Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottets Utlåtande M 31. »att, derest ombuden underlåta hvad här blifvit föreskrifvet, Konungens Befallningshafvande eger att på intressenternas bekostnad låta verkställa hvad som vore uraktlåtet;» »att de valde ombuden aflemna på hvarje års Michaeli sockenstämmor i ofvannämnde församlingar redovisning för deras uppdrag;» »att hemman, hvars egare genom annat än olyckshändelse, den han ej kunnat förekomma, hädanefter blifver i behof af utsyning från allmänningen, må dertill ej erhålla rätt, med mindre ombuden tillstyrka bifall dertill, som af Konungens Befallningshafvande fastställes;» och »att klagan öfver ombudens åtgärder anföres hos Konungens Befallningshafvande och besvär öfver dess beslut hos (i)» Till stöd för detta förslag har motionären hufvudsakligen anfört, att det på många ställen visat sig vara af mycken fördel för härads-allmänningars fredande för åverkan och befordrande af återvext, att intressen terne begagnat den, enligt Kongl, skrifvelsen den 23 Mars 1849, dem medgifna rätt att deltaga uti skogens vård. Intresset för skogens bibehållande och förkofran vore det naturliga skälet dertill. Det hade alltid varit och vore ännu en stor välgerning för många åboer på skoglösa hemman, att erhålla sin andel in natura, eller att emot en billig afgift årligen erhålla några lass ved eller virke från allmänningen. Då lokala förhållanden gjorde att hvad sorn på ett ställe kunde med fördel användas, lände till stor olägenhet på ett annat, vöre det både billigt och rättvist att öfverlåta bestämmandet af virkets utdelning eller försäljning åt den allmänhet, till hvilken allmänningen vore upplåten, då afverkningen deraf skedde efter stadgad hushållsplan.
*) Afsagt sig omhiidskapet under h e t. * *) Aflidit under är 1890. Filialen i MalmB. Under år 1890 hafva 29 arbekgifvare och 88 arbetssökande inskrifvils å filialens byrå. Af dessa hafra S1 arbetssökande erliilliit anställning, 24 hafva återtagii sin anmälan och .43 yvarsti till följande år. i4 sjuksköterskor haha anmalt sig. Sammanlagda lönebeloppen hafva uppgått till 4,826 kronor, deraf högsta lön som beiingats varit ' d00 kr. för lärarinna i familj och lägsta lön 100 kr. för s. k. svensk bonne. Dessutom tia A filialens byrR mecldelats upplysningar angiende förbundets utveckling, hemstudier, skolor i Stockholm, hiish~ilsskolor, pensioner i utlandet, kurser och arhetsorniaden, samt anvisningar i literatur, m. m. Inkomster o c h utgifter under a r lS90. Inkomster. Utgifter. Saldo från år 1880 .. 35: o 2 Kanta för år 1889 ... f: s o - Platsförmedlingsafgifler 23.1: i o Bidrag f r h Cenlrtilbyrån 300: Afsandt till Centralbyrån ... 36: S S Annonser .. - 59: sa Postporto .. - 1.1: 36 Diverse - 3: 2 6 Lön at förestandarinnan ... 300: - 9: so Lön åt vikarie . 119: 61 Kassabchhllning Summa kronor 571: 02. sjukkassa Sjukkassans verksamhet har under ar 6890 forlgiitt och ii: vidgats p i satt följande siffror utvisa: Delegarnes antal som vid 1889 irs ntging var l53 hade vid slutet af år l890 höjt sig till 188. I ' nder hret har ett samnianlagdt belopp af kr. l,-i: i-I. : - siisoru sjukhjelp utdelats (mot kr. l,S I: 5 o föreggende Ar).
