Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot har inom Högv. Preste-Ståndet Herr Professoren Geijer gillat den af Motionairen föreslagna prasscriptions - tiden af 2 år, hvarefter delning ej borde medgifvas, betraktad såsom en nödfallshjelp mot ett i sig sjelft skadligt beslut, och anfört: att den tid torde komma, då Sveriges Krona och Ständer få ångra de beslut, som blifvit tagne, angående de allmänna skogarne; att Allmänningarnes delning, serdeles i de skogfatliga orterne, blir deras förstörelse; att erfarenheten talade så högt härföre, att endast den, som fåviskt blindt svurit på vissa halfsanna eller osanna satser, hvaraf vår lids national-oeconomie öfverflödar, för denna erfarenhet kunde tillsluta ögonen. Herr Biskopen Doctor Wijkman har förklarat sig mot all Allmännings-delning och för skadligheten af en sådan åtgärd åberopat exemplet af Simtuna Härads-allmänning, som, delad emellan circa 200 delegare, inom kort tid blef afbrukad och förstörd, samt af Örlösan bredvid Upsala, som rönt samma öde. Detta hafva Utskotten öfvervägat, men kunna ej, för sin del, frånträda den öfver - Lagsamt Allm. Besv. o. Oee. Utsk. Ull. N. o /£<?. 29 tygelsen, att det ovissa och provisoriska skick, hvaruti dessa skogar redan uti fem år befunnit sig, skulle komma att verka högst ofördelaktigt på deras behandling, om det ån längre komme att fortfara, äfvensom de förmoda, att den tidpunkt af 5 år, som förflutit, sedan tillåtelsen till delning blifvit inedgifven, varit mer än tillräcklig, för att i en så enkel sak, der blott enskild fördel kommer i fråga, stadga hvars och ens öfvertygelse. Uti den underdåniga skrifvelse, som Utskotten i delta afseende föreslagit, ligger ej eller något hinder för Kongl. Maj:t att, i ett eller annat fall, i en framtid medgifva delning.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att, i afs:de å l:sta mom. af förev:de §, blifvit yrkadt återremiss af Hr Cederschiöld, men bifall af Gr. Lagerbjelke och Hr Printzensköld, samt att någon anmärkning emot 2:dra mom. af samma § icke förekommit; hvarefter H. Exc. framställde propos. å bifall till §:ns l:sta mom. och, då dervid svarades många ja jemte åtskilliga nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Sedermera hlef 2:dra mom. af förev:de §, uppå derom gjord propos., af R. o. Ad. jemväl bifallet. §§ 13 — 17, äfvensom slutmeningen. Biföllos. Slutligen föredrogos och biföllos: Utsk:ts hemställan sid. 27, i ani. af väckta motioner utaf Frih. Rehbinder, Fredrik Wilhelm, samt Riksd:s-fullm. Sven Rosenberg från ‘ Christianstads län; Utsk:s förslag till författning ang. stämpling af tidningar samt andra periodiska skrifter och trykta afhandlingar; samt Utsk:ts hemställan sid. 28, ang. de ifrågav:de författningsförslagens öfverlemnande till K. M:t. Den 2(5 M aj f. in. 483 Föredrogs ooli remitterades till StatsUtsk:t K. M:ts denne dag öfverlemnade Nåd. Propos. till K. Stir ang. pension å allm. indragnings-staten åt aflidne Professoren Anders Petrii enka, Emilia Sofia Wahlberg. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande sammansatta Bevillms-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon. Utskits den ! 9:de och 23:dje d:s på bordet lagde TTtlåt. N:o 9, i anledn. af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ook PiksStms skiljaktiga beslut i afside å andra delar af Betänk. N:o 4, ang. vilkoren för bränvins tillverkning.
Enligt den grundsats, jag förutsatt böra iakttagas vid communal-inrättningens reorganisation, bör socken-nämnden ej genast belastas med alltför många nya göromål, utan till en början hufvudsakligen öfvertaga hittills vanliga conimunal-bestyr, med tillägg af den nödig ansedda polis-uppsigten; och såsom följd häraf, håller jag före, att 27, 29, 3o, 3i oell 33 mom:na af 28 §:n böra frän förslaget utgå, så mycket hellre, som derigenom ej något hinder uppstår emot de i samma momlr omförmäldta ärendenas öfverflyttning på socken-nämnden, när sådant framdeles skulle finnas lämpligt och ändamålsenligt. § 29. Som förvaltningen och vården af kyrka, dess egendomar, lägenheter oell medel, enligt ännu gallande författningar, förnämligast tillhör kyrkoherden, sorn i mån der - Den i April. i3 efter står i ansvar för sådan förvaltning och vård; och som fattigvården onekligen är ett ibland de communal-bestyr, dervid kyrkoherdens kännedom om de fattiges ställning och behof, samt hans christliga nit och oförtrutna omsorger måste vara att väsendtligen påräkna, 0111 fattigvårdens ändamål skall konna uppnås; så lärer ock kyrkoherden böra, när dessa angelägenheter af socken-nämnden handläggas, föra ordet i kraft af dess embete. Således torde g, 10 och 11 niomina af 28 §In, samt tilläfventyrs jemväl det 2o:de, böra hänföras hit eller under 2g §:n, såsom handlande om ärenden, i och för hvilka kyrkoherden bör vara sjelfskrifven ordförande. § 3o. Oberoende deraf om en socken innehåller flera eller färre rotar, än antalet af socken-nämndens ledamöter, lära öfverallt i Riket, der sådant icke redan skett, socknarne böra indelas i ett lämpligt antal rotar, hvardera, med sin ålderman eller ordningsman, sorn tillika kan vara eller icke vara ledamot af socken-nämnden, allt efter omständigheterna och de väljandes önskan, men i alla fall bör anses såsom socken-nämndens främsta biträde inom roten, för uppgifters och upplysningars meddelande, nödig polisuppsigt, samt verkställigheten af nämndens förfoganden och beslut.
Med anledning häraf och då egendomens läge i närmaste grannskap till Stats-departementeus expeditioner och öfriga embetsverk icke syntes lemna något öfrigt att i detta hänseende önska; då hvarken svårigheten att för de i huset för närvarande befintliga embetsverk kunna anskaffa andra lokaler eller olägenheten af byggnadens ej fullt isolerade läge borde, enligt öfverintendets-embetets tanke, kunna göra sig gällande i förhållande till de med arkivets inrymmande derstädes förenade fördelar, särdeles när, hvad eldfara beträffade, toges i betraktande det redan väckta förslaget att, med utsträckning af vattenledningen till Riddarholmen, kunna i Kronans dervarande egendomar anbringa brandposter; samt då härvid jemväl och hufvudsakligen syntes böra afses den möjlighet, som med tillämpning af detta förslag erbjöde sig, att inom kortare tid kunna åstadkomma den af behofvet så högeligen påkallade förflyttningen af Riks-arkivets samlingar från deras nuvarande förvaringsrum: hade öfverintendonts-embetet af dessa skäl, sistnämnda förslag i underdånighet förordat; varande med afseende härå hos Embetet uppgjorda ritningar, hvilka blifvit vederbörande Riksarkivarie delgifna och af honom utan anmärkning lemnade, och hvilka ritningar med tillhörande kostnadsförslag Öfverintendets-embetet till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnat, med tillkännagifvande: att enligt desamma blifvit afsedt att medelst en 110 fot lång och 38 fot bred nybyggnad om tre våningars höjd, innehållande i hvardera våningen en större sal mod fönster åt båda sidor, föreua de tvänne mot husets gård redan befintliga flyglarna; att lätta kommunikationer emellan de särskilda lokalerna inomhus blifvit beredda i hela byggnaden, samt till arbetsrum afsedda några af de större rummen i gamla husets våning 2 trappor upp; att utrymme skulle komma att beredas för omkring 48,000 sträckfot hyllor, eller omkring 27,000 fot utöfver det antal, hvilket, enligt verkställd uppmätning, i Riks-arkivets nuvarande lokaler och förvaringsrum inrymmas; samt att kostnaden Stats-Utskottets Utlåtande N:o 106. 5 får nybyggnaden jemte öfriga dermed sammanhängande reparationer, oberäknadt erforderliga medel till bestridande af de med Arkivets flyttning förenade utgifter, äfvensom till anskaffande af andra lokaler för de i huset nu inrymda Embetsverken, blifvit enligt deröfver uppgjordt förslag beräknad till 100,163 R:dr R:mt; till betäckande af hvilken byggnadsoch reparationskostnad full ersättning dock ansetts vara att påräkna genom försäljning framdeles af f. d. Ridderstolpeska huset, sorn antagits ega under nuvarande förhållanden ett saluvärde af minst 120,000
Vid fullkomligt lugnt väder kan man långt i vester ana de hvita spetsarna på Etnas hufvud, och straxt vid inloppet höjer sig »Monte Pellegrino», »det skönaste berg Italien eger», säger Bædeker, och jag ger honom rätt. Palermo med en folkmängd af omkring 220,000 innevånare (de underlydande byarne inberäknade) eger flera teatrar, mellan 70 och 80 kyrkor, ett intressant museum, praktfulla allmänna trädgårdar samt ett mildt, varmt, lätt fuktigt klimat, som gör staden till en eftersökt vinteruppehållsort för sjuklingar. Hafvet, som vid storm kastar sina vågor högt upp på Marinan, en omtyckt promenadplats, skänker friskhet och sälta åt luften, som eljest skulle upphettas till en kanske plågsam grad. Unde tre veckor vi vistats här, har solens glöd och glans icke varit fördunklad af ett enda moln. Himmeln är ständigt hög, ständigt blå, ständigt klar! Italiens himmel! Hur oändligt många gånger är den ej beskrifven och dock, hur obeskriflig är den ej! I Januari infinner sig regntiden och lär det då, som öfver allt i södern för öfrigt, äfven här blifva nödvändigt att förskaffa sig ett rum åt solsidan, åtminstone för den, som kommit hit af helsoskäl. Vi räkna i dag den 1 December. Blott trenne veckor till jul, och dock står naturen i sin rikaste fägring. I trädgården utanför mitt fönster råder en prakt, som oupphörligt tilldrager sig min uppmärksamhet och beundran. Der finnes ljusgröna gräsmattor, palmer flera arter, smärta pepparträd, hvilkas acasielika bladverk kasta skuggor af den utsöktaste finhet på de ljusgula sandgångarne, orangeträd nedtyngda af halfmogen frukt och nyss utslagna blommor, jettehöga töjer om hvilkas dimensioner vi i norden hafva dvergartade begrepp, kameliaträd, öfversållade af blommor, hyacinter, hvita liljor och rosor, först och sist rosor, de härligaste rosor hvars storlek, färgprakt och doft det är omöjligt att beskrifva.
Utlåtande, i anledning af söht eftergift af det Staden Öregrund beviljade lane -understöd, eller förlängning af de derför stadgade betalnings terminer. (Rgs Afd.) Sedan för återuppbyggande af de allmänna byggnaderna i Staden Öregrund, efter den Staden år 1829 öfvergångna eldsvåda, Rikets då församlade Ständer beviljat nämnde Stad ett räntefritt låne-understöd af 5000 R:dr, hvilket, elter de första 10 årens förlopp, borde, vid hvarje års slut, med en tiondedel af lånebeloppet återbetalas, samt hela lånet följaktligen före slutet af år 1849 vara inbetaldt; så har Öregrunds Stads Fullmägtig vid denna Riksdag Herr J. IV. Gezelius, uti ett hos Vällofl. Borgare-Ståndet afgilvet och lill Stats-Utskoltet remitteradt anförande, anmält, att Staden nu mera vore alldeles urståndsatt att, på det sålunda föreskrifna sättet, återgälda omförmäldte, lill uppförande af en Rådhusoch Skolbyggnad samt Boställshus för Kyrkoherden använda låne-understöd. Redan från längre tid tillbaka hade Öregrunds på en vidsträckt och fördelaktig sjöfart fordom grundade välmåga mer och mer aftagit samt lemnat runi för en allmän fattigdom, intilldess Staden, serdeles under sistförflutna decennium, nedsjunkit i dess nu varande, till fullkomlig upplösning gränsande tillstånd. Dertill hade flera samman verkande orsaker bidragit, och i synnerhet den, genom Finlands skiljande från Sverige, föranledda samt för Öregrund högst menliga förändringen i handelsoch sjöfarts-förhållandena emellan Svenska och Finska Städerne vid Östersjön. Dessutom hade åtskilliga från äldre tider Öregrunds Stad tillerkände serskilda förmoner, i afseende på tullbehandlingen af andra vid Östersjöns kuster belägna Städers fartyg, upphört, i följd af senare utaf tidens kraf och det allmännas fördel påkallade författningar. I likhet med flera andra af större eldsvådor hemsökta Städer, hade
Som denna dis cussion har till föremål att bespara tid, får jag vördsamt underställa, om icke, ehuru det ej går an att taga ifrågavarande Electorer, eller dem, som till denna befattning fått fleste rösterne, att Förstärka StatsUtskottet, det dock skulle låta sig göra , att på samma valsedel med serskild öfverskrift införa dem, man ville i sistberörde Utskott invälja. Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade* ätt, då Friherre Hjertås förslag, enligt Herr XiandtMarskalkens omdöme, icke vore fullkomligen öfverensstämmande med Grundlagen, samt Herr Lefréns nyss gjorde hemställan , att, sä till sågandes, genom en valförrättning verkställa tvenne serskildta val, lätteligen kunde föranleda till oreda vid båda valen, ansåg Herr Grefven och Landt Mar/kalk en för dess del, det vara lämpeligast, att Ridderskapet och Adeln, enligt dess redan fattade beslut* å nästa Mån* Den x Augustu f, m. dag endast utvalde tolf Electorer och fyra Suppleanter till utseende af Riksens Ständers Justitieombudsman och dess Suppleant; hvaruti Ridderskapet och Adeln äfven hördes instämma. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskilj4«S. klockan ett qvart till 3 eftermiddagen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Fredagen den I Augustd* Plenum klockan 5 eftermiddagen. Upplästes och lades på bordet, Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 30 sistledne Julii under N,:o 153 meddeldte Betänkande, angående fortfarande understöd af Slaten för Höganäs Stenkolsverk. Herr af Uhr, Carl Daviel-.
