Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vet ni, jag är så grym ibland, så att jag önskar mig en stor sorg; att det kom en farsot, en eldsvåda, (hviskar) att mitt barn dog! Att jag dog själf! Vet ni hvad det är? Det är sysslolöshet, öfvermått af jordisk sällhet, kanske något annat. Hvad? Liderlighet! Hur sa' ni? SONHUSTRUN. VÄNNEN. SONHUSTRUN. VÄNNEN. VÄNNEN. Jag vill ogärna upprepa ordet, i synnerhet som jag tror att ni hörde det; men som jag inte inlägger någon ful betydelse i det, anser jag mig ej ha sårat er! Ni är då olik alla andra människor, och ni slår edra vänner i ansiktet utan att man egentligen känner det! Och så lär det finnas kvinnor som älska att bli slagna. Nu blir jag rädd för er! Var det! SONHUSTRUN. VÄNNEN. SONHUSTRUN. VÄNNEN. SONHUSTRUN. Hvem är ni? Hvad vill ni? Hvad är edra afsikter? 87 VÄNNEN. Var icke nyfiken på mig, fru Kerstin! Än en oförskämdhet. SONHUSTRUN. VÄNNEN. Ett vänligt råd! Har ni märkt att vi alltid gräla då er man är frånvarande. Det är inte goda tecken. För hvad? SONHUSTRUN. VÄNNEN. En långvarig vänskap! Det antyder nämligen behofvet af en afledare. Jag känner det ibland som om jag skulle kunna hata er. Det är goda tecken! Men har ni aldrig känt det så som om ni skulle kunna älska mig? Jo, ibland. Säg när! SONHUSTRUN. VÄNNEN. SONHUSTRUN. VÄNNEN. SONHUSTRUN. Jag har verkligen lust att besvara er öppenhet... jo, när ni talar med Adèle! Det erinrar påfallande om er mans låga, som alltid flammar upp för er när jag är närvarande. Fröken Adèle och jag tyckas med ett ord ha till uppgift att vara braständare. VÄNNEN. 88 SONHUSTRUN (skrattar). Det lät så roligt det ni sa', att jag inte får tid att bli ond. VÄNNEN.
Utestående lån. * . 221,700 348,700 Behållning på räkning i Depositions-Afdelningen 19,500 1,300 Cassabehållning. 8,800 - — Inkomst. Uppgift öfver de åren 1841 och 1842 vid Tumba Bruk formade och färdige Pappers-sorter, jemte dervid fallne Utskott. Sedelpapper Bsk. N:o 5 (till valeurerne 8 och 12 sk.) Blanketter „ med valeuren 500 R:dr dito „ dito 10 R:dr dito „ dito 2JR:dr dito Postpapper N:o 1 Ris Dito N:o 2 dito Skrifpapper Litt. A dito Dito N:o 2 dito Dito N;o 0 eller Concept dito Tryckpapper dito Större Medianpapper dito Mindre dito dito Convolutpapper dito Papper för Skånska Privat-Bankens sedlar Blanketter för Fahlu Privat-Banks dito dito för Smålands Privat-Banks dito dito för Kongl. Räntekammarens Assignationer dito för Riksgälds-Contorets Obligationer och Cupons, Ris för Jern-Contorets Assignationer dito för Sjöbref för Kongl. Commerce-Collegium (Me dianformat) dito Tjockt färgadt Omslagspapper för dito dito Bindblader dito Under arbete frat 1840. Sedelpapper Bsk. N:o 5 (till valeurerne 8 och 12sk.)Blanketter Bsk. ]Nf:o 6 (till valeuren 16 sk.) . dito med 500 R:drs valeur dito 334 R:drs dito dito R:drs dito dito 2 R:drs dito dito 32 sk. dito dito Större Medianpapper Ris Mindre dito dito Skrifpapper Concept dito Carduspapper dito Papper för Banco-Discontens Reversaler dito „ för Bankens Räkenskapsafdelningar
Stander behagat tillförordna art öfrverse Jnstructionen för Bane Utskottet, och efter derom gjord proposition gillat den af berörde Utskott föreslagne nya 8 samt da Ridderskapet och Adeln för sin del redan förut ej funnit någon ändring i de öfrige tz. §. af nöden, bcflölS att ExpedilionSUtskottct skulle anmodas, i enlighet med hwatz samtlige Riks-Ständen häröfwcr besina, uppsätta och till Riksens Ständer öfwerlemna den salunda upprättade Instruktionen för Banco-Urssoktet. Lix protocollo 6. Silverstolpe. Ut - D-u ,8 Aug. §z Utdrag af Högloft. Ridderskapet och Adelns Protokoll, wid Urtima Riksdagen i Arebro, d. r8 Aug. i8ro. S. D. diföll Högloft. Ridderskapet och Adeln Expeduiono U ffoltetS genom wördsamt Memorial af denna dag gjorda anhållan, att dels alla S'ändenS Protecolls U:drag mätte U.skottek meddelas, dels alka Utskott mätte anmodas, art af sina betänkanden och förklaringar en afskrift, äfwen kill ExpedirioneU skottet i god tid insända. I7t supra Lx protocollo A. 6. Silverstolpe. Utdrag af Protokollet, hället hos Högwördiga Prejt-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Arebro-. 18 Aug.i8io. S. D. (§ftcr uppläsande af Kongl. Majus nädiga Proposition, rörande Wal af en Efterträdare tlll Sveriges Krona beslöt Prest Ständer för sin del att utsätta nästkommande Tisdag den ar Augusti till förrättande af berörde Wal, samt att följakteiigen den uti Riksdags-Ordningens 6r §. cmförmälda Nämnd föregående dagen bör utses. I^lt supra kix protocollo I. ^Imgu iE Ut - 54 Den ,8 Aug.
Man bör ihågkomma, att den dåvarande RiksDisconten, likasom förut RiksgäldsDisconten gjort, lemnade sine Actieägare stora utdelningar; äfvensom Disconterna i Götheborg och Malmö då voro i flor. Utsigten, att i framtiden erhålla en lika stor vinst var således mycket lofvande. I begge dessa omständigheter, fäderneslandskänslan och hoppet om vinst, lågo motiverne år 1810 till den allmänna hyllning saken rönte; men om detta är en sanning, så förefaller det besynnerligt, huru detta gynsamma omdöme sedermera småningom kunnat så mycket förlora sig. Icke har sjelfva företaget i sin natur undergått någon väsendtlig förändring. Icke kan orsaken ligga i beskaffenheten af clet verkställda arbetet? Alla instämma ju i, att detta är vackert och väl gjordt. Orsaken måste således uppsökas i andra omständigheter. Vi torde igenfinna den i det sätt , hvarpå man företog arbetets verkställighet ifrån början, och den behandling frågan om ytterligare anslag beständigt fått. Då man läser de allmänna handlingar och beslut, som lade grunden till Götha Canals företagande, skall man finna, att dertill föreslogs ett DiscontCreditiv af 5oo,ooo R:dr, tillika med ett räntefritt bidrag af 3oo,ooo R:dr, som synes egentligen hafva varit ämnadt att användas till Canalbyggnaden. Denna sednare summa beviljades likväl icke annorlun18 H. 7 9s Den 26 Mars e. m. da, än emot ränta, hvilken skulle erläggas till 3 procent. Derigenom tror jag en väsendtlig rubbning uppkom i den första planen, emedan det är en stor skillnad emellan ett räntefritt förskott och ett DiscontCreditiv. Om desse 3oo,ooo R:dr blefvo använde till Canalbyggnaden, uppkomme derigenom ett deficit af gooo R:dr årligen. Måhända var det ett fel, att man då icke bestämdt uttryckte, om dessa 3oo,ooo R:dr fingo användas lill sjelfva Canalbyggnaden eller icke; men för Directionen borde det hafva varit klart, att en väsendtlig förändring mot första förslaget uppkommit.
Att Hr Grin länge kämpat för en reform af det Svenska statsskicket känner, snart sagdt, hvarje man i Sverige, Men hans ord kunna lika väl anses innefatta en förebråelse mot den Norska konstitutio - Den 5 November. 99 nen, som utan tvifvel är för Norrmännen deras dyrbaraste egendom, emedan de just derigenom äro ett fritt och sjelfständigt folk. Jag för min del håller före, att, hvad än Hr Gr:n må hafva förebrått Norrmännen — och skäl till ganska många och rättvisa förebråelser tror jag ingalunda saknas — deras sjelfständighet och konstitution borde han ej rört vid; de äro Norrmännens egendom, som Sverige numera hvarken kan eller vill rubba, och som man, efter det högtidliga fördrag, som faktiskt består mellan Sverige och Norige, endast bör nämna med vänskapsfull aktning. Hr Gr:n förklarar visserligen längre fram i sin motion, att ingen högre än han älskar den Norska konstitutionen. Det tyckes sål. som om han blott ogillar dess olikhet med den Svenska statsförfattmn, hvilket emellertid, efter mitt förmenande, icke är fullt behörigt, emedan derigenom Norska folkets suveränitet förnärmas och det bör väl Sverige icke göra sig skyldigt till emot Norige, lika litet som mot hvarje annat sjelfständigt och fritt folk. Hr G:n har i detta afs., efter min tro, begått ett politiskt fel, som jag tror att R. o. Ad icke bör låta passera, derföre att derigenom det mål, som Gr:n åsyftar, snarare motverkas än vinnes. För min ringa del kan jag icke fatta att situationen är så utomordentligt svår, att slitningen mellan Sverige och Norige upnått någon farabringande eller outhärdelig grad, om än flera vigtiga förhållanden måste ovilkorligen i framtiden undergå förändring och utveckling, så vida unionen skall kunna blifva en sann organism, som kraftigt förmår verkliggöra den ärorika och betydelsefulla framtid, som redan hägrar för de Skandinaviska folken. Men för dess fulla utveckling behöfves, såsom en tal. nyligen har anmärkt, tid, en fast tro på det godas och nyttigas förmåga att göra sig gällande och litet tålamod. Jag anhåller vördsamt att detta yttrande måtte få åtfölja till vederb. Utsk.
L ENA . B RITA S TINA . dig. och öppnar dörren. ) Jag ska gå och se efter, hvem det är. ( Går Sjette scenen. DE FÖRRA. Gu' kväll. Gu' kväll. ANNA ( kommer in. ) A NNA . L ENA . B RITA S TINA . stig fram och sitt. Tackar. Nej, se, är Anna ute och går. A NNA . Gu' kväll och Jag är bara så snöig om fötterna. B RITA S TINA . och sitt här. Det skadar inte. Här ska alltid skuras. Kom Det är kallt ute. A NNA ( sätter sig ) . aldrig skulle få se solen igen. Det är det. Och snöar gör det, som om en B RITA S TINA . A NNA . L ENA . Det är förstås ovägadt i skogen. Jöss ja. En får klifva i högt öfver knäna. Tänk, att Anna är ute och går i så'nt väder. ­ 57 ­ En blir så led af att sitta inne. A NNA . Och så tänkte jag, jag skulle höra efter, hur det var hemma hos ert. B RITA S TINA . nog bra. Det var ju snällt det. Jo tack, vi har det A NNA . skulle komma ut ibland folk. Hocka visa? Det var ju tråkigt annars, att den där visa B RITA S TINA . A NNA . L ENA . Har I inte hört den? Vi har inte hört talas om'na en gång. Ja, så godt kan det vara. Tänk hvad folk A NNA . kan ljuga ändå! Petters Katrina sad' då till mig, att ho hade sjungit na' för Lena. L ENA . Ja, en kan ljuga mycket, när dagen är lång. Jo, det är säkert. ( Paus. ) Den sjunger annars B RITA S TINA . A NNA . A NNA . alla människor. Jaså, de gör det. Men se, de ska också lägga sig i allting. En kan Ja, jag sa' tvärt, att det var en skamlighet. inte ta' ett steg, förrn det är ute öfver hela socken. ­ 58 ­ Det har nog Anna fått erfara. Det var en sak det. Men jag säger alltid som A NNA . L ENA . så! Tig själf, så tiger de andra.
Utskottet föreslår, att Rikets Ständer må för ifrågavarande ändamål anvisa ea sum ma af 10,000 r:dr, att utgå under åren 1854, 1855 och 1856 med -juM hvartdera året. h) till anskaffning af fastdus-Iiidfvar dier sidogevär lör iii&mtari&t, afräk»ingMie-, 50,000 r:dr. Af Statsråds-profokoIIet inhemtas, att 84.000 st. (asehön-knifvar för in fantaritet på krigsfot erfordras, utöfver d« .8900 st., sorn lör tillgängliga sär - 4 Ståls-Utskottet» Utlåtande, N:o 151. skilda medel blifvit anskaffade och beräknades att i förråden uppläggas, samt att den härtill behöflig#. summa utgör 308,000 r:dr, i afräkning hvarå 50,000 r:dr nu äskas för tillverkning af 12,000 st. dylika vapen. Då emellertid så mänga andra vigtigarc militära behof taga Statens tillgångar i anspråk, samt Utskottet föreställer sig, att, derest sidogevär för infanteristen, hvilket vapen redan i början af detta århundrade vid Svenska arméen afskaffades och alltsedan kunnat undvaras, skulle anses af den vigt, att arméen dermed bör ånyo förses, tillgång för utgiftens betäckande torde småningom kunna beredas genom anvisning å andra till Krigs-kollcgii disposition ställda anslag, har Utskottet funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts i denna del gjorda Nådiga framställning. i) till anskaffning af ännu återstående behofvet utaf fänghåls-tappnx samt rengöringsoch söndertagnings-verktyg, 17,400 r:dr, och k) till anskaffande af slagkruts-hufvar, afräkningsvis, 10,000 r:dr.
De i denna §, vid rubriken ”Gerningsmän”, med cursiv stil införde orden: ”i behörig ordning antagne” ansågos af Ståndet böra utgå; Likaledes ansåg Ståndet, att orden: ”Smeder, Gårdseller By-”, samt ”Snickare, Gärdseller By-”, böra ur samma § uteslutas, och deremot Gärdshatultverkare på vederbörligt ställe, efter alphabetisk ordning, införas med utförd bevillning till samma belopp, 24 sk., som för förstnämnda handtverkare blifvit föreslaget; 37 §. Ståndet beslöt, att i Da mom. af denna §, näst efter ordet ”arfvode”, skall tilläggas: eller tjenstgörings-skyldighet; i 3:dje mom. af samma § orden ”ett år” utbytas mot en månad, samt orden "samma tid” i nyssbesagde moment förändras till: löpande äret; 145 §. I Ira mom. af denna § borde, näst efter orden ”betjente vid Tull-verket”, inlagas följande tillägg: bes/agare-andelar för förbrutet dömdt, i Riket olof igen infördt, gods, med iagltagande af den förändrade redaction af della moment, som i följd af tillägget kan blifva nödig; 1 öfrigt erinrades, att åtskillige i förslaget förekommande redactions-fel, såsom i 46 § årtalet i 123 § ordet ”njuta” och 145 § å första raden: ”1 Art.” böra vederbörligen rättas. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande utlåtanden: N:o 55, i anledning af väckt fråga om afskrifning af Majoren C. Wenus' skuld till den fordna spinnoch corrections-inrättningen i Stockholm: Bifölls; N:o 56, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående ersättning till Elfkarleby gäslgifveri-bemman i Upsala Län för förlorad mark i' följd af en väganläggning: Bifölls; N:o 57, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Propoition om upplåtande till Solna församling af en Carlbergs Kungsgård tillhörande jordrymd:
Hvarför skall man göra så stor skillnad mellan en sedel och ett depositions-bevis, hvilket sednare ock kan gå man och man emellan? Båda slagen äro ju fordrings-bevis, men sedel-inne hafvaren kan icke förlora så mycket som depositören, hvilken måhända insatt allt hvad han eger. Jag har icke i något lands banklagar kunnat finna en sådan rangskillnad emellan fordringsegare; man har tvärtom från början af detta sekel gjort allt hvad man kunnat för att utplåna de tysta förmånsrätterne, dessa forntidens privilegier för vissa kreditorer. Att vid konkurser alla fordringsegare skola njuta lika rätt, det bjuder rättvisan; att gynna den ene på den andras bekostnad är orättvist. Om stadgandet dessutom, på sätt jag sökt visa, verkar menligt på Bankernas soliditet och försvagar möjligheten för dem att vid påfallande behof få låna penningar, tror jag detsamma vara helt och hållet förkastligt och fortfar derföre att yrka bifall till milt förslag. Gr. Anckarsvärd: Jag delar detta afs:de helt och hållet Gr. Sparres åsigt; ty jag kan icke inse på hvilken grund af billighet eller rättvisa en innehafvare af depositions-bevis skall försättas i sämre ställning än en sedel-innehafvare. Den förre befinner sig redan de facto i en sämre ställning än sedel-innehafvaren; ty denne kan, så snart han får aning om att Banken möjligen kan vara osäker, genast presentera sin sedel i luckan till inlösning, men den förre, som på god tro lånat Banken sina penningar, har kanske icke rätt att lyfta dem förr än efter en viss tids förlopp. Ett ytterligare skäl, som i hög grad talar för Gr. Sparres åsigt, är att man i allmänhet antagit såsom grundsats i lagstiftningen att borttaga de tysta förmånsrätterna, och då bör Den 24 Februari. 391 man väl ej bibehålla en tyst förmånsrätt till den grad orättvis och obillig som den här ifrågasatta. Jag anhåller om afslag å denna g i Betänk, och om bifall till det af Gr. Sparre framställda förslag. Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, framstält hurusom i afs:de på 21 § blifvit yrkadt dels bifall till Utsk:s förslag dels af Gr.
Stal -Vtskottets den 2 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtande, N;o 258, i anledning af erhållen återremiss på Betänkandet, JV;o 128, rörande väckt fråga, att Kronan måtte bekosta handtlunguing vid Kronohemmans och Nybyggens af - Prat. Utdr. d. 20 Oct. i834» Tilt ring, än ock Hedervärda Bonde-Ståndets, genom Protocolls-Utdrag den 9 dennes, i ämnel gjorde inbjudning; och fann Ridderskapet och Adeln för godt att lemna sitt bifall till Statt-Utskottet* ofvannämnde Utlåtande A:o 258. S. D. Å nyo föredrogos och biföllos Stats-Utskottcts den 2, 7 och 16 dennes på bordet lagde Utlåtanden: Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den S 7 Juli. 30* ligen lan förese och utsätta alla de omstandigheter, på hvilka föreskrifterna skulle få tillämpas. — Till grund för den andra meningen, att de föremal, hvartill Bancc-Styrelsen skulla sträcka sitt inseende, måtte i allmänhet utmärkas, har blifvit åberopadt att när Banco-Styrelsens åliggande, i afseende på Gdtha Canal, ic» Jce på något sätt är bestämdt, villrådighet hos Styrelsen lätteligen kan uppstå om hvad den hör göra eller icke ; och att en allt för långt sträckt granlagenhet hos Banco Fullmägtiga, att icke fela mot föreskrifter, möjligen skulle kunna föranleda till sådana åtgärder, som blefvt» hinderliga för Canalarbetets ordentliga fortsättning. Och som pluralitetens tanka icke annorlunda, än genom votering kunnat utrönas , sä har den blifvit anställd öfver följande Proposition: Den som anser Utskotten böra lies Riksens Höglofl.
Hvad för öfrigt sjelfva hufvudfrågan beträffar, så erkänner jag gerna att de anmärkntr, som hår blifvit framstålda äro af ganska betänklig art, och jag får dessutom äran tillkänngifva, att jag inom Utsk. framställt till en del samma inkast, ehuru 9 H. 10 146 Den 6 Augus ti. jag icke fann nödigt att emot Utsk:s i frågan fattade beslut anmäla min reservation. H. Ex. Ilr Frill. o. Landlm:s till bifall å Utskis utlåt, framstälde propos. besvarades med nej, hvarefter H. Ex. hemställde om R. o. Ad. behagade afslå förevande utlåt. Ropades Ja. Ånyo föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Ulskts d. 2 och 5 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 128, i ani. af väckt motion om grundräntans fördelning och nedsättning. Hr von Troil, Sam. Gust.: Redan den af K. M. för några år tillhaka tillsatta komité för förenklande af beskaltningsväsendet och upbördssamt redogörelseverket, en komité, hvilken man ej torde kunna förebrå brist på liberalism och framåtskridande åsigler, förehade frågan om en allmän skattejemkning, men afstyrkte densamma, såsom mig synes, på ganska utförliga och välgrundade skäl. Denna komilés betänk, blef, hvad denna fråga beträffar, af R. St. vid sisllidne riksdag bifallet. Vid innevar. riksdag hafva åtskilliga motioner blifvit väckta, åsyftande en förenkling i grundränlorne samt sältet för deras utgörande m. m., äfvensom R. St. i samma ämne fått från K. M. emottaga en nåd. propos. Deröfver hafva R. St. redan fattat sitt beslut. Sammalunda hafva äfven R. St. afgjort åtskilliga frågor, hvilka afsett en mera ingripande förändring af Svenska jordens nuvarande beskattning. StatsUtsk:s afstyrkande utlåt.
BorgareSt. ställda inbjudning till handlingarne samt blef den i detta ålem. föreslagna voter.-s-propos. af R. o. Ad. godkänd. Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s den 20 dennes på bordet lagde Mern.: N:o 263, med förslag till stadganden i Riksg:sKont:s Reglemente, ang:de detta verks skulder och fordringar; och N:o 264, med förslag till stadganden i Riksg;sKont:s nya Reglemente, angule åtskilliga vid föregide Riksdagar beviljade, men ännu icke verkstälda utbetalningar. Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämndo den 20 dennes på bordet lagde Otlåtm och Betanien nemi. från 360 Ren 22 Fobruart. Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.Utskottet: N:o 54, i anledn. af vöc!<t motion om ersättning till öfverroterade hemman i Kronobergs län; N:o 55, i anledn. af väckt motion, ang:do förändring i roteringen vid WestgöthaDahls Reg:te samt anslag af allmänna mede! till hjelp för svaga rotar; Sammansatta Bankooch Lagutskottet: N:0 5, i anledn. af väckt motion om räntans frigifvande i Banker; N:o 6, i anledn. af gjorde anmärkn:r mot vissa delar af Utsk:s Betänk. N:o 4, i fråga om lagstiftning för Enskilda Banker; BcvillningsLlskottel: N:o 33, ang:de beräkningen af Tallmedlen, Saluaccisen, Poslmedlen, KartaSigiliata-afgiften och Bränvins-brännings-medlen. Ånyo föredrogs Riddarh.Utslos den 17 och 20 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 28, i anledn. af Riddarh.Direktms Mern. om förändring af sittplatserne i Riddarhus-salen. Frih. Cederström, Rud.:
» Denna b o k sysselsätter sig ej med qvinnans rättigheter i det offentliga, i statens eller kommunens lif; den sysslar ej med könsförhållandena eller förbindelserna, och likväl är det en b o k så g o d och värdefull för och o m qvinnan. » Flit, kraft karakter. Vägen till framgång af VI. Häft. ; klotb. OCh » En beundransvärd b o k I A f hela vårt hjerta anbefalla vi den till unga män och till alla som vilja ungdomen väl. » En samling af bibliska böner och löften för hvarje dag i året. Tredje u p p l a g a n. Häft. 15 öre; kart. 25 öre; klotb. Utaf allt hjerta instämmande i hvad » Käthe » säger uti n:r 47 af denna tidning, ber jag endast att få tillägga följande: låt ej en julgran saknas i ditt hem, der må finnas barn eller ej, granen må nu vara aldrig så liten eller aldrig så enkelt prydd. Laga blott att den blir rik på ljus! Den skall då mera påminna oss om det ljus, som blifvit oss gifvet att vara » våra fötters lykta och ett ljus på alla våra vägar-&gt;. Tänker du på någon julbjudning, så låt först och främst några fattiga barn få litet del af julglädjen i ditt hem. Låt dem dansa kring den tända granen, sjunga en julpsalm, gif dem någon liten gåfva och någon traktering — och den glädje du ser i barnaanletet skall förvisso blifva ett rikt ämne till förnyad julglädje för dig sjelf. Jag tror att för månget barn minnet af en sådan oskyldig julglädje kan blifva till både fröjd och välsignelse. Och har du sjelf barn, lär dem då tidigt att finna en glädje uti att glädja andra, särskildt under denna stundande högtid, som ju i viss mening är barnens. Selma. Julbord för barn. Möjligen äro några af Iduns läsarinnor hågade att anordna ett litet sommarlandskap till barnens nöje midt under vintercch juletid.
Utskottets hemställan, sidan 2, all sednare punkten af § 11 mom. 1 må anses hafva förfallit, bifölls. Den till Presle-Ståndet å sidan 5 ställda inbjudning, ined afseende på § 49, antogs. Och ansågs förevarande Memorial i öfrigt å Preste-Ståndets sida icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Ulskoltets nedannämnde Utlåtanden och Memorial: N:o 207, angående aflöningen för Riksgälds-kontorets Embetsoch Tjenstemanna-personal samt Vaktbeljening; N:o 208, angående arfvodes anvisande jemväl under innevarande riksdag för befattningen med de tryckta Riksdagshandlingarnes mottagning, vårdande och utdelning; N:o 209, angående fortfarande understöds beviljande för Riksgälds-kontorets Enkeoch Pupill-kassa; och N:o 210, i anledning al väckt motion, angående pensionen för aflidne OfverKrigskommissarien Fr. Lindstedts efterlemnade döttrar. S. D. Efter förnyad föredragning lades lill handlingarne Expedilions-Utskottels Memorial N:o 15, i anledning af återremiss å Skrifvelse-förslaget N:o 137. S. D. Föredrogs ånyo meddeladt utdrag N:o 516 af Högiohiga Ridderskapets och Adelns Protokoll för den 12 dennes, innehållande bland annat inbjudning till Preste-Ståndet att instämma uti Ridderskapet och Adelns vid behandling af Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 46, med förslag till de formulärer, som böra bifogas den af Rikets Ständer vid innevarande riksdag beslutade nya Bevillningsstadgan, fattade beslut. Preste-Ståndet, som icke fann skäl att denna inbjudning antaga, lade, med vidblifvande af sina i ämnet fattade beslut, förberörde Protokolls-utdrag lill handlingarne. Frän Vällojl. Borgare-Sländet. S. D. Sedan anmäldt blifvit, att Konsulen A. R.