Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– Mina vänner, fortfor han derefter, – J ären bedragne. Några högförnäma män af hertigens anhängare hafva velat begagna er till att befordra hans planer, som ej stå i ringaste gemenskap med edra önskningar. På samma sätt har man sökt bedraga de skattefria handtverkarne, idet man inbillat dem, att hertigen ämnar förfäkta deras sak. Jag råder er vänligen att tvärt emot er ursprungliga afsigt tillbringa aftonen helt fredligt mellan dessa fyra väggar, och om J finnen detta råd godt, skall jag nog ombesörja, att traktering ej kommer att saknas ... I detta ögonblick öppnades dörren häftigt, och en hop med knölpåkar väpnade handtverkare inrusade i salen: – Ut till hjelp, go’ vänner, ropade anföraren för skaran, en storvext kopparslagare; – Kungsholmarne och adelsträlarne hafva samlat sig och angripit oss. Stort slagsmål i Bollhusgränd och på Svartmansgatan! Så var också verkliga förhållandet. Vanloos utskickade hade icke inskränkt sig till att uppträda på skråhandtverkarnes krogar, för att der motarbeta de sammansvurnes, utan hade, för att i alla händelser vara säkra på sin sak, samlat adelns skattefria handtverkare omkring sig och i spetsen för dem spärrat alla till slottsplatsen utmynnande gator. Ett rykte hade utspridts, att skråborgarnes gesäller och svenner samma afton ämnade företaga ett härnadståg mot Kungsholmsfolket, hvilket rykte föranledt detta att samlas, i ändamål att med förenade krafter mota det befarade anfallet. När nu hopar från de åtskilliga skrånas värdshus, der Vanloos män ej lyckats vinna gehör, styrde kosan mot slottet, hade de sammandrabbat med sina dödsfiender, de frie handtverkarne, och ett vildt handgemäng börjat med knytnäfvar och påkar. Kopparslagarens uppmaning föll som en eldgnista i ett kruthus. Med undantag af några gubbar, som funno det bäst passande för sin ålder och sina krafter att stanna qvar vid stopet, skyndade alla de öfriga kunderna, trogna skomakareskråets gamla rykte för manhaftighet, att trycka hatten i pannan, fatta påken i hand och rusa ut.
Att detta vid nästföljande riksdagen 1672 blef iakttaget, visar riksdagsbeslutets 3:dje punkt, i hvilken uttryckligen förklaras, att hvad angående utskrifning blifvit af Adeln beviljadt är "på lika sätt om Ridderskapet och Adeln i Skäne, Halland och Blekinge till förståendes, 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 221. så vida deras skattlagde bönder angår.” Sedan jemväl inom Bohus län och Blekinge, samt sednast, åtminstone till största delen i Skåne, det sätt blifvit antaget att fullgöra utskrifningspligten genom rotering till ständigt knecktehåll, som i Sverige blifvit gällande, såsom man i följd af Hidderskapet och Adelns vid Landtdagen i Malmö 1669 åtagna förbindelse haft skäl att vänta, är det nu endast ulsockne-frälset i Halland och en mindre del af frälset i Skåne, som undandragit sig att i detta afseende ikläda sig de af dess vederlikar åtagna förbindelser. Det är nemligen i det föregående erinradt, att roteringen till ständigt knecktehåll är att anse som en af förändrade förhållanden föranledd lämpligare form af den gamla ut* skrifningsskyldigheten.
Sedan, på sätt i sednaste revisionsberättelse jemväl omformäles, Kongl. Maj.t, i anledning af Rikets Ständers underdåniga anhållan, den 26 Oktober 1849 i nåder utsett en Kommitté för anställande af noggrann undersökning, rörande tillståndet inom Stockholms allmänna Barnhus, med åliggande derjemte att föreslå de förbättringar, hvilka kunde, till följd af förefunna bristfälligheter i ett eller annat hänseende, vara af behofvet påkallade, för ett ändamålsenligt och med tidens fordringar öfverensstämmande ordnande af förvaltningen i alla dess delar, samt denna Kommitté, som den 22 April 1850 fått emottaga ett af Direktionen öfver Barnhuset, den 15 nästförutgångne Mars, på Kongl. Maj:ts nådiga befallning, upprättadt förslag tili förändrad organisation af nämnde inrättning, den 8 derpäföljde Juni afgifvit underdånigt betänkande i ämnet, har Kongl. Maj:t, efter det Stockholms Stadsnämnd och Kongl. Sundhetskollegium blifvit deröfver hörda, den 28 December samma är upplöst dåvarande Direktion öfver Barnhuset och tillsatt en annan styrelse samt för densamma utfärdat ny instruktion; hvarjemte Kongl. Maj:t, genom nådig remiss, behagat öfverlemna handlingarne till Sin Justitiekansler, för vidtagande af den åtgärd, hvartill deri gjorda anmärkningar vid förvaltningen af Barnhuset lagligen kunde föranleda; och har, enligt ineddeladt svar, uti skrifvelse den 30 sistlidne Oktober, i anledning af Revisorernes begäran om upplysning i hvad skick berörde fråga för närvarande sig befunne, Justitiekanslers-embetet, den 5 Juli innevarande år, infordrat, den upplösta Direktionens förklaring öfver flera af de gjorda anmärkningarne, hvilken förklaring dock förstnämnde dag ännu icke var afgifven.
