Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Thea torns behof, jemte flera med denna fråga sammanhang egande bestämmelser; 8:0 Herr Foenanders, om Stats-anslag till en Navigations-skola i Staden Carlshamn; 9:o Herr Norins, angående förnyelse af en förut väckt fråga om delegarerätt uti Civil-Slatens Pensions-Inrättning för Borgmästare i Rikets Städer, med undantag af Stockholm, samt för desse embetsmäns enkor och barn; uti hvilket ämne några yttranden i öfrigt äro afgifua. Till Lag-Utskottet: l:o Herr Bagges, med förslag till ett stadgande, angående inteckning uti fartyg, till säkerhet för penninge-försträckniug, hvilken göres till fartygets inköp; 2:o Herr Mobergs, angående föreslagna förändringar af Concurs-Lagens 67 och 68 §§.; 3:o Herr Wijks, angående förändring af 1 Cap. 10 §., 13 Cap. 3 §. och 23 Cap. 3 §. Rättegångs-Balken; uti hvilket ämne Herr Limnelius sig yttrat; 4:o Herr Petres, derom, att Lag-Utskottet må tillstyrka Rikets Ständer att förklara, det 1834 och 1835 årens Ständers beslut om Lagverkets codiflering nu är fullgjordt, och att således Stats-verkets kostnad, i och för denna sak, i händelse densamma ännu skulle fortfara, icke vidare är af behofvet påkallad; 5:o Herr Brincks, med förslag af det stadgande, att utgifvande och försäljning af copior af arbeten, som äro af Svenska Artister i gravure och lithografie redan utgifne, må, vid äfventyr af upplagans confiscation och lämpliga’ böter förbjudas; uti hvilket ämne Herr Lagergren sig yttrat; och 6:0 Herr Norins, angående åtgärder för det ändamål, att Norrbottniska Städernes fiskerinärings-idkande Borgerskap må, flitt och ostördt, få tillgodonjuta Lagens bud i 2 Cap. 7, 8, 9 och 10 §§. af 1766 års Fisker i-stadga. Prot. Uldr. d. 12 Mars 1840.
Minskningen i statsinkomster skulle härigenom å denna artikel blifva: för Isländsk och Jutsk ull å 1,494,557 ft å 2 sk. b:ko en summa af 62,233 R:dr 10 sk. och å den finare eller andra slag ull, för 323,167 ti (allt efter 1852 års import räknadt å 6 sk. D e n 29 December. 189 per få, 40,396 R:dr eller tillsammans 102,669 R:dr Inko. Äfven om hela denna minskning verkligen skulle inträda, så vore fördelarne å andra sidan, enl. mitt förmenande, så stora af att kunna få denna nödvändighetsvara tullfritt införd, att derå icke borde fästas afseende; men då det måste förutsättas, att i utbyte mot en sådan förmån, kläde och andra yllefabrikater skulle få införas mot en så måttlig tull, att densamma icke upmuntrade till tullförsnillniing, så kan det icke betviflas att ju ifrågavar:de förlust skulle mer än tillräckligt betäckas genom införselafgifterna å det belopp af sådana varor, som nu insmugglas i riket, men som derefter skulle förtullas. För artikeln Lin vore det likaledes önskvärdt att erhålla tullfrihet hvarom också särskilda petitioner till K. M. ingått, och hvilket borde vara så mycket angelägnare, sora linnefabrikalionen är en husslöjd, hvilken allvarsamt hotas af konkurensen med tillverkningen af bomullsvaror och således för sitt bestånd väl behöfde erhålla råämnet så billigt som möjligt, hvaremot tullen på Linnegarn i utbyte deremot borde nedsättas, hvarom jag skall anhålla att här vidare få framställa förslag. I samma mån som husbållssällskapernas och enskilda föreningars verksamhet för en förbättrad linberedning kan sätta oss i tillfälle att i detta hänseende täfla med andra länder i varans godhet, finnes också ingen anledning hvarföre Sverige skulle behöfva något artificielt skydd för en sådan artikel. Jag föreslår vördsamt, att tullen på lin åtminstone icke må bestämmas högre än till 16 sk. b:ko per Lisp:d.
