Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kontors behållningar i färdigskrifna sedlar, sedelblanketter, sedelpapper, sedelmakulatur samt inlösta sedlar af både äldre och nyare formulären; samt h) Chefen och de biträdande Kommissarierne i Låne-kansliet, under gemensamt ansvar, vårda fastighetssamt skiftesoch odiings-lånehandlingarne. Cheferne skola, hvar för sig, ansvara för arbetets ordnande samt göromålens behöriga och oafbrutna gång, inom hvar sin afdelning eller kontor, med skyldighet att, för befrämjande deraf, noga handhafva och iakttaga de kontroller och den tillsyn, som hvar och en af dem, enligt Instruktionen för samma afdelning eller kontor, eller andra gällande författningar, åligga; blifvande Chefen i sista rummet ansvarig för den skada eller förlust, som kan tillskyndas Banken, genom de i afdelningen eller kontoret biträdande Kommissariers eller underordnade tjenstemäns fel eller förseelser, i händelse han, genom ett noggrannt iakttagande af föreskrifna kontroller och samvetsgrannt uppfyllande af öfriga embelspligter, kunnat, men underlåtit att förekomma, rätta eller i tid upptäcka samma fel eller förseelser. Så val Chefer, som biträdande Kommissarier och tjenstemän skola i öfrigt, hvar för sig, ansvara för hvad hvar och en tillhör att verkställa, kontrollera eller vårda, och då 2:ne eller flera handlägga samma expedition eller ärende, skall ansvaret för den skada , och förlust, som tillskyndas Verket, dem emellan sålunda fördelas, att den, som haft första handläggningen, kommer - / Banho LJlshollcls Memorial. Jern för 5 mom. »Den som, enligt Tjenstgörings-ordningen eller vederbörligt förordnande af Fullmägtige eller Understyrelsen eller Departementseller Kontors-chef, förrättar en annans embete eller tjenst, står under tiden i samma ansvar, som ordinarie innehafvaren deraf; men om någon eljest, med Departementseller Kontorschefens tillstånd, sätter en annan i sitt ställe, ansvarar lian sjelf för vikariens åtgärder.
Majit anhållit om nådigt förständigande för vederbörande tjenstemän inom Stats-departements-expeditionerne att, i enlighet med Ivansli-ordmngens föreskrift, för framtiden utskrifva och till Riks-arkivet aflemna ifrågavarande registratur, torde det icke vara nödigt att särskilda medel beviljas för fortsättningen af detta arbete längre än till och med året 1856; — och får Utskottet således hemställa, att ett årligt anslag af 3,000 R:dr må för nästa statsregleringsperiod beviljas, att användas till fortsatt utskrifning inom de särskilda afdelningarne af Kongl. Maj:ts Kansli af riksregistraturet till och med år 1856. 93:o. Kongl. Majit har vidare begärt, att Rikets Ständer, i likhet med hvad vid sednaste riksdag egde rum, måtte för hvartdera af nästkommande tre år anvisa ett belopp af 3,000 R:dr, eller tillsammans 9,000 R:dr, till fortsatt utgifvande al sådana i Riks-arkivet samt andra allmänna och enskilda samlingar befintliga skrifter och handlingar, hvilka äro af vigt för fäderneslandets historia och offentliga förhållanden. I afseende Stats-Utskuttels Utlåtande M 123 (Fortsättning). 9 I afseende på detta ämne upplyser Stats-Råds-protokollet, att de i Riks-arkivet förvarade handlingar, hvilka nu äro till utgifvande afsedda, äro i främsta rummet: riks-registraturen för Konung Gustaf den I:s tid, dernäst de s. k. rådslagen och riksdagshandlmgarne, äfvensom handlingar angående rättegångs-ordningens och rättsskipningens beskaffenhet samt rörande kyrkoväsendet, och slutligen sådana handlingar, som angå vigtigare momenter i Sveriges historia, så väl i afseende på rikets förhandlingar med främmande makter som de administrativa åtgärder, hvilka vidtagits i den inre ekonomien; — och enär ifrågavarande handlingars och skrifters offentliggörande onekligen är af största vigt ej mindre för den historiska forskningen, än äfven för rikets förvaltning i alla dess särskilda grenar, får Utskottet tillstyrka, att Rikets
Dessa qvittencer, hvilka nummereras i en nummerföljd för hela året, emottagas af Kamereraren 2.5 sfycken i sender inför Ditectionen, sedan de derstädes blifvit numererade. Vid den första Session i hvarje månad äger Kamereraren redovisa de emottagne sjelfve insättas i Banken, dels för andra afgifter, äger Kamereraren att genast insätta för den räkning Cassan i Banken låter föra, samt BancoAttesten inför Directionen uppvisa. Alla qvittencer på till Cassör eller Fonder under RiddarhusDirectionens förvaltning ställde, af enskildte inbetaide medel, utfärdas och underteknas af Kamereraren samt annoteras af Secreteraren, som med sin underskrift bestyrker samma annotation. Sko lande Secreterarenöfver sådane utgifne qvittencer, hvilka bör» vara numererade, föra särskildt anteckning, hvilken vid hvarjeDirections sammankomst uppvisas, för atti ofvan omförmäldte bok införas; kommandestill följe häraf, inga andra af Kamereraren utgifne 444 Den 19 Julii e. m. och utgifne qvittencerne uti en serskildt dertill inrättad Bok» hvaruti den äldste närvarande Ledamoten påtecknar ouppvistNio datum. 6 §. Sä snart Kamereraren emottagit penningar och dem i Banken insatt , införas de i den Räkning med VexelBanken, som af honom föres efter meddeladt formulair, på det sätt att RiddarhusCassan bibehåller sin serskildta räkning under namn af Riddarhusets Räkning N;o 1. Adeliga CadetteskoleFonden, Vennerstjernska Fonden, samt alla öfriga TestamentsFonder, få en BancoRäkning under namn af Riddarhusets TestamentsFonder N:o 2, samt CapitationsRäkningen under namn af qvittencer att för gällande anses. 6 §.
Det understöd GefleDala-bolaget skulle erhålla, kommer således icke att kosta Staten någonting, och den enda fördelen för bolaget af hela affären består deruti att Staten ensamt under dessa tider kan skaffa penningar för någorlunda billigt pris. Ty oaktadt bolaget kan erbjuda den fullkomligaste säkerhet, lärer icke kunna förnekas, att det under nuv:de förhållanden skulle vara nära nog omöjligt att anskaffa den erforderliga summan. Om nu bolaget icke erhåller dessa penningar, hvad blifver då följden? Ingen annan, än arbetenas afstannande, och detta vöre en förlust icke blott för bolaget, utan jemväl för en ganska vidsträckt del af landet, ej allenast derföre att jernvägen blefve mycket sednare färdig, utan ock emedan mycket arbetsfolk inom de norra provinserne blefve utan arbete, hvilket, såsom bekant är, redan till följd af Den 19 December. 335 penningekrisen, är händelsen på en mängd sågverk, m. fl., hvilka nödgats inställa sina arbeten. Och är det under sådana förhållanden icke rent af en välgerning, att ej beröfva folket ett nödvändigt tillfälle till arbetsförtjenst. Från hvilken sida jag således betraktar saken, kan jag icke annat än finna StatsUtsk:s förslag vara ganska välbetänkt, och anhåller fördenskull om bifall dertill. Gr. Sparre, Erik: Det är en hård nödvändighet, som Staten delat med den enskilda, att man måste rätta sin välgörenhet efter sina tillgångar. Den sorn finner sina tillgångar vara knappa, måste vara något sparsam i sina välgerningar. Nuvarande penningeförhållanden icke allenast inom det enskilda affSrslifvet, utan, jag befarar det, äfven inom Staten sjelf mana till någon betänksamhet i fråga om utgifter. Statens tillgångar under den kommande Statsregleringsperioden blifva otvifvelaktig! knappa. De beräknade inkomsterna kunna under den stagnation i all rörelse, som nu inträffat, svårligen upgå till det belopp, hvartill de uptagits, och sålunda torde Staten, om den visar sig alltför liberal i fråga om anslag till lån, snart slutligen tvingas att låna sjelf, och, mine Hrr, följderna i sådant afside känna vi icke. Den siste värde talaren har väl sagt, att det vore omöjligt, att Staten skulle komma
mamma sa att jag skulle gå hit och fria och att jag NOTARIEN. Intet ser jag till kusin Aurore intet, omkring). riktigt skulle ta henne på den alfvarliga sidan, men Usch, jag är alldeles utbråkad. Kusin Aurore är inte så god hon intet. Också har jag gjort en visa om för henne vid tillfälle. det är minsann intet godt att få reda på den intet. mitt lidande som jag satt på musik och skall sjunga Mel. Folkvisa: "När jag var ett litet barn" etc. Hvad besvär, hvad qval och plåga får jag ej utstå Ömsom skall jag stå på hufvut och ibland på tå Ludde Struttén hvad du li..i..i..i..der. Och än sjunga ömma arier som Günther och Chiaffei Ludde Struttén hvad du li..i..i..i..der. Än jag som herr Guerras hästar ska åhäka mej För min möda bad jag om en liten puss helt nyss en kyss, Men jag fick en (lägger handen på kinden) i stället för Ludde Struttén hvad du li..i..i..i..der Och då får man på min granna grafvård skrifva ut Ludde Struttén hvad du li..i..i..i..dit. Om det här ska räcka länge dör jag visst till slut (sjunker ned i hvitstolen). FJORTONDE SCENEN. FASÂN (ifrån venster). NOTARIEN. torn och han lofvadc att lemna fram det. Nu måste jag skynda mig mina papper! en faslig brådska efter? FASÂN. Så der ja; jag gaf brefvet åt Inspek NOTARIEN. Hvad har Kammarjunkaren fått fölFASÂN (hoppar högt till). Så för fan! Hvad gör NOTARIEN (myckel lugnt). Jag söker kusin Aurore. FASÂN. Hon är ute i trädgården. NOTARIEN. Jaså. ni? hvad vill ni? hvem söker ni? FASÂN. Nå, ska ni inte springa efter henne? FASÂN (ifrigt). Se så, herr Notarie, inga in NOTARIEN.
IX. 186. — N:o 139. angående sökt garanti af staten i afseende på anläggning af en jernväg emellan Fahlund och Gefle. IX. 110. A. lil. — N:o 140. angående ett lån för uppbyggandet af den nedbrunna kyrkan i Lidköping. A. lil. — N:o 141. angående åtgärder för verkställighet af beslutad indragning till Statsverket af vissa arrenden af statens egendomar, som äro till särskilda ändamål anvisade. A. lil. — N:o 142. angående nyttjanderätt till jord och lägenheter för anläggande af allmänt nyttig inrättning. IX. 172. — N:o 143. i anledning af väckt fråga om ersättning för kreatur, som inom Edsberga församling måst nedslagtas lill följd af lungsjuka bland boskapen. IX. 172. — N:o 144. om en sådan reglering och indelning af bålsmansrotarne, att till hvarandra närmast belägna rotedelar må komma att tillhöra samma rote. IX. 172. — N:o 145. om befrielse ifrån eller lindring i det Komministerbostället Mistelås åliggande roteringsbesvär. IX. 172. — N:o 146. angående förändrad beräkning af resekostnads-ersättning och dagtraktamente för Rikets Ständers Revisorer. IX. 183. — N:o 147. angående Oresundska tullafgiften för Svenska fartyg. — N:o 148. angående hospitalernas förbättring och underhåll. IX. 183. — N:o 149. angående förklaring och ändring af 5 §. 25 kap. Rättegångs-balken. IX. 183. — N:o 150. om inskränkning af den genom Kongl. Förordningen den 22 December 1846 beviljade frihet att å landet idka handel IX. 183. — N:o 151. angående eftergift af en ersättningsskyldighet i följd af förre Kronofogden Chr. Öboms balans. IX. 186. — N:o 152. om antagande af ny växel-lag.
Nu emedan en inskränkning i denna frihet således ej allenast vore oförenlig med äktenskapets natur, utan äfven innefattade en afvikelse från de grundsatser, hvarpå gällande lagstiftning är byggd, får Utskottet, enär en lag i den syftning, motionären föreslagit, i sjelfva verket komme att medföra en sådan inskränkning, vördsamt tillstyrka, att herr prosten Trancei förevarande motion icke måtte vinna Rikets Ständers bifall. Stockholm den 13 Mars 1848. Ank. till Etp. Utsk. den 13 Mars, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, angående vilkorliga utmätnings-resolutioner i vissa fall. Uti ett hos hederv. Bondeståndet ingifvet memorial har riksdagsfullmäkti - 4 LagUtskottets Betänkande, N:o 32. gen Ola Månsson från Malmöhus län anfört, att, ehuru den i berörda författning meddelade föreskrift], att Konungens befallningshafvande må, vid utsökning af fordringar, som härledas från inrop af varor å offentlig auktion och grundas på ordentligen fördt auktionsprotokoll, förständiga vederbörande under-exekutor att, i händelse gäldenären, då sökandens påstående varder honom delgifvet, icke bestrider riktigheten af krafvet eller deremot något invänder, uttaga beloppet jemte af Konungens befallningshafvande bestämd ränta och kostnadsersättning, har till ändamål att befordra skyndsamhet vid utsökning af omförmälde fordringar, samma ändamål likväl helt och hållet förfelats genom det i sammanhang med nyssnämnde föreskrift förekommande stadgande, att berörda behandlingssätt icke i något fall, och således ej eller i den händelse, att gäldenären emot krafvet gör invändning och målet förthy kommer att fortgå, på sätt eljest är i allmänhet föreskrifvet, må för gäldenären medföra någon ökad kostnad utöfver den, som skolat uppstå, derest utmätnings-resolutiouen icke varit gifven.
Förbryta Fullmägtige sig, 'i nägot af förutnämnde fall emellan Ncvisorcrne, eller dä Riksens Ständer ej äro tillstädes, anmälcs och beifras sädant af Riksens Ständers Iustitie-Ombudsman. n §. ^fwer Kongl. Swea Hof-Rätts Utslag r desse ma! kunna wäl hos Kongl. Majit underdäniga beswär anföras; dock mä den Fullmägtig, som genom Hof-Rättens Dom blifwit stiljd frän befattning med Riksgälds, Förwaltnin gcn - L48 Den 6 April. s gen, ehwad denne Dom ändras eiler ej, eller den klagande benädas, icke äter kunna insättas i sin befattning, ritan af Riksens Ständer sjelfwa. Stockholm den s April i8ic>. Pä Högloft. Ridderjkapets och Adelns Ledamöters magnar I, u tl V. kel L n cl 6 r 8 t r ö m. Pä Högwördige Prestc-Ständets Ledamöters wägnar L. ^ I m u i 8 t. Pä Wälloft. Vorgare-Ständets Ledamöters wägnar k. lä. 6 r 6 V 6 8 m u It I. Pä Hederwarda Bonde-Standets Ledamöters magnar Lric Olossson. ^oh. käolmbergson. Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utstotts Betänkande rörande National Representationen, med tillhörande Handlingar och Protocoll, 'H. Detta Betänkande skulle hwila till uptagande och afgörande ivid nästa Riksdag, tzwarjemte förbehäll gjordes, att det skulle mara ingen förnekat, att sina enskildta tankar deröfwer ingifwa och bilägga. Herr v) Detta Betänkande, hwilkct är tryckt hos omk Orsn är !8ro, under Titul: Riksens Högloft.
Men iugen skall kunna bestrida den rutinerade författarens stämpel på verket: en ledigt behandlad dialog och psykologiskt väl tecknade karaktärer. » Han » och » hon » representeras af hr Törnquist och fru Fahlman. Anna Wahlenbergs treaktskomedi » Två valspråk. » visade sig vara ea angenäm bekantskap att göra. Anmärkningar kunna nog med fog framställas mot enskildheter, särdeles i tredje akten, och själfva den lilla episod, som föranleder styckets namn, synes allt för löst pålagd blott för att finna en titel; men genom det hela går en uppfriskande fläkt af friskt humör och godmcdig satir, som snart blåser bort all kritiksjuka. Samma underhållande berättarton, samma träffsäkerhet i att gripa ur lifvet och lifslefvande framställa hvardagsmänniskorna omkring oss till beleende, begrundan och lärdom, som känneteckna författarinnan på det novellistiska området och gjort henne så populär, följa henne ock här i rik måtto, understödda af en dramatitk esprit, rent förvånansvärd för en jämförelsevis nybörjande. Bland de uppträdande står ännu en gång i främsta planet Lotten Seelig, som af Hanna gaf en genomgående frisk och dock känslig bild. Herr Personne må därnäst nämnas för sin öfverdådigt lustiga och smidiga framställning af Ernst, hvarvid han väl sekunderas af sin fästmö i stycket, fröken Behrens. Herr Skånberg gör Valters parti med måttfullhet och värma, och samtliga biroller ha likaså funnit förträffliga återgifvare .. Konserternas tid är inne. Ej mindre än tre betydande konserter på mindre än en vecka. Och på hvardera af de två första ett nytt svenskt orginalverk. Först kom hr Anton Andersen torsdagen den 10 dennes med sin nya symfoni i d d u r — ett betydande stycke, vittnande om djupa studier och god uppfinningsförmåga i motiven och deras utveckling. Måhända föreföll den första satsen något oklar och löst sammanhängande. D e båda senare voro både J klarare, melodiösare och mera anslående. Att symfonien var mycket svårspelt, märktes väl. På det hela taget är dock ej annat än godt att säga om k. hof kapellets utförande af det intressanta tonverket, som leddes af kompositören själf.
C. » at Fredrika Bremer-Förbundet, Malmtorgsgatan 5, Stockholm. [1943] E n it två flickor om 8, 10 år kunna inackorderas i bättre familj på landet för att deltaga i läsning med egna barn! Billigt pris, god vård utlofvas. Den, som härå reflekterar, torde vända sig till L. Fläskjuni. [1914] E n anspråkslös ung dam önskar ungefär 6 veckors tid inackordering i aktningsvärd familj vid någon af Vestkustens badorter. Svar jämte prisuppgift till » A. B. » Iduns byrå. [1931] S o m m a r b o s t a d af 3 eller 4 rum med kök, friskt och skönt belägen vid mälarstranden och barrskog, finnes att hyra öfver sommaren. Vidare underrättelse lemnar kapten Ekström på ångbåten Gripsholm. [193S [I nackordering önskas i aktad familj af ett medelålders fruntimmer under juli och möjl. äfven aug. vid kusten eller i någon [1905] A. Williamson, Vesterlångg. 57, I tr. [1936] Stockholm. ©j b o r t, att O. Williamson, Borås, säljer prima helylle marinblå Gosstricotkostymer från 3 till 10 års för 3: 75. Priskurant å yllevaror sändes franko. Stora mansvästar med ärmar till 3: 50 pr st. [1573] O. W I L L I A M S O N, B o r å s. Ovanligt billi gt! Eleganta herr SO U l ma T i OCKar pr. \ duss. 13, Stickade HetTYäStar» \ duss. 9, Helylle DaiioflOr, sorterade &gt; I duss. 9,00 Helylle DamYäsiar » iduss. 7,50 7,50 Vackra QäJUUIgSlif - » Fina sammetssclialar » I duss. 5, M st. Vegasciialar,fyrk.o. afi. &gt; \ duss. 7,50 BanMMngar, helylle » I duss. 3,00 Vackra BarnMtor » | duss.
Efter ytterligare en dag kokas alltsammans öfver sakta eld, tills plommonen synas klara, och skummas noga. Bäst är att hafva plommonen i en hög smal burk, ty de öfversta bruka svartna. Detta steksylt kan förvaras lika godt i 2 å 3 år. Elin. Flyglar, Pianinos, Taffiar och Orglar från in och utländska utmärkta Fabriker till de billigaste priser. För instrumentens bestånd ansvaras. Äldre Pianos tagas i utbyte. OBS. Ständigt lager af från Bluthnei och från G. Schwechtens berömda fabriker. Flyglar Pianinos GUST. PETTERSSON&amp; Komp., 43 Regeringsgatan SflF " Flyglar, Taffiar från J. G. Malmsjö. 43. och Pianinos [1367J Sällskap sllf vet. Sällskapslek. Skuggspel. En person sätter sig på en stol. Framför honom spännes ett hvitt lakan. De öfriga personerna gå på andra sidan af lakanet förbi en lampa, som kommer skuggorna att afteckna sig silhuettlikt på förhänget. Det är hvar och en tillåtet att styra ut sig på bästa sätt. Herrarne kläda sig i damkappor, taga på sig hattar, dölja sitt hår med en improviserad turban, göra sig stora eller små o. s. v. Personen, som sitter på stolen, måste gissa. Den första, på hvilken han gissar rätt, får sitta i hans ställe. Det komiska i denna lek ligger i de löjliga förklädnaderna och de förskräckliga grimaserna hvar och en gör, för att bli sig så olik som möjligt. Några kamma upp håret borstlikt, andra söka genom tungan få stora kinder. Långa herrar huka ned sig och se ut som små dvärgar o. s. v. Sträfvan alt ej bli igenkänd framkallar en komisk ängslan, och gissar personen orätt, uppstår alltid på andra sidan ett skallande skratt. Sällskapslek. Hvilkens ögon! Några herrar, damer och barn gå in i ett rum för sig själfva och ordna sig i en målerisk grupp. Den, som ordnar gruppen, skaffar tillsammans en mängd schalar, filtar, dukar m. m., så att alltid blott ett öga blir synligt på hvar och en.
— I afseende på tillåtelsen att införa utländskt stångjern och gjutgods, hafva Deputerade anfört* att stångjern i Wales icke kostar mer än 7A Pund Sterling per tönn, och således gäller mindre än Svenskt jern; att gjutgods skall kunna erhållas från England för bättre pris BevillningsUtskottets Betänkande N.o 2.J. än hvartill det i Sverige kan leranäs; att någon fara för consumtionen af det Svenska jernet inom landet icke kunde uppkomma genom tillåtelsen, att emot Tull införa utländskt stångjern; men att, då af sådan införsel-frihet skulle följa rättigheten att på nederlag upplägga utländskt jern, skulle, vid åter-exporten deraf, sammanblandning med Svenskt jern kunna inträffa, hvarigenom, om det utländska jernet komme att utföras under namn af Svenskt, opinionen om Svenska jernets godhet, på utländska afsättningsorter skulle kunna gå förlorad. Åf friheten att införa utländskt tackjern, anse Deputerade ingen olägenhet böra befaras, helst det utländska tackjernet merendels är af Sämre egenskap än det Svenska, och, i förhållande tili stångjernspris å utrikes orter, är dyrare än i Sverige. Deremot ansågo Deputerade så mycket farligare att tillåta export af Svenskt tackjern, som det flere gånger skall händt, att utländska handelshus, väl bekanta med Svenska tackjernets godhet, men okunnige om våra tullförfattningar, från Sverige reqvirerat detta rå-ämne; hvarförutan Deputerade ansett sig böra anföra den omständigheten, att tackjernet fraklfritt skulle kunna användas till barlast - Bevillnings-Utskoltots Betankande N.o ij. 35 last å sådana fartyg, som förde trädlaster; att utförseln skulle kunna af utlänningen gynnas genom medgifven tullfrihet eller ock möjligen genom premier; och ändtligen, att Tackjerns-export skulle rubba förhållandet emellan Tackjerns-tillverkningen och derpå grundade Stångjerns-smiden. Sislnämde Deputerade hafva äfven gjort flere anmärkningar vid de uti General-Tull-Styrelsens Förslag till Tull-Taxa föreslagna värden och procent-beräkningar. har inför Kongl.
Då skador och olägenheter kan uppkomma genom ovarsamt och felaktigt bruk av medicinal och mercurial medel, får ingen apotekaren lämna ut sådant utan läkares rekvisition. § 13 Apotekaren bör en gång om året inberätta till Sundhets Kollegium hur många studiosi och lärlingar han har och behöver och hur deras studier går. Han anmäler samtidigt om han gjort några styrkta rön till vetenskapens förmån och tillväxt, vilka medicinalväxter som växer vilt i hans område och om han kan samla till andra orters förnödenhet. Om han har tillfälle att anlägga plantage för några för apoteket viktiga växter, om de kan utvidgas och överskottet sändas till andra apotek. § 14 Till apotekarekonstens förmån och apotekarnas fördel är det nödvändigt att insamla vilda medicinalväxter och att uppdriva plantage. Även kemiska preparat bör tillredas i landet och inte behöva införskrivas från främmande länder. Den som har möjlighet till detta, gör både fäderneslandet och vetenskapen en tjänst och detta berömvärda bemödande skall anmälas till Sundhets Kollegium. Räkningar över medikamenter rekvirerade och utlämnade på publik bekostnad skall varje kvartal insändas till granskning hos Sundhets Kollegium Över medikamenter, som levereras till fattiga veneriskt sjuka och till kurhusen, skall särskilda räkningar författas. De betalas av medicinalfonden. Apotekare som bor på landet skall påteckna fullmakt för någon person, som kan ta ut pengarna och kvittera. Formulär för räkning, där varje ingrediens skrivs ut till vikt, namn och taxering och särskilt för kork, glas och pro labore. Sådana författade räkningar med bifogade rapporter kan insändas till Kollegiet utan medföljande recept, vilka skall förvaras hos apotekaren till räkningen är granskad och godkänd. För övrigt ställer sig apotekare i vad apotekare konsten angår, till ofelbar efterlevnad av de särskilda föreskrifter som dem av Sundhets Kollegium kan föreläggas. Alla klagomål mot apotekare och deras betjäning i deras utövning anmäls till Sundhets Kollegium Rosersbergs slott den 11 augusti 1819 CARL JOHAN Kungörelse angående tullen på utländsk spannmål. Stockholm den 13 augusti 1819 De avgifter som bestämdes i 1816 års sjötulltaxa för utländsk spannmål bör gälla. Vid närmare upplysningar om årets gröda stadgas följande tullavgifter för utländsk spannmål.