Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och han skickade dem alltså; nämliga sexton utaf Eleazars barn, till öfverstar ibland deras fäders hus; och åtta af Ithamars barn ibland deras fäders hus. Och han skifte dem efter lott, derföre, att både af Eleazars och Ithamars barn voro öfverstar i helgedomenom, och öfverstar för Gud. Och skrifvaren Semaja, Nethaneels son, utaf Leviterna, beskref dem för Konungenom, och för öfverstarna, och för Zadok Prestenom, och för Ahimelech, AbJathars son, och för öfversta fäderna ibland Presterna och Leviterna; nämliga ett fadershus för Eleazar, och det andra för Ithamar. Och förste lotten föll uppå Jojarib, den andre uppå Jedaja; Den tredje på Harim, den fjerde på Seorim; Den femte på Malchija, den sjette på Mijamin; Den sjunde på Hakkoz, den åttonde på Abia; Den nionde på Jesua, den tionde på Sechania; Den ellofte på EljaSib, den tolfte på Jakim; Den trettonde på Huppa, den fjortonde på Jesebeab; Den femtonde på Bilga, den sextonde på Immer; Den sjuttonde på Hesir, den adertonde på Happizez; Den nittonde på Petahja, den tjugonde på Jeheskel; Den förste och tjugonde på Jachin, den andre och tjugonde på Gamul; Den tredje och tjugonde på Delaja, den fjerde och tjugonde på Mahasia. Detta är ordningen efter deras ämbeten, till att gå i Herrans hus efter deras sätt, under deras fader Aaron, såsom Herren Israels Gud dem budit hade. Men utaf de andra Levi barn, af Amrams barn var Subael. Af Subaels barn var Jehdeja. Af Rehabia barn var den förste Jissija. Men af de Jizeariter var Selomoth. Af Selomoths barn var Jahath. ([Hebrons]) barn voro: Jeria den förste, Amaria den andre, Jahasiel den tredje, Jekameam den fjerde. Ussiels barn voro: Micha. Utaf Micha barn var Samir.
Vi få af den omordade tidningen veta, att i denna strid » tilläggsbe vill ningens vara eller icke vara gjordes till en hufvudfråga », men sedan för-tjusningsfebem fått nå sitt högsta stadium, så förmildras och nedsättes hela dét storartade och effektrika företaget till rimligare dimensioner, och 21 rader nedanför försäkringen, att tilläggsbevillningens » vara eller icke vara » berodde på jernvägstraiikmedlens beräkning, får man veta, att af denna beräkning » tilläggsbevillningens fortvaro i viss mån är beroende ». Må man nu öfva sig med att räkna ut den logiska konseqvensen af detta resonnemang. Det var på grund deraf att tilläggsbevillningens » vara eller icke vara » stod pä spel, som regeringen vann sin storslagna seger, men af majoritetens hållning i frågan var blott » i viss mån * denna bevillnings existens beroende. Men det förhåller sig likvisst så, att denna orubbliga majoritet vid] litet närmare pröfning alldeles icke var så präktig och homogen, som det stod att läsa i Dagens Nyheter. Den bestod af två mycket heterogena element. Intet tvifvel är väl derom, att landtmannaligan stred för till-läggsbevillningen såsom pro aris et focis, men denna majoritet fick ock till bundsförvandt från första kammaren en hel del ledamöter, hvilka ingalunda äro några oinskränkta beundrare af tilläggsbevillningen, allra minst om den kan undvikas, men som röstade för den af regeringen föreslagna beräkningen af jernvägstrafikmedlen, derför att de ansågo detta beräkningssätt vara det riktiga och af den orsak att de icke trodde att med säkerhet antagas kunde, att för år 1882 denna inkomstpost skall komma att uppgå till den högre siffra, som man från motsatta sidan ville beräkna inkomsten till. Så förhåller det sig med denna » orubbliga regeringsmajoritet »; dess inre styrka var just icke så särder les att skryta med, som vi ock genast skola få se. Vi hafva ett ordspråk, som talar om att » gå upp som en sol och falla ned som en skinnpels » och till detta ordspråk är Dagens Nyheter och dess onyktra förtjusning en likaså lyckad som lysande illustration.
Om Örebro stads anspråk på en lätt kommunikation med Wenern böra anses tillfredsställda genom den föreslagna linien öfver Halsberg till Töreboda, så äger detta förhållande så mycket mera rum i afseende på förbindelsen med Wettern medelst jernvägen till Askersund, hvilken är den kortaste som lokalen medgifvit att utstaka. Beträffande åter linien till Katrineholm, för att derifrån framdeles uppnå Norrköping på en något kortare väg än öfver Halsberg, så synes vigten af Orebro stads intresse icke vara större, med afseende på beskaffenheten af de handelsvaror som äro föremål för transport emellan dessa städer, än att det fullkomligen uppväges af den söder och sydvest om Örebro belägna traktens jemte Norrköpings eget intresse af den kortaste förbindelse dem emellan, utan att nämna den betydliga förlängning i afståndet emellan sistnämde stad och Göteborg, som uppkommer, om Vestra stambanans hufvudlinie skulle framdragas öfver Orebro. Denna förlängning utgör nämligen mer än två mil, som med tidsutdrägt och kostnad skulle drabba bela den rörelse, som på Vestra stambanan kan uppkomma emellan orter, belägna öster om Wingåkers kyrka och vester eller söder om Bodarne, _70_ eller den punkt af Vestra stambanan, der den af deputerade förordade sträckningen öfver Orebro oell Svartå kunde sammanfalla med den af Eders Kongl. Majit nådigst fastställda linien norr om Göta kanal. Hvad angår Örebro läns lmfvudnäringar och i främsta rummet dess landtbruk, så lärer detsamma svårligen kunna erhålla större fördelar än dem, som komma det» samma till del, om Vestra stambanan utlägges så, sorn föreslaget är öfver Halsberg, och sidobanor derjemte anläggas till Kristinehamn, Askersund och Örebro, i förening med de norr derom mot bergslagerna öppnade banor, enär dessa jernvägar genomskära Nerikesslätten på sådant sätt, att ingen del deraf erhåller fullt 2 mils distans till närmaste jernväg, samt derifrån leda direkte till alla de konsumtionsoch afsättnings-orter i norr, söder, öster och vester, till hvilka länets landtmannaprodukter af alla slag skäligen kunna försändas.
Men detta är ett svepskäl; ty om de af R. o. Ad. valde 60 ledamöterne utgöra ett sannt uttryck af R. o. Ad:s tänkesätt, är det för de ofrälse ledamöterne, som på R. o. Ad. komma att inympas, lika svårt att besegra desse 60 ledamöter som om R. o. Ad. representeras af 600, i händelse nämnde 15 ledamöter skulle vara i opposition med de öfriga. Jag vågar tillägga, alt om R. o. Ad. skulle beslå af 600 personer, skulle denna seger blifva kanske myckat lättare, ty jag tror att, om de 15 ofrälse ledamöterne vore personer med talang, de skulle lättare kunna göra sina åsigter gällande, när Ståndet är talrikt, ty de 60 valde adelsmännens åsigter voro säkerligen förut så bestämda att man föga kunde på dem verka, då deremot mången af en talrikare adel loge intryck af skäl, föredragna med talang. På grund af hvad jag nu haft äran anföra, anhåller jag att få afgifva förslag till gemensam tanke icke blott i fråga om 12 § utan äfven om 23 §, hvilken, såsom afhandlande Riksnämnden eger sammanhang med den förra. Förslaget, hvarå jag anhåller om Hr Frih. o. Landtnäs propos. till gemensam tanke, lyder sålunda: ”1:0 R. o. Ad. representeras enl. Ridd.Ordn. 2:o. de egare och fideikommiss-innehafvare af i mantal satt jord, hvil» ka till ofrälse stånd höra och på grund af Kongl, fullmakt inne - 192 Den 27 Maj f. m. hafva, eller förut innehaft tjenst å rikets stat, välje inora sig, distriktvis, riksdagsmän. 3:0 De enl.
En ganska^skön local, Kronan tillhörig, nära Wermlands betydligaste mark. nadspiats, vid stranden af det nära nio mi! långa segelbara vattendraget Fryken, och ,nästan midt uti Häradet, erbjuder sig härtill vid Hemmanet Onsberg, jag skattar mig lycklig att ej h afva motiverat en Köpings .anläggande i Fryksände, der jag först sökte plats för en sådan och att med den erfarenhet jag tror vnig nu äga, säkrare kunna gå tillväga i denna del än jag skulle gjordt för 6 eller 7 år sedan. Månget förslag kan vara välvilligt, men omoget. och. smärtsamt blir det alltid att sedan Den 22 April e. 771. 427 finna sig hafva gjordt misstag, utan att kunna rätta dem. Försigtigheten bjuder således, att man väi betänker sig, synnerligen då man går att grundlägga inrättningar, som alltid skola bestå. Tyxmarks Köpings anläggning, föresia^- gen på samma gång som Arvika, har aldrig kommit längre än på papperet. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, . hållna > hos Höglo fl ige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1817 och 1818. Sjunde Bandel; 'Andra Afdelningen. STOCKHOLM, lyckta hos O&ojF G k a hk, i Saa, Man dagen den 15 Junii, Plenum kl. 10 förmiddagen. Upplästes till justering och godkändes föi-, jande från ExpeditiönsUtskottet insände FörJ slag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj t: 1) Angående styrelsen öfver Hospitalen och Lazaretten i Riket, samt förvaltningen af de dertill anslagne medel. 2) I anledning af Riksens Ständers Revisorers anmärkningar vid redovisningen för Tullverkets medel. 3) Om förfarandet med Bergsmans hemman vid bristande Tackjerosblasning, och om inrättande af en Bergslag i Norrbottens Län. 4) Om medel fili öfverflödets hämmande. Upplästes och lades på bordet följande’ från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Den 15 Junit.
Vidare, och med förbigående af åtskilliga mindre betydande ämnen, har Utsk. icke ännu afgifvit betänk, i frågan om inrikes vexlar, hvarom motion väcktes redan i Febr. 1834» och ännu i Mars i835 är något utlåt, deröfver icke ankommet. Flera dylika exempel kunna citeras. I Juni sisth år fattades af Stånden enhälliga beslut i anledn. af BancoUtsk:s betänk. Först i påföljde Dec. erhöllo Bancofullmägtige communication af beslutet. Denna liggetid tyckes vara ansenlig nog. Det sätt, hvarpå Utsk. afgjort frågan om befordringslagarna för Banken, förtjenar all tacksamhet; men saken medtog sin dryga i tid. Jag vill icke uppehålla med flera exempel, utan inskränker mig till yrkande om afslag å betänk., såsom obehörigt och obehöfligt. Hr Stuart, Carl Gust.: Sedan BancoUtsk. afgifvit sitt betänk, i förevar, ämne, reservanterna fått tillfälle att framställa sina anmärkn:r dervid, samt dessa åter blifvit besvarade, hade jag i sanning trott, att detta mål borde kunna anses utageradt, enär i allt fall den af Utsk. väckta fråga om en und. skrifvelses utlåtande till K. M. numera måste förfalla, sedan det dermed åsyftade resultatet redan vore vunnet; men de uttörliga anföranden i ämnet, som nu ytterligare blifvit afgifna lill denna dags prof., ådagalägga, att jag misstagit mig i min förhoppning, att skrift-och ordvexlingen i målet vore slutad. Jag nödgas derföre, å min sida, ingå i ett ytterligare svaromål, och får i sådant afseende förklara, det jag icke varit lycklig nog att af de å * motsidan anförda skälen blifva öfvertygad om olämpligheten eller obehörigheten af mitt förfarande, hvarken i egenskap af motionär till den af Utsk. föreslagna und. skrifvelse eller såsom försvarare, ej mindre härstädes än inom Utsk., af den ifrågaställa åtgärden.
Resultatet af omröstningan har varit 56 ja och 63 nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med nej-propositionens innehåll. 29:de voteringen (enligt 85 punkten). Den, som vill, att, jemlikt tre stånds beslut, införselstullen å metaller, alla andra slag, 'arbetad’’, bibehålies vid 1 r:dr skålpundet, röstar ja; S/atx-Utskottets Memorial, N:o 302. 1t dan, det ej vill, röstar nej-, vinner nej, aritages för denna rubrik följande indelning och tullsalser: förgylld 1 skålpund 36 sk. införselstull andra slag 1 dito 24 sk. Resultatet af omröstningen har varit 75 ja och 44 nej ; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med ja-propositionens innehåll. 30.'de voteringen (enligt 91 punkten). Den, sorn anser, att, i öfverensstämmelse med tre stånds beslut, nu gällande införsels tull å ost, alla slag, l^ridr per lispund, bör bibehållas, röstar ia> den, det ej v i 11, röstar nej; vinner nej, bestämmes denna tull till 1 r:dr 24 sk. lispundet. Resultatet 3f omröstningen har varit 58 ja och 61 nej ; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med nej-propositionens innehåll. 3 lista voteringen (enligt 92 punkten) Den, som gillar Utskottets förslag, att för artikeln paraplyer och parasoller antaga följande redaktion och tull-afgifter: af siden eller halfsiden, utan afseende i sednare fallet på silkets större eller mindre qvantitet 1 st. 1 r:dr 16 sk. införselstull. andra slag 1 st. — 32 sk. röstar ja; den, det ej vill, röstar nej; vinner nej, bibehålies för dessa artiklar nu gällande tullbestämmelse. Resultatet af omröstningen har varit 50 ja och 69 nej ; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med nej-propositionens innehåll. 3 2 : d r a voteringen (enligt 98 punkten).
Banken må, så vidt lägligt är och utrymme dertill inom Banken gifves, under försegling af inlernuaren, till förvar emottaga paketer eller annan flyttbar egendom, utan att om innehållet undfå uppgift och utan ansvarighet å Bankens sida för oförvållad skada eller tillfällig olycka; skolande till Banken erläggas följande, i förhållande lill det nedsalta godsets rymd och den tid del i Bankens förvar mileslätt, bestämda afgift, nemligen efter månad räknadt: för depositum af lj kubikfot eller derunder . Bunt — 50 öre. för depositum derutöfver till och med 4 å kubikfot: l:a kubikfoten — 50 „ hvardera af de öfriga , — 25 „ för depositum derutöfver till och med 8 å 8£ kubikfot: första 4 kubikfot „ t: 25 „ hvardera al de öfriga „ — 20 „ för depositum derutöfver lill hvad storlek som helst: första 8 kubikfot 2: — „ hvardera af de öfriga „ — 12 „ (§ 135 i öfrigt oförändrad.) Slockholm den 16 Juni 1857. Reservation: af Herr Mannerskantz, C. A.: "Emot Utskottets nu afgifna Betänkande, mäste jag i tvänne afseenden anmäla min reservation. För det första anser jag att den redaktion, som Utskottet gifvit åt mom. b och c af § 114, icke står i full öfverensstämmelse med dea fria dispositionsrätt öfver Handels och Närings-diskont-fondernas medel vid de särskilda Diskont-verken, som enligt Betänkandet N:o 37 blifvit föreslagen att lemnäs åt dessa verks direktioner, och att derföre rättare hade varit att gifva åt nämnda mom. följande lydelse: b) indraga någon del af nyssnämnda fond. c) indraga hela denna fond, jemte större eller mindre del af Allmänna Diskontfonden; egande Fullmäktige etc. För det andra anser jag, att Utskottet icke hade bordt föreslå, att den del af Bankens reserv-fond, som ej blifvit lill låneoch kreditiv-förlag anvisad, skulle ifrån Bankens sedelstock afräknas.
Öfver gjorde anmärkningar v i d Utskottets under N:o i5o förut afgifne Betänkande, angående RiksStatens Nionde HufvudTitel. Angående gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o i5i förut meddeldte Betänkande om regleringen af Anslagen under RiksStatens Tionde HufvudTitel. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 162 förut afgifne Betänkande, angående reglering af Allmänna IndragningsStaten. Lades på bordet. Upplästes följande från RidcIarhusUtskottet inkomne Memorial: Den 14 September f. m. 25i Hörsam ste Memorial! i Sedan Höglofl. Ridderskapet och Adeln, vid sista Riksdag, under den i September i823 beslutat, icke allenast att utsätta ett praemium af 5oo R:dr B:co för den person af Adlig börd, som vid derpå följande Riksdag visade sig äga fullkomlig färdighet i så'kallad Snällskrifning; i hvilket afseende, enär Riksdagskallelsen vore utfärdad, prof af de personer, som till erhållande af berörde praemium, efter derom utfärdad Kungörelse, hos RiddarhusDirectionen sig anmält, borde inför Directionen afläggas, samt yttrande öfver de täflandes skicklighet af Directionen till Ridderskapet och Adelil afgifvas; hvarjemte den person, hvilken visade den fullkomligaste färdighet, skulle till Extra RiddarhusCancellist under Riksdagen antagas; utan ock att, derest sedermera Ridderskapet och Adeln skulle finna S11 ällskrifva rens skicklighet svara emot Ståndets väntan, det utsatta praemium borde till honom utbetalas en månad efter Riksdagens början, samt derförutan det hopp Snällskrifvaren lemnäs, att, derest han under Riksdagen visade utmärkt flit och skicklighet, samt i öfrigt kunde förete erforderlige Academiska betyg, han framdeles vid yppad ledighet skulle blifva såsom ordinarie Tjensteman vid Riddarhuset anställd; så ock efter det tvenne Sökander, nemligen Ryttmästaren i Generalstaben F. O.
Då den allmänna föreskriften uti irsta momentet, att alla på landet vistande personer, som idka handel, sjöfart eller annan borgerlig näring, erlägga enahanda afgift, som personer i städerna, med hvilka de kunna jemföras, icke kan upphäfva verkan af de, för beskattning af serskilda yrken, föreslagne speciella stadgande!!, hvilka, så vidt de angå spanmålshandel!), icke afse jordbrukare på landet, och jemförelsen emellan borgerlig näring i stad och på landet måste förutsätta, att rörelsen är af enahanda beskaffenhet, och derföre äfven bör ega lika benämning, samt något stadgande, alt en sådan jemförelse nödvändigt skall inskränkas till närmaste stad synes desto mindre lämpligt eiler behöfligt, som beskattningen i allt fall bör bestämmas i förhållande till rörelsen, med villkor att afgiftenicke understiger minimi-beloppet uti 5:te classens släder; så, enär conlrollen, i afseende på bestämmandet af en ännu ringare minimi-afgifl, med nödig Rih. till R. St. 5 Sami. i dfd* 18 Häjt. 5 34 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 27. säkerhet celi nansta omgång torde kunna tillämpas på sätt Utskottet föreslagit , finner Utskottet ofvanberörde anmärkningar icke föranleda till någon ändring. 29 §• PaS> 29- Inom Ridderskapet och Adeln liar blifvit anmärkt, att classificationen uti denna §. borde försvinna. Utskottet får, i anledning häraf, åberopa Utlåtandet ofver en lika be skaffad anmärkning vid föregående 27 §.; och hemställer, att anmärkningen må förfalla. 3o. och 3i. §,§. pag. 3o och 3r.
Af Nils Svensson från Christianstads län, om lindring i ruslnings skyldigheten; 2:o. Af Olof Lindstrom från Westerbottens län, om användande af en del utaf bränvins-skatten till understöd för odlingar i Westeroch Norrbottens län; 5:o. Af Olof Andersson från Calmar län, om anslag lill fullbordande af hamnen vid Färjestaden å Öland; samt ■4:o. Af Sven Bosenberg från Christianstads lån, om anslag af statsmedel till kyrkobyggnads-understöd i stället för stamboksoch kollektmedel, samt afskaffande af dc sednare, jemte vid remissen af denna motion afgifna yttranden. S. D. Till Bevillnings-Utskottet remitterades Anders Andersson från Wermlands län motion, om ändring uti Bevillnings-förordningens 110 § i fråga om Pröfnings-kommittéer, jemte vid remissen deraf afgifvet yttrande. S. D. Föredrogs och remitterades till Lag-Utskottet en af Paul Andersson från Jemtlands län väckt motion, om upphäfvande af bördsrätt å landet; och skulle den vid remissen förda diskussion lill Utskottet medfölja. S. D. Vid skedd föredragning remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet motioner, väckte af följande Ledamöter, nemligen: l:o. Ola Jönsson från Malmöhus län, om utsträckt lrihet för handtverkare på landet; 2:o. Johan Lönn från Jönköpings län, om utfärdande af fullmakter för Länsmän, såsom för andra Statens Embetsoch Tjenstemän; samt 3:o. Hobert Fredrik Gross från Calmar län, om indragning af Kronofogde tjensterna, jemte vid remissen deraf afgifna yttranden. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotlefs Memorial N:o 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal.
hem önskas. Svar torde sändas till » A. K. », Norrköping, p. r. piensbuug Drottninggatan 3 3. Hvardagar ' / z3 — ' / 24. Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. En 42 års ungkarl med sin gamla moder önskar att under mars månad blifva inackorderad på en större egendom, i ett bildadt, elegant och godt hem, med goda kommunikationer högst 15 mil från Stockholm, där hvila och litet förströelse kunna erhållas; på pris fästes ej afseende. Svar i biljett märkt » Fru och Fabrikör L., pöste restante, Stockholm. * [1489] [1343] Doktor Per Johansson Riddargatan 2. Mottagn. kl. 9 — 10 f. m. och 2 — 3 e. m. IVied. Bostad: Stora Vattugatan 2, Mottagning: helgfria dagar kl. I 1 0 - 1 12 f. m. ro., 3 — 4 e. m., behandlar företrädesvis bröstsjukdomar, särskildt lungsot. [1465] En elegant papegojbur af messing till ett pris af 50 kronor och en slotttiknande voliere (större fågelbur) med flaggbeprydd kupol och fyra likaledes flaggbeprydda torn, ringar, gungor, karuseller, afskilda matoch badrum för hvarje afdelning m. m. där fåglarne, om så önskas, kunna afstängas hvar sort för sig, till ett pris af 75 kronor, finnas till salu och påseende efter anvisning af Iduns Redaktion. TB - \ - å Småbröd, Tårtor, Ot \ i d " 0 Q A, Spisoch Knäckebröd, Limpor, Karamellkokning, Jästberedning m. m. m. m. a 0.75 i hvarje bokhandel eller ock genom insändande af 75 öre i frimärken till C. Ekblad &amp; Comps bokhandel, [11931 Vestervik. 1890 66 Prisfrågor VII — IX.
Bsrtr co-Utskottet, sotn i Riksens Ständers Plena, rörande förvaltningen af den i Malmö Stad inrättade Discont; så uppkommer härvid, efter min. tanka , tre frågor, sorn hvar för sig böra utredas och besvaras; nemligen: 1:0 örn samma Dis eont-Direction afvikit fran de föreskrifter, sotn Kongl. Reglementet af den 15 Februari 18,03. utstakar för denria inrättning; 2:0 hvad ansvar Directionep hör vidkännas, om det af säkra fatta kan bevisas, att olagligheter inträffat, och 3:0 huru skola de uppkomna och fortfarande oredor och agiotering på basta sätt afhjelpas. Hvad första frågan vidkommer, så tror jag mig med full säkerhet kunna påstå, att de under q ars tid från nämnde Verk utgifne Danesutnmor, bestående af Contöirets Obligationer, ställde på full betalning efter 3 månaders förlopp , icke haft laglig grund i det för Malmö Di scont utfärdade reglemente; ty det är en helt annan sak, att i Dån erhålla Assignationer på Banken, hvilka äro af lika v.ärde och förtroendet sorn gångbara Banco-Sedlar, och helt annat är det, att såsom Dån nödsakas emottaga förskrifningar, hvilka mot agio mäste omsättas hos skamlösa ockrare, innan Banco Sedlar för dem kunna erhållas, oell hvilka således bland allmänheten sakna det förtroende cie lagligen borde äga, Just sådant har förhållandet varit med Malmö Discont - Contoirs Obligationer, som nu på tredje året blifvit utlånte. Jag känner alltför väl, att Kongl, Reglementet i 8 §. tillåter Directio.- nen , att utgifva löpande förskrifningar på. 100 R:di; lien 1j Julli 1693 *R:dr och deröfver; men da Kongl. Kungörelsen daterad Drottningholm den 30 October 179S uttryekeliden förbjuder Riksgalds-Contoirets DiscontVerk, att utgifva reverser ä o procents renta, sorn i rörelsen lika med Credit-sedlarna äro gängbara; och da 9 §. i Malmö Discont-reglemente stadgar, att
Öfmer*3ntenbentSemBe* tet att emottaga benna Bpggttab, för att Beförja tillf pn en beröfioer od) utföranbet af be arbeten forn för befi fullftånbtga afflutanbe återftå. ©åfont förBerebetfe till orbnanbet af be afbelningar inom hufeunt, Ijmilfa åro ånutabe att innefatta föremål l)öranbe till ffön fonft, Bär Öfottgl. hajd uppbragit åt faffunnig perfon, leftorn mib ljögre clemen* tarlårcmerfet i ©fara, filof efie beltor @. hennerberg, att efter nog* grant genomgåenbe af be ftaten tillhöriga famlingar utaf fonftmerf, forn finnas förioarabe belg i ljufmubftaben, belg å några Blanb be fong!, luftflotten, utarbeta förflag till urioal af fåbaita i befja famlingar ma* ranbe föremål, IjmilfaS fonftroårbe gör bein förtjenta att i hufeunt inr^mmaö. ©amma perjon Ijar äfiocit erhållit uppbrag att afgift»a förflag till inlöp af gipöafgjutningar efter fåbana i utlaubet Befintliga plaftiffa fonftmerf, Ijmilfa ur få mål fonftljiftoriff font eftetiff fritt* puttft fttttbe anfeö förtjenta o di lämpliga att i Siluf emit uppfattas, för Ijmilfet änbamål Sftffetö ©tauber anmifat mebel. 35e t befja affe* ettbett nppgjorba förflagen Ijafma unbergått grattffitittg af fårffilbt utfebbe fommitterabe, ocfj anffaffattbet af ifrågamaranbe gipSafgjutttingar