Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Några allmänna anstalter för odjurs utdödande äro ej vidtagne och hafva i sednare åren icke eller varit af behofvet påkallade. Skinn af rof och skadedjur, som föryttras ifrån orten, i synnerhet ifrån Lappmarken, lemna någon inkomst. Fiskerier. Laxfisket, som är det betydligaste, har, under de sistförflutna fem åren, varit ojemnt och hellre i afän tilltagande, och dels derigenom dels ock i följd af de högt uppdrifna taxorna lemnat sina idkare en sparsam inkomst. Skäloch strömmingsfisket deremot har varit mera gynnande och lemnat öfverskott utöfver ortens behof till afsalu. Dock hafva invånarne mer och mer vändt sig från idkandet af denna näring, hvilken de i allmänhet anse osäker och oftast mindre lönande än andra yrken, i förhållande till den tid och de mödor, som deråt måste egnas, ej sällan till skada och afsaknad för det mera lönande jordbruket. Härifrån gör Lappmarken till någon del undantag, der fiske i större sjöar ersätter hvad åkerbruket icke kan gifva. Tjärubränning är i aftagande närmare hafskusten i brist på tjenliga ämnen; men tillverkningen har haft god afsättning till höga priser. Deremot har tjära börjat exporteras från Lycksele Lappmark, troligen af den anledning, 9 anledning, att rensningar blifvit verkställda i forssarne uti Umeå- och .Vindelelfvarne, hvarigenom flottning på åtskilliga ställen blifvit möjlig. Nyttan och fördelen deraf, att ytterligare rensningar i dessa vattendrag af Staten bekostades, äro påtagliga, enär aflägsnare Socknar dymedelst kunde komma i tillfälle, att nedflotta sina produkter, och Lappmarkens rika tillgång på skogseffekter således spridas till Rikets skoglösa trakter. Salpeter. Tillverkningen deraf är i det hela i aftagande, af orsak, dels att Kronans lösningspris blifvit nedsatt, och dels att tillverkarne trott sig finna, det jordbruket deraf kommit i saknad af en för detsamma härstädes behöflig gödsel-tillgång. Dock är Salpeter-tillverkningen en af ortens bästa biförtjenster och inbringar årligen en ganska betydlig kontant penningetillgång, som på annat sätt ej vore så lätt åtkomlig.
Vid uppgörande af förslag till Riddarh.-O. hafva kommitterade ansett att icke flere reglementariska stadganden bibehöllos än som al behofvet påkallades. Jag hemställer äfven, huruvida de uti 23 och 24 §§:rie af gamla Riddarh - 0:n uti ifrågav:de afseende förekommande föreskrifter kunna anses erforderliga för R. o. Ad:ns verksamhet under den korta tid af kanske högst en månad, som R. o. Ad. hädanefter kommer att vara tillsammans Jag får således anhålla om bifall, med den af Frih.jKlinckovvström föreslagna förändringen. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels af Frih. Klinckowström bifall till mond med uteslutande af orden »under Sammankomsten» samt med ändring af orden »allmän Sammankomst» till orden »lagtima Adelsmöte.» och dels mom:ts återremitterande; framställde Hr Gr. o. Landtm, först, propos. på bifall till mom:t enligt Frih. Klinckowströms förslag, hvarvid svarades många ja jemte några nej, och sedermera propos. på återremiss af rnom:t, då svaren utföllo med många nej och några ja; hvarefter och sedan propos. på antagande af Frih. Klinckowströms förslag förnyats samt besvarats med många ja jemte Den 11 April f. m. Hl några nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Gr. Oxenstjerna: På grund af H. o. Ad:ns förutfattade beslut, enligt hvilket icke två, utan endast en anteckning skulle ega runi, anhåller jag, att ordet »andra» måtte ur mom:t uteslutas. Jag tror icke att en återremiss skall vara erforderlig, utan att R. o. Ad. nu genast kan lätta beslut om mom:ts lydelse. Frih. Leuhusen:
— N:o 5p. angående prescription för emottagande i Kronans uppbörd af Bankens utelöpande transportsedlar samt sedlar ä 3 och 2 R:dr å ofärgadt papper. XII. 158. — N:o 60. om ändring i ansvarsbestämmelsen för den räkningshafvare i Banken, som, utan föregången collationering, assignera!- å sin räkning derstädes. XII. 158. — N:o 61. angående upphäfvande af lagens stadgande rörande qvalificeradt dödsstraff. XII. 158. — N:o 62. angående ändring af 12 J uti Kongl. Patentförordningen den i3 December 1834• XII. j58. •— N:o 63. angående ändring i Kongl. Maj:ls nådiga Tågordning. X11. 158. — N:o 64. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om medels anvisande lill gevärsfabrikationen. XII. 098. XIII. 422. — N:0 65. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om fortfarande tills vidare af anslaget för Rikets Allmänna Ärenders Beredning. XII. 33 1, 3g8. A. 456. — N:o 66. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om Calmar Läns fördelning i 2.-ne Län. XII. 331, 398. A. 456. — N:o 67. angående indragning af Kongl. Nummerlotteriet. XII. 332. — N:o 68. angående till staden Söderhamn beviljadt låneunderstöd. XIII. 67. — N:o 6q. angående pension för Bokhållaren Sture. XIII. 67. — N:o 70. angående pension åt vice Amiralen G. af Klints enka. XIII. 67. — N:o 71. angående pension för aflidne Agronomen Steffens’ enka. XIII. 67. — N:o 72. angående förre Häradsskrifvaren S. F.
Vidkommande åter frågan derom att, medelst hemmantals-räntans upphörande, bereda jordbruket lindring i detsamma åtföljande skattebördor; så delar Utskottet fullkomligen med motionärerne den öfvertygelse, att den oprivilegierade jorden, som för närvarande drager den betydligaste andelen uti skal tebord orne, företrädesvis är i behof af lindring deruti, i den nion sådan på lämpligt sätt kan till vägabringas. Men emot det nu väckta förslaget till detta ändamåls vinnande förekomma likväl följande väsendtliga betänkligheter: att upphäfvande af hemmantals-räntan skulle, utom den derigenom uppkom mande förändring uti Rikets Jordeböcker, icke allenast till sina grundvalar rubba hela Indelnings-verket, utan ock i afseende å alla de egendomar, iler Kronan icke eger räntan, antingen ingripa uti eganderätten och, på sätt Herr Friherre af Nordin föreslagit, å Statens sida föranleda tili betydliga v ersättningar till ränte-egarne, eller ock, genom räntornas bibehållande uti nyssnämnde fall, en annan anledning till ojemnhet uti beskattning emellan de olika egendomarne uppkomma; att då, på sätt tillförene blifvit inför Rikets Ständer upplyst (se Stats-Utskottets Betänkande af den 31 October 1829, 4 Bil. till Stats-Ulsholtets Utlåtande, N.-o 6j.. N:o .323) oell jemväl vid discussionen om Herr Grefve Anckarsvärds och Herr Baron af Nordins motioner hos Ridderskapet och Adeln erinradt, den ifrågavarande räntan uti olika provinser utgår lill högst betydligt skiljaktiga belopp, förmonen af dess upphörande skulle emellan de skattdragande blifva serdeles olika fördelad; samt slutligen, att, då denna ränta, för så vidt den inflyter till Staten, uppgår till omkring 1,300,000 Ralr, en så betydlig nedsättning af Statens ordinarie inkomster icke torde blifva verkställbar, eller, der den vore möjlig, skäligen kunde uteslutande lill förmon för en samliällsclass tillvägabringas.
Jag sku' gett honom ett mått brännvin, jag, så han aldrig stigit upp mera!» »Nu blir kusin het igen tänk på grannarne! Jag har hyrt ut rummet här till tre nattliggare nu», sade Schana saktare och för att byta om samtalsämne, »det är för hyran nu till april.» »Det är väl inte till karlar, Schana?» skrek kusin och gick närmare »du har väl inte gått och blifvit tokig heller, du också?» »Nej, det är till fabriksflickor ... jag ligger sjelf på golfvet, jag sofver så godt, så det gör ingenting. Sitt ned, kusin, hvad nytt?» Med undran hörde Schana kusin Lamströms berättelse om kaktusväxten, som fått en knopp. Aldrig hade hon tänkt sig, att hon skulle få upplefva detta! Hvart femtionde år! Tänk, att det var femtio år sen! Hon mindes den dagen, som hade det varit helt nyss. »Jag minns alltihop jag med, du!» sade fru Lamström. »Jag var sjutton år och bodde hemma. Vi hade bakat mikaelibaket och så sa' far, att vi skulle få sjökaptens-främmande till kvällen, och därför skulle vi ha nya klädningarna på, mor min och jag. Han ville ha mig till skutkaptenska, men jag sa' stopp! Det var för groft den tiden, kan tänka.» Kusin Lamström talade med sin djupa baryton, långsamt och med små pauser, liksom hade hon läst upp en utanlexa. Endast ibland ryckte hon upp sig och uttalade en sats kort och brådskande, liksom ett slags oväntadt impromptu. »Jag var nästan nitton», hviskade Schana. »Ack, hvad jag var lycklig! Minns kusin att han ... student Asp brukade komma till oss om söndagarne?» »Jag hade utom sjökaptenen två andra galna friare», fortsatte kusin utan att svara, »repslagaresonen ifrån Kronohagen och sjukvaktar Kloss från gamla Klinikum. Herre Gud!» »Och minns kusin den söndagen kusin läste högt postillan och stack ett bref till mig under bordet. Fostermor fick fatt i det sedan ett par dagar efteråt.» »Schana, du har alltid varit ett sjåp! Hva' i all världen smussla du under bordet för?
Kummin Betänkandet N:o 21, gillades. Käppar, alla slag Betänkandet N:o 30, antogs. Kött Betänkandet N:o 30, godkändes. Litt. L. :} Lacca, Gummi v .. 1 1 „ jrflC/c # | Betankandet JN:o 21, bifölls. Lackerade arbeten Utlåtandet N:o 30, godkändes. Lackmus — Lakritsrot Betänkandet N:ö 21, bifölls. Lampor Införsel-tullen bestämdes till 25 R:dr för 100 R:drs värde, och frihet ifrån utförsel-tull bifölls. Lera Betänkandet N:o 21, godkändes. Likörer Tullvärdet bestämdes till 5 R.dr och införsel-tullen till 1 R:dr 24 sk., allt per kanna, äfvensom frihet ifrån utförsel-tull fastställdes. Lim p Betänkandet N:o 21, godkändes, med Lin / den förändring, att införsel-tullen å ohäckladl lin nedsattes ifrån föreslagna 1 R:dr 8 sk. till 1 R:dr per Lisp. Ljus . Betänkandet Nro 21, godkändes, med den förändring, alt tullen, vid inför - Trot. Utdr. d. 72 Dec, 1840. 901 Ljuskronor . Luktvatten Lumpor Ijunta Läder — Lök Magnetsten Mais Malm, rå och osmält, ej specificerad Malmstuffer — Mastix . Mattor, af strå eller rötter Medailler, alla slag Metaller: sammansatta: Bronze: oarbetad arbetad alla slag Marin-metall Messing : Pinschback, Tomback och 1 dra, ej specificerade Metvurst — Muscus Musslor, friska insyltade eller saltade . sel af talg-ljus, bestämdes till 2 R:dr 24 sk. per Lispundet. Utlåtandet N:o 30, gillades. ‘j. Betänkandet N:o 21, godkändes. Utlåtandet N:o 30, gillades. Betänkandet N:o 21, gillades. ht. M. j. Betänkandet N:o 21, godkändes.
S. D. Af inkommet protocoll, denna dag hållet hos Ståndets electorer, inhemtades, att Contracts-Prosten Odelberg blifvit utsedd att vara suppleant i Lag-Utskottet i stället för Professor Bexell under den honom beviljade permission af 3 veckor, räknade från den 8 dennes; och skulle protocolls-utdrag härom i vanlig ordning utfärdas. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets memorial, N:o 72, med för» slag till sammanjemkning af de inom Riks-Stånden fattade skiljagtiga beslut, vid förehafvande af Utskottets utlåtande, N:o 48, i anledning afgjorda anmärkningar vid betänkandet, N:o 11, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om vissa förändrade föreskrifter, i afseende på lagfart och nyttjanderätts-inteckning : Ståndet beslöt, för att undvika omröstning i Förstärkt Utskott, såsom i lagfrågor mindre lämplig, att, med frångående af sitt beslut i anledning af Lag-Utskottets betänkande, N:o 11, förena sig med Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hederv. Bonde-Ståndet i antagandet af Grefve Mörners, utlåtandet, N:o 48, bifogade reservation, hvarigenom förändring i inledningen till den genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition föreslagna Författning, i afseende på lagfart och nyttjande-rätts inteckning sålunda blif - 700 Prot.-Uidrag, den y Mars i845. vit af 3 Stånd beslutad; kommande fördenskull en conlraproposition i ämnet att till Kongl. Maj:t i underdånighet aflålas. Från Vällofl. Borgare-Standet. S. D. Föredrogos ånyo Siats-Utskottets memorial och utlåtanden: N:o 207, i anledning af Riks-Ståndens skiljagliga beslut, rörande ifrågasläldt inlevererande lill Riksgälds-Conloret af alla bevillningsmedel samt öfriga statsmedel:
Raab har anmärkt, 512 D en 18 April f. m. att ifrågavar. förskotter skulle underlätta tillverkningen af jernet, som är en exportariikel, och att de sålunda kunna blifva ett medel att upphjelpa denna näring; men nu har jag icke hört det vara någons mening, att dessa förskotter skulle lemnäs till brukspatroner, ulan till köpmän, som skola införa silfver, och således lärer denna anmärkning förfalla. — Ilr von Hartmansdorff har nämnt, alt det vore genom dylika förskotters meddelande, som Banken egentligen har fått det silfver, hvarmed dess cassa blifvit ökad; men om jag rätt minnes förhållandet med de afslutade contracterne, sä uppgjordes de till en början innan bancaluckan öppnades till silfverutvexling. Sedermera har silfver visserligen kommit in i följd af contracterna, men det var när hypothekslånen gjordes och då silfverlan, oberoende af import och export, skulle komma in för att liqvidera hvad utländningen lemnat. Nu åter sista gången var det till följd af minskad import, hvilken åter var en följd af minskade tillgångar. Hr von Hohenhausen har nämnt, att då jern utföres till England och man ej i utbyte vill taga varor derifrån, silfver icke kan med fördel införas. Deruti har han ((tvifvelaktigt ganska rätt; men köpmannen, som får denna fordran utrikes, vill otvifvelaktig! på något sätt hafva den liqviderad, och då är det ju ett ganska säkert sätt för Banken att skaffa sig silfver, att inköpa hans vexlar eller låta honom deponera silfver utrikes och köpa hans depositionsbevis. Ehuru jag icke hoppas någon framgång, anhåller jag likväl om bifall till Utsk:s förslag. O Frih. Raab: Hr Akerman säger, att den sats jag framställt, att det förskott, som lemnäs på silfver, skulle kunna understödja jerntillverkningen här i landet, helt och hållet förfaller, om man betänker, att förskottet icke skulle lemnäs till jerntillverkaren, utan till köpmannen.
Jag har hatat honom, som en fattig fiskare hatar en okynnig pojke, som förstört hans nät och huggit hål i hans båt. Var jag ej hungrig och törstig under dessa långa gudstjänster! Och han hade tagit bort det bröd, af hvilket min ande skulle lefvat. Längtade jag ej ut i oändligheten, upp till himmelen! Och han hade förstört min farkost och rifvit det nät, med hvilket jag skulle fångat heliga syner. Det finnes intet rum i de vuxnes värld för ett riktigt hat. Hur skulle jag numera kunna hata en så ömklig varelse som denne grefve Dohna eller en vansinnig sådan som Sintram eller en förslappad världsdam sådan som grefvinnan Märta! Men när jag var barn – då var det deras lycka, att de voro döda för så länge sedan. Prästen stod kanske därframme på predikstolen och talade om frid och försonlighet, men till vår plats i kyrkan kunde aldrig hans ord höras. Ack, om jag haft dem där, de gamla lerhelgonen, de skulle nog hafva predikat för mig, så att jag kunnat både höra och förstå. Men nu satt jag oftast och tänkte på, hur det var, då de blefvo bortröfvade och förstörda. Då grefve Dohna hade låtit förklara sitt äktenskap upphäfdt, i stället för att uppsöka sin hustru och låta legalisera det, hade detta väckt allas harm, ty man visste, att hans hustru lämnat hans hem endast för att ej bli pinad till döds. Det tycktes nu, som om han skulle vilja återvinna Guds nåd och människors aktning genom ett godt verk, och så lät han reparera Svartsjö kyrka. Han lät hvitstryka hela kyrkan och rifva ned takmålningen. Han själf och hans drängar buro bilderna ned i en båt och sänkte dem i Löfvens djup. Hur kunde han dock våga att lägga sin hand på dessa Herrans väldige? O, att illdådet fick ske! Den hand, som afhuggit Holofernes’ hufvud, förde den då icke mer ett svärd? Hade Sabas drottning glömt all hemlig kunskap, som sårar farligare än en förgiftad pil?
M:ts Nådiga Proposition, som af särskilta Motionairer framställd fråga, om Num merLotteriets upphörande. 28:0 Bakoch LotsMedlen påräknas med 5o,ooo. — - Desse medel, å hvilka någon avance icke borde, enl. 1810 års Riksdags-beslut, Staten tillfalla, äro i K:gl. Propositionen föreslagnfe att till Båkars och Fyrars förbättrande och nybyggande anslås och dels i anledning deraf, dels ock i afseende på de i ämnet väckta Motioner, åberopas Utskottets särskilta Utlåtande Litt. F. Betänkande ri. Fy rings Medlen upptagas under TitelErsättningar (N:o 3o i Tableauen). 3o:o Ersättningar påräknas till ett belopp af i5,666: 32. hvartill koramer: de förut under särskild InkomstTitel uppförde Danska Fyringsmedlen 3,5oo R:dr Hamb. Banco å 128 sk. cours g,333: 16.- 25,ooo. 31 :o ObscrvationsMedlen påräknas med 10,000. — - 32:0 Extra Medel och Upphörd, hvilka hittills upptagits bland Inkomster som i RiksStaten icke varit påräknade, anser Utskottet, enär de under de senare 6 åren ingått med ett medium af omkring 27,000 R:dr, kunna, såsom Ordinarie Inkomst uppföras till 16,000. hvartill kommer de i Jemtlands , Westerbottens och Norrbottens Län inflytande, bland InkomstTitlarne (N:o 6 i Tableauen) upptagne så kallade Stubbören, hvilka synas vara af så tillfällig Transport 16,000. 3,841,102: 23, 6. 158 Stats-Utskottets Transport 16,000. 3,84t>i02: 23. 6. och ringa beskaffenhet att de icke under särskild Titel böra påräknas, utan bland Extra Medel och Uppbörd upptagas. De beräknas i K:gl.
Påkallas öfverläggning i ämnen, som gemensamt röra flera socknar af olika pastorat, eger hvarje socken att utse deputerade, som för sådan öfverläggning sammanträda med deputerade från öfrige socknarne. 5 §. Afgifter för sockens eller församlings gemensamma behof skola, då annan grund för bidraget icke är serskildt stadgad, utgöras efter årlig taxering, hvartill Taxeringsman väljas å socknestämma i Mars månad; och i sådant val deltaga å landet alla fastigbets-innehafvare, i moa af fastigheternas hemmantal, jemte andra socknens invånare, som i bevillning för lön och rörelse erlägga minst 10 R:dr; och beräknas rösträtt tor hvarje 32 Lagsamt Allm. JBesv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 29; fulla 10 R:dr, sådan bevillning lika, sorn för |:dels mantal. I stad deltage i valet alla, som deltaga i de vanliga stadsafgiflerne, och rösterne beräknas efter afgiftens belopp. För hvarje medlem af samhället, som icke står under annans husbondevälde, och annars är i de vilkor, att han anses böra i de allmänna bidragen deltaga, bestämmas i mon af egendom, tjenst, rörelse och öfriga vilkor, vissa fyrk, hvarefter afgifterne för året komma att beräknas. Denna taxering skall inom April månads slut i socknens eller församlingens kyrka kungöras. Om någon dermed är missnöjd, skall han det inom 14 dagar efter berörde kungörande tillkännagifva å landet hos Sockne-nämndens Ordförande och i stad hos Borgmästaren, hvarefter taxeringen, i hvad den rörer den, som klagat, underkastas pröfning af Gode Män, som utses, tvänne af den klagande, tvänne af Taxeringsmärinen och en af de sålunda kallade Gode Männen. Hvad dessa Gode Männen besluta, vare gällande, utan att ändring deri må sökas. 6 §.
St:r böra bestämdt och tydligt uttala den åsigten, att jordbruket bör befrias från skjutsskyldighelen och att för vinnande häraf åtgärder böra vidtagas. Gr. af Ugglas: Om en Komité skall nedsättas med endast det updrag den siste talaren omnämnt, skulle det kunna hända, att Komitén svarar, att vi icke finna någon utväg för skjutsens skiljande från jordbruket, emedan det medför alltför stora olägenheter. Om således det befinnes, att ett sådant skjutsens skiljande från jorden är möjligt, måste Staten öfvertaga detta besvär; men kunna vi väl komma derhän innan nästa Riksdag? Kan åter detta icke ske, så måste det vara ganska nyttigt att frågan utredes, r>eii 14 September. 253 sä att detta inlerims-onus, som ligger p§ jorden, måtte upböra, och derföre har jag framställt mitt förslag. Frih. Paykull: Jag kan icke inse omöjligheten för en Komité att föreslå de åtgärder, hvarigenom skjutsningsbesväret lyftes från jorden, och, utan att inlåta mig i frågan om Staten skall öfvertaga detta bestyr, anser jag likväl rättvisa och billighet fordra, att resande betala alla skjutsomkostnader. Om detta än icke kan vinnas annorlunda än att skjutslegan blir olika vid hvarje gästgifveri, anser jag såsom ganska ringa det besvär den resande underkastas genom efterseende i dagböckerne hvad legan är. Jag yrkar bifall till Utsk:s förslag. Frih. Cederström, Rudolf: Det af Frih. Paykull yrkade bifall till Utsk:s förslag, uphäfver alldeles icke, såsom den adle Frilen sig föreställer, den tvifvelaktighet, hvarom fråga är, ty Utsli. har upställt sitt förslag så, alt den förordade Komitén måtte erhålla updraget att utreda och föreslå, huruvida och på hvad säU skjutsningsbesväret må kunna från jordbruket skiljas, samt denna vigtiga angelägenhet för öfrigt i framtiden på lämpligaste sätt ordnas. Således bar Komitén icke blott att föreslå »quaestio quomodo», men först »qusestio an», i fråga om skjutsens skiljande från jorden, och följaktligen qvarstår den tvifvelaktighet Frih. Paykull velat hafva aflägsnad.
Efter jag har fåll ordet, lager jag mig likväl friheten fästa uppmärksamheten derpå, att fastän det visserligen icke är sagdt, såsom något oeftergilligt villkor för ett bestämdt statsanslag, så är ärendet likväl så framstäldt af Utsk. att det bar ett ovillkorligt sammanhang med 5:te hufvudtiteln. På denna grund har äfven Utsk. ansett, att, sedan två Stånd stannat emot två, öfver denna fråga borde voteras i förstärkt StatsUtsk. Jag skulle äfven tro, att, såvida man medgifver rättighet för R. St. att, vid anslags beviljande, fästa villkor, detta verkligen är ett sådant. Det är ett villkor, framstäidt i sä lämpliga ordalag, som man möjligen kan önska. Det beror i alla falt af K. BI. att göra huru han finner lämpligast. Då emedlertid tvenne Stånd ansett, att en sådan skrifvelse bör afgå, så tror jag icke det är skäl att afslå den ifrågavar. voter. propos.; hvarföre jag tillstyrker, att R. o. Ad. ville bifalla densamma. Frih. Cederström, Jacob: Hr Rufelt har ganska riktigt visat, att målet icke är af den natur, att tillhöra statsreg - 384 Den 22 Januari e. m. leringen, och att det således icke lagligen kunnat komma under omröstning i förstärkt StatsUtsk. Om målet hade tillhört slatsregleriugen och två Stånd hade blifvit af skiljaktig tanka emot de öfriga uti ett sådant mål, så hade frågan blifvit helt annorlunda, e ii ii r ett sådant mål icke är af beskalfenhet alt kunna förfalla. Här är likväl icke fråga om ett mål, som icke kan förfalla, ty om två Stånd stannar emot två, så kan ett sådant mål, hvilket endast rör en önskan lill K. M., förfalla, men det behöfver icke ens förfalla, ty det beror i alla fall på K. M. alt vid anslagens beviljande göra afseende på det villkor, som de tvenne Stånden önskat dervid fästa, om K. M. så för godt finner.
— Brandskade-ersättning 1,558: 42. Ronations-medel 44: — —- 44: Öfver-revisions-departementets observations-medel 35. Extra inkomst . 48: 32. — S:r 32,059:^39. 4. 34,382: 23. 8. Balans till påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: Balans till påföljande år: Den Stuteriet tillhörande fasta egendom har, enligt afgifna spanmålsoch fourage-räkningar, afkastat: år 1852. år 1853. llåg ? — Halm » 19,446. — 20,376. — Värdet härå är icke i redogörelserna synligt. Af räkenskaperna inhemtas följande förhållande med vid detta Stuteri befintliga kreatur: år 1852. år 1853. Tjur 1. 1. 1. 1* De räkenskaperna följaktiga särskilda räkningar ■ öfver stuteri-personalens pensionsfonder utvisa en behållning vid 1853 årsslut: å fonden för Stuteriets tjenstemän samt deras enkor och barn, 17,173: — 7. » dito för dito stallbetjenter samt dito dito 207: 30. — Revisorerne hafva vid dessa räkenskaper icke funnit anledning till någon anmärkning. — 166 — ✓ ' Ottenby Stuteri. Räkenskaperna för båda revisions-åren äro granskade i Kongl. Kammar-rätten med anmärkningar. De utvisa: Debet. Balans från föregående år: Uppbörd: Leverering från Stuteri-öfverstyrelsen Anmärkningsmedel Arrende-medel, fourage och betespenningar Försäljningsmedel för kreatur , , , Dito för spanmål m. m. Föloch betäcknings-afgifter S:r Balans till påföljande är: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: Balans till påföljande år: Enligt särskilt upprättade räkningar, har den Stuteriet tillhörande fasta egendom lernnät i afkastning; — 167 — år 1852. år 1853. — Hvitbetor — 112. Värdet härå är ej i räkningarne upptaget.