Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Endast såsom ett medel lill en reorganisation af crediten och endast med vilkor af en sådan, ega Privatbanker för mig något värde; ty såsom pappersmyntsfabrik eller undsättnings-anstalt ega, i min tanka, Statsbanker i allmänhet ett afgjordt företräde. Huru låneanstalternas organisation måste olika inverka på landets rörelse är lätt att inse. Om t. ex. Privatbankernas längsta utlåningstermin bestämdes tili 3:ne månader, och lagsökning derefter borde genast verkställas (en stränghet som jag likväl är långt ifrån att nu yrka), så blefve den närmaste följden, at Bankerne icke gåfvo stöd åt egendomsspeculationer eller långa och ovissa beräkningar; det i Sverige ovanliga förhållandet skulle inträffa, alt låneanstalterna blefve fullt tillräckliga för hvarje säker, hastig och vinstgifvande speculalion; i stället för att, såsom de fordna filial-disconlerne, söka vinna på rörelsens sjelfsvåld, skulle Bankerne sins emellan täfla att accomodera mot nedsatta räntor; producenten skulle alltid ega öppet tillfälle att belåna sina säljbara varor, eller den vexel han dragit på köparen, och i samma mon som omsättningstiderna i landet förkortades, kunde rörelsecapitalet förökas, utan nedsättning af dess inre metalliska värde. 3o Hor till Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande N.-o 4- Jag har här velat antyda en grundsats, enligt hvilken jag önskat, att raan i sjelfva denna Lagstiftning, genom föreskrift om iåntermineruas förkortning och ökade fordringar på säkerhet och ordning, gifvit åt hela lånerörelsen en förändrad caractere, som, i min tanka, skulle gifva bankrörelsen en ny riglning till understöd åt näringar och handel, i stället för att öka discontvingleriet pä myntvärdets bekostnad. För grundsatsens tillämpning vågar jag likväl ej nu föreslå mera, än alt längsta lånetiden måtte förkortas till 6 månader och alt lagsökning bör ske inom i4 dagar efter förfallodagen. j8 §. kan förenas med den 23, om man utan åtskilnad Bankerna emellan stadgar en minimisumma af ii million R:dr och ett actievärde af looo R:dr courant.
N:o 4- I Friherre Stjerncrona, David: Vid Höglofl. StatsUtskottets nu uppläs^ Betänkande, anhåller jag ödmjukeligen att 12 Deli 3 Junii, göra några anmärkningar, hvilka jag vördsamt får underställa Ridderskapets och Adelns profning, huruvida de kunna föranleda till återremiss af nämnde Betänkande. StatsUtskottet har medgifvit både billighet och rättvisa påkalla en sådan rättelse, att likhet i räntornesutgörande, ej mindre inom ifrågavarande provincer, än mot hvad som äger rum i andra orter, blefve återställd. Efter detta medgifvande är det för dem som i lön uppbära ifrågavarande räntor, lika oväntadt, som smärtande, att finna StatsUtskottet föreslå Riksens Ständer att med afgörande af deras på billighet och rättvisa gjorde anspråk uppskjuta till nästa Riksdag, hvilken möjligen icke inträffar förr än om fern år. De skäl hvari uppi StatsUtskottet grundar denna sin framställning, torde vid närmare skärskådande icke vara af den beskaffenhet, att de böra antagas sorn grund för ett Riksens Ständers beslut. StatsUtskottet föreslår, att räntegifvarne skola blifva hörde uti frågan innan något beslut derom af Riksens Ständer fattas. Detta är likväl uti skattläggningsfrågor en ny praxis. Uti frågor af enahanda beskaffenhet och lika, om icke större vigt än denna, följdes åtminstone vid 1809 års Riksdag icke denna method. Beslutet om roterandet af ali oroterad jord, med flera, äro häruppå ojäfaktig* bevis. Vid de föregående Riksdagar, då denna fråga varit väckt, hafva Riksens Ständer icke heller ansett sig böra höra räntegifvarne, innan de Den 3 Junii. fattat sitt beslut i saken. Under 1766 års Riksdag tillstyrkte så väl Kongl. Maj:t och Rådet som Secrete Utskottet, att löningsräntorne skulle utgå in natura, och Ilidderskapet och Adeln gaf genom gillande af Secrete Utskottets i ämnet afgine Betänkande tillkänna, att de ansågo löningstagarne böra förhjelpas till deras lagliga rätt.
Sedan öfvergick visserligen staden en olycka i så målto, som den inom några dagar nära fullbordade hamnen förstördes af en orkanlik storm, d. v. s. hela förbyggnaden bortfördes af stormen. Denna förlust upskattades till 26,606 R:dr 32 sk. b:ko, men ersattes af statsverket sålunda, att K. M. lernnade staden 11,666 R:dr 32 sk. af det anslag R. St. anvisat till slrömreusningar m. m.,' och att återstoden eller 14,930 R:dr leronades af R. St. vid 1851 års riksdag. Sedermera har staden vid 2:oe serskilda riksdagar fått 3:åriga upskof på ränteoch kapilalafbelalningarne å de beviljade lånen. Sammanräknar man nu de anslag staden i och för hamnbyggnaden åtnjutit, så utgöra de 46,596 R:dr 32 sk. och lånen 35,000 R:dr, eller tillsammans nära 82,000 R:dr i statsunderstöd, ehuru kostnaden för hela hamnbyggnadsarbelel icke upgått lill fullt 100,000 R:dr. Statens frikostighet root detta samhälle har således varit riklig, och då nu dertill kommer, såsom jag redan nämnt, att staden 2:ne gånger fått upskof med de årliga ränteoch kapital-afbetalningarne, som likväl bordt verkställas redan för 6 år sedan, tyckes mig det icke vara för tidigt, ali staden börjar göra rätt för sig. Jag anhåller derföre på anförde skäl om bifall till Utsk:s förslag. Frih. Cederström, Rud.: Afven jag anhåller om bifall lill ifrågavande Retänk. Om, såsom nu blifvit ifrågasatt, R. St. skulle gång efter annan bevilja staden Cimbritshamn anstånd med återbetalning af de från staden undfångne lån, kunna denna stads in^ nevånare inledas i den föreställning, att aldrig behöfva återbetala dessa lån, att detta beviljande af anstånd är seqvivalent med ett slags förespeglande af framtida afskrifning. Då likväl R.
Och icke heller beror Summans bestämmande af sådana Förslag, utan på sin höjd bestämningen af tiderne för dess utbetalanda, hvilken omsorg, i afseende på Summans obetyd - / Den 24 Februarii. 607 lighet, det visst icke kan sättas i fråga, att den ju till Kongl. Maj:ts afgörande utan all olägenhet må kunna öfverlämnäs. I stöd af denna min anmärkning, som innehåller en högst obetydlig, fast billig och till ändamålets befordrande vigtig jemkning af Utskottets Förslag; anhåller jag om Proposition till Återremiss af förevarande Betänkande. Uppå derom af Herr Grefven och Landt-* Marskalken framställd Proposition, blef Statsutskottets ifrågavarande Utlåtande, i anledning af Herr Silfverstolpes dervid 1111 gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremilteradt. Föredrogos å nyo och gillades följande från StiatsUtskottet inkomne, samt den 19 i denna månad på bordet lagde Betänkanden: 1:0 Af den 11 dennes, i anledning så väl af RiksdagsFullmägtigens för Malmö Stad, Herr H. A. Falkmans hos Vällofl. BorgareStåndet ingifne Memorial, om lindring i allmänhet uti Inqvarterings-besväret för de Städer, där ständige Garnizoner äro förlagde, men serskildt för Malmö Stad, i afseende på betalningen af det Lån, som vid 1812 års Urtima Riksdag blifvit Staden beviljadt, till uppbyggande af Casserner och Stall för 3:ne derstädes förlagde Esquadroner af nuvarande Cederströmska HussarRegementet, som äfven af RiksdagsFul Imägtigen för Staden Ystad, Herr 603 Den 24 Februarii. Haaks hos Välloflige BorgareStåndet väckte Motion, angående det vid 1815 års Urtima Biksdag, nyssnämnde Stad beviljade Lån till CassernByggnader för de derstädes då förlagde tvänne Esquadroner af ofvannäinnde HusarRegemente. 2io Af den 12 dennes, öfver de af Herrar M. Thunell och H. W. Eckhoff, hos Vällofl.
Utlåtande pfvcr anmärkningar vid Betänkandet angående yrkad ändring i afseende på skyldigheten för sökander uti utsökningsmål bos Konungens Befallningshafvande, att anmäla, när sådane mål förfallit, m. m. P. 348. —om Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Betänkanden: 1} angående en jemnare reglering vid de indelle Regementerne, Stamoch Hjelp-rotarne emellan; 2) angående upphörande af de Stockholms <J21 Stad anslagne så kallade Parm-, Bro-, Torgoch Renhållnings-afgifter för vissa varor, som landeller sjövägen till Staden införas; 3) om saköreslängders allmänna kungörande; 4) om förhöjning i Tullen å Finskt och Ryskt glas, samt dess framtida förbjudande lill införsel m. m. P. 348. — om Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottels sednare Betänkande angående yrkad likhet uti rättigheten till nya smidens anläggande så i södra sorn. norra otterne. P. 34q. — om LagUtskottets sednare Utlåtande angående befrielse från hysättning för Löftesman, som ingått proprie borgen, så länge sjelfva Gäldenären är inom Riket tillgänglig. P. 34p. — om ConstitutionsUtskottets memorial med Grundlagsförändringar, åsyftande Riksdagsärendernes skyndsammare gång. P. 35o. — om LagUtskottets sednare Betänkande rörande ändring i Författningen om fylleri och dryckenskap. P. 35o. — om RiddarhusUtskotlets memorial, i anledning af Konungens Skrifvelse ang. val af Revisorer. P. 35o. — om tvänne ConstitutionsUtskottets memorialer, det ena med föreslagne tillägg i 7 momentet 1 §. och 4 momentet 2 §. TryckfrihetsFörordningen; det andra med förslag lill ändring i 63 §. RegeringsFormen. P. 402* — om BancoUtskottets memorial, rörande en af Casseuren vid Stockholms Stads AuctionsVerk
Man hade nemligen låtit de Medborgare, hvilka insatt sine penningar i Götha Canal-Discont, men alldrig subscriberat som Actie -.ägare i Götha Canal, deltaga i Canal-hyggriaden pro rata för ett belopp af 1,100,000 R:dr, utan att desse med Canal-Verket haft att skaffa, eller för detta bidrag till Canalen nånsin kunde erhålla någon framdeles ersättning. Vill man.sålunda ingenting göra för Götha Canal, då har man rätt att classificera des - Statsoch Banko-Utskottens Betänkanden. 1205’ se i,i9»,000 R:dr sem Discont-brist, när man då nemligen tillika å den andra sidan upptager hela Canal-Verket som Discont - tillgäng; men man kan deremot, efter mitt begrepp, omöjligen på en gång förklara de bägge fallen, som slå i rak motsägelse till hvarannan. Det kunde eljest inträffa, att i den mån arbetet fortsattes, erhölle Concours-Massan Domarens immission deruti, och hvad Actie-ägarne byggde upp, det refve Fordrings - ägarne ner, så vidt de deraf funno sin nytta. Den plan, jag vågat framställa till utredning af Götha Canal-Disconf, är sålunda, efter hvad jag ock förut förbehållit, villkorlig: den. förutsätter nemligen, att Canal-Verket skulle kunna bringas till fullbordan, och sådant derföre, att jag trptt det hvad som, må hända icke nog öfvervägadt, blifvit börjadr, borde likväl än mindre väl betänkt lemnäs åt sitt öde,' sedan enskilte Medborgare deltagit med Staten uti flere Millioners uppoffring för detta stora företag. Här är nu icke tillfället att afhandla detta ämne. Min öfvertygelse derom har alldrig varit vacklande, och jag har äfven haft tillfälle att den förut yttra. Det enda, jag anser mig böra erini'a, är att, om Götha Canal icke understödes, ökes Medborgarns förlägenhet, då nära 2 MiåJioner (inberäknadr Räntor) Ac« tie-papper genom ett penndrag blifva nonvaleuser.
Revision afdesistl.Riksdag dertill beviljade extra anslag 25i, 3of. „ Extra anslag för dess iståndsättande . 2o3, 291, 3i8. Försäljning af Kronohemman till gälds betalning ... 36. Förvaltning af Kronans spanmälsräntor, angående 274* G. Gamla Upsala Ättehögar: stängsel deromkring i3t, 184. Gardes-Regementena: ytterligare anslag 81, 2i5. „ upplösning af dem till fot ibid. „ extra anslag till Uthusbyggnader vid 2:dra Lif-Gardets Casern < 2o3, 291. Bet:s Ntr, Gardes-Regementena: Revision af de till samma Casern sistlidne Riksdag beviljade extra anslag . 25i, 3or. Garmakare-lön: uppförande å Stat 86. Garnisons-Sjukhuset: extra anslag till uthusbyggnad derstädes 203, 291. n Revision af de till dess fullbordande sisth Riksdag beviljade extra anslag 251, 3oi. Gefle:upprensning af norra inloppet dit . xoi. Generalspensioner, angående . 89, 222. General-Assistance-Contoret: utbyte af den derföre begagnade egendom emot Hessensteinska huset 18, 70, 198, 264, 3^5. j83o och i832 årens Revisorers granskning deraf, angående . 59. „ åtskillige f. d. Tjenstemäns derstädes ansökning om understöd , 179, 268. Geographie, Tunelds: inköp af vissa exemplar deraf 5t. Gevaldiger: dess rättighet att vid fångtransporter nyttja ridhäst . 4$. Ge vinsten å Kronans behållna räntor: förändring i sättet för dess beräknande 115. Gevär: extra anslag dertill Gevärs förråden t deras förstärkande genom de till Årme'ens materiel anvisade medel 398. Gottland: lösen för räntetjära derstädes 61. löneförhöjning för Kronofogdar m. fl 80. Presträttigheternas derstädes utgörande 3i6.
I Frankrike liar man redan genom 1874 års lag sökt vinna kvinnornas bistånd för öfvervakande af fosterbarnens skötsel och i detalj fastställt kontrollens anordiiande. Ledningen tillkommer i hvarje departement prefekten, som därvid biträdes af en särskild näinnd, mer1 sjalfva kontrollen utöfvas af lokala komitder, som i regel sammansättas af mären i ' kommunen, en präst och tvenne damer. Dessutom äro mångenstädes särskilda läkare engagerade såsom inspektörer öfver fostermödrarna, med skyldighet bland annat att inom åtta dagar, efter det ett barn upptagits af fostermodern, undersöka detsamma och sedermera minst en gång i månaden besöka dess hem, föra anteck-, ningar öfver det satt, ' hvarpå barnet färdas, årligen afgifva berättelse öfver sin verksamhet, vid sjukdomsfall liimna barnen läkarevård och P, vid dödsfall intyga dödsorsaken 111. m. I Damark a r kontrollen antingen öfverlainnad å t lialsovårdsmyndigheten. ~siindlietskoinmissionernaz, namligen i de fall, dar gallande liälsovårdsordning inneh %ller tillfyllestgörande bestämmelser angående fosterbarnsväsendet, såsom t. ex. i Köpenhamn a r fallet, eller också utöfvas densainnia af särskilda personer, nian eller kvinnor, hvilka frivilligt åtagit sig densamma och då å kornmunalmyndigheternas vagnar öfvervaka fosterbarnens skötsel. I Tyskla !ncE slutligen ligger kontrollen uti polisens händer, dock ined rättighet för polismyndigheten a t t anlita enskilda personers lijälp för den direkta tillsynen öfver fosterbarnen. Denna rättighet liar också blifvit uti ganska vidsträckt mån tillämpad, framiör allt i de större tyska staderna. Då resultatet af denna samverkan synes mig vara anmärkningsvardt godt, torde det tillåtas mig a t t till sist ineddela några exempel på denna slags kontrollanordning. I B e r h existerar sedan den 2 december 1879 en särskild polisförordning för reglerande af stadens fosterbarnsvaseiide. Denna skiljer sig icke i något väsentligt ' från andra dylika förordningar i Tyskland, utom a t t skyddet blott omfattar barn intill 4 Ars ålder. Kontrollen a r anförtrodd å t polispresidiets tjänstemän samt å t sådana personer, livilka polisen sarskildt lämnat i uppdrag a t t utöfva ' tillsyn öfver fosterbarnen.
Statsmannen af » blod och järn » har ej varit någon vek trubadur, därtill har riksbyggmästaren saknat lust och tid, trogen sitt uppoffrande lifs sanna motto: » Jag ställde alltid fäderneslandet framför mitt eget jag. » 187 Sommarminne. gommar i sinne, Soliga Skuggad liten Föddes hoars Lockande Vardt Hvilar gång jag jag Vinter i sinne, Aldrig jag ett saft, en gång som jag bläddrar är ser långt i, förbi. vet icke vinter i hur blad hvad. skog! sommaren Karl Om haft, dess bleknade om jag glömt doft, stoft. hon sommarn Drömmer med sin och utan i en bok, sedan Hvar ljuft den fägring väckt, morgonflåkt. i människohand nu vissen Röfvad nog! fram. våren i en vandraren hon skog! dig stam, spirade väsende och dog i minns stödjande blomma Blomman, Nu jag af skogens Gömd Gömd sommar morgon, log. Wåhlin. hemstudier. Några ord till Iduns läsarinnor af. L — a. » ^Ij^unskap är makt », så lyder en allmänt elfe " känd och erkänd sats. Mindre känd, men lika sann och betydelsefull är den satsen, att kunskap är en af lifvets renaste och på tillgångar rikaste tröstemedel. Hvarje människas rättighet och plikt är det att, i mån af förmåga, tillegna sig ett större vetande, och för oss kvinnor särskildt gör sig detta kraf nu mer än någonsin gällande. Nödvändiga vilkor för en verklig kunskap äro, att den skall vara klart uppfattad och väl ordnad, ty med rätta heter det, att kunskapen icke består i att veta mycket, utan i att verkligen veta. Om äfven det område, hvarinom man rör sig, är aldrig så begränsadt, bildar det likväl en fast stödjepunkt i vår utveckling, så snart vi vunnit det som vårt eget, och i och med besittningen följer vissheten, att hvarje gjordt framsteg gifver kraft till ett nytt. Förmågan af själfständigt och systematiskt arbete är oss alltså nödvändig, men hvem vet icke, huru isynnerhet kvinnans i de första ungdomsåren afslutade studier i bästa fall lemna hos henne en längtan efter intellektuel utveckling, utan att gifva den of van nämnda nödvändiga förutsättningen.
Besvärsoch Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 4. förrättning föranledde dryg kostnad, och undersökningen lämpligen skulle kunna, efter behörigt kungörande från predikstolen, verkställas af landtmätare eller länsman, eller ock af begge, med biträde af tvenne redliga och pålitliga män, och domstols åtgärd icke erfordrades förr än tvist uppstode; och har motionären af sådan anledning föreslagit, att omförmälde stadgande måtte, i fråga om nyssnämnde slag af vattenverk, upphäfvas och i stället förordnas, »att landtmätare, biträdd af tvenne pålitlige och ojäfvige personer, i närvaro af länsman, som eger bevaka Kongl. Maj:ts och Kronans rätt, må förrätta alla de undersökningar, som behöfva föregå anläggningar af husbekofs sågoch mjöl-qvarnar*. Deuua motion hafva Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskotten gemensamt till pröfning förehaft. Härvid hafva Utskotten funnit, att full visshet huruvida sökt anläggning af vattenverk må, på förmenta eller rättsenliga grunder af grannar bestridas, svårligen kan erhållas förr än vid en i laga ordning kungjord undersökning; och då för den händelse, att anmärkning emot vattenverkets ani äggande göres af dem, som af anläggningen anse sig komma att lida skada eller förfång, pröfningen af denna fråga, hvilken onekligen är af tvistemåls-natur, icke kan eller bör öfverlemnas åt annan myndighet än laga domstol, samt ett stadgande i den syftning motionären föreslagit, således skulle kunna, i stället för att minska, öka kost naden för undersökning vid ifrågaställde vattenverks anläggande, anse sig L tskotten «ga skäl till den ■vördsamma hemställan, att motionen teka må bifallas. Stockholm den 14 Mars 1851. lagsamt Ålim. Besvärsoch Ekan.-Utskottens Betänkande, N:o S. f N:o 5. Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Mars 1851, kl. 1 e. m.
I öfverensstämmelse med delta Expcdirions-UtsRöttets Memorial N.o 4^5. 55 Rikets Ständers beslut befinnes äfven ej mindre det hos Expeditions-Utskottet förvarade Concept till underdånig Skrifvelse i ämnet, än ock den af de Respective Riks-Stånden justerade och barbos bifogade Löparen. Men som, enligt hvad till Utskottets kunskap kommit, det misstag vid utskrifningen af Rikets Ständers berörde underdåniga framställning kommit att inträffa, att, vid berörde öfverlemnande till Kongl. Majrts Nådiga bestämmande af den ifrågaställa Arrende-nedsättningen, endast tvenne återstående Arrendeår blifvit omnämnda; så har ExpeditionsUtskottet ansett sig böra, med anmälan härom, hos Rikets Högloft. Ständer vördsamt hemställa, att, till rättelse af det i ofvanomförmälda afseende förelupna skriffel, till Kongl. Maj:t måtte, uti förevarande ämne, aflåtas förnyad underdånig Skrifvelse , i enlighet med det förslag, som härhos vördsamligen bifogas. Förslag till und. Skri/v. Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 5 Mars i83». Preste-Ståndet d. 8 Borgare-Ståndet d. 8 Bonde-Ståndet d. 8 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse* angående sökt nedsättning i Arrendet för Sörforss Laxfiske. S. A. K.
Af räntan utaf desse medel, och Invånarnes i Tabellen omnämde bidrag, erhålla Stadens fattige ett efter hvärderas behof afpassadt contant understöd, hvilket förmodas om någon tid kunna in natura dem tilldelas, enär nytt Fattighus, å- dertill redan utsedd tomt, med det snaraste kommer att uppföras i förening med en länge nödig ansedd Kok-Inrättning, i sammanhang hvarmed jemväl kommer att inrättas ett Arbetshus. Emedlertid besörjer Directionen af om händer hafvande medel, så vidt de knappa tillgångar^ medgifva, sysselsättning och arbetsförtjenst åt behöfvande af qvinnokön^. Ungdomens undervisning ombesörjes dels genom en under Fattig-Directionens styrelse stående Skol-Inrättning för barn af arbetande classen och fattige, dels medelst en i sednare åren genom enskilte bidrag och donationer stiftad undervisningsanstalt efter Bellancasterska methoden, och dels i Trivial-skolan, hvarvid tvenne Lärare äro anställde. Summa Banco R:dr 60,847: 41» 3. 23 Staden njuter icke några inkomster af de trafiquerande; och Invånarne hemta till betydlig del sin bergning af Åkerbruk samt af inkomster härflytande från det i Staden varande Universitet. En Spar-Bank har i början af detta år blifvit inrättad i Staden, och den framgång förelaget redan rönt, bevisar att det blifvit mött af Invånarnes önskan och välvilja. De välgörande verkningarne äf samma anstalt skola säkerligen allt mer och mer uppenbara sig, och jemte tacksamhet åt Stiftarne bereda allmänt deltagande för Inrättningens bestånd och utvidgning. 4:o Ystad. Folkmängden utgör 3,986 personer, inberäknad den der förlagde Hussar-Esquadron. Handel, Sjöfart, Fabriksrörelse och Åkerbruk äro Invånarnes hufvudnäringar; och finnas inom Staden:
Till det officiela statistiska trycket; lieservaliims-unstnir 500 3.000 5.000 5.000 — Euninia R:dr 27,000 — Expeditions-Utskottets Förslog tilt under<1. Gen crallundlin iiier ikon lo re/. I Öfver-direktör I Sekreterare 1 Olver-ingeniör 1 Fiskal I Aktuarie och Registrator I Ingeniör 4 do I Vaktmästare 1 d:o Till skrilvare-biträde vid Kontoret Till gratifikationer ät e. o. tjenstemän och vaktbeljente vid d:o Summa Hant Runt. 24,1'25 172 Expeditions-Utskottris Förslag ti/l un dard. Skrifvelse j\:o 196. TAB. N:o 5 Öfrcr-sld I hål/arc-cm held. R:mt. öre. Vaktmastare vid Kansliet 450 1 ri:o d:o 450 I d:o vid Gäldslugan 225 I Vaktknekt vid d:o 250 3 d:o d:o 750 Ti I gratifikationer Al e o. tjenstemän oell vaklbeljente vid öfverståthållare Embelets Kansli nedi vid Poliskammaren i Slockholm 300 Statsverkets bidrag lill aflonande af tjänstemännen och betjeningen vid Kronn-upphörds-verkel i Slorkbolm 11.472 Till Pobsens \idmaklbållande inom Hufwidstaden 28,100 — Summa It.ml 70,049 | 45 / ExpeditionsUtskottets Förslog till underd.
En hvar med någon kännedom om bruk och reglor i frågor af förevarande art vet, att en affärsman ej gerna ser, att med honom förehafda underhandlingar om en affär, som ej omedelbart ledt till resultat, blifva föremål för raeddeianden åt andra, och en täflan i »nedprutning» d. v. s. att den ene skulle vara villig nedsätta sina anbud lägre än en annan derföre, att denne andre redan bjudit lägre, än den förre, innebär en förutsättning, som icke öfverensstämmer med de bruk, hvilka vid uppgörelser af ifrågavarande art höra till ordningen. Hvad tidsutdrågten angår, — hvarigenom likväl, efter hvad förut är erinradt, ej någon olägenhet eller skada för det allmänna uppkommit, — föreställa sig Fullmäktige, att en oväldig granskning af alla till saken hörande omständigheter skall finna den fullt — 142 förklarlig. Det var en för alla slags penningnegociationer synnerligen ogynnsam tidsperiod, sora, efter hvad allmänt kändt är, under hösten 18f 3 inträdde, och de efter ingången af November månad till Riksgälds-kontoret inkomna anbud om lånets öfvertagande buro redan vittnesbörd derom. Lika litet som någon annan, — ej ens de med de financiela horoskopen mest förtrogne undantagne, — kunde Fullmäktige förutse, att denna ogynnsamma tidsperiod skulle ega ett så långvarigt bestånd, som verkligheten sedermera ådagalagt, och det var derföre ganska naturligt, att de till en början skulle söka att, så vidt möjligt, afböja följderna deraf i mån som dessa uppenbarade sig i de erbjudna lånevilkoren. Större delen af de rörande lånet inkomna anbud gick ej ut på direkt öfvertagande till större eller mindre del, utan egentligen på öfvertagande af obligationernas försäljning i kommission mot viss provision och andra afgifter.