Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Häremot får jag erinra: att med föreskriften i 53 § Regeringsformen, att Be villningsutskottet tillhör att föreslå bevillningens fördelning, destomindre kan afses, att detta skulle utgöra Utskottets enda åliggande, som Utskottet onekligen har sig genom grundlagarna flera andra ålagdt, utan bör detta stadgande desto hellre anses uttrycka endast hvad som hufvudsakligen tillhör Utskottet, som i en paragraf, der alla Utskottens åligganden skulle sammanfattas, icke alla dessa skäligen kunde inrymmas, äfven om det antoges, att de alla kunnat af lagstiftaren förutses; — vidare att om man, såsom Utskottets mening tyckes vara, antoge, att Konstitutions-, Statsoch Bevillningsutskottens ärenden icke finge behandlas i annan ordning, än som i de §§, nemligen 56, 69 och 71, hvilka hvar för sig hafva afseende på dessa Utskott, stadgas, så skulle man råka i icke ringa villrådighet, huru med de öfriga Utskottens ärenden borde förfaras, emedan någon föreskrift, bestämdt utmärkande dem, hvar för sig, eller gemensamt, i det afseende saknas, hvadan ock då 49, 73 och 75 §§ Riksdagsordningen i allmänhet stadga, huru för riksdagsfrågors slutliga behandling och afgörande skall förfaras, dessa paragrafer lära böra utgöra det egentliga rättesnöret och undantag från hvad som i dem stadgas icke tillåtas i andra, än de i 75 § medgifna fall, bland hvilka väl uppräknas det ärende, hvarom i 70 och 71 §§ Regeringsformen »serskilt förordnadt är», nemligen allmänna bevillningen, men 60 Bcvillnings-Ulsliollels Memorial, N:o 25. ingalunda alla de ärenden, om hvilka 59 och 60 §§ handla, nemligen såväl nyssnämnda, som tulloch alla öfriga bevillningar. Detta till vederläggning af de skäl, på hvilka Utskottet stödt sin mening. Nu något till ytterligare bestyrkande af min.
I afseende på lysnings-sedlar., iagtlages först: alt alla lysnings-sedlar till ägtenskap, jemte de såsom bevis dervid aflemnade debet-sedlar eller bestyrkta afskrifter deraf, böra af vederbörande Kyrkoherdar och Presterskap noga förvaras, och charlae-beloppet sammanslås i en eller flere chartor, utgörande samfällda summan af alla serskilda lysningssedlarne, på hvilka i sådant fall hvars och ens belopp antecknas; att de sammanslagne chartonia eller lysnings-sedlarne, i fall de äro skrifna på charta, samt debet-sedlarne ingifvas innan Januari månads slut det påföljande året, i Stock - Bevillnings~Utskottets Utlåtande, N:o 4°- bolm till Consistorierna, men i de öfrige städerna och på landet till Con Ira c ts-P ros tärne; att derjemte dessa handlingar böra vara ållbljde af en in dupplo upprättad och af Pastor, eller den, hans tjenst förrättar, underskrifven förteckning, utvisande ej allenast alla under det förflutna året inom församlingen förefall ne ägtenskapslysningar, utan ock tydligen den bevillning, brudgummen, under det förflutna året efter 2tdra Art., erlagt; att vidare de lill Consistorium eller ContractsProslarne inlemnade förteckningar böra af dem, med de åtföljande debet-sedlarne noga jemföras och med underskrift besannas, hvarefter det ena exemplaret af förteckningen, jemte debet-sedlarne återställes Pastor, för att förvaras, mea det andra insändes, jemte tvänne af Consistorium eller Contracts-Prostarne upprättade förteckningar, i Stockholm till Kongl. Majrls och Rikets Ilammar-Rält inom Mars månads slut, och i landsorterne lill Lands-Contoren före påföljande
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på de händelser, som förberedt och tillvägabragt detta förhållande, torde de redan tillfyllest ådagalägga nödvändigheten af kraftfulla och väl inrättade Försvars-anstalter, för det Land, som önskar bibehålla dess Sjelfbestånd och Frihet, och försvara den återstod, som härsklystnaden ännu icke kunnat förtrycka och underkufva. Om Finlands Försvar i tid varit påtänkt och uppfattadt, alla medel samt utvägar dertill behörigen öfvervägde och använde, hade säkerligen icke Rysslands Örnar blifvit planterade på de Murar, som äro frugten af mångårige mödor och stora uppoffringar, ej eller beträdt den jord, som utgjort Svea Lejons fredliga boningar. Denna Na-, tion saknade icke enthusiasmen att försvara sin uråldriga Frihet; icke mod och ståndaktighet att motstå det Ok, som under Århundraden hotat att undertrycka den; men det felades både förutseende af Allmänna Ställningen, och ett planmässigt utförande af de åtgärder, som kunde trygga dess säkerhet, och detta Land, som vågat uppoffra allt för Försvaret af sin Sjelfständighet, föll ett Offer för en dårad och illa beräknad Politique; ett ojäfaktigt bevis att Enthousiasmen ensam, icke förmår afskudda Despotismens Ok, om den icke understödes af kraftiga ansträngningar; men att deremot sjelfva Öfvermagten icke kan fälla det mod, eller trottsa den ståndaktighet sorn ifrar för Friheten; och att således underlägsenhet i styrka, icke bör föranleda till nedslagenhet och farhåga att blifva underkufvad, hvilken tankva 8o Den ig Januarii. endast böra tillhöra slafven och uslingar, men ej ett Folk, sorn, tryggadt vid sitt Sjelfbestånd; skall äga både vilja och förmåga att det försvara. Om jag äfven antager, att den foreslagne inskränkning i Försvaret skulle medföra särdeles stora besparingar, och öfver allt sprida allmän och enskild välmåga, vågar jag likväl framkasta den frågan: Hvartill skulle detta välstånd och öfverflöd gagna?
Herr Landr-Marfkalken och Ridderskapet och Adeln täcktes tillära mig nämna, alt del lynes mig, att de ynglingar i allmänhet, som äro födde 1788, 89 och 90 hafwa nog dyrt bekalt sin ankomst i weridén, somlige af dem hafwa legt arén 1808 och i8ri, der sinnes den som förledik är utbetall 2OO Riksdaler banco i stöd af dä warande författning, och kommer nu sä framt han ej kan upoffra en ny lösen, att dela lika öde med den som anammat hans penningar. Jag wägar derföre före - »54 Den »2 Naji. resia, att endast de ynglingar födde sedan den zs April i7y>, de där icke deltagit i nägon förutgående utlkriining, skglle börja akt komma i fråga wid den nu förestående, eller åtminstone de borde wara de förste, som skulle päkallas. Jag tror äkwen, det borde wara nätt de ynglingar, som begäfwade med en tidigare ukwcckling, la anmäla sig akt börja sin krigsbana, innan den fyllde äldern af 22 är. Det är nog sent att först börja med stadga sitt tillämnade yrke ester 2Z är fyllde. Sä wid äkerkruket som alla handteringar, saknas mindre den slygkige ynglingen än den kraftfulle karlen. Lades pä bordet. Uolastes Skats-Utffokkets betänkande, af den 8 Maji i anledning af Konungens Nådiga proposi ion angäende centonalen af skatteköpskilling för sädane Krono-Lagenheler hwara mantal ej är satt; tillstyrkandes Srats-Utskottet, att den utsträckning mä göras af 6 puncien uti författningen af den 2Z Januarii 18 n, att wid skatteköp af Krono, lagenheter, ware sig qwarnar, rusthäll, utjordar, urfjäilac eller af hwad beskaffenhet som hälst, hwilka ej arv till mantal satte, bör erläggas lika centonal, som för Kronohemmans inlösande är stadgad eller 6 procent af skatte löseMlltngen. Lades pä bordel.
Är anledning, att tjensteman, som för Statsutgift redovisa bör, i tjensten brustit, honom må Gransknings-Utskottet hos Konungen till laga ansvar anmäla; men ej må .• ersk i ida tjene samma Karna re besluta. Dag dertill beslämme den Ka mare, som förslaget antagit, och dess Talman före vid sammanträdet ordet, hemliga är stadgadt enskilde skiljeröslning hvilka skiljas ringare; dock att 1 hronföljden. Ege ock i alla dessa hill enskild Riksdagsman inom samma tid rätt att person föreslå, sagd. valdagen, Sammankallas Riksförsamlingen, antingen enligt 32, eller enligt 54 §§• sagd. Ej må som Hor till Constitutiöns-Utskottets Utlåtande, N:o 36. §• i«4.r>9- — 116, r. i. i*. 8. — m,r. B. skilje röstning hvarje Riksdag plikt Befälhafvaren af de företräde, i dess ställe, den nästföregående §. Fråga, sorn i nästföregående två §§. är sagd, kan enligt en af de två nästföregående §§., eller dock kunna en eller flere personer utses till hegge förrättningarne. Antalet Fullmägtiges Utskottets Kamaren än 15o dagar förre Serskihle Paragi Vid den Riksdag som bestämdt är. Derefter skall Riksdagarne afgå. För hvar och 48 §., ulfärdadl. Denna §. Regerings-Form utesluten. skiljeröstning hvarje lagtima Riksdag pligt Befälhafvaren öfver de företräde dess ställe den 120 §. Fråga om anmärkning emot Stats-Råds-Ledamols eller annan tillförordnad Föredragandes embetsförhållande kan enligt 65 eller ock enligt nästföregående §., eller dock må samma person kunna utses att deltaga i flera serskilda revisioner. Antalet Riksförsamlingens Utskottens Ramare än 180 dagar förra apher. Vid den Riksdag sorn bestämdt är Derefter skall genom lottning afgöras, hvilkendera tredjedelen af hvar dass bör vid slutet af hvardera af de Tre nästföljande Lagtima Riksdagarne afgå. För hvar och 48 § utfärdadt.
Ständer desto heldre måtte vidtagas, till befordrad verkställighet häraf, som å ena sidan, den våda för hvilken Sjömannen under Storm och mörker är blottståld i detta trånga farvatten, och erfarenheten af de många der inträffade Skeppsbrott oundgångeligen fordrar denna säkerhets-anstalt, och å den andra Lots-Båksamt Ringpenningeafgiften, genom den deri skedde förhöjning uppgått till ett så betydligt belopp utöfver hvad vid sista Riksdag deraf varit påråknadt, att medel, efter Motionärens förmenande, icke böra kunna saknas för uppfyllande af de ändamål, som med Båk-afgiftens utgörande varit åsyftade Uti hvilket anförande Herr H. Bjuhr sig förenat. Utskotten, som funnit nödigt att, för en närmare kännedom af ämnet, förskaffa sig åtskillige upplysningar, hafva i den ordning Riksdags - Ordningens 42 §. Stats-Utskottets Betänkanden. beståmmer, sökt och från Förvaltningen af Sjö-Årenderna, samt Lots-DirecteursÅmbetet erhållit de underrättelser: att sedan, i anledning af Borgare-Ståndets vid 1810 års Riksdag gjorde, och vid 1812 års Riksdag förnyade underdåniga ansökning, om anläggande af en Fyrbåk på Holmön, Kongl. Maj;t anbefallt Förvaltningen af Sjö-Årenderne, att med underdånigt yttrande häröfver inkomma, bemålde Förvaltning, uti underdånig skrifvelse d. I Februarii 1814, tillstyrkt en StenkolsFyrbåks inrättande af nyare uppfinningen på en bergudd, kallad Kornskylarne, vid Norra åndan af Holmön, med bifogande tillika af upprättad ritning och kostnadsförslag dertill: att Kongl.
IV. 77- — Nio 34- angående förklaring af 16- Kap. 1 § Ärfda-Balken. IV. 77. — N:o 35. angående upphörande af det från Rotehållarne eller Soldaterne vid indelta Infanteriet utgående bidrag tili soldat-beklädnadens anskaffande och underhåll. IV. 198 — Nio 36- i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition, i fråga om beräknings grunder för Salpeter-hjelpens utgörande inom en del af Södermanlands län. — Nio 37- angående förändring i sättet för utgörande af de under ordinarie räntan inbegripna boskaps-penningarne. IV. 198- — Nio 38. angående inskränkning i den tid, för hvilken mantalspenningarne erläggas. IV. 198 E — sr? Expeditioner till Kongl. Majit, Rikets Ständers: — N:o 39. i anledning af Kong). Majits nådiga Proposition om rättighet för Svensk man att i två eller flere inrikes städer samtidigt drifva handel. — N:o 40- om ändring i 3 § och upphäfvande af 4 § i 3 Kap. Handels-Balken. IV. 198. — N:o 41. angående ytterligare anslag för Statens Agronomer. — Nio 42. i fråga dels om undersökning, angående Biskoparnes löneinkomster och dels om Biskops-prebendenas förseende med särskilda kyrkoherdar m. m. IV. 198. — Nio 43. angående berättelsers afgifvande om fortgången af de med stats-bidrng understödda arbets-företag. IV. 210- — N:o 44- angående förändradt sätt (ör utbetalningen af de för statens jernvägs byggnader anslagne medel. IV. 210. — Nio 45. angående förklaring af Kongl, kungörelsen den 17 Juli 1847 rörande utarrendering af Kungsgårdar m. m. IV. 210. — Nio 46. angående inteckning af aftal om nyttjande-rätt till fastighet i stad.
Utdrag af Frotocollet, hållet hos Vallöf!. BorgareStåndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm d. 17 December 182g. S. D. Efter å nyo skedd föredragning af BevillningsUtskottets Memorial, N:o 54, med förslag till Betänkande n, N:o 37 r. 329 sammanjemnkning af RiksStåndens beslut, angående Stora SjötulIsBe vill ningen, samt till VoteringsPropositioner derom, fattade Ståndet följande beslut: 1:0 Med afslag å hvad Utskottet, under lit. a, b, d, f, och b, angående i:a, 2:a, 7:e, q:e och ii:te bevillningsgrunderne, samt öfver momenterne under lit. i, n, o, p, q, r, s, t och u sig utlåtit, öfverlemnade Ståndet, under förblifvande vid dess beslut, till Utskottet ätt i dessa delar vidtaga den för bevillningsmåls behandling i Grundlagen föreskrifna åtgärd. 2:0 Utskottets yttranden i Memorialet under lit. c, e och g gillades. 3:o Med ogillande af Utskottets yttrande under lit. 1, att frågan om Tolags upphörande på de i sådant afseende uti Memorialet upptagne varuartiklar kan genom trenne Stånds sammanstämmande beslut afgöras, fann Ståndet denna fråga af Ståndet icke underkastas omröstning i Förstärkt Statsutskott, utan böra, såsom varande af privilegimåls egenskap, i öfverensstämmelse med 114 §.
hädanefter borde erlägga 3 R:dr banko i traktamente för hvarje förrättningsdag, men staten, fortfarande såsom hittills, i allt öfrigt betala Hofman Bångs resekostnader, hvarvid dock ersättningen för skjutsen, som under den förflutna tiden utgått för tre hästar, hädanefter endast borde beräknas i likhet med hvad för öfrige i statens tjenst antagna Agronomer är bestämdt, eller efter två hästar, emot det att dagtraktamentet från 2 R:dr förhöjdes till likhet med de öfriga Agronomernes eller 3 R:dr för hvarje så väl resesom förrättningsdag; —har Kongl. Majit, enligt nådigt bref till Kommerse-kollegium af den 7 December sistlidet år, funnit godt att, med bifall till hvad Förvaltnings-kommittéen i afseende på grunderna för beräkningen af Hofman Bångs traktamentsoch resekostnads-ersättning i underdånighet föreslagit, i nåder godkänna med honom i öfverensstämmelse dermed upprättadt kontrakt för en tid af tre år, räknadt från innevarande års början; skolande den kostnad, som jemlikt detta kontrakt bör af allmänna medel bestridas, fortfarande utgå af gamla ull-diskont-fonden. Att denna fonds utgifter jemväl under de sednare åren öfverskjutit inkomsterna och en brist sålunda uppstått, har hufvudsakligen haft sin grund deruti, att å fonden Varit anvisadt det Direktören Hofman Bang tillkommande årliga arfvode, jemte reseoch traktaments-penningar. På sätt uti förut afgifna revisions-berättelser och bär ofvan blifvit omförmäldt, bar det allt sedan år 1850 ansetts nödigt att, till betäckande af denna brist, årligen af andra allmänna medel anslå ett deremot svarande belopp. För de båda revisions-åren har den ifrågavarande bristen uppgått till 3,819 R:dr 32 sk. 11 rst., under det de utbetalningar till Hofman Bang, som samma tid ägt rum, utgjort 3,553 R:dr 20 sk. 6 rst.
Men vid afslutningen befinner man sig likväl stående på ungefär samma punkt, som vid slutet af ”Rätt eller Alla Samhällens eviga Lag”; det hela lyktar med samma tvetydighet eller ofullbordade utveckling. Så t. ex. yrkas äfven här, att enhvar bör komma till sitt behöriga stånd, ämbete, – korteligen, sin rätta plats, – i kraft af en ”öffentliche Gradation des Taugens, eine Real-mathematik des Verdienstes, eine militarische Scala von Merit, bis zum ersten Mann des Staates”; ett ”Wieviel zum ganzen Wohl, von 1–10; von 1–100”. Men lika svårt är äfven här att fatta, huru denna gradation skall på det antydda viset bestämmas och handhafvas, utan att samhället ånyo nedstörtas i hela de bekämpade republikanska galenskapernas virrvarr. Icke heller inser man lättare, huru med det antagande (§. IX), att den högsta stats-garantien mot en dålig Regering är ”die Erbitterung”, den famösa Terrorist-Constitutionens uttryckliga anbefallning af ”Insurrection” skall kunna undvikas. Föröfrigt är tvifvelsutan ganska rigtigt, att hufvudbeståndsdelarne i en ”Totalform der Regierung” böra vara ”Demokratie der Guten, Aristokratie der Besseren, Monarchie des Besten: daher Volk, Rath, Fürst”; – men härmed sammanhänga många frågor, som ej finnas besvarade. Jemväl i en efterföljande ”Erläuterung” söker man dessa svar förgäfves. I stället träffas der många sinnrika och välsagda betraktelser, så väl öfver samhällets för-tid, – hvarom visas, att ”vildhets-tillstånd” ganska orätt blifvit kalladt ”natur-tillstånd”, – som öfver samhällets framtid och syftemål.
1 40 Delar af Ur, ej specificerade 1 skålp. 2 Urband och Urkedjor af sammansatta eller, så- som arbetade; ej specificerade ämnen, tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, eller, derest detta icke kan med säkerhet urskiljas, efter det i dem ingående ämne, som drager högsta tullafgift. 30 Vanilj 1 skålp. 3 2 Visilkort 1 skålp. •— 32 — Vitriol: 12 grön 17 lisp. 3 8 * andra slag 1 skålp. — 1 Wadd: — 24 — Bomulls1 skålp. — 8 — 4 Silkes1 skålp. 1 Wannar och Åkdon: 200 Tvåhjuliga, samt Trillor, Droskor och Slädar 1 stycke 25 — 500 ■ öfriga slag 1 stycke 66 32 (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) fVanlar tullbehandlas lika med Strumpor. — 40 /Vatten, mineraleller hälso-, krusen och buteljerna inberäknade 1 kanna — 4 — fVax: — 32 * oblekt 1 skålp. — 3 — 1 — * blekt eller färgadt 1 skålp. — 8 — Urglas; se Glas. Viol-rot hänföres under Apotheksvaror. Viol-sirap; se Sirap. Vitriol-olja; se Svafvelsyra. Wagnmakare-arbeten, ej specificerade; se Slöjdvaror, ej specificerade. Walnötler; se Nötter. Waltén, lukt-; se Luktvatten. Wau; se Färger. Waxduk; se Wäfnader. Waxljus; se Ljus. Wed; se Trädvaror. Förslag till Tull-Taxa. 31 Tu 11 vä piTftQvantitet för Inf. Tull. Tullberäkn. Banko. R:dr sk. r.
På hafsbottnen har den sålunda med saltfritt, vid 0° frysande vatten omgifna sanden mött ett salt vattenlager, hvars temperatur varit 2° till 3° under 0°, till följd hvaraf sandkornen frusit hårdt tillsammans. Att det kan tillgå på detta sätt, derom fingo vi direkt bevis, då vi om våren från Vega nedsänkte djurkroppar för att skeletteras af de kräftdjur, som vimlade på hafsbottnen. Om den här och der genombrutna säck, i hvilken skelettet nedsänktes, först fick fylla sig med det föga salta vattnet från ytan och derpå hastigt sjunka till bottnen, så var densamma, då den om en eller ett par dagar upptogs, fyld med is, som hindrat kräftdjuren att åtkomma köttet. Vi hade redan beslutit öfvergifva detta beqväma rengöringssätt, då jag lyckades finna ett medel att undvika olägenheten; detta vans nämligen derigenom att man, då säcken befann sig ett stycke under ytan, drog den häftigt af och an, så att det deruti Krabba från hafvet norr om Beringssund. Chionoecetes opiilo Kröyer. ½ af nat. storl. medförda ytvattnet aflägsnades. Frusen lera och gyttja tyckes ej förekomma på Ishafvets botten. Djurlifvet på den frusna sanden var temligen fattigt, men alger förekommo här, om ock i ringa mängd. Innanför stranden vidtager ett slättland, betäckt med vidsträckta laguner och en mängd mindre sjöar. Om vårtiden är detta område så vattendränkt och så genomkorsadt af djupa strida snöbäckar, att det är svårt, ofta omöjligt att komma fram öfver detsamma. Strax efter snöns försvinnande hade i alla fall en mängd foglar slagit sig ned derstädes. Lappsparfven hade letat upp en från den sanka marken framskjutande tufva för att i den anlägga sitt vackra, med tak försedda bo, i granskapet hade vadarne lagt sina ägg, vanligen omedelbart på den vattendränkta mossan utan spår till rede, och på tufvor, som voro helt och hållet omgifna af vårflödet, träffade man ägg af lommar, alfoglar ejdrar och gäss.
M:st måtte täckas bevilja bemälte Justitia; Råd, jämte Nådigt Afsked, bibehållande af dess innehafvande Justitia; Råds Lön för den öfriga lifstiden. Jämte3 målet under N:o4 ang:de Militairs Personers rättighet vid den från Tyskland återkommande armeen at Tullfritt införa för eget behof derstädes uppköpte effecter, borde in Pleno upläsas. Läsningen af Stats Rådets Protocoller fortsattes för den 15 Junii 1814, 22, 29 s. m. Afdelningen åtskiljdes kl. x/2 till 2. In fidem Protocolli M. Meurling. 1 Justeringsformeln saknas. 2 Härmed avses protokollet för 8 juni 1814. 3 Stycket fr. o. m. orden Jämte målet t. o. m. orden in Pleno upläsas är tillskrivet i marginalen och inpassat i texten genom asterisk. 4 Siffran saknas. Protocoll1 hållit inför Höglofl. Constitutions Utskottets 1 Afdelning den 1 April 1815. Afdelningen åtskiljdes kl. 1/2 till 2. In fidem Protocolli M. Meurling. Protocoll1 hållit inför Höglofl. Constitutions Utskottets 1 Afdelning Måndagen d. 3 Aprill 1815. Lästes de öfver Ilandels och Finance Ärender i Stats Rådet förde Protocoll. för den 11 Jannarii 1815. Derefter sammanträdde Afdelningar2 in Pleno hvarvid fördes serskildt Protocoll. In fidem Protocolli M. Meurling. 1 Justeringsformeln saknas. * Ändeisen ar otydlig. Protocoll1 hållit inför Högloft. Constitutions Utskottets 1 Afdelning Onsdagen d. 5 April 1815. Efter upplöst Plenum, hvarvid fördes serskildt Protocoll, sammanträdde högloft. Utskottet på Afdelningar, då på 1 Afdelningen lästes de öfver Handels och Finance Ärender i fetats-Radet förde Protocoll för den 8 Februarii 1815. Utskottets Afdelning åtskiljdes.
En gemensam brandstodsförening för länet finnes, stiftad år 1841, med en ansvarighetssumma, uppgående 1860 till: för byggnader 24,284,200 R:dr, » lösören 16,374,950 » Till följd af flera, under den tid, berättelsen omfattar, inträffade eldsvådor, hafva de afgifter, som måst uttaxeras, uppgått till i procent af försäkringsvärdet, hvilket föranledt bildandet af särskilda föreningar för vissa härader, hvilket med afseende å de större bidrag, som vid inträffade betydligare brandskador komma att utkräfvas af delägarne i dessa mindre föreningar, torde befinnas mindre välbetänkt. Rörande fattigvården meddelar hosfogade tabell N:o 13 tillgängliga upplysningar. Detta onus är Tab. N:ol3. onekligen det mest betungande, uppgående öfver hufvud taget till 40 å 50 R:dr per mantal. De fattige underhållas dels i dertill inrättade fattighus, dels genom deras öfverlemnande till omvårdnad emot ersättning af dertill lämplige personer, i några socknar på det sätt, att de turvis underhållas af jordägarne, hvilket i öfver - 28 Elfsborgs län. Fattigvård. Staden Wenersborg. ensstämmelse med stadgandet i fattigvårdsförordningen ej förekommer i fråga om barns underhåll. I några socknar ombesörj es fattigvården af sockennämnden, gemensamt för hela socknen, i andra genom försorg af de rotar, i hvilka socknarne äro fördelade. I städerne är fattigvården omsorgsfullt ordnad. 1 Wenersborg är staden, med afseende å fattigvården, ordnad i särskilda rotar, inom hvilka tillsyn hålles af rotemästare eller ordningsmän. Ett härom upprättadt reglemente är af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fastställdt. För fattigvården i Borås finnes också ett af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fastställdt reglemente. En byggnad till bostad för arbetare är uppförd i Wenersborg af den till detta ändamål donerade ofvan omförmälde fond, och förslag uppgjordt till uppförande ytterligare af en sådan byggnad. Under den kallare årstiden förses de fattige med föda kostnadsfritt genom en af fattigvården besörjd spisinrättning.