Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nog synes det, som en Sjukhusbyggnad borde på kortare tid, än 6 år, vara färdig, och jag får derföre hemställa, om icke denna anmärkning, med den bifogade handlingen, må varda re - 3o Stats - Utskottets mittevad till vederbörligt Utskott., för att få utredt, huru härmed rätteligen hänger tillsammans, och någon utväg påtänkt, huru bättre må komma att hushållas med de Statens medel, som till dylika byggnader kunna vara eller blifva anslagne.” Stockholm den 3 Maji 1823. Olof Jonasson från Elfsborgs Lån. Varandes den åberopade Bilagan af följande innehåll: ”Aflöning för nedannämnde vid Garnizons-Sjukhus-byggnaden och Carolinska Medico Chirurgiska Institutet på Kungsholmen till tjenstgöring anstälde Tjenstemän och Betjente. Architecten Herr Professoren och Riddaren C. Gjörwell, Tractamente förNov. ochDec. månader nämnde år 120. — Kongl. Committeens Secreterare och Kamererare P. F. Thunman , Arfvode för begge desse Tjenster under samma lid 33: 16. t53: jg. • '• Architecten Herr Professor Gjörwell 720: —> Kongl. Committeens Secreterare och Kamererare Thunman, Arfvode för B el änkai ut en. desse begge tjenster till Sammans 4^o. — Vaktmästaren Blomqvist för sitt besvär 10. — 11S0 År 1818. Arelliteclen Herr Professor Gjörwell 720. —< Kongl. Committeens Secreterare och Kamererare Thunman, Arfvode för begge desse tjenster, jemte Skrifmaterialier och Renskrifnings-kostnad m. m. i ett för allt 6oo. — Vaktmästar Blomqvist . 20. — i34o—- År 181 g. Architecten Herr Professor Gjörwell 720. — Kongl. Committeens Secreterare och Kamererare Thunman, Skrifmaterialier och Renskrifningskostnad m. m. tillika inberäknade 600.
Det skall af ingen kunna förnekas, att författningsförslaget är af den aldra största vigt för de båda förenade rikena; Och hvad angår sjelfva redaktien, så anser jag den vara så klart och ändamålsenligt uppställd, att jag mäste beklaga det Utsk. ett ögonblick kunnat tveka att godkänna densamma. An mera beklagar jag att redan tvänne Stånd skänkt sitt bifall till ett Betänkide af sådan beskaffenhet som det ifrågavarande, der blotta svagskäl inen inga grundliga skäl gjort sig gällande. Jag tillstyrker för min del godkännande af den Kongl. Prop. och det så mycket mer, som R. o. Ad. derigenom blir i tillfälle att afgifva en opinionsyttring, värdig den fosterlandskärlek och den ståndpunkt af bildning, hvarpå detta Stånd alltid sig befunnit. Herr Carleson, Ed v. Henr.: Då jag på f. m. begärde ordet skedde det för att genmäla en talares påstående att Const.- Utsk. skulle, såsom jag vill minnas orden föllo sig, sökt sak med den Kongl. Proposin — ett påstående, som grundas derpå att de i Utskis förevaride mein. framställde betänkligheter vid den Nåd. Proposin icke skulle innefatta giltiga skäl för dendcnsammas afstyrkande. I anledn. häraf må det tillåtas mig att till en början erinra om innehållet af den Kongl. Proposin. Den innefattar 2:ne hufvuddelar. Den ena afser grundlagsförändringar, som sedan sistl. Riksdag iiro livilande på Ständernas bord och beroende på deras pröfning eller med andra ord de vid sista Riksdagen föreslagne ändringar i grundlagens stadgande om Riksstyrelsens förande i vissa fall. Den andra delen afser åter sådana bestämmelser, som anses uteslutande tillhöra Unionsfördraget eller RiksAkten.
Man har sagt, att då enväldet tog undervisningsverken i sin vård, qväfde det ock den medborgerliga andan i sjelfva undervisningen. Deremot vittna häfderna, både i vårt land och annorstädes. Tvertom visa de att om än Sturarne stiftade Upsala Universitet, var det dock den stränge Carl IX, som upprättade detsamma ur lägervall, och 38 IL 4* 52 Den >4 Augusti f. m. egentligen gaf det kraft och verksamhet. Att den enväldige Carl XI stiftade en ny HögSkola i Lund, lärer icke behöfva erindras. Att Gustaf II Adolf och Drottning Christina, hvilka ej eller voro mycket inskränkta i sin magt, stiftade både Universiteter och ElementarLäroverk, och begåfvade dem med egna arfvegods, är lika bekant, som att Svenska män derifrån utgingo med både en lärd och medborgerlig bildning af den halt, alt de styrde både Sveriges och Europas angelägenheter, samt upprätthöllo dess allmänna frihet. Hvad Städerna i detta hänseende uträttade under den så kallade Frihetstiden, det öfverlemnar jag åt min värde motståndare att uppgifva. Då Fransmännen i deras frihetsyra under revolutionen förstörde de gamla Fransyska Läroverken, sävar det den enväldiga Napoleon som åter upprättade dem. Man har anmärkt, att Committeen haft orätt, som icke ansett FolkSkolorna tillhöra Staten, och ej egentligen åt dem begärt något anslag. Om Staten icke bör befatta stg med något slags Undervisningsverk, så borde det vara anmärkarne kärt, att åtminstone en så vigtig del deraf, som FolkSkolorna, blifvit behandlad efter hans önskan. Men Committeen hade för sitt förfaraude en annan grund. Han ansåg nemligen den undervisning, man i Folkskolan inhemtar, motsvara den, som i föräldrars hus gifves åt barn; och trodde att det ej ålåg Staten an - ib Don i4 Augusti f. in. 53 nät jin tillse att föräldrarne behörigen vårdade barnaundervisningen.
Tradghden hade utgjort mor Fors ' stolthet, Inen d m ordnande handen var borta. PB forstubron stod Pelle Fors, skyggade ogonen med handen och tittade forblnffadt, men vanligt pB den ankommande. Bakom honom s ' tod hans elev)) starrbligande~ och s l g ingenting mindre %XI inusikaliak ut. Det hander understundom, att gubben Fors pH udgra veckor hnr en eller ett par ISngviiga helpensioniirer i sin fiolskola. Ibland gBr han sjdf oinkring och liir ungersvennerna sina melodier. Heder och tack A t Pelle Fors for den lardome~! Handklaverets adepter aro nog miinga iindii. I den lilla kvafva, daimniga kasnmaren, med farglagda bilder p&amp; vaggarna., med inors brokiga lapptacke pH den nppbiiddade ligg-. soffan, ined kringspridda tidningar, utdruckna kaffekoppar, niigra kvarglomda soekerbitar och fiolen och strlken pi3 bordet, torkade Pelle af en st01 med afvigsidan af handen och satte fram dem A t sin gast. PA den andra stolen slog han sig sjQf ner med fiolen under hakan. I den oppna kammt~dor~en stod bonddrangen-eleven, grinande och gnpande. Fiolkonserten borjar. Den ena lifliga smHlandspolskan afloser den andra. Xed lif och lust far strdken ofver strangarne, foten trampar takt. Hvem kanner icke lust att gora s&amp; med, men moitiben i dorren Zir icke inbjudande. Den drastiska Pintorpapolskas ko~nmer nu - en verklig)) Hexentam, med hin onde och den elaka Pintorpnfrun som r dramatisk personim. Den beskrifver huru den onde fick i sina klor denna celebritet pi % elakhetens omr4de. Forst ber hon sb bevekande: &amp; ota fa-an ta ' mig i-inte-e an!
Hvad åter vidkommer senare delen af Herr Lagerheims Motion, eller frågan om ansvar för leverering af mindre dugligt Tackjern till gjuterien; så enär allt Bergslags-Tackjernet i Riket är påräknadt för Stångoch Ämnes-verkens behof, samt det bästa Tackjern för beredande af smidigt jern ofta icke derföre är tjenligt eller kanske ens användbart till gjutgods; så kan Utskottet ingalunda tillstyrka Herr Lagerheims härutinnan gjorde förslag; innefattande Tackjernets stämpel, i Utskottets tanka, en tillräcklig garantie för gjuteri-egaren, att af leverantören i laglig väg söka ersättning för hvad denne brustit i fullgörande af ingångne contract. Stockholm den i3 Maji 182g. Bcsv. och Oecon. Utsk. Vilde. Ankom till Exped. Utskottet den iGMaji 182g. Utlåtande , angående väckt förslag om medel till uppmuntran för fiskare att bosätta sig i Bohus Läns Skärgård. Uti ett till Högvördige Preste-Ståndet ingifvet anförande har Herr Prosten Sivertsson påkallat Rikets Höglofl. Ständers uppmärksamhet på angelägenheten att vidtaga nödiga åtgärder till upphjelpande af det fordom indrägtiga, men, sedan början af sistförflutne århundrade, förfallna sill-fisket i Bohus Läns Skärgård, och, i sådant hänseende, såsom uppmuntran till bosättning för fiskes idkande derstädes, föreslagit beviljande af de förmoner: att alla fiskare, så väl inhemske som utländske, hvilka der ville nedsätta sig, skulle, då de visade sig idka saltsjö-fiske och, såsom delegare i sillnotar, fångade sill, vara frie från krono-skatter och värfning; samt att vid svårt straff skulle förbjudas, att, med något slags skjutgevär och hvad tid på året som helst, lossa skott i skärgården. Hvaremot Herr Biskopen och vice Talmannen Doctor af fVingurd, under vitsordande af Herr Prosten Sivertssons framställning, om behofvet af den önskade 16 Besv. och Oecon.
N:o 43, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens tredje hufvud* titel. l-.sta, 3:dje, 5:te och 6:te punkterna biföllos. Den del af 2:dra punkten, som rörer löneförhöjnings-heloppet för fyra Andre Sekreterare inom Utrikes-departementets Expedition, hlef af Ståndet återremitterad, hvaremot öfrige delar af samma punkt godkändes, med erinran dock om iakttagande af den förändring i der förekommande summor, som kan blifva en följd af nyssberörde återremiss. 4:de punkten bifölls, endast med den förändring, att det i sednare momentet föreslagna belopp af 50,000 R:dr Riksmynt höjdes, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, till 70,000 R:dr samma mynt. 7:de punkten lades till handlingarne. Frän Vällofl. Borgare-Slåndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Ulskotlets Utlåtande N:o 40, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens första hufvud-titel. Den under N:o 8, pag, 9, uppställda beräkning af första hufvud-titelns hela anslags-belopp, samt den vid Utlåtandet fogade tabell lades till handlingarne. I öfrigt godkändes Utlåtandet N:o 40. S. D. Till Siats-Utskottet remitterades Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den 20 dennes, angående med Danmark afslutad traktat om upphörande af Öresundska tullen m. m. S. D. Föredrogs ånyo Stals-Utskottets Utlåtande N:o 41, i en med stats-regleringen gemenskap egande fråga. De särskilda framställningarne i detta Utlåtande biföllos, med undantag af den under Litt. d, pag. 5, förekommande bestämmelsen, hvilken återremitterades. Frän Hederv. Bonde-Ståndet.
