Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Har vettet rukit ur henne, hvad? Nu började något att röra sig inne i den beckmörka smygen. En armbåge stötte mot väggen och det tassade och skrapade, och så steg Lina Andersdotter ut i blotta lintyget med bara ben och en sönderrifven röd jacka utan ärmar men med ett helt ryggstycke, öfver hvilket den bruna hårflätan hängde ned. Eldsljuset föll in genom fönstret. Hon höll lintyget mellan knäna och kurade hop, men hennes friska nedåtböjda ansikte med de breda öppna dragen var lika muntert som om hon som bäst hade stigit ur fållbänken en vacker vintermorgon i skenet från gryningen. Blodet frusade nog ännu i hetsig takt genom den hvithårige krigspredikantens ådror, men i denna stund var han endast husbonde och far. – Jag visste inte, att man i mitt simpla hus lärt sig en så högförnäm skamsenhet, – sade han och klappade henne vänligt på den nakna skuldran. Hon såg upp. – Nej, men det är bara det, – sade hon, – att jag fryser så illa. – Nå ja, det låter höra sig. Så vill jag att det skall talas i mitt hus. Men jag har inga klädesplagg att gifva dig. Mina egna hänga som fransar. När som helst kan huset brinna. Jag själf kan måhända oantastad smyga min färde och en rigariksdaler har jag på fickan. Hvem frågar efter en nedtrasad gammal gubbe! Annorlunda är det med dig, Lina. Jag känner de vilda sällarna. Jag vet bara ett sätt att skaffa dig undan, men jag ryggar själf tillbaka för att säga det. Du är nog för rädd. – Rädd är jag inte. Det får väl gå mig som det går. Jag är väl inte bättre än de andra. Bara jag sluppe frysa. – Kom då hit till dörren, men blif nu inte förskräckt! Ser du, där ute i portgången ha de uslingarna satt in en liten kista af trä. Den kan inte vara så tung, men kanske får du rum i den. Törs du lägga dig i den kistan, så kanske jag kan smussla dig ur staden. – Det törs jag väl. Hon hackade tänderna och darrade men rätade upp sig en smula och lät lintyget hänga fritt ned samt gick ut på stenarna i portgången.
Om vi skulle fullfölja den bana, som PresteSt. anvisat, så blefve resultatet det, att omkring 20 eller 3o punkter af StatsUlsk:s betänk, om statsreglerm skulle komma att ånyo pröfvas af de Stånd, som endast villkorligt beviljat vissa anslag. Vi skulle således komma i kretsgången af en ny debatt om statsreglerm, och således än mera inveckla oss deruti. För min del kan jag ej begripa, att R. o. Ad. icke skulle vara berättigadt, alt första gängen betänk, är före kunna fatta enahanda beslut och dervid fasta enahanda villkor som Borgareoch BondeSt:n; och om så ej sker, utan Stånden stanna i olika beslut, — hvar skall väl en sådan tvist som denna slitas, om ej i förstärkta StatsUtsk.? Det är sannt, att detta mål är ett önskniugsmål, och att det beror af Konungen att verkställa Ständernes begäran; men det måtte också bero på Ständerna alt säga: vi gifva icke högre anslag, derest icke det villkor vi dervid fäste iakttages. Ständerne hafva, enl. grundlagen, tydlig och obestridlig rätt att bestämma de ändamål, hvarför Ständerne anslå medel ; och jag kan ej finna annat, än att denna fråga innefattar ett sådant bestämdt ändamål, för hvilket Ständerne vilja gifva lönetillökning åt lärarne vid Carolinska institutet. Gillar icke Konungen ändamålet, så följer deraf ovillkorligen, att anslaget icke utgår, och då tyckes mig att tvisten är lätt sliten, utan att någon fråga kan blifva att Ständerne vilja inkräkta på konungamaktens gebit. Den iG September f. m. 4*9 Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag har länge med lyst nad afliört denna discussion rör:de StatsUtsk:s förhandlingar vid föi evar. betänk.; jag förklarar nu uttryckligen, att denna discussion gått alldeles utöfver föremålet för betänk., då R, o. Ad. nemi. synes vilja ingå i pröfning, icke allenast af sina redan fattade beslut, utan äfven af andra Stånds.
Jag har genomläst grundlagen, men har icke funnit något ställe, der det är förbjudet én motionär att förändra sin motiop lill öfverensstämmelse med grundlagen, då den blifvit väckt på ett sätt, alt den icke finnes enlig med grundlagen. Motionären har nu förändrat sin motion, och jag hemställer till hvem som helst, men specielt till Frih. Cederström, om icke motionen nu är grundlagsenlig. Jag nämner H11 Frih.rn särskildt, derföre att Ilr Frihm aldrig går in på något, som är stridande mot hvad Hr Frihm en gång sagt. Jag anhåller om remiss af motionen till behörigt Utskott. Efter jag har ordet, får jag anmäla, att det är anledn. till anmärkning mot föredraganden för ecclesiastik-ärenden, äfvensom mot Konungens rådgifvare och föredraganden i commandomål, hvarom remiss begäres till Const.Utsk., inför hvilket anledningarne uppgifvas skola. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att de tvänne anledningar till anmärkning, som Hr Rosenqvist nu anmält, enl. 2g §:n Riksd.Ordn., konime att till Const.Utsk. remitteras. Hr Frih. o. Landtm, yttrade derefter, att den för - 4°4 Den ao Mars f. m. ändring, som Hr Rosenqvist föreslagit, och Hr Munck af Rosenschöld upptagit, innefattade en ny motion, och således skulle såsom sådan behandlas. Hvad den förut af Hr Munck af Rosenschöld väckta motionen anginge, så kunde den, emot g, 16 och go §§:na i Reg.Fm, icke blifva föremal för R. Sits pröfning och öfverläggning. Hvad åter anginge den nya motionen, så kunde den ej af Hr Frih. o. Landtm, föredragas, eller af honom något omdöme derom fällas, förrän den vederbörligen blifvit till prot. afgifven. Ilr Munck af Rosenschöld: Jag antager gerna det af Hr Rosenqvist föreslagna amendement i min motion, för att derigenom kunna tillintetgöra de betänkligheter, som hafva uppstått vid frågan om dess remitterande.
Uppå derefter framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Banco-Utskottets ifrågavarande Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återförvisa. Å nyo föredrogs Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den i3 sistlidne Augusti under N:o 16 afgifne, och den 7 dennes e. m. på hordet lagde, ytterligare Utlåtande, angående bran - igS Pen «4 September f, ni. vinsbrijnningen och dermed gemenskap ägande ämnen. Friherre Wrangel, Henning: Jag erkänner att den allmänna tystnad, som förmärkts öfver ifrågavarande Utlåtande, varit mig högst obehaglig. Jag trodde, att flera än jag skulle finna Utskottens Förslag vara oanvänbart. För egen del fattas mig ord att uttrycka, huru mindre lyckligt jag anser frågan vara uppfattad och redigerad. Utskotten hafva nu, såsom tillförene, tilltrott sig alt föreslå ändring af gällande Författningar, utan att ihågkomma det den långsamma gång industrien hos oss har, och öfver hvars få och osäkra framsleg så allmänt klagas, är ett intet i jemförelse mot det onda, som förorsakas af Sländernes vacklande principer i Ekonomisk Lagstiftning. Uti förevarande Utlåtande synes det, som Utskotten på bekostnad af Brån vins-producenten endast velat gynna kopparslagaren med tillfälle att förfärdiga ny bränvins-redskap. För öfrigt förråder Utlåtandet icke något tecken tili kännedom om Bränvins-bränningen, så att de bevis jag derom framlagt, säkerligen icke kunde vederläggas. Dessutom hafva Utskotten öfverflödigt yttrat sig så mycket om sjelfva bräll vinsbränningen, hvilken sorn ett önskningsniål beror af Regeringens godtfinnande; och jag hoppas, att Regeringen äldrig kan antaga Utskottens Förslag, äf - Den i4 September f. m. *99 ven om Sländerne olyckligtvis godkände det. Utskotten hafva icke en gång insett, att då deras afsigt varit att minska bränvinsbränningen, de äfven bordt påtänka någon ersättning för de minskade intrader Staten skall erhålla af den inskränkta och försvårade bran vinsbränningsrättigheten.
Utskotten hafva väl tagit detta i öfvervägande; men, då motionären förenat sig till alla delar i de yrkanden, angående lindring i rustningen, som vid denna Riksdag blifvit framställda, så finna Utskotten det otjenligt att här upprepa dessa alla samt de svar, som i hvarje serskildt fall derå blifvit lemnade och nödgas af sådan anledning att inskränka sig' till ett Mott åberopande deraf i allmänhet; anseende Utskotten någon vidare åtgärd, i anledning af motionen, i denna del icke vara af nöden. Hvad sedermera beträffar den yrkade nedsättningen af häsl-vacanceafgiften, så och då Stats-Utskoltet i Utlåtandena N:is 227 och 33o redan afgifvit svar å denna fråga, som derefter varit Rikets Ständers pröfning underställd, anse Utskotten sig nu icke kunna dermed taga någon befattning. Stockholm den 21 Januari 1S4 * * N:o 135. Ank. till Esp, Utsk. den 23 Jan. 1841, kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet N:o 3o* Uti Betänkandet N:o 3o, i anledning af väckt fråga om understöd af Statsmedel till uppbjelpande af fisket i Bohus Läns skärgård, som blifvit af Preste-Ståndet bifallet, men deremot återremitteradt ai Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden, till följd af dervid gjorda erinringar, hade Utskotten hemställt, att Rikets Ständer måtte, för afhjelpandet af den nöd, som trycker fiskrarne i Bohus Läns skärgård, bevilja ett årligt anslag af i,5oo R:dr, att ställas till disposition af Konungens Befallningshafvande och Hushålls-Säilskapet i Länet, hvilka sauile ega att, Statssamt Allm.
Ordföranden ålig-' ger att öfver gjorda anmärkningar infordra vederbörandes förklaringar, hvarefter den kommunalstämma, som enligt § 17 i Februari månad sammanträder, eger besluta huruvida anmärkning må förfalla, eller laglig åtgärd för bevarande af kommunens rätt vidtagas skall. 25 VI. örn underställning och besvär. § 74. För att vinna bindande kraft skola kommunalstämmans beslut underställas Kongl. Maj:ls nådiga pröfning och fastställelse, då besluten angå: a) försäljning, pantförskrifning eller utbyte af någon sådan kommunen tillhörig faslighet, som antingen genom gåfva, testamente eller annat laga fång kommunen tillfallit oell till underhåll för vissa, dess gemensamma nytta afseende, ändamål blifvit anslagen, äfvensom förlikning, som medför ändring uti kommunens i sådan fastighet egande rättigheter; b) upptagande af lån, stäldt på längre återbetalningstid än fem år; och c) påläggande af nya eller förhöjda afgifter å den allmänna rörelsen, såsom väg-, brooch färjpenningar m. m. Beslut, som bör Kongl. Maj:ts godkännande underställas, skall insändas till Konungens Befallningshafvande, som det åligger att handlingarne jemte eget utlåtande till Kongl. Majit öfverlemna. § 75. Konungens Befallningshafvandes godkännande erfordras i fråga om förändring af kommunala områden, på sätt i §§ 2 och 3 sägs, samt för alt gifva gällande kraft åt beslut, hvilka afse befrämjande af sedlighet, helsovård samt ordning och säkerhet inom kommunen, eller eljest äro ämnade att såsom kommunalstadgar på förekommande läll tillämpas. Beslut, som sålunda Konungens Befallningshafvandes pröfning underställas, skola oförändradt antingen fastställas eller ogillas. Vägras fastställelse, då skola skälen derför uppgifvas. Kommunalstämman må, om den dertill tror sig ega fog, hos Kongl. Majit öfver vägrad fastställelse klagan föra inom sextio dagar efter erhållen del af Konungens Befallningshafvandes beslut, dagen för delfåendet likväl oräknad. 24 § 76.
Vid Götheborgs Spinnhus, som i år undergått en nödig reparation, har Styrelsen tillsatt en annan Förvaltare, som, alltsedan 1819, Corrections-Inrätlningen i Wad. stena, såsom Tjensteman både vid bevakningen och eftersyn öfver fångarnes discipline, och Inrättningens oeconomie, med utmärkt nit och skicklighet tjenslgjort. Af denna persons sålunda viltsordade lämplighet för en slik befattning, samt af de i sammanhang dermed af Styrelsen vidtagne Bil. till K. M. Nåd. Propos. AJ:o sj. och vidtagande åtgärder, väntar Styrelsen, att snart få se denna, i alla afseenden hittills högst felaktiga C.orreclions-anslalt komma i ett bättre tillstånd än den varit. Sedan Styrelsen nu i de vigtigare speciela fallen aflagt underdånig berättelse öfver de åtgärder, som inom fångväsendet och Corrections-anstalterne blifvit vidtagne, eller aro till utförande beredde, ledande till bägges förbättring, får Styrelsen, i afseende på tillståndet i allmänhet vid Rikets fängelser, i underdånighet andraga, att, ehuru äfven uti sjelfva fångvården åtskilligt tarfvar förbättrjng, har Styrelsen likväl, under årligen förrättade Fängelse-Inspectioner, funnit fångarnes kosthållning öfver allt försvarlig, och den behandling de i allmänhet åtnjöto lagenlig, samt vid någre fängelser omsorgsfull och välbetänkt. Uti undertecknad Ordförandes underd. berättelse öfver dess 1826 gjorda vidsträckta Inspections-resa, utmärkas de fängelser., som bära stämpel af en närmare vård och eftersyn. Der Tångarne ega tillfälle till sysselsättning och allvarligen hållas dertill, är vanligen deras sinnesstämning lugnare och mera enlig med deras ställning i samhället. GötheborgsFästnings-fängelse, hvarest Tångarne genom Coimnendanlens försorg aldi ig sakna Bil. till K. M, Nåd. Propos.
Förhållandet blir enahanda i fråga om aflöning, underhåll och redovisning, samt delning eller återförening af tross rn. m.; ty de taktiska delarna, brigad & bataljoner, blifva alltid desamma som de ekonomiska i regtte, bataljoner och compågnier. — Ett linie-compagnis styrka är, enligt prima-plan, i5o raan; vid en af arne compågnier formerad 800 mans manöver-bataljon, skulle styrkan fördubblas, och vid en 600 eller 4°° mans, uppställd på 2 led, endast ökas med 5o man; — en tillökning, som visserligen icke i och för vården af compagniet kan anses öfverdrifven, då man besinnar den betydliga styrka hvaraf ett compagni vid arbetscommenderingar varit formeradt, synnerligen om corporalernes antal ökas ur stammen för sådant tillfälle till en premieroch en secund-corporal för hvarje 25 man. För utförandet vore likväl nödigt, att det erforderliga tillökade antalet corporaler, beräknadt efter den styrka, som enligt tableauen kan uppställas, uttogs (under t. ex. den redan befintliga benämningen: vicc-corporalcr), och lika med de öfriga, under befälsmötena tjenstgjorde. För jägarne afses särskildt beful. De böra vara lika klädde med linien. Jugarnes organisation under fred bör särskildt närmare bestämmas; (hvilket sednare ock skett genom general-order d. 8 Sept. 1857). Vid t2 I n Panter Finnes enligt stal: Regements-chef Regements-qvartermästare 1. Majorer ' 3. Bataljons-adjutanter Compagnie-chefer 8. Summa enligt stat belintl. befäl: Reg:ts-chef 1. Reg:ts-qvar. 1.
General-assistänskonlorCt 13,772 R:dr 19 sk. 1 rst., eller tillsammans 36,168 R:dr 21 sk. 1 rst.; alt deremot inträdes-, hefordringsoch årsafgifterna utaf tjenstemanna-personalen och vaktbetjeningen vid Riksgäldskontoret under samma år bestigit sig lill 4,049 R:dr 38 sk. samt af f. d. General-assistanskontorels betjening till 758 R:dr 41 sk. 7 rst., eller till ett sammanräknadt belopp af endast 4,808 R:dr 31 sk. 7 rst.; att antalet af delegarne i kassan vid sistförlidet års slut utgjorde 37, al hvilka 26, som förut varit eller då voro i Riksgäldskontorets tjenst, bidrogo årligen till kassan med tillsammans 521 R:dr 38 sk. eller 2y procent af de litner, de sednast 20 S ta/sUteko It e ti Utlåtande, N:0 194. innehaft eller ännu innehade, samt 11, hvilka varit anställda vid General-assistanskontoret, erlade till kassan allenast 83 R:dr 25 sk. 8 rst. eller 2 procent af lönerna vid sistnämnde verk; att pensionärernas antal vid samma tid uppgick till 50, deraf 29 voro enkor eller barn efter personer, som innehaft tjenster vid Riksgäldskontoret, och 21 enkor eller barn efter tjenstemän och vaktbetjenter vid General-assistanskontoret; samt att beloppet af pensionerna, hvilka utgingo med en sjettedel af mannens eller fadrens vid Riksgäldskontoret sednast innehafda ordinarie lön samt med en femtedel af den vid f. d. General-assistanskontoret åtnjutna aflöning, utgjorde under nästlidet år flör enkorna och barnen efter löne-innehafvare, vid det förra verket 3,356 R:dr 32 sk. och vid det sednare 1,806 R:dr 4 sk. 10 rst.
På sätt nyss är nämndt, förevar fråga om tillökta anslag för dess* Regementen äfven vid senaste Riksdagen, och Rikets Ständer, som då, med betydliga uppoffringar, sökte bereda utväg för en nöjaktig och slutlig reglering af Tredje Hufvudlitelns aflöningsslaler, beviljade jemväl, lill förbättrande hufvudsakligen af Underbefälets löner samt malhållningen för truppen, följande ökade anslag åt Gardes-Regementena, nemligen: åt Lif-Gardet till Häst 42,^: r Svea Lif-Gardet 53r)o: Andra Lif-Gardet 55oo: — —« Hvarjemte Rikets Ständer, uti deras härom äflåtne underdåniga skrifvelse, yttrade den underdåniga anhållan, att, hvad tillökningen i det högre Befälets löner angick, utväg dertill måtte beredas genom någon minskning i Befälets personal. Då de nu ifrågakomne ytterligare anslagen för Gardes-Regementen* likväl hufvudsakligen afse förhöjning i Befälets aflöning, finnér Utskottet sig föranlåtet afstyrka desammas beviljande. 5:o Från Borgare-Ståndet har Siats-Utskottet erhållit remiss å en af Herr Petré, Thore, afgifven motion, deruti han dels, ifråga om Riket* Försvars-Werk, framställt de allmänna åsigter: att Beväringsmanskapet borde, så vida medel genom klok hushållning kunde anskaffas, pa ett än-, damålsenligt sätt organiseras till tjenstbarhet, och att Indelta Armeen borde, under fredstid,' lill vinnande af öfning, compagnievis inkalls till Ga*- nisonstjenst i Stockholm, — dels ock serskildt föreslagit, att antingen båda eller åtminstone ett af Gardes-Regementena till fot samt Wermlands Fältjägare-Regemente måtte upplösas.
Maj ts nädiga Proposition den 3 i betine mänad, angäende bestämmande af en witz underhällssumma för Konung OuLtak /tä<?lpb, desi Gemäl och närmaste Bröstarfwingar; sä beflöt Ständet at häröfwer borde Stats-Utffottetö ffyndesamma yttrande inhämtas, dit ärendet altsä remitterades, och hwarom sä wäl Respective Med-Ständerr som Utskottet skulle, genom Utdrag af Protokollet, underrättas. Ut supra. Lx kiotocollo, L. L!. Utz - 10D Den 18 August!. Utdrag af Protokollet, hällit i BorgareStändets Plenum wid Riksdagen i Stockholm, den 16 Augusti 1M9- S. D Til behörige Utskott hade BorgareStärrdet denna dag remitterat: Til ConstiLutions Utskottet. Herr E-fwerste KammarJunkaren m. m. Friherre illLmi!-ori8 frän Ridderskapet och Adeln til Allmänna BeswärSoch Oeconomie Utskottet hänwiste och derifrän äterkoznne Memorial, angäenLe wista Collegiers och Ämbetens indragning. Stats-Utstotret. 1:0 Samma Herr Friherre Hamiltons Memorial. 2 0 At upgifwa forstag til Lön. och Resepenningar för Riksens Ständers Justitie Ombudsman. Lag-Utskottet. i:o Ättven Herr Friherre lULmittons oftvannämde Memorial. 2:0 I anledning af Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utskottets hemställan, at besörja om werkställigheten deraf, det mätte alla stadganden i Allmännna Oeconomiffa ämnen frän Allmänna Lagen ffiljas och utgä. Allmänna Beswärsoch Geronomie-Utskottet. 1:0 Herr Handelsmannen ktLcKsons Memorial', angäende förbud emot Husvisitationer.
Majit har i Statsrådet den 7 September 1858 godkänt Rikets Sländers förslag och låtit nådig Förordning under samma dag utfärdas. 35:o af den 16 Januari 1858, i anledning af nådig proposition angående ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig (190.) Ständernas förslag blef af Kongl. Majit den 15 Juni 1858 gilladt och nådig Förordning under samma dag utfärdad. 36:o af den 12 Februari 1858, angående aflöningen för den person, som bestrider ordinarie tjenst, från hvars utöfning innehafvaren är, i egenskap af Justitie-Ombudsman, förhindrad (216.) 1858 den 9 Mars i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna. 37:o af den 20 Februari 1858, i fråga om en Jag till ordnande af Notarii Publici befattningen (225.) I anledning af denna skrifvelse har Kongl. Majit ännu icke fattat något beslut. 38:o af den 24 Februari 1858, angående beviljad pension åt förre Justie-Ombudsmannen, Kammarrådet S. I,. Theorell (230.) 1858 ilen 23 Mars i Statsrådet anmäld och vederbörande om beslutet underrättade. 39m af den 25 Februari 1858, angående ändring i Kongl. Kungörelsen den 20 November 1845, i fråga om ersättning till vittnen (235). 1858 den 23 Mars i Statsrådet anmäld och nådig Förordning under samma dag utfärdad.
Maj:t framföra den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t, som lättast är i tillfälle att fästa en Nådig uppmärksamhet på alla de särskilda omständigheter, som härvid böra komma i beräkning, täcktes, vid utfärdandet af ekonomiska Författningar i allmänhet, bestämma tiden till verkställigheten deraf så långt efter utfärdandet, att Näringsidkaren, i möjligaste måtto, skyddas ifrån de förluster, Bihang till RiksSt. Prot. 1823, Q’.de Sami. N:r 7. Besv. och Ekon. Utsk. Bctänkanderi. sorn genom en alltför hastigt vidtagandé verkan deraf konna honom drabba. Dock varder detta till Riksens Höglofl. Ständers eget godtfinnande vördsamligen öfverlemnadt. Stockholm den 26 Mars I&25. N:r 2tp Aiikoiii den i April 1823^ Betänkande, angående anläggande af en Köping uti Fryksände Socken af t*erm* lands Län» Uti ett af Hederv. BondeStåttdet, genom ProtocollsUtdrag af den 6:te nästiidne Mars, till Utskottet reinitteradt Memorial af RiksdagsFullmägtige J. Gråberg samt Daniel Nordqvist irån Carlstads Län, hafva bemälte RiksdagsFulimägtige anfört, att Mfvedahls och Fryksdals Härader icke hafva andra Köp Städer, hvarifrån de kunna hemta sina förnödenheter, än Carlstad, Christinehamn och Philipstad, till hvilka städer en del Innevånare, som bo på ett afstånd af 16, 20, å 24 mil, icke kunna medtaga de varor, hvilka de i hemörten ega till afsalu, utan måste afyttra dem för underpris, till utgörande af deras skatter och anskaf* Benu och Ekon. Utsk.
Om skogslagstiftningen skall gå i den rigtning, som Regeringen önskar, och R. St:r, allt sedan 1856 års skogskomité tillsattes, insett vara behöflig, är dock min öfvertygelse, att man icke för det närv:de kan göra sådana inköp af någon annan jord, för att öka skogarnes tillväxt, än den som redan skett af S väl torna och Tråningshult, men, för den händelse att man icke fäster allt för mycken vigt vid inköp af ny jord, så är, under förutsättning att Regeringens goda plan, att denna skogshushållning skall med sina inkomster betäcka sina utgifter, skall iakttagas, förhållandet sådant, att de årliga inkomsterna utgöra 327,000 rdr. För att få en fullständig skogsstat PO reglerad erfordras 327,000 rdr, och alltså ser man, att medlen blifva så tillräckliga, att dermed kan bildas, enligt den af Regeringen uppgifna planen, en fullständig skogsstat. Jag tror, att det är ganska nödvändigt att reglera en sådan så fort som möjligt, och man vet redan, att det finnes öfver 100 utexaminerade elever, som vänta på arbete. Jag har visserligen aldrig föreställt mig, att en sådan förändring skulle göras i ett nu, utan endast att 454 Den 23 Maj. den borde göras i mån af behof; och det skadar icke, om inkomsterna något år skulle öfverstiga utgifterna, för den händelse att auktionsanbuden understundom af behörig auktoritet ej skulle blifva antagne. Alltså ser jag för min del i detta hänseende icke något hinder för denna organisation. I afseende å lagstiftningen för skogar, hvarom miu motion egentligen handlar, så medgifver jag gerna, att de enskilda skogarne uppgå till 27 å 30 millioner tunnland, och att Statens skogar till omkring 2 millioner icke kunna beräknas tillräcklige att i Sverige fortfarande hindra hvarken samtiden eller efterkommande att frysa ihjäl, ifall man icke beträder den serdeles ledsamma väg, som har så mycket emot sig, att på ett eller annat sätt ingripa i eganderätten. Jag begriper lika väl, att jag icke saknar hjelp i detta hänseende och att det erhållits ett otroligt starkt stöd för att göra ett svagt försök i detta hänseende.