Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ankomi tilt Exp-Utsk. den 29 Aprii.', Memorial, med: forslagg till' sammanjémkning af RiksStåndens beslut", i anledning af Utskottets Memorial N:o 106 ocä Utlåtande N:o; 118. Vid föredragningen inom respective Riks-Stånden; af dels; Utskottets; Memorial N:o xo6„ angående åtskilliga: förändringar och; tillägg; i: afseende: BancoUtskottets Memorial JN:o i3y. på de under Litt. A. upptagna allmänna föreskrifter och stadganden i 4 Art. 5 Afd. af i83o års Banco-Reglemente, dels Utskottets Utlåtande N:o 118, i anledning af de inom Riks-Stånden vid förstnämnde Memorial gjorda anmärkningar, hafva Högv. Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet bifallit Memorialet N:o 106, med de förändringar, som innefattas i Utlåtandet Nro 118, dock med den skiljaktighet å sistnämnde Stånds sida, att 1 morn. uti 8 punkten, Litt. d., skulle undfå denna lydelse: ”alla reversal, ehvad de utgifvas för nya lån eller omsättning af redan erhållne, skola ovilkorligen, så vidt icke Låntagaren eller Cautionister äro af Directionen kände, vara försedde med officiela intyg om deras vederhäftighet af antingen Länsstyrelsen eller Domhafvanden i Orten, eller Borgmästaren, eller Magistraten i den Stad, der de äro boende”; hvilken sistnämnde redaction jemväl Hederv. Bonde-Ståndet för dess del beslutat. Hvarförutan så väl Höglofl. Ridderskapet och Adeln som Hedervärda Bonde-Ståndet i Utskottets förslag gjort följande förändringar, nemligen: 1:0 Vid 8 punkten mom. c., att anmaningsbref ej af någon underskrifvas, utan utfärdas i Directionens namn; 2:0 Vid 8 punkten mom.
Den första punkten innehåller, att det beslut, som i afseende pä inkomst-titlarnes beräknande, fattas, icke må lägga hinder i vägen för de ändringar, hvilka kunna blifva en följd af hvad R. St. uti omförmäldta frågor, kunna komma alt besluta, och ibland dessa frågor, är äfven den om rote-vakans-afgiften i Halland. R. o. Ad. Biföll Utsk:s uti 17:de punkten af betänk. N:o 51, afgifna och nu vidhållna förslag. Beträffande Ulsk:s yttranden, ronde 18:de till och med 26:te punkterne af betänk. N:o 51, äfvensom ang:de reslantierne, vidblef R. o. Ad. sina derom förut fattade beslut. Slutligen förekom och lades lill handlingarne U(sk:s yttrande, ang:de 27:de till och med 31:sta punkterne af betänk. O Ånyo föredrogs StalsUlsk:s d. 12 och 15 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 219, i anledn. af erhållne återremisser å utlåt. N:o 51, Litt. A. Detta utlåt, företogs punktvis till afgörande. Issia punkten, ang:de Passevolance-mtdlen, och 2:dra punkten ang:de Militice-boställs-kassans medel. R. o. Ad. vidblef sina rörsde dessa punkter förut fattade beslut. 3:dje punkten, angtde Wadstena Krigsmanshus-kassas medel. Bifölls. 4:de punkten, angide Amiralitets Krigsmans-kassans medel. Den Juli. 423 Hr von Troil, Sam. Gust.: I det sednast afgifna betänk, ifrån StatsUtsk. är den summa, som, i st. f. rusthålls-afgifter borde såsom årligt anslag för Krigsmanshus-kassan bestämmas, upförd till 9,633 r:dr 16 sk., hvilket äfven synes af den betänk, bifogade tabell.
Af öfverlöpa marker lärer ej heller vara något att förvänta, ty ofelbart är, att ingen Bruksägare* som vill behålla hela den till dess Bruk anslagne Recognitionsskogen, vid den undersökning, som efter Författningarne bör ske öfver behofvet, har för mycket, ty oftast bedömes det efter den framlagde Chartan, då Bruksäga. ren sjelf uppgifver markers beskaffenhet, och tiden inom hvilken skogen återväxer, hvilken Den 29 Maji. 655 säkert upptages, der rymderne äro stora, till 100 år, om ej en kortare tid skulle vara tillräcklig, för att behålla alltsammans. Statsutskottet föreslår ett förlängande af den rättighet, sorn Kongl Förordningen af den 4 Febr. 1811 lemnat Bruksägare, att Skatte lösa Recognitionsskogar. Vore Statens fördel dermed förenad, vore det rätt; men då jag af det anförda tror mig bevist motsatsen, får jag ordagrannt uppläsa 7:de Mom. af nämnde Kongl. Förordning, hvilket lyder, som föijer: ”Att rättighet för Bruksägaren till Skatteköps erhållande må till en början vara inskränkt till sex år, med förbehåll för Riksens Ständer, att vid nästa Riksmöte, i anseende till de Bruksägare, som ej ingått Skatteköp, med Recognitionsskogarne vidtaga sådane Författningar de nyttiga pröfva.” Då 6 år med den 4 Februari 1817 voro förflutne, är det påtagligt, att Riksens Ständer vid denna Riksdag kunna med alla de Recognitionsskogar, å hvilka ej Kongl. KammaiCollegium den 4 Februari 1817 redan utfärdat Skattebref, vidtaga åtgärder Rikets Ständer för det Allmänna nyttigast synes. Jag får vördsamt föreslå, det alla Recoguitions-skogar endast genom allmänt utlyst Auction på det sätt, som Högloflige StatsUtskottet uti dess Betänkande om Kronoskogarne föreslagit, må skatteköpas. Jag hemställer lik; väl, om ej följande ändringar böra göras: 1) Att räntan för hvarje tunneland Recognilionsskog i Dahlarne, samt de Provinser, som ligga norr om Gestrikland, kunde nedsättas till 4 656
Vi kunna i detta, som många andra hänseenden, der statens tillgångar måste tagas i anspråk, icke täfla med rikare länder; men statsverkets knappa tillgångar kunna icke blifva en ursäkt för vanvården af sådana institutioner, hvilka lika högt äro af civilisationens och inensklighetens behof påkallade. Det kan icke försvaras, om medicinska undervisningen vid våra universiteter kommer i förfall i brist af sjukhus med tillräckligt utrymme, för att åt blifvande läkare lemna tillfälle till praktiskt studium af de vigtigaste sjukdornsformer; och det kan icke vara annat än menligt för undervisningen, om medicinens idkare skola under fortgången af sina studier ryckas från universitetet för att i hufvudstaden, eller vid fremmande kliniska instituter söka en undervisning, hvilken vid våra inhemska akademiska undervisningsanstalter icke kan erlmllas. För afhjelpandet af ett så vigtigt behof vid Lunds Universitet ingick dervarande direktion öfver läns-lasarettet samt dermed förenade kurhus, kliniska institut och barnbördshus under f och f# 1847 med underdånig framställning an gående stats-anslag till ett ämorterings-lån af 75,000 R:dr för uppförande af en ny lasarettshyggnad; hvilken låne-ansökan vid sistförflutne riksdag af Kongl. Maj:t Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 112. 5 i nådig proposition förordades. Direktionen uppgaf då, enligt kostnadsförslag, flir byggnadsföretaget en kostnadssumma af 02,125 R:dr, samt för inventarier i följd af sjukvårds-anstalternas utvidgande 14,776 Ridr. Stats-Utskottet afstyrkte i Utlåtandet N:o 197 det sökta lånet, på grund af stats-verkcts dåvarande ringa tillgångar, hvilket ldcf Ständernas beslut.
