Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lyckligtvis finnes i afseende på England ännu intet tidens tecken, som bebådar afbrutna eller ens kallnade relationer, och länder och haf sträcka sig, medlande, mellan Sverige oell vår äldste bundsförvandt: Frankrike. Vöre försvarsanstalter och anslag af nöden, för att upprätthålla de politiska åsigter, som de sista åren uttalats från Svenska cabineltet, så bekänner jag öppet min öfvertygelse, att hvarken landets folkstock eller bankens valutor skulle dertill förslå. Det fordras en särskild clav för att tyda den chiffer, sorn ena dagen visar en Svensk diplomats officiella anställande i Lisabon hos Donna Maria, innan hon ännu hunnit upptagas bland Regenterna i det Europeiska Statsförbundet, hvarvid Österns magter rynka ögonbrynen och de sällsammaste, ehuru ingalunda ovigtiga, reflexioner inflyta i Gazette de France den 5 October 1833 uti en märkvärdig uppsats om Sverige; den andra, en extra-ordinär beskickning till Petersburg, för att öka glansen af tropheerna vid aftäckandet af minnesstoden åt Finlands eröfrare, hvaraf betydelsen sannolikt ej undfallit magterna i Vester: ■— den ena dagen en Fransysk ministers afresa från Stockholm utan afskedsaudiens; den andra en Svensk ministers af hög rang ankomst till Paris, utan att hofvet i Tuillerierna funnit mödan värdt att ännu låta sina diplomatiska angelägenheter här besörjas af någon annan, än en charge' d’affaires ad interim. Vederlaget för dessa förödmjukelser lär, i Ministörens tanka, förefinnas i Furst Menzikoffs ambassad till Stockholm, hvilken just i dessa dagar ägt rum. Skillnaden, mina Hrr, ar dock himmelsvid emellan förhållandena af en Rysk generalsperson i den Svenska hiffvudstaden, der intet föremål stöter hans nationalkänsla, och en Svensk generalsperson skickad till Rysslands hufvudstad, att framföra Svenska Regeringens lyckönskan vid foten af ett monument, hvars grundsten är hemtad från Pultava, och hvartill bronsen blifvit gjuten af Sveaborgs kanoner, af krigsbytet från Rathan Dessutom liknade Ryska ambassadörens närvaro snarare ett triumphtåg, än en beskickning.
Der stämning , genom offentligt anslag, sker ä Rättens dörr, skall ock sex månaders dag föreläggas. Om stämning i concursmål är serskildt stadgadt. I alla dessa fall der stämning fordrar längre lid, lin om lysning till Ting stadgadt är , maden svarande stämmas till viss månad, och underrätte han sig sedan sjelf, å hvad dag Tinget hållas skall. 5 §. Till Rådstufvu-Rått stämmes åtta dagar för rut; utan så är, att målet ej tål uppskof och derå förr svaras kan. 'P2 §. lörsta punkten af clemia §, sadan den lyder i Kongl. Förordningen den 12 Mars 1830, ändras på följande sätt: År någon förfallolös borto, då han ropas af Rätten fram att kära eller svara, bote två daler 5 §. Denna §. varder till all kraft och verkan upphäfven. 7 §. Sista punkten i denna §: ’Är någon borto från Lagmans-syn; vare lag samma; dock må man ej der vädja mot, utan gånge dermed, som i 25 Gap. 10 §. stadgas,” upphäfves. XIII Cap. Följande tre §§. i detta Capitel ändras sålunda: Lag-Utskottets Betänkande, 1V 0 56. 2 §. Jäfvar någon Domaren obeskedliga; bote i Under-Rätt Tjugu daler , i Hoj-Rätt Femtio daler. 3 §. Prof vas jäf lagligt emot Häradshöfding , eller Borgmästare i den stad, eler ej iner än en Borgmästare är, och RådstufvuRätten utom honom ej finnes domför; förordna Hof-Rätten en annan i hans ställe, på kärandens begäran och kostnad, och stadne elen kostnad sedan ä den, som saken tappar. 4 §. Jäf vas någor i Härads-Nämnd; sätte Häradshöfding, om det tarfvaSj annan ilians stad, så länge det mål slites. Jäf vas Rådman; nämne Rådstufvu-Rätten den i hans ställe sitta må , der Rätten ej annars domför är. Är Rådstufvu-Rcitten aller jäfvad; föror elne derom Hof -Rätten.
ylle, från 90 öre paret. från kr. från kr. från kr. I: — paret. D u n k u d d a r. Afpassade Bomullsklädningai? ä lO meter från kronor 4: 50. -A a r. l o. O pr par. Order frän landsorten torde fortast möjligt insändas för att i Ud kunna expedieras. rab. " " ^ÉFIL K. M. LUNDBERGS Bosättningsmagasin S JUL *. BLINDE MUSIKERN AF Wladimir Korolenko. Ofversättning från ryskan af P. Tersmeden. » En utsökt fin psykologisk hiI storia. — Underbart väl skildrad. — Stilen ypperlig, mättad af poe tiska skönheter. — Ä r otvifvelak[tigt en af de båsta ryska böcker, | som öfversatts till vårt språk ». För instrumentens bestånd ansvaras. Äldre Pianos tagas i utbyte. OBS. från 65 öre, 80 Öre, I kr., 1,25, 1,50 pr hel mtr. &gt; Från d:r Leonard Benarys manuskript af Henry Harland. O B S. 5 o. till högr. pris. JBM&gt; Flyglar, Tafflar och Pianinos från J. G. M a l m s j ö. [1367] ÅÅ K Ö R S N Ä R &amp; KOMP., REGERINGSGATAN Regeringsgatan. [29IO] Ett mångårigt praktiserande i yrket på de största fabriker såväl i SVERIGE som TYSKLAND, Schweiz, Frankrike, England och Amerika garanterar ett godt arbete. 19 VESTRA Varumärke. Ett rikhaltigt lager af GoSSo. Flickkläder för alla åldrar, bättre och enklare. Kläder sys äfven, då tyg tillsläppes. HELSAN. FARAONERNAS SKATTKAMMARE af Wilhelm Walloth. Ofversättning från tyskan af d:r P. Hallström. » Stilen är på en gång flärdfri I och kraftig, intrigen är spännande! och utvecklad med sällsynt talang ». S. k. Kloka gubbens giktliniment.
Skattskyldige och större enkelhet samt säkrare controll vid landtuppbörden, i Nåder förordna, bland annat, att, från och med första Uppbördsstamman för 1829 års Kronoutskylder, den af Regements-Skrifvarne hittills bestridda uppbörd af serskilda medel, och deribland Militiae Boställs-Cassans Re* serv-Hemmans-räntor, skall af Kronofogdarne vid de vanliga Uppbördsmötena förandra Kro* no-Utskylder förrättas, och medlen under sina behöriga titlar till Landt-Ränterierneinsändas på samma gång, som den öfriga Krono.Uppbörden, samt att tills vidare de uti LandtRänterierne inflytande medel för Militiae.Boställs Cassan skola, jemte i Lands-Contoret uppgjord Redogörelse, i behörig ordning remitteras [till Kongl. Krigs-Collegium. Det härmed åsyftade ändamålet skulle utan tvifvel verksammare tillvägabringas, om medlen finge ingå till Kongl. Stats Contoref, och serskild redovisning för dem upphöra, sedan de nu mera erhålla siu egen titel i Landsboken och i Länens Special-Räkningar. Denna åtgärd, jemte Cassans öfverlemnande till Riksgälds Contoret, på sätt tillförene skett med 2tne andra Cassör, och Interessemedlens aflemnande till Kongl. Stats-Contoret skulle äfven åstadkomma besparing i förvaltningskostnaderne, enär deraf BU t.StatssamtAllm.Btsv.o.Oec.-Utsk.Ull.Ntoji• 37 blefve en följd, att serskild, granskning af Redogörelsen för Reserv-medels-Uppbörden, äf. vensom författande af Bokslut deröfver, upp-' hörde, jemte Cassaförvaltningen, som jag förmodar kunna besörjas inom RiksgäldsContoret, utan tillökning i dess nuvarande Tjenstemannapersonal.
Betänkande i anledning af Kongl. Majus Nädiga Proposition, angäende erinran till Allmänheten om hwad wid Bouppteckningar iakttagas bör, r. om Allmänna Beswarsoch Leconomie» Utskottets Betänkande» rörande upphäfwande af författningen om de sä kallade insinuations penningars erläggande af hwarje rättsökande part i KammarCollegium, 2. rörande Allm. Beswärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande, angäende nödwändigheten af nägon anstalt till »vinnande af en säker statistik kännedom om landetö närvarande ställning, r. ' »o rzg Register. rörande Allm. Beswärsoch Oeconomie-Mstottets Betänkande om Landtthandelns frigifwande, 2. — om remitz till Allmänna Beswärsoch LeconomieUt, kottet af Kongl. Maj:ts Nädiga sivar ä Riksens Ständers underdäniga strifwelse, rörande Wargeringen, 51. — om detta mäls behandlande efter 7;. §. Regerings-Formen, 74. .rörande Statsoch Bewittnings - Ut,kottens gemensamma Betänkande om anskaffande af medel till minnande af en nödig och mera allmän Läkarcwärd, gr. om biträde för Expeditions - Utstotret frän de öfrige Utskottens' Cancelliet, 94. rörande Stats-Utskottcts Memorial i anledning af Kongl. Majus Nädiga Proposition, angäende Räntebetalningen ä de Patriotiska länen m. M4 94. — angående Stats-Utskottcts Memorial, rörande dispositionen af Flyinge och Dahlby Kungsgärdar till Hof-Skattmästaren Grefwe ^rölieb, 94. — rörande Banco - Utskottets yttrande öfwer anmärkningar tvid desi Betänkande i anledning af Kongl.
Jag antydde nemi., att beviljandet af anslag till en gemensam bangård skulle medföra i släptåg den vidt beryktade, stort tillämnade, och förmodligen äfven kolossalt dyrbara Mälare-banken m. m., hvilka arbetens stora kostnader ej synas mig blifva motsvarade af den dermed åsyftade nyttan; äfvensom att StatsUtsk. syntes hafva alldeles förbisett de väsendtliga och svåra olägenheter, som deraf, efter all sannolikhet, skulle blifva en oundviklig följd. I öfverensstämmelse med denna min redan förut antydda, och nu med all tydlighet 222 Den 12 Juni e. m. hoppas jag, vördsamt uttalade åsigt, anhåller jag om afslag å denna punkt. Frih. Alströmer: Jag vill icke uptaga E. o. Ad:s tid med att ingå i hufvudfrågan, utan hemställer endast huruvida icke E. o. Ad. skulle finna lämpligt att i afs:de å denna punkt vidtaga samma åtgärd, som i afs:de å den 3:dje, nemi. att, till följd af E. o. Ad:s beslut rörande 11 :te punkten, lägga denna 5:te punkt till handlingarne. Jag tror nemi., att det ej vore välbetänkt, vare sig att afslå eiler bifalla denna punkt, utan att det vore bäst att lemna frågan öppen. Frih. Sprengtporten: Det är onekligen en ganska vigtig omständighet, att man i detta ögonblick kanhända icke kan med fullkomlig sakkännedom bedöma, huruvida en framtida sammanbindning i hufvudstaden af de båda jernvägar, som skulle komma att utgå från Stockholm, är verkställbar eller icke; men att, vid sådant förhållande, utan en noggrann pröfning afslå förslaget, hvarförutan, då E. o. Ad. förut afslagit flera bansträckningar, på grund deraf att fullständiga undersökningar saknades, jag skulle tro, att E. o. Ad. icke heller nu borde fatta ett beslut, som skulle för framtiden omöjliggöra det med så många fördelar förenade förslaget. Jag medgifver visserligen, att de olägenheter man här omtalat, kunna blifva en följd af sammanbindningsbanan; men jag skulle dock tro, att dessa olägenheter äro mindre än fördelarne.
Majit, efter vederbörande stadsmyndigheters hörande, finner skäl dertill förekomma; af Anders Gudmundsson från Hallands län, att det förbud denna § innehåller mot utskänkning af spritdrycker å landet vid vissa tillfällen, då större folksamlingar der cga rum, äfven måtte utsträckas till städerna, samt af Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län, att förbud måtte stadgas emot minuthandel med eller utskänkning af bränvin i städerna, då för marknader eller torgdagar menighet der är församlad. Till stöd härför har blifvit andraget, att någon förnuftig grund icke funnes, hvarföre det förbud att utskänka bränvin vid marknader och till större folksamlingar ledande förrättningar, som gäller för landet och der visat sig så välgörande, icke äfven borde utsträckas till städerna, dit för marknader en vida större folkmängd från landet inströmmade. Behofvet af ett sådant förbud vore ock så mycket större, som allmogen, sedan bränvinet å landet blifvit sällsyntare, lockades att förtära så mycket ymnigare deraf, då den komme till städerna. Också inträffade det numera ofta vid marknader i städerna, att mellan allmogens drängar och 14 Santmans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Be sv.- och Ekon.-Utskottets Bet. N:o 11. stadens handtverkslärlingar uppstode gräl ock slagsmål, hvilka någon gång icke slutade förr än af endera partiet någon tillsatt lifvet. Ehuru, med afseende derå att marknaderne äfven i de mindre städerna ofta pågå flere, stundom ända till 14 dagar, det icke kan vara lämpligt att helt och hållet förbjuda kränvins minutering och utskänkning vid städernas marknader, har Utskottet likväl, i betraktande af de af motionärerne anförda omständigheter, ansett nödigt att vederbörande myndighet i städerna må ega att vid tillfällen, då utskänkning af spritdrycker sannolikt skulle föranleda till svårare oordningar, densamma inställa; hvarföre ett stadgande i sådan syftning blifvit i 26 § 2 mom. af bilagde förslag införd t; hvilket torde godkännas.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 187, i anledning af väckt motion om knngörande i Tidningarne af förslag till Organist-, Klockareoch Folkskolelärare-befattningar. S. D. Föredrogs ånyo och lades lili handling arne Lag-Utskottets Memorial N:o 58, i anledning af Riks-Slåndcns skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Utlåtande N:o 48, innefattande svar på ålerremisser af Utskottets Betänkande N:o 55, i fråga om antagande af ny Konkurs-lag samt nya Lagar, angående boskillnad och urarfvagörelse. S. D. Föredrogs ånyo och lades lill handlingarne Ståls-Utskottets Memorial N;o -199, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 157. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Stals-Utskottets Memorial N:o 200, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 145, angående för ändring af sättet för markegångsprisens bestämmande. S. D. Föredrogs ånyo och biföl's Slals-Utskollets Utlåtande, N:o 201, i anledning af väckt motion, angående upphörande af den så kallade Näs kungsgårds-hjelpen. S. D. » Prot.-Utdrag den 13 Oktober 1860. 855 S. I). Ånyo föredrogs Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memoria! N:o 18, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i afseende å väckta frågor om ändringar i Kongl. Förordningen den 27 November 1857, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller destillerade spirituösa drycker. Härvid förekommo: Författniugs-förslagets § 24. Memorialet i denna del lades, med godkännande, till handlingarne. Öfriga anmälanden. Lades lill handlingarne. S. D.
Hvad vill det säga annat, än att borttaga tillåtelsen att få hålla sockenstämma samma dag den pålyses? Presten kunde ju alltid säga, att han icke haft tid meddela underrättelse 0111 sockenstämman och derföre nödgats uppskjuta densamma. Undantaget från förslaget 0111 ordinarie sockenstämmor, alt få hålla extra-ordiu. stämmor samma dag de utlystes, vore ju genom tillägget de »66 D c 11 8 Mars f. m. facto borttaget. Jag begär propos. till bifall å §:n sådan ilen är. Gr. Taube: Vi hafva blifvit uppmanade af en värd talare att hushålla med tiden, och icke sysselsätta oss med sådana småsaker, som den ifrågavarande. Jag skulle mer än gerna hörsamma denna uppmaning, 0111 jag kunde anse såsom en småsak stadganden, af hvilka icke blott individers utan äfven hela samhällets väl kati bero, och må det derföre förlåtas mig, om jag ännu några ögonblick tager Ståndets uppmärksamhet i anspråk, för alt besvara några framställda anmärkntr. Man har beklagat att .mina nu gjorda erinringar icke blifvit gjorda då betänk, förra gången här föredrogs. Olyckligtvis hade jag då icke tillfälle att öfvervara discussionen derom; men jag är lycklig nog, att i Utsklns eget betänk., nemi. uti motiverna till lagförslaget, finna, att åtminstone några och just de hufyudsakligaste af mina nu gjorda anmärkntr redan då blifvit framställda. Höride 4 §;n säga nemi. Utskin: ”[ anledh. af anmärkn. att under denna § borde intagas stadgandet i 28 §:n, och att den skiljaktiga lydelsen af dessa båda §§ i afseende på ställen för sammanträden borde rättas lill likhet, få Utskin erinra alt §§:ne handla 0111 olika ämnen, nemi. den ena om sockenstämma, och den andra om sockennämnd, hvilket är orsaken hvarföre stadgandena äro åtskiljda och äfven hafva olika lydelser.” Vidare säga Utskin: ”Stadgandet att sockenstämma må hållas på samma dag, som den utlyses, har ansetts kunna leda till äfventyrliga följder, oell icke vara behöfligt.
&:0 x 86 Sen 11 Maj. 5:0 Anläggande af en Landsväg ifrän Elfredahls Socken i Oster-Dalarne till Rörås Kopparverk i Norrige. 6:0 Befrielse från ufskrifnings-penningars er* läggande i Skåne och Halland. 7:0 Ett närmare bestämmande af Hjelprotarnes afgifter till Stamrotarne, samt jemkning af Planpenningarna, och 8:0 Glasoch, Porcellaines - förares samt Smi. deshandlares handelsrättighet. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm, S. D. Remitterades till Stats - Utskottet: e Herr Rådmannen And. Fredins Memorial» om tullfrihet för ett visst qvantum Vin förStock. holms Stad, hvarvid Ståndets samtelige Ledamöter förenat sig i motion om en dylik frihet för alla Rikets Städer. Herr Handelsmannen Gust. Hagermans Me* morial, om ersättning för Svenska undersåtare genom uppbringningar under kriget; jemte Herr Commerce.Rådet Santessons dervid gjorda tillägg; uti hvilket allt flere Ståndets Ledamöter instämt. Pierr Grosshandlaren Jöns Fornanders Memorial, om bidrag af Stats-Verket, till underhållande af Domkyrkan i Galtnaf. Stats* Den 11 Maj. lil Stats' och Bevillnings - Utskotten. Herr Rådmannen Carl Sjöbohms Memorial,1 om nedsättning af porto-afgifien för bref till ut. rikes orter. Banco - Utskottet. Uddevalla Stads Riksdags-Fullmägtiges, Herrar Grosshandlaren Åbergs och Rådmannen Bagges Memorial, om Banco-Lån och Stenhusbyggpader der i Staden. Lag. Utskottet. Herr Rådmannen Sjöbohms Memorial* om öfverseende af Svenska Sjö-Lagen, Herr Assessoren Carl Arosenii Memorial,1 om Fångars vård och underhåll, efter vid Under-Domstol fulländad ransakning. Herr Rådmannen G. Sundblads Memorial om Skuldsedlars till sedelhafvaren executiva kraft. Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet.
Heliga tankar! Jag bekänner mig hafva gjort ett lyckligt Byte. Eld och brand äro släckt’ och slitna; Ära, dygd och blygd i mitt unga hjerta Plantad’ i stället. Klara sköld, och du! deruti jag finner Skrifven all min lycka: du äst mig kommen Af en kär, kjert-älskelig hand; den jag skall Vyrd’ utan ända. UR BALLETTEN: PARNASSUS TRIUMPHANS. (Dansad Drottning Christina ”till ära och tjenst, uti högtförnäma Prinsars och Prinsessors, Herrars och Fruars bivist, i stora spel-salen på Stockholms slott, till en fröjdefull Nyårs ingång”, den 1 Jan. 1651). Orpheus, med luta i hand, sittande vid Eurydice i en båt, förd af Charon. Si! hvad kan en söt musik förmå! Det, som ingen kan, kan hon begå! Nu min själs-lust har jag frälst ur Plutons haft39, Medelst blott min sång och lutas ljufva kraft. Eurydice. Ack ädla ljus! o lif! jag ser en önskad hamn; Men fruktar dock, jag dör igen i Orphei famn. Charon. Ditt spel, o Orpheus! och din Kärstas söta sång Har gjort mig vägen kort, som dock är mörk och lång. Sång af Kärleken, Freden och Dygden. Efter en rasande storm, slagg, hagel och iliga hvirflar, Skiner oss solen igen; mörker och dimma gå bort. Den gullhårige Phoebus klar uppstiger i höjden, Ljuflig och uppenbar, glimmand’ i gyllene vagn. Hafvet och brusande flod sig sakta; de berghöga böljor Lägga sitt ifriga ras, bullra nu icke som förr. Örlog, omenskliga krig, rof, brand, lands-ödande, fängslan, Jemmer och ynkelighet, gräslig’ ohörliga mord, Nu äro nederlagd’; allt ondt, all fejd har en ända; Mars är i bojor satt; Fred håller örlog i band. Seger är i förbund med Fred: båda, krönta med ära; Fred hafver hämtat igen Dygd, som i elände var.
Lx krotocollo, st. 77. ^ 1 mui 8 t. Utdrag af protocollet, hället hos Högwörd. Prest-Ständer wid Urtima Riksdagen i Arebro den rz Junit 1312. S. D^§fter uppläsande af Kongl. Masts under den 2:dra i denna Manad till Herr Arke-Bistoppcn och Talmannen astätne och nu ankomne Nådiga Skrifwelft, innehällande Kongl. Majus Nådiga Besut, att tillöka Krigs,Academien pa Carlberg, med zy nya Fri-Cadekter, hwilka komma alt utgöras af Fem PresteFem Borgareoch Tjugu Bonde-Söner, och da Prest-Ständer uti högstberörde Nådiga beslut med underdänigste wöxdnad ych tacksamhet, igenkände ett förnyadt dyrbart prof af Kongl. Majus ömma och alltid waksamma Landsfaderliga wärd och omsorg för sina Undersätares sanna bästa; ansag Prest-Ständet för stn del Riksens Standder bäde af böjelse och plikt päkallas, att medelst underdäniga tacksäzelse-addretzer till Hans Kongl. Majit äfwensom till Hans Kongl. Höghet 684 Den iz Junk». Kron,Prinsen, hwilken enligt hwad Ständek har sig bekant, i denna Inrättning tagit betydlig del, tolka deras underdäniga wördnad och tacksamhet för den, na Wisa och Wälgörande författning; äfwensom att berörda underdäniga Tacksägelfe-Slddresier genom en stor Deputation, under Herr Landt-Marstalkens anförande, ma till Hans Kongl. Ma,':k och Hans Kongl. Högh.Kron-Prinsen afRiks-Stänten i under, Länighet frambäras; Uti hwilket besiut de Respective Med,Standen skulle wördsamt och manligen inbju, das alt sig med Prest-Ståndet förena. blt supra. Lx ?iotocollo, st. bl. ^Imhuist.
