Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sådant må dock icke afhålla mig att vördsamt lemna äfven mitt ringa bidrag till det stora förrådshuset. Ett ämne af så stor och allmän vigt, torde icke kunna skådas från för många sidor; ur massan af olika åsigter, kan den kloke lättast välja det rätta. Det är tillståndet i min hemort, i det fordom välmående Westergöthland, jag går att af hölja: Anser man möjligheten att annu, genom tillgrepp af landtmannens kreatur och husgeråd kunna indrifva kronoutbgorne, såsom ett fyllestgörande bevis på en fortfarande valma - Den 21 Februarii. ga, då är allt tills vidare godt; men man miste väl äfven betrakta svårigheten och följ derne af detta indrifvande: sedan några utjnätniogsauctioner å stället blifvit utlyste, utan «tt någon köpare sig anmält, afföres det utpantade från flera ägare, till ett ställe utom orten, till Tingsstället eller närmsta stad, der bekantskapen och medlidandet icke afhålla egennyttan att begagna den betalandes nöd, der alltså hans eflfecter för en ringa penning afyttras; och der jag af exemplet vet hurustun,. dom en ko säljes för 6 R:dr 3? sk., en dragoxe för 7 R.dr 16 sk., o. s. v, Qm alltså dessa krampaktiga ansträngningar äio den febersjukes af vanmakt efterföljde kraftyttring, icke ett uttryck af helsotillStåndets jämna styrka; om det är de flestes enskildtes individuella välstånd, som sammanlagde utgöra det allmännas, då nödgas jag ined bedröfvelse förklara, att detta allmänna välstånd, efter 3 a 4 års oupphörligt afty-, bande, nu omsider, genom penningebnst, och Jandtrnannavarors vanvärde, är bragt i själtåget.
Att Constitutions-Utskottets 1812 föreslagna förändrade redaction antages; §. 10. Att de åren 1809 och 1812 föreslagna förändringar afslås; §. 11. Att den bibehålles oförändrad; 644 Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 §. 12. Att Borgare-Ståndets år 1809, wid Begerings-formens antagande, gällande gjorda tillägg i denna § godkännes; Men att de år 1812 tillstyrkta förändringar afslås. §. 13. Att förslaget år 1812 till ändring afslås; §. 15. Att den bibehålles oförändrad. §. 16. Att Högw. Preste-Ståndets 1809 förbehållna tillägg afslås; §. 20. Att 1809 och 1812 årens förändringsförslag antages. Att 1809 års 3 :ne särskildta förslag antagas; men 1812 års afslås; §. 29. Att 1809 års, i anledning af Högvörd. Preste-Ståndets förbehåll, inkomna förslag antages; men Hederv. Bonde-Ståndets då äfven gjorda yrkande ogillas; §. 30. Att 1809 års förändrings förslag antagas; §. 34. Att Hederv. Bonde-Ståndets 1809 gjorda förbehåll ej kan till pröfning upptagas; §. 35. Att 1809 års förslag, om tillägg af orden: Agenter för Handeln bifalles, men alla öfriga ifrån denna och 1812 års Riksdag hvilande förslag afslås; §. 38. Att Högv. Preste-Ståndets 1809 gjorda förbehåll och Kongl. Majts Nådiga proposition 1812 afslås. §.§. 39, 40, Att 1812 års Constitutions-Utskotts förslag antagas; §. 41. Beslut förut fattadt. Att Utskottet vid 1809 och 1812 årens Riksdagar föreslagne förändringar antagas, samt hvad Utskottet för öfrigt sig utlåtit, gillas. §.§. 50. 52. Att Högv. Preste-Ståndets — och Hederv.
Fiskeri-stadgan den 29 Juni 1852; N:o 13, i anledning af väckt motion om förändrade föreskrifter i afseende å laxfisket i hafvet utanför Listers härad; N:ö 14, i anledning af föreslagna ändringar i Kongl. Reglementet för skyddskopp-ympningen af den 29 September 1853; N:o 15, i anledning af väckta motioner, om tillstånd att fortsätta auktion å landet sednare på aftonen än genom Kongl. Förordningen den 22 September 1848 är medgifvet; samt N:o 16, i anledning af väckt förslag om förändrade föreskrifter, rörande folkskole-medlens redovisning och aflemnande. S. D. Remitterades till SlatsUtskottet ett den 24 dennes afgifvet och bordlagdt anförande af Grefve Anckarsvärd, Carl Henrik, i fråga om Kongl. Maj:ts nådiga proposition om Stats-verkets tillstånd och behof; tillika med de i anledning af detta anförande afgifna yttranden. Frän Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets följande Betänkanden: N:o 16. Proi.-Utdrag den 28 Januari 1851. 185 N:o 16, i anledning af väckt förslag om förändrade föreskrifter rörande lolkskole-medlens redovisning och aflemnande; N:o 17, i anledning af väckt motion om skyldighet för blifvande civile tjenstemän såväl i Sverige som i Norrige, att examineras uti Unions-rikets statsförfattning samt straffoch privat-rätt; N:o 18, i anledning af väckt motion om förtydligande af stadgandena om boupptecknings upprättande; N:o 19, i anledning af väckt motion om förändrade grunder för beräknande af ersättning vid utmätnings-förrättningar; och N:o 20, i anledning af väckta motioner angående upphörande afhåfgång sarai offeroch kollekt-medels insamlande i kyrkorna m. m. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D.
Det har icke varit min afsigt att förmena Hr Dalman att såsom surrogat lör 6:te punkten framställa ett annat förslag; jag har blott velat bestrida honom att föreslå något, som upphäfver verkau af det vid föregående punkten fattade beslut; och då Hr Dalmans förslag syntes mig innefatta ett uppgifvande af 5:te punkten, kunde jag icke betrakta det annorlunda, än såsom en reservation der - Den u5 Juli f. m. vid. Om jag misstagit mig, står det för min egen räkning. Jag har dock icke velat hindra Hr Dalman att såsom surrogat framställa, livad han föreslagit, helst det heror på R. o. Ad. att antaga eller förkasta detsamma. Men skulle något surrogat behöfvas, så skulle jag icke tveka att lemna mitt bifall till Hr af Ekenstams förslag, såsom det af Gr. Cronhjelm blifvit redigeradt, ehuru jag för min del anser det innefatta en så obetydlig omständighet, att det lämpligen kunde intagas i slutet af utlåt. Hr Dalman: Då Hr v. Troil beskyller mig att hafva missförstått R. o. Ad:s beslut i 5:te punkten, och då han gör det utan allt skäl, kan jag, med viidjande till prot., beskylla honom att icke halva last den 5:te punkten. Han har sagt, att 5:te punkten innefattar rättighet för Bancostyrelsen att köpa silfver, när coursen står vid eller under pari; men så står der ej i 5:te punkten. Tvärtom har BancoUtsk. uti denna punkt endast i allmänhet stadgat rättighet för Bancostyrelsen alt köpa silfver, dervid blott ett maximum blifvit utsatt, hvarutöfver Bancostyrelsen icke finge gå; men uti Gite punkten, sorn ärafslagen, afhandlades just den fråga, som innefattas uti mitt förslag, nemi. frågan, huru
Af nuvarande Riksdags-Ordning synas mig vidare §. 8 §. 63 mom. 3 och ett i §. 33 förekommande tillägg böra öfverflyttas till Regerings-Formen, äfven om man bibehåller hela det Bih. till R. St. Prat. 1840- 3 Sami. 22 Haft., * 5o Bil. till ConstitutiomUtskott c ts Memorial, N:o 58. nuvarande representationssättet. Deremot skulle, i sammanhang med förestående förslag, följande §§. i Regerings-Formen dels alldeles uteslutas, dels ansenligen förkortas, nemligen: §. 56, §. 69, §. 70, §. 71, §. 81, §. 82, §. 83, §. 84, §• s7» §• 97* Jag har ansett den i allmänhet uttryckta lanken, att det förut gällande ej utan serskildta skäl bör rubbas, bär utgöra en tillräcklig redogörelse för min åsigt”. Af Herr Frih erre Tersmeden: ’’I allmänhet delande de åsigter, som legat till grund för Utskottets förslag i denna stora vigtiga samhällsfråga, är det dock tvänne hufvudsakliga punkter, hvaruti jag skiljer mig ifrån Utskottets majoritet, och hvilka jag anser mig i form af reservation böra angifva. Den ena är den af Utskottet antagna bestämmelsen att Riksdags • ni» man ovilkorligen skall väljas genom Elector. Jag anser, att hvarje valberättigad bör, så vidt sig göra låter , lemnäs tillfälle att, på det sätt, honom bäst synes, utse Riksdagsman; och får jag, till stöd för denna min åsigt, åberopa de af Herr Grefve Spens i dess reservation anförda , väl grundade, skäl. Den andra är den utur Norriges Grundlag hemtade bildning afnational-representationen i en Kammare, som för vissa fall bryter sig i tvänne. Erfarenheten har visat, att de fleste länder, som antagit Enkammare-systemet, hafva förr eller senare mast detsamma öfvergifva, och det Republikanska Nord-å.merica har ej ens ansett sig böra införa det.
Det var just där kräftknölen sedermera utvecklade sig hos Alfhild Nu tror också Maria, att hon snart skall dö. Jag är säker på, att det sysselsätter hennes tankar mycket, fastän hon döljer det under ett skenbart lugn. — Jag har sagt henne, att svulsten måste vara en vanlig körtelsvulst. Kräftan i bröstet angriper nästan aldrig en kvinna förr, än hennes blomningstid är förbi men hon tror det visst inte. Hon tänker bestämdt mycket därpå, och det kan befordra utvecklingen af en sjukdom, när inbillningen är stark. Du vet, det finns exalterade människor, som så länge gått och föreställt sig Kristi sår, att de själfve slutligen fått sår alldeles som om spikar genomborrat deras händer och fötter. Någonting liknande kan inträffa, fruktar jag, om hon inte kan förmås att glömma sina sjukdomsgriller.» Medan doktorn talade, kände Eric hur hans kinder och händer blefvo iskalla; det smög sig en kåre längsmed hans ryggrad; den steg uppåt och slutade med en förnimmelse som af en hvirfvelvind kring hjärnan — han ryste till. Han märkte, att han förlorat allt herravälde öfver sig själf, då käkarne plötsligt började hacka emot hvarandra. Vid denna upptäckt reste sig viljan med en kraftansträngning, han bet samman tänderna. Men ännu kände han hur det ryckte i musklerna. Slutligen öppnade han munnen för en fråga: »Är det en kräftsvulst?» Och svaret kom ur mörkret: »Jag vet inte.» »Hvad tror du?» »Ingenting! Sjukdomsfrön ärfvas och utvecklas enligt så dunkla lagar ...» Eric reste sig upp och sade godnatt. Det var bäddadt till honom i gästrummet. Han hade kommit roende till Granudden på förmiddagen, då det var klart; när det blef afton och började dugga, hade han beslutat stanna öfver natten. Inkommen i sitt rum öppnade han båda fönstren. Det ösregnade nu därutanför; det plaskade, plaskade oupphörligt från takrännan; han lyssnade till det entoniga ljudet; och det var som om det döfvat hans medvetande så småningom. Han var så trött, kände sig så rådbråkad till kropp och själ, som om han undergått en svår operation, därvid han måst uppbjuda hela sin viljekraft för att icke duka under för plågorna.
Brefvet den 18 November 1766, af dem icke fick disponeras annorlunda, »än att de af de inflytande medlen blefvo understödda till karleoch häste-munderingars betalande med så stor summa, som Krigs-kollegiurn», under hvilkets förvaltning denna fond stod, »pröfvade vid hvarje sådant tillfälle kunna behöfvas», blifvit, uppå nådig befallning den 6 April 1852 af bemälda kollegium öfverlemnad till direktionen öfver Jemt lands nya roterings-kassa, från hvilken sistnämnde kassa, såsom egande betydliga tillgångar, nu mera, ulan rotehållarnes betungande, utbetalas icke allenast legan, årliga kontanta lönen och servis till manskapet, utan ock, jemlikt 3 § mom. e och f i det för roterings-kassan den 8 Oktober 1831 fastställda reglemente, det beklädnads-bidrag, som af rotehållarne bör erläggas, äfvensom deras andel uti kostnaden för sadel-munderingens anskaffning och underhåll, finner Utskottet, då rotehållarne således åtminstone för närvarande äro befriade från hvarje direkt bidrag till ifrågavarande persedlars anskaffande och underhåll, sigsakna skäl att understödja motionärens framställning, helst om densamma bifölles, antingen en opåräknad årlig inkomst af något mer än 3,500 R:dr komme att tillflyta en kassa, som af ett sådant tillskott icke vore i behof, elier ock en ersättning tilldelas rotehållarne, för hvilken de icke vidkändes någon motsvarande utgift. På dessa skäl och då Kongl. Maj:t icke eller ansett anslag för rote-numren vid Jemtlands hästoch fältjägare-korpser erforderligt, hemställer Utskottet, att förenämnde motion icke må lill någon Rikets Ständers åtgärd för anleda. » af Herr Henschen, L. »Mot ofvanstående förslag till Rikets Ständers beslut har jag mig reserverat på flera grunder, som jag under öfverläggningen i Ut Bih. till R. St.
Hvad åter sjelfva saken beträffar, nekar jag icke, det jag betviflar, att, sedan R. o. Ad. beslutat, att ett val, eller det af comiterade till tryckfrihetens vård skall i morgon företagas, ett annat så på tiden utdragande val, som det ifrågavar., skulle kunna på samma dag verkställas. Jag instämmer derföre uti hvad Frih. Cederström nyss föreslog, alt detta sednare val må försiggå i öfvermorgon, eller nästa Fredag, på hvilken framställning jag anhåller om propos., med begäran, att i sammanhang dermed må afgöras frågan om suppleanternes antal. Ilr Hjerta: Jag utber mig blott att få framställa en erinran vid den protest, Frih. Cederström gjort mot föreställningen, att flera sidor skulle finnas inom R. o. Ad. Med fullkomligt medgifvande af Frih:ns rätt att vindicera Ståndets ensidighet, får jag dock påminna derom, att alla saker kunna. betraktas på flera sidor och åtminstone på två, hvarom denna discussion nogsamt vittnar. Dernäst tager jag mig äfven friheten nämna, i afseende på hvad som blifvit illvändt ang:de valets företagande inom den grundlagsenliga riksdagstiden, — eller, att i sådant fall, äfven valen till fullmäktige i Banken och Riksglcont. bort varit verkställda, — att det ingalunda är deras fel, sorn nu vilja företaga det ifrågavar. valet, att dessa val till bancooch Riksg.cont:s fullmäktige icke redan blifvit verkställda. Man har äfven mycket ordat om bruket vid föregående riksdagar och åberopat bruket derunder, till förmån för uppskof äfven nu. Det må vara, att med detta val uppskjutits under föregående riksdagar, roen förhållandet lärer varit, alt man ej ifrågasatt att verkställa detsamma tidigare än som skett. Nu deremot är förhållandet annorlunda; en del af Huset önskar, att valet måtte företagas i morgon ; denna del har sannolikt mängden af R. o. Ad:s ledamöter på sin sida, då deras yrkande går ut på att verkställa denna förrättning inom den för riksdagens tillvaro grundlagsenliga tiden: hvad är då, som gör att den andra delen af Huset icke kan villfara denna Önskan?
Ständers Allmänna Beswärs och Occonomie-Utskott, i. betänkande af den zo näftlidne Januari', anfört och föreslagit, angående Sillfisket i BohusLans Skärgärd; hwilkct de Respcctive Med-Ständcn wördsamt och wänligcn ffulle härigenom tillkännagiswas. vt ruxra. S. D. Riksens Högloft. Ständers Stats-Utffotts i Memorial af den 16 dennas afgifne utlåtande och förslag, angäende Lön och Resepenningar för Riksens Ständers Justitie Ombudsman samt aflöning för desi nödigblifwande Cancellie och Wakt - Betjening, klef af Borgare-S>ändet gilladt; hwarom underrättelse skulle de Nespeclive Med-Ständcn wördsamt och wänligen härigenom meddelas, vt supr». S. D. Det af Riksens Högloft. Ständers Stats-Utffott, i anledning af detta Ständo NemiA, meddeldte yttrande, i Memorial^af den 17 dennas, angäende förra Kungsgärdet: Ulfsbäck i Smaland, blef af Borgarc-Ständet gilladt; hwilkct wördsamt och wänligen skulle de Respcctive MedStänden tillkannagiswas. vt sus-r-. S. D. Godkände Borgarc-Ständet hwad Riksens Högloft. Ständers Stats-Utllvtt, i Memorial af den 17 dennes, anfört och tillstyrkt, rörande Kongl. Maj ts och Kronans eller de i Staten kallade vublique hus och byggnader, sä i Ståckholm som Landeorterne; hwarom de Respeetive Med-Ständen wördsamt och swanligen ffulle underrättas. vt 8UprS. S. D. Gillade Ständet till alla delar hwad Riksens Högloft.
På samma grund Herr von Hartmansdorff velat förhindra remiss till RiddarhusUtskottet, är det just jag yrkar en sådan. Upplysningarne böra af Utskottet controlleras. En irring skulle annars kunna ske. Factum bör först bestämt utredas, innan man kan yttra sig om påföljden deraf. Undertecknad Riddarhus-Secreterare : Atskillige värde Ledamöter hafva trott, att det af Herr Rosenqvist, uti dess motion, anmärkte oriktiga förfarande vid voteringen deri 18 dennes eftermiddagen skulle hafva bestått deruti, att Ledamöter deltagiti voteringen, hvilka, på grund af skyld - Den 10 Julii. skap, dertill icke ägt rättighet, och man har grundat detta omdöme på innehållet af 38 §. RiddarhusOrdnin gen. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken har dock redan förklarat, att de i Lag bestämde jäfsgrunder borde vika för ordalydelsen i 38 §. RiddårhusOrdningen, hvilken ordalydelse icke uppställer annan grund, än förhållandet af personlig egenskap, och Hans Excellence har i följd deraf ansett nj^ssberörde 38 §. icke kunna på denna votering tillämpas. Denna principfråga, eller huruvida 38 §. bör å nämnde votering tillämpas, eller icke, måste väl först sluteligen afgÖras, innan man företager sig att undersöka, om och hvilka Skyldeman till Konungens Rådgifvare må hafva i voteringen deltagit. Man bör således ej afleda uppmärksamheten från principfrågan, genom framställande af åtskillige andre underordnade, ännu alltför tidigt väckta, frågor. Enär Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken för dess del ej funnit 38 §. tillämplig å närvarande fall; så lärer det, om Ståndets pluralitet deri instämmer, vara alldeles likgiltigt, om 5, io eller 5o af Konungens Rådgifvares Skyldeman deltagit i voteringen. Skulle åter pluraliteten af Ridderskapet och Adeln icke hysa samma åsigt, sorn Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, samt ConstitutionsUtskottct ej eller gilla Hans Den 20 Juli i.
Och delta förebyggande sker derigenom, att en påteckning på skuldebrefvet verkställes; med hvilket stadgande jag tror affärsmän i allmänhetskola blifva nöjde, emedan ovisshet och oreda derigenom undvikas, och säkerhet för dem beredes. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. an såge de gjorde anmärknme föranleda till den ifrågavar:de 18 §:s återremitterande, ropades starka ja, blandade med nej; hvarefter Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna, ali härvid ja varit öfvervägande. § 19- Hr von Hartmansdorff: § 19 lyder i förslaget sålunda: ”Aro flera fastigheter intecknade för samma fordran, utan att uppgifvet är, för huru stor del deraf hvarje fastighet häftar; Den 5 Juli f, m. 483 vare då ansvarigheten för den odelade fordran fastigheterne emellan beräknad efter förhållandet af hvardera fastighetens särskilda värde lill sammanlagda värdet af dem alla”. För min del tror jag, att det nästan vore bättre, att man ej vidare tilläte sådane gemensamma inteckningar. Här är visserligen sagt, att ett visst värde, beräknadt efter taxering, skulle tagas till efterrättelse; men man vet, huruledes visse personer, i beräkning pä större bränvinsbränningseller högre belåningsrätt o. m. d., låta sine egendomar uppskattas lill högre värde, än de verkligen hafva i förhållande lill andra egendomar i orten. Jag tror således, att det vore bättre om man från början stadgade, att när (lere egendomar hädanefter gemensamt intecknas, sä skall bestämdt utsättas för huru stor andel af lånet hvarje hemman häftar. Derigenom skulle de svårigheter undvikas, som nu förekomma, och som eljest äfven hädanefter skulle uppslå, ehuruväl den försigtighet iagttages, som § 20 föreskrifver. Jag hemställer derföre, all § 19 mätte fä följande lydelse: ”Då flere fastigheter intecknas för samma fordran, bör det uppgifvas för huru stor del deraf hvarje fastighet häftar". Och dermed slut. Gr. Sparre:
Fullmägtiges hemställan om afskrifning af möjligen uppkommande defecter i dessa tryckta handlingar. LXYI. B. 69. A. 73. —i öfver väckt motion, att Majoren Friherre G. W. Gripenstjerna mätte, från och med innevarande i83oårs början, å RiksgäldsContorets Stat erhålla en pension af 200 R:dr B:co. LXVI. B. 6g. A. 181. — angående väckt fråga om anslag för utskrifning af manuscript till tryckningen af RiksStåndens Protocoll, samt för correctur-läsning. LXVI. B. 123. A. 168. — öfver väckt motion om anslag för upprättande och tryckning af Register öfver Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1817 och 1818 årens Riksdag, samt för författandet af Register öfver samma Stånds Protocoll vid sistlidne Riksdag. LXVI. B. 123. A. 174. 538 StatsXJtslcottets Betänka uden, Memorialer och ProtocollsUtdrag i följd af skiljaktiga beslut inom RiksStånden, i anledning af Utskottets hemställan i memorial N:o 4*6, angående de jo,ooo R:dr, sorn äro anvisade för KrigsCollegii Departementers materiella behof och krut-tillverknings-kostnaderna. LXVI. B. ia3. A. 126. E. 271. B. 3o2. A. 3 i 8. — med tillägg till Rikets Ständers Reglemente för RiksgäldsContoret, innefattande de serskilda Hufvudgrunder Rikets Ständer fastställt till iakttagande vid verkställigheten af den Uppoch Utlåning, som, till beredande af Låne-understöd för Jordägare, blifvit beslutad, att af RiksgäldsContoret besörjas. LXVI. B. 123. A. 166. — angående 2:ne punkter, som skola införas i Reglementet för RiksgäldsContoret. LXVI. B. 198. A.
RiksgäldsContoiret skall, för att tillhandahålla Kongl. 3\Iaj:t årligen Sjuttio Tusen (70,000) R:dr för KrigsCollegii Departementers materiella behof och Kruttillverkningskostnaderne, intill dess Öfverskotten på StatsVerkets Inkomster från och med år i83o blifva utredde, eller, derest Öfverskotten härtill för något år icke lemna tillgång, desamma genom upplåning anskaffa, med vilkor, att nämnde förskott af de följande årens Öfverskottsmedel skola ersättas. S98- Alla för PiiksgäldsConloirets Ordinarie Behof samt för Statsbristsumman i §§. 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79 och 80 beräknade tillgångar skola insättas å serskild Räkning i VexelBanken och få icke derifrån till andra än förrberörde ändamål disponeras. ( 59 ) 5- 99- För liqviden af Statsbristsuraman och för bestridandet af RiksgäldsContoirets egna Behof, skall RiksgälsContoret vara berättigadt att förskottsvis i Banken uttaga ett belopp af högst En Million R:dr, från den i September det ena året till den sista Junii det påföljande, då Bankens förskott skola vara af inflytande medel ovilkorligen liqviderade. §. IOO. De åt FörsvarsVerket anslagne och i §§. 8i, 82, 83, 84, 85, 86 och 87, upptagne medel insättas, i den mån de blifva disponible, på en serskild Räkning i VexelBanken. De medel, som, enligt §§. 8t, 82 och 83 äro af Allmänna Bevillningen anvisade till FörsvarsVerkets behof, skola inom Junii månads slut till det för hvarje år beräknade beloppet från den Räkning i VexelBanken, hvarå Bevillningsmedlen insättas, öfverflyttas till den serskilde Räkningen för de Extra militaira anslagen.
Direktionen 3 eller 4 olika åsigter förekommit med afseende på ordnande af Riddarhusets gård, så har likväl Utsk:t icke från densamma fått emottaga flere än tvänne förslag, hvaraf det ena omfattade gårdens hägnande medelst ett högt å granitsockel upprest bronseradt jernstaket, gårdsplanens afjemning, grtisning och plantering, samt uppförande af 2:ne mindre prviljonger å tomtens nordvestra och nordöstra hörn, hvaraf den ena skulle inredas till vaktmästareboning och den andra inrymma Riddarhusets vedförråd; och det andra, afseende tvenne flyglars uppförande längs gårdens sidor, vinkelrätt mot Riddarhuset, och hvilka skulle inredas till boningsrum, uthus och magasiner. Hvad nu detta sednare eller större förslaget beträffar, genom hvars antagande en årlig brist af 11,319 rdr skulle uppkomma, så har, så vidt jag kan finna, ingen talat derför. Hvad åter angår det första eller mindre, så skulle, genom dess antagande, likväl en årlig brist af 7,519 rdr uppstå. Om R. o. Ad. fortfarande erlade en kapitationsafgift, beräknad till 12,000 rdr årligen, skulle en årlig behållning af 4,500 rdr uppstå och arnotering af skulden kunna ske på 25 å 30 år. Utsk:t har dock ansett denna kostnad allt för stor, samt att 48,000 rdr för tvenne paviljonger, hvars ändamål endast vore att blifva vedbod och bostad för vaktmästaren, skulle vara bortkastade penningar. Ett tredje förslag, framställdt af Frih. Cederström, har äfven blifvit diskuteradt inom Utsk:t; och skulle jag, i den händelse att R. o. Ad. nu behagade besluta att byggnaderna skola nedrifvas nästa år, vilja öfvergå på reservantens. Frih. Cederströms sida och förorda att platsen endast planernas och planteras samt förses med ett jernstaket, hvilket allt lätteligen skulle kunna utan allt för stor skuldsättning låta realisera sig. Gr. af Ugglas, Ludvig: