Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hofrätten rättvist döma lagmannen Barthelson, som gjort sig skyldig att, för b vartdera af de ifrågakornna fastebrefven, böta tjugu riksdaler banko eller tillhopa etthundra riksdaler samma mynt, men, för hvad honom i öfrigt i afseende härå till last lag, ansetts till urbota bestraffning förfallen, att i en bot för de embetsfel, hvarom han i detta mål blifvit öfvertygad, varda från utöfningen af sitt innehafvande häradshöfdinge-embete och dermed förenade löninkomster på sex månader skiljd; hvarförutan det å 1 åge lagmannen att lill vederbörande återbära hvad lian, såsom förr nämndt vore, i expeditions - 40 Ii. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse den 15 No v. 1847. och cbartae-lösen för mycket uppburit, med de här ofvan anmärkta belopp, nemligen för fastebrefvet den 2 Oktober 1829 två R:dr 26 sk., för fastebrefvet den 1 Februari 1834 tre R:dr 15 sk., för fastebrefvet den 20 Juni 1835 fyra R:dr 14 sk., samt för fastebref ven den 7 Maj 1839 och den 7 Februari 1843 tjugusex R:dr 6 sk. allt banko.” Hvad ater angår öfriga anmärkningsmålen, deri tilltalade blifvit dels för olaga domslut och dels för andra embetsfel eller försummelser sakfällde, hafva förseelserna kunnat anses försonade med bötes-ansvar, jemte skadeersättning, när sådan ifrågakommit, och i vissa fall baft endast sistnämnda påföljd; äfvensom i andra fall, utan någondera påföljden, ogillande omdömen öfver åtalade förfaranden ändock blifvit af öfverdomaren uttalade. Förhållandet härutinnan upplyses vidare genom efterföljande sammandrag af alla de anmärkningsmål, hvilka, hos Rikets Hofrätter afdömda år 1846, slutat med ansvar A de tilltalade, eller annan för dem nödig ansedd rättelse, nemligen: Kongl. Svea Hofrätt. Kongl. Göta Hofrätt. Kongl.
Den kärlek och det deltagande som barnhusdirektionen tror sig köpa med 2 r:dr per stycke, är ej mycket värd. Vidare inhemtas att barnhusdirektionen ej betalar mer än 12 r:dr för året för de utpensionerade barnen öfver 6 år, till följe hvaraf inträffar att blott de fattigare utlaga barnhusbarn och ofta endast öfver somrarne då deras föda kostar mindre eller de kunna göra något gagn och att många af dessa barn hösttiden till barnhuset återlemnas, der barnens vård och dödligheten går till vida högre belopp, än om pensionerna för dem något höjdes, hvilket skulle lända till stor ekonomisk fördel för inrättningen och särdeles båtnad för barnen, som nu med tårar skiljas från sina fosterföräldrar. Då nu barnhusets tillgångar ej äro tillräckliga för barnens ändamålsenliga vård, synes onödiga utgifter, till hvilka jag räknar nu anmärkta, böra indragas. Då Utsk. trott sig märka så många brister i nuvar. förvaltning, och då Utsk. ej ansett den förvaltning, som låtit sig komma dem lill last, vara den mest opartiska bedömaren af sina egna åtgärder, har Utsk. ej tvekat att tillstyrka, det R. St. hos K. M. måtte anhålla om förordnande af några erfarne män för att närmare undersöka tillståndet inom stora barnhuset, och detta så mycket hellre, som direktionen ej af kommun tillsättes och icke eller af K. M. förordnas, utan vid inträffande ledigheter kompletterar sig sjelf, hvarigenom andra åsigter från direktionen för alltid synas vara förbjudna inträde. Ytterligare har Utsk. genom den föreslagna åtgärden trott sig kunna motse ett snarare utredande af förhållanden, som för 230 Den 15 Mars f. m. staten äro af högsta vigt såsom en helig pligt och sora tillståndet inom barnhuset synes högt påkalla. Om bifall till detta Allm. Besv.- o. Ekon.Utskis betänk, tager jag mig friheten vördsamt anhålla. Hr Adelborg, Jakob, yttrade sig dels muntligen, dels skriftligen: Stockholms allmänna barnhus är en skyddsanstalt för sådana späda barn, hvilka, födda af lasten eller eländet, annars hemfallit under en för tidig död.
Med tillämpning af dessa åsigter synes utaf den för kommunikationsanstalter, odlingsföretag och landtmanna-näringars befrämjande afsedda summa R:dr 2,148,000 af bränvinsskatten, åtminstone 1,950,000 R:dr eller (550,000 R:dr årligen, kunna och böra användas till de egentliga statsbehofvens fyllande samt nedsättning eller minskning i de härtill förut utgående skattebidrag. Ehuru Restanliema för åren 1847 med 1851 i medeltal Upgått lill R:dr 204,353 årligen, har beräkningen af denna inkomsttitel i den K. Proposm blifvit nedsatt till R:dr 130,000 från dess förut uptagna belopp af 180,000 R:dr. Dock som de härvid afdragna restantierna af tullmedlen äfven framgent synas böra beräknas och i Riks-Staten Uptagas på samma sätt, som de å andra skatteafgifter upkommande restantier, så torde denna inkomsttitels belopp för de stundande åren kunna antagas icke understiga R;dr 170,000. Vid sammanfattning af nu föreslagna förändringar eller förhöjningar i den inkomstberäkning, som finnes upgjord i K. Proposm om Statsverkets tillstånd och behof, upkommer följande resultat: Genom tillökning i värdet å Kronans behållna spanmål R:dr 68,000. genom förhöjd beräkning af Tullmedlen ...» 300,000. d:o af Charta Sigillata-medlen » 40,000. d:o af Bränvinsbränneri-medlen » 650,000. d:o af Restantierna » 40,000. eller en årlig förhöjning af * . R:dr 1,098,000. hvilken endast med . » 74,000. understiger den statsfyllnadssumma, som skulle erfordras i den mindre sannolika händelse, att alla i K. Proposm under riksstatens titlar föreslagna anslag skulle vara af R. St. beviljade.
Det vill synas Utskottet, som om motionären missförstått ofvanberörda Kungörelse af den 28 Augusti 1841. Den lättnad, som genom densamma tillägges kapellansbord. sorn blifvit förvandlade till skolmästareboställen, tillkommer dessa hemman,— icke såsom följd af berörda förvandling, utan oaktadt förvandlingen, enär kapellansbord, men ej skolmästareboställen åtnjuta befrielse från rotering. Någon skälig anledning lärer ej heller förekomma till medgifvande af befrielse från rotering just för sådane skolmästareboställen, som blifvit till berörda ändamål skänkte och genom hvil - 4 Sammans. Statssamt Allm. Bese.- och Ekon.-Utsk. Betänkande M 12. ken skänk den församling, som fått emottaga donationen, redan erhållit en förmån, hvaraf andra församlingar ej äro i besittning. Om således skollärarn i Wrigstads pastorat ej åtnjuter i lön mer än 18 R:dr i djeknepenningar, bör församlingen så mycket lättare kunna tillskjuta hvad till skollärarens behöriga aflöning erfordras, som boställe redan genom enskild frikostighet blifvit skolläraren beredt. Och då de af motionären, särskildt i fråga om Wrigstad Månsgård, åberopade handlingar ej äro af beskaffenhet att lagligen berättiga till roteringsfrihet, tillstyrker Utskottet att motionen må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Stockholm den 13 Februari 1863. Ank, till läxp.-Utsk. den 14 Febr. 1863, kl. 12 midd. Betänkande, i anledning af väckta motioner, i fråga om åtskilliga till båtsmansbeklädnaden hörande persedlars anskaffande och underhåll, genom Statsverket.
