Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsedd valman och sådan sjelfskrifven valman, som i i5 §. sägs, erhålle af Kyrkoherde behörigt uppdrag ur prötocollet, att såsom fullmagt vid Riksdagsmannavalet förete. § r7‘ Nu är Frånvarande lill valman eller suppleant vald, tillställe då honom Kyrkoherde ofördröjligen utdrag ur protocollet. § .8. Besluta flere än hälften af gällen inom ett valdistrict genom flesta rösterne å gällstämma, hvart för sig, det samtlige valberättigade inom det Dih. till R. St. Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 85. district må varda berättigade, att, utan valmäns mellankomst, omedelbarligen i Riksdagsmannaval deltaga ; underställe då sitt beslut den Länets PröfningsComile', som sammanträder året före det, då Lagtima Riksdag bållås bör. Pröfnings-Comileen inhemte genom Landshöfdingen utlåtande ifrån valdistrictets öfriga gäll och afgöra sedan målet efter omständigheterna. Dömer Pröfnings-Comite, att omedelbart Riksdagsmannaval må i districtet för framtiden ega rum, galle då ej för det district, hvad om valmän stadgas i denna lag. Till omedelbart Riksdagsmannaval må röster kunna upptagas och antecknas på en dag å så många serskilda orter, som Pröfnings-Comite förordnar; dock att rösterna så afgifvas och af den valförrättare uppsummeras, som i 20 §. sägs. Önskar valdistrict att från omedelbara Riksdagsmannaval till förra vanligheten återgå, skilje ock derom Pröfnings-Comite, såsom här är sagdt. §• t9- Om Riksdagsmannaval skall valförrättare, der så ske kan, minst en månad före valet utfärda allmän kungörelse, som uppläses samma dag i alla de valdistrictets kyrkor, der Gudstjenst då hålles. Der Gudstjenst ej hålles, gånge som i i4 §, om kungörelse till valmanna val sägs. § 20.
Öm genom åhörares tillträde vid ett Stånds sammankomster en skyndsammare publicitet gafs åt MedStåndens Protocollsutdrag, så vore ju följden deraf endast en hastigare verkställighet af hvad Grundlagen uttryckligen befaller , och kunde således ej anses stå i Strid med denMmma. 7:0, ä - Den 11 Martil. 689 7:0. Bestraffandet af maj liga oordningar, begangne af främmande åhörare vid ett Ståndt sammanträde fulle fordra en ny hgtliftning i detta Jally och en förändrad Rättegångs ordning. Häremot kan snföras hvad äfven flere värde Talare till en del yttrat, att uo och lii §. Regeringsformen i förening med 77 Riksdagsordningen innefatta ett nog tydligt stadgande, rörande beifrande och bestraffning af hvarje sådant företag, sorn på närmare eller fjärmare håll knnde anses störa ett RiksStånds öfverläggningar, eller ofreda enskild Riksdagsman. 8:0. Om hvarje af de 1296 åtter, som för det närvarande äga rätt till säte och stämma på Riddarehuset, derflädes inträday lemnar Ridder (hopet och Adelns närvarande Sessionsrtim ingen plåts öfrig får främmande åhörare, Härpå kan svaras, hvad som äfven till en del af en värd Talare blifvit anfört, att sällan flere Ledamöter af Ridderskapet och Adeln torde hafva blifvit antecknade, än sorn kunnat inrymmas på de 52 neder i RiddarhusSalen varaode Bänkar; att äfven i händelse af bifall till motionen, nödvändigt förbehåll måste göras af inskränkning till den händelse, då rummet sådant tillåter, och slutligen att, derest alla lefvande atter skulle begagna de - lfri. till Ridd. 0. Ad, Pt. 11 Band. 44 Den 11 Marini ras rätt till inträde å Riddarhuset, de nu varande platserne i allt fall äro otillräckliga, hvadan RiddarhusUtskottet torde blifva föranlåtit, att framdeles inkomma med Förslag till vinnande af ett större utrymme, vid hvilket förslags uppgörande utan olägenhet afseende kan fästas äfven på utrymme för främmande åhörare.