Uti afgifven berättelse om den år 1855 verkställda granskning af Riksgälds-kontorets räkenskaper och förvaltning hafva Rikets Ständers Revisorer, bland annat, yttrat den åsigt, att, derest de för anläggningen af stam-jernbauor anslagna och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade medel blefve från detta verk direkte reqvirerade och till Landt-ränterierne öfversände, skulle desamma för dermed afsedda utgifter kunna med mindre omgång och inom kortare tid vara att tillgå, än genom det hittills iakttagna förfaringssättet, enligt hvilket sagde medel af Riksgälds-kontoret tillhandahållas Statskontoret, för att på de tider och till de belopp, som genom Chefens för Statens jernvägsbyggnader till sistnämnda Embetsverk ingående reqvisitiouer bestämmas, kunna varda till vederbörande Landt-ränterier afsända, i ändamål att sedermera, i mån af behof, utlem Bih. till 11 St. Förslag till underd. Skrifvelse N:o 45. nas till kassörerne vid jern vägs-arbetena; hvarjemte Revisorerne erinrat, hurusom, så länge de hufvudsakligaste jernvägs-arbelena utfördes i närheten al Gölheborg oell Malmö, samt de betyd ligaste utbelalningarne följaktligen före (olle derstädes, den till undvikande af penningars försändande med posterne numera beredda utväg att i Rikets Ständers Bank för Låne-kontorens räkning insätta de summor, som i nämnde städer skola utbetalas, syntes kunna begagnas vid ifrågavarande medels öfversändande, hvarigenom både besparing i försändnings-kostnaden och säkerhet emot poströfverier komme att beredas.
Utom de i Kongl. Ma:ts Nådiga Proposition, samt i Utskottens förra Betänkande, anförde anledningar till bifall å den väckte frågan, om uppskof med sista Stals-Uts kottets B e t ä 11 ka 11 de n. 107 insättningen å Actiernes i Götha Canal Bolag tecknade Capital; hvilka Utskotten nu härigenom åberopa, få Utskotten i afseende på de under motsatt syftning gjorde särskilde yrkanderne, rörande den Bolaget tillkommande ränta under Byggnadsåren, hvartill anledning blifvit hemtad af lydelsen uti Bolagets Privilegium och dess 2 3:dje §. ”att under Bj'ggnadstiden eller intill dess Canalen blifver till genomfart färdig, bör af Bolagets medel till Actieegarne årligen inbetalas fem procent för deras insatte Capital;” endast påkalla en närmare uppmärksamhet uppå hvad berörde §. bokstafligen innehåller, och Utskotten i förra Betänkandet sökt att närmare utveckla. Af detta Bokstafliga innehåll följer nemligen, enligt Utskottens åsigt af saken, klarligen, att, så länge Bolaget egt oeh eger egna medel hvaraf Ränta kunnat och kan Actieegarna godtgÖras, hafva desse varit och åro ännu ovilkorligen berättigade till åtnjutande af en dylik ränta; Och då det ej kan förnekas, att de inbetalningar, hvartill Actieegarne vid teckningen förbundit sig, och som således utgöra Bolagets samfällt egande fordringar hos hvar och en dess medlem, äro lika mycket Bolagets egne medel, som de hvilka på annat sätt till Bolagets Gassa, i stöd af andre rättmätige pretentioner, in - ro8 Siats-Utskottets
Herr Eckhoff, som i ett längre anförande förnämligast söker vända tJtskottets uppmärksamhet på ett sammansatt bränneri, utom Gefle Stad anlagdt, till stöd för nämnde Stads fattigoch undervisningsanstalter, hvilka allt för mycket skulle lida, om rättigheten att bränna i sammansatta verk Hesv. och'Ekon. Utsk. Betänkanden. skulle förmenas. — Hvarförutan Herr Ecb* hojf, till eldsvådors förekommande, som möjligen genom i Städerna anlaggde min* dre brännerier kunna åstadkommas, tillstyrker förbjudandet af brännvinsbränning under en viss lämplig pannerymd och gillande af sammansatta bränneriers anläggande, heldst utom Städerna. —■ Häruti hafva Herrar Egge och Göransson instämt. Emot Sjunde och Åttonde Momenterne, Af Herr Nilsson, som, vid frågan om afgifternas beräknande, anser böra komma i betraktande den tvätydighet, 1815 års Kongl, kungörelse rörande brännvinsbränningen uti 8 mom. af 1 §, äfven som 6 mom. af 5 §, hvilken gifvit anledning till åtskilliga an* märkningsmål öfver pannerymds afgifternas beräknande; och tror Herr Nilsson i öfrigt, att afgifterna böra beräknas enkelt efter pannornas rymd, hvarigenom misstydningar och anmärkningstvister undvikas. Åtskilliga Herrar Ledamöter hafva på* stått, att öfverläggningen om brännvinsskattens utgörande tillhört Höglofl. Bevillniags* och icke Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet, Emot Tolfte Momentet. Af Herrar Hegardt och Lagerstrand, som yrkat rättighet till försäljning af en half eller en fjerdedels kanna; emedan månsorn för sitt hushåll behöfva brännvin, Besv. och Ekon. Utsk.'kBetänkanden. 9g i icke hafva lägligt att pä en gång köpa ett större förråd. Herr Ehinger, som hemställer, om det ej må vara handlande i småstäder tillåtet, att utminutera brännvin, stopeller halfstopstals, utan att derföre behöfva anmäla sig till särskild beskattning, såsom brännvinsminutörer.
Men i min tanka hade Utskottet bort uttrycka denna sin mening tydligare, och uppgifva, i hvad form Rikets Ständer skulle på anmälningarne kunna grunda bestämda framställningar. Jag, för min del, anser derföre Utskottet hafva, i anledning af samtliga anmälningarna, bort hemställa till Rikets Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla: 1:0 Att de anse frågor rörande monderings-persedlars förändring, enligt 7 §. RegeringsFormen, böra i StatsRådet afgöras. 2:0 Att, enligt deras underdåniga öfvertygelse, sådana tjenster, som år 1809 voro med Fullmagter försedde, eller eljest, genom 36 §. RegeringsFormen, satte i tillstånd - De n 18 Julii e. in. 3o5 stånd att icke omedelbarligen bero af Kongl. Maj:t böra, enligt bemälte icke kunna för beständigt ställas på Kungliga Constitutorial. 3:o Att de icke annorlunda kunna förstå 34 §• RegeringsFormen, än såsom ett bestämdt hinder, för de der uppräknade Embetsman, att kunna tillika förord nas till bestridande af något annat civilt Embete* 4:o Att de finna 28 §. RegeringsFormen förbjuda all förslagslös utnämning till sådana sjrsslor, vid hvilka förslag intill år 1809 ägt rum. 5:o Att de anse såäom fett i 87 §. RegeringsFormen grundadt nödvändigt villkor för den Constitutionella Lagstiftningen, att intet af Rikets Ständer i underdånighet afJ gifvit Lagförslag må kunna styckevis, eller med ringaste förändring, sanctioneras,' utan efter föregången och af Ständerna bifallen Kådig contra-proposition. 6:0 Att de hysa den underdåniga öfvertygelse, att Ekonomiska Författningars stadganden böra, så vidt de röra någons enskildta rätt, anses lika oeftergifliga , som allmänna CivilLagens, och inga undantag derifrån kunna göras viri tillämpningen. 7:0
Det är den i hemmet, i skolan, vid universitetet uppvuxne » Johan », hvil ken som unge herr Falk kom ut i det brokiga världsvimlet, hade sina hamletstunder under » Sömngångarnätter », som » Mäster Olof » kastade sig i frihetskampen. Vi känua honom som » Fadern » gentemot kvinnofrågan, som kastaristokraten gentemot » tschandala » och nu senast som fiakeriintendenten därute » i hafsbandet ». Denne alltjämt återkommande hufvudperson är icke, som Chicots » notarie » generelt, utan skarpt individuelt tecknad, öfverallt framträder bilden af samme hopbitet slutne, demoniskt misstänksamme, skarpsinnigt kombinerande, nervöst känslige man, som, ensam midt i världsvimlet, febrilt slår io på skilda banor och i ständigt ny gestalt ändå alltid är den gamle. Det är hans styrka, att han hämtar frigörelsens kraftansats inom sig själf, men det är hans svaghet, att han icke kan förlägga kraft ansträngningens mål utanför sig själf. Frigjord från allt slags slentrian och tradition, framkonstruerar sålunda fiekeriintendenten, ensam på sin soffa, ur egua själfständiga tankekombinationer sina vidsträckta dristiga reformplaner; men han gör det icke for denna fiskarebefolknings skull hvilken han föraktar, med hvilken han står på fiendtlig fot, ja, hvars existensberättigande han till och med drager i tvifvelsmål. Han gör det af ärelystnad, men själfva ärelystnaden är honom endast en tillfällig afledningsmotor. Så blir också kvinnokärleken, eller rättare sagdt sträfvandet att vinna, under sig kufva ett kvinnohjärta; det är ett psykologiskt problem, som sysselsätter hans kom-binationsgåfva. Han ledsuar därvid och bryter förbindelsen, då den verkar bindande på hans egna tycken och vanor. Han har blicken stadigt riktad på sig själf. Omgifningen fins för honom endast till, för så vidt han införlifvar den i sitt eget jag, och då omfattas den med liflligt intresse. I annat fall är den ett fiendtligt element, som skall brytas och kufvas.
Skrifvelsej Tö o 253. 5(35 utfordras, erlägga lösen derför med en fjerdedel af Länets markegångs-pvis å drängedagsverke»!. Rikets Ständer framhärdar &c. Stockholm den 1 Mars 1841. Uppläst och återremitteradt hos Ridd. och Adeln den 27 Febr. i84ii Preste-Standet den 3 Mars — Borgare-Ståndet den 6 —- — Bonde-Ståndet den 6 — >— (Se Expedilions-Utskottets Memorial N:ris 37 och 39, samt här nedanföre upptagne förslag till underdånig skrifvelse N:o 269.) Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 1 Mars r84** Preste-Ståndet den 1 Borgare-Ståndet den 3 Bonde-Ståndet den 3 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående förändring i Consulad-afgifters beräkning, m. m. (Allm. Besv. och Ekon. Utsk. Uti. N:o 99, äfvensom samma Utskotts i förening med Stats-Utsk., afgifna Uti. N:o 127.) S. A. K. Vid det förhållande, att en del Consuler, i kraft af äldre förordnanden, fåll sig tillagde mer eller mindre hetydliga inkomster af Svenska ankomman - 566 Expeditions-Utskottels Förslag till lind. Skrifvelsej
Då Utskottet saknar skäl att denna framställning understödja, hemslälles, alt ifrågavarande motion icke må föranleda till någon åtgärd å Rikets Ständers sida. 45:o. Då Apolhekare-socielelen behörigen fullgjort sin förbindelse att med 1,500 R:dr bidraga lill det i Stockholm inrättade Farmaceutisk» Institut och Sundhets-koilegium vitsordat att denna läro-arista11 på ett utmärkt sätt gagnat den undervisningsgren, som utgjorde dess föremål, är af Kongl. Majit föreslaget, att det vid sistlidne riksdag beviljade, å Medicinal-staten uppförda, anslag ä 1,500 R:dr ärligen, mätte fortfarande derå uppföras, för att med enahanda förbehåll som hittills, under nästa statsregleringsperiod till Institutet utbetalas.
Cederström dervid föreslagna jemkning att i nästa plennm till öfverläggning företagas. Hr Printzensköld, Carl: Jag förenar mig med dem, som ansett den frågan, hvilken nu är föredragen också nu böra till slutligt afgörande förekomma. Det vore i högsta måtto orätt att ånyo uppskjuta densamma, emedan ett sådant uppskof skulle strida emot just den grundlags-paragraf som Hr Gr. o. Landtm, sjelf citerat. Hvad åter beträffar Frih. Palmstjernas förslag, så har jag grundat min begäran om dess bordläggning lill nästa plenum derpå, att jag icke hör till antalet af de lyckliga hvilka kunna så till sägandes stante pede bedöma en framställning af denna beskaffenhet, hvilken så djupt ingriper i Sveriges ekononomiska lagstiftning och kamerala förhållanden. Det må vara Den 7 September f. m. Cl Hr Sandströmer förbehållet att ega denna lyckliga förmåga; men möjligen kunna inom detta Stånd liera ledamöter än jag önska att Frih. Palmstjernas förslag göres till föremål för serskild discession inom Ståndet, hvarigenom saken tvifvelsutan skulle försättas i ett mera ulredt skick än hvaruti den för närvar:de befinnes. Jag anhåller derföre att Hr Gr. o. Landtm., ju förr desto heldre, täcktes framställa till Ståndet den propos. att man måtte få öfvergå till sjelfva punkten och lemna Frih. Palmstjernas förslag å sido lill nästa plenum, på sätt jag och Frih. Cederström yrkat. Hr Sandströmer: I anledn. af hvad den siste värde talaren yttrat, får jag först, med anledn. af milt förra yttrande, erinra, all jag så mycket mindre med fog kan klandras för det, alt jag nu skulle vilja forcera frågans afgörande oförberedt, som jag yttrat mig icke Hafva något emot att den uppskjutes, ehuru jag derjemte yrkat att det i sådant fall bör ske med hela frågan för att den må kunna pröfvas i ett sammanhang.
Den talare, som i dag först yttrade sig öfver detta ämne och dervid upläste ett utlät, i ämnet af den komité, som var tillsatt för skatteförenklingen, har, i min tanka, redogjort för många af de skäl, hvarföre ett sådant förslag, som det af motionären gjorda, ehuru önskvärdt det än kan synas, i mångas ögon, likväl icke är möjligt att utföra, men jag beder att ytterligare fä tillägga några. Svårigheten ligger nemi. i utfinnandet af en riktig grund för en sådan skaltejemkning. Att, pä sätt motionären föreslagit, taga lill grund egendomarnes taxeringsvärde, kan ej vara rätt, dä taxeringsvärdet är så högst olika icke blott inom samma provins, serskilda egendomar emellan, utan ännu mera emellan serskilda provinser, i anseende till olika principer för värderingarne. Sä, t. ex. finnes provinser, der i allmänhet egendomarne äro taxerade i det närmaste efter deras verkliga värde, någon gång derutöfver, under det alt i andra provinser, taxeringsvärdet knappast är ^ eller ^:del af det verkliga. Om man nu icke kan med något sken af rättvisa begagna denna grund, så vore knappast någon annan alt tillgå än en ny upskattning af hvarje hemmans eller egendoms värde. Jag ber att fä fästa upmärksamheten på, huruvida någon slags sannolikhet kan vara derför, alt en sådan upskattning skulle kunna göras med något hopp att dervid skall komma att gå rättvist till väga. Till en början erfordrades det, alt man föreskrefve bestämda principer, att vid upskattningsarbetet följas, men dylika föreskrifter, och dessa temligen fullständiga, hafva vi redan uti nu gällande Bevilln. förordn., och sådant oaktadt, känna vi alla, såsom redan blifvit upgifvet, alt en egendom kan vara upskattad öfver sitt verkliga värde, och en annan deremot vida derunder.
Utskottet inbjuder de begge sistnämnda Stånden att, med frånträdande af deras mening, instämma i hvad de begge andra beslutat, men om afseende härå icke fästes, hemställes att om dessa tilläggsafgifter må röstas sålunda: 67:o. Den som godkänner Utskottets, af Borgareoch Bonde-Stånden gillade, tillstyrkande att “nya gångkläder, äfvensom nya färdigsydda duktyg, handdukar, lakan, örongodt m. fl. dylika hushållspersedlar, omärkta eller märkta, skola förtullas med 25 procents förhöjning i den tull, som är bestämd för tyget eller det ämne, hvaraf klädeseller hushållspersedeln hufvudsakligen består44, och att “för kläder eller delar deraf, som äro försedda med guldeller silfverbroderier eller galoner, eller med fransar, spetsar eller blonder, tullafgiften förhöjes med 50 procent i den för tyget bestämda44, röstar JQ. J Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, jemlikt Ridderskapct och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, de för dessa rubriker nu stadgade tilläggsafgifter utaf respektive 50 och 100 procent att bibehållas. Bevillnings-Utskottets Memorial IS:o 13. ■27 Enär samtliga Riks-Stånden afslagit Utskottets hemställan att införselsafgiften å “Koeffy rer“ måtte nedsättas från 3 till 2 R:dr skålpundet, och i stället, med bifall till hvad Kongl. Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen tillstyrkt, beslutat att någon särskild afgiftsbestämmelse icke skulle derå i taxan upptagas, utan artikeln hänföras till lika tullbehandling med “Kläder,“ kommer dervid att förblifva.
Jag kan icke underlåta hysa den förmodan, att fyra månaders arbete af 72 g02 Den 6 Juni i e. m. personer skäligen må anses äga det värdey att det kan nyttjas uti en proposition häldre, än hvad vid en conclav ofta nog hastigt öfverenskommes. Hans Excellence Flen' Grefven och Landt-’ Marskalken yttrade, det han, utan att i någon måtto medgifva, att den af honom förut framställde proposition vore emot formen stridande, likväl ansåg sig, i anledning af den förefallne öfverläggningen, böra till justering framställa följande voteringsproposition: Den som bifaller att det representativa MvntCapitalet, till det belopp, sorn blir en följd af den nu föreslagne regleringen, oförändradt må qvarblifva i rörelsen circulerande, så att det permanent hvarken ökas eller min-^ skås under tiden, skrifver Ja. Den det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej kommer RörelseCapitalet i Bancooch RitsgäldsSedlar, inberäknadt Disconternes 3-proCentsSedlar och Assignationer, till den numeraire det utgjorde Ultimo December 1814» att» utan arbitrair förändring, intill nästa Riksdag förblifva oberoende af de eventuela bidrag Riksens Ständer nu kunna Den G Junii e. m. 303 besluta till Magazinslnrältningen och lånen pä exportabla eflecter. Grefve Spens, Carl Gustaf: I Utskottens Betänkande förekomma orden: den nu föreslagne regleringen. Emot proposition derå protesterar jag, och anhåller om den Eders Excellence först gjorde. Genom den sist framställde nu ifrågavarande, skulle alla 14 punkterne i Betänkandet kunna pä en gång antagas. Friherre Boije: Det förefaller mig omöjligt, att Högloflige Ridderskapet och Adeln kan vilja i beslutet om tredje punkten intaga något ord, som hindrade en fri pröfning af de öfrige punkterne, eller kunde, som man säger, binda händerna vid deras afgörande. Det vore visserligen icke förenligt med Ståndets värdighet.
Dornkyrko-tunnor hädanefter må tillfalla Hernösands Kyrka. IX. 271. — Wto 64- * anledning af väckt motion om ändring i JudeReglementet, till beredande af rättighet för medlemmar af Judiska Nationen, att besöka och njuta undervisning vid allmänna Läroverk. IX. 271. ( 75 ) Expeditioner till Kongl. Maj:t, Rikets Sländers: N:o 65. om ändring af 2 §. 1 Art. och 16 §. 2 Art. uti Kongl. Förordningen den 16 Maj 1827, angående Lotsoch Båkinrättningen i Riket. IX. 2.71. — N:o 66. angående rättighet till enkel tjensteårsberäkning för Prestman, som till Lärare vid Lancaster-Skola antages. IX. 366. — N:o 67. angående upphörande af Ridderskapets och Adelns rättighet att å frälseägor anlägga krogar. IX. 366. — N:o 68. angående rättighet för Adjuncter och Docenter inom Juridiska och Medicinska Facultelerne, att beräkna Academisk tjenstgöring vid fråga örn befordringar utom Academien. — N:o 69. angående afvittringarne inom Herjeådalen. — N:o 70. i fråga om ersättning till städernas Borgerskap, då de till besigtningar m. m. för Kronans räkning blifva kallade. •— N:o 71. angående af Rikets Ständers till Stats-, Bankooch RiksgäldsVerkens öfverseende och granskning år i832 församlade Revisorer gjord anmärkning, i afseende på beviljad t anstånd med Capital-afbetalningarne å de så kallade Förlagslånen från Manufactur-Disconten. IX. 366. — N:o 72. angående reglering af lönevilkoren för Pastorernes Adjuncter. X. 4- — N:o 73. rörande ett utarbetadt förslag till en låne-inrättning, till understöd för Bergsmanna-handteringen i Riket. X. 4.
Majit väl ansett medel derutöfver böra vara att tillgå för flera dylika skolors inrättande under den närmaste framtiden, men dock funnit ifrågavarande anslag kunna minskas med en fjerdedel eller till 18,000 R:dr. Utan att förneka den gagnande inflytelse, som af dessa skolor, enligt don af Rikets sednast församlade Ständer yttrade åsigt, bör framdeles blifva att påräkna för den del af ungdomen bland arbetsklassen, som har håg och tillfälle att något längre, än den vanliga folkskolan medgifver, utvidga sina kunskaper och sin bildning, har emellertid Utskottet trott sig kunna antaga, att dessa skolor under nästkommande tvenne år ej torde erhålla en så hastig utveckling, att de komma att ökas med mer än ungefär hälften af det antal, som hittills blifvit inrättade; och då anslaget således bör blifva tillräckligt, om det efter samma förhållande beräknas, får Utskottet tillstyrka, c) att till understöd för högre folkskolor må af ifrågavarande medel anvisas ett belopp af 12,000 R:dr. lie härefter i ordningen följande anslagen äro af Kongl. Majit sålunda upptagne: till seminarierna efter den fördelning Kongl. Majit anser lämplig Ridr Rimt 45,000: — till understöd för seminarii-elever „ „ 20,000: — till förbättrande och tillhandahållande af undervisningsmateriel samt till understöd för utgifvande af lämpliga läroböcker, kartor rn. m. för folkskolorna „ „ 10,000: — till a.rfvoden och resekostnader för skol-inspektörer . ... „ „ 17,000: