Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
6:te mom. om åläggandet af samma ansvar som cautionister å dem, hvilka såsom vittnen påtecknat namnsedel. Beredningen erindrade sig at den öfver denna fråga, redan i 670 Bilagor till protokollet den 27 Juni 1815 anledning af Herr Borgmästaren Kjellanders motion, til Utskottet afgifvit sit yttrande. 3. §. 3 mom. om tillägg deri af orden: eller fängelse efter brottets svårare beskaffenhet. Ansågs böra förfalla. Herr D :r Falk reserverade sig emot denna mening. 3. §. 9. mom. om tillägg deri af orden: och skriften confisqueras. Skulle med tilstyrkande til Utskottet öfverlemnas. 4. §. 8 morn. om införande af orden: anstötlig för den rena evangeliska läran. Likaledes. 4. §. 12 mom. om af skaff ande af stadgandet om ersättning til Bokhandlare för böcker som af styrelsen blifvit confisquerade. Beredningen ansåg detta moment böra förblifva oförändradt: allenast Herr D :r Falk gjorde emot detta beslut sin reservation. Efter väckt fråga, huruvida de i anledning af Preste Ståndets gjorda och nu uptagna anmärkningar tilstyrkta förslag, kunde til Riksens Ständer ingifvas, under tilstyrkande at genast vid denna Riksdag afgöras, ansåg beredningens pluralitet at de ej annorlunda borde behandlas än såsom förslag, hvilkas afgörande til nästa Riksdag borde upskjutas.
Brefvet den 3 Juni 1824, ännu medgifna lösningsrätten efter visst bestämdt pris utaf Kongl. Maj-.ts och Kronans tiondedel af svafvel-, vitrioloch rödfärgs-tillverkningen, antingen nedsättning af sjelfva tionde-beloppet eller fullkomlig eftergift deraf kunde bruksegarne för framtiden medgifvas, emot viss lämplig afräkning derför å Irisocknarues tjenstbarhet!’ eller blifvande ersättningen för desamma; 3:o huruvida icke, i sammanhang med förläningarnes lramtida indragning och upphörande, bruksegarne kunde och borde, efter derom till Rikets Ständer, jemlikt 77 § Regeringsformen, aflåtande nådig proposition, försäkras om fullkomligt fri dispositionsoch egande-rält till svafvelgrufvorna och det gamla kronobruket vid Dylta med tillhörande egor, likasom lill all annan deras lagligen förvärfvade egendom, så alt någon vidare stadfästelse af förut angående bruket gifna nådiga resolutioner aldrig vidare skulle behöfva ifrågakomma eller bruksegarne någonsin vara underkastade andra vilkor vid sjelfva bruksrörelsen, än de för lika beskaffad egendom i allmänhet gällande lagbestämmelser; dock sådant allt med det uttryckliga vilkor, att, i stället för köpeskillings erläggande till Kronan, såsom vid öfverlåtelsen af andra kronobruk eljest egt rum, den såmedelst vunna, för bruksinnehafvarne väsendtliga förmånen skulle, efter viss antagen lämplig grund, vid regleringen af tjenstbarheterna Kongl. Maj:t och Kronan tillgodoberäknas lill afkortning å sjelfva ersättningsbeloppet för kronolörläningarne, som komme alt indragas; samt 4:o om och till hvad belopp den sålunda jemkade och närmare bestämda ersättningen skäligen borde beräknas att utgå, i den händelse Kongl. Maj:t, efter Rikets Ständers hörande och sedan nödigt anslag dertill blifvit af dem anvisadt, skulle linna för godt alt, i stället för viss årlig afgift, med ett bestämdt, en gång för alla utgående statsanslag genast tilldela bruksegarne godtgörelse för svafvelbrukels till rörelsens upprätthållande hittills från frisocknarne anslagna föreningar.
Dessutom finnas andra tjenstemän inom discontverken, hvilka jag anser mycket betänkligare att bibehålla vid rättigheten att hafva commissioner, nemligen ombudsmännen, emedan det är på dem, som lagsökningen beror, hvarmed de efter godtfinnande kunna längre eller kortare tid fördröja, ej utan äfventyr för disconten; och så länge de bibehållas vid rättigheten att vara commissionärer, anser jag kamererarne icke böra betagas densamma. Slutligen får jag, i förlitande på att återremiss beviljas, till BancoUtsk. hemställa, om det icke skulle täckas i sina skrifvelser göra perioderna litet mindre långsträckta. I detta memor. förekommer t. ex. en period, som upptager § af andra sidan, hela 3:dje sidan och några rader på 4;de sidan. Hvar och en torde finna, att sådana periodbyggnader blifva ett slags irrgångar. BancoUtskrs memor. N:o gt återremitterades. Vid förnyad föredragning af LagUtsk:s d. 9 dennes pa bordet lagda utlåt. N:o 177 i anledn. af återremissen a TJtskrs betänk. N:o 162 öfver Hr N. W, Stråles motion om meddelande af bestämdt stadgande, huruvida särskildt ansvar skall äga rum för förnyande af förbrytelse, hvarför Dtn 16 Februari «. m. man ännu icke undergått bestraffning, m. m., Lief nämnd* utlåt, ånyo lagdt på bordet af Hrr von Stahl, Aug., och Dalman, Wilh. Fredr. Då nu ånyo föredrogs Exped.Utsk. d. 9 dennes på bordet lagda memor. N:o 21 med aflemnande af förslag till R. St. und. skrifvelse, hvari särskildt anmäles, det rättelse erfordras uti II. St:s aflåtna und. skrifvelse af d. 5 sisth Jan., biföll R. o. Ad. memor. N:o 21 samt godkände såväl den skrifvelse N:o 287, hvaruti behofvet af rättelsen anmäles, sorn den förnyade skrifvelse, hvaruti rättelsen finnes iakttagen. Ånyo föredrogs Gr.
Ständer skulle beslutas, må kunna med minsta möjliga gravation för Staten, i anseende till Hxpectance Fönerne, Tor sig gå, har Stats-Utskottet skolat tillstyrka, Bihang till Riks.St, Prat, i.de Sami, N:r 219. ut. 174^ Stats~Utskoltets Eatånkanden. att Herrar Fullmäktige erhålla föreskrift, att tills vidare, och intill nästa Riksdag, endast efter prnvisionella förordnanden låta förrätta de Tjenster, hvilka nu äro eller framdeles kunna blifva ledige, så att de fö‘r sådane Tjenster anslagne Löner, vid tjenstgöringens upphörande, ovilkorligen komma att indragas, Detta allt underställes vördsatnligen Rikets Höglo fl. Ständers granskning och oinpröfvande. Slutligen, och till upplysning om Förhål-, landet vid General-Assistance Contoiret nästledit år 1817, bifogas Öfver-Commissariernes härom till Herrar Fullmäktige afgifne Berättelse Litt. A., och får Stats-Utskottet härvid tillkännagifva, att de hos Öfver-Commissarierne hällne Protocoll till och med nästledit års slut blifvit af Utskottet granskade, och att något vid dem icke varit att erinra. Äfvensom Utskottet öfversel! samtlige Departementer och .Förvaring* - rummen vid General - Assistance* Contoiret. —- Den vid General-Assigtance-Contoiret för år 1816 afslutade Hufvud-Bok med dertill hörande verificationer har väl blifvit till Stats-Utskottet öfverl.emnad, men osäkert är ,huruvida Utskottets tid, sorn måste delas åt andra göromål af mera vigt, kan medgifva någon revision af nämnde Hufvud-Bok. Hvilket Stats-Utskottet äfven ansett sig böra hos Riket? Höglofl. Ständer Vördsatnligen anmäla. Stockholm den 4 Junii i8iä» Stafs-Utskottets Betänkanden. 174? Afskrift. Litt. A. Ödmjukt Memorial!
