Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då motionären i och för verkställigheten af det af honom uppgifna förslaget ansett nödigt, att ”Lön in gsDi rec t i on ern a skola helt och hållet försvinna” och ”att reg: tssk rifva rne skola uppbära arrendemedlen jemte alla öfriga, till den samfällda löningsfonden indragna medel, såsom kronotionde, hem - 212 D e n 3 Mars f. ni. in a n s r M n t o r m. m., men redovisa alltsammans d irecte till Statsverket,” får jag, utan att i ett så vidt omfattande ämne, som det ifrågavarande, nu bestämt fälla ett yttrande, huruvida en sådan åtgärd lämpligast skulle medföra åsyftadt resultat, endast anföra, att genom LöningsDirectionerna, der skicklighet varit förenad med drift hos ledamöterna, manga ganska stora fördelar och mycken ordning i såväl uppbörden somfördelningen af tillgångarna blifvit åstadkomna, och att, om enligt förslaget hela uppbörden öfverlemnas till regttsskrifvaren, fordrar uppbördssättet och redovisningen, då äfven hittills gällande författning om de indelta räntornas uppsägning och lefverering, hvilken närmast förvarat räntegifvares och räntetagares nu ägande ömsesidiga rättigheter, förmodligen skulle upphöra, bestämmanden, som måste blifva föremål för sakkunniga mäns mogna och omsorgsfulla begrundande. I afseende å sjelfva förslaget till ny reglering af det sedan öfver i5o år häfdvunna indelningsverket får jag, som icke vågar anse verkställigheten så enkel som den värda motionären, tillkännagifva min önskan, att ifrågavarande förändring, om den bifalles, må blifva föremål för det noggrannaste öfvervägande, och att den icke må företagas utan väl betänkta förberedelser, på det att den redan svaga löningsforiden ej ytterligare må minskas med för densamma hittills okända utgifter eller afdrag, hvilka, om sådana uppstodo, borde af Statsverket ersättas. Detta är så mycket mera nödigt, som de redan under flera benämningar kända innehållningarna eller afgifterna äro så stora, att netlobeliållningen å de flesta löner är till yttersta grad ringa och knappt lemnar möjlighet till nödtorftig bergning.
Hvad slutligen angår Utsk:s yttrande att »om genom någon förändring inom den Kongl, familjen anslagsbehofvet förminskas, skulle, derest ifrågavarande förslag antages, berörde omständighet icke föranleda till någon jemkning af anslagssumman, utan denna ändock förblifva oförändrad;» så finner jag för min del denna invändning icke förtjena afseende, enär fasthållandet af en princip alltid måste vara mera värdt än några tusen R:dr. Dessutom behöfva vi blott kasta en blick på förhållandet vid de föregående Riksdagarne för att finna att ett anslag, som å Konungens hofhållnings titel blifvit beviljad, väl kan ökas, men aldrig förminskas. Jag får på grund af hvad jag nu haft äran anföra, anhålla att, i enlighet med min motion, de anslag å Usta IIufvudTiteln, hvilka icke tillhöra »de Kongl. Slotten» samt H. K. H. Kronprinoch H. M. Enke Drottningen, måtte föras under en gemensam rubrik af Konungens Hofhållningssumma. Den 21 Mars f. m. 217 Hr von Knorring, Erik Oscar: Det är i sanning med ovilja sorn jag begärt ordet, ty under stundom kail det vara bättre att låta anmärkningar af sådan beskaffenhet som de, hvilka nu framkommit, passera obesvarade. Du etnellerid dessa anmärkningar möjligen kunna inverka på lt. o. Ad:s blifvande beslut i frågan, anhåller jag att i motsats till de föregående talarne få lemna några uplysuingar, som jag hoppas måtte föranleda ett annat resultat, än det af dem åsyftade. Gr. Anckarsvärd har redan upläst motiverna så väl lör de i ämnet väckta motioner som för Utsk:s afstyrkande derå. Det kan således vara obehöfligt att vidare fästa upmärksamheten vid de sednare. Jag medgifver visserligen, att äfven andra skäl hade kunnat anföras lör Utsk:s mening; men i en sak af den beskaffenhet som denna bör man hålla Utsk. räkning för att det icke vidlyftigare inlåtit sig i ämnet. Gr. Ankarsvärd säger, att de skäl Utsk. anfört skulle vara svaga.
Sedan Rikets Ständer, vid sednaste Riksdag, med bifall till Banko-Utskottets under N:o 26 afgifna utlåtande öfver f. d. Handlanden J. N. Petterssons ansökning om eftergift af upplupna öfverräntan å 2:ne hos Rikets Ständers LåneKontor i (lötheborg upptagna och år 1843 till betalning förfallna Ilandels-Diskontlån beslutat, att af denna öfverränta, utgörande tillsammans R:dr 4,093: 18 sk. 9 rst. B:ko, halfva beloppet finge Pettersson eftergifvas, med vilkor, att BankO-Utskottels Utlåtande N:o 6. att han till Låne-Kontoret inbetalade andra hälften inom 1855 års utgång, så har Direktionen öfver nämnda Låne-Kontor, vid innevarande Riksdags början, under anmälan, att någon inbetalning i anledning af detta beslut icke till LåneKontoret ingått, uppå anförda skäl hemställt, att berörda räntebelopp må från Låne-Kontorets räkenskaper helt och hållet afskrifvas. Beträffande ofvannämnda lån, hvaraf det ena å 10,000 R:dr utgått till förra Grosshandelsbolaget Paul Melin & Son, mot hypothek af ofvanbemälde Petterssons revers, försedd med borgen af Handlanden Simson Kock, och det andra å 7,000 K:dr, upptaget af Pettersson, mot hypothek af Landtbrukaren J. P. Wedelins revers, med borgen af Paul Melin &
Stne er disse Huses ”point faible”, tili der lioves Indsiddere, da Familien selv ikke beluiver den, og desse Lejere ere oftest daarlige Subjecter, som bidrage til al demoralisere Familien. Til liver eller hverandeil Lejlighed er et lille Gaardsrum med Locum og Post saaledes anlagte midt i Skillerummene, at Nabogaarderne kunne havé dem tillfselleds. Der hörer ikke stor Phantasie til at udkaste Billedet af en saadan Lejlighed og Alenmaalet, Vierelserne skulle indtage, kan man ogsaa let slntte sig til lignende Boliger, men liclt Ziirligere, ere indreltede paa Christianshavn lige ved Langebroe af en forhevaerende Reberbäiie, og ere meget sögte endagsaae af saakaldte bedre Folk, hvis Evile ikke strsekke til dyrere Lejligheder med 30, 40, 50 r:dr dal Dansk i aarlig, eftersom der findes 2 eller flere Vserelser. Men saadanne Huse kunne ikkun benyttes livor Grunden ikke er kostbar og egne sig altsaa neppe til Opförelse i en Stad, liver Grundskatten spiller en betydlig Rolle i Skatternes Regulering, som i Almindelighed rette sig efter denne. Grund och Tag bave 1 Etages och 4 Etages Bygninger tilfadleds, og man faaer vist! lettere ojemedet opnaaet ved större Bygninger end ved mindre. 1 den Nordlige Deel af Kjöbenhavn existere flere saadanne store kasserner, Ilvor mångfaldige Arbeidsfamilier leve meget godt; de ere 4 Etages, med stort fiel leds Gaardsrum og en Miengde forskjellige Opgange til alle Sider fraa Gaarden, saa at i liver Etage 2 Familier bave deres Indgangdörre vis å vis.
Det var sol, ljus, stilla, leende lycka, söderns fulla glädje i en vrå bakom murar och bygningar, alt hvad som lockade och drog honom att måla på en duk, och öfver muren såg han kronorna på boulevardens träd, öfver hvilkas gröna blad solen göt sin hela ångande hetta. Han drog fram ett staffli från väggen, drack ett par stora glas vatten, som han hämtade ur en brunn på gården, kastade färger och pänslar omkring sig och stälde sig framför duken. Därefter började han måla med lugna, eftertänksamma pänseldrag, och i hans ansigte låg ett uttryck af spänning, blandadt med något af skapandets lycka. Efter en stund slutade han att måla och gick ett par slag i trädgården, som om han känt sig orolig. Han gick in i ateliern, sökte på bordet mellan pänslar och utklämda tuber, och hans ansigte hade ett missnöjdt drag, som gaf det ett skarpt, nästan hårdt uttryck. Slutligen hittade han ett litet paket med tryckt omslag, i hvilket fans en hög svart caporal. Han rullade sig en cigarett, och sedan han rökt några bloss, tog han åter fatt på arbetet. Men han målade icke med samma liflighet som förut, och det hade kommit något nervöst i hans fingrar, när han klämde på tuberna. Med en rörelse, som var honom egen, spottade han flera gånger, under det han stod stilla och jämförde sitt arbete med naturen. Och det var något af återhållen vrede i hans sätt, när han till sist slängde pänseln ifrån sig och stälde staffli och färglåda tillbaka på deras platser. Han hade hungrat många gånger förr, ätit kastanjer på sitt rum och strukit ensam omkring på Paris’ gator, utan att veta, hvart han skulle vända sig, och utan kraft eller lust att arbeta med denna konst, för hvilken han hade lidit i hela sitt lif, altid lidit, aldrig känt någon glädje, annat än när han ensam med naturen och sig själf såg färgerna ordna sig på duken, dessa färger, hvilka altid chokerade och stälde honom på kant med världen, aldeles som om han varit en agitator för nya och våldsamma läror. Det var inte det, som oroade honom.
Utskottets förslag till ändring af ofvanberörde lagrum.” 3:o Af F von Zweigbergk från Skaraborgs Län, som instämt uti hvad Herr Cederschjöld yttrat. Ank. lill Exp. Utsk. den it Maj, kl. 6 e. m. Betänkande öfver väckt motion om ansvars stadgande för inslående af fenster. Herr M. Bagge, har, uti en hos Vällofl. Borgare-Ståndet väckt och till Lag-Utskottet remitterad motion, yrkat, att, enär för fensters inslående, som hörde till de brott, hvilka vore af en vådlig art och svåra att leda i bevis, helst de vanligen föröfvades nattetid, något ansvar ej funnes i allmänna la - Lag-lltskottets Betänkande j N. o fj. l5 gen stadgadt i annan händelse, än den i 28 Cap. 1 §. Missgernings-Balken omförmäldta, att någon deraf ljuter döden; det måtte ansvarspåföljd jemväl blifva utsatt för nämnde förbrytelse, då den sker af öfverdåd eller kittslighet, utan att någon deraf får skada. Utskottet får vördsamt anföra, att föreskriften i 20 Cap. 6 §.
I stöd af nådiga brefvet den 10 December 1816 och det för Kron-Prinsens husar-regemente gällande passevolancekontrakt har hittills från anslaget å 4:de hufvud-titeln tili oförutsedda behof årligen anordnadts, dels ett belopp af 660 j R:dr 40 sk., utgörande skillnaden emellan anslagna rationspriset för de 4 sommar-månaderna Juni med September och det för vanliga tjenstgörings-tiden gällande pris per häst för de till regementets kommendering i Götheborg hörande 1 under-officer och 25 husar-hästar, dels ock hvad till kokved och lägerhalm åt regementet årligen utbetalas efter i markegångspris, med 133 R:dr 16 sk. på förslag, ehuru dessa utgifter visat sig vara ständiga. Då nu Rikets Ständers år 1845 församlade revisorer fästat uppmärksamhet vid detta förhållande, hvilket ock måste erkännas vara mindre rigtigt, anser jag mig böra, lika med Statskontoret, i underdånighet föreslå, det nådig framställning må till Rikets Ständer ske om uppförande under statsanslaget för Kron-Prpisens husar-regemente af nyssbe rörda 2:ne utgifts-poster med tillhopa 794: 8. — såvida icke Rikets Ständer, hvad angår de för godtgörelse af skillnaden emellan de olika rationsprisen belöpande 660 R:dr Transport 75,363: 20. 8. 55 Transport 75,363: 20. 8. 40 sk., skulle finna lämpligare medgifva, att detta belopp må för framtiden få förslagsanslaget för fouragering af värfvade kavalleriets och artilleriets hästar påföras.
U, rörande betalningssättet vid skeende försäljningar af persedlar och effecter för Allmänna Magazins-Inrättningens räkning. N:o 2o3, i anledning af Riksens Höglofiige Ständers Revisorers gjorde hemställan om Räntas erläggande å Förskotter. S. D. Återremitterades i anledning af vid vissa puncter gjorda anmärkningar BancoUtskottcts Betänkande, N:o 63, i afseende Prat Ut dr. d. 3 Nov. 1823, r 2? på Banco DiscontStyrelsens sammansättning, och det reglementariska för samma DiscontVerks Förvaltning. S. D. Vid föredragning af Statsoch EkoliomiUtsvotten under N:o 563 afgifna Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar, vid Utskottens särskildt meddelade Betänkanden, angående understöd af Staten för Höganäs Stenkolsverk, fann PresteStåndet för godt, att med ogillande af samma Utlåtande till alla delar instämma uti Högloll. Ridderskapets och Adelns, enligt ProtocollsUtdrag af den 3 innevarande månad härutinnan vidtagne Beslut. Från Wälloflige BorgareStandet. S. D1 Föredrogos å nyo och biföllos nedannämnde Utlåtanden. Statsoch Bevillnings-Utskottens N:o 564. om Postfrihet för utkommande Tidningar och deras förseende med Chartac Sigillatas Stämpeln. J| Prat, Utdr, d. 6 Nov, jgij. N:o 5^3, om Kort-Stämplingen. Stats* Bevillningsoch Ekonomi-Utskottens N:o i återremitterade frågan om ytter ligare understöd för Nybyggare i de norra orterna. Stats-Utskottets N.*o Syj, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet om General Assislance Contoiret. Banco-Utskottets N:o 63, i fråga om Banco DiscontStyrelsens sammansättning, och det reglementariska för Samma DiscontYerks förvaltning. Lagoch Ekonomi-Utskottens ^•o 2i 5, i väckt fråga om afskaffande af Bergs-fings-Bätter och Bergmästare-Ämbeten.
3:o fjierfoncr, forn angtfvit npttiga uppfinningar, for Den belöning, forn i fåDant affeenDe dtnjutes. 4:o kronans oh Statens jemte anDre till allmänt bel)of anjlagne bpggna* Der, ‘JBerb oh Snrättningar, (>varunDer lifväl icfe md inbegripas fdDane, hvarigenom f)preS'meDcl eller annan infomft till enjfilDe perfonerS eller Sorpo* rationerS förmån iitfpta; Den Del af ©täDerneS jorD, hvaraf infomflen är arn fägen till aflöning dt De ©täDerneS ^jettfemän, l)Vtlfa till bevillning för Deras löneänfomfi fjelfve taperaS; ©ifriets oh ©ocfensSföagajiner, boftällSljuS oh fdDane ^>uS i ©täberne od) pd SanDet, forn begagnas till bofället! för barm* hertighetS*inrättningar. 93 5:o dpöganäS StenfolS 6:0 ©boIe*inrättningar för Den affomf, forn De, i följD af gåfva eller tes famente, åtnjuta från jorDsegenDomar på SanDet, få länge Den, för Defe egen» Domars fulla värDe belöpanDe, bevillning af DefammaS egare betalas; Docf att De $jenfemän, hvilba af fåDan affomf njuta lön, böra för Denfamma erlägga bevillning, Då Den öfverfiger 200 fX:Dt, efter faDgaD förvanDlingS*grunD. 7:o ©par*banber, fåfom varanDe af allmän nptta. §. 164. befrielfe från Den bevillning, font af jorD eller egenDottt utgå bör, eger icfe rum utom i De fall, Denna görorDning meDgifver.
Utan att neka en mängd enskilda, isynnerhet fordna, missbruk påstår man, att deraf blifvit dragna allt för hastiga allmänna slutsatser, att, ehuru det i sig sjelf vore önskeligt, att barn intill tretton års ålder, alldeles uteslötos från faktorierna, man likväl å andra sidan måste betänka, att de der bättre använda sin tid, än på gatorna i Glasgow, Leeds eller Manchester, då föräldrarna i alla fall ej kunna se efter dem, – att hvarje arbetare, således äfven barnet, ingalunda verkligen ständigt arbetar under de timmar, som utgöra arbetstiden, utan att det tvertom är machinen, som ständigt arbetar, och endast fordrar eftersyn – att machinarbetet derigenom är lättare, och dageligen blir lättare genom fullkomnandet af mekaniken – att machinernas ständiga arbete under tillsyn af vexlande arbetare, och utan afbrott af väder och vind, ger arbetaren en jemnare förtjenst, och en större, då barnen arbeta tillika med faräldrarna, – att söndagsskolor allt mer inrättas, der barnen få undervisning, – att just i de största faktorierna arbetarne må bäst, och att i allmänhet arbetet hvarken är skadligt för deras hälsa eller förkortar deras lif 70. Åtskilligt af det nu anförda synes ej heller sakna grund. Något innehåller motsatser mot det mångfalldigt å andra sidan bevittnade, som äro svåra att lösa. Man får ihogkomma, att ett mäktigt interesse finnes, som i det längsta förnekat det onda. Likväl kan skäligen antagas, att detta, som nu i mer än trettio år påkallat lagstiftningens uppmärksamhet, också blifvit mildradt. Hufvudfrågan blifver: är den nöd och last, som varit och ännu ej upphört att vara hopade i faktorierna, en nödvändig eller en blott tillfällig och öfvergående följd af machinernas införande? – Hvem skulle ej helst vilja tro det senare? Machinernas uppfinning och fullkomnande äro ju en triumf af menskliga förståndet? Deras närmaste verkan, eller besparing af fysisk menniskokraft, måste äfven ofelbart vara ett godt, då derigenom nytt utrymme beredes åt intelligensens verksamhet. Att det ligger någon ting oemotståndligt i hela riktningen, har ock redan erfarenheten visat.
Då hennes make 1878 dog, befanns boets finansiella tillstånd alldeles undergräfdt, och änkan, redan då hunnen ett godt stycke öfver det gränsskäl, där ålderdomen börjar, måste se sig om efter nya existensmedel. Hon kom då att tänka på de anlag hon hade för såväl ritning som komponering af konstföremål, och af en ren tillfällighet fästes hennes uppmärksamhet på, att dessa anlag, vidare utvecklade och utbildade, kunde tillgodogöras på ett både för henne själf och hennes konstintresserade svenska samtid nytt fält: glasetsningen. fR. j^ALUDAN^lULLER, digt, att frun arrangerar en utställning af sina arbeten. » Ja, en sådan utställning kom ock till verklighet. Lokalen var ett litet mörkt rum vid en af de obetydligare gatorna i Klara-trakten, och den som inom tidningspressen skref den första skildringen däraf, var ännu obetydligare. det var, i förbigående sagdt, nedskrifvaren af dessa enkla rader. , men som denna skildring inflöt i N. Dagl. Allehanda, kom den lilla konstexpositionen att kanske observeras just af de samhällslager, där konstintresse oeh medel till uppmuntran förefunnos. Fru Petersson fick snart åtskilliga beställningar, bl. a. af kommendörkapten Palander å glaspokaler med inetsade figurer och porträtt * från Vega-färden • — ej ens den världsberyktade skeppskatten och dito hunden saknades å dessa konstverk. Prinsessan Eugenie lät göra flere skänker till sina närmaste: en dryckeskanna med glas åt kungen, Med friskt mod och lifligt intresse grep juvelskrin åt drottningen, hertiginnan af Dahon nu först till crayon ' en, och sedan hon larne och kronprinsessan af Danmark, kanmed dess tillhjälp fått form åt både sina. nor med glas åt prinsarne Carl och Eugen. egna fantasier och de mönster, hon å äldre Prinsessan Ebba Bernadotte beställde härom konstverk fann lämpliga att återgifvas, till året ett hälft dussin frukostglas för att förkalkerpapper, asfaltfernissa, vax, fluss-spat, ära sin höga svärmor. saltsyra, fluorammonium, fluorkalcium och Då Christina Nilsson senast var i Stockhvad allt de nu heta, utensilierna till hennes konst.
R:dr utöfver det pröfvade och af regeringen nödigt, ansedda behofvet.» af Riksdagsfullmäktigen Per Persson från Örebro län: »Lika med Kongl. Majit anser jag 1,500 R:dr banko hafva varit för närvarande tillräcklige för universitetsbibliotheket i Upsala; ty genom det beslut Utskottet nu fattat, att föröka detta anslag med 4,500 R:dr, skulle biblioteket erhålla tillsammans 8000 R:dr årligen, och således 1,200 R:dr banko mer än Riksbibliothekct i Stockholm.» Emot 9:de punkten, af Herrar af Puke, F. M. och Bildt D. G., hvilken sednare, såsom sin reservation, upptog Utgifts-afdelningens förslag, så lydande: »Då nu Utskottet går att utlåta sig öfver så väl de af Kongl. Majit som enskilde motionärer i delta ämne gjorde framställningar, får Utskottet till en början erinra, att fråga om understöd för yngre universitels-lärare varit å bane vid föregående riksdagar, då Rikets Ständer väl erkänt billigheten af de i detta hänseende väckte anspråk, men icke kunnat bifalla desamma i anseende till statsverkets knappa tillgångar. Ehuru sålunda för tillfallet undanskjutna, hafva do likväl, grundade uti ett allt mer och mer oafvislig! behof, blifvit ånyo framkallade och tillfredsställandet deraf förbundet med universitetens mest maktpåliggande intresse. Utskottet har ock åt Bih. lill It. St.
Rikets Ständers, angående löneförhöjning för tjenstemännen i de tre lägsta tjenstegraderna. Motion N:o 313. Banko-Utsk. Mern. Nås 44 och 55 samt Utlåt. Banker, enskilde, angående deras ersättande vid oktrojtidens slut af Riksbankens filialbanker. Motion N:o 40. Banko-Utsk. Betänk. Bankoreglementet om ändring i 101 § 2 moni. i afseende på Riksbankens skyldighet att tillhandahålla guld och sifverplantsar mot visst pris, m. m. Motion N;o 8 Banko-Utsk. Utlåt N:o 26. Barn angående förbud mot anställande af s k. auktioner till fattiga barns utackorderande. Motion N:o 298. Allm. Besvoch Ekon-UtskBetänk. Belåning af vissa fastigheter på Gotland, angående grunderna derför i Rikets Ständers Bank, publika verk och inrättningar Motion N:o 94. Sammans. Statsoch Banko-Utsk Utlåt. Berger, A. A., Motion N:o 7, angående upphörande af ordinarie räntan utaf mjöloch sågqvarnar, m m Stats-Utsk. Utlåt N:o 45 Lit. A. R. St. underdån. Skrifv N:o 182. Motion N:o 150, om förändring i grunderna för deltagande i kyrkooch prestgårdsbyggnad äfvensom i prestval. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon -Utsk. Betänk. N:o 12 och Mern N:o 36. Motion N:o 220, angående förändrad bestämmelse i afseende å stämpel pappers-afgift för bouppteckningar. Bevilln-Utsk. Betänk. N:o 7 och Mern. St. underdån. Skrifv. N:o 135. Motion N:o 249. om anslag dels till anläggning af båtled mellan sjöarne Kläggen, _ Flaten och Kilen i Fryksdals öfre tingslag, dels till vägbyggnad mellan Östmarks kyrka och Kaikelandstorp eller dess närhet vid Norska gränsen. Stats-Utsk. Utlåt. R. St underdån. Skrifv.
Till godtgörande af kostnaderne för Hennes Maj:t Drottningens Kröning, TrettioEtt Tusen FemHundra (3i,5oo) Riksdaler, hvarå serskild anordning blifvit, genom StatsUtskottet, till Fullmäktige utfärdad. §• 3g. Till Eke-planterings-Hagars anläggning, intill nasta Riksdag, i ett för allt, TjugeFem Tusen (25,000) Riksdaler, att, i mån af behofvet, utgå. Till kostnader för inredningen af de åt Veterinaire-lnrättningen i Stockholm upplåtne, f. d. Magazinslnrättningen tillhörige Byggnader, Fem Tusen (5ooo) Riksdaler. S4i Så väl till fyllande af bristen i Bankens tillgångar mot dess skulder, som för att gifva Banken en grundfond, lemnande garantie för oafbrutna uppfyllandet af dess förbindelser mot egna borgenärer och säkerhet för bedrifvande af dess rörelse, skall StatsVerkets återstående Capital - Skuld till Banken för ( i5 ) 1808 års Krigskostnader m. m., utgörande, efter 1828 ars Bokslut, Fyra Millioner, FyraHundraEtt Tusen, FyraHundraTrettioTvå (4,4oi,432) Riksdaler, Tretton (i3) Skillingar 2 r:st., på följande sätt, så fort sig göra låter, efter Riksdagens slut, Banken godtgöras. a) att RiksgäldsContoiret, å Rikets Ständers vägnar, utfärdar Förskrifningar, stälde till Banken eller Ordres, å minst Tio Tusen (10,000) Riksdaler hvardera, till ett sammanlagdt belopp af Fyra Millioner, FyrallundraTusen (4,4oo,ooo) Riksdaler Banco, skolandes dessa Förbindelser ställas på betalning af allenast
Atting. Lotta. X X. Pappstrut s å s o m papperskorg. Lotta. Jcntis. (Forts.) Hvad klär en rödhårig? S ä l brunt såsom mörkaste färgton, rödt hår såsom den ljusaste, jacka och klädningens garnityr såsom en öfvergång i ljusare b r u n t v e r k a öfverraskande g y n s a m t. Iduns månadsrevy. Vi tvifla för v å r del. Så k u n n a tider och seder vexla, — m e n så äro våra dagars preussare också inga hellener. J o h n Bull å sin sida håller Emil Sccnsén. Säiånotiser från kvinnovärlden. Kvinliga stenograf er i Finland. En medlem af Stenografiska föreningen i Helsingfors. Kull o c h E. L a g e r g r e n. Literatur. En välkommen handbok. för e n h v a r vän af de nu så m o d e r n a, vackra k o n s t v ä f n a d e r n a i allmogestil (specielt skånsk) blir helt visst ett prydligt litet arbete, som helt nyligen utgifvits på Ph. Lindstedts univ. bokhandels förlag i L u n d af Maria Collin u n d e r t i t e l: Skånsk konslväfnad i allmogestil med beskrijningar och talrika mönster. Det nu föreliggande arbetet synes y p p e r l i g t fylla sin uppgift att gifva l e d n i n g såväl vid p l a n l ä g g n i n g e n och valet af färger till dylik väfnad som vid själfva utförandet af de olika väfnadsslagen: R o s e n g å n g, skälblad eller » opphemta », Krabbasnår, Dukagångssnår, Munkabälte, R ö d l a k a n eller » halfgobelin » och Flossa. En hel del klara och väl utförda planscher i färgtryck med mönsterprof m. m.