S. D. I enlighet med Ståndets, vid behandlingen af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, JVs 127, i anledning af dels Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande JYi 118, rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhang egande ämnen, dels återremiss al vissa delar utaf samma Betänkande, den 15 i denna månad fattade beslut, företogs ånyo den del af förstnämnda Memorial, deruti Utskottet å pag. 5 inbjudit Ridd erska pet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden, att oförändrad godkänna Utskottets i Betänkandet M 118 gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att Kongl. Majit täcktes taga i öfvervägande lämpligaste sättet att för elementarläroverken åstadkomma en närmare gemensam tillsyn och vård, samt i detta ämne till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådigt förslag; och blef samma inbjudning af Ståndet antagen. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande, JVs 55, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande Utskottets Betänkande JVs 35, innefattande yttrande öfver dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition med förslag till ny Strafflag, dels ock enskilda motioner rörande brottmålslagstiftningen. Bonde-Ståndet, som lade till handlingarne Utskottets anmälan å pag. 1 att, då vissa uppräknade delar af strafflagsförslaget, deri återremiss egt rum eller skiljaktiga beslut blifvit lättade, voro af tre Riks-Stånd godkände, anmärkningarne eller de skiljaktiga besluten derutinnan icke kunde föranleda till vidare åtgärd al Utskottet, såvidt sådan icke erfordrades i anledning af den Utskottet lemnade rätt till jemkningars verkställande, biföll hvad Utskottet i öfrigt hemställt, med följande undantag: Lades till handlingarne.
Discontering för år 1818 ■ - 110,314: 5:0 Gripsholms Fabrikslntressenter för dito är afsatte 4,3311 Till DiscontFond för Glasbruken i Riket, till jemn fördelning, i män af deras årliga tillverkningar, i vanlig Discontväg, afsättes, enligt Höglofl. Utskottes förslag • - . - För CattunsTryckerierne, beräknas förslagsvis 13 Procent i Disconträtt, som på förledit års tillverkningar, utgörande 371,053 R:dr, belöper M5G713 Stats-Vtskottets Betänkanden. 1415 Hall - Eatternes berörde uppgifter, skulle Utskottet anse lämpligt förordna, att hvarje Lånsökande Fabrikant af siämpelbar vara, borde, inom den tid, sorn för insändandet af HallRätternes omförmäldte uppgifter är bestämd, till Hall - Rätten ingifva förteckning på de vid hans Fabrik tillverkade valt ror, som det föregående året blifvit i Hall-Rätten afstämplade, hvilken Förteckning Hall - Rätten ålåge, att, jemte sin egen uppgift derpå, inom behörig tid insända till Kongl. Corn merce - Colleglum , sorn derefter skulle äga rättighet, att vid någon i Coliegii öfvertygelse uppkommen anledning till misstanke örn oriktighet eller för vinnande af fulls:ändig upplysning om rätta förhällandet, ålägga och föreskrifva den Lånsökande Fabri» kanten, att, innan det begärdte Rånet erhölls, sin ofvannämnde tillverknings-uppgift med liflig Ed inför Hall-Rätten fästa, vid det äfventyr, i fall han i någon del åt Eden bruste, att vara hela sin Discont-räitighet för det året förlustig. Och då tillverkare af ostämpelbar vara hafva sig ålagdt, att deras tillverknfngs-uppgifter med liflig Ed fästa, lärer någon vidare Con» troll i afseende på dem icke äga rum. Hvilket allt dock Riksens Höglofl. Ständers ompröfvande vördsammeligen understä'les; Hvarvid en Ledamots serskildta tanke bifogas.
