Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Cederströms anmärkningar ansågos af beskaffenhet att fordra återremiss af utlåt., då Frih. Cederström ägt ovilkorlig rätt att begära votering. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade besluta, att en stor deputation borde till K. M. afgå med den af Gr. v. Fersen föreslagna adress, samt att de öfriga RiksSt. borde genom deputation inbjudas att i samma beslut instämma. Ropades ja. Upplästes K. RI:s nyss ankomna nåd. propos. till R. St. af förliden gårdag om beviljandet af ett crediliv för bestridande af de kostnader, som genom farsoten cholera föranledas. Remitterades till StatsUtskottet. Ankom en deputation från PresteSt., anförd af Biskopen m. in. Doct. Hedren, hvilken å PresteStts vägnar tillkännagaf, att Ståndet denna dag afslagit Oecon.Utsk:s utlåt, i anledn. af vackt fråga om upphäfvande af de inom Riket på åtskilliga ställen vidtagna spärrningsanstalter emot cholerafarsoten samt för sin del fattat det beslut, att R. St. skulle i en nild. skrifvelse till K. M. yttra den öfvertygelse, det alla allmänna anstalter att, genom communicationers stängande inom Jandet, förekomma farsotens utbredande icke allenast äro för ändamålet otillräckliga och osäkra, utan i flera afseenden för det medborgerliga lifvet och för sjelfva lielsotillståndet i landet betänkliga och skadliga, hvaremot R. St.', näst förtröstan till den Allsmägtiges hjelp, fästa den säkraste tillit till K. M:s visa och faderliga omsorger till liandhafvande af en kraftfull och sträng sundhetspolis, helst i större och folkrikare städer, samt en noggrann och omsorgsfull läkarevård i förening med sådana stadganden, som i allmänhet befordra måttlighet, renlighet cch ordning i allmänna lefnaden; hvarjemte R.
Jag vill ej beskylla nationen lör trätgirighet; men jag tror att den lägre classen, i saknad af rigtiga begrepp om hvad som är förnärmande, drifver hvad Holberg kallar bonette ambition alltför långt; att ea mängd smärre sakdrifvare, bosatte öfverallt i Provincerne och Städerne, begagna denna dess DonRanudiska existimations - ömtålighet, för ait tillställa rättegångar och reconventions frågor, såsom en rik källa till egen vinst. När man ser sylönen för ett par byxor och det oskadliga slaget af en snöboll vara föremål för processer och dragas genom alla instantierna under Konungens Egen höga pröfning, så kan man ej tvifla, att ju förhållandet måste vara sådant. I så beskaffade omständigheter, skulle domstolarnes förökande tjena till ingen ting. De skulle blott mångdubbla processerna, liksom för några år sedan de ökade lån-inrättttingarne, ökade de antalet af de skuldsatte; en förmodan som jag ej tror skall vederläggas af den nya Hof . Rättens erfarenhet. Men om också domstolarnas antal och personal ännu mera ökades och lagskipningen derigenom er-! holle en lifligare fart , hvad vore derpå vunnit, så länge målen i alla fall ej kunde med samma skyndsamhet afgöras i Högsta Domstolen eller hos Kongl. Maj:t? Och huru vore detta möjligt utan en total förändring både af dess inrättning och dess bestämmelse? Det enda verksamma medel emot alla dessa olägenheter, är Förliknings - Domstolar. Det skall lemna de vanliga domstolarne tid att med skyndsamhet afgöra de vigtigare målen, det skall Den 14 Februarii• uppväcka en ädlare ärelystnad, än den att vinna processer, nemligen den att förekomma sådana, det skall återföra fördragsamhet och försonlighet medborgare emellan, det skall uppmuntra de välsinnade att genom sann medboiglig dygd bereda sig det anseende och det inflytande, som Freds-domare-kallet fordrar; det skall trygga välståndet ibland den samhällsclass , der det tryggadt, fostrar lugn och törnöjsamhet, xnen skakadt, brott och förderf.
Han hade åter varit i arbete trettiosex timmar i ett kör med sex timmars hvila vid banans ändpunkt. Det var värre än till och med under brådaste höbärgningstid hemma! men så lönade det sig också mycket bättre, tänkte han belåtet, då han stack den sista veckans aflöning i fickan. Anni var färdig för utflykten och gapade af förvåning såväl under den korta vandringen till stationen som ändå mycket mera då de kommo fram. Hon hade hjärtat högt uppe i halsen, medan Isak förde henne omkring, klef öfver och emellan skenorna som om icke dussinfal lokomotiv hvisslat och dånat fram och åter på alla håll, samt till sist förde henne in i stallet för att se på hans eget lokomotiv, som just höll på att rengöras. Hon måste till och med stiga upp på det och sätta sig på det lilla sätet i förarens hytt, medan han förklarade huru man skötte en sådan maskin och hvad det riktigt betydde att föra ett tåg i dagsljus och i mörker, i alla väder och vindar. Och ju mera han förklarade, desto häpnare kände hon sig öfver allt hvad Isak lärt under den korta tiden sedan han reste. Han hade ju blifvit en helt annan karl hade reda på mycket mera än någon där hemma Inte ens brofogden knappast länsmannen visste så mycket. De hade aldrig fört lokomotiv! Är det inte förfärligt svårt och farligt när det är mörkt? frågade hon såsom ett slags slutsumma af sina tankar. Farligt är det nog om man inte håller ögonen öppna, isynnerhet när man kommer in till de stora stationerna. Eller när det regnar och snöar och stormar, eller är så klart månsken, att man har svårt att se hvad ljus de visa. Hon endast såg beundrande på honom och han fortsatte att beskrifva: Om det är hvitt ljus, så betyder det att man kan fara på med full fart, men är det blått så är någonting i olag på banan eller med vagnarna då skall man stanna småningom. När de visa grönt sken, så får man köra sakta och om det är rödt så måste man stanna genast, fast man har aldrig så god fart det betyder att där är fara på färde om man kör på. Men farligast är det när de lagt patroner på skenorna, så att det börjar smälla under hjulen. Då stoppar man så tvärt, att det brakar i maskinen.
— Arfvoden till dito 1,400: — Nådår eller begrafningshjelp 2,307: 28. Bevillningsafdrag å räntor 226: 60. Gratialfonden. Inkomster: Armoch lastpenningar 4,500: — Passagerareafgifter 2,955: — Extra inkomster • 79: — Saköresmedel 862: 83. Utgifter: Gratialer till enkor och harn 49,954: 94. Emot denna räkenskap hafva Revisorerne icke haft något att anmärka. — 100 — Styrelsen för allmänna vägoell vattenbyggnader. Denna räkenskap, sora blifvit för revisionsåret med anmärkning granskad i Kongl, Kammar-rätten, redovisar inkomster och utgifter sålunda: Debet. Uppbörd: Statsanslag: Till aflöningar 26,950: — » reseoch undersökningskostnader samt expenser 25,000: — » Skeppsholms brobyggnad 118,000: — » reparationer å Tranebergs och Nockeby broar 1,935: 44. » undersökningar rörande Indalselfvens beredande för ångbåtsfart 1,500: — » Bodsjösunds-brons iståndsättande 8,840: » inköp af 36 exemplar af Kapten Nermans tekniska tidskrift 540: — Försäljningsmedel m. m 130: 90. 182,196: 34. Balans till år 1861: Tranebergs och Nockeby brobyggnad 1,235: 44. Inköp af 36 exemplar af Kapten Nermans tekniska tidskrift 540: — Aktoratsarfvode till Kongl. Kammar-rätten 29: 24. Leverering till Rikets Ständers Riksgälds-kontor, behållningarne å anslagen till ombyggnad af Nockeby och Drottningholms broar, 3,899: 95. 208,483: 91.
Majit under den 24 Augusti sistlidet år be - Expedit iöns-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 2. 3 viljat staden Cimbrishamn, till förstärkande af den genom storm skadade norra hamnarmen, ett anslag ulan ålerbetalningsskyldighet af 20,500 R:dr, staden likväl måste till ifrågavarande, genom oförutsedda olyckor påkallade, reparationsoch förstärkningsarbeten, tillskjuta omkring 20,000 R:dr, i följd hvaraf staden blifvit nödsakad att jemväl hos enskilda personer upplaga lån ; att hamninkomsterna, hvilka, efter afdrag al hvad som erfordrades till hamnens underhåll och nödvändiga fördjupning, endast kunde beräknas till omkring 3,000 R:dr årligen, icke voro tillräckliga lill verkställande af de föreskrifna kapitaloch ränteafbelalningarne å stadens skulder; samt att det föga bemedlade samhället saknade andra tillgångar härtill. Med anledning af denna underdåniga framställning, till hvilken såväl K. Maj:ts Befallningshafvande, som ock, uti afgifvet underdånigt utlåtande, Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader tillstyrkt nådigt bifall, har E. K.
Föredrogs å nyo BancoUtskottets den sistlidne Februarii under N:o i g aflåtne, samt den 2 dennes e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af 1827 års RevisionsBerättelse, rörande ändring uti 3 Art. 2 §. 2 Mom. af det Reglemente för OdlingsLån, som genom Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 20 Januarii 1824 blifvit till allmän efterrättelse utfärdadt. Friherre Ehrenborgh^ Casper Wilhelmt Jag nödgas hos Ridderskapet och Adeln anhålla om återremiss af detta Memorial. Anledningen till denna min begäran är den, att Den i3 Mars f. ra. att BancoUtskottet vidtagit förändring uti Reglementet för Odlingslån i anledning af Revisorerna Berättelse. Lagutskottet har, i anledning af Ju stiticeO mbuds mannens Embetsberättelse behandlat samma fråga, men ansett sig icke kunna afgöra den utan sammanträde med BancoUtskottet. Jag anser således, alt Memorialet måste återremitteras för att derigenom sätta BancoUtskottet i tillfälle, att gemensamt med LagUtskottet, förändra Reglementet. Det kunde annars hända, att den åtgärd, Lagutskottet ville vidtaga, komme alt stå i strid med den, BancoUtskottet redan vidtagit; och jag skulle tro, att i delta nya Reglemente förekomma föreskrifter, som inverka på Domares skyldigheter i allmänhet. Jag anhåller således om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition på återremiss. Herr Tham, Wolrath: Jag får så mycket mer tillstyrka bifall å Friherre Ehrenhorghs begäran om återremiss, som jag icke vet, om det ej är lör bittida alt stadga en Lag för Odlingslån, innan Rikets Ständer beslutat, huruvida, vid den förestående regleringen af Banken, Odlingslånen komma att fortfara, eller icke. Jag skulle tro det-' ta reglemente böra uppskjutas, till dess Rikets Ständer bestämt, huruvida några Odlingslån för framtiden komma att existera. 16 H. 8 Dan i3 Mars f. tn. Herr von HartmansdorffAugust:
Stockholm den 10 Augusti 1854. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1884. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 6. 1 Wo G. Anie. till Exp.-Utsk. den. 14 Aug. 1854, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af yäckte frågor, att staten mätte öfvertaga postskjuts-besväret, och att tegan för samma skjuts mätte ökas. Till Stats-Utskollet hafva 2:ne motioner i förenämnde ämne blifvit remitterade, deli ena från llöglofl. Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre von Schwerin, ddam Otto, sorn, med anförande af åtskilliga olägenheter, som voro förenade med utgörandet af post-skjutsen, föreslagit, att samma skjuts måtte öfvertagas af staten eller att åtminstone legan för densamma höjdes till lika med hvad som erlägges för annan skjuts; samt den andra från Vällofl. Borgare-Ståndet af Herr Tjernberg, som, jemte en framställning af post-skjutsens uppkomst och hurti detta för jordbruket tryckande onus vuxit till den börda, detsamma nu utgör, samt om de förhållanden, som i sednare tider, mera än förr, talade för en förändring i sättet för utgörandet af denna skjuts, föreslagit, att den postföring, som hittills ålegat vissa hemman, hädanefter måtte af gästgifverierna eller skjutsentreprenörerne bestridas, emot vanlig gästgifveri-skjutslega eller genom beting, om någon besparing derigenom kunde vinnas, men att deremot nuvarande posthemman borde deltaga i utgörandet af alla de onera och skyldigheter, som andre skatte-hemman åligga. 1 Sedan Stats-Ulskottet sammanträdi med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet för alt handlägga omförmälda motioner, hafva Utskotten funnit, att det sistnämnda Utskottet uti sitt Betänkande N.'o 91 vid. innevarande riksdag, behandlat enahanda förslag, som uti förenämnde moBih. till R.
Kanalbyggnad) företrädesvis vigtigt för handelns och sjöfartens befrämjande inom Riket, och att de till Kongl. Maj:t öfverlemnade att, utom den Kongl. Maj:t i allmänhet medgifna dispositionsrätt af öfverskotten på af giften till Handels och Sjöfartsfonden, å dessa öfverskott anvisa medel för befrämjandet af Trollhätte Kanal och Slussverks bringande till lika dimensioner med Götha Kanal, så vida Kongl. Maj:t skulle finna ett sådant bidrag från Statens sida erforderligt och kunna meddelas, utan att lägga hinder i vägen för andra för handelns och sjöfartens betryggande oundgängligen nödiga åtgärder. Häraf hafva de i saken rådgifvande StatsRådets Ledamöter inhemtat: att Rikets Ständer ovillkorligen erkänt Kongl. Maj:ts allmänna dispositionsrätt öfver Handels och Sjöfartsfondens öfverskott: att de till Kongl. Maj:t öfverlemnat att af samma öfverskott utse medel till bidrag för Trollhätte Kanals och Slussars bringande till icke mindre, än likhet med Götha Kanals dimensioner: att, i afseende på hvad som härför kunde erfordras och, utan hinder i fyllandet af andra behof för sjöfartens och handelns betryggande, kunde anvisas, sådant skulle bero af Kongl. Maj:ts godtfinnande, och att, i följd häraf, tiden och sättet för bidragets utgående och belopp berodde af hvad Kongl. Maj:t med hänsigt till ändamålet och tillgången kunde finna nödigt och möjligt. Med instämmande i Rikets Ständers åsigt om ifrågavarande kanalbyggnads företrädesvis vigtiga beskaffenhet för handeln och sjöfarten inom Riket, togs derföre i betraktande vid rådslagen den anvisade tillgångens för detta ändamål disponibla belopp, i jeinnförelse med behofvet för ernåendet af nämnde af Rikets Ständer afsedda ändamål; och då detta belopp icke kunde medgifva bidragets utgående annorlunda än successivt, och förhållandet med ändamålets ernående äfven var enahanda, — ty en kanaloch slussverksbyggnad fordrar tid, — tillstyrktes beslutet att genom årliga tillskott understödja företaget.
Se Biskopsembetena. Löner, emeriti-, om beredande af, för Consistoriinolarier. Se Consistoriinotarier. Lönereglering för Landtstaten, angående. Se Landlstaten. Löningsspanmål, presterskapets i Lappmarken, om ersättning för forslingen af. IX. B. 106. A. 209. Löningsstaten för KammarCollegium och Kammarrätten, rörande StatsUtskottets anmärkningar i fråga om de år 1841 fastställda. IV. B. 490. Lösegendom, om upphäfvande af, eller tillägg till Kongl. Förordningen den 9 Maj 1835, angående försäljning af. I. R. 39. VII. B. 330, 333. Å. 336, 404. IX. U. 533, 682. X. A. 330. E. 460. — om upphäfvandeo af ofvannämnde förordning. I. R. 552. Lösen, protocollsoch doms-, vid Rådstufvurälter, m. m. om förändring i. Lösningspris, om bestämmande af, för kronotionde och liemmansräntor inom Fellingsbro härad. VI. B. 435. A. 650. Lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva, angående upphäfvande eller ändring af Kongl. Förordningen derom af den 9 Maj 1835. I. R. 39. Ilerr Grefve Gustaf, yttranden. I. 225, 232, 318. Löwensköld, Hans Excellens Herr Friherre, angående ansökning af, om förlängning af arrendet å Sundbyholms kungsgård. VI. B. 32. A. 395. VII. E. 293. Löwenström, Johan Jacob, yttranden. I. 120. II. 130. V. 618. VIII. 331. Magazin för kronotiondespanmål, om anläggande af, vid Mörbylånga köping på Öland. VI. VII. E. 335.
Ö Som Bonde-Ståndet likväl, enligt ankommet Protocolls-Utdrag, nästlidne dag, på inbjudning af Borgare-Ståndet, från träd t sitt i afseende på morgongåfva fattade, från Utskottets tillstyrkande afvikande beslut, samt i denna del förenat sig med Presteoch Borgare-Stånden, så att äfven härutinnan finnes tre Riks-Stånds sammanstämmande beslut, och hehofvet åt den åtgärd, berörde afvikelse påkallat, följaktligen förfallit; så återstår enBih. till R. St. Prot. 1845. 7 Sami. 1 Afd. 20 Hdft. 1 2 Lag-Utskottets Memorial, Nio 68. dast för Utskottet att meddela utlåtande i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorda anmärkningar vid Utskottets yttrande öfver Petter Perssons förslag. Dessa anmärkningar hafva blilvit framställda al Herr von Hartmansdorff, Herr Friherre Pa/mstjerna, N. F. och Herr Grefve Björnstjerna, hvilka ansett, de två förstnämnde, att, sedan den al Petter Persson förutsatta händelse inträffat, alt nemligen tre Riks-Slånd beslutat, men Ridderskapet och Adeln ej velat medgifva lika a risoch gifto-rält för båda könen, tiden vore inne för Lag-Utskottet, att gifva den utredning åt den af Petter Persson väckta fråga, som Utskottet förra gången underlät, och Herr Grefve Björnstjerna, att Utskottet borde närmare än som skett utreda, om Ridderskapels och Adelns arfslag är af privilegii-natur eller ej.
Föredrogos ånyo och bifölls Stats-Utskotlets Memorial N:o 244, angående inlösning af ytterligare anmälda, först efter preskriptions-tidens slut bos Riksgälds-kontoret företedda Riksgälds-sedlar. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande N:o 245, i anledning af väckt motion om inlösen för statens räkning af Kamereraren Carl Sandbergs anteckningar i kameral-väsend et. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande N:o 246, angående afskrifning af återstoden af lånet för ett utdiknings-arbete vid hemmanet Elmhult i Stenbrohults socken af Kronobergs län. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 247, i anledning af väckta motioner om förhöjning af ersättningen för kost och inqvartering åt soldat eller båtsman under tåg och marcher, m. m. S. 1). Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Stats-Uiskottels Memorial N:o 249, i anledning af erhållen återremiss å en i Memorialet N:o 218 föreslagen voterings-proposition. Bih till R. St. Föredrogs ånyo .siats-Utskottets Memorial N:o 250, med förslag till voterings-proposition, angående deri förre Justitie-ombudsmannen. Kammar-rådet Theorell tillerkända pension. Voterings-propositionen godkändes. S. 1). Föredrogs ånyo Sammansatta StatsBevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 50. i anledning af Uiks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om användandet af den odisponerade delen af den till folk-undervisningens befrämjande anslagna halfva personliga skydds-afgiften. Inbjudningen antogs ieke, och voterings-propositionen godkändes. S. D. Ånyo föredrogs Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Memorial N:o 45, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 45.
— Den 13 December 1826, a£ RiksdagsFullmägtigen Anders Nilsson, rörande Dragonernes vid Haglösa Esqvadron af Kongl. Skånska DragonRegementet åliggande arbetssfcyldighet vid Haglösa Ryttmästareboställe. 12:0 — den 11 Januarii 1827, af Eric Hansson i Stockholms Län, angående lindring i BåtsmansRoterlngen för Wäddö Socken. 68 R.St. Just. Omb. Emit. Under den 15 Martii s. a., af N. Insulin, om Lotsarnes vid Arholma rättighet till Lotspenningar. 14:0. — den 8 Augusti s. a., af Nils Håkansson, om befrielse för Rusthållare vid Skånska CavalierieRegementerne att till Regements - möten sända och underhålla häst och karl. 15:0. — den 15 Augusti s. i., af Johan Jacob Rutberg, om inrättande af Känningsbåkar på Mälaren samt vid Punkt» och Svartsten. Dessa Resolutioner äro till Hedervärda BondeStåndets Cancellie aflemnade. Stockholm den 4 November 18a8. Jon. Ullberg. STOCKHOLM, Elmeus och Granbergs Tryckeri, 1829, F Ö II T E C K NING å de ifrån början af sistlidne Riksdag ifrån Kongl. Maj:ts .Tustitiae-RevisionsExpedition utfärdade Lagförklaringar. 1:0. 1823 den 20 Februarii, Circulaire till Kongl. Hof-Rätterna, att erinra vederbörande om noggrannt iakttagande af hvad, genom Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807, föreskrifves i frågan om undergående af Kyrkoplikt å annan ort, än der brottet blifvit begånget. 2:0. 1823 den 4 December, Circulaire till Landshöfdingarne, angående redovisning för Häradets Lott i Sakören. 3:o. 1823 den 4 December, Circulaire lill Landshöfdingarne, angående upphäfvande af Kongl. Brefvet den 6 Maji 1767, rörande afskrifning af anhängige gjorde skuldfordringsmål.
Men han har dock rest sig och gått ut på däck, emedan han icke kunde hålla det ut derinne hos gardet. Det kom så der öfver honom från tid till annan; det kändes honom med ens så tomt och äckligt bland gardet, att han måste ut, bort, till sig sjelf, till sina egna känslor och tankar. Han står lutad mot relingen, den tidiga skymningen faller redan öfver sundet, båten närmar sig Köpenhamn, och stadens torn och spiror stå i svarta skarpa silhouetter mot den rökigt röda fonden af aftonrodnaden. Det är tomt på däck; man hör blott maskinen arbeta och vattnet fräsa kring fören. Truls stirrar ut i den stora dunkla ensamheten, som om der ute detta något skulle uppenbara sig, hvilket han hört liksom kalla på sig, när han nyss satt derinne ibland sina vänner, – nu såsom förut så många gånger –, detta något som icke var helt väsen och icke helt ljud, icke bild och icke röst, icke något yttre och icke något inre, bådadera och intetdera, men som rörde upp i honom, så att han i oro, i beklämning, i ångest måste upp, ut, bort, för att se efter, lyssna efter, hvad det kunde vara. Och nu, när han står så här, ensam i ensamheten, tyst i det tysta, stiger det upp i honom, skälfver i alla nerver och böljar genom alla ådror, denna oupplösta känslokomplex, som är ungdomsvitaliteten: saknad och längtan, melankoli och salighet, vällust och asketism, minne och framtidsdröm, i ett varmt, sugande, ymnigt helt. Det är som bad för hans väsen och som spännkraft för hans väsen, – något renande, något stärkande, – något rent och starkt, – vilja och förmåga på samma gång, – sjelfva den värme, ur hvilket allt lif utgår, varelserna och verken Han vaknar icke upp, förrän ångbåten gör kurvan kring Tre Kronor och styr rakt in i den upplysta hamnen. Middagen har blifvit afäten, och likören afdrucken, och en famös samhumörets anda har denna dag herrskat i gardet.
Jag kan ej deraf, att Ridderskapet och Adeln för det närvarande afslagit publiciteten, finna en sådan lag öfverflödig. Hos ett Stånd är redan offentlighet genom lag införd och genom häfd äger den rum vid Plena Plenorum med större och mera blandadt antal åhörare, än hos oss kan komma i fråga. Då förbrytelser inom BorgareStåndets Sessionsrum och på Rikssalen måste vara lika. möjliga, sorn på Riddarhuset, styrkes jag i den tanka, att samma skäl, som förmått flere värda Ledamöter finna saknaden af en sådan Lag hindra offentlighetens införande hos oss, göra den nödig, der offentlighet verkligen finnes. En ökad anledning för mig att önska stiftandet af denna Lag, äger jag deri, att således se undanröjd ett af de anförde hindren mot publicitetens antagande för det närvarande hos oss, då man således kunde hoppas vid en kommande Riksdag en ändrad opinion inom Ridderskapet och A~ deln i denna fråga, så mycket mer, som ehuru få blad i våra Riksmötens historia deraf intages, desse likväl framvisa den märkvärdiga händelse, att en och samma Ledamot år 1818 genast vid första väckandet af en motion i detta ämne, anhållit få instämma deri, och iSeS utan några ändrade förhållanden ansett bifall härå nedrifva t i ' 54 Den 5 April e, nu vår representation oell kullstörta hela Statsbyggnadens grundvalar. Friherre Boije, LudvigJag vill icke yttra mig i hufvudfrågan, om en lag bör göras emot förbrytelser, sorn dels aldrig ågt ruin, och dels ännu icke ens kunna åga rum. Jag skall deremot beredvilligt gå den värde talaren till mötes i den punkt, som, må hända innebår det ändamål han egenteligen söker; hvarom jag också redan blifvit underrättad.