Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Iv. M:ts Befallningshafvande och förbemälda ÖfverDirektörs-embete äfvensom Stats-kontoret i underdånighet anfört, har E. K. M:t behagat Nädigst föreslå, att Rikets Ständer måtte bevilja pensioner å Allmänna IndragningsStaten åt Andre Landtmätaren Hollström med Atta Hundra Riksdaler och åt Kommissions-Landtmätaren Lundberg med Ses Hundra Riksdaler Banko, att utgå från och med månaden efter den, hvaruti afsked dem beviljades; hvarjemte E. K. M:t, på de Expedilions-Ulskoltcts Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 102. 193 af Dess Befallningshafvande åberopade skäl, i Nåder begärt Rikets Ständers bemyndigande, att tillerkänna hädanefter afskedstagande Afvittringsoch Storskiftes-landtmätare, som uppfyllt de i afseende på åldersoch tjenste-år m. m. för Statens embetsoch tjenstemän i allmänhet stadgade pensioneringsvilkor, pension å Allmänna JndragningsSlaten lill belopp af Sex Hundra Riksdaler, inberäknadt del pensions-belopp, hvartill de såsom Kommissions-landtmätare kunde linnas berättigade. Rikets Ständer hafva tagit detta ärende i öfvervägande och, med afseende å de i den Nådiga Propositionen anförda förhållanden, funnit skäligt bifalla E. K. M:ts Nådiga framställning, så i ena som andra hänseendet, dock att pensionerne för Andre Landtmätaren Hollström och Kommissions-Landtmätaren Lundberg bestämmas ätt med de föreslagna beloppen, i ett för allt, utgå. Hvilket Rikets Ständer få, såsom svar å högstberörda Nådiga Proposition, hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 17 Augusti 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Aug. 1854.
Då hittills fastställda formulärer för hufvudböckerna ej gifva anledning till en sådan uppställning af conto öfver hvarje fästnings-orts anslag, som nu blifvit äskad, och de afgifna räkenskaperna för alla föregående år öfver extra stats-anslagen, i afseende å uppställning och form, lemnats utan erinran af Rikets Ständers Revisorer, har Kollegium så mycket hellre saknat anledning att meddela föreskrift om förändring i detta hänseende, som det i hufvudboken befintliga conto för hvarje fäst - — 353 — fästningsort specifikt utvisar behållningen i kassan från föregående året, beloppet af uppbörden och utgiften under redogörelseåret, äfvensom behållningen till nästföljande år; hvarjemte den behållning, som något år kunnat uppkomma, alltid upptagits såsom tillgång för nästkommande års utgifter, likasom ock då, af en eller annan orsak, ett anbefaldt arbete måst uppskjutas, det dertill anvisade anslag, såsom reserveradt, förblifvit i Rikets Ständers Bank innestående till den tid, då detsamma för sitt afsedda ändamål erfordrats. Vidkommande slutligen räkenskaperna för en per mille fonden samt för särskilda anslaget till stalloch magasinsbyggnader i Ystads hafva Revisorerne, under tillkännagivande, att dessa räkenskaper icke lemnat rum för någon anmärkning, vitsordat, att de till samma fonder hörande säkerhetshandlingar befunnits i god ordning. Krigs-Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäk tigste Al ler n ådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, J P LEFRÉN. C. Meyer. Carl. Forsberg. Stockholm den 18 Januari 1848. S. C. Nisser. 45 — 354 Kongl* Krigs-Kollegii Underhålls Afdelnings underdåniga Utlåtande, i anledning af 1847 års Revisorers Berättelse om granskningen af nämnde Afdelnings räkenskaper. Stormäkti.gste Allernådiigste Konung!
Skrifvelse, i fråga om Calmar läns fördelning i 2 län; JVs 146, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de förhöjning af de Länsmännen tillkommande pensioner å Allm. Indrag nings-staten; - Den 16 Juni. 157 JVsf 147, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de anslag till upbyggande af ett kapell i Korpilombola by af Ofver-Torneå socken, samt för inköp af boställe åt en kapell-predikant derstädes, jemte bidrag till dennes aflöning; M 148, i anledn. af väckt motion, ang:de uplåtelse åt Kongl. Seraphimer-Ordens-Lazarettet af plats för tvättinrättning från K. M:s och Kronans, af Kongl. Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet disponerade, egendom N:o 1 och 2 i Qvarteret Glasbruket å Kungsholmen, samt i sammanhang dermed, beviljande åt nämnde Kongl. Institut af anslag, motsvarande den Iiyres-afgift, som för nämnde plats nu erlägges; JVs 149, i anledn. af väckta frågor om förändrade beskattningsgrunder för mjöloch sågqvarnar, samt om Ödes-qvarnars befriande från grundskatt; M 150, i fråga om ytterligare anslag till upförande af Cellfängelser; M 151, ang:de extra statsanslag lill föremål, tillhörande Landtförsvars-Deparhtets handläggning; ■M 152, angule extra stats-anslag till föremål tillhörande Sjöförsvars-Deparlds handläggning; JVs 153, i anlednaf återremiss å Utlåt. N:o 78; JVe 154, i anledn. af återremisser åt Utlåt. N:o 75, ang:de medels anvisande till lån för kyrkobyggnader, och N:o 77, ang:de ett föreslaget lån till Oscars församling i Calmar län; JYs 155, i anledn. af återremiss å Utlåt.
Jag måste beklaga, om de handlingar, snm blifvit till 'Utsk. inlemnade, icke gifva tillräcklig vägledning i detta hänseende. Men jag förmodar att, örn förhållandet är sådant, den värde motionären ej lärer underlåta att fylla, hvad i erforderliga uplysningar ännu kan brista. Frih. Raab: Jag har begärt ordet för att yrka återremiss, med anhållan, att StatsUtsk. måtte taga i betraktande, huruvida icke Utsk. skulle kunna uptäcka någon tillgång att till ifrågavaride skola anslå ett något större belopp än i denna punkt blifvit föreslaget. Jag är långt ifrån att vilja klandra Utsk. derföre, alt det söker iakttaga sparsamhet, men man bör ej förbise, att en allt för långt Den 20 April. 249 drifven sparsamhet understundom blifver misshushållning, nemi. dä man spar pä medel, som afse befrämjande af nyttiga ändamål, och illgerning kan för ett productift ändamål vara nyttigare län ifrågavaride läroanstalt. Jag vill icke, sedan discussionen redan länge fortgått, vara mångordig, men ber endast att i korthet få uptaga de hufvudsakliga inkast, sorn emot eu återremiss af punkten blifvit framställda. Man har sagt, att frågan om förhöjdt anslag till denna slöjdskola blifvit väckt af enskild motionär och att man å dennes framställning fästat tillräckligt afseende, då man tillstyrkt en tillökning i anslaget af 2,000 R:dr. Jag måste uttrycka min förundran deröfver, alt just StatsUtskis ledamöter företrädesvis framhållit detta motiv, då samma ledamöter, på sätt de nästföljande sidorna i utlåt, utvisa, tillstyrkt icke obetydliga anslag lill tekniska undervisningsanstalter endast och allenast på enskilde motionärers framställning. Vidare har man erinrat derom, att skolan är en enskild inrättning. Jag ber att i detta hänseende få påminna om landtbruksskolan vid Degeberg, som äfven var en enskild inrättning, men likväl under en lång följd af år åtnjöt understöd frän Statens sida.
D. 'V id förnyad föredragning af nedannämnde, d. i dennes e. m„ på bordet lagde motioner, beslöt Ridderskapet och Adeln att remittera till Stats-TJtskottet: 1:0 Friherre Alströmers, Jonas, motion, att Höijentorps Kungsgård måtte till Alslrömerska famillen återställas, 2:0 Herr Höökenbergs, Carl Åke, motion, om en löne-ersättning åt Amilalitets-Kammar-Radet Strandberg, jemte de, i anledning deraf, denne dag afgifne yttranden, 3:o Grefve Löwenhielms, Gustaf, motion, om anslående af löner åt Landsfisrcaler, eller desse tjensters afskalfande, tillika med de, i anledning deraf, denne da^, afgifne yttranden, 4:o Herr Adlerbergs, Bror Reinhold, motion, att Landshöfding må rara berättigad till pension vid fyllda 60 Ar, jemte det, i anledning deraf, denne dag afgifne yttrande, 5:o Friherre Tolls, Gu st af Philip, motion, angående Gyllensljernska jamiilens Kronofordran, 6:0 Herr Strussenfelts, Adolph Ludvig, motion, om anslag till en Normal-anslalt för undervisningen i moderna språk, 7:0 Herr Rosenblads, Bernhard, motion, om en pension åt Majoren C. W. Gripenstjerna, 8:0 Herr Stråles, Nils Wilhelm, motion, om straff-fängelsers inrättande, m. m., 9:0 Friherre Hermelins, August, motion, om fortfarande af anslaget till JVormal-Skolan för Wexel-undervisningen, 10:0 Herr Bruncronas, Gustaf Adolph, motion, rörande aflöningen Bill. till R. St. Prot. 1834. 9 Sami. i, 2:dra Häftet, X - Frol. Ijiär. il.
Det kan visserligen ej nekas, att, vid förfaltningarnes uppläsande från predikstolen, en fullständig kännedom af desamma svårligen kan af åhöraren vinnas; men då det blifvit föreskrifvet, att hvarje kyrka skall kostnadsfritt erhålla ett exemplar af Svensk Författningssamling, som bör vid kyrkan förvaras, samt hvar och en, som behöfver tillgång till författningssamlingen, eger att vid kyrkan få genomläsa den elter de förordningar deruti, om hvilka han åstundar vinna en närmare kännedom; sä tro Utskotten staten hafva fullgjort allmänhetens skäliga anspråk på tillfälle att taga kännedom om utkommande författningar. Att utom nämnde exemplar ytterligare lemna ett till sockennämnden för de ändamål, som blifvit angifna, anse Utskotten icke behöflig!, ty sockennämnden är alltid i tillfälle alt, vid förefallande behof, få del af det exemplar, kyrkan erhållit, Genom samlingens circulerande bland allmogen, skulle den snart förstöras eller göras defekt, helst numrorne deraf utkomma efter hand; och någon serdeles nytta kan ej väntas deraf, att skolbarnen, de må vara än så mycket för sig komne, läsa Författningssamlingen, då de af andra böcker kunna hemta en för deras ålder mera lämplig kunskap. Af dessa skäl och enär molionärernes förslag skulle medföra betydlig kostnad för staten, få Utskotten hemställa, att ifrågavarande motioner ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd. Stockholm der. Vilt. lill B. St. Utlåtande, i anledning af vackt fråga om rättighet får magistratspersoner och borgare att erhålla dagtraktamente, då de biträda vid syner och forrättningar för kronans räkning, äfven om sådane räcka blott en dag m. m. Uti en hos Vallöf].
Domstolen utfärdade lagförklaringar egentligen icke utgöra någon lagstiftnings-, utan en lagskipnings-åtgärd, i sjelfva verket af samma natur med den hvarje domare åliggande skyldighet att förstå och tillämpa lagen, allenast med den skillnad, att de af en domstol meddelade lagförklaringar gälla blott ett visst enstaka fall, hvaremot de Lagförklaringar, till hvilkas utfärdande Högsta Domstolen i Grundlagen serskildt berättigas, innefatta en för alla likartade fall stadgad lagskipning, hvarigenom domare ej mindre än rättsökande, en gång för alla, befrias från ovissheten om lagens rätta mening, samt sålunda enhet tillvägabringas i lagskipningen mellan Riksdagarne, och den osäkerhet, den förtrytelse och klagan förekommas, som eljest skulle uppstå derigenom, alt samma författning af olika domare olika tolkas och tillämpas. Och är det af sådan anledning, som Rikets Ständer funnit sig förhindrade att de i Högstberörde Nådiga Proposition föreslagne Grundlagsändringar antaga. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 7 No v. 1844. Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, F.o xa; gä N:o 12* Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Oct. 1844. Preste-Ståndet den 17 Borgare-Ståndet den 17 Bonde-Ståndet den 17 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse^ rörande Riksdagens förlängande En månad. S. A. K. Då för Rikets Ständers handläggning vid nu pågående Riksdag anna återstå mångfaldiga oafgjorda ärenden, hvaribland flera af hufvudsaklig vigt, få, i öfverensstämmelse med föreskriften i 109 § Regeringsformen och 80 § Riksdags-Ordningen, Rikets Ständer, med underdåniga anmälan härom, hos E. K. M. äska, att Riksdagen måtte fortfara ytterligare En mån^d, räknad från cch med den 25 innevarande. Riksens Ständer framhärda &c. Stockholm den 17 October 1844, aj. Expeditions-Utskottets Förslag till und. SkriJvelsej N.o i3.
Nr Rutlierfords Barn af Elizabetlt liret ?terell, förf. till; &gt;Den stora, vida verlden. B Ofversättning af Hedvig Indebetou. Pris l, so. Vi hafva har en skildring af två sina amerikanska flickors lif, som i mångt och mycket liknar barnens lif hos oss. De promenera, plocka blomnior, leka med kattor, kycklingar och sm % hundar, samla snäckor och insekter samt arbeta, leka, skratta, gräla, och förlata hvaraiidra. Berättelserna iiro nätta och lämpliga för barn; dock hade man kunnat önska något mera omväxling, mera friskhet, mera handel ser. Barn vid 10 års ålder, för hvilka denna bok ar lämplig, älska ej långa beskrifningar på stallen, på rummens anordning, utan tilltalas mera af roliga och omväxlande tilldragelser. Olämpligt förefaller, att uti munnen på den 6-7-kriga Chryssa, .som är på besök hos sina morföräldrar, lagga en förebråelse mot dessa, därför att de ej läsa bordsböner, samt att Mrs Rutherford vid alla möjliga, tillfallen citerar wverser ur Bibeln, som dessa små barn skola tillämpa p % sitt lif. M %nga, af dessa bibelspråk förefalla dessutom för barnens ålder ganska svåra och ofattliga: Teckningarne äro ganska underhaltiga. Cliryssas och Sybillas vinternöjen af Elizabeth Wetlzerell. Ofvers. af Hedvig Indebetou. Chryssas och Sibyllas Vinternöjen utgöra en fortsättning på Mr Rutherfords barn. Denna berättelse är lifligare, ' mera omväxlande än den föregående och skall nog roa de små, som last den första boken. De små flickornas vinternsjen äro ej egentliga vinternöjen, såsom man tanker sig dem hos .oss - utan blott en skildring af deras lif i staden. Mycket sökt förefaller kapitlet om, ädelstenar », dar Nr Rutherford försöker förklara för Chryssa den bildlika betydelsen af en safir, som hon för första gången sett hos en bekant till föräldrarna.
Oansedt det förlidit år af Quarantains-åtgärderne vållade hinder har dock en tillökning i antal och lästetal af Skeppsredare i Staden tillhörige större och mindre Fartyg ägt rum, så att då de, oberäknad! Färge-Lagets öppna fjåtar, år 1827 utgjorde 28 stycken om 982 lästers drägtighet, uppgå de nu till 42 stycken om i,33o lästers drägtighet; och är således anledning att för framtiden hoppas tillväxt i handel och sjöfart. Handtverkerierne äro deremot i märkligt aftagande, hvartill den här anlagde Corrections-Inrättningen ostridigt bidrager, enär bland Correctionisterne finnas en mängd slöjdidkare af alla slag, hvilka, åtnjutande sitt underhåll af Staten, kunna med fördel lemna sina arbeten för vida billigare priser, än den med dryga skatter betungade Borgaren. Stadens Fabriker bestå af: 1 Tobaks-Fabrik med 60 arbetare och årligt tillverkningsvärde 30,070 R:dr 1 Sockerbruk — 16 Dito Dito 46,56* — x Såpsjuderi — 2 Dito Dito 3,92.0 — 3 i8 i Oljeslageri med 2 arbetare och årligt tillverkningsvärde 1,100 R.dr 1 Klädes-Fabrik — 14 Udo Dito 1,349 — 1 Strump-Fabrik — 6 Dito Dito 433 — 5 Ättike-brjggerier .— 5 Dito ^
I afseende på personalens organisation förefaller det mig i sanning högst öfverraskande, att Hr Adlersparre kan påstå, att de, som förorda flottans bibehållande såsom en korps, vilja återgå till det gamla; ty att det, som fanns under tiden 1762—1824 är äldre, än det som nu finnes, behöfves ingen kunskap i sjöväsendet för att inse, och det är sålunda klart, att det är just Gr. von Platen, som i detta afseende vill återgå till den gamla organisationen. Jag måste nu i afseende å den ingå i en historik, som kan tjena till undanröjande af det misstag, man hör så ofta begås, nemi. att vår flottas dåliga tillstånd härrör från år 1824 och den då införda organisationen, hvarefter man genom en enkel slutledning kommer till det resultat att allt skulle afhjelpas genom återgång till hvad som fanns före 1824. Att så ej varit fallet, torde blifva klart vid den allra minsta forskning i förhållandena. Vi påminna oss att de hufvudsakliga orsakerna till flottans dåliga skick efter åren 1808—1809 voro ett olyckligt krig och förstörda finanser, ty en väl underhållen flotta och dåliga finanser pläga icke stå tillsammans. 1824 års organisation mottog 58 D«n 1J November f. m. derföre från den föreg:de tvådelningen ett ganska sorgligt arf att förvalta, den mottogen vidlyftig materiel i mycket skröpligt skick, och denna skulle då underhållas och förbättras med de föga rikliga anslag, sorn förefunnos; den mottog en mycket större personal, än som nu finnes (enligt 1824 års rulla, 12 amiraler, 51 regementsoch 255 subaltern-officerare, summa 318). Snart lyckades det dock att reducera detta antal till 222, omkring hvilket tal officerskorpsen sedan hållit sig. Måhända hade det varit bättre, om denna reduction gått ännu längre, men detta är en sak, som ej lönar mödan att mycket tvista om, ty, Mina Hrr! det är lätt att vara vis efteråt, men ej lika lätt att förutsäga kommande händelser.
Jag delar för öfrigt Friherrens vörd» i ra Den ii November f. m. nåd för Justitians Styresman, men finner det icke värdigt, att här på stället vilja imponera med åberopande af hans namn. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Jag liar förut yttrat mig i ämnet, och hoppas opinionen måtte vara tillräckligt bestämd, för att icke vidare behöfva ingå deruti. Jag vill blott upptaga en värd Talares anmärkning, att man synes 'vilja framsmyga de nya idéer, hvilka ligga till grund för LagCommittéens förslag, och på detta sätt betaga Lagstiftande Makten dess frihet att pröfva clet hela. Jag hemställer till den värde Talaren, om icke just detta sätt, att styckvis behandla frågorna, är det enda, hvarpå en lag bäst kan förändras. Är det väl troligt, att på en gång kunna sönderbryta allt det gamla, och sätta något alldeles nytt i stället? Oell månne icke öfvergången lättast kail beredas, på det sätt, som den värde Talaren klandrar? Det är föröfrigt ganska lätt att inse, att de Ledamöter, hvilka klandrat det sätt, hvarpå man nu framgått, allenast göra det derföre, att de icke någonsin vilja hafva fram de nya idéerna, eller en ny Lag införd, och det är då ganska conseqvent af deni handladt. Men så mycket nödvändigare är det också af, som jag hoppas, pluraliteten, att småningom förändra den föråldrade Lagen. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken lillkännagaf, att Plenum Den ii November f. m. 111 bmme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas. Friherre Boje: Herr Crusenstolpe tvingar mig till en förklaring, som jag gerna ville undvika, den nemligen, att det är sannerligen icke han, som skall upplysa Ridderskapets och Adelns Ledamöter, om hvad som är värdigt eller icke. Det är hvar och en otillständigt, att om andras meningar yttra sig så, som han gjort. Herr Cederschjölds erindran högaktar jag till sin grund, men anmärker, med skäl, huru mycket den skulle svika i sitt resultat.
I fråga om understöd för Jordbrukare, hvilkas gröda skadas af frost, hagel etc. Anmäld den 19 November 1823. Då några serskildte medel icke blifvit af Rikets Ständer anslagne för tillvägabringande af Bil. t, R\St. Just. Omb.ns Emb.-Ber. d. !\ 5j de ifrågavarande inrätlningarne, till understöd för lidande jordbrukare, fann Kongl. Maj:t någon annan åtgärd icke kunna vidtagas, än att samtlige Kongl. Maj:ls Befallningshafvande skulle förständigas att, hvar i sitt Län, uppmana Allmänheten till dylika inrättningars anläggande, på sätt som för hvarje landsort tjenligast pröfvas. 103. Angående förökadt anslag till Riksdags-kostnadernes bestridande samt utbetalningar af Riksdags-arfvoden. Anmäld den ig November 1828, och meddelad Stats-Contoret till efterrättelse. 104. Med anhållan, att Rikets Ständers Beslut om Capitalions-fyllnads och öfverflöds-afgifterne genast måtte kungöras. Anmäld den 12 Nov. 1823, och Rikets Ständers anhållan bifallen, hvarom Befallning till Öfver-Ståthållaren och samtlige Kongl. Maj:ts Befallningshafvande skulle expedieras. 58 Bil. t. R. St. Just. Omb.ns Emb.-Ber. d. !\ Nov. 182S. 105. Angående en Pension åt f. d. Landshöfdingen Hans Järta. Anmäld den 19 November i8a3. SlatsContoret och Landshöfdingen Järla i Nåder förständigade om JBeslutet. 106. I anledning af den vid Riksdagen verkställda granskning af Allmänna' Magazins-Inrättningens förvaltning. Anmäld den 19 Nov. 1823. Allmänna Magazins-Directionens förklaring infordrad öfver de af Rikets Ständer anmälda anledningar till åtal. Kongl. Maj:t, som redan förut anbefallt månadtiiga besigtningar å Magazinslagren, i afsigt, att försäkra deras sorgfälligt vård, ville genom Allmänna!
Jag anhåller att ifrågavrde Embetsmans lön måtte sättas till 4,500 rdr. Efter det öfveriäggningen härmed ansets afslutad samt H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder endast yrkats, att K. o. Ad. med afslag ä Ulskits förslag, måtte bestämma den i fråga vide lönen till 4,500 rdr rint. gjordes propos. först å bifall till Utskits förslag, besvarad med nej jemte ett eller annat ja, och sedermera å förslagets utslående samt lönens bestämmande till 4,500 rdr, hvilken sednare propos. besvarades med många ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja hafva varit öfvervägande. Utskits yttrande i anledn. af frågan om Expeditionssekreterare!) Lovens förflyttning på allmänna Indragnings Staten. Lades till handlingarue. Utskits hemställan angående ett arfvode lör beredning och föredragning af lagärenden. Bifölls. Momentet litt. c. Utskits förslag angående anslag till arfvode!) för extra tjenstgöring. Bifölls. Den 11 Februari e. m. 437 Ulskits hemställan angille Kanslistoch Kopist-lönerne samt yttrande rörande hela Expeditionens uti tabellen Litt. A. uptagna anslag. H. Exc. Hr Frih. De Geer: Jag anhåller endast att få fä sta upmärksarnheten derå att, i följd af R. o. Ad:s fattade beslut om förhöjning af Exped.Chefens och ByråChefens löner utöfver de af StatsUtsk. föreslagna belopp, en forti uri ring i slutsummorna bör iakttagas. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef Utsk:ts förslag bifallet, dock med förbehåll om iakttagande af de förändringar i afseende å summorna, hvartill R. o. Ad.-s förut fattade beslut föranleda. 2:dra, 3:dje och 4:de puukternc. Utskits förslag och tillstyrkanden biföllos. 5:te punkten.
Utskottet hade, innan förra Betänkandet afgafs, noga gjort sig underrättadt om dessa förhållanden, och då Utskottet nu ytterligare tillkännagifver dess öfvertygelse, att någon misshushållning med de anslagne Medlen ej ägt rum; och den uppkomne Bristen ej vidare kan å Besparing.arne på HufvudTileln anvisas; hemställer Utskottet, att Anslaget för KrigsAcademien, sådant det af Utskottet blifvit föreslaget, å Stat må få uppföras. Vid Utskottets hemställan, att hvad genom framdeles skeende indragningar å denna stat kan besparas, må blifva eu tillökning i anslagen för UndervisningsVerken i allmänhet, har hos IL R. o. A., Hr Friherre af Nordin, C. anmärkt, att en af Statsregleringens liufvudgrunder derigenom skulle rubbas, örn detta anslag å Tredje HufvudTiteln skulle dragas till föremål, som tillhörde en annan, nemligen den Fjerde; och som för öfrigt It. St:r hvart femte år reglerade Statsanslagen, och då voro i tillfälle att öfverföra en, genom ny reglering möjligen uppkommen, besparing t Betänkanden, N:o a3g. 109 till den HufvudTitel, som deraf knnde pröfvas vara i Lehöf, har Hr Friherren trott, att den summa, som för ett eller annat år kunde blifva bespard, icke förtjenade det afseende, att derigenom inskränkning göres i den Konungen hittills lämnade rättighet, att fritt och obehindradt för Tredje HufvudTitelns föremål disponera alla å densamma uppkommande Besparingar; hvadan Hr Friherre» yrkat, alt det af Utskottet föreslagne tillägg mätte uteslutas; och har, hos V. BorgareStändet Herr Cronius ansett det lämpligare och med ändamålet, hvartill medlen äro disponerade, mera enligt, att uppkommande besparingar u detta anslag användas till flere FriCadetters underhållande; äfvensom Hr Stahle yrkat, att sådane besparingar måtte användas till Garnizonsbarnens undervisning, på det att serskildt anslag till detta ändamål kunde undvikas.