Han har vädjat till ett påräknadt stöd hos BorgareSt.; men han har gått ännu längre, än detta Stånds medlemmar, i förfäktandet af skråförfattningarnas helgd, ty Hr Holms af åtskilliga BorgareSt:* ledamöter biträdda reservation uttrycker åtminstone den mera liberala åsigt: ”att hvarje Svensk medborgare, som visar sig äga god frejd och hafva uppnått ”myndighetsåldern, må vinna rättighet att idka handtverks”eller handelsrörelse i hvilken stad han behagar, samt att ”dertill ej må fordras annat, än att burskapssökanden skall 17 H. 59 466 Den 13 Dceemlicr c. m. ”visa sig äga skicklighet i det yrke, hvarå han söker bur”skap, den må i öfrigt vara vunnen när, hvarest och på ”huru kort tid som helst.” Frågan om läroårs afskalFande synes således t. o. m. inom sjelfva BorgareSt. hafva fått opinionen för sig, fastän äfven denna billiga jemnkning i berörde lika orimliga som för industrien menliga författningar af Hr v. Hartmansdorff fortfarande bestrides. Men då Hr v. Hartmansdorff redan är fullständigt vederlagd af flera talare, anser jag mig nu endast böra tillägga, att jag instämmer i de af dessa talare yttrade åsigter, dock utan att kunna afstå fran yrkandet af återremiss, såväl för formens sorn sakens skull. Jag (inner det nemi. olämpligt och oformligt att på sätt Utsktn föreslagit behandla denna fråga, sedan densamma af Konungen blifvit till R. St. öfverlenrnad, för att gemensamt med dem afgöras i den ordning, 89 § Reg.F. stadgar. Jag misströstar icke heller, att Ulsk:n, i händelse af betänkts återremitterande, skola vid förnyad pröfning af ämnet fästa afseende såväl å de yttranden, som här blifvit af de flesta talare afgilna, som å hvad de detta betänk, bifogade reservationer i samma syftning innehålla. Gr. Horn: Sedan jag hört Hr v. Hartmansdorffs yttrande, ökas min tvekan att tillstyrka återremiss.
Banco bot, vägra beslagare att på ofvanberörde ställen visitation företaga; desse vare icke eller något ansvar för densamma underkastade, oansedt någon förbrytelse ej upptäckes, så vida visitationen icke företages emellan klockan nio om aftonen och fem om morgonen, då, i händelse någon förbry telse icke skulle finnas vara begången, beslagaren bote 33 R:dr 16 sk. Banco, egarens ensak. Våldföras vid dessa och dylika tillfällen Kronoeller Stads-betjente eller andre tillförordnade beslagare, eller sker våld, i anledning af redan gjordt beslag, eller föröfva beslagare sjelfve våld i oträngdt mål, gånge dermed såsom Allmänna Lagen i 18 Cap. 8 och 9 §. §. Missgernings - Balken, jemförde med Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779 för slika fall utstakar. Skulle under den tid, bran vins-bränning är tillåten, beslagare vilja anställa undersökning om pannerymden, vare han skyldig, om pannan nyttjas, när han sig i detta ändamål infinner, att afbida tiden, då den afrunnit, så att undersökningen icke må för panne-egaren medföra olägenhet eller skada. §. 60. Om någon af de betjente, som bör vaka öfver eflerlefnaden af denna Författning, sjelf bryter deremot, förmedelst olofligt innehafvande af brän - Expeditions-Vtskottets Förslag till tind. Skrifvelse, N.-o 36j, 83g vins redskap, bränvins-tillverkning eller försäljning, vare han förfallen till dubbla böter och miste tjensten. §. 61. Beträdas de i 58 §. omförmälde betjente eller de, som förordnas att bränvins-brännings-redskap under försegling ställa, med vårdslöshet och försummelse i deras skyldigheter och i den tillsyn, dem åligger, öfver hörsammandet af hvad här föreskrifves, må de, efter omständigheterne, alldeles eller på viss tid af vederbörande ifrån tjensten skiljas, eller ock varda belagde med det i 1 Cap. 7 §. Utsöknings-Balken utsatta ansvar. §. 62.
Det kunde då hända, alt några af borgenärerna bo UG omlands; påståenden i nämnde afs:de skulle då göras emot dem-, och just när utdelningen vore färdig, skulle det blifva den förträffligaste anledning att uppehålla alltsammans. Detta skulle blifva resultatet af Hr Dalmans yrkande, och jag hoppas, att R. o. Ad. behagade finna att det icke kau antagas. Jag yrkar bifall pä Utsk:ts förslag, H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att med anledn af hvad Gr. Sparre yttrat derom, att öfverläggningen rör:de den nu föredragné g:n fått omfatta gg. som redan voro al R. o. Ad. afgjorda, H. Exc. ansåg sig böra uti minnet återkalla, att Ståndet vid beslutet om lagförslagets föredragning paragrafvis fästat det förbehåll, att, derest någon ledamot aktade nödigt att uti sitt yttrande rörande någon viss paragraf vidröra andra uti förslaget förekommande stadganden, som ansågos ega sammanhang med den föred ragne g:us innehåll, sådant skulle vara honom öppet; och hade H. Exc. följaktligen icke ansett sig befogad att afbryta den nu påg:de diskussionen, ehuru den till större delen berört redan antagne paragrafer. Gr. Mörner: Det vöre beqvämt för Gr. Sparre, att då han först framställer satser och utvecklar dem, sedermera få upställa hinder för andra talare att med svar bemöta hans skäl. Min framställning var icke något annat, än en granskning af Gr. Sparres anförande, dervid jag icke höll mig till några vissa gg i lagförsla get, utan blott till de satser, som förekomma i Gr. Sparres yttrande, hvaröfver något beslut icke är åf R. o. Ad. fattad t. Hr Grat har nu försökt rehabilitera de förut af honom så djupt nedsatta borgenärerna, hvilka skulle åläggas att gå ed. Då han förut framställt den åsigt, att det var ett bevis på misstroende a t ed affordiades dem, har han nu sökt tillfälle förklara, att någon skugga icke med anledn. deraf borde anses klibba vid dem.
1834» tillika med de så val. den 1 dennes sorn denna dag afgifne yttranden; • 2:0 Herr LagerlijelmsyPer}.åen 1 dennes på bordet lagda motion, om förändring i 5, §. af Banco-lagen, tillika med. de, i anledning deraf, samma dag afgifne yttranden; 3:o Grefve Björnstjerna"y Magnttss, den 1 dennes på bordet lagde motion, om rättighet for Baneofullmägtige att, i händelse de ej kunna erhålla cgeditiv, upptaga; lån’ på utländsk, ort, tillika med. de i anledning deraf samma dag afgifne yttranden; S, D Expeditions/.Utskottets den 3o sistlidne Julii e.~ m. på bordet lagde Memorial N:o i3, angående ett närmare bestämmande af a:ne RiksStånds beslut, i afseende på Allmänna Besvärsoch Oeconomié-ZJtskottets Betänkande N:o 3^, blef, vid förnyad föredragning, lagdt till handlinga rne* Proh Utilr. d, 4 Aug. 1834*K 99 S. D. Återremitterades, vid förivrad föredragning, Lagsamt Allmänna Besvärsoch ‘‘O-ee-oriömieAJtskdttens ,dén .3o '-sistlidne Julii e. m. på bordet lagde Utlåtanden: N:o 10, i anledning af väckta motioner, om nedsättning, ändring el» ler förklaring af Kongl. Majus förnyade Nådiga Taxa på Expeditionslösen, den 15 Maji 1821; N:o 14, i anledning af vackt fråga ota upphörande af den sju 'hära» der i Elfsborgs
När man, såsom jag, befinner sig i den ställning, att ehuru man ingalunda hörer till en s. k. opposition quand naeme, man likväl vid flera tillfällen måst ställa sig i opposition emot Regeringens förslag, så kan det icke vara annat än ett ytterligare ämne till glädje och tillfredsställelse, att vid detta tillfälle icke ha någon opposition Den 18 J u »ä. 437 att bekänna', endast förbindelser att erkänna. Äfvenledes är det tillfredsställande att finna den Kongl. Proposm vara i sina hufvuddrag så affattad, att den, åtminstone under nuv:de förhållanden, lyckats påträffa det i alla menskliga förhållanden så svårfunna lagom, att den utstakar gränsen och uppehåller jemnvigten emellan frihet och ordning, dessa båda samhällsfaktorer, hvilka jag åtminstone ej kan betrakta såsom sinsemellan stridiga, utan fastheldre anser dem ömsesidigt betinga hvarandra. Man har här yttrat åtskilligt om de förmodade motiverna till det Kongl. Förslaget, och man har t o. m. antydt, att ett ibland skälen, ja, det förnämsta skälet till förslagets framläggande, skulle vara främmande makters påtryckning. Ojti en sådan förespegling vill jag ieke yttra något annat, än att den förefallit mig, lindrigast sagd t, obehörig. Jag anser mig icke böra längre uptaga tiden, som redan är långt framskriden, utan slutar med att ännu en gång uttrycka min erkänsla för förslagets afgifvande. Jag emottager detsamma, såsom en länge väntad gäst, med ett hjertligt välkommen, och jag önskar detsamma en lyckosam färd förbi alla de klippor och skär, som kunna upresa sig, uti välmenta farhågor, betänksamma betänkanden och slutligen uti sväfvande Ståndsmajoritet.er. K. M. och hans Regering hafva nu gjort hvad på dem ankommit, för genomdrifvandet af en stor, en vigftig reform. Måtte R. St,:r äfven göra hvad på dem beror, så att vi må finna en välsignelsebringande lösning af denna fråga, så ytterst vigtig för Kyrka och Stat, för samtid och efterverld ! Frih. Cederström, Thure:
51 en lika tids medelpris; men då emellertid någon mindre förlust i kunde uppstå, dels derigenom att markegången för vissa af de år, hvilka nu inräknas i det gällande medelpriset, vore lägre, än som för framtiden kunde motses såsom sannolik, dels derföre att flera af de personer, hvilka nu skulle få uppbära sin lön efter det högre markegångspriset, skulle kunna komma att afgå innan ersättning derför hunne vinnas i ökade medelpris, ansåg Stats-rådet Gripenstedt, för sin del, alt jemte det Statskontoret skulle anbefallas förskjuta de medel, som för ändamålet hehöfdes, Nådig Proposition borde aflåtas till Rikets Ständer, att den förlust, som möjligen för Statsverket kunde uppkomma genom den nu ifrågavarande rättighetens beviljande, framdeles må godtgöras af öfverskotlen å Statsverkets inkomster. I afseende å lösningen af den spanmål, som blifvit anslagen åt rotarne och Soldaterne vid Södermanlands regemente instämde förbemälde Stats-råd till alla delar med föredragande Departements-chefen.» Kongl. Maj:t täcktes till alla delar i Nåder gilla och bifalla Departements-chefens, af flertalet bland Stats-rådets ledamöter understödda, underdåniga tillstyrkande i detta mål; och skulle, i och för expedierande af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse till Stats-kontoret, utdrag af Protokollet meddelas Finans-departementet. Ex Protocollo K. E. Kindblad. 32 kongl. Maj-is Nåd. Prog. M 31. Utdrag af Protokollet öfver Landt/örsvars-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rddet å Stockholms Slolt den 21 November 1856. Närvarande: Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern Gunther, Hans Excellens Herr Stats-Ministeru lör Utrikes ärendena Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist.
Angäende medel till Institutet för blinde och döfstumme samt till ätskillige utgifter, dem Kongl. Commerce-Collegium tillförene bestridt af Manulactur Fonden, hade Ständet redan den 8 dennes sig utlätit, med bifall till Stats-Utskottets Betänkande; Likwäl att hwad anginge se. nare äninet, summan förblifwer wid hwad för. ra Riksdagen bestämdes 4,500 R:d. ärligen till nästa Riksdag, ve supra. Lx krotocollo Lakris! Öämaaa. Utdrag L43 Den is October. Utdrag af Protokollet, ballet hos Bow de-Ständet tvid Urtima Riksdagen i Orebro den 15 Ottober isis. S. D. c^iföll, wid föredragning i ett sam. manhang, Bonde-Ständet Bewillnings-Utskot. tets öfwer anmärkningar, dem Adwocat Fiscalen Falkman, Borgmästaren Lindström med fle. re af Wällofl. Borgare-Ständet gjort wid Ve> willnings Förordningen, i Memorial af den L2 sistlSeptember meddelade Utlätanden, likwäl pä sätt, Utffottet igenom ett sitt senare, i anledning af wid detta Utlätande frän ej mindre Borgare-Ständet, än Bonde-Ständet med äterremiss inkomne anmärkningar, den 11 i nu löpande October mänad afgifne yttrande förestagit; äfwensom till hela innehället Ulskottets särskilta Memorial af sistnämnde dag med förstagerne till sä wäl Reglor och Föreskrifter, de fkattskyldige och Taxen,gsmannen samt andre wederbörande till efterrättelse, som ock Formulaire för uppgift till Mantalsskrifning samt Berednings och Taxerings-Comiteerne ä Landet och i Staden; hwarigenom Utstottets pä äterremisi frän Borgare. Ständet, i anledning af gjord allmän anmärkning, wid omsörmäldte Reglrr och Föreskrifter, i dag afgifne särskillte yttrande äfwen skulle anses gillad t. EU ruyrs. Ex Erotocollo Lsbricl Öämsnn. Utdrag
Ingen finnes inom detta rum» jag är öfvertygad derom, som nekar, att icke massan af nationen, hvilken är skattdragande, med svårighet erlägger sina grundskatter; att dess oumbärliga förlagssumma måste oftast härtill anlitas, hvilket menligt inverkar på reproductionen» och hindrar hnfvudsakligast jordbrukets framsteg. Till stöd för hvad jag anfört, anser jag ej ur vägen, att andraga följande exempel: att jag för 236 Den 21 Febr aari i. knapt en männel sedan köpt på Jönköpings torg af Östgötiiar, råg efter 6^ R:dr Rg:s tunnan; hvilken samma varit forslad 6 ä 8 mil. De måste sälja lill detta pris, för att kunna afbörda skatterna, oaktadt de voro öfvertygade, att säden skulle stiga och redan stigit ansenligt å andra orter. Jemte det detta exempel visar, huru skatterna äro tryckande, visar det äfven brist på bytesmedlet penningar, eljest vore det omöjligt att man kunde få råg i Jönköping för 6^, då den gäller i Skåne io R:dr; hvarföre ofta säd hemtas i den ort, der jag är boende. Då härtill kommer, att jordbruket bär nästan hela tyngden af skattebördan, då den verkligen förmögne, litet eller intet bidrager till Statscassan, borde väl ej tiden vara rätt aflägsen, att vårt beskattningssystem (fornlemning af feudoalismen) undergick väsenteliga förändringar. Emedlertid anser jag tiden ej ännu inne. Dock torde det i förbigående tillåtas mig få yttra, att på samma gång en lindring i grundskatterna ovilkorligen påkallas, någon ersättning för Staten torde kunna träffas, om den mobiliära förmögenheten beskattades. Det synes väl icke obilligt, att den, som är omgifven af alla lifvets njutningar, äfven något litet bidrar till det helas bestånd. Men då det vore utan ändamål, att öpna en discussion om denna fråga, innan den något Den 5. i Februari i.
Skrifvelse, ang:de hegardt anstånd med föreskrifne kapital-och ränte-inbetalningar å de till Norbergs jernvägsbolag af allmänna medel anvisade lån; N:o 28, i ani. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de en med Hannover afslutad traktat om upphörande af Stadeeller Brunshauser-tullen; Banko-Utskottet: N:o 15, om utseende af revisorer och suppleanter för granskning af diskont-verkens räkenskaper och förvaltning. R. o. Ad. åtskiljdes kl. j 3. e. m. In fidem, 0. Brakel. Lördagen den 10 Januari 1863. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 2 prot.-utdr. för förmiddagens plenum samt pleni-prot:t för den 30 November sistlidet år. Föredrogs ånyo Riddarh.-Utsk:ts d. 3 och 7 dennes på bordet lagde Utlåt. N:o 4, i ani. af Hr Anreps, Gabriel, motion, att den å Riddarhusets genealogier såsom lefvande upptagna adliga ätten N:o 1 Lilliehöök af Fårdala må förklaras vara utslocknad. Hr Anrep: I)å jag går att vederlägga de svepskäl, som i Riddarh.-Utsk:ts Utlåt, anförts emot min motion, får jag särskildt frambära min tacksamhet emot de begge reservanterna emot 84 Den 10 Januari e a. Utsk:ts beslut, för det de öppet och oförskräckt försvarat sanningen. Jag tror att det finnes många, som inom sig sjelfva tillstå, att jag har rätt; och historien, hvars dom vi alla äro underkastade, skall också, såsom jag hoppas, en gång erkänna det.
Den 7 September c. in, Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: I anledning af erhållne återremisser å Utskottens gemensamma Betänkanden N:is g, 11, 24, 32 och 34; samt öfver anmärkningar vid Utskottens Betänkanden, dels i fråga om försäljning af den så kallade LifStallbyggnaden vid Kongsöhr, och dels angående tillökadt anslag för Undervisningsverken i Riket. BancoUtskottets: Öfver anmärkningar vid Utskottets Memorial, angående Silfvermynts utväxling till några Academier, Collegier och Allmänna Inrättningar inom Hufvudstaden; angående grunderne för återbetalning af det till Götheborgs Stad utgifne BancoLån; och om antagande på Bankens Stat af en i Byggnadsyrket erfaren person, i afseende å Bancohusens underhåll och vård m. m. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens : I anledning af gjorde anmärkningar vid trenne till Utskotten återremitterade Betänkanden; och angående ytterligare väckt fråga om rättelse och ändring i Kongl. Taxan på arfvode för Landtmäteri-förrättningar af den 5 Julii 1827. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets : I anledning af gjorde anmärkningar vid flere Utskottets Betänkanden. 33a Den 7 September e. m. Af den 3, 7, 10, i4> 17 oell 27 sisth Augusti, innehållande: 1:0 Remisser till StatsUtskottet : Af Kongl. Maj:t.s Nådiga Proposition, om Pension för Hans Excellence, JustitiaeStatsMinistern, m. m. Herr Grefve F. Gyllenborg, i händelse han lemnar Rikets Tjenst innan uppnådd 65 års ålder. Lagutskottet : Af Professoren Bolmeers motion, angående förändring i redactionen af sednare Momentet i 6 §. 23 Cap. RättegångsBalken. 2:0 Återremisser af följande Utskotts Memorial och Utlåtanden: Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: Angående Dykerioch Bergnings-anstalterne i Riket. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens :
Jag är således icke af samma tanke, sorn den adle Gr:n, att denna rättsfråga år så decideradt gifven, då sådana konventioner icke åro upgjorda genom Consistorii ombud eller på den lagliga väg, som författningarna föreskrifva. Under sådana förhållanden tror jag icke att en sådan upgöreise ha? I> e n 7 Mars. längre varaktighet mer att K M. särskildt förunnat enka efter afliden pastor ett eller flere nådår, så skulle man icke vänta sig att få höra, det inkomsterna under dessa år skola beräknas på annat sätt, än som skedde under pastors lifstid. Det må för öfrigt vara hur som helst med denna fråga såsom rättsfråga; men hvad vi med säkerhet känna år, att det förfaringssätt i ifrågav:de hänseende, hvilket af mig blifvit omförmäldt, utölvats åtminstone i de nordligare delarne af vårt land. Jag tillstyrker bifall till Betänk. Hr Cederschiöld, Rob. Teofr.: En värd talare har hem ställt, att R. o. Ad. måtte besluta en underd. skrifvelse till K. M. med förslag att de upgjorda öfverenskommelserna måtte komma att gälla intill dess nya sådana ingås. Jag anser mig dock böra fästa upmärksamheten derpå, att, som K. M., efter mitt förmenande, icke kan fatta ett sådant beslut, bör icke heller K, o. Ad. derom anhålla. Om det nemi. redan är beslutadt, att en konvention skall gälla under viss tid, har K. M. icke makt att förordna det konventionen skall fortfara, ty hvarken K. M., i administrativ väg, eller domaremakten kan, utan parternas begifvande, ändra en i vederbörlig ordning dem emellan träffad öfverenskommelse. Diskussionen utvisar, att man egentligen har afseende å de redan träffade konventionerna, emedan för framtiden förhållandena komma att råttas efter den nya löneregleringen. Det af Utsk:t i ämnet afgifna förslag synes äfven häntyda på samma åsigt, enär Utskrt hemställer: »att R. St:r må i underd. skrifvelse hos K. M. anhålla, det K.
Direktionens öfver Allmänna Garnisonssjukhuset skrifvelse af den 10 sistlidna Juni, om afiöningsförhöjning lör åtskilliga vid sjukhuset anställda personer; 17:o Chefens för Ingeniör-Korpsen Memorial af den 19 December 1864, om lönförhöjning åt Korpsens Vaktmästare, samt arvode åt en Extra Vaktmästare; 19:o Chefs-embetets vid Ingeniör-Korpsen förslag af den 10 sistlidna Augusti, i fråga om en Kyrkooch Skolbyggnad för Stockholms garnison; 20:o t. f. Kanslerns för Krigs-Akademien Memorial af den 5 sistlidna Juli, om uppförande af ett exercishus för Krigsskolan; 21:o t. f. Kanslerns för Krigs-Akademien Memorial af den 7 sistlidna Augusti, om uppförande af en sjukhusbyggnad för Krigsskolan; m. m. 25:o Krigs-Kollegii skrifvelse af den 28 sistlidna September, angående beredande af lokaler till förvarande af särskilda till regementen och korpser utlemnade krigsgevär. Deparlements-Chelen yttrade derefter följande: Innan jag går att uppgifva de anslagsbelopp, som lör försvarsverket till lands erfordras under nästkommande statsregleringsperiod, anser jag mig förut böra i underdånighet framlägga den organisation af försvaret, hvars ernående man, efter Bil. N:o 3 a. till Kongl. Majus Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 3 min tanke, bör eftersträfva för betryggandet af nationens politiska sjelfständighet vid de förvecklingar, som möjligen kunna uppstå. Denna sjelfständighet bör i främsta rummet grundas på förmåga af eget försvar. Andra staters hjelp, ehuru god och värdefull då den lemnäs, är dock icke att påräkna, minst om nationen icke sjelf genom beslutsamhet och uppoffringar visar sig vilja till det yttersta bevara sitt urgamla oberoende och icke böja sig för ölvermakten förr än all kraft är uttömd. Sålunda bibehållas aktning och anseende hos andra nationer. Det säkraste medel att undvika anfall är att alltid stå färdig till försvar.