Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den andra delen af den verkliga nu afhjelplig* förlägenheten, Credit-b risten, beror, till följe af det anförda, uppå följande omständigheter : a.) Obestambarhet af den enskilde Egendoms-egarens eller Närings idkarens verkliga förmögenhet; en följd af vacklande handelsoch varu-värden. b.) Osäkerhet i tids-bestammandet för återbetalning af utgifne lån, till följe af felagtige hypotheksoch executions-verk. c.) Capitalistens verkliga behof af hög ränta, i anseende till ovisshet uti penningens förmåga, att förskaffa honom ett visst varu-värde. Capitalisten måste naturligen vid låns utställande, till sinegen trygghet, såsom klok förvaltare af sin förmögenhet, fordra , att låntagaren exxiv St(ti§~ och Bänco-Vt slottens Utlåiandeiil förmår återbetala, att han vill återbetala, samt att samma värde återfås, som blifvit utlånt: säkerheten i dessa Momenter fordrar oundvikeligen: stadiga varu-värden, rask execution, och ett mynt, som troget mäter varors värde, deribland äfven de ädla metallerne kunna räknas, ehuru ej gängse mynt. Tagas nu desse åtgärder tillsammans, och1 man dervid besinnar, att varu-lager bildas ge^ nom varu-beläning, att stadiga varu-värden icke erhållas utan varu-lager, att myntet troget mäter varans värde, då myntet endast och alle-’ nast på varor utställei, så sammanfalla de åtgärder, som den verkliga förlägenhetens afhjeL* pande påkallar, hufvudsakligen uti följande : 1:0 Styrelsen* utöfning efter ett rigtigt Statsbushållnings-system. 2:0 Mynts utställning endast på pant satta eller försålda varor, men på dem till ett endast af Controll och säkerhet begränsadt belopp; 3m Nedsättning af penninge-räntan. 4:0 Snabbare Executions-författningar. Öm ej omdömet eller slutledningen förviflat mig, skall det réela i den klagan man nu kallar, dels nöd, dels allmän förlägenhet, småningom afhjelpas.
Nåder täcktes bereda Hof-Rätlen erforderligt anslag lill arlvoden åt exlra-ordinane tjenstemän, hvilka till förste Notariens och Kanslisternas biträde kunde förordnas, ansåg Hof-Rätten sig icke för närvarande böra föreslå tillökning i nämnde tjenstemäns antal; att. korrt efter ITof-Rättens stiftelse, Hof-Rätlen funnit sig föranlåten alt till biträden åt Advokat-Fiskalen och Akluarien antaga två exlra-ordinarie tjenstemän, hvilka blifvit benämnde Amanuens och vice Aktuarie; och som dessa tjenstemän, hvilkas arbete lid efter annan ökats, numera voro för Hof-Rätlen oumbärliga, nödsakades Hof-Rätten i underdånighet anhålla, all Kongl. Majit ville i Nåder bereda dem anslag lill löner på stat; och att. till följd häraf, Hof-Rätten i underdånighet hemställde, örn icke Kongl. Majit skulle i Nåder behaga för Rikets snart sammanträdande Ständer föreslå sådan förändring i aflönings-stalen för Hof-Rätlens embetsoch tjenstemän samt vaklbcljeniug, all de, iubcräknadt hvad i ljuspenningar hittills utgått och med upphörande af all beräkning af spanmål under lönen, erhålla i lön på stat: Sekreteraren Rko Rdr 1,000; — Advokat-Fiskalen » » 1,555: 16. Två Fiskaler å 700 Rdr » » 1,100: — Första Notarien eller Proto-Nolarien » » 700:
Medlen skall användas till premier till särskilt kvicka, sedliga och fattiga lärjungar. Det skall alltid finnas pengar för oförutsedda utgifter. Inkomsterna kommer från djäknepengarna, allmänna stipendiemedel, hälften av prosttunnorna under nådåren och frivilliga gåvor. Gåvorna registreras i en bok med summa och givarens namn. Till elevernas nytta och förkovran skall inspektor så ofta som möjligt vistas i skolan, särskilt under repetitionsveckorna. Om undervisningen i gymnasierna. I gymnasiet skall fortsättas med språk och vetenskaper, som grundlagts i trivialskolan. Eleverna skall ha sådan kunskaper att de kan följa professorernas offentliga föreläsningar vid akademien. Gymnasiet delas i fyra klasser. Första och andra tillhör nedre cirkeln och tredje och fjärde den övre cirkeln. Vare sig man ämnar sig till läroståndet eller civilståndet är alla ämnen om inte lika viktiga, men ger en nyttig grund för alla. Undantag är hebreiska, som läses endast av dem som går till läroståndet. Till varje gymnasium i riket förordnas 6 lektorer med 10 timmars undervisningstid i veckan samt 1 gymnasieadjunkt. En teologie lektor som förklarar den kristna lärans dogmer efter latinskt kompendium. En teologie lektor i hebreiska och grekiska. En eloquentia och poeseos lektor som lär klassisk latin. En philosophia theoretica och praktica lektor vilken lär ut sedeläran, fysiologi, logik, disputationsövningar. En matematiklektor och en lektor i historia. Gymnasielektorn undervisar i tyska och franska, har hand om böneveckan och predikoförhöret, undervisar i botanik och naturlära, sköter gymnasiets bibliotek, rättar exercisstilarna i latin och svenska i nedre cirkeln samt vikarierar för lektorerna. De lärare som befattar sig med exercisstilarna skall se till att den i trivialskolan grundlagda kalligrafin vårdas. Till varje examen skall eleverna lämna ett provblad på sin handstil, som jämförs med de tidigare inlämnade bladen. Ungdomen kan mot särskild vedergällning undervisas i engelska på sin fritid. De antagna läroböckerna torde ibland vara mindre passande. Därför skall kunniga och i undervisningen vana män uppmuntras att skriva nya läroböcker. På gymnasiet gäller samma lärotimmar och samma undervisning i sång och musik som i trivialskolorna.
Beswaras denna fräga enhälligt eller af de fleste röstande med Ja, blifwe dä Högsta Domstolens samtelige Ledamöter bibehällne. Beswaras 756 Den 8 Augusti. den äter med Nej, sa upgöre hwar och en af Nämnden en fluten lista pä dem af Högsta Domstolens Ledamöter, flere eller färre, som han anser böra entledigas. De trenne bland desta, som dä sätt det största antal af röster emot sia, ställes derefter, hwar efter annan, under ny omröstning, hwarwid twä tredjedelar af rösterne fordras emot den eller dem, som skola anses wara fran Riksens Ständers förtroende uteslutne, och gänge derefter, som i Regeringsformens io3 §. widare föreskrifweö. §. 64. Til Tryckfrihetens wärd ssola Riksens Ständer wid bwarje Riksdag förordna Sep för kunskaper och lärdom kände Män, jämte Justitia-Ombudsmannen, som bland dem före ordet Deste Committerade, af hwilka twä, utom JustitiäDmbudsmannen, ssola wara Lagfarne, wäljes af Riksens Ständer genom Sep af hwarje Ständ bertil utsedde Electorer, som efter det en blifwit utlottad, röste samfält och icke Ständswis, Afgår emellan Riksdagarne någon bland de Committerade, wälje de öfrige til det lediga rummet en behörig man. §. 65. Riksens Ständer wälje wid hwarje Riksdag genom slutna sedlar, hwart Ständ för sig, samfält och ej medelst Electorer, sine Banco-Fullmägtige, Tre af hwarje Ständ; börandes walet förrättas, sä tidigt, at deste Fullmägtige mä kunna, medan Riksens Ständer ännu äro församlade, sin befattning tilträda. Dem äliager at, jämnlikt wid hwarje Riksdag utfärdad Jnstruc tion, Den 8 Augusti. 787 tron, förwalta Banguens medel och tilhorigheter, samt inför Riksens Ständer eller af dem förvrdnade Revisorer redowisa.