B:co om dagen hvardera samt anie Notarier hos Hedervärda Bonde-Ständet, jemte Vice Secreteraren derstädes, Herr Eagtnanneri Georgii, hvardera 5 R dr Banco otn dagen, frän oell med 4:de dagen före Riksdagens utbläsning till och med 8,de dagen efter dess slut, hvarä dock horde vid s'ut-Jiqviden afdragas hvad nämnde Ho tarier och Vice Secreterare i afräkning härå ledan uppburit. Berförutan har Hedervärda Bonde-Ständej genom Protoeolls-,Utdrag den 11 i sisth månad till Stais-Utskottet remitterat Riksdagsoch Banco-Fullmäktigens Anders Dnmielssons frän Elfsborgs Eäti Memorial angående beviljande af enahanda förhöjning i Tractainenten för Ståndens samt StatsUtskottets Notarier och Cantzlister som vid sista Riksdagens slut bestämdes; åberopande i denne Remiss Hedervärda Bonde-Ståndet dess förbehåll härom vid afgörandet af frågan om desse belöningar vid denne Riksdag. Stats-Utskottet har i anledning häraf under öfvervägande tagit detta ärende; men dervid för sin del ej funnit skäl tillstyrka den ifrågaställde förhöjning å de redan beviljade Stats-Utsiottets Betänk anden'. 2025 Dagtractamenten; hvaremot Utskottet ansett sig icke böra underlåta att föreslå, det Secreteraren vid Riksgälds-Verket, Herr Protoeolls-Secreteraren och Riddaren Sylvan, som biträd t sammansatte Statsoch Banco-Utskotten uti deras vidlyftige och vigtige arbeten, mätte i stället för de 133 R:dr 16 sk. i månaden, soto för honom såsom Secreterare för Riksgälds - Verkets ärender äro beviljade, tilläggas lika arfvode med de öfrige Secreterarne vid Utskotten i ali, mänhet, nemi. 166 R:dr 32 sk. i månaden.
Resolutioner tillerkände, då nödigt anslag af skogen, lämpad efter skogsoch muhlbetes-rättigheten, borde åt hemmanen under äganderätt afsättas; men skulle en hel menighet eller något serskildt hemman, utan att derför kunna åberopa nämnde skäl, från uråldriga tider hafva begagnat skog eller muhlbele å en närliggande park eller allmänning, då finge så stor del af parken eller allmänningen, som de kunde finnas oundgängligen behöfva till dem upplåtas, såsom en oskiljaktig Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 43. 7 tillhörighet till hemmanen, samt i sådan händelse ränta i spanmål hemmanen till framtida utgörande åläggas. Till följd af den, i Högstberörde Kongl. Bref, Kongl. Majrts Befallningshafvande meddelade föreskrift, alt uppgöra förslag till reglering af Kronosk*garne, i öfverensstämmelse med sålunda fastställda grunder, hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs och Elfsborgs Län, efter hällne sammanträden med vederbörande och öfverläggning med Hof-Jägmästaren af Ström, den 30 April och 6 Juni 1832, upprättat och till Kammar-Collegium insändt gemensamt förslag till en förändrad reglering af Kronoparken Edsmären, belägen i Laske och Barne Härader af Skaraborgs samt Kullings och Gäseneds Härader af Elfsborgs Län; af hvilket förslag inhemtas: att enär, genom inblandning af enskilde hemmans egor och intägter, Kronans område blifvit styckadt i mångfalldiga delar af oregelbunden form, med föga sammanhang sinsemellan, Kongl. Majlis
Tjugonde fjerde punkten, jemte Utlåtandet N:o 211: Ståndet vidbief sitt hesiutade bifidl af punkten i Betänkandet N:o Fröt. Jdldr. d. 8 Aas,. i834‘ 54, oell lade denna punkt i Utlåtandet Nco ao5, tillika nied Utlåtandet 3N:o 52-1 x, till liandlingarne. Tjugondefemte och Tjugondesjette punkterna-. Ståndet beslöt, alt Danska Fyringsmedlen, 3,5oo Rdr Hamburger Banctv diet’ 9,333 Rdr 16 sk. Svenskt Banco, skola tillöka Lots-och BåkinkomsUiiteln; i följd hvaraf Ståndet ansåg Lots-och Båkmcdlen höra beräknas till 59,333 Rdr 16 sk, och Titeln Ersättningar tili 15,666 Rdr.. 3a sk. Banco. T, ugondesjunde och Tjugondeåttonde punkterna: Ståndet, sorn bifallit dessa punkter i Betänkandet JX:o 54, lade de» samma i Utlåtandet N:o 2o5 till liandlingarne. Tjugondenionde punkten: Utlåtandet N:o 2o5 bil olls. T Ståndet, som låtit bero vid denna punkt i Betänkandet N:ö 54, lade densamma i Utlåtandet, JNT:o ao5 till hand lindar ne. T rett.onde första punkten: Ståndet, som bifallit denna punkt i Betänkandet N:o 54» lade den«r samma i Utlåtandet N:o 200 tili liandlingarne. Tretliondeandra} Trettiondetredje och Trettiondefjerde punkterna: Ståndet, sorn låtit bero vid dessa punkter i Betänkandet N:o 54, lä'2" de desamma i Utlåtandet N:o ao5 lill liandlingarne. Trettiondefemte punkten: Utlåtandet N:o ao5 bifölls.
Efter afdrag dels af utsädet, beräknadt, enligt Hushållnings-Sällskapets till Finans-Komitén afgifna uppgift, i rundt tal till 4 Östergötlands län. Sädespriser. Trädgårdsoch boskapsskötsel. 144,981 tunnor, dels af 421,704 tunnor, som anses för befolkningens uppehälle erforderligt, dels ock af 171,279 tunnor till kreaturens utfodring, skulle å den af Hushållnings-Sällskapet i omförmälda uppgift till 893,612 tunnor beräknade årliga skörden uppkomma ett öfverskott af 155,648 tunnor; men öfverskottet torde med full visshet kunna antagas vara, långt högre. Tab. Litt. a. Vid spanmålshandel hafva medelpriserne utgjort de i nedanstående tab. Litt. A upptagne. Till afhjelpande af missväxt, föranledd af hagelskada inom Malexanders socken år 1859, beviljade Kongl. Maj:t genom nådigt Bref den 28 Juli samma år ett räntefritt undsättningslån af 6,300 R:dr, att återbetalas med en tredjedel vid en hvar af uppbördsstämmorna för åren 1860, 1861 och 1862. Likaledes har Kongl. Maj.-t genom nådigt Bref af den 27 Oktober 1859 tilldelat brukare och lägenhetsinnehafvare i Sjögestads socken 280 R;dr R:mt såsom ersättning för liden skada å skörd. Odling af vya sädesslag har icke allmänneligare blifvit försökt. Trädgårdsskötseln och fruktträdsodlingen befinna sig i allmänhet på en låg ståndpunkt, derifrån endast förhållandet vid några större egendomar utgör undantag; men till desammas upphjelpande är bildad en trädgårdsförening, af hvars verksamhet intresset för trädgårdsskötseln helt visst kommer att allmännare spridas.
Beklädnads-direktionerna ansetts kunna utan olägenhet eller äfventyr för beklädnadsfondens bestånd vidkännas de i följd af småpersedlarnes öfverlätande till underhåll af manskapet direktionerna tillskyndade högre slitningskostnader; men enär sedermera, i anseende till den tillökning i exercistiden, som för indelta regementen och korpser genom Kongl. Maj:ts förnyade nådiga reglemente af den 14 September 1858 blifvit föreskrifven, slitningen af regementenas materiel, både den, som af Beklädnads-direktionerna och den som af Kongl. Krigs-kollegium underhålles, blifvit betydligen ökad, utan att motsvarande anslagstillökning kommit Beklädnads-direktionerna eller Kongl. Kollegium tillgodo, hade ock Kollegium varit betänkt att framställa förslag till förekommande, såyidt ske kunde, deraf att tillgångarne för ifrågavarande materiels underhåll skulle blifva Stats-Utskottets Utlåtande N:o 157. 15 alltför otillräckliga, och hade Kongl. Kollegium uti sin i ämnet aflätna underdåniga skrifvelse af den 24 Mars 1859, i fråga örn slitningsersättning vid sådana kommenderingar pä längre tid än en månad, sorn inom eller utom regementenas ständ utgöras och ej kunde hänföras till vanliga möten elier förefallande kommenderingar, föreslagit, att vid kommenderingar till militärtjenstgöring, fångbevakning och fångbetäckning, ersättning för beklädnadspersedlarnes slitning måtte få utgå och beräknas för hela kommenderingstiden eller från och med den dag, då truppen från kompanisamlingsplatsen uppbryter till och med dagen för återkomsten elit; att vid kommenderingar till arbeten, vare sig för
Är Skriften brottslig ester det Lagens rum aklagaren äberopat? Och mä Nämnden, sedan Domstolens Ordförande och Ledamöter afträdt, icke ätstiljas innan minst twätredjedelar, igenom med slutna sedlar anstäld omröstning, förenat sig att med kTlej eller Ila beswara den af Domaren framstälde staga, hmuwida den anklagade är brottslig eller ej S 7§y Den ss Ju ni k. c:s I anledning deraf, stall, efter inhcimad underrättelse om Nämndens åtgärd, Domstolen ofördröjeligen för Parterne afkunna Utstag med tillägg, antingen af den bestraffning hwartill den brottslige sid styldig gjort, eller af den upprättelse, hwartill den offyltigt anklagade kan berättigad anses» A hän^lse Iiiryq 5;o Förbrytelser emot denna Lag !^V"mck"k-tka^ptaga§, i Stockholm widKämnersmement, ' ^Rätterne. men i alia andra Skader, tvid RadstufwmRätten, i den Stad Boktryckeriet, ifrån hwilket den Dagade Sk ilten utkommit, anlagdt ar, eller p i sätt §- r innehaller, wid an läagandct anmäldt blifwik, Academiernes Jurisdietions-xätt, enligt deras Constitutioner, dock oförkränkt» Stamningstid ware i allt sall, chwad Tryckeriet innom, eller, pa sätt nyssnämnde §. utstakar, utom Staden äp beläget, enahanda, och förhalles dermed, som om Slämr.ingskid i Staden Lag säger, kloo star fraga om B ktrockares eller Författares af en tlvckt Skrift tilltalande eller hörande, böra han eller do, wid sadan Ratt personligen till swars standa, men aknjure i öfrigt deras Nä-tegangs förmoner, enligt allmän Lag och särskilta Författningar, uti allt hwad igenom detta förordnande icke uttryckligen annorlunda stadgadt är. Den sr Juni! 79» 7:0 Finner Hof-Canzlern eller dess Ombud sig befogad, att pa de grunder för qwarstad ä tryckt
Men edor synd, kalfven som I gjort haden, tog jag och brände upp i elde, och slog sönder honom, och sönderstötte, tilldess han vardt stoft; och kastade stoftet i bäcken, som flyter utaf bergena. Sammalunda förtörnaden I ock Herran i Thabeera, och i Massa, och vid de Lustgrifter. Och då Herren sände eder ifrå KadesBarnea, och sade: Går ditupp, och tager landet in, som jag eder gifvit hafver; voren I Herrans edars Guds mun ohörsamme, och trodden icke på honom, och lydden icke hans röst; Ty I hafven varit Herranom ohörsamme, så länge som jag eder känt hafver. Då föll jag neder för Herran fyratio dagar, och fyratio nätter, som jag der låg; ty Herren sade, att han ville förgöra eder. Men jag bad Herran, och sade: Herre, Herre, förderfva icke ditt folk och din arfvedel, hvilket du genom dina stora magt förlossat, och med mägtiga hand utur Egypten fört hafver. Kom ihåg dina tjenare Abraham, Isaac och Jacob; se icke på detta folkets hårdhet, och detta folkets ogudaktighet och synd; Att det landet, der du oss utfört hafver, icke skall säga: Herren kunde icke föra dem uti det land, som han dem lofvat hade, och hafver fördenskull fört dem derut, att han var vred på dem, att han skulle dräpa dem i öknene. Förty de äro ditt folk, och din arfvedel, som du med dine stora magt, och med din uträckta arm, utfört hafver. På samma tiden sade Herren till mig: Uthugg dig två stentaflor såsom de första, och kom till mig på berget, och gör dig en ark af trä; Så vill jag skrifva på taflorna de ord, som på de första voro, hvilka du sönderslagit hafver; och du skall lägga dem i arken. Så gjorde jag då en ark af furoträ, och uthögg två stentaflor, sådana som de första voro, och gick upp på berget, och hade de två taflorna i mina händer.
Voteringen häröfver utföll med Femtiotvå Ja, och Tjugusju Nej. Sjunde Koterings propositionen : fSe Memorialet N:o io5.} Den, snm till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag godkänner, dels det i Conslilulions-Utskotlets Memorial N:is 38 och 63 framslälda lörslag om Riksdags-Ordningens upphäfvande, dels deri uti samma Utskotts Memorial N:o 85 föreslagna Val-lag, dels de uti samma Utskotts Memorial K:o 68 innefattade förslag örn ändringar och tillägg uti Regerings-Formen, Successions-Ordningen och Tryckfrihels-Förordningen , de i Memorialet N:o 68 innefattade förslag likväl med, ej mindre de uti Constitutions-Utskoltels Memorial N:o 85 föreslagna andiingar, än följande af Bonde-Ståndet fordrade redaction af Regerings-Formen § 49* Riks-för samlin gen sammanträde till Lagtima Riksdag hvart Tredje ån, den första helgfria dag i November månad. Uti Riksdagsbeslutet vid Lagtima Riksdag skall intagas uttrycklig kallelse till den nästinfaliande. Till Urtima Riksdag äge Konungen att, när så nödigt finnes, Riks-församlingen kalla. Ej må Urtima Riksdag fortfara, sedan tid för sammanträds till Lagtima inne är. Och Regerings-Formen § 136. Ej må Riksdag utan Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut kunna, upplösas förr, än Sex månader tiUändagått från den dag, då, vid Lagtima Riksdag, Konungen låtit om Stals-Verkets tillstånd oell behof Riks-församlingen underrätta , eller, vid Urtima Riksdag, Riksförsamlingen af hört den i 64 ,§'■ omförmälda berättelse. Efter nämnde tids förlopp skall Riks-församlingen åtskiljas , så vida icke Konungen och båda Kamrarna, hvar för sig, minst fjorton dagar förut hafva öfver ens kommit om Riksdagens förlängning på bestämd tid.
Der skäres i Förordningens 6 § öfver en kamm arbetsinkomsten af ett bränvinsbränneri och arbetsinkomsten af allmän tjenstebefattning. Men likväl, utan att stöta en sådan i hela Bevillnings-förordningen såsom grundsats rådande konfusionstheori för mycket för hufvudet, bör väl ändå åtminstone någon skilnad göras eller få föreslås emellan bruttobeloppet af tjenstemannens lön på stat, och nettobeloppet af privatmannens arbetsvinst för egen räkning. Affärsmannen eller industri-idkaren uppgifver dock icke såsom beskattningsföremål sjelfva förlagskapitalet, det han för bedrifvandet af sin rörelse behöfver, utan endast den arbetsinkomst eller vinst, han dermed åt sig inbringar. Men tjenstemannens lön är just endast det förlagskapital, han för skötandet af sin tjenst behöfver, och någon penningvinst har han deraf ej att påräkna. Också upptager visst den förre icke såsom arbetsinkomst hvad som vid rörelsens bedrifvande, medelst f rak tumgäl der, betjeningslöner m. m., derifrån afgått, utan skattar blott för den verkliga behållningen, sådan den af hans enskilda lefnadskostnad kan beräknas. Och så borde väl äfven vid tjenstemannalönens taxering ej hela bruttobeloppet upptagas, utan derifrån afråknas, ej blott hvad till biträdens aflöning åtgår, utan äfyen allt hvad af lönen kan anses för tjenstemannens egen person vara i och för tjenstens bestridande behöfligt, så att äfven han blefve blott taxerad för den återstod af lönen, den han, efter afdrag af alla i och för tjenstens bestridande oundgängliga utgifter, kunde anses hafva i behåll, att för hans enskilda högre eller lägre lefnadskostnad användas — såsom ej heller den enskilde husbonden afräknar å tjenarens lön något af hvad denne i klädslitningsarfvode och dylikt har sig Motioner i Preste-Ståndet 1862. N:o 71. 139 i lönekontrakt betingadt.
En fattig gesäll bär en kamrat till grafven, sedan bär han sin mästare till grafven och för en fyrk bär han slutligen än den ena och än den andra och får sig en vaxdukshatt och en svart långkappa och, när han har brådtom, trilla listrullarna ur fickan ... och barnen taga till fötterna och gråta och skrika: Likbärarn, likbärarn! Men fast man kan bli en sådan buse, äro vi lell från begynnelsen af samma deg allihop. Inberätta nu detta ord för ord till kungliga majestät själf ... Nåja, på den tiden var jag ganska färdig i att rita och afteckna. Några dagar före den där trätan med Wachtmeister fick jag därför nådig befallning att taga med mig en annan konstapel, som hette Nils, och inställa mig i förrådskammaren ofvanpå gamla papistkyrkan i det slottstornet som låg åt strömmen. Där skulle vi afteckna en söndrig galeonslykta, efter hvilken änkedrottningen ville låta förfärdiga en ny för sina mälarslupar. När vi så sutto där en dag och dobblade och retades med den spruckna galeonslyktan, som inte håken gitte afrita, kom lusten på mig och jag ropade: – Nils, har du sett någon hund med fem ben? Då Nils ryckte på axlarna, talade jag vidare. – Jag såg nyss en på Järntorget. Fyra ben gick han på och det femte hade han i mun. Nils blef vresig, och för att förarga honom ropade jag ännu högre: – Kvick är du inte. Få se, om du är modig. Jag håller vad om detta tennmått, fylldt med äkta spanskt och med en dukat på botten, att jag vid vårdringningen skall gå ensam genom Gröna gången. Nils svarade: – Jag vet, att när du sätter dig något före, nyttar det till intet att söka draga dig därifrån, och inte vill jag, att du skall akta mig snål om gåfvan. Kära Ekerot, jag håller därför det vad, som du önskar, men jag vill inte inför din gamla mor bära ansvaret, om det sker dig illa. Därför går jag hellre hem till mitt.
Skuld vid årets slut: Rikets Ständers Banks förlag Tillgång vid årets slut: Kassa-behållning . 42,550; 43,850: — llos Dcposilions-A.fdelningen innc ståcnde 5,200: 4,400: — Utestående Ivassa Kreditiv 2,250: 1,7 50: — 50,000 • 50,000 50,000 50,000 C) Belåningen aj Aktier och Publika Papper. Iso. Vid ItaHko-Digkonten i Stockholm. Inkomster: Förskotts-räntor Öfverräntor . Behållen Vinst B:ko R:dr Skuld vid årets slut: Rikets Ständers Banks för belåningen anvisade fond Tillgång vid årets slut: Behållning på räkning i Depositions-Afdelningen . 72,450: — •— Utestående Lån 127,550: — - Balance inom kolumn: Vid Låne-Hnntoret i Götheborg, Inkomster: Omkostnader. 58: 6. — 30: Behållen Vinst B:ko R;dr Skuld vid årets slut: Till Låne-Afdelningen för begagnadt Kreditiv . Balancerad vinst Summa B:ko R:dr Tillgång vid årets slut: Kassa-behållning Hos Depositions-Afdelningen innestående Utestående Lån Summa B:ko R:dr Balance inom kolumn: Osäkra Lånefordringar 3:o. Vid Iiåne-K.ontoret i IVfalmö. Inkomster: Förskotts-räntor Öfverräntor Behållen Vinst B:ko R:dr Skuld vid årets slut: Till Låne-Afdelningen för begagnadt Kreditiv Tillgång vid årets slut: Iso. Banko-Diskonten i Stockholm. 1854 • Inkomster: