Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En professor vid ett amerikanskt universitet rådde nyligen studenterna att om de kommo till England och hade besökt Westminster Abbey samt Londons Tower, så var det nästa, som de borcje göra, att bese den bygnad vid Mill Hill, nära London, der den stora nya engelska ordboken utarbetades. Och professorn hade rätt, ty sedan man tagit i betraktande en förfluten tids märkvärdigheter, är det väl också skäl att skåda den närvarandes, och det skulle vara svårt att i hela * England påträffa ett ställe, der ett mer sant nationelt och monumentalt verk är. under utförande än i denna lilla lugna engelska by, hvars läge icke ens finnes utsatt på någon karta. Det är här som det arbetas på en ordbok utan like i något lefvande spfåks lexi-kografi, en ordbok, hvilken skall öfverglänsa äfven de utmärkta verk, som åstadkommits af La Grusca, * Littré och Grimm. Likväl har arbetet ännu icke fortskridit längre än från A till Ant. Då det blifvit fullbordadt, antager man att det skall upptaga sex stora qvartvolymer om ungefar aderton hundra sidor, och att tryckningen kommer att erfordra ungefar tio år. Men arbetet, ehuru i vissa afseenden nytt, är likväl redan en generation gammalt, ty d: r Murray, dess närvarande redaktör, med hvars namn verket skall gå till efterverlden, är icke dess upphofsman. Arbetet har en * Akademien La Crasca i Florens har utgifvit en ordbok öf • ver italienska språkefc.ganska egendomlig historia. Domprosten Trench, en af Englands förnämsta språkforskare, utpekade de flerfaldiga felaktigheter, son} 4 förekomma i amerikanska och engelska ordböcker och framstälde den frågan » huruvida det icke vore hög tid att en ny engelsk ordbok utarbetades. Hans förslag föll i god jord, ett upprop till den läsande allmänheten om bistånd möttes så välvilligt, att ganska snart en hel armé af frivilliga arbetare öfver hela England och Amerika började söka efter, och uppteckna oregistrerade ord.
Län för åren 1834 och 1835 ägt rum, samt dels vid Stuteriet finnas bokförde efter en belt olika grund med den, hvarefter de vid LandsContoret upptagas, hvilket är händelsen med de från Westmanlands Län ingående medlen. Stuteri-Räkenskaperne upptaga nemligen 1836 års Dagsverksmedel såsom en tillgång för Stuteriets utgifter under det året, och utbalancera såsom en fordran hvad deraf under årets lopp icke influtit, då deremot uti från Lands-Contoret afgifne räkningar allt hvad O O som under årets lopp af 1834 års dagsverksmedel till Stuteriet utbeta - 157 las, balanceras såsom en Stuteriets skuld och såsom ett Förskott från Landt-Ränteriet, hvilket genom den i början af 1835 inflytande Kronouppbörden ersättes. Sålunda tillgår nu för hvarje år. Då Stuteriet, som i förra tider använde dagsverken in natura under året, ej kan bestrida årets nödige utgifter annorlunda, än genom uppbörden af de contanta medel, hvilka såsom lösen för dessa dagsverken utgå, men medlen deremot numera icke kunna af de Skattskyldige uttagas förr än vid början af påföljande året, så anse Revisorerne lämpligast att beloppet utginge från Stats-Verket till Stuteriet med visst årligt anslag i contant och att dagsverks-inedlen inflöto till Stats-Verket bland öfrige O O Krono-Uppbörds-medel. Flyinge Stuteri med Dahlby. Af Räkenskaper ne, uti Kongl. Kammar-Rätten granskade med anmärkningar för begge åren, inhämtas följande förhållande: B e b e t. B al ance från föregående året: Behållningar, Oredo vis te Byggnads-medel 12,000: 15,000: Förskott på Beklädnad, Lön och Sofvel åt Tjenstefolket ... 648: 38. — 556: io. 4. Anmärkt Post, utgörande betalning för Bondhästen Inpromtu ... 66:32. — 66:32. — Contant i Cassan 19: l. 9.
R:dr användas till lörsträckningar åt Filialbanker, som skola ersätta uphörde Privatbanker och en millai R:dr anslås lill kreditiv ål hypotheksföreningar; roen sedan, genom 3 Stånds sammanstämmande beslut, frågan om kreditiv åt Ilypotheks-Föreningar förfallit, mäste R. o. Ad. anses icke hafva beslutat om sättet för disposition af en milhn R:dr. Enl. PresleShs beslut, skulle nu 1,300,000 R:dr användas lill försträckningar ät de Filialbanker, som ersätta Privatbanker, och 800,000 R:dr anslås åt de Filialbanker, som, oberoende af Privatbankers ersättande, kunna upsla. Jag får derföre vördsamt föreslå alt R. o. Ad. läcktes stanna i samma beslut, som Utsk. föreslagit och PresteSt. antagit, samt att R. o. Ad. således täcktes nu besluta, alt den milhn, som nu skall af R. o. Ad. disponeras, må fördelas på del sätt, ali 200,000 R:dr deraf gifvas ål de Filialbanker, som npstå i st. f. upbörda Privatbanker, samt 800,000 R:dr lill Filialbanker, som, oberoende af Privatbankers liphöraude, kunna blifva inrättade. I öfverensstämmelse härmed fann R. o. Ad. för godt besluta att af 1,000,000 R:dr, som, utaf de från åtskilliga laneoch krcditiv-rörelsegrenar indragne medel, af R. o. Ad. hade blifvit anslagne lill kreditiv åt Hypollieksföreningar, må anslås ytterligare 200,000 Ruhlin försträckningar åt Filialbanker, som skola ersätta upbörd Privatbank, samt 800,000 R:dr till Filialbanker, som, oberoende af Privatbankers ersättande, kunna upsla, så ali, i öfverensstämmelse med llögv. PresleShs beslut, må afsältas 1,300,000
Här tvekade man ej om, hvad man ville, folk tog saker så lätt och läto bagateller vara bagateller. Det var som om hans blotta medborgarskap som amerikan gjort honom delaktig i all denna utveckling, gifvit honom rätt till stora ord, till pompös själfkänsla. Storheten omkring honom återspeglade så mycket af hvad han velat, och han solade sig i denna reflex och tyckte sig stark, därför att han förstod det starka. Här fanns ett gigantiskt mål, hvarom alla kunde enas, det låg inom hans räckvidd och var minsann värdt att lefva för. Denna stämning stördes dock af verkligheten. Under det han gick här och växte härligt till i sitt inre, kom Louise beständigt med sina fordringar på »upp», »upp». Det verkade så osympatiskt. När han jämförde sig med en hel mängd folk, var han ju lika långt hunnen som de och för resten – bara detta att från en svensk ha blifvit en amerikan utgjorde ett framsteg. – Äfven kände han sig underligt besviken, då han kom i personlig beröring med yankeernas nationalstolthet och främlingsförakt. En viss förnäm öfverlägsenhet, lik den en gammal man känner bland ynglingar, smög in i hans tankar, och samtidigt gnagde honom ett bittert medvetande att vara förbigången – utesluten som det gamla evigt är från det unga. När han tyckte, att han offrat allt på sin beundrans altar, var det icke hälften af hvad som fordrades. Och vid sådana tillfällen kunde han i trotsig smärta famla efter de gamla idealen, ja känna en obestämd svartsjuk längtan att göra dem till sina, ehuru han hela tiden visste, att hans innersta vilja ej var med. I längden tärde denna själens hemlöshet på honom. Tore Hultman hade blifvit ytterst nervös, hans blick jagade orolig och skygg, och det ljusa håret vid tinningarna började gå i askhvitt. Mac Loughlins stora ord och den sorglösa säkerhet, hvarmed de uttalades, gjorde i dag som alltid ett osympatiskt intryck, och Tores sätt och ton blefvo allt mer kyligt afmätta. – Åh, sade han nu, mörknande kring ögonbrynen, – europén säger just om er, att ni ingenting eget ha, hvarifrån ha ni fått allting, om inte från oss?
Hvilket Expeditions-Utskottet härmedelst får Herrar Fullmäktige till behörig kännedom och iakttagande meddela. Stockholm den 10 November 1856. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af åter remiss å Skrifvelsefurslaget N:o 46. Expeditions-Utskottets Förslag, N:o 46, till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inteckning af aftal om nyttjande-rätt till fastighet i stad, har af Högloft. Ridderskapet och Adeln blifvit godkändt, men af de öfriga frenne Riks-Stånden äterremitteradt, af den anledning, att en vid slutet af Lag-Utskottets Betänkande N:o 17 anmärkt rättelse i samma Utskotts Betänkande N:o 14, hvilket legat till grund för ifrågavarande Skrifvelse-förslag, icke blifvit der iakttagen. I följd af hvad sålunda förekommit, har den anmärkta rättelsen numera blifvit iakttagen, hvarigenom, i slutet af § 4 uti den i Skrifvelse-förslaget införda af Rikets Ständer beslutade författning, ordet »egaren» blifvit ändradt till »fastighets-egaren» ; och får Expeditions-Utskottet till förnyad justering i samteliga RiksStånden nu vördsamt återlemna berörde Skrifvelse-förslag med nämnde förändring. Stockholm den 26 Mars 1857. G Expedilions-UlskoUels Ullålande N:o 6. \:o (>. Utlåtande lill Rikets Ständer, om bestämmande af dag för nästa Lagtima Riksdags början. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln har Expeditions-Utskottet erhållit remiss å en af Friherre Cederström, Rudolf väckt motion derom, att Rikets Ständer måtte bestämma den 1 November 1859 till den dag, då Ständerne nästa gång må till Lagtima Riksdag sammankomma, hvilken motion åtföljts af åtskilliga deraf föranledda yttranden, deruti dels den af motionären föreslagna dag, dels den 15 November samma år blifvit omförmälde såsom i berörda afseende lämpligast.
Då förklarade jag, icke såsom Hr Schartaus reservation innehåller, att det var olagligt att fortsätta med voteringarna, men att jag, af undseende för de många reservanterne, ansåg mig böra hemställa till det förstärkta TJtsk., huruvida Utsk., efter det icke vore fulltaligt, behagade åtskiljas. Denna framställning blef nied ja besvarad, och följaktligen skedde icke någon vidare votering samma dag. Nästa gång då förstärkta Utsk. sammanträdde, uppstod fråga om den sist verkställda voteringens förkastande och omgörande. Det var mig naturligtvis omöjligt att tillstädja någonting sådant, då jag på goda skäl ansåg samma votering fullkomligen laglig. Vid justeringen af mern. rörtde den verkställda voteringen, då jag hemställde till Utsk. huruvida detsamma godkändes, svarades visserligen många nej, men icke såsom reservationen innehåller ett allmänt nej; och jag ansåg dessa nej endast såsom en reservation emot voteringsförloppet, emedan jag alldeles icke framställt eller ansett mig kunna framställa någon propos. till Utsk. om sjelfva valets gillande eller ogillande. Sådant är det verkliga förhållandet, och det förstärkta Utsk:s mern. upplager äfven sannfärdeligen hvad som passerat. Jag är helt och hållet af olika tanke med Frih. Cederström angtde de olägenheter, som skulle uppkomma i händelse man skulle tillåta votering i förstärkt Utsk., äfven om en och annan ledamot skulle afhålla sig från att deruti deltaga, och jag skulle kunna uppgifva flera tillfällen, då verkligen icke 120 personer deltagit uti voteringen inom förstärkt Utskott. Det har nemi. ofta handt, alt sådana votertssedlar begagnats, på hvilka de tryckta bokstäfverna varit utrifna, och hvilka sedlar således ingenting innehållit, utan synbarligen med afsigt blifvit begagnade af sådana personer, som icke velat deltaga uti voteringen, och sådant kan efter min öfvertygelse icke förmenas någon ledamot; ty ingen kan ålägga mig att votera hvarken ja eller nej, om jag icke 103 Den ii Maj. fatlat någon öfvertygelse i saken, som väl kan inträffa i sådana minutiösa tull-lagstiftningsfrågor, hvarom vid denna riksdag voteras.
S. D. Sedan, i följd af erhallen Remiss, Constitutions-Utskottet, uti till Bonde-Ståndet afgifvet Memorial, som den 22 i denna månad blifvit lagdt på bordet, förklarat, att den af Ståndet, under den 30 sistlidne April äskade, men af Talmannen vägrade proposition på bifall till Salpeter-gärdens försvinnande från Statsverkets Inkomst-Titlar, utan något dervid fästadt förbehåll al Konungens sanction, vöre mot Grundlagens ordalydelse stridande, enär Salpetergärden borde anses för en Statens ordinarie inkomst, och Statens ordinarie inkomster icke kunde af Rikets Ständer borttagas eller förändras, utan Konungens sanction, så företogs nu den, i afvaktan på detta Constitutions - Utskottets Utlåtande, uppskjutna, pröfningen af hvad Stats-Utskottet , rörande Krutoch Salpeter-försäljningsmedlen , m. in., yttrat, först i 2Ö:te punkten af Memorialet, N:o 54 , angående beräkningen af StatsVerkets inkomster, jemte dervid under Bit. C. bilagdt serskildt Utlåtande, i anledning så väl af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om afhjelpande af den årliga bristen i Salpeter-fonden och om ett förändradt sätt för Salpeter-gärdens uppbärande, som några i ämnet hos Bonde-Ståndet väckta förslag; saint sedermera > i anledning af 133 Prof. Utdrag den a5 Maji 1829. dervid gjorda anmärkningar 5 uti förnyadt Utlåtande, N:o 123, hvarvid, underden förutsättning , i afseende på Konungens sanction, som af Constitutions-Utskottets Utlåtande bestämmes, Ståndet beslöt: 1:0 att den af hemmanen nu utgående Salpetergärd kommer att försvinna bland Statsverkets InkomstTitlar , och att i stället uti Stats-regleringen upptages ett deremot svarande anslag till Salpeter-näringens bestånd och bedrifvande, jemte uppköp af Salpeter, till följd hvaraf, förfaller StatsUtskottets tillstyrkande, att
(Enligt Resolution af Banco-Fulltnäg. tige den 23 Mars 1823.) c) För Contrasignation af ett antal 5- och 2-R:drs-Sedlar, erforderligt till fyllnad i det så kallade Pensum för Commissarierne i Små-Sedels-Contoiret, å 34 sk. 8 r. p:r iooo;de. ("Enligt Resolution af BancoFullrn. d. i3 Maji 1821-) Eanco-Utskottcts Memorial N:o 147. d) För upptradning af Vexel-Bankens verilicationer ä 15 sk. p:r iooo:de fol. (Enligt Resolutioner af Banco-Fullmägtige den 26 Febr. 1807 oell den 25 April 1816.) e) För provisionel klistring af de till Yexel-Banken inkommande förslitne sedlar och documenter, medelst en i Förmaket placerad person, å 16 skilling får hvarje arbetsdag. (Enligt Resol. af Banco-Fullm. den 22 Aug. 1818.) f) För biträde vid utskrifning af Trans port - sedel - räkningarnes extracter , högst 150 R:dr på året, hvaraf disponeras 1 R:dr 1a sk. för hvarje a000:de Numer. (Enligt Resol. af Banco-Fullm. den ai Jan. 1822,) g) Till den Vaktbetjent, som af Revi sions-Commissarien begagnas i och för nödigt biträde vid hvarjehanda oeconomiska detailer, ett belopp af högst 33! R:dr om äret. g Bancn-TJtskotlets Memorial N:o 147. h) Till den för tillsyn å Bankens byggnader, mot årlig lön antagne Conducteur, serskildt arfvode vid tillfällen då hans biträde äskas för större byggnadsarbeten och reparationer, enligt Banco-Utskotiets af Rikets Ständer bifallne Betänkanden, N:o 35 och 64, å 40 R.dr B.co per månad.
Universiteten i UpUniversiteten i Upsala och Lund äge att sala och Lund äge att hvartdera tvänne Proutse hvartdera Tvänfessorer från de verldne Ordina rie Prosliga Faculteterna. fessorer, *4 §• (Tillägg af ett 6 morn. vid (.) 6:0 Betänk. N:o 3. nufact ur ister och Fabriksidkare på landet vare berättigade att f ö rena sig med närmaste stad, för att der, i mån a £ erläggande sladsa f g i f t e r , deltag’a i Riksdags ma lili a v a 1 e n, och jemväl sjeifve ku 11 na till Fullmäktige för Staden väljas, sedan en så beskaffad forell ing, minst tre år före den till Riksdagens öppnande u t s a 11 a d a g, oafbrutet ägt ruin. Tillägg af ett 7 mom: vid samma §•) 7:0 Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfrige Bergsbruk e 11, hvar u 11 d e r innebegripas alia af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade In - Bil. till Canstimtions Utsk, Beiänh. N.o 3. 3i rättningar, till förädling af Minera 1-11 i kels product e r, att inom sig till Borgare-Ståndet utseFemFullraägtige, som ej till annat Riksstånd höra och ej någon beställ11 i n g i R i k e t s t j e n st innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den i 18 §. aila Christna T ro s fö r vandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om. han ej valbar är. Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när R i k s d a g i n tr äffar, uppgöra grunderna för d enna R e pv e s e lita tion srätt, öfter värdet af förra årets tillverk - 3a hit. till Constitutiom Utsk. Betänk.
Atterremitlerades, på grund af serskildta vid detta Utlåtande gjorda anmärkningar; och N:o 12, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om medels anvisande till fortsättande af Carlsborgs Fästnings-byggnad år 1840. Bifölls. S. D. Efter ånyo skedd föredragning af StatsUtskottets bordlagda Utlåtande N:ol3, i anledning af väckt fråga om Riksgälds-Contoirets befrielse ifråuChartae-SigiMatae-afgift och Expeditions-lösens erläggande, biföll Ståndet Utskottets förslag: l:o att Rikets Ständer hos Kongl. Majit må i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit i Nåder täcktes låta tillkännagifva vederbörande Domstolar samt em hetsoch tjenstemän, hos hvilka, frågor derom kunna förekomma att Riksgälds-Contoiret, i egenskap af Uppbörds-Veik för bevilluingen, med flere Slats-bidrag, icke är skjdd gt vidkännas, hvarken så kallad Expeditions-lösen eller andra för måls bevakande och utförande i allmänhet stadgade afgifter och kostnader; och 2:o, att frågan 0111 Riksgälds-Contoirets befrielse ifrån Chartae-Sigillatae-afgift hänskjutes Lill Bevillnings-Utskottet, för iaggtagande vid uppgörandet af det förslag till ny Förordning, angående stämplade pappers-afgiften, som lärer vara att ifrån sistnämnde Utskott förvänta. S. D. Efter derom gjord framställning uttryckte Bonde-Ståndet, och fattade för sin del det beslut, att nästkommande Lördag den 21 i denne månad, val borde anställas till ledamöter uti den Nämnd, som, enligt Rege1 ings-Foimens 103 §., eger att döma, huruvida Högste
Allt hvitt socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet såsom topp-, kandioch kaksocker, krossadt lumpeller havanaterres-, eller annat under samma tullbestämning hänförligt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer i tullkammareeller 57 packhus-inspektions-föreståndares närvaro.
Hvad sålunda förekommit bar Utskottet öfvervägat; och då det, på ena sidan, icke må antagas, hvarken att förmyndare ej förr än efter hvart 3:dje års slut skulle med säkerhet vara i tillfälle att göra fruktbart det öfverskott, som den omyndiges årliga inkomster kunna lemna, eller att förmyndaren eger under tiden göra sig enskild fördel häraf, helst förmyndarens arfvode, på sätt Utskottet i ett serskildt Betänkande föreslagit, bör efter annan grund utgå; men, på andra sidan åter, det äfven vore svårt och ofta omöjligt för förmyndaren, att, i samma mon ränta och afgäld småningom inflöto, genast utsätta medlen på säker hand till vinnande af ny ränta, samt han ej bör anses skyldig, alt förränta inkomsterne utan afseende på de utgifter, han under årets lopp för myndlingen kan få att bestrida, får Utskottet, som tror en tid af 3 månader efter hvarje års slut utgöra ett behöfligt, men också tillräckligt, rådrum för berörde ändamål, samt den ränta, hvarföre förmyndaren sedermera skall ansvara, icke böra bestämmas utöfver 5 procent, med vilkor likväl, att, då ränta för längre tid eller till högre belopp erhålles, den bör komma myndlingen, oafkortad, till godo; härmedelst vördsamt föreslå, alt, såsom förklaring öfver 22 Cap. 4 SÄrfda-Balken, måtte stadgas: att förmyndare är skyldig ansvara för ränta å hvad af den omyndiges årliga inkomster till dess underhåll och uppfostran samt öfrige nödige utgifter icke tarf vas, dock ej förr, än efter 3 månader ifrån hvarje års slut, eller till högre belopp, än efter 5 för ioo:de om året, derest ej visas, att medlen blifvit dessför innan eller på fördelaktigare vilkor utlånade, eller annorledes fruktbare gjorde. Stockholm den 23 Maji 1834- Lng-XSkottetsts Ett. Ankom till Exp.-Utsk. den 3i Maji k). 2 e. ra. Betänkande , öfver Herr Salomon Rubins motion , angående ändring af s3 Cap. 5 §. sista Mom. Ärfda-Balken.
Jemtlands Fältjägareregemente, men framdeles torde, i den mån det för nämnda befäl atsedda löneanslag kan frän de nva Fälloch lläsijägare-korpsernas afskilja», böra erhålla sitt särskilda anslag, föreslagit, att nu äskade tillökning emellertid mätte, under titel: ”We sler-Norrlands Beväring: löne-fyllnad” å stal uppföras. Då någon indragning al nämnde befäl icke synes kunna ega rum, enär hvarken inom eller i närheten af den landsort, hvarest nu ifrågavarande bevärings-manskap sam mandrages, något regemente finnes förlagdt, hvarifrån befäl till exercis med manskapet kan kommenderas, samt Rikets Ständer, vid granskning af lönings-slaten, funnit de äskade löne-lillöknmgarne billige, hafva Rikets Ständer beviljat det begärda anslags beloppet, 6,295 R:dr R:mt, att under den föreslagna rubriken i Riks-slalen uppföras och framdeles, i den män befälets aflönings-lillgångar från f. d. Jemtlands Fältjägare-regemente kunna frånskiljas ofvannämnde båda korpsers löne-anslag, dermed ökas. 33:o. Jemte det Eders Kongl. Maj:l behagat föreslå att Allmänna Beväringsmanskapets exercis-lid, för närvarande bestämd lill 12 dagar, må ökas lill 30 dagar, bar Eders Kongl. Maj:! äskat, att del för bevärings-manskapels vapenöfning i nu gällande Riks-stat uppförda förslags-anslag. R:dr, måtte, i förhållande derefter, för framtiden höjas till 450.000 R:dr årligen, hvilket belopp Eders Kongl. Maj:t likväl, i anledning af Sin lins Rikets Ständer särskildt gjorda nådiga framställning om ett års framflytlning af tiden flir bevärings-pliglens vidtagande, hvarigenom äfven eli års vapenöfningar komma alt inställas, ansett kunna för innevarande stalsreglerings-period minskas till 300,000 R:dr årligen, så att den tillökning i omförmälda anslag, sorn för närvarande ifrågasattes, utgör endast 120,000 R:dr.
N:o 85. förhållande, som jemväl eger rum, derest anticipation å lönen ej kommit i fråga, emedan, i sådan händelse, hela begrafningshjelpen, motsvarande ett halft års lön, till sterbhuset utbetalas, oaktadt, såsom förut är nämrult, vid befordran i lägsta grad, endast ett qvartals lön blifvit såsom begrafningshjelp aftjenad. De förskott, som Banken, i följd af omförmälda antieipations-rätt, utgifvit oell hvilka ännu icke blifvit af Enkeoch Pupill-kassan Banken godtgjor da, finnas under titel: »Anticipationer å Banko-Statens löner” upptagna ibland Bankens fordringar, och utgjorde, enligt 1853 års bokslut, ett belopp af 29,710 R:dr. Med afseende derå, att denna fordran icke kan realiseras, så länge ifrågavarande rätt till anticipation å lönerne qvarstår, har hos Fullmäktige det förslag blifvit väckt, att, i sammanhang med nu förestående reglering af Bänkens tjenstemanna-personal och dess lönevilkor, måtte beslutas, att anticipation af de tillökade löner, sorn kunde varda beviljade, ej må tillåtas, och Banken eftergifva sin hos Enkeoch Pupill-kassan egande fordran. Efter inhemtande af Direktionens öfver Enkeoch Pupill-kassan häröfver afgifna yttrande, hafva Banko-Fullmäktige, uti ett till Utskottet inkommet memorial, anfört, att, som de, under namn af begrafningshjelpsoch nådårsbesparing förut bestämda innehållningar å Statsverkets Embetsoch Tjenstemäns löner, till följd af Kongl.