Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Wid noggrann prof-' ning af hvad i detta vigtiga ämne blifvit anfördt, har Utskottet funnit, att tillökning ej mindre i antalet än beloppet af Academiske Lä ra nies löner väl är af behofvet påkallad; —* men, på de flerestädes i Betänkandena era Hufvud-Titlarne anförde skäl, kan Utskottet icke nu tillstyrka anslag, ämnade till förbättring i förutvarande löner eller till nya befattningar, utan så vida desse senare äro påkallade af högsta nödvändighet för Rlks-Styrelsens jemna gång; och Utskottet kant fördenskull, i berörde hänseenden, icke frångå dess förut gifne afstyrkande. Deremot finner Utskottet det icke kunna bestridas, att om i vissa vetenskaper såsom Anatomie, Chemie, Physik m-fl., tillfälle lill praktisk Öfning eller experiments anställande saknas, undervisningen till stor del förfelar sitt ändamål, och vetenskaperne, till förlust för mångfaldiga yrken i Samhället, hvarken kunna rigtas med de upptäckter, som genom trägna practiska försök kunna göras, eller hinna den utveckling, som för närvarande i andra länder eger rum,’ Och med anledning häraf samt i betraktande tillika deraf, att i Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition är, för åtskilliga anskaffningar vid Upsala Universitet, uppgifvet ett behof af 14,000 R:dr för «n gång, har Utskottet skolat tillstyrka:. att, till afhjelpande af de oundgängligaste materiela behofven vid Academierne, ett anslag af 4>°°o R-'dr må åStat uppföras för hvardera Academien att intill nästa Riksdag utgå.. Stnts-TJtskottets Uthltnnde N:o 221.. 5 Anseende Utskottet, i händelse Rikets Ständer härtill lemna Rifall, all fråga höra förfalla om extra Stats-anslags anvisande till Universiteten.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Maji i834- Preste-Ståndet den 24 Borgare-Ståndet den 24 Bonde-Ståndet Jen 26 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående frihets-år för Jern-Verk inom Norrbottens och Westerbottens Län. (Stats-Utskotlet N:o 63.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid sistförflulne Riksdag beviljat, under vissa år, frihet från erläggandet af lionde-tackjern oell hammarskattsjern; endast för de inom ett bestämdt District af Norrbottens Län, sedan 1818 verkställda eller under loppet af 3o år derefter uppkommande Bruks-anläggningar, i och för tackjerns-ti11verkning eller för stångjernsoch manufaclur-stnide, har, tili en hos Rikets Ständer väckt motion, blifvit anmärkt, dels att manufactur-smide, för hvilket, i allt fall, någon hammarskatt icke erlägges, således origtigt vore ifrågasatt, i stället för ämnes-smide, dels ock hurusom det syntes hvarken ändamåls-enligt eller billigt, att berörde understöd endast skulle meddelas åt de Verk, sorn voro eller blefvo under den utsatta tiden anlagde inom en mindre del af Norrbotten eller hufvudsakligen det så kallade Göljens Bolags Bruks-District, serdeles som det år 1818 ifrågakomné förslag om en Bergslags-Inrättning i nämnde District och i allmänhet inom Norrbottens Län, skall befunnits för närvarande icke verkställbar: på hvilka grunder förrberörde beslut ansetts böra erhålla den utsträckning, att alla, äfven för ämnes-smide, under uppgifven tid verkställda Jern-Bruks-anläggningar inom Westerbottens och Norbottens Län, mätte förunnas en dylik räntefrihet.
