Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets algilna förslag, alt äfven Helsingborgs läroverk skulle erhålla en lärareslat af Rector och 5 Colieger är godkändt af Ridderskapet och Adeln samt Presteständet, då deremot Borgareoch Bonde stånden bestämt lärarepersonalen lill Rector och 7 Colieger, hvarjemte del förra Ståndet inbjudit Ridderskapet och Adelil samt Preste-slåndel att instämma i detta beslut. Denna inbjudning hafva likväl sistnämnda båda Riks-stånd afslagil, hvadan Utskottet, för frågans afgörande genom omröstning, får föreslå följande proposition: “Den, som vill, att lärarestaten för Helsingborgs elementarläroverk skall beslå, utom Rector, af 5 Colieger, röstar Ja > den det ej vill, röstar vinner Nej, blifva Collegerne 7 till antalet.“ 18 Af Utskottet var uti yttrandet å 49 sidan hemställan gjord, alt för Wimmerby läroverk måtte ä stat uppföras Rector och 1 Collega med iakttagande deraf, att nuvarande yngre Collega vid detta läroverk finge qvarstå med bibehållande af nu inne halvande lön. Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet hafva bilällit denna hem ställan, men Presteoch Bonde-stånden bestämt lärarestalen för ifrågavarande läroverk lill Rector och 2 Colieger saint, såsom en följd deraf, uteslutit nyssnämnda af Utskottet föreslagna tillägg. Vid detta förhållande föreslår Utskottet omröstning enligt följande proposition: "Den, som vill, alt för Wimmerby elementarläroverk skall ä stal uppföras, utom Rector, 1 Collega, med iakttagande deraf, att nuvarande yngre Collega vid detta läroverk må qvarstå med bibehållande af nu innehafvande lön, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; vinner nej, kommer lärarestalen för nämnde läroverk att bestå, utom Rector, af 2 Colieger samt följaktligen frågan om nyssnämda tillägg angående nuvarande yngre Collega att förfalla. 19:o.
Han vände sig om och gick med hastiga steg söderutHan kom ut på en brant, ofvanför hvilken vagen gick. Vid sidan om honom, nästan under hans fotter sqvalpade vågorna, men mörkret var tjockt, och han såg ej hafvet, hörde endast dess starka enformiga brusande. Om en stund var han midt i en by. En hund skälde vid ljudet af hans steg, men hela byn var mörk och tyst. Ej ens ett ljus lyste ur de små, fyrkantiga fönstren. Han passerade genom byn och såg ett par sjöbodar, som skymtade genom mörkret nere vid stranden. Dörren till den ena stod öppen. Han steg in och lade sig med hufvudet mot sin påse på golfvet och somnade ifrån hungern, som gnagde honom. I sömnen hade han en underlig dröm. Han såg en liten aldunge, som växte omkring ett djupt och trångt kärr, i hvilket en dragoxe hade sjunkit ned, så att gyttjan steg honom högt upp på ryggen. Han bar ett ok öfver manken, och i dyn bakom honom släpade ännu tömmarna. Det arma djuret gjorde frnktansvärda ansträngningar för att komma opp, dess rygg krökte sig krampaktigt, och gång på gång ljödo dess ängsliga bölanden med ett doft ljud, som berättade om dödsångesten. Plötsligt såg det ut, som om hela den lilla aldungen ynglat fram menniskor. De kommo ur hvarje buske, smögo sig fram bakom hvarje träd, och de bildade en tätt sluten krets kring den grop, i hvilken den förolyckade dragoxen kämpade för lifvet. Men ingen af dem alla rörde en lem för att hjelpa honom. En hel mängd af nyfikna och likgiltiga ögon tittade fram bland alarnas klibbiga blad. Det var bönder och tor-pare, gamla gråhårsmän och kraftiga pojkar. Alla buro ar-betsdrägter och pratade lifligt med hvarandra. Der fanns kvinnor också. De kommo barhufvade och med uppkaflade ärmar, mjöliga i ansigtet, som om de hållit på att baka bröd. — * Akta er, ropade de. Han kan göra oss illa. Och de sprungo bort igen, sedan de mättat sin nyfikenhet.
Den i5 December e. m. 21 [ bedöma, hvad våra MedSländer deröfver kunna tänka och yttra.’ Således vore det i alla afseeuden, efter min tankaf rättast, om Herr Grefve Horns reservation endast för hans räkning qvarstod i våra protocoller, utan att till Utskott, såsom hegardt är, remitteras; och det är härå jag anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, i förening med den redan af tvenne värde Talare begärda, om afslag å remiss af Grefve von Fersens motion. Hvarefter Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt mundtligen tilläde: Ridderskapet och Adeln har i förmiddagens Plenum medgifvit remiss af en lång föreläsning för Styrelsen, af Herr Hjerta, lill hvars afgifvande han hämtat anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, om väckt fråga angående lättade IåneBidrag för fastighetsägare. Han beklagade, att denna Skrifvelse så sent blifvit afgifven; men den har likväl för honom bordt vara välkommen, emedan den beredde honom ett ypperligt tillfälle, att nedlägga ett nytt arbete på ett af honom, under Riksdagens lopp, redan ofta odladt fällt. Det är väl sannt, att snart blifva äfven de nya variationerna på Herr Hjertås klagovisor nästan lika utslitna, som sjelfva det ofta bearbetade themat; men icke dessmindre gör jag en tillämpning af den i förmiddags beviljade 53 H. i4* ‘217. Den 15 D e c e m b e r e. m. remissen, på den, som nu ar i fråga, och hemställer till Ridderskapet och Adeln, huruvida det icke kan anses tillräckligt, att, på en »lag, blott remittera ett anförande af denna natur. Ätskillige yttrade härtill deras bifall. Friherre Cederström, Jacob: I anledning af 56 §. Riksdagsordningen har Grefve von Fersen väckt en ny motion, hvilken lian ansett stå i sammanhang med frågan om passevolancen. 56 §.
St. blifvit för nära trädd, eller att något försök att derpå göra inkräktning icke skett, som, i händelse sådana eller likartade yttranden af ett blifvande Constit.- Utsk. skulle finnas af de rådgifvande till StatsRåds-prot. afgifna, icke något tillfälle bör uraktlåtas alt i tid upplysa lagstiftningen om det irriga deruti. Här, om någonsin, är det pligt för representanten att lyda den regeln: "principiis olsiaMå andra, efter deras öfvertygelse, utsträcka sin opposition till ordgräl och personligheter samt till vägran alt efterlefva tydlig, bestående lag; jag inskränkas' min till att söka förhindra anomalier i vår lagstiftning, ledande till våda för det allmänna, till en onaturlig ansvarighet för den verkställande magten och till ett resultat, såsom prof af Svensk lagstiftnings urskilning, som skrdle väcka utländningars förvåning. Ja, det skulle äfven väcka deras farhåga för att ingå med oss i transactioner, då de finna oss vidden epok, då vi gjort ett stort steg framåt, i att hafva skaffat landet ett mynt, nu göra ett ännu större tillbaka i att erkänna: det lagstiftning för ”vexlar, dragna emellan Sverige och utrikes ort," är ett ämne, som äfven hädanefter kan blifva så vacklande och beroende af en statssecreterares hugskott, som det varit alltsedan 1816, dä det prejudicat uppkom, hvarpå sedan en mängd vexelstyreriförfattningar efterträdt. Men det må tillåtas mig, att innan jag kommer till att närmare detaillera om våra förra författningar, nu först få fästa uppmärksamheten på den grundsats: att om någonsin det anses vigtigt att gifva åt en lag den högsta grad af orubblighet, som är förenlig med rättigheten att deri göra möjliga Rättelser, så är det då, när denna lags föremål äro af den allm. natur, att de icke endast röra medborgaren i ett visst land, utan hela den commerciella verlden.