Stång-, Platt-, | tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd, och öfver | tums fyrkant 1 Skit. stäp. v. 4 — Bandoch Platt-, under J tum tjocklek, bultoch gallersamt sänksmide, rundt eller kantigt, knippoch fyrkant af | tum och derunder, skäroch klippjern, saltpanneplåtar, | tum tjocka och deröfver, samt af 12 tums bredd och deröfver 1 Skit. stäp. v. 5 Plåtar: oförtente under § tum tjocka: af till och med 6 Lif. vigt stycket 1 Skit. stäp. v. 8 24 616 ExpeditionsUtsko l te Is Förslag till und. Skri/velse. Kläder, gång-, linneoch säng-, ej specificerade: Nya: andra slag (än af lill införsel lofgifna lyger) Kori, spelKrnl Salpeter, oraffinerad eller raffinerad Väfnader: Helsiden: Alngods: Alla släta sidentyger, såsom Taft, Satin, Levantin, eller af hvilken annan benämning som helst, enfärgade, skiftande, rutiga eller randiga, hvaruti någon inväfd blomma eller figur icke befinnes Shawlar, Shawletter och andra Dukar: Alla andra slag (än de af Gaze eller annan gles väfnad, af så kalladt Bourre de Soie samt genom tryckning eller pressning fatjonerade) ej mindre släta och enfärgade, än genom väfnadssättet eller olika färgadt silke faponerade Halfsiden, eller af silke till större eller mindre del hlandadt med Bomull, Lin, Ull eller andra ämnen: Shawlar, Shawletter och andra Dukar af under 10 R:dr värde stycket Bomulls-: Alngods-: Hvita: Genom väfnadssättet släta, såsom Kaliko, Bomullslärft m. fl. ... Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. Skrifvelse, N:o 197. 617 Viifuader: Bomulls:- Alngods: Färgade: Alla genom väfnadssättet släta: Enfärgade Väfda af olika färgadt garn Tryckta eller pressade:
å 10 alnars sågblockar i stället för plank af desse längder, som Parlamentet år 18,21 förändrade sin TullTaxa derhän, att på de korta dimensionerne bl ef en relatir höjning i tullen emot de längre, så att för exempel nu för 120 st. 6 alnars, 5 tums, g tums plank, hvars värde i Götheborg är 66 R;dr 32 sk. B:co, i Engelska hamnarne, utom andre afgifter, till nära 3J Punds belopp erlägges i tull ig Pund 19 sk. eller tillsammans öfver 2 3 Pund Sterling, hvilka evalverade i Svenskt B:co efter blott 11 § R.ds cours göra öfver 264 R:dr B:co och således 4oo proc. af hvad vabran är värd i Sverige och hvad deuger sin ägare i behållning. Jag behöfver knappt säga mera. En hvar torde finna, att om sågblockar hädanefter lingö utföras mot 5o procent Ven IS Augusti f. m. SI7 Tull och hustimmer mot 10 proc. j »kulle de ! i Götheborg ofta blott för en' tid stationerade Engelske Köpmän och Agenter, med hvilka ingen Svensk handlande och ännu mindre Svensk Näringsidkare, kan täfla i capitaler , inom kort tid, medelst lifgifvande förlager till allmogen i Norra Wermland och Dahlarne som gerna, utan förhöjning i timmerpriset, skulle vara färdig bortsluta 5 å 10 års försäljning, blott den erliölle förskotter, slå under sig och inom några år utföra allt nu fullvuxit timmer ifrån 16 tums sågblockar till 10 tums hustimmer, derå endast dessa utlänningar hade att skörda en ofantlig vinst genom 'besparingen af hela Engelska Tullen på plankor, under det att export af plank och följakteligen förädlingsvins ten för sågningen inom Sverige skulle upphöra och komma Engelsmännen tillgodo.
IX. U. 322. A. 324. U. 353. A. 354. E. 403. — N:o 78. med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande rotel ingsverkel för den tillökade ordinarie båtsmans-roleringen. VIII. B. 287. A. 293. IX. E. 403. — N:o 79. i anledning af väckt fråga, alt prosle-tunnan i Bohus Län mätte godlgöras efter markegångspris m. m. IX. B. 53. A. 315. — N:o 80. i anledning af väckt fråga, att jordegarne inom hvarje härad och tingslag mätte tilläggas förmånsrätt till skattelösen af fjerdingsmans-boslällen m. m. IX. B. 53. A. 315. — N:o 81. i anledning af väckta frågor dels om inrättande af ett serskildt styrelseverk för vården och lilIsyueu öfver de offentliga undervisningsverken samt dels om tillsättande af ständiga revisorer öfver rikets elementar-läroverk. IX. B. 53. A. 315. — N:o 82. i anledning af väckt fråga om ändring i nu gällande föreskrifter för stämmoböters fördelning. IX. B. 53. A. 316. — N:o 83. i anledning af väckt fråga, att ett eller två kronohemman måtte åt hvarje församling upplåtas till beredande af bostad ät skollärare samt uppförande af fallighyggnader. IX. B. 54. A. 316. ( 156 ) Slatssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorialer, Betänkande!! och Utlåtanden: — N:o 84. i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 44. IX. B. 54. A. 316. —- IN:o 85. i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 60. IX. B. 54. A 316.
Reservation af Herr Lagerborg, som ansåg, att Utskotten borde tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att en vederbörlig undersökning måtte ske, till utrönande, om och under hvilka vilkor nedsättning uti afgifterne för inre farten å Götha Canal må kunna beredas. Bih, till R, St, Fröt. 184S, 4 Sami, 2 Afd, 2g Häjt, 2 STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Bero, 1845. REGISTER öfver Rikets Högloft. Ständers sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomim. fl. Utskotts under Urtima Riksdagen i Stockholm dr 1844—1845 afgifne Betänka uden , Utlåtanden och Memorial. A. Advocal-CorpSj om inrättande af en sådan å Stat. Bet. N:o 109, Afgiften till Svenska Kyrkan i London, örn befrielse från erläggandet deraf för fartyg, sorn besöka andra Engelska hamnar än London. Uti. Afgifteme för Skolväsendet, om deras uppbärande gemensamt med Kronoutskylderna. Uti. AJlöningssätt, om förändradt sådant för Presterskapet. Uti. Anslag för Allmogens undervisande i tillverkning af Niirenberger-kram. Ull. N:o 14. D:o till utvidgning af Carlskrona läroverk. UtL N:o 33, Mern. N:o 64- D:o till inköp af Boställe åt en Capellpredikant i Undenäs församling. Uti. D:o till Folkskole-lärare-seminarierne. Uti. N:o 4'- D:o till boskapsskötselns befrämjande. Ull. N:o 4^- D:o till Stockholms Lyceum och Realgymnasium. Uti. Uti. D:o af lån till Hil Iska Skolan. Uti. D:o till Lärare-Seminariers inrättande. Ull. N:o 89; Mern. D:o för hämmande af tiggeri, 111. m. Uti.
Birgitta rådfrågades som ett högre väsen, och hon fann det omöjligt att återvända till sitt aflägsna fädernesland, allra helst som det dröjde år efter år, innan hon fick stadfästelse på sin orden. Först efter tjugu års vistelse i Rom vann hon detta sitt efterlängtade mål, men då hade hon vuxit allt för fast i de nya förhållandena för att ej stanna, där hon var. När Birgitta kom till Rom 1350, var hon nära femtio år. Romarne hade nog rätt, att hon var rik och förnäm, om hon också ej var en prinsessa. Hon tillhörde den släkt, som sedermera antog namnet Brahe, och hennes far var en af vår medeltids mera berömda personligheter, lagmannen i Upland, Birger Persson till Finstad. Modern hette Ingeborg Bengtsdotter, af folkungarnes mäktiga ätt. Birdtta visade redan som barn ovanliga anlag. Hon var utrustad med djupa känslor, en liflig inbillning och på samma gång ett handlingskraftigt lynne. De lefnadsförhållanden, under hvilka hon uppväxte, utvecklade dessa hos samma person sällan förenade egenskaper. Underbara sagor och legender, berättade då familjens medlemmar samlades kring sitt arbete, granna kyrkofester och stilla bönetimmar i det lilla kapellet, ensliga vandringar i de stora skogar, som omgåfvo Finstad, allt detta gaf näring åt barnets af naturen rika inbillning. Hon tyckte sig höra röster och se syner, hon drömde om att lefva till Guds och den heliga jungfruns ära. A andra sidan lyssnade hon till sin faders tal om politik och lagskipning. Birger Persson var en duglig herre, som lefde midt upp i sin tids politiska fejder. H o n intogs tidigt af en brinnande önskan att liksom han gagna land och folk. Redan i sept. 1316 reddes hennes bröllop med den rike och förnämlige Ulf Gudmarsson. Den ej mer än trettonåriga flickan blef husmoder på TJlfåsa i Östergötland. Nu fick hon endast undantagsvis tid att hängifva sig åt sina religiösa svärmerier. Det fordrades mycken omtanke att stå för » lås och nycklar » i en stormans hus, och med åren såg hon sig omgifven af en skara af åtta barn, som behöfde hennes bistånd.
Discont; ikragsvorancle merlel; att i akseenile ater pä Lötbs Lanalllolags k. il. Discontlnrältning, Dullmägtige lingö i unrlerilrbet upplysa, att beloppet ak ile kör clenns Discontlni ättnings räkning ak Dagmannen Kleman uppburne ock körskingraile mellel, kör li vilka Danllsbökclingen ak XVingärrl i 2:rlra rumniet, eller näst ekler Kleman, skulle ansvara, uppgingo till 2601 b:rlr 46 sk. 8 r!sl Lrco, clei förutan a bvarje i rlenna summa inbegripen post skulle gocltgö - 8tatsor: Il Laneo-Dtskottens ras 6 proe:t ränta beräknad ikiän dag densamma kordt krän XandsLaneelliet akgä; Ock att, kvad kelräikide det ak Landskökdingen ok Wingård begärde anstånd ined krskvet emot tionom intill nästa Liksdag, fullmäktige, i betraktande sk kärvid sörekomne omständiglieter, ansett sig kunna ett sädant anstånd medgifva, likväl under det uttryckelig» köikekäll, att Xandsliökdingen ko? Xull-nägtlge ställde sadan korgen eller annan säkerket, som ak dem kunds antagas oek godkännas kör allt livad kandskökdingen, jemnlikt X. kl:ts Xäd. Utslag ak den ,2 Ha,gusti 182?, skulle gällda, sä i (kapital soin Läntq; kkvarekler X. äl:t, under den 3l Naji 1826, med kästsdt afseende pä k vad Högsta
St:r måtte i vanlig ordning anslå 200,000 r:dr b:ko såsom låneunderstöd för sjön Tåkerns uttapning med så fördelaktiga ränteamorterings-vilkor som Statens tillgångar medgifva, samt att låneunderstödet måtte få begagnas räntefritt de första 5 åren. Remitterades till StatsUtsk:t. R. o. Ad. åtskiljdes kl. j 1 e. m. In fidem, O. Brakel. Lördagen den 12 November 1859. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 9 prot.-utdr. för d. 9 dennes. Justerades prot:t för d. 31 sisth Okt. 138 Den 12 November. Uplästes en utaf Hr Adlercreutz, Axel, inleinnad skrift af följande innehåll: På grund af förhållanden, som iuträdt sedan jag emottog kallelsen att vara ledamot af LagUtsk:t, får jag härmed vördsammast anhålla att, med bibehållande af min representationsrätt, varda från ledamots-befattiiingen i LagUtsk:t befriad. Efter af H. Exe. Hr Gr. o. Landtm, gjord propos. å bifall till denna anhållan, och sedan härtill svarats ja, jemte ett och annat nej, förklarade H. Exc. sig hafva funnit ja öfvervägande. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Min allt mer och mer försvagade helsa hindrar mig från att fullgöra det förtroende, som R. o. Ad. gifvit mig, nemi. att öfvervara talmans-öfverläggningarne. Jag anhåller således att få afsäga mig denna befattning, dock med bibehållande af min riksdagsmannarätt. Till följd häraf anmodade H. Exc. R. o. Ad. att vid början af nästa plenum välja en Ledamot i Frih. Palmstjernas ställe att deltaga i Talmans-öfverläggningarne. H.
Ständer att i så måtto förnya förenämnde underdåniga skrifvelse, att Rikets Ständer i underdånighet anhålla 0111 utfärdande af en allmän författning, hvarigenom extra Rotehållare förklaras berättigade att lega soldater inom 3:dje, 4;de och 5: te Classerna af Bevärings-manskapet. Åtskiliige Ledamöters Reservation i ämnet bifogas. Stockholm den 2 Maji 1829. Reservation: Friherre Cederström, Jacob: Då Utskottets beslut skulle, om det blefve bifallet, till större delen omintetgöra det bidrag till Försvars-verket, hvilket genom extra Roteringen blifvit bestämdt att utgå, innan allmänna Bevärings-manskapet uppbådas, och endast medföra en för några få bland detta Bevärings-manskap fördelaktig institution, i det detta manskap derigenom blefve i tillfälle att, utan ökade eller förändrade pligter, emot lega, mottagen af extra Roteringsskyldige, svara för två personer, ehuru icke utgörande tjenstgöring för aner än en; så nödgas jag protestera emot Besv. och Oecon. Utsk. Utskottets beslut, såsom ledande lill minskning i Fäderneslandets försvarskrafter, till förmon för blott några få enskilda med-, borgare. Häruti instämde Utskottets samtlige Ledamöter af det Hedervärda Bonde-Ståndet. Antom till Exped. Utskottet J. C Maji 182g. Betänkande, i anledning af väckte Motioner om förbud emot införsel af Danska Hästar. Tili Utskottet har Hedervärda Bonde-Ståndet remitterat tvänne Memorial, det ena af Riksdagsmannen Pehr Pehrsson ifrån Jönköpings Län, och det andra af Riksdagsmannen Pehr Pehrsson från Christianstads Län, hvaruti hufvudsakligen yttras, att Hästhandeln på Danmark betydligen ökat sig; att de Hästar, som derifrån inkomma, ej ega den styrka och den härdighet, som våra egna och grannriket JYorriges, i synnerhet då det är fråga att begagna dem vid Ca vallerie-Regementena, och att, genom denna handel, en högst betydlig 3a Besv. och Oecon. Utsk.
Denna brist eger dock ännu rum och har blifvit känbarare i samma mån som göromälen vid Canzlierne ökats, i följd af statsskickets utveckling och folkmängdens tillväxt; och ehuru behofvet af en sådan tjensteman på canzlisidan, som den redan på 1700- talet tillsatte och af Staten aflönade Läns-bokhållaren pä kontorssidan, äfven af R. St. medgifvits, hafva de dock vägrat bifall lill de flere gånger gjorde framställningar om löne-anslag till den förre eller en Läns-notarie vid hvarje Lands-canzlie, under förmenande att Statens tillgångar ej medgifvit sådant, men kanske hufvudsakligen derför att R. St. icke fått för sig tillräckligt utveckladt behofvet af Läns-notariens antagande på Stat och med tjenstårs-beräkning, och ansett Lands-sekret:ne hafva så stora inkomster att Länsnot:ne böra af dem aflönas. Förhållanderne torde derföre böra närmare utredas. Lands-sekret:ne Aro, enl. gällande instruktion pligtiga att åtfölja Landsh:ne på embetsresor, som ganska ofta förefalla, åtminstone i de län, der styrelsen ifrar för nyttiga företag, såsom väganläggningar, vatten-aftappningar m. m., och ej anser sig böra besvära vederbidc med resor till den för dem ofta aflägsna Residens-staden, som ej eller är rätta stället för sammanträdena, när lokala angelägenheter äro i fråga; och om Landh, skulle vilja till biträde vid dessa förordna annan person, för att ej rycka Lands-sekret. från canzli-göromälen, som fordra ständig närvaro och i allmänhet Aro så öfverhopande, att han ej utan ansträngning kan medhinna alt på tillbörligt sätt sköta ens dem, så möter det hinder, att ingen vill påtaga sig sådant förordnande utan skälig ersättning, som Staten dock ej består och icke eller Lans-sekret, kan tvingas utgifva.
Sandstedt från Jönköpings län, att bränvinsbränning med enkel redskap af mindre pannerymd, enligt den förstnämndes förslag högst 20 och de sednares högst 25 kannors, må få utöfvas utan all afgift; af nyssbemälde Magnus Månsson, Anders Persson från Östergöthland och A. Medin från Kronobergs län, att pannerymdsafgiften för redskap af de högsta klasserna må, på sätt desse motionärer livar för sig föreslagit, höjas i förhållan de till afgiften för annan redskap; af G. Pettersson från Östergöthland, att bränvinsbevillningen må bestämmas lika med den, som år 1823 antogs; af A. Eriksson från Elfsborgs län, att, i fall hans här ofvan omförmälda förslag blefve antaget, annan afgift för bränvinsbränning ej måtte äga rum, än att för hvarje kanna af den begagnade redskapens pannerymd 6 skillingar rgs. erlades till fattigkassan inom det fattigvårdssamhälle, tillverkaren tillhörde; af Doktor Sandberg, att, jemte den för tillverkning och försäljning af bränvin utgående bevillning, jemväl en annan afgift, motsvarande 4- eller yiy deraf må erläggas såsom fattigvårdsafgifl; samt af Prosten Melander, att hela bränvinsskatten, den må heta bränvinsbrän ningseller minuteringsafgift, må tillfalla fattigvården inom den församling, från hvilken den utgår. Derförutan är i motionen yrkadt, af Grefve Lewenhaupt, Sten, att omdistillering af bränvin, för hvilket vid tillverkningen pannerymdsafgift redan en gång erlagts, icke må beläggas med annan skatt, än den, som för inkomst af rörelse kan äga rum; af Johan Johansson från Örebro län, att Rikets Ständer må antingen i den eller de författningar, som de för sin del vid denna Riksdag besluta rörande Bevil/n.-, Lagsamt Allm.
