Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid den mängd frågor, som förelegat Bev.-Utsk:t till behandling, dels af detalj-beskaffenhet, dels al principiel egenskap, har jag icke med min ringa förmåga kunnat omfatta alla de dels oegentligheter, dels oformligheter, hvaraf effekten visat sig i detta Betänk., utan jag har måst inskränka mig till att försöka träffa de punkter, genom hvilka jag kunnat expediera de andra, att välja dem, i följd af hvilka i en framtid en rigtigare uppfattning af det konstitutionel! rätta och statsekonomiskt nyltiga måtte kunna uppstå. Lika med den föregående talaren anser jag, att, då R. St:r uppdrogo åt K. M:t att inleda underhandlingar med Frankrike om afslutande af en handelstraktat, och beräknade att i följd af densamma lida minskning i statsinkomsterna, hvilken skulle, om 364 Den 21 April f. m. icke genast, dock i en framtid ersättas genom en lifligare samfärdsel mellan de förenade rikena och nämnde land, innefattade detta uppdrag, enligt ordalagen i R. St:rs skrifvelse, icke något uppdrag att träda i underhandling med andra nationer om samma medgifvanden. Härtill svaras naturligtvis att K. M:t är oförhindrad att under traktatsform ingå hvilka afhandlingar som helst, älven om de skulle afse en minskning i statsinkomsterna eller medföra en skuldsättning. Jag har icke kunnat gilla denna tolkning af grundlagarna, och anser derföre den speciella tulltaxa, som under interregnum mellan föregående och denna riksdag blifvit utfärdad, vara olaglig; och jag tillåter mig nu att ännu en gång nedlägga min reservation mot den uppfattning af vår statsrätt, som dervid gjort sig gällande. Frih. af Ugglas, Gustaf: Då ingen af de föregående talarne framställt något bestämdt yrkande, skulle jag visserligen kunna låta denna fråga falla, men jag anser mig dock skyldig alt med några få ord bemöta Frih. Klinckowströms yttrande. Hr Frilr.n har icke ifrågasatt att icke prosten Janzons och Sandstedts motioner äro, för så vidt de röra Frankrike, förfallna, i följd af R.
Lönetillökning för KrigsRevisions Tjenstemän, 12:0 nedsättande af Räntan å Lån i General-Assistance-Contoiret, i3:o ersättning åt HofStallmästaren Grefve Frölich för förlorad disposition af Dahlby och Flyinge Kungsgårdar i Skåne, 19. — om remitterande till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet af Memorialer angående, 1:0 ändring i Kongl. Förordningen om Stängsels-skyldigheten d. 9 Febr. 1802, dito, 181 a:o inrättande af Forvagnar, 3:o bestämmande af ett visst pris intill nästa Riksdag å den Spanuemål, som af Allmänna MagazinsDirectionen uppköpes, 4:o återkallande af Kongl. Förordningen om förbud mot nyttjande af arbetadt
S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial, M 2, angående Kongl. Maj:ts från sistlidne riksdag hvilande förslag till ny Riksdagsordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen, blef omförmälda nådiga förslag af Borgare-Ståndet antaget. 88 Prot.-Utdrag den i December {865. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Utskottets Memorial JVs 5, med uppgift å hvilande förslag till ändringar i Grundlagarne; och blefvo samtliga dessa förslag antagna af Borgare-Ständet, som iemnade utan anmärkning Utskottets i 4 punkten af Memorialet gjorda förklarande i afseende å 11 momentet af 4 § Tryckfrihetsförordningen. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs Konstitutions-Utskottets Memorial M 2, angående Kongl. Maj:ts vid nästföregående riksdagen afgifna och till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna riksdag hvilande nådiga förslag till Riksdags-ordning jemte dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen; och biel' Talmannens proposition om bifall till Kongl. Maj:ts omförmälda nådiga Förslag af Ståndet med enhälligt ja besvarad. S. D. Efter ånyo skedd föredragning remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts på bordet hvilande nådiga Propositioner, nemligen: l:o angående upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter; 2:o om anslag till jernvägsbvggnadcr och dertill hörande rörelse-materiel å redan anlagda stambanor, jemte en af Georg Nyqvist frän Wermlands län, nu väckt motion i samma ämne, äfvensom i anledning af den nådiga Propositionen afgifna yttranden; 5:o om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader och ökad jernvägs-materiel; 4:o angående Folkskolelärares pensionering; samt 5:o om förhöjd pension åt Expeditions-chefen M. G. von Schantz vid afskedstagandet. S. D.
4 Art, förut föreslagna så lydande tillägg: 'eller medelst lucia eiler ror på hatten påfyller muskningsmassa Utöfver det kannelal, hvartill palman finnes stäm• pladf i stället efter orden i nya redactionen af 5 $• 3 Aft. 2 Morn.! "uppmätt till och med halsen", må tilläggas det stadgandet: *’Sådana hattar, på hvilka ifyllningslucka eller rör Aro unbragte, siola uppmätas till luckans eller ifyllningsrörets nedersta kant, och hvad dessa hattar sålunda finnas innehålla, sammanslås med sjelfva bränvinspannans kannerymd, efter afdrag likväl af kokrammet"; hvarjemte» i följe häraf, bör utgå från förra förslaget det (ill sista Morn. af 2 §*6 Art. hörande tillägg: ”hvaremot, om å hatten befintlig lucka elter anbragdt rör m. m, föranleda misstankan om underslef, det påfyllning af mäskningsmassa utöfver det kannetal, tom vederbordt, egt rum, undersökning må, om Visshet ej annorledes vinnas kan, ske medelst haitens afiyftande innan Pannan afrunnit.’* »o Bevilln.-tLag-s.Allm.Besv.o.Oec.. Utsk, Bei.Adolfi. 'Vid 6 :te Frågan:
Men med den lifligare handelsrörelse, som emellan de förenade rikena är att önska och motse, skulle en så betydlig skiljaktighet i tullafgilter, som den nu ifrågavarande, lätteligen kunna gifva handeln en sådan riktning, att det land, som hade den öfverdrifvet höga t ullsatsen, ginge miste åtminstone om halfva tullafgiflen. Något särskildt skäl att så ordna tullagstiftningen för ifrågavarande artikel förefinnes icke; och om också må villigt medgifvas, att denna artikel väl kan tåla en hög tullbeskattning, så må dock icke heller förbises, alt redan den af kommitterade föreslagna tull, i förhållande till varuvärdet, är ganska betydlig. — Jag anser mig följaktligen böra underdånigst tillstyrka antagandet af kommitterades förslag. Under förutsättning alt, såsom nu är medgifvet, talg finge fortfarande tullfritt Ljus. Talg. införas och införselstullen å stearin blefve nedsatt till B öre skålpundet, hafva SUa'inkommitterade, emot hvilkas förslag i denna del någon anmärkning icke förekommit, tillstyrkt jemväl nedsatta tullafgifter å ljus, nemligen å talgoch palmetinljus lill 6 öre, å stearinoch margarin-ljus till 12 öre och å andra slag till 23 öre skålpundet. Då Eders Maj:t emellertid den 12 nästlidne
Om således nu detta Utskottets kardinalskäl för sitt afgifna afstyrkande icke beiinnes hålla den opartiska granskningens prof, så gäller detta i ännu högre grad om det stöd för sitt ogillande af den Nådiga Propositionen, hvilket Utskottets majoritet hemtat från en förment i densamma befintlig redaktions-brist, hufvudsakligen bestående deruti, att de nya föreslagna bestämmelserna i Riks-akten framlagts i en från den gamla Riks-akten fristående Förordning, och icke, på sätt, som vid Grundlags-förändringar i vårt land är brukligt, blifvit med sjelfva den ursprungliga texten införlifvade, och på densamma inympade; hvilket man ansett så mycket nödvändigare, som, då våra Grundlagar skola bokstafligen tydas, ”det möjligen kunde ifrågasättas”, huruvida de i våra Grundlagar förekommande hänvisningarne till Riksakten ”skulle anses kunna tillika gälla den särskilda Förordning, som är ställd i bredd med densamma, men icke i sitt innehåll är gjord till någon del deraf”. Några ord till svar härå!
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 9 Juli 1851. Preste-Ståndet den 9 Borgare-Ståndet den 9 Bonde-Ståndet den 12 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående jäf mot domare. (Lag-Utsk:s Bet. N:o 27.) S. A. K. Rikets Ständer hafva fästat uppmärksamhet dervid att, då uti 1 §:n af Rättegångs-balkens 13 Gap. upplages, bland jäf emot domaren, om han är endera partens vederdeloman, utan att någon inskränkning blifvit gjord i afseende på tiden för vederdelomanskapets uppkomst, det alltså för part, som vill uppehålla sin vederparts rätt, äfven är möjligt att genom angifvelse eller stämning göra domaren till sin vederdeloman och såmedelst äfven jäfvig; och skola, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, ej eller saknas exempel deruppå att detta medel blifvit begagnadt. Det tillhörer emedlertid lagstiftaren att, så vidt möjligt är, förekomma dylika missbruk; och sådant har synts Rikets Ständer jemväl kunna ske, om i afseende på domare tillämpades den uti 17 kap. 15 §:n Rättegångs-balken uttalade grundsatts att, om part söker sak med den som till vittne kallad är, för alt dermed honom jäfaktig göra, denne likväl är vitlnesgild. På grund häraf och som genom en dylik tillämpning det alltid komme alt på pröfning bero, huruvida afsigten blott varit att jäfva, eller ej, samt någon våda af ett stadgande i denna syftning följaktligen ej är att befara, hafva Rikets Ständer, för sin del, beslutat följande tillägg till t § i 13 kapitlet Rättegångs-balken: söker endera parten, sedan rättegång anhängig är, sak med domaren, eller tillfogar honom något med ord eller gerning, i uppsåt alt honom dermed jäfvig göra: det skall ej för jäf räknas. Hvilket Rikets Ständer, fä härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc.
Län Motion om Krono - Utlagornas debitering och qvittering efter Markegängspris. Genom Protocolls - Utdrag af den 16 sistlidne Maj, har Hedervärda Bonde - Ståndet till Stats - vagnar Carl De Géer. vägnar Gustaf Murray, Ståndets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg. Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius, Ut - Den 8 Juni. 343 Utskottet remitterat ett af Riksdagsmannen Hans Hansson från Kopparbergs Län till Ståndet in~ gifvet så lydande Anförande: ”Sorn sista motionstiden i dag gar till ända, och intet yttrande blifvit framstäldt, angående orimligheten af beräkningssättet af UfUgs Persedlar efter gamla ICronovärdiet, får jag äran göra följande anmärkning: att det är mig alldeles okändt, livad nytta ett för längre tider tillbaka gängse varuvärde nu skall medföra, att tjena till grund för Utlagors debitering oell qvittering af Rentor, sorn utgå, dels in natura dels i penningar, då alla Restantier beräknas och h.etalas efter Markegångspris; hvilket jag anser vara det enda rätta och begripliga beräkningssätt, som äfven vid all debitering och qvittering synes böra äga rum; hvarigenom hvar och en vore i mera tillfälle att känna sina så väl skyldigheter sorn rättigheter, och sjelfva Stats - beräkningen torde blifva mera säker och begriplig.” Stats - Utskottet får härvid tillkännagifva, att likmätigt gällande Författningar, bör Häradsskrifvaren till Bondens qvifteneebok med sin underskrift bestyrka, och deruti å ena sidan årligen specialiter debitera hvad Bonden bör utgöra till Ordinarie och Extra - Ordifiarie Utskylder till Kronan, och utföra Markegången på det sorn med penningar löses, när Markegangs - Taxan Utkommer, och sådant emot Härads - Fogdens Uppbörds - Bok, enligt •
N:o 168. lärarinnor, uti till jordbruket hörande sysslor och förrättningar, jemte till jordbruket hörande binäringar och allmännast nyttiga slöjder, de der af en dräng eller piga böra kunna förväntas och af en husbonde billigtvis fordras såsom motsvarande jordbrukets fordringar på sina arbetare och den lön och föda de af hushållet draga, såväl som den kunnighet, snygghet och ordning, som det inre hushållet så oafvisligen kräfver. Med dessa tjenstefolkskolor böra dertill vara förenade kommissionskontor, der allmänheten hade att vända sig för erhållande af det välartade och kunniga tjenstefolk, som nu allmänneligen saknas, men då tilläfventyrs kunde stå till buds. Det gifves kungsgårdar inom hvarje län, hvilka, nu öfverlåtna åt arrendatorer, som för arrende, utkomst och högsta möjliga reveny, under den tid de af dem bebesittas, måste gräfva djup in uti jordens merg, hvilka med fördel för egendomarne och för den sak jag tagit mig friheten föreslå, lätteligen kunde appliceras och användas till ett så välsignelsebringande ändamål. Detta är sålunda min motion, och anhåller jag vördsammast om Herr Grefvens och Landtmarskalkens proposition om remiss deraf till vederbörligt Utskott. Stockholm den 29 November i 862. S. Creutz. Af Friherre FiTlit/. StefTitll; angående polisväsendet i riket. Näst folkets theoretiska som praktiska uppfostran, gifves intet så nödvändigt till betryggande af samhällets bestånd, sorn en god, ändamålsenligt inrättad och vaksam polis. Hufvudstaden har på sednare tider tillegnat sig fördeiarne af en utvecklad och rörlig polis, hvilken, om den rätt tillämpas med den omvexling af mildhet och stränghet, som äro öfverensstämmande med förhanden varande förhållanden, hör kunna betrygga den enskildes, som det allmännas frid och säkerhet.
Om t. ex. vid 2ine personers dödliga frånfälle den er.e efterlemnar 100,000 rdr och 10 arfvingar och den andre 20,000 rdr och 1 arfvinge, erhåller den sistnämndes arfvinge dubbelt så stort arf som hvar och en af de öfrige arfvingarne; men icke desto mindre måste, i följd af den progressiva beskattningen, en vida högre proc. erläggas för deras arf, som endast erhålla hälften så stor arfvedel. På grund af dessa anrnir får jag vördsamt hemställa, att förev:de puukt måtte erhålla den lydelse, som Frih. Rehbinder uti dess reservation pag. 0 föreslagit, eller: »Boupteckningar, då behållningen i boet upgår till fulla 200 »rdr, eller deröfver, för hvarje fulla 100 rdr — 25 öre». Hr Cederschiöld, Gustaf: I motsats mot den siste värde talaren anser jag, att om någonsin den progressiva beskattningen bör ega rum, så är det just i fråga om arf efter afliden person. Man kan anse sig hafva allt skäl dertill, då man ihågkommer att det varit under Statens hägn som den aflidne i lifvet förvärfvat sin stora egendom. Med särskildt afside fästadt deruppå att det är för behållningen i boet, som den progressiva beskattningen här ifrågakommer, 222 Den 20 Juli. anser jag den vara särdeles lämplig, och anhåller att E. o. Ad. måtte lemna sitt bifall till Utsk:ts förev:de förslag. Gr. Lagerbjelke: Om det vore lämpligt att hafva pro gressiv beskattning på boupteckuingar derföre, att det varit under Statens skydd, som egendom kunnat förvärfvas, så skulle det ock vara lika lämpligt att Lafva samma progressiva beskattning för den egendom man eger, emedan man väl äfven måste hafva Statens skydd för förvaltningen af sistnämnde egendom samt densammas bibehållande. Jag vill anföra ytterligare ett skäl, som ådagalägger olämpligheten af den ifrågaställa progressiva beskattningen för boupteckningar.
Sedan Eiqvidationen med Svenska Statens Creditorer i Holland hunnit antaga en bestämd rigtning, till; allmänt erkännande af största delen ibland desse, af de hufvudgrunder, Spm, i anledning af Riksens Ständers år 18112 fattade Beslut om Stats-Skuldens nedsättning, blifvit för samma Liqvidation antagne , har Kongl, Maj:t låtit inlösa alla uti Brabant utelöpande Svenske Stats-Obligationer, i den mon desamma förevisades, och tillika återfordrat Authorisationsoch Garantie - Documenierne. I följd deraf, hafva ock utaf hela massan' Pårtiela Obligationer, sorn utgjorde 735g st, redan ingått och till Riksgälds - Contoiret blifvit aflemnade 6,982 st.; »å att allenast 377 så> Stats-Utskottets Bettinkanden. dane ännu brista, deraf likväl dock 121 sedermera ytterligare äro inlöste och under vägen, ehuru de ännu ej hunnit hitkomma; återstoden, utgörande icke iner än 256 st., sorn ej presenterade blifvit, inlöses genast vid uppvisandet. Af Hufvud - Documen terne hafva följande redan blifvit till Riksgälds Contoiret aflemnade’: 1:0 Kongl. Maj ts 2:ne Authorisations-Bref af den 16 September 1783? till upptagande af Kan, hvardera å En million Gulden Brabanskt vexelmynt, tillsammans Tvä millioner, jemte Stats-Contoirets sate Hufvud-Obligationer af samma dag, pä enahanda belopp, eller tillsammans Tvä millioner. 2:0 Kongl. Maj ts Authorisations-Bref af den 19 Junii 1792, att upptaga
1809: Riksens Ständer skola i kraft af denna Grundlag sammankomma, enär fem år ifrån den sist hållne Riksdagens slut förflutit. I händelse ombudsman avsäger sig det erhållna förtroendet eller ombudsmans ämbete eljest bliver ledigt, övertage ställföreträdaren omedelbart ämbetet; och skall riksdagen därefter så snart ske kan förrätta nytt val av ombudsman. Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hwilket arfsrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förwalte äfwen Stats-Rådet Regeringen med den makt, 39 § stadgar, intill dess Riksens Ständer hinna sammankomma och ett nytt Konungahus utkora, samt den walde Konungen Regeringen tillträdt. Sedan statsverkets behov blivit av riksdagen prövade, ankommer det på riksdagen att en däremot svarande bevillning sig åtaga samt att tilllika fastställa, huru särskilda summor därav skola till särskilda ändamål användas, och dessa summor under bestämda huvudtitlar uti riksstaten anslå. Lagtima Riksdag skall för ärendenas beredning tillsätta dessa Utskott: ett Constitutions-Utskott, att wäcka och upptaga frågor rörande förändringar i Grundlagarne och yttranden deröfwer till Riksdagen afgifwa, samt att granska de i Stats-Rådet förda protokoll; ett Stats-Utskott, att utreda och för Riksdagen uppgifwa Stats-Werkets och Riksgälds-Werkets tillstånd, förwaltning och behof; ett Bewillnings-Utskott, att behandla bewillnings-frågor; ett Banko-Utskott att öfwerse Bankens styrelse och tillstånd samt föreskrifter om Banko-förwaltningen gifwa; samt ett Lag-Utskott, att utarbeta de från Kamrarna remitterade Förslag till Civil-, Criminaloch Kyrko-Lagarnes förbättring.
Men du kan skaffa dig, du är ju förmög en. K N U T . Ja, man kan köpa allt, men jag är ick e fallen för så onödiga u tgifter. v. G Y L L E N M A L M . Mitt barn, min ende son, j ag har kallat dig min ålderdoms stol thet ... du gyck lar med din gamle far. K N U T . Nej , pappa... J ag gycklar ofta, men inte nu. Se dig kring , min far. De åldriga porträtterna i sina högtidliga ramar, hvar si tta de I fatti g mans hus ... och den granna svärdsstj ernan och guldmedaljen, de hänga på en sliten urmodig rock , ... de skola synas, dem vill vo n Gyllenmalm visa verlden, men att han och hans dotter förtjena sitt uppehäll e genom arbete, det gömmer han, som en skamlig gerning ... att din son är arbetare, det bl yges du öfver... Tror du att de stolta v. Gyllenmalmarne vända sig i sina granna kistor i familjgrafven öfver att jag är en fri arbetare? De äro stoft och det blir jag med, fast jag blir det heldre der ute på kyrkogården bland creti och pleti under den gode Gudens fria himmel . M A R I A . Knut, min bror, hvad jag håller af di g för det du talar hvad jag blott dunkelt anat, men du får ej bli så häf tig, mi n älskade bror. K N U T . Du h ar rätt, Mari a. Förlåt mig , pappa... vi älska ju hvarandra f ast vi hylla olika åsigter ... vi skola icke mötas mer som motståndare. Jag har ett helt lif framför mig och först vid dess slu t kan jag se rätt hvad frukt de bära mig. v. G Y L L E N M A L M . Rätt s å, min son ... och då ligger j ag längesedan k all. M A R I A . Och begråten, pappa ty vi älska dig, det vet du . 12 K N U T . Och vi äro ju allt hvad du har i verlden, pappa... Låt mig arbeta och du skall f å se hu r lyck a och välstånd blomstra kring oss.
N:o 16, i anledning af väckt motion om förlängd tid för måls fullföljd från underrätt i Stora Kopparbergs län; samt N:o 17, i anledning af väckt motion, angående meddelande af serskilda föreskrifter för behandlingen af besvärsmål, som från Gottland fullföljas i Hofrätt; hvaremot samma Utskotts memorial N:o 15, i anledning af återremiss af utskottets betänkande N:o 11, angående stiftande af en lag om flyttning i och ur hus på landet, lades till handlingarne. Den 14 April. Frän Ilederv. Bondeståndet. S. D. Vid föredragning af Banko-Utskottets betänkande: Den 16 April. Från Iloglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banho-lltskottets den 5 och 9 dennes på bordet lagda utlåtande: N:o 29, öfver väckta förslag om dels utgifning från Banken af sedlar å t rdr banko och dels pregling af silfvermynt å 16 sk. riksgäld och 4 sk. banko. 232 Prot.-Utdrag den 16 April 1851. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoell Ekonomi-Utskottets den 5 och 9 dennes på bordet lagda betänkande: N:o 72, i anledning af räckt förslag om inrättande af Läns-nämnder. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottet nedannämnde den 9 dennes på bordet lagda utlåtanden: N:o 80, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 60, angående upphörande af ljuspenningar för embetsoch tjenstemän samt exlraordinarier:
41 * samlas omkring denna nya tjensteman, med anhållan dels om hvarjehanda upplysningar i afseende på omsättningar, vexlar och kreditiv, dels om liqvids förrättande, hvarvid större och mindre penninge-vexlingar kunna ifrågakomma och dels om qvittensers erhållande, med mycket mera dylikt, och det skall då icke kunna betviflas, att icke allt detta skall medföra längre tidsutdrägt, än de fem minuter, som i allmänhet erfordras för erhållandet af ett bevis öfver i Kassa-afdelningen gjord inbetalning. Då jag således icke kan finna, att det åsyftade ändamålet med Utskottets förslag, en större lättnad för allmänheten, vinnes, kan jag ingalunda med min röst bidraga till borttagandet af de väl genomförda kontroller, som nu ega rum. Förvånande skulle det ock i sanning förefalla, om Banko-Diskonten blefve den enda publika kassan i Stockholm, som icke begagnade sig af den vackra och säkra Kontroll-inrättning, som finnes att tillgå under dess eget tak. Ingen enda af hufvudstadens hundradetals allmänna kassor försummar, mig veterligen, att begagna sig af den säkerhet, som är beredd genom tillåtelsen att få liqviderna verkställda genom Bankens försorg. I allmänhet äro ock de allmänna kassornes Kamererare och Kassörer till och med förbjudna att emottaga kontanta penningar; men dock föreslås nu, att en ny tjenst skall inrättas, hvarmed en dylik kontant uppbörd är förenad och det inom sjelfva Bankens murar, der den lättast kan undvikas. Den föreslagna Diskont-kassören skall äfven verkställa alla Diskontens utbetalningar. Vådan af att förena uppbörd och utbetalningar i samma persons hand, har erfarenheten tillräckligen ådagalagt och torde derföre ett sådant förhållande endast behöfva att omnämnas, för alt olämpligheten deraf skall falla hvar och en i ögonen. Likaledes är det påtagligt, att borttagandet af nu befintliga kontroller skall menligt inverka på Diskontens räkenskaper i allmänhet och förorsaka en osäkerhet i verkets penninge-förhållanden, som under nuvarande omständigheter icke kan ifrågakomma.