Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har yttrat mig öfver lagligheten af det sist fattade beslutet och begärt, att min reservation skulle få åtfölja till Utsk , som lärer väl få lof att uppläsa densamma. Hvad afseende Utskts ledamöter göra derå, lärer framtiden få utvisa. Hr von Troil: Jag får tacka ordföranden i Constit.- Utsk., som upplyst såväl derom, att enskilda yttranden i frågor som dessa från öfriga Stånden åtföljt återrenrisser, som äfven att Utsk. derå icke ens gjort så mycket afseende, att de blifvit i Utsk. upplästa; och sedan jag således på förhand blifvit upplyst om den behandling, som Frih. Cederströms reservation kommer att röna, linner jag ingenting grundlagsvidrigt deruti, att Hr Frih:s reservation till ett så oskadligt ändamål får. medfölja. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 10 på aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lördagen den ii October 1834- Plenum kl. io f. m. Justerades 2:ne prot.utdr. för d. 9 dennes f. 111. 348 Den n October f. m. Då nu till justering skulle uppläsas prot.utdr. af d. 9 dennes e. in., rö'r:de Pi. o. Ad:s beslut i anledn. af Constit.- Utsk:s memor. N:o 34, yttrade Underteckn. Piidd.Secret. Jag får äran fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derå, alt vid besluten i anledn. af.ifrågavar. betänk, kommo discussiouerna att vända sig så, att det uti 6 ^ Reg.F., enligt desamma, borde heta: ”ett för handeln oell näringarna” samt ”ett för kameraloch drätselverken;” hvaremot meningen fordrar, att, i stället för ett, på båda uppgifna ställena sättes en. Derjemte har under frågans pröfning icke blifvit iakttaget, att, enär Utsk., utgående från förutsättningen, att Allm.
Dess fel äro många, men främst deribland sätter jag den röda tråd, som genomgår det hela, eller, med andra ord, dess öfverallt framskymtande republikanska tendenser. Må vi icke göra oss några illusioner i afseende på det mål, hvartill rörelsepartiet i alla länder sträfvar. Detta mål är republiken. Hos oss var det första steget dertill våra nya kornnninalförfattningar, hvilka med skäl, både för sin tendens och sin invecklade beskaffenhet, hos många väckt ett betydligt misshag. Det nya representationsförslaget är det andra steget, och om detta skulle till fullo uttagas, så hade det åsyltade målet redan ryckt oss nära på lifvet. Sverige har i visst afseende ett mindre förmånligt läge. Från den ena sidan hotar despotismens mäktiga godtycke och från den andra den småningom inträngande demokratiska smittan. Vi böra vara på vår vakt emot dem båda. Det är af denna demokratiska smitta, som det nu hvilande förslaget i hög grad blifvit anstucket, och om detta antages, skall republiken otvifvelaktig! förr eller sednare infinna sig, kanske i en icke synnerligen aflägsen framtid. Om det republikanska regeringssättet ändock kunde befria verlden från rrienniskoslägtets stora plågoris, krig, så skulle det åtminstone hafva något godt med sig; men alla tiders erfarenhet visar motsatsen, och i våra dagar se vi Nya Verldens alla republiker sönderslita sig sjelfva och hvarandra genom krig. Kort sagdt, under ingen styrelseform åtnjutes så säkerhet till lif och egendom, som under den konstitutionel monarkiska, der statsmakternas inbördes förhållanden äro så väl afvägde, som de nu äro hos oss. Sjelfva verldssystemerna lyda i visst afseende samma lagar som staterna. För att vidmakthålla ordningen fordras tvenne hvarandra motverkande krafter. Om den ena af dessa krafter blir den andra öfvermäktig, är ordningen genast rubbad, systemet sammanfaller och chaos inträder ånyo. För stater varar detta chaotiska tillstånd, intilldess en kraftig hand återställer ordningen, och denna hand är vanligen despotens.
