscommissionerna att förklara rotering underkastad. Ja! Statsoch Ekon.Utskm hafva gått vida längre än Reger: n ens kan hafva åsyftat, då Utskm ansett R. St:s beslut vid i834 års riksdag kunna grundlägga en rättighet för Reger: n att påbjuda rotevacance-afgift för lill rotering utan R. St:s hörande indelad jord, utan afseende derå, alt längder ne å den tillökade nya roteringen ännu icke blifvit i föreskrifven ordning pröfvade och fastställde!! Om Utskrns betänk, skulle bifallas, så skulle fördenskull rotevacance-afgiflerne komma att utgå icke blott för den nyrolerade jord, hvaröfver R.
400 — eller tillsammans 2,o40 R:dr, hvarigenom vid sistnämnde års utgång hela afbetalningen uppgick till endast io,t4o R:dr, eller något mer än f:del af det hela. Uti desse 2:ne års räkenskaper har något Conto icke funnits öppnadt med Handelshuset De Ron & Söner, i följd af ifrågavarande Handel; hvadan Revisorerne desto häldre instämma uti den af Rikets Ständers Revisorer år i83o gjorda hemställan, som, då Contractet med De Ron & Söner var afslutadt, och tiden för betalningen utsatt, Kronans fordran hos dem redan var gifven, och således bordt till sitt belopp uti Räkenskaj>erne uppföras, der alla Kronans fordringar böra blifva synlige. Hämtande Revisorerne, af de Handelshuset beviljade ytterligare anstånden med fullgörandet af dess åtagna förbindelse, anledning till yttrande af den öfvertygelse att dylike prolongationer utaf afslutade Contracter äro för Staten ofördelaktige, och blott bereda tillfälle för Speculanter att vinna på Conjuncturernes föränderlighet. KammarRätten granskade för år 1829 med anmärkningar; men för år i83o ännu icke blifvit försedde med påteckning om fulländad granskning, upplaga förhållanderne till ziffran sålunda: ( 54 ) i Debet. För år 1830. Uppbörd. Diverse Auctions-, Arrende-, Obser vations-, Ersättningsm. fl. medel 21,270: —10. 27,670: — 2. Utgående Balance: Ingående Balance: Af skrifven fordran i frami. Öfversten m. 111. Bergers Sterbhus 962: 6. 3. — Äldre till afskrifning i underdånighet anmälde Balancer 16,633: 9- 7- 16,720: 37. 11. Någon anledning till anmälan eller erinran, Beträffande Förvaltningen af de till detta Departement hörande medel, har icke förekommit..
ig af det arrende Eskilstuna Stad innehai af Eskilstuna KungsLadugård; angående Salda Silfververk; och angående dels. förlängning af tiden för åtnjutande af föi> N Ben 7 September e. m. 375, lagslån ur ManufacturDiscontfonden, och dels rättighet för fabriksidkare i allmänhet, att för lån ur nämnde Discont få ställa äfven annan säkerhet, än förskrifningår för försålde tillverkningar. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens: I anledning af gjord anhållan, alt en del Socknar inom Åkerbo Härad skulle få underhålla Grenadierer, i stället för Hussarer, under LifRcgementsBrigaden; om begärdt anslag af allmänna medel lill en Canals och flere nya communicationsvägars anläggande inom Stora Kopparbergs Län; med anledning af framlagdt förslag om en jernrailvägs anläggande emellan sjöarne Wettern och Hjelmaren; om ifrågaställd indragning af Strömsholms Stuteri; med hemställan om upphörande af den Kronan hittills förbeliållne optionsrätt till de uppå Kronoskaltejord växande mäste-och stor verksträd, i anledning hvaraf BorgareStåndet remitterat till Lagutskottet att uppgöra förslag lill den förändring uti 10 Cap. 3 §. ByggningaBalken, som af omförmälte beslut blifver en följd; och angående ånyo framställd begäran om Herjeådalens återförläggande under Gefleborgs Län. BcvillningsUtskottets : Angående motioner om viss afgift å dels till Hufvudstaden, och dels tillkGötheborg
Men sedan detta Utskotts Betänkande af tvänne Ständ återremitterats, för att fä utred t. huruvida ej Westerås stifts byggnadskassa vore i tillfälle att till någon mån i kostnaden deltaga och den upplysning vunnits, att frän nämnde kassa borde kunna påräknas åtminstone 44,000 R:dr Runt, stannade Rikets Ständer vid det beslut, att bevilja anslag af återstoden i det äskade beloppet med 44,000 R:dr R:mt. Den allsidigare granskning, som ofvannämnda Kongl. Ofver-Intendents-embefefs ritning sedermera, vid remiss af densamma frän Westerås Domkapitel till Falu stads innevånare och läroverkskollegium, underkastades, gaf emedlertid vid handen, att, oafsedt det mindre lämpliga i byggnadens disposition, dess storlek ingalunda motsvarade läroverkets närvarande behof och att den således än mindre kunde anses blifva tillräcklig för läroverket i det omfång, man, med anledning af lärjungarnes hastigt tillvexande antal, med all sannolikhet kunde antaga, att detsamma inom en ganska nära liggande framtid komma att erhålla; hvadan stadens innevånare tillsatte en Kommité till frågans ytterligare utredning. Denna Kommitté, bestående af kommunens mera framstående medlemmar, fann vid frågans skärskådande, att den ritning, hvilken stadens dåvarande Riksdagsombud genom Öfver-Intendent-emhetets försorg förskaffat, och framlagt för Höglofl. Stats-Utskoftef, utan att kommunen sjelf hunnit taga del af densamma, verkligen var behäftad med förutnämnde felaktigheter, isynnerhet i afseende på ett alltför knappt tilltaget utrymme för det antal lärjungar, man mäste beräkna att läroverket innan kort koinme att hysa, hvarföre Kommitterade ansågo sig böra uppgöra en ny. ändamålet bättre motsvarande, planritning. Denna förelädes så väl stadens innevånare, sorn Domkapitlet i Westerås och vann enstämmigt bifall; hvarefter de förre itrgingo till Kongl. Maj:t med underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Bfajit Motioner i Borgare-Ståndet 1862.