Exempel på varor: borstar, kattuner, dukar, ek, fisk, frukt, frö, färger, glas, grytor, rökta gäss, hagel, handskar, hattar, hjorthorn, järn, stål, kakelugnar, knappnålar, koppar, lack, leksaker, malm, metall, mässing, murklor, nypon, ost, papper, papp, pipor, porslin, pennor, puder, sirap, socker, spannmål, ölandssten, stärkelse, såpa, tobak, tegel, tran, tumstockar, vaxduk, vitriol, vävnader och nattmössor samt öl. Avgiften erläggs efter den kurs silverrubeln står i vid årets början. St. Petersburg den 21 / 9 maj1818 CARL AXEL LÖWENHIELM KNUT von TROIL Tariff för varor inkommande från Finland till Sverige. Exempel på varor: bark, båtar, bär, dun, fisk, fjäder, fläsk, halm, humle, järn, kimrök, koppar, kummin, kött, olja, ost, pottaska, skepp, sälspäck, smör, spannmål, strumpor, säckar, talgljus, tobaksblad, trävirke, oxtungor, vävnader. Tullavgifterna erläggs i svenska banko sedlar till vad taxan i Hamburger banco bestämmer, enligt den kurs som bestäms vid årets början St Petersburg den 21 / 9 maj 1818. CARL AXEL LÖWENHIELM KNUT von TROIL Förteckning på varor från Finland där certifikat inte fordras. Bark, beck, beckolja, bröd, båtar, levande fisk av alla slag, hjulekrar, höns, kycklingar, humle, hasselnötter, hö, halm, harts, kummin, kreatur av alla slag, lax, lingon, lumpor, näver, ost, skogsoch sjöfågel, smör, stövlar, skor, strömming, tjära, tjärbärma, trädvirke, träkärl, vadmal till färgning och ved. Kungörelse angående förändring i 4: de punkten av Kongl Förordningen den 28 juni 1809 om några omständigheter som böra iakttagas vid kronokungs och gästgivarskjuts Stockholm den 30 juni 1818.
Då Riksens Ständer förbehållit sig att gemensamt med Konungen kunna afhända Kronan de i §:n uppräknade lägenheter, följer tydligen deraf, att användande-rätten är åt Riksens Ständer bevarad.» Constitutions-Utskottet tror sig icke vidare behöfva fästa Riksdagsman Wessings uppmärksamhet hvarken derpå, att ordet förvalta synes bestämma beskaffenheten af Riksens Ständers i detta ämne af Konungen oberoende rätt, eller att hela Grundlagens esprit i anseende till allmänna författningar hvilar på Konungs och Ständers inbördes bidragande och medverkan utan får endast i följe af 84 §:ns föreskrift Riksdagsman ofvanstående till svar meddela. Bilaga till Exped. N:o 12. 231 Bilaga till Exped. Vördsamt Memorial. Då den högst oförmodade och hela Ståndet oroande omständighet inträffat, att vår älskade och vördade Taleman, understödd af vår Secreterares bemödande, tagit sig anledning af Regerings-Formen vägra någon Proposition rörande Krono-Domänernes försäljning, får jag med all undergifvenhet för min Aller Nådigste Konungs framställe Nådiga Proposition och med all högaktning för Bonde-Ståndets af Honom förordnade Styresmän till Riksens Högloft Ständers Constitutions-Utskott vördsammeligen hemställa, huruvida ett sådant vägrande kan vara öfverensstämmande med Grundlagarnas verkliga mening. Denna tvekan är hos mig föranledd af 2:ne ordsaker: l:o) att då Tittulbladet af detta års Riksdags-Beslut innehåller, att det är gjordt, samtyckt och för af skedat, synes mig deraf följa, att vår Aller Nådigste Konung dertill lemnat sitt bifall, hvarföre intet, som derutinnan är afgjordt, kan utan Konungs och Ständers gemensamma bifall ändras; 2:o) finner jag ordet förvalta i RegeringsFormen ej mer hindra Ständerna att försälja vissa KronoDomäner än för dem förleden Riksdag att bortgifva Leckö Kungsgård. Dessa mina tankar dristar jag öfverlemna till Riksens Höglofl. Ständers Constitutions-Utskotts upplysta ompröfvande. Örebro den 10 October 1810. Joli.
