Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
10 hade af Preste-Ståndet erhållit följande lydelse: Till Sockenstämmas handläggning höra mål, som angå fullgörandet af församlingens gemensamma åliggande, vården om dess tillhörigheter, vidtagande af anstalter för gemensamt behof eller gagn o. s. v. Härtill räknas fördenskull: l:o Öfverenskommelse!- till befordrande afGudsfrugtan, sedlighet och ordning samt om tiden för allmänna Gudstjensten; frågor rörande Folkundervisningen; 3:o Klockares, Organists och annan kyrkobetjenings tillsättande neli alskedande, der ej annorlunda stadgadt är; 4:o Kyrkoråds, Kyrkovär dars, Sexmans och andra Ordningsmäns utnämnande och endtledigande; 5:o granskning af kyrko-i äkenskaperna samt frågor om kyrko-medlens anordnande för kyrkans behof; 6:o hushållningen och vården af kyrko-egendomar och lägenheter; 7:o byggandet och underhållendet af kyrkan och hvad dertill höler, jemte alla församlingens hus och lägenheter såsom Prestgård, Sockenstuga, Tiondelada m. fl.; 8:o öfverenskommelse!-, rörande Presterskapets och Kyrkobetjenters inkomster och rättigheter; 9:o bestämmande af afgifter tili Kyrka, Fattigvård och andra fromma ändamål; loro bänkfördelningar; 11 :o öfverenskommelse!- om grafslällen; äfvensom 12:o alla sådana Kyrkomål och ärenden som, enligt serskilda Författningar, eller efter vederbörande befallning bero på Sockenstämmas utlåtande, afgörande eller verkställighet, såsom angående Brandstods-föreningar, Sockenmagazm, verificationer af Restoch Afkortningslängder, äfvensom afbetalning för Kronoskjutser, val af Sockenfullmägtige vid taxeringar och för andra ärenden, frejdbref i fråga om allmänna belöningar, yttranden om odlingar och tillverkad Salpeter, om vaccinationens fremjande, jordegummors antagande, om väghållning, suöplogning, brobyggnad m. m., med vård och förvaltning af Domkyrkornas, så ock Kyrkornas i Stockholms stad samt Lunds och Götheborgs Stifts fastigheter, medel och öfriga tillhörigheter förhålles, såsom serskildt är förordnadt.
Här är ej stället att ingå i någon utförlig beskrifning om deras organisation i Norrige, men denna nyttiga ledning för inrättningen deraf på andra ställen kan ej komma att saknas, då så manga derom underrättade personer här finnas, så vida mitt förslag om deras införande hos oss vinner Riksens Ständers upp-' lysta bifall. N:0 4. Hans Excellence,' Herr Grejve Cederström, Rudolf: Ifrån början af denna Riksdag, har man ofta Ijiört bedröfliga rop och skuggrika teckningar af den penningebrist, den allmänna nöd 65o Den 24 Februarii, och det usla tillstånd, hvarunder Svenska folket vid närvarande tid säges sucka. Sällan föreslås andra botemedel till det öfverklagade ondas afbjelpande, än minskning Uti skatter och utlagor, hela stora Flottans och Arméens indragande till hälften eller tredjedelen af hvad den nu är, möjligaste indragning af alla slags utgifter, om än deras föremål äro aldrig så nyttiga. Både i ena och andra afseendet klandras styrelsen, under det man synes vilja så inskränka Konungamagten i financiella och administrativa ärender, att den ej skull* kunna uträtta något af det goda och nyttiga. Detta klander, som ej kan vågas emot Konungens höga person, vändes med tämmelig bitterhet emot Dess rådgifvare, StatsRådet, som ganska inconstitutionelt tituleras som Ministrar. Man låtsar ej veta huru inskränkt StatsRådernes magt och verkningskrets är, efter vår Regeringsform, som visligen velat förekomma ett regerande Råd, och lemnat den beslutande och befallande regeringsmagten åt Konungen ensamt. Vid allt detta, hvarken kan eller bör jag dölja mitt tänkesätt och min öfvertygelse. Någon allmän nöd, hos den talrika arbetande folkclassen, kan jag ej föreställa mig, under en tid då alla födoämnen och alla öfrige fornodenhetsvaror fallit till ett emot föx» Oen 24 Februarii, jpa tider lågt pris.
Jag kan häruti icke instämma 4 * med honom, ty jag har vistats icke blott i Sverige, då näringsfrihet här icke fanns, utan äfven i andia länder, hvarest näringsfriheten varit vida större än den, vi för det närvar, ega, och dessa länders handtverkare hafva icke destomindre öfvergålt väre handtverkare, lill och med dem inom hufvudstaden bosatte, i både skicklighet och förmögenhet. Jag tror således, alt näringsfriheten ingalunda haft någon inverkan på handtverkarnes ställning. Deremot tror jag, alt, om man vill söka någon hjelp, man icke bör beskatta den fattige för högt, då den förmögnare eller den rike påföres en skatt icke på långt när motsvarande den inkomst, han af sin rörelse drager och detta är just händelsen här i Stockholm. Jag skulle härpå kunna framdraga exempel, men sådant är icke lämpligt, hvarföre jag inskränker mig till det förklarande, att det är alldeles förskräckligt, hvad de förmögnaste och af sin rörelse mest inkomsldragande näringsidkare inom hufvudstaden erlägga ringa afgifler emot hvad de borde utgöra, och sanningen häraf inses lätt, om man besinnar, att sammanräknade beloppet af hvad Stockholms hela handelskorps betalar, utgör icke dubbelt hvad denne handelskorps skulle betala efter minimi-afgiften d. v. s. 30 r:dr. Några finnas visserligen, som äro beskattade efter 24,000 r:drs årlig inkomst, hvilka dock troligen minst hafva 60,000 r:dr, men andra åter, hvars lefnadskostnad årligen upgår till 7 ä 8.000 rrdr utgöra skatt efter endast 1 å 2,000 r:drs inkomst. Remitterades till BevillmsUtsk. Föredrogs Hr Liljenstolpes, Axel Fredr., d. 30 sisth Dec. e. ra. pä bordet lagda motion om förhöjda löner för vissa tjenstemän i Hof-rätlerne samt förbättrade förmoner för tjenstemän i allmänhet. Hr Liljenstolpe:
I anledning af detta allt, och enär för uppgörandet af ett bestämdt kostnads-förslag för inköp af lägenheter till Plantefingsliagar, och för deras anläggning oöfvervin* neliga hinder mött, såsom af Handlingarna finnes, har Kongl Majit till Rikets Ständers bepröfvande nu velat framställa följande omständigheter: lia Kongl. Majds Nådiga Propos. No SS. a5 1:0 Att, till beredande nf framtida tillgång på Ek för Kronans behof, Planteringshagar böra anläggas till en rymd af tjugu ä tjugufem tusende Tunnland, dels i östergöthland, dels i någon af de södra Provincerna Småland , Blekinge eller Skåne , alltid med iakttagande deraf, att hvarje district för sig utgöres af så stor rymd , som möjligtvis kan inom en sträcka blifva att tillgå. 2:0 Att, då till detta ändamål erfordras, att Kongl. Majit må ega att disponera sådana Kronoparker , Allmänningar, Kungsgårdar och Boställen, hvilka, i anseende till sin belägenhet, kunna för samma ändamål användas, Kongl. Majit jemväl anser Sig, i följd af 77 §. RegeringsFormen, böra äska Rikets Ständers medgifvande dertill; dock att vederbörande, som äro i besittning af sådana Lägenheter, icke må, emot sin vilja, rubbas i deras, på allmänna Författningar eller serskilda Resolutioner och Contracter grundade, rätt, utan att, i sådana fall, afträdet må på frivilliga öfverenskommelser bero, och ersättning, der den lagligen kan ega rum, beviljas. Bih. till R. St. Maj.ts Nådiga Propos. N:o 55. 3:o Att nödiga medel dels till så beskaffade ersättningar, dels till sjelfva anläggningen jemte administrations - kostna* den , dels ock till inköp af behöflig jord , må af Rikets Ständer anvisas. På de ställen , der Krono-Lägenheter äro att tillgå, kan kostnaden ej blifva serdeles betydlig; men då sådana endast för en del afbehofvet kunna påräknas, och återstoden för anläggningens fullkomnande till föreslagen vidd måste af enskilde inköpas , kän det härtill erforderliga beloppet för det närvarande ej bestämmas.
N:o 15, angående Post-Inrättningen och de deraf till Stats-Verket inflytande inkomster m. m. S. D. Då nu åter föredrogs Stats-Utskottets den 1 uti innevarande månad meddeldte samt ifrån den 4 på bordet hvilande Utlåtande N:o 202, angående den Summa, som för Statsoch Riksgälds-Verkens behof erfordras, att genom Allmänna Bevillningen utgöras; blef samma Utlåtande af Borgare-Ståndet gilladt; likväl med. dervid fästadt förbehåll, att, i öfverensstämmelse med redan afgången Remiss till Bevillningsutskottet, bemälte Utskott måtte bestämma en lämplig procent af Bevillningen till aflöning för Krono-Uppbördsmännen i Städerne. S. D. Återremitterades: Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkande af den 26 April, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående serskilta anstalters vidtagande till förekommande af stegring i priset å det grofva brödet. S. D. Föredrogs å nyo Riksens Ständers Stats-Utskotts Utlåtande N:o 192 i anledning af gjorde anmärkningar vid Dess afgifne Betänkan - 400 Prot. Utdr. d. 8 Maji 181S. de, angående de uti Södermanland varande Jagbackar; och fann Borgare-Ståndet harvid godt förblifva vid sitt den 2 sistledne Mars till Stats-Utskottets Betänkande i detta inål lemnade bifall. S D. Vid föredragning till afgörande af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 8g, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande yrkad befrielse från skyldigheten att afskala Barken å utsynte Ekar; blef detsamma utaf Valloff. Borgare-Ståndet afslagit, med förklarande derjemte, att Ståndet anser de nu i ämnet gällande författningar, böra bibehållas. S. D. Vid föredragning af Hedervärda Bonde-Ståndets Extractum Brotocolli af den a
Och då vi senast i vårt första nummer för detta år bringade ett porträtt af den grånade monarken, sådan han nu i sin ålders mognad ännu så mannakraftig ter sig, gifva vi i dag från en samtida gravyr i Kungl. biblioteket hans bild från de barnaår, då nedan skildrade små episoder tilldrogo sig. IDUN _ 1899. 4 __ deras hjärtan med oemotståndlig makt till furstesonen I mullen på Trotsö strand hvilar nu den forne extra kadetten, hvilken på sina äldre dagar som ett kärt minne bevarade hertigens af Östergötland första färd på hafvet. Och mången isig vind har strött sin snö i konung Oscars lockar sedan han, en tioårig gosse, från pallen inom » Göteborgs » reling spanade ut öfver vågen. Men för honom, som för oss alla, gäller nog den sanningen, att j u längre vi hinna i lifvet, dess klarare skimra våra barndomsminnen i vårlig fägring, och » när det slocknat, hvarje annat minne, lyser dock vår lekplats sommargrön! » AUGUST STRINDBERG. ADELAIDE NAUCKHOFF. » EN SINNEBILD AF STOCKHOLMSUTSTÄLLNINGEN. » V KONUNG OSCAR I GOSSEÅREN. EFTER ETT SAMTIDA PORTRÄTT I K. BIBLIOTEKET. Det var sommaren 1839. Dåvarande kronprinsen, sedermera konung Oscar den förste, förstod tidigt, att den tredje i ordningen af hans söner, Oscar, önskade blifva sjöofficer. Men såväl kronprinsen som hans gemål undersökte och öfvervägde noga allt. som rörde deras barn, innan de gåfvo sitt bifall till deras önskningar. Och för att personligen öfvertyga sig om, huruvida prins Oscars längtan till sjös ej blott var en flyktig böjelse, företog kronprinsen i sällskap med sin son en fjorton dagar lång expedition på Östersjön ombord på fregatten Göteborg, frän slutet af juli månad till i början af augusti 1839. ID DET SAMMANTRÄDE som förvaltningsutskottet för 1897 års allmänna konstoch in lustriutställning afhöll den 13 dennes öfverlämnades till utskottets ordförande, utställningens generalkommissarie, öfverståthållaren frih. G. Tamm.
Nej, sade Assessorn, som gerna alltid började sina svar med nej, emedan han ensam ville afgöra hvarje sak – deri har Herr Sekreteraren åter orätt; det passar intet at så granska en berest och kunnig mans gerningar; om hans upförande varit så eller så, angår det ingen, och dessutom, om en annan tror sig hafva handlat förnuftigare, torde det endast komma af lyckan, at han alldrig varit i frestelse, eller Complexional-Philosofi; men alldeles intet af någon styrka. Mången så kallad dygdig karl, torde af ren dumhet intet kunnat begå de fel, som han klandrar hos andra. För öfrigt får man alldrig tala illa om de döda. Uno teg efter denna skrapa. Det sista, hvarföre en afliden skulle dömas mera skonsamt än de lefvande, kunde han likväl alldeles intet begripa. Et bud ifrån Friherrinnan kallade Assessorn nu, och afbröt hans föreläsning. Hon hade fått någon åkomma, hvarföre han skyndade sig; men fann den af ingen särdeles betydenhet. Likväl, såsom tilkallad, ville han ej vara umbärlig, och började derföre, sedan han känt på pulsen och betraktat tungan, at examinera henne om sjukdomens natur. Hon klagade öfver förkylning och en revolution i magen, den hon trodde sig hafva fått derigenom, at hon varit nog oförsigtig, at sätta sig på kalla sätet i köket. – Assessorn trodde icke detta vara orsaken, utan, snarare at hon blifvit kall upifrån. Rätta orsaken torde han kanske snarare bordt söka i den omständigheten, at en Medicus tilfälligtvis fanns i gården. Han föreskref således åtskilliga saker at taga in, hvilkas blotta namn voro svårare än hela sjukdomen. Kanske något amollierande, frågade Friherrinnan, för at komma ifrån dyfvelsträcken. Nej Gubevars tvert om, sade Assessorn, men – men litet mixtura Simplex en 30 droppar på en sockerbit, och sedan fläderthé för at svettas, (det gjorde hon nog ändå) och en påse med Krusmynta på magen, om sådant fins til hands – jo i garderoben.
De underdåniga planer och förslag, som till denna riksdag af mig blifvit inlemnade och som återfinnas i K. Propos. till R. St:r vid denna riksdags början, visa till fyllest att ingenting af mig blifvit underlåtet för att sätta vårt fästningsförsvar i vederbörligt skick. Hvad nu särskildt Waxholms fästning angår, så hade jag trott att mitt anförande i gårdagens plenum, hvarmed jag sökte besvara de af Hr Brakel emot planen af denna fästning gjorda anmärkningar, skulle tillräckligen hafva upplyst huru härmed förhåller sig, och jag hade önskat undgå att vidare vidröra några detaljer af detta försvar, såsom icke lämpligt eller på sitt ställe att offentligen yttra. Otvifvelaktig! är, att östra fronten är, sedan Rindö fått sin egen befästning, den minst utsatta för ett fiendtligt anfall. Östra inloppet bestyckas långs efter med en korsad eld från tvenne utspringande flanker. Detta var den kraftigaste elden, så länge segelfartyg funnos, och jag tror min företrädare, som konstruerat denna fästning, mycket riktigt placerat logementsriun i denna kartin, hellre än att der allt för mycket hopa artilleripjeser. Nu är förhållandet så till vida förändradt, att elden från sidan kan anses vara den kraftigaste, och så snart nya pjeser af modern konstruktion erhållas, är ingen svårighet att placera dessa i kartinens nedre våning. Men säkert är, att ett äfven bepantsradt fartyg, som skulle våga sig hit in, blefve särdeles blottstäldt från den ena flankens eld mot sin akterstäf. När en fästningsbyggnad, som kan verkställas på 3 år, utdrages till 10 gånger så lång tid, må ingen förundra sig öfver, om den icke kan vara alldeles tidsenlig. Waxholm är det likväl i det närmaste, och erhåller man blott de nyare kraftigare kanoner, hvarmed dess bestyckning bör förstärkas, så blir, som sagdt är, det ingen stor svårighet att placera dem ändamålsenligt. En fästning är i öfrigt den krigsmateriel, som minst föråldras till formen.
Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet: 1:0 Grefve von Fersens, Hans, den 3a dennes på hordet lagda Motion, angående Remonteringen vid Cavalleri-Regementena; a:o Grefve von Fersens, Hans, dense dennes på bordet lagda Motion, att underdånig anhållan måtte hos Kongl. Majit gö - l3j Prot. Utdrag den 29 Maji 182g. ras örn tillstånd, att a Äng-Paketen frän Greifsvald till Ystad fä öfverföra hästar. Från Välloflige BorgareStåndet. S. D. Vid förnyad föredragning, biföllos följande Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlätanden: Njo 23, i anledning af väckt fråga or» Tractamente för Städernas Magistrater och Borgersman, då de till besigtningar m. rn. för Kronans räkning varda kallade; N:o 23, med anledning af gjorda hemställanden om uppmuntran till J. E. Ekenmarkdess hustru och tvänne systrar, för af dem införda förbättringar i väfnads-konstenj N:o 25, i fråga om yrkad indragning af Regements-Pastorsoch Bataillons-Predikantssysslcrue vid Regementena ; N:o 27, i anledning af gjord hemställ lan om Ombergs Kronoparks försäljning under skatterätt till de deromkring närmast be» Jägna socknar i Prot. Utdrag den 29 Maji 1839. *33 N:o 28, i anledning af vackt fråga om ett förändradt sätt för Salpeters transporterande ; och N:o 29, i anledning af yrkad granskning af de rörande Skogshushållningen i Riket gällande Författningar, S. D. I följd af gjorda anmärkningar återremitterades följande Statssamt Allmänna Besvärs, och Oeconomie-Utskottens Utlåtanden; N:o 24> i anledning af gjord hemställan om anslag af Allmänna medel till utvidgande och förbättrande af Varbergs hamn ; och N:o 26, i anledning af flera väckta
Ja, IStom oss se till huru derined fiirh3ller sig. Hela skSilespclet ar ett verop öfver den oritt. som tillfogas den fattigc af den rike, nrl~etnren af mbctsgifiaren. Ilet skïraiide veropet gur i vissa scener ctt skakande intryck; och likvfil leiiinnr ilet jiist var riittkansla otillfreils$ald. Ar viil % r h sjelf i sin dikt mindre or !ittvis, mindre flngen i a r - &lt;loniar, ii~indre hjertlös mot de varelser hon knllat till lir, 511 dc dainer och herrar ur (len fina verlden, hvilka föras frain p i scenen s&amp; som oriittvisans represenmnter: - SS spöijer inan sig sjelf redan. när innn Isst stycket. Och iiar man sett det f r h scenen och g51 hem, f y d af d e stridiga intrycken friii eii verld, (ler (len oskt? furniimIieten, (len ufverförfinade sinligheten och deii sjelfviska rikcdoiiicn förts tillsamiiians med deii ofön3llatle nöden. den af andras skuld framkallade förnedringen och den kriinktn riittsinstinkteii, s i forniiitter man iich frigar sig: Ar rerl: rl&lt;len s %lui? Sidan den hiir visar sig? Ar detta t t skildra nir lif \ * et ?n Kller har iintiirnlismen I~lifvit onatur, realismen -: \ ila dessa Wgor, min viin, Mr du en ideniisni i svnn? sjelf Ixsvarn enligt din egen iippfnttning och erfarenhet nf lifwt.
På båten fanns blott en karl till, och huru vi med denna bemanning någonsin kommo fram är för mig en outredd naturhemlighet, alldenstund det farvatten, vi beseglade, är nogsamt kändt för dess vådlighet. Nere i plikten låg kaptenen flere timmar å rad och njöt det förfriskande innehållet af en liten kagge, som han hade inlogerad vid hufvudgärden i kojen. När manövrerna på båten nu blefvo för maktpåliggande att skötas ensamt af andre man om bord, hvilken likväl icke försmådde att låta mig emellanåt uträtta de små handräckningar jag kunde, så tillsades jag att genom öppningen till plikten ”purra ut” kaptenen, hvilket jag ock af hjertans lust gjorde med min kraftigaste röst. Han var aldrig svår att väcka ... När han sedan blef synlig i den öppna luckan med det rödbrusiga ansigtet, från hvilket de små ögonen plirade omkring, och derefter så småningom visade hela den vaggande kroppen, såg han innerligt jovialisk och treflig ut. Väl uppkommen, gjorde han en grundlig sträckning och ruskning på sig, tittade åt vädret, åt segelställningen, på medbrodern vid roret och på mig, tog derefter ett tag här ett annat der, nickade och sade tvärsäkert: ”Allt väl!” Derpå satte han sig sjelf vid roret med en så trygg och ogenerad min, att man tyckte sig helt lugnt kunna segla till verldens ända under gubbens konvoj. Visst är också, att man aldrig hörde omtalas någon olycka på de skutor, som han förde. Jag tror nästan att han i drömmen kunde både styra och manövrera båten. Med all säkerhet skedde detta under nattvakten, då andre karlen, Matias Torrfisk, fått intaga kojen och gubben, halfsofvande vid roret, lät båten i den vackra sommarnatten vagga sig till ro bäst den kunde och hur det bar till – och nog kunde det då hända, att han sedan upptäckte att den under vindstillan tagit sin egen fria kurs. Men om två saker var han särdeles mån: den ena att ha rymligt vatten att kryssa i, den andra att vid första tecken till svårt väder ge sig in i någon behaglig hamn.
