Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfven jag anser en tydning i förevarande fall nödig, enär Utskottet, efter afräknande af det belopp, hvartill inkomsterne blifvit foreslagne, från summan af dc tillstyrkte utgifterne, yttrat, att en Statsbrist af 1,664,194‘ i. 8. uppkommer, men derjemte fästat uppmärksamheten på nödvändigheten, att till godtgörande af den utgift, som Riks* markegångens möjliga uppstigande öfver 6 R:dr per tunna kan förorsaka, för den delen af spannemålen under lönerne, hvartill saknas tillgång, beräkna denna utgift till 1 R:dr tunnan, eller sammanlagde 4o,68t R:dr, hvaraf följer, att don af StalsUtskottet calculerade Statsbrist uppgår till något 45 IL 21* 324 ®en October f. m. öfver 1,-700,000 R:dr. Lika med Herr Rosenblad tror jag dock ej, att något särskildt anslag härföre behöfves. Erfarenheten har sedan år i8a3 visat oss, att Markegångem blott ett år uppgått öfver 6 R:dr tunnan, och att dertill nödvändigt erfordras missväxtår, hvilket kunde göra ett anslag nödvändigt, fastän det derföre icke blir det för de andra åren. Jag finner Herr Rosenblads förslag fullkomligen antagligt, och anhåller om proposition till bifall derå. Herr Hjerta: Jag förenar mig med Herr Rosenblad uti dess förslag, att, såsom det skedde vid i8a3 års Riksdag, anvisa på RiksgäldsContoiret, att till visst belopp, till exempel 1 R:dr per tunna, godtgöra den utgift, som i och för Riksmarkegångsprisets möjliga uppstigande öfver 6 R:dr per tunna kan erfordras; och tror lika med Herr Tham, att det naturligaste är, att RiksgäldsContoiret, som under den låga Markegångssättningen har fördel af sin befattning med Lönings-spannemålens beräknande, äfven i de år, då markegången kan öfverstiga det belopp, hvartill den i allmänhet blifvit upptagen, måste af sina öfverskotter utgöra den högre utgiften, och att det vore orimligt beräkna den såsom någon Statsbrist.
R.ksens Ständer framhärda m. m. VpxILL vck kol »II» 8rKacken e-»i 1» ONod. r?lS> Stormägtigste Allernädigste Konung. ^ anledning af Riksens Ständers, wid sist öswcrständne Riksdag, andragnö underdäniga anhällan vnr Eders Kong! Maj:lS Nädiga sanc» tion ä den af dem föresiagne förklaring öfwer 7. Cap. 1. §. Rättegängs-Balken, alt fastän efter sökt Jntekmng och sedan Domaren uttalt dag till Gäldenärs hörande deröfwer,' denne stuve innan samma dag inträffat sökt afträde^- förmon, sädant icke mä betaga en i alla andra afseenden 'ultgilltig Iutekning den werkan, att medföra förmonsrätt, har Eders Majit genom Radig Propfitoion till Riksens Ständer nu fö - Den 11 Ottober. 83 kestagik, att, sä wäl till befordran af säker och siatgad Lagstipning, som till förekommande af inöjlige missbruk, en serskild författning mätte uifärdas t afseende pä Missa omständigheter an» gäende Iutekning ä fast Egendom. Eders Majit bär i detta ändamäl till Riksens Ständers pröfning fyra serffillda stadganden föreslagit och Riksens Ständer sä nu. sine i anledning deraf fattade beslut, Eders Majit i underdänighet öswerleMna. Det Första stadgandet: "att derest ägaren ä bwarS fasta Egendom Intekning blifwit sökt, skulle innan wedttbörande Domare öfwer In» teknlngs-ansökningen sig fluteligen Utlätit, antingen med döden afgä, fasta egendomen till annor person öfuerläta, eller till Borgenärerna all sin Egendom genom Concours afstä, mä Intekninas. ansökningen derigenom icke anses förfalla, Utan sökandens rätt, efter hwad Allwänna Lagen och denna Författning i öfrigt binder, pröfwas och bestämmas:" hafwa Riksens Sränder ansett böra säsom allmänt gällande
Följande ärenden må ej af Kommunal-fullmäktige upptagas, utan skola fortfarande i Kommunal-slämma handläggas: a) fråga om försäljning, pantförskrifning eller utbyte af någon sådan kommunen tillhörig fastighet, som antingen genom gäfva, testamente eller annat laga fång kommunen tillfallit och tili underhåll för vissa, dess gemensamma nytta afseende ändamål blifvit anslagen, äfvensom förlikning; som medför ändring uti kommunens i sådan fastighet egande rättigheter; b) påläggande af afgifter för sådana nya företag, som erfordra uttaxering för längre tid än fem år; c) upptagande af lån ställdt på längre återbetalningslid än fem är; d) justering af de i § 66 omförmälda längder; e) val till Ordförande och vice Ordförande i Kommunalstämman och Kommunal-nämnden samt lill Fullmäktige och till ledamöter i nämnden; /) val till Landstingsman äfvensom till valmän för sådana vals anställande ; samt g) val Expeditions-Ltsholleis Färsing lill underd. Skrifvelse N:o 186. 17 g') val af Elektorer för Riksdagsmannaval och val af Nämndemän, om hvilka båda val är särskildt stadgadt. § 40. Ilos Rikets Ständer har erinran blifvit gjord derom, alt det finnes kommuner, för hvilka det af de Koinmitterade föreslagna minimi-antal ledamöter i Nämnden och derpå beroende minimi-antal Fullmäktige torde vara för stort. På grund häraf och då ett mindre antal ledamöter särdeles i en verkställande myndighet, sådan som Kommunal-nämnden, långt ifrån att vara ofördelaktigt tvärtom mäste antagas bidraga lill större enhet och kialt i dess verksamhet, anse Rikets Ständer, alt talet "fern” i denna §:s lörsta punkt bör utbytas mot ”tre.” § 42. Om § 13 förändras, på sätt härofvan blifvit anfördt, blifver sednare delen af förevarande §:s lörsta moment öfverflödigt och bör utgå, så att §:n får följande lydelse: 1 afseende på vilkoren i öfrigt för valbarhet till ledamot eller suppleant äfvensom angående rättighet att uppdraget sig afsäga, gäfle hvad i §§ 13 och 14 om Ordförande i Kommunalstämma stadgadt är.
Län lönevilkor lappmarken, om Beväringsskyldighctens införande derstädes I,appska folkstammen, om åtgärder att hindra dess undergång Aterrcmiss .. T.arfiske, angående granskning af Författningarne derom Lazarettet i Stockholm, anslaget ...»•• Lazar etters underhåll, d:o .. Aterrcmiss ... BorgareSt. BorgareSt. BondeStånd. N:o §. Utsk. Mern. Lif munder in gen för Indeldta Infanteriet (se Indeldta Inf.). Ling, Professor, betalning för en Lärobok i Gymnastiken (se Gymnastik). Liqviden med f. d. Kongl. Familjen, ersättning till Banken derför (se f. d. Kongl. Lotseri-Stateris aflöning (se Bak och Lots Inrättn.). 151 å. 4/6 29. Lotsoch Båk-afgifter, deras användande (se Båk-afgifter). Sc vidare Exped. Mern. Lunds Återremiss 6 p*l -a 0 J C> ca P K "0 ca n a. S> Riks-Ståndens Beslut. c/i—, ceS n> rr C/l C/5 L.m — n p . r? p 2.2. 5. 65 T 0 <n cp r u 1 C/5 • n> cn 1 i\.o N:o Ridd. 0. A. Prestestånd. BorgarcSt. Bondestånd. Ldneanslag till en Brobyggnad öfver Tranarps å (se Bro). Lånehamllingar, om deras granskning af Banco-Styrclscn 6 — 1 8 22 27 Lånerättighet i Manufactur-Disconten för Idkare af Tvål och b. 27/7 29. Lånerörelse., Bankens, intill nästa Riksdag (se Banken). b. 23/3 29. Läroverken i Riket, anslag derför (se Clercci-Statcn) 9 ■3 * o 2 L. Läste-afgift, om sadan för Fartyg med Turkiska pass (sa Fartyg).
Utgörande gemenskap ägande frågor; N:ö 345. angide förändring i tiden såväl för uppbördsår Hi t» t Maj. stämmornas hållande, som för afgifvandet af redovisning öfver Kronans uppbörd. Likaledes upplästes till justering ett från Exped.Utsk. inkommet förslag till en § i riksd,beslutet, ang:de städernas salu-accis. Upplästes följande från K. M. till II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, ankomna nåd. skrifvelsei CARL JOHAN med Guds nåde Sveriges, Norriges, Göthes och Vendes Konung. Vå.r synnerliga ynnest och nåd. benägenhet med Gud Allsmägtig, Troman, Hr Grefve, En af Rikets Herrar, Landtmarskalk, Öfverste-ÄIarskalk hos H. M. Drottningen, General, CapitaineLieutenant vid LifdrabantCorpsen, Riddare och Commendör af Vare Orden, Ordens Öfverste Ombudsman, Riddare af Konung Carl XIHts Orden! Vi håfve i nåder låtit Oss föredragas Eder, å R 0. Ad:s vägnar till Oss aflåtna underd. skrifvelse med anmälan, att sedan R. o. Ad. vid innevar. riksdag beslutat de ändringar och tillägg uti ti, iS, 19, 22, s3 och 37 §§ af Ridd.Ordn. d. ig Dec. 1829, hvilka innefattades uti ett Eder ofvanbemälda underd. skrifvelse bilagdt redactionsförslag, så hade R. o. Ad., jemlikt 4i § Ridd.Ordn., skolat ifrågavar. beslut till Vår nåd. stadfästelse i und. öfverlemna. Vid öfvervägande häraf håfve
Begge desse ställen finnas förut försedde med Byggnader och Garnizoner, som i alla fall skola derstädes underhällas samt hafva tjenlige localer för inrättningar af sådan beskaffenhet, som de ifrågavarande; Och af det arbete, som de till Correction förviste personer kunna verkställa , synes äfven nytta snarast vara att vänta i Carlscrona och Marstrand, der Kronan äger Skepps-varf, Fästnings-verk och förråder; hvarförutan det icke bör lemnäs utan afseende, att, då dylike Inrättningar derstädes förut finnas, skulle en tillökning i antalet af personer föga besvära Innevånarne i nämnde städer; men deremot sådane anläggningar på Borgholm och uti Vadstena blifva för desse orters Inbyggare i flere hänseenden äfventyrlige och med olägenheter förknippade, i synnerhet då, för en säker bevakning af Arbets - arrestanterne, möta större svårigheter å sistnämnde bägge ställen. Utur desse skäl anse sig Utskotten böra till Rikets Höglofl. Ständers bepröfvande vördsamt hemställa, om icke, då kostnaderne af de föreslagne Inrättningar på Borgholm och i Vadstena, finnas vida öfverstiga hvad Stats-Verkets tillgångar medgifva att härtill föreslå, samt det egenteliga behofvet för närvarande af tillökte allmänna Arbetsoch Corrections-hus anstalter, synes kunna afhjelpas genom berörde mindre kostsamma utvägar, Rikets Ständer skulle finna lämpligt, att, jemte underdånig anmälan härom, 84S Stats-Utskottets Betänkanden. till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition för ifrågavarande ändamål, på sätt nödigt och nyttigast pröfvas, anslå en Summa af 30,000 R:dr årligen till nästa Riksdag, hvartill Stats-Utskottet under nu för handen varande Stats * Reglering Utsett medel. Stockholm den 16 April i8l8< N:r 177» Förstärkta Stats-Utskottets Memorial angående de dit remitterade BevillningSFrågor.
