Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r ännu icke lättat deras beslut uti den i motionen omhandlade frågan, och motionen ej heller kunde anses vara omedelbart föranledd af redan uptagna ärenden, då dermed väl måste förstås att ett ärende skall vara af R. 8t:r behandladt, som icke kan befordras till verkställighet, utan att utväg dertill genom ny motion beredes. Då härefter Hr Frih. o. Ord fidén hemstälde om R. o. Ådj ansåge Hr Cederschiölds ifrågavide motion böra läggas till handlingarne, blef denna propos. med Ja besvarad. Föredrogs Hr Cederschiölds, Gustaf, den 7 dennes f. m. på bordet lagda motion, att LagUtsk. måtte berättigas och upmanas att för snart afslutande af de på dess handläggning beroende ärenden föröka sin nuv:de kansli-personal, samt att det eller de RiksSt., som sådant behöfva eller önska måtte få antaga flere protisförande m. m. Frih. Cederström, Rudolf; Enl. gällande föreskrifter är det icke lofligt, att sammanblanda flera ämnen i samma motion; men sådant har skett i den nu förevide. För det andra anser jag icke någon laglig anledn. finnas för motionens väckande, enär moIX H. SO 468 De n 11 NoTembef. tionären, derest hail i början af Riksdagen hade föreslagit något sådant som nu, skulle likaväl då som nu, eller rättare sagdt vida bättre än nu, kunnat vinna sitt mål, ty Utskin ega att begära det kansli-biträde, de behöfva; men tarfva de förstärkning, må de anmäla sådant hos RiksStm. Det har således enl. min tanke icke varit tillständigt, att nu, uti en enskild motion väcka förslag derom: jag säger detta i den mening, att jag anser motionären icke berättigad till sitt förslag. Det står visserligen hvar och en fritt, att i motionsväg framställa hvad han behagar; men icke så, att, utan något lagligen förbindande skäl, bringa Ståndet derhän att åt en för sent väckt eller eljest icke fullt lagenlig motion bevilja remiss. Det måste vara angeläget, att ärendena behandlas väl, framför att det sker fort: jag anhåller jemväl af detta skäl att remiss af motionen måtte vägras.
Enligt hvad protokollerna för öfrigt utvisa, hafva Fullmäktige, angående de för att vid instundande Riksdag kunna meddela Piikets Ständer fu 11- aterstaende gtänclign och tillförlitliga upplysningar i afseende på de åtgärder, sorn beskaffenhet, för Diskont-utredningens fullkomliga af slutande erfordras, gått i förfall - — 91 — ning om infordrandet af uppgifter och yttranden angående beskaffenheten af hvar och en i f. d. filial-Diskonternas räkenskaper ännu upptagen fordran samt hvarje sådan fordrans, genom anstäldt kraf eller i laga ordning skedd anmälan, hittills bibehållna gällande egenskap emot vederbörande gäldenärer och löftesmän eller deras rättsinnehafvare. Slutligen och enär Revisorerne funnit, att Fullmäktige i RiksDecharge. gälds-Kontoret, med undantag af hvad här ofvan anmärkt blifvit, vid alla sina åtgärder, med fullkomligt nit och ospard möda uppfyllt de af Rikets Ständer dem lemnade föreskrifter, tillstyrka Revisorerne, att Fullmäktige mä erhålla decharge för den tid , hvilken den 1111 fulländade granskningen omfattat. För alla i delina Berättelse förekommande uffer-uppgifter ansvaZiffer-uppgif rar den Sekreterare, som under granskningen af Riksgälds-Kontorets terna, förvaltning och räkenskaper varit hos Revisorerne anställd. Stockholm den 13 November 1847. På Höglofl. Ridderskapet och Adelns vägnar: G. LAGERBJELKE. AXEL RAPPE. LEONNARD FR. RÄÄF. FREDRIC AMINOFF. J. A. GRIPENSTEDT. A. RÅFELT. På Högvördiga Preste-Ståndets vägnar: NILS LINDGREN. C. G. BERLIN. A. P. TRANEUS ANDERS SANDBERG. A. UNGER. JOIL NORRMANN. På Vällofl. Borgare-Ståndets vägnar: REINH. REUSEL. A. V. BJÖRCK.
JV2 65, i anledning af väckt motion om förbud för fattigvårds—styrelserna att utackordera fattiga barn genom entreprenadauktion. Bifölls. M 66, i anledning af väckta motioner angående ändringar och tillägg i nu gällande stadganden om fattigvården i riket. Bifölls. M 67, i anledning af väckt motion om inrättande af ett Ofverkonsistorium. Bifölls. JY2 68, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Förordningen den 12 Januari 1855, angående Svenska jerneffekters stämpling. Bifölls. M 69, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande M 19. Lades till handlingarne. M 70, i anledning af väckt motion i fråga om utfärdande af en författning, angående försäljning af maltdrycker, kaffe och tbe samt andra icke sprithaltiga drycker. Bifölls. Frän Vallofl. Borgare-Stdndel. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Stats-Utskottet följande Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner: l:o om anvisande för fyra år af ett fyllnadsanslag till Kongl. Maj:ts hofhållning; - Prot.-Utdrag den 11 Februari 1803. 223 2:o om upplåtande af en del utaf slottsträdgården i Halmstad till tomt för ny elementarläroverksbvggnad derstädes; 3:o angående upplåtelse till Wenersborgs stad af en Kronan tillhörig tomt derstädes; 4:o om beviljande af anslag till inköp för Statens räkning af en del utaf den Kammarherren m. m. G. D. Lorichs i lifstiden tillhöriga samling af mynt och medaljer; och 5:o angående ersättningsanslag för upphörd dagsverksskyldighet till åtskilliga militieboställen. S. D. Föredrogos ånyo följande Kongl. Maj:ls nådiga Skrivelser till Rikets Ständer: l:o i fråga om statsbidrag till kanalisering af Lule eif, till beredande af får» led förbi Hedensoch Edsforssarne derstädes.
Låt rullarne ligga en halftimme, häng upp plaggen och stryk, innan de blifvit riktigt torra. De få öre, som Sunlight-Tvål till en tvätt kostar mera än andra tvålsorter, äro väl använda. Edra kläder och händer fara icke illa och om kläderna få ligga intvålade en stund, är halfva arbetet gjordt. Se till att Tvålen är stämplad Sunlight Soap L e v e r B r o s. Ltd Port Sunlight och refusera tvålar, som äro lika bra, ty sådana finnas icke. Gust. Carlsson &amp; C:o VASAGATAN 5 * STOCKHOLM Qasmotorer. fotogenMOTORER, MOTOROLJA; DAWSONGASVERK u t f ö r a k o m HANDELS-SKOLA, 16 Stortorget 16 Försälja från lager och på kort leveranstid CROSSLEY— Smedinan den ä l d r e s STOCKHOLM - Telef. PRISLISTA gratis från I e t t a P motoranläggningar %. £em8e med Dawsongas för fabriker, elektriska belysningsoch kraftstationer; (gonsf. \ fiff fitfftga priser oc0 ferm expeöifion. * • och kvinnl-, mottagas alla tiNORTHder. Bref besvaras med omgå- ende. SKRIFMASKINER ... OBS.! Mest hända lär erHandelsT I L L J U L E N: LANTERNOR h SCIOPTIKON BILDER. H RIKASTE LAGE! BILLIGASTE PRISER werk. Småiandsgatan 51 B, P.Tii. Bjorstedt, Handelslärare STOCKHOLM. o. Kaltigraf. 36 S V E N SCHOLANDER. B r u n k e b. - t o r g 14. FOTOGRAFISKT MAGASIN FlöFHS Afsedd att i sin mån motarbeta detta onda är V a n H o u t e n ^ oh Toilettmedel C. F. ».
Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot Konstitutions-Utskottets yttrande; hvile detsamma såsom ett Riksens Ständers Utlåtande, hvaröfver först vid N:o 1. Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas Riksdags-Ordningen föreskrifves. (Det derefter följande skulle utgå). KonstitutionsUIsko t tets Memorial, N:o 4. nästa Riksdag, och då endast med »fa eller BfeK skall kunna beslutas, och galle då föreskriften i 75 § Riksdags-Ordningen. Göras åter i Riks-Ståndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar; blifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Iionstitutions-Utskottet hänvisade. Utskottet åligge då, att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett heltutlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmäla. Förena sig derefter samtliga Riks-Stånden om ett enahanda utlåtande, hvile det till slutligt antagande eller förkastande på tid och sätt, som ofvan föreskrifna äro. Blifva åter något Stånds tankar i någon eller några delar skiljaktiga från de öfrigas, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar; varde Konstitutions-Ulskottet, genom val af Riks-Ståndens Plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af Tjugu personer af hvarje Stånd, hvilka, genom samfäld omröstning, skiljaktigheterna förena, och det dymedelst fullständigt beredda utlåtande hvile sedan till Riksens Ständers afgörande, som ofvan sagdt är. § 81. Denna Regerings-Form samt Rikets öfDenna Regerings-Form samt Rikets Öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller riga Grundlagar kunna icke ändras eller UPP - Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. upphäfvas, utan genom Konungens oell alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.
L — 4 1 54 — b. 18 Febr. b. 11 Febr. b. 18 Febr. b. 15 Febr. 205 6 Helgonsky Iden, om förändradt användande inom vissa församlingar af Lunds stift och provinsen Halland af — 8 — 180 — a. 28 Sept. a. 26 Sept. b. 25 Sept. b. 26 Sept. » om klockar-lägenheternas i Skåne befrielse från erläggande af den s. k — 4 1 153 — b. 15 Aug. b. 15 Aug. b. 15 Aug. g. 15 Aug. — 31 — H. Helsingborgs hamn, oni ett län af 23,000 R:dr till utvidgning och förbättring af Helsingborgs Läroverks-by ggnad, se läroverks-byggnad. Helsinglands Norra Domsaga, om inköpande af boställe åt Häradshöfdingen i Ilelsovården, förslag till ordnande af den civila Hemman, angående successions-rätt till de under Bruk skatteköpta Hemmansegare, om skyldighet för, att borthugga skog, som stär för nära grannens åkerjord Hernöklubb, om förläggande till Lungön af den tillämnade fyren å Hernösand, om anslag till Hospitalsbyggnad i, se Hospital. Hernösands Landsbo fdinge-resi denshus, om ytterligare anslag till inlösen m. m. af Hjelm, om pension åt Enkan efter Öfversten C Hofoch Slotts-Staterne, se Statsreglering, Första Hufvud-Titeln. Hofhapellets Pensions-kassa, om upphörande af till, se Pensions-kassor. Hofstall, angående uppbyggnad af nytt I anledning at återremiss . Uofveriskyldigheter, om upphörande af, se Arbetsskyldighet. Holmberg, A. W., se Ackordsanbud. Hospital, om anslag till uppförande i Wexiö, Wadstena och Hernösand af Hospitalet för Sinnessjuka, om anslag till fullbordande af det invid Hufvudstaden uppförda . Se b. 30 Juni b. 23 Maj b. 18 Febr. Se Se å. 14 Jan. a. a. 30 Mars Se Åttonde b. 7 Jan.
Vid behandlingen af detta mål hafva förenade Utskotten inhemtat, att Jan Eric Janssons vid nästförflutne Riksdagen yäckte motion, af enahanda syftning, blifvit af Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieU Iskotten afstyrkt i Utlåtande, N:o 7, (5 Sami. 2 Afdeln. 4 Häftet af Bihang till Riks-Ståndens ProtocolF) som af samtlige Riks-Stånden bifölls. Efter behörigt öfvervägande af hvad sålunda blifvit föreslaget, anse sig Utskotten böra anföra, att Utskotten väl erkänna vigten deraf, att lämplige åtgärder vidtagas till rofdjurs utödande, hvarigenom de förluster förelommas, eller åtminstone minskas, som af dem tillfogas landtmannen ; mea att Utskotten icke tro detta ändamål kunna ernås på det af Motionairerne föreslagna sätt. I Utskottens tanka skall ändamålet snarare befordras genom Sevillnitigsoch Occon.-Vtskottets Bet.
När mäktigt lyfts hennes röda ' klot, jublande och andäktigt blicka vi det emot. Fåglar med sånger fylla luften att solen hylla. Se. hur hon stiger där !. Kärlekens dag är när. Grafsiröm. är det här för en liten söt unge? Hvad skall du hafva den till? En börs e l l e r. Men jag tror du läst, så att du blifvit stum. Dn säger ju inte ett ord. » » Hur vill du, att jag skall kunna säga nå- got, när du inte tiger en sekund? Hvad den här lilla mössan beträffar, skall jag begagna den som hårrosett i morgon. Eftersom jag ju icke kan vara med om herrarnes studentfest, har pappa lofvat mig att få bjuda hit Fredrik Nyoander. mina skolkamrater på en » zwyck », som bror Erik sade. Och härmed inviterar jag dig hög tidligt på kaffe och bål, ty det skall blifva riktigt i stil, förstår du. » » Förtjusande! Fä vi röka också? » » Naturligtvis ... den som kan. » » Jo, jag kan draga några drag på en cigarrett, och då luktar det herre så trefligt. » » Jo, du är bra! » » Men låt oss nu sätta oss och tala förE n s t u d i e f ö r I d u n af H. G. stånd, som det anstår kvinnor af vår mognade et var en vacker flicka om aderton år. ålder. Nå, hvad tänker du nu taga dig till? » Ramen ett större rum, sof-, studeroch » Kära Hildur. » mottagningsrum i förening; enkelt, men elegant » Ja, du har ju alltid sagt, att du aldrig möbleradt och fyldt af allt det där, som tillämnar stanna i hemmet och vänta på en man, kännagiver närvaron af en bildad kvinnas som är vår enkla bestämmelse, vi stackars smakfullt ordnande hand. Ett bokskåp med, olärda och osjälfständiga kräk. » som det tycktes, flitigt begagnade böcker intog » Nej, det ämnar jag visst inte, det har du ett framstående rum. I fönstren blommor och rätt i.
blott kan förklaras genom ett ytterst känsligt temperament. Men första intrycket visar sig ej alltid hålla streck, och vi dröja med nöje kvar en stund för a t t göra närmare bekantskap med tv5 så olika koiistnärskyniien soni dessa. Porträttet ä r den genre Mina Rredberg företrädesvis slagit sig på, och de material Iion liärvid använder äro pastellkritorna eller. Portrattniålning ä r en ansvarsfull sak. Det gäller jii oljef~rgen liar a t t s i fördjiipa sig i sin modells karakter, a t t man på duken återger sjalfva den personlighet man har framför sig och ej blott dess yttre ' omhölje, utan a t t d8rför detta sistnlninda far på minsta sätt försummas. Mina Bredberg torde blott till dels uppfylla dessa villkor. E n lefvande karakteristik träder oss till mötes fran hennes dukar, en varm och förstående sj#l vibrerar i hennes penselspets. Så mycket mer måste man då beklaga, a t t hon ej mer är herre öfver uttrycksmedlen; betänkliga teckningsfel vidlåda åtskilliga af hennes arbeten. Och likviil kan fru Bredberg teckna. Har stå vi just inför den o; jäiniihet jag i början omnämnde. l ' vb stf de utställda porträtten,. båda pasteller och portriitt af fru Bredbergs systrar; ' äro helt enkelt förträEliga. Det ena ar endast ett liufviid, soni blidt och älskligt, dessutom delikat till färg och utförande, ler mot osa ur sin ram; det liar varit synligt på någoii iitstallning förut i Stockholm, och nian hterser det ined nöje. Det andra, måladt 1893, visar oss den unga dam, livars intagande byst, ino.dellerad af Walter Runeberg för ett tiotal k sedan, finnes på Nationaliniiseiiin i Stockholm. Den srnätta unga flickan liar mognat till maka och inoder, men fortfarande hvilar. en flickaktig charme öfver liela hennes apparition, sidan den har ter sig för oss. Porträttet ä r 1iAIlet i sobra grh toner, mot hvilka den klara karnationen och det Ijiisa Iihet stå mycket vackert. Ovillkorligen är fru Bredberg lyckligast som pastellist.
En egyptisk man var Hermes Trismegistus, och vi magier, som veta, att denne förvandlade hvad han behagade till guld och ädelstenar, vi förvåna oss ej, då aposteln Paulus talar om Egyptens skatter, eller då resande förtälja om dess pyramider och andra storverk, eller då Plinius beräknar dess städer till ett antal af tjugotusen, eller då Marcellinus häpnar för de ofantliga rikedomar, som Cambyses derifrån bortförde, ty allt detta var en skapelse af Hermetis Trismegisti konst32. Japhets barns arfvedel af kunskaper var ej heller ringa. Den fördelades mellan Zoroasters skattkammare och de Eleusinska mysteriernas. Några mynt af denna skatt föllo i Platos och Aristoteles händer och hafva ur deras genomvandrat Porfyrii, Jamblichi samt de kristne theosofernas och skolasternas. Det är alla dessa kunskaper – Bibelns (nämligen dess innersta hemlighetsfulla mening), kabbalans, samt spillror af den egyptiska, persiska och grekiska visdomens, hvilka samlas och förenas i den lärda magien. Dessa äro min vetenskaps anor. Eger hon icke ett ursprung, ädlare än någon konungaätts? Jag hörde er nämna ett ord om förutsättningslös pröfning af emottagna satser såsom ett vilkor för vetenskapen. Skullen J då verkligen våga förhäfva er till domare öfver allt hvad de bortgångna slägtena trott och tänkt och i heligt arf lemnat åt de efterkommande? Bäfven J ej tillbaka för blotta tanken, att mensklighetens sanningshunger skulle från Adam intill våra dagar stillats med idel villfarelser; att J ären barn, barnbarn och barnbarns-barn af idel dårar, som bundit sin tro, sitt hopp, sin öfvertygelse vid idel lögner? Försöken en sådan gudlös pröfning! Gören det öppet, och theologerna skola bränna eder! Gören det i hemlighet, och J skolen slutligen önska er bålet såsom en befriare från den hemska tomhet en dylik pröfning skulle qvarlemna i eder själ! Nej, magiern tror, lika väl som theologen.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 3 3:o) Enär Chefens för Kommissionens central-byrå aflöning vore bestämd till lägre belopp än lönerna för andra i vigt oell ansvar jemförliga befattningar, har Kongl. Majit begärt, att samma aflöning mätte från 4,500 R:dr höjas till hvad Kongl. Majit uti Sin Proposition vid förra riksdagen föreslog eller 5,000 Ridr. Utskottet, som i allmänhet hyser den åsigt, att tillökning i de vid förra riksdagen bestämda aflöningsbelopp icke bör under närvarande förhållanden medgifvas i andra fall, än då särdeles vigtiga skäl dertill förekomma, men icke funnit sådana omständigheter vara för handen, att en löneförhöjning för nu ifrågavarande befattning kan anses vara företrädesvis af behofvet påkallad, föranlåtes alltså hemställa, att omförmälda nådiga framställning icke inä af Rikets Ständer bifallas. 4:o) Beträffande anslaget för Statistiska Central-byråns ordinarie tjenstemän, har Kongl. Majit, med afseende å hvad Chefen för byrån i underdånighet hemställt rörande fördelen och lämpligheten af gemensamhet i arbete och likhet i aflöningsförmåner för de i byrån anställde tjenstemän föreslagit, att, i stället för de till byråns tre tjenstemän å staten nu uppförda löne]-, en summa, motsvarande dessa löners sammanlagda belopp, eller 9,000 Ridr årligen, må anvisas för att mellan de tre tjenstemänncn lika fördelas; — och innehåller det den Kongl. Propositionen bilagda Stats-Råds-protokoll öfver Civil-ärenden af den 14 Oktober 1859 (pag. 3), att t. f. Chefen för Statistiska Central-byrån, Medicinal-Rådet m. in. Fr. Th.
Utsk:ts hemställan ronde ett tillägg till 2:dra mom:t uti punkten 2, samt förslag till punktens lydelse. Bif öl los. Utsk:ts hemställan ronde punkten 3 och förslag till punktens lydelse. Gr. Mörner: Då detta förslag förra gången förevar, gjorde jag i afs:de på frälse-räntornas förvandling till kapital erinran derom, att om de löstes efter medeimarkegångs-pris, borde detta pris också blifva grunden för deras upskattning. Jag får vid detta mom. göra enahanda erinran, samt anser att det bör ega denna lydelse: »Indelta räntor, om de lösas efter års markegångs-pris, lika som andra i spannmål eller persedlar utgående löner, uptagas till det kontanta belopp, de efter sednast för orten fastställda markegångspris utgöra.» Sedan de löntagare, hvilka ännu äro Berättigade att upsäga de indeldta räntorne till leverering in natura, algått, blir medelmarkegångspriset rätta upskattningsgrunden; men med afs:de på ännu förhanden varande förhållanden tror jag, att en ofullständighet vidlåder detta mom. Gr. Lagerbjelke: Den siste värde talaren har visserligen fullkomligt rätt deruti, att de fleste indelta löner komma efter några år att lösas, icke efter årets markegångspris, utan efter medelmarkegångspris. Men denna anmärkning, så riktig den är, har dock icke tillämpning på detta mom.; den hade det i afs:de 214 Den 22 Augusti e. tn. på frälseräntorna; ty der stod det »års-markegångspris», hvaremot här står »för orten faststäildt markegångspris». Detta kan vara af två slag: det ena årsoch det andra medelmarkegångspris. För orten faststäildt markegångspris passar på båda ställena. Jag kan således icke finna annai: än att förslaget är alldeles riktigt, och finner ingen tvetydighet deruti, utan stadgandet kommer troligen att tillämpas på sätt Gr. Mörner önskar, så vida det blir antaget. Jag anhåller om bifall. Gr. Mörner: Jag vågar tro, att den siste värde talarens framställning icke är fullkomligt riktig.
Alt då förmena deni inträde i RiksSf. n, vore att motarbeta det syfte, sohl Const.Ulsk. åsyftat, jag anser således ordalagen böra blifva: ”Stattrådfets ledamöter äge rätt att jemväl bevista andrå Stånds plena, än der de hafva säte och slämma, för att i öfverlagghingafna deltaga;” och icke såsom här står: ’’i frågor, som röra deras departement, kunna upplysningar meddela.” Den sednare rättelsen härflyter af den första, jag nir föreslagit. Vidare skulle jag tro, lika med åtskillige reservanter, att då det är fråga olli K. propos:r eller skrifvelse!-, så borde contrasignanten icke blott vara berättigad utan äfven pligtig alt vara tillstädes vid öfverläggningen. Jag tror derföre, att det borde heta: ”Då K. propos:r eller skrifvelse!- förekomma, åligge det conlrasignänten att vara tillstädes för att kunna upplysningar meddela. Dock böra desse Statsråds-Iedamöter före beslutens fattande afträda.” Jag anhåller att Hr Frih. o. Landtm, täcktes inhemta, huruvida H. Ståndet skulle anse dessa anmärkn:r förtjena den uppmärksamhet, att Ståndet ville förklara sig deruti instämma. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag instämmer såvida i de erinringar, som af Hr von Hartmansdorff blifvit gjorda emot Coust.Utskts förevar, förslag, som jag tror det Vara ganska oriktigt att utesluta de Statsråd från deltagande i Ståndens öfverläggning»!-, sorn icke äro föredragande. Men jag gör det icke på det skäl, sorn af Hr von Hartmansdorff blifvit frnmsläldt, emedan jag icke kan tänka mig det vara möjligt, att, derföre att en föredragande af ett mål upphör att vara föredragande i samma departement, der det målet skall vidare handläggas, — att, säger jag, en sådan omständighet kan i något fall förändra Regertns åsigt i frågan, och att således icke ganska väl någon ledamot af Statsrådet kan försvara hvad en annan ledamot af sariima Stadsråd föreslagit.
När man ser, hvad som återstår af g:de hufvudtitelns utgifter, som ej kunnat fyllas och som Utsk:s betänk, upptagit, finner man, att åtminstone till nästa riksdag ett ökadt anslag i alla händelser erfordras. Skulle det förslag, Frih Ehrenborgh väckt, vinna R. St:s samtycke, vore det nödvändigt att anslå en särskild fond, hvarpå ingenting annat kunde anvisas, och som utan någon rubbning finge dertill användas. Denna fond borde vara afskiljd frän allt annat; i annat fall vet man, hvilka förändringar tiderna kunna medföra i dispositionen af medlen. Bifall till hvad ytsk. i sitt nu förevarande utlåt föreslagit hindrar således ej den motion, Frih. Ehrenborgh framkastat. Jag ser således icke, att hvarken af Frih. Ehrenborgh eller Frih. Cederström skäl äro anförda emot bifall af utlåt.; ty det skäl, som Frih. Cederström anfört, att R. St. skulle besluta, att hos K. M anhålla om organisation af jordbruksinstitutet, gör intet hinder, enär Utsk. tillstyrkt, att anslaget måtte uppföras på denna titel och anvisas för den ifrågavar. inrättningen, och alt utan R. St:s beslut inga medel å en titel kunna finnas, är äfven af Frih. Cederström säkert erkändt. Då Utsk. förklarat, att dispositionen af medlen skall öfverlemnas åt Konungen, tror jag, att allt, hvad som kan erfordras, är uppfyldt; ty om Konungen ej skulle gilla anslaget, underlåter han att disponera medlen, och då står summan qvar till nästa riksdag. Hvad Frih. Cederström i öfrigt anmärkt, har jag i mitt första yttrande hufvudsakligen besvarat. Beträffande de väganläggningar, som på denna titels anslag skett, så är det icke utan, att ju understundom vägar kunna behöfva anläggas der, hvarest ingen domare kan ålägga någon att upprödja dem. När de gå genom obebodda orter, lärer det vara omöjligt, oeh likväl kunna de der vara nödvändiga, såsom i Jemtland och Wermland. Dessa äro likväl ej militärvägar utan hufvudsakligen för landets ceconomiska nytta. Enligt Frih.