Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t läckts gifva Rikets Ständer tillkänna, hurusom dels Serafimer-ordens-gillet, för att ådagalägga i hvad mån ifrågava rande afgift fortfarande må vara för lasarettens och kurhusens underhållande behöflig, lill E. K. M:t i underdånighet, öfverlemna! uppgjordt sammandrag af inkomna summariska räkningar och revisions-berälteiser, angående kurhus-medlens belopp samt länslasarettens och kurhusens öfriga inkomster och utgifter under år 1854, för hvilket år sålunda befunnits, att kurhus-afgiften utgjort 175,820 R:dr 44 sk. 4 r:st. och öfrige inkomster 101,932 R:dr 14 sk. 1 rist., samt att utgifterna uppgått till 254,922 R:drl8sk. 10 rist., allt banko, hvarjemte Ordens-gillet, då häraf visade sig, att nämnda sjukvårds-inrättningar utan kurhus-afgiften icke kunde ega bestånd, samt denna afgift vöre bestämd att utgå endast till och med det år, hvarunder innevarande Riksdag slutar, i underdånighet hemställt, att Nådig Proposition om samma afgifts fortfarande måtte till Rikets Ständer aflåtas, dels ock E. K. M:fs Befallningshafvande i Stockholms län äfvensom Direktionen öfver del i Fahlun inrättade lasarett och kurhus, hvilken sjukvårds-aristalt, sorn vore den enda inom Stora Kopparbergs län befintliga, saknade nödigt utrymme för det nuvarande 246 Expeditions-Flsk otte t;. Förslag till underd. Skrifvelse N:o HO. sjukantalet, uppå anmälda förhållanden rörande sjukvården inom dessa tvänne län grundat tillika gjorda underdåniga framställningar derom, att kurhus-afgiften må kunna derstädes förhöjas; — med afseende å hvilket allt E. K.
Det är till ett sådant caraclersskiljdt, men dock icke ståndsskiljdt, Tvåkammar-system, jag trott en ganska lämplig utväg kunna utfinnas vid det samfäldta organiserande af Riks-representationen och communal-väsendets provins-instans, som jag ansett böra ega rum. Jag har föreslagit att låta Riksförsamlingens Nedre Kammare, och Landskaps-thinget (jeller om man heldre vill begagna den af i834 års Constitutions-Utskott nvttjade benämningen: - Bil. till Constitutions-UtsJcottets Memorial, JV:o 53. 17 ningen: Landtdagen) begge väljas af samma valberältigade uti dislricten; men Riksförsamlingens Öfre Kammare dels fungera i tre Riksdagar, dels den afgångna ena tredjedelen vid hvarje Riksdag fyllas genom val på Landskapstinget. Tiden för Landskapslings-Ledamöternes ombytande har jag trott böra utsättas straxt efter hvarje Riksdags slut; Öfre Kammaren blir härigenom icke sås >m Nedre Kammaren ett resultat af Riksdags-årets opinion, utan till en tredjedel at den, som gjorde sig gällande nyss efter sista Riksdagens slut; till en tredjedel af den, som på samma sätt fanns i Riket nyss efter den dernäst föregående o. s. v. Lägger man härtill, att sjelfva det omedelbara valet af den ena Kammarens ledamöter utgör en icke oväsendtlig olikhet, måste en på detta sätt organiserad Riks-församling verkligen kunna kallas Tvåkamrig, det är, bestående aftvå caracters-skiljda Kamrar, och den Öfre Kammaren ega en afgjordt betänksammare, och derigenom alltid conservativ, caracter. Att deremot Norrska Kamrarnes caractersskillnad är blott skenbar, har jag redan sökt visa, och hvarje Pärskammares conservativa caracter härflyter åtminstone lika ofta från egennytta, som från erfarenhet och betänksamhet. Just detta är rätta orsaken till det af Utskottet anmärkta fenomen, att så mången Pärskammare har varit caraclerslös under samhällets vigtigaste criser.