Endast af detta motiv har äfven jag trott mig föranlåten att höja min röst till försvar af de klandrade åtgärderna, särdeles med hänsigt lill min enskilda medverkan. Jag behöfyer ej i allo upprepa, hvad Hr Uggla omständligt och klart, bättre än jag förmår, till frågans utredande i allmänhet anfört. Mig tillhör ock endast att ansvara för den åtgärd, som för ändamålet andra gången, eller i Juni månad år i832, vidtogs, emedan jag egentligen blott denna gåpg deltog i beslutet; begränsande jag mitt yttrande således inom denna åtgärd och hvad dermed sammanhang äger, Större nit för saken, än det jag vid berörde tillfälle sökte göra verksamt, lärer ej skäligen bort fordras; och un-t der medvetande deraf vill det i sanning falla sig hardt att uppbära förebråelse. Så snart K. M., sam bäst var i stånd att npplysa, när den politiska ställningen syntes gynna upp-, iåningen, täckts förklara tiden dertill vara inne, fprnyades kungörelsen. En i olid utfärdad kungörelse hade i. mer än ett afseende varit förkastlig. Jag vill minnas, att det var jag, som först visade sambandet emellan upplåningen agb dep D e ii 5 Juni c. m. förväntade realisationen och som i sådant-afseende yrkade ej större upplåning, än sorn till befordran af den sednare kunde fordras. Det invändes, att realisationen var ett främmande föremål för Riksg cont.; att reglementet ej medgaf inskränkning i upplåningssumman; att dess nedsättande skulle menligt verka på Contrs credit och ej stå att förena med Rikets värdighet. Fullmägtige delade dock slutligen i så måtto min tanka, att upplåningen kunde inskränkas till en million, emedan aflemnandet af de 2:ne millionerna i 2:ne hälfter på olika tider och på olika orter voro oberoende af hvarandra. De eommunieationer, som emellan Fullmägtige i Banken och Riksg.cont. till företagets underlättande ägt rum, upplysa, att man å Cont:s sida gått så långt man kunnat, utan öfverskridande af reglementets tydliga och bestämda föreskrift.
Med hemställan i afseende på framtida reglering af HofStats pensioner. Anmäld d. 27 Mars s. å. Riks-Marskalks-Em betet skulle förständigas om ett sådant förslags upprättande, som Rikets Ständer begärt. 11^:0 Med anmälan, att någon anmärkning icke förekommit rinder den genom Siats-Utskottet verkställda granskning af i8a5 och 1826 arens räkenskaper för Lappmarks-Ecclesiaslik-fonden. Anmäld d. 27 Mars s. å. Vederbörande skulle härom underrättas. II 8:0 Angående Bankens vexlings-pris å ducater och annat guld. Anmäld d. 27 Mars s. å. Rikets Ständers hemställan bifölls; och skulle allmän Kungörelse i ämnet utfärdas. ♦ II9:o Angående emottagande af utländska myntsorter vid vexling aP Bancosedlar. Anmäld d. 27 Mars s. å.; och skulle allmän Kungörelse härom utfärdas. Angående den af Rikets Ständer åtagna Bevillning. Anmäld d. 7 April s. å. Kongl. Maj:t befallde, att Rikets Ständers beslut angående bevillningen skulle i behörig ordning allmängöras, och behagade derjemte i afseende på Bevillnings-Förordningens verkställighet för®rd 11a: att, enär Kammar-Rätten hädanefter icke annorlunda än i hesvärsväg och i några uppgifna fall kommer alt pröfva Taxeringsåtgärder, samtlige Kongl. Maj:ts Befallningshafvande skulle genom Circulaire-Bref förständigas om nödvändigheten deraf, att Kongl. Maj:ts och Kronans Ombud Bihang till R. St. Sr. Just. Omhuism.
Föredrogs Högvördige Preste-Stån-3 dets Protokolls-Utdrag af den 18 dennes, inne-' hållande att Preste-Ståndet bifallit Stats-Utskottets förnyade Utlåtande, angående Vadstena Kloster-Kyrkas upplåtande på vissa villkor åt Vadstena Stads samt dermed förenade St. Pehrs ^Landsförsamlingar, likväl med den modification, att den af Utskottet omförrfiälta Summa af omkring 5000 R:dr Banko nu må till utbetalning anvisas, samt att till Kongl. Maj:ts Nådiga åtgärd må öfverlemnas att låta uppsätta det Con.' trakt med Församlingarna om Kyrkans itfånd - 35O Prot. tdr. d. ny April 1818.’ sällande och framtida underhållande som Kongl. Majlis i Nåder kan pröfva nödigt för
Om utförseln och införseln vore lika fri, skulle i hans tanka handels-balancen säkrast bibehållas i jemvigt, och den stora skiljaktighet i prisen på serskilda Orter, som man nu ser inträffa, ej kunna aga rum: f 2:0 Af Herr Grefve Mörner, A. G., att Utskottet måtte anmodas närmare uppgifva på hvad sätt, och med hvad villkor en fri export af Landtmanna-varor må kunna befordras. Vid besvarandet häraf, har Utskottet icke trott sig böra underlåta att tillkännagifva, huru oväntadt Utskottet funnit, det någon kunnat anse Utskottets Betänkande in nefatta antingen direct, eller indirect tillstyrkt hinder emot Svenska producters utförsel, då så väl det åter-rerrJtterade Betänkandet, som äfven en blott flyktig kännedom af Författningarne i detta afseende, i Synnerhet den om en fri Victualie-han del af den 31 Augusti 1815, tillräckligen upplyser, att utförseln af sådana slags varor, som i Herr Friherre WrångeIs motion nämnas, med högst få undantag, och hvilka nästan ensamt innefatta Skogs-efFecterna, icke allenast icke är förhindrad, utan ej en gång belagd med hälften så stora Tullumgälder, sorn införseln a£ samina slags varor. För öfrigt, och af samma anledning, har Utskottet, sorn uti frågan om SkogsefFecternas export afgifvit serskildt Betänkande, is - Besv. sch Ekon. Utslc. Betänkande». te ku-.nat eller behöft nu föreslå några nya villkor för samma varors export, eller i något afseende göra tillämpning af de, till vinnande af samma ändamål, författade anmärkningar vid det återremitterade Betänkandet, hvilket dessutom de Öfriga 3:ne RiksStånden behagat gilla. Stockholm den 22 Maj 1818. Riksens Högloft. Stanclers Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid dess afgifna Betänkande om inrättande af ett Be s-p arings Butik till förmon för fattiga arbetare.
Tili ytterligare lie vis för kyrkornas rätt från äldre tider hörde försäkringen i Malmö Recess af den 18 September 1662, alt de ”lieneficier, som voro lagde till kyrkor, skolor och deras beljenters underhåll, men voro införde i ens eller annans donationselier köpebref, skulle förblifva vid deras fundation” samt Kongl. Resolutionerue för kyrko-inspectionen i Halland af den 30 Augusti 1697, sorn i 1 § förordnade, all Inspeclorerne skulle ”förhöja kyrkornas inkomster och räntor af deras hemman och jordar, såsom med kronooch frälsegocls skedde, samt vid åboledigheler till åboer antaga sådane, sorn vöre duglige,” af hvilket sistnämnda stadgande den omtvistade städselrälten till hemmanen äfven syntes vara fullkomligt klar och obestridlig. Vöre förhållandet annorlunda, måste det förefalla oförklarligt, att under en tidföljd af snart 200 år, under hvilka städsel bref å dessai slags hemman för kyrkornas räkning utfärdats, inga anspråk loi r, än på den aldra seduasle tiden blifvit e* mot denna rättighet framställde. Icke ens den ytterligt stränga reduclionen af alla f. d. kronogods i Konung Carl XI:s lid hade härutinnan medfört någon inskränkning, medan andra, likaledes till pios usus donerade gods, såsom de Hvitfeldlska i Bohus Län, dömdes till indragning. Skulle ock några få sednare speciella Resolutioner, hvilka i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse åberopas, synas till någon del inskränka en allmännare slutföljd af äldre handlingar och häfdvunna förhållanden, kunde dock väl icke dessa gälla såsom allmänna prsejudicat eller för flera fall, än de blifvit gifne. JDe innebure,- efter Preste-Slåndets lanke, endast ett ytterligare bevis för obehöfligheten af någon Rikets Ständers mellankomst, lör att åt hvarje enskild medborgare bereda åtnjutandet af all laglig frihet i framdragandet af förmenta rättsanspråk till vederbörlig pröfning och denna pröfnings oväld emot alla.