Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har blott velat gifva tillkänna, att, enligt min åsigt, inträffar icke tiden att begära votering, förrän Hr Frih. o. Landtm, meddelat, huru han uppfattat R. o. Ad:s svar på den framställda propositionen. Upplästes till justering och godkändes följande voteringsproposition: Den som bifaller det uti t4tde punkten af Const.Utsk:s uppgift å hvilande grundlagsändrings-frågor upptagna förslag för förändrad redaction af 10g §:n Reg.Ftn samt 80 §:n Riksd.Ordn., voterar ia; den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, afslår R. o. Ad. ofvannämnda förslag till förändrad redaction af 109 §:n Reg.Ftn samt 80 §:ti Riksd.Ordningen. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 86. Nej — 126. ]5:de punkten. Förslag, an g: de National-rep resen ta tio nen. Litt. A. 13 §:n Riksdagsordningen. Universiteten i Upsala och Lund verldsliga facultetcrna. Ordinarie, till annat RiksStänd ej huran, dej lärare vid elementar-läroverken i Slockholm och i hvarje stiftj skola ock till PresteStändet kunnaj inom sig, välja en riksdagsman. Likaledes må af Vettenskaps-academien till riksdagsmanna-underhåll. 19 §:n Riksdagsordningen. Sista perioden. klagomål öfver val lill riksdagsmän af PresteSlåndet ingifvas, för stiften och elementar-läroverken hos Consistorium Den 26 Mars e. m. 22 §:n Riksdagsordningen. Sednare perioden. — —: — Fullmakterne underskrifvas:
S:mt, blott varor och större paketer fingo på forvagnen emottagas. 3:0 Kongl. Majtts Privilegium uppå ett Ge-» neral-Fraktvagns-Contoir den 22 April I77G för Assessoren Karström, Guldoch Silfver-Arbetaren Ze: helius och Hof Gulddragaren Widman af samma innehåll, som ofvan anförde Commerce Collegii Kungörelse I755 och Öfver-PostDirecteuxens Kungörelse 1757, dock utan hegardt understöd till denna inrättning. Då vid Biksdagen åren 1809 och 18IO Allmänna liesvävsoch Oeconomie-Utskohet i sitt Betänkande om Skjuts-inrättningen i Riket, med gillande af skälen till klagan öfver olägenheterna så väl i moraliskt som oeconomiskt afseende af nu varande Skju s-inrättning, hodde sig likväl finna så många locala svårigheter a£ d&ss förändring eller upphäivande, genom åsigt tili 1968 lien Z o Juli» till landets ringa befolkning, det langa afståndef Imellan bostäderna och den obetydliga och ojemnä rörelsen; hvilket allt Utskottet ansåg såsom hufva orsaker att man ej här, såsom i de flesta Europeiska Eander, kan till påräknad nytta peli varaktighet Vänta någon annan till exempel genom entreprenade stadgad inrättning; förföll, i anledning häraf, allt egentligt utlåtande öfver Herr Auditeuren Königs vid samma Riksdag ingifna Memorial om forvagnars inrättande, hvilket dock, enligt Utskottets yttrande, borde såsom bilaga åtfölja Betänkandet, med önskan ätt Herrar Eandshöfdingar deraf matte få del, för att tillse om sådana forvagnar, sorn der nämnas, kunde med fördel för det allmänna å några ställen inrättas. Så väl med hänsigt härtill, sorn ledd af ett rent oegennyttigt nit för Patriotiska företag , har Heik Xandshöfdingen johan af Wingård uti ett hos Höglofl.
Finérs upbördsbalans till det genom samma Utslag bestämda belopp utan afdrag härå af de till Finérs sterbhus, såsom betalning för lån eller löneförskotter åt åtskilliga personer influtne medel, och hvarvid tillika förklarats, att det ej tillkomme Eder att Eder yttra ronde sältet för sistnämnde medels användande till godtgörande al balansen; alltså och då de ifrågavar:de medlen numera, efter föregången tvist derom med Sysslomannen i Finérs konkurs, till Stats-Verkets disposition influtit, bafve WI, pä grund af dessa med flere i Edert underd. Utlåt, och Adv.-Fisk. Printzenskölds förklaring utvecklade skäl, funnit bemälte Adv.-Fisk. oslridigt vara berättigad att, jemlikt 23 § af den för Eder under d. IS Oclober 4834 fastställde Instruktion, tillgodonjuta actorats-arfvode med tolf proc. af hvad salunda i afräkning på merberörde upbördsbalans kommit Stats-Verket tillgodo, hvadan WI, med afslag å besvären, Edert nu öfverklagade Beslut i Nåder gillat och fastställt. Meddelande Eder detta till svar samt egen och vederböndes underd. efterrättelse och hvarom WI läte serskild Resolution för klaganden utfärda, befalle WI etc. Stockholms Slott d. 16 Februari 1842. CARI. JOHAN. Johan af Wingård. Till Den 8 Februari. Till Kammar-Rätten ang:de Adv.-Fisk:s-Embetets i StatsKont. underd. besvär i fråga om actorals-pi ovision, beviljad Adv.-Fisk. i Kammar-R:n, Printzensköld, i Finérska balansmålet. Med det uti Kongl. Kammai'-R:ns Archiv förvarade original lika lydande, Betygar Ex öfficiö C. II Reuterskiöld, Actuarie uti Kongl. Kammar-R:n. Man har sagt, att Hr Printzensköld genom sitt upträdande uti Finérska balansmålet redan npburit en summa af circa 7,000 R:dr.
Af E. K. M:t är uti en till Rikets Ständer särskildt aflåten underdånig proposition af den 22 Juni sistl. år föreslaget, att, lör bildande af en kapell-församling inom Pajala socken af Norrbottens län, Rikets Ständer måtte anvisa dels för en gång 4,800 R:dr till uppförande af en kapell-bvggnad vid Muonionalusta, 4,000 R:dr till inköp af 8 ExpeditionsUtskottels förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 222. hemmanet N:o 1 om Tfe mantal i Muonionalusta by till boställe ät den blifvande kapellpredikanten, och 5,0(10 R:dr lill uppförande af bönehus med begrafningsplats vid Turtola by, dels ock lills vidare årligen tiOO R.dr lill lön åt kapell-predikanten i Pajala* intilldess kapellboernc sjelfva förmå att honom aflöna, samt 75 R:dr lill ersättning ål prestcrskapet i Öfver-Torneå för dess embelsresor lill gudsljeusters förrättande i bönehuset vid Turtola by; och då upplyst är, så väl all bildandet af en särskild kapell-församling i Pajala pastorat och uppförandet af ett bönehus inom den mest aflägsna delen af OlverTorneå socken äro af bchofvel påkallade, sorn ock att innevänarne ä dessa otter icke förmå lemna bidrag till betäckande af de härför erforderliga kostnader, samt denna befolkning dessutom måste anses hafva billiga anspråk all inom Svenskt, område erhålla den själavård och det preslcrliga biträde, som densamma nu nödsakas alt inom främmande land förskaffa sig, hafva Rikets Ständer, med bifall lill E. K. M:ts nådiga lors la g, dels å Riksgäldskontoret, för en gång, anvisat 4,800 R:dr för uppförande af en kapellbvggnad vid Muonionalusta, 4,000
Ekonomiskt afseende gagnelig indragning, som kan stå tillsammans med omstöpningen i det hela och är af sådan egenskap, att förslag dertill icke lärer kunna väntas från de Committerade, åt hvilka Kongl. Maj:t i Nåder uppdragit, att uppgöra underdånigt förslag till Reglering af Embeten och Tjensler inom de Administrativa Embetsverken. Rikets Ständer hafva åt Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnat, att efter Eget Nådigt godtfinnande ordna välbemälte Styrelseverk; och Kongl. Majrt har, i följd deraf, redan vidtagit sådane åtgärder, alt i synnerhet för KammarCollegium, Bergscollegium och CommerceCollegium ärenderne och göromålen blifvit minskade ända till den grad, att hela JustitieDivisionen uti det sistnämde Collegium redan kunnat sättas på IndragningsStat, dit en del af de 2:ne förstnärnde Collegiers personal snart äfven lärer öfverflyttas; hvaremot göromålen i samma mån blifvit ökade för Rikets HofRätter och KammarRätt, samt StatsContoir. Då man med de för Kammar-, Bergsoch CommerceCollegium utfärdade Kongl. Instructionerne jemförer desse Collegiers nuvarande befattningar, finner man en så förvånande stor olikhet emellan hvad d edel vore, och nu äro, alt Titulen: Kongl, och RigsCollegium, knappast till namnet vill godkännas. Tullverket blef redan för många år tillbaka skiljdt från Kammar - Den ia December e. rft. Collegiom; derefter blef AfgäkningsContoiret för 3 å 4 är sedan äfven skiljdt derifrån; item General-Landtmäteri-Contoiret, item ChartEcSigiliatapContoiret; item alla Bevillningsmål och några vissa besvärsmål; hvarförutan en del Räkenskaper numera icke ingå directe till KammarCollegium, utan till andre Embetsverk. Bergscollegium hat äfven fått sin collegiala befattning mycket inskränkt, och ännu mera CommerceCollegium.
Det andra skälet är, att ”detta förslag synes hvila på "den förutsättning, att ett gifvet löfte ’’borde fä ryggås, endast det sker i hem”ligliet, samt att, i stället för öppenhet ”och ärlighet, Svenska Folkets urgamla ”berömmelse , en slug förbehållsamhets-, att yej säga, falskhets-vana härigenom tillstyr"kes och skyddas, grundsatser, hvilka väl ”aldraminst vid valet af Religionslärare, ”det öppna oförställda förtroendets före”mål, böra hyllas.” Detta låter ganska vackert, och jag är ej bland dem, som vilja betaga Svenska Folket sitt beröm för ordhållighet. Men jag skulle önska, att Presterne också kunde berömma sig af redlighet vid Prestvals förrättande, och ej nytt - 124 Den i5 Junii f. m. jade något olagligt inflytande. Jag anser detta lika önskansvärd!, och känner ej något annat correctif deremot, än att sätta den röstägande i tillfälle att brista i ordhållighet mot den, som brister i laglydnad. Jag tviflar ej, att ju den slutna voteringssedeln skulle vid Prestval vara lika välgörande, som i RiksStånden, till förekommande af värfningar och olofliga inflytanden. I samma mohn som Presterne ledsnade vid att söka corrumpera de röstande, skulle icke heller dessa sättas i frestelse att brista i ordhållighet. Således bör man icke hafva någon tvekan, att antaga detta röstningssätt. Sluteligen säga Utskotten: "Då härtill kommer att i verkställigheten af "en sådan sluten omröstning mångfaldiga "svårigheter_, i synnerhet för controllen å "frånvarandes röste-utöfning skulle mö"ta’’ m. m. Men controllen tycker jag borde blifva ganska lätt. Man behöfde nemligen blott tillse, att ingen aflemnade flere slutna sedlar, än han hade röster. Samma controll kunde således iakttagas som bär på Riddarhuset. Jag kan följaktligen ej annat än vördsamt hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle täckas bevilja återremiss af Betänkandet, på det Utskotten måtte få taga i närmare öfvervägande hvad nu blifvit anfördt. Herr Tham_, Wolrath:
Maj:ts Nådigst inse vid jemförelsen af ”det antal 665, som nu åtnjuter ett sådant understöd, och 738 R:d 24 sk., som dertill utgått; ”Och då 20 å 25 skryplige och värnlöse personer forledit år med mat, kläder, eldning och ”uppassning underhöllos i Fattighuset för 1,084 ”Rtd 14 sk., alla Lönerne däruti beräknade, ”torde utgifierne till detta ändamål icke anses, ”öfverskrida medelmåttans trångasté gränsor. Meri ”icke desto mindre hafva kostnarderne, ehuru ”hvar hir sig i det nogaste beräknade, likväl ”i der hela varit betydliga. För år 1815 up”gingo de sammanräknade till 9,013 R:d 8 sk.} ”för är 1816 till 10,288, och sannolikt för innevarande år till annu högre Summa, hvare’moi lie bidrag, sorn af stadens Invånare erhål”lits, upgåct för dei förre året till 5,560 Rid ”15 sk., 011 f r det sednare till 5,993 R:d 34 ”sk. 7 rsi . hvilka sammanlagde med de af Eder ”Kongl. Majit på KrigsmansCassan anslagne ”1,000 R:d, och de för 1815 af Eders Kongl. ”Majit Nådigst förunnade 2,000 R:d, utgjorde ”för det äret 8,560 R:d, och för år 181Ö ”med de af Riksens Ständer anslagne 3,00(1 ”R.d ett belopp af 9,993 R:d 34 sk. 7 ”rst., och sålunda icke utan serskildta tiUfäJ* StatsUtsft. Betänianden.
Fru H. hade många förträffliga scener; särskildt torde dock hennes stumma spel i första och framför allt i sista akten böra framhållas. För öfrigt gaf hon en synnerligen sympatisk och tilltalande bild af den öppna, glädtiga och varmhjärtade Jeanne. Bland öfriga medspelande må särskildt nämnas fru Bieckslröm som den hängifna, men svartsjuka och för öfrigt något oklart tecknade Sophie Ledieux, samt hrr IIMberg och Hartman som resp. general de la Barlherie och major d ' llliers. — Stycket har redan gifvits för flere i förköp utsålda hus. Vasateatern har i » Muntra kvinnor » funnit en dragande nyårspjäs, synes det, att döma af det bifall, som hvarje afton kommer densamma till del. På fruntimmerssidan är det särskildt fröknarna Ekström, Johnson och Magnusson som ådraga sig uppmärksamhet, och bland herrarne är naturligtvis hr Varberg som alltid primus. Stycket går för öfrigt med schvung och god sammanhållning. Den jan. 8 En ouppgjord räkning. Af S u n e Folkeson. (Forts.) f|l|£laflen föll trögt ned med ett gnisslande, skä- rande ljud. Hon hade ömtåliga nerver, som alla distinguerade personer, och ryste till vid de rostiga slåarnes jämmerfulla lät. Det var då också ett påhitt af Karolina! Om det inte hade varit mycket mindre besvär att betala räkningen, ville hon bara fråga? Sådana där gamla tvärväggar till hustyranner, som ungkarlar fostra upp och sedan begåfva sina hustrur med, höra verkligen till lifvets pröfningar. ChifFoniern var delad i fack, och hvart och ett var fullstoppadt med bref, vikna, gulnade, tummade och nötta, sorterade i buntar utan påskrifter. Hon stod alldeles handfallen. Det var ju ett kolossalt arbete. Skulle hon so igenom allt det där? För en lumpen räkning på några och trettio kronor? Sådan småsinthet var hon inte van vid i hemmet, där gick allt rundligt till väga.
Vid förnyad föredragning biföllos Stats-Utskoltets Memorial N:o 159, med förslag till allmänna vilkor och stadganden i afseende på de under denna riksdag beviljade stats-bidrag till väg-anläggningar och väg-förbättringar samt hamn-byggnader och vatten-aftappningar m. fl. arbetsföretag; och Utlåtande N:o 163, angående beviljandet af stats-bidrag lör en kommunikations-led mellan Asasjön i Kronobergs län samt städerna Wexiö och Carlshamn. Prot.-Utdrag den 7 December 1857. 705 S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets nedannämnde Utlåtande och Betan kanden : N:o 53, i anledning al skedd återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 42, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig. Preste-Ståndet, som förklarade sig vidhålla sitt i frågan lättade beslut, biföll Utskottets med detta beslut öfverensstämmande tillstyrkande. N:o 55, i anledning af väckt motion, angående utfärdandet af en författning, i afseende på tjenstförrättande pastors i praebende-pastorat bonings-ort. Bifölls. N:o 56, i anledning af väckta motioner om bestämmande af visst afstånd från kyrka, hvarpå hus uppföras må. Bifölls. N:o 57, i anledning af väckt motion om förbud för folkskole-lärare och klockare att föra andras talan inför rätta. Bifölls. S. D.
Detta har Utskottet trott skola komma att inträffa, om medlet af Februari bestämdes, såsom tidpunkten för början af sammankomsterna, enär det torde kunna antagas, att Ridderskapet och Allein, till följd af den pågående riksdagen äfvensom af andra omständigheter, skall vid nämnda tid vara talrikast i Stockholm församlad. Emedlertid hafva i afseende härå skiljaktiga meningar äfven inom Riddarhus-Direktionen gjort sig gällande i det åtskilliga medlemmar ansett den 15 Maj utgöra en lämpligare tid för berörda sammankomster; till stöd hvarför åberopats, att Ridderskapet och Adeln då blefve i tillflälle att granska jemväl det nästföregående årets öfver Riddarhus-ärendena förda räkenskaper, hvilka i Februari ännu icke hunnit afslutas; att kostnaden för eldning och gaslysning i Riddarhussalen derigenom skulle undvikas samt att densammas uppeldning midt i vintern möjligen kunde komma att på murarna äga en mehnlig inverkan. Men då det icke torde möta något hinder för att jemväl i Februari månad erhålla ett allmänt öfverslag öfver Kassornas och fondernasställning vid slutet af det nästföregående året, har Utskottet ansett skälen för den af komiterade och pluraliteten inom Riddarhus-Direktionen förslagna tid öfvervägande. Då, enligt hvad Utskottet förutsatt, förhållanden kunna inträffa, som påkalla Ridderskapet och Adelns sammanträdande under tiden emellan de allroäuna sammankomsterna, har Utskottet äfven härom infört ett stadgande på sätt sednare momentet af denna § utvisar. Sättet, hvarpå Ridderskapet och Adeln må vid Sammankomsterna, representeras, hvarom i § 7 förmäles, har inom Utskottet utgjort föremål för mycken öfverläggning.
N:o lo39 ämnesläsning, som, enligt bifogadt förslag, uppgår till 6,800 Rtdr årl igen, bör, i anseende till det metl samma Schola åsyftade vigtiga föremål, af ofvanberörde 60,000 Rtdr Banco företrädesvis utgå, och nämnde ScholaJ-Inrättning alltså bestämdt och ordentligt på Riks Staten uppföras. Utskotten, som detta vigtiga ärende till pröfning förehaft, hafva, lika med Kongl. Majit, funnit, att, innan de af Comiterade till granskning af Uppfostringsoch Undetvisningsanstalterne i Riket föreslagne större och mera vidt omfattande reformer varda gillade och vidtagne, allmänna tänkesättet derom bör lemnäs tillfälle att sig närmare stadga, hvadan ock de af Comiterade för detta ändamål begärda betydligare Summor för närvarande icke böra under pröfning komma; men då en af högsta billighet påkallad förbättring i lönevilkoren för personalen vid Elementar-Läroverken och Scholorne emedlertid synes , oberoende af dessa Läroverks, i afseende å läromeihoderne, framdeles ifråga kommande reorganisation, nu genast böra, på sätt Kongl. Maj:t jemväl i Nåder hemställt, af allmänna medel beviljas, så framt duglige Lärare skola vid Gvmnasier och Scholor kunna för en längre tid fästas eller ens för en kortare blifva att påräkna, samt den af Kongl. Maj:t till öfrige behofven, ej mindre förUniversiteiernes än Tillämpnings.Scholornes fullkomnande, förslagsvis begärda nedsatta Summa af 18,000 40 Stuts-samt AllmBeiv.Q.Oea-Utkk, Utl.N-o 19- H:dr Banco årligen ingalunda förekommer betydlig, i jemförelse lill det dermed åsyftade angelägna ändamål, hafva Utskotten ansett sig vö dsamt böra till styrka Rikets Höglofl.
I afseende på 20 § Regerings-Formen hvilar på bordet ett förslag till ändring, af innehåll att, om de militaire Stats-Råden skulle vara hindrade att bivista Högsta Domstolens Sessioner i mål, som ifrån Krigs-Domstolar dragas under Konungens pröfning, tvänne militaire personer af högre grad dertill af Konungen må kunna kallas att i Stats-Rådens ställe i Högsta Domstolen intaga säte under Domare-jäf och ansvar, och utan särskildt arfvode. Ett förslag är äfven på bordet hvilande till ändring af 70 § Regerings-Formen, innehållande föreskrift, att Bevillnings-Utskottet opåmindt vid hvarje Riksdag bör uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning, då, sedan summans belopp blifvit faststäld, Utskottet bör, med tillämpning af dessa grunder, författa förslag till Bevillningens utgörande. I afseende på anmälandet af förslaget till ändring af 74 § Regerings-Formen, innehållande ett tillägg om ersättning för förplägning vid troppars tåg, för att vid denna Riksdag till afgörande föreslås, stadnade inom Utskottet tvänne Stånd emot två, i anledning hvaraf Utskottet, såsom alternativ, till Riksens Ständers afgörande får hänskjuta, huruvida det vid denna § gjorda 31 722 Riksdagen 1815. förslag till tillägg bör till afgörande nu upptagas eller uppskjutas.
Hvad vidare angår de föreslagne böter för oloflig Brännvinstillverkning till tio gånger det belopp, hvartill algiften för den olof. ligen nyttjade brännvinspannan borde beräknas, färjag dervid erinra, om icke af denna beräkning kunde blifva en följd, att böterne ofta blifva mindre än de nu stadgade, som icke synes böra inskränkas, då afgiften för de mindre pannor blott är två skilling för hvarje kanna, och föreslår jag derföre, att i anseende till olofligt begagnande af sådana, nu gällande stadganden må bibehållas: då förbrytelsen är ena* handa, antingen den sker med större eller mindre brännvinspanna, synas böterna för mindra brännvinspannor så mycket mindre böra inskränkas, som oloflig brännvinsbränning med sådana lättare verkställes, och vanligen dertill begagnas. Vid Utskottets tillstyrkande, att, i händelse af missväxt, brännvinsbränning, distillering och brännvinsförsäljning på en gång må inställas, får jag erinra , att då nyttjandet af brännvin är tillåtet, synes rättigheten till försäljning, om ock den till minutering är betagen, böra medgifvas, heldst med rättigheten att nytija brännvin bör vara förenad rättigheten att köpa och sälja detsamma och båda dessa, i ett sammanhang, böra antagen medgifvas eller inställas. Jemte förenämnde mindre anmärkningar, får jag i synnerhet fästa min uppmärksamhet dervid, att Höglofl Utskottet* icke upptagit och besvarat Herr Darellis med fleras yrkande , att afgiften för brännvinsbränningen icke borde blifva en Jordbruket åsatt bevillning, hvilken mening Utskottets Ledamot Dm 15 Juni. Herr Kongl. Secreteraren Danckwardt rättligen understödt, särdeles sorn, då, hvad Utskottet föreslegit i anseende till tillverknings-rättig. heten, icke hämtar sin grund från en otvungen Näringsfrihet, utan erdast haft-lill lörernål en anstalt blott till husbehofsbränning , till en kanske mindre billig inskränkning i deras rätt, som äga större egendomar. Det synes som Höglofl.
Uti § 101 erfordras icke någon annan ändring, än uteslutande af de i § förekommande orden: ”vid innevarande riksdag”; hvadan berörde § skulle lyda på sätt som foijer: l:o Enligt § 1 i lagen för Rikets Ständers bank af den 1 Mars 1830, jemförd med §§ 1 och 2 i lagen, angående myntbestämningen, af samma dag, är banken ovilkorligen skyldig att, när så påfordras, dess sedlar med svenskt silfvermyut, af de sorter, hvarå tillgång finnes, inlösa efter den grund, alt 128 skillingar eller 2? riksdaler i bankosedlar (enligt det af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antagna nya räknesätt, riksdaler fyra) gälla lika nied en rikdaler i silfver efter den med afseende å slagskattens beräkning i myntet, af Kongl. Majit och Rikets Ständer förändrade 1664 års myntfot. Itih. till R. St. Till följd af Rikets Ständers bifall till Utskottets, i memorialet N:o 49, gjorda hemställan, lärer 2 mom. i lOd § böra erhålla följande förändrade lydelse: 2:o
R:dr, att tills vidare utgå af ManufacturDiscontfondens vinstmedel, för såvidt Extra Licentfonden och anslaget till Manufacturernes befrämjande icke dertill lemna tillgång, rörande hvilken disposition Revisorerne anmärkt, alt, oberäknadtManufacturDiscontfondens betungande med en årlig, för Fondens ändamål alldeles främmande utgift, Öfverste Palm, sedan FristadsDirectörsbefattningen och bans tjenstgöring i sådan egenskap upphört, likväl fått oafkortadt bibehålla hela sin under tjenstetiden innehafda aflöning, ehuru Kongl. Brefvet af den 18 Maj 1825 uttryckligen tillägger FristadsDirectören en årlig lön af 600 R:dr jemte ett särskildt arfvode af 3oo R:dr årligen endast så länge Fristaden och Gevärsfactoriet förblefve under en gemensam styrelse, vid hvilket förhållande, och då vilkoret, hvarunder arfvodet beviljades, numera förfallit, Revisorerne ansett, det Öfverste Palms pension skäligen bort nedsättas till det belopp, hvartill FrisladsDirectörens egentliga lön var bestämd, eller 600 Rrdrj ( 43 ) sfi har Collegium för sia del icke något att tillägga till utvecklande af de skäl, Eders Kongl. Majrts förstberörde Nådiga skrifvelse i ämnet innefattar, , utan får endast i underdånighet inberätta, att sorn de till Mannfacturernes befrämjande å Nionde HufvudTiteln anvisade medel sistlidet år lemnat tillgång till utbetalning af det Öfverste Palm tillkommande expectance-arfvode, har ManufacturDiscontfonden af nämnde medel erhållit ersättning för dess härtill intill i835 års slut utgifne förskott.