V deles förbigått} och borde så mycket mindr® förglömmas, som det i bedömandet om Soli-; diteten, för operationerna, utgör hufvudgrunden, och Banken på detta betydliga capital, att börja med är till, utom någre tillfällige bidrag. Denne Inrättning, med en egen ansenlig fond, bör derföre mera betragtas 60m utlåningsanstallt på korrtare terminer, till lättnad för liqviden, säljare och köpare emellan, än såsom den der sjelf behöfver biträden; jag 6er då ej huru rygten om obestånd och misscredit kunna uppkomma, der egentligen ing® skulder finnas att godtgöra, utan blott fordringar inkasseras vid förfallotiden. Den synbara verkligheten på hvilken PrivatBanker, så organiserade, hvilar öppna utväg för den hvars förmögenhet består i Capitaler, att utan får-* håga för förluster, göra dera räntegifvande, och dqtta så mycket häldre, som hen kan dispo-t nera det hela, eller en del deraf, när han behagar, samt då återtagningen af sådane me-: del som på längre eller kortare tid, af PrivatBanken varit använde i allmänna rörelsen, med afseende å den i Riksens Ständers Bank stående stora summa, alltid för Banken disponible, ej kan i det hela influera på dess fortfarande utlåningar, så hoppas jag, att den värda anmärkaren, äfven sjelf skall finna, möjligheten af motionens verkställande.
Skrifvelse, N:o 56. flere embetsresor, hvilka, i anseende till länets vidsträckta omfång, äro ganska kostsamma, blifvit bestridda, icke är, med hänsigt till innebal varens af detta embete oundgängligen dryga lefnadskostnader, tillräcklig, vid hvilket förhållande ifrågavarande landshöfding är, i afseende på sina löne-inkomster, sämre lottad, än andra landsliöfdingar, hafva Rikets Ständer funnit skäl att för landshöfdingen i Wermlands län bevilja den nedsättning i årliga ränteocli kapital-afbetalningen å ackordssumman, att han icke må vara förbunden att för detta ändamål årligen utgifva mer än 900 r:dr banko, deraf 800 r:dr beräknas såsom 4 procents ränta och 100 r:dr såsom \ procents talning, intilldess ackordssumman blifvit till fullo betald; egande likväl landshöfdingen icke någon rättighet att beräkna sig tillgodo vid framtida albetalningar den skilnad, som uppkommer emellan det belopp, han hittills utgifvit och det af Rikets Ständer nu bestämda. Anmälande i underdånighet detta beslut, framhärda Rikets Ständer &x. Stockholm den 15 April 1848. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ia April 1848, Preste-ståndet den ia Borgare-ståndet den 12 Bonde-ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående sökt befrielse för hemmanet Färhult från utgörande af så kallad skolmästares käppa. (Stats-utsk. Uti., jN:o 98.) S. A. K.
— N-.o 134. i anledning af Kongl. Maj.-ls Nådiga förslag lill ny Riksdags-Ordning m. m. VII. 172. — N:o 135. angående de i Regerings-formens 63 § föreskrifna credilivsummor. VII. 172. — N:o 136. angående afskrifning utaf arreudeskillnads-ersältning, ådömd sterbhusdelegarne efter bonden Malls Andersson, i egenskap af arrendator af indragna bataljonspredikantsbostället Forsa. VII. 172. ( 52 ) Expeditioner lill Kongl. Maj:l, Rikets Ständers: — N:o 137. angående upphörande af afgiflen till underhåll af Götha Hof-Rätts hus. VII. 172. — N:o 138. angående kostnaderna för inköpande af ny local för myntoch controll-vei ken, dessa verks flyttning m. m. VII. 172. — N:o 139. angående ändring i 22 § af Kongl, förpassningsstadgan den 15 Maj 1848, rörande sjöfarten emellan inrikes orter. VII. 172. — N:o 140. angående indragning af Kämnärs-, Lagmansoch Riddaresyne-rätterne. VII. 174. “ N:0 141. angående meddelande af föreskrifter, i fråga om anläggning af anstalter för ängsvattning. VII. 175. — N:o 142. angående närmare bestämmande af rättigheten att kalla huspredikanter. VII. 175. — N:o 143. angående åtgärder för behöfvandes undsättning i missvext-år. VII. 175. A. 191. VIII. U. 230. A. 234. — iN:o 144. angående ersättning till burskaps-egande handtverksmästare för biträde vid besigtningar m. m. för Kronans räkning. VII. 175. — N:o 145. i fråga om ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser m. m. VII. 215. — N:o 146. angående ersättning åt boställsinnehafvare för deltagande i vattenaftappningseller sjösäukniugs-förelag. VII. 215.
