Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Länet och hvad belopp rätteligen kan anses hafva varit allmänna medelpriset för samma tid; och derefter inom Mars månads slut förnyad uppgift på prisen under de trenne vintermånaderne, så väl å torgen som isynnerhet i enskilda contract emellan köpare och säljare under vintermarknaderna, eller vid de i orten vanliga afsättningsställen, med afdrag af forlönen för hvad vid aflägse levererings-ställen försäljningspriset anses genom en längre transport hafva öfverstigit det rätta medelpriset, hvilket derföre bör bestämdt antydas; att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sedermera böra för Pröfnings-Comiteen uppgifva dessa sålunda hos Kammar-Collegium anmälde pris, samt deröfver, äfvensom angående förhållandet med prisen under våroch sommarmånaderna, begära Pröfnings-Comiteens utlåtande, med skyldighet för Comiteen att sedermera bestämdt till Protocollet yttra dess tanka öfver Läns-Styrelsens förbe - Kongl. Mcij:ts Nåd. Proposition N:o 56. rörde upjrgifter samt livad rätteligen må anses hafva varit det allmänna medelpriset vid afradstiden den 25 Februarii; — att Kongl. Majlis Befallningshafvande derefter skola ega att inom September månads slut dermed inkomma till Kammar-Collegium, som det sedermera åligger, att resultatet deraf hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla. I följd häraf har ock Kammar-Collegium, uti skrifvelse af den 24 sistlidne Januarii, till Kongl. Majit öfverlemnat fullständiga handlingar rörande prisförhållandena under de 3 åren i83i, i832 och 1833 jemte sammandrag, utvisande resultatet af uppgifterna för hvarje af dessa år, äfvensom en serskildt för år 1831 upprättad Tabell, deri upptages de medelpris å spanmål och öfrige räntepersedlar, som Pröfnings-Comiteerne inom de Län, der hvarje sådan persedel i markegångs-taxan förekommer, ansett böra tagas i beräkning vid en markegångssättning för fem år.
S:a R:dr 16,000. —- — hvarjemte af anslaget 2,811 R:dr 26 sk. 8 r:st. till Nådegåfvor blifvit utbetalde 2,202 R:dr 10 sk. 8 r:st. och i följd deraf 609 R:dr 16 sk. blifvit innestående, äfven till redovisning nästföljande år. 18 C *38 ) Emot beskaffenheten af Räkenskapéme, som dock ännu icke undergått den vanliga Revisionen i Kongl. KammarRätten, har någon anmärkning icke egt rum. Salpeter-Fo uden. För den under serskilde Committerades för Rikets Salpeter-ärender förvaltning ställda Fond, hafva räkenskaper med tillhörande verificationer och öfrige handlingar likaledes för åren 1827 och 1828 blifvit till Revisorerne öfverlemnade. Af desse, i Kongl. KammarRättcn ännu icke granskade, räkenskaper har inhämtats: För år 1827. att från år 1826 balanceras Fondens Fordringar med 474,864: 44-I0» att Uppbörden år 1827 utgjorde: Lösen för Salpetergärd, som ej blifvit in natura lef vererad 114,480: 34- 7. Lega för begagnandet af Kronans Salpeter-sjudnings-Pannor 60: 18.— Räntemedel 18,582. Observationsmedel 79: — 3. Tillkommen uppbörd från föregående åren ; * -1’476—8: 4-154,478: 33. 2. samt att till år 1828 balanceras: Deremot, från år 1826, Fondens skulder balanceras med £1,005: 12.10. Utgifterna år 1827 voro: Pensioner och Gralialer . Undervisningskostnader Gratificationer Käril, Spik, Segelgarn och Lack m. m till förvarande af lefvererad Salpeter Uppbördskostnader Transportkostnader. Balance från år 1827, Behållningar och Fordringar Uppbörden år 1828:
Enligt hvad Utskottet i Betänkandet N:o 25 redan anmält, hafva, uti väckta och till Utskottet remitterade motioner, Friherre von Schwerin, C. J. och Herr Akerman, F. framställt förslag om åtskilliga förändringar i de grunder, hvarpå Riks-bankens hela organisation för närvarande skulle uteslutande förbehålla sig ordnandet och utöfningen af Bankens förvaltning, utan lemna enskilde personer tillfälle att såsom delegare i Banken ingå; att den i grundlagen för Banken bestämda Styrelse af 12 Fullmägtige väl borde fortfarande bibehållas, hufvudsakligen för bevarande af den säkerhet, hvarom Rikets Ständer egde tillförsäkra sig med anledning af deras för Banken ingångna garanti, men att Banko-verkets direkta förvaltning skulle uppdragas åt en Direktion, bestående af en Ordförande, utsedd af Kongl. Majit, samt ledamöter, valde dels af Rikets Ständer eller deras Fullmägtige, dels af de enskilde aktie-egarne; att i sammanhang härmed en del af Bankens utlåningar skulle från densamma afskiljas och att jemväl i öfrigt vissa reformer borde vidtagas i Bankens närvarande funktioner, såsom icke blott Låneutan äfven Depositionsoch Vexel-bank. Med anledning häraf förklarade Utskottet i sitt ofvannämnda Betänkande, bland annat, att Utskottet, innan det yttrade sig öfver de vigtiga frågor, som dessa motioner innefatta, ansåg nödigt afvakta det förslag till Riks-bankens ombildning och dermed gemenskap egande förhållanden, sora, enligt hvad Utskottet inhemtat, vore under behandling af den utaf Kongl. Majit tillsatta Finans-kommitté, och att Utskottet, efter inhemtad kännedom af Finans-kommittéens berörde förslag, hvilket förmodades snart vara att införvänta, ville i ett sammanhang till pröfning företaga de frågor, som afsåge förändring af Bankens närvarande organisation, samt för den händelse att Utskottet icke skulle blifva i tillfälle att åt dessa frågor gifva den fullständiga utredning, som vore nödvändig för att Rikets Ständer vid innevarande riksdag måtte Banko-Utskottets Memorial M 48. 9 dag måtte kunna deröfver fatta definitiva beslut, underställa Rikets
Ar 1836 är dito person påförd i personell afgift 1 R:dr, för husets värde 2 o R:dr och för rörelse 20 R:dr; tillsammans 41 R:dr. Ar 1821 på samma sätt 41 R:dr och derjemte för Tobaks bruk 8 sk.; tilihopalagdt 41 R;dr 8 sk. Ar 3810 Bokhållaren vid Röstrands Porcellains Försäljnings-Magazin G. Hoffman 6 8 R:dr afgift för inkomst, hustrun 32 sk, 8 rst, och dottren 16 sk. 4 rsr., sammanlagdt 69 S:dr 1 sk. Ar 1816 samma person i personell bevil 11 ning 1. R:dr, för husvärde 14 R:dr, som Bokhållare 50 R:dr och som Hummer-Lotteri Collecteur 19 R:dr 46 sk. 3 rst.; tillhopa 84 Jthdr 46 sk. 3 rst. Ar 1821 är Bokhållaren Hoffman taxerad i öfrigt lika som 1816 med undantag af Bevillnings-afgiften, som Collecteur, den nu utgjorde 3 R;dr 14 sk. 4 rst., och tillkom, enligt 1818 Bevillnings-Utskottets Betänkandem 85 års Förordning, i följd af egen utgift, för vin 24 sk., för Caffe 13 sk., för kortspel 94 sk. och Tobak g sk.; hvadan hela beloppet för detta år utgör 69 R:dr 34 sk. 4 rst. * Ar 1810 Framlidne Hans Ex, cellence m. rn. Högvälborne Herr Grefve S. af Ugglas för behållen inkomst . ‘ iojo dito för inkomst af Ämbete och Tjenst , 26g 6 dito för dess Fru Grefvinna . 12 49 3 Summa R:dr 1301 3 År 1810. Sockerbruks-Idkaren Christ. Dybeck, för behållen inkomst 1020 R:dr. Di to person personell 1 R:dr för rörelsen 450 Rdr, för husvärdet 40 R:d, summa 491 R:dr.
Efter de noggranna uträkningar, som jag på grund af företedda fakturor låtit verkställa, utgöra de för året 1860 gällande tullsatserna: för halfsiden väfnader af olika slag 15, 18, 22 ä 39 proc., och för bomullsväfnader likaledes 2 2, 45 å 47 proc. af värdet. Låtom oss nu tillse, huruvida införseln af väfnader varit i tilltagande, sedan efter äret 1857 tullnedsättning egde rum. Tullverkets persedelsammandrag äro nyligen afslutade äfven för 1859, och jag är således i tillfälle att upställa en jemförelse mellan det årets import och den som egde rum 1856. Jag utesluter från 14 I> e n 2 Jahi f. m. beräkningen de 2:ne mellanliggande åren, emedan penningekriseh då utöfvade ett störande inflytande på haudels-lörhållandena. Af nämnde jemförelse visar sig, att importen utgjorde af »ej specificerade» Helsiden-viifnader år 1856 24,561 €1., år 1859 19.779. Halfsiden» » 38,559 » » 33,214. Bomulls» » 1,241,734 » » 680,870. Ylle» » 1.236,691 » » 917,254. Det förekom mig sannolikt att införseln under innev. år af sidentyg skulle komma att betydligen öfverstiga det ordinära beloppet, i anseende till bebofvet af denna vara för högtidligheterna vid den kgl. kröningen. Af en officiel upgift, som jag här har i mina händer, befinnes likväl, att, intill föl l. gårdag, införseln d. å. till Stockholm af alla slags sidenoch halfsiden-väfnader sammanräknadt upgår blott till 11,210 skålp., i tull värde motsvarande 266,929 rdr.
Jag tror ej, att för att inöfva folket i ladugårdens skötsel eller i den mindre sädesproductionen, som i de norra provinserna kan äga rum, det vore riktigt att inrätta ett sådant institut derstädes; ej heller ser jag, att ett sådant vore nödvändigt i Södermanland. Det enda skäl, sorn kunde vara giltigt för en återremiss, vöre de anmärkningar, som blifvit gjorda rör:de Chalmerska skolan; men jag tror, att, utan något särskildt anslag för detta ändamål, man skall af titeln finna medel, om man finner skolan deraf förtjent. Hvad sorn i öfrigt blifvit yttradt i anledning af detta Utlåt, finner jag icke föranleda till återremiss. Dessa omständigheter kunna i alla fall behandlas oberoende af ett bifall till utlåt. Jag vill ej med min röst bifalla det förslag, Frih. Cederström framställt; men hvad jag velat yttra är redan sagdt af Frih. Palmstjerna. Frih. Ehrenborgh har väckt ett förslag, som jag anser af högsta märkvärdighet. Jag vågar ej yttra mig, huruvida man skulle kunna tillämpa den sats, han framställt till förmån för näringarna inom vårt land. Det är för ingen obekant, att näringarna ligga under hos oss till en obegriplig grad; detta land har stora ressourcer, men alla näringar och hufvudnäringen jordbruket äro till den grad obetydliga i vål t land, att det icke är möj - 1) t n a3 M 3) t. m. möjligt att komma till någon hög grad af production utan särskildt biträde af capitaler. Ett stort steg vore, om sådana ändamålsenligt kunde beredas, och jag ville derföre önska, att Frih. Ehrenborgh närmare uppgåfve detaillerna af sin motion, så att man finge se, huru delta fondsystem skulle se ut och om det vore med full säkerhet förenligt. Om ett sådant ändamål kunde vinnas, skulle jag gerna understödja det. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Jag är till en del förekommen af Hr Lagerhjelm. Jag kan dock ej annat, än för min enskilda del yttra min förundran öfver det knapphändiga sätt, hvarpå Utsk. inledt sitt tillstyrkande af en tillökning utaf 28,000 r:dr å denna titel.
Då emellertid de många inflyttningar, som under sednare åren egt rum, synnerligast i södra Sverige, der betydliga fastigheter å landet dels med eganderätt och dels på längre tids arrende af utländningar innehafvas, väckt en allmännare uppmärksamhet på ofvan antydda missförhållanden; har motionären, för desammas afhjelpande, föreslagit, att Rikets Ständer måtte medverka till det lagstadgande: att utländsk man, som vill här i riket sig bosätta, antingen för att bruka eller besitta fast egendom eller för utöfvande af annan näring, bör, innan rättighet dertill vinnes, vara till Svensk medborgare antagen. För behandling af denna motion har Lag-Utskottet sammanträdt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet; och få de förenade Utskotten, efter ärendets öfvervägande, nu deruti meddela sitt utlåtande. Ilvad således först beträffar den del af förslaget, som afser de utländske män, hvilka vilja sig här i riket bosätta, för utöfvande af annan näring, än den, som är med besittning af fastighet förenad; så, enär uti de af Kongl. Maj:t under den 22 December 1846 utfärdade Handelssamt Fabriksoch Handtverks-ordningar, endast den, som eger Svensk medborgarerätt, tillerkännes rättighet att i stad idka handelsrörelse; alt i stad eller å landet hålla handtverksverkstad och med biträde af gesäll, lärling eller annan arbetare, till afsalu åstadkomma handtverksarbeten eller med enahanda biträde utöfva bageri-, bryggerieller slagterihandtering; anse Utskotten motionärens i berörde afseende gjorda framställning icke böra till någon åtgärd föranleda.
Protocoll, hållna hos H ög 1 o f 1 i g e Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 och 1829. Tjugonde Häftet. STOCKHOLM. Tryckta hos Johan Hörberg3 i83r. Thorsdagen den 9 April 1829, Plenum klockan Tio förmiddagen. Friherre Boije, Ludvig: I den förmodan, att Lagoch EkonomiUtskottens Betänkande om SkiftesVerket ej skulle kunna hinna i sednaste plenum förekomma, var jag icke dervid tillstädes och förlorade således detta tillfälle att med min röst understödja hvad jag i denna fråga tror folkets väl fordra; men jag anser mig derföre icke vara betagen rättigheten att efteråt yttra mig om saken. Jag anhåller derföre vördsamt, att nu få reservera min rätt, att i ett annat plenum derom afgifva ett skriftligt anförande, om icke annorledes, åtminstone såsom en ny motion. Justerades 4 ProtocollsUtdrag innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 6 dennes f. m. fattade beslut. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid 4 Den 9 A pr il f. m. Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den 6 April 1829. S. D. Föredrogs och bifölls RiddarhusUtskottets denne dag aflåtne Memoria], angående Förste Directeuren vid Kongl. Maj:ts HofCapell och Spektakler m. m. Grefve C. Pukes anhållan, att Kongl. HofCapellet måtte få låta uppföra Concert i RiddarhusSalen å Palm-Söndagen den 12 dennes. Ut Supra. Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den 6 April 1829. S. D. Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob, å Directionens öfver FrimurareBarnhuset vägnar gjord anhållan, fann Ridderskapet och Adeln för godt tillåta, att bemälte
Raab har motsatt sig borttagandet af den förskotts-afgift, som skulle erläggas straxt efter tillståndsresolutionens meddelande, och såsom skäl derför anfört, att 144 Den 9 Augusti f. m. det eljest skulle kunna hända, att den, sora fått resolutionen, icke skulle bry sig om att densamma begagna, hvarigenom den olägenhet skulle uppkomma, att under någon tid möjligen ingen krogrörelse i orten funnes. Det är ju naturligt att, om en-person, som sökt och erhållit tillstånds-resolution, sedermera sig icke deraf begagnar, så är det derföre, att han vid närmare besinnande funnit, att han på krogrörelsen skulle lida förlust, och, om så är, kan jäg icke finna hvartill det skulle tjena, att genom förskottsafgift tvinga honom att drifva en rörelse, hvarpå han förlorar. Derigenom skulle ingenting annat åstadkommas, än alt karlen antingen blef ruinerad eller också finge drifva sin rörelse så alt han skafde och gnagde pä allt för att möjligen kunna hopskrapa sin utkomst, hvilket naturligtvis icke skulle leda till att rörelsen skulle blifva pä bästa sätt bedrifven. Således kan jag icke finna att någonting härmed skulle vinnas, utan snarare tvärtom. Frih. Haab har ytterligare anfört, att genom Hr Braunerhjelms förslag, alt afgift för \ år skulle på förhand erläggas, skulle en alltför betungande förskotts-afgift blifva lagd på näringsidkaren. Skillnaden emot hvad Ulsk. föreslagit skulle likväl icke blifva stor, enär Utsk. föreslagit, att |:del skulle erläggas straxt efter tillståuds-resolulionens erhållande, och sedermera förskolsvis J:del. Således skulle krögaren, redan innan han börjat drifva rörelsen, hafva erlagl |:delar utaf afgiften, hvilket icke serdeles mycket skiljer sig ifrån hälften deraf. När man ytterligare lager i betraktande, att, enl. Utsk:s förslag, sä väl minimi-summan för kannetalet som äfven sjelfva beskattningen, åtminstone för utskänkningsställena. j var vida högre, än hvad som nu blifvit af R. o.
Eamillens vägnar berättar, hafva blifvit vidtagna, samt intill dess sådant utredt är, med sequester låta belägga all f. d. Kongl. Famillens härvarande egendom och frivilligt gifna underhäll! I hvilka beslut de respectiva Med-Ständen skulle vördsamt och vänligen inbjudas att sig med Prest-Ståndet lorena, Ut Supra, Ex Protocollo J. U, Almqvist. Ut - loa Den 7 Marg. Utdrag af Högvördiga Prest-Ständets Protocoll vid Urtima Riksdagen i Slockholm den 7 Mars 1815- S. D, I ett sammanhang föredrogos Höglofl. Ridderskapets neli AdelnsProtocolls-TTtdrag afden 3:dje dennes, rörande Tryckningen af samtliga RiksStåndens Protocoll jemte dit dertill hörande Bihang, samt medel för Trycknings kostnadens bestridande, tillika rned Vällofl. Borgare Ståndets Protocolls Utdrag i samma ämne af den 4 dennes. Efter öfverläggning härom, och ehuru Ståndet, med anledning af Riksdags.Odningens 5g §, anmodat dess Secreterare al t genast besörja omTryck - ningen af Ståndets Protocoll för innevarande Riksdag, har Prest - Ståndet likväl i så måtto med Höglofl. Ridderskapet och Adeln instämt, att det åt blifvande Stats-Utskottet velat uppdraga, att till Riksens Ständer inkomma med utlåtande, rörande Tryckningskostnadens bestridande och något bestämdt stadgande härom för framtiden, äfvensom angående Tryckningen af det till Riks Ståndens Protocoll hörande Bihang. Ut Supra. Ex protocoll 0 J, U. Almqvist. Ut - Den 7 Man. 103 Utdrag af Väll afl. Borgare-Så ndets Protoc/l, J uliet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 7:de Mars ISIS S. D. Sedan .Borgare-Ståndet, som fried sina respectiva Med-Ständer för Hans Maj:t Konungen och Hans Kongl. Höghet
Maj:t i Nåder gillar detta mitt förslag, hemställer jag i underdånighet att Eders Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska dels att ofvannämnde utgifter må på omförmälde sätt få redovisas, dels ock att för hemliga utgifter, som kunna af klokhet och försigtighet samt ländernas välförstådda interessen påkallas, men hvilkas offentliga granskning, huru rättmätigt och befogadt medlens användande än må vara, likväl skulle strida emot sjelfva utgifternas natur, och ej heller blifvit af Rikets Ständers Revisorer ifrågasatt, Utrikes-Departementet bemyndigas att af de under dess förvaltning ställda medel årligen använda, emot redovisning endast inför Kongl. Maj:t, en summa af högst 34,000 R:dr Runt, hvaraf, enligt den antagna proportionsgrunden, 24,000 R:dr komme att falla på Sveriges och 10,000 R:dr på Norriges bidrag». Uppå Stats-Rådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl. Majit i Nåder gilla hvad Stats-Ministern för Utrikes Ärendena sålunda i underdånighet föreslagit och hemställt; och skulle afskrift af detta protokoll aflemnas till Finans-Departementet, för att tjena till grund vid författandet af Kongl. Majits Nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof. In fidem F. T. Lindstrand. P. A. NOBSTEDT & SÖNER. Bil. N:o 3 till Kongl. Majus Nåd. Prop. iV:o 1, om Statsverket 1862. 1 Utdrag af Protokollet ofver Landtforsvars-Ar enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet pä Stockholms Slott den 14 Oktober 1862. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitiae-Stats-Ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes ärendena, Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Discontrörelsens alltför hastiga indragning i förening med inskränkningar i begagnandet af den enskilt» crediten, Spanmåls-Magazins-inrättningens närvarande utsträckning och organisation, en mindre lycklig tillämpning af det i Europa allmänt »ntagna prohibitif-systemet, stora inskränkningar uti vår handel, äro alla följder af föregående Ständers beslut eller underdåniga önskningar. I följd af hvad jag nu haft äran värd - Ben lo Februarii, »amligen framställa, torde man icke bora hoppas, det hvarken skatternas nedsättande, förbättringar i penningeväsendet, nya låneanstalter, förändrade skiåförfattningar eller andra ekonomiska åtgärder och nya lagar kunna serskildt uträtta något väsendtligt till creditens återställande och till afhjelpande af de skattdragandes förlägenhet och lidande. Om ett sådant önskvärdt resultat skall vinnas,f om Staten skall äga bestånd och Nationen kunna återföras ifrån fattigdom till välstånd så måste ett helt statshushållningssystem uttänkas, som, för att blifva i öfverensstämmelse med folkets närvä rande behof och de brydsamma omständigheter hvari det befinner sig, nödväudigt bör fotas på rigtiga grundsatser hvars antagande snarare blifvit en följd af förnuftets pröfning, än af vissa författares rygtbarhet. ■é Det är föga troligt, att uti 5 olika Utskott, som, enligt grundlagarne, få befattning med särskilda delar af detta system, en sådan öfverensstämmelse i åsigter på en gång skulle kunna blifva dem inspirerad, att deras olika arbeten komma sluteligen att stå i harmoni, för att utgöra ett sådant fullständigt och väl beräknadt Statshushållningssystem, sorn vi behöfve. Denna anmärkning har icke undfallit Rid' derskapets och Adelns upplysta pröfning. Man har derföre proponerat ett särskildt Utskott. Jag tillstyrker det, och förenar mig uti Herr Hjertås derom gjorda motion, med den förän - Den Io Februarii. dring, att detta särskildta Utskott bör få sig uppdraget att granska orsakerna, ej allenast till jordbrukets, utan äfven alla näringars och 6kattdragandes iråkade förlägenhet, samt uppfatta och i ett sammanhang bringa de tjenligaste botemedlen.
Och ehuru, enligt hvad sålunda förekommit, någon fullständig likställighet i afseende å de respektive ländernas skeppsfart icke kunnat genom underhandlingarne vinnas, anse komiterade likväl de fördelar, som det lyckats att till förmån för de Förenade Rikena betinga, vara af särdeles vigt icke blott omedelbart för deras sjöfart, utan äfven, synnerligen hvad Sverige angår, för den derigenom medelbart utvidgade marknaden åt dess produkter och tillverkningar, hvarföre komiterade böra i underdånighet tillstyrka, att de träffade preliminära altalen i 4 nu förevarande hänseende må för Sveriges del varda af Eders Kongl. Maj:t i Nåder godkända. Särskilt hafva komiterade trott angeläget vara, att vid traktatens upprättande fästes synnerlig uppmärksamhet vid de här gällande stadganden (§ 4 i Tulltaxeunderrättelserna) om lindring i eller befrielse från lastpenningar, då fartyg under ett kalenderår göra flera resor emellan Svenska och utländska hamnar. Derest från Fransk sida hinder skulle möta för inrymmande i dess lagstiftning af ett fullkomligt motsvarande stadgande, synes åtminstone böra, i stället, betingas en på ungefärlig medelberäkning af antalet resor, som samma fartyg kan årligen göra emellan Franska och Svenska hamnar, grundad nedsättning af den emot lastpenningarne svarande tonnageafgiften. Exempel gifvas, att Franska fartyg gjort till och med 4 sådana resor under samma kalenderår. Vidare, och då fråga möjligen framdeles kan uppstå, huruvida icke den under namn af lastpenningar utaf fartygen utgående särskilta bevillning, utöfver den som efter de allmänna bevillningsgrunderna måste af deras egare utgöras, bör nedsättas eller alldeles upphöra, torde uttryckligt förbehåll jemväl i traktaten böra inflyta", att tonnageafgiften å Svenska fartyg i Franska hamnar skall blifva på sådana förändringar beroende. Slutligen, och enär det öfver förhandlingarne den 7