Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Roteringen åter har på senare tider fått en ehuru icke betydlig tillväxt af nya rotar, indelade på jord, som förut icke undergått ordinarie rotering. Denna s. k. nya ordinarie rotering är af alldeles enahanda beskaffenhet, som den äldre och medför lika skyldigheter med denna, men deraf har hitintills i allmänhet endast utgått en på den årliga markegångssättningen beroende vakansafgift. Kominitterade anse derföre, att i främsta rummet nya ordinarie roteringen inom knektehållet och äfven inom de delar af båtsmanshållet, som till arméen öfverflyttas, bör fullgöra verklig rotering, i stället för nu utgående vakansafgift, öfverallt der detta fordras för ett lämpligt ordnande af truppernes styrka. (Bil. C och M). Af de tvenne nummer på hvarje indelt kompani, som äro »anslagna till volontären, användes nu, och skulle äfven framdeles behöfva användas, blott det ena för detta ändamål. Vakansafgiftcn för det andra ingår till volontär-vakans-fonden. Då emellertid denna fond o o numera bör kunna af räntemedel bestrida sina utgifter, lärer icke något hinder möta för att de nummer, som nu hållas vakanta för volontär-vakans-fonden, eller ett på hvarje kompani, med soldater uppsättas. En del rustoch rothålls-nummer vid infanteriet användes äfven till ändamål, främmande för det egentliga försvarsverket. Dit höra de nummer, som vid andra lifgrenadieroch vestgöta regementen äro indragna till hingsthållning. Den förlust, som genom dessa nummers återgång till regementena skulle tillskyndas allmänna hästafvelns upphjelpande, kan icke vara af betydenhet och kunde, om så erfordrades, lämpligast ersättas genom ett anslag på 6:te hufvudtiteln. Enahanda är förhållandet med de nummer vid Kronobergs regemente, som äro indragne till en soldatbarnskola. Denna skola har genom folkskolorna blifvit öfverflödig, och vakansafgifterna användas nu till understöd för soldat-barn, som besöka sistnämnda skolor. Om staten vill bidraga till detta vackra ändamål, synes äfven detta lämpligare kunna ske genom särskilda medels anvisande, än genom indragna soldat-nummer.
Beträffande införselstarifen hafva Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen slutligen, till vinnande af jemnare beräkning i öretal, för flera uppräknade artiklar af mindre betydenhet föreslagit från 4 till 5, från 18 till 20, från 9 till 10, från 12 lill 15 öre, o. s. v., förändrade tullafgifter; men då äfven de obetydligaste, tull underkastade artiklar vanligen inkomma, icke i den för tullberäkningen stadgade enhetsqvantitet, utan i större partier, och decimalsystemets tillämpning dervid lika lätt eger rum med en tullsats af 4, 9 eller 12 öre, som med någon an nan, anser jag något giltigt skäl icke vara för handen att, endast för tullberäkningens skull, förändra de afgifter, som i öfrigt befinnas riktiga. I afseende å kommitterades förslag till utförselstarif och den med få undantag tillstyrkta tullfriheten, hafva Kommers-kollegium och General-tullstvrelsen anfört, att de delade de åsigter, som härom blifvit af kommitterade uttalade, så väl i allmänhet som särskildt beträffande tullfriheten för artiklarne oarbetade ben och lumpor; hvarföre ock embetsverken tillstyrkte bifall härtill, likväl under förutsättning, att den inkomst tullen derå inbragt, år 1854 utgörande 11,767 R:dr 30 sk., kunde utan olägenhet undvaras. Denna minskning i tullinkomsten är redan afsedd i Eders Maj:ts Proposition angående statsverkets tillstånd och behof; och de skäl, som kommitterade anfört för eftergift af all tullbeskattning å den olyckliga samhällsklass, hvilken med uppsamlin - Band. Ben och Lumpor. 72 Kongl. Maj.ls Nåd. Prop. Ns SI. Koppar. Telegraf stolpar. Täkter. Rehnshudar gen af ben och lumpor förtjenar ett knappt lifsuppehälle, skulle, i hvad fall som helst, icke kunna tillåta beskattningens bibehållande, i strid mot de grundsatser, enligt hvilka all utförselstull, äfven då den träffar lyckligare lottade samhällsmedlemmar, bör, så vidt möjligt, upphöra.
Härvid förekommo tvänne frågor, i afseende hvarå Borgare-Ståndet var inbjudet alt uti Bonde-Ståndets beslut instämma, nemligen: l:o Augående beloppet af den afgift, som bör lill Handelsoch Sjöfartsfonden erläggas; i hvilken fråga Bonde-Ståndet, lika med Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Slåudet, beslutat afgiftens fortfarande utgående med tio procent al tullbeloppet, men Borgare-Ståndet den 6 sistledne Februari förklarat samma afgift skola ifrån och med år 1842 intill nästa Riksdag med 6’| procent af tullbeloppet utgå. Ståndet antog icke inbjudningen i denna punkt, utan vidblef sitt fattade beslut. 2:o Angående uppbörden, redovisningen och förvaltningen afafgiften till Handels och Sjöfarts-fonden; i hvilken punkt Bonde-Ståndet, med ogillande af Utskottets Utlåtande i denna del, beslutat, att afgiften till Handelsoch Sjöfarts-fonden skulle hädanefter uppbäras på enahanda sätt, som tillförne, men redovisas för Riksgälds-Contoiret och dit ingå, lör att hållas vederbörande tillhanda för de ändamål, som af Ständerne beslutas, samt att öfverskottet borde åt Stats-Verket reserveras. Herr Talmannen förklarade hufvudsakligen: att, då Hedervärda BondeStåndet var ensamt om den mening, att afgiften till Handelsoch Sjöfartsfonden borde, gemensamt med tullmedlen, till Riksgälds-Contoiret ingå, hade berörde fråga, om den sorterar under 89 §.
{Fattas; broaremot afla öfrige, äfmen får (ine EpriPilegier, Sörlag, 9tö* relfe.fonb ocb ben t jemförelfe bermeb calculerabe affallning, fFola affes, fä att be 2BerF, broars äbpggnaber äga ett ringa roärbe, lifroäl får bett EKörelfe, forn brifroes, ocb ben infomfi, forn beraf fiämtas, roarba tare. rabe, emeban bär, lifafom mib banbel ocb annan EKörelfe, bet är årliga affomjien, forn bör uppfFattaö. §• 77- ©Fulle, efter föregängen noga granfFning af SttantalSlängberne, famt be fä mäl mib SOlantalSfFrifningen, font roib längbens uppläfanbe ä SocFenfiämma gjorbe anmärfningar berä, anlebning förefomma, att nägon , utan laga jFäl blifroit frän (Fatt uteflulen, böra uffFplbertie bonotn oroilForligen päföraS. #ar äter, af orfaf forn bälfi, en perfon blifroit fFattfFrifroen, broilfen, oförmögen att broga be älagbe utfFplberne, för ftn nöbfiäflbe ocb utblottabe belägenhet bobe borbt frifaflas, äge bä 23erebningS»(£omntitteen att rätfelfe mebbela, broilfen lifroäl, meb be ffdl, forn bertia föranlebt, i ^rotocoflet intages ocb af Saperingtf€ommitteens roibare pröfning beror. 5* 78* m lil. §.
Concerter, om tillstånd till deras hållande på RiddarlmsSalen. VI. 3. VIII. IX. P.U. 118. XV. B. 322. XVI. A. 346. XVII. P.U. 164. Concerter, om uppförande deraf å RiddarlmsSalen under Riksdagens lopp. XIX. A. 268. A. 270. XX. P.U. 3. ConcursLagen af 1818, om ändring uli. III. Concursmål, rörande debitering och redovisning för den ersättning, som tillkommer Kronobetjente för fortställande af kallelser uti. Se Kronobetjente. Consistorii-mål, om inrättande af en Fiscalsljenst uti. X. B. 262. XI. A. 232. Consistorii-Notarie, angående dess ansvarsskyldighet sorn Uppbördsman. XXI. B. 125. XXIII. Å. 249. XLIV. U. 74. XLVII. A. 183. ConstitulionsUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden om Grundlagsstridigheten eller enligheten af en fråga, hvarå Ridderskapets och Adelns Ordförande vägrat Proposition. VLB. i52. IX. A. 3. ■ •— öfver Kongl. Maj:ts Nådiga förslag till ändrad Redaction af en period i 24 § Riksdagsordningen. VII. B. 358. IX. Å. 171. XII. U. i56. XIII. 125. XIX. A. 215. XLVIII. E. 41. — med uppgift å de från sista Riksdag hvilande Grundlagsändringsförslag. LVII. A. 140. ConstitulionsUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden angående återlemnandet af en remitterad motion om tidsbestämmelse för Riksdagsmannaval.
56: 92 Sedermera hafva tillkommit: fr. » Hulda », Luleå 1: —; » Vivi och Anna Tea », Malmö 0: 6 0; genom fröken Märta Starnberg från England 9: 06; Westerås 0: 5 0; Anundgårds poststämpel 1: — -; » onämnd », Frillestad 2: 3 0; några af Iduns läsarinnor i Borås 2: 80; Eksjö 0: 60; J. Landberg, Norrköping 0: 7 0; » H. Z. » 1: 2 0; fröken H. Nordgren 3: — 22: 76 Summa 79: 68 Och anhålfer undertecknad att härmed få uttala en hjärtlig tacksägelse från alla kyrkans härvarande vänner, så väl till fröken Martha Starnberg för hennes välvilliga upprop till förmån för vår värmledningskassa, hvilket upprop genom Bed. af » Iduns » godhetsfulla försorg kommit till en stor allmänhets kännedom, som ock till alla dem, hvilka genom bidrags insändande visat, att de hafva insikt om, huru förfärligt det är, att människor af helsoskäl under långa månader måste afhålla sig ifrån att bevista den sköna Herrens gudstjänst. vid tager man det sistnämnda mellan högra handens tumme och pekfinger, håller karkasen med ståndarne mellan samma fingrar på venstra handen och lindar den jämnt åt höger, så småningom skjutande den något uppåt, hvarigenom papperet lägger sig i snedriktning; ändan fästes med lim. — Nu sticker man stjälken genom stjärnan och anbringar för bättre fästes skull litet vax under stjärnan på stjälken; en bit grönt silkespapper anbringas lätt på vaxet. Till knoppar tager man ett stycke vadd så stort som en ärta, sticker genom denna en fin ståltråd, hvars spetsar böjas in något i vadden, lägger den i en bit finkrusadt matt rosafärgadt silkespapper och lindar fast det nedtill hårdt sammansnodda papperet med en grön silkesända på ståltråden; 3 — 5 sådana knoppstjälkar viras tillsammans med en remsa grönt silkespapper. De gröna bladen köper man vackrast och billigt, men kan äfven själf lätt förfärdiga dem. Efter föreliggande former klipper man dem af grönt vackert glanspapper, fäster medels en 1 cm.
Metaller, sammansatta: marinmetall, eller annan komposition i form af bleck eller spik till förhydning al fartyg messing: 1 stycke 100 R:dr v. 100 R:dr v. 25 5 4 — oarbetad, latun oell tråband inbef 1 skepp:d j t stad. v. j 166 32 ' gripna • arbetad, alla slag, gjuten, smidd eller pressad, oäkta lahn der33 16 1 — under inbegripen alla andra slag: 1 skålp. 16 — 2.00 oarbetad C 1 skepp:d I 33 16 t stäp. v. j 4 • arbetad 1 skålp. 1 — skrot samt gammal och brukad 100 — metall, sammansatt, alla slvtg . f 1 skepp:d 1 i stäp. v. / 16 32 — Läder; se Hudar oell Skinn. Lärft; se Väfnader. Machinerier, ej specificerade; se Redskap. Magnesia, hänföres under Apotlieksvaror. Magnetsten, infattad; se Instrumenter, fysiska. Malm, coliolt-; se Cobolt-malm. Manchester; se Väfnader, bomulls-. Manna, hänföres under Apotlieksvaror. Manufakturvaror, ej specificerade; se Slöjdevaror. Marinmetall; se Metaller, sammansatta. Markasit; se Vismut. Marle; se Brodérduk. Mastix; tullbekandlas lika med Gummi. Mattor: hast-; se Bastmattor. gollaf ull; se Väfnader, ylle-, af andra ämnen, lackerade eller fernissade; se Väfnader, gräs-; se Gräsmattor. Mercurius; se Qvicksilfver. Merinos; se Väfnader, ylle-. Messing; se Metaller, sammansatta, Messingstråd; se Metaller, sammansatta. Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N;o 212. 487 Tullvärde. Banko. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstuli. Banko.
1 afseende å sättet för uppställningen af de allmänna fondernas konti, finna Revisorerne den i Kollegiernas förslag till kapitalräkning äfvensom i de fleste af förslagshufvudbokens fondkonti förekommande sammanföringen under högst 4 Iiufvuddetaljer, nemligen: inoch utgående balanser samt inkomster och utgifter, böra a alla fonders konti tillämpas, men då afvikelse derifrån skett i förslagshufvudboken a ordinarie statregleringsfonden, missväxt-undsättningsfonden och fonden för öfveråriga depositioner, bör, enligt Revisorernes tanke, rättelse, till enhets vinnande, derutinnan ske. Vidkommande de uti förslagshufvudboken ingående, hittills så kallade kreditivoch allmänna magasinsfonderna, hvilka, enligt det nja formuläret, skulle benämnas, den förre missväxt-undsättnings fonden och den sednare allmänna mag a sins fonden eller fonden för äldre missväxt-undsättningar, men, i Kollegiernas tanke, börtie heta, den förra kreditiv fonden eller fonden för undsättningar och den sednare magasins f omlen, eller fonden för äldre undsättningarJ finna Revisorerne, med instämmande i Kollegiernas förslag till benämning af den sednare fonden, den af Kollegierna föreslagna rubriken för den förra fonden vara mindre lämplig och blott förvillande, enär samma fond numera har egna inkomster, utan att bestämdt gifvet är, att någon del af mindre kreditivet, hvaraf benämningen ursprungligen tagits, dertill skall ingå, helst detta kreditiv till andra fonders understöd äfven kan användas; hvadan Revisorerne, som anse, att denna fond rättast bör kallas undsättningsfonden, såsom närmast angifvande fondens ändamål, föreslå, att fonden ma erhålla denna benämning. Jemte det Revisorerne, lika med Kollegierna, anse, att ä konto för statsutgifterna bör anmärkas när anslaget är förslagsanslag eller reservationsanslag, få, i afseende ä det af Kollegierna väckta förslag om intagande i rikshufvudboken af redogörelsen för all den förvaltning af allmänna medel, sorn riksgäldsverket tillhör, Revisorerne, på de skäl Kollegierna andragit, tillstyrka detta förslag, för hvars bringande till verkställighet Rikets Ständer, i händelse af bifall dertill, torde besluta nödiga åtgärder.
Nyssnämnde Herrar Revisorers Beflut åsyftade icke blott uprätlelse för Undberg, utan äfwen ett ogillande af den prineipe, att wid ert pä reducrion stoldt Werk, indraga till befattningar med arfrvoden Extra Ordinarier elter främmande Personer, och deremot läta Contoirets egen Betjening gä sysslolös och onödigtwis gravera Staten med Expectancelöner, hwarsöre ock HerrarRevisorerne icke föreskrifwit att linZderZ owilkorligen stulle erhälla Bokhallare - förordnandet, utan sä framt någon annan af Contoirets Betjening, som ägde mera förtjenst och bättre befordringsrätt än linZderZ, wid dess innehafwande befattning icke skulle kunna umbäras. Uti 1800 ars Jnstruckion anbefallas Herra? Fullmägtige, att till Lxpeccance - Statens lättande, rekommendera Contoirets Betjening till engagement uti Rikets Ständers Banque och andre Publique Werk, hwaraf lärer följa, att de ledigheter, hwilka inom Riksgälds - Conkoiret kunna yppas, böra tillsättas af Contoirets egen Betjening och icke af Ex. tra Ordinarier eller främmande Personer, hälst del ro8Z Den l8 November. stulle innebära en mstsagelse att recominendera Con toirets Betjening pä andre ställen, dä Conkoiret sjelft icke mule nyttja för handen warande tillfällen akt employera dem. Att HnL,ber§ nägsn lid före denna Revision fatt transport till Assistance-Contoiret, kan icke för» ändra grunden af sjelfwa fåken; och Wi hafwe derföre ickx blott begärt uplysning hwarföre icke IllnZdertzerhällit Bokhällare - förordnandet, utan äfwen elterfrägat anledningen hwarföre icke nägon annan af Contoirets Ordinarie Betjening blifwit placerad till Bokhällare-befattningen, utan Lcbonberg derwid bi> behållen.'
Sllöplogllilltisskyjdigliet. om allåtande af underdånig skrifvelse lill Kongl. Majit med anhållan om utfärdande af nådig föreskrift i och för ordnandet af snöplogningsskyldigheten inom de nordliga länen. Motion Nio 369. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Socknenmgasiner, om upphäfvande af hittills gällande reglemente för vården deraf, samt öfverlemnande åt kommunalstyrelserna att öfver desamma förfoga. Motion N:o 116. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 55 samt Mern. St. underdån. SkriIV. Socliliestämma, angående röstberäkning vid. Se Kommunalstämma. Soldattorp, angående stället för. Se Knektekontrakt. Solgen m. 11. sjöar inom södra Wedbo härad af Jönköpings län, om anslag och lån tili deras sänkning. Motion N:o 159. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. Sollefteå, om anslag för väganläggning derifrån genom vestligare delen af södra Ångermanland och öfver Jemtland mot Norska gränsen. Motion N:o 485. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. — -— om dess högre folkskolas förändring till tvåklassigt elementarläroverk samt anslag till lön åt Rektor vid detsamma. Motion N:o 135. StatsUtsk. Utlåt. Spaillllål, angående införseltull å. Se Landlmannaprodukter. - malen, eller mjöl och gryn, om importtull derå. Motion N:o 289. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 8 samt Mein. Niis 13 och 19. R. St. underdån. Skrifv. Spanar, om tullafgiftens bestämmande till 50 öre per stycke utan afseende på längd eller bearbetning. Motion N:o 453. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 8 samt Mern. Niis 13 och 19. R. St. underdån. Skrifv.
56 § föreskriften i 81 § blifvit förbisedd, och för att med återställande af det äldre stadgandet af år 1809, tillika gifva det nyare af år 1815 en mera behörig och af sjelfva grundlagen tydligen anvisad plats, föreslog Utskottet fördenskull, att detta nyare stadgande, erforderligen ändradt och till redaktionen jemkadt, skulle inflyttas i 81 §, sorn redan förut afhandlade sättet för grundlagsfrågors behandling. I anseende dertill, att detta till nästföljande riksdag hvilande förslag af Riks-stånden då icke samfäldt godkändes, blef det af Konstitutions-utskottet 4 Konstilia ons-L tskoltels Memorial, N.o a',' vid nyssnämnde riksdag, uli memorial af den 16 December 18-9, N:o 63, ånyo inför Rikets S änder framlagdt. Utskottet säger sig anse det som en oeflergifl g pligt alt äler upplifva det, oell tillägger, att det funnit S'g dertill ytterligare uppmanadt af ”de meningsstiider, som sammanblandningen i behandlingssätt al Konungens propositioner och Utskottets egna förslag, tid ef"ter annan, foranledt oell underhållit, samt af den allt mer belastade öfvertygelse, att 1809 års grundlagsstiflare icke velat hafva erkänd någon annan ”form for proceduren med Konungens propositioner i grundlags-frågor, änden* ”på en gång enkla och fullständiga, hvilken i 8t §:ns 2 mom. innefattas, och ”att ej heller 1812 års Konstitutions-utskott, vid hemmingen af det sednare försla'get, möjligen kunnat åsylta någon förryckning af berörde procedur, emedan säkerligen, i motsatt lall, 8l § undergår förändring, och åtminstone hänvis”ningen lill samma § i 29 § riksdags-ordningen blifvit utesluten, eller ock ”utbytt mot den till 56 § regeringsformen.”
Hr KrigsMinistern, som gjort sig känd såsom utmärkt praktisk militär, torde tvifvelsutan gjort den erfarenhet, hvilken öfverensstämmer med min öfvertygelse, att till korporalen fordras mindre den stora intelligensen, än pålitlighet och ordning, jemte innött vana, som icke vinnes på ett par beväringsmöten. Vidare har Hr KrigsMinistern sagt att det underbefäl, som uttoges från den indelta arméen, skulle allt för kännbart saknas i dess led. Ledena fylldes ju af beväringsynglingar, hvilkas antal, likasom gamla stammen, blefve i ena som andra fallet lika, med den skillnad, att den gamla soldatens säkerhet och vana vid möten och vapenyrket skulle i allmänhet göra honom tjenligare till underbefäl, än den föga öfvade bevåringsynglingen. Jag önskar ock högeligen denna upmuntran för den indelta soldaten, heldst man i deras led ofta ser män, som äro ganska skickliga och hafva samma sträfvan efter framåtgående, som de bildade klasserna, samt med någon ledning tvifvelsutan skulle öfverstiga de förhoppningar, man vanligen hyser om dem. Med erkännande häraf vill jag dock icke bestrida att icke äfven beväringsynglingar kunna sättas till underofficerare; och jag är ganska öfvertygad att man bland dem skulle kunna erhålla mycket befäl, särdeles från universiteter och skolor, om man med allvar vinnläde sig om att införa någon undervisning i vapenyrket. Man har anfört att beklädnaden icke egentligen utgör föremål för den K. Proposm; men då uti alla beräkningar antydes, hvad den skulle komma att kosta, så må det ursäktas mig att jag utaf fdrev:de K. Propos. ansett mig hafva ani. yttra några ord uti detta ämne. Hr KrigsMinistern har bland annat anmärkt att det skulle åstadkomma, som man säger, ond blod bland beväringsynglingarn.e, om den ene vore finare klädd än den andre; men jag vill i afs:de härå endast erinra, att de grofva vallmanskläderna på senare tider nästan uphört att begagnas samt att de flesta ynglingarna i stället Den 7 Jan uari.
Ian att något afseende å det förelupna dröjs-" målet ej måtte göras; då Herrar Full mägtige Stad nät vid det Beslut, att till först kom mande Riksens Höglofl. Ständer eller de af detri tillförordnade Revisorer öfverlemna, om och huruvida Hans Excellence än längre må bibehållas vid’ begagnandet af i fråga varande Rån , samt i sällan händelse, med hvad vilkor. Efter öfvervägande af de härvid förekomna bevekande skäl, bafve vi tillstyrkt, att Hans Excellence vä’1 må bibe hållas vid tneranämnde Rån, intill dess Riksens Hoglofh Slät der härom annorlunda förordna; men att Haris Excellence emedlertid bör erlägga, i stället för 5. Er.oCents ränta, Sex för hundrade om året, att räkna från den 1 October 1812, då lånet var förfallet, samt tillika fullgöra öfriga vilkor, dem vi , såsom en följd häraf, föreskrifva ; så att på Riksens Högloft. Ständer nu ankommer, att, i anseende tili allt hvad som rörer ofta berördé Rån, förordnande meddela. * 2:0 Herrar Fullmägtiges förfrågan , huruvida en af Riksgälds-Ccintoiret, Sub. N:o ybg, den 16 Mars 1791 utgifven och förlidne år uppvisad Ob. ligation på 6000 R:d, ställd på En Tiondedels årlig afbetalning och löpande Fem procents renta , må, till återstående Capital 2400 R:d, jemte fyra års renta, inlösas; enär denna Obligation, till förfallne Capital procentens och rentans erhållande icke varit presenterad sedan år 1797; och den tid Den 4 Mars. 49 tid, sorn Kongl.
m. hush.- o. skrifgör. Svar t. » Millie », Iduns byrå. [390] En lärarinna, skicklig i språk o. musik och som mycket vistats utomlands, önskar anställning i höst för undervisning eller som sällskapsdam. Utmärkta referenser, ringa salar. Hänvisning till Fredrika Bremer-Förbundets byrå. [403] gårdshushåll för handtver— m. Tack! Användes! Välkommen åter! Kerstin C. Idén i det lilla poemet är fin, men utförandet lemnar något Öfrigt att önska. Pro3abiten lämpar sig ej. Amalia. Till nästa år skola vi, i sammanhang med en del öfriga utvidgningar i tidningens plan, äfven taga edert förslag i öfvervägande. von Sn. Om vi frånskilja annonserna på särskildt blad, skulle detta illa upptagas af våra annonsörer; och utan annonsinkomsterna skulle Idun ej till sitt låga pris kunna gifva läsarinnorna, hvad den nu gör, af omvexlande och rikhaltig text. A. S. Vid denna pristäfling, i hvilken ovanligt många deltogo, kunde ni ej tillerkännas något pris, hvilket ej hindrar, att vi värdera edra bidrag efter förtjenst och gerna helsa er välkommen åter. Gasten. Eder fråga tillhör annonsafdelningen. Eleonora. Bästa sättet för eder att lyckas torde vara att annonsera i Idun. Julia B. Fortsätt att öfva eder — och ni kan nog en dag befinnas värdig trycksvärtans ära. Bed. är försedd med goda, kända rekommendationer om ordentlighet och redbarhet, erhåller mycket god plats. V i - dare meddelar Is. Ant. Forssell, Steninge pr Märsta. (G. Doktor A. Om qvinnans värde. Tre artiklar af Irma von Troll-Borostyåni. — Ett ord. Dikt af Carmen Sylva, öfvers. af J. N — g. — Floras barn. V: Rosa théa. öfvers. frän italienskan af Gudrun, — Iduns sjunde pristäfling. — Under toffeln. Af P. — Betjeningen vid bordet. — Hvad italienarne säga om qvinnan. — Teater och musik. — Skogsfrun. Berättelse för Idun af Ave.