Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu ehuru sistberörde § stadgar, att, om landtbo vill sig från hemman säga dier jordegare landtbo sin, det bör ske före Thomé dag ett år förr än giftostämma ute är, och med giftostämma, uti föregående 3 %, förstås den tid, på hvilken jord blifvit utarrenderad, förekommer likväl deremot hurusom i kapitlets 6 § den allmänna grundsats blifvit uttalad: att, om man leger ut eller till lego tager gods och gårdar med vilkor, man å båda sidor skall rätta sig efter hvad aftaldt är. Om således en viss tid för ett arrende-aftals bestånd blifvit öfverenskommen, måste äfven denna öfverenskommelse gälla såsom lag för kontrahenterne. Så skedde dock ej, derest aftalets bestånd skulle bero på serskild uppsägning, och det är på dessa skäl som Utskottet delar den åsigt, som ligger till grund för det af motionären framställda förslag. I. följd häraf och då, på sätt visadt blifvit, ordalydelsen i 5 § af ifrågaställda kap., ger anledning till en annan tydning, samt olika meningar jemväl härutinnan bland domare äro rådande, får Utskottet, för tillvägabringande af enhet i lagskipningen, vördsamligen föreslå, det Rikets Ständer matte, för sin del, besluta utfärdandet af den förklaring, att 5 § i tö kaj). Jorda-balken, så vidt den angår uppsägning af utarrenderad jord, ej afser det fall, att arrendet blifvit på viss tid ingånget. Ant;, till Exp.-Utsk. den 1 Maj, kl. Ii f. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om upphörande eller inskränkning af under-domares skyldighet, att renovera domböcker. Uti detta ämne hafva herr Gethe, S. P., hos höglofl. Ridderskapet och Adeln, samt riksdagsfullmäktige© Petter Persson från Jönköpings län, hos hederv. Bondeståndet framställt serskilda förslag.
Fullmäktiges beslut, hvarigenom tjensteman suspenderas eller för alltid skiljes från Ijensten, hör, jemte hänvisning för besvärs anförande, honom skriftligen meddelas. tjenst, som, till följd af sådant beslut, blifvit ledig, får, derest den afsatle tjenstemannen, inom föreskrifven tid, anmält sig ämna samma beslut öfverklaga, icke återbesättas förr, än besvären blifvit af K ikels Ständers Stats-utskott eller Revisorer afgjorda, eller den bestämda tiden för besvärens fullföljande försutits; kommande dock den, sorn emedlertid förordnas till Ijenstens bestridande, att de med densamma förenade löneförmåner åtnjuta. § 264. Extra ordinarie tjensteman eller extra vaktbetjent, som, utan erhållen tillåtelse eller anmäldt laga förfall, från tjenstgöring uteblifvit under Irenne efter hvarandra följande månader, eller, vid flera tillfällen, undandragit sig att lemna äskadt biträde der han blifvit anställd, anses hafva förverkat sin rätt att i Riksgälds-kontoret vidare tjenstgöra. Den extra ordinarie tjensteman eller extra vaktbetjent, som, under honom uppdragen tjenstgöringsig försumligt eller felaktigt förhållit och, efter att, på sätt § 259 stadgar, blifvit varnad, sig icke rättat, bör förklaras vara (rån Riksgälds-kontoret skiljd. För öfrigt anses den extra ordinarie tjensteman eller vaktbetjent. som begått ärerörigt brott eller annan förbrytelse af svårare beskaffenhet, vara från verket utesluten. 22 Stats-lltskotlels Memorial, J>° 378. Angående pensionerandet af Riksgälds-kontorets betjening, § 263. Pensionerna för embetsoch tjenstemännen samt vaktbeljeningen vid Riksgälds-kontoret bestämmas efter dessas, vid afskedstagande!, å ordinarie aflöningsstnten innehafvande löner. § 266. Tjensteman eller vaktbetjent, som uppnått Sjuttio års ålder eller under Femtio år varit i allmän tjenst, är vid afskedstagande berättigad att erhålla en, hela lönen motsvarande, pension.
St:s Bank ett fullkomligt monopoliurn på sedelutgifning, kunde den med sina nuvarande tillgångar åtnöja sig med att indraga en pappers-riksdaler för hvar och en af silfver, som utvexlas; men då enskilda crediten lyckligtvis i vårt land är fri, måste StatsBanken vara mera försigtig. Det kunde annars hända, att det utgående silfret ersättes genom Privat-bankers noter och enskildes assignationer, till dess så litet deraf vore qvar, alt endast en commerciel eller politisk crisis behöfde inträffa för att tömma resten. Hvad jag till betryggande mot alla sådana vådor vågar föreslå, synes mig till sin verkan likaså ofelbart som enkelt och lätt att verkställa. Det består endast i bestämmandet af ett visst maximum i förhållande till silfverfonden, hvaröfver sedelmassan ej får gå. Jag föreslår, att detta förhållande matie blifva det enklaste, som emellan olika storheter finnes, det som ett till två. Om, sedan sedelmassan uppnått detta maximum, mera silfver uttogs , än som kunde återfås, borde ett dubbelt deremot svarande 211 Dea 17 Februarii f. m. qvantum sedlar indragas. Någon förändring i Bankens lånerörelse blefve till detta ändamål nödig, hufvudsakligen bestående deruti, att dess fordringar på längre tid bortbyttes till Riksg.-Cont. mot dettas obligationer. Jag kan ej förmoda, att någon kan bortblanda den sedelindragning, bär blifvit omtalad, med hvad vi känna under namn af Strypsystem. Om ett land har ett mynt, som ej äger värde utom detsamma, såsom hittills varit händelsen med våra Bancosedlar, kommer hvarken införande elier utförande deraf i fråga. Under förutsättning af oförändrad industri och production, faller det i värd' för hvarje ny sedelutgifning. Hvarje fordringsägare förlorar derigenom en del af sin egendom. Indrages åter en del af sedelstocken, liöjes myntvärdet och hvarje gäldenär blifver skyldig mera, och mången mer än lian äger.
Det kan lika litet vara jernvägarnes ändamål att göra dessa stora vattenkommunikationer umbärliga, som det ligger inom möjlighetens gräns att jernvägen kan uppfylla ändamålet af låg transportkostnad så väl som 33 dessa, helst de hesta af våra inre vattendrag äga betydlig utsträckning och de dem förbindande kanaler nog stora dimensioner för att medgifva användandet af större såväl segelsom ångfartyg, hvilka i hastighet, beqvämlighet och förmåga att transportera stora qvantiteter af varor lemna föga öfrigt att önska. Den korta tid hvarunder vår ångbåtshotta på de inre segellederna utvecklat sig och de stora framsteg den gjort till fullkomlighet i konstruktion vittna obestridligt om de fördelar landet gjort sig tillgodo af sina inre segelleder. Det andra hufvudskälet är, att en jernväg bredvid och i samma rigtning som en större segelled saknar utsigt att erhålla så stor trafik, att inkomsterna betäcka underhållsoch driftkostnad, än mindre att kunna förränta och amortera byggnadskapitalet, emedan ångbåtarne på våra stora sjöar nära nog täfla i hastighet med transporten på en jernväg utomkring dessas stränder, och såväl de som segelfartygen föra varor för flerfaldigt billigare pris. Detta gäller framförallt om Sverges tunga och föga värderika exportvaror, som bestå af spannmål, metaller och trävaror, och detta så mycket mer, som icke hastigheten, utan lägsta priset är hufvudsak vid transporten af sådana ämnen. Om en jernväg i Sverge derföre skall erhålla en lönande rörelse, så måste den, så vidt möjligt är, undvika tädan med de segelbara vattnen och framdragas från kusterna genom inre produktiva och från de förra aflägsna delar af landet.
Har varit i Paris 2 ½ år och vill vänta här tills expositionen är förbi, för att under den tiden kunna samla litet penningar och så resa tillbaka hem. Han afskyr fransmännen och säger att de alltid se snedt på italienarne, hvilket är troligt, ty italienarne äro händigare och mångsidigare, således svåra arbetskonkurrenter. På detta snuskhotell har han blott varit 2 dagar, men med hans tillhjelp skall jag nog få mitt rum riktigt fejadt och fint; det ser redan helt annorlunda ut. Och så har jag fått några konvaljer af L. Med henne var det lustigt. Jag berättade för italienaren, att min reskamrat kunde tala italienska och att hon sett Italien. Du skulle sett honom! »Verkligen? Damen på N:o 17?» »Ja, ja.» Han visade mig nyckeln till hennes rum med numret på. »Ja, ja.» Och jag försäkrade honom, att hon skulle bli mycket glad åt att höra, att han inte var fransman. Han är snabb och gesvindig som en guttaperkagubbe, full af gester och godt lynne. Han bad mig strax att jag inte skulle säga något, han ville öfverraska henne. Afgjordt. Han snodde ut med sin damborste, jag satte mig att skrifva, och när jag glömt alltihop kom L. Bäst vi sutto der, tittade ett rundt hufvud in genom dörren och ett par skrattlystna ögon frågade mig. L. anade ingenting, men han hade passat på henne i trappan. »Jag har inte sagt henne någonting.» – En sky af missräkning öfver det klotrunda tomtegubbeansigtet. – »Men tala till henne ni!» Och så barkade han i väg med någon fråga om, hur dags han kunde städa hennes rum eller dylikt, och så var det färdigt. Huj, hvad det babblades. Italienskan åkte upp på mjuka, gungande fjedrar, och han pratade och skrattade och slog sig för bröstet med damviskan och gestikulerade och myste med sina små Nisseögon, och det hela var obeskrifligt uppfriskande. L. blef lika förtjust som jag öfver utsigten att få rent. Afvigsidan af medaljen blir, om rundhufvudet stjäl våra klockor och sticker i väg med våra börsar. Sådant kan hända i vårt vackra Paris. (Paris) Fredag d. 25 Maj.
Till underhåll af de för manskapets matinrättning inköpte hus gerådspersedlar samt till anskaffande af nödig kokved » 100: — Arfvode för den Läkare, som bestrider sjukvården vid Batteriet » 50: — utgörande tillhopa B:co R:dr 1,455: 19. hvilka tillökningar för närvarande af Krigs-Kollegium förskottsvis utbetalas utaf under händer egande medel; och som Kongl. Maj:t funnit aila dessa utgiftsposter vara för de uppgifna ändamålen oundgängligen behöfliga, äskar Kongl. Maj:t nu af Rikets Ständer, att desamma må varda på Batteriets stat uppförda och för så väl den förflutna, som kommande tiden anvisas till utgående från Norrbottens Hästjägare-Sqvadrons fond, hvilken dertill lemnar full tillgång, äfvensom att, vid sådant förhållande, af nämnda fond jemväl må utgå ej mindre de lönetillökningar, som på grund af Kongl. Maj:ts, uti Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, derom gjorda framställning kunna af Rikets Ständer för Batteriets Subaltern-Officerare och Styckjunkare varda medgifna, än ock hvad utöfver i Stat redan bestådda anslag må erfordras till bekostande af medikamenter åt sådane Batteriets sjuke, som i kasernen vårdas. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. • OSCAR. c. Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Arenden, Konungen uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott När va ra n de: H. E. Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre. Stats-Råden Fåhreeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg och Gripenstedt.
Maj ts tillfredsställelse deröfver, blir ännu ytterligare förökad, då Hans Maj;tpåminner Sig, att Svenske Undersåtares fordringar blifvit, i förening härmed, genom Dess omsorger godtgjorde. Kongl. Maj;t förblifver Rikets Siänders Stats-Uiskott med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. carl. G. af Wetterstedt (Den hit hörande Bilaga finnes serskildt tryckt och hit intecknad.) Stats-Utskottet har, i anledning häraf, inhämtat, huruledes, förutan de uti Kongl. Majus ofvan intagne Nådiga Skrifvelse omförmälde, till Riksgälds-Contoiret aflemnade Authorisationsoch Garantie-Handlingar samt Partial-Obligationer, Kongl. Ma ju. jemte Nådig Skrifvelse af den a8 nästledne Mars, låtit Heirar Fullmägtige i Riksgälds - Contoiret ytterligare tillställa Kongl. Majus under deri 26 Junii 3.793 utfärdade Nådiga Authorisation med Riksgälds-Contoirets dertill hörande Catantie för Stats-Utskottets Betänkandenl 19 45 Två Millioner Gulden Brah. Vexelmynt samt 10 4 stycken Partia I - Obi igat ioner, hvardera på 1000 Gulden samma mynt. Efter hvad uti Riksgälds - Contoiret är kändt, befinnes förhållandet med Liqviden af nämnde Contoir® fordna Utrikes Skulder vara, som foijer.-' För Skulderne i Hamburg och Genua äro alla utfärdade Förbindelser och Hypothek-Handlingar återställde och annullerade. I afseende på Skulderne i Antverpen, hvilka genom Kongl. Majus
Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Uigifningstid hvarje helgfri fredag. Lösnummerprls 15 öre Redaktionssekr. : J. Nordling. (Iösn:r endast för kompletteringar. Tryckeri Aktiebolag 9:de årg. ANNONSPRIS: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv Utländska annons. 70 öre pr nonprad ' Valborg Holmlund. ^••vallan har en konstnärsbana från begynnelsen varit mer rosenströdd än den unga, i Finland högt uppburna primadonnas, hvars intagande bild i dag pryder Iduns första sida. Att redan vid 22 år hunnit bryta så många och rika lagrar, är icke ens bland konstens söndagsbarn mången beskärdt. Intresset för den svenska konstens blomstring i Finlands hufvudstad, af dubbel anledning hos oss stort, manar oss att närmare lära känna detaljerna i denna sällsynta konstnärskarriére, som är ett eklatant bevis, att den sanna, öfver allt gunstsökeri höjda entusiasmen för det stora och nobla i konsten äfven på det sceniska området säkrast för till seger. Att i Finland, det gamla broderlandet, där fröken Valborg Holmlunds namn är vordet så kärt, denna lilla teckning, ehuru knapphändig, skall mottagas med intresse, taga vi för afgjordt. Valborg Holmlund är ett genuint stockholmsbarn. Fadern förde i sin ungdom ett växlande lif i främmande land, men återvände sedermera till fädernestaden, där han blef delägare i fotogen-firman Jones &amp; C:o, som på Drottninggatan dref en fotogenhandel, den första i Stockholm och säkerligen bekant för de flesta äldre stockholmare. Vid 47 års ålder gifte han sig med en ung, fattig, men sällsynt vacker flicka, Carolina Sal ström, som i ett tio-årigt lyckligt äktenskap, afbrutet af mannens •V c död, skänkte honom tre barn. Den yngsta af dessa, Valborg, föddes den 28 jan. Fadern hade varit en konstnärsnatur, som aldrig rätt förstått det praktiska lifvets kraf.
1 afseende på Grefve von Rosens anmärkning om thé, torde Ridderskapet och Adeln erinra sig, att han nämnde thé såsom exempel på en vara, som redan varit foelånt. I anledning af Herr Thams yrkande, att punkten må hvila får jag anmärka, att då saken redan en gang varit begärd på bordet, måste den nu enligt 4g. Riksdagsordningen till afgörande företagas. Herr Tham hsr äfven yttrat, att hvad Friherre Cederström föreslagit vore en särskilt sak. Jag tror det äfven, och delar öfvertygelsen , att punkten nu kan afgöras, utan hinder af senare tillkomna förslag. Herr Lefrén, Johan Pehr: Jag Ilar an hållit om ordet för att få- tala för andra alternativet, Jag tror, att med första alternativet# Ben *3 September J, m. 633 antagande, afven om det ej sträckes derhän, att import-artiklar få belånas, är redan en öfvergång gjord från idéen om beläning af endast vissa, alltid säljbara, hufvud-export-artiklar. Vi kasta oss då redan in uti ett låne-system, hvarifrån vi säkert få svårt att återgå, då vi finna, huru svårt vi håfve att återvända från riem sorn vid förra Riksdagar blifvit antagne. Jag har hört, vid öfverläggningarne rörande tullen, de Herrar som talat för den sak jag bestridt, förklara, att ett förmynderskap för näringarne vöre onaturligt. Jag frågar, hvilket förmynderskap är sämre och onyttigare, det sorn regleras på importen, eller det som sättes på exporten, för att förlägga rörelsen. Vi håfve haft svårt att upphjelpa Sveriges hufvudnäringar. Vi hafva då börjat med att få dessa lån för att förlägga jernet. Sedan har man med mycken varsamhet utsträckt belåningen till några andra artiklar, men blott sådane som äro courante och kunna afsättas på bestämda tider å utrikes orter, och hvilkas värden man således kan beräkna, att hastigt få incasserade. Denna varsamhet har varit nödvändig för att bibehålla sjelfva grunden för belåningen, som är, att varan på viss tid skall relaxeras.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens den 5 dennes under N:o <547 afgifne, samt den g derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, öfver väckt motion om kraf. Den 12 December e, m. 625 kraftiga åtgärders vidtagande till Svenska Klä— des-Fabrikernes upphjelpande. Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande Banco-Utskottets den 5 och 9 dennes afgifne , samt den 8 och io derpåföljde efter? middagarne på bordet iagde , Utlåtanden : Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående föreskrifter, som må lemnäs för Bankens utlåning pä fast Egendom intill nästa Riksdag. I anledning af gjorde anmärknin. gar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående förändring uti nu gällande beläningssätt och belänings-värde å Guld och Silfver i Banken. I anledning af Riks-Ståndens olika beslut öfver Utskottets förut meddeldte Betänkande om öfverlemnande till förstärkt Banco-Utskotts pröfning af frågan , rörande om* sättöings-beloppet för Discont-Lån. Ut Supra. Utdrag af Protocollet hållet hos Höglofligc Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 12 December 1823. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutior, s-Utskottets den 9 dennes under N:o 79 aflåtne , samt följande dagen på bordet lag: Ridd. o. Ad. Prot, XI. Den 12 December e, m, de, Memorial, angående väckt motion om förändring af 25 och 26 §. §, i Justitite-Ombudsmannens Instruktion ; blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln bifallet. Ut Supra. S. D.
Kammar-kollegii be rättelser, angående Sala Silfververks ränte-ersättningsfond för redogörelse-tiden ifrån den 1 November 1849 till samma dag 1852, bifölls. S. D. Föredro.gos ånyo Banko-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 41, i fråga om bestämmande af viss tid, dels för emottagande i Kronans uppbörd af Rikets Ständers Banks utelöpande sedlar å 16-, 12- och 8-skillingar banko samt å 14- och 10-skillingar kopparmynt, och dels för inlösen i Banken af ej mindre nyssnämnde sedlar än Bankens utelöpande transportsedlar samt sedlar å 3 och 2 R:dr på dubbla och enkla blad: l:a och 2:a punkterna biföllos, hvaremot 3:e punkten afslogs; och ansågs, till följd af sistnämnde beslut, Utskottets förslag i 4:e punkten hafva förfallit; N:o 42, i anledning af väckt fråga om anskaffande af ny ändamålsenlig byggnad för Rikets Ständers Bank, a/slogs. S. D. Vid förnyad föredragning af Högloft. Ridderskapet och Adelns, medelst Protokolls-utdrag af den 21 sistlidne Juni till de öfrige Riks-stånden aflåtna inbjudning, att instämma i de, vid pröfningen af Banko-Utskottets uti Betänkandet N:o 34 afgifna förslag till reglering af Bankens låneoch kreditiv-rörelse, af Ridderskapet och Adeln fattade beslut, som varit afvikande från Utskottets förslag, fann Preste-Ståndet icke skäl att för närvarande berörde inbjudning antaga. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedan omförmälda Betänkanden och Memorial: N:o 101, i anledning af väckta förslag om vidtagande af förändringar inom den ekonomiska förvaltningen vid Universitetet i Upsala, bifölls; N:o 102, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, i fråga om förändrade före skrifter, rörande åtgärder till förekommande af kolera-sjukdomens införande och spridande i riket, m. m.
Föredrogos ånyo LagUtskot Bi/rnig till R. S. Prot. $:de Sami. 26 * 410 Prat. XJtdr. <1. a £fulii 1823. tets Utlåtande N:o 105, angående yrkad befrielse för Förmyndare från skyldigheten, att hvart tredje år tillöka Myndlingens arfCapital med den under tiden upplupne ränta; Och som derutaf inhemtades, att Utskottets i detta ämne först afgifne Betänkande, N:o 5, blifvit af de öfrige 3 Respective RiksStånden bifallet, lät PresteStåndet det dervid bero. S. D. e. m. Nedanskrifne Utlåtanden lädes, vid förnyad föredragning till Handlingarne, nemi.: LagUtskottets N:o 106, I anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 57, angående yrkadt närmare bestämmande, i hvilka fall ProvincialMedici besigtningar äro nödvändige vid uppkommande tvifvelsmål, huruvida död person vådligen omkommit eller icke. Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottets N.*o 124» I anledning af gjorde anmärkningar vid dess Betänkande, rörande sättet att reglera Marknadstiderna. Fröt• Vt dr. d. 2 ‘Julli 1S23. 411 Nso 125, D:o d;o rörande Frälsebondes befrielse frän Fjerdingsmans befattningens bestridande. Bevillningsutskottets N:o 16, Angående AfkortningsLängdernes öfver Utskylderne ingifvande till HäradsRätterne. Från Wallo fl. BorgareStåndet: S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Utlåtanden: N;o 120, I anledning af anmärkningar vid Betänkandet N;o 14 om Lumpsamligsskyldigheten, N:o 122, Likaledes vid Betänkandet N;o 74, i frågan om Beväringsskyldighet för Lappske Nybyggares söner. N:o 124, Likaledes vid Betänkandet N:o 15 om Marknadstidernes reglerande.
Majit föreslagit, att den, som af sådan pension ville komma i åtnjutande, skulle, der han i öfrigt fullgjort hvad som för uppförande å indragnings-stat enligt gällande författningar erfordrades, vara pligtig att i allmänhet vid fyllda 70 år eller efter uppnådda 65 år, om han af sjuklighet hindrades att tjensten utöfva, på indragnings-staten öfvergå, derest icke E. K. Majit, på grund af särskildt derom gjord framställning, skulle finna för godt att annorlunda förordna. Rikets Ständer, som, enligt dess underdåniga skrifvelse angående regleringen af utgifterna under Femte Hufvudtiteln, beslutat att, i anledning af framstäldt nådigt förslag om antagande af enahanda vilkor för flottans officerare, för närvarande icke vidtaga dylik åtgärd, hafva jemväl, beträffande nu ifrågavarande förslag, ansett sig för närvarande icke böra dertill lemna bifall. C) E. K. Majit har vidare uti Dess ofvanberörda nådiga Proposition föreslagit, bland annat, att Lands-sekreteraren i Örebro län, Gustaf Fredrik Hökerberg, måtte förklaras berättigad att, efter erhållet afsked från Lands-sekreteraretjensten, å allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande af den pension, som efter den af E. K. Majit i högstberörda nådiga Proposition föreslagna grund skulle Lands-sekreterare tillgodokomma, eller 3,200 Ridr årligen; att Härads-skrifvaren i Åkers, Frötuna och Wermdö skeppslags fögderi af Stockholms län, Gustaf Laurentius Sjöberg, må, efter erhållet afsked från Härads-skrifvaretjensten, från allmänna indragnings-staten tillgodonjuta ett emot tre fjerdedelar af den pension, Härads-skrifvare i allmänhet föreslagits att erhålla, svarande belopp af 1,500 Ridr; och att i händelse Rikets Ständer bifalla E. Iv.
Då, med anledning af Utskottets hemställan i sednare punkten af dess utlåtande, en underdånig skrifvelse i detta ämne i allt fall torde komma att af Rikets Ständer till Kongl. Maj:t aflåtas, har det synts mig, som någon hemställan om åtgärders vidtagande, för undnnrödjande af så tidsvidriga och allmänt öfverklagade hinder för trafiken som de ifrågavarande, icke borde uti en sådan skrifvelse saknas, af Herr Börjeson och Herr Rydin. iV.-o 43. Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Jan. 1863, kl. 5 e. ta, Betänkande, i anledning af räckt motion de rom, att Lifregementets Husarkorps mätte till en del ställas på vakans. Påminnande om den åsigt, som för snart femtio år sedan gaf sig tillkänna i afgifna förslag att till betydlig del ställa den indelta arméen på vakans emot utgifter, genom hvilka, i händelse systemet antagits, Staten i denna stund kunde haft en besparad summa af femtio millioner R:dr till anskaffande af krigsmateriel, har Johannes Svensson Irån Skaraborgs län uti en inom Hedervärda Bondeståndet väckt motion (N:o 398). föreslagit »den partiela tillämpning af berörda system, att hela Wadsbo-^qvadron af Lifregementets Husarkorps jemte 25 man af Vestra Nerikes sqvadron måtte ställas på vakans, så till häst som karl, emot en årlig afgift per nummer så stor som Kongl. Maj:t kan finna lämpligt att fastställa;» såsom skäl för hvilken framställning motionären i öfrigt endast anfört att Wadsbo sqvadron är förlagd i Westergötland, och alltså på långt afstånd från korpsens hufvudorter Nerike och Westmanland, hvilken aflägsenhet gåfve flera anledningar till förluster för rusthållarne och »större defekter i mundering m. m.», än för den öfriga delen af korpsen.