Så länge ännu den blå- i gula flaggan bärs högt i striden mot den röda, som med smekande ord men hotande åtbörder vågar nalkas vår urgamla konungatron, skall jag finnas på min post, hur obemärkt den än må vara, och jag är viss, att stode ej ' någon annan vid min sida, skall jag der. finna eder, I trofaste 294, som i afgörandets allvarliga ögonblick icke svigtade! Men varen lugna, vi skola icke stå der allena; det är hos mig icke blott en förhoppning, utan visshet, att vi då i samma led med oss skola finna flertalet af de män, hvilka från den nu afslutade stridens början af fast öfvertygelse varit våra motståndare. Då, om icke förr, skola de racka oss en broderlig hand, som vi med värma skola fatta; di om ej förr skola de med oss instämma i ett enhälligt och jublande: nej. » » För första gängen helsar jag i dag den unga Svea. Jag gör det med vemod, ty jag älskade hennes moder, som i går jordades och under hvars niedeltidsdrägt ett svenskt och ungdomsfriskt hjerta alltid klappade. Jag gör det med oro, kanhända derför att jag icke känner henne så väl som den gamla. I alla händelser är hon ung; kanske skola hennes första steg blifva stapplande; det är då vår pligt att stödja henne, och vi skola göra det kärleksfullt; kanske behöfver &gt;hon ännu en uppfostran; det är då vår pligt att gifva henne den, och vi skola göra det ömt men allvarligt, så att hon en gång för våra efterkommande må blifva hvad den hädangångna var för oss, att hon må blifva icke blott älskad som den gamla, utan äfven såsom hon, lycklig, stark och fri. » Och grefve Hamilton profeterade rätt. Utan fara för misstag skulle man väl kunna våga det påståendet, att, om det gjorda kunde göras ogjordt, så skulle för visso de män, som nu i främsta ledet i tron på endrägt och offervillighet ifrade för reformens genomförande med grefve H. i hans reservation » instämma i ett enhälligt » om också icke jublande: » nej&gt;.
Lånet utbekoms åren 1854 och 1855 351,588: — 343,151: 52. » staden Jönköping, å 100,000 R:dr, för den derstädes vid samma tid nedbrunna stadsdelens återuppbyggande; dito dito; utbetaldt år 1855 91,507: 7. 89,167: 35. R:dr, för återuppbyggande af den i November 1856 nedbrunna delen af denna stad; å hvilket år 1857 utbekomna lån, efter 1861 års slut, dels 6 och dels 7 procent skola årligen inbetalas, dervid räntan beräknas efter 4 procent för lån till byggnader af sten eller annat icke eld farligt ämne, samt efter 4| procent för lån till trähus 190,778: 59. 190,778: 59. » uppförande af nytt läroverkshus i Fahlun, å 40,000 K:dr, emot återbetalning af 5 procent årligen, med beräkning af 4 procents ränta. Utbetaldt år 1864. — 40,000: — » staden Malmö, å 75,000 R:dr, för uppförande af stalloch kasernbyggnader åt den derstädes förlagda garnison; hvilket lån utbetaldes redan åren 1813— 1815 och var genom verkställda liqvider år 1835 minskadt till 32,000 R:dr, deraf 2 procent jemte 4 procents ränta å den återstående lånesum man skola årligen inbetalas, 14,089: 79. 13,456: 44. » uppförande vid Umeå läroverk af ny byggnad för inrymmande af gymnastiklokal, åtskilliga lärorum m. m., å 25,000 R:dr, emot återbetalning af 5 procent årligen, med beräkning af 4 procents ränta. Utbetaldt år 1864 — 25,000: - » dåvarande bruksegaren C. B.
Sedan 4*> 42> 4^ och 44 §§• * darliusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan £ till 8 eftermiddagen, och befunnos, efter voteringens slut, klockan £ till i o om aftonen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer: Ja — ioo. Nej — 77. I följd hvaraf och sedan det öfver voteringen serskilt förde Protocoll blifvit upp - Den 12 Februafii e. m. 2% läst, Hans Excellence Herr Gr ef vett och LandtMarskalken förklarade, att StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande således blifvit af Riddelskapet och A,delrt bifallit. Herr Montgommerie , Gustafa bade in» lemnat ett så lydande anförande: Friherre C. II. Anckarswärds iankar oni Sveriges försvarsanstalter förtjena allt möjligt afseende; Det mångåriga nit» hvarmed han egnat sin uppmärksamhet åt de allmänna angelägenheterna, hans lyckliga ställning att nästan odeladt ha kunnat göra det, hans samlade erfarenhet under fred och krig, harts fordom Upphöjda ståndpunkt sorn krigare, hans verkliga talang i tankförmåga och framställning, jemte det vigtiga ämne, hvarutinnan lian hu yttrat sig, allt detta, Sager jag, verkar helt naturligt dertill, att man med särdeles intresse fäster sig Vid denna halis militäriska afhandling. Jag påräknade att finna deri Störa, nya ideet om Sveriges för svar s-anstalter_, desamma, sorn skola betrygga vår politiska sjelfständighet, tillika med samhällets lugn Och deraf härrörande trefnad. Jag vet väl, att icke alltid det nya är stort, eller det stora nytt, hlen jag Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Pen >8 Mars f, m, 3oi bittert parti-hat och despotiska parti—pligtev, som den antydda utländska, skulle, i anseende till ett främmande land, j likartad! fall förfara. — Gi'- Anckarsvärd förehåller mig, alt jag ej antagit hans ingångspunkt.
Från Hög v ör dige Preste-Ståndet. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet.’ 1:0 Professoren, Doctor Grenanders motion, orri ändring af tiden för Kungörelsers uppläsande i Kyrkorne, jemte hvad flere Ledamöter i ämnet anfört, 2:0 Doctor Björkmans memorial, om varnings-grader för oenige makar, jemte Doctor Petterssons i samma ämne afgifne anförande, 3:o Kyrkoherden Bergvalls memorial, om tillägg lill, och förändring af Kongl. Förordningen om Sockenstämmor och Kyrkoråd, jemte Prosten Mittagi, Doctor Svedelii och Heres i ämnet afgifne anföranden, 4:0 DomProsten, Doctor Heurlins motion, om upphäfvande af inskränkning i Téstaments-frihelen för tvänne Stånd, eller antagande af Lag-Comiteens förslag i 10 Gap. Årfda-Baiken, 5:o Lector Laurenti motion, om inskränkning i rättigheten att kallä Huspredikanter, G:o ContractsProslen, Doctor Ruus’s motion, om förändringar i Författningarne angående Prestval. S. D. Bifölls: j:o Stats-Utskottets Utlåtande JV:o 4> i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Remiss å handlingare i frågan örn Bankens rättighet att erhålla liqvid for 2.-ne på densamma öfverlåtne aldie Krono-fordringar, 2:0 D;o K:o 5, i anledning af Arrendatorernes af Klabböle Krono-lax - Fröt.
Reservation af Herr Contracts-Prosten J. Z. Petterssom Helt visst finnes ingen Embetsmannacorps i hela Sverige, som med så stort onus emottager sin tjenst, som Presterskapet i Skåne. Det är hvarje Boställs-innehafvares skyldighet att ansvara för alla de laga hus, som å Bostället höra finnas; varandes Församlingarne alldeles frie från så väl byggnad som underhåll. Detta gör, att ingen Prest i Skåne tillträder sitt Pastorat, utan att skuldsatta sig, och rätt ofta lagger denna skuldsättning grunden till den fattigdom, som* med högst få undantag, är hos Skånska Presterskapet rådande, och som vid nästan hvarje Pastors dödsfall bedröfligt trycker den efterlemnade famillen, —• Öfverhufvud kan man antaga, att öfverbyggnaden vid hvarje Pastorat uppgår till 2,000 R.dr B:co, (mångenstädes är den ända till 6,000 R.*dr uppdrifven) och då man härtill lägger hela bosättnings-kostnaden, uppkommer belt naturligt en förlägenhet, som, alldramést under Svenska sedelmyntets vacklande värde och hela Creditens sjuklighets-tillstånd, Bil. lill Banco-Utskotlets Bet. jY;b Sh 8i icke annorlunda kan afhjelpas, än att Staten komrper emellan, antingen genom Prestgårdarnes inlösen eller Lån, såsom detta samma onda nu i Danmark blifvit afhulpet. —• Då 1734 års Byggnad s-förordning för Skånska Prestgårdarne utkom, ålades en årlig byggnads-skyldighet af 12 till i 5 Daler Silfvermynt, som sedermera ökats till 20. Denna skulle antingen fullgöras eller ock årligen amortera på den vid tillträdet erlagda byggnads-summan, hvilken dock sedermera kunde ökas genom nybyggnader, och de den årliga byggnads-skyldigheten öfverstigande reparations-kostnader, för hvilka man egde fullt ersättnings-anspråk. Denna år 1734 bestämda årliga byggnads-skyldighet var då fullt motsvarande värdet af 4 till 5 tunnor Säd, emedan markegången 1733 var, i Christianstads Län, för Råg 3 daler 12 öre och för Korn 3 daler 12 öre, och i Malmöhus
Ständer anslå medel eller på annat sätt främja ett sådant företag, hvilket dessulom skulle föranleda nya och ökade statsutgifter till befästningsarbeten äfven vid detta nya inlopp, innan befäslningarne vid det gamla, vid Waxholm, blifvit fullbordade. Af dessa skäl får Utskottet afstyrka Rikets Ständer att bifalla, hvad motionären sä i ena som andra hänseendet föreslagit. 21:o Uti en af Herr von Wahrendorff M., väckt motion har blifvit anfördt, hurusom, sedan redan för längesedan, åtminstone i medlet af förra århundradet, tanka uppstått att genom en kanal sammanbinda Södermanlands många insjöar med hafvet eller Mälaren, serskilda förslag till en dylik kanal-anläggning blifvit uppgjorda $ först år 1825, då Ofverste-löjtnanten Hällström, som erhöll i uppdrag att uppgöra plan och kostnadsförslag för att med en segelled sammanbinda sjön Yngarn, Hallbosjön, Långhalsen och Båfven genom Nyköpings å med Östersjön, antog de serskilda kanal-liniernes dimensioner till ungefärlig likhet med Strömsholms kanal, eller 5 fots djup vid lägsta vatten, dess minsta bredd i vattenytan till 30 fot, samt slussöppningarnes vidd lill 20 fot, hvarföre kostnaden, utom jordersättningar, ansågs uppgå till 265,000 Ridrj hvilket förslag likväl icke fick någon påföljd. Sedermera uppgjordes på bekostnad af flera possessionater i Södermanland, år 1839 af Öfverste-löjtnant Edström ett annat förslag, att från sjön Yngarn leda en kanal genom Hallbosjön, Långhalsen, Lisjön, Båfven, Låckvattnet, Hafversjön, Askcviken, Storsjön, Norrtunasjön, Frösjön, Klemmingen, Öfre och Nedre Marviken och Visnaren till Mälaren vid Mariefred.
Utl.N'o 5. i 7 tion om anslag af Statens Medel till bortsprängande och planerande af den så kallade Slottsbrobacken, samt Herr Ugglas, Carl, med anledning deraf gjorda hemställan, att detta Stats-bidrag måtte genom en de resande till åläggande föreslagen lämplig afgift småningom återgäldas, anse Utskotten ifrågavarande backes borttagande eller kringgående med en ny väg, om sådant af Läns-Styrelsen nödigt pröfvas, icke utgöra något sådant större företag af allmännare nytta, der* före Statsverket bör utgift vidkännas, mea deremot, jemlikt 25 Cap. 8 §i J3yggninga« balken, ovilkorligen åligga de hemman, sorn till vägens underhållande indelte äro; och torde Rikets Högloft. Ständer, i händelse af bifall till denna Utskottens åsigt, jemväl låta den af Herr Uggla gjorda, framställning, om vägpenningars uppbärande af resande, till all påföljd för det närvarande fä förfalla. Hvilket allt vördsamt underställes Ri^ kets Högloft. Ständers upplysta pröfning. Stockholm den 15 April 1829. BUntill Riks.Si, Pre t. i8c8 och 1829, tide Sami. 7 A. «:dra H:t. 2 3 8 Statssamt Allm, Besv.o. Oec-Utsk. Uti,Nx> 6, N.-o 6. Utlåtande, i anledning af åtskilliga väckta frågor om anslag till Bro* ars underhållande. Tili Stats* samt Allmänna Besvärs, och Oeconomie-Utskottens gemensamma utlåtande hafva från det Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitterade följande rned hvarannan likartade motioner, nemi.: 1:0
Revisorerne, som vid denna redogörelse icke funnit skäl till anMärkning, få blott tillkännagifva, att, af Fondens medel, en summa, stor 33,090 R:dr 39 sk., deruti äfven Armeens Ackordsamorteringsfends, med 4 V* procents årlig ränta löpande, obligationer, till belopp af 1,100 R:dr, ingå, blifvit utaf Konungens Befallningshafvande i Norrbottens Län till Kongl. Krigs-Kollegium, under loppet af år 1841, remitterad; och har Kollegium, den 1 Juli samma år, för Fondens räkning, inköpt dylika obligationer, bärande dels 5 och dels 4 V* procents årlig ränta, å tillhopa 24,000 R:dr. Ofvan upptagna, vid 1841 ärs slut befintliga tillgångar, bestå a& i:o Kontant behållning i Rikets Ständers Bank , enligt Attest, 3,114: 27- 5. 3:c* Fordringar, utestående vakansafgifter I 4’2&7: 3. 6’. förskott, meddeladt Armeens Nya Mötesfond, 567: 4,05 4: 3. g. 4:0 Utlånta medel, till Armeeas Ackordsamorterings Transport *5,157: i'5. I. Transport r5,157: i5. i£ fond . . 25,loot till åtskilliga låntagare inom Norrbottens Län 19,687.’ 24» — 44,787; 24. — samt 5:o upplupna, under året obetalda, intressen . 1,65a: 22. 7. Enligt Hufvudboken bifogad Balansrelation, är, utaf de i 3:dje punkten angifna, vid årets slut utestående vakansafgifterna, ett belopp af 2,368 R:dr 32 sk. 6 rst., inom den 3o April 1842» til 1 Norrbottens Läns Landtränteri levereradt, äfvensom Indelta Armeens Nja Mötesfond, under nyssnämnde år, återgäldat det lemnade förskottet. Det i 4’de punkten upptagna, inom Norrbottens
Och bryter neder deras altare, och slår sönder deras stodar; och deras lundar uppbränner med eld, och deras afgudabeläte kaster bort, och tager bort deras namn utu det rummet. I skolen icke så göra Herranom edrom Gud; Utan på det rum, som Herren edar Gud utväljer af allom edrom slägtom, att han vill låta sitt Namn der bo, der skolen I fråga, och dit komma; Och göra edart bränneoffer, och edor annor offer, och edor tiond, och edra händers häfoffer, och edor löfte, och edor friviljoga offer, och förstfödningena af edart fä och får. Och der skolen I äta för Herranom edrom Gud, och vara glade öfver allt det I och edor hus förvärfven, der Herren din Gud dig uti välsignat hafver. I skolen intet göra af det vi i dag här görom, hvar och en som honom tycker rätt vara; Ty I ären ännu härtilldags icke komne till ro, eller till arfvedelen, som Herren din Gud dig gifva skall; Men I måsten gå öfver Jordan, och bo i de landena, som Herren edar Gud eder till arfs utskiftandes varder; och han skall låta eder få ro för alla edra fiendar omkring eder, och I skolen bo trygge. När nu Herren din Gud utväljer ett rum, att hans Namn der bo skall, dit skolen I bära allt det jag bjuder eder: edart bränneoffer, edor annor offer, edor tiond, edra händers häfoffer, och all edor fri löfte, som I Herranom lofven; Och skolen vara glade för Herranom edrom Gud, I och edre söner, och edra döttrar, och edre tjenare, och edra tjenarinnor, och Leviterna, som i edra portar äro; förty de hafva ingen lott eller arfvedel med eder. Tag dig vara, att du icke offrar ditt bränneoffer i all de rum som du ser; Utan i det rum, som Herren utväljer, uti någro af dina slägter, der skall du offra ditt bränneoffer, och göra allt det jag bjuder dig.
Hvad angår de för vissa allmänna behof å de öfriga Stats titlarna , och egentligen på an* dra och å tonde Hufvud-titeln , yppade brister, hvaraf en del icke kunna med någon säkerhet i förhand bestämmas , vill Kongl. Majit Rikets Ständer föreslå, att, derest, vid begagnande af den omförmäita besparingen på första hufvudtiteln , bestämda förbättringar, icke, utan ökning af Stats-summorna, kunna erhållas, i dess ställe, med oforändradt bibehållande af deras nu varande anslag oeh beräknings-grunder, uppå de -möjligen inträffande öfverskott och besparingar anvisa en viss summa, hvilken, utom det på nionde hufvud-titeln vanliga anslaget för Jordbruket, Handel och Näringar, skulle för Kongl. Majit / Den 14 Juli. 1303 Majjt vara afl tillsa, enär brister uti de öfriga Stats anslagen sig yppat Kongl. Majit, sorn finner, att detta anslag kan , sedan Arenderna under Riksdagen blifvit närmare utredde, till sitt belopp med mera säkerhet bestämmas, anser likväl af vigt, att det blir så inskränkt, att ej derigenom en alltför betydlig afsaknad måtte uppkomma uti de tillgångar, hvilka äro beräknade för behofven uppå tredje hufvud titeln; och Kongl. Majit förbehåller Sig rättigheten, att kunna till tredje hufvudtiteln återföra hvad utaf det nu ifrågavarande anslaget icke behöft för året användas. Det är endast derigenom , att Rikets Ständer, titan att mindska sina rättigheter, således för tillfället lemna'Regeringen en friare verkningskrets, och derigenom att de behålla nu varande Stats-regleringsgrunder, som Rikets Ständer kunna undvika att öka Stats-bristen och Bevillningssumman. Kongl. Majit, som icke underlåtit att fästa uppmärksamhet vid de afgifter som under den framfarna tiden erfordrats, har uti det öfverskott, sorn Bevillningen lenmat, med nöje sett en utviig , att framdeles bereda en lindring for dess trogna XJndersåter; och Kongl. Majit tror, att, om Rikets