de radikale intagit en vida värdigare hållning än de moderate; detta har icke blott sin grund i Bergs fasta personlighet, utan också deruti att de radikale räkna ibland sig Hörup, en man hvilken har skrifvit » klara ståndpunkter » på sin fana, Hörup är icke blott akademiskt bildad, men verkligt bildad; han är ett logiskt, klart hufvud, talar roande, ofta qvickt och spirituelt; hans största nöje är att riktigt blotta én motståndare; han gör detta med skärande ironi, med etsande spe, med kallt, öfverlägset hån och — med ett leende ansigte; Han är den mest framstående bland våra yngre politici, en fullständigt modern natur, för hvilken venstern blott är det bästa möjliga för ögonblicket. Hans sympatier föra honom vida längre. På folkmötena ärBerg hans öfver man, men annars kan Berg icke på någoji punkt täfla med Hörup, i hvilkens taktik det emellertid tills vidare ligger att skjuta Berg fram som n: r 1. Berg har * ett sådant tag om bonden, att Hörup säkerligen icke kan skaffa sig något dylikt under de närmaste åren. Dessa två män ba skyddat de radikale mot forsoken att locka det andra vensterpartiet lika långt åstad som. dé moderate; hvad dessa uträttat i detta afseende, är nästan otroligt. Jag vill nämna ett enstaka exempel: under många år har regeringen foigäfves försökt att få folketingets venster att gå in på en armélag. Också i fjor tycktes inga utsig-ter finnas. Men så skedde det förunderliga: medan armélagutskottet sammanträdde, gingo rykten om att Berg och krigsministern voro ense om en armélag. Detta ville de moderate icke för något pris: Berg skulle icke få äran att vara med om genomförandet af en så vigtig lag. Derför gingo ett par moderate bakom utskottets och ministerns rygg bort till några national liberale och erbjödo dem en mycket skön och rundelig armélag. Naturligtvis emottog högern med Öppna armar tillbudet, och vi fingo en armélag. De moderate hade obestridligen alldeles brutit med sina principer, men de hade drifvit gäck med Berg, det var dem en fullständig ersättning.
119 tet gjorda hemställan, i afseende pä kostna» derne för den inteckning, som skall tagas uti Götha Canal och dess egande fastigheter, till säkerhet för det vid innevarande Riksdag beviljade byggnads-lånebiträde, bifölls; N:o 420, angående Herr Gustaf Adolph Hjertås motion, att, till Hästafvel ns förbättrande, medel måtte få, under vissa vilkor, länäs ur den i Riksgälds-Contoiret befintliga Hingstmedels.Cassan; Med frånträdande af dess, i anledning af Betänkandet N:o 377, fattade beslut, biföll Ståndet Utlåtandet N:o 4ao; N:o 421; angående väckt fråga om förbättring i löne-vilkoren för Tjensternännen uti Riksgälds-Contoiret, i likhet med hvad Rikets Ständer vid innevarande Riksdag för "Banco-Staten beviljat, bifölls, S. D, Upplästes och lades till handlingarne förstärkta Stats-Utskottets Memorial: Nto 428, i fråga om fördelningen af det mindre creditivet till de dermed, enligt 63 5, Regerings-Formen, åsyftade ändamål; i?o Prat.' Utdrög den 11 Mars 1830' N:o 4?9( angående den af Marstrands Stad sökta ersättning för utgjord inqvartering; och N:o 430, rörande fördelningen af det vid innevarande Riksdag för Undervisnings** Verken beviljade tillökade anslag. S. D. Efter skedd 'uppläsning af Expe» ditions-Utskottets Memorial, N:o 447, i anledning af återremiss utaf 2 ne paragrapher till Riksdags beslutet, lades samma Memorial tili handlingarne, Från Hedervärda BondeStåndet.
Då någon Fullmägtig afgått, hör dess Stånds Canzli-Driection, genast efter det sådant blifvit hos Fullmägtige anmäldt, härom underrättas samt anmodas foga anstalt om ny Fullmägtigs inkallande i den afgångnes ställe. 3 §• Enär, i anseende till samtidigt inträffade förfall för flere Fullmägtige, gÖromålens oafbrutna gång sådant fordrar , eger Fullmägtiges Ordförande att, under tiden, i den af hvarje Riks-Slånd bestämda ordning, inkalla erforderligt antal Suppleanter. 4 §• Innan Fullmägtig sin befattning tillträder, skall han, vid Fullmägtiges sammankomst, aflägga och med sitt namn underteckna följande ed: ’\Jag utsedd och förordnad att vara Fullmägtig i Rikets Ständers Riksgälds-Conloir, förpligtar mig härmedelst alt, vid denna mig anförtrodda befattning, ställa mig lill noggrann efterrättelse så väl Rikets Grundlagar, som det för Rdksgälds-Contoiret gällande Reglemente samt öfriga rörande detta Verk af Rikets Ständer meddelade föreskrifter; och skall jag doldt och förtegadt hålla, hvad vid Contoirets förvaltning förefaller, som tyst vara hör, så sannt mig Gud hjelpe lill lif och själ!” 5 §, Kommer Fullmägtig i den författning, att han icke kan vara Riksdagsman och Ledamot af Utskott, skall han genast sin befattning såsom Fullmägtig frånträda och ledigheten efter honom i föreskrifven ordning återbesättas. Stcits-Utslcottets Memorial, IV. o 507. 5 6 §. Jemie ett noggrant iagttagande af hvad Rikets Ständer, i afseende på förvaltningen af Riksgälds-Gonloiret och dit anslagna medel, beslutit och iöreskrifvit, åligger Fullmägtige alt omsorgsfullt vårda och befremja detta Verks rätt, säkerhet och förmon samt för öfrigt vidtaga alla på Fullmägtige ankommande åtgärder, i och för verkställigheten af de Fullmägtige utaf Rikets Ständer meddelade beslut och uppdragna åligganden. 7 §•
— Tror ni inte, att man kan lefva med i världslifvet och ändå känna sig uppbyggd af sådana här små religiösa sammankomster? Min själ skall också ha föda, hvad hindrar mig t. ex. att ha psalmboken i den ena fickan, fastän kortleken ligger i den andra? Gabrielle såg hastigt upp och gaf honom en forskande blick. Menade han verkligen hvad han sade? — Jag har ingen religion, — sade hon slutligen något mindre hetsigt, — tvärtom jag är en tviflare, en riktig tviflare på allt. allt. Men så mycket förstår jag ändå, som att ifall jag hade någon tro, och det vore sanning i den, så — nog slutade jag upp att gå på baler. Ingen människa som är sann kan gå på baler och vara religiös på en gång! Det är därför jag föraktar dem, för de äro skrymtare allesamman! — Bravo! — utropade diplomaten och klappade skämtande i händerna, — en riktig Ibsen-natur! Allt eller intet. ingen halfhet. jag tycker mig riktigt höra ekon från Brand och Per Gynt ... — Jag har inte läst hvarken Brand eller Per Gynt, — inföll Gabrielle kallt, — så det misstar ni er i, om ni tror att jag lånar mina idéer från andra. Det är mina egna åsikter och har alltid varit det, att den som lefver med i stora världen, den som dansar och » flirtar » och. den skall inte bry sig om att låtsas vara religiös. För öfrigt, — tillade hon i en lättare ton, — jag undrar just hur det skulle gå, om pastorn en dag inte kunde infinna sig för att idkaGENOM SKUGGOR; salongs-religion, utan i stället skickade en gammal ful vikarie, vi finge väl se, hur många af de där » törstande » själarna som stannade kvar och hur många som inte gäspade ihjäl sig. Åh, jag vet hurudana de äro, jag! — tillade hon med en min af människokännedom, som på det mest bestämda sätt trotsade alla invändningar.
Borgare-Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockh dm den 28 Oktober 1865. S. D. Enligt från Ståndets Herrar Elektorer inkommet protokoll äro valde till ledamöter i Prot.-Utdrag den 28 Oktober 1865. 3 Expeditions-Utskottet : Herr Bovin, » Widell, » Walberg. Ex protocollo E. G. Björkman. Plenum hos Hederv. Bonde-Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm deri 28 Oktober 1865. S. D Föredrogs och upplästes ett hos Ståndets Elektorer vid hållet sammanträde fördt protokoll, rörande förrättadt val af ledamöter för Bonde-Ståndet i de uti 29, 30, 31, 32, 35, 3i och 36 §§ Riksdagsordningen föreskiifna Rikets Ständers Utskott; och inhemtades deraf, att följande blifvit till ledamöter och suppleanter uti nedannämnda Utskott utsedde, nemligen: i Konstitutions-Ut skottet: till Ledamöter: Per Eriksson Johan Persson Erik Mallmin Anders Wilhelm Uhr Cart Anders Larsson Ola Jönsson från Wermlands län. Upsala » Westmanlands » Nerikes » 0'tergötlands » Malmöhus » till Suppleanter: Jöns Rundbäck Johan Fredrik Fredriksson Sven Nilsson Lars Magnus Carlsson Leonard Johan Fahlander Sven Hansson från Göteborgs län. » Upsala » » Christianstads » » Stockholms » » Westerbottens » » Östergötlands » i Stats-Utskottet: till Ledamöter: vice Talmannen Anders Eriksson från Elfsborgs län. Matts Pehrsson » Stockholms » Prot.-Utdrag den 28 Oktober 1865. Erik Ersson från Gefleborgs län. Per Nilsson » Malmöhus » Jonas Andersson » Ostergötlands» Gustaf Bjerkander » Skaraborgs » Carl Johan Svensén » Calmar » Nils Andersson » Wermlands » Carl Ifvarsson » Hallands » till Supp leanter: Per Olof Hörnfeldt från Wester-Norrlands län.
Mörner, Carl Göran Detlof: En föreg:de talare har af mitt förra yttrande ledt sig till den slutsats, att jag skulle vara en fiende till jernvägar. Jag förslår icke, huru han så kunnat up - 224 Den 1 November e. m. fatta mina ord. Jag får emedlertid förklara, att mitt redan afgifna yttrande är grundad! på den åsigt, alt jag, sorn är en varm vän af jernvägar, anser Staten icke hafva råd, att bortkasta penningar på icke tillräckligt undersökta företag, och att man icke må göra sig skyldig till misstag, hvarigenom jernvägatne räka i misskredit, med eli ord, jag anser det vara en olycka, om man så splittrar sina krafter, att man endast får bära bördan, olau att skörda några.frukter af dessa eljest så nyttiga företag. Just för att undvika sådana misstag, som för en längre lid kunna fördröja landels framåtskridande, har jag i mitt förra yttrande framhållit mina betänkligheter i detta afseende, och jag har sökt att upfatla saken efter hvad jag anser landets sanna väl kräfva. Jag vill önska, att i händelse Utsk:s förslag vinner framgång, jag i dessa mina åsigter misstagit mig. Min öfvertygelse är, att, om man påbörjat flere sådana företag, sorn Götha kanal, vi icke haft något färdigt, utan man hade troligen öfvergifva alltsammans. Till förekommande af dylika misstag har jag afslyrkt, att, innan behöriga och fullständiga undersökningar blifvit verkställda, man företager sig anläggandet af jernvägar. Det är just från denna synpunkt, för jernvägsiniressets skuld, som jag vid detta tillfälle tagit mig friheten vara af en helt annan lanke än flere af de föregtde talarne. För dem, hvilka följt sednare Riksdagars förhandlingar, är det nogsamt bekant, alt jag icke har så ringa del i den rigtning jernvägsfrågan inom vårt land fått, och jag hade trott, att hvad, som är allmänt bekant, skulle vara för mig ett tillräckligt skydd emot obehaget att blifva missförstådd.
5 skalp, aflånga pumpbitar, 4 koppar god ättika, 4 skalp, socker, 2 bitar ingefära, hvilka läggas i vatten aftonen förut för att kunna skäras i skifvor, 1 matsked stött ingefära, 4 groft stötta hvitpepparkorn. Af sockret o c h ättikan kokas en lag, skummas bra. Kryddorna iläggas och pumporna kokas klara, hvarefter man tar ut dem med skumslefven och låter saften koka ihop en half timme. Pumpbitarne betäckas med ättika, hvari de böra stå minst 12 timmar och gerna derutöfver. Gurkorna ligga i vatten några timmar, hvarefter de sönderskäras som vanligt och läggas i stark saltlake i | dygn. Derefter afsilas de och ättika med hvitpeppar slås kokhet öfver. Målning. Som det är ganska dyrt att anlita målare, om man vill hafva några hvardagssaker uppsnyggade t. ex. köksbord, stolar, skåp eller packlådor, har jag brukat måla dessa sjelf; det Ett utmärkt sätt att inlägga sill. Nå- är mycket lätt, i synnerhet, då man blir litet van. Man köper i en färggra sillar urtagas och läggas i vatten handel en passande pensel för 35 å i 18 timmar, hvarefter de flås och skä- 05 öre samt för 50 il 75 öre tillblanras i bitar, utan att ryggbenet borttages. Sillen lägges derefter i ättiksdad oljefärg i den tonfärg man önskar sprit med peppar, lagerbärsblad, lök, och begär att det lägges bra med ingefära uti den samma, ty den torkar och dill. Bör ligga inkryddad då fortare. Sedan målar man hvarje några dagar, innan den ätes. Ä r mycket omtyckt af herrar. sak två gånger, men låter målningen torka emellan. Efter första målningen bör jag med en slät pimsten slipa föreD r y c k e r. målen väl, ty de blifva då slätare och God och hållbar körsbärssaft tillagas jemnare. Finnas några större hål eller ojemnheter, kan dessa l ä t t igenpackas på det enkla sättet, att sedan stjelkarne frånrensats och bären sköljts, lägmed litet spackelkitt.
Den tillverkning af guld, silfver och bly, som ägt rum vid det så kallade Konung Gustaf den 3:djes silfververk i Falun har med början af bruksåret 1860 tillsvidare upphört, i anseende dertill att verket under flere år icke lemnat någon vinst; dock kommer tillverkningen, enligt hvad beslutadt blifvit, att åter upptagas så snart en lönande smältning kan äga rum. Af öfrige silfververk inom länet är för närvarande intet af någon egentlig betydenhet, till följd af dithörande malmtillgångars ringhet och svagare silfverhalt; och har under loppet af år 1860 tillverkning endast vid ett af dessa tre verk drifvits. Koppartillverkningen af malm utur Falu grufva har under ifrågavarande period år efter år aftagit, härrörande dels från minskad malmuppfordring, dels äfven från mindre kopparhalt hos malmen; men om genom Stora Kopparbergs län. Porfyrverk. Kalkoch sandstensbrott. Tillverkningsvärde. 9 anläggning af ändamålsenliga anrikningsverk den svagare malmen skulle med någon fördel kunna tillgodogöras, hvilket under närvarande förhållanden icke är möjligt, bör med temligen stor sannolikhet kunna antagas, att koppartillverkningen åter skulle komma att stiga. Vid Garpenbergs kopparverk deremot har malmuppfordringen under de senare åren betydligt ökats. Tillverkningen derstädes är dock icke af någon särdeles betydenhet. Elfdals Porfyrverk har under förevarande femårsperiod efter hand ökat sina tillverkningar, så att det uppgifna sammanräknade värdet deraf uppgått till 24,158 R:dr Rmt, hvaraf 9,560 R:dr utgör sista årets tillverkningsvärde. Den brytning af kalksten, som inom länet äger rum, är icke betydligare, än att den endast fyller ortens behof. Inom Orsa socken bedrifves deremot, såsom en allmän binäring, för afsalu inom och utom länet, sandstensbrytniny till slipoch ställsten. I öfrigt förekommer inom Lima socken sandsten, som bry tes för tillverkning af brynen.
För grundlags-ärenden,] lagfrågors föredragning! i Ista bureaun! i Högsta Domstolen, samt/Chefen 1,800: — lagstiftningsärenden i öf-l i cancellist 800: — rigt. J ]aldra bureaun! För tryckfrihets-ärenden. Just. revisions-exp edit ion. 8 Revisions-secreterare å 2,000 16,000: — 6 Protocolls-secreterare å 1,200 . 7,200: — 1 Registrator 1,200: — t D:o t,. 1,000: •—• 8 Cancellister å 800 6,400: — g Copister, deraf en lios registra torn å 4°° 3,600: — 3 Vaktmästare å 266: 32 800: — 36,200: — Just. eancellers-expeditionen, utom Just.cancellerens lön (4,000.) 1 Secreterare . 1,200: —• 1 Registrator ... 800: — I Cancellist . ... 800: — 1 Copist Anslaget till Hofcancellers-expedition för 1 Exped.secreterare 1,800: — 1 Prot.-secre terare 1,200: — 1 Copist; 4°°* — 1 Vaktmästare 266:3a. 3,666:32. Transport 33,533: 16. (obs. attén cancellist-lön, 8oo r:dr, går till utrikes-expeditionen.) De för Just.rainisterns statistiska arbeten nu utgående i,6oo: — J. 35,133: 16. De af K. M. för Just.revisionen och Just.cancellers-exped:n redan begärda . — Denna reglering, så väl i afseende på tjenslemanna-personalen, som till lönebeloppen, är uppgjord med erfarenhet om arbetets beskaffenhet och fullkomlig öfvertygelse om behofvet af hvad som blifvit föreslaget.
Fajnillen för sin enskildta förmögenhet har här I Riket, samt till anslående af Rentor för deri del af Underhålls-Suhrman,' hvilken i mån af hvarje persons afgång skulle till Riket återfalla, skall Kongl. Maj:t med Nådigt välbehag, apse ett sådant steg, peli vill så vidt sådant af. Kongl» Majit beror, det samma för sin del understödja. ^Köngl. Majit vill förmoda,' ätt Rikets Ständer skola deremot med lätthet kunna förvandla till Inrikes stående Län den del af Ifrigs-Skulderna, hvilken, i följe häraf, liefve obetald. Utvägar gifvas härtill, antingen medelst upptagande af nya Inrikes Lån eller igenom utbyte af de nu ägande fordringar emot nya Stats Obligationer, och Kongl. Majit vill liop - ■Öt>g' 2 Åugusti &7 hoppas, att bin fördelaktiga vilkor i detta äaS' danial Uppgöras, skola foidtiiigsägarxie dervid icke blifva Jidånde. Kongl. Majit förblifver Riksens Ständer, med ali Kongl, -Uad oell Ynnest Väl bevågen CARL. G. A. Miirner. Vt drag af Protocollet öfver HandelsA och Finance - Ärender, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti StatsRudet ä Stockholms Slott den 19 fuli J815 i hvarvid Hins Ko tig U Höghet KronPrinsen var tillstädes Närvarande: Deras Excellencef , justitia-'Stats - Minister,ri' Herr Grefve Gyllenborg. Stats Ministern för Utrikes Arendernå Herr Grefve bon Engeström. Stats-Raden, Heras Excellencer Herr Grefve Rosenblad. Herr Friherre Fleminge Hof-Canzieten Herr Friherre af ^Vetterstedt! Stats-Secreteraren Grefve Mörner. S. D. Uppläste' Slats-Secveteraren i Underdånig. ' Den 2 Augusti, låghet till justering ett, på Nådig befallning J författadt förslag till Proposition till Riksens Ständers Stats,-Utskott, angående öfverflyttning af f. d. Kongl. Famillens förmögenhet.
samt slutligen, hvad den sist omförmälda anmärkningen beträffar, att den särskilda tullbestämmelse, hvilken till följd af den ingångna handelstraktaten införts i den nya tulltaxan i afseende å inom Frankrike af vindrufvor tillverkadt bränvin och sprit, ingalunda kan anses medföra ett så beskaffadt monopolium, som det, emot hvilket 60 § Regeringsformen utgör ett skydd. Med afseende å hvad sålunda förekommit har Utskottet ansett de gjorda anmärkningarna böra förfalla, och äfven i öfrigt har, under den granskning af Statsråds-protokollen, som i öfverensstämmelse med grundlagens föreskrift blifvit företagen samt numera fullbordad, Utskottet hvarken funnit skäl att emot någon StatsRådets ledamot tillämpa 106 § Regeringsformen eller ansett anledning vara för handen att framställa någon anmärkning på grund af stadgandet i 107 § Regeringsformen. Hvilket Konstitutions-Utskottet får hos Rikets Ständer härigenom anmäla. Stockholm den 15 Mars 1866. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 8. Re servationer: af Grefve Mörner, G. G. D.: »Då jag icke kunnat instämma i de af Utskottet uti förevarande Betänkande afgifna yttranden, med undantag af hvad deruti förekommer derom, att skäl icke varit att emot någon Stats-Rådets ledamot tillämpa 106 § Regeringsformen, har jag ansett mig böra redogöra för i hvad måtto och på hvilka grunder jag funnit mig förhindrad att biträda de af Utskottets majoritet omfattade åsigter, hvarvid jag, följande den af Utskottet iakttagna ordning, får först yttra mig öfver de till Utskottet ingifna anmärknings-anledningar, och dervid anföra: l:o. I afseende å Riksdagsfullmägtigen Björkmans anmärkning dervid att den af Kongl Maj:t tillsatta tullkomité blifvit försedd med instruktion i motsatt syftning emot hvad Rikets Ständer begärt. Det kan visserligen icke förnekas att, på sätt Utskottet anfört, Rikets
S. D. Banco-Utskotlets Memorial, Nto I25, med tillkännagifvande, att det egentliga Banco-Verkets afslutade Räkenskaper för året 1827 hunnit af Banco-Utskottet, under ännu 34 Prut.-Utdrag den 3 Mars 1830. påstående Riksdag, till fullo granskas och genomgås, blef, vid förnyad föredragning, lagdt till handlingarrie. o S, D. A nyo föredrogos och biföll os Banco-Utskoitets Memorial: N;o 126, med förslag till den Artikel i Banco-Reglementet, sorn kommer att innefatta Stadganden , rörande Bankens Pappersbruk Tumba; Nso 137, rned förslag, angående den årliga anordningen af Ljus, eller deremot svarande ersättning i penningar, så väl inom det egentliga Banco-Verket, som Banco-Disconten och Låne-Contoiren; och N:o 128, med förslag till afhjelpande af hinder och uppehåll för allmänheten deraf, att enskilda personer, som i Vexel-Banken hålla räkning, understundom ej nog tidigt vid hvarje års början, låta föranstalta om räkningarnes collationering, S. D. Bifölls, vid förnyad föredragning, Statsoch Banco-Utskottens Utlåtande, N:o 53, i fråga om aflöning för den i sammansätta Utskotten antagne Secreterare, ProtrUtdrag den 3 Mars 1830, 25 S. D. Expeditions-Utskottets Memorial , Ko 407, med hemställan om en fdrnyad underdånig skrifvelse till Kongl. Majtf, angående regleringen af Riks-Statens Tionde Hufvudtitel, föredrogs å nyo och bifölls. S. D. Expeditions-Utskottets Memorial, Nio 417, angående expediering af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, med förslag till Brännvins-brännings-förordning, föredrogs å nyo och lades till handlingarne. S. D. Föredrags