Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sker slutbetalning af ett lån , författas af den bokförande Tjenstemannen uträk. ning öfver Lånet med derå löpande ränta på ränta efter Bancostyl intill betalningsdagen, hvilken uträkning revideras af jBanco-Ombudet och särskildt förvaras; och å Attesten antecknas att innehållet eller återstoden blifvit re* laxeradt den eller den dag med underskrift af Directionen sorn förr är sagdt yto När pant å annan Våg än Götheborgs frigifves, skall den Magistrat, hvarunder Vågen lyder, derom i bref från Administrationen i Låne-Contoiret underrättas. 3:o Den förste Qctober hvarje år uppräN JSrinto -ITtfiotteis Bftänianden. 399 tas i LåneCbntoiret fortnulaire till nya Våg. Journaler for hvarje Våg, samt afsändas till Magistraterne för att under loppet af året be. gagnas. §• 3- Särskilde Assignationer på Banquert, skiljagtige fran dem som för DiscontLån utgifvas, nien i öfrigt på enahanda valeurer och eftec samma grunder inrättade sorn desse sistnämnde, böra, för meddelade Lån på Jern och. Metal-EfTecter af Directionen, på sätt som rörande Discont Assignation erne är föreskrifvet, utfärdas; och i följd deraf komma arne Häk. ningar för LåneContoiret å Götheborg att i VexelBanquen öppnas, den ena under N:o 1 för DiscontAssignationerne och den andra under N:o a för JärnLåneAssignationerne; dock tillåtes Directionen, att, för utbetalning af skillnaden emellan fulla beloppet af ett beviljadt Lån på Jern eller andre Metaller, och. den summa som deraf i Assignationer kan utlemnäs, innehafva en stående Contant tillgång utöfver det för DiscontCassan bestämda maximum, men hvilken tillgång icke får öfversti* ga 5,000 R:dr BicoSedlar, utan skall, då öfverskott finnes, och sådant icke genast kan uti nya
Hvilken parodi att hedra en afliden genom me eller mindre naturtroget efterbildade pärlrosor och pärlvioler! Men detta bruk gifver liksom blomodlingen arbete åt många, och det är j u alltid en god sak. För mången torde hvad jag här sagt vara ett hårdt ord, och jag väntar mig mycket motstånd, ty jag antastar en af det nutida samhällets lögner. Man skall må- hända beskylla mig för att vilja inskränka odling, köp och bortskänkande af blommor; men detta är ingalunda min afsikt. Jag ville äga en trädgård, där jag skulle odla blommor. Dessa skulle jag bära omkring till de sjuka, till de gamla, till de glädjefattiga. Jag ville ropa till alla lyckligt lottade: köpen blommor, gifven blommor, strön omkring er blommor, men sen till att de göra glädje! Ilse Franke. • Vid bordet. Af Franeois Coppée. Ofvers. från franskan för Idun af Pliilibert. j|å ?l:å den imposante hofmästaren, efter att &gt;S^M ha öppnat dörrarna till salongen, med vördnadsfullt läspande röst tillkännagaf: » Fru grefvinnans middag är serverad, » bjö- do de förnämste bland herrarne armen åt damerna, och alla gästerna vandrade in i matsalen, tysta, nästan tankfulla och liksom i procession. Borduppsatsen strålade i ett haf af blommor och ljus. Hvarje gäst fann utan svårighet sin plats. Bordsgästerna voro fjorton, icke flere; där voro fyra unga damer och tio män, tillhörande noblessen genom ' börd eller personliga förtjänster. Herrarne hade för aftonen påtagit sig alla sina ordnar, för att hedra en utländsk diplomat, som satt till höger om värdinnan. Hvad damerna beträffar, så hade de framletat alla de lysande saker, deras juvelskrin innehöllo. Det var ett elegant, ett utvaldt sällskarj! Och hvilken atmosfär af välbefinnannande i den höga, lagom uppvärmda matsalen! Upppassningen försiggick tyst: tjänarne tycktes glida fram öfver de mjuka mattorna, man hviskade namnen på vinerna i örat på bordsgästerna, liksom man anförtrott dem en lifsviktig hemlighet. — Så snart soppan blifvit serverad, började konversationen.
studera dem, kan finna ledning och upplysning. person? Sålunda uppväcker hvarje namn, som Gabriella (hebräiskt), » himmelens budbärarinna ». Slutligen vill jag här blott tillägga en varm, när vårt öra, tankar och idéassociationer af Gertrud, den » mycket älskade », ett tyskt namn. Hedvig (polska: Jadviga), den » godlynta .. innerlig uppmaning till Sveriges hnsmödrar mer eller mindre magisk kraft. Helena (grekiskt), den » ljusrika ». att hvar i sin stad försöka införa enkelhet, En blick i vår poetiska literatur visar oss, Henrietta, den djärfva ». sparsamhet och högre, ädlare intressen i sina huru mycket skalderna bemödat och bemöda Isabella (hebräiskt: lsebel), den kyska », » rena », hem. sig att gifva sina kvinnliga karaktärer de rätta Omtyckt namn för spanska drottningar, bland dem Isabella af Castilien, den mäktiga gynnarin* Mycket lämplig och praktisk är » Reformnamnen. Kan ni tänka er Frithiofs Ingeborg omnan af Columbi upptäcktsplaner. köket » af Icke Kock. Författ. anm. döpt till Greta? Emilia Galotti skulle aldrig kunIrene (grekiskt), den » fredsbringande », de gamle na heta Aurora, en jungfru af Orleans aldrig grekernas fredsgudinna. " Och leendet förbyts i grin. O Kvinnonamn. IDUN 164 Johanna, den » af Gud skänkta ». Hanna, Jane, Jenny, Jeanne o c h Jeanette äro diminj.tiver af j namn. Karolina, häriedt af Karl, » den starke m a n n e n », j På franska Charlotte. Kordula (latinskt), den » hjärtliga ». Magdalena, den » botfärdiga ». Rosalie, den ^rosensköna ». Susanna (hebräiskt), » liljan », kyskhetens symbol. Thérése, » djurens och jaktens väninna ».
Jag tror likväl, att 1853 års författn. går vida längre, och just detta har Hr Hasselrot i sin reservation visat. Jag har läst ett yttrande af en man, som f. n. är en af Konungens Rådgifvare, hvilket yttrande innehåller en kritik öfver 1853 års författn., nära nog öfverensstämmande med Hr Hasselrots reservation, och visar, att dessa hinder mot förvärfvande af jord är af den mest skadliga beskaffenhet, och att författn:n'endast föranleder trassel och oordningar. Om denna motsägelse, hvilken R. o. Ad. kommer att i fortsättningen af Betänk, erfara, har jag ansett mig böra erinra Ståndet. Utsk. har nemi. ansett någon besutenhet å jord icke behöflig, utan tillstyrkt att t. o. m. tunnland jord måtte få afsöndras under en tid af 50 år. Jag kan icke finna någon väsendtlig skillnad emellan hemmansklyfning och jordafsöndring. Det är visserligen sannt, att hemmansklyfning förutsätter att ägaren af den klufna eller utbrutna hemmansdelen skall sjelf ansvara Kronan för de henne tillkommande utskylder af denna hemmansdel, hvaremot innehafvaren af en från ett hemman afsöndrad jord erlägger kronoutskyiderna till ägaren af hemmanet, som derför är ansvarig; men denna skillnad är endast en kameralfråga och icke af den beskaffenhet att den kan medföra olika principer för ett dylikt förvärf af jord, vare sig att ett hemman klyfves eller jord derifrån afsöndras. På grund af dessa skäl, anhåller jag att R o. Ad. med afslag å denna punkt måtte antaga Hr Hasselrots förslag, så lydande: »att K. Förordmn d. 13 Juli 1853, ang:de tillägg till nu gällande föreskrifter i afseende på hemmansklyfning och jordafsöndring, samt K. Kungörelsen d. 20 Juli 1855, som i nämnde Förordn. gör ändringar, måtte, i de delar, som afse hemmansklyfningen, till all kraft och verkan varda uphäfna. Gr. Sparre:
Majit gör sig imedlertid förwitzad att de salunda dels i följd af Riksens Ständers egen åtgärd, dels genom Kongl. Majits höga omsorg erhallne bidrag till en närmare granskning och till ett tillförlitligare behandlande af hwad med Bewillningen äger sammanhang, ssola af Riksens Ständer och deras Bewillnings-Utssott begagnas, för fastställandet af sadane Bewillningsgrunder, som med en jemn och rattwis fördelning, förena den för dispositionen nödwändiga wisthet i beräkningen, och såmedelst leda till den möjliga fullkomlighet i Bessattningswerket, som pakallas af KonglMaj-t och Svenssn Folkets gemensamma önskan och det allmänna behoswet. Kongl. Majit förblifwer RiksénStänder med all Kongl. Nåd och ynnest wälbewagen. Ostuin ut iuxrg. 6. k. Wirsen. uxv - Den rz April. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2r Avnl Prcste-Ständel den 2; ^ Borgare-Stander d. 25 - » Bonde,Ständer den 27 - , - Rongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående bestämmandet af wilkoren och afgifterne för Brännwins-tillwerkning, samt anfwaret för Brännwins och andra starka drpckers omättlig-» bruk, Alfwén Orebro Slott den i8:de April 1812. ^ongl.
S.^D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-Utskottets den 20 och 28 sistlidne Augusti på bordet lagda Memorial, N:o 3S, med förslag till ändring af 11 och 14 88 Riksdags-ordningen, angående städernes representations-rätt, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, i öfverensstämmelse med Vallöf], Borgare-Ståndets beslut, till Utskottet hänvisa den gemensamma tanke, att ifrågavarande förslag anses antagligt med de förändringar, att bland de i 3 morn. af sistnämnde 8 omförmälda undantag matte införas: gemenskapen vid Rikets Landtoch Sjöförsvar samt allmänna och enskilda Verks och Korporationers vaktbetjening eller andra, sorn med dessa jemförliga eller ringare äro, och de, som äro i annans tjenst eller ständiga arbete anställda, eller daglönare eller andra dylika, som försörja sig med tillfälligt arbete, äfvensom de, hvilka endast för sjellTörsörjning ega något yrke utöfva, samt att valrätt och valbarhet icke måtte tillerkännas städernas tjenstemän, såsom sådane, städernes Magistrats-personer undabtagne, så länge valrätt och valbarhet icke kunna medgifvas öfrige embetsoch tjenstemän. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 1 och 2 dennes på bordet lagda Betänkande, N:o 24, i anledning af väckte frågor dels om upphäfvande af all stängsel-skyldighet, dels ock om ändring i nu gällande stadganden rörande samma skyldighet, fann Ridderskapet och Adeln icke för godt att bifalla Utskottets tillstyrkande att motionerne, så vidt de afse upphörande af stängsel-skyldigheten, icke må till någon åtgärd föranleda; utan beslöts, att Rikets Ständer skulle hos Konungen i underdånighet anhålla om utfärdande af ny stängsel-förordning, byggd på grundsatsen, alt hvarje jordegare skall ansvara för värden af sina kreatur, eller gälda den skada, som de å andras egor göra; dock med förbehåll, att angränsande egare eller delegare i samma byalag må, om de fleste, hvilka ega mera än hälften af de ifrågavarande hemmanen eller bijalaget, det önska, fortfara med den nuvarande stungsel-skyldiyhetens fullgörande; hvarjemte Ridderskapet och Adeln i öfrigt, med afslag å Utskottets i sista punkten afgifna förslag, lade förevarande Betänkande till handlingarne; och skulle de öfrige Riks-stånden, genom utdrag af protokollet, vänligen inbjudas att uti Ridderskapet och Adelns i detta ämne fattade beslut sig förena.
Jordbrukets utvidgning och förbättring genom nyodlingar, vattenaftappning, grunddikning, ängsvattning och öfversilning, ökad mängd och förbättrad beskaffenhet af gödningsämnen m. m. kunna nu icke uppgifvas särskildt för den period, som denna berättelse omfattar, men med ledning af uppgifterna till Finans-komitéri framläggas dessa förhållanden nu approximativt för de 25 år, sorn föregingo år 1858. Så uppgifves, såsom ren tillökning i arealen, dels genom odlingar, dels genom sjösänkningar, dels genom sjö- och åstränders samt sankare marks vallning af sig sjelfva till fastare mark, en areal af 10,531 tunnland åker och 3,596 tunnland äng. Förbättringar genom grunddikning uppgifvas till en areal af 1,276 tunnland. Dessa förbättringar hade hufvudsakligen skett under de år 1858 närmast föregående åren, och hafva säkerligen under åren 1859 och 1860 betydligen ökats, åtminstone fördubblats. Genom vattenaftappning uppgifvas 10,043 tunnland hafva blifvit förbättrade, och på 670 tunnland anmäles öfversilning af äng vara använd. Under femårsperioden har pä enskild bekostnad en upprensning af Sagån emellan Bispebo och Wäsby qvarnar i Sevalla socken blifvit verkställd för en kostnad af 4,000 R:dr Runt. I den man kreaturen numera bättre födas än förr, både ökas och förbättras visserligen den animala gödseln, men hos allmogen i synnerhet skötes den icke med den omsorg, som derå borde användas, och tillvaratages föga eller intet den flytande spillningen. Herremännen sköta den bättre och på mångå ställen väl, öka gödselns mängd genom komposter af dy och andra blandningar, som öfvergjutas af kreatursurin, samt använda äfven kalk och benmjöl. Guano blef äfven använd några år, men begagnas nu icke så mycket, dels i anseende till dess dyrhet, dels ock derföre att otjenlig väderlek och oerfarenhet vid dess begagnande på åtskilliga ställen minskade dess verksamhet, hvaraf misstroende mot densamma alstrades.
Efter hvarje sådan förrättnings slut insändas pris-kuranterne till Konungens Befallningshafvande af Kronofogden, hvilken det derjemte åligger alt anmärka, huruvida han i något läll anser andra priser, än de uppgifna, hafva varit i orten gällande, äfvensom att serskildt utsätta de vid marknader och andra afsutlningsställen a landet gångbara pris; hörande endast de pris, som äro gångbara vid s. k. kontant försäljning, läggas til! grund för pris-kuranterne, äfvensom för de från Kronofogdarne deröfver afgifvande anmärkningar. Ofver förutnämnde pris-kuranter upprättar Lauds-fcontoret sammandrag med utsatt medelpris for hela länet eller hvarje markegångs-distrikf, dä mer än eli sådant inom länet förekommer; hörande nämnde sammandrag i en serskild anmärk - nings-kolumn i korthet upptaga de anmärkningar eller serskilda uppgifter, som af Kronofogdarne blifvit insände. Delta sammandrag jemte öfriga ärendet rörande handlingar framläggas för de deputerade, som fiir året bestämma länets markegång.. Dessa deputerades åligganden äro: 488 Expedilions-Utskotlets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 179. d) att efter noggrannt öfvervägande af kända förhållanden och med ledning af de priskuranter å fullgoda eller afradsgilda varor, som för Oktober, November och December månader af det föregående, samt Januari, Februari och Mars månader af det löpande året ifrån städerna och fögderierna inkommit, bestämma det årspris, som skall ingå i beräkningen af de sednaste tio årens medelpris, hvilket sednare derigenom erli alles, att nyssnämnde årspris sammanlägges med de för nästförflutna nio åren på enahanda sätt bestämda pris, eller, för såvidt de ej hunnit sålunda bestämmas, med markegångs-prisen för samma år, hvarefter medeltalet af dessa sammanslagna tio årens pris blifver det löpande årets medelpris.
Ridderstapet och ^ Adeln Expeditions-Utstottets, genom wördsamt Memorial af denna dag gjorde anhållan, att ^ dels alla Ståndens Protoeolls-Utdrag mätte Utskottet meddelas, dels alla Utstött mätte anmodas, att af sina hetänkanden och förklaringar en afskrift, äfwen till Expeditions-Utskottet i god tid insända, bie supra. Grefwe von UantinZslluusen, /Albreckt, anmälte sig af enskildt e angelägenheter wara nödsakad, att innan kort lemna Riksdagen, och i sölje deraf, att afsäga sig det honom wisade förtroende, att wara Ordförande i Allmänna Beswärsr 76 Den 20 Augusti. Beiwärsoch Oeconomi^ Mffettet, hwilket Herr Grefwen ansäge sig, i enl.g'et med R ddarhusOrdningen, kunna göra. enar bemälte Utskott ännu hittills icke baft något sammanträde. Dylika anmälniirgar, och af samma ffäl^ gjordes äfwcn af Herr l<otbtieb, Lai-t ?l-e6^,c, och Friherre lagerbjelke, goban, hwilka likaledes warit till Ledamöter uti Oeconomi^-Utskottet utwalda. ^err Bcwon och Lantzt-Mlarskalken tillkannagaf, det en annan Ledamot af samma Utskott, Herr bkoiclenfelt, joban Kielas, i anseende till en hans Fru hastigt päkommen sjukdom, nödsakats bortresa; och anmodade Herr Landt-Marskalken, i anledning af desia anmälningar, Herrar Electorerne, att de lediga rummen i Oeconomi^-Utskottet gencm wasibesätta. ^Företogs till afgörande det af ett särskildt tittförordnadt Utskott afgifne, och den 18 dennes pä bordet lagda betänkande, rörande de sedan sista Riksdagen hwilande mäl.
— 288 - Rong!- Krigs kollegium, med underdåniga utlåtanden, i anledning af 1864 års Statsrevisorers berättelse om granskning af Kongl. Kollegii förvaltning och räkenskaper för år 1862. Stormäktig s te, Aller nådig s te Konung! Genom Eders Kongl. Maj:ts remiss af den 21 nästlidne Oktober har Krigs-kollegium fått till underdånigt utlåtande mottaga transsumt af Rikets Ständers Revisorers berättelse om verkställd granskning af statsverkets och dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1862, i hvad Kollegium rörer; och får, i anledning häraf, Kollegium, med remissaktens återställande, härhos i underdånighet öfverlemna ;if Kollegii Artilleri-, Fortifikations-, Intendentsoch Aflönings-afdelningar, hvar för sig, i hvad hvardera Afdelningen angår, afgifna underdåniga utlåtanden. Krigs-kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormak t i g s t e, Allernädigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter: c. MEIJER. CARL SKYTTE. C. STÅL. G. SANDELS. C. F. LAURÉN. A. W, TOTTIE. GUSTAF FRIIS. N. A. Varenius. Stockholm den 27 December 1864. — 289 Kongl. Krigs-kollegii Artllleii-afdehiing, med underdånigt utlåtande öfver Rikets Ständer9 Revisorers framställningar vid granskning af denna Afdelnings räkenskaper för år 1862. Stormäktigste, Allernå digste Konung: Medelst remiss den 21 sistlidne Oktober har Eders Kongl. Maj:t anbefallt
Häremot har, vid samma utlåtandes föredragning hos Ridderskapet och Adeln, hvilket Riks-Stånd, äfvensom Preste-Ståndet, godkiint Utskottets yttrande i ämnet, Herr Wilhelm Stråle, med tillstyrkande af bifall till Utskottets hemställan, till stöd derför, bland annat, åberopat, huruledes så väl tillförene som jemväl i sednare tider erforderliga tillbyggnader vid fängelserna i riket städse bekostats af fångvårdsanslaget, såsom exempel hvarå nämndes, utom annat, ett fabrikshus, som blifvit vid fästningsfängelset i Landskrona uppfördt; och då vid näsllidne riksdag Kongl. Majit derom gjort nådig framställning, hade Rikets Ständer bifallit samma framställning, utan att ifrågasätta, det medlen för berörda nybyggnads bekostande skulle särskildt anvisas, ehuru utgifterna dertill med mera än hälften öfverstego den för nu ifrågavarande byggnadsföretag erforderliga summan; — i betraktande hvaraf skäl icke syntes vara för handen att i förevarande fall beträda en annan väg, desto mindre sorn förhållandet emellan fångvårdsanslaget och utgifterna för fångvården ingalunda vore i något afseende betänkligare, utan fast hellre visade sig fördelaktigare än tillförene. Utskottet har, i anledning af de erhållna återremisserna, tagit ärendet i förnyadt öfvervägande; och ehuru det icke kan bestridas att, på sätt Utskottet uti det återremitterade betänkandet yttrat, anslaget till fångars vård och underhåll, som vid sednaste riksmöte tillökades med en summa af 195,000 R:dr, derigenom måste vara mera tillräckligt för behofvet än tillförene, har likväl Utskottet funnit den inom förstbemälda tvänne Riks-Stånd uttalade åsigt om olämpligheten af berörda anslagsmedels användande till bekostande af nybyggnadsarbeten vara förtjent af uppmärksamhet, helst Utskottet, beträdande utgifterna å delta anslag, inhemtat att desamma ej allenast under åren 1858 och 1859 öfverstigit anslagssumman, utan ock för innevarande år blifvit till icke obetydligt högre belopp beräknade. Genom nådigt Bref till Kongl. Stats-kontoret af den 16
SÖitt egaren ej töfa, ftämnte bå bett font upptog ttCC Stätten, ocf) Be* tafc egaren buBBett för tonart ftoitt"; få fjaftoc 2Bt, imber ben 4 tmtetoaranbe månab betta SSårt Beftut f;o3 Äoitgf. 5Staj:t t unbcrbåntgfjct anntäft. §. 39. SJZeb B i fatt tift f)luab Äongt. 9}faj:t, t aftåtcn nåbtg Spropoftttoit, Dfj före* ftagtt, f)afioe 2öt Beftntat fåbait änbrtng af Äongt. ^örorbntngett ben 20 9toOcm Ber 1845 ont jorbS etter lägenhets afftåeube för allmänt Bcpof, font 2Bår, meb ait S>taj:t affåttta ttttberbåntga fPriftoetfe tunepåffcr. §. 40. 3 puftottbfafftg ÖfioerenSftäntmcffc meb en af Sötigt. 9ftaj:t berent tift Dfj aftåten Ståbfg ^repcfittou pafroe Söt, för 2Bår bet, Beftntat fåbait 0rrtbtp3ntng3 SSår ttnberbåntga ffrtftoelfe ben 23 näftftbne StooemBcr, ptoarutt 281 betta Beftut f)oS åtougt. Sftajtt anmäft. §. 41. SÖt f) af tu c, för 28år bet, Beftntat, att, utcb upppäfiuattbe af ptoab 9 Äap. 12 §. ^anbctS
Äfven jag har be - Den 28 O et o b er f. 111. 263 stämdt varit af dea öfvertygelse, att de grunder BevillningsUtskottet framstält, sedan de undergått behörig pröfning, och till en del eller helt och hållit blifvit af Rikets Ständer godkände, skulle åtfölja Skrifvelsen till Konungen. Jag kan ej föreställa mig, huru det skulle se ut, att inkomma med ett förslag till Tulltaxa, hvaruti man lill beloppet utförer tullen å varor, som hittills varit förbudne, utan att först undanrödja detta förbud genom framläggande af en annan grundsatts. Utan att således såt väl grunderne, som hvarje speciel artikel, och hvarje specielt förslag uti Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse i ämnet intagas, fruktar jag att det, sora dervid är gjordt, blir ett ofullständigt arbete, afvikande från hvad hittills i slikt fall iakttagits. Kongl. Maj:t skulle i sådan händelse ej komma i tillfälle att utröna den allmännare opinion, sorn. Rikets Ständer ägt öfver detta ärende, och skulle således dervid ej kunna fästa den uppmärksamhet, som Ständerne önska, och Konungen visserligen Sjelf deråt ville egna. Herr Cederschjöld har ansett, att pröfuingen af grunderne nu vore för tidig, och att den borde ske, sedan man bestämt afgifterna. Härvid möter den omständighet, att vid första hittills förbjudne Artikel, å hvilken införsel-tull nu föreslås, måste man först afgöra, om densamma skall få införas, eller ej. Man träffar således strax p.l frågan om grundsattsen. Mest systematiskt 204 Den 28 October f. m. synes det derföre vara, att först bestämma grunderne, då Riderskapet och Adeln har frihet att afslå eiler gilla dem, och sedan bestämma deras tillämpning.
Stockholm den 4 Februari 1848. Ank. till Exp. Utsk. den 5 Febr. ki. i e. m. Utlåtande , i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om eftergift af kronans rätt till ett efter trumpetaren Mårten Wippel fallet danaarf. (I. A.) Sedan hos Kongl. Maj:t ej mindre Malmö stads borgerskaps äldste, å stadens vägnar, i underdånighet anhållit, att, som derstädes bosatte trumpetaren vid kronprinsens bussar-regemente, fanjunkaren Mårten Wippel den 11 Maj 1845 aflidit, utan att, oaktadt kungörelse varit på föreskrifvet sätt införd uti allmänna tidningarne, några arfvingar sig anmält, och vid sådant förhållande Wippels efterlemnade qvarlåtenskap, utgörande 1,130 r:dr 31 sk. banko, komme, jemlikt 15 kap.
Den som bifaller att, vid äskad votering rör:de den uti BancoUlsk:s utlåt. N:o 44 förekommande 53 g, contraproposin må innefatta : ”Då metalliska cassan ej öfverstiger tvä femtedelar af sedelstocken, må den sistnämnde uti intet fall, genom utgifvande af lån, eller meddelande af crediliv, eller genom någon, af Bancostyrelsen beroende åtgärd, ökas”; voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, kommer contrapropos:n att innehålla: ”Bancofullm. böra bemöda sig att upprätthålla den metalliska cassan vid ett belopp, som ej understiger en proportion af 2 till 5 till den beräknade sedelstocken”. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit med Ja — 51. Nej — 26. Den 16 April f. m. 451 Sedermera upplästes lill justering oell godkändes följande voter. propos. i hufvudsaken: Den sorn bifaller den i BancoUlsk:s utlåt. N:o 44 förekommande 53 §, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, kommer 120 § af nu gällande bancoreglemente att erhålla följande lydelse: ”Då metalliska cassan ej öfversliger två femtedelår af sedelstocken, maden sistnämnde i intet fall, genom utgifvande af lån, eller meddelande af creditiv, eller genom någon, af Bancostyrelsen beroende åtgärd, ökas”. Efter denna voterings slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 49. Nej — 30. Hr Lefre'n: Böjande mig pligtskyldigt under majoritetens beslut, får jag vördsamt anmäla min reservation till prot. Jag tror att det är skadligt både i sak och för det tänkesätt, som sannolikt derigenom skall uppstå, att man dekreterat ett helt annat förhållande emellan Bankens cassa och utelöpande sedelstock, än vid relisationens verkställande, och det är lika så angeläget att vara grannlaga om crediten, sorn om qvinuans heder. Pröfningen af BancoUtsk:s utlåt.