Således torde det vara för mig tillåtet att finna, att Skånska Reg:tenas förande icke allenast lill Jönköping utan förbi Jönköping ända hit till Stockolm kunde blifva af vigt; ty truppers flyttning kan äfven verkställas ganska hastigt med kommunikationsmedel, som vi redan hafva på de vattendrag, som nu ofta dertill begagnas. Vi hafva också vid Wettern en fästning, som för icke sä lång tid sedan ansågs såsom den hufvudsakligaste för Sveriges centralförsvar. Det har förefallit mig såsom det också skulle kunna vara af vigt alt på ögonblicket ifrån denna fästning fä något ned lill den Skånska folkrika slätten att användas vid försvaret af dess kuster, hvarom Hr von Troil redan förut ordat, och det stannar icke vid hvad han omförmält, nemi. kommunikationer och förskaffande af krigsfolk ifrån Jönköping, då man derifrån ömsom på ångbåtar och ömsom på jernvägar färdas ända upp till Norska gränsen eller till öfre Frykens nordliga strand. Dessutom torde snart en jernväg vara alt förvänta genom Askersund och till den jernvägsliniea, som nu är under arbete, hvilken utsträckning till alla våra stridskrafter, hvilket band alt hastigt draga dem tillsammans, och med detsamma kommunikationen öppen emellan det rika Skåne och det gamla Sverige i st. f. den väg, och de ödemarker eller fattiga, glest bebyggda trakter, som så godt som stänga det ute derifrån. Jernvägen torde komma det att alldeles glömma namnet som det burit gemensamt med Halland och Blekinge. Således för sambandet med bjertal af riket vore denne jernväg af stor vigt; men härom är intet, och i militäriskt hänseende, så ganska litet sagdt uti den Kongl, proposm. Det är mera laladt om trafikens befrämjande och det skulle kanske anses klokare att jag holle mig till detta ämne än att låta fosterlandskänslan hänföra mig till betraktelse derutöfver. Trafiken befrämjas bäst genom sammanbindande af de orter, som kunna hafva olika produkter att utbyta; rörelsen en vinterdag på vägen mellan ett slättland och en skogsbyggd, öfvertygar bäst derom. Jag frågar hvilka orter hafva mera olikartade produkter än Småland och Skåne.
Krigsmanshuskassan, Invalidhusfonden, Tross-passevolans-fonden, Förenade mötes-passevolans-fonden, Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond, Volontär-vakans-medels-fonden, Militiae—boställskassa!) och En per mille fonden, hvilkas behållning den 51 December 1838 sammanlagdt ulgjorde 3,623,960 riksdaler 38 öre riksmynt, anförtros till armée-förvaltningens vård; att krigskollegii hittills egande uppdrag att tillsätta regements-skrifvare vid regementen och corpser inom arméen hädanefter må upphöra, samt att dessa tjenstemän, uppå underdåniga förslag af vederbörande chefer eller befälhafvare, må af Kongl. Maj:t i nåder utnämnas; att regementsoch corps-chefer må sjelfva tillsätta regements-kommissarier; samt att kammarkollegium må erhålla uppdrag att öfvertaga följande för krigskollegium (eller arméeförvaltningen) »mera oegentliga bestyr, hvilkas rätta och gagnande handhafvande förutsätter en insigt i hithörande ämnen, som icke alltid eller ovilkorligen är att hos krigsförvaltningens embetsmän påräkna, nemligen: granskning af syneoch ekonomiska besigtningsinstrument öfver indelda arméens boställen utan undantag, samt meddelandet af de föreskrifter, i hvad häfd, stängsel och vård samt laga husens vidmakthållande beträffar, som deraf kunna påkallas; beviljande af besinningstid å nybyggen och uppodlingar å utmark, tillhörande de åt militien upplåtne bostadseller utarrenderade boställen; upptagande af frågor om skyldighet till rustning eller rotering samt om indelning dertill; hvilka frågor hittills af krigsoch kammar-kollegierna gemensamt pröfvats; pröfning af Konungens befallningshafvandes, dels gemensamt med regements-chef, dels efter den sistnämndes hörande, meddelade beslut rörande hushållning, fridlysning, afverkning och försäljning af boställsskogen, när sådane beslut i vederbörlig ordning varda öfverklagade; pröfning af besvär i frågor om tillåtelse att foder från boställe försälja eller »gagnelig inrättning» å boställe anlägga; samt att, då Kongl. Maj:t sådant anbefaller, afgifva underdånigt utlåtande: 44 a) rörande tvister eller andra frågor emellan ryttare och soldater å ena samt deras rusteller rotehållare å andra sidan, om de förstnämndes lön eller annan på allmänna knektekontraktet, eller dem emellan öfverenskommet laga kontrakt, grundad rättighet; och b) hvad angår tvister eller andra frågor om ryttareoch soldat-torps byggande, underhållande och skötsel samt syner derå.
Men i händelse ifrågavarande underdomstolars borttagande varder beslutadt, lärer det blifva nödvändigt att bevilja åtskilliga anslag för de einbetsmyndighelers förstärkning, som komma ali erhålla upptagande och afgörande 540 Den 28 Januari. af de utaf dessa domstolar hittills afgjord a mål. För sådant ändamål torde det blifva nödvändigt, att Lagoch SlalsUtsk:u sammanträda, för alt i ett sammanhang behandla dessa frågor, hvarvid, såsom jag hoppas, Utsk:n möjligen kunna komma alt i de Heste delar tillstyrka bifall till Frih. Stjernstedts förslag. Men det blir då jemväl angeläget, att 11. St., om de önska att. komma till något nyttigt resultat i frågan, öfverlemna åt K. M. att vidtaga de åtgärder, som för verkställandet af denna förändring kunna vara behöll ige. Jag förnyar derföre hvad jag i början af mitt anförande yttra! och begär ålerremiss af detta betänk., med förklarande, ä R. o. Ad:s sida, att Ståndet icke gillar Utsk:s förslag lill und. skrifvelse. Hr Printzenskjöld, Carl: Frih. Raab har, bland an dra skäl för sitt tillstyrkande af ålerremiss utaf LagUtsk:s ifråga var. betänk., i ändamål att få Frih. Stjernstedts reservation antagen, anfört, del. Svenska folkel Ilinge önskat den förändring, hvarom här är fråga. Jag tillåter mig att i anleda, deraf meddela del svar, att erfarenheten icke sällan visat, del icke blott Svenska folket, utan äfven Svenska folkets representanter till thronell framburit, önskningar, hvilka vid närmare skärskådande befunnits vara sådane, att de, långt ifrån alt kunna bifallas, tvertom icke under någon synpunkt kunnat antagas. R. St. hafva vid flere furegule riksdagar, lill K. M:s sanelion öfverlemnat förslag i samma syftning, sorn de förslag, som af flere motionärer1 vid denna riksdag blifvit framställde.
Påståendet, att lagen bör vara så inrättad, förutsätter nemi., att mannen säkrare och uppå ett för samhället fördelaktigare sätt förmår bibehålla förmögenheten. Härvid vill jag först observera, att det ingalunda är afgjordt, att mannen ar mera eonservativ än qvinnan; jag kan åtminstone icke medgifva det. För det andra är det, i min tanka, icke nyttigt, att egendomen accumuleras på få händer; ju mera rörlig den är, desto mera vinner friheten, och denna betraktar jag såsom ändamål. På det historiska fältet har man hört åberopas, hvad onämnda historici yttrat om allmogens uppoffringar och skälen dertill. Jag läser visserligen gerna historien; men jag skiljer då emellan de facta, som der framställas, och förfaltarnes i anledning deraf meddelade omdömen. De sednare vill jag sjelf kritiskt granska, innan jag antager dem; och jag fruktår, att om man icke ägde andra grunder för sin öfvertygelse om Svenska allmogens uppoffringar än dem, som hvila på den olika arfsrätten, skulle man icke äga mycket att af dessa uppoffringar påräkna eller hoppas. För öfrigt inskränker jag mig till förklarande, att de skäl, hvarpå jag grundar mitt tillstyrkande, att Utsk:s förslag må antagas, äro för det första, att stadgandet om olika arfsrätt emellan roan och qvinna är en exceptionslag, hvilken såsom sådan bör försvinna; och för det andra, att då den lika arfsrätten redalä äger rum för 3 Ståqd, vet jag icke, hvarföre den icke må äga rum jemväl för de öfriga båda Stånden, så vida man nemi. icke för alltid vill bibehålla och befästa denna märkvärdiga ståndsskillnad, så hinderlig för vårt samhälles förkofran. Jag kan således icke undgå att bestrida återremiss och yrka propos. till bifall af betänk. Frih. Ehrenborgh: Jag skulle icke förlänga diseussionen, om det icke vore för att upptaga 2:ne omständigheter, i afseende å hvilka jag blifvit missförstådd, dels i anseende till hvad jag här yttrat, dels beträffande ett af mig, i egenskap af embetsman, uti frågan afgifvet utlåt.
Ehuru jag med full öfvertygelse att i detta afseende blott hafva åtlydt hvad rättvisa fordrar, instämt i Utskottets gjorda förslag till förbättring i embetsoch tjenstemäns-löner, finner jag mig likväl af pligtkänsla förbunden att göra mina medRjksdagsmän uppmärksamme derpå, alt de af Utskottet föreslagne lösneförbättringar, endast utgöra en delaf de statsbidrag, som vid denna Riksdag blifvit af Regeringen uppgif - lvi Stats-Utsk. Betänkanden, N:o 124. na såsom erforderlige till fyllande af verkeliga behofvet. Kär af de i53,ooo R:dr som ansetts erforderlige för reglerandet af LandtStatens löner, endast omkring 24,000, och af de för Läroverken erforderlige 168,000 R:dr, endast 60,000 R:dr, vid denna Riksdag blifvit till R. St:rs bifall anmälte; när ej heller hela den summa blifvit till R. St:rs godkännande föreslagen, som blifvit uppgifven såsom erforderlig till reglering af militaire löner, Sr ej svårt att förutse att nästa Riksdag ytterligare omkring 3oo,ooo R:dr till löne-regleringar komma att fordras. Funnes säkerhet i afseende på myntets värde, och läge ej i denna brist på säkerhet -ett hinder för förkofringsmedlens fulla begagnande, måhända skulle den påökning i skattebörda, som de föreslagne löneregleringar förutsätta och förebåda, framdeles utan svårighet kunna utgöras. Men när man vet hvilken osäkerhet som åtföljer ett vacklande mynt, för hvilka vådor, så dess fallande som dess stigan de i värde blottställa, hvem kan med fredadt samvete vilja trygga den ena, då sådant icke kan ske utan att ytterligare blottställa den andra; utan vore så illa att rättvisan af ett lagligt mynt skulle fortfarande undanhållas oss, må då alla dela lika öde, och anser jag mig derföre böra framställa såsom vilkor för löneförbättringars beviljande, att myntets värde vid denna Riksdag varder bestämdt. / StatsTJ t s k. Utlåtande, angående Regleringen af Utgifterne under RiksStatens Första HufvudTitel.
De som vilja begagna den utvägen att vid nästa riksdag kunna förkasta förslaget, må ej förvägras att göra det; men vi hafva hört af Irenne värde talare, Hr Lagerhjelm, Frih. Boye och Gr. Horn, att de ej lära ämna att släppa betänk, fram på detta sätt, och derföre torde det vara bäst att nu genast befordra det till den behandling, som torde vara den enda rätta och lagliga. Hr Lefrdn, Joli. Pehr: Äfven jag önskar nu inskränka mig till frågan om formen eller om ärendets behandling, samfäldt eller i detalj. Jag har, alltifrån den tid jag började sjelfständigt tänka öfver vårt statsskick, städse haft den öfvertygelsen, att Sveriges representation behöfde en förändring. Jag har utvecklat denna öfvertygelse, så ofta jag dertill baft lägligt tillfälle. Jag har vid dessa tillfällen tillika bestämdt och tydligt uttryckt min sats, att Svenska ståndsideen icke borde undertryckas utan tvertom städse tje - Den 17 April f. m. na till hufvudgrund för Sveriges Rikes representation. Att förena med de lyra äldre Stånden ett femte Stånd, Ilvars behof att vara repi esenleradt har uppkommit sedan de bildades, har jag för min del ansett lämpligt. Jag har haft den öfvertygelse», att den stigande sanna bildningen skulle småningom bereda tänkesättet till välvilja för detta vigtiga ändamål, nemi. representationens ombildning.
UnDer lön fbrjtåö ali Den infomft, forn genom tjenfreti unDec loppet af året blifmit förmärftpaD. beloppet Deraf (Tall på Det fatt uppgifma#, att t>maD efter ©tat utgår, Derifrån icfe unDantagne löner, penfioner ecb arfrooDen å iDli» nifler»©taten eller af €onr»op«Saj?an, ebmaD Ditl)branDe €mbet#män voiftaö in» eller utnudet?, äfmenfom ?ing#gäftning#»peuningar ellet erfättning Derför, upp» föra# fafom orDinarie infomft, men buébpror odj märDet af fria buarum i fia» Derne, inqmartering# penningar, bonorariet för §ullmägtige i SSanfen ocf) Stid#* gälDb Den äret förut uppgått. §ör ali Den infomft, forn uppbäre# af $jenftemän, i följD af enffilta upp» Drag, utan att omeDelbart mara föranleDD af ©tat, £ppeDition#»tapa eller får» ffilD bejtämmelfe, eller i omildorlig följD af intiebafmanDe tjenflebefattning, er» lägget? ‘gern procent; Dorf meD unDantag äf branö i 27 §. ftaDgaö, unDer ru» brifen ^nfpectorer. §ör alla Scclefiaftife €mbet#» od; $jenfie*män beräfna# tapering&året från Den 1 SOlaj Det år, taperingen ffcr, till famnta tiD påföljanDe år. §. 6.
Angående yrkadt upphäfvande af Gränse Tullbevakningen emot Norrige. Statsoch Banco-Utskottens: I frågan om sättet för inlösen af f. d. Filial-Disconternes utelöpande Skuldförbindelser, StatsBancooch Oeconomie-Utskottens: Om Låneunderstöd af Säd till anläggning af Districteller Sockne-Magaziner i landet. Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens : I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande i frågan om en Statistisk Bureaus och Sockne-Sällskapers inrättande. Bevillnings-Utskottets • Med öfversigt af den Allmänna Bevillning>en. 3So Den 21 December e. m: Bevillnings Lagoch Oeconomie-Utskottens: Öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Betänkande angående en ny Författning emot Lurendrägeri och Tullförsnillning. Bevillningsoch Oeconomie-Utskottens : I anledning af återremiss å Utskottens Betänkande om införande här i Riket af Drawback eller restitution af Tull å Råämnen, då de förädlade ulföras. Banco-Utskottets: Angående vackt motion, att alla utelöpande Banco-Sedlär mätte inom viss praescriptionstfd i utbyte mot nya indragas; oell öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående förändring uti nu gällande beläuingssätt å Guld och Silfver i Banken. Lag-Utskottets: Om skydd för Taxeringsman; och i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande i fråga om behörig Domstol för upptagande af åtal emot Hof-Rätter och Gollegier med Hére Embets-Verk. Lagoch Oeconomie-Utskottens: Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Utlåtanden, angående yrkad förändring i nu gällande Brandstods-föreningar å landet; och om ändring 1 föreskrifterne rörande förvaltningen af Kyrkornes medel m. lii. Den 3i December e. m. 38i Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets: