Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på Herr Grefvens anmärkningar rörande afskaffande af Justitias-Ombudsmans-Embetet ansåg Utskottet, att, då frågan om detta Embetes tillvarelse längesedan inom Riks-Stånden är väckt och hvilar till Riksens Ständers Expedition N:o 8. 593 afgörande, lärer något vidare yttrande derom för det närvarande icke vara af nöden. Till Herr Grefvens förslag till afskaffande af 103 § Regerings-Formen och den deri påbudna Nämnd till omröstning öfver Högsta Domstolen kunde Utskottet icke gifva sitt tillstyrkande. Det ansåg nödigt, att höge Embetsman, hvilka icke en gång af Statens Högsta Magt kunna från sina innehafvande Embeten skiljas, så mycket mer böra stå under Allmänna Opinionens dom. Deremot erhöll Utskottet af Herr Grefvens anmärkningar anledning till en rättelse i proceduren vid Nämndens omröstningssätt, hvilket Utskottet, i dess svar i anledning af Konungens Nådiga Proposition, till Riksens Ständer anmält. Då Herr Grefvens förslag till ändring i Riksens Ständers omröstningssätt endast yrkade ändring i Riddarhus-Ordningen, och RiddarhusOrdningen icke är någon Grundlag, som hörer under Constitutions-Utskottets åtgärd, kunde det ej af Constitutions-Utskottet till pröfning upptagas; men då meningen synts vara att ibland Riksens Ständer i allmänhet afskaffa votering med slutna sedlar och införa en öppen, ansåg sig Utskottet böra förklara, att det med afseende på Representationens sammansättning funne nog många betänkligheter emot en sådan förändring. Vid pröfningen af Herr Grefvens förslagtill inrättande af Ministrar för Arendernes förvaltning* har Utskottet insett vigten och i allmänhet rigtigheten af Herr Grefvens förslag och, då sedermera derom Nådig Proposition ifrån Kongl. Maj:t ankommit till Riksens Ständer, deröfver afgifvit sitt tillstyrkande utlåtande.
Då de flesta och väsendtligaste artiklar, sorn till skeppsinventarier äro hänförliga, finnas i tull-taxan specificerade, hvarföre ock den Kommers-kollegium förbehållna vätt att medgifva licenser i detta hänseende högst sällan, om någonsin, blifvit anlitad, synes det hvarken behöiligt eller ens lämpligt att, såsom Herr Grape begärt, stadga en tull-frihet, söm, medgifven, möjligen kunde missbrukas; hvaremot Utskottet, i öfverensstämmelse med föreslagna införsels-tullen å fartyg, med tillbehör, tillstyrker, att så väl å ailä Skeppsinventarier, brukade ä förolyckade' eller sjöskadade utländska fartyg, som å de i 13 §. af tull-taxe-ittt derrättelserna nu omförmälda ej specificerade Skeppsinventarier, hvilka icke kunna lil! husgerådssaker eller beklädnadspersedlar hänföras, införsels-tullen må bestämmas till 5 procent af värdet, och föreskrifterna härom, med uteslutande af stadgandet i taxeunderrättelserna, intagas i sjelfva tull-taxan, på sätt bifägde förslag innehåller. ^ Jern: Det oskiljaktiga sammanhang, hvari frågorna om uppbäfvändé af nu stadgade gjutet. jn_ och utförsels-förhud å Tackoch Rarlast-jern samt dermed jemförliga artiklar stå till hvarandra, och äfven hittills blifvit behandlade, föranleder ock Utskottet att nu iakttaga ett lika behandlingssätt. Uti Kongl. Slajrts vid 1847—48 årens riksdag afgifne tuiltaxe-förslag anfördes emot dessa förbuds upphäfvande den hos idkarne af jern hand teringen då allmänt rådande mening, alt tillstånd till täckjerns utförande skulle för deras rörelse vära i högsta måtto förderflig Och olycksbringande; med afseende hvarå, äfvensom å den större frihet i jernhandferingen, hvilken då nyligen trädt i verksamhet och ännu icke kunnat visa sina följder för dess äldre idkare, Kongl. Maj:t fann förbuden mot utförsel af tackjern
Ä Staten för Fortifikationsoch Fältmatnings-Corpserne 199: 32: — Kongl. Gardes-Brigadens Stat 2,769: 32. — Lif-Gardets till Hast 56: Orlogs - Flottans Militaire - Stat 952:14.— F. d. Tillsammans 8,030: n. sä 620 Den iz Junii. sä att de till utgående för 1812 och framgent erfordcr» lige utgifter, som a Defensionssumman mast amri, sas, utgöra m.6ol Riksd. zr still. 8 r:st. Pa sätt Utskottet i Dest Betänkande rörande Förvaltningen as Stats-Werkct under de s:ne fö/ regaende arén vmförmält, härröra deste tillökningar fran förändringar dem Kongl. Majit Dess höga rätt likmätigt, funnit nödige för Armeens bättre organisation; fran af Riksens Stander wid Lag, tima Riksdagen antagne och tilstyrkte öfwerflyttnin, gar af f. dFinsta Land, och Siö-Artilleriet jemte inrättningen af ett Garnizons Sjukhus, hwartiil något anslag da icke blifwit gjordt, och ifrån deri förhöjning a wärfwade Regemcnternes pastevolauce willor, som i anseende till stegrade priser warit oundwikclig wid förnyandet af Pastevolauce-Con, tracterne, hwilka med början af 1828 ars Krig upphört. Och soin deste Löningsoch Underhålls, kostnader icke böra belasta den till Förswarswerkel nödig ansedde En Million Riksdaler, utan fordra särskildt anslag af ofwannämnde m,6or Riksdal, zr still8 r.st.; sä hemställer Utskottet att denne Summa bland Titulus ärliga utgifter af enahan, da beskaffenhet ä Stat warder uppförd. Dersörutan har Kongl. Maut i Näder till, kännagifwit följande angelägna behof, hwilka med Rikets förfwar aga gemenskap och likaledes af andre tillgängar än Defenstonssumman böra fyllas, nenv igen:
S. D. Föredrogs ä nyo Bcwillnings-Utffottets förleden gärdag pä bordet lagda Memorial, jemte förflag till sa wäl Regler dch Föreffrifter titt de Skattskyldigas och Taxeringsmännens samt andra Wederbörandcs efterrättelse, som Formulalr för uppgift till mantalsffrifning, samt till Beredningsoch TaxeringsCommitteerna ej mindre ä Landet än i Staden, och beflöt Höglofiige Ridderffapet och Adeln att till alla delar dertill lemna sitt bifall, bie supra. S. D. Biföll Höglofiige Ridderffapet och Adeln Expeditions-Utskottets genom i dag inkommit Memorial, gjorda förflag till nya Redactioner af de twanne §. §. i Riksdagsbeslutet som röra Nämndens omröstning öfwer Högsta Domstolen, samt fastställelse» af Instructiönen för Futtmägtige i Riksgälds-Contoiret. supra. S. D. Biföll Höglofiige Ridderffapet och Adeln Stats-Uiffottetö Memorial, rörande de pä Allmänna Indragnings-Staten uppförda extra Löner och Pensioner, m. m. i anledning af Utskottets förleden gärdag uppläste Memorial, innehällande desi swar pä de anmärkningar som hos Ridderffapet och Adeln wid det förenämnde bflfwit gjerde. dU supra. Höglofiige Ridderffapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 2. In llclem krotocolli, A. 6. 8i1verstolpe. Sonda - 474 Den 14 Setober. Söndagen den 14 October. klenum klockan 6 eftermiddagen.
4 Sammansatta Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s Betänkande N:o 7. § 8. Mom. L År någon utskrifnings-skyldig af lyte, obotlig sjukdom eller kroppssvaghet icke allenast till krigstjenst oförmögen, utan ock hindrad att vid den mönstringen föregående läkarebesigtning sig inställa, skall sådant vid mönstring styrkas med behörig läkares, under edelig förpligtelse, utfärdade betyg, hvilket den beväringsskyldige sjelf låter anskaffa. Kan han ej skaffa sådant läkarebetyg, vare honom tillåtet att styrka förhållandet med intyg af Pastor i församlingen och Kronofogden i orten. Beträdes någon med att hafva oriktigt betyg i thy fall utgifvit, vare han derför underkastad lagligt ansvar; och skall den utskrifnings-skyldige, som på sådant sätt sökt undandraga sig beväringspligten, hafva förverkat rättighet dels att, enligt 9 §, medelst afgifts erläggande, befria sig från vapenöfning under fredstid, dels ock att, enligt 13 §, under krigstid sätta annan karl i sitt ställe. § 9. Med undantag af den uti 3 § omförmälda del af sjöbeväringen, må, under fredstid och så länge Kongl. Maj:t, med hänsigt till hvad rikets försvar fordrar, icke annorlunda förordnat, de utskrifnings-skyldige, hvilka önska befrielse från de för beväringsmanskapet stadgade vapenöfningarne, kunna till ett visst antal vinna sådan befrielse emot erläggande af en kontant afgift, hvilken bestämmes till Etthundra Riksdaler Riksmynt, med Kongl. Maj:t förbehållen rätt att höja eller nedsätta densamma med högst Tjugu Riksdaler. § 10. Mom. L Antalet af dem, hvilka det vid mönstringarne må tillåtas att sålunda under fredstid befria sig från vapenöfningarne, får utgöra högst hälften af de inom hvarje mönstrings-distrikt för året approberade bevärings-skyldige. Mom. 2.
Såsom vedergällning för bestyret med den utom Sverige skeende inlösning af utlottade obligationer och förfallna räntekuponcr, tillhörande detta lån, äfvensom för redovisningen af de i sådant ändamål mottagna medel, godtgör Riksgälds-kontoret det Bankirhus eller den Bank, som, enligt träffad öfverenskommelse mellan Riksgälds-kontoret och lånets öfvertagare, fått befattningen härmed åt sig uppdragen, ett arfvode af en half (A) procent å de utlottade eller förfallna och inom Tyskland inlösta obligationernas och räntekuponernas belopp. — 77 — ebet föHigen unb in ©eutfdjlanb eingelöften SDbligationen unb 3in§ Suni eber december nutji eine gebtmge 3lb? redjnung liber bie pitt ijtoecf einer fcergleidjen ©tnlöjung ple|t empfattgene Valuta ertljeiit, unb bie bepbtten Sbligationeit unb 3in§4lbfd)nittc bein Éeid)ö-©rf)'ttlbeni©oin!p; teir ubermad)t, eber atif einer eernbrebeten ©tede beponirt tverben, Ollie p ben cingelöften Obligationen gel)örenbc, nid)t fattige, 3tn§*©oupon§ muffen mit ben Obligationen pgleidj abgetiefert ioerben. § 113. 2)ie pr Sal/tung fälligen Obligation nen unb ,3in§ Obligationen, beren ©afutal Oie Setrage, Pelcbt pr ©inlöfung folder, innerbalb beit oben bejeidpeten Skriat)- ruugSfriften nid)t abgetieferten, Obligationen unb ©oupon§ beftimmt maren, falten bent lReidj§*©cbulben
Till förekommande af all osäkerhet, och på det en noga och ständig kännedom må ägas om Magazins-Inrättningen och dess Räkenskaps-Verk, äro Magazins-Redogörarne ålagde, att utom veckooch månäds-Rapporter, för hvarje Qvartal, författa behörigen verificerad Räkning, hvilken af Redogörarne i Orterna till Tands-Contöiren insändas, hvarifrån Räkningen inora en månad efter Qvartalets slut bör vid vite vara pröfvad oell till Kongl. Directionen insänd; äfvensom årsräkningen inom 3:ne månader efter redogörelseårets slut. Öfver alla dessa räkningar tillika med dem, som af Landshöfdingarne, för de af dem emot - Den 8 Mars, 355 emottag na medel och Spannmål, roed flere per* sedlar afgifvas, verkställes en speciel granskning af särskildte vid Directionen förordnade Revisorer; och sedan Hufvud-boken hunnit författas, pfverlemnas den till Kongl. Kamrnar-Collegium, för att komma till Kongl. Kammar-Rättens granskning. Calculations-Roken deremot, förvaras vid Directionc-n till upplysning i framtiden, huru Förvaltningen till Kronans mer eller mindre förman utfallit. Den författade General-Calculen äter öfverlemnas till Kongl. Majas Nådiga öfverseende. Itedovisnings-Hufvud-Böckerne . äro. färdige till och med för år i'8io. För längre tid kan, såsom ofvannärnndt är, någon Hufvud Bok öfver Magazins Inrättningens redovisning icke författas. Det ankommer på Herrar Revisorernes godtfinnande, orri endast de färdige Hufvud Böckerne denna gång må till granskning företagas, eller om Kongl. Directionen äfven får öfverlemna de följande arens Special-Räkningar.
Och då, enligt hvad det vid den nådiga Propositionen fogade Stats-Råds-protokoll gifver vid handen, göromålen vid nämnde tjenst tilltagit i omfång, så att dess innehafvare icke kan dermed förena annan befattning, samt Expeditions-sekreterare inom Stats-departemonlen åtnjuta ännu högre aflöning, tillstyrker Utskottet, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 39. 3 att aflöningen för Sekreteraren inom Justitie-Kanslers-Expeditionen må bestämmas till 4,000 R.dr. 4:o. Justitie-jRevisiojis-Evpeditionen. Enär Kongl. Majit dels ansett ändamålsenligt att samtlige Revisions-sekreterare, i stället lör att genom fullmagter utnämnas till embeten med lön på stat, komme att tillsättas medelst förordnanden, på sätt nu egde rum med de fyra Revisions-sekreterare-befattningar, hvarmed Nedre Revisionen i anledning af Högsta Domstolens förstärkning blifvit tillökad, dels ock antagit att, genom någon minskning af anslaget till Revisions-sekreterarnes nuvarande aflöning, medel lättare skulle kunna beredas till en för en del af Hof-Rätternas ledamöter behöflig löneförhöjning, hvarom här nedan kommer att vidare förmälas, men i sådant fall tillika blefve nödigt att i förhållande till en dylik förhöjning något jemka en del af Revisions-sekreterarnes arfvoden, har Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer: att de nu å stat uppförde
Om man nu skulle' tänka sig, att den verkställande makten ville äfventyra, att emot stats-kontraktets tydliga ordalydelse, så förrycka de till Stats-kontoret inflytande medel, eller, med andra ord, så öfverskrida de af Rikets Ständer till siffran bestämda statsanslagen, att, äfven under vanliga förhållanden, alla Stats-kontorets inkomster blefve medtagna; huru stöde då Riksgälds-kontorets uppbörd i förhållande till dess utgifter? — och svårligen torde väl den andra Statsmakten, likaledes tvärtemot stats-kontraktets tydliga ordalydelse uti 64 § Regeringsformen, kunna inskränka Konungens dispositionsrätt öfver någon del af de nu till Stats-kontoret ingående bevillningsmedel. Om man nu väger betänkligheten vid att eftergifva en anordning, genom hvilken man möjligen tror sig hafva TVdel af statens uppbörd under, så att säga, säkrare förvar än de öfriga {jidelarne, emot den obestridliga fördelen, att statens penninge-förvältning blifver sammanförd inom ett och samma verk, så torde det icke kunna motsägas, att fördelen af den här ifrågasatta reformen är så betydligt öfvervägande, att betänkligheterna förlora all vigt. Efter en sådan reform torde riks-staten kunna uppställas så, att å inkomstridan uppfördes: Ordinarie inkomster 000: — Extra ordinarie dito: Sjötullsmedel 00 Med flera titlar 00 Summa 0,000: och å utgifts-sidan: Esta liufvudtiteln : 000: 2:dra dito o. s. v 000: 9:de dito 000: samt 10:de dito: anslag att af Riksgälds-kontoret disponeras till riksgäldens betalande 000: Derjemte bör ovilkorligen stadgas, att anslaget under denna 10:de hufvudtitel skall, enligt de föreskrifter, Rikets Ständer meddela, af Stats-kontoret å lämpliga tider årligen hållas Fullmäktige i Riksgälds-kontoret i främsta rummet oförryckt tillhanda, och icke något deraf under någon förevändning få dragas till andra ändamål, det sednare verket tillika förbehållet, att bekomma hela det öfverskott, som, enligt rikshufvudboken, å statsinkomsterna uppstår. Ehuru Kongl.
Nordlander. Motioner i Preste-Ståndet 1862. Af Prosten C. Bergvall: Om pension Jör aflidne Tullinspektören E. J. Tliams enka. Nu mera aflidne Tullinspektören Henrik Julius Tham, född år 1805, blef den 5 Juni 1833 befordrad till Tullinspektor vid Klintehamn på Gotland. Under den för helsan ansträngande tjenstgöringen derstädes, vid visitationer å fartyg, särdeles vid strandningstillfällen under svårare årstider, ådrog sig Tham en svår giktsjukdom, som slutligen befanns obotlig och nödgade honom att, med afbrytande af sin tjenstemannabana, år 1851 taga afsked. Den obetydliga pension af 250 R:dr R:mt Tham dervid af Tullverket erhöll, förslog icke till afvärjande ens af do mest trängande lefnadsbehofven, hvadan och då Tham var i saknad af alla andra tillgångar, enskild motionär vid riksmötet 1856—1858 väckte förslag om pension för Tham af allmänna medel. Dåvarande Stats-Utskottet vitsordade väl rigtigheten af motionärens uppgifter, men afstyrkte till en början bifall till motionen. Presteoch Borgare-Stånden deremot, med afslag af Utskottets hemställan, beviljade Tham en årlig pension å allmänna indragningsstatcn af 400 R:dr Runt årligen, och i samma syfte blef frågan af Ridderskapet och Adeln återremitterad till Utskottet, som i anledning deraf frångick sin förra hemställan och föreslog samma pension som Presteoch Borgare-Stånden redan beviljat. Detta blef ock Rikets Ständers beslut, ett beslut, som grundades på det utomordentliga fall att Tham just i följd af sin mödosamma ansträngande befattning i Statens tjenst ådragit sig den sjukdom, som gjort honom oförmögen att försörja sig och familj. Tullinspektören Tham fick dock icke länge njuta af den hjelp, honom sålunda blef förunnad. Sjukdomen nedlade honom på dödsbädden, och han afled redan den 7 November 1858, efterlemnande enka med son och dotter i den djupaste fattigdom.
Til underdänig åtlydnad af Eders Kongl. Majus nådiga remis8 af denZ:djesistledneMaj, hwarigenom Riddarhus-Directions underdäniga utlåtande blifwit infordradt öfwer läeutenanten frsUlie Oustak-X. b.ö^vsnborZ8 och dest §3rvderS ^Nlliteursn Odristian l.öwenborZ8 underdåniga ansökning, at i anledning af det för deras -vaderfader Regerings Rädet lutman den 11 Juna 1719 i näder utfärdade Sköldebref, i anseende til anförde omständigheter, af Kongl, näd äterfä försuttne tätalie-, för at ä ort, som weder - 320 Den 1 Iunii. wederöör kunna, med biläggande afSköldebrefavet och sädana handlingar, som dewisa sokan?oerne wara ägta Bröstarfwingar fran ofwannämde Regerings-Rädet adlad L.owen dorA fä sig til introuuction anmäla, får Ridderskapet och Adeln, jemte remjgs-handlingarnes Återställande, afgifwa följande underdäniga utlåtande: Ridderffapct och Adeln, som anser denna saks afgörande ensamt ankomma pä Eders Kongl. Majtts eget nådiga wälbehag, får dock desto häldre för sin del i underdänighet derä tilstprka bifall, som genom UlaiiSrZ återställande uti mål af denna beskaffenhet någon tredje mans rätt icke för nära trädes, samt får derjämte tillika i underdånighet hemställa, om icke sökanderne ma förståndigas, at inom trenne mannder frän den dag, dä Eders Kongl. Majtts nädiga rssoluttou k-äröfwer utfaller, sig hos Riddarhus-Oirection, til erhällande af introäuctionz anmäla.
Nu frågar jag den värde Grefven, om icke han vill finna, att dessa suppleanter, som icke finnas nämnda i 79 § Riksd.Ordn. eller 19 § Ridd.Ordn., men som af de andra Ständen äro valda för Utsk., af R. o. Ad. kunna väljas till Utsk., utan att träda hvarken den ena eller andra lagen för nära, då hvad 79 § förutsätter noggrant iakttages hvarje gäng sorn ledighet åt någon Utsk:sledamot beviljas. De ifrägavar. suppleanternas göromål är, att, då sådan ledighet, som Gr. Horn nyss nämnt, af en tillfällighet för dagen inträffar, kunna fylla det lediga rummet inom Utsk., på det att R. o. Ad:s representanter inom Utsk. icke mätte vara färre än de öfriga Ståndens, eller tilläfventyrs helt och hållet fränvar. Jag förnyar min begäran om propos. på bifall till Utsk:s förslag. Hr von Hartmansdorff: Gr. Wrangel har sagt hufvudsaken vara, att Utsk:s-ledamöter vore fulltaliga vid riksdagens början, eller då Utskm sättas, samt att det sedan finge komma derpå an, huruvida det ena eller andra Ståndets ledamöter vore fullia - 144 Den 12 October e. m. lige, blott Utsk. kunde arbeta. Detta är ungefär detsamma som att säga, att, när något arbete skall företagas af flere personer, så är det hufvudsaken att man börjar med fullt antal, men då det egentliga arbetet skall verkställas, är det likgilltigt huru många som äro borta. Här har blifvit anmärkt, att ordet ledighet i 19 § Ridd.Ordn. skulle hänvisa endast derpå, att för någon bestämd tid ledighet ät någon Utsk:s-ledamot beviljades. Detta kan jag deremot icke tro. Ledighet lärer väl icke betyda något annat, än att en ledamots plats i Utsk. är ledig, d. v. s. att en Utsk:s-ledamot af ett eller annat skäl derifrån uteblifver. Om detta sker pä grund af Landtm:s och Ståndets tillstånd, eller på grund af laga förfall, kommer på ett ut; det är ledighet i alla fall.
Långifvare deltager icke i gäldande af gemensamt haveri; dock skall han, i den mån de förpantade föremålen i följd af gemensamt eller enskildt haveri blifvit otillräckliga till lånets gäldande, vidkännas deraf uppkommande förlust. § 135. De förbodmade föremålen häfta solidariskt för skuldens återbetalning. Långifvaren år berättigad att, efter fartygets ankomst till den hamn, der lånet år förfallet, och före betalningstiden, söka qvarstad å samtliga de förbodmade föremålen. § 136. Befålhafvaren år förbunden att sörja för de förbodmade föremålens vård och bevarande. Det år honom förbjudet att företaga någon handling, hvarigenom uppkommer större eller annan fara, ån den, som vid aftalets ingående varit förutsatt. Bryter han häremot, blifver han långifvaren ansvarig för all deraf uppkommande skada. § 137. Har befålhafvaren godtyckligt ändrat den i bodmeribrefvet utsatta resa, eller godtyckligt afvikit från vanlig väg, eller efter resans slut utsatt, de förbodmade föremålen för ny fara, utan att långifvarens interesse det fordrat, då ansvarar befälhafvaren personligen för den del af lånet, till hvars gäldande panten ej räcker, såvida han ej bevisar att minskningen i pantens värde ej härledt sig från resans förändring, eller från afvikelsen, eller från den nya sjöfaran. § 138. Har i de fall, §§ 136 och 137 omförmäla, befälhafvaren bändlat efter redarnes föreskrift, vare desse för uppkommen skada personligen ansvarige. Ea •/> edil it> nsUt v kott e ts Förslag till underd. Betalas ej bodmerilånet vid förfallotiden, kari långifvaren hos behörig exsekutor eller domstol fordra att förbodmadt fartyg eller last genom offentligt utrop försäljes, äfvensom att den förbodrnade frakten till honom öfverlemuas. Har eganderätten till förbodmadt gods, efter lossning ur fartyget, öfvergå» i tredje mans hand, kari långifvaren ej göra sin rätt mot honom gällande, såvida han är i god tro. § 140.
De vid Actie-teckningen inflytande penningar skola af Förvaltningen insättas i Rikets Ständers Bank , att det blifvande Bolaget tillhandahållas. Då afsigten är, att åt enskilde personer, utan Statens inblandande, öfverlemna försorgen om de nya Dykerioch Bergnings-an»talterne, så komma de Actier, af hvilka Stats - 58 Bil.i.Lag-s.AUm. Besv.o.Oec. Verket, 1 händelse af bristande Actieteckning inom den derföre utsatta tid, tilläfventyrs kan blifva egare , att till den eller de sig derom först anmälande enskilde personer föryttra*, emot ersättning för hvad Staten redan förskjutit. 7 §• Bolagets angelägenheter skola besörja3 ä£ fen Direction i Stockholm , bestående af eu Ordförande, som af Kongl. Maj:t i Nåder utnämnes, utan afseende derå, om han är Actie-egare eller icke, samt af tvänne Ledamöter, dem Actie-egarne bland sig utvälja. Ordföranden bibehåller sin befattning i Intill dess Kongl. Majit annorlunda i Nåder förordnar, men till Directeursplatserne , hvilka bibehållas för en tid af minst tvänne år, och icke båda få på samma ar ombytas, anStälles val vid Ordinarie Bolagsstämma året före det, då ombyte bör ega ruin och dervid Bolaget obetaget är, att den till afgående i tour varande Directeuren å nyo invälja, ,Tvänne Suppleanter till Ledamöter i Direction böra likaledes vid Bolagsstämma utses. 8 §. Utom den i Hufvudstaden tillsatte Direction , ege Bolaget alt, för ett skyndsam - Bil.t.Stats-s.