Härmed conformerade stg Herr KImtzlpor, (Zeröt, Grefwe vakna, ^ust, och Herr 2snZsrlein, ^acob. Herk 4248 Den 16 October. Herr von 8 c knnt L, I svar kreör. 6akrie-1: Jag har för mia del sä mycken anledning att med denn Friherre kuncies reservation conformera Mig, som jag just war dea hwilken gjorde anmärk» ningen rörande den s6 § Regerings sZormenS föreskrift. Jag tar mig nu den fribcten att hos Herr Grefwen och Landt-Marska ken och Höalofl. Riddcrsk. » pet och Adela hemställa, om c) det säit hwarpä De» tvillnings-frägan nu blifwit behandlad bör anmärkas, sälom ej ländande till präjudicat för framtiden, till hwilkcn hemställan jag tror mig hofwa full anledning deraf, att dä Riddcrikapet och Adeln nägon gäng förut afwikit ifrän den wanliga ordningen, har det al» tid skett med ett sädan t fdrbchäll. Herr Grefwen och Landt-Marsk alken ansäg tillräckligt att detta för Herr von 8ciiLM2?s räkning i P-otocollel upptoges. Grefwe Dels 6 sr 6 ie, ^sacob: Dä ett fattadt bcstuk ej kai: ändras och i den af Friherre kuncks framgifna reservationen tydligen förklaras att ingen ventilation dcröfwer äskås, anser jag tillräckligt att den i Protocollct inlages, hwarigcnom ätwcn hwarS och ens rätt att freda stn öfwcrtygclsc synes wig full» komligen fbrwarad. Upplästes följande: Utdrag af Prokocscollek HZllet uti Rik. sens Högl. Ständers Stats-Utskott d. 5 Lcrober i3oy. S. v. I anlcd ing af Högloff. Rldderssa. pet och Adelns ankomne Protocolls»uldrag af d. za västl.
Under åberopande hurusom det visserligen ej kunde förnekas, att den Svenske jordbrukaren, hvars håg hittills alltför mycket och nästan uteslutande varit riktad åt frambringandet af spanmål, numera äfven vändt sig åt boskapsskötseln och att ett mera allmänt sträfvande att åstadkomma ökade och bättre ladugårdsprodukter på sednare tider gjort sig gällande, hvadan ock på flere större egendomar mejeri-förestånderskor blifvit från Holstein införskrifna, i afsigt att införa der öflige bättre methoder i ostoch smörberedning, samt i mjölkens behandling för nämnde ändamål, har Akademien, enär emellertid den klagan vore allmän, att stora svårigheter mötte för erhållandet af personer med praktisk skicklighet och öfning i mjölkhushållningen, samt det utan tvifvel skulle vara nyttigt, om den kunskap i detta ämne, som redan funnes på åtskilliga ställen i landet, kunde blifva mera allmänt spridd, i underdånighet hemställt, att, för så vidt någon egare eller disponent af egendom, der mjölkhushållning med utmärkt skicklighet bedrifves, skulle vara hugad att emottaga manliga eller qvinliga elever för att deri lemna dem undervisning, honom måtte genom statsanslag beredas någon ersättning för dervid uppkommande kostnader och möda; varande af Akademien i sådant afseende föreslaget, att för inrättande till en början af tvänne sådana mejeri-skolor, en i södra och en i mellersta Sverige, ett årligt anslag af högst 3,000 R:dr Riksmynt för hvardera af dessa skolor måtte anvisas att utgå, emot skyldighet för vederbörande att emottaga ett visst antal frielever. Bil. JW 5 lill Kongl. Majlis Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1856. 71 (i:o angående anslag för meddelande af undervisning i boskapsskötseln.