Som det Silfver, Banken under förlidel år i Konungariket Norrige uppköpte, på sätt af det föregående jemväl inhemtas, kostade Banken mindre än det från Hamburg indragna, låto Fullmägtige till Kongl. Norrska Regeringens Financeoch Tull-Departementet inlemna anbud å det Silfver af Kongsbergs Silfver-Verks produktion, hvilket näsllidne vår försåldes; men detta anbud, såsom varande lägre, än andra å berörde Silfver inkomna, blef icke antaget. De åtgärder Fullmägtige lill Metalliska Kassans förstärkning vidtagit, gilla Revisorerne till alla delar; oell hafva de med vexel-handeln förenade göromål och bestyr, enligt Revisorernes åsigt, fortfarande blifvit med särdeles nit och omtanka af ofvanbernälde Deputerade handhafde. Bankens Sedelstock. §• 24. Sedelstockens förändringar efter den 6 September 1845 inhemtas af nedanstående uppgift: % 21 Dukater. Behållning å Räkningen för Riksgälds-Polletternes inlösen 74,055: 15. 6. D:o å Depositoch Creditiv-Räkningarne Tillkommer, enligt föreskriften i 1845 års BankoReglementes 123 §.: Upptaget obetaldt lån i följd af upplåningen åren 1830 — 1837 125: Summa „ 40,340,094: 45. 9. Afgår, jemlikt berörde §.: Riksgälds-Kontorets Kreditiv 1,000,000: Vexlings-Förskotter till Landsorlerne . 63,520; 12. — Inlöste otydlige sedlar af äldre slaget . 8,874: 45. 4. Inlöste otydliga sedlar af nyare slaget 2,583: 16. Bankens Guldoch Silf ver-tillgång uppgick samma dag, eval verad i R:dr Banko, till 21,732,924: 34. 5.
Skulle genom Banquens öfvertagande af Discontemas Papper, nya iMillioner utgå i Rörelsen, sä kunna Fastigheterna å Landet ännu några är bära den nu varande Bevillningen; men förgäfves väntar man dess utgörande, efter grunden af synbar förmögenhet, om BancoSedeistocken skulle förblifva sådan, som den befanns den usta Januarii ig ig. 9en g Felruarlu 309 År 1813 befunnos Landt-Egendoinarhe va* ra värde 347,000,000; 1816 endast 280,000,000* Bibehälles samma grund som hittills för bestämmandet af Egendomarnes värden , nemligen de sist slutande köpen, så fäller sannolikt, i följe af de mänga executiva Auctioner, som ägt rum i Rikets mäst åkerbrukande Provincer, Jordens värde till 22o,coo,ooo; och hvilken skillnad i jordvärde , äfvensom i Bevillnings - bördan kommer icke då att äga rum emellan de Provincer , där Disconternas fall haft inflytelse pä jordvärdet, såsom Skåne, Östergöthland och Vestergötland, och de Provincer, där detta förhållande icke inträffat, såsom Vestmanland Upland och alla de Norra Provincerna. Under samma tid , sorn jordvärdet fallit från 347 till 280,000,000, har värdet af Husen i Städerne, Bergsbruket och Fabriquerne stigit från 55 till 80,000,000, ert bevis att Bevillningens utgörande efter den nu gällande Principen varit tryckande för Jordbruket. Jag föreslår, att frågan om grunderne fot Bevillningen måtte hvila intill dess att frågan* om Allmänna Finance-regleringen blifvit ut* gjord.^ Atskillige yttrade härtill deras bifall* Grefve Mörner, Carl Stellan, Uppläste föt* jandet Sedan Riksens Högioflige Ständers ÖevilU Ridd, och Ad, Prqt, lii i). 37? 310
Ja det är nästan omöjligt att mäta djupet af den afgrund, i hvilken man vill inlocka Dan 17 December f. m. oss. DesSa anmärkningar som uppstå mot Styrelsens mellankomst i sädesliandlen äro lika gällande för enskilta corporationer att dermed sig beblanda. Oberäknadt Riksolyckan deraf, att om den föreslagna åtgärden går igenom, kunna vi aldrig hoppas att någonsin se vårt penningeväsende ordnadt, så mycket mindre, som hvarken en Regering eller en lagstiftande corps, den må vara så vis som hälst, på förhand kan bestämma gränsen af en åtgärd, som uteslutande beror, på oräkneliga omständigheter, hvilka ingen magt i verlden är gifvet att förutse. Ja, ehuru berömvärd deras afsigt är, som ifra för den föreslagna åtgärden, så, ifrån hvad håll man än betraktar den, är den enligt min åsigt oantaglig. Af hvad jag haft den äran anföra, har jag funnit mer än tillräckliga skäl, att be de Herrar, som yrka på en ny magasinsinrättning, att i lugn afvagta den tidpunkt, då Försynen täckes genom sakernas vanliga gång,-höja sädespriscn, och således låter upphöra den klagan, som nu höjer sig. Jag vet i sanning ej något annat corvectiv emot det onda, om ej att Landtrnannen rättar sina utgifter efter de år, då sädespriserna äro låga och ej, som oftast sker, efter de högsta priserna. En fördel som en klok hushållare vet alt begagna, för att Den 17 December f. m. Junina balancera den mindre goda conjuncturen. För öfrigt står det fast, alt all Regeringens ätgärd, som endast liar utseende alt behjerta en sak, (^och den föreslagna är ostridligen af denna natur) är sä mycket farligare, som om man en gäng släpt efter, man skall se sig tvungen, dä åtgärden befinnes otillräcklig, att än vidare utsträcka den. Det i England följda prohibitivsystemet i anseende till säclcsh amilen bevittnar bäst denna sats.
Att detta hr jemförelsevis högt räknadt för de smalare banorna, visar sig deraf, att vid banan JVs 5, som är lika Söderhamns och Hudiksvalls jernvägar, c:a 46 procent af bruttoinkomsten skulle afgå till trafikoch underhålls-kostnader, då vid nämnde banor alla utgifterna, äfven inbegripna lastning och lossning under ogynnsammare stigningar och andra omständigheter, i verkligheten endast uppgår till omkring 40 procent af inkomsterna. Bör till Stals-UtskoUcls Memorial, 1862—1863, M 77. Litt. h. N:o 3. Approximativ beräkning öfver anläggningskostnaden för 1 mil jernväg, utförd efter samina profil som Tab. 1, i ordinär terräng med olika spårvidder och byggnadssätt. Kub-famnen jordarbete beräknad till 5 R:dr, rälerna till 6 R:dr per centner, tunnlandet jord till i medeltal 500 R:dr. Två ändstationer äro i beräkningen intagna. Ballasten 1,5 fot djup. R:dr 87,400 72,000 G. H Reserv-delar till rörliga materielen, samt lokomotivstall, reparations-verkstad och förråd Hägnader, vägomläggningar, teiegrafstations-byggnader, vattenafledninger m. m., som är oberoende af 50,000 48,000 48,000 45,000 42,000 44,000 40,000 38,000 i I. spårvidd och byggnadssätt
Följaktligen har den nya utstakningen afsett att vinna den rakaste och fördelaktigaste lokalen emellan båda ändpunkterna, och dervid passerat nära förbi Wingåkers kyrka, Halsberg och Porla, hvilka hufvudpunkter äfven vid förra undersökningen berördes. Upprättade planer och profiler utvisa särdeles gynnsamma lutningsoch krökningsförhållanden utefter hela linien, hvars längd emellan Katrineholm och Töreboda utgör 13 mil 4100 fot, med en anläggningskostnad af 9,096,889 R:dr R:mt. Efter den förkortning, som vunnits genom den förändrade rigtningen öfver Tiveden, utgör Vestra stambanans hela längd emellan Stockholm och Göteborg 42 mil 29300 fot, i stället för 43 mil 18000 fot enligt den äldre utstakningen. Jemte det, att Vestra stambanan, i den rigtning här blifvit föreslagen, är den kortaste väg, som, med iakttagande af de för rikets stambanor nådigt fastställda grunder i afseende på lutningsoch krökningsförhållanden, kunnat utstakas emellan de bestämda ändpunkterna, är den också den hufvudbana, som på kortaste tid och för minsta kostnad kan fullbordas, sedan de svåraste och dyraste arbetena med detta års utgång äro undangjorda. Såsom af de statistiska kartorna tydligen inses, genomgår och berör den tillika de fruktbaraste och folkrikaste trakterna emellan Katrineholm och Göta kanal, utan att, såsom längre ned visas, lemna åsido någon vigtigare punkt. Denna bandel utgör visserligen blott den mellersta länken af en öfver 40 mil lång jernväg emellan tvänne, vid särskilda hafskuster belägna större städer, som idka nästan samma handel och industri samt båda äro importoch export-orter för hvar sin del af det mellanliggande landet, och skulle således möjligen kunna antagas blifva i saknad af annan betydligare trafik än transitorörelsen, hufvudsakligen af passagerare emellan de båda städerna, emedan det är ett kändt förhållande, att den största rö - 61 reisen på en sådan bana alltid uppkommer invid så beskaffade ändpunkter.
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en af Prosten Gahne väckt motion, att en Sjö-officer måtte anställas tili biträde vid fortsättningen af aflidne Amiral af Klints Sjö-Chartas-Verk. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs å nyo Stats-Utskottets memorial, N:o 61, med uppgift å de, vid innevarande ltiksdag, för tillfälliga stats-utgifter disponibla tillgångar. Ståndet beslöt memorialets läggande till handlingarne, med förklarande, att Stats-Utskottet är oförhindradt af den uppgjorda, men af Ståndet icke pröfvade calculen att meddela yttrande öfver de i memorialet upptagna, ännu oafgjorda, anslagsfrågor, dock så, att Statselier Riksgäldsverken, i och för dessa, icke inledas i skuldsättning. S. D. Föredrogs å nyo Banco-Utskottets utlåtande, N:o 23, i anledning af de inom samtliga Riks-Stånden framställda anmärkningar vid Utskottets, under Affi 15, afgifna betänkande, med förslag lill ett förändradt myntsystem. Ilar vid förekommo ncdannämndc i utlåtandet, N:o 23, intagna framställningar; l:o, om införande af ett ordnadt och bestämdt myntsystem: 348 Prot.-Utdrag, den 23 November 1844' 2.0, tillstyrkandet, att frågan örn decimal-systemels antagande i Rikets myntoch penningeförhållanden måste få förfalla: Bifölls; 3:o, tillstyrkandet, att nuvarande Riksdaler Silfver-specie, må, under den i myntbestämnings-lagen förekommande benämning af Riksdaler silfver; fortfarande bibehållas: Bifölls; 4:o, förslag, att räkne-enheten må bestämmas till ett värde, sorn motsvarar En Riksdaler Riksgälds; Bifölls; 5:o, hemställan, att den nya räkne-enheten må benämnas endast Riksdaler.
lån 250,000 — 200,000 — kreditiv 20,400 — 204,600 — ( 675,000 d:o i Skellefteå 27,700 — 23,100 — 50,800 ! d:o i Sundsvall 500,000 — kreditiv 181,750 — 68,250 — 1 750,000 ) d:o i Uddevalla 300,000 — kreditiv 56,500 — 93,500 — i 450,000 ) d:o i Westerbottens län lån 375,000 — kreditiv 49,200 — 138,300 — i 562,500 ) d:o i Wisby 80,000 — i Orebro län kreditiv 11,200 — 28,800 — j 120,000 i d:o 260,000 — i Ostersund kreditiv 68,000 — 62,000 — ( 390,000 \ d:o ... lån 200,000 — kreditiv 32,415 — 67,585 — j 300,000 Kreditiv till Kongl. — Lån mot pant af fast egendom på landet 6,604,836 33 J 177,820 59 J 7,785,000 — D:o d:o i städerna 1,002,343 08 Transport 16,985,199 02 4,819,800 98 21,805,000 Laneoch Kreditivrörelsen. — 30 — Utestående. Oanvändt. Förlag. Depositsamt uppoch afskrifningsmedel. Diskonterade vexlar Diskonterade vexlar Diskonterade vexlar
Det var denna sist nämda förening, som utsändt inbjudning till N o r d i s k Akindesagsmflde att hållas 14 16 juli 1888. Programmet upptog såsom öfverläggningsämiien: qtiinrzccns rösfvätf, .fredsfrågan I93 och, zlllzte~.iietsf,.ngan, samundeniisning och dc qvinliga ndjetcr m e s Stullni ?Lg. Såsom deltagare i mötet hade anmält sig omkring 700 personer och n i h g a af dessa vor0 samlade vid det förbewdande möte, livilket fredagsafton egde rum. Dervid helsades först gästerna välkomna af fru Johanne 1Meyer och flera tal höllos, bland hvilka bör nämnas ett af Kand. H. Trier. Han talade om de studerande qvinnornas förhållande till universitetet och studentlifvet, framhöll ' att d e i m betydelse derstiides icke låg uti det större antal urbetskmfter, hrilka genom dem bei-eddes f ö i - murknaden, u t a n deri, att dessa n rbetski * aj ?Pr T O T O a.f e n ng och egendomlig nattc r. Uniwi-sitetslijk ?t bo? Dessa tankar och förhoppningar uttalades sedan allt som oftast under mötet i växlande ord och form. Under aftonens lopp stiftades bekantskaper, och redan här märktes livad som sedan bekräftade sig, att Norge och Finland vor0 vid mötet mycket väl representerade, samt att svenskarnes antal vid mötet visserligen var ganska stort, men att högst få af för yvinnofrsgan representativa personer funnos tillstädes. På lördagen började det egentliga mötet. Att här lemna referat öfver föredrag och diskussioner är ej min mening. Jag vill blott söka helt kortfattadt något redogöra derför. Förmiddagen upptogs af inledande föredrag till d a fem öfverläggningsämnena och hvarje af dessa föredrag lemnade en redogörelse för frågans ståndpunkt inom hvartdera af de nordiska länderna.
Behofvet af ökade landväga kommunikationsmedel är en produkt af en mängd faktorer, bland hvilka befolkningstätheten i allmänhet ej förtjenar ett uteslutande eller öfvervägande afseende, då graden af landets alstringsförrnåga, beskaffenheten af dess alster, vilkoren för dessas tillgodogörande, de af naturförhållanden eller andra orsaker utstakade trafikliniernas rigtning, möjligheten att begagna vattenoch vintervägar m. m. härvid jemväl måste utöfva en stor inflytelse. Af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i de nordligaste länen är ock detta behof framhållet såsom trängande, och en blick på tabellen Litt. T ger deråt fullt stöd, helst när derjemte blifvit upplyst, dels huru en mängd oundgängliga förbrukningsartiklar för irmevånarne i vissa delar af norra Sverige fördyras genom vägarnes otillräcklighet, dels huruledes lättade kommunikationer skulle sporra till en betydligt ökad produktion. Då den proportion i afseende på det befintliga vägnätets täthet, som af tabellen utvisas, är produkten af de ofvan antydde och många andra faktorer, och då t. ex. Kronobergs län med sin brist på vattenvägar under århundradens lopp skaffat sig den relativt längsta sträckan landsvägar, så torde väl ock för framtiden Talf. Litt. T. Allmänna vägar i förhållande till areal och folkmängdstäthet. 1. 2. 1. 2. Län. Längd i mil af allmän väg å hvarje qvadratin il fastland. Längd i mil af allmän väg å hvarje 1000-tal innevånare å qvadratmilen. Län. Kostnader för dessa. Vägpenningar. Grindar. 59 denna brist, der den jemväl i andra län äger rum, företrädesvis komma att blifva driffjädern till ersättnings vinnande genom landväga kommunikationer. Den sträcka af tillsammans 77'8<j mil nya vägar, som under qvinqvenniet uppgifvits fulländad och afsynad, i förening med 121*85 mil omlagda eller betydligt förbättrade äldre vägar, vittnar ock om ett rastlöst fortgående till dessa kommunikationers vidgande och vidmakthållande. I detta hänseende framstår Christianstads 0 ° län med det högsta talet eller 34*35 mil omlagde och betydligt förbättrade vägar.
Vidkommande de af Revisorerne, till stöd för deras omdöme, att en bättre hushållning borde kunna lillvägabringas med Nya Passevolance - — 92 — Fonden, anförda exempel af för drygt beräknade kostnader, som uti åtskilliga Regementets räkningar blifvit upptagne, dels för Skrif-malerialier och Bokbindare-arbeten och dels för Extra förplägning och verkställde resor, så och då Revisorerne dervid tillika upplyst, att å de sålunda förekomne anmärkningsvärde omständigheter, uppmärksamhet redan blifvit fästad af Kammar-Rättens Öfver-Revisions-Departement, dit Regementernes verificerade Möteskostnads-räkningar directe ingå, samt i öfrigt Collegium, i anledning af likartade uti 1835 års Slals-RevisionsBerättelse gjorda erinringar, redan uti afgifvet underdånigt utlåtande af den 12 April 1836 fullständigt ådagalagt, att alla de åtgärder, som ifrån Collegii sida kunnat påkallas, blifvit vidtagne till beredande af dea största möjliga hushållning med Passevolance-medlen inom Regemenlerne och Corpserne, linner Collegium något annat nu icke vara i ämnet alt andraga, än alt, i fråga om sparsamhets iakttagande vid utdelning af extra förplägnings-bränvin under Regementernes möten, ytterligare föreskrifter genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 27 Juli i836, deraf bestyrkt afskrift härvid i underdånighet bifogas, blifvit meddelade samtliga Regementsoch Corps-Chefer vid den Indelta Armeen.
Då StatsUtsk. i sitt betänk, icke med ett ord vidrörer, huruvida Utsk. anser, att frågan om Nummer-lotteriets indragning bär af Konung och Ständer gemensamt eller af R. St. allena beslutas och afgöras; så anser jag mig icke skyldig att besvara de talare, som uteslutande fästat sig vid denna sak. Hr Harmens har i sin reservation gjort en fullständig berättelse om en inom Utsk. afhandlad princip-fråga, som slutades med votering för att utröna pluralitetens tanke, huruvida TJtsk. ansåg, att de urgamla eller grundskatterna, till följe af 57 §.'n Reg.Fin, kunde, i likhet med öfriga skattter, af R. St. behandlas; men sorn denna fråga förevar i Utsk. endast för att lätta afdelningarnes handläggning, och besvarande af de motioner, som röra grundskatterna men ingalunda för alt underställas R. St:s pröfning; så inser jag icke något skäl, hvarföre den nu i reservationsväg inkom - Den 8 April f. ra. '49 fnit. I min tanke Sr det obehÖfligt, åtminstone för hufvudsaken, att i reservationer från utsk;s-ledamöter upptaga frågor, hvilka icke äro föranledda af betänkm, men må hvar och en reservant häruti handla efter sin åsigt. Hvad hufvudfrågan om Nummer-lotteriets upphörande vidkommer, så synes mig de fleste talare vilja gilla helänk.; hvad åter sättet för meddelandet till K. M, beträffar, äro tankarna mycket delade. För min del anser jag, alt StalsUtsk. med yttersta grannlagenhet behandlat denna sednare fråga; ty då icke kan bestridas, att så val Styrelsen som It. St. och hvarje enskild medborgare äger rättighet att läsa grundlagen och draga slutsatser af dess ordalydelse, som j vissa fall är ganska obestämd, samt att då dervid händer, att några söka vägleda sig genom andemeningen och ordalydelsen i dess helhet, andre deremot stödja sitt omdöme på afsöndrade §§; så finner jag icke lämpligt, att R. St. på förhand bestämma hvilka af deras beslut, som anses böra underställas K. M;s nåd. sanction eller icke, emedan K.