Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer ett tillräckligt anslag för inrättandet och underhållandet O O O af en navigationsskola i Westervik. a) Då den skeppsfart, som i Carlskrona bedrifves, icke är af den betydenhet att en navigationsskola derstädes synes vara af behofvet påkallad, samt dessutom tillfälle till inhemtande af sådan undervisning, som uti en dylik skola meddelas, icke nu saknas i nämnde stad, hemställer Utskottet, att motionärens berörde framställning icke må tillvinna sig Rikets Ständers bifall. b) I afseende på Westervik företer sig väl det förhållande, att skeppsrörelsen derstädes, på de sednare 3 åren, så tillväxt, att densamma ökats med omkring en tredjedel emot hvad den vid 1847 års slut utgjorde, samt vidsträcktheten af stadens sjöfart öfverstiger flere af de städers, der navigationsskolor blifvit på allmän bekostnad inrättade; men enär en undervisningsanstalt af ifrågavarande slag redan finnes anlagd i Calmar, på ett afstånd af endast 17 å 18 mil från Westervik, Stals-Vlskotlets Ullålande, JYI 87. 27 anser Utskottet sig böra vidblifva Rikets Ständers vid sednaste riksdag fattade beslut i samma ämne, och alstyrker fördenskull bifall å hvad i sistberörde motion blifvit föreslaget. 22:o. I betraktande af de fördelar, som tillskyndas de inhemska rederierna genom skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, för hvilket, sedan det, jemlikt Rikets Ständers önskan, år 1849 flyttats från kofferdivarfvet till Kongl, flottans varf, nödigt reglemente blifvit utfärdadt, har Kongl. Maj:t föreslagit, att det för berörde institut nu från Riksgäldskontoret utgående årliga anslag af 3,333 R:dr 16 sk., måtte under den tid, nu uppgörande statsreglering omfattar, än vidare fortfara, med rättighet för Kongl. Majit att använda nämnde årliga belopp till lärares af lönande, elevers underhåll och andre för institutet erforderliga utgifter. Till hvad Kongl. Majit i berörde hänseende föreslagit, tillstyrkes Rikets Ständers bifall.
I afseende på skyldigheten att uppvisa alla Arrendeoch Hyres-Kontrakter å landet och i städerna vid mantalsskrifningen, gäller hvad 11 § 12 och 13 mom. innehålla; dock undantagas derifrån ej mindre sådana Kontrakter eller Afbandlingar, då de af husbonde afslutas med underhafvande Åboer, Hälftenbrukare, Landtbonden Torpare, Tjenstefolk eller andre arbetare, hvartill stämpladi papper ej erfordras förr än de hos Domaren eller Exsekutorn till laglig åtgärd företes, än ock det af hyresman innebafvande exemplar af Hyreskontrakt i städerne, hvilket är fritt från stämpladt papper, intilldess detsamma hos nämnde myndigheter uppvises, då det som bilaga bör charteras. Till Kontrakter emellan enskilde personer bestå Kontrabenterne stämpladt papper till hälften hvardera, om ej annorlunda dem emellan derom aftaladt är; men å de Kontrakter, som af vederbörande för Kronans samt Kyrkors, Akademiers, Elementar-Läroverks, Skolors, Hospitalets och Fromma Stiftelsers räkning eller af Officerare, på Hotebönders och Rustbållares vägnar, varda alslutade, angående arrenden af Kronans och Allmänna Inrättningars jord och egendom, skall den, som med Kronan, Dess Ombud, Officerare eller förenämnde inrättningar i något af ofvanberörde ämnen kontraherar, efter nu föreskrifne grund bestå stämpladt papper ä det exemplar, han undfår. 2:o Cerlepartier eller fraktslut om fartyg till utrikes orter, i proportion af fraktsuinmah, nemligen: R:dr Hl). till Rcviltii.-Ulslcoltcli Uttänkande M St. R:dr. öre. lill och med 100 R:dr — 15. och derutöfver för hvarje fulla 100 R:dr ... — 30. 3:o Köpekontrakt, hvarå följer köpebref, hvarje exemplar 40 öre. 4:o Köpe-, Bytesoch Gåfvo-hrcf på fast egendom å landet och i slätterne.
Uti anmärkningen derom att sådana siden-, halfsidenoch bomullsväfnader, som eljest äro till införsel förbjudne, må införas direkte från orter på andra sidan Goda Hopps-udden, mot 10 procent af värdet i tull, ansågs i stället för ”orter” böra införas ”produktions-orter”. 4:o Antogos för de artiklar, hvarå ineller utförsels-förbud af Rikets Ständer bibehållas, eventuela lullafgifler till enahanda belopp, som 422 Prot.-utdrag den 31 Maj i848. vid sista riksdag bestämdes för den händelse att förbuden skulle af Kongl' Maj:t upphäfvas. 5:o Beträffande tulltaxe-underrättelserne, godkändes 1, 2, 3^ 4, 5, 6, 8, 10, 11, 13, 14, 17, 19, 20, 21, 22, 24 och 26 paragraferna; men återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, 7, 9, 12, 15, 16, 18, 23 oc 25 §§ af Utskottets förslag, äfvensom Utskottets hemställan om uteslutande af 28 § i nu gällande tulltaxe-underrätlelser; hvarjemte 19 § af sistnämnde underrättelser ansågs höra bibehållas. 6:o Vidkommande åter de i afseende på artiklarne Arsenik, Böcker, krut, span mål, och vin samt de s. k. föringsmedlen och de partiella tull-iindringarne framställde förslag om aflåtande af underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, hlefvo de bland dessa förslag, hvilka angå arsenik, böcker och föringsmedlen, bifallne; hvaremot de förslag, som röra krut, spanmål och vin., afslogos, samt förslaget rörande |de partiella tullindragningarne, på grund af deremot gjorda anmärkningar, återremitterades. 7:o Slutligen bifölls Utskottets förslag, att i;rgen af de artiklar, som, nu förbjudna, hädanefter tillåtas till införsel, må på kredit-upplag uppläggas, och ej eller på nederlag, annorlunda än till åter-utförsel i städerne Stockholm, Götheborg, Carlshamn, Landskrona och Söderköping, men emot Utskottets tillstyrkande^ att rättigheten att införa hittills förbjudna, men hädanefter till införsel lofgifna varor må tillkomma alla stapelstäder, gjordes anmärkningar, hvilka ansågos föranleda till ålerremiss.
Hon sprang öfvergifvet fram genom denna och nådde en vid, rund, sandhvit platå, där vattnet ej räckte längre än till knäna och där man helt bekvämt kunde sitta på huk. Och omedelbart därinvid var en fördjupning, där man så präktigt kunde stå ända intill halsen i vatten. Här och hvar summo små runda tingestar, slemmiga, med ett virrvarr af fibrer på undersidan, skiftande i regnbågens alla sju färger och ännu många andra förtoningar, och dem gaf hon nogsamt akt på, att hon icke komme dem för nära, ty Tuveson hade sagt henne, att finge man väl en sådan där västkustens manet på sin nakna hud, så brände det timtals värre än nässlor. Hon kunde icke komma sig för att sluta: det var så namnlöst härligt, alltsammans, det salta, kalla, rena vattnet och den varma solen öfver den nakna kroppen. Men det var hög tid att sluta. Hon dök upp ur den lilla hålan, sprang tillbaka genom den sandhvita rännan emellan de gröna undervattensväggarna, sjönk åter ned i fördjupningen vid den bukiga stenknölen, – men huru komma upp på denna! Hon kraflade och klättrade, men den var glatt som glas; hon grep tag med sina fingrar och klämde åt med sina fötter, men hon gled och gled, tillbaka nedför, gång på gång, oundvikligt. Hon blef helt hemsk till mods, gjorde en sista förtviflad ansträngning, satt på stenknollen med i rödt och blått tecknade knän, och upptäckte, att hon helt bekvämt kunnat vada i land med ett litet stycke omväg. Hon sprang uppför den sakta sluttningen, kastade sig raklång i gneissens mjuka rundningar och njöt ett välbefinnande genom hela kroppen, hvilket hon tyckte sig aldrig ha känt maken till, medan stenen hettade underifrån och solen värmde från ofvan. Så låg hon länge, i solbad ofvanpå vattenbadet, såg de stora, hvita hafsfåglarna kretsa öfver sig med tunga, elastiska vingslag på långa, spetsiga, kraftiga vingar samt hörde dem skria med deras sällsamma, metalliska läte.
Utskottet har sålunda ej kunnat i något hänseende frångå dess förra Betänkande och öfverlemnar detsamma, jemte hvad nu anfördt blifvit, till Bikets Ständers sluteliga pröfning. Stockholm den 21 November 1833. Banco* Utskottets Uetänkanden. 23*. A-nkorn den 26 Not. 1893» Betänkande, i anledning af vuckt motion, om förändring uti nu gällande beläningssiitt oell heläningsvärde rt Guld och Silfver i Banquen, G enom Utdrag af Häglof!. Ridderskapets och Adelns Protocoll, af den i3:de sistlidne September, har till BancoUrskottets utlåtande blifvit remitterade det förslag Herr Gustaf Hjerta framställt, ’’aft med upphäfvande af de vid Gulds och Silfvers beläning i Banquen nu förenade svårigheter, bestämda 1 ringa L.ånesumma och korrt tid, Bikets Höglofl. Ständer måtte besluta: att Silfver må i Banquen belänas med 116 sk. BancoSedlar för lin Riks. daler Specie eller deremot svarande Verksilfver, i arbetadt eller oarbetadt , under följande vilkor : 1:0 Att derföre erlägges 1 procent i årlig ränta. 2:0 Att panten inom 5 år utlöses, eller ock räntan inbetalas, samt paritbeviset förnyas. 3:0
Utskottets å sidan 2 afgifna hemställan och godkänt Utskottets i Betänkandet JVS 29, 6:te punkten, sidorna 10 och 11, framställda förslag jemväl i den återremitterade delen; löretog Ridderskapet och Adeln nu till pröfning förslberörda utlåtande, dervid Ridderskapet och Adeln, med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, afslog Utskottets hemställan å sidan 2 samt lade utlåtandet i öfrigt till handlingarne; och skulle Ilögvördiga Preste-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet vänligen inbjudas att biträda Ridderskapet och Adelns beslut, för så vidt det rörde Utskottets å sidan 2 gjorda hemställan. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets Memorial och Utlåtande: JVs 227, med förslag till voteringspropositioner i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande Kongl. Maj:ts nådiga framställning om tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka. De föreslagna voteringspropositionerna godkändes. JVs 228, i anledning af väckta motioner om beviljande af understöd åt de i följd af den staden Warberg öfvergångna eldsvåda mest nödlidande bland nämnde stads innevånare. Bifölls. Frän Hogv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets nedannämnda Memorial och Utlåtande: JVS 226, i anledning af verkställd omröstning uti tvänne till 6:te och 8:de Hufvudtitlarne hörande anslagsfrågor. Lades till handlingarne. JVS 227, med förslag till voteringsproposilioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Kongl. Maj:ts nådiga framställning om tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka. De föreslagna voteringspropositionerna godkändes. JVS 228, i anledning af väckta motioner om beviljande af understöd åt de, i följd af den staden Warberg öfvergångna eldsvåda, mest nödlidande blond nämnde stads innevånare. Bifölls.
Riksens Ständer framhärda rc. Stormägtigste Allernädigste Konung! Sedan Eder Kongl. Majit ansett betänkligt at til alla delar i Räder bifalla hwad Riksens Stander til winnande af nägon stadgad Lag, i afseende pä tiden, inom hwilken häcklade personer bora ställas för Rätta, uti strifwelse den vember sistl. i underdånighet hemställt, har Eder Kongl. Majit efter Högste Domstolens och StatsRädets hörande, til Riksens Ständers öfwerläggning i Räder framställt, det stadgas mätte, "at ransakning öfwer häcktad person, som inför SkadsDomstol ställes för Rätta, borde företagas sist inom ätta dagar frän den, da Rrresteiiugsn med orsaken dertil blifwit hos Domaren behörigen anmäld, sa framt den häcktade genom wederbörandes föranstaltande til Staden ankommit, samt at Orlliuaire Domare a Landet, dä han sär underrättelse om el til hans ätgärd hörande brottmäl, hwaruti någon person ar häcktad, och han, i anseende til 794 Den 17 Mars. til laga hinder finner sig icke kunna inom ttenne iveckor undersökningen företaga, genast wid berörde underrättelses erhållande bör sadant anmäla hos Öfwer-Domstolen, som efter föregången pröfning af de upgifne hindren, derest de godkännas, äger förordna en skicklig och pålitlig
Då det ankommer på vederbörande, som förmena sig för deras hemman ega anspråk på sådan jord å Allmänningar, hvilken till odling blifvit upplåten, att i laga ordning utföra elen återvinningstalan, hvartill de må förmena sig vara berätligaile, på utgången hvaraf beror, huru med odlingslägenheternes ränta kommer att förhållas, anser Utskottet den nu väckta motionen icke tili någon åtgärd å Rikets Ständers sida kunna föranleda. Stockholm den 23 April 1840. 8 Bil. lill Ståts-Utskottets Utlåtande, No 6^.. Litt E Ank. till Exp Utsk. den o3 Aptit, kl 4 e m‘ Utlåtande, i anledning af väckt fråga om upphäf vande af den, vid fördelningen af utmarken på Öland, samma atma/k dsatte ränta. (I. A.) Uti en till Kongl. Majit den 5 October 1838 i underdånighet ingifven skrift, sorn, jemte tillhörande handlingar, blifvit under den 15 sistlidne februari till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnad, hafva Ölands hemmansegare, genom beful!rnägtigadt ombud, Häradsdomaren Pehr Jonsson, pa antörde skäl, anhållit om upphäfvande af den årliga spanmälsränla till saminanräknadt belopp af 864 tunnor 24-J | kappar, hvilken bl i t vit bestämd att utgöras för den å hemmanen på Öland fördelade utmark eller den så kallade Alfvareu; och har Utskottet, genom remiss från Hedervärda B >nde-Ståndet, jemväl fått emottaga ett af Riksdags-fullmägtige från Öland Pehr Jonsson och Sven Jacobsson i enahanda syftning afgifvet memorial. 1 afseende på tillkomsten af ifrågavarande spanmåls-ränta, utmarks-skatten benämnd, lemna de
Vidtager Riksgälds-kontoret försäljning af samma obligationer, under något af de fem näst derpå följande åren, skall af försäljningspriset en procent låneöfvertagarne tillkomma; och skola desse vara förpligtade att försäljningen utan annan ersättning ombesörja, om densamma al Riksgälds-kontoret åt dem uppdrages. Har, efter hvad ofvan är sa.gdt, Svenska Riksbanken blifvit af obligationerna till större eller mindre del innehafvare, skola enahanda förbindelser, som de nu bestämda, äfven för den blifva gällande. Af detta på engelska och svenska språken affattade lånekontrakt, som i tillkallade vittnens öfvervaro blifvit undertecknadt, äro två lika lydande exemplar utfärdade. Stockholm den 23 Mars 18(i4. Rikets Ständers Fullmäktige i Riksgälds-kontoret: W. F. TERSMEDEN. C. G. HIERTA. M. WOLFFELT. J. J. NORDSTRÖM. J. W. BECKMAN. F. W. ÖFVERSTRÖM. AND. BERG. J. F. GRÅÅ. F. A. RINMAN. A. MEDIN. SAMUEL ÖDMANN. CARL NETTELBLADT. (Sigill.) C. G. Stuart. J. HENRY SCHRÖDER & C:o. — 115 — År 1864 den 23 Mars, inför undertecknad, Notarius publicus i Stockholm och derjemte på samma gång närvarande nedanskrifne vittnen, hafva nedannäinnde Svea Rikes Ständers Herrar Fullmäktige i Riksgälds-kontoret:
Jag anhåller derföre om Proposition till af slag å Statsutskottets Utlåtaude, och beviljande af 6oo Rrdrs pension på Indragnings Staten, mot det villkor Westbeck sjelf åtagit sig, att årligen undervisa 4 Elever på sin bekostnad , samt att tryckniBgen af hans beskrifning verkställes på sätt Oeconomie-Utskottet föreslagit, som, om jag mins rätt , var att Westbeck skall besörja redactionen , men tryckningen under dess tillsyn på allmän bekostnad verkställas. Grefve af Ugglas: Jag har visst ingenting emot , att pensionen qvartaliter utbetalas , så vida villkoren derföre riktigt uppfyllas. 448 Den 8 December f. rn. Jag vill blott underställa , om det icke ma heta tilldana i stället för undervisa 4 Elever. Herr Nordensköld: Jag bade tänkt, att ehuru icke pension skulle åt Westbeck beviljas , brefvexla med honom och mot en rund summas betalning få honom att resa ner till Carlscrona , för att der söndersåga några fartygy men om nu pension beviljas , anhåller jag , att i beslutet må ingå äfven det villkor . att kan emot fri skjuts och dagtractamente skall vara förbunden , att nästa sommar resa ned till Carlscrona , för att der söndersåga några fartyg. Der kan han få manga Elever, och konsten skall icke dö ut, Friherre Cederström: Jag sätter icke i fråga, att Dykeri-Bolaget kan hafva något emot, om Westbeck vill resa till Carlscrona , emedan det en gång förut tillåtit honom att i dylikt ändamål resa til! Sundet; men så lange Westbeck ar i Dykeri-Bolagets tjenst, lära Ständerne icke kunna utsätta ett sådant villkor. Då detta är ett Regerings-ärende, afgöres det ock i min tanka bäst genom en communication af Hans Majit Konungen till Dykeri-Directionen. Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde Proposition till bifall af Statsoch OeconomieUtskottens förevarande Utlåtande. Ropades Ja och Nej.
När tidningar eller periodiska skrifter och brochurer, för hvilka åstundas porto-frihet, utgifvas i landsorterne i de städer, der läne-residenser äro, inlemnas papperet till lands-kontoret, under hvars inseende och ansvar stämplingen verkställes, hvarför contoret, såsom ersättning för besvär, tryck bällar, färg och arbetslön tili stämplare godtgör sig af influtne medel ett arfvode af 16 sk. för hvarje ris papper. Der åter landshöfdinge-residenser icke äro, besörjes stämplingen af magistraterne emot enahanda arfvode; men i begge fallen bör stämpel-afgiften i landt-ränteriet nedsättas, och, innan stämplingen tar företagas, qvitteradt reversal till vederbörande aflemnas. Begär boktryckare eller redaktör, att en redan tryckt tidning, annan periodisk skrift eller brochure, må med stämpel förses, sker sådant i ofvanskrifne ordning. § >7* Försäljning af stämpladt papper. i:mo Kollegier, konsistorier, embetsverk och einbetsmän erhålla emot redovisningsskyldighet och borgen, lika med hvar och en annan, som på kredit emottager stämpladt papper, samt med rättighet till provision, på sätt i 18 § stadgas, det för utöfningen af deras embete erforderliga stämplade papper. I Stockholm eger Vårf och rikets stats-kontor att bestämma behofvet af och förordna om ett eller flere karta-sigillata-försäljnings-kontor, hvilka alla söcknedagar böra vara öppna från klockan nio förmiddagen till klockan ett eftermiddagen, och vidare från klockan fyra till sex eftermiddagen. Bevillnings-Ulskolitls Betänkande, N:o ii. 59 I alla öfrige släder antaga Vare befallningshafvande nödige försäljningsman med enahanda förbindelse. Å landet förordna jemväl
Utlåtande, i anledning af vackt motion, angående skyldigheter att underhålla en lill följd af fästnings-byggnaden vid Carlsborg anlagd väg. (RG:S Afd.) Enligt hvad riksdagsfullraägtigen Anders Andersson från Skaraborgs län uti en inom Bonde-ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion anfört, skulle samtliga hemmanen inom Wadsbo härad af nämnde län fatt sina utskylder ökade genom underhålls-kostnaden för den väg, sorn blifvit anlagd «från Carlsborgs fästning till allmänna landsvägen emellan Undenäs och Forswik. De härtill utgående så kallade vägpenningar, hvilka å debetsedlarne hade sammanslagits med den ordinarie räntan, skulle för nästlidet år utgjort 226 r:dr 12 sk. och fördelats på ej allenast hela det vidsträckta häradet utan äfven dertill hörande öar i Wenern, oaktadt endast några få af häradets 46 socknar kunde hafva beröring med fästningen samt den skogbevexta och föga bebodda trakt, der densamma vore belägen. Dä nu Wadsbo härad särskildt finge, utöfver hvad gällande lag oell författningar stadgade, vidkännas denna, enligt motionärens förmenande, obilliga beskattning, har han, såsom häradets riksdagsombud, yrkat, att meranämnde härad mätte derifrån varda befriadt. Med afseende å det outredda skick, deruti frågan om underhållsskyldigheten för merberörde väg nu blifvit Rikets Ständer underställd, och under hänvisande till allmänna lagens samt gällande författningars stadganden rörande behandlingssättet af frågor angående vägars underhållande och skyldigheten att häruti deltaga, får Utskottet hemställa, att ofvan omförmälde motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.. Stockholm den 20 Februari 1854. Slats-Utskottels Utlåtande, N:o 44* 13 N:o 44k Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Febr. 1854, kl. 5 e. m. Utlåtande, angående föreslagen tillåtelse till det för Hammars stekens allmänna byggnader erforderliga virkes hemtande från dervarande Komminister-boställes skog.
Riketö förs,var och hworje Undersåtes i Lag grundade säkerhet; hwarf mre Eder Kongl Maj:t. tillkännagi»wit Sig med NaSigt wälbehag wi!ja anse, om Smis Utskottet upgifwer de besparingar, som enligt Veste grunder kunde finnas nyttiga och räkkwisa; förmodande E. K. M. akt wid en chr bättrad gäng ak ds allmänna Arenderne, detze skola, med lindring i Statens kostnad, kanna lika noggrant, lvm förut wardås och behandlas as färre, dock till en del bättre lönade Embelö' och Tjenstemän, än de nu antagne. Under rackamt erkännande af E K Maj ts äfrveir härigenom ädagalagde Nådiga omsorg för Statens upprätkhatlande, ha'wa Riksens Ständer lika med E K.
De förmåner, Ridd.Secret. utöfver den bestämda lönen åtnjuter och hvarå jag till Utsk. skall inlemna förteckning, motsvara ungefärligen lika belopp som sjelfva lönen, då denna antages till 1,200 r:dr; och på sådana inkomster, tror jag, att Ridd.Secret., äfven med familj, kan vara fullt bergad. Jag yrkar således, att förhöjningen må bestämmas med afseende å dels Ridd.-cassans tillgångar, dels ock hvad den ifrågavarande tjenstemännen verkligen bör och kan vara belåten med. En sådan förhöjning önskade jag måtte vidtaga genast och utgå från capitationsfonden, hvartill ersättning sedan kan lemnäs af de medel, som från fiscalstjensten besparas. Remitterades till Ridd.Utskottet. Vid förnyad föredragning af Bevilln.Utskts d. 10 dennes e. m. på bordet lagda betänk. N:o 4, i anledn. af Frih. Sprengtporten och Hr af Robsahms motioner om fastställande af en viss accisafgift å brännvin, som till Stockholm och Rikets större städer införes, blef samma betänk, å nyo begärdt på bordet af Gr. Cronhjelm, Otto Au g., och Hr Riben, Carl Wilhelm. Ånyo föredrogs BorgareSt:s d. 10 dennes e. m. på bordet lagda pi’Ot.utdr. af d. 7 dennes, innehållande dels in bjudning till de resp. Medstånden, dels anmodan till Utsktn, att med riksdagsgöromålen måtte på allt möjligt sätt fortskyn das. Ilr af Dalström, Gust. Jac.: Det finnes troligen ingen inom detta hus eller bland Representationens medlemmar, som icke lika lifligt med BorgareSt. önskar riksdags ärendernas fortskyndande så mycket som möjligt, emedan det för hvar och en är nogsamt kändt, att riksdagskostnaderna aro ganska dryga och medtaga en betydlig del af bevillningen. Men man bör ihågkomma, att dessa kostnader till stor del härröra från den långsamhet, som oskiljaktigt är förenad med de former, grundlagen föreskrifver; och jag är öfvertygad, att BorgareSt. erkänner detta.
Ridderskapets och Adelns erkänsla emot Kongl. MaftS outt.ötteliga och omma omwardnad om sik Rike., kan otwilwelaktigt intet kwifwelsmal hysas, och alramindst pä Riddarhuset upkomma; men da denna tacksamhet skall yttras, ar dek utan twifwel lampeligast, at sadank sier i den wäg Konungen Sjelf för ost öpnat, icke genom ord och jnorsstLnoliLr, utan genom gernjngar. Friherre ttjerrs, kisno. Jag får den > < förklara, at jag sörenar mig med Herr ^älLrtporro och, ftera, gm betygande af war underdauiga tacksamhet genom en ^äross til Kongl. Ma>tt; och det sä mycket mera, som Hans Majcks adelnwdiga anbud alltid ar detsamma, antingen det sär werkan elier ej. Härmed conkormsrsäs sig Herr von Zcbulr^snlisim, Osviä, (den yngre) Herr Sobonsträm med steka, hwarjemte ropades om x^ostostlion. '5Z§ Friherre !)e 6esr, Larl. Jag fnrafwen förklara, at jag önskar, det wär underdåniga tacksamhet mätte för Hrns Maj:t genom en stor vspuration framföras, men finner tillika, at sadant bör ske efter den ordning Hms Majtt sjelf utsatt, och at man bör göra denna underdåniga wördnadsbctygclfe da när den kan göras, och icke förr. Herr Grefwe» och Landtmarskalken förkla. rade denna fraga wara hwilande, och lar uplasa Hem, kiga Utskottets Lrorocolls > Utdrag af den 22. Maji, rörande Lsalissuons - Planen, hwilkst wid Ridderstapets och Adelns fidsta Sammankomst blef lagdt pä bordet. Derefter upläsies et af Hans Lxcsllsnes Friherre I^illjsueranix ingifwit iVIsmorial, sä lydande: Wördfamk Memoria!! Med Riksens Högloft.