Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då man flere gånger nödgats omorganisera Tecknologiska institutet i Stockholm, har deremot Chalmerska slöjdskolan ständigt fortgått efter den plan hon blifvit anlagd och visat sig fullt motsvara sitt ändamål. Denna skola har mellan 60 å 70 elever hvarje år, och mer än 700 hafva från denna skola utgått, som blifvit använde i åtskillige industrigrenar. Hon har dessutom upfyllt eit ändamål, som i högsta målto är af behofvet påkalladt, när fråga är om anläggande af teckniska undervisningsanstalter, nemi. det alt kunna bilda lärare. Största hindret för anläggande af dylika skolor är just bristen på lärare. Allt hvad man kan göra för alt uplyfta dessa högre teckniska skolor, är derföre af den aldra största nytta, emedan man först då kan tänka sig möjligheten af alt kunna bilda lägre teckniska läroanstalter. På grund af dessa skäl anser jag bifall till hvad Utsk. föreslagit för Chalmerska skolan vara nödvändigt. Jag instämmer derjemte i Hr von Hartmansdorffs åsigt i hvad som rör de nya skolorna, och jag framställde äfven densamma inom Utsk., men den vann der icke mycken sympathi. Skulle således här blifva fråga om en ålerremiss, hemställer jag, huruvida icke det vore skäl alt inskränka densamma till anslagen för de lägre teckniska läroanstalterna och bevilja anslaget lill Chalmerska slöjdskolan. Ty lika med Frih. Åkerhjelm tror jag, att en ålerremiss icke tjenar till något, emedan jag vet, att tre Stånd Den 21 April. 257 Stånd redan hafva bifallit de fleste Momme i denna punkt; och hvarom Riddarh.-Sekrelm torde knniia lemna uplysning. Sedan härefter underl.
Rikets Ständer hafva detta ärende i öfvervägande tagit; men då Rikets Ständer vid sisllidne Riksdag beslutat, att de nu ifrågaställde medlen, utgörande 93,926 R:dr Banco, skola under alla händelser uti Riksgälds-Contoret innestå, såsom fond till säkerhet för Canalens framtida underhåll, samt det ändamål, som med dessa medel sålunda blifvit afsedt, skulle, om ej halt och hållet förfelas, åtminstone i någon mon äfventyras, om, genom bifall till Canal-Bolagets begäran, större eller mindre del deraf .finge användas till sådane företag eller utgifter, hvilka för berörde fond äro främmande; så hafva Rikets Ständer ansett sig icke Lunna till Canal-Bolagets ifrågavarande framställning lemna bifall. Hvilket Rikets Ständer, till svar å E. K. M:s högstberörde Nådiga Proposition, få härmed i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 17 September i834» N:o i32. Uppläst och godländt hos Ridd. och Adeln den 17 Sept. 1834- Preste-Ståndet den 17 — Borgare-Ståndet den 17 Bonde-Ståndet den 17 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående tillsättandet af Justitia;-Ombudsmans Embetet. S. A. K. Sedan Rikets Ständers Electorer genom val i behörig ordning ulselt Revisions-Secreteraren och Riddaren af E. K, M:s Nordsljer - 1212 Expeditions-Ulskoltets Förslag till und.
Majit i nåder finnér nödigt att, för längre eller kortare tid, påbjuda bränvinsbränningens inställande, skall pannerymds-afgiften förminskas med en sjettedel för hvarje månad, ett slikt förbud varar. § 32. Varder bränneri genom vådeld eller annan olyckshändelse förstördi, ankommer det på Kongl. Majit alt, i förhållande till tiden, hvarunder bränvinsbränningen i följd deraf måst inställas, afkortning eller restitution af påförd eller erlagd bränvinsbrännings-afgift bevilja. För vinnande af sådan afkortning eller restitution bör ansökning derom, åtföljd af vederbörliga undersöknings-bandlingar om olyckshändelsens tillkomst och förloppet dervid, ingifvas lill Konungens Befallningshafvande i länet, hvilken åligger alt handlingarne, jemte eget underdånigt utlåtande i ämnet, till Kongl. Majit insända. Beotlin.-, Loffsamt Allni. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 55 § 33. Bränvinsdistillering vare, under den för bränvinsbränning, enligt § 1, lolgifna tid af äret, tillåten för dem, som äro till bränvinsbränning berättigade, ankommande det på Kommerse-kollegii pröfning i hvarje fall, huruvida och på hvad vilkor omdistillering åf rått bränvin må på andra tider eller för andra personer, än de till bränvinsbränning berättigade, under serskild kontroll tillåtas; och ina annan afgift, sadan distillering icke aläggas, än den, sorn Bevillnings-förordningett för Jabriksrörelse bestämmer. I samma verk eller ä samma egendom, hvarest bränvinsbränning idkas, må dock, under den för sådan bränning tillåtna tiden, begagnas endast en distillerings-panna af högst sex kannors rymd; kommande, i annat fall, redskapen att enligt 28 § sista morn. anses och beskattas:
i ett och annnt fall gjort honom mera sympatisk an den verkliga Wiewalt var ocb med den licentia poetica, som rued ratta tillkommer ' en romanforfattare, kastat ei$ poetiskt skimmer ofver vissa drag, hvilka i verkligheten tedde sig ' nllgot krassare. Romanens Wiewalt tvekar n&amp;gon g h g vid begAendet af en d a i g handling, hvilket den verklige aldrig tycks hafva gjort. Nen det iir blott sdlan forf. l&amp;ter honom reflektern och dtiruti. visar ban otvifvelaktigt fin takt, $ en Lauritz Wiewalt, som ena dagen h g r a d e sina synder, blott for att dagen d&amp;rp8 beg&amp; en ny lilghet, skulle vara en l&amp;ngt storre inoralisk styggelse an &amp; en sorglosn, lefnadslustign vagabond herr Nolander med sb mycken skicklighet tecknat i)) En lyckoriddare)). Herr Molanders bok iir otvifvelaktigt et /, konstverk, utarbetadt med stor omsorg och forberedt genom tydligen mycket gedigna och grundliga studier. Som den redan sett sin andra npplaga, behofver man ej onska den en framghg den genom sin fina stil och gladzl humor ' sB va1 fortjanar. G. H. Frkn 1897 krs riksdag. Antalet af de motioner, som blifvit .fradagda infor 1897 Ars riksdag, har varit mindre an foregsende &amp; r: emellertid finna vi bland dem tre, hvilka sarskildt berora kvinnans stallning i samhdlet. I den ena af dessa motioner hade herr H a d n i Andra kammaren foreslagit att riksdagen m&amp;tte beshta .ett tillagg till $j 26 mom. 1 i prestvalslagen af 26 okt. Utan hinder af hvad htir ofvan i dettn moment Zir stadgadt om utofning af rostfatt, .m&amp;, i hiindelse.gift rostligande eller ombud for honom vid namnda upprop icke
Bref till Statskontoret, den 5 Februari 1860, anvisat ett belopp af 450 R:dr såsom arfvoda åt ett kanslibiträde vid Stamholländeri-styrelsen; men någon redogörelse för dessa medel vore icke till finnandes i Styrelsens räkenskap, oaktadt de lära blifvit till ve derbörande utbetalle. Chefen för Stamholländeri-styrelsen, som med anledning häraf den 20 sistlidne December afgifvit infordradt, underdånigt utlåtande, har dervid upplyst att, då hvarken uti ofvanberörda Kongl. Bref eller uti Kongl. Brefvet den 1 Februari 1861, enligt hvilket ett dylikt belopp för hvarje af åren 1861, 1862 och 1865 blifvit stäldt till Styrelsens disposition för att användas till arfvode för ett kanslibiträde vid Styrelsen äfvensom till godtgörelse för vaktmåstareuppassning, föreskrift meddelats om särskild redovisning af berörda medel eller till hvilken auktoritet densamma i sådant fall skolat ^aflemnas, hade dylik redogörelse förut icke egt rum, hvaremot bemälde Chef numera till Kongl. Civil-departementet ingifvit verificerad redogörelse för ifrågavarande anslag under åren 4859—1862, eller hela den tid, hvarunder dessa medel af honom uppburits. Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 148. 13 Då tvifvel icka bort förefinnas, att ifrågavarande medel skolat redovisas i likhet med hvad i allmänhet är lör redovisning af statsmedel föreskrifvet, anser Utskottet, att Slamholländeri-slyrelsen saknat giltig grund för uraktlåtenheten härutinnan uti den omständighet, alt, i afseende å della anslag särskild föreskrift om redovisning icke är vorden meddelad; men då verificerad redogörelse, enligt hvad upplyst blifvit, numera afgifvils, torde anmärkningen lå förfalla. Expensinedels-räkiiingarne. § 10. (Rev.-ber. pag. 175. Förkl. pag. 325.)
Så finna vi i detta drama, att måttet af Jude synder först då anses rågadt, när hans ondska vänder sig mot det heliga ståndet; han har mördat sin betjent, slagit ihjäl sin fosterbror och sin far samt tagit sin mor till äkta; men allt detta är i författarens ögon en obetydlighet mot den anklagelse, som han slungar mot munkarna, och den deraf vållade indragningen af klostrets egendom. Då förklarar Karich sjelf, att ”äpplet är moget.” Man kan invända, att kyrkan här symboliskt betecknar Jesus, och att orsaken, hvarför förf. valt den katolska och ej den protestantiska kyrkans former, är att söka i någon hans sträfvan efter kostymtrohet, enär handlingen tilldrager sig århundraden före reformationstiden. Men utom det, att han i öfrigt icke bekymrat sig om någon sådan trohet, så synes det af epilogen, att här föresväfvat honom den från katolicismen härledda uppfattning af det andliga ståndets helgd. Ty bland de synder, hvilka föra till helvetets qval, nämner epilogen särskilt den att hata prester. Än vidare, då Cyboræa skall blidka himlen för det brott, hon ofrivilligt begått, så sker detta på äkta katolskt sätt genom att gå i kloster samt der underkasta sig fasta och hårda späkningar284. Lika katolskt är, att Sostrata råder sin man att med ”allmosogift” försona Herran. Här framträder obeslöjadt den katolska verkheligheten, hvilken dock under den hetaste reformationsstriden varit föremål för så månget angrepp i tyska dramer. — Skulle man än i en framtid kunna uppvisa något gammalt medeltidsdrama, hvaraf ”Judas Redivivus” är en bearbetning, så återstår dock, att det är en protestantisk prest, som gjort denna bearbetning i andra decenniet af 17:de århundradet, sålunda nära ett sekel efter reformationens införande i Sverige. Denna omständighet talar tillräckligt. Är nu, som vi sett, medeltidstraditionen den herrskande i detta drama, så röjer sig dock på samma gång ett omisskänneligt inflytande från antiken. Att humanisternas drama hämtat aktoch scenindelningen från de gamle hafva vi redan nämnt.
Det är nemligen endast undantagsvis man i partihandel med bränvin afslutar köp efter visst åsatt pris å kannan bränvin af den normalstyrka, efter hvilken vid brännerierna tillverkningsafgiften är bestämd att utgå, utan man bestämmer vanligen, enligt gammalt bruk, priset efter en styrka hos bränvinet, hvilken på somliga orter är antagen till 6 grader (49 proc.) och å andra till 7 grader (31£ proc.). Då nu bränvinet, såsom oftast är fallet, har större styrka, uppskattas värdet sålunda, att man ökar det för 6 eller 7 graders styrka bestämda priset med 5 procent för hvarje profvaregrad, som bränvinet håller öfver 6 eller 7, hvarigenom säljaren förlorar och köparen vinner destomera, ju större styrka bränvinet har, eller, i rundt tal, 1 kanna på 1,000 för hvarje öfverskjutande grad, och således vid 16 graders, eller 74 procents styrka, 10 kannor på 1,000 eller 1 procent. Bränvinstillverkarne, hvilka vid varans försäljning erhålla betalning för mindre qvantitet än den, för hvilken de, om bränvinet är tillverkadt vid större bränneri, erlagt afgift, inse oftast så mycket mindre orsaken till den förlust, som sålunda drabbar dem, som de omförmälda bruken hafva för sig gammal häfd, utan tillskrifva nämnda orsak felaktigt förfarande af bränneri-kontrollcrerna. Utskottet anser, i likhet med motionären, någon annan utväg att afhjelpa des sa olägenheter icke finnas, än att lagstiftaren söker bryta de omförmälda bruken, hvilka ej obetydligt afvika från den på fullt vetenskapliga grunder stödda method för uträknande af bränvinets värde, som vid de större brännerierna användes och hvilken lagstiftaren erkänt vara den rigtiga, nemligen efter bränvinets halt af absolut alkohol.
Under dessa ofördelaktiga förhållanden vill man dock, att manufactur-hammaren, oaktadt stillastående, skall draga skatt, så vida Fabrikanten ej allenast håller sina händer stilla, utan jemväl låter så binda dem, att de icke kunna lösgöras, annorlunda a-, med den omgång, som fordras för rättigheten lill ny anläggning isamma näringsfång. Denna orättvisa försvinner, oeh manufactursmidet närmar sig i beskattnings-väg till andra fabricater, om endast det förenämnde ordet (jprivilegieradt) borttages ur §., emedan då blifyer det verkställda smidet beskattadt, hvarom kännedomen bäst är tillgänglig inom orten, der beskattningen sker. Stångjernet är redan förut, enligt 73 §., beskattadt, innan det kommer under manufactur-hammaren , hvilket »ämne» af det skäl, ätt den mindre väl valda ordställningen i 73 §- (privilegieradt Skeppund Stångjerns-smidet har inom Utskottet, hos åtskilligt Ledamöter, föraniedt den tro> att den ifrågavarande beskattningen jemväl hade inflytelse på Slångjerns-till verkningen.. Till motstycke för dem, som fortfarande envisas med den orimlighet, att uti Jordbruks-näringen söka en motsvarighet till Manufadur-smidet, denna mycket tillfälliga utgrening af jerahandteringen, och att derefter, i beskattnings väg, framkasta ogrundade anledningar till jalousie emellan desse olika näringsfång, får jag endast nämna; att af Jordbrukets Fabrihs-utgrcningar, torde allmännast kunna uppfat - Bev Hitting s-\hskottets Uilåtandt Ni» St. 27 tas förhållandet nied bräll vins-bränningen, för hvilken jag tror, att en hvart numera skulle anse obilligt att erlägga skatt, när rättigheten dertill ej begagnades.
Fleming yrkat; så inskränker jag mig endast till den anhållan, att fä fästa Utskts uppmärksamhet derå, att lill ledning för omdömet öfver vigten och angelägenheten af vidtagandet af några åtgärder till vinnande af motionärens syfte, kan äfven vara upplysande, om Utsk. förskaffar sig underrättelse om de anmärkningar eller klagomål mot Metodist-kyrkans förfarande, som af en bland hufvudstadens kyrkoherdar blifvit till Stads-consistorium i officiel väg afgifna. — Inom Ulsk., bestående af en mindre talrik personal, torde ock ämnet bättre kunna blifva i sina grundfrågor utredt. Jag anhåller att detta mitt anförande måtte få till Utsk. medfölja. Gr. Frölich, David: Jag vill endast förklara, att jag afstyrker motionen, och önskar, att Ständerne icke må befatta sig med tvister i sådana ämnen, då vi hafva en i grundlagen försäkrad fri religions-utöfning. Sker någon förargelse, må sådant i laga väg pröfvas; men ingen må stöta sig öfver sättet, hvarpå andra frukta sin Gud. Hr Löwenström, Joh. Jacob, förenade sig med Gr. Frölich. Hr von Hauswolff, Carl Ulrik: Den motion, som Frih. Fleming väckt, rör:de Metodist-sektens utöfvande i Sverige utaf sin politiskt-religiösa propagandism, och dess sätt att genom sådant proselytmakeri insmyga sig uti det innersta af våra religionsförhåilanden, der de äga sitt närmaste samband med Staten, har ej kunnat annorlunda, än förefalla mig ganska oförväntadt. Jag råkar äga en närmare bekantskap med denna sekt, alltsedan den tid då inseende öfver polisen hörde till en del af min embetsbefattning pä ön S:t Barthelemy, hvarest Metodisternas tendens och rätt att utöfva sin lära kunde visa sig fritt och obehindradt, liksom deras makt och inflytande numera är öfvervägande i Westindien. Jag äger ock nu i handen en hel
Det är ett nogsamt kändt förhållande, att jordbrukaren, i följd dels af en i sjelfva verket knapp fodertillgång, dels af mindre omtänksam och noggrann hushållning dermed, i allmänhet nödgas utsläppa sina kreatur så tidigt på Våren, att de ännu icke kunna hemta sitt uppehälle af gräs eller egentliga fodervexter. De afbita då med begärlighet de späda trädplantorne, sorn jemte knopparne och skotten på träd och buskar i början nästan ensamt utgöra kreaturens föda. Härigenom ej blott ödeläggas otaliga trädplantor, utan de, som undgå förstörelsen, blifva genom ett flere år förnyadt afbitande af topparne hämmade i vexten samt erhålla ett buskartadt utseende. Der man åsyftar åter vext af skogen, är det således nödigt att freda trädplantorne, intilldess skogen i allmänhet undanvuxit kreaturens bett. Härtill erfordras, i förhållande till vextligheten, en längre eller kortare tid, som i 56 §. af Skogs-Ordningen blifvit utstakad till åtta, och i nyss anförda Nådiga Instruction synes vara antagen till tio år. Hvad Författningarne i denna del innehålla och föreskrifva är på natur-förhållanden samt vunnen stadgad erfarenhet grundadt, och Utskotten anse ock dervid böra förblifva. Motionärernes anmärkning, att kostnaden för uppförande och underhåll af hägnad kring svedjeland eller afverkad tragt å allmänning skulle öfverstiga den dermed åsyftade nytta, synes så mycket mindre förtjena afseende, som 23 §. af oftanämnde Nådiga Instruction, hvad de allmänna skogarne beträffar, uttryckligen innehåller, att, om kostnad för dylik stängsel, som, i följd af tillåten gräsbetning måste uppföras, skulle öfverstiga tio års betes-afgift, något mulbete icke å dessa parker må upplåtas; och i sådant fall någon stängsel icke erfordras. Utskotten hemställa, Bih. Ull R. St. Besv. och Ekon. Utsk, Utlåtande, No 2. att de i detta hänseende af Gustaf Bernhard Appelqvist och Nils Persson från Örebro Län väckte förslag måtte förfalla. I fråga om upphäfvande af den i 15 Cap. 1 §.
N:o 68, med förslag till voteringspropos:r i ani. af Riks-Ståridens skiljaktiga beslut, dels i fråga om anslag till komplettering af bristande materiel å redan anlagda stambanor, dels om anslag till fortsättande af nordvestra stambanan, dels om anvisande af medel till utvidgning af den beslutade bangården vid Clara sjö; Banko-Utsk:ts Mem:r; N:o 21, med anmälan om Riks-Ståndens beslut öfver Retänk-. t N:o 15, med förslag till ändring i vissa delar af föreskrilterna ang. metalliska kassan rn. m.; och N:o 22, rörande vissa punkter i Betänk:t N:0 10, med förslag till reglering af bankens låneoch kreditivrörelse; Samma Utsk:s Utlåt. N:o 23, i ani. af väckt motion om inrättande af s. k. sedelutgifvande provinsbanker; samt slutligen Lag-Utsk:ts Retänkm: N:o 34, i ani. af väckta motioner om förändrad lagstiftning, ang. förvaltningen af omyndiges egendom, samt kontrollen å förmyndare; N:o 35, i ani. af väckt motion om ändring i lagen för åhörare vid Rikets Ständers sammanträden den 1 Mars 1830; N:o 36, i ani. af väckt motion om antagande af en lag ang. internationell litterär eganderätt; och N:o 37, i ani. af väckta motioner om förändrade stadgan den i als. på böters förvandling. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 1 på natten. In fidem, O. Brakel. 362 Den 21 April f. m. Lör«Iag«n »leii 21 April 1866. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 4 prot.-utdrag för d. 19 dennes och prot. för d. 17 sisth Mars e. m. Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik: Med stöd af 20 § 2 motn:t R.
Vid öfverlemnande! af förslag till ofvannämnda reglementariska föreskrifter, hvilka komma att afsluta det blifvande reglementet för Riksgälds-kontoret, får Utskottet här nedan angifva det beslut eller de förhållanden, till följd hvaraf ändringar uti eller tillägg till förut meddelade stadganden blifvit föreslagna. § 192 innehåller dels det i Regeringsformens 08 § förekommande stadgande, angående de till Riksgälds-kontoret anslagna medel oell dels förbud mot ackorders medgifvande samt har samma lydelse, som hittills gällande reglementes 203 §. § 193 innefattar hufvudsakligen enahanda stadgande i afseende på allmänna bevillningens ingående till Riksgälds-kontoret, sorn nyssnämnda reglementes 204 §: § 194, angående de för spelkort och tidningar stadgade stämpelafgifter; § 195, angående erlagda skatteköpeskillingar; § 196, angående genom försäljning af Kronans hus i städerna inflytande medel, och § 197, angående Riksgälds-kontoret tillkommande observationsmedel; äro lika lydande med §§ 205, 200. 207 och 208 i det vid sednast förflutna riksdag utfärdade reglemente. Sorn det till Riksgälds-kontorets utgifter vid sednaste riksdags statsreglering anvisade årliga belopp af Statsverkets medel år 1801 blifvit till liiksgälds-kontoBih. till St. Fröt. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 27 Haft. 1 2 StatsUtskottets Memorial N:o 23&. ret till fullo inbetaldt, hafva de i § 109 af nu gällande reglemente intagna föreskrifter blifvit ur det nu afgifna förslaget uteslutna. § 198, angående det bidrag, sorn, efter afslutandet af den ordinarie statsregleringen, bör tillkomma Riksgälds-koutoret utaf de till Stats-kontoret ingående statsinkomsterna, motsvarar § 210 i nu gällande reglemente.
Majit i underdånighet anhölle om vidtagande af nödige åtgärder för dessa anstalters inrättande ; h) af hr Wallenberg, A. O.: att Hudiksvalls skola, som vore den enda offentliga läroanstalt inom den vidsträckta provinsen Helsingland^ med ett afstånd af 14 å 15 mil från Gefle och Hernösands läroverk, dit lärjungarne nu måste sändas, för att kunna fullända sin lärokurs, måtte lå sig beviljadt anslag till 2:ne nya lärare med C00 r:dr för hvardera, så att skolan kunde utvidgas till en högre sjelfständig lärdoms-skola, från hvilken ynglingarne afginge direkte till akademien: i) af hr Wahlund, E.: att, då de vid den i Christinehamn befintliga pa;- dagogi anställde tvänne lärare, hvilka hittills under förhoppning, att denna skola snart skulle förändras till ett elementar-läroverk, blott med de största ansträngningar förmått fullgöra sina åtaganden, förklarat, att de icke längre kunde fortsätta att lemna undervisning åt nuvarande stora antal lärjungar och ännu mindre i skolan intaga de flere, som hvarje termin der sökte inträde, ett elementar-läroverk med fyra lärare mätte i Christinehamn inrättas på statens bekostnad, under vilkor att denna stad förbunde sig icke allenast att bygga och underhålla erforderligt skolhus och tillhandahålla skolans rektor nödige boställsrum, utan ock attfortfarande lemna det lönebidrag till skolans lärare, som af stadens medel hittills utgått; k) af riksdags-lullmäktigen Erik Jansson från Kopparbergs län, med hvilken riksdags-fullmäktigen Pehr Olsson från samma län instämt: att, till undvikande af de kostnader och öfriga olägenheter, som uppstode deraf, att lärjungarne vid Fahlu skola icke finge derstädes inhemta den undervisning, som erfordrades för afgång till akademien, utan måste derförinnan fortsätta sin lärokurs StafsUt skottets Utlåtande} N:o 73. 9 lärokurs vid Westerås gymnasium eller någon ännu ailägsnare läroanstalt, Rikets Ständer mätte anslå nödige medel för Fahlu skolas utvidgning till ett fullständigt elementar-läroverk, i likhet med den i Orebro inrättade skola; samt 1) af riksdags-fullmäktigen Hans Pehrsson från Gefleborgs län: att, med afseende å svårigheten att bestämma, hvilka bland skolungdomen borde, enligt medgifvandet i Kongl, cirkuläret af den 6 Juli 1849, för medellöshet befrias från den påbjudna termins-afgiften, Rikets Ständer ville låta denna afgift alldeles försvinna och i stället öka det för Elementar-läroverken uppförda anslag med en motsvarande summa.