Om kvinnorna i östra Finland säges, att bruket fordrar, att en kvinna skall hafva flera tiotal linnen och att kvinnorna därför allmänt i en del socknar, sy nedre delen af grof säckväf, medan öfre delen göres af finare hemväfd boinulllärft - en sed, som för öfrigt förekommer afven annorstädes i landet.)) Sedan kalendern framlagt en förteckning öfver de socknar, där spanad, vafriad och sömnad utöfvas shsom liemslöjd, delvis ntöfvas eller icke utöfvas samt därjämte lämnat förteckning öfver de komniuner, som tillverka hemslöjdsalster till afsalu, redogöres för de önskningsniål rörande ' åtgärder för den kvinliga hemslöjdens höjande, hvilka uttalats till svar p % gjorda förfriigningar. De flestas önskningsrniil galla undervisning i niigon form, modeller m. in. f endast fr %n de kommuner, där af staten eller Iandtbrnkssiillskapen nndefikllna väfoch handarbetsskolor hunnit verka någon tid, uttalas önskningsm %l rörande arbetsgifvare och förmedling vid arbetsprodukternas försäljning,. Afdelningen n Jordbruket och dess bitlaringar, är af stort intresse, synnerligast på grund af den betydelse kvinnans arbete, å dessa oinrhden äger mot hvad fallet a r i de flesta trakter i Rverige. A t t kvinnan från urminnes tider deltagit i jordbruksarbetet, visas af svärdotterns klagan i Kalevala:, Foder samlade om våren, Svängde grepens skaft om vintern. l i e n uti min svärmors ghrdar Räckte man åt mig beständigt Sämsta slagan uti rian, Gröfsta bråkan uti badstm, Strandens allra tyngsta klappträd, Boskapsgårdens längsta grepe. v Finnarnas äldsta jordbrukssätt var svedjandet. J a k t och fiske var. hufvudnäringen och naturligtvis i främsta rummet om icke uteslutande männens sysselsättning. Kvinnorna däremot voro, » säger kalendern, i följd af dessa näringsförli %llanden, hänvisade mest till hemsysslor, bland hvilka då måste räknas äfven skötseln af det obetydliga jordbruket, först svederna, sedermera de fasta aikrarna. Härur
Jag nödgas taga mig friheten att i anledn. af Gr. Gyldenstolpes yttrande anmärka, att, hvad han icke anser vara lämpligt för värfvade armeen , redan länge utöfvats vid indelta regrterna. Ingen karl har vid dem blifvit permitterad, som icke medfört behörigt bevis från presterskapet i den församling, der han uppehållit sig. Gr. Gyldenstolpe: Jag skall, om så fordras, med bevis kunna styrka, att det funnits prester, som nekat att påteckna permissionspasset, då soldaten skolat återvända hem, under föregifvande, att han icke tillhörde den församlingen, utan reg:tsförsamlingen. Stadgandet härom finnes väl i tjenstgöringsreglementet; men detta reglemente lärer icke vara gällande för presterskapet. Gr. von Platen, Baltzar Julius Ernst: Det kan ingalunda vara min önskan att bestrida en återremiss af ämnet. Men på det R. o. Ad. må komma i erfarenhet deraf, all förslaget icke är så lösligen grundad!:, som några talare trott, får jag nämna, att Gr. Gyldenstolpe! och Frih. Boye tyckas begära återremiss af alldeles nfiotsatta grunder. Den ena har ansett den föreslagna tiden för soldatens resa till och från permissionsorten, beräknad efter 2 mil om dagen, vara för kort; den andra deremot, att man med detta stadgande vore föga belåten, då soldaten, som hade 20 mil till vistelseorten och tilli '-ggalade dem på en dag, derigenom kunde i g dygn kringstryka landet; men bästa beviset derför, att Utsk. icke haft så orätt i sina åsigter, är det, att Gen.Adjutanten för Armeen varit betänkt på att göra samma bestämmelse, sorn Utsk. åsyftat. livad svårigheten att af presterskapet erhålla 5 H. 17 i3o Den i5 April f. m. bevis angar, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att i förslaget står: ”presterskapet eller kronobetjeningen.” Gr. Gyldenstolpe har äfven sagt, att Utsk. gått längre, än motionären begärt.