Regeringsform blifver entledigad från innehafvande embete, må njuta enahanda pensionsrätt, som honom skulle hafva tillkommit, derest han sjelf sökt med pension från sin befattning afgå; men att den åter, som genom lagakraftvunnet beslut blifvit dömd sin tjenst förlustig eller till sådan påföljd gjort sig förfallen, förlorar all rättighet till pension. Hvad af kommitterade sålunda blifvit föreslaget och yttradt i afseende på grunderna för regleringen af arméens pensionsväsende, eger icke tillämplighet på de vid arméen anställde läkare och öfrige civile tjenstemän, enär, hvad angår de förstnämnde, eller läkarne, kommitterade, i likhet med hvad som skett vid löneregleringen, föreslagit i betänkandet om arméens sjukvård särskild pensionsstat för läkarne, och då, beträffande de öfrige tjenstemännen, kommitterade inhemtat, att den af Eders Kongl. Majit den 19 Juni 1858 i nåder tillsatta komité för upprättande af förslag till ett ändamålsenligt ordnande af pensionsväsendet i allmänhet, ansett detta uppdrag, ehuru icke, enligt komiténs mening, omfattande arméens befäl och gemenskap, likväl hafva afseende på samtlige vid arméen anställde särskilde tjenstemän, hvilkas ”göromål, i afseende på lagskipning, förvaltning och ”redovisning motsvara dem, som tillhöra likartade befattningar vid de civila embetsverken och staterna, såsom auditörer, regementsoch mönsterskrifvare, regements-kommissarier, förrådsoch tygförvaltare, sekreterare och kassörer vid ingeniör-corpsen m. fl.,” hvilka tjenstemän derföre blifvit af bemälde komité uppförda på den ”allmänna pensions-staten” för civila stater och eorpser, som komilén i dess underdåniga utlåtande af den 27 September 1862 föreslagit.
I sammanhang härmed, och efter att punktvis hafva pröfvat och Sig i Nåder utlåtit öfver de vid Rotehållarnes första sammanträden framställda serskilda vilkor och förbehåll, behagade Kongl. Maj:t anbefalla Dess Befallningshafvande, att af de Roteskyldige, vid med dem utsättande ytterligare sammankomster, begära ett cathegoriskt Svar, till antagande eller förkastande af följande, (till dess hufvudsakliga innehåll,) här nedan upptagna Nådiga Proposition, nemligen: 1:0 att, nuvarande 2572 Rotar indelas till Sooo, med förmedling af de öfverskjutande 57ä ; 2:0 att af dessa 2000 Rotar, 1600 skola vara effectiva och 400 Vacante under fred och krig i 50 Sr, mot en ärlig afgift af 6 Tunnor Spannmål; 3:0 att de Rotar, sorn vid Extra Roteringen förblifva, icke få någon förmedling åtnjuta; 4:0 att å Vacante antalet först skola afräknas de Rotar, som vid Extra Roteringen förblifva; 5:0 att förmedlingen, från Extra Rotering till ständig, skall i allmänhet beräknas med en femtedels minskning i nuvarande styrkan, så att t. ex. den, som hållit fem Extra Roterings-Karlar, framdeles skulle komma att hålla fyra Ordinarie Soldater, o. s. v.; samt att öfverskjutande 7 2 Rotar påräknas till användande för blifvande rotejemkningar; 6:0 (Denna punkt innefattade blott omständliga föreskrifter, huru med Vacancernes för - i6 Statssamt Oec.-UtsL Uti.
