Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att revisorerne bese de inrättningar, som finnas i hufvudstaden eller dess närhet, är praxis, och att de lemna utlåt, öfver det skick, i hvilket de funnit dem, har ock egt rum alltsedan 1827 års revision, hvars berättelse finnes undertecknad af män, sådaue som Georg Adlersparre, C. H. H. II. 11 162 Den 14 Jannari e. m. Anckarsvärd, m. fl. Vid de följande revisionerna, hvars berättelser jag genomläst, hafva revisorerne gjort de anmärkningar, hvartill de funnit sig befogade, öfver de inrättningar de besökt, och jag beder särskildt att få uppläsa ett stycke ur 1855 års revisions-berättelse. »Utom Institutet för blinda och döfstumma hafva revisorerne under deras granskningsförrättning besökt Carolinska Medico-Kirurgiska Institutet, Iv. Myntverket, Seraumer-Lazarettet, Teknologiska Institutet, Barnhuset, Naturhistoriska Riksmuseum och Elektriska telegraf-inrättningen, äfvensom revisorerne tagit i ögonsigte K. Flottans förråd å Skeppsholmen samt det under byggnad varande National-museum. Det har vid dessa besök ej kunnat undgå revisorernes uppmärksamhet, att flera af nämnda verk och inrättningar sakna tillräckligt utrymme, för att kunna bringas i ett deras ändamål fullt motsvarande skick. Så äro, efter hvad revisorerna funnit, byggnaderna vid Carolinska institutet för inskränkta för ett ändamålsenligt ordnande af detta läroverk, hvars vigt för läkare-vetenskapens utvidgning inom fäderneslandet allt mera inses och erkännes. En utvidgning och förbättring af denna lokal synes derför vara af behofvet påkallad. Det i Vetenskapssoeietetens hus inrymda riks-museum, hvilket i öfrigt befunnits i ett utmärkt godt skick, saknar äfven utrymme för dess rika samlingar. i Teknologiska institutet äro alla lokaler utan undantag för inskränkta, ej mindre de rum, hvarest modelloch maskinsamlingarne varit uppställda, än äfven föreläsnings-saiarne och verkstäderna.
Ian icke kunna förenas om fördelningen af vägen, vederbörande Landtmätare då må af Konungens Befallningshafvande förordnas, att en slik delning efter hemmantalen förrätta. Uti hvilket yrkande flere af Ståndets öfrige Ledamöter sig förenat. Efter å berörde Memorial meddeld Remiss endast till Eag-Utskottet, har bemälte Utskott ansett det deruti framstälae ämne vara af den oeeonomiska beskaffenhet, att det gemensamt ined Allmänna Besvärs - och Qeconomte Utskottet borde till pröfning företagas, i anled - Lagoch Besvärs'Utskottens Betänk and en. 135 ning hvaraf det uti desse Utskott förekommit; Och som Kongl. Resolutionen på Ridderskapets och Adelns besvär den 8 Januari! 1735 stadgar, att de så kallade Byvägar skola endast underhållas af dem, hvilka sig deraf betjena, så att landet dermed icke vidare för en eller annans beqvämlighet bör besväras, anse Utskotten, att derigenom förfaller hvad Johannes Arvidsson velat framställa; som skulle en sådan underhålls-skyldighet tillhöra hvarje hemmans åbo, till den del af vägen, sorn öfver dess ägor framlöper, samt att det således redan är behörigen bestämdt, hvilka i berörde vägars vidmagthållande böra deltaga; Äfvensom, då det af Johannes Arvidsson gjorde förslag, att byvägar må af Landtmätare till underhållande fördelas emellan dem, som sig deraf begagna, i händelse de om en sådan delning icke kunna sig emellan annorledes åsämja, förutsätter ett stadgande, huru desse vägar skola anläggas , rödjas och underhållas, men hvilket åter icke lämpligen kan antagas, enär det helt och hållet beror på öfverenskommelse emellan dem, för hvilka vägen är nödvändig, hvad mer eller mindre arbete och kostnad de vilja, i afseende å deras egen beqvämlighet, till den sammas iståndsättande, nedlägga, Utskotten jämväl finna sig icke kunna tillstyrka bifall till berörde förslag. Till Riksens Höglofl. Ständers närmare skär" skådande varder detta vördsamt hemstäldt.
Bes v.- och Oecon.- Utsl:s Utlåtande ]$:o 53. stämde med den jemlikhet i rättighet, och den jemlikhet i beskattning, som med 1810 års Förordning om Riks-Ståndens concessioner åsyftades; och slutligen, att, då hvar och en numera egde besitta sistnämnde slags fastigheter, uppkomme äfven deraf skyldigheten att deltaga uti ifrågavarande allmänna besvär; af Herr Lejfi er: att, om än nuvarande säteriocb frälse-egare borde få bibehålla sin förra frihet i detta hänseende, kunde densamma för framtiden borttagas och skyldigheten inträda, då nya egare genom köp förvärfvade sådana fastigheter; af Herr Bååth: alt frågan om säterijemte rå och rörshemmans befrielse frän Tingshusbyggnad, vore af privilegii-natur och borde såsom sådan behandlas. Rätligheteu vore både personel och reel, så länge frälseman innehade dylik egendom, men deremot endast reel, då densamma kommit i ofrälsemans band, I anledning häraf få Utskotten anföra: Herr Bååths framställning, rörande den privilegii egenskap frågan om säteriers, jemte rå och rörshemmans deltagningsskyldighet i Tingsoch Fånghusbyggnad skall innefatta, är i så måtto vigtig, som befrielsen från detta allmänna besvär grundar sig på en undantagslag; men då rättigheten att besitta berörde fastigheter numera är alldeles oinskränkt, har nämnde privilegium upphört alt uteslutande tillhöra ett Riks-Stånd, i följd hvaraf och enär endast, beträffande förändring och jemkning i Riks-Stäindejis privilegier, den serskilda ordning, som i 114 §• R* F. omförmäles, skall iakttagas, något skäl icke förekommer, att uti förevarande fall afvika från det behandlingssätt, som för lagfrågor i allmänhet eger rum. Utskotten tillstyrka alltså, att Herr Bååths anmärkning må förfalla.
Skillnaden emellan kostnaderna för da begge sista Riksdagarne är dock i sjelfva verket icke så betydlig, sorn. en sådan jemförelse visar, emedan en mängd utbetalningar, uppgående till omkring i5,ooo Rtdr, för sistnämnde Riksdag först kommit att verkställas, sedan de hufvudsakligaste kostnaderna dervid blifvit redovisade inför Rikets Ständers, under det år då Riksdagen slöts, församlade Revisorer. Deremot lära, vid afslulandet af den nu ifrågavarande Redogörelsen, endast några få, jemförelsevis mindre betydliga riksdagskostnader hafva varit oliqviderade; och skall dessas godtgörande bero på fullbordandet af den återstående tryckningen och häfmingen af någon del utaf Riks-Ståndens Protokoller, Bland de uli sistberörde Redogörelse upptagna utgifter, förekomma Tryckningen äfven kostnaderna för den verkställda särskilda tryckningen af BondeStåndets förhandlingar i representationsfrågan. Och som, vid denna repreieutsUoajtrycknings besörjande, Rikets Ständers härom fattade beslut icke blifM«,n vit efter dess ordalydelse iakttaget, hafva Revisorerne ansett sig böra anföra det härvid inträffade och för Revisorerne upplysta förhållande. Enligt åberopade beslut, borde, vid tryckningen af nyssbemälle Riks-Stånds Protokoller, 3,000 exemplar af de inom Ståndet rörande representations-förändringen afgifna yttranden och fattade beslut särskilt afdragas, emot ersättning i sammanhang med öfriga kostnader för dessa Protokollers tryckning; hvilka exemplar, sedan de, likaledes på allmän bekostnad, blifvit häftade, skulle till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande aflemnas och genom deras försorg till Socknarne utdelas. Hvad Rikets Ständer sålunda i afseende på afdragandet af nämnde antal exemplar förordnat, iakttogs också vid den under Riksdagens lopp verklällda Protokolls-tryckningen; hvaremot den derefter återstående delen af Bonde-Ståndets diskusioner i representationsfrågan blifvit särskilt tryckt, utan något samband med tryckningen af Ståndets Protokoller.
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden : — N:o 162, i anledning af väckt motion om nedsättning af medicinaltaxan samt om afskaffande af apotheks-privilegierna: B. X. 63, 158, 209, A. 209. — N:o 163, i anledning af väckt motion om skyldighet för egare af utjordar eller andra lägenheter utan åsatt hemmantal att deltaga i allmänna onera: B. X. 63, 158, A. 158. — N:o 164, i anledning af väckt motion om utarbetande af en allmän sundhetslära, för att på allmän bekostnad tryckas och utdelas: B. X. 64, 158, A. 158. •— N:o 165, i anledning af väckt motion om åläggande för de embetsverk, hvilkas förvaltning och räkenskaper granskas af Rikets Ständers Revisorer, att till desse lemna uppgifter på de förvaltningsfrågor, rörande hvilka skiljaktiga meningar inom verkets styrelse förekommit: B. X. 64, 158, 209, A. 209. — N:o 166, i anledning af väckt motion om förändrade stadganden rörande det afdrag, som då embetsoch tjensteman erhåller tjenstledighet, bör å lönen ske: B. X. 64, 158, A. 158. — N:o 167, i anledning af väckt motion rörande befordringsväsendet för civile tjenstemän: B. X. 64, 158, A. 158. — N:o 168, i anledning af väckt motion om upphörande af alla sportler till Statens tjenstemän: B. X. 64, 158, A. 158.
De i Sverige befintelige, men i andra Dander assecurerade hus lära vara allt för få, för ött förtjena en särskild uppmärksamhet; och någon grundad anledning till den farhågan , att Allmänna Brandförsäkrings - Inrättningen skulle genom den hittills gällande föreskriften , att värdet å brandförsakrade hus och egendomar i Staderne ej får nedsättas under brandförsäkrings-summan , blifva öfvergifven, har Utskottet icke funnit; ännu mindre hör detta förhållande inträffa, om, då sätt föreslaget är , vissa procent kunna afses till nedsättning af Taxering å sådarie brandförsäkrade hus i Staderne, hvilka pröfvas vara, efter inträffade omständigheter, af ett mindre värde än Brandförsäkringen , i synnerhet då erfarenheten derjemte visat, att hus i allmänhet, men särdeles de, som för någon längre tid tillbaka blifvit brandförsakrade, sällan få köpas till ett mot brandföisäkrings - summan svarande belopp, och om föröfrigt en husegare skulle någon gång af särskilde orsaker förmås, att låta försäkra sin egendom utöfver dess verkliga värde , så , utom det att en högre Bevillnings-uppskattning i sådant fall härrör af den skattdragande sjelf, synes detta fall mindre ofta kunna inträffa, så vida Brandf örsäkjringsverken icke allenast alltid finna för sig an-^ BtviUning.i-XJtslotlits Bttänhandtnl 43! geläget, utan jemväl hafva utvägar, att i möjli-J gaste måtto förekomma slika missbruk.
Der conscription, sora geno’ > Konungs nea Ständers saf lmnnstätnmande beslut i Sverige "i antagen, hvilar, bland andra, älven p”; den grund, att etet c« dien beväringsskyldig^ ii Hatet att satta en annan karl i sitt ställe. Händelsen hfu gjort, af Sr tills endast förste oc’> andra clnsserna varit till tjenstgöring uppbådade. Den siste talaren tyckes utgå från elen synpunkt, att de efterföljande 3:dje, 4-de och 5:te dass. ma skulle varn berofvade en förde!, sou genom riksdagsbeslut blifvit i alf äinliet foeväringsskyldh. e lille’Känd. Alli, livad sora i detta afseende Lräfves, synes intryckt i 3 J. af conscriptionslagvn soin innehåller, '’att flen, ",.j är till utskrifning förburdeu, är tillåtet att. i sitt ställe satir, annan duglig k avid' Derutaf följe , att det ej får varn en oduglig karl, son sättes i stället, emedan sådant vora stridande emot lagen. Mea personens duglighet eller oduglighet tärer profves vid mönstringen, och oen magt, Regeringen vid det tillfallet beböfver., Ur Regeringen redan tiller!,iand. Jag tillstyrker således, att motionen må ko..inia nit förfalla och någon skrifvelse till K. M. således icke äga runi. Gr. Horn, C i nes F vciiv.: Ja .v bar icke deltagit i be arbetandet rf det nål, sou; nu är för R. o. Ad. till afgö rande föredraget. J:.g erkänner uppriktigt, att jag Icke gillar betänk., sådant det blifvit nppstaldi; men jag ken derföre icke med den siste talaren instämma i den åsigt, att med duglig karl skulle förstås den, sorn blott icke vore cassabel.
Jorda - Balken J här förut till innehållet ordagrannt anmärkt, jemte åtskillige äldre Författningar af den 2 Maji 1673, d. 21 Julli 1677 och 14 Augw 3690, som genom senare Kongl. Resolutioner den 18 Augusti 1752, §, 2, och den 29 November 1756, samt Kongl. Brefvet den 38 Februarii 1757, blifvit å nyo upplifvade, innefatta allmänt och ovilkorligt förbud trot ali Jord.afsöndring från skattskyldigt Hemman; och serskildt ar vordet förklaradt uti 51! §. af Kongl. Resol, på Allmogens besvär den 9 i 6 Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. TJtsk. Bet. N:o i 3 December 1766, att 1677 ars Placat jemväl skulle sträcka sig tillabalienation af Fisken, då Hemmanen derföre äro skattlagde, samt, genom Kongl. Bergs Collegii Kungörelse den 28 Februarii 1822, att Jord,- Hytte,* Skogsoch Grufvudelar icke få från Fjerdeparts-Egendomarne i Nya Kopparbergs Bergslag afsöndras.
Men Vesta mödor, dessa swärigheier, de böra icke drrfore nedsiä Srven sika folkets mod. -Historien wittnar att detta urgamla folk, ofta tillförene mäst kampa mot lika stora fwariqheter, men ock, att der genom mod» ståndaktighet och kärlek för Fäderneslandet wetat besegra dem; och bwilken ljus förhoppning dertill wisar sig icke »u mer än förr, dä wi se wär gode Konung, som för Nationens wäl upoffrat dek lugn Hans ålderdom fordrat, i fine landstaderlige bemödanden, understödd af en Furste, hwilken bäve som Hjelte och Statsman gjort sig mördad i Eu - Den i8 April7 Europa, och derjemte hos ost tillwunnit sig folkers oinskrä.ta kärlek och wälsignelser. Med warmaste hjerta» för Konung och Fädernesland, med uprigtigaste föresats att rigtigt medwerka till allt, hwad som befordrar Deras ära och sjelfständighet, och med innerligaste önskningar för lycka och framgång af Riksens Ständers gemensamma ösrverläggningar, skall Borgare» Ständer finna sina omsorger lättade genom lika tankesätt hos sina med-Ständee, och främst deribland genom förelysande efterdöme» af Högloft. Ridderfkapet och Adeln, såsom Rikets första Srand, och som derföre nu emottager det första bewiset af tvär wörbnad och högaktning. Borgarc-Standet ntöeder sig akt alltid sä wara inneftutit uri Herr Landi-Marjkalkens sami Högloft. Ridderskap-! och Adelns ynnest och bewägenHet samt gnnstiga förtroende. Till det Wällofl. Borgare-Standets Deputerade yttrade sig Herr Landt-Marskalken salunda: Ridderskapet och Adeln har intet annat föremal, ingen annan önskan än Fäderneslandets wäl, och dä likstämmighet i tänkesätt är den säkraste grundwal för inbördes enighet och förtroende, hac det Wällofl. Borgare-Srändet genom dest
Värfning i qvar eller på hvad sätt som helst, vare strängeligen förbjudet. t<reu 01 ^lules' §. 34 (36) Har någon klagomål öfver den inqvarterade att anföra, bör han sådant hos Befälhafvaren öfver den corps, till hvilken den inqvarterade hörer, angifva; åliggande Befälhafvaren att, Huru förhållas derest förbrytelsens ringare beskaffenhet medgifver extra öfver Xnkinq°Tr judiciel bestraffning, den felaktige genast dertill, likmä- terade anmäles. tigt Krigs-Lagen, befordra; i annat fäll, om truppen ligger i garnison eller inqvarteringen eljest fortfar längre tid, skall den brottslige inställas för Krigs-Rätt, hvilken bör målet inom högst 8 dagar afgöra. Är åter truppen under march, förhåiles enligt 112 §. i Förordningen om truppers fortskaffning och persedel-transporter. Har skada skett, skall den sökande genast, på sätt Krigs-Lagen och 174 §• nyssnämnde Förordning stadgar, njuta behörig ersättning. so Statssamt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk, Betänkande N-o 4j - §• 35. (37) Om klagande förSkulle den klagande förmena sig vara af Befälhafva menar sig icke hat, u ... i i • i ■ ■ va njutit vederbörren uppehållen elter förnekad sin rätt, anmäles målet hos lig upprättelse. Landshöfdingen, som då har alt vidtaga den laga åtgärd omständigheterna fordra. §. 36. (3g) Mål och tvister, rörande inqvartering, som ej, enligt Krigs-Lagen, lyda under Krigs-Domstol, upptagas sch afgöras af Landsom laga forum i höfdingen, och den nied dess utslag missnöjde eger, att tvister rörande in, i » t • i • , . „ . , r ‘ ° , qvartering. nos Kongl. Majit besvär i underdånighet amora inom den tid, som för ändrings sökande/ i andra oeconomiaoch politie-mål, enl. Förklaringen den 20
