Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Antalet af Lärjungar och Barn, som erhålla undervisniug derstädes, uppgå lill ungefärligen 4>o 10, hvaraf vidGymnasium och Lärdoms-Scholorna samt Elementar-Scholan 312, vid Apologist-Scholorna och Tyska Lyceum 632, och vid de öfriga eller Catechetoch Barn-Scholorna , 3,066. — 7I — Bland Hufvudstadens allmänna undervisningsoch bildnings-anstalte* äro vidare att uppgifva; a) Kongl. Technologiska Institutet, inrättadt uti ett dertill upplåtet, Kongl. Maj:t och Kronan tillhörigt hus, hvilket för ändamålet undergått nödig reparation, med en kostnad af 6 å 7,000 R;dr. Delta Institut har efter hand utsträckt undervisningen till de flesta i Stadgarna föreskrifna ämnen. Lärjungarnes antal uppgick år i832 till 14r, deribland inbegripne 44 extra Elever eller Handtverks-gesäller och Lärlingar, som på Söndagseftermiddagar och andra för dem lediga timmar fått undervisning, förnämligast i machineri-ritning och geometrisk construction, jemte ett och annat för säsrkiita yrken mera tillämpligt ämne. Af det till Institutet utgående årliga Stats-anslag, 14>4^£) R:dr, åtnjuta 9 Lärare tillsammans i aflöning 5,g49 R;dr, hvarjemte i administrationskostnad, understöd och öfriga utgifter åtgått circa 8,770 R:dr. Capital-fonden utgjorde 10,696 R;dr 26 sk. 11 r:st. Directionen, som, medelst Kongl. Brefvet af den 17 September i83o, blifvit berättigad, alt för Elever med vunnen tillräcklig skicklighet i något yrke utfärda Gesällbref, har intill i832 års slut utnämnt ii Gesäller.
Spanmål, indelt 634,170. oindelt . 418,200.a r,rco rr-rn f,1102,370.3.42.9-170- Silfvertiondej Myntarelön och Slagskatt 3,375 R:dr Silfver förslagsvis å 128 sk, Koppar-Ränta j 300 SkU Koppar å 133| R:dr Tionde och Hammarskatts-jern : Tackjern 17,000 SAM å 6 R:dr 102,000. Alun-Tionde ... Svafvelbruks-Tionde Siv Penningar 247,000 R:dr. Mantalspenningar Gerningsören . Böles-mcdel Siv Penningar 341,700 R:dr. Transport Penningar. Mått. T:r 105,695 k. Markegång på Förslag å 6 R:dr Tunnan. 634,170 Spanmål. Oindelt. Mått. Mått. St. Prot, 1840 och 184 <• 10 Sami. i Afd. 2 Band. a Riks-Staten, 6 Transport Afsutne Cavallen-Regemenlerncs Hiisl-vacancc-spanmäl : vid Lif-Regeroentet 500 Numer h 1\ T:r 3,750 T:r „
Af anledning de såsom bilaga, under N:o 2, detta underdåniga betänkande åtföljande beräkningar närmare utvisa, har Kommitén förslagsvis upptagit antalet af de beväringseliter, som årligen skulle komma att öfver hela riket uttagas, till 5 man på hvarje af Infanteriets 191, marinregementets 8, och tillämnade 5 nya marinbataljoners 20 kompanier samt artilleriets 19 batterier, eller tillsammans 1,205 man; således, då, enligt Kommiténs förslag, alla eliter skola under fyra år såsom sådane tjenstgöra, hela antalet af befintliga eliter till 4,820 man. Af dessa har ungefär en fjerdedel antagits komma att befordras till be väringskorporaler och en sextondel, eller en fjerdedel af korporalerne, till bevä rings-underofficerare. För hvarje elit hafva de årliga marsch-, mötes-, aflömngsoch rese-kostnaderna, öfver hufvud tagna, beräknats böra uppgå till 63 Riksdaler 1 öre; således för hela elitstyrkan till 303,708 Riksdaler 20 öre; deruti likväl icke inberäknade kostnaderna för eliternes beklädnad och utredning, hvilka för hela antalet torde komma att utgöra 36,788 Riksdaler 20 öre Till sistnämnda kostnaders bestridande finnes likväl serskild tillgång å de bestämda anslag, hvilka Rikets Ständer anvisat för allmänna beväringsmanskapets beklädnad och utredning, enär dessa anslag enligt den redogörelse, som uti nyssomnämnde bilaga rörande dem förekommer, blifva fullt tillräckliga för betäckande af de kostnader, som i detta afseende belöpa, icke allenast å den del af allmänna beväringen, som enligt Kommiténs antagande kommer att årligen vapenöfvas, utan ock för elitcorpsen, såvida densamma icke öfverstiger det antal, hvilket, enligt meddelade upplysningar, Kommitén trott sig böra lägga till grund för sina beräkningar.
Genom remiss från samtliga Riks-Stånden, har Utskottet fått emottaga följande, angående anslag till uppförande af ett lärohus i Falun, väckta motioner, nemligen hos Ridderskapet och Adeln, under N:o 36, af Herr Törnebladh, C. E., inom Preste-Ståndet, under N:o 39, af Doktor Ljungdahl, med hvilken Domprosten Björling och Prosten Tegnér instämt, inom Rorgare-Ståndet, under N:o 53, af Herr Beronius, samt inom Bonde-Ståndet, under N:o 102, af Riksdagsfullmäktige!! Anders Andersson, med hvilken sistnämnde förenat sig J. Bergsten, Sven Ericsson, Lars Olsson och Jan Andersson, alla från Kopparbergs län. Af förenämnda motioner inhem tas hufvudsakligen, hurusom vid sistförflutna riksdag, med anledning af den i Falun förut befintliga lärdomsskolans utvidgning till fullständigt högre elementarläroverk, och då den gamla skol-lokalen, som för sitt bristfälliga skick längesedan blifvit utdömd, genom lärjungarnes ständigt ökade antal blifvit alldeles otillräcklig, i Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden väcktes motioner om ett statsanslag till ny läroverksbyggnad derstädes, hvarvid, på grund af en genom enskild persons försorg uppgjord ritning med kostnadsförslag, 88,000 R:dr, antogos såsom det behöfliga beloppet. Denna ritning 16 Stats-Ut skottets Utlåtande N:o 139. (Fortsättning.) remitterades till Öfver-intendents-embetet, sorn lät upprätta ny ritning och kostnadsförslag, slutande med i det närmaste enahanda summa, hvarpå Stats-Utskottet, som vid pröfningen af detta ärende fann läroverket i Falun vara i stort behof af nytt lärohus, äfvensom att i öfrigt sådana omständigheter härvid förekomme, alt Staten borde bekosta detta byggnadsföretag, tillstyrkte ett statsanslag af 88,000 R:dr Rimt. Detta Utskotts-betänkande återremitterades dock af tvänne
Alt cici, sd viii i Allmänna .'Beredningen norn i Hogsta Domstolen, halfva antalet utgöres af Frälse och den andra hälften af Ofrälse mån, hor de äfven i Riks-Rätten enahanda princip galla. Ridderskapet och Adeln ansåg sådant icke nödigt. I o5 :dje §:n. Att den hår föreslagna Nämnden synes vara en obillig och vådlig inrättning, Ofver denna fys bestånd och en förändring deruti hade Ridderskapet och Adeln redan beslutit. 10Sale $:n. Att den föreslagna Tryckfrihets-ilo mit éttn synes dels umbärlig dels möjligtvis skadlig. Ridderskapet och Adeln hade redan förut ansett denna anmärkning icke förtjena afseende. Anmärkningar från Borgare-Ståndet: 4:de §:n. Att det deruti förekommande uttryck Frälse eller Ofrälse män måtte Jörandras till Frälse och Ofrälse män. IIäi> IV. Den ig Juni, 433 Härjemte föredrogs och upplästes det af Kongl. Maj;t tift 2 gjorda förslag till förberörde uttrycks förändrande endast till infödda Svenske män; hvilket af Ridderskapet och A* deln bifölls - 12 :te §:n. Att deri kunde tilläggas, att Stats-Secreteraren för Handelsoch Finandeärendérna bor eif Konungen tillkallas i. frågor angående Tractater med utländska Magier, hvari Svenska handelsintresset inlöper. Detta förslag hade redan af Ridderskapet och Adeln blifvit afslaget. 5o:de fm. Att då i denna f. nämnas Consistoriella Pastorat, såsom de der försäkras om sin valrätts bibehållande, i sammanhang dermed borde tilläggas: läkasonl de Församlingar, hvilka hafva jus prcesenlandi, eller der jas patronat as åger runt, Frågan om jus prresentandi var af Ridderskapet och Adeln redan bifallen, och patronatus rättigheten ansågs genom 114 §» vara befästad 55:te fm. Att Handels-Agen ter må nanynas ibland dem, hvilka anses innehafva förtroendet jens ter.
För öfrigt kan jag icke inse, hvarför ej dessa personer, om de besitta lika mycken skicklighet och duglighet som enskilde och 0111 man af dem kan vänta lika sträng pligtutöfning som af andra, likaväl som hvar och en annan kunna få upbära de med tjensten åtföljande löneförmåner. Att verkeligen en vigtig förtroendeplats kan skötas lika väl af en prins som af en m Den 11 Februari f. m. enskild man, derpå lemnar oss Komjiig Oscars förvaltning af general fälttygmästare-em betet ett talande bevis, om man får döma af de förbättringar, som artilleri-väsendet under hans styrelse-tid undergick. Man har vidare sagt, att en oegentlighet mellan de till serskildt belopp bestämda från de båda förenade rikena utgående anslagssummorna skulle upstå, om K. o. Ad. ej beviljade.den af StatsUtsk. föreslagna summan, alldenstund Norska Storthinget redan beslutat att de 5/ij> som på dem ankommit, skulle utanordnas. Det förundrar mig, att det ej nämndes ett ord om detta förhållande cfå frågan om det Kongl, apanaget var under diskussion, utan att man först nu framkommit med detta skäl. Jag hoppas att R. o. Ad., med förkastande af Utsk:ts förslag, beslutar att anslaget till H. K. H. Hert. af Dalarne måtte afslås.- Gr. Anckarsvärd: I ani. af hvad jag nyss yttrade, att medelst de 300,000 rdr, som vid sidan af anslaget till K. M:ts hofhållning årligen från Riksg.Kont. till det Kongl. Huset utgå, tillräcklig tillgång lemnades K. M:t att fylla de brister, K.i M:t ansåg lorefinnas i de till de öfriga medlemmarne af den Kongl. Familjen utgående anslag, blef af Gr. Ugglas anfördt, att denna pennin gesumma under Konung Oscar I:s regering uteslutande blifvit använd »ad pios usus.»
Statsoch Baiico-Utskottem 1) Kongl. Maj:ts den 21 dennes på bordet lagde Nådiga skrifvelser till Riksens Ständer; a) Angående de af en i Nåder tillförordnad Comitté utarbetade underdåniga Betånkanden om reglering af Rikets penningeverk m. m. b) Angående inrättningen af ett HandelsLåneContoir i Götheborg; jemte de af åtskilige Ledamöter i anledning deraf denna dag afgifne yttranden. 2) Herr von Beckers, Carl Johan, den 2 c dennes på bordet lagde Memorial, om en förändrad organisation af Allmänna MagazinsDirectionen, jemte de af åtskilige Ledamöter rörån-; de samma ämne denne dag afgifne yttranden. Den 2^ Fehruarii, 72 5 Banco-TJtskottet: Grefve Hårds, Carl Gustaf, d. 21 dennes på bordet lagde Memorial, angående förändring i afseende på Bankens utlåningar. Statsoch BevillningsUtsfcotten: Kongl. Maj ts den 18 dennes förmiddagen på bordet lagde Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, angående föreslaget upphörande af extra Grufvehjelpen. Staisoch Lag-Utskotteni Grefve Hårds, Carl Gustaf, den 21 dennes på bordet lagde Memorial om nedsättning till 5 procent af räntan för fastighetslån utur alla publika cassör.
På sätt Revisorerne erinrat, var bland vilkoren för detta statsbidrag, uppgående till 1,350.000 R:dr R:mt, deraf 825,000 R:dr skulle utgå såsom lån och 525,000 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, stadgadt att bolag för ifrågavarande arbetens utförande borde vara bildadt och arbetena påbörjade före den 1 Oktober 1858; hvilka vilkor dock, efter hvad upplyst är, icke blifvit uppfyllda; och då således utbetalning af detta statsbidrag icke ifrågakommer, samt i följd häraf det för nämnda ändamål afsedda betydliga belopp ökar Riksgälds-kontorets behållningar, har Utskottet velat detta förhållande för Rikets Ständer anmäla. 20:o. Angående kredilivel för Sveriges deltagande i 'en tillämnad exposition i Paris af kreatur och landtmannaprodukler. (Fullm. ber. sid. 31.) lith. till R. St. Å detta vid sednaste riksdag beviljade kreditiv af 50,000 R.dr R:mt, har endast blifvit i slutet af år 1857 lyftadt 893 R:dr 25 öre, som Komiterade för ordnande af Sveriges bidrag till den tillämnade, men inställda expositionen genom Kongl, brefvet den 1 3 November nyssnämnde år blifvit bemyndigade att från Riksgäldskontoret utbekomma; och då hvarken vidare utbetalning af krediti vet numera kan komma att ega rum, eller någon återbäring af det derå lyftade mindre betydliga belopp torde vara att förvänta, anser Utskottet sig böra hemställa att Rikets Ständer, jemte förklarande att detta kreditiv numera upphört, må besluta att det derå lyftade belopp må ur Rik^- gälds-kontorets räkenskaper för innevarande år afskrifvas. 21:0. Angående decharge för Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning.
Kungörelse angående förklaring till förekommande av lurendrejeri och tullförsnillning Stockholm den 27 juli 1801. De lagliga varor som inkommer i landet om de blivit upptecknade i märkrullan eller inte skall anses fria från konfiskation. De fel som skepparen gjort får stanna på hans ansvar. Vi har inte funnit anledning att bifalla den ansökan som blivit gjort angående lurendrejeri och tullförsnillning. Den gamla förordningen skall gälla. Stockholm den 27 juli 1801. J LILJECRANTS. Då Vi inhämtat årsväxtens beskaffenhet och funnit att den inte medger någon vidlyftigare brännvinsbränning än under tre månaders tid, har vi förklarat att bränning är tillåten 15 / 9 – 15 / 10 i år samt 15 / 2 – 15 / 4 nästa år. För övrigt gäller förordningen från 15 juni 1800. Man får dock laga redskap. Carlskrona den 3 augusti 1801. GUSTAF ADOLPH Kungörelse angående postbönders frihet och förmåner Beckaskog den 19 augusti 1801. Efter att ha tagit i övervägande de ansökningar om postförares förbättrade villkor, som meddelades vid sista Riksdagen har vi vid genomgång av tidigare förordningar funnit att de tolkats olika. Befrielse från att frakta material och timmer till allmänna hus och byggnader. Befrielse från Kungl hålloch reservsamt gästgivarskjutsar, så vida inte posthemmanet är inrättat vid gästgiveriet och detta inte kan flyttas. Befrielse från Kronooch Durchmarsche skjutsar, transporter för Kronans räkning samt fångtransporter. Gäller inte Åland. Befrielser från inkvartering och gästning. Befrielse från utmätning på posthästar eller redskap. Befrielse från att anlägga planterhagar och att föra ved och torv till allmänna behov. Befrielse från dagsverken till kungsgårdar och kronohemman. Befrielse från roteoch utskrivningspengar för posthemmans åbor, drängar och söner. Befrielse för nämnde-, fjärdings-, sexmäns-, kyrkvärds-, skjutsrättare och snöplogningsfogde sysslor. Beskrivs hur man förfar med roterade posthemman.
80726) c g§&gt; PJATSSOKANDp. K I nybygga, vacker prästgård kunna ett par bildade fruntimmer få inackordering under sommaren eller längre tid. Svar till » Småland », Alshults. (" 700) T STOCKHOLMS NÄRHET i vacker trakt _L hos ung bildad familj få två unga flickor TT FRUNTIMMER, kunnigt i bokföring inackordering. Pris pr månad 60 kr. Svar N STADGAD, barnkär, äldre flicka, kunoch kassas skötande, önskar i sommar till » Angenäm sommar », Iduns exp. (702) nig i sömnad och van att sköta barn, tillfälligt arbete å kontor eller affär i Stockkan fä plats på landet nu strax såsom barnholm, landsortsstad e. badort. Enkel, anÅSOM SÄLLSKAP OCH HJÄLP önskar sköterska till tva barn. Adress Anna Enspråkslös, arbetsam, med små pretentioner. en ung bättre flicka, som är i saknad af geström, Gåcksho, Åltuna. hem, mot fritt vivre eller möjligen någon K. DAHLSTRÖM, Karlstad n:o 99. (685) liten betalning komma i en god familj, där N ANSPRÅKSLÖS flicka, 20 år gamhon blir ansedd såsom medlem. Svar märkt mal, och som nyligen genomgått en kurs » E. 22 år » torde godhetsfullt adresseras till (703) Sändas mot efterkraf. Musikalisk, bildad, oberoende och af akti finare matlagning, söker plats hälst pålandtIduns exp., Stockholm. ningsvärda föräldrar, kompetent att förestå egendom att vara frun behjälplig i alla fö- Kraft och verkan ÖR EN 15-ÅRIG FLICKÄ önskas inacett bättre ungkarlshem, får plats till hösten. rekommande göromål. Något musikalisk kordering under sommarmånaderna i en Betyg eller referenser med fotografi och ålsamt kunnig i linnesömnad. Lön önskas der sändes före 15 maj till » 1899 », Norrkö- samt att få vara medlem af familjen. Svar god familj, där jämnåriga finnes och tillfälle afvaklas tacksamt under adress: » Villig », gifves till underv.
Anmden -8 Febr. »8rs och expedierad! till Kammar.-Colleaium sdin agde akt, enligt strestrift, härom ga i författning. 6. — angående förhöjning i Tullen pä Utländsk span..ema! rst »ärekommande a! dest öfwerdrifna införsel. Anm. d .8 Febr. ,8 IS. Bifallit ochexped. r^adt till Fuiimäguges efterrättelse, samt Kam. C u.aium andefalt att derom kungörelse utfärda. 7. — vin Landmllarnes afffaffande emot ersättning för uppbörden. Anmd7 Martii ibis och Resol. det skulle uti Nådig Proposition detta ärende till Riksens Ständers egit afgörande öfwerlemnaS;8 —' angående upvhäfwande af de författningar som tillära eller pav,uda huSvisitationer och bönhas agnrngar. Anm. d7 Martil I8rs, och bifallit. Den 20 November samma ar anbestldt JustitieCancUleren och Fullmagsige an meddela wcderbör-nde kjenliga ordres angående förra telen. Beslut om deri sednare ej exoedierat under aswaktan af ten allmänna regleringen med närings-författningarne. ry. — angående sätter till S ötullens klarerande med werlar pä Hamburger Banco. Anmd. ? Martii »bis och bifallit. Den za Januarii i8ir samtlige »vederbörande ytterligare förstäntigadt att iakttaga innehälletaf Riksens StänderS Skrifwelse. so. — rä.ande anstags-summorne för Kongl. Majus och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen Carl Augusts hofhållning. Kongl. Den rz April. n Kongl. Majit som' förut antagit Riksens Ständers underdåniga anbud, befallte under den ? Martii r8io, att sädant skulle lända Stats-Contoiret nll efterrättelse, sr.
1 enlighet med Utskottets hemställan, afläto Rikets Ständer till Kongl. Majit en underdånig skrifvelse, deri, med anmälan att Rikets Ständer för sin del ansågo tidpunkten vara inne att utvidga qvinnans rätt till anställning i det allmännas tjenst, och att Rikets Ständer hade sig bekant, det qvinnor i andra länder med fördel användas vid telegrafanstalter, postexpeditioner m. fl. dylika inrättningar, Rikets Ständer anhöllo, att Kongl. Majit täcktes vidtaga åtgärder, hvarigenom tillfälle bereddes qvinna att erhålla anställning i sådan tjenstebefattning, som kunde för henne vara passande, och till hvars skötande hon visade sig ega erforderliga kunskaper och skicklighet. Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande M 3,9. 11 Enär den ena af de motioner, öfver hvilka Utskottets yttrande blifvit infordradt, endast sysselsätter sig med qvinnors rätt till anställning vid telegrafverket, har Utskottet förskaffat sig kännedom om det beslut, som af Kongl. Majit i detta afseende fattats med anledning af berörda underdåniga skrifvelse, och dervid inhemtat, att, sedan med föranledande af en utaf enskild qvinna gjord underdånig ansökning att varda i telegrafverkets tjenst anställd, Kongl. Majit deröfver infordrat Styrelsens öfver nämnda verk underdåniga utlåtande, och Styrelsen sådant afgifvit samt på anförda skäl, som här nedan skola omförmälas, afstyrkt nådigt bifall till nämnda ansökning, Kongl.
Under vanliga förhållanden kräfves en tid af tre månader efter upplösningen, innan en ny laglig för * Från Tauris berättar M: me Dieulafoy en synnerligen karaktäristisk anekdot beträffande hennes fotograferingskonst. De resande sammanträffade nämligen med en hög andlig i Tauris, en vördnadsvärd prest, en vacker gubbe med intelligenta och ovanliga anletsdrag. Han bar såsom alla öfverste-prester en dubbelklädning och en mantel af hvitt ylle af utomordentlig finhet samt på hufvudet en ofantlig grå turban, i Persien uteslutande reserverad åt profetens afkomlingar. Denna kostym af en majestätisk enkelhet öfver-ensstämde med ädelheten i hans hållning och gaf relief åt en asketisk fy-sionomi, egnad att ingifva vördnad. Min man hade önskat att återgifva den andliges intressanta drag och hade erbjudit sig att utföra hans fotografi, men gubben kände till en början farhåga för att ställa sig inför objektivet. » Jag är till åren », svarade han, * och utan att vara vidskeplig såsom de otrogna Sunnys, fruktar jag att underteckna sista paragrafen i mitt testamente genom att allt för troget låta reproducera mina anletsdrag; för öfrigt vet jag inte genom hvilket medel Gud eller Satan tillåta er att ögonblickligen fästa bilderna på duken, och jag vill alldeles bestämdt inte utsätta mig för att gifva musulmanerna ett dåligt exempel. Eftersom ni emellertid önskar ett minne af mig, skall jag bedja mina assistenter ställa sig vid min sida och ni skall utföra våra porträtter med vilkor att vi få följa alla edra rörelser. » bindelse får ingås, men undantag gifvas som sagdt, beroende på ort och religion. Man må icke föreställa sig att dessa äktenskap sakna laglig helgd; presterna (mollahs) uppmuntra dem och skänka sin välsignelse för ett pris af i kr. 25 öre å 1: 50 stycket De persiska andliga äro icke pockande: » liten vinst, men många vigselförrättningar », är deras valspråk. * Alla barn, som äro födda af dessa föreningar, anses som äkta och hafva rätt till fädernearf. Giftermål på timme äro brukliga i byarne.
Augusti angäende Bränwins-Brännings-rättighe» ten och Allmänna Magaziner, hos Borgare-Skänbet förekomne anmärkningar, och deribland 1 synnerhet huf» wudsakeligen, att man ansett det frän den Allmänna Bränwlns-Brännings-rättigheten fbrcslagne undantag af Städerne Stockholm, Götheborg och Carlscrona icke wara lämpeligt, samt akt Utskottet icke bordt wid detta tilfälle och i sammanhang med den remitterade frägan om BränwinS-Bränningen sig utlära angäende Krono» Magaziners inrättande, säsom innefattande ett skiljak, tigt och pä serskildt pröfning beroende ämne. Beslöt Ständet att wälbemälte Utskott af de gjorde anmärk» ningarne skulle undfä del, för att ofördröjligen till Rik. 1! Riksens Ständer inko mina med ett derefter beredk för, stag och utlätande; hwarvm de Respective Med-Stättten komma att genom detta ProtocEs-Utdrag wbrd» samt och wänlig»» underrättas. lstt supra. stix strotocollo ^s. Ist. I'aieeton. SD. Som efter föregängen granskning af Högloft. Constttutidns-Utskottets Memorial af den 2Z Augusti, Vorgasc-Ständct för stn del biföll UkffottctS hemställan, att den deruti fbreflagne Förändring r Regerings, Formens 2o Z mä wid nästa Riksdag till afgörande företagas, samt att med afstprkandc af bifall .till Extra Skats-Röds (konstituerande,' efter inhemta!) erfarenhet under den till nästa Riksdag framflytande tiderymd. om wcrkliga behofwct af Stats-Rädcts större talrikhet, Riksens Ständer dä, sä wida erfarenheten detta behof besannat, mä förstärka Stats-Rädct med cn eller 2:ne Ledamöter; altsä skulle de Respcckive MedStändcn samt Högloft.
En chef, som sjelf kan blicka in i och bedömma detaljerna i ett embete, kan äfven bättre tillhålla de underordnade att göra sin skyldighet, — jag menar icke blott att göra updan målen, utan äfven alt tillse huru det sker, — än om han koinmer dit, utan kännedom om ärendenas behandling, äfven om han för öfrigt ägde det bästa hufvud; vidare i afseende på rättvisan af de befordringar, han äger bestämma eller förorda, och det på dubbelt sätt, dels derföre, alt han sjelf kan pröfva de sökandes insigter, och dels genom den sannolikhet, som öppnas för de underordnade , att nit och skicklighet möjligen kunde föra dem längre, än till halfva vägen på embetsmanna-hierarchiens trappa; och slutligen ur den högsta synpunkten, nemi. af behofvet att erhålla ett verkligt förråd af statsmän. R. o. Ad:s ledamöter forde något hvar hafva hört i sällskapskretsarna, då fråga uppstår om en förändring i den högsta styrelsepersonalen, huru man en och annän gång mötes med svaret: ”Ja, nog kan det behöfvas, men var så god och föreslå sjelf några bättre”; och jag erkänner, att denna invändning någon gång ledt till förlägenhet å andra sidan. Men om en sådan brist verkligen förefinnes, hvari ligger felet, om ej i otillräcklig preliminär bildning hos deni, som komma i fråga lill chefer, eller deri, att de som hafva verklig bildning icke komma i fråga. Härvid kan väl med rätta göras det inkastet, att den preliminära bildningen icke vinnes ensamt genom en cancellieller hofrätts-examen; ty för alt blifva statsman fordras att, genom ständigt fortsatta studier, öka den bildning, hvartill man lagt grunden vid universitetet, samt, hvad man kallar, följa med sin tid.