StaisRåden utan Departement: 3 a ftö" • • . * ‘ (3 000; (.Taffelpenningar l,5UUj Departements-Chefcn: Taffel penningar 2,500: — - Departementets Expedition : Expeditions-Chefen 3,000: — Öfrige Em betsoch Tjenstemän 14,424: 32. Stats-Rådets Vaktmästare 200: Bergs-Collegium med Bergslags-Staterne Co/n marce-Colle gin rn Tabell-Commissionen Landtmateri-Staten ÖJver-Ståthällare-Enibetet . Lands-Stalen i Upsala Län . Stockholms dito Södermanlands dito Östergöthlands dito Gottlands dito . •— Calmar dito — Blekinge dito — •— Jönköpings dito Kronobergs dito Sjette Huj - Penningar. 18,000 7,000 17,624 31,917 20,144 1,623 20,560 34,569 983 1,579 1,903 1,435 2,970 2,717 5,235 3,172 3,840 10 Indelta Räntor. Indelt på förslag. Mått. Mått. T:r k Värde förslagsvis å 6 R:dr T unnan. Summa. Mätt. Lönförhöjning för Länsmännen Gästgifvares friheter, derunder 23 B.:d 9 sk. 6 rst. ersättning för förlorade inkomster genom extra grufvehjelpcns upphörande, Fö'rslags-anslag Färjor och Färjekarlar Transport Penningar. Kronoyärd . Indelt på förslag. Oindelt. Summa. S umma Mått. Värde å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde på förslag å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde. St. Riks-Staten. 8 stående an räknad å Tunn !•? 3 g a> g Pennin; gar. Indelta Räntor. slas be7 R:dr an.
I Utsk. föres ordet af den R. o. Ad:s ledamot, sorn af R. o. Ad :s Electorer dertill blifvit utsedd och, i hans frånvaro, af den, som h|apd de päryarandphar främsta sätet på Riddarhuset, Då flera Utsk. Sammanträda, föres ordet af or'd för and en i det Ufsk., som uti 28 § Riksd. Ordn. är främst upptaget, och, i dennes frånvaro,afordfö rande 11 j det dernäst i ordningen följande? 46 Pen a 0 c t o b e r c. ra. skränktare antal begränsa sin valrätt till ledamöter, eller ock åsidosätta egenskaperna hos ordföranden, för att linna skickliga ledamöter, 23 §, Då det icke sällan inträffar, att, i följd af beviljad ledig» liet åt R. o. Ads ledamöter i XJtsk., Utsk:n sakna fullt an, tal ledamöter af detta Stånd, har R. o. Ad., till afhjel» pande af denna olägenhet samt för att bringa Ridd.Ordnts föreskrift i denna del i närmare öfverensstämmelse med 79 § Riksd.Ordn, ansett ett tillägg böra äga rum i 23 § Ridd.» Ordn., innefattande föreskrift om nytt val af utsk:sledamot i stället för den, sorn ledig» het begagnar, hvilken leda» mots-befattning likvisst ansetts böra upphöra vid den per» miUerades återkomst, 3? §• I enlighet med den grundsats , hvarpå förändringen i 22 § Ridd.Ordn. sig stödjer, har R. o. Ad, jemväl ansett särskildt val af ordförande iRidd,* Directrn böra äga rum; äfvensom R. o. Ad. funnit nödigt, att föreskriften om val af suppleanter i Ridd.Directjn i Ridd.Oi-dn, införes, Begärdes på bordet, s»3 §. Den, som blifvit yald &c, — för den riksdagen upphör. Ledighet ända lill 3 veckor &c. — derom anmäla. Då ledighet beviljats, sker val till ny u t s k:sledamot under ledig het st iden.
