Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under erinran, hurusom för besörjandet af Bankens juridiska ärenden fyra tjenstemän med löner på ordinarie stat voro anställde, nemligen: en Advokatfiscal med lön inom första, en Bankofisca! med lön inom andra samt tvänne kanslister med löner inom fjerde graden, har sökanden, som ehuruväl ombudsmans-sysslan vid Riksgäldskontoret, med afseende å dess vigt och beskaffenhet, syntes böra tillhöra samma tjenstegrad, som kamererarebeställningarne, och vore närmast jemförlig med Bankofiskalstjensten, dock ej vågade göra sig förhoppning om jemlikhet i atlöningen med innehafvaren af denna tjenst, anhållit, att han måtte komma i åtnjutande af enahanda löneförhöjning, som, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit beviljad för ofvannämnde tjenstemän inom 3:dje lönegraden; och att samma löneförhöjning jemväl för honom måtte få beräknas från 1848 års början. Såsom ytterligare skäl för denna ansöknings bi - 22 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 288. fallande, liar ombudsmannen, jemte åberopande af anledningarne till omförmälde löneförhöjnings beviljande, hvilka alla äfven voro för honom gällande, anfört, dels att hans göromål under sednare tider icke obetydligt ökats och dels att han hvarken hade något ordinarie biträde för besörjandet af renskrifningen eller numera erhölle serskild ersättning för dermed förenade kostnader.
Ränta; Och förhålles på enahanda sätt med dylike Discont-Papper, hvi'ka hädanefter i förrberörde ändamål ytterligare varda deponerade, intill den dag, då Rikets Höglofl. Ständers definitiva Beslut härom fattas. 7:0 För Götha Canal-Bolagssamt Malmö Disconter kommer serskild redo att göras; och, derest, emot all förmodan, sedan Skulderne blif. 5i44 Statsoch Banko-Utskottens Betiinkanden. vit till fullo liqviderade, öfverskott vid någondera af desse Disconter skulle uppkomma, skall ett sådant öfverskott tillhanda hållas, i första rummet Bargenärerne och derefter Actie-ägarne i den Discont, der öfverskottet uppkommit. g:o Utredningen af Götheborgs Discont öfvertages äfven af Staten och besörjes af Riksgälds-Contoiret. 9:0 I likhet med hvad som är stadgadt om Götha Canal - Bolags - samt Malmö Disconter, skall utredningen af Götheborgs Discont vara verkställd inom Fem år, att räkna fran den dag, då utredningen uti Rik-sgälds-Contoiret är kunglord, att taga sin början; Och till hvilken tid d enne Disconts utestående i/ån således böra vara infordrade; hvadan några iån-omsättningar ieke få beviljas under de sista Nio månader af den till Fem år bestämda utredningstid. a 0:0 Alla af Directionen öfver Götheborgs Discont på Banken dragne, ordentligen bokförde och bland Allmänheten utelöpande Asgignationer skola, vid uppvisandet, till fulla beloppet med Banco-Sedlar inlösas, så snart denna inlösen blifvit kungjord. 11:0 Götheborgs Disconts Öfriga Skulder liqvideras till fulla beloppet med RiksgäldsContoirets Obligationer på Fem år, att räkna från den dag, utredningen blifvit kungjord, att taga sin början, med en femtedels årlig afbetalning och Sex Procent årlig ränta. 12:0 På alla de uti nästförestående punkt ©mförmälde
Prf.ste-Standet. S. D. f. m. Vid nu förnyad föredragning af StatsBancooch LagÖLskottens Betänkande N:o 50, i anledning af Peter Pehrssons fiånCalmare Län motion, om upphörande al Bankens och Riksgälds-Contoirets forum pri vilegialnm, biel samma Betänkande, på grund af dervid gjorde anmärkningar, äler re mit te rädt. S. 13. Foredrogos ånyo Stats-Utskottets följande* Memorial och Utlåtanden: N:o 324, med förslag till voterings-proposilicn, i anledning af skiljagtiga beslut öfver Utlåtandet N:o 258, angående löne-ersättning för f. d. Stals-Seerelerurne Grip och von Hartmansdorff. Ater remitterades. N:o 325, med förslag lill voterings-proposition, i följd af skiljagtiga beslut olver Ullå tand ena Niris 195 och 301, angående löue-reglering for SlatsDepar lemen Is-Expeditionerna. Volerings-propositionen godkändes och memorialet lades till handlingarne. N:o 330, i anledning af erhållen ålerremiss af Stats-Utskottets Ullåtan-t de N:o 227. Med godkännande af Utlåtandet N:o 330, lade Ståndet Utlåtandet N:o 227 till handlingarne. N:o 331, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående de rusthålls-nunfer vid Bohus Läns Regemente, hvilka, i följd af vägran att in gå på häst-vacans-afgifts-contractens förlängning, komma att til L ca valleri återgå. Bifölls. N:o 332, i anledning af återreiniss å memorialet N:o 231. Nio 333, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 241. Prot. Utdr. d. 4 Nov. iS4°• N:o 334, i anledning af erhållen ålerremiss å-Stats-Utskottets Utlåtande N:o 255.
St. väl ansett det icke vara med Sabbatens tillbörliga helgd oförenligt, om Auctioner förrättas näst efter en Söneller Helgedag, och tillika funnit uppmärksamhet höra lemnäs dels åt angelägenheten deraf, att dylika förrättningar, serdeles utmätningsauetioner, må varda talrikt besökte, dels ock åt de olägenheter och kostnader, som en vidt kringspridd Allmoge linge vidkännas, i fall den måste, för olika sammankomster, verkställa flera y serskilda resor, då ändamålen kunde, utan h varandras rubbning, på samma gång och med mindre tidspillan vinnas; men som, för religiositetens och sedlighetens vårdande, Auctioner, likasom flere andra Bihang t, R. S:s Fröt. iO'de Sami. 57 450 Exp. Utsk. Förslag till tind. Skrifv. N:o 185» för Samhällets oeconomiska behof angelägna större sammankomster, efter Rikets Ständers tanka, böra så regleras, att derigenom hvarken den Allmänna Gudstjensten varder hindrad eller andakten på Sabbatsdagarne störd; hafva R. St. alltså ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det till vederbörandes efterrättelse måtte i Nåder * stadgas, att på dagar näst före en Söneller Helgedag några AucLioner å Landet ej må begynnas, men väl förut började fortsättas, dock ej senare än till kl. 6 e. m., med iakttagande för öfrigt af hvad Författningarne i detta hänseende föreskrifva; hvilket sålunda i underdånighet föreslagna stadgande, i händelse E. I\. M. skulle till detsammas meddelande i Nåder samtycka, icke torde böra tillämpas och blifva gällande för de Sex Nordligaste Länen af Riket, nemligen Gefleborgs, St.
Dittling 7^; — _ Silfverkncckten E. Wähl• strom 110: — <— Mundskänken P. Ljung» ström 366: — Källare-Drängen Å. Åstör 45: Köks.Mästaren L. Carltons 350: — >— Kocksgesäilen M. Qvist 100: Secreterare!) 0. U. Nauchoff loos “ — iiingstridaren L. Moselius 105: J. Moselius 24. — Lif-Kusken E. Bergström 133: Llf.förridaren J. Berg loos — «. Kusken N, Ljungberg go: Höbindaren E. Bergström 80: — tMora Kungsängs vaktare 7* Johansson 3: —«> — Ängsholms Dito P. Lundgren 3: Falkonärmästaren C. von Harn 348 Hof - Jägmästaren von Gri Renstedt 100: — iHof.Jägare G. von Nan} tjog: 43. J Hof-Trumpetaren 7- G. Jäger 76: 32» — Kammarhussaren C. Ohman 100: Inköparen J. C. Carloander loos TnusiÉ>ort 5,74st: xs. t 40148 Stati-Xitakotiiii BefåriSaniim *3*7 Transport 584?! 12» *• 40I4S -kocken €, F. Flaisant 200: Ekonomieskrifvkien Baskman 15°: ™ - 6192 12 |l»e som eif Konung GUSTAF ien Ill djei Hand - Gassa njutit Lö- ner, Pensioner och Gratialer. ^esitlenten ra. tp. A» N. Edclcrants 3005 10flunkaren W90» Rosenhem 200: lammartjenaren S. Remy 300: bmmar - Lakeyen C. G, i Brandström loo: Hof.Sccretöraren L.
B:dr; äfvensom Krigsmanshus-Cassan, uti det vid 1820 års Hufvud-Bok fogade sammandrag öfver Krigsmanshusets skulder, är antecknad såsom fordringsegare för en Summa af 11,829 R:dr 25 sk. 2 rst., hvilken åter, uti sistnämnde års Cassaräkning, balanceras till år 1821, med: Skuld till M ilitias-Boställs-Cassan 1 i,800: •—• Utelöpande Attester 29: 25. 2. Och som förstnämnde 26,000 R:dr icke bordt bland Cassans contante behållning upptagas, utan, jemte Cassans öfrige utlånte medel, under sådan Titel, uppföras, samt hvad beträffar de ofvan - 734 Underdåniga Skrifvelser. förmälde 11,800 R:dr, desamma, likasom' i Cassara k ningen, bordt uti Hufvud-Boken utföras såsom en skuld till Militite-Boställs-Cassan, hemställd Riksens Ständer i underdånighet, att vederbörande matte härom till framdeles iakttagande vid Bokföringen i Nåder förständigade varda. Vidare har till Riksens Ständers kännedom kommit, att, vid flere tillfallen, Lån på bestämd korrt tid blifvit ur Krigsmanshus-Cassan beviljade andra under E. K. M:ts och Rikets KrigsCollegii förvaltning ställde Cassör, men någon gång först flere månader efter förfallotiden återbetalde; Af hvilken anledning E. K. M. torde i Nåder täckas anbefalla Krigs-Collegium tillse, att, i fall Krigsmanshus-Cassan hädanefter för så beskaffade Låne-biträden skulle behöfva anlitas och Cassans tillgångar dem medgifva, utan uppehåll af dess egna utgifters bestridande, medlen alltid varda före det löpande årets utgång liqviderade, på det Cassans räkningar icke vidare måtte med några balancer i detta hänseende graveras.
Adeln, hvars personal räknar knappast mer än 1 procent af BondeStåndets; Preste-Ståndet, som föga annat representerar, än sina Embeten, och Ofrälse Ståndspersons-classen, hvilken icke blott i personal är ojemförligt underlägsen Bonde-Ståndet, utan äfven i förmögenhet står vida lägre.” Af Jacob Kihlblom från Södermanlands Län: ”Jag nödgas reservera inig emot det af Utskottet uppgjorda Representations-förslaget, bygdt påen grund, som, efter min öfvertygelse, är origlig i sin tillämpning och skadlig till sina följder: nemligen Stånds-val. Jag kan ingalunda dela de åsigter, som de tvänne första Ståndens ledamöter inom Utskottet i omnämnde förslag uttryckt, och vågar ulan tvekan här uttala, att största delen af INationens billiga förhoppningar och rättvisa fordringar derigenom blifvit svikne, ty det är icke Ståndseller Kast-val, som önskas, — Nej! det är fria allmänna, hvilka kunna förbättra det ruttna och odugliga samt fram - Hör till Constilutions-UtskoUeU Memorialj N:o 26. bringa goda och ädla frukter, ej allenast för Stånds-intresset, utan för hela Nationens, — tillägg nu, att det icke är fråga om fyra Stånd allenast. Nej! raan föreslår fern, ehuru erfarenheten vitsordat, att de fyra medfört hinder och ej sällan föranledt till menliga beslut för det hela, men likafullt äflas man för bibehållande af Stånd , man uttrycker derigenom klart, att det icke är Nationens väl, som ligger närmast om hjertat, utan den enskildes, dess företräden och fördelar. Man hade önskat tro, att icke de gamla, oformliga, orättvisa företrädena skolat så fastvuxit vid sine innehafvare, att ej förnuftet bordt inse och rättvisan bevilja sanna och billiga anspråk.
Ståndet det böra bestämdt uttryckas, alt, i de orter, der Folkskolor redan äro inrättade och lönen för de dervid anställde Lärare bestämd, någon förändring i dessa lönevilkor icke genom ifrågavarande Lagstiftning kommer att ega rum, i annat fall, än der vederbörande församling sjelf om en sådan förändring med Läraren öfverenskommer. Från Högvörd. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos Expeditions-Utskottets följande Memorial: N:o 31, i anledning at Vällofl. Borgare-Ståndets uterremiss af Expeditions-Utskotlets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, N:o 147. Sedan Ståndet denna dag bifallit det nya skrifvelse-förslaget i ämnet, under N:o 236, lades Memorialet till handlingarne. N:o 32, till Ilederv. Bonde-Ståndet, i anledning af dess återremiss af Expedilions-Utskoltets senare Skrifvelse-förslag N:o 186, angående näringsfriheten. Ståndet, som bifallit Skrifvelse-förslaget N:o 186, lade Memorialet N:0 32 till handlingarne. S. D. Föredrogs Högh Ridderskapets och Adelns, i Protocolls-Utdrag af d<en 13 dennes, meddelade beslut att vid Expeditions-Utskottets förslag" till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse N:o 238, angående upphäfvande af Kongl. Förbudet emot Dueller och slagsmål af den 22 Augusti 1682 och dermed sammanhang egande Författningar, göra den förändring, att sista meningen i Lagförslaget, eller följande ord: >5för delaglighet i envig eller utmaning dertill, vare straff, som i Allmänna Lagen utsatt är” skulle utbytas mot orden ”för delagtighet i envig eller utmaning dertill vare straff, sorn i Prot. Utdr. d. 17 Fehr. l84’> 101 Allmänna Lagen för delagtighet i missgerningar utsatt är,” med inbjudning till Med-Siånden att i detta beslut instämma.
Jag her alt i korthet få vidröra de skäl, som en aktad ledamot af Const.Utsk. till försvar för Utsk:s Betänk, nyss anfört; lian har nemi. sagt, att om än R. St. finge denna rättighet sig tilldelad, skulle dock sannolikt kommande Ständer 15* 228 Den 1 Februari f. m. sig deraf icke begagna. Jag frågar nu om det är rätt, att vid en lagstiftningsfråga afse huruvida det kan vara mera eller mindre sannolikt, att den lagstiftande makten skulle i en framtid komma att handla på det ena eller andra sättet, för eller emot? Frågan måste väl blifva den, huruvida den nu föreslagna lagstiftningen kan för kommande Ständer och för landet blifva nyttig och gagnelig eller icke. Den andra anmärknm, som blifvit gjord emot den Kongl. Proposm går derpå ut, att de artiklar i Tulltaxan, hvilka skola komma att för näringarne vidkännas någon fördel af det ifrågavande förslaget, icke äro flere än 23; men är det väl sagdt att detta förslag icke kan vara nyttigt derföre alt det endast omfattar de 23 art:r, som nu äro med ineller utförselsförbud belagde? För min del kan jag icke finna att något af dessa skäl är af beskaffenhet att kunna inverka på min öfvertygelse. Slutligen har äfven blifvit anmärkt, att Ständernas makt skulle blifva så till vida inskränkt, alt man åt den endast lemnat öppet att förhöja tullafgifterne, fastän de icke kunna förminska dem, och att man med skäl kan anse näringarne lika väl behöfva skydd emot förhöjning, som emot nedsättning; men den värde talaren tyckes dä hafva förbisett det förhållande, att det finnes en Statsmakt bredvid Ständerna, som kan verkställa nedsättningen, då det icke finnes någon, som kan verkställa förhöjningen, och således försvinner detta skäl hett och hållet.
Lorgare8tänöet uppläst Nemorial, soin, unöer cleo 12 Oecemker törliöet är klilvit till 8tk,tsock Lancolltskotten remitteiaöt, kar kl, 6. Walleij anfört, att seöan, i stället för öen upplöst-, 8taösfonöen afAllmänna L>anökörsäk, ingsVerKet, tle, e klanö Likets 8täöer ingätt uti ett L, anclstoösLolag, förseöt meö ett af Konungen i !>iäöcr sanctioneraöt Reglemente, i enligket kvarme<I öelta Lolsgs meölcminkuen tör sils ock sils tor en förkunöit sig stt genom ärliga tillskott, elter kekokvel, ersälta alla <te l»anö»kaöor som kiinns örskks Lolagsmännen a öeias uti Letänkanöen, N:o 8. 143 Lolaget anmälta kus i 8tiiö«rne, ock Lolaget i säöant aksesnöe tecknst sig kö,- mera än 10 miIIione,E k:ör, sä ksr Notionären, säsnm öeputerarl för en 8taö (Oekle) kvilken, i öetls Lolag, tör sn iklsnö öe störsts 8ummor ingätt, funnit sig körs kos K. 8l:r snkälls, stt ak Lanken, eller öe 8tstens Verk, kvilks, öerest Lanken trän all keröring meö 8tsten ock Känei öreisen skiljöes, skulle komma stt öfvertaga öessa kunctioner, ett Lreöitiv sf minst 5oo,ooo L:ör mätte kljsvs anvisaöt, stt mot 3 procents Lanta oek viss äterketalningsskvlöigket inom 3 kögst 5 är, la asLranöstoösLolsgets
Räntmästaren, nedsätta en efter ortens rörelse och behof afpassad summa, af alla slags smärre sedlar från 10 R:drs till och med 8 sk.-s valeur, samt denne persons arfvode beräknas efter Samma grundet, sorn för Remisslage vid insändande af Allmänna medel äro bestämde; då till förekommande af missbruk, vederbörande kunde åläggas en sträng månadtlig coUtroll, och Kongl. Majrts Befallningshafvande dessutom anmodas hålla liand deröfver, ait invexlin-i gen i jemn ordning och med opartisk redlighet förvaltades; eller ock annan controll i detta afseende föreskrifvas, som af Barico-Utskottét ansågeS lämpelig. Utskotten få, i anledning af hvad sålunda blifvit framstäldt, lemna Rikets Höglofl Ständer den upplysning, att sedan i följd af fattadt Beslut vid sista Riksdag, anhållan genom Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 11 Junii I818 (Bill. till Riks. St. Prof. lo Sami. pag» 45 3 ) hos Kongl. Maj;t gjordes, i afseende å ett Underlättadt utbyte af förslitne Banco-Sedlar i Ortefne, så har Kongl. Majit, efter derom af DesS Och Rikets Stats-Clontoir framstäldt förslag, funnit 96 BancoZJtskottets Bttankariden. godt i Kader förständiga Dess Befallningshafvaii? der att noga tillse, det uppbördsmännen ej måtte, för egen beqväm]ighets skull, göra svårigheter vid emottagande af de skattskyldiges betalningar i met eller mindre slitne småsedlar, utan tvärtom dem villigt härutinnan till handa gå; hvaremot åter nya smärre Banco Sedlar borde ifrån Kongl. Stats» Contoiret, vid de till Orterne skeende remisser utspridas; -äfvensom Kongl. Maj.t tillika ålagt DesS Befallningshafvande!', att genom successiv omvex» ling, med biträde af Kongl.
I följd häraf har Utsk. funnit skäligt, ali Frih. von Schwerius motion i denna del afstyrka, Så vidt dessa asiater af R. o. Ad. gilins, har Utsk., till förekommande af tvetydighet, dels för den händelsen att Ulskrs ordför. är vid något tillfälle hindrad alt vara i Utsk. närvar., dels för det fall att flera Utsk. sammanträdd,£anSett sig böra föreslå det stadgande, att derest Utsk;s af R. o. Adis electorer valde Öfuför, är frånvar., ordet föres af den, som bland de närvar, haifrämsta sätet på Riddarhuset, samt att, derest flera Utsk. sammanträda, ordet föres af ordform i det Utsk., som uti 28 §:n Riksd.Ordn. är främst upptagét, 6ch, i dennes frånvaro, af ordform i dét dernäst i Ordningen följande. Och har Utsk., i enlighet härmed, föreslagit en förändrad redaclion af linväf, ig och 22 §§ i Ridd.Ordningen. Emot Utsk:s tillstyrkande, att R. o. Ad:s electorer skola utse särskild ordför. i Utsk., hafva Hrr Grefvarne San5 H. 5 34 Den i A p r i l. 1 dels och Hamilton sig reserverat; varande deras reservation detta betänk, bilagd. Vidare och i afseende på Hr P. A.
I en del af Rikets ^rovmcer fordras sä liten skjuts, at man der icke behöft päbjuda något Häll; i andra äter gar Hällstyldigheten sä långt, ac hwarje Bonde, om hanock bor flera mil frän Gästgifwaregården, mäste skjutsa twänne dygn i mänaden med 2 hästar hwarje gang, utom den olyckan, at deremellan plägas af större och mindre durch-mar oller och Krono st ju isning ar. Desta sednare, fotade pa samma grunder, men »vidhäftade en större helgd och utkrafde med LxlooMlons-twälig för hwarje tilfalle, kunna wisterligen jämnföras med de förstuämda: den sä kallade L04 ersättningen af ttvä still, milen är wäl alltför obetydlig/ och har icke alltid kommit den stjutsande til godo. I stället för at betalas mindre, än den wanliga ffjutfcn, synes wäl ersättningen böra wara större, häldst dä en sä stor handräckning erfordras, at längre ifrän stjutsningsstället boende Allmoge mäste upbadas. Det är en föga grundad förewändning, at Kronan skulle förlora/ eller at Statsmedlen icke täla at betungas med en sädan betalning. Det allmänna bör icke winna pä nägra enstillda, och hwad rätt äger det at lägga en swärare tunga pä dea ena Landsorten, än pä den andra. I alla andra fall mäste det Allmänna betala lika med enstillda. Lät det wara stadgadt, at, enär en sadan handräckning bchösives, får ingen undandraga sig den;' men också, at den bör aldrig fordras utan fullgod ersättning.- Den nu warande ringa legan för K rono skjutsen, jämte den gifna lättheten at pä detta sätt fä behofwet fylldt, hafwa troligen mycket bidragit til de missbruk, som ännu i denna wäg icke äro undanröjda.
Är omyndigs rätt ifråga, håfve Förmyndare lof att, med HofRätteas bifall, densamma eftergifva. 9 §•_ Till Stamgods bör i öfrigt anvisas sådan egendom, som med full ägande rätt Stiftaren tillhörer, och hvilken af honom genom Testamente bortgifvas kan. Arfvejord må jemväl till Stamgods anslås, derest Stiftaren ej då har andre laglige Arfvingar, än den som Stamgodset först eino Hager. Den 15 December f. m. 45 10 §. Finnes uti den egendom, som till Stamgods är anslagen, gäld intecknad; då skall densamma vid Stiftarens död af annan dess egendom betalas. Ar ej sådan ätt tillgå, eller bör den öfriga Cfvarlåtenskapen enligt Lag annan person tillfalla; stånde Stamgodsets emottagare fritt, ehvad lian vill skulden sig ikläda, eller låta af egendomen så mycket i mät tagas och å offenteiig auction försäljas, som till gäldens betalning erfordras. Varder hela egendomen till Inteckningshafvares förnöjande utmätt och försåld; då bör öfverskottet användas till inköp af annan fastighet till Stamgods, derest beloppet deraf ej är så ringa, att afkastningen deraf ej uppgår till det i 3 § utsatte minsta belopp, i hvilket fall Stamgodset anses hafva upphört, och Innehafvaren emottager medlen till full ägande rätt såsom arf. 11 §. Innehafvare af Stamgods hafva magt att, på den tid Lagen i allmänhet tillåter, detsamma under Arrende till annor person upplåta; dock må ej årliga afgälden understiga den afkastning, sorn vid stiftandet blifvit beräknad; ej eller sednare Innehafvare af Stamgodset förmenas, att der hafva sitt bo och hemvist samt nödig vedbrand; ej eller sådant aftal emot honom vara gällande, som uppenbarligen föranleder till egendomens försämring. 46 Den i5 December f? m. 12 §. Den sorn Stamgods stifta vill, skall ingifva till Domaren i Orten skriftlig uti 2:ne vittnens närvaro undertecknad anmälan derom.
Nådiga proposition vidare föreslagit oeh till följd af Rikets Ständers bifall å Utskottets utlåtande N:o 28, har Utskottet från detta förslags-anslag, nu utgörande 16,407 r:dr 25 sk. 8 rst., öfverflytta! till vederbörande under Civil-departementet hörande stater de dem tillagda belopp af den vid sednaste riksdag anvisade summa till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente, nemligen: till Civil-departementets expedition . R:dr 300: » Bergs-kollegium » 50: » Kommers-kollegium » 383: 16. — » Tabell-kommissionen », 33: 16. — » General-landtmäteri-kontoret » 50: — ■— » ()fver-st|thallare-embetets kansli » 100: n Poliskammaren i Stockholm ...
Köparen kan ej betala afgiften, förr än han får Fastebrefvet; det skulle då blifva en controll emellan Domaren och KronoBetjeningen. Jag kan ej för ögonblicket se, huru det skulle gå till. Hvad åter charteringen af Tjenstemäns Fullmagter angår, så har den frågan varit mycket öfverklagad, och man har hemstält, huru vida man icke kunde rätta den olikhet, som inträffar emellan a:ne Tjenstemän hvilka vid olika tid tillträda lika tjenster med lika Lön på Stat, men hvilken olika år ut - Scb i April f. m. 61 går efter olika Markegångar. Må hända är det möjligt att hjelpa denna sak, så som Herr Printzensköld yrkat, men jag får göra den erhindran, att, då Fullmagten charteras, det vill säga, då den skall utfärdas, är det ej kändt, huru stort Lönebeloppet blir för det följande året. Då skulle denna chartering ej kunna göras förr än ett år efter, och den värde Talaren torde sjelf upplysa om sättet, huru det skall kunna ske. Hade Utskottet sett något sätt att utan olägenhet hjelpa saken, så hade det skett. Motionairerne kunde ej uppgifva något sådant. Herr af Malmborg, Abraham: Emot det af BevillningsUtskottet föreslagna stadgande om borgens ställande af Domare med flere för uppbörden af stämpladt papper, har Herr af Billbergh, uti sin Utskottets Betänkande bifogade Reservation, anfört så grundeliga skäl, att jag till alla delar mig dermed förenar, och får endast tillägga, att jag väl hört någon skola, såsom stöd . för berörde Stadgande, — hafva anfört, att det vore en dålig Domare, som icke kunde ställa Borgen; men jag tror tvärtom, att. den Domare vore ännu mycket sämre, som mille af någon begära borgen, och såmedelst ställa sig uti ett Domare-embetet ovärdigt och för rättsökande farligt beroende. — För min del får jag förklara, det jag aldrig går i borgen för någon, eho han 62 Den i April f. ra. vara må, och bör således ej eller begära en sådan handräckning af någon annan, ty jag glömmer aldrig den kristliga moralen: Allt hvad