Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-Pievisionens den 17 Mars 178(3 meddelade Utslag, rörande Smör-taxans utgörande efter markegångspris, tillåtit Presterskapet att, intill dess undersökning för sig gått i Rikets äldre handlingar om upprinnelsen af Presternes Taxa, få lösa Taxesmöret med 1 R:dr specie för Lisp., och Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse af den 3o Mars 1787, derom förständigat Dess och Rikets Kammar-Collegium, med befallning, att om en sådan undersökning besörja, samt derefter med utlåtande till Kongl. Majit inkomma; i följd hvaraf Collegium den 11 Junii 1787 anbefallt Archivi-Contoret utreda, huru Preste-Taxan ifrån första begynnelsen tillkommit, och efter hvad grund den blifvit beräknad, med flera dithörande omständigheter; men den undersökning, hvilken bemälde Contor anställt, endast innefattat Upland samt någon del af Rikets öfrige Landskap, och arbetet afslannat intill dess, på Kongl. Maj:ts den i3 Februarii iSa3 gifna Nådiga befallning, förnyad erinran blifvit år 1826 af Collegium dess Archivi-Contor meddelad, och undersökningen ännu vid sistlidne Riksdag befunnits ofullbordad; så hafva Rikets då församlade Ständer uti underdånig skrifvelse den a3 October 1829 anhållit, alt Kammar-Collegium. måtte fiirständigas om så verksamma åtgärders vidtagande i afseende på denna för 4a år sedan anbefallda undersökning, att den blefve skyndsamligen utförd och till slut befordrad, på det resultatet deraf måtte kunna nästsara manträdande Rikets Ständer i Nåder meddelas. Af sådan anledning har Kongl. Majit den 16 April i83o anbefallt Dih, till R, Sr. Vrot. i834- x Sami. i Afdcl. 1 i %:te Häftet. Kongl.
L i k s o m våtsarfen har flere namn, så går också dess andliga motbild under flere förskö- nande benämningar, till exempel öppenhjärtighet, b e h o f af deltagande samt mera i den vägen o c h blir sålunda snarare räknad bland de goda mänskliga egenskaperna än bland karaktärens ogräs. N å j a, då kan man j u också räkna våtsarfven bland de nyttiga och goda växterna, på grund däraf att stackars flyglarna burfåglar äta af dess fräna rankor, af brist på ädlare kost ur växtlifvet. J a g hade i mitt korta äktenskap en enda son. H a n dog ung, men var dock blifven gammal nog till att ha fått sin fina, nobla ungdomskärlek profanerad genom föremålets banala » förtroende » till sina bästa väninnor. Eller var det kanske blott till en » v ä n i n n a », som själf hade både väninnor o c h förtroenden på l a g e r? Sak samma. Sedan har jag ofta sagt till mig själf: » H u r skulle han, hur skulle väl andra ynglingar o c h män blifva b e d ö m d a af oss kvinnor, om de gjorde sig skyldiga till en sådan fräckhet som att för sina manliga bekanta, eller så kallade vänner, upprepa en hederlig flickas blyga kärleksord, visa hennes bref eller omtala hennes ömhetsbetygelser '? » Här, om någonsin, måste likställighetskrafvet könen emellan strängt tillämpas. H u r skall väl en kvinna, som blifvit maka o c h moder, förmå att kring sig skapa ett nobelt o c h sedligt familjelif, om hon under sin flicktid kväft de anderöster, hvilka i djupet af hennes själ protesterat m o t kränkandet af just de känslor, som skola bilda grundvalen för ett ädelt o c h IDUN 1898 rent h e m l i f? — Hvilken människa, hvilken yngling o c h flicka, har ej förnummit dessa r ö - ster, s o m ljuda i hvarje själ, om ej de banala förtroendenas våtsarf fått förkväfva dem tillika med finkänsligheten?
Marsche-, Transportoch Tross-fortskaflnings-kostnader; Förslagsanslag • • • 10,000: 5 251 34 ** d) KrigsReserven. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 PROTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖGLOFLIGE 3aaii)!DiasaÄ®ata &©s VID * Jutgtium tith^ag?» i ^tndiljolm ÅKES 1856—1857. MJfftlf mif11’!. - «»*H STOCKHOLM, TVFOGRAFJSKA FÖRENINGENS BOHR TOKERI, 1857. Onsdagen den 4 Mars 1857. Plenum kl. 10 f. m. Just. 5 prot.utdr. för d. 28 samt pleniprot. för d. 14 sistl. Februari. Hr Mont gom merie, Eobert Nils Germ.: Vid sista Riksdagen föredrogs InkomstBetänk. sålunda, att bilagorna till,detsamma afgjordes före sjelfva Betänk, jag hemställer, om B. o. Ad:n icke skulle vilja nu förfara på samma sätt. Uppå af Hr Gr. o. Landtm., i ani häraf framstäld propos., beslöts att af StatsUtslcts Utlåt. N:o 33, de under Litt:s A, B, C och D uptagne bilagorne, oaktadt de på föredragn.-slistan voro up förde efter HufvudUtlåt. N:o 33, likväl före detsamma skulle företagas till afgörande. Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtsk:s nedanmde d. 25 och 26 sistl. Febr. på bordet lagde Utlåt:n: N:o 33 Litt. A, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. i fråga om beräkningsgrunden för Salpeterhjelpens utgörande inom en del af Södermanlands län, äfvensom aug:de väckt motion om ersättning till Rusthållare inom
Preste-Ständet dest beslut i detta ärende fattar, hwarym underrättelse genom Protsvcolls-Mdrag ställe de Respective Med-Ständen samt Minanna Beswärs. och Oeconomie-UtstotteL wördsaM ych wänligeg lgmngs. M supra. kx krotocollo. SD. I anledning af Höglvfliga Expeditions. Ntstvttets nu upplästa Memorial af den 29 nästledrie September, angående författande af Ständernes beslut, rörande Statswerkets utgifter för Kgl. Maj:ts Hofoch Hof-Stalls Staters underhälls samt i anseende till de tillägg, och willor,. med hwilka StatsAtstottets den 25 nästledne Augustt afgifne förslag 2 detta amne blifwit af Preste-Ståndet och Hede» rvärda Bonde-Ständct godkändt, bestöt Ständet att r det ändamäl, som Regeringsformens 69 Z omförmaler, detta ärende till Stats - Utstottets ytterligarehandläggning ätersörwisa. Hwilket genom Utdrag of Protocollet stulls de Respective Med - Ständensamt Statsoch Expeditions,Utskotten »vördsamt och Wänligen. meddelas. Ut supra. Lx krotocollo A. W S. D. Uppå Ecclesiastiqve Lag-Utstottets wägmr , anmälte Prosten Herr Doctor xMhuru som tvid Den 4 November. 265 wid de nyligen hällne förhör, sä wäl i den för Handt» werkö Gesäller och Lärlingar häri Staden inrättade Schola, som ock uti den för fattiga Flickor beredda un, derwisnings,anstalt blifwit inhämtadt, med hwad nit, ömhet och framgång besia Inrättningar wärdas och befordras, vch hemstälde Herr Doktorn derjemte, om icke
Då ingen talare motsatt sig åter remiss, torde det kanske vara öfverflödigt att ytterligare förorda densamma; meri jag kan dock icke undgå att fästa uppmärksamheten uppå det obilliga behandlingssätt, hvarmed Utsk:t, elter mitt förmenande, jemförelsevis med andra punkter på denna hufvudtite], a fia r da t denna fråga. Utskit har nemi. vägrat allt väsendtligare understöd till en allmän anstalt, som åtnjuter ganska frikostiga bidrag af en enskild korporation; och detta uti samma lielänk., som Utsk:t tillstyrker t. ex. 300,000 rdr för en alldeles ny inrättning, nemi. till uppförande af en ny byggnad i hufvudstaden för Svenska slöjd-löreningens söndagsoch aftonskola, och der Utskit ytterligare förordar 18,000 rdr till ett stall vid Ulluna. lie nu ifrågavide undervisningsanstalterna äro dock ovilkorligen nödiga att på ett ändamålsenligt sätt ordna; och det synes mig högst obilligt att man lemnar ganska mycket understöd åt vissa yrken, på samma gång som man icke vill i någon mån uppmuntra andra yrken, hvilkas nytta dock lange varit pröfvad och om hvilkas ändamålsenlighet rrieningarne aldrig varit delade. Jag förenar mig uti anhållan om återremiss. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Det har icke kunnat undgå att väcka en viss förundran, att då ett sådant anslag som detta blifvit af Utskit afstvrkt, man icke funnit detta afstyrkande vara åtföljdt af någon reservation. Man måste således antaga att Utskit i denna fråga varit ense. Att denna riksdags Stats-Utsk. icke haft något särdeles intresse lör en af Sveriges vigtigaste industrigrenar, — detta är ett förhållande, som jag icke kan annat äri högeligen beklaga. Hvad betra Här fördelarne af denna bergsskolas förflyttning till hufvudstaden, har derom länge tvistats mellan jernhandteringens idkare. Förslaget är ingalunda nytt. Det har nemi. länge utgjort föremål för öfverläggning mellan bruks-societetens medlemmar. Det väckte till en början motstånd.
När roffågelstypen förefinnes hos ett helt folk äller en viss trakts befolkning, torde fallenhet för krig och jakt hafva sin del i typens förekomst vid sidan af andra orsaker, hvilka man kunde komma på spåren äfter ytterligare undersökning. Äfven egenskapsöfverförningen från den ene till den andre måste kanske räknas med i fråga om djurtyplikhet hos människor. “Säg mig med hvem du umgås, skall jag säga dig hvem du är“, kunde tagas äfven i bemärkelse af att ”du har genom umgänge blifvit till utseendet lik den med hvilken du umgås“. När man talar om “äktenskapstycke“, kan detta visserligen förklaras såsom ursprunglig likhet, hvilken värkat sympativäckande, och äfven “väntycke“ kan förklaras såsom ursprunglig sympatiframkallande likhet. Men äfven den suggestiva påvärkningen af den enes egenart på den andres bör väl medräknas, när man skall förklara “äktenskapstycke“ och “väntycke“. En dylik öfverförning människor och djur emällan är icke häller otänkbar. Att en hund får något af sin husbondes karaktär är ju rätt sannolikt — däremot vill man icke gärna tro att husbonden tar något nämnvärdt intryck af sin hund. En jägare, hvars lif har så mycket gemensamt med jakthundens, torde likväl icke blott på grund häraf, utan äfven genom mer äller mindre medveten iakttagelse af jakthundens sätt att jaga och spåra förvärfva äller ytterligare utveckla en äller annan egenskap, som liknar jakthundens och kanske äfven är skönjbar i hans utseende. Bismarcksprofilen och Bismarcksgestalten af öfvermänniska med anstrykning både af örn och af bulldogg och kanske häst2, torde härstamma från rofridande, hästskötande och jagande förfäder, i det skogiga, jagande Türingen, de borgbebygda höjderna vid Rhen och det hästskötande LågTyskland. Det är icke osannolikt att skymten af en högre djurtyp i en människas anlete och gestalt betecknar en högre utvecklad människotyp än skymten af en lägre. Den som liknar en hare äller ett får är kanske underlägsen den som liknar en hund, en elefant äller en apa. Voltaires liksom
Af Dig blef han nedbruten, fjellarnas mur, Af Dig är förenadt, hvad Gud och natur Bestämde till evig förening. Carl Johan, Du lefve! Carl Johan, din Skål! Ej Nordiske Krigare svika. Vid klingande glas eller brakande stål Vår trohet vi svärje Dig lika; Och friden och fejden skall höra vår ed, Lik salvan, som fortlöper, led ifrån led, Än glädjens, än dödarnas dunder. För Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland. Gagnade offringar, mödor och strider, Faror och segrar för Fädernas land, Om icke samtid och kommande tider Knötos ihop med ett hjerteligt band? Du det bandet är, Oscar! Du skall bära Fäders ära På din arm till andra dar. Snart med den späda och Sydliga Planta, Som sattes om i den Nordiska mark, Solen och skurarna blefvo bekanta, Blomman blef älskvärd och stängelen stark. Planta! Du ej mer är späd: Hasteligen Är Du stigen Till ett högt och härligt träd. Liksom en ek de beskärmande grenar Öfver den lyckliga dal breder ut Och i sin vänliga skugga förenar Odlares billar och krigares spjut: Så din sköld de tappras arf Öfverskygge, Och betrygge Fria söners tidehvarf! Äran den bana Dig upplåtit hafver, Der af en Fader ledsagad Du är, Väldige Carlar och store Gustaver Mana Dig, vinka Dig, vänta Dig der. Hvar gång med sin friska flägt Nordanvinden Kysser kinden, Känn då deras andedrägt! För Minnet af den 21 Augusti 1810. Du Kämpa-tro, som andas hög och fri, Der Mannaminnen stå som ättehögar, Dem glömskans vinter fåfängt öfversnögar, Dem tidens bölja vördsam far förbi! Du är de ädle Furstars arflott vorden, Som, bördige från Henriks fosterland, Med allt hvad stort, hvad härligt var i Norden Beslägtas genom hjelteblodets band. Så förr till Tibern förd ur Trojas brand, När Latiens thron var skakad såsom Sveas, En Hjelte kom, en gudalik Eneas,
Skrifvelse, N;o 192. grundfondens inkomst och utgift, just derföre måste anses grundfonden underordnad, hvilket förhållande icke ändrades deraf, att sedermera, genom utväxling af det årliga öfverskottet eller bristen från grundfondens till Riksgälds-konlorets kapital, statsregleringen i statsverkets räkenskaper erhållit egenskapen af egen fond eller främmande kapital; och har riks-boksslutskontoret, i utlåtande häröfver, delat den af 184-7 års revisorer sålunda yttrade åsigt angående kapital-räkningens innehåll, — anförande såsom stöd derför, dels att grundfonden alltid måste vara den, sorn af redan samlade medel bestrider utgifterne och till ersättning af den deraf förorsakade förminskningen mottager inkomsterne, hvilka vanligen icke hinna realiseras så hastigt, som det erfordras, i hvilket förhållande fondens egenskap af att vara principal klarligen framstode, dels att samma principalitet hos grundfonden ådagalades. deraf, att dess verksamhet ytterligare utsträekes till nödiga förskott för serskilda utom statsverket ställda verk, inrättningar och personer. I anledning af hvad sålunda utaf 1847 års revisorer och riksbokslntskontoret blifvit anfördt, halva Rikets Ständer ansett, att, vid verkställigheten af statsmedlens fördelning på serskilda fonder och framställning i riks-bufvndboken, nämnde hufvudboks kapital-räkning bör åt grundfonden inrymmas.. 1).)
På alla dessa skäl har Utskottet — under antagande att det för ifrågavarande jernvägsaniäggning redan bildade bolag åtager sig att anskaffa för rörelsen erforderlig materiel, samt att för arbetets fullbordande kommer alt åtgå tre år, i följd hvaraf det torde vara billigt att en deremot svarande ränlefrihet beviljas —• funnit sig böra föreslå: 2:o. att Rikets Ständer, för byggandet af en till begagnande med ångkraft afsedd bibana från trakten af Eslöfs station på södra stambanan till Ystad, måtte, under förbehåll att denna bibana erhåller samma spårvidd som stambanan, till Kongl. Maj:ts disposition på Riksgälds-konloret anvisa ett mot två tredjedelar af den härför, enligt Kongl. Majits nådiga Proposition, till 5,682,000 R:dr beräknade kostnaden ungefärligen svarande belopp af Två Millioner Fyrahundrafemtio Tusen (2,450,000) Riksdaler, att såsom lån utgå till det för detta arbetes utförande redan bildade bolag; samt att, i afseende på lånemedlens utbekommande och användande, följande vilkor och bestämmelser varda meddelade: Bih. till B. St. 4 Haft 3 StaisUtskottets Utlåtande N:o 88. 3:o. l:o Det lör jernvägsanläggningen bildade bolag åligger att, emot erhållande af det dertill beviljade lånebidrag, på egen bekostnad ej allenast, i öfverensstämmelse med fastställd arbetsplan och under iakttagande af de för arbetets utförande för öfrigt meddelade föreskrifter, utföra oell fullborda, utan ock derefter för allmänna trafiken öppna och underhålla der. jernväg för hvars byggande lånebidraget blifvit beviljadt. 2:o Bolagsmännens aktieteckning medförer förbindelse för dem alt utaf egna medel tillskjuta hvad utöfver det af Slaten erhållna lånet erfordras för att, i enlighet med den plan, som af Kongl. Maj:t varder fastställd, fullborda jernvägen och dertill hörande anläggningar samt anskaffa den transportmateriel, som, enligt samma plan, anses erforderlig; och skall aktieteckningen uppgå till minst lika stort belopp, som hela den beviljade lånesumman.
Ett correcliv fanns nödigt mot Ständernas för täta sammankallande, och delta correctiv finnes deruti, alt Folkets Representanter vid Urtima Riksdag genom Grundlagarne ålades samma skyldigheter och rättigheter, som vid en Lagtima, äfvensom att tiden för nästa Lagtima Riksdag räknas från Ständernes sammankomst, den må vara föranledd af kallelsen till Lagtima eller Urtima Riksdag. Föreställom oss, att Rikets Ständer några gånger fortsatte sina öfverläggningar långt öfver den lagliga tiden, att genom de dryga Riksdagskostnaderne anledning bereddes till behof af Ständernes Urtima sammankallande, alt icke dess mindre, till äfventyrs några månader efter sedan den Urtima Riksdagen slutats, deri nya Lagtima sammanträdde och förblef samlad i 2 år; och jag frågar, skulle någon om sitt fäderneslands sanna väl nitälskande man kunna finnas, som ej skulle fördöma en Statsförfattning, som beredde dylika folkyrans missbruk. Jag hemställer, efter allt detta, om ConslitutionsUtskottets förevarande förslag till ändring i Grundlagen kan vara väl betänkt. I öfrigt är det mig alldeles likgiltigt, hvilken anmärkning Ridderskapel och Adeln förklarar för sin ge - Den 9 Mars f, m. 14? mensamma tanka; den leder endast till ett besvärligt sammanträde i Förstärkta ConstitntionsUtskotlet, om det medhinnes. Jag är dock i alla händelser öfvertygad, att förslaget omöjligt vid nästa Riksdag kan bifallas. Det kan visserligen nu ändras i afseende pä paragraphering, citationer, o. s. v., men icke i sjelfva saken. Jag hemställer derföre, om det vidare är värdt, att upptaga den korrta tid vi ännu äga qvar till Riksdagens afslutande med öfverläggningar, som egentligen tillhöra nästa Riksdag, oell anhåller derföre om proposition på förslagets läggande till handlingarne, för alt, enligt 56 och 8r §§ RegeringsFormen, hvila till nästa Riksdag. Herr von Troil, Emil:
Må detta få gälla såsom skäl för den obetydliga utsträckning i magt, jag åsyftar åt BankoStyrelsen, att få, i mån af erfarenhetens ledning, mäkla emellan de begge 5a H. a* 20 Den 2 December f. ra. olika fonderne. Att på förhand bestämma någon viss form härföre, vore äfventyrligt. Jag understödjer Herr Hjertås förslag, och önskar, att det måtte läggas till grund för Contrapropositionen. Herr Hegardt, Christian Bernhard: Med Herr Rosenblad instämmer jag deri, att lånen icke måtte ställas å vista. Deruti ser jag icke annat, än att utgifva BankoObligationer, som löpa med ränta; och då vore det efter min tanka mycket bättre, att utgifva nya sedlar utan ränta; ty innan Realisationen verkställes, skulle det förstnämnda sättet blott leda till myntets försämrande, och derefter endast till hastigare och betydligare uttag af Bankens metalliska fond. Jag förenar mig derföre i anhållan om bifall lill Utskottets förslag. Friherre Boye: Det är i anledning af den siste värde Talarens anförande, som jag ber att få något närmare reda mitt sista yttrande, så att det icke måtte föranleda till någons förvillelse. Tåg har icke kunnat fatta annat, än att den siste värde Talaren antagit, det dc ifrågaställde BankoObligalionerrie skalle verka på Realisationens fortgång och bestånd. Jag ber att dervid få förnya den erindran, att, när BankoObligationerne utgifvas emot ersättning af Bankosedlar, synes mig denna operation icke alls pröfva Bankens silfverfond. Den 2 December f. m. 21 Det är clt falskt begrepp, att BankoObligalionerne rubba Silfverfonden, eller för 12 skillings värde influera pä Realisationen. Jag hade redan vid sistförflulne Riksdag den olyckan, att i detta ämne nämna ett ord, sorn icke behagade. Nå väl, mine Herrar, hvad vill den Man, som medgifver, att BancoObligationerne icke inflyta på Realisationen, och dock motsätter sig dem? Hvad vill han annat, än hindra ökade rörelse-capitaler ulan motsvarande valuta?
Sjökort, se Chartor. “ 47 — Skafgräs, 10, t. Skedvatten, L. 5o. I. Skepps-Inventarier, *e Inventarier. — Provision, Tullfri, Skepp, sc Fartyg. Skilderier, se Målningar. Sköldpadd, oarbetad, lo, — arbetad, L. V, a5. Skinn, som icke inbegripas under Pelsverk, — rå och oberedde, äfven de, hvarå ullen är afklippt, t, ao, — Beredde, se Läder. Skinnto, se Ull. Skirduk, se väfnad af Linne, Skomakare-arbete, se Handtverksri-arbete. Skoflar, af alla slag, Skriftaflor af sten, Skrubblar, grofva, till och med -J-f alla slag, — fina, öfver f£> alla slag, Skälspäck, se Tran. Slaglod, Slipstenar, se Sten. Slöjdc*-, Fabrik» och Handtverkeriarbeten, se Handtverkevi-arbeten. Smergel, Smink, — flor, Smör, Snus, Spanskt, V. 5o. r. V. 25. i. L. V. 5 Q, i. V. i5. i. L. V. 5o, h — 48 — Snickare-arbeten, se Handtverkeriarbetcn', Snören, Hattmakare eller Faktsnö ren, L. V. — Tarm till Ur, V. — Alla andra slag, se Fransar. Snäckor till Naturalie-Samlingar, — till Sadelmajtare-arbeten eller Kauris, V. Alla andra slag, V. Solfjädrar, L, V. Solfjederspapper, L. V. Souda, Soija, Spanncmål. — Omalen. Bohvete, Hafra;, Hvete, Korn, Credit-upplag 200 Tunnor. Malt, > Råg, ) ■ Arter, — Tullen på ofvan uppräknade omalne
Detgnides hufvudsvålen med 1 å 2 matsketa strös öfver fläcken får sitta i 10 dar af följande blandning: 2 gr. saliminuter. Gnid sedan med en yllelapp cy lsyra, 1 f j ärd ede t s liter 5-grad i g. ren fram och tillbaka öfver fläcken tills sprit, 13 gram glycerin, 1 åttondedels den försvunnit. Karla Rönne. Finlands djurskyddstidning » Rättvisa for aLa » utgifves fortfarande af fu Constance Ullner. 7: de årgången utkommer nu. Ett exemplar månathgen. Mina Iloinen. H. E. Hos anslktsmassören fru E. Hagelthorn Regeringsgatan 3, finnes PATENTERADE mandel kl i att köpa hvilket användes med fördel både till tvättning och som puder. Tacksam frostpatient. N: r 1333. Tapetseraryrket är mycket lämpligt och bra för ett fruntimmer att lära. Med förhullan iena i Stoikiiölm är jag ei mycket bekant men om ni frågar Ä R BÄSTA OCH ÄLDSTA JÄSTen större möbelhandiare. får ni nog reda PULVRET på, hrarest ni kan få lära yrket. Moster Emma ÖREBRO KEM. TEKN. FABRIK. Skuras med krita och ättika. Ernst. ; IDUN 1899. 15 - JXcarfor " hafva öfvv Sextio tusen cohy pr post o^h järDväg un il-t är t8i&gt;8 afsändts frän JOHN FKÖBEHG, Fmsponjr, samt dfsFU ' om massor af korsband? E-neJan Visitkort, Korta Varor, Kautschukstämplar, Siyill, m m. dar köpas fördelaktigast. Illustr. prisk. gratis, ej tranko. Intyg: Herr John Fröberg hnr från härvarande järnvägsstation afsändt under är 1&lt; * 9 * lö,5MH colly diverse pnppersvaror. Finspong den 1 juli 1S99. A. L. Lnrxon, Stationsin p klor.
Framställningen i afseende å 33:dje punkten, om förhöjning i anslaget för Musikaliska Akademien; och 35:te punkten, om anslag för inrättande af ett homöopatiskt sjukhus med klinik i hufvudstaden. Ladén till handlingarne. Yttrandet i afseende å 39:de punkten, om ifrågaställda anslag till vinoch byggnads-säd för åtskilliga kyrkor. Bifölls, med godkännande af hvad Siats-Utskottet hemställt i sistnämnda punkt af Betänkandet N:o 73.' Yttrandet i afseende å 42:a punkten, i fråga om ett förslags-anslag å åttonde Hufvudtiteln till bestridande af reseoch traktaments-kostnader. Lades till handlingarne. Yttrandet i afseende å 43:dje punkten, angående upptagna beloppet af öfriga Hufvudtiteln tillhörande anslag, deri förhöjning eller minskning ej ifrågaställts. Ståndet lät dervid bero. Sista framställningen, i afseende å öfriga punkter af Betänkandet N:o 73. Lades till handlingarne. Från Uedcrv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos följande Stats-Utshottets bordlagda Utlåtanden, nemligen: N:o 178, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående inqvarterings»kyldigheten i Stockholm, bifölls; Nio 179, i anledning af väckt motion om gratifikation åt Förste Landtmätaren Albin för en af honom upprättad karta öfver Jemtland, bifölls; N:o 180, i anledning af vackt motion om bildande af en pensions-anstalt för Sveriges handels-llottas skeppare, styrmän och sjöfolk. Ståndet biföll den af Utskottet före slagna, underdåniga skrifvelsen till Kongl. Maj:t, sålunda, att orden: ”skeppare och styrmän''1 skulle från samma skrifvelses framställda innehåll utgå; N:o 181, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 67, angående reglering af utgifterna under Riks-statens Andra Hufvudtitel. l:a punkten.