Transport R:dr 105,230: 32. ven, hvarvid, med afseende på lokala förhållanden, skäl företrädesvis synas vara för handen att för utvidgning af landtbruksinstitutet vid Orup bereda erforderlig medellillgång; b) befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar: Till understöd för trädgårdsföreningens i Stockholm elevskola, samt till spridande af frukt-träd och andra nyttiga växter, beviljade Rikets Ständer vid Riksdagen 1844-och 1845 ett årligt anslag intill nästa Riksdag af 1,333 R:dr 16 sk. Styrelsen för trädgårds-föreningen har hos Kongl. Maj:t gjort underdånig framställning 0111 behofvet af nämnde anslags fortfarande såsom understöd för elev-skolan, samt derutöfver af minst 1000 Rrdr, på det föreningen må kunna i någon väsendtlig mån låta utdela frukt-träd och plantor till mindre bemedlade jordbrukare; men Kongl. Maj:t vill i della afsesende endast af Rikets Ständer äska, att trädgårdsföreningen fortfarande må få uppbära 1,333 R:dr 16 sk. årligen Lill understöd för elev-skolan, med förbindelse alt, så vidt ske kan, verkställa utdelning af frukt-träd och plantor till mindre bemedlade jordbrukare, och att, jemte behörig redovisning för medlen, till Landlbruks-akademien afgifva berättelse om antalet af elever, hvilka vid inrättningen njuta undervisning, samt om den utdelning af fruktträd, som kunnat verkställas, med det mera, som utgjort föremål för föreningens verksamhet. c) Undervisningsanstalter för slöjderna: Kongl. Maj:t, sorn, enligt Rikets Stunders begäran uti underdånig skrifvelse af den 20 November 1844, låtit anställa undersökning örn tillståndet inom den technologiska undervisnings-anstalten i Stockholm, och derefter, i afseende å en nödig befunnen förändrad organisation af detta institut, fastställt nya stadgar och ny stat för detsamma, att från nästa års början tjena till efterrättelse, föreslår att nuvarande endast intill nästa Riksdag beviljade årliga anslag för nämnde undervisnings-anstalt, utgörande 14,100
Kammar-Kollegium, som lästat sig vid det af Akademi-Räritn äslaren, genom missförstånd, gjorda yikande om ersättning af förlorad tionde ända från iC32, målet ännu vara isamma mörker och oreda, som tillförne; och fann Kollegium derföre för godt att hänvisa detsamma tili ny undersökning, hvartill väl på 1780-lalet åtskilliga förberedelser finnas vara gjorda, men hvilken sedermera aldrig blifvit fulländad. Vid 1828—i83o årens Riksdag, blef af Univeisitetets då varande Fullmäktig, Professoren B M. Boln eVr, motion väckt om ersättning åt Universitetet för dess ifrågavarande, år 1718, förlorade tionde; men Stais-Utskottet, förklarade sig, i dess Utlåtande N:o 28, ”hafva funnit ”det af Lunds Universitet framställda ersättningsanspråk vara en rättsfråga, hvilken, ej tillhörande Rikets Ständer att afgöra, må i behörig ”ordning och efter sig företeende omständigheter kunna utföras; och an”såg U Iskoi tet således ämnet böra ankomma på veder börande Verks och ”A uk tor ileter s handläggning och yttrande, innan detsamma kari blifva ”föremål för någon Rikets Ständers åtgärd.” Detta Uilåtande varm tre Stånds bifall, men återremitterades af Pr este-Ståndet, som ansåg frågan icke behöfva passera ytterligare utredningsgrader. Efter denna framställning, så fullständig som den bestämda korta tiden för den underdåniga förklaringens afgifvande tillåtit, vill Consistorium Academicum nu inskränka sig till den underdåniga anhållan, att
Augusti, under N;o 418 afgifne, samt den 20 derpå följande e. m. på bordet lagde Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, angående ett Lånebiträde till fullbordande af nya BibliotheksByggnaden vid Upsala Universitet, blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln afslaget. S. D. f. m. Föredrogs å nyo och gillades Lag, samt Allmänna Besvärs och Ekonomi - 992 Prat. Ut dr. d. rp Stptemb. 1823. Utskottens, elen 29 sistl Augusti afgifne, samt den 9 dennes e. m. på bordet laggde Utlåtande : N:o <nj. Angående yrkadt åläggande för Landtmätare, att vid vite innom viss tid fullgöra de dem uppdragne enskiftesförrättningar. T anledning af väckt fråga, om lämpehga medel till ett allmännare spridande af Rikets Grundlagar och andre Författningar. S. D. f. m. Wid förnyad föredragning bifölls Lagutskottet', den 26 sistl. Augusti, under N;o 173 afgifne samt den 9 dennes e. m. på bordet iagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut tneddeldte Betänkande, angående befrielse för Rådmän och Kämnärer, att deltaga uti ansvaret för försummelse, att til! ÖfverDomaren insända Räd;tuguoch KämnersRätters Domböcker och Protocoller m: m. S. D. e. m. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottets, den 3.dje dennes, under N.o 178 afgifne samt den 9 derpåföljande e. m. pä bordet Iagde utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, t anledning af väckte frågor, om ett förändradt Scholväsende uti LandsFörsamlingarne till barns fullständigare och tidiga undervisning uti läsa, skrifva Prot.
Böter för förskingring af i qvarstad satt egendom, om bestämmande af högre. I. R. 315. II. B. 338. A. 506. Böter, förvandlade till fängelse vid vatten och bröd, om deras aftjeuande i liäradsfängelserna. B. 93. A. 175. — angående förvandling af. VIII. B. 61. A. 417. ( 35 ) c. Caffe, om tillökning af importtullen å. Se Tull, export-. Calmar län, om fördelning af, i två Landshöfdingedöme!!. IV. B. 234. A. 318. Calmar stad och domkyrka, om upphörande af rättigheten för, att uppbära bropenningar för underhållet af 2:ne inom stadens område belägna bryggor. IV. B. 235. A. 340. Cancellibiträde, angående ökadt, för ExpeditionsUtskottet. I. B. A. 58. U. 274. A. 328. — angående antagande af ett för BevillningsUtskoltet, utöfver den i RiksdagsOrdningens 24 § bestämda personal. I. B. A. 224. — angående antagande af ett för BevillningsUtskoltet. IV. B. 35. A. 112. — angående minskning i, för Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet. VII. B. 105. A. 317. Cancelligebiihr och sportlar, om upphäfvande af den i 10 § af Chartaesigillatasförordningen upptagna ersättning för. Se Chartmsigillalaeförordningen. Canceliislyrelsens handcassa, om öfverlemnande af, till Riksgäldscontoret. lif. I?. 11. A. 22. IV. U. 622. V. A. 340. Capitationsafgift^!, angående dess fortfarande. Se Skrifvelse. Carleson, Carl Edvard, yttrande. Carlskrona läroverk, om anslag lill utvidgning af. I. IL 377. VI. B. 280.
Att för all den ved, som ifrån de norr om Sundsvall belägne hamnar och orter till Stockholm införes, premier med nästkommande ars början måtte af Tullmedlen tilldelas afsändarne. am Att en lika förmån från samma tid måtte förunnas dem, sorn från andra Rikets Provincer, än de intill Hufvudstaden närmast belägne, dit införa Victualier af inhemsk produetion. Genom dessa åtgärder, som otvifvelaktigt skola leda omtankan på begagnandet af förut ubesökta vägar, förmoda Utskotten att tillförseln till Slockholm af inhemska alster bör kunna öJcas i den mån , att Hufvudstaden , sorn hittills eonsumerat största delen af de från Finland im - porterade varor, skall häraf finna sig i mindi® behof, och denna handel således undergå en betydlig inskränkning, hälst hvad ved serskilt beträffar, Rikets Norra Landskaper äf siri öfverfiödiga tillgång, dermed kunna i tillräcklig myc* 3 4 54 Statsoch Besvär s-Utskottens Betänkanden. Renhet förse Hufvudstaden. Men för att, utom den vinst, utöfver sjelfva betalningen för varan, sorn genom de föreslagne prerriierne uppbo miner , kunna bereda en ytterligare möjlighet till Svenska produkters afsättning till lika pm ej mindre priser än dem , hvarföre Finska varor kunna försäljas, finna Utskotten tillika nödigt tillstyrka Riksens Höglofl.