Vid 1828 5rs slut var sammantagna Capital-beloppet af sådana utlåningar 1,548,284 R:dr 28 sk. 8 r:st. (Härom ses vidare Betänkandet N:o 490 B) Län pä orörlig pant och pä längre ter~ miner, hvartill Utskottet räknar alla från Banken för inteckning och 4 procents ränta utgifna lån, de från Statsverket i liqvid öfvertagna inteckningar mot 5 procent, en vid samma liqvid ytterligare gjord försträckning, som liqvideras med 2procentaf nyss nämnde ränta, och de så kallade Odlingslånen. Berörde fordringar utgjorde vid 1828 års slut ett sammantaget Capital-belopp af 5,292,178 R:dr 7 sk. 11 r:st. (Härom ses vidare Betänkandet N:o 5o.) C) Lån till Släder och Corporationer, på Banco-Utsholtets Betänkande N:o 48. 13 serskilda af Rikets Ständer bestämda vilkorj i och för anmälda tillfälliga och locala behof. Uti sådana lån, hvilka för det mesta, i afseende på återbetalnings-vilkoren, äro lika med Fastighets-lån, men, i afseende på säkerheten med dem olika, egde Banken en utestående Capital-fordran vid 1828 års slut af 143,249 R:dr 39 sk. 1 r:st. (^Härom ses vidare Betänkandet N:o 5i.) Länrörelse i Discont-väg. Dertill räknas, enligt nuvarande förhållanden, Banco-Discont-Fonden af 5 mill. till lån på namnsäkerhet, och 5oo,ooo R:dr till lån på actier och documenter; Götheborgs Låne-Contoirs-Fond af 2 mill., Malmö Lån-Contoirs-Fond af 1 mill., ManufacturDiscontens assignerings-rättighet till högst 1 mill., och Jern-Contoirets assigneringsrättighet till högst 600,000 R:dr; utgörande i ett för allt ett maximum af 10,100,000 Ri ksdaler. De af Banken i och för dessa samfällda
S.D. Efter förut i laga tid skedd pålysning sammanträdde Rödön socknemän, för att wälja en ny kyrkwaktare, och sedan de på förslaget trenne uppförde sökande blifvit å nyå uppnämnde, neml. gratialisten Pehr Nyfelt från Häste, f.d. klockaren Nils Månsson från Häste, samt inhysesmannen Olof Pehrsson i Wejmon, så skred man till omröstning, enligt af sockneskrifvaren upprättad röstlängd, hvarvid rösterna utföllo så att gratialisten Pehr Nyfeldt erhöll ingen röst, f.d. klockaren Nils Månsson ifrån Häste erhöll 18 röster, samt inhysesmannen Olof Pehrsson från Wejmon 15 röster. Hvarföre klockaren Nils Månsson från Häste är vald till kyrkovaktare i Rödöns församling med lön efter hvad förut den 1:sta sistl. februari hållne sockenstämmo protokoll bestämmer, äfvensom med skyldigheter, utom hvad lag och författningar föreskrifva, enligt hvad samma protokoll bestämmer. Och skulle utdrag af detta protokoll tillställas f.d. klockaren Nils Månsson, såsom fullmakt på kyrkovaktare syslen härstädes. Wid samma tillfälle waldes äfven bonden Nils Nilsson i Hufvulsviken till god man för Rödöns socken till brandsyns hållande inom Rödöns och Näskotts socknar. Samma dag som ofvan, uppläst, erkändt och godkändt; intygas af O. A. Staaff t. f. pastor Å socknemennens wägnar Pehr Ersson i Nygården, Lars Larsson i Häste, Nils Nilsson i Kälen. Olof Jonsson i Undrom, Måns Pehrsson i Trusta, Uppläst med besvärshänvisning från predikostolen i Rödöns kyrka söndagen den 3:dje maj 1857. I. Byström t. f. pastor. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 184–185, ÖLA. Protokoll, håller vid i laga ordning lyst allmän sockenstämma uti Rödön den 24:de maj 1857. S.D. Upplästes, granskades och godkändes såväl kyrkosom fattigcassans räkenskaper. § 2 Till fullmäktig inför såväl
Herr Grefwe n och Landt-Marskalken föreflsg, att man ffulle sika 'rhalla unde!rattass om alla Ständens beflut öfwer Finance-planen och sikens sirtällaude i öfrigt, samt att § imedlertid finge ojustcrad hwitå. Anmältes och emottogs en Deputation frän det Hc, derwärda Bondc-Ständet, anförd af Riksdagsmannen Maliers ^.ncier^sori, frän Osi.rgöthland, som upläste'följande Protocolls-Utdrag: Utdrag af Protoeollet, hältet hos Bonde »Ståndet den 26 April 18 lo. S. D. Efrer öfwerwägande af de öfrige Nespectivs R!ks-St§ndens genom i dag ankomne Depukationer BonLe-Ständet kungwrde sammanstämmande beflut, rörande Len jemkning, hwarmcd bemälte Riks-Ständ, ansett sig böra till Kongl. Maj:k i underdäirigket öfwerlemga deras hlflut rörande Rikets förswar, i händelse af fiendtligt anfall, förklarade Sländct sig icke kunna göra nägon föl, »ndring i det beflut, Bonde-Ständet efter föregärwcn votering förliden gärdag i detta amne fattat, hwarom de öfrige Ständen flulle genom Protocolls-Utdrag wörd samt och manligen underrättas. M supi-,. iLx k?rc>tvcollo 8. L. lUräZZrclki. Herr Grefwe» och Landt-Marskalken beklagade att dek Hcderwärda Bonte-Standet gjort sä ringa afseende pä de trenne öfrige Ständens wärdiga förening att ädagalägga sitt nit för Fäderneslandets förswar och sitt förtroende för Konungens räetwisa, utan förblifwer wid ett beflut som säkerligen more strieande uiot Ständets eget bäfia och för detsamma kunde blifwa pä det högsta tryckande. Deputationen afträdde. Höglofl.
Enl igt serskildte den 30 sistledne December till Lagutskottet ankomne Utdrag af Högvördige PresteStåndets samt Välloflige BorgareStåndets Protocoll för den 17 i samma månad hafva till Utskottet blifvit remitterade, Från Högvördige PresteStåndets Herr Domprosten Holmströms Memorial om införande af det tillägg i 24 §■ af Instructionen för Rikets Ständers JustititeOtnbudsman , att JustiticeO/nbudsmanne/is Expedition, som alltid bär finnas i hufvudstadens skall ega att under JustiticeOmbuds - mannens frånvaro, Öppna till Embetet ankommande bref och genom nödiga åtgår - 8 BagXTtshottels Utlåtande N:o 8. » ' ders vidtagande Jerelomina, att ingen Målsegandes lagliga talan md gd förlorad j och 2;do Herr Prosten JJedekinds Memoria! om den föreskrift, att JustitioeOmbudsmannen, sorn, enligt 14 § af Instructionen, har sig ålagdt att vid hvarje Riksdag för Rikets Stander uppgifva , hvilka af deras vitt sist föiflutne Riksmöte fattade beslut och gjorda hemställningar, blifvit af Konungen gillade, utfärdade och i verket ställde, äfven bor meddela sina Principaler fullständig kännedom om sädana vid sist hällne Riksdag beslutade önskningar och framställningar, hvilka ännu icke blifvit fåredragne och äfgjorde-, samt Frän Vällojlige BorgareStandet: Herr Joh, Jac. Klemans Memorial innefattande anhållan, att, dd den nu gällande Instructionen för JustitiasOmbudsmannen, så framt JustitiasOmbudsmansEmbetet skall motsvara det ändamål, som med dess inrättande. blifvit afsedt, syntes behöfva i åtskilige delar öfverses, detta ämne måtte förvisas till vederbörligt Utskott, der Motionairen hunde få sina åsigter framdeles vidarp utveckla. LagUtshottets Ullatandi N:o 8.
E n stor inkomst kan onödigtvis uppslukas, då deremot en mindre genom makarnes förenade bemö- danden o c h uppriktighet kan förslå ganska långt. E n annan vigtig sak är, att den unga flickan städse är vårdad o c h ordentlig i sin klädsel. O m föräldrarne hafva råd dertill, bör hon f l en viss summa årligen eller pr månad åt sig bestämd, emedan det lär henne att b e - räkna oeh tänka tvenne gånger innan hon kö- per hvad som för ögonblicket faller henne in. Man har sett exempel på unga flickor, som under hela sin uppväxt varit vana att obehindradt köpa allt, hvad de trott sig behöfva, plötsligt stå handfall na o c h modlösa, då någon pekunier förlust drabbat deras familj o c h omöjliggjort för dem att längre få sina öfverflödiga fordringar tillfredsstälda. D e t är derför af vigt, att så väl den unga flickan som den unga frun hafva sina s. k. toalettpengar • — af två gamla klädningar sätter man då kanske i hop en ny, en annan skickas till färgaren, o c h kappor o c h hattar aktas bestämdt omsorgsfullare, om man sjelf skall gifva ut pengar för att ersätta dem m e d nya. Och då hon nu erfar, hur odryg penningen är, griper hon sig kanske sjelf an o c h inbesparar sålunda utan tvifvel mången gång en rätt vacker summa. H u r lätt är det ej t. e x. att sjelf kläda och snygga upp sina sommarhattar, hvilket hos modisterna betingar ganska höga priser. Något, som i väsentlig m o n bidrager att åt hemmet gifva en prydlig o c h behagfull pregel, äro väl ordnade o c h skötta krukväxter, o c h dessas vård kunna gerna de unga flickorna åtaga sig. D e t är ej så länge sedan jag besökte ett hem, som ögonblickligen gjorde intryck af att vara förtjusande, ehuru jag ej strax visste, hvad som egentligen ingaf mig denna angenäma känsla.
Arträd eller ämnen till åror 1 par nJl1-:' t Fria. 15 Alla andra varor än de i denna Tarif upptagne c™ o* & 520 Förslag till Tull-taxa. Tarif för MLredil-upplaget och TrattsHo-afgifien. Minimiqvantitet för Kreditupplaget. Bränvin: Geniever Conjac . Ramm Arrac Cacao . „ Caffe Cand och Cassia Lig Corin ler . Fenkol Fisk.- saltad, Sill , torr, Gråsidor eller Sey Färger: Blyhvitt Cochenille Indigo . Garn, bomulls-: ofårgadt . fårgadt, Turkiskt rödt . Gryn, utom af spanmål . Ingefära, torr Kummin ", Ljus, talgvax-, gula hvita och Spermaceti Mandel Olja, Borneller af Oliver Hamp. ... Peppar, alla slag Plommon, Cathrinoch Sviskon Pommeransknoppar och skal Russin Qvantitet för Transito-afgiftens beräkning. Transito afgift. Riksmynt. Minimi-qvantitet Qvantitet för Transitoför KreditTransito-afgifafgift. upplaget. tens beräkning. Riksmynt. R:dr öre. Salt, kok1 kubikfot — 1 18 centner 1 centner — 15 Suckar: 18 centner Mascovad, elier brunt och gult, ord:nårl Terresoch Tetessamt hvilt Pudersocker 1 centner — 15 12 centner Krossad! Lumpoch Havanna-lerressaint Topp-, Kandioch Kak1 centner — 25 1£ centner The 1 centner 2 — Tobak-. 12 centner Blad och Stjelk 1 centner — 15 2 centner Karfvad 1 centner 2 — 12 centner Fin, på faslager ... 1 centner — 35 100 kannor på buteljer 1 kanna — 5 Bih. till R. St. Underrättelser om hvarf virf
För uraktlåten inbetalning) men om räntan å bankens lånekapitaler nedsättes, så att verksamma medlemmar af samhället funne sin fördel i att genom lån heldre sätta riksbankens medel i omlopp, än vända sig till de på samhället skadligt verkande privatbankerna, i så måtto då den från lånebehöfvande utgående räntan icke kommer staten till godo, utan i dess ställe faller i enskilde kapitalistens och penninge-aristokratiens händer, ar jag öfvertygad, att medlen nog blefve anlitade, äfvensom att bankovinsten derigenom blefve på ett för det allmänna fördelaktigaste sätt använd, äfvensom att Banken derigenom blefve ännu ytterligare förkofrad och kunde således i en framtid medlande träda emellan, derest en större uppoffring för riket blefve af nöden. Att den upplupna vinsten öfverlemnas till statsverket, skulle väl synas bära lända till det allmännas fördel derigenom, att den ökar statsinkomsterna, hvaraf skulle följa, att de skattdragandes utskylder kunde nedsättas; men en sorglig erfarenhet har visat, att desto mera medel äro att påräkna, desto mindre sparsamt går det till väga vid statsregleringen och händelsen blir säkert, att medlen komma att användas till anslag för för riket mindre nyttiga ändamål, än om de genom lån mot billig ränta få utgå i allmänna rörelsen. Således stannar jag i den öfvertygelse, att, om ej hela bankovinsten, åtminstone sedan 1,500,000 r.dr blifvit till Riksgälds-kontoret öfverlemnade, återstoden bör i Banken qvarblifva”. I denna reservation hafva instämt riksdagsfullmäktige Joli. Pet. Andersson från Elfsborgs län och Peter Gabrielson från Kronobergs län. 8 Banko-Utskottets Memorial, N:o 19. Af Herr Lagergren, P. J.: ”Högloft. Banko-utskottets förestående tillstyrkan har blifvit beslutad genom votering inom Utskottet.
Då det understöd för rusthållningen, i afseende hvarå augmentsräntor tilldelades rusthållen, nu är lika behofligt, som det var vid rustnings-indelniugens uppgörelse; då rusthållen äfven i fråga om skatteköp af augments-heoaman ega vissa företräden; då dessutom mångenstädes rusthållsstommen och augments-hemmanet äro till ett förenade eller i sambruk, och då i allmänhet, i afseende på rustningen, rusthållet och augmenten betraktas såsom ett helt för sig, så ligger i alla dessa omständigheter, efter min tanke, så bindande skäl för fortfarande bestånd af rusthållens gamla rätt, i afseende å augments-räntorna, att jag ans^r mig böra bestämdt afstyrka, hvad Stats-utskottet i denna punkt angående dessa räntor föreslagit.” Af lektor Wallman: ”Genom votering har Stats-utskottet beslutat, att, med undantag af 20 momentet i utlåtandet N:o 242, under gemensam pröfning företaga bela frågan om beskattnings väsendets samt uppbördsoch redogörelseverkets förenkling. Denna summariska behandling af ett ärende af så stor omfattning och vigt, utan afseende på de betydande anmärkningarne emot Utskottets förslag inom tvänne Riks-stånd, synes mig vara i strid emot Utskottets åliggande, enligt 49 § R. O., att, i anledning af återremiss, inkomma med ytterligare utlåtande; hvarvid behörigt afseende ofelbart måste å de gjorda anmärkningarna fästas, frågan ytterligare utredas och, om motsidans skäl sådant föranleda, Utskottets förra beslut ändras eller modifieras. Ett motsatt förfarande kan, äfven om det har för sig en föregående praxis, svårligen försvaras. Emot Utskottets i sjelfva hufvudsakcn fattade beslut, reserverar jag mig på följande skäl. I afseende på skatteförenklings-frågans formella behandling förekommer, att den icke erhållit den föregående utredning, 10 § regeringsformen föreskrifva för ärenden, innan de i Konungens Statsråd föredragas.