Hof-stallet vore oundgängligen nödigt och hvartill ritning blifvit uppgjord samt kostnaden beräknats lill 30,000 Ridr, måtte, så snart ske kunde, varda uppfördt å inre stallgården bredvid och utmed kajen vid södra armen af Norrström; och enär genom en sådan bvggnads uppförande jemväl vunnes ett prydligare utseende för denna mest besökta del af hufvudstaden, men l:sta hufvudtitelns anslag för underhållet af Kongl. Slottet och dertill hörande byggnader icke lemnade tillgång för nyssnämnda byggnadsföretags bekostande på- en gång, har E. K. M:t, vid detta förhållande, funnit Sig föranlåten i Nåder föreslå, det Rikets Ständer måtte för ifrågavarande ändamål anvisa en summa af trelio tusen riksdaler banko, att af Riksgälds-kontorets medel, på reqvisition af Riksmarskalksembetet och lill dess disposition, i mån af behofvet, utbetalas, emot förbehåll, att denna summa blefve, ulan att ränta derå erlades, med 1,500 R:dr årligen från och med nästinstundande år, under loppet af 20 år, till Riksgälds-kontoret återgulden af ofvannämnda anslag å Riks-Statens Esta Hufvudtitel. Hvad E. K. M:t sålunda behagat Nådigst föreslå, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande; Och som vid den omförmälda undersökningen utrönt blifvit, att ifrågavarande byggnads-arbeten vid Stockholms och Gripsholms Kongl. Slott äro högst nödvändiga och icke utan äfventyr kunna uppskjutas, samt de för underhåll och reparation af nämnda Kongl. Slott beviljade medel icke lemna tillgång till betäckande af de för berörda byggnadsföretag erforderliga kostnader, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att, för utförande af nu nödiga befunna byggnads-arbeten å Kongl. Slottet i Stockholm, bevilja en summa af nio tusen riksdaler, och för dylika arbetens verkställande vid Gripsholms Kongl, lust-slott ett belopp af sju tusen fem hundra riksdaler, att från Riksgälds-kontoret, i mån af behof, till vederbörande utbetalas.
N:o 119, Prot.-Utdrag den 9 September J857. 513 N:o 119, i anledning af Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition om eftergift af Direktören A. L. Härd af Segerstad ålagdt ersätlnings-belopp. Bifölls. N:o 120, i anledning af väckt fråga om försäljning af de i Landskrona gamla stad befintliga, Kronan tillhöriga byggnad s-tomter. Bifölls; och N:o 121, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslående af f. d. profoss-bostället vid Westgötha regemente, Backabo N:o 5 Thorbjörns-gården, till boställe åt en särskild länsman i vestra distriktet af Gudhems härad och Skaraborgs län. Bifölls. Frän Heden. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos Slals-Utskottets nedannämnda Utlåtanden, nemligen: N:o 115, angående medels anvisande till lån för kyrkooch skol-byggnader; hvilket bifölls; hvaremot N:o 119, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om eftergift af Direktören A. L. Härd af Segerstad ålagdt ersättnings-belopp, afslogs. Den 9 September Frän Högloft. Ridder skåpet och Adeln. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-V Iskottets nedannämnde den 5 dennes på bordet lagda Memorial och Utlåtanden: N:o 44, angående afskrifning, af ett i Bankens räkenskaper balanseradt belopp af 100 R:dr; N:o 45, öfver ett af Konduktören H. T.
Tjäru-bränning i skogstrakterne bedrifves knappt till dessa orters eget behof; 6:0 Koldning, Körslor vid Bruken och Bergverken samt forsling af malm och jern äro deremot, för Innevånarne i de Socknar, som omgifva Bruken, vigtiga sysslosättningar. Penninge-inkomsten för dessa forslingar och körslor kan väl icke med visshet uppgifvas, men understiger troligen icke 4>ooo R:dr Banco för hvardera af de 2tne Fögderier, hvaruti Bruken äro belägne. Priset på Kohl har så höjt sig, att Bruksägarne numera lära betala 1 R:dr 3a sk. Banco för Stigen; rj‘.o Forslande af Spannmål, Tobaksblad, Norrlands smör och Fågel, är ock en vigtig inkömstgren för Allmogen i de Norra Socknarne och särdeles i Tierp. Jagt idkas blott för nöjes skull. Biskötseln är försummad af Allmogen, hvaremot ålskillige Ståndspersoner på Landet och i Städerne idka den med förmån. För Brukens räkning finnas \
Revisionsberättelsen lyder som följer: Undertecknade, utsedde att granska Fredrika-Bremer-Förbundets sjukkassas förvaltning och räkenskaper för år 1888, få härmed, efter fullgjordt uppdrag, derom afgifva följande berättelse: Enligt kassaförvaltarens af oss granskade och rigtig befunna berättelse utgör: Sjukkassans, i säkra bankinrattningar placerade, behållning kronor 2,080: 86. Skuldev finnas inga. lnkomster under året utgöras af: Inträdesafgifter .. 185:. 6: - Straffraritor och förnyad inträdesafgift . Om derifran afräknas följande Utgifter: Sjukhjelp 694: 6 0. Kontorsutgifter och hyra -. $34. : 3 Så Aterstår årets tillökning i kassans kapitalleIu2lning kronor 1,077: a ô. För 2: ne af delegarne med kvalificeradt läkarebetyg har styrelsen under året beviljat inträde i förbundets sjukkassa utan erlaggande af förhöjda afgifter, livilket revisorerne anse strida mot föreskriften i sista mom. af S 4. För öfrigt har styrelsens af oss genomgångna protokoll jemte deri omförmälda beslut icke föranledt till någon erinran frAn vår sida. Kassans räkenskaper hafva befunnits förda med utmärkt ordning och noggran het, samt atföljda af erforderliga verifikationer. P å grund haraf få vi tillstyrka att full ansvarsfrihet för förvaltningen under år 1888 måtte beviljas styrelsen. Stockholm den l1 mars 1889. Fera. af C. E. Eljbing. Klintberg. I afseende å anmärkningen om d s kvalificerade läkarebetygen anser styrelsen, att den medicinska auktoritet, öfver hvilken styrelsen i en eller annan form förfogar, maste hafva befogenhet att i afseende på en anmärkning, som förekommer i ett insändt. Iakarebetyg, afgöra huruvida denna anmärkning må raknas som kvalifikation eller icke; detta på alldeles samma grund som styrelsen eger att afgöra om en obestridd kvalifikations verkningar. Deremot medgifves att i stidana fa !l läkarebetyget rätteligen bör rubriceras såsom icke kvalificeradt.
En föreskrift i sådant hänseende torde väl vara nödvändig, den må nu blifva hvilken som helst. Jag vill icke besvära R. o. Ad. med att ytterligare afhöra det förslag, jag framställt, i synnerhet som jag icke har någon förkärlek för detsamma,-utan blott derigenom velat bevisa, att man kan göra föreskrifterne både kortare och tydligare, än Const.- Utsk. föreslagit. Om R. o. Ad. anser, att något afseende bör fästas på de af mig framställda anmärkn:r, samt att desamma äro välgrundade, vågar jag hoppas, att R. o. Ad. behagade återremittera Betänk, med den gemensamma tanka, att Suppleanterne icke böra hafva underhåll af Statsmedlen, samt att redaktionen bör förtydligas och förkortas. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Om detta förslag skall af R. Sl:r kunna antagas, anser jag, ätt någon mera bestämdhet bör uttryckas i afseende på de göromål, hvilka skola utgöra föremål för ett eller flera Utskotts verksamhet under prorogationstiden. Då R. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 PROTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖGLOFLIGE (D(QID ilUDISlLSIa VID /ttfltiimt i ^tachljoltn, /IKEAI 185© oell 1851. Nuntie tiiiftct. STOCKHOLM. Hörbergska Boktryckeriet, 185 1. » \ Lördagen den 17 Maj 1851, Plenum kl. 9 f. m.
Men under förutsättning att ett sådant afslag ej står att vinna, hemställer jag vördsamt, att förslagets 2 § måtte återremitteras till ändring af Utskottet i den syftning, att utfärdandet af kungörelse om tillämnadt äktenskap mellan jude och kristen äfvensom ansvaret för en sådan kungörelses laglighet måtte åläggas samma myndigheter, hvilka en - 14 Lag-Utskottets Betänkande S. ligt 3 § ega att taga befattning med förbindelsens lagliga afslutande, samt att det skall åligga pastor i den församling, der qvinna» bor, att föranstalta det sådan kungörelse, efter inhändigandet, varder under tre på hvarandra följande söndagar från predikstolen uppläst, hvarom han sedermera, på särskild begäran, skall meddela intyg. Mot detta mitt förslag kan anmärkas, att det undanskjuter all hänsigt till möjligheten af nu ifrågavarande äktenskapsförbindelsers upplösning. Samma anmäl klling framhåller dock jag emot sjelfva lagförslaget, och anser bristen i detta hänsende så stor, att jag ensamt deraf skulle vilja hemta ett väsendtligt skäl till dess förkastande. Men då det väl torde, äfven med denna sin stora brist, böra förutsättas varda antaget, och i följd deraf äfven måste förutses, att innan kort en särskild lagstiftning måste komma i fråga för ordnande af dylika förbindelsers upplösning, skall det, efter mitt förmenande, blifva till åtminstone någon lättnad vid denna lagstiftning, om man icke nu binder sig vid sådana former, som då kunna blifva besvärliga. Det skall nog visa sig, att denna lagstiftning ändå blir tillräckligt svår, så vida man på allvar vill undgå sådana förfoganden, som göra äktenskapet endast till ett tillfälligt, verldsligt bolag, oberoende af den högre grundsats, som kristendomen ensam har uppställt och förmår göra gällande. Af Herr Domprosten, Doktor Björling: Emot ofvanstående lagförslag reserverar jag mig af följande skäl. l:o Förslaget måste förkastas från den kristliga statens ståndpunkt. En stat, som vill vara kristlig, och det vill ju den Svenska staten ännu vara, affaller på ett väsendtligt sätt från sina kristliga grundsatser, om den genom sin lagstiftning förklarar sig vara likgiltig för kristligheten i familjen, som är den grund, från hvilken staten uppkommer.
Dessa, de provisoriska staterna överskjutande aflöningstillgångar utgöra: vid Lifregementets Dragonkorps 16,893: » Första Lifgrenadier-regementet 6,308: » Westgötha Regemente 3.093: » Skaraborgs dito 1,004: » Södermanlands dito 6,289: tillhopa R:dr R:mt 33,849: och hvarmed ofvauberörda öfverskottsmedel, vid tillgångarnas beräkning, alltså borde förminskas. Till betäckande af det för nu ifrågaställa lönereglering erforderliga belopp af omkring 337,000: återstå likväl lön-öfverskottsmedel med omkring 316,000: hvadan bristen skulle utgöra vid pass 221,000: R:mt. Då likväl Indelta Arméens lönetillgångar på det hela utan tvifvel komma att fortfarande förringas genom tillämpningen af Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1833 angående sättet för grundräntors och kronotiondes utgörande, samt för öfrigt det icke är möjligt att till siffran noga bestämma det för lönförbättringen behöiliga nya tillskottet, hemställer jag i underdånighet, att framställning till Rikets Ständer måtte af Eders Kongl. Maj:t göras om anvisande för detta ändamål af ett Förslagsanslag af 230,000 R:dr R:mt. Ett sådant anslag medförer visserligen en stor utgift för staten, men hulvudfrågan är, om Riket skall ega ett fulltaligt och tjenstbart befäl vid de trupper, som hufvudsakligen utgöra en stam för Beväringsmanskapet och förnämsta styrkan för Rikets försvar. Besvaras denna fråga såsom den bör, jakande, så måste deraf följa, att Arméen icke får förfalla eller upplösas genom otillräckliga anslag för densammas upprätthållande, eller, med andra ord, att Riket måste vidkännas de utgifter, som för en stridbar Armé erfordras.» Bevärings-trupperne.
| Förslag till Voterings-proposition — 3 — 63 — g. 27 Jan. g. 27 Jan. g. 27 Jan. g. 27 Jan. r * Voteringsresultat — 3 — 64 8 a. a. 13 Febr. a. a. 13 Febr. a. a. 13 Febr. a. a. 13 Febr. \ » om ändring i §§ 13, 16, 19, \ och 22, i fråga om represen\ tationsrätt lör Lärare vid Eler \ *r mentar-läroverken — 3 — 31 — b. 30 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept. 68. » om ändring i § 15, angående representationsrätt för hemmansägare, som förr varit i allmän tjenst, m. m — 3 — 32 — b. 30 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept. a. 30 Sept. I anledning af Bonde-ståndets olika beslut — 3 — 47 — a. a. 14 Oct. a. a. 14 Oct. a. a. 14 Oct. a. 14 Oct. Förslag tili Voterings-proposition — 3 — 51 — g. 7 Nov. g. 11 Nov. g. 11 Nov. g. 11 Nov. Voteringsresultat 3 67 7 a. a. 13 Febr. a. a. 13 Febr. a. a. 13 Febr. a. a. 13 Febr. 68 & 53 — O _ pr* 1 : g Sf 3 * CR? C/3 ~ rf ^ CO g > i-e» Co_ o>_ *-1 1 CD £-»a i-j <5 Qj i ^ CO Pu ta crq CO R ? O cd ^3 »s CO IL. 3 crq qq ja] ja 3 3 g" C3 ct - £L ££ co 3 *° crT ' tö CD £ * Ridd. o. Prés teBorgareStåndet. BondenTo NaT "siT Adeln. Standet. Ståndet. i N^ § Riksdags-ordningen : » om ändring i § 27 mom.
Man'säger, aLt Domaremagtens isolerande i verkningsstunden ifrån de andra Statsmagterne är ett axiom i all sund Statslära. På delta axioms ofelbarhet, i hvad som rörer föregående upplysningar, vågar jag för min del tvifla. Hvad äro Statsmagterna? Fractioner af den gemensamma Statskroppen. Hvilka äro deras mål? Det helas väl. Mig synes det derföre godt att de, då de verka för samma mål på olika vägar, hafva någon känning af hvarandra. Konungen styr, efter att hafva hört folkets män i StatsRådet. Domaren dömer i tryckfrihetsmål, efter att hafva hört folkets män i TryckfrihetsCommitteen. Systemet synes mig vara detsamma. Jag älskar den höga andan i i8op års Grundlagsstiflning, och denna kärlek kommer att följa mig, så länge jag lif äger. Jag för min del förblifver envist vid förslaget om TryckfrilietsCommilteens hörande. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att plenum koin - Den 25 Januari i f. ra. 15j I<omme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas. Grefve Frölich , David: Om detta ämne är så mycket att tala, att man kan säga det vara outtömligt, men också är redan så mycket sagdt, att jag tvekar, att efter så mångå talare och vältalare kunna ådraga mine yttranden någon uppmärksamhet. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 hällne hos Högloflige Nidderskapet°4 Adeln Wid Riksdagen i Stockholm Är 1809. 8rocx«ol.Li, Trpcktc i Tryckeriet isos» W*' Regementsförändring, som den i3:de Mars sig tilldragit, i anledning hwaraf Hans Kongl. Höghet Hertig e^ki. af Södermanland sig tills widare ätagit Rikets Styrelse under namn af Riks-Föreständare, hade Hans Kongl.