771 del belopp, hvartill kostnaden derför, enligt vederbörligt kostnadsförslag, beräknas komma att uppgå; och anhåller jag att, så fort undersökningen af vägomläggnings-arhelet hinner afslutas, få till det Utskott, till hvilket denna motion varder remitterad, aflemna kostnadsförslaget, jemte öfriga erforderliga upplysningar. Stockholm den 30 November 1862. G. Wassmuth, från Stockholms län. Af Johan Gustaf Wassmuth från Stockholms läu, om anvisande af 300 R:dr ärligen lill understöd ät Majoren Fahlsledls enka, född Schméer. År 1841, den 24 Juli, afled i Stockholm Majoren Carl Adolf Fahlstedt, hvilhen, då lian i 1808 års krig emot Ryssland tjenstgjorde som adjutant åt Sandels i träffningen vid Wirta bro, erhöll svår blessyr, af hvilken han licia sin återstående lifstid bade varit lidande, enär en kula totalt genomborrat ena skulderbladet. Detta oaktadt, deltog dock Major Fahlstedt uti 1813 oell 1814 års fälttåg mot Norrige, var 1814 Place-major i Fredrikstadts fästning, var sedermera från 1825 Adjutant i Krigs-kollegium och invaldes 1827 till ledamot i Direktionen för Arméens Pensions-kassa. Ehuru Major Fahlstedt sålunda egnat 37 år af sin lefnad åt Kongl. Maj:ts och Kronans tjenst, samt derunder, såsom belöning för Konung och Fosterland gjorda tjenster, erhållit såväl (1809) Guldmedaljen för tapperhet i läll, och 1820 hugnades med Kongl. Svärds-Orden, kunde han dock i ekonomiskt afseende ingenting efterlemna åt enka och minderåriga barn.
Lagens ord, likwäl icke bör med sadan tolkning sig befatta, nar nämde grund och afsigt är twätydig och Lagens ord innebära en »verkelig, icke blott skenbar motsägelse, hälst förklaringen i sistnämde fall mäste, medföra en werkelig ändring i »agot af de stridiga stadganderne; hwilken ärgjärd ofelbart e; ar Lagskiparens, utan Lagstiftande Magtens, ester dens, ät hwilken den en sädan Magt updragit; fördenskull, och enar de frågor om Fidei commisier, hwilka i Betänkandet omtalas, äro af den beskaffenhet, att de i tydningen af stiftelferne derom interesierade persotter icke kritina in cato deröfwer höras, och förorduanderne afwen innebära sä beskaffade motsägelser, som de nu befkrefna, ansäg Utskottet för en ren och orwungen följd af ofwannämde principer, att icke Domaren, utan Lagstiftande Magien eller ock Högste Domstolen, såsom provisoriskt Lagförklarande myndighet, ägde art j silke fall pä derom af enskilde eller Domaren gjorde förfrågningar, besia stiftelsers rätta mening pä lika sätt bestämma som wid Allmänna Lagars förklarande: utan att derföre någon ändring mä ske af forum för hwarje sak, eller en ivid Laga Domstol anhängig twistö afdömmande derifrän omedelbarligen dragas till Högste Domstolens afgörande i Lagskipnings-wägen. Herr >lauck.bolls äsmen hos Högloft. Ridderskapet och Adeln upgifna Förslag, alt, i en wist händelse, Kongl. Majit kunde aga magt en Fidei, commisi inrättning aldeles uphäfwa, ansäg Utskottet för en ny motion, hwarom det nu ej ägde att sig Utlaka, dä i det Memorial, som till betänkandet gifwit anledning, med förutsättning as besia stiftelsers Den Z Zebruarii.
Föredrogos, men bodlades ånyo, på begäran af flere ledamöter: StatsUtsk:s d. 29 sisth Juli på bordet lagda Utlåt. N:o 194, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., om uplåtelse åt enskild person af norra delen af Konung Carl XIII:s torg i hufvudstaden till bebyggande och disposition under viss tid, emot tomtöreafgift; och LagUtsk:s samma dag bordlagda Betänk. N:o 37, i anledn. af väckta motioner, ang:de brottmåls-lagsliftningens förbättring. 14 D en 2 Augusti. Föredrogos och lades till handlingarne Allm. Besr. o. EkonUtsk:s d. 29 sistl. Juli på bordet lagda Memorial: N:o 112, i anledn. af återremiss utaf Betänk. N:ol05; och N:o 113, ang:de en till Utsk:s handläggning af ett Stånd återremitterad motion. Föredrogs och bifölls Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:s d. 29 sisth Juli på bordet lagda Utlåt. N:o 114, i anledn. af återremiss af 2:dra punkten af Betänk. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Utlåt:n, Mern. och Betänk:n, nemi. från Slats-Utskoltet: N:o 201, dels i anledn. af R. St:rs år 1853 församlade Revisorers berättelse ang:de Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, under åren 1850 och 1851, dels ock rör:de åtskilliga vid behandlingen af 1851 års Revisorers afgifna enahanda berättelse för åren 1848 och 1849, jemlikt StatsUtsk:s Utlåt. N:o 21, upskjutna frågor; N:o 202, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. i fråga om afsöndring af jord från f. d.
Dagen efter, sedan Nämnden är vald, skrida Kamrarne till val af Konung eller Thronföljare. Förena sig Kamrarne om en och samma person, är han som utkorad att anse. I annat fall afgör Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre än de tvänne, sorn. i Kamrarna erhållit flesta rösterna; egande ingendera Ka - 3a Consilia t iönsUtskottets Förslag till ny Rihsdags-Ordning. maren att flere än en Candidat framställa. Nämndens ledamöter, hvilka ej i och för denna befattning må uteslutas från deras Riksdagsmanna-rätt i Kamrarna, sammanträda dagen efter den, då valet i Kamrarna förrättadt är, och skiljas ej åt förr, än valförrättningen är fullgjord. Omröstningen sker per capita och med slutna sedlar. Den af de håda under omröstning komna personerna, på hvilken då inom Nämnden de Heste rösterne falla, är behörigen vald. I den händelse, som g4 §• Regerings-Formen omförmäler, skall Nämnden väljas inom tionde dagen efter den, som i Riksdags-kallelsen till SLändernas sammankomst är utsatt. §. 91. §. 62. Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för omyn dig Konung, sammanträda de, sist dagen elter den, då Riksdagen blifvit å Rikssalen öppnad, och utse en Nämnd af Sextio personer, utaf hvilka hvart Stånd inom hvardera Kamaren genom sluten omröstnipg bland sina ledamöter väljer Sex. Denna Nämnd röstar per capita om de af Riksens Ständer till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Fem. Hvarje ledamot af Nämnden upptecknar å en sluten vallista de män, dem han anser förtroendet värdige, och så mångå, att de med en person öfverstiga det af Ständerna bestämda antal. Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes först den, som flesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifver Utslaget. På samma sätt fortfares med den, som näst honom af de fleste blifvit kallad, och så vidare, till dess det föreskrifna antalet af Förmyndare varder uppfyldt; kunnande
Åf Anders Andersson från Skaraborgs län är i väckt motion yrkadt, att vid rubriken skeppsredare och fartygsegares hvarest stadgas, att desse skola taxeras lika med dem i städerne, samt för alla däckade elier odäckade fartyg af minst fem svåra lästers drägt och derutöfver å 4 sk. banko per läst, måtte tilläggas: ”härifrån dock undantagne sådane, hvilka endast begagnas såsom pråmar att ifrån stränderne vid gård eller bruk, liggande vid sjön, framföra dess behof af egna skogseffekter, såsom ved, timmer, kol m. m.” och att, om missbruk häraf befarades, sådant kunde förekommas genom stadgande af lika ansvar derå, som i 64 § är bestämdt för bristande uppgift till bevillning al fartyg och dess lästetal; men enär det nuvarande ofvanberörda stadgandet icke skäligen synes kunna tillämpas å sådane farkoster, som icke begagnas till annan slags färt, än den i motionen omförmälda, deraf någon inkomst eller behållning icke kan påräknas, anser Utskottet det föreslagna tillägget icke vara af behofvet påkallad t. Från den spanmålshandlande på landet ålagda bevillning lika med städernas handlande har undantag blifvit gjordt för jordegare, arrendatorer eller brukare af hemman; men då till spanmålshandel icke synas kunna hänföras de försäljningar eller uppköp af serskilda sädesslag, hvaraf jordbrukare i och för deras Sandtmannahushållning må hafva behof, samt desse å en annan sida icke lära böra befrias från beskattning för den verkliga spanmålshandel, som de, oberoende af ett sådant behof, kunna idka , så hemställes, att berörda i rubriken spanmålshandlande för jordbrukare intagne undantagsstadgande må utgå. I öfrigt har Utskottet ansett, att, med uteslutande af specifikationerne uti denna 27 § af klasser och afgifter för rubrikerne advokater och sakforarelotsar och lotsdrängar samt trädgårdsmästarej för dessa rubriker hänvisning tilt de dem motsvarande i 14 §, från hvilka de föga afvika, lämpligen må kunna lemnäs. § 28. Vid 28 § har herr Tham, S.
Till venster nas, ser man inne i koret en Kristusbild i stark belysning ofvanom en sarkofag. Grafvar äro öppnade här och der. Månen börjar stiga upp från koret. Sancta Olaras klosterkyrkogård. I fonden en till hälften raserad ett bisättningskor; ljus synes genom fönsterna; när dörren sedermera öpp bakom klosterruinen. Windrank sitter på vakt vid kordörren. Sång höres NILS (inkommer och går emot Windrank). God afton, Windrank! WINDRANK. Var god och tala inte vid mig! NILS. Hvad är det nu då? WINDRANK. Hör ni inte hvad jag säger! NILS. Jaså, det der snöpliga afskedet ni fick från fartyget sökte er, så att ni tänker gå i kloster! WINDRANK. NILS. Har ni blifvit galen? WINDRANK. Var god gå er väg i Jesu namn! MÄSTER OLOF 149 - NILS. Ni ska' ta' en liten nattdryck med mig! WINDRANK. Jag kunde tro det, gå bort, frestare! Jag super aldrig mer förrän i öfvermorgon. NILS. Det är medicin mot pesten! Ni ska' akta er för likluften här! WINDRANK. Är det verkligen bra för pesten? NILS. Utmärkt! WINDRANK (super). Men bara litet! NILS. Bara lite! Men säg mig, har ni svindel efter ni räknar till hundra! WINDRANK. Tyst! Tyst! Det skall bli epok! NILS. Epok? WINDRANK. Ja, i öfvermorgon! NILS. Och derför räknar ni i hufvet! WINDRANK. Nej, det är bara för att jag har så svårt att hålla MÄSTER OLOF - mun! Tyst för tusan! Var god och gå nu, annars blir jag olycklig! 71, 72, 73. NILS. Hvem är derinne? WINDRANK. NILS. Är det begrafning? WINDRANK. Var god och gå åt helvete! NILS. En liten till så går det lättare att räkna! WINDRANK. En liten till! Må gå! (Super). NILS.
Är fråga om flera lägenheter, sorn tillhöra serskilda egare; varde ersättningen bestämd serskildt för hvardera. § 14. Skulle blott en del af lägenhet vara nödig för allmänt ändamål, och lägenheten, genom afskiljande af denna del, blifva för egaren eller innehafvaren onyttig, bor hela lägenheten, enligt nu bestämda grunder, lösas, der egaren det äskar. Lag samma vare, om en del af jord aflrädas bör, och återstoden ej; uppgår till besutenhet. I dessa frågor meddele Rätten beslut, innan Nämnden sättes, och må klagan öfver det beslut föras i den ordning; 25 Gap. 5 § Rättegångs-Ralken stadgar. § 15. Har egare, efter väckt fråga om jords eller lägenhets afträdande, i up - Expedilions-V(skottets Förslag till und. Skrifvelset IV.-o 1Q4' 53 i penbar afsigt alt öka jordens eller lägenhetens värde, derå nedlagt kostnader, naå desamma ej lagas i beräkning vid ersättningens bestämmande. § 16- Anser Nämnden nödigt att, innan hufvudsakligt beslut fallas, parterne ytterligare böra, närmare underrättelser i saken infordra, eller syn hålla, ege der rätt lill. § I?. Hvad de fleste i Nämnden säga, gäfle för Nämndens beslut. § 18. Då Nämndens beslut fattadt är, läte Ordföranden det upptecknas och af Nämnden underskrifvas, och lemne det sedan till Rätten, eller på landet till Dnuhafvanden. Ej skall dervid kungöras, huru Nämnden inom sig röstat, ej heller skola skälen för beslutet uppgifvas. § 19- Sedan Nämndens beslut så aflemnadt är, som i § 18 sägs, late Rätten det i sitt Protocoll införas, och meddele det parterne i laglig ordning, § 20. Ilvad Nämnden beslutat, skall till efterrälterrättelse lända.
Hon har till en ovanlig hög grmad satt sig iii i djiireiis lefiiadssatt och såniedelst runnit jiist dc fria r1jiirt.n till sina saniia vanner. Vi äro öfvertygade oni a t t barn och uiigdoiii skall iinila stor glladjtb i studiet af denna bok. Af alla djurskyddsriinnei biir den halsas nied glädje. Stora Syster, eii iiutidsberiittt: lse af L. T. illeade. Ofverslttiiing af E. Si~versto1.e. Pris 2 kr. T. Meade liar en gåiig gifvit oss (!II god och fiut skiifrt ?ii barnbok, riaiilligeii ~ Y a p p a s gosse:. Dc seiiare alstren; if lieiiiitbs peuna, exempelvis ~ B r k k i g t herrskap,: ocli: Kaniratlif i kuiina (.,j mäta sig med den förstnämnda. De iiinehftlla en mängd skrackscexier ocli skildringar af riktiga sinil bofvar i barnaviirlden. Deii i; - r fraii engelskan öf versatta » Stora systen star liksoiii inidteinellm r Pappas gosse » - dit den ej når i frihet och poetisk uppfattiiing - och ?&gt;Kainratlif~ - dit den lyckligtvis ej t i h i skildringeii af skurkstreck. - ~ S t o r n syster », den goda, blida, men dock hurtiga Bininy lainnar sin mor och siiia syskon, för. att i det stora Loiidoii söka sitt uppelialle. Ekonomiska bekyminer i faliiiljeii drifva. Iieiine hiirtill. Hon liar en aflagsen släkting, den rike lord Percival, nied livilkem son lioii i hemlighet a r förlofvad.
Lr till Hamburger Bmco Mark. 462,526: 4. Herrar Haltes 6- Sons till 220,518: i. Luis 6c Jcncquels till 576,942: 6. Den 7 Julii. 289 Hamb. Banco Mark. 1,059,888: 11. Hwar. *) foijer r orcknln^en kommers^ Oommirtöeus unäerään!- tza ^ri5vel5s till af äsn 24 luli! !8l0, eucke flnmbur^^z Lan^uiererLSS. forckrsn K05 kommersa ^.ammsreri; men s >m ckenna /Icrifvelle §r färfLttsck, ocu 6nnes !,är neckLirföre 291 » äfve»l2ttninz infärck; sä MetlueeL cken trär. Hwarförutan Luis L Jencquel ifrän den sista December nästförledit är hafwa att fördra en Summa af 96,870 Mark. Hambur. ger Banco, upptagen af Hof. Marskalken och Riddaren von Platen, uppä en garantie af Pommerska Kammaren, att anse säsom sin egen skuld hwad bemälte Hof. Marskalk inom 50,000 Riksdaler Hamburger Banco kunde disponera. Utan att jag tror mig bora beswära med en onödig framställning, skall Eder Kongl. Maj;t lätteligen inse, huru smärt det är för osmannämnde Banquierer, att redan i twä och ett halft Lr hafma nödgats umbära sä betydlig» summor, hwilket ej kunnat undgä att tillskynda dem lika sä kostsamma sorn tryckande omsoracr. Mä Eders Ptaj.t derföre wärdigas r
Tänkte han då på att dessa människor hade brutit sig in i det hus, där hans älskade vistades? Gandolfo talade om, huru officerarne, som skulle vara domare, kommit in, tysta och allvarliga, och satt sig på sina platser. Men, sade han, då han sett dessa höga herrar, hade hans oro minskats. Han hade sagt sig, att de visste, att don Gaetano var en förnäm man, och att de ej skulle döma honom. De skulle ej förblanda honom med banditerna. Ingen kunde dock tro, att han velat plundra hos två kvinnor. Och se, då domaren ropade upp Gaetano Alagona, var hans röst utan hårdhet. Han talade till honom som till en like. »Men,» sade Gandolfo, »då nu don Gaetano reste sig, stod han så, att han kunde se ut öfver torget. Och på torget, på detta samma torg, där nu så många människor sitta i lust och glädje, tågade då fram ett liktåg. Det var de hvites brödraskap, som bar den mördade Giannitas lik till hennes mors hus. De gingo fram med facklor, och man såg tydligt båren, som bars upplyftad på bärarnas axlar. I det tåget långsamt skred fram öfver torget, kunde man igenkänna bårtäcket, som var bredt öfver liket. Det var Alagonas bårtäcke, prydt med prunkande vapen och rika silfverfransar. Men då Gaetano såg detta, förstod han, att den mördade var från Alagonas hus. Hans ansikte blef askgrått, och han vacklade, som om han varit nära att falla. I detta ögonblick tillsporde honom domaren: ’Känner ni den mördade? Och han svarade: ’Ja.’ Då fortsatte domaren, som var en barmhärtig man: ’Stod hon er nära? Och då svarade don Gaetano: ’Jag älskar henne.’ Då Gandolfo hade kommit så långt i sin berättelse, såg man donna Micaela häftigt resa sig, som hade hon velat motsäga honom, men cavaliere Palmeri drog henne raskt ned bredvid sig. »Stilla, stilla,» sade han till henne. Och hon satt stilla med ansiktet nedböjdt i händerna. Då och då vaggade hon med kroppen och jämrade sig lågt.
Till svar härå meddelade bemälde Utskott visserligen, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Utskottets tillstyrkan, bifallit att hela det af Stats-kontoret under år 1850 till meranämnde kostnader förskjutna och i föreskrifven ordning reqvirerade belopp finge, under stadgadt förbehåll, af Riksgälds-kontorets medel ersättas, men hvarken genom RiBih. till B. St. Vild lande, N:o 13. kets Ständers sålunda tillkännagifna beslut, eller genom något förtydligande af ordalydelsen af den §, som, vid ifrågavarande anslags beviljande, under 1847 och 1848 årens riksdag, i Riksgälds-kontorets reglemente infördes, hade Rikets Ständer förklarat och stadgat, att detta anslag med härisigt till Riksgälds-kontorets ersättnings-skyldighet för deruti uppkomna brister, v.ore lika obegränsadt, sorn de under Riks-statens hufvudtitlar uppförda och i nuvarande reglementes 140 § uppräknade förslagsanslag.
Undantag göra förnämligast, i Götheborgs fögderi, Landvetters samt en del af Härryda och Råda socknar, der jordmånen består mest af sand och klapper, samt hvad man kallar ör, i Inlands fögderi, en del af Solberga, Rommelanda, Westerlanda, Ucklums oell Hjertums socknar, samt Fräkne härad, der de intill bergssträckorne belägna hemmanen i allmänhet hafva en svag, sandblandad jord; i Oroust och Tjörns fögderi, spridda ställen, hvarest förekomma sandblandad fimjord och bränntorf; i Sunnervikens fögderi, mindre delar af Lahne och Tunge härader, der sand och fimjord förekomma, samt Sörbygdens härad, som till en del har 200 fots höjd öfver hafvet och i allmänhet ett hårdare klimat, än de närmare saltsjön belägne delar af länet, och hvarest jordmånen mera allmänt är svagare, af sandig och fjellaktig beskaffenhet; samt i Norrvikens fögderi, Bullarens härad och den del af Wette och Tanums härader, som gränsar derintill, hvarest jordmånen allmänligast består af sand-, fjelloch myr jord. I allmänhet har det visat sig, att jorden närmast intill hafskusterne har starkare alstringskraft, och att den åkerjord, som från äldre tider varit upptagen, innehåller god lera, med svartmylla till matjord och grundlager af mergel.
Pa Hederwärde Bonde-Scandeks Ledamöters . magnar ^od. Lricsson. kl. kroäsllus. Begärdes pä Bordet. Föredrogs följande ifrån Stars-Utskottet asläm nadr: WördsaM Mcmorial Uti till ch>ögfofl. Ridderskapet ingrfwik och derifrån kill Stars-Utffottet remitterad! Memorial, har Herr Capitaine och Riddaren .4. 4-f. vokna gjort an» märkning derwid, ak/ Herr Statt - Räder och Cornmendeuren Friherre KciLanblaä. ester tillträdandet as. detta Embete, icke ffall ttphört med drtz förut innehaft de befattning, fason, Ordförande mi Nummer-Lotteri» Direcrion, hwarsöre och dä Stats-Räd enligt Regerings Formen icke fä bekläda andre civile Embeten, den med nyfmämnde befattning tvid Nummer-Lotteri förenade lön föresiäs till möragmKg till StatörWerker ^ , för 482 Den 7 December. för att dermed bereda en tillgäng, antingen att belöna någon af RikelS wälförkjenke EmbckSmän, eller ock att afhjelpa nägon annan nyckande nöd. Dä Stats, Utskottet tagit detta ärende uti öfwerwägande har Stars-Utlkouet härwid funnit att de sOO R:dr. hwilka Herr Staks-Radek Friherre kossnblaä i egenskap af Ordförande uri Kongl. NummerLotteri Direction åtnjuter, icke kunna betraktas annorlunda, än som ett arfwode för en enskild as Konungens nädiga wälbehag endast beroende befattning, den Konungen kan anförtro ät den honom godt syneS och när som hälst läka uphöra, utan akt derwid wara bunden af allmänna befordrings lagar, ost) hwilken befattning således äfwen sä litet innebär egenskapen af en ordinarie tjenst i Staten som arfwodet derföre be, skaffenhelen af en standig och faststäld lön.
Rädet underdånigt yttrande afgifwa, om och hwad förklaring uti 57 och § §. 14 Capitlet af r788 ärs Kongl. Krigs Articlar kunde äga rum, til winnande af bestämdt förordnande i sjelfwa Lagen, angäende huru i allmänhet borde förfaras i krigstid med de ifrän Krigs-Domstolarne til Kongl. Maj.ts pröfning, antingen genom Be twär Den 8 Augusti. 7i1 sivär eller hemställningswis inkommande mål, med hwad mera dermed äger sammanhang, pä det Kongl. Majtt sedermera komme i tilfälle, at pä sätt 87 Z i den nya Constitutionen innehäller, meddela Riksens Ständer Dest Nädiga Proposition i detta ämne. Emedlertid och pä det ffadeligt afbrott i ärendernes jämnäs gäng ej mätte orsäkas, medan ämnet berodde pä närmare förordnande, har Kongl. Mäj t i Räder befallt, at alla ifrän Krigs - Domstolarne inkomne mäl, hwilka innan Constitutionen antogs icke blifwit föredragne, eller framdeles kunde inkomma, borde i enlighet med hwad uti MHafnysinämnde Constitution stadgas, angäendel förfarandet med dylika mäl i fredstid, tils widare anmälas och afgöras i Hogsta Domstolen; Och äro jämwäl de Högste Befälhafwarne meddelte instructioner, angäende den förut Kongl. Majit tilkomne höga rätt i desie mäl, i likhet härmed rättade och utfärdade. Et sädant Högste Domstolens och StatSRädets underdäniga yttrande är nu mera afgifwit, i enlighet med härjämte bifogade Utdrag af De i Konungens Högste Domstol och inför Kongl.