Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anser det vara oklokt att nedlägga stora summor i den gamla modellen, då tvisten om flintoch slaglås-gevärens företräde ännu icke blifvit genom tillförlitliga prof bestämdt afgjord. Hr Dalman! Då man behagat fästa så mycken uppmärksamhet vid den reservation, jag i detta ämne tagit mig friheten i prot. nedlägga, och då man fullständigt upptagit hvad jag anfört, fordrar äfven skyldigheten att jag tillbaka söker vederlägga, hvad som mot mitt yttrande blifvit invändt. Hr Möllerhjelm har fästat uppmärksamheten på det misstag, jag skall begått, då jag påstått, att beklädnaden kunde vara mindre dyr. Jag vill icke ingå i detailler uti ett ämne, som jag i detail icke förstår; men jag vill blott antyda en artikel, hvarpå besparing kunde äga rum, nemi. att i stället för tschacots måtte kunna begagnas mössor, som kosta vida mindre än tschacots. Hvad StatsUtskrs förslag angar, att beväringen skulle under öfningarna begagna egna kläder, äger sådant till en del redan rum i afseende på studentcorpsen, som exercerar i egna kläder, utan att finna sig nedsatt derföre, att den icke är lika klädd med den egentliga armeen. Att klädedrägten utgör en ambitionsfråga emellan beväringsynglingen och indelta soldaten kan vara möjligt, ehuru jag icke kan inse det stora företräde, som skulle bestå uti att vara klädd i uniform, i stället för i en snygg egen drägt; jag skulle tro tvärtom, ty den sednare utmärker äfven medborgaren, den förra blott soldaten. — H. Ex. Hr Gr. Brahe har alldeles oriktigt uppfattat min mening, då H. Ex. ansett den vara sådan, att 20,000 munderingar kun - Den i5 Augusti f. ra. kunde anskaffas för 54,ooo r:dr. Min mening var, att R, St. skulle kunna anvisa en del af de 20,000 munderingarna alt förfärdigas för de 600,000 r:dr, anslagna för Krigscollegii utrednings-deparlement. Gr.
S. D. Prot.-utdrag den 51 Juli 1848. 601 S. D. Föredrogs och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Expeditions-utskottets den 29 dennes bordlagde, underN:o 158 afgifna förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ls nådiga proposition om tillåtelse för banken och riksgäldskontoret att i utbyte mot nu innehafvande obligationer af armeens akkords-amorterings-fond, mottaga nya sådana, ställde på förlängd inlösningstid. Från Högv. Preste-ståndet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-utskottets nedannämnde utlåtanden och memorial stannade Ståndet i följande beslut: N:o 281, i anledning af erhållne återremisser å vissa punkter af betänkandet N:u 30, angående stats-verkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 184-2 och 1843. Ståndet afslog den i 3:dje momentet af detta utlåtande framställda voterings-proposition och gillade hvad Utskottet i utlåtandet i öfrigt yttrat och hemstält. N:o 282, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet N:o 206, angående dels Rikets Ständers Revisorers år 1847 afgifna berättelse om stats-verkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, dels vissa uti 1845 års enahanda berättelse förekommande frågor. Bifölls. N o 283, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss å Kammar-collegii berättelse, angående Sala silfver-verks ränte-ersättningsfond, för redogörelsetiden från och med den 1. November 1842 till samma dag år 1846.
Disconträntans återupphöjning till 6, och straffräntans till 12, procent, samt dels slutligen yttrat mig: ”att, å de Creditiver, ”sorn äro Bruksnäringen beviljade, dels till ”metalliske effecters beläning och dels till ”serskildte Lån i JernContoiret, räntan , som ”varit och är 3 procent, må uppflyttas till ”fullkomlig likhet med allmänna räntan; ”emedan, då räntan ingår till Bankens vinst, ”och den åter går till Statsbehofven, samt ”alltså ger lättnad i allmänna Bevillningen, ”det ingalunda är rättvist, att den ena Näringen njuter fördelar, sorn indirecte öka ”de andra Näringarnes beskattning: och den”na orättvisa skulle, om den längre fortsattes, vara så mycket större, som Bruks”Näringen just är dea af conjuncturen mest \ Den 16 Februarii f. ni. 77 ”gynnade.” Yid remissen har Herr Tham gjort anmärkningar häremot, och yttrat: ”Det ”med anförande af Bruksägares lyckliga con”junctur nyttjade skäl, är det emot denna ”Näringså ofta använda afundens språk, hvil”ket jag icke trodde, att någon uplyst man ”nu skulle nedlåta sig att yttra.” — En uplyst man, om han har godt hjerta, nedlåter sig icke att hysa afund; men icke heller tillåter sig någon uplyst man, att beskylla sin medbroder för afund. Jag har föresatt mig, att i utöfningen af mitt Piiksdagsmannakall iagttaga moderation, och jag tror mig vara denna föresats trogen, då jag öfverlemnar till det mäst uplysta Stånd att hedömma, huruvida jag, talande för allmänt bästa, förtjenat tillvitelsen, att hafva handlat af ett så lågt motiv, som afund. För att visa obilligheten af sjelfva saken, torde jag blott behöfva erindra, att under det alla andra Näringar måste betala 6 procents ränta för de lån, de kunna erhålla, har Bruksnäringen ensam rätt till lån mot 3 procent.
För hvarje 6-tal abonnenter, som samlas, och för hvilka afgiften Insändes till Redaktionen af » Detta utrop, var det verkligt eller äfven det en dröm! » frågade hon sig i orolig förvirring. » Jag, olyckliga, som icke får drömma! Inte så. Inte om honom. Ah, hvad skall han väl tro! ? » » Tack för musiken », sade hon hastigt med främmande röst och tillade så likgiltigt, hon kunde, » nu tror jag att det är tid att tända ljus ». Hon reste sig, men darrade, så att hon knappt förmådde tända lampan. Kupa oeh glas klirrade i hennes händer. Arvid hade längesedan vändt sig om på stolen och betraktade oafvändt sin unga stjufmor. Hon viste det, oaktadt hon ej lyft upp sin blick. D å hon var färdig med lampan, steg han upp och gick med några lätta steg fram till henne — redan kände hon hans andedragt, så nära stod han. Något måste ske. Hon bet samman tänderna af ansträngning att beherska sig, slog derpå upp ögonen och mötte hans forskande, varma ögonkast med en lugn, afvisande blick. — Den unge mannens drag liksom stelnade; och blek, vände han sig hastigt om och gick mot dörren till tamburen. » Jag har ett ärende till. till posten », stammade han, » farväl! » Hennes » farväl » kom ej fram öfver läpparne, men hon stod ännu upprätt, tills hon af ljudet i dörren hörde, att han gått. D å stal sig en iskyla öfver henne, det svartnade för hennes ögon, och hon sjönk med en snyftning ned i den stol, der hon nyss drömt så skönt. » I kras! — Förbi! — O, min G u d! Jag måste ju. » En modern qvinnosjukdom. I et är riktigt sorgligt vanligt, nu för tiden, att folk oeh i synnerhet fruntimmer ha ondt i armarne. Det kan synas vara en ganska oskyldig åkomma, som det ej är värdt att spilla många ord pä, men för den, som sjelf pröfvat på, förefaller det allt annat än afundsvärdt. I allmänhet äro väl de direkta plågorna ganska oskyldiga — nhuru det Annes fall af den förfärligaste och mest outhärdliga nervvärk — men blotta oförmågan att arbeta med händerna är en pröfning.
Her, på medgifvet sätt, obligationer blifvit för Hypotheks-bankens behof pantsatta, skola de sednast inom ett år från pantsättnings-dagen af Banken åter inlösas. 4:o. Uti Hypotheks-bankens Styrelse bör en ledamot, som skall vara vice Ordförande utses af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, Likaså utses af Fullmägtige till deltagande i den årliga revisionen af Hypotheks-bankens förvaltning och räkenskaper en Revisor, som vid revisionen förer ordet; dessutom böra Fullmägtige utse ett ombud vid den allmänna ordinarie sammankomst, som mellan Hypotheksbankens delegare skall ega rum hvarje år efter afslutad revision. 5:o. Hypotheks-förening, som, innan Hypotheks-banken öppnat sin verksamhet, önskar i Banken inträda, skall derom göra anmälan hos Kongl. Finansdepartementet; hvarefter å tid, som af Kongl. Maj:t bestämmes, ombud så väl för Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, som för den eller de Hypotheks-föreningar, hvilka till inträde i Hypotheks-banken sig anmält, äfvensom de af Kongl. Maj:t samt Fullmägtige i Riksgälds-kontoret utsedde ledamöter i Hypotheks-bankens styrelse skola sammanträda, för att vidtaga de beslut och förrätta de val, som,måste föregå Hypotheks-bankens öppnande. Angående uppbörden och redovisningen af de till Riksgälds-kontoret ingående bevillnings-, m. fl. medel: § 230. ' Allmänna bevillningen uppbäres och redovisas på sätt i gällande Bevillningsförordning är stadgadt; och åtnjuta de tjenstemän samt öfrige vederbörande, som med uttaxeringen och uppbörden af bevillningen ega befattning, de uti samma förordning dem tillerkända arfvoden och traktamenten. Likaså ega Kronofogdarne och Lands-kontpren att för uppbörden och redovisningen af arfsoch testaments-bevillningen tillgodonjuta de särskilda arfvoden, som uti derom gällande författningar finnas bestämda. § 231.
Hof-jakt-varfvet, i fråga om indragning deraf. I. 44. R. 104. II. B. 555, 709. Å. 712. IV. U. 508. A. 588. V. E. 116. llof-rätt, angående inrättande af en serskild för de 4 Norrländska Länen. I. R. 354. — angående minskning i antal mål, som böra dess pröfning underställas. IX. B. 353. A. 355. — angående förändring i tiden för de så kallade småprotocollernas insändande dil. Se Småprotocollen. — angående ökad tid för anmälan af missnöje emot dess dom och utslag. Se Rättegångs-balken. Ilof-rätternas förstärkande, då Lagmansoch Kämners-rätterne indragas. IX. B. 584. A. 585. Hofveri-skyldigheten i Skåne, angående dels upphörande deraf, sami dels af dagsverks-skyldigheten till boställen oell kungsgårdar. VII. B. 109. A. 151. VIII. U. 118. A. 166. Hohenhausen, Carl Ludvig von, yttranden. Holmar, Krono-, belägne i Bohus Läns skärgård, angående föreskrifters meddelande i afseende på rättigheten till bosättning å samt begagnande af åtskilliga af dem. Se Kronoholmar. Holst, Carl Ludvig, yttrande. II. 556. Hospitals-fonden, angående serskilda åtgärder till understödjande af. I. R. 230. IV. B. 467, 506. A. 553. V. E. 194. Hospitals-väsendet, angående revision och reform af. I. 231. R. 236. VI. B. 105, 109. A. 168. VII. U. 322. VIII. A. 129. E. 177. Hufvudbok för Kongl. Stals-Contoret, angående upprättandet af en. Se Fredin. Hufvudstaden, angående vidtagne åtgärder i anledning af inträffade oordningar i.
Dock tillägge Konungen honom eller dem hvardera en årlig pension till lönens halfva belopp. § i°7- 47. Skulle Constitutions-Utskottet anmärka, att Stats Rådets ledamöter samfäldt eller en eller flere af dem, uLi Constitutions-Viskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. 55 deras rådslag om allmänna mått oell steg, icke iakttagit Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-embete nlöfval, ege då Utskottet att sådant tillkännagifva för Riksens Ständer, hvilka, om de linna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att ilan ville ur Stats-Rådet och ifrån Embetet skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord. Frågor uti detta ämne kunna i Kamrarnes Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott än Constitutions-Utskottet hos Hamrarne andragas, men icke af Riksens Ständer afgöras förr, än sistnämnde Utskott deröfver blifvit bordt. Under Riksens Ständers öfverläggningar derom, skola icke Konungens beslut uti mål, som röra enskilde personers eller Corporationers rättigheter och angelägenheter, kunna ens nämnas, ännu mindre någon Riksens Ständers pröfning underställas. §. 108. Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer vid §. p/f hvarje lagtima Riksdag förordna Sex för kunskaper och lärdom kände Män jemte Justitias-Ombudsmannen, som bland dem före ordet. Desse Committerade, af hvilka Två, utom Justi tias-Ombudsmannen, skola vara lagfarne, ege sådan befattning, att, i händelse någon Författare eller Boktryckare, innan tryckningen, sjelf öfverlemnar dem en skrift och begär deras yttrande, huruvida åtal derå, efter TryckfrihetsLagen, kan ega rum, skola Justitias-Ombudsmannen och minst trenne Committerade, hvaraf en lagfaren, ett sådant yttrande skriftligen afgifva. Förklara de deruti, att skriften må tryckas, vare då både Författare och Boktryckare från allt ansvar frie, och ligge det å Committerade.
Ank. till Exp. Ulsk. d 22 April, kl. 1 e. m. Memorial, i anledning af ulerremiss utaf Utshottels hetiinhande, N:o 49. Vällod. Borgare-ståndet har till Utskottet återremitterat betänkandet N:o 49, i anledning af väckt motion om ändring i tiden för väglagningar; men som Presteoch Bonde-stånden afslagit detta betänkande, hvilket deremot är af Ridderskapet och Adelil bifallet, samt den sålunda väckta frågan, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, kommer att förfalla, anser Utskottet återremissen icke föranleda lill någon dess vidare åtgärd. Stockholm den 20 April 1848. Ank. till Exp. Disk. d, 22 April, kl. 1 c. m. Memorial, i anledning af ulerremiss af Utshottels hel linh ande, N:o 50. Utskottets berörda betänkande, afgifvet i anledning af motioner om upp hörande al eller lindring i de tullafgifter, som Kongl. Danska.regeringen uppbär för fartyg, som passera Öresund, har af Vällod. Borgare-ståndet blifvit återremitleradt, i hvad det samma angår den af vice talemannen A. Brinck i frågan väckta motion; meri, som de öfrige Riksstånden samma betänkande i hela dess vidd bifallit, och beslut uti ifrågavarande ärende sålunda redan är fattadt, altsä anser Utskottet återremissen icke föranleda till någon dess vidare åtgärd. Stockholm den 20 April 1848. Bill lill R. St. B est).- och Ekon.-Utskottets Betänkande, Nto 74, N:o 74. Anlt. till Exp. UlsU. den 22 April. kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af vacht motion om bötesansvar för den bevuringssktjldige, hvilken försummar att inställa sig till bevärings-cxersis. Riksdagsmannen Jöns Ersson från Wermlands län har, uti ett till hederv.
Af detta Kongl. Bref synes, att Kongl. Majit redan varit betänkt på åtgärder för tillvägabringande af öfverensstämmelse emellan sådane inom städerna gälla tide stadganden, som böra vara för alia gemensamma och äro af den egenskap, alt de äfven böra vara kända af, gällande för och tillämpliga på personer, hvilka icke äro till staden hörande, men tillfälligtvis dit ankomma eller der vistas. Att sådana stadganden blifva utfärdade och allmänt kända, är också af stor vigt, då eljest ganska lätt kan hända, att personer komma att begå öfverträdelser, om hvilkas stridighet emot gällande föreskrifter de äro uti okunnighet, och lör hvilka de det oaktadt kunna bestraffas. Af denna beskaffenhet äro t. ex. föreskrifterna om tobaksrökning på gator och torg, hvilken i somliga städer är tillåten, i andra förbuden; om badning i fria luften o. s. v. Då emellertid, enligt hvad ofvan anfördt blifvit, Kongl. Majit redan varit betänkt på åtgärder i denna del, och någon stor skyndsamhet icke är af vigt i detta ämne, som i alla fall fordrar mycket arbete och mycken noggranhet för att fullständigt utredas, anser Utskottet sig icke böra tillstyrka någon underdånig skrifvelse i denna del af frågan, utan hemställer, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-JJtskottets Betänkande, Nio 70. 7 att motionen, för så vidt den kan ahses omfatta dét egentliga föremålet för Kongl. Brefvet af den 26 September 1840, icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Beträffande åter den del af motionen, som utgör dess närmaste föremål eller den organiska delen af en Ordnihgs-stadga förstäderna, anser Utskottet visserligen att åtskilliga allmänna grundsatser kunna och böra bestämmas för organisationen af städernas styrelse och förvaltningen af deras angelägenheter, men befarar tillika, att, vid grundsatsernas tillämpning och utvecklandet af de utförliga föreskrifterna så många särskildheter förekomma för olika stadssamhällen, att de icke utan ganska stora svårigheter kunna uti en gemensam stadga förenas.
Vakans-afgifter af inroterad jord iiotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland Fourage-afgift af indelta kavalleriet Trosspassevolans-afgift Båt smans-vakans-afgift Krutoch salpeter-försäljniugs-medel Kontrollstämpel-medel •'■■■ Bakoell lots-medel •••• Danska fyrings-raedel Kon vin-kommissariatets bidrag till Turkiska beskickningens aflöning Observations-medel Extra medel oell uppbörder Intresse-medel .Extra ordinarie inkomster. Sjötulls-medel Salu-aceis af städerna Post-medel Karta-sigillata-medel... BrSnvins-afgift Ku j eudtitlaenee uppbördsmedel : 4:de bufvudtiteln (>:te dito 7:de dito 8:de dito 9;de dito BrAmitier ; Odispooiblo uppbörds-uiedel för är 1856 och föregående åren Inkomster utom riksstoten: C. till 1859 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 5. Ordinarie Ståts-reglerings Debet. Ingående balans: Fondens behållning vid 1857 års ingång, bestående af: Reservationer å riksstats-anslagen 5,647,164: 6. Odisponible uppbörds-medel den 1 September 1857, nemligen: Resterande: Proprie-balanser, tillhörande det egentliga stats-verket,. 127,196: 20. 6. Ordinarie inkomster 6,744,5*3: 12. *. Cretlit. Fondens utgifter: Afkortningar å stats-verkets inkomster: » » 1856 och föregående åren 87,631: 47. — Riksstats-utgifterna: Andel i öfverskotter och besparingar för år 1857 Afbetalning å ett byggnadslån till brandskadade i staden Gustavia 1857 års bidrag till bestridande af de å samma fond anvisade stats-utgifter Utgående balans: Fondens behållning vid 1857 års slut, bestående af:
Hon hade en på samma gång stolt och blyg natur. Ingenting var henne vedervärdigare än att synas mer än man är — det framgår af alla hennes satirer — men blir ej detta ofta händelsen just med de kvinnor, som egna muserna sin dyrkan? Ej under, att fru Lenngren gärna drog sig skyggt tillbaka från offentligheten till hemmets krets, där för kvinnan ej finnes denna motsats mellan verkligt och uppskattadt värde. Men också, hvem hade väl ett hem som hennes, där allt hvad Sverige ägde af snille oeh vett ofta och gärna stämde möte. » T y en stämma henne städse sade Att hvarhelst hon lagrar skar, Sina skönsta segrar dock hon hade Inom hemmets stilla sköte kvar. » Anna Maria Lenngrens lefnad erbjuder inga romantiska omväxlingar och skiljer sig föga från andra kvinnors. Hon föddes i Upsala den 18 juni 1755 — ej 1754, som det står både på den i Stockholm och i Upsala öfver henne anbragta minnestafian. Hennes far var adjunkten Magnus Brynolf Malmstedt och modern Märta Johanna Florin. Hon var den äldsta dottern. Lefnadsvillkoren i hemmet voro knappa, och Anna Maria fick från barndomen vänja sig vid att arbeta och spara. Hennes anlag för studier röjdes tidigt. Hon fick ej en vanlig ytlig flickuppfostran, utan lärde sig grundligt studera och blef så förfaren i romarespråket, att hon hjälpte sin far att rätta studenternas latinska gkriföfningar. I hennes karaktär lågo allvar och grundlighet, hvilka uppfostran bragte till mognad. Hennes afsikt var att helt och hållet ägna sig åt litteraturen för att bidraga till sitt uppehälle. Hon öfversatte stycken för kungliga teaterns räkning och verser af henne inflöto i Göteborgstidningen » Hvad nytt ». Under dessa sina ungdomsår uppträdde hon också med skärpa mot dem, som förmenade kvinnorna » rätt till vittra öfningar ». På hennes tid var dock för en kvinna den litterära banan törnbeströdd, och den passade ej för hennes ömtåliga, blyga lynne. Hon vägrade därför ej sin hand år 1780 åt dåvarande kanslisten i kommersekollegium, redaktören i Stockholmsposten Carl Peter Lenngren.
nämsta partier: med Ar nämna annärmast fölhennes förhär Lucie i Lucie, Alice i Robert, A n n a i D o n Juan, A g a t a i Friskytten, Grefvinnan i Vattendragaren, Nattens drottn i n g i Trollflöjten, A n n a i H v i t a frun, Laura terna (l:sta gången denna gafs det ju vara det fru B. a n s e r, att b l a n d att från fönstren i hans våning, 2 tr. u p p i operahuset, hälsa den kungliga nämna, cortégen. Men k u n d e bara de frysande u n g a damerna uppfånga en nådig ståtlige k u n g e n, den prinsen eller n å g o n sarne », så a n s å g o Genast vid Ström och ett lan dem. blick beundransvärde af » de krons m å rara prinbekanskap början gjorde Jenny med vänskapsband Flärdlöshet bekant och i hög knöts grad Lind, och hon med sina vänner om ende o c h sin e n k l a u t s t y r s e l. och teaterns gaf alla ännu yttrar konungens verksamhet. Mamsell beröm för det Hon har i Publikens rikt affyllde i D o n Juan säger en samsätt, sitt talang utan lust att i Dock S. spel visat löst verklig imitera. » sympatier följde Elma mått under hela hennes M e r än spaltlånga förtjänar hvarpå hon Ström teaterbana. Den » hulda ängeln » — det var din L u c i e! Och rörande o c h mildt till minnet talar Om bönens makt o c h sångens din A l i c e! M e n plötsligt tystnar d u! E j stämman klingar, Och sångens genius m e d brutna vingar Drefs ut af våldet ur sitt paradis. En ängel genom rummet g å t t. jag tänker! terna hade spants öfveransträngd; för alltid, o c h Ström i Upsala. en Efter för 1851 därefter. ett långt, rikt o c h hade hon De sträckta s k ö n t lif.
Bredaryds församlings berättigande att framgent uppbära den hemmanet åsätta ränta; så och enär antagandet af det utaf Herr Danckwardt framställda förslag, skulle i sjelfva verket bereda församlingen samma förmon, som Rikets Ständer sålunda redan förklarat sig icke kunna bevilja, anser Utskottet sig böra hemställa, att omförmäldta förslag, såsom angående en vid denna Riksdag förut väckt samt af Rikets Ständer pröfvad och afgjord fråga, må förfalla. Stockholm den 25 September 1840. STOCKHOLM. Tryckt hos A. G. hellsten, 1840. Förstärkta Stais-Uiskottets Memorial 3 IS:o 33g. i N:o 33(> C/ Änk. till Exp, Utsi. den a October, kl. 7 e*n. Memorialj angående ans'alid omröstning öfver åtskilliga till Statsregleringen hörande frågor. Sedan Stals-Utskottet, uti Memorial N:o 3ot, afgifvit förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner, i anledning af Riks-Slåndens skiljagliga beslut i vissa delar af Slatsregleringen, samt sedermera fått ifrån samtliga Riks-Slårrden emottaga Protocolls-utdrag, innefattande de i följd al berörde Memorial vidtagne beslut; så bär deraf inbemlats; att Ridderskapet och Adelil, i anledning al s.dra punktenförklarat sitt beslut vara, alt det till Kongl, Majlis disposition stål Ide anslaget till Hof-stallets utfodring skall å Stat upptagas till det af Presteoch Borgare-Stånden bestämda belopp af 3o,ooo R:dr; att Borgare-Ståndet antagit inbjudningen uti 3:dje punkten, alt anslaget af 2000 R:dr till Rosersbergs lustslott måtte uppföras å irsta Hufvud-Titelns irsta afdelning, bland de anslag, för hvilka icke redovisning erfordras; samt att Preste-Ständet, vid pröfning af 6o:de punkten3 bifallit Utskottets förut af Borgareoch Bonde-Stånden godkände Utlåtande, hvarigenom Kongl. Majrts
Ofvanomförmälde, af Kongl. Stats-Kontoret för det utländska lånet förskottsvis bestridde utgifter, för hvilka Stats-Kontoret, jemlikt Nådig anvisning, egde att uppbära godtgörelse af Fullmägtige och hvilka den 8 Juli blifvit af Banken ersatte, utgöra tillsammans 8,756 R:dr 31 öre Rnnt, nemligen: 23 till Kommers-Rådet Willerding och Protokolls-Sekreteraren Cervin, såsom ersättning för deras reseoch traktamentssamt af dem bestridde telegraferings-kostnader, till den förre R:dr 2,138: 31. och till den sednare „ 1,711: 40. 3?849: 71. för telegraf-depeclier, aflåtna under förhandlingen om lånet, såväl från Stockholm som Hamburg, och expedierade genom Kongl. Svenska Utrikes-Departementets samt Svenska General-Konsulns i Hamburg försorg 947: 36. och „ obligationernes tillverkning, kontrasignation och öfver sändande till Hamburg 3,9 5 9 : 24. Af den hos Fullmägtige förda räkenskap öfver dels anordnade medel till utlåning från Statslåne-fonden, dels beloppet af utgifne lån från samma fond inhemtas : att den 8 Juli hela fonden var utanordnad, deraf till Fullmägtige, att af dem omedelbart utlånas, R:dr 335,000: — „ Banko-Diskont-Verket „ 6,515,000: — „ Låne-Kontoret i Götheborg „ 2,500,000: — „ d:o i Malmö „ 2,500,000: — „ d:o i Wisby „ 150,000: — R:mt R:dr 12,000,000: — hvarförutan af innehållna räntemedel anordnats till Banko-Disk ont-Verket R:dr 100,000: — samt att den 16 Augusti följande låne-belopp utgått, nemligen: från Fullmägtige, omedelbart R:dr 335,000: — „