Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då hvar och en lätt kan uträkna , att, för annu en tillökning i ersättningen af 10,000 R:dr, nke tordras en halt skillings högre ärlig utgift af hvarje Mantalsskrifven Person, då säkerligen ingen Sveriges Innebyggaie skulle för en Ei ke-Drottning, kand och älskad lör välgärningar , vilja undandraga sig en så lindrig tillökning i Skatt, då synes rr ig att vi icke böra erbjuda Hennes Majit så beskaffade ersärtningsvilko , att, om också, tvungen af sm höga och adla grannlagenhet, Hennes Majit skulle anse sig föranlåten antaga dem, de otvifvelagtigt i Hennes hjerta skulle intrycka en djup smarta öfver liden oförrätt och öfver det hårda ödet, att se sig nödgad inskränka något af de barmhernghets Verk, Hon troligen ämnat till sina öfriga dagars sällhet och trust. Jag vågar således i följd af hvad jag nu haft äran anföra, vördsammast föreslå, att, utöfver Hennes Majas stadgade Anslags-Sumtna af 60)000 R:dr om året, en årlig ErsättningsSumma af 20,000 R dr B:co må i ett för allt, Hennes Majit Enke Drottningen erbjudas, hvarigenom Starby Kungsgård, kunde, som hittilis förblifva under Statens dispositions och, fråsan I 24 Den 18 April. om förböjt Arrende eiler återlösande från Arrendatorn, blifva ett ämne för särskildt öfverläggning. I händelse Herr Grefven och LandtMarskplken härom täckes göra Proposition, och detta skuile , jemte antagandet i öfrigt af Utskottets Betänkande vinna Ridderskapets och Adelns bifall, är jag öfvertygad att, om ett sådant beslut blef de öfrige RiksStänden tillkännagifvit, de deruti skulle sig förena, hel Ist derigenom icke någon annan förädring skulle blifva, i det redan beslutade antagandet af StatsUt-kottets Förslag, än en förhöjning, hvarmed ändock Staten troligen skall vinna en besparing, dock mindre obillig. Friherre Stael von Holstein , Corfitz Ludvig:
Protocollet borde föras af någre af den gemensamma Committéens Ledamöter, på stället, efter förrättadt val, uppsättas och justeras, underskrifvas af hela Committéen och ett exemplar deraf åt hvardera Ordföranden förseglad Bilaga D till Mein. N:o 2. 787 öfverlemnas, för att genom hans försorg genast afsända,s, det ena till Sveriges Rikes Ständer, under adress till Landt-Marskalken och Talemännen, det andra till Norriges Storting, under adress till dess President. I anledning af 8 § Norrska Grundlagen, ansåg Utskottet, att den reglering deri sättes i fråga, ej hörde till den Riks-Act rörande Föreningen mellan Sverige och Norrige, som Utskottet skulle tillstyrka. Den vore en alldeles särskild fråga, ledande till en förändring i Sveriges Grundlag genom ny bestämning af Konungs myndighetsålder: såsom lagligen beredd komme denna fråga nu att af Riksens Ständer afgöras i anledning af förslaget till ny redaction af 41 § Regerings-Formen, och Utskottet trodde sig derföre nu allenast böra tillstyrka, att, i fall i besluten rörande Konungs myndighets-ålder olikhet skulle nu uppstå mellan Sveriges Ständer och Norriges Storting, Riksens Ständer ville medgifva, att för denna gång deri en afgörande jemkning måtte förrättas af en gemensamt röstande Committé ifrån bägge Rikena, på allt sätt organiserad likasom den nyssnämnda Val-Committéen, men till antalet utgjord endast af 12 personer ifrån hvartdera Riket, eller hvad Sverige beträffar Tre af hvart Riksstånd. Det skulle hemställas till Riksens Ständer sjelfve, antingen den genast bordo väljas eller dermed uppskjutas, intill dess man utrönt om jemkningen behötves. 26 § Norrska Regerings-Formen skulle medgifvas, och motiveras enligt det af Secreteraren uppgifne och här närlagde förslag. Dervid skulle dock anmärkas, att i afseende på Presidium vid samstyrelsen mellan Svenska och Norrska Stats-Rådet skulle detsamma första gången genom lottning mellan Svenske Justitise-Stats-Ministern och Norrske Stats-Ministern afgöras.
Med uppgifvande af snörlif och alla fiskben kan ej ett slätt åtsittande lif efter nutidens mode begagnas utan ett oskönt resultat, ej ens på den mest fulländade figur. Däremot kunna många slag af lif med skärp, bluslif och draperade lif med fördel användas. En af » Healthy and A r - tistic Dress Union ' s » uppgifter är därför att genom sina » Associates » visa, att det går för sig. Föreningen lägger dessutom stor vikt på, att alla kläda sig, så som bäst passar dem, och med så mycken omvexling som möjligt sinsemellan, anslutande sig till existerande mode. Men det var om ett särdeles intressant samkväm, hållet för några dagar sedan, jag egentligen ville tala, och där denna förenings syfte utvecklades af tvänne af Englands förnämsta talarinnor. Det var den för Iduns läsarinnor och för alla svenskor välkända fru Bergman-Österberg, som gästvänligt öppnat sitt vackra hem jämte den stora gymnastiksalen i » Physical Training College » att mottaga ett par hundratal gäster till en » Conversarzione för att diskutera hygienisk och artistisk klädedräkt ». Efter intagna förfriskningar samlades man i den med färgrika draperier, mattor, växter och blommor dekorerade gymnastiksalen. M:rs Bryant — Doctor of Sience — presiderade och utvecklade i längre föredrag föreningens syftemål, att verka genom möten, skrifter, modeller m. m. för en fullt hygienisk och på samma gång konstnärligt vacker klädedräkt. » Vissa klädningar kunna vara vackra, » sade hon, » men endast lämpliga för att sitta och taga sig bra ut i; men först då dräkten på intet vis hindrar alla fria rörelser, kan den anses som fullt konstnärligt vacker, och är då också mest hygienisk. » Hennes tal var fullt af praktiska antydningar jämte skämtsamma anspeglingar.
Nu vill man genom Civillag, eller Kongl. Maj:ts sanktion, ändra grundlagens mening och hädanefter med orden Rikets Ständers Bank endast förstå dess ena del, Vexelbanken, men gifva den andra delen, Lånebanken, namn af Sveriges Bank. Den hittills så kallade Rikets Ständers Bank skall hädanefter röra sig endast såsom Vexelbank med den ena, mindre delen af sina samlade kapitaler, med statspapper, silfver och silfversedlar; men den nya Svenska Banken skall med den andra, större delen af samma kapitaler bedrifva lånerörelse och utgifva kreditsedlar; för den ena delen af det fordna hela skola Hikets Ständer allena lagstifta och för den andra delen Konung och Ständer gemensamt. Men hvarföre föreslås dessa, enligt min åsigt, grundlagsvidriga åtgärder? Jo, man vill upphäfva den åt Rikets Ständers Banks sedlar gifne, underbart så kallade, tvångskursen, det är tvånget för landets innebyggare att vid liqvider emottaga sedlar, som enligt grundlagen skola af Banken ovi Ikorligt \ id anfordran med silfver inlösas efter deras verkliga värde, man vill bättre, ändamålsenligare och säkrare, ordna nuvarande Riksbankens affärsverksamhet, depositionsoch lånerörelse, man vill undanrödja Rikets Ständers grundlagsenliga, men vådliga rätt att allena stifta lagar för hela nuvarande Banken och dess rörelse. Dessa önskningar, om de än vore aldrig så önskvärda, kunna dock, efter mitt förmenande, icke tillfullo och med någon säkerhet vinnas med nu föreslagne, på ny tolkning af 72 § i 1 egeringsformen grundade, fördelning af Riksbanken till 2:ne Bank-inrättningar.
Transport 26,097:11. 2. 3:o Tillagt LifRegementets Grenadiercorps till fyllnad i dess Stat, behållningen af vissa indragne boställen, (hvilka jemte de flere, som varit till Statsverket indragne, ej ingått i den förr påräknade tillgången) hvilken behållning upptagits till 3,oo6: 42. — Dessa 3:ne tillökningar utgöra tillhopa. 29,104: 5. 2.*) *) Dessa i sednare Utlåtandet gjorda tillökningar 39,104: 5. 2. igenfinnas vid Tabellernes genoingående och jemnförande vara fördelade på följande sätt: 1) Utskottet hade förra gängen nedsatt Cavalleriets LöningsStater med . 12,870: hvilka det i sednare Utlåtandet återfått och derutöfver 6,898: ^ a 2) Tillökning på Infanteriet, nemligen; Andra LifGrenadierRegemen tet 669: 28. 8. BohusLäns 3,255: 11. 6. Calmare 3,544- ,0k De båda Skånska Regemen terne 400: ^g6g; ^ __ 3) I förra Betänkandet voro Boställs-afkastningar och räntor, förmodeligen genom misstag, upptagne högre, än vederborde 1,466: 32. — S:a 29,104: 5. 2. Den 5 October f. m. När raan nu ifrån bristen eller nedsättningen, som enligt det förra Batänkan det utgjorde 3g,096: 3a. — Afdrager de i sednare Utlåtandet tillökade 29,104: 5. 2. Sådan skulle nu bristen vara, jemfö relsevis till Kongl. Maj:ls proposition, om raan, likasom i Utskottets första Betänkande gjort löneregleringen generel för hela Indelta Armeen, så väl Cavalleriet som Infanteriet, men då Utskottet i dess sednare Utlåtande frångått denna princip, så blir ock resultatet annorlunda.
N:0 Uppgift om utlåningar ifrån åtskilliga kassor Ifrån 52 uppgifna kassor och fonder i Stockholm *) Ifrån 22 uppgifna kassor och fonder i Götheborg Vid slutet af år 1843. Emot inteckningar i fastigheter å landet. Emot inteckningar i fastigheter uti stad. Emot annan säkerhet. B:ko R:dr. 4,237,522 652,877 sk. 16 Summa *) Dessutom af förmyndare'i JuslitiaeKollegium deponerade reverser 10,420,962 5,250,081 4,890,399 * 16 ' Anm. Utlåningar ifrån Rikets Ständers Bank och Riksgälds-Kontor äro i denna uppgift ej inbegripne. Kongl. Majus Nåd. Skrifvelse, N:o 10. 4. och fonder i Slockholm och Götheborg. 85 Vid slutet af år 1847. Vid slutet af år 1852. Emot inteckningai i fastigheter å landet. Emot inteckningar i fastigheter uti stad. Emot annan säkerhet. Emot inteckningar i fastigheter å landet. Emot inteckningar i fastigheter uti stad. Emot annan säkerhet. B:ko R:dr. sk. B:ko R:dr. sk. B:ko R:dr. sk. B:ko R:dr. sk. B:ko R:dr. sk. Vid slutet af år 1843. Vid slutet af år 1852. I Stockholm 24,720,135: 32. Götheborg 1,674,057: — 26,394,192: 32. 86 Kongl. Majus Nåd. Skrifvelse, N:o 40. Sammandrag för hela Riket — Landet. J t 1832. 1842. 1847. 1850. St. Oxar . • Kor Ungboskap v . Skåne: Lundel. Tillökning emellan åren 1832 och 1842. Tillökning emellan åren 184? och 1847. Tillökning emellan åren 1847 och 1850. Skrifvelse, N:o 10.
De öfriga omkostnaderna för fångvården, som ej i denna summa inbegripas, skulle deremot, utom det vanliga reservationsanslaget för vård och underhåll af länsoch kronohäkten, fortfarande upptagas såsom förslagsanslag; och Kongl. Maj:t, som, med afseende å de nästförflutna fem årens erfarenhet om beloppet af statens utgifter för fångvården, funnit den under nuvarande statsregleringsperiod dertill anslagna summa böra kunna med omkring 50,000 R:dr nedsättas, föreslår förty Rikets Ständer att, med bifall till förenämnda förslag till aflöningsstat, anslaget för fångars vård och underhåll måtte, med iakttagande af förslagsanslagets jemnande till siffran, sålunda bestämmas och fördelas: a) bestämdt anslag Rtdr 182,877: 50. b) förslagsanslag 1,120,000: — hvartill komme: vård och underhåll af länsoch kronohäkten; reservationsanslag 13,500: — Härtill lägger Kongl. Maj:t den erinran, att om än, på sätt nu blifvit föreslaget, en del af tjenstebefattningasrne vid fångvården kommer att å ordinarie stat uppföras, likväl såväl Generaldirektörs-embetet sorn, med undantag af öfriga embeten och tjenster inom Fångvårdsstyrelsen, alla andra af ifrågavarande befattningar äro af den beskaffenhet, att endast konstitutorial men icke fullmakt å dem synes böra utfärdas;. och göres härförutan förbehåll derom, att Kongl. Maj:t må ega att af förslagsanslaget anvisa erforderliga mede! dels till lämpliga arfvoden åt de vikarier, som, i 46 Kongl. Maj:ts Nåd.
Han anser nemligen, att till Utsk. valda ledamöter böra fä afsäga sig denna befattning ej allenast, såsom nu är stadgadt, i första plenum efter vallistans öppnande, utan äfven sedan 4 månader gått förbi, räknade från den dag, då Konungen afgifvit sin nådiga prop. om Statsverkets tillstånd och behof, d. v. s. just vid den tid, då riksdagsarbetena äro i full gång. Då skulle, genom en så - i6S Den i5 April f. m. dan ändring, i Utskm inkomma ledamöter, tilläfventyrs ledda af helt andra åsigter än de, som derstädes förut gjort sig gällande, och återremisserna komma att behandlas af andra personer än dem, som afgifvit de första betänkandena; kort sagdt, en helt ny personal kunde sålunda komma att hildas i Utskm. Det skäl, som Hr Bråkenhjelm här anfört för en sådan förändring, har jag svårt att erkänna såsom skäl. Han uppger nemi., att hvar och en riksdagsman har skälig anledning att tro, det riksdagen skall slutas inom den i grundlagen omförmälda tid af 4 månader. Jag skulle tro, att efter den erfarenhet, som alla vära riksdagar efter år 1809 lemnat, de måste vara få, som tro, att riksdagen på 4 månader kan slutas, så länge det nu var. representationssättet fortfar. Jag tillstyrker derföre afslag å motionen och anhåller, att dessa mina anmärkningar må få åtfölja remissen. Remitterades till Ridd.-Utskottet. Föredrogs å nyo Hr Bråkenhjelms, Pehr Reinh., d. 10 dennes e. m. på bordet lagda motion med förslag till ändring af Ridd.Ordn. 1 §. rör:de R. o. Ad:s representation. Gr. Cronhjelm, Otto Aug.: Till en del är den discussion, som jag förmodar skola uppkomma öfver detta ämne, redan förd, då fråga förevar om intagande af R. o. Ad:s representationssätt i grundlagen.
Banco. Sln^JnS s^r*ta Ink°mst-titul består i arrende för Donations-iord 1 Zwivrl/ j °CIi. deSS sl°rsta Utgifts-titul i aflöning till Magistraten med underlydande Tjenstemän och Betjente ,940 Rrdr, - det är således, Don a tdo n s-i ortfen ^ f.taden’ utan säsora sig bör, Staten hvilken skänkt Donat j > s°m förnämligast aflönar och bekostar Stadens Styrelse. Stadens hopträngd, sjiiarna BranUder till mä|fga, i — 4? — andra städer okända besvär och utgifter, bestående i underhåll och upprensning af de här för vattnets afledning och fria lopp anlagde Canaler och Vattenreservoirer, hvilka åter, för communicalionen imellan Stadens skilda delar, fordrat flera brobyggnader, utom det Wetterns våldsamma vågor under täta nordanvindar ofta sönderbryta och bortskölja bryggor Och sjöbodar, samt blottställa sjelfva husen för vattnets åverkan. Stadens Fattigförsörjning kostar årligen mellan 16 å 1700 R; Ir Bro och dess Fattigcassa hade den t sisllidne Maji en behållning af 5,o4i Rrdr 47 sk11 r:st Banco. Eli enda from stiftelse förefinnes, bestående uti en afBorgerskapet genom frivilliga gåfvor och enskildta bidrag bildad fond af omkring 3,000 Rrdr, deraf ålderstegne och af sig komne Borgare och deras Enkor njuta understöd. Från den härvarande Frimurare-Loge utgår ock årligen något bidrag till de fattiges hjelp. Uti Staden är ock en serskild Communitet, nemligen Slottsförsamlingen.
Emedlertid och jemte det protester blifvit, å Kongl. Maj:ts höga vägnar, vederbörligen anmälda till förekommande af allt missbruk med ifrågavarande hufvud-förbindelser, hafva, jemlikt Riksgälds-Contoiret tillställda bevis, de infriade partial-obligationerne blifvit å hufvud-förbindelserna afskrifna, med undantag af 1,098 st. sådana, före år 1812, inlösta obligationer, för hvilka några afskrifnings-bevis icke blifvit företedda; varande dessa sistnämnde obligationer alltsedan 1828 deponerade i Rikets Ständers Bank. Beträffande åter den för lifräntelånet utgifna hufvud-förbindelse, jemte dertill hörande handlingar, så hafva dessa handlingar från början varit förvarade hos det Bankörshus, som besörjde lånets upptagande och utfärdade de så kallade lifränte-constitutionerne. Men efter samma Bankörshus inträffade obestånd, Jaar berörde förbindelse kommit att aflemnas till en Domstol i Haag, hvdrifn^i dpCx år 1*16 utsedda Liqvidations-Comité densamma återfordrat samt dereftfri’ lofvat att förbindelsen, genast efter dess utbekommande, till Kongl. Maj återställa. I afseende på de utelöpande partial-obY/^tionerne för Brabantska lånen, hvilka låns år 1815 återstående belopp, med inbtiäWande af den, enligt 1812 års Riksdagsbeslut, afskrifna andel, utgjorde 7,359,000 Gulden, Thar ILongl.Maj:*, uti Dess, under den 23 December 1817, till Rikets Ständers dåvarande Statsutskott aflåtna Nådiga Skrifvelse, förklarat, att dessa till ett antal af 256 st. då uppgående obligationer genast vid uppvisandet inlösas.
Då drog den samme mannen in uti de Hetheers land, och byggde en stad, och kallade honom Lus. Den heter ännu i dag så. Och Manasse fördref icke BethSean med dess döttrar; icke heller Thaanach med dess döttrar, och icke heller de inbyggare i Dor med dess döttrar, ej heller de inbyggare i Jibleam med dess döttrar, ej heller de inbyggare i Megiddo med dess döttrar; och de Cananeer begynte till att bo i de samma landena. Men då Israel kom till magt, gjorde han de Cananeer skattpligtiga, och fördref dem icke. Sammalunda fördref icke heller Ephraim de Cananeer, som bodde i Gaser; utan de Cananeer bodde ibland dem i Gaser. Sebulon fördref icke heller dem som bodde i Kitron och Nahalol; utan de Cananeer bodde ibland dem, och voro skattpligtige. Asser fördref icke dem som bodde i Acco; icke heller dem som bodde i Zidon, i Ahlab, i Achsib, i Helbah, i Aphik och i Rehob; Utan de Asseriter bodde ibland de Cananeer, som i landena bodde; ty de fördrefvo dem icke. Napthali fördref icke dem som bodde i BethSemes, ej heller i BethAnath; utan bodde ibland de Cananeer, som i landena bodde; men de i BethSemes och i BethAnath vordo skattpligtige. Men de Amoreer trängde Dans barn in på bergena, och stadde dem icke till, att de kommo neder i dalarna. Och de Amoreer begynte bo på de bergena Heres i Ajalon och Saalbim; dock vardt Josephs hus hand dem för svår, så att de vordo skattpligtige. Och de Amoreers gränsa var der man uppgår till Akrabbim, och ifrå klippone, och ifrå höjdene. Och kom en Herrans Ängel upp ifrå Gilgal till Bochim, och sade: Jag förde eder utur Egypten, och lät eder komma in uti det land, som jag edra fäder svorit hade, och sade: Jag skall icke göra mitt förbund med eder ogildt i evig tid;
Banco-räkenskaperne måtte blifva alltför vidlyftiga; att panten helst måtte belånas till sitt nettovärde, för att sedermera hemfalla utan vidare omgång, på sätt i äldre Författningar är föreskrifvet; och att, i annat fall, panten torde böra lagligen uppbjudas före försäljningen. Utskottet får härå svara: att sjelfva Auctions-Protocollet blefve den enda beliöfliga specification till rättelse vid framtida lyftande af Öfverskotts-medlen, för hvilka fordrades blott ett enda Conto i Banco^Böckerna; att root insättning å VexelBanco-Räkning af dylika Öfverskott möter det hinder, att en mängd Lån finnas, för hvilka ingen Gäldenär är känd, ulan blott en eller annan uppgifven bokstaf utförd i Pant-Sedlarne ; och att, om också Pantens fulla metalliska innehåll som Lån utgåfves, återstode alltid sjelfva arbetets värde, som icke af Lån-summan kan betäckas, men stundom är för Pantens egare af betydenhet. Beträffande frågan om laga uppbud, så enär, enligt hittills gällande ordning, Banken egt rättighet behålla en förfallen pant såsom sin tillhörighet, utan att Gäldenären fått göra anspråk på något öfverskolts utbekommande, synes iptet hin - 12 Banco-Utskottets Utlåtande N.o 82. der vara för Banken att kunna tillåta en så beskaffad eftergift och mildring härutinnan, att dylika hemfallna panter blifva utbjudne till försäljning medelst anställande Auction inom Banco-Huset, utan vidare uppbud än ett kungörande i allmänna Blad, hvarigenom Gäldenären sättes i tillfälle sjelf inropa sin pant, om han så för godt finner. Sålunda har också General-AssistanceContoiret beständigt försålt, på egen Auction, sina oullösta panter af alla slag, blott eller föregångna annoncer i Tidningarne. Utskottet, som ansett de gjorda anmärkningarna ej kunna föranleda till ändring i dess gifna Förslag, rörande försäljning1 af Bankens oullösta förfallna panter, får alltså dervid ytterligare förblifva.
Jag kan icke erinra mig, att någon fordrat propos. till ovillkorligt bifall på Utskts förslag, eller att medlen skola öfverlemnas till statsverket, sorn någon talare trott kunna gifva anleda, till det missförstånd, att meningen dermed kunde vara att nedsätta skatterna eller åstadkomma lindring i bevillningen; och om ingen yrkar denna' propos., tror jag att man skulle kunna förena sig i Hr Lagerhjelms sednaste begäran, som jemväl öfverensstämmer med hvad Hr von Hartmansdorff föreslagit; ty jag anser ändamålet med medlens disposition vara bättre uttryckt, om det säges, att de skola användas till allmänt nyttiga företag och andra allmänna behof, emedan Flsk. då icke är bundet i sin pröfning. Hr von Hartmansdorff: Jag vill blott förklara, det jag instämmer med Hr Lagerhjelm uti den propos. han begärt, emedan jag icke tror mig kunna gå längre. Den ar affaltad i sådana ordalag, att den lemnar tillfälle att använda medlen, dels till statsbehof, dels till allmänna företag, och dels till utdelning på länen; hvarigenom allas önskningar kunna i sinom tid tillfredsställas. Jag anhåller derföre alt denua propos. måtte blifva motsatsen till Utsk:s förslag under litt. b). Frih. Cederström: Jag nödgas yrka propos. på litt. b) i Utsk:s förslag, icke derföre att jag vill bifalla, utan emedan jag vill afstå detsamma; men jag anser nödigt, atl det blir formligen af R. o. Ad. afslaget, innan R. o. Ad. bestämmer grunden för medlens användande. Hr von Hartmansdorff: Jag har ingenting emot alt denna punkt afslås, likväl med förbehåll att det icke må vara R. o. Ad. betaget att sedermera använda en del af dessa medel för statsbehof. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt Frih.
•—- Vi hafva nogsamt insett vigten af dessa, 'jemte öfriga skäl, som föranlåtit Kongl. Maj:t, att i nåder bevilja Assessoren Arosenia us rättighet till successif inbetalning af förenämnde lån; och vi äro fullkomligen Öfvertygade, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga beslut både varit påkalladt af omtankan för en nyttig slöjds befrämjande och instämt med Manufactur-Discont-Fondens sanna förmån: men då vi ansett det vara enligt med de af Revisorers Berättelse. 55 r Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit af den Julii 1818, uppgifna grunder för Manufaetur-Discont-Fondens förvaltning, alt någon ändring icke borde ega rum i terminen för återbetalning af de på viss fastsälld tid meddelade äldre förlagslån, ehvad den inträffade före eller efter den för dylika låns begagnande i allmänhet nu mera bestämda tid af sex år; hafva vi likväl trott oss böra bos Rikets Höglofl. Ständer anmäla förhållandet med detta lån, jemte de särskilda omständigheter, som föranledt till lindring i betalnings-villkoren. I följd af Kongl. Majits nådiga bref till Kongl. Commerce-Collegium af den 7 Februarii innevarande år, har ett räntefritt lån på 4ooo R:dr af Manufactur-Discont-Fonden blifvit Kongl. Vetenskaps-Akademien meddeldt, till inlösande af Svensk Botanik och Zoologie samt Ekonomisk Botanik. •—• Angående detta lån, hafva vi inhemtat, att sedan KammarRätts-Rådet och Riddaren G. J. Billberg bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att då lian icke skulle förmå fortsätta utgifvandet af Svensk Botanik och Svensk Zoologie samt Ekonomisk Botanik, dessa nyttiga Verk kunde af det Allmänna öfvertagas, med alla graverade plåtar och osålda lager, emot en summa af 8,000 R:dr Banco i ett för allt, och Kongl.