Majit nit framstält, har till föremål alla industrie-grenars uppmuntran, men hufvudsakeligen Eandtbrukets. och slöjdernes, af alla Stats Ekonomer erkända såsom de källor, hvilka väsendtligen gifva lif åt samhällskroppen , grundlägga des» rikedom och. oberoende, samt öppna åt handeln ett vidsträckt fält för , alla slags spekulationer. Detta system, sorn sätter en gräns för allt ocker med Hankens Sedlar, inskränker tillika Agiot mellan dem och Stats-Obligationeme, emedan Eank«n kan med sina Sedlar upprätthålla värdet af dessa Obliga-, tioner. Alla de grundsattser, hvarifrån Kongl. Majit i denria plan utgått, äro lika många g,renar, sorn,, fästade vid trädets stam, därifrån hämta sin näringssaft. Då Kongl. Majit således föreslår, att låta, efter Kurs, betala alla lån på jern, och Banken förhindas, att årligen inköpa metalliske effekter, är det ännu fråga örn trädets stam; men det är ej nog, att denne är till utseendet stark; den måste äfven hafva rötter, som sprida sig djupt i jorden. Det är för att befrämja detta ändamål, sorn Konungens Nild. Propositioner. 139 som Kong!. Majit föreslår, att, om Banken, antingen genom ett öfverhandtagande vexelvingleri, eiler genom tullförsnillningar, sättes utur tillstånd, att upprätthålla Kursen, Kongl. Maj.-t, efter att hafva inhämtat Siats-Rådets och JBankoFullrnägtiges tanka, må, om Kongl. Maj:t sa nödigt finner, ega frihet, att, då kursen uppstigit öfver 96, 104 eller högst 108 sk, ålägga Vexel-Trassenten och Remittenten, gemensamt, eti afgift, svarande mot hvad kursen i Hamburger Banko öfverstiger det fastställda maximi-bel öppet, alltid tned förbindelse å Kongl. Majsts sida, att ordentligt låta i Banken insätta den summa , sorn genom en sådan afgift för hvarje Börs-dag inflyter. Kongl.
St:rs skrifvelse till Kommers-Colkm och der lär beslutet, efter hvad jag erfarit, redan för ett år sedan vara fattadt, ehuru det ännu icke blifvit justeradt. Vill man motarbeta en sak, är rätta sättet att laga så att den blir remitterad till alla möjliga »vederbörande». Gr. Sparre har för andra gången vid denna riksdag synnerligen fästat sig vid exemplet af kommunal-författningarne, som han anser vara så dåliga, derföre att R. St:r vid förra riksdagen icke gingo in på hans förslag. Jag måste likväl förklara, att jag tror att Gr. Sparre drager stor andel i skulden derför, genom vållande dertill alt kommunal-författningarne måste behandlas i riksdagens ll:te timma. Man ville då hafva saken igenom och brådstörtade derföre, men skälet till denna brådska är att söka i alla de hinder, som i början lades emot saken, så att, om kommunal-lagarne kommo i mindre granskarit skick til! K. M., är felet icke allenast hos den majoritet, som fattade 188 Den 13 Juni f. m. beslutet, utan äfven hos den minoritet, som ställde så till, att ärendet icke fick i vederbörlig ordning behandlas. För öfrigt anser jag uppenbart, att frågan skulle genom antagande af Gr. Sparres förslag fördröjas, och då alla vederbörande redan blifvit hörda och frågan synes vara i utredt skick, anser jag R. o. Ad. nu böra fatta sitt beslut, hvarföre jag fortfarande anhåller om bifall till Utsk:ts förslag. Frih. af Ugglas: Innan R. o. Ad. skrider till beslut, får jag förnya min erinran, att jag icke vet huru det skulle tillgå, orri R. o. Ad. alsloge denna punkt. R. o. Ad:s flesta ledamöter gilla ju den åsigt, att för rättighet att idka handel burskaps förvärfvande icke vidare bör utgöra ett nödvändigt vilkor. Kan då R. o. Ad. afslå en punkt, som R. o. Ad. gillar, blott i förväntan att man skall antaga något, som man icke vet huru det kommer att se ut?
Statskontorets å Landshöfdinge-ackords-fondens vägnar, utfärdade obligationer, årligen inbetalas 6 procent utaf de infriade ackordernas belopp, hvarvid 4 procents ränta för den vid hvarje liqvid återstående lånesumman beräknas; dock hafva Rikets åren 1847 och 1848 samt 1853 och 1854 församlade Ständer inedgifvit nedsättningar i de först bestämda årliga ränteoch kapital-inbetalningarne för ackordsersättningsbeloppen vid Landshöfdinge-beställningarne i Kalmar och Wermlands län. Lån till vattenaftappningar för odlingsföretag inom. Upsala län: för aftappning af Booch Oallerå-sjöarne i Elfkarleby socken af Örbyhus härad, å 5,250 R:dr, emot återbetalning af 5 procent årligen, hvarvid räntan beräknas till 3 procent, 3,607: 85. 3,294: 47. » upprensningen af vattendraget genom Mösa-, Rudoch Hesslinge sjöar till Ekavik vid Mälaren, för beredande af aflopp för vattnet i träsket Blackfjerden inom Lillkyrka och Löths socknar, å 6,000 K:dr; återbetalas jemte krono-utskylderna, 5,093: 2, 4,793: 2. » för sänkningen af Granebergs och Hallarby sjöar uti Litslena socken, å 6,000 R:dr; dito dito, 5,399: 69. 5,099: 69. » utdikningen af Södra Wisjö mosse på Norunda härads allmänning, å 5,250 R:dr; dito dito, 4,724: 73. 4,462: 23. » aftappningen af Bälinge mossar inom Bälinge socken, å 3,087 R:dr 19 öre; dito dito 2,778: 30. 2,623: 94.
Lill Brchmen och deromkring liggande Orter, franco Erchmcn » , HertigdLmet Oldenburg och Ost FieSland, fra-nco Wildcshauscn , - Stor-Hertigdömct Berg, franco Hamburg » eller franco Mönster - Pvrko För ekt fi-npelt Bref, 8 k. <) 5 12 Hela Den n September. Hela Frankrike, franco Hamburg s Konunga - Riket Holland, franco NicnhnuS n Spanien och Portugall, franco Dysseldorf i-; Westphalen, franco Hildesheim bl8. Men Bref lill 2>ser Ocparlcmcntet af detta Konunga - Rike franqueras till Minder , - -12 Sachsen, franco Hildesheim - » - 10 Deyern, franco Frankfurt 14 WLrtenberg, Baden » Schweiz , Wk^jburg, Frankfurt a. m. och de Nassaniska och Primatiska Stater, franco Gicssen » - iz Alla österrikiska Stäter, franco till Gränsen 19 Alla Furstendöme» i Sachsen, Erfurt, Gotha , Hildburgshaulen, Eisenach och sä widare, franco Hildesheim Alla Hanovcrska Stater, franco Hamburg s eller franco is Dannemark, franco Hamburg , ^ Italien, franco Fässen 21 Rphland, franco Memel 20 Pohlen, franco till Polska gränsen » » iZ !dl8. porto för Bref till Roland och pohlen är beräknad efter preusiffa Tax .n. Brek till Preustska Stater och MeklcnbMg gär utan franco. Tredje Band, N:o Zi, 32. L42 Den ii September. Anmärkning.
Mors porträtt Höll på att drifva honom till förtviflan. Det var första lysningsdagens eftermiddag. Gamle Mattsson, som alltjämt var en af tal och undran jagad man, gick längs hamnarmen ända ut till den hvitmenade fyren för att få vara ensam. Därute råkade han fästmön. Hon satt och gret. Han frågade henne då, om hon hellre hade velat hafva en annan. Hon satt och petade loss små kalkstycken från fyrens vägg och kastade dem i vattnet. Hon svarade ingenting till en början. — Var det inte någon hon tyckte om? — Åh-nej, visst inte. Därute på fyren är vackert. Sundets vackra vatten svallar rundtom den. Den flacka stranden, fisklägets små regelräta hus och den fjärran staden, allt öfverstrålas af dess eviga skönhet. Ur de mjuka töcken, som gärna insvepa den västliga horizonten, kommer då och då en fiskarbåt framilande. I djärf kryssning styr den ned mot hamnen. Det brusar muntert om fören, då denMORS PORTRÄTT. skjuter in genom den trånga hamnporten. Seglen fällas helt stilla i samma ögonblick. Fiskrarna svinga hattarna till en glad helsning, och på båtbottnen ligger det vunna bytet och glittrar. Det kom en båt in i hamnen, medan gamle Mattsson stod ute på fyren. En ung karl, som satt vid rodret, lyfte på hatten och nickade åt flickan. Gubben såg, att det lyste till i hennes ögon. — Jaså, — tänkte han, — har du gått och blifvit kär i den grannaste karlen i fiskläget. Ja, den får du aldrig. Likaså gärna kan du gifta dig med mig, som att vänta på den. Han märkte, att han inte kunde undkomma mors porträtt. Om flickan tyckt om någon, som det varit någon rimlighet, att hon kunnat få, så hade han haft en vacker anledning att bli kvitt hela saken. Men nu tjänade det ingenting till att ge henne fri. Fjorton dagar därefter stod bröllopet, och ett par dagar senare kom den stora novemberstormen. En af fisklägets båtar råkade då i drift nedåt sundet. Roder och master voro borta, så att den var alldeles redlös. Gamle Mattsson och fem andra voro ombord, och de drefvo omkring utan föda under två dagar.
Bandttullarne måtte ifrån och med början af år 18II upphäfvas, emot det att Staten skulle för de inkomster , som dessa Tullar inbragt, undfå ersättning genom en särskild Bevillning, hvilken till det belopp, och på det sätt då stadgades, komme att utgöras; så förordnade Riksens Ständer, i sammanhang härmed, på sätt Kongl. Majrts Nådiga Kungörelse af den 30 November I8lo, angående IjancUtulls-inrättningens upphörande, innehåller, att af de 13,000 R:dr, hvartill Qvarntullen i Stockholm, Götheborg och Carlskrona uppgått, och som af dessa Städer borde särskildt godtgöras , skulle så mycket, som svarade emot Mantals-penningarna, der uppbäras, i lika förhållande som annorstädes. Under den tid , som Qvarntullen existerade , har han aldrig varit bestämd till något visst belopp för året, utan ingått i JLandttulls-Uppbörden, och likasom Mantals penningarne varit förslagsvis påräknad. Statsoch Bevillnings-Utskotten anse det ock instämmande med både rättvisa och Biksens Ständers eget beslut, att Mantals - penningarne i Stockholm, Götheborg och Den %% Juli. §155 och Carlskrona icke bora erläggas 1 annat förhållande eller till högre belopp äf hvarje Mantalsskrifven person, än i Bikets öfriga Städer och på Landet, och att de i följd häraf för dessa Städer destomindre kunna till någon viss summa påräknas, som deras belopp helt och hållet beror uppå ett större eller mindre antal Mantalsskrifna personer derstädes, som, efter Författningarna, böra Mantals-penningar erlägga. Statsoch Bevillnings-Utskotten få derföre tillstyrka bifall å Herr Lagmannen och vice Talmannen Låndbergs i denna del gjorda hemställan, om Mantals-penningarnes beräknande och utgörande af Stockholms Stad; men som
Om en genom muntligt anförande gjord framställning lägges på bordet, bör anförandet till Protokollet af Riksnämnden utsedde ledamöter, heldst sådane, som vid någon föregående riksdag riksdagsmän varit, samt med biträde af Ståndens och Riksnämndens Sekreterare, dagen förut i serskildt rum å Riddarhuset sins emellan öfverenskomma om följande dagens föredragningsämnen, hvilka, då de skola uti Stånden behandlas, böra, sä vidt möjligt är, hos dem alla samtidigt handläggas. §. 41. Föredragningsämnen äro dessa och inga andra: i Riksnämnden: l:o Konungens propositioner och skrifvelse!'; 2:o riksdagsmäns inom Nämnden väckta motioner och förslag; 3:o frän Utskott eller från Cunstilulionsnämnden inkomna betänkanden och förslag; 4:o Ärenden, som genom protokollsutdrag från Stånden blifvit Riksnämnden meddelade; i Stånden: l:o Nämndernas eller Ståndets enskilda Utskotts betänkanden och förslag; 2:o riksdagsmäns inom Ståndet väckta motioner och förslag angående Ståndets enskilda angelägenheter. §. 42. l:o Hvar och en allmän fråga, som i Riksnämnden första gången förekommer, skall, så vida ej Nämnden enhälligt densamma genast till Utskott, eller, dä den grundlagsfråga är, lill Cons lila tionsnämnden, förvisar, ligga på bordet till nästa sammanträde, då sådan remiss bör ske, derest ej frågans nedläggande beslutes; dock stånde hvarje ledamot öppet att öfver samma mål sig yttra. Uppstår fråga om, eller hvart, remitteras bör; må 40 Förslag lill ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. (likleras och afskrift deraf sednast i julsta Plenum till bordet aflemnas. Uppstår fråga oin eller livart remitteras bör, kan denna fråga blott för den Plenidagen läggas på bordet; men i nästa Plenum skall beslut ovägerligen fallas. 2:o l)å saken från Utskott älerkommit, Wifve den efter första uppläsandet liggande på bordel.
Åtgärder äro ock vidtagne till förbättrande af kreatur sr acerne, af hvilka, hvad först angår hornboska pen, förut endast funnits en förbättrad, införskrifven genom Alströmer, och hvilken ännu finnes på Kobergs säteri. Jemte det Staten tillhöriga, å Gräfsnäs förlagda Stamholländeri, äro nemligen, dels genom Länets Norra Hushållnings-Sällskaps försorg, i denna del af länet inrättade tre Stamholländerier af Ayrshirerace, dels i södra delen af länet, af ett i sådant ändamål bildadt bolag, ordnadt ett Holländeri af samma race och ännu ett under anordning; hvarförutom genom flera inköpta och utsatta tjurar af denna race spridandet deraf befordrats. Redan före förläggandet af Statens holländeri till Gräfsnäs, var den der varande betydliga boskapshjord genom korsning med Ayrshiredjur förbättrad, och på Baldersnäs å Dalsland är genom korsning med införskrifna djur af korthornsrace boskapen derstädes förädlad. Till förbättrande af den i orten varande liästrace, hvilken, med undantag måhända för norra delen af Dalsland, icke är särdeles utmärkt, användas dels de från Kronans stuterier utgångne, för norra delen af länet Landsli.-Emb. uli Elfsborgs län und. ber. för åren 1856—1860. 2 10 Elfsborgs län. Handelspriser å kreatur ra. m. Landtbruksskolor. Jordbruksarbetare. Arbetslöner m. m. i Wenersborgs stad och å Nolhaga, samt för södra delen i Borås stad och å Silarp, af Redvägs härad, utställda hingstar, samt dels sådane som af Norra Hushållnings-Sällskapet blifvit inköpta. Jemväl för svinoch fårafvelns förbättrande hafva afvelsdjur genom Hushållnings-Sällskapets försorg o blifvit införskrifne. A Nolhaga finnes ett schäferi af ädlare får.
Förfrågsändes till fabrikspris franco ocb tullfritt till bemtset Rekvirera, profver l _«^^^^^BBBML ningar besvaras omgående. Telegrafadress ÖRNS, Stockholm. (S. T. Moderna Paletåtyger. Platsen bör helst kunna tillträdas Klädeshandlare, 1 juli. Ansökningar med uppgift å ålder, lönepretentioner, referenser m. m., samt helst åtföljda af fotografi, torde insändas före 1 juni till Norrbro. på P. Härligt läge vid hafvet, mildt ö-klimat. Genom sin äkta medeltidsprägel, sina stolta INFORMATORSPLATS ruiner och sydländska växtlighet är kvrorten önskas af undervisningsvan tre-års student. Härmed tiUkännagifves, alt undertecknad från och med onsdahögst tilldragande Svar märkt » 99&gt;, p. r. Lund. Alla moderna bad och kurmedel. gen den 10 maj i nyinredd lokal, Malmskilnadsgatan 26, nära BrunSpecielt: Nervoch magsjukdomar. popul ä rt framstäl d ORDENTLIG, bättre Hicka, Närmare resp. upplysningar lärana badUGLIG, kebergs torg, öppnadt ett välsorteradt kunnig i matlagning, bakning, sömnad, af läkaren &amp; kamrerarekontoret, adr. Visby. D väfnad, sl a kt m. m söker plats. Svar till Doktor Karolina Widerström. (S. T. A. 60147) » Idog », Iduns exp. Med illustrationer. f. v. b. NG LÄRARINNA, som vistats i Paris, U önskar i sommar plats i familj boende och rekommenderar jag mig i ärade allmänhetens benägna hågkomst. Campbells välkända Inhalator i någon af Norrlands fjäl bygder för att ett användes med äkta tallbarrsolja mot förpar tim. dagl. undervisa i franska och mutätning i näsan och l u ngorna, snufva, ka(STA.60081) Vördsamt H. SJUIiHEKG. sik. Villkor: fritt vivre och fri resa från tarrh och rheumatism. Finnes hos de förStockholm.
När hon ser en sjö, en djup och klar sjö, håller hon af den, derför att hon tänker sig, att djupt, djupt nere lefva väsen, hvilka hafva sina fröjder och sorger, sitt eget underliga lif med underliga drömmar, och hon kan icke förstå, hvad vackert det är med en grön kulle, när man icke föreställer sig, att det derinne myllrar och ljuder af små, små varelser, som sucka, när solen står upp, men börja att dansa och leka med sina väna skatter, när kvällen kommer. För honom har också naturen sin skönhet, men på annat vis. För honom ligger den i färgen, i rörelsen och formen, och så i det lif, som fins i allt, safterna, som stiga upp i träd och blommor, solen och regnet, som komma dem att växa, och sanden, som yr samman i backar, och regnskurarne, som fåra och urgröpa sluttningarna. Och framför allt denna sällsamma verld, som finnes bakom allt detta, som lefver och jublar och suckar och längtar och som kan säga och sjunga det allt samman. Här finna vi tvenne i grunden olika sätt att betrakta naturen, en till sitt väsen motsatt uppfattning af dess skönhet. Denna motsats kan hänföras till en motsats mellan en gammal och en ny verldsåskådning. Gellerstedt står på den förras grund. Han personifierar den lefvande kraften i naturen. Han ser i växtverlden en symbol af menniskolifvet; i det omedvetna naturlifvets ogrumlade ro, genomskinliga klarhet, obrutna lugn ser han allra tydligast sin egen menniska, sitt eget lönligaste väsen, sina egna innersta känslor. Derför lägger han allt hvad han sjelf tänker och känner in i dessa gräs och blommor och träd, derför blir han ett med dem, sammansmälter så innerligt med dem, att en mörk färgton slår sin skugga in i hans egen själ, en ljus och varm sitt ljus och sin värme. Hvarje gräs, hvarje ört har en själ som han, tänker och känner som han. Han känner alla deras blida, sorgsna och glada tankar och drömmar, han förstår deras språk och umgås med dem som med förtroliga vänner, tröstar dem, när de sörja, tröstas af dem, när hans egna tankar äro tunga. Han är som en af dem, de som han sjelf.
September månads slut, influtna bevillning har, med iakttagande af enahanda beräkningssätt, uppgått till 1,898,025 R:dr 12 sk. 4 rst‘ Enligt de från äldre tider i Riksgälds-Kontoret förda särskilda räkenskaper öfver detta Verks kredit-sedelrörelse, eller de bland allmänheten utgifna Riksgäldssedlarne, för hvilkas inlösande den stadgade preskriptionstiden med innevarande månads slut tilländagår, voro, vid i843 års början, dylika sedlar oinlösta å ett sammanlagdt belopp af R:dr Rgs 483,873: 1. — hvaraf sedermera blifvit infriade: under loppet af år 1843 R:dr 36,56o. „ 1844 » 17,328: 16. — och under Januari till och med Augusti månader i845 „ 5,341: 6* — eller tillsammans 59,229: 22. 15 Således skulle jemlikt räkenskaperna Riksgälds sedlar å ett återstående belopp af R:dr 424>643: 27. motsvarande 283,005 R:dr 34 sk Banko, vid nasti. September månads början, vara i allmänna rörelsen utelöpande. Under den fortsatta invexlingen af Riksgälds-Kontorets KopparKopparskiijeskiljemyntspoletter, hafva sådana poletter blifvit till Riksgälds-Kontoret mynts-poletinlemnade och af detta Verk invexlade: tcrna under år 1843 å tillsammans R:dr 261: 46. — „ 1844 å „ 426: 4o. — samt under de första 8 månaderna af år 1845 å „ 3o2: 12. — eller å ett sammanräknadt belopp af R:dr 991: 2. — och utgjorde de oinvexlade skil jemynts-poletterna, vid början af näst!. September, 3. samt motsvarade följaktligen 74.943 R:dr 3i sk. 6 rst banko.