Oss dessa handlingar föredragas, hafva Yi ”dervid inhämtat, hurusom ofvanberörde tillökade kostnad fördelar sig uti I ”Ilo sådane utgifter, som uppkommit för redan verkställde arbeten ”och i följd af andra omständigheter, hvilka icke kunnat undvikas eller ”förekommas, dels derigenom att, då första kostnadsförslaget uppgjordes, ”sjelfva platsen för Kyrkans anläggning ännu icke var utsedd och samela förslag alltså inskränkte sig endast till arbetet ofvan jord, dels ock ”af den orsak, att vid förslagets uppgörande endast 3 år blifvit beräk”nade för arbetets fullbordande, men denna arbetstid sedermera, i anseende till bristande årliga tillgångar å medel, måst förlängas till 10 år, ”och hafva dessa öfverskjutande utgifter alltså varit följande: ”för sprängning och grundläggning så för kyrkan som dess avenuer och. "omgifning samt för planering 6,220: ”för anskaffning af ställnings virke, som icke, "på sätt i förslaget påräknats, kunnat erhål ”las från Stationens eller Flottans förråd. 1,100: ”för högre dags verkskostnad till enskildle arbetare, hvilka, enär den påräknade arbetsstyrkan af Båtsmän icke kunnat, i anseende ”till deras begagnande för andra ändamål, vid ”arbetet användas, måst i deras ställe anskaffas 6,512: Transport 13,832: — 120 — Transport 13,832: ”för uppförande af diverse skjul till materialiers förvarande och bibehållande utan ”förskämning 300: ’ för körslor i blist af påräknadt arbetsmanskap 400: ”för förhöjde pris å materialier m. m 6,554:41. 8. ’2:o Kostnader härledande sig från sådane såsom nyt tiga och nödvändiga ansedda förändringar i första arbetsplanen, som under arbetets lopp äro vidtagne och till en ”del al Eder blifvit anbefallde, nemligen: ”för Colonnerncs förfärdigande af sten i stället ”för af trä 1,800: ”för Fönsters och dörrars förfärdigande af Ek ”i stället för af furu 1,800: ”lör Colonnernas i stora Corniclien förfarcli”gancle al
Vl^rnssffa Husar R aemcnket, ark jag icke ämna! deruti nägvk anföra, sä wida ej en Ward Ledanlor ^>err Grefwe RistZsrrtnlpo a ena sidan sökt wederläaga Hrr Grefwe Vobnas g>uud liga anförande, och ä den andra behagat liktom anie det för en rättighet otk bibehästa Regementets för kngetS ffull gjorde tillökning med Man. kaden arund au H nar Esquadrons Cheser förjckotiewis UV! ur reste 206 man, hwanöre ve ffolat af egne Medel förffmir 20.002. Rid Banco. Lika fa sbilligk det more ark reste tappre krigsmän ffulle af egne medel upsäkta maK/kav för Kronan, hwilke», som war hederlig ost) man, ägnar owilkorljgen akt sin skuld betala, lika sä obilligt more om Staren för 22,sos R:vs ffnlv ffullc ökas med en ärlig Utgift sf 04,002 R:d Banco, spm veste 200 mans bibehållande kostar, oberäknad 2,422 R:v Banco inguartc rings - Den rr December. dingS betalande as Städernas inmanar? Med sadane wilker kror jag hwar och en ffulle gerna wilja sörffjm ra permigar ät Ktvnan. men derföre anser jag ej Kongl, klörnerffa Husar Regel, e-m t, äga någon räit Veste 2OO Man uran hästar tehälla uran västar, arr Kronan etter wederbörljg gjord liguid beralac Herrar Esquadrons»Cbrser sine fordringar, och att Staren till lättnad i sine dryqe utgifter, befrias fran Veste 2Ov man Hu a er, medelst deras indragande.