Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är icke heller förhållandet, att i de stora pastoraten uti Wermland och Dalarne, der folket är gudfruktigt, flitigt besöker kyrkan och ofta begagnar salighetsmedlen, pastoralvården är så betungande, som man skulle tro, emedan t. ex. socknebud, som annars i vidsträckta och folkrika församlingar skulle vara besvärliga, just der, i anseende till ofvan anförda förhållanden, ej ofta förekomma. Jag vill icke tillägga några ytterligare skäl för mitt yrkande om afslag å betänk., emedan de tyckas mig tillräckligt utförde i ofvannämde reservation, men kan icke annat än förvåna mig öfver alt 3:ne Stånd hafva velat besvära K. M. med en i alla delar så obehöflig skrifvelse^ som den ifrågavar. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag anhåller att få instämma i den reservation, som Hr Silfverstolpe afgifvit. Hon är med fullständig sakkännedom affattad. Jag kan såsom f. d. Stats-Sekret. för Ecklesiastik-ärender betyga, att när förslag om pastorats-delning förekomma, är motståndet vanligen ganska betydligt, emedan, såsom Hr Silfverstolpe omförmält, svårigheterna äro mångfaldiga, och förhållanderna invecklade. Enär det emedlertid står hvarje pastorats innebyggare öppet, att. när det blifver ledigt., och om de så behaga, begära dess delning, så behöfves ingen annan åtgärd. Skulle man bifalla hvad här föreslås, och K. Befh:de, eller andra myndigheter, opåkalladt vände sig till vederbör., med erinran om pastorats delning, men gällets innebyggare derpå -svarade: — låten oss vara i fred —, hvad skulle myndigheterna derpå genmäla? Detta bevisar aldra bäst att ett sådant påträngande sätt att förfara, är olämpligt. Dä härefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. till bifall å Utsk:s utlåt., ropades starka nej, blandade medja, hvarpå H. Ex. hemställde om R. o. Ad. behagade afslå samma utlåt.
Ad. biföll denna anhållan, i anledn. hvaraf Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Eleclorer att jemväl utse en ledamot i Bevilln.Utsk. efter Hr Ridderborg. Föredrogs ånyo StatsUtskis d. 22 och 26 dennes på bordet lagda utlåt. N:n 125, ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens 9:de hufvudtilei. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Som det kan synas R. o. Ad. något besynnerligt, att den 9:de hufvudtiteln inkommit till Sländerne, så långt före den 8:de, så anser jag mig skyldig tillkännagifva, att båda dessa titlar pä en gång atlemnades frän 32» It e n 29 A p i i I. SlatsUisk. lill vederbör., hvilket skedde i Onsdags, 14 dagar sedan. Det liar således icke berott på StalsUtsk. att verka derhän, alt 8:de hiifvudliteln inkoinrne samtidigt eller åtminstone icke för långt efter den 9:de. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, att SlatsUlskis nu föredragna utlåt, matie få punktvis företagas lill afgörande; hvilket bifölls. Härvid förekom försl och bifölls Utsk:s hemställan om uppskof med de ifrågavar. hufvudtite! tillhörande indelningars delini liva fastställande, sami företogos sedermera: 1 punkten. R. o. Ad. faun denna punkt icke för närvar, erfordra någon åtgärd. 2, 3, 4, 5, G, 7, 8, 9, 10 och 11 punkterne. H. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter yttrat och hemställt. 12 punkten. R. o. Ad. fann denna punkt icke för närvar, erfordra någon algard. Frih. Palmstjerna, Carl Otto:
Eders Kongl. Maj:ts undcrdånigste, tropligtigste tjenare och undersåtar N. ERICSON. C. G. BEIJER. C. O. TROILIUS. Stockholm den 8 November 1859. J. L. v. Sydow. FÖRTECKNING öfver Kartor och Profiler, tillhörande Jeriivägs-lIndersöknings-Kommittéens underdåniga Betänkande. r Statistisk Karta öfver Mellersta och Södra Sverge. Karta i större skala, utvisande Folkmängdens fördelning. Södra Stambanan: Finjasjön—Nässjö Häftet N:r 1. » » Nässjö—Jönköping—sjön Stråken » » 2. » » Finjasjön-—Götaström—Tenhult » » 3. Vestra » Töreboda—Katrineholm » » 4. Östra » Nässjö—Linköping—Katrineholm » » 5. Norra » Stockholm—Upsala » » 6. » » Upsala—Sala—Gefle-Dala jernväg » » 7. Nordvestra » Norge—Karlstad—Porla » » 8. Jernvägslinien genom Stockholm » » 9. Föreningsbanan: Brovallen—Frövi » » 10. » Askersund—Örebro » » 11. Södra Stambanan: Alternativer emellan Götaström, Jönköping och sjön Stråken » » 12. » » Alternativet öfver Eskhult » » 13. Norra » Sala—Broarne—Hedemora, etc. » » 14. Byelfvens Segelled, ett häfte. Bibana emellan Borås och Vestra Stambanan, ett häfte. Bibana emellan Kristianstad och Södra Stambanan, ett häfte. 1 Tryckfel. Sidan 14, raden 5 uppifrån står lättade kommunikationsanstalter, läs lättade kommunikationer. Litt. A. <T3 o st n P längd. Totalkostnad R:mt Sammanräknade längden i fot af lutningame: Sammanräknade längden i fot på krökningar med radie af: I SJ p Södra Stambauan. Finjasjön—Nässjö, öfver Elmhult och vester om sjön Salen i KronoMil. Fot. Koncept-profil. Ii. Tabell öfver distanserna i Mil och adelar från Stockholm till (löteborg och Malmö, med begagnande af Östra Stambanan. Stockholm
För min del erkänner jag ganska gerna det moraliska goda som den Norrska bran vinslagstiftningen medfört, "0011 jag skulle önska att det samma kunde ega rum i Sverige blott att lagstiftningen kommer att stöda sig på andra grunder än den Norrska. Man har såsom ett motiv hvarföre icke det Norrska Betänk, skulle tryckas,-' anfört den kostnad, som dermed vore förenad; detta utgör för mig icke något skäl, utan jag fäster mig vid det skadliga intryck, jag anser att dess spridande skulle medföra. Frih. Tersmeden har yttrat att den Norrska lagstiftningen legat till grund för många petitioner; detta är ganska sant, men jag kan deruti icke finna något bevisande. För öfrigt har Frih. Raab behagat göra mig en kompliment derföre att jag i denna fråga för första gången upträdt; jag är ledsen att jag icke kan göra den ädle Frih:n samma kompliment tillbaka, men jag har, för min del, tagit för princip, att aldrig yttra mig uti andra frågor, än dem jag förstår. Hr von Hartmansdorff: Då så många svårigheter göras vid bifall till Utsk:s Betänk., förmodar jag att ännu större skola göras vid den utsträckning af frågan, som Gr. af Ugglas föreslagit. Jag anhåller derföre om Hr Gr. o. Landtnäs propos. på bifall till Utsk:s Betänk, sådant det är; skulle det behöfvas att begära Gr. af Ugglas’s förslag på bordet, så vill jag göra det. Gr. af Ugglas: Ehuru jag anser det af mig framställda förslaget vara ganska lämpligt för att åvägabringa en klarare öfversigt af frågan, skall jag dock gerna återtaga detsamma, på det att icke derigenom en lika lång discussion måtte framkallas, som den, hvilken öfver serskilda Utsk:s Betänk, blifvit förd. Öfverläggningen ansågs härmed fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om 11. o. Ad. behagade bifalla Serskildta Utsk:s förevande Mein. och sedan denna propos. blifvit besvarad med starka Ja, blandade med Nej, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. Frih. Cederström:
Vidare hade ock, i afseende på tillgångar för ifrågavarande byggnad, Kongl. Maj:f inhemtat, att, sedan Rikets Ständer vid förlidne riksdag medgifvit, att f. d. Hofbageri-egendomen här i staden finge försäljas och köpeskillingen derför användas till nya myntbyggnadens uppförande, hade myntverkets ställning blifvit så förbättrad, att den befintliga behållningen af verkets egna medel kunde godtgöra äfven den del af bvggnadskostnaden, hvartill berörde köpeskilling, som uppgått till 16,666 rdr 32 sk. b:ko, blifvit använd, i följd hvaraf samma köpeskilling numera kunde öfverflyttas till anslaget för byggnad och underhåll af de publika husen i Stockholm, dit den, såsom influten för en såld byggnad i hufvudstaden, hörer, och således blifva för nu ifrågavarande ändamål disponibel. Med afseende å den förändrade plan för oftanämnda nya byggnads användande, som, på sätt förberördt är, ifrågakommit, har ock Kongl. Majit låtit genom Öfver-Intendents-embetet uppgöra nytt förslag, inskränkt för närvarande till hufvudfasadeu åt Carl Xlllts torg och flygeln åt strömmen, hvaremot frågaa om plan för uppförandet af den del utaf byggnaden, som komme att blifva belägen vid Jocobs torg, ansetts böra anstå, intilldess Stats-Utsli. Utlåtande N:o 10. sig visat, om Rikets Ständer möjligen skulle önska att för representationens behof taga denna del af bvggnadsplatsen i anspråk; och beräknades kostnaden för den sålunda nu ifrågaställa delen af byggnaden, som innefattar det hufvudsakligaste deraf, till 247,000 rdr, hvaruti likväl en del af inredningskostnaden för öfra stora våningen icke inginge.
D, Föredrogos och remitterades till 'Constitutions - Utskottet Stats-Utskottets, i Memorial, under N:o io, anmälde anledning till anmärkning emot Fö're* draganden för Krigs-Årendena, samt uti Memorial, under N:o 11, anmälde anledning till anmärkning emot Föredraganden för Handelsoch FinanceÄrendena. S. D. Vid skedd föredragning af LagUtskottets Memorial, af den 2 dennes, rörande ökad Cancellie-Betjening, fann Preste-Ståndet skäligt, att förenämndo Memorial bifalla. S> D. .Vid skedd föredragning af Expedi - \ jr* 'Prof. Vt dr. 3. 9 Jan. «;?, tion*-Utskottets Memorial, N:o 9, angående ökadt Cancellie-biträde för Corrector-läsning, blef detsamma af Preite - Ståndet bifallet. S D. Vid föredragning af Stat*-Utskottets Utlåtande, N:o ia, i anledningaf erhållen remiss i fråga om sättet för utfärdandet af ändringar eller tillägg i gällande Författningar , beslut Pr*. ste« Ståndet, som detsamma biföll, att rgmittflf* ra målet till Lag-Utskottat. 15. D. Upplästes och remitterades till Lag - Utskottat: Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Strafflag emot Negerhandel och delaktighet deruti, gifven Stockholm Slott den i3 December 1828, och Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående en ny Stängsel-Förordning, gifven Stockholm^ Slott den di December 1838. Från Välloflige Borgare-Ståndet* S. D. Remitterades till CoastitutioHs-Utskottet ifrån Stats - Utskottet, uti Memorial under N:ris 10 ooh 11, anmälde anledningar tilj an - Fröt.
Hvl~cl 1ia; l.e det blihit af tleii tysta, iin.ilergifi1 A, vak tesskan ' id den Ii iisligs Ii &amp; rden? EVR hade bl ifvit medveteii oiii i i i al&lt;teii af sin h on cle~nna sköiihet. O~itvecldaii, okunnig och ytlig, inissl~r~~l~arle iiislct g ~ n g efter gaiig. &amp; leii den sliiiliii.sl \ t ben cle, af fiigj or (1 gkiiltjgliet spritt~iide, i siiiiilta n de färger clrq) e,erade och med iitsöktaste konst o c h elegans stiiyclritde rococodaiiieri vas oei7iots t AncL1.ig for Aclaili s svage söner. den li.#rskl~~sti~a Lovisa Ulrilit~ liar: f&amp; efterfölj erskor, ar den skapra ej i h g a, soiii. hyser vetenskapliga, och vittra intressen. Den ldassiskt spr&amp;lil.i.ga bildiiing, som renii,ssaiisen bragt till lif, hade på siii tic1 begärligt omfattats nf livinnonia, nien den hide drifvits in absurduin af de pedantiska preciösema och Iincle i sitt Iteii~lniid obotligeii Iöjliggj orts a,f de11 ktore Molibi~. S; j n t.tonll~iiiclra,t~,l.ets lä^&amp;^, t1a.me.r iiro af ett smi~nt slag. De ka.sta, nj+ikn: ~ blicliar iii. i natiirens dolda verlistädei:, de sz~ii~lit riaturalster och kuriosa, de stifta orcliiar och aliacleiinier för de lärda. ' r biista fall göra cte iiitgrii l~raktislia rön.
Ridderskapets och Adelns Protocoll här ofvan framställda Förslag synes, utan några dermed i andra hänseenden förenade olägenheter, höra leda icke allenast till större skyndsamhet vid sjelfva tryckningen, utan ock till mera beqvämlighet vid läsningen af berörde Protocoll, äfvensom redighet vid deras begagnande för erforderlige upplysningar; hvarjemte Afdelningen i smärre Häften torde befordra desammas hastigare kringspridande och afsättning, får Utskottet, af dessa anledningar, hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln vördsamt hemställa, om icke RiddarhusDirectionens förslag i denna del må varda af Ridderskapet och Adeln bifallet. Hvad åter beträffar, frågan om en förändrad ordning med de tryckta Exemplarens aflefverering från Boktryckarne, finner Utskottet sig böra den af Directionen gjorda framställning, på det sätt tillstyrka, att, i enlighet med hvad Högvördige PresteStåndet och Hedervärda BondeStåndet vid denna Riksdag redan lära beslutat, RiddarhusSecreteraren skulle anses hafva fullgjort sitt åliggande, i afseende på befattningen med tryckta upplagan af Ridderskapets och Adelns Protocoll, då han, i den nion tryckningen fortgår, aflemnar samma - Den 28 November e. m. 657 ma upplaga lill den Tjensteman vid Bilesgälds-Contoiret, som hitintills ombesörjt utdelning och försäljning af de vid Riksdagnrnes slut öfverblifne tryckta ProtocollsExemplar. Hvilket dock allt till Höglofl. a Ridderskapets och Adelns vidare ompröfvande vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 25 November 1828. På Riddarhus-Utskottets vägnar, CARL MÖRNER. W. F. Dalman. Hörsamste Memorial.
Om det vore det, då ha ni gjort fanken så ABEL. saken. Nå Axel, nu blir väl din ställning friare, sedan Bertha fått sälja! Vi bullra så ni bli yra i hufvudet! Det är AXEL. Sälja! Har hon sålt? ABEL. äppelträdet! Vet du inte det? Den der lilla taflan med AXEL. Nej det har hon inte talat om! När var det? ANDRA AKTEN ABEL. hon väl öfverraska dig med pengarna. ABEL. Vet du inte det? Nå då tänker Mig? Hon sköter ju kassan sjelf! AXEL. Såå! Då blir det väl... tyst hon kommer nu! ANDRA SCENEN. DE FÖRRE. BERTHA. BERTHA (till Abel). din väg? Se god afton, är du här? Hvarför gick du ABEL. Jag tyckte det var tråkigt! BERTHA. Ja, det är inte roligt att glädjas med andra. ABEL. Nej! BERTHA. Du sitter här så flitigt och målar du Axel! AXEL. Ja, jag sitter här och knåpar. KAMRATERNA BERTHA. venstra armen är för lång! Får jag se! Det är bra det der, men den der AXEL. Tror du? BERTHA. (Tar penseln från honom.) Tror jag? Det kan jag väl se! Ta hit... AXEL. Nej, låt bli! Skäms du inte! BERTHA. Hvad säger du för slag! AXEL (ond). lära mig måla? Skäms, sa jag! (stiger upp.) Ska du komma och BERTHA. Hvarför inte? AXEL. af dig, ingenting. Derför att du har att lära af mig, men jag BERTHA. ningslöst. Man bör dock veta hvad aktning man... ABEL. Jag tycker herrn behandlar sin hustru akt det för specialaktning mannen är skyldig qvinnan, när de skola vara likställiga? Nu är du gammalmodig Bertha! Hvad är ANDRA AKTEN BERTHA. mot sin hustru? Jaså du finner det rigtigt att en man är grof ABEL. Ja, när hon är oförskämd mot honom! AXEL.
St:r, angide föreslaget tillsättande af ett särskildt Utsk. för behandling af väckta frågor rörande elementar-läroverken m. m. Föredrogs och bifölls Stats-Utskits den 10 dennes bordlagde Utiåt. Nio 23, i ani. af väckt motion om utdelning bland Riks-Ståndens ledamöter af komiterades underd. betänk, ang. bankväsendet i riket och förändrad organisation af bankanstalterna. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utskits den 10 dennes bordlagde Utlåt. Nio 24, i ani. afvackt motion om ett anslag å 12,000 rdr till ersättande al utgifter för undersökning af den s. k. Nynäsbanan. Föredrogos och biföllos Stats-Utskits den 10 dennes bordlagde Utlåtin Nio 25, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. angide afskrifning af Stats-verkets äldre undsättnings-fordringar inom Vesterbottens och Norrbottens län; och Nio 26, i ani. af väckt förslag om beviljande af räntefritt årligt fåne-bidrag till landtmäteri-arfvoden vid laga skiften i Vesterbottens län. Den 14 Januari e. m. 173 Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Utlåt. N:o 27, i ani. af K. M:s Nåd. Skrifvelse, ang:de hegardt anstånd med föreskrifne kapitaloch ränte-inbetalningar å de till Norbergs jernvägsbolag af allmänna medel anvisade lån. Föredrogs punktvis och bifölls Stats-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Utlåt. N:o 28, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de en med Hannover afslutad traktat om upphörande af Stadeelier Brunshauser-tullen. Vid föredragning af Banko-Utsk:ts den 10 dennes bordlagda Mern.
D. af Constituiions-Utskottet författade och ingifne förslag till i:s Riksens Ständers Förening och Wal-act angående Uikorander af den Högborne Ftt fte, Prins Johan Baptist Julius af Ponte Cvivo till Swea Rikets Kron-Prins och Efterträdare pä Swenska Thronen, 2:0 Succestions.ordning för Haus Kongl. HöghelS maiiliga Bröst-arfwingar och z.o Hana Kongl. Höghettili Riksens Ständer afgifwande Försäkran, blefwo, uppä förnyad föredragnin, af Borgareständer gillade och godkände. k/t supra Lx protocollo O. Valerius. Ut - Den 25 Aug. 97 Utdrag af Protocollet, hållet hos Hederwärda Bonde-Ständer, wid Urtima Riksdagen i Arebro, den 25 Augusti iZlv. S. D. ^)coponerade Talmannen och beflöt Ståndet enhälligt: att den af Ledamoten Oxelberg gjorde motion om Riksdagens afflutande, sa fort, jemte fragan om Riksdagsomkostnaderne, dr i 96, 97 och loz §H. af Regeringsformen omförmälke ärendec hunnit afgöras, skulle remitteras till ett särskildt Utskott, och att der särskildta Utskott, som redan wore satt att upplaga en i Bondeständer wäckt fräga om Riksdagens förkortande, genom de frän förra Riksdagen uppskjutna måls ytterligare uppskjutande, i händelse det ej än wore Upplöst, kunde anmodas atk äfwen bereda den af Oxe Iber g wäckra nya fräga, eller i annat fall borde ater nedsättas, att denna fräga upptaga och deröfwer sig utlära; likwäl sä, att öfriga Respective Riksstånden, skulle, med inbjudning, härom wördsamt och »vänligen underrättas. k/t supra. Lx protocollo, Oabrisl östmann. Utdrag af Protokollet, hällit hos Bondeständer, wid Urtima Riksdagen t Arebro, den 25 Augusti 1810. S.
Desse vanligtvis kringstrykande personer förete nemligen, enligt motionärens förmenande, mångfalldigt bedröfliga exempel af till och med missdåd under deras framfart å landsbygden, hvadan motionären, såsom botemedel häremot, föreslagit, att endast vid pappersbruken skattskrifne personer måtte lör Allm. Besv. och Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o 28. 3 ifrågavarande sysselsättning få begagnas, samt att Landshöfdinge-Embetena måtte berättigas att pröfva, huru många personer för hvarje pappersbruk inom Länet skola till lumpsamlande användas, äfvensom samma myndighet måtte erhålla uppdrag att bestämma, huruvida de af bruksegarne föreslagna personerne kunna till ålder, uppförande o. s. v. vara lämplige att utskickas, allt på det att icke hädanefter såsom hittills vanfrejdade personer dertill måtte begagnas. Denna motion, uti hvilken Riksdags-fullmäktige Joli. Persson och Johan Andersson, båda från Upsala Län, instämt, har Utskottet tagit i öfvervägande, och väl å ena sidan funnit de härofvan sednast anförde anspråken alltför mycket inskränka bruksegarnes rättigheter, men deremot på den andra insett nödvändigheten deraf, att sådana mått och steg vidtagas, genom hvilka landsbygden kan sättas i säkerhet mot följderne af det nu af motionären öfverklagade, allmänt erkända, oskicket, samt fördenskull ansett sig böra, med ledning af Rikets Höglofl.
Propos. äskat, utom det hittillsvarande anslaget af 12,000 rdr för underhåll af möbler m. m., ett ytterligare belopp för samma ändamål af 44,000 rdr årligen under nästa statsregleringsperiod. Detta hafva äfven R. St:r bifallit, men så att summan skulle utgå blott under dessa trenne år, och den borde då äfven blifvit uppförd i tabellen såsom hörande till extra statsregleringen. Då så icke skett, får jag, för vinnande af rättelse i detta fall, anhålla att skrifvelseförslaget återremitteras till Exped.-Utskit. Gr. Snoilsky, Gust. Fredr.: I sjelfva saken är jag fullkomligt ense med Frih. af Ugglas, och får äfven äran nämna, att inom Utsk:t framställdes samma anmärkning; men Utsk:t ansåg sig icke befogadt att vidtaga någon annan anordning än Stats-Utsk:t gjort. Den åsyftade rättelsen kunde väl vinnas genom beslut här, lika bra som genom återremiss; men om detta möter betänkligheter, så vill jag visserligen icke motsätta mig Frih. af Ugglas’ yrkande. Sedan öfverläggningen förklarats slutad samt propos. på godkännande af skrifvelseförslaget först blifvit framställd, men med nej besvarad, gjordes propos. på återremiss deraf och besvarades med ja. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Lagsamt Allm. Besvo. Ekon.-Utsk:ts den 18 och 21 dennes på bordet lagde Betänk. N:o 5, i ani. af väckta motioner om ändringar i nu gällande föreskrifter rörande vilkoren för afsöndring af jord. Den 30 Mars. 309 Utsk:ts ä sid. 3 gjorda hemställan, att Frih. Creutz’ och Per Nilssons motioner, för så vidt dermed afsåges en obegränsad jordafsöndring, icke måtte bifallas.
Öfvergår han till vänskap, då har det åtminstone legat någon sanning i de känslor han visat, då är han en bra karl, och då skall jag hålla af honom. (Klockan nio.) – Jag går och går. Det är som om jag skulle digna af smärta; nej det är som om smärtan ville fräta upp hela min varelse invändigt, urhålka mitt bröst med sina obarmhertiga, gnagande tänder. Hjelp, Gud, om du fins! Det bryter mig, det krossar mig, det stampar sönder mig till en enda blodig massa. Det är min fantasi och min längtan, som tagit öfvermakten igen. Men det är den sista striden. Blir han borta i qväll, då tror jag att segern är vunnen. Det bräcker i hufvudet, min strupe är torr som jag vandrat igenom en öken, – och så denna förfärliga, ödeläggande smärta i bröstet! Pärm till Victoria Benedictssons lösa dagboksremsor och en sida ur pärmen. Georg Brandes. Nej, jag ångrar mig icke ett ögonblick. — Men hur jag lider! Det är som om smärtorna visste att nu står den sista striden, att nu måste de samla hela sitt raseri, och att då de uttömt hela sin sammanträngda kraft, då är jag fri. Vrid mig i stycken, martera mig, låt mig ligga halfdöd qvar, uttömd af trötthet, sönderbråkad och tio år äldre! Gör det! Men det är en operation, och den skall gå öfver. Och sedan den är förbi skall såret läkas, långsamt och smärtsamt, men dag för dag. Och då såret är läkt, då har jag segrat. Ännu är ovissheten icke förbi. Hela mitt inre skälfver af oro. Spänningen är så stark, att svettilningar af ångest löpa öfver min rygg, smyga som harar. Och det vrider likt klämmande tänger i mitt bröst. Jag har icke en redig tanke, – endast ett vanvettigt: ”kommer han eller kommer han icke?” Maten står på bordet, men jag kan icke äta. Jag kan icke vara stilla; plågorna vilja döda mig. Jag går och går, sätter mig endast ned vid bordet och kastar dessa rader på papperet, går så igen Gamla Ernst, vi vilja qväfva vårt skri. Ingen skall veta hvad vi lidit.
N:o 33. righeter och kostnader , hvaribland uppbyggandet af inagazinshus icke vore den minsta; och då i öfrigt osäkert är, huru v ida all a socknar skulle vilja ingå på de närmare förbehåll, som i detta afseende blefvo nödige att föreskrifva, helst de, som äro skuldsatte för undsättningsspannmålen, och hvilka således skulle draga fördelen af rättigheten att återbetala denna skuld in natura, på ganska få ställen skola utgöra pluraliteten af blifvande delegare i roagazinet , samt, i den händelse undsättningsskulden finge liqvideras in natura, roen District-magazin icke, i följd deraf, inrättades, Kongl. -Majit och Kronan skulle blifva belastad med ett betydligt spannmålslager, hafva Utskotten vördsamt skolat afstyrka Rikets Höglnflige Ständers bifall ej mindre till den för Skaraborgs Läns invånare föreslagna rättighet att den erhållna undsättnings-spannmålen in natura återbetala, än till det dermed förenade vilkor att Districteller Soc/4- ne-magazin inrätta. X fråga åter om berörde undsättningsskulders utställande till betalning i contant uppå io år, med en tiondedel årligen, hafva Utskotten sig föreställt, att en så vidt utsträckt betalningstid ingalunda kan blifva, Stats-samt Allm. Besv.o. Oec Utsk. Uti.N:o 33- l3 hvarken för Staten eller den enskilde fördelaktig, enär, i förra afseendet , och enligt den erfarenhet f. d. Magazins-Inrättningens räkenskaper lemna, i den mängd af äldre Balancer för obetalda spannmåls-försträckningar, som deri ännu år från år bokföras, en betydlig del af den här ifrågavarande skuld sannolikt komme att i en framtid till afskrifning anmälas, samt , i det senare, en länge fortsatt skuldsättning hos den enskilde oupphörligen måste erinra om hans beroende läge, och hos honom undertrycka hågen för nyttig verksamhet , i samma mon som utsigten för ett befästadt sjelfbestånds ernående är aflägsnad. Utskotten anse sig deremot, uppå alla dessa skäl, böra tillstyrka: