Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ank. till Exp.-Utsk. d. i3 Maj, kl. 6 e. m. Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i fråga om Lärare-Seminariers inrättande och anslag dertill m. m. Enligt från samtlige Riks-Stånden ankomne Protocolls-Utdrag, har Utskottens Utlåtande N:o 89, rörande väckt fråga om Lärare-Seminariers inrättande m. m., blifvit af Höglofl. Ridderskapet och Adeln den 19 nästlidne April bifallet, utan annan förändring, än att uti sista punkten deraf ordet läroprof i stället för ordet läroprofvet skulle införas, samt orden: och att det nu anbefallda läseprofvet vid Stiftens Läroverk, i följd deraf, må upphöra, uteslutas; af Högv. Preste-Ståndet den 16 afslaget; af Vällofl. Borgare-Ståndet den 9 bifallet, samt af llederv. Bonde-Ståndet den 7 af slaget, med undantag af 3:dje puncten, deri Utskotten tillstyrkt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes i Nåder förordna, att indigenats-rätten, vid ansökningar till Läraresysslor vid Rikets Elementar-läroverk, måtte upphöra, hvilket tillstyrkande Lief af Ståndet gilladt. Utskottens tillstyrkanden, i afseende å Lärare-Seminariers inrättande och det derför erforderliga anslag, äro sålunda gillade af tvänne Stånd, nemligen Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl.
Lionel. Naj:t anser 8ig likväl böia vid dettk, tillfälle i Wider förklara, att da kiksdags-ordningen innebäller de föreskrifter, kikets 8tänder8 Revisorer ovilkorligen ega kitt vid utöfningen af 8itt kall iagttaga, Xvii»!. lVIaj:t alitsa endki8t under förutsättning, kitt desse föieskrifter toitfaiande skol» ordagrant lända Rikets 8tänders Revisorer tili efterrättelse, nu bifallit allmängörandet af merberörde förnyade Instruetioner; varande Kongl. Naj:t 8inukid kitt i ljäder meddela de förvaltande Rmbetsverken säilane föreskrifter, angående deras äligganden i oeli för revisionen sk 8tats-verket, suni rned Orundlagarne öfverensstämina. Kongl. Na^:t förblifver Rikets 8tänder nied k»ii Kongl. Wd oeii 1nN68t städse välbevågen. Datum ut su^ra. ^ r; I. s o !L .V X. /o/ra» rr/ //4>?gö/'d. k/Krn^ Dro/oeo/Zef ö/ner //»»»eee»r/e», /rd//e^ r»/ör Hn-rs Mn/tt ku»rr»Ae?r r Katt Ruder a Koe//ro/ms Kott de» Z9 /rrrrr Närvarande: Dans Kxeellenee, Herr dustitikL-8tat8-Uinistern /o>»eö/uc//rj 8tat8-Räden:
Hwad den förra delen eller Realisation af Riksgälds-Sedelstocken angar, sä sär jag den aran förklara, at jag derom är af samma tanka, som Herr 66org' ^cllersparrs och Friherre 8ilsverlcttölä; äfwensom jag är ense med Herr K olensLliölä deruti, at om en afgift pä förmögenheten fastställes, bör de» utgå ester en xroZresiiv fördelning. Herr von Lerd, ?el, r, hade inlsmnat ek strifteligt OiAamen, som uplästeS, sä lydande: Nu har man redan hört sa mycket taladk och stristwet i förewarande fräga, angäende Hemliga Utffottets Betänkande om Mynt-oredornas afftaffande uti wärk kära Fädernesland, at flera uplysningar i detta, ehuru wigtiga, ämne icke mätte tarfwas. För min ringa del har jag under hela viscourkon icke funnit något gällande stöl, at längre upstjuka med de kraftigaste botemedels nyttjande emot det allmänna onda, nämligen myntets ostadighet samt dermed - med förknippad osäkerhet om hwad man ager, ärr styldig eiler har al fordra; äfwensom det synes uppenbarligen emot all billighet siridande, at örn nägorr genom LFiotLrmF, under förra wille - wallan, samlat sig stora summor uti Riksgälds-Sedlar, skulle nu ivid reo!I5Lrin§en, fä dem med Specie - mynt fullt genfullo, va öfriga Medborgares bekostnad inlösta.
Skrifvelse, N:o 10. författningar rörande krediten, sora under samma tider ufgåfvos, Vid hvarje period af penninge-väsendets förstöring hafva, i afsigt att framtvinga en ordning och redbarhet, som endast genom bank-väsendet kunde vinnas, stränga kreditlagar påbjudits, och sålunda afvek man alltmer från förra tiders riktigare grundsatser i afseende på utsökningsoch konkurs-rätten. Hedan uti 1730 års konkurslag och de klagoskrifter och författningar, som näst föregingo den, skönjer man dessa afvikelser i spåren af mynt-teckens-perioden. Den äldre lagen, att plöjningen om afträdeseller alskrifnings-förmån skulle först och för sig sjelf afgöras, alldeles skiljd frän borgenärernas inbördes rättstvister, är redan här utesluten, och denna vigtiga pröfning lemnad att i sammanhang med konkursen afdömas; och det antagna rättsbruket, motsvarande andra länders lag, att, i fråga om ackord, minoriteten måste vika för majoriteten, är jemväl utelemnadt. Under den s. k. Frihetstiden, och särdeles på 1750- och 1760-lalen efter de svindlande sedelemissionerna och låneutsträckningarne, hvarpå vanligen följer kreditbrist, undergiiigo kreditlagarne en ny och än större förstöring, derom en mängd författningar bära vittnesbörd; af hvilka det torde vara tillfyllestgörande allt åberopa 1756 års förordning rörande bysättning, — bysättning utan skonsamhet* för nära nog ali slags gäld. Efter Riksgälds-Kontorets sedelemissioner och näst 'före 1800 (1803) års realisation utkommo de s. k. 1798 års förordningar, dikterade af samma reaktionära anda och byggda på samma falska grunder som deras föregångare uti exekutivoch konkursprocesseyi. Ånyo vacklade myntvärdet, sedan, likasom vid sjuåra kriget, kostnaderne för 1808 års krig blifvit kastade på Banken.
Fondens räkenskaper underkastas någon granskning utöfver den, som inom Contoiret verkställes, men derjemte funnit, att densamma håde till ändamålet och förhållandet med de Låntagare, som begagna fonden, närmast är att jemföra med den granskning, som eger rum öfver BancoDiscontens förvaltning, alltså för deras del beslutit, att de Revisorer, som emellan Riksdagarne årligen samlas till granskning af BancoDiscontens förvaltning och räkenskaper, jemväl må utsträcka deras befattning till den under CommerceGollegium stående ManufacturDiscontfonden, hvars räkenskaper likväl förut bö - JExp. Utsk. Förslag till und. Sknjv. 485 ra vara i stadgad ordning inom Contoiret genomgångne och granskade. Hvilket sålunda vidtagna beslut R. St. härigenom få hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Uppl. o. godk, hos Ridd. och Adeln d. 21 Oct. 1829* Preste-Ståndet d. 21 Borgare-Ståndet d. 23 Bonde-Ståndet d. 23 t Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse _, angående Fattigbevis för medellöse Borgare, vid uppsägning af Burskap. S. A. K. Genom väckt Motion, har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad å den olägenhet, som för medellöse Borgare skall uppkomma, derigenom att, enär Burskap icke i laga tid blifvit uppsagdt, i anseende till de med en sådan uppsägning förenade omvägar, TaxeringsComiteerne, på grund af BevillningsFörordningens stadgande i detta fall, påföra dem skatter, hvilka af PröfningsComiten, vid anmäld klagan, måste eftergifvas; och som, enligt redan gällande Författningar, alla utfattige Personer äro befriade 486 Exp. Utsh. Förslag till und. Skrifv.
Når dei komme förrbi kongens gaur så sto pringsessan o grina sau hom va fari o dö, o sa ad de va de ladaste paugatröll hum nånstins hade sätt. Paugen ble galen fårr ded hum ente konne la blai o grina, o så sa han: ”Nu önskar jag ådd pringsessan motte fau ain paug så lig me som et bär, sau täntjer ja ådd hum grina ente sau meed.” O han hade ente väl ored au mongen fårr än ded va som han hade sajt o darr blai et rantaföj i slottet kan en tro, o kongen velle ha na te o si höm som va far te paugen, men pringsessan hum veste ente nod udan bara gred, o kongen han va färi o kryba au skinged o ve ded ble de. Men når sau den lille paugen va tu aur så kom darr en gammel käring te slotted o sa te pringsessan ad hum skolle ente gi se ye pau ded vised, udan kongen skolle i ställed la alla manfolk i lanned komma te slotted, så skolle nock den lille säl söga opp sin far. Ded fårrtalte pringsessan fårr kongen o kongen gore som käringen hade sajt. Kongen sad pau sin fårrgyllande tron, pau hans venstra sia sad pringsessan, o den lille pringsen sto breve me et lided gulleble i növen o ded fosta dommer Jens kom ing i salen sprant paugen fram te nom o skänkte nom ebled, o darr ble glädje o ingen sorg, fårr alla konne sai hårr liga dai vårre en an o kongen lo djinast rusta te brollop fårr pringsessan skolle göfta se me dommer-Jins, – o göfta blai di. Men sin di va man o qvinga så frauga pringsessan honom om bodde et o et anned, o han fårrtalde na om gäddan, o önskningana o alltihob, o hum sporde nom hadd han hade faud fårr sin tredje önskan.
Hautboist-bostället Ingeshult vid Elfsborgs Reg:te till plats för en folkskola i Seglora församling af Elfsborgs län; 5:o) angide ProvincialLäkaren Doktor N. L. Ählbergs upförande å Allmänna IndragningsStaten till åtnjutande af en mot hans innehafvandc provincialläkare-Iön svarande pension af 666 fidr 32 sk. Bko eller 1000 Rdr Rmt årligen; 6:o) ang:do anslag för upförande af ett kapell inom Pajala pastorat och af ett Bönehus uti Turtola by af OfverTomeå socken, m. m.; 7:o) ang:de fyllnad och tillökning i ersättnings-ansiagen till Wadstena KrigsmanshusKassa och AmiralitetsKrigsmansKassan för de till Statsverket indragne Rusthållssamt en-per-mille-afgifterne; och 8:o) ang:de öfverlåtelse på Järlåsa församling af Kronans rätt till dana-arf efter Seraphia Lindskog. 6 82 Den 6 Augusti. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s d. 30 sist!. Juli och d. 5 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 100, ang:de väckt fråga om beviljandet af anslag eller lån till en central-verkstad för tillverkningen af den vid Statens jernbanor nödvändiga materiel. Ånyo föredrogs StatsUtsIcs d. 1 och 5 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 96, i ani. af erhållen återremiss å Betänk. N:o 53, i fråga om inrättande af ett Landtbruksinstitut i Skåne. Gr. Frölich, David: Detta ärende har nu återkommit tili Ståndet, och den första anmärkn. jag dervid gör, är att det förekommer högst besynnerligt, att denna fråga, som tillhör extra statsregleringen, inkommit och föredrages till afgörande innan den ordinarie ännu är afgjord, och med så mycken ifver bringas på tapeten. Det är likväl icke svårt att inse orsaken dertill. Det är en fråga som arbetas fram för att tillfredsställa ett mäktigt lokalintresse.
JV2 207, angående verkställd omröstning öfver åtskilliga 6;te och 8:de Hufvud - titlarne tillhörande anslagsfrågor. Lades till handlingarne. S. D. Vid föredragning af Stats—Utskottets Utlåtande, M 198, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslag för Nationalmuseibyggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader, lättade Ridderskapet och Adeln hör nedan antecknade beslut. l:sta—5:te punkterna. Utskottets hemställanden biföllos. 6:te punkten. Utskottets tillstyrkande bifölls med följande förändrade lydelse: »att Rikets Ständer, med afdrag af 6,950 R:dr från anslaget till byggnadsarbetena, hvarigenom detta anslag blifver endast 38,315 R:dr, måtte bevilja så väl nyssnämnda a rislagsbelopp för byggnadsarbetena 38,515 R:dr, som ock den för stora vestibulens och trapparmarnes beläggning med stucco lustru äskade summan 17,470 R:dr, äfvensom öfriga här ofvan omförmälda, af Kongl. Maj:t äskade medel för underhållskostnadens bestridande under instundande 3 år och för inköp af mattor 19,025 R:dr, samt till aflöningar m, m. 12,580 R:dr, eller tillhopa 87,590 R:dr». 7:de punkten. Utskottets hemställan biföll» med förändring af summan 523,408 Rdr 35 öre till 540,878 R:dr 35 öre. Frän Hög v. PresteStåndet. S. D. Föredrogs ånyo Särskilda Utskottets Memorial, JV2 4, med förslag till voteringspropositioner, i följd af Riks-Ståndens olika beslut vid behandlingen af Utskottets Utlåtande, J\s 3, i ardedning af de inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar och fattade skiljaktiga beslut, i afseende å Utskottets Betänkande 2, öfver Kongl Maj:ts nådiga Proposition til! Rikets Ständer med förslag till ny Sjölag.
Ester noggrannt öfwcrwägande häraf, och dä Utskottets ätgärd harwid, enligt Riksdags-Ordningens 55 §, endast sträcker sig till plöjningen af fraganS stridighet eller enlighet med Grundlagen, får Utskottet först wördsamt förklara sin öswertygelse, att, da sättet huru förekommande ämnen böra afgöras är tydligen utstakadt i Riksdags-Ordningens 75 §, hwaruti 73 och 80 M af RegeringsFormcn ej finnas undantagne, mäste fragan om Wargeringens upphörande, hwilken ej kan hänföras under andra än de bada sistnämnde 88, kunna i laglig ordning afgöras genom tre Stånds sammanstämmande beslut. Beträffande äter intagandet uti Expeditionen af Högloft. Ridderskapets och Adelns särskilda tanka, anser Utskottet sädant desto mindre lämpligt, som Riksens Ständer ej böra kunna framställa mera än Riksens Ständers werkliga beslut, och dä dcfiutom, genom den skiljaktiga meningens införande, twärt emot all wänlig formalitet, beslutet ej förändras eller förlorar sin werkan. En Ledamots särskilda yttrande bifogas härjemte. Stockholm den 28 Martil 1810. > Pa Constitutions-Utskottets wägnar: Olaos bllomiug. Oarl v. Uossustoin. Oaniol Morstoin. ft:son H/olrort O. 648 Expeditioner till RikS-StLndeu. Bilaga till Mem. N:° 37. Utdrag af Riksens Högloft. Ständers Constitutions-UtskottS Protokoll den 28 Martti 1810. S. D. Under öfwerläggningen om den frän Högloft. Ridderskapet och Adeln remitterade stridiga fräga om utfärdandet, efter tre Ständs beslut, af en underdänig skrifwclse, rörande Wargeringens upplösande, yttrade sig Herr Lagmannen Silfversparre som följer:
Utskottet den St Juli! 1S49, Betänkande , angående yrkadt förbud emot införsel af Utländska Fabriksvaror m. m. T-Jti flera till Bevill ningsoch OeconomieUtskottens handläggning remitterade Motio. ner har blifvit yrkadt ett mer eller mindre vidsträckt införande af förbud samt vidtagande af åtskilliga andra åtgärder , till förekommande af Utländska Manufacturoch Handtverksvarors import I Riket. I sådant afseende hafva hos Högloflige Ridderskapet och Adeln Herr Marks cou Wurtemberg, G. B. , och Herr Lefrén , Joli. Pehr , ansett dterinföiandet of det till 1820 års Riksdag gällande f örbuds-system oundgängligt, såvida Svenska Fabrikerne skola kunna skyddas emot Utländska tillverkares öfverlägsenhet , och inom Valloflige Borgare - Ståndet , Herr Abraham Sevillu. s. Allm. liesv. a.Oec.Utsk. Bet. N o 13. aS Hiessleiter anfört , att det friare handelssystem , som efter år 1823 blifvit antaget , skall leda till Fabrikernas oell Näringarnas förfall , samt i anledning deraf yrkat : att alla sådana Fabriksoch Minufacturvaror , som af Landets egne slöjdeidkare kunna till erforderlig godhet och tillräcklig mängd åstadkommas, måtte till införande i Riket förbjudas ; att i detta ändamål 1816 års Tulltaxa måtte å nyo upplifvas; att det vore skäligt för. bjuda en del lux-artiklar, ehuru de icke inom Riket kunde tillverkas; samt alt, efter sådana grunder , den sista Kongl. Förordningen, angående förbud mot import i Riket af otillåtna varor , måtte undergå en alfvarsam granskning.
Med bifall till hvad Eders Kongl. Maj:t sålunda i nåder föreslagit, hafva Rikets Ständer beslutat, alt nuvarande, äfvensom blifvande behållning utaf meranämnda medel skall under det af Eders Kongl. Majit föreslagna vilkor, från Statskontoret till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. Hvilket, till svar i ämnet, Rikels Ständer få hos Eders Kongl. Majit i underdånighet anmäla. Rikets Sländer framhärda etc. Stockholm den 17 Juli 1851. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 15 Juli 1851. Presle-Ståndet den 15 Borgare-Ståndet den 15 Bonde-Ståndet den 17 Rikels Ständers underdåniga skrifvelse, angående eli räntcfritt lån för uppförandet af en Lasarettsoch Kurhus-byggnad i IVarbcrg. (Stals-Utsk:s Uti., N:o 195.) S. A. K. Efter det Eders Kongl. Majit, under den 23 Januari 1849, i nåder förordna!, att en inom Warbergs f. d. rastning belägen byggnad, hvilken alltsedan år Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Länsmän: lönereglering angående 80, 214- Läroverken, Elementar: anslag dertill 88, 221, 25o, 263. „ löneregleringen dervid, angående . 435, 456. Löfås Silfververk angående .. 232, 34g. Löner: angående beräkning af spanmål under penningelöner . 78, 212. Löneersättningar: till Capitainerne Sjöbohm och Tilosius samt Lieutenanten Hård . 60. „ till Justitice-Ombudsmannen Törnebladh 71. „ till Protocolls-Secreteraren Roman . 4^2> 454* Lönefordran: liqviderande af Doctor Collins, angående 2 1. Lönings-afgifterne, tili Gamministrar, angående 4,3. 31 Betis N:r M. Magaziner: aflöning lill Betjeningen dervid 80. Magazins-Byggnad er: i hufvudstadens underM1|el del.af äende 8& „ „ 1 lanusorterne ) ö „ Contoret: dess aflöning .. 80. Fonden, f. d. Allmänna: Kongl. „ Hus: uppförande af sådane vid Mörbylånga Köping och i Strömstad. 46, i35, Malmö: Militairpost vid Låne-Contoret derstädes 396. „ f. d. Discontverk: i83o och i83a årens Revisorers granskning deraf 59. „ „ afskrifning utaf åtskillige dess fordringar 4^4- Mantalsoch Skattskrifningar: rörande Kammar-Rättens behörighet att anmärka emot de grunder, som dervid följas 1773. „ „ förändring i tiden derför 113. „ Penningar: 15-årige personers befrielse derifrån bil. „ upphörande deraf bil. F. 54, 208, 255, 263. Manufactur-Discont-Fonden: tillökning i lånebidraget dertill ?93, 38i.
Datum ut supra. OSCAR. J. F. Fåhraus. Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 81. K 3 Utdrag af protokollet öfver cir il-är enden, hållet inför Hans Maj;t Konungen i stats-rådet å Stockholms Slott den 10 April 1848. Närvarande: Hans excellens, justitie stats-ministern herr grefve Sparre, Hans excellens, stats-ministern för utrikes ärendena, herr friherre Stjerneld. Stats-råden: Fåhraus och Wallensteen. Sedan . Kongl. Majit denna dag till justitie-råd i näder utnämnt stats-rädet m. m. frih erreStael von Holstein och bemälde friherre i följd deraf kommer att upphöra med utöfvandet af den honom, under den 16 November sistlidet år, i nåder uppdragna befattning med riksdags-ärenden, hvilken, enligt 36 och 42 §§ i riksdagsordningen, en ledamot af stats-rådet tillkommer, behagade Kongl. Majit, uppå stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder förordna stats-rådet N. F. Wallensteen att nämnda befattning utöfva 5 hvarom skrifvelse till Rikets Ständer, i enlighet med ett af departementschefen uppsatt förslag, som nu af Kongl. Majit godkändes och finnes detta protokoll vidfogadt, skulle i vanlig ordning expedieras. Ex protocollo. B. W. von Printzencreutz. Ani;, till Exp.-Utsk. den 26 April, lil. 6 e. m. Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott, angående upplåtelse af en, förra skogvaktare-bostället Fridened Brogården tillhörande, jordrymd, till plats för skolhus åt Frideneds församling inom Skaraborgs län; Gifven Stockholms Slott den 31 Mars 1848.
Det var mig ett stort nöje att i skymningen sitta p % en pall vid hennes fötter och ' höra henne berätta om sin ungdom; och alltid var jag van att af henne helsas med ett gladt: svalkommen barm, s % snart jag visade mig i dörren. Men en dag, då jag som vanligt kom in med farmors aftonkaffe, var hon sig mycket olik. Hon tycktes ej gifva akt på hvarken mig eller min kaffebricka; hon blott stickade på sin strumpa med en nervös bridska, under det att en viss rörlighet förmärktes i hennes lappar och näsborrar: ett vanligt tecken till att farmors känslor vor0 i svallning. Tyst bjöd jag henne kaffekoppen, och tyst tömde hon den, satte den sedan med mycken raskhet ifran sig och gjorde min %t mig, att jag kunde g %. Men som jag med säkerhet visste mig vara hennes gunstling, lat jag ej s % lätt afspisa mig, utan slog mig i stallet helt djerft ned p % min vanliga plats, lutade mitt hufvud mot hennes knä och frigade om hon var ledsen. » Ja, barns, svarade farmor, » jag ar ledsen, och det ända ned i hjerterötterna, öfver den olydnad hos barn och den slapphet hos föräldrar, som iiu för tiden ar vanlig. Se har ett exempel p3 bada delarna~, sade hon och lemnade mig ett bref, som låg bredvid henne. Brefvet var från hennes dotter, som med sorg och bedröfvelse omtalade, att deras enda barn, den älskade Thilda, mot föraldrarnes vilja gatt och förlofvaf sig med en gammal utrumlad baron, som @ w ingenting egde, ingenting kunde och ingenting var, i stallet for att svara ja till en arbetsam och duglig landtbrukare, som friade till henne. %Ja, men farmor. hon älskade ju honom så mycket:., vagade jag invanda, i det jag hopvek och återlemnade brefvet. ~Alska mig hit och älska mig dit$., svarade farmor och betraktade mig riktigt utmanande, han blir i alla fall aldrig annat an en odoga.
Således är rätten till samvetsfrihet klar; men om man läte denna rätt vara obegränsad, kunde man komma ända derhän, att det måhända i tidernas längd blefve en särskild kyrka för hvarje individ. Hvart skulle det taga vägen? Då vore naturligtvis icke fråga om att ensamt inskränka sig till tänkesättet, utan det skulle yttra sig i kulten. Huru skulle sådant förlika sig med statens bestånd? Han säger då att staten och kyrkan hafva ingenting gemensamt med hvarandra. Men det är nödvändigt för uppehållandet af ordningen. Man har talat om de gamla staterna och sagt, att samhället kan bära sig utan kristendom. Detta är sannt; men icke kan det bära sig utan religion. Om vi se på de gamla staterna, hvad hade det blifvit af Grekland och liom, om man icke der så strängt och konseqvent hade hållit sig till sin religion? När detta gäller om dessa samhällen, så måste det i ännu högre grad gälla de kristna. Om enhvar skulle få bekänna sig till hvilken lära som helst, hvilken babylonisk förbistring skulle ej deraf uppstå? Och likasom despotismen uppstod ur jakobinismen, så skulle katholicismen följa på ett sådant tillstånd. Man har uttalat åtskilliga fördömelser öfver presterlighet, och fattat det lutherska presterskapet såsom det judiska eller katholska. Detta är alldeles orätt; ty den lutherska prestön är blott en embetsman, och lika litet som man vill inlåta sig med en mäklare, utan att man har förtroende för honom, lika litet vill man väl för sin själs angelägenheter inlåta sig med en person, den man icke hyser förtroende för. Jag instämmer i K. M:ts Propos. i afseende å denna del, som afser förekommande af splittring. Men i en annan del förenar jag mig med Utsk:t, nemi. beträffande den föreslagna åldern af 21 år. Yid 18 års ålder tror jag icke att det är många, som äro mogna i detta afseende. Man skulle kunna bestämma sig för utträdandet, rent af för att slippa vissa medborgerliga pligter eller katekes-läsningen.
RättegångsBalken, som ock att gå i Författning, att den öfverläggning, hvilken i LsgCommitéen föregått Förslaget till ifrågavarande Lagproject, måtte i sammanhang härmed ifrån trycket utgifvas. Af den i4 Mars, innehållande: Att, vid föredragning af ConstitutionsUtskottets Memorial, angående tvänne Redactioncfel uti Förslaget till ändring af 38. och 46. §§. i Riksdagsordningen, BorgareStåndet ansett, att dä Ståndet redan fattat sitt beslut, rörande ofvannämde tvänne §§. kunde ingen vid tre åtgärd uti Målets då varande skick äga rum. Att StatsUtskottets Utlåtande, rörande den för nu varande Hans Maj t Konungen och dess Efterträdare på Svenska Tmonen, bestämda årliga ersättnings, summa, blifvit med uttryck af Den 17 Martil, e. m. *63 BorgareStåndets djupa undersåtliga vördnad och tillgifvenhet lagdt till Handlingarne. Att Ståndet bifallit LagUtskottets Betänkande, angående inskränkning uti Domares och Executorers rättighet att meddela Gäldenär rer anstånd med betalningen af lagsökte för»* dringar. Att sedan Ståndet lemnat sitt bifall till Statsq Utskottets Betänkanden, angående: 1:0 Föreslagen, rättighet till Skattelösen af LotsHemman. 2:0 Bidrag af’allmänna Medel till fullbordan^ de af Hamnbyggnaden i Malmö» och 3:0 Segelleden genom BaggensSundet och Södra Stäket j någon annan åtgärd icke ansetts vara af nöden i afseende å Utskottets, rörane de förenämnde ämne, inkomne ytterligare Ut-J låtanden, än att desamma skulle läggas till Handlingarne. Att BorgareStåndet låtit bero vid StatsUt~ skottets uti serskilda Memorialer lemnade svar å de innom bemälde Stånd gjorda Anmärkning gar vid Utskottets Betänkande uti frågorna 9 rörande: 1:0 Förhöjning uti PostSkjutslegan. 2:0 Förbättring uti iLänsmänneng