Vid Te^el-Bruken skola tillsammans i3 sländige arbetare och vid Pappersbruket 10 gärane, utom Lumpsamlare, sysslosättas. De öfriga förut i Länet befintliga, mindre betydliga, Fabriker, äro nedlagda. Såsom Bi-Näringar må nämnas; ilo 1 o st. Kalkugnar i värde upptagne tillsammans till 5,985 R:dr Banco, hvilkas afkastning är obestämd och icke kan vara betydlig samt villner afsättning innom Länet. 2:0 Saltpeter-tillverkningen, till hvars bedrifvande, för det närvarande, i Länet finnas e5o st. större och mindre Planl-Ladof jemte 73 jordsamlingar i Log-golf. Denna tillverkning har gifvit, år 1828—1800 Lpd. 6 Skålpd.,år 182g <i488Lpd. 16 Skålpd., år 183o — 1,584 Lpd. 13 Skålpd., år 183 i — 1,4g5 Lpd. 1 o Skålpd. och sistlidet år 1629 Lpd. eller tillhopa 7,998 Lpd. 5 Skålpd. och således ungefärligen 1,600 Lpd. godkänd Salpeter ärligen i medeltal, hvarföre, elter 7 Rull’ 24 sk. för Lispundet, vunnits en contant inkomst af 12,000 Ridr Banko ärligen. Denna vigtiga bi-näring, som svårligen förr än Allmänheten hunnit öfvertyga.? örn möjligheten att dertill begagna ortens tillgångar på bränntorf, kail med vinst drifvas på den skoglösa slättbyggden, borde deremot luntila, med stor förmån, idkas öfverallt der materialier för sjudningen äro att tillgå utan särdeles kostnad. Den är, på de flesta ställen, i bestämdt Brynande sedan Jordbrukarne vid sist hällne Riksdag blefvo från Salpeter-skattens utgörande in natura, befriade.
Ankom till Exp. Utsk. den 12 Nov» Betänkande, i anledning af väckte motioner, om utvidgad sdgningsrätt d set väl skattlagde som husbehof s sdgqvarnar. I detta ämne har Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet från Hedervärda Bonde-Ståndet till besvarande fått emottaga följande motioner: 1:0 af Riksdags-Fullmägtigen N. Strindlund från ’ Vester-Norrland, som anfört, alt det förmynderskap, Staten Lid efter annan tillegnat sig Öfver flere delar af den enskilda hushållningen, vore i allmänhet både ändamålslöst och skadligt. Ett bevis derpå vore den emot Privilegier och Kongl. Förordningen den 21 Februarii 1789 stridande inskränkning i Frälseoch Skattehemmansegares fria dispositionsrätt öfver deras egendom, alt af egen skog vid egne salusågar ej finge afverkas mera än ett bestämdt antal timmer årligen, vid äfventyr, enligt i8o5 års Skogs-Ordning, afböteroch den olofliga tillverkningens förlust, samt, då det skedde tredje gången, sjelfva sågrättighetens upphörande. Det ändamål, att skogome må Sparas, kunde härmed icke vinnas, ty när hemmansegaren antingen vore i den ställning, att han vid öfverträdelse!! af förbudet icke bade något att befara af åklagare, eller hade på annat sätt beredt sig deras öfverseende dermed, så kunde han såga så mycket han behagade; och i öfrigt-funnes icke något hinder för hemmansegaren alt med skogen hushålla huru illa sorn helst. Deremot voro många olägenheter af ifrågavarande förbud. Hvarje hemmansoch sågegare kunde ej annat än finna detsamma orimligt, och månge, som derföre ej funno något moraliskt ondt i öfversågningen, vandes vid lagbrott* För åklagare uppslodo mån - gillin.^Besv. och Oecon. Vt sk. Betänkande N:o i38. i3 ga tillfällen till cliicaner och prejerierJT:
Till rengörning af sammet och siOxgalla, honung, sprit och såpa Modetidning bekanta! (eller äggula) kokas i regnvatten; därmed tvättas det på flannel spända tyget medels en svamp. Spriten och honungen hindra tyget att fälla. (Närmare tillvägagående återfinnes i n:r 1 af Idun 1889.) Till husmedel. Mot hosta. Honung smältes öfver ett ljus i en silfversked eller papperslåda och blandas med ingefära. Intages hett. 2. med Mot heshet. Renad honung röres citronsaft. Mot brännsår. Bläsor undvikas, om man bestryker det skadade stället, (där huden ej gått af) med honung (jfr Idun 1890, n:r 2 1.) Mot spruckna händer. Man upplöser en tesked honung i en kopp vatten och ingnider därmed de fullkomligt damfria händerna flere gånger om dagen. Under mellantiden är rådligt att draga på mjuka handskar utan fingrar, och i allmänhet hålla händerna torra. IJonungsvatten. 1 liter vatten, 1 matsked honung, rekommenderas numera att begagna i st. f. blyvatten. Till lockmat för fisk. Färskt hvetebröd, tillsatt med något honung och formadt till små kulor, är god lockmat. Ett mera besvärligt sätt: Hvetekorn kokas i mjölk, tills de kännas mjuka, hvarefter man öfver lindrig eld ger dem en tillsättning af honung och saffran, som kokats i mjölk. Kornen sättas på kroken och slukas af fiskarna med stor begärlighet. På bröd i stället för smör finner nog honung stor åtgång i många familjer, blott man ej får det uteslutande en längre tid. Stenia. Klädedräkten. Ljusa balskor, som blifvit solkiga, kunna åter bli oklanderligt rena, om man gnider dem med uppvärmdt fint mjöl eller med ren vadd, doppad i ljum sprit. Man kan sedan åter lugnt begagna skorna till och med vid elektrisk belysning. Handarbeten. Prydnadsask eller handskask. Man tager sönder en nätt ciggarrlåda med lock, kläder öfver hvarje enskild del med fodertyg och spänner öfver detta blå satin eller plysch. Detta yttertyg behöfver ej fullständigt täcka insidan, utan spännes endast med långa, täta stygn ett stycke öfver på densamma.
Till förekommande af en sådan olägenhet och föilust för det allmänna, får jag göra anmärkn. emot denna punkt, och anhåller, att StatsUtsk. ville infordra fullständiga upplysningar, på det att Utsk. måtte komma i tillfälle att bedöm ma , om icke ganska många reparationer å Kronans hus nu förestå, hvilka äro af beskaffenhet Ben i5 Maj f> m. 679 alt icke längre kunna Uppskjutas, och söm fordra den tillökning uti anslagssumman, hvilken K. Frih. Gederström: Med den siste värde talaren instämmer jag i hans yttrande om behofvet af tillökning uti anslaget för underhåll af Kronans hus och byggnader i landsorten. Jag kan, med den ännu närmare sakkännedom jag ager, vitsorda, att det alldeles ieke är genom reparationer af tillfällig beskaffenhet, som delta anslag blifvit otillräckligt. Visserligen kan man säga , att genom eldsvådorna i Wexiö och Wenersborg behof uppstått, som eljest icke funnits; det äger sin riktighet, att dessa eldsvådor föranledt tillfälliga utgifter, men de hafva icke verkat på anslaget , emedan det varit alldeles otillräckligt att fylla de derigeuom uppkommande nybyggnads-behof. Emedlertid har Utsk. tillfälle att af sammandraget öfver reparationerna å Kronans byggnader erfara, att hvarje är åtskilliga reparationer måst uppskjutas, emedan anslaget varit otillräckligt, och att, vid reglerm af sammandraget öfver reparationerna för innevar. år, blifvit uteslutet hvad för Carlstads och Alingsås’ kronoliäkten fordras, såsom tillhörande systemet för de nya fängelsebyggnader, hvartill anslag af R. St. förmodligen blir anvisadt. Derigenom hafva reparationerna för innevar. år kunnat efter förslag anordnas.
Ständers Banco-UtskotlS inkomne och den 18 dennes pä bordet lagde Protocolls Utdrag i delta ämne, bestök Preste-Sländet att Kongl. Maj:ts högstberörde nädiga proposition till Banco-Utskoktet remittera; Hwarom underrättelse fjälle de, Respcckive Med-Ständen samt bcmäldte Utjlkott härigenom lämnas, bit supra. S. D. Föredrogs a nys Banco-UlffottetS Uti Protocolls utdrag af den 6 i denna manad gjorde, och d. 14 dennes pä bordet lagde hemställan, akt i anledning as Uddewalla Stads förnyade ansökning, rörande ett astundadt Banco-län pä 25,000 R:d., mä till nästa Bauco-Revisions pröfning öswerlämnas, att efter Bancc^Fnllmägtiges hörande sig utläta, i hwad mohn och under hwad säkerhet samt äterbetalningö wilkor bemälde Stad kan före nästa Riksdag med län af Banquen, utan WerketS olägenhet understödjas, och beslöt Preste-Sländet, alk i likhet med hwad Högloft. Ridderffapel och Adelns samt Wällofl. Bvr. Den 27 November. 1599 Borgare-StändctS nu företedde Protocolls-Uidrag i delta ämne innehålla, berörde hemställan bifalla. Hwilket skulle de öfrige Nefpcctive Ständen samt Banco-Utskollet wördsamt och wänligen meddelas, vt supra. S. D° Riksens Högloft. Ständers Lag-UtskottS den 16 i denna manad afgifne ytterligare utlåtande, angående wärdcring och offentcligr utrop ä fast egendom pä landet, som för gäld ntmäkes, blef af Preste-Sländet gilladt.
Till ifrågavar:de undantags-stadgande har jag svårt att finna något egentligt skäl. Om de varor, som försäljas, hitkomma från Norrland eller andra orter, må vara likgiltigt, ty de böra i alla afseenden vara underkastade enahanda vilkor. Men då det ibland ifrägavar:de handlande finnes sådane, som hålla bod, synes mig mindre rättvist att de skola drifva en sådan rörelse, utan alla afgifters erläggande. Jag anhåller om afslag å denna punkt. Häruti instämde Frih. Raab och Frih. Tersmeden. Hr Flach: En sådan rättighet, som här för Norrländska handlande är föreslagen, existerar verkligen lill följd af Kongl, Den 27 Se p t e m b e r f. m. 335 Förordm elen 5 Juni 1824, men då densamma afviker från HandelsOrd:n, ansåg man alt äfven i denna sednare en bestämmelse af sådan syftning, som 1824 års Förord, innehåller, borde inflyta. Delta är anledningen till det af Utsk. afgifna förslag, hvilket man ansåg vara så mycket mer af behofvet påkalladt, som det visat sig dels alt den af mig nyss åberopade författning af 1824 fallit uti glömska hos de polismyndigheter, hvilka densamma tillämpa, dels att de Norrländska handlande' blifvit af nyssnämnda myndighet antastade samt fällde. Då man klagat häröfver och sökt ändring hos Hof-Rätten, har visserligen polisens beslut blifvit uphäfdt, men då det utgör en tillfällighet, att klagan öfver ett dylikt beslut fullföljes, önskade jag att ifrågavar:de tillägg bltjfve i HandelsOrdningeu infört. Jag anhåller om bifall. Gr. Lagerbjelke: Den fråga, som nu blifvit oss förelagd, är redan och det ganska nyligen afgjord, nemi. genom K. M:s Nåd. Bref till KommersKolhm, af år 1853. Stockholms handelsföreninghade till K.
Å nyo föredrogs Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den j3 sistlidne Augusti under N:o 62 afgifne, och den 27 i samma månad e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af yrkad försäljning af en hemmanet Tofta förut tillhörig skog m. m.; och skulle berörde Utlåtande, uppå begäran af Herr Danckwardt, Magnus Georg, och Friherre Cederström, Jacob, jemlikt 4g §. Riksdagsordningen , ytterligare hvila på bordet. "Vid förnyad föredragning af Stats-samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den i3 sistlidne Augusti under N:o 64 afgifne, och den 27 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 42 förut meddeldte Betänkande, om upphörandet af Kronans optionsrätt till de uppå Krono - Den i September e. m. 125 Skattejord växande Mästeoch Storverksträd; beslöt Ridderskapet oell Adeln, som den 16 sistlidne Julii f. m. redan bifallit sistnämnde Betänkande, att Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingar ne. Herr Hjerta, Gustaf, uppläste följande: Sedan Statsoch BancoUtskotten slutat öfverläggningarne angående Myntväsendets reglerande, och vi hafva att förvänta det vigtiga Betänkande deröfver, sorn skall föranleda till besvarande af Kongl. Maj:ts Nådiga I roposition i ämnet, lärer det vara nödigt, att afvakta så väl Rikets Ständers beslut i denna angelägenhet, sorn Kongl. Maj:ts Nådiga sanclion, hvad rörer den del deraf, sorn angår myntfoten, och Bankens samt enskiltes liqvidationsgrund, innan Rikets Ständer anslå medel till Statsutgifternas bestridande.
Den slutnaste blir frispråkig, den försigtigaste oförvägen, den räddaste djerf: man tänker högt och hemligheterna samt förställningskonsten drunkna på botten af glaset: man talar, osminkadt, som häfden; talar inför hundra så, som man eljest knappt dristar yttra sig i närvaro af en enda förtrogen vän. Det är naturligtvis icke rusets sämsta grad vi nu mena, som helt och hållet förvandlar menniskan till ett redlöst djur, utan medvetande, eller i stånd att fatta endast sin sjuka belägenhet; det är första stadiet, hvarom nu är fråga, då ytan afspeglar allt hvad som föregår på djupet af lynnet och i tankans hemligaste verkstäder. Det var i denna upprymda sinnesförfattning, Plommenfelt ordade om dagens händelser, ifrade för frihet och folkrätt, brännmärkte det hermelinsbebrämade sveket, hämnade de kränkta sederna, klingade för segern åt Amerikas sjelfständighetsstrid och profeterade de krönte förtryckarnes fall. Han fann föga eller ingen motsägelse; men det fanns, under samma tak och inom samma väggar och dörr som han, en bland dessa typer för «sansningen«, hvilkas nykterhet endast kan jemföras med deras afgudiska konungadyrkan, och som af begge göra sig en ära, – stundom en födkrok. Under samtalets värma föll Plommenfelts blick på fönsterrutan, i hvilken var ristad en inskrift. Han läste: «GUSTAF III den förste medborgaren«. Han gnuggade ögonen. «Ser jag riktigt!« – utbrast han och läste ånyo, först sakta, sedan högt, beledsagande läsningen med ett hånskratt. – «Någon godtrogen åhörare af det prunkande thronta«let den 21 Augusti 72 har sannolikt här uppteck«nat sig till minnes Hans Maj:ts herrliga löfte då. «Sedan han hunnit bli varm i kläderna, har han hål«lit det så konungsligt som möjligt. Detta kan jag «ej neka mig det nöjet, att till not inrista under «texten.« Plommenfelt tog af sitt finger en diamantsring och ritade under den förra inskriften orden: «Han har varit; men nu: den förste bedragaren.«