Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Spannemäls-Wärde efter Staispris a 1 Rdr 16 st. Tunnan. Summa Utgifter. Enligt Kongl. Cammar-Collegii upgift äro ärliga Arrén. den arr påräkna af Fisken Quarnar - » Färjor, Broar och Krogar Diverse Lägenheter - Af Köpings och Skara Djurgårdar, jämte Björn-Masen i Södermanland, ärlige Arrenden enligt Samman» drag Hyra för Kälkar under Kongl. Slottet - Arrende för indragne Predikants-Bostället a Kongsholms Castell wld Carlscrona . - D:o för Masthammar i Götheborg enligt Contrakt D:o för Lägenheter under Drottningholm och Swartsjö Kongsgärdar, sami Inkomsten af Bro.penningar pa Förstag » D:o under Gripsholm, för Ladngärden - » För till Slottet och Djurgärden anflagne dagswerten ef» ter Krono.Wärde ? , - För upodling af Djurgards-angen pä Förstag » Räntan af Taxinge Säg ? ' - » D:o för Diverse Lägenheter under Carlbergs Kungs» gärd . » D:o för Hemman och Lägenheter under Sala Berglag Spannemäl 1,267 Tunnor 8 Kappar a l Rdr 16 tz. I penningar - . SpannemAlkNL belopp.
Vid framställningen lät Ståndet bero. § 90. * > Förklarandet i båda punkterna godkändes. S. D. Föredrogs ånyo ett från Vällolliga Borgare-Ståndet emottaget Protokolls-utdrag N:o 267. innefattande, bland annat, inbjudning till, öfrige Stånden att förena sig om ett af förstnämnda Stånd, vid behandling af Lag-Utskottets B tänkande N:o 37, angående stiftande af en lag emot misshandling af djur, i lagförslaget beslutadt tillägg; och blef denna inbjudning af Bonde-Ståndcl antagen. 422 Prot.-Utdrag den H Juli 4857. S. D, Föredrogos ånyo och biföllos Bevillnings-Utskottets: 1:0. Memorial N:o 11, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut, angående behandling af frågan om debelsedels-lösen; 2:o. Betänkande N:o 12, angående den s. k. kurhus-afgiften; och 3:o. Betänkande N:o 15, angående städernas salu-accis. S. D. En af Olof Lagergren från Gottlands län väckt motion, rörande Kongl. Maj:ts den 30 sistlidne Maj till Rikets Ständer afgifna Nådiga Proposition om utvidgad religions-frihet och vissa dermed gemenskap egande ämnen, föredrogs och biel, jemte dervid gjorda anmärkningar, remitterad till Lag-Utskottet. S. D. Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition om eftergift af Direktören A. L. Härd af Segerstad ådöindt ersättnings-belopp föredrogs och remitterades till Statsutskottet. S. D. En af Riksdagsmannen P. F. Mengel från Upsala län väckt mo tion om beslutande af fullständig inventerings anställande i Flottans samtlige förråder och en af Ephraim Larsson Irån Elfsborgs län likaledes väckt motion, i fråga om jernvägs-anläggningar i riket, föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet. Den 11 Juli. Från Högloft.
Ofverläggniagen förklarades härmed fulländad; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att äfven de i denna punkt förekommande morna, i anseende till de derom gjorde olika yrkanden, borde blifva föremål för särskilde proposir, samt, beträffande först rpom. litt. a, framställde, att Hr Gunther föreslagit, att lönen för förste Eegistratorn i Just.EevisionsExpeditm i enlighet med K. Mrs Nåd. Propos. måtte bestämmas till 3,500 E-.dr och öfrige talare yrkat återremiss. De härefter först till bifall å Utsk:s i morn. litt. a gjorda förslag och sedermera till bifall å den af K. M. för förste Begistratom i Just EevisionsExpedihn äskade aflöning, besvarades med starka Nej, blandade med Ja; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde om E. o. Ad. ansåge de emot morn. litt. a gjorde anmärkn r föranleda till återremiss, samt, efter denna propos:s besvarande med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja härvid hafva varit öfvervägande. "Vidare framställde Hr Gr. o. Jjandtm., att i fråga om mom. litt. b. återremiss blifvit yrkad af Frih. Cederström, oell då, efter till bifall i Utsk:s i detta mom. gjorda förslag framställd, med starka Nej och åtskilliga Ja besvarad propos., Hr Gr. o, Landtm, hemställde om E. o. Ad. ansåge de emot sagde mom. gjorda anmärkmr föranleda till återremiss, ropades starka Ja, blandade med Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg Ja härvid hafva varit öfvervägande. Efter enahanda framställning och på samma sätt gjorde och besvarade proposir rörande mom. litt. c, förklarade Hr Gr. o. Landtm, att lian ansåg den till återremiss af detta mom. framställde proposm äfven vara med öfvervägande Ja besvarad.
D. jemväl utvisar, inberäknats löner ä 500 R:dr, åt lärare i gymnastik, musik och teckning, tillhopa 1,500 R:dr, dels ock i 42:dra punkten under litt. b) föreslagit, att till arfvoden för öfnings-lärarne vid å real—linien fullständiga läroverk, deribland skolorna i Norrköping och Wenersborg dock icke blifvit särskildt nämnde, måtte för hvarje lärare anvisas 400 R:dr; så har uti en hos Preste-Ståndet väckt motion, som blifvit till Utskottet remitterad ocb i sammanhang med öfriga till regleringen af anslagen för elementar-läroverken hörande frågor nu kommit under pröfning, Doktor Rundgren fästat uppmärksamhet derå, att vid tillämpningen af Utskottets ofvan omförmälda yttranden, hvilka blifvit af samtlige Riks-Stånden godkände och således numera äro såsom Rikets Ständers beslut att anse, kunde, hvad öfnings-lärarne vid läroverken i Norrköping och Wenersborg beträffade, i så måtto uppstå villrådighet, som å ena sidan desse lärare kunde anses berättigade att redan från början af nästa statsreglerings-period uppbära arfvoden å 500 R:dr, men å andra sidan åt samma beslut äfven kunde gifvas den tydning, att bemälde lärare icke vinna någon löneförhöjning förr, än nämnde skolor i sjelfva verket blifva fullständiga högre läroverk; — och har, i anledning häraf, motionären anhållit, alt bans berörda framställning måtte komma till Stats-Utskottets kännedom, på det Utskottet sålunda kunde blifva i tillfälle att deröfver afgifva förklaring; hvarjemte motionären hemställt, att ett arfvode af 400 R:dr måtte anvisas för hvardera af lärarne i gymnastik, i musik ocb sång samt i teckning vid elementar-läroverken i Norrköping och Wenersborg, att utgå från början af nästa statsreglerings-period intill slutet af vårterminen 1862, då det högre arfvodet af 500 R:dr komme att vidtaga.
Under bemälte år hafva uti samtliga landtdistrikter 404 brännerier varit i gång, hvarutaf 42 med enkel redskap, och pannorna medfå undantag under 400 potter. Då de sednare varit i verksamhet endast under få dagar, de flesta mindre än 8 dygn, kunna desamma med hänseende på den fråga, sorn är förhanden, med fog utlelemnas, särdeles som de tillika för det mesta ligga så spridda omkring hela landet, att man ej kan hänföra summan af flera bränneriers produktion till ett enda, eller med andra ord, att det ej kan antagas, att de komma att ersättas af ett eller flere brännerier af ofvan antydd storlek. De öfrige af förenämnda 4 04 brännerier, nemligen 59> äro pistoriska, och utaf dem endast 4 7 af 200 potter eller derutöfver. Af de öfriga 4.2. äro 2 öfver 400 potter, 9 öfver 50, 26 öfver och 5 under 20 potter, och af dessa 42 brännerier kunna de 44 förutnämnda antagas blifva utvidgade till den här ofvan föreslagna drift, samt således allt framgent förblifva i verksamhet, liksom äfven de 47 brännerierna med 200 potters panaerymd. Af de sednare 3U brännerierna, som, på få undantag när, ligga i Totens och Hedemarkens fögderier, torde också några komma att utvidgas till den storlek kommissionen föreslagit, hvaremot do flesta troligen komma att nedläggas, mea möjligen ers&t - 22 Norska Kommiss. Betänk, ang. Bränvinsbränningen. tas af några färre större bolagsbränncrier, såsom erfarenheten redan visat att man gjort början med på grund af den genom lagen af den 4 Augusti 4S45 gjorda inskränkning uti denna handterings sönderstyckande i mindre brännerier. Antager man nu att de största 5 af dessa brännerier komma att fortfara, och att för hvart 5:dje af de öfriga uppkommer ett bolagsbränneri, så får man i stället för dessa 54 endast 4 4, så att för det hela man kan antaga att i samtliga landtdistrikterna endast 42, eller för att vara säker att ej hafva räknat för lågt, 50 brännerier komma att sättas i gång.
Uti en till Kongl. Majit genom Dess Befallningshafvande i Malmöhus län ingifven underdånig skrift hade, på sätt af högstberörda nådiga Proposition, införd under N:o 88 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll, inhemtas, Malmö stads Äldste förmält, hurusom stadens innevånare, med afseende å ej allenast nödvändigheten att få tjenlig byggnadsplats för ett nytt läroverkshus åt högre elementarläroverket derstädes, än äfven det stora behofvet af tomter för flera inom kommunen erforderliga större byggnader, ansett det vara af högsta vigt alt åt staden förvärfva den af Kronan nu disponerade, så kallade bastionen Nyköping, utgörande en del af de, jemlikt Kongl. Majlis beslut år 1805, raserade fästningsverken, samt innehållande omkring 23,700 qvadrat-alnar; och hade stadens Äldste i sådant afseende, under åberopande tillika af förment svårighet att, ifråga o m eganderätten till ena eller andra delen af nämnda bastion, skilja emellan Kronan och Malmö stad, hvilken sednare, enligt kontrakt den 11 September 1805, åtagit sig att emot vissa vilkor föranstalta om raseringsoch planerings-arbetets utlörande, hemställt, att staden mätte på sig få öfverlåten all den rätt och del Kronan kunde ega till bastionen Nyköping, mot vilkor att staden derför erlade den löseskilling, hvilken för berörda Kronans andel i bastionen kunde i särskild ordning varda bestämd att för en gång utgå samt att följaktligen alla angående bastionen hittills meddelade särskilda föreskrifter och beslut måtte varda undanröjda och eganderätlen till bastionen öfverflyttad på Malmö stad. Sedan Kongl. Majit, med anledning af denna underdåniga hemställan, hvartill Kongl. Majits
Dess strålar falla b å d e rechts und links, Och träffa slutligen också vår sfinx. » Så sker o c h sfinx e n utbrister: &gt; Fy, hvad det är trist att ligga o c h vara sfinx 1 Punsch! » Lawrence o c h Z e - p h o r a fundera skarpt på meningen m e d detta orakelspråk, m e n utan att kunna få någon klarhet i saken. I * Wågman foto, ETT » STUDENTSPEX3 I CPSALA: » THE FISK JCB1LEE S1NGERS ». I D U N 1899. ETT BARNDOMSMINNE. AF SNORRE. LYCKANS HUGSKOTT. IDUN NEAGA. H o n är n o g inte så u n g d e n ULTMANS CACAO har brutit väg för den Svenska Cacaofabrikationen. Han spritter till. A h! Hundra tusen m a r k! h u r blir d e t n u? N å g o t a f m i s s m o d o c h l ä n g t a n i JDess absoluta renhet garanteras, men förbrukare däraf uppmanas enträget att vid köp noga tillse, att de verkligen erhålla Haltmans Cacao och icke billigare uppblandade och förfalskade caeaoserter af svensk eller utländsk tillverkning, hvilka ofta utgifvas för Hultmans Cacao. Ta! En kvinna! Hvar, hur o c h n ä r? U t a n att finna henne h a r han l e t a t efter henne i de få sällskapskretsar, där han varit inviterad. Inte f ö r u n g! H. O. 40 år. A l l m. Ja! Och ä n d å. Orätt trottoar. Svart kappa. Hatt m e d hvit vinge. » Kl. 6.15! Han ser p å sitt ur. J o, ännu är d e t tid. Det är klart o c h kallt. H a n klär sig i pälsmössa. A h! D ä r nere ser han d e n hvita vingen. » N i! VINTERFÖRTJÄNST FÖR FATTIGA BARN.
Likwäl mätte mig tillätas uplysa, att om ej för denna Cassa, I afseende pä insättningstihen, undantag göres, kan den ej af denna förman betjena sig. Directioncn kan ej förut weta när dess inkomster inflyta, eller till hwad belopp de kunna stiga. Pä den korrta tiden af 6 weckor, kan den säledes ej bestämma hwad den bland Annuitcts-Länenkan insätta. Dm 6 April. Friherre löljenciantr;. Jag will gerna förena mig rmd Herr VLKImsn, rörande dispositionen af denna Castor medel, ehuru följderne deraf kunde blifwa tämligen swä» ra bäde för mig och andra. Det är cn werkelig förmän, att aga Län för 5 Procent. Man skulle kanske tycka att fö-lusten ar ringa om räntan ökes med cn procent; men'/ hwar och en four försökt att winna Län i publika Castor, lärer nogsamt kanna att sädant ej astöper utan en kostnad, fä att man innan pengarne erhällits kan fä räkna ända till 7 procent. Icke dest mindre ar jag färdig att häri förena mig med Herr kkmiwsn, emedan det är min prin? cip, att ej se pä mitt, utan pä det allmänna interestet. Jag bör likwal anmärka: att dä staga warit wäckt om att öpna Banquen till Läncbiträden ät Jordbruket, har jag wäl warit emot desta Förslag, men tror, att nar Förs stag upgöres, att annu ytterligare ifrän denna näringsidkare borttaga de tillgängar de hittills kunnat päräkna» sädant bor sse med mycken warsamhet, och Jordägare i allmänhet ömt behandlas. Herr ikslllmgn, crindrade att hwad upsägningen angick af Le penningar, som Wadstena Krigsmanshus-Casta utlänt till 5 procent, wore densamma redan afNidderstapet och Aveln och de öfrige Niks-Ständen bcfluten
Herr Grefven och Ordföranden hemställde, om icke, sedan de från sista Riksdag hvilande Förslag till ändring i Rikets Grundlagar, till följd af Ridderskapets och Adelns den 19 sistledne Februarii fattade Beslut, blifvit genom ConstitutionsUtskottets föranstaltande tryckte, samt Exemplar deraf i sista Pleno bland Ridderskapet och Adeln utdelte, Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att berörde GrundLags-frågor nu finge till pröfning företagas: hvarvid Herr Grefven och Ordföranden, som förmodade att alla Grundlagsfrågorne i ett sammanhang icke torde behöfva å nyo uppläsas, föreslog att hvarje §. finge serskilt för sig uppläsas och pröfvas, äfvensom att först måtte företagas de Grundlags-frågor, hvilka rörde RegeringsFormen, dernäst de, som angingo Riksdagsordningen, och sluteligen de, rörande Tryckfrihets-Förordningen; hvilket bifölls. Regerings Formen. §' 4‘ Deruti var ändring uti aldra Momentet föreslagen genom en så lydande Redaction: ”Konungen utvälje dertill kunnige, erfarne, redlige och allmänt Frälse och Ofrälse Män af den rena Evangeliska Läran.” Herr Rothlieb, Carl Fredricanförde skrif* teligen: Då man erindrar sig de liberala principer, Den 12 Martii. 57g som 1809 års Riksdags Konstitutionsutskott, vid uppfattandet af Förslag till våra GrundLagar, syntes vilja antaga och följa, samt det beröm-» liga nit, som detta Utskott sökte ådagalägga, för att förena alla Stånds Interessen, var det redan då oväntadt, att finna uti Stadgandet i 4 §. RegeringsFormen, angående tillsättande af ett Konungens Råd, orden Frälse eller Ofrälse förekomma. Af allmänt kända vigtiga orsaker, borde RegeringsFormen skyndsamt antagas, och Utskottets Förslag till denna GrundLag Lief ock utan förändring antagit och gilladt.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-IJtskötts Utlåtande i anledning af väckte Motioner, om förseglade Anbuds afskaffande, eller om en förändrad ordning för deras öppnande Vid EntreprenadAuctioner* Hedervärda Bonde-Ståndet liar, under deri 7 sistl. Martii, till Statsoch Ekonomi-Utskotten gemensamt, och Vällofl. Borgare-Ståndet till Ekonomi-Utskottet särskildt remitterat Riksdags-Fullmägtigen Olof Månssons, från Blekinge samt Herr Zacharias Danielssons Memorialer, angående eri förändrad ordning för öppnandet af skriftliga allhild, sorn vid Auctioner, till verkställande af upphandlingar för Kronans räkning, under försegling ingifvasi Utskotten, som låtit dessa Memorialer i fett sammanhang sig föredragas, hafva deraf inhemtat: att Herr Danielsson väl medgifvit billigheten af att eri Speculant, som är hindrad att bivista eri Uppliaridlings-Auction, får skriftligen anmäla det pris, hvarför lian kan vilja åtaga sig leverferingen af de rinder utrop kommande persedlar, men dock trött Slike anbrid alltid böra före Auctionén upp 3 * 4* Stats-Utskottets brvtas, oell det minsta deraf blifva första utropet: samt att Olof Månsson åter ansett skriftliga anbud i allmänhet vara ofördelaktige, men, i händelse af deras bibehållande, lika med Herr Danielsson funnit dem böra före Auctionen öppnas och anmälas, hvarigenom, efter begges förmodan, en lifligare täflan emellan Speculanter och med detsamma en förmån för Kronan , genom lägre pris, skulle uppkomma.
/ Hr Ced erschjöld: Då jag tagit mig friheten görn dit förslag, alt 76 §:n Riksd.Ordn. måtte intagas som 1 1 § i ansvarighetslagen, anhåller jag att äfven detta förslag må i coutra-proposm uttryckas. Rifalles ej denna min begäran, finner jag mig föranlåten alt först begära votering 0111 contraproposition. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då Gr. Spens förut yrkat , att hela 1 1 §:n icke skulle i det nya förslaget införas, och han begäit votering, så uppkomme 1111 flaga all bestämma hvilkendera meningen, Gr. Spens’s eller Hr Cedersehjölds, borde blifva contra-proposition. Hr von Hartmansdorff: Jag nödgas bestrida lagliglieten af den contra-propos.; som Hr Cederschjöld begärt. Om i ansvarighetslagen, hvilken stiftas af Konung och J:ne Stånd, skall införas en § ur Riksd.Ordn., hvilken åter såsom grundlag stiftas af Konung och fyra Stånd, så skulle följden blifva, att det funnes en § i ansvarighetslagen, hvilken mäste behandlas på annat sätt, än alla andra deruti befintliga §§. Denna enda § skulle nemi. behandlas sorn grundlag och de öfriga såsom brottmålslag. Det är således klait, alt om Hr Cederschjöld vidhåller sitt förslag , så kan Ur Frih. o. Landtm, ej framställa propos. dera, utan torde llr Cederschjöld behaga förändra det så, alt lian blott begär ett åberopande af 76 §:n. Hr von Qvanten, Carl Gust.: Jag hemställer, om icke, för att få frågan utredd, Hr Frih. o. Landtm, skulle täckas göra propos. först på antagande af Utsk:s förslag i sin helhet, och att, om denna propos. besvaras med nej, contra-propos:n matte blifva, att i det nya förslaget lill ansvarighetslag 1 1 §:n i den nuvar. ansvarighetslagen bör inryckas. Frih. Cederström, Anders:
Vidkommande åter den af Herr Heljestrand uti ofvannämnde motion gjorda hemställan, att äfven 12 tunnland 9,5 kappland, vester om Eskllsluna-än, mätte varda för berörda ändamål till staden upplåtna, så enär en hamn-anläggning vid Eskilstuna, med afseende å den tillämnade kanal-leden från staden till Mälaren, synes vara af behofvet påkallad, och en sådan anläggning, för att blifva gagnelig och ändamålsenlig, enligt Utskottets åsigt, bör ske på vestra sidan af ån, der sjelfva staden är belägen, har Utskottet funnit anledning alt i denna del understödja motionärens framställning; dock som denna fråga — ehuruväl åtskilliga kartor och andra handlingar äro lill upplysning i ämnet Utskottet tillställda -— ej blifvit, genpm utlåtande af vederbörande administrativa myndigheter, fullständigt utredd, kan. Utskottet för närvarande ej, i vidsträcktare mån förorda motionen, än att Utskottet, för att -förekomma ett för staden måhända menligt dröjsmål med denna frågas afgörande, tillstyrker, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t genom underdånig skrifvelse anmäla, det Rikets Ständer, under förutsättning att, sedan behörig undersökning och utredning egt rum, något hinder derför icke möter, för sin del medgifva, att så stor del af ifrågavarande, vester om Eskifstuna-ån belägna, jordrymd, som för den ifråga ställa hamn-anläggningen vid Eskilstuna finnes erforderlig, må till staden upplåtas i den ordning och under de vilkor, Kongl. Majit kan finna lämpligt i nåder föreskrifva. Stockholm den 20 April 1857. lith. till R. St. Prot'. 1856 # 1857. 4 Sami. 1 Afä. 27 Haft. 2 / STOCKHOLM, tryokt hot J. W. Lundberg, 1S5T. Siats-Utskottets Utlåtande IS;o 62. t Ao Alik. till Exp.-Ulsk, den T Maj t837, kl. 7 e m. Utlåtande, angående föreslagna jernviigs-slam/iniers utfarande och dertill erforderliga medels ani; is amie.
Att utforska hans arghet (dolus rnolus), ar ett bland de minst gagneliga föremål för lagskipning; och den, det minst gagnar, är den tilltalade, hvars upprättelse alltid blir fullkomligast, när en irring befinnes hafva utgjort hela anledningen till åtaletmen upprättelsen består endast och allenast uti frikännelsen, och kan ingalunda förhöjas 'genom angifvarens lidande. Att afskräcka från angifvelser, gagnar till ingenting annat, än att förvandla dem i smädelser och förtal; och ju friare fält hvar och en har att öppet angripa, desto mindre vigt har anfallet och desto mindre upprättelse behöfves. Jag skolk: tro den alltid vara tillräcklig, om den bestode blott och endast i skadestånd och skyldighet att offentliggöra anklagelsen, bevisen deremot och frikännelsedomen. Efter denna grund ville förändra de lagstadganden, som handla om lalsk. angifvelse, bibehålla straff endast för de fall, der anklagelsen åstadkommit straff, men det oaktadt be - — 94 — funnes hafva varit falsk, afskaffa deni i alla andra fall, och belägga angifvelser, till och med i lifssak, med ingen annan påföljd, än fullt skadestånd och tryckningskostnad, der den tilltalade det önskade, till målets kungörande genom allmänna tidningar. ’) Ifrån dessa äldre försök kommer jag nu till dem, som nyare betraktelser framkallat. Till rättegångsordningens fullständighet hörer, att för fel och lagbrott, som böra kunna åtalas, ej må saknas laga domstol. En brist häruti, för en viss art af embetsfel, är i denna berättelse redan anmärkt. En annan föranledde vid sista riksdag motion om stadgande af forum för åtal emot Rikets Ständers Justitiä-Ombudsman. Annu en sådan brist anmärkes i min sista berättelse, nemligen den jag trott mig finna uti saknaden af lag 0111 den domstol, som bör upptaga åtal emot Hofrätt för fel i embetsutöfning. Då jag nu har att afhandla dessa särskilda ämnen; må början göras med det sistnämnda.
Jag har hittills icke ifrågasatt efterlefnaden af det tillstyrkta förbudet; men om det skulle blifva eluderadt Den 2 Mars f. ni. (hvilket med den verksammaste direction vore svårt att förekomma), har man väl betänkt vådan att vänja en sådan tjensteman att betrakta lagbud såsom föremål, icke för efterlefnad, utan för kringgående? 5:o Kan förslaget utan hög grad af orättvisa och obillighet tillämpas på närvar, tjenstemän, 0 ra det för öfrigt skulle anses antagligt? Denna fråga torde bestämdt böra besvaras med nej. Hvad nnvar. kamereraren i Bancodisconten beträffar, i afseende på hvilken jag närmare känner förhållandet, har han, då han efter 3o års tjenstetid vid Disconten, erhöll denna befattning, frånträdt en annan vid ett af Rikets Collegier. Hans löneinkomster voro förut sammanräknade ungefär lika med hvad han i total inkomst nu komme att erhålla, och dessförutan ägde han icke obetydliga commissioner, som han, förblifven bokhållare, ägt rätt bibehålla, och han stod 1 tur till befordran v J det Colkin, der han var anställd. Han skulle sålunda vid en redan framskriden ålder blifva betydligt nedsatt i sin oeconomiska ställning och likasom straffad för det han i en ganska kritisk tidpunkt för disconten ägt och förtjent direclionens och fullmägtiges odelade förtroende till verkets vigtigaste tjenst. Detta vore väl icke billigt och stöde i strid med hvad som hittils iakttagits vid sådana inskränkande föreskrifters införande inom Bankens verk, hvilka vanligen (såsom när vissa grader förbjödos innehafva tjenster utom verket) endast gjordes gällande för blifvande befordringar. Af alla de skäl, jag nu anfört, underställer jag vördsamt H. Utsk., örn det ej, med frångående af ifrågavar. förslag, skulle finna lämpligt tillstyrka R.