Julius Krusenstjerna, Anna, von Köller, Ernst v 41 2 37 2 6 54 83 24 45 48 38 17 Julnumret 12 Labori, F La Cour, Poul Lagerberg, Sven Lagercrantz, J Lagergren, Ida Lagerbeim, Alfred Lautenschläger, Karl Larssen, Anna Larssén, R o b Lebstiick, Maria Leuehtenburg, prinsessa af Lewenhaupt, Adelaide; af A. B — m Liedholm, J. F Lilliehöök, Elsa Lilljekvist, C Lilljeqvist, J. R Lindberg, Erik Lindberg. Gusten Lindbohm, Fanny Ljunggren, ' G. H. Macedo, grefve 43 Maltet, ingeniör 83 Malmström, C. G 101-102 Malmström, J. A 82 Mandelgren, N. M 29 Margareta, prinsessa 66, 92 Margherita, drottning af Italien 30 Marie-Louise, furstinna af Bulgarien ... -. 11 Marryat, Florence 90 Marteau, Henri 84 Martin, Fredrik 24 Martin, H. N:r Medin, A 63 Meissner, Aug. 78 Melena, Elpis 37 Melin, K. A 101 — 102 Mestorf, Johanna 32 Mirza Riza Khan; af Elsa Lindberg (m. 8 ill.) 43, 59 Moberg, Lovisa 32 Modig, Maria, Charlotta 85 Molander, Harald 85 Montelius, Oscar 9 Mounet-Sully 98 Munck, Hedvig Julnumret Mönster, grefve 43 Mörner, Ebba Julnumret Nagy, Arabella Napoleon, Victor Nathorst, A. G Nathorst, Hjalmar Nicolet, Marie, Marguerite Nigra, grefve Nilsson, Hjalmar Nilson, L. F Nordenskiöld, A. E Nordman, Anna; af Airam Nyblams, Axel Nyblom, C. R Odelbeig. A. T Odbner, C.
Detta enligt öfverenskommelso mellan Bed. och de flesta af tidningens annonsörer. Att annonserna så här till jul upptaga rätt betydligt utrymme är ju naturligt. Men vi hafva, tro vi, sökt hålla våra ärade läsarinnor skadeslösa derigenom, alt vi sedan flere veckor till baka utgifvit tidningen i 12-sidigt format i stället för 8-sidigt, samt meddelat porträtt i hvart och hvart annat nummer i stället för en gång i månaden, som vid årets början ullofvades. Redaktionen. Iduns julklappsbazar. (Forts.) XXXVII. En billig och varm skrifbordsmatta kan förfärdigas af ett mindre svart fårskinn, som är beredt på ena sidan (beredes af garfvare). Man jemnar skinnets kanter, så att det blifver af den storlek man önskar, ullen kammas och fuktas med vatten, hvarpå den pressas med ett ej för hett jern. Omkring skinnet fastsys en 2 dc. bred remsa af svart yllestramalj, broderad med gult eller rödt garn i korsstygn, kantas med röda kordonger o c h fordras med juteväfnad. Säkert en välkommen julklapp för mången. B. XXXVIII. Hvilkudde. Man spritar dun mycket fint, och stoppar det i ett var, ej riktigt fyrkantigt; nu stoppar man kudden i ett öfverdrag af sidensars, hvars ena sida midt på prydes af ett stort vackert monogram, broderadt i guldfärgadt silke. En silkeskordong fastsys rundtorn i hörnen, bildande öglor. För att skydda kudden mot fläckar från håret, bör man ha hvitt kuddvar på den. G. ' Som en okänd främling står jag här, min vän, det är väl sant, dock ej länge dröjer, spår jag, f ö r r n mitt värde blir bekant. Fordras det en silkesända, var så god och bara dra, de en gång ta ' slut kanhända, men bli aldrig trassliga, och till heder skall mig lända » Hexepåse » namn att ha '! Utilis. Förkläde brukar vara en särdeles välkommen gåfva.
Hvad Utskottet för öfrigt, i punkterna 3, 10, 13, 13, 17,22 och 23, föreslagit och hemställt, blef af Ståndet lagdt till handlingarne. S. D. Föredrogos och godkändes Sammansatta Statsoch Banko-Utskottets Utlåtanden : M 47, i anledning of motion om ändring af remedium i vigt och finhet för helo, halfva och fjerdedels specier m. m.; och JVJ 48, i anledning af motion om tillökning i kopparhalten af nu brukliga 10 -örestycken. S. D. Vid ånyo skedd föredragning godkändes Lag-Utskottets Betänkande, Jts 71, i anledning af motion om förändring af lagstiftningen rörande jords eller lägenhets afstående för allmänt behof. 668 Prot.-Utdrag den 20 Oktober 18G3. S. D. Till handläggning förekommo Sammansatta Lagsamt allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnda betänkanden, nemligen: JK 28. i anledning af motion om val af ordförande i skolråd m. m., hvilket bifölls; JYs 29, i anledning af motion om upphäfvande eller förändrad reglering af klockares brefbäringsskyldighet; Ståndet för sin del beslöt, att Rikets Ständer mätte i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit anhålla, att Kongl. Majit täcktes tillse, huruvida och i hvad mån fribrefsrätt må kunna pastorsembetena i riket för deras embetsskrifvelser tilläggas, samt att den klockare nu åliggande skyldighet att dessa skrivelser fortskaffa, måtte helt och hållet upphöra; och skulle Med-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att i detta Bonde-Ståndets beslut sig förena.
Då emellertid alla de särskilda delarne af nu omförmälda punkter blifvit godkända af tre Riks-Stånd, oaktadt vissa Riks-Stånd i den ena och andra delen fattat från de öfriga Stånden skiljaktiga beslut, och då i frågor af förevarande beskaffenhet tre Riks-Stånds sammanstämmande mening afgör Rikets Ständers beslut, l:o kunna de, på sätt nyss är nämndt, af särskilda Riks-Stånd i vissa delar fattade, från de öfriga Riks-Ståndens skiljaktiga beslut icke till någon åtgärd föranleda. Uti 14:de punkten hade Utskottet hemställt, att den föreskrift, som kommer att motsvara Usta momentet af § 61 i nuvarande bankoreglemente, måtte få lyda sålunda: “Kassakreditiv beviljas Riksgälds-kontoret, Allmänna Hypotheksbanken, de sparbanker, hvilka äro försedda med stadgar, stadfästade af vederbörlig myndighet, enskilda personer samt sådana bolag, hvilkas reglementen ålägga delegarne oinskränkt ansvarsskyldighet för alla bolagets förbindelser och hvilka icke ega rätt till utgifvande af egna banksedlar. “Kreditivtiden bestämmes till högst ett år. Sparbanker, enskilda personer och bolag skola ställa säkerhet, som af vederbörande Styrelser pröfvas och godkännes.* Banko-Utskottets Memorial Jfå 19. 13 Rörande denna punkt hafva Presteoch B or g are-Stånden fattat sammanstämmande beslut, enligt hvilka medgifvandet för Allmänna Hypotheksbanken att erhålla kreditiv komme att uteslutas, men deremot tillåtelse meddelats att bevilja kreditiv äfven åt sådana bolag, hvilka äro bildade på grund af Kongl. Förordningen om aktiebolag af den 6 Oktober 1848. Ridderskapet och Adeln åter har, med afslag å Utskottets förslag, beslutat, att stadgandet i 61 § 1 mom. af nu gällande bankoreglemente skall oförändradt bibehållas; varande alltså, enligt detta Stånds beslut, såväl Allmänna Hypotheksbanken som bolag öfver hufvud uteslutna från erhållande af kassakreditiv i Riksbanken; hvaremot Bonde-Ståndet bifallit Utskottets förslag oförändradt.
Under den närmast följande tiden skrifver hon: Det dröjer visst mycket länge innan jag blir i stånd att arbeta för bröd. Jag ville så gerna lefva. Jag är inte olycklig, men jag är bruten. Kroppen har dukat under af öfveransträngning och inre konflikter. Man skall tänka på hur försvagad jag blifvit af min fleråriga sjukdom. Om jag kunde i ord beskrifva hurudan Axel Lundegård varit och är emot mig! Han vet allt, allt om mig, vi äro ju så gamla vänner, vi ha lefvat som kamrater innan någon menniska ännu kände Ernst Ahlgren, innan Från Skåne kom ut och nu först kännes det huru djupa rötter tillgifvenheten har. Om du kunde tänka dig hur han vårdar mig! Kunde du höra hur han säger att jag skall ha min frihet om lifvet är för tungt, men hur han genom den mest grannlaga ömhet söker tillknyta de trådar, som brustit mellan mig och tillvaron! — Ja, ja; jag vill lefva, om jag kan, jag menar om det fins en möjlighet för att jag någonsin mer kan arbeta. Men det kommer nog att gå lång tid innan jag kan få krafter eller lefnadsmod igen. Jag önskar att jag kunde vedergälla min trofasta kamrat för de tusentals välgerningar han hunnit bevisa mig under denna korta tid. Jag kan icke ha förtjent hälften af all den tillgifvenhet, som slösas på mig, och ändå känner jag mig så underligt fattig. Hur oförnöjsam man är. Jag är den näst närmaste för så många? Den närmaste? Aldrig. Det är väl för att jag inte får ha något annat än mitt arbete. Kunde jag blott vara konstnär så mycket i form som i sinne, då skulle jag gerna lida så mycket jag redan lidit, när lidandet blott gaf mig förmågan att förstå och återge allt menskligt. Jag älskar konsten mer än mig, mer än lifvet, mer än alla som stått mig nära. Om jag kunde! Jag kunde dö nöjd, om jag blott visste att jag skrifvit så sant, så sant och så riktigt af kött och blod, att det skulle lefva långt efter mig sjelf. Om ett pågående framgångsrikt försök att bereda henne ett enskildt stipendium skref hon: Endast den, som från alla sidor är fri, kan göra ett godt arbete. Friheten är en konstnärs lifsluft. Mitt frihetsbegär är obändigare än någonsin.
Palmstjerna afsedda ändamål med dess förslag icke verka till det åsyftade resultatet; och får jag derföre anhålla, att ett slikt prot.utdr. icke må till StatsUtsk. afsändas, innan R. o. Ad. fattat sitt beslut öfver samma förslag, samt att uti derefter afgående prot.utdr. må tillkännagifvas, hvad beslut Ståndet fattat i afseende på Frih. Palmstjernas förslag. Underteckn. Ridd.Secret.: Med anledn. af Hr Hjärnes hemställan får jag tillkännagifva, att i följd af den arbetsordning, som vid denna riksdag inom Riddarhuset varit iakttagen, prot.utdr. rör:de R. o. Ad:s beslut om markegångssättningen justerades förliden lördags morgon och i går afsändes till StatsUtsk. Hr Hjärne: Jag får i anledn. af den upplysning, Hr Ridd.secret. behagade meddela, hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om den propos , att Frih. Palmstjernas förslag måtte uppföras först på nästa föredragningslista, på det att underrättelse om R. o. Ad:s deröfver fattade beslut må kunna hinna till StatsUtsk., innan StatsUtsk. vidtagit någon sammanjemnkningsåtgärd i följd af de inom Stånden fattade beslut, rör:de markegången. Hr Hjärnes hemställan blef, uppå derom gjord propos., af R. o. Ad. bifallen. Den 26 Januari. Till pröfning företogs Bevilln.-, Lagoch Oecon.Utsk:ns d. i5 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 8 i anleda, af gjorda anmärkntr vid Utsk:ns betänk. N:o 6, ang:de reglejnentariska föreskrifter för brännvinsbränningens utöfning samt försäljning af brännvin och beskattning derå. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis pröfvas. Då uppläsningen af 1 § börjades, anmälde sig
Jag har sagt, att nuvar. officerare erhålla en emot förr ökad bildning eller , rättare sagdt , en ökad theori; roen krigserfarenheten aftager med hvarje år, .peli det är på erfarenhet man bör grunda sådana praktiska öfningar, som de ifråga var. Jag önskar derföre, att dea theori, sorn nu finnes i armeen, måtte få ett stöd och en tillämpning, medan ännu den krigserfarenhet finnes, sorn förvärfvades under de sista fälttågen. Jag kan således ej annat än pä det högsta tillstyrka, alt StatsUtsk. måtte fästa sin lipp - D c n g M ;i j f. m. 443 märksamhet vid detta nödvändiga anslag, och hoppas att armeen derigenom blir StatsUtsk. erkänsarn för den bildningsgrad, armeen derigenom kan erhålla till fäderneslandets trygghet och försvar. [fr Stjerngranat, Gustaf: Jag liar begärt aidel för alt fästa uppmärksamheten på en missräkning, som synes mig hafva influtit uti den StatsUtskts utlåt, tillhörande bilaga Litt. B., oell som hufvudsakligen leder sin grund derifrån, alt Utsk. begagnat en från K. Krigs-colhm meddelad uppgift, hvaruti bland antalet af indelta infanteriets rotenummer, enl. primaplan, icke äro upptagna sådana vacanta nummer, sorn t. ex. de 386 vid norra och södra Skånska infanlerireg:tena, hvilka redan från dessa regtters uppsättning blifvit bestämda att hållas vacanta på 5o år. Det bestämda förhållandet med nummerstyrkan vid indelta infanteriet är, enl. stat: effeetive 20,436. indragna och anslagna n:r 3,263. alltså prima plan 23,699. Indragna och anslagna nummer äro: fourrir-nnmmer 320 lönefyllnad åt underofficerare
Han öfwerlemnade sig der åt sömnen, och snart syntes det honom att han gått wilse i någon ödemark och mötte der Marius, omgifwen af all den prakt och ståt som tillhörde konsulswärdigheten, och att denne general frågade honom hwarföre han wandrade omkring på äfwentyr, och sedan han blifwit underrättad om hans olycka, tog Marius honom i handen och anförtrodde honom åt sin förste liktor för att ledsaga honom till en byggnad som han hade låtit uppföra, försäkrande honom, att han der skulle finna ett bättre öde. Ett löfte som händelsernas gång icke motsade, emedan det war uti Jupiters tempel, ett monument som uppfördes genom Marii försorg, som senaten kungjorde den akt, hwarigenom den namnkunnige talaren återkallades. (Roms 709 år.) Calpurnia, Julius Cesars gemål, warsnade i drömmen sin man öfwerhöljd af sår och döende i hennes armar, under den sista natten som denne hjelte wistades på jorden. Lifligt uppskrämd af denna syn, bad hon honom att dagen derpå icke begifwa sig i senaten. Cesar, som föraktade att rätta sitt uppförande efter en qwinnas dröm, begaf sig till församlingen, der mordiska händer offrade honom åt deras ursinnighet. (Roms 711 år.) Natten som föregick det blodiga slaget wid Philippus, såg Artorius, Augusti läkare, i drömmen gudinnan Minerva, som befallte honom att underrätta kejsaren, att han skulle bewista striden, oaktadt en farlig sjukdom som höll honom till sängs i sitt tält. Augustus lydde, och, under det han lät bära sig in bland härens leder, för att waka öfwer stridens utgång, skiljde sig Brutus från sin här och skulle owilkorligen tagit honom till fånga, om han hade stannat qwar i tältet. (Roms 733 år.) Efter slaget wid Actium flydde Caßius af Parma, en af Antonii anhängare, till Athén. Betagen af sorg och oro kastade han sig på en säng och öfwerlemnade sig åt sömnen.