Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på Kronoskogarne torde det också tillåtas mig att upplysa det Kongl. Maj:t i dessa dagar lärer hafva fattat dess nådiga beslut öfver Riksens Ständers vid sista Riksdag, i afseende på dem gjorda underdåniga hemställan, och att en contraproposilion i detta afseende skyndsommeligen lärer vara att förvänta. I sjelfva saken tror jag, liba med Herr Tham, att en noggran och klok skogshushållning år högst vigtig; och att den i vårt land, likasom i andra länder år verkställbar, med localföreskrifter för olika provincer; derom vittna de försök som på åtskilliga ställen redan blifvit gjorde. Herr Thams modesti har säkert varit det enda, som hindrat honom att såsom practiskt exempel för sin mening, framställa en §in Den 18 Febr tiar ii. egen slägtinge, framledne Öfverlntendsnten Tham, 6om på sina egendomar i Vestergötland intörde en sådan skogshushållning med årshyggen efter Tyska methoden, oeh som också hade den tillfredsställelsen, att redan under sin lifstid se stor skog åter upp växt på de skiften, sorn han 5o år lörut alldeles afhuggit. Grefve De la Gardie, Jacobi Instämmande hufvudsakligen uti hvad Herr Tham yttrat, i synnerhet i hvad han sagt om försäljning af Kronoskogarne, vågar jag anhålla att blott få tillägga några ord Jag tror att de Författningar, som i detta ämne blifvit gifne och Regeringens välgörande afsigter, ej alltid varit svarande emot ändamålet. De hafva delat lika öde med de llere oeconomiska Författningar, som gifvas i allmänhet för ett så vidsträckt land sorn Sverige, då de skola vara lika gällande från Rikets Norra gråns ända till Ystad. De kunna ej med lika nytta verka i ett skogbevåxt land, och i ett land, der inga tråd finnas. Isådana saker tror jag det blifva nyttigast, att åt hvar landsort sjelf öfverlemna pröfningen af hvad som år gagnelig! eiler icke. I den province der jag har egendom, har jag sett stora skdjaktigheter.
S. D. Föredrogos ånyo Stals-Utskotlets nedannämnde Memorial och Utlåtanden r N:o 64, med uppgifter å verkställda utbetalningar utaf de för upprätthål lande af rikets neutralitet och försvars-verkets fullständigare ordnande lyftade kreditiv-medel. Ansågs ej erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. N:o 65, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 24, angående ifrågaställd upplåtelse af jord till Strömsholms kanal-bolags disposition. Bifölls. N:o 66, i anledning af väckta motioner, angående förändrad disposition af krono-säteriet Ollestad. Bifölls. (j i N:o 67, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om afsöndring af jord från ryttmästare-bostället vid Skånska Hussar-regementet, kungsgården Sandby, Prot.-Utdrag den 13 Juni 1857. 567 för att till ny kyrkogård för Sandby församling i Vestra Göinge härad af Christianstads län användas. Bifölls. N:o 68, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående afsön dring af jord från f. d. sergeants-bostället vid Westgötha-Dahls regemente, Lerdals stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrkogård. Bifölls. N:o 69, i anledning af Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition, angående upplå tande till Upsala läns Hushållnings-sällskap af en Kronan tillhörig vid Upsala stad belägen jordrymd.
Koppar Ränta, 580 Sktfe ä 150 R:dr Tiondeoch Hammarskatls-jem : 12,000 Skth Tackjern ä 32/3 R:dr 68,000: 6,000 Sktfe Stångjern å 14 R:dr 84,000: Alun-Tionde Svafvel Bruks-Tionde 600 S:r Penningar 212,300: Litt. 4L. s P n m å 1. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Banko. i Mått. i Värde å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde på förslag å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde. T:r. k. T:r. k. St. Penningar. Kronovärdi. Markegång på förslag. Transport Cavalleri-Regimenternes Häst-vacance-spanmål: vid Lif-Regementet för . 300 N:r ä 7% T:r 37S0 T:r Östgötha Cavalleri för IOOO » å d:o 7500 » Westgötha Dragoner. IOOO » å d:o 7500 » Smålands dito . 500 » å 7 T:r 5500 » 1,187,800 — 335,066 33 3 1,762,000 Ständige Rotevacance-Afgifter vid Skånska Infanteri-Regimenlerne: för 385 N:r a 6 Tunnor 5,000 27.000 10.000 50,000 Ullf dilly 6 H016-Odtdnt6 utii Rotefrihets-afgift af oroterad men ordinarie rotering underkastad jord Rote-vacance-afgifter af Utsockne Frälsehemman i Halland Båtsmans-vacance-afgift S:r Penningar 72,000: Spanmål, oindelt, 24,560 T:r a 6 R:dr l^.SOOigjg-gg.
Konvoy-kommissariatet anordnade medel. år 1847 1,333: 16. — , 1848 1,333: 16. — 2,666 32 Summa 11: dr 7,02111 — Slockholm af Kongl. Kommers - — 31 — brefvet den 14 September 184.4, af handelsoeh sjöfartsfonden belers utgifter för Svenskar och Norrmän. Banko. Credit. Utgift: För anläggning af en kyrkogård för protestanter i Barcelona, år 1848 191: 32. Behållning af kontanta medel uti Rikets Ständers Bank 4,919 40 3 Summa R:dr 7,02l|ll — kollegii Statistiska kontor den 15 Juni 1849. A. J. Lönnerberg. r — 32 — Kongl. Koramers-kollegii underdåniga Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid 1849 års granskning af de under bemälte Kollegium ställda fonders förvaltning. Stormäktigste Allernådigste Konung! Genom nådig remiss, har Eders Kongl. Majit, med öfverlemnande af Rikets Ständers Revisorers afgifna berättelse angående den sistlidet år förrättade granskning af de under Kommers-kollegium ställda fonders och medels förvaltning åren 1847 och 1848, anbefallt Kollegium att med de förklaringar, hvartill nämnde berättelse kunde föranleda, lill Eders Kongl. Majit inkomma; och får, till åtlydnad häraf, Kollegium i underdånighet afgifva följande yttrande: l:o.
Det var en riktig studie att se på uppträdet om sparbanksboken i Malmö, hvarur flickorna trodde att någon utan deras vetskap uttagit öfver tvåhundra kronor. Först hörde jag dem tala med Lars Peter inne i rummet näst intill, men de talade med låg röst, så att jag kunde inte riktigt höra hvad det var fråga om. Men rätt som det var kom Lars Peter bort och sade till mig: ”Någon har tagit ut tvåhundra kronor ur min sparbanksbok.” Han är en vacker pojke, och jag kan se honom när jag vill hur han stod der så hög på dörrtröskeln och öfverraskningen hade så gripit hans lättrörliga sinne att han log som man ibland känner sig frestad att göra när man först hör omtalas någonting sorgligt som man icke strax kan fatta, men åt hvilket man vet att man icke borde le. O qvinnor, qvinnor! Efter en hel dags forskningar efter tjufven erinrade de sig att de sjelfva tagit ut penningarne. När L.P. var liten blef han bedröfvad om han tyckte att mostrarne ej fingo nog julklappar, de brukade derföre göra det sveket att lyckliggöra hvarandra med gamla grannlåter som de hade förut, derföre att det skulle se mycket ut. Jag föredrager mycket en köpt vänlighet framför en ovänlighet som man får gratis. Mathilda sade härom dagen till Cid: ”Hvad skall jag göra vid dig? Jag kan ju icke afskeda dig ty du är så rar, men men du är ju en liten virrepanna.” Om Ni hade [tagit] (mina små opus och offentliggjort dem) utan att betala mig något för dem, hade det varit sin sak, men att skicka en revers – en revers som det icke är Er mening att honorera – det är ett gyckelspel hvilket är så mycket ovärdigare som Ni anser mig för svag att kunna förfäkta min rätt och för obetydlig att kunna påräkna gynnare. Men hvem vet om Ni icke ändå gjort upp Er räkning utan värden, ty fast jag ännu är oförmögen att gå på mina fötter är jag dock icke ur stånd att röra pennan, och Ni skall få höra af mig.200 Om en tidning har aldrig så svårt att få spaltfyllnad talar han ändå alltid om sitt ”strängt anlitade utrymme”. Herr Lektor!
På grund häraf anse Rikets Ständer det böra blifva Mäklare förbjudet att afsluta någon handel eller något contract om varors levererande på aflägsna terminer, eller sednare än 14 dagar från slutsedelns datum, med mindre än köparen, vid afhandlingens ingående, liar utfäst sig att till säljaren genast erlägga en handpenning af tio procent utaf den slutade varans värdes börande sådant vara uttryckligen i slutsedeln intaget samt Mäklaren hemfallen till lika belopp i böter, derest någon afvikelse ifrån denna bestämmelse, å hans sida, eger rum; Och få Rikets Ständer alltså i underdånighet anhålla, att E. K. M., sedan Commerce-Collegium och HandelsSocieteterne i Rikets städer blifvit deröfver hörda, i Nåder behagade göra de förändringar i Mäklare-Stadgan, sorn kunna vara för ofvan angifna ändamåls vinnande lämplige. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Januari 1845. I 20 Expediiions-Utskoltels Furdag lill und. Skrifvelsej N.o jj. N:o 77. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Jan. 1845. Preste-Ståndet den 22 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 22 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående föreskrifter, i afseende på byggnadslån till brandskadade städer.
Sednare delen af propositionen rättades härefter och uplästes sa, lydande: Winner ja kommer afständet melian egendomarne atr särskildt bestämmas. Winner nej, antages Ofwerste Orukvas förslag med det tillägg, att ingenstädes pä landet denna rättighet om än egendomen har ett aldrig sä stork warde ma sträcka sig längre, än till nyttjande af twänne 90 kannors pannor. M?d denna rättelse antogs voterings propositionen. Voteringen började klockan, ^ till 7 och stukades klockan r ttll g, dä rösterne enligt det förda voterings protocollet som uplästes besunnos hafwa utfallir svin följer. ja 27. uej izr Den 9 Iulii. nej rsA. i anledning hwaraf Herr Landt-Marstalken förkla, rade att y:ve puneten af Herr Orukvas förflag jemte den af Grefwe thörner projecterade tillägg, ning wore af Riddersikavet och Adeln antagen. Sedermera fullföljdes öfverlag gningen rörande husbehofs bränningen och uplastes z:dje, g:de och Atte punclerne och Oeconoiyia-llrskotteks betänkande samt lo2tte och i7-'de af Herr vrukvas förslag. Ä Herr Landt-Marstalkens proposition till bifall a berörde z:nepuncter af betänkandet/ rövades för öfrigt j§ men twä nej> hwilka, uppå öswertalande af Herr Landt-Marjkalken ätertogos, och berörde puneter blefwo bifallne. Uplästes 6tte puneten af Ucstottets betänkande. Herr Landt-NarstalVo» gjorde Ridderstapet och Adeln upmarkfam deruppå att första alternativet af denna punct äfyftade inställelse af hränwins bränningen under 4 mänader af äret, och det andra brämvins tillwerkning uran hinder alla ärstider.
Hr von Döbeln, Ernst Georg. Hr Arnell, Gust. Fredr.: Jag är redan förut ledamot af BankoUtsk., och som min vistelse vid Riksdagen troligen icke kommer att blifva långvarig, anhåller jag att få afsäga mig förtroendet att vara ledamot af StatsUlsk. I anledn. häraf blefvo Hrr Elektorer af Hr Gr. o. Landtm, anmodade att sammanträda för att utse en ledamot, att, i st. f. Hr Arnel), inträda i StatsUtsk. under den tid Frih. Äkerhjelms permission komme att fortfara. Uplästes ett af Ilr Knorring, Erik Oskar, inlemnadt sålydande Mern.: Af Den 20 September f, m. 65 Af förekomne omständigheter hindrad alt hädanefter deltaga i riksdagsgöromålen, nödgas jag afsäga mig förtroendet all vara ledamot af Bevilln:sUlsk:t, samt suppleant i I3ankoUlsk:t, och får jag tillika hos Hr Gr. o. Landtm, och H. R. o. Ad. ödmjukast anhålla att ändock blifva vid min riksdagsmanna-rätt bibehållen. R. o. Ad. biföll denna anhållan; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer alt vid deras nästa sammanträde jemväl utse en ledamot i Bevilln:soch en suppleant i BankoUlsk. efter Hr von Knorring. Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped. Utsk:t inkomne förslag till R. Stirs underd. skrifvelser till K. M.: M 127, angrde regleringen af utgifterne under RiksStatens Andra Hufvndtilel; och Ms 136, ang:de T ull-be villn: n; (ålföljdt af Tull-tarifer och Varu-förleckning, samt Tulllaxe-underrättelser). Föredrogs till justering, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Exped.Utsk:s under Ms 134 afgifna den 16 dennes f. m. på bordet lagria förslag till R.
Det laghud, som lörpligtade presteiskåpet att vid utfärdandet af så kalladt frejdebetyg ovilkorligen omnämna, huruvida den ifrågavarande personen varit för brott tilltalad och saklälld — hvarigenom en sådan person, sorn tilläfventyrs i sin tidigaste ungdom, snarare af oförstånd eller lättsinne än af öfverlagd ondska, begått någon obetydlig tjufnad eller annat så kalladt vanärande brott, hlelve för hela sin återstående lifstid utesluten från medborgerligt förtroende samt påtryckt ett outplånligt märke af skam och vanheder — kunde, efter motionärens omdöme, hvarken från kristlig eller från rent mensklig synpunkt försvaras, och det vore alltså hög tid att deri åvägabringa en förändring. Till den lindan har motionären hemställt om utfärdande af den föreskrift för presterskapet, att i frejdebetyg rörande sådan person, som tillförene varit för brott tilltalad och sakfälld, något omnämnande icke må ske angående den förbrytelse, för hvilken den ifrågavarande personen förut lidit straff, såvida denne under tio års tid, räknad ifrån det brottet af honom förölvades, ådagalagt ett ärligt och oförvitligt uppförande. Denna motion har, jemte de af densamma inom ofvanbemälda Riks-Stånd föranledda yttranden, blifvit remitterad till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, men, i anseende till ämnets beskaffenhet och med stöd af 45 § Riksdags-Ordningen, behandlats af Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, som härmed får afgifva Utlåtande öfver densamma. Det kan väl icke nekas, alt hos mången felande en kraftig sporre till förbättring innefattas i utsigten alt kunna vinna fullkomlig glömska af det framfarna, och att det fördenskull måste vara för samhället angeläget att icke försumma de medel till brottslingars återförande lill pligten, hvilka kunna sökas i den hos de liesta, åtminstone icke alltför förhärdade, sinnen vanliga benägenheten alt åter tillvinna sig medmenniskors förtroende, helst det är ganska säkert, att sedan ömtåligheten för föraktet blifvit utsläckt, några andra bättre känslor icke heller återstå.
Opinioner kunna blifva Jederade, men icke rättvisan; det bör synas likgiltigt med huru många röster Utskolteu ingå i Nämnden, Friherre Cederström: I anledning af den siste Talarens yttrande får jag erinra, att de Stånd, som varit af motsatt opinion med Utskotten, förmodligen icke hafva något hopp, att kunna göra sin mening gällande i Nämnden, då Utskottens egna Ledamöter der utgöra pluralitet; hvaremot bägge meningarne skulle hafva lika utsigt att göra sig gällande, i händelse RiksStåndens Ledamöter, såsom Grundlagen tydligen åsyftat, utgjorde pluraliteten i Nämnden, 12 Den 17 December f. m, Undertecknad Riddarhus-Secreterare : I anledning af en värd Talares anmodan får jag vördsamt upplysa, att vid sista Riks-* dagen samma händelse inträffade som nu. Frågor, tillhörande Financeregleringen, blefvo då behandlade af förenade Statsoch BancoUtskotten, och sedan uti åtskilliga delar två Stånd stadnat emot två, föreslogo Utskotten dessa frågors afgörande utaf de sammansatte Utskotten, förstärkte till 3o Ledamöter af hvarje Stånd, i anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken eftermiddagen den 3o September 1823 hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade påföljande Lördag den 4 October förmiddagen utvälja 12 Ordinarie Ledamöter och 8 Suppleanter uti bemälte Förstärkta Utskott, hvilket bifölls; hvarefter sedermera val företogs till Förstärkt Statsoch BancoUtskott, hvarest frågorne jemväl afgjordes. Friherre Cederström: Den upplysning Herr RiddarhusSecreteraren meddelat, var ingen nyhet, utan tvertom känd å bägge sidor; ty minnet kan icke vara så klent, att man icke skulle erinra sig en så märkvärdig händelse. Men jag torde få erinra om ett annat förhållande, som agde rum vid samma Riksdag, nemligen att Ekonomiutskottet förstärktes till afgörande af en fråga, som blifvit behandlad af förenade Staisoch EkonomiUtskotlen.
Departements-chefen till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts under den 23 nästlidne Januari pä Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande fattade beslut, uppsatt förslag till Skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om statsbidrag till kanalisering af Luleå eif, till beredande af farled förbi Hedensoch Edsforssarne derstädes. Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl. Majit detta förslag gilla, samt befallde, att, i öfverensstämmelse dermed, nådig Skrifvelse, sådan den finnes detta Protokoll bilagd. skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo, W. J. Modigh. STOCKHOLM, tryckt hos a. l. norman, 1863. Kongl. Majds Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Febr. 1865, kl. 5 e. m. Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer om. anvisande för Jyra år af ett fyllnadsanslag till Kongl. Majds hoj hållning. ; Gifven Stockholms Slott den 6 Februari 1863. Ehuru döt årliga anslag till Kongl. Mäjitö hofhållning, sorn af Rikets Ständer vid 1823 års riksdag bestämdes, icke vidare kan efter en tidrymd af fyratio år, hvarunder nästan alla utgifter ansenligen stegrats, vara tillräckligt att fylla de behof, för hvilka samma anslag vid förstnämnde tid varit beräknadt, har Kongl. Maj:t likväl, af grannlagenhet, hittills ej velat. ifrågasätta förhöjning häruti; och ännu vid innevarande riksdags början var det Kongl. Maj:ts afsigt att låta frågan derom till nästa riksmöte anstå. Men, då utgifterna för hofhålluingen under sistlidet år, enligt nyligen afslutade räkenskaper, befunnits hafva i ännu betydligare mån, än under de nästföregående åren, öfverskrida det härför änvisade anslag; samt då de omkostnader, som af hof-förvaltningen måste bestridas, ärö till största delen oundgängliga och för öfrigt i allmänhet sådana, sorn ej lämpligen kunna indragas; har Kongl. Majk funnit
Med skräck och fasa hade Fru Wahl till och med uppfattat åtskilliga vinkar om Grefvinnans förhoppning, att om ett eller par år lemna Elin frisk och åter blomstrande i en Makes våld – och denna Make Magnus H... Kosta hvad det kosta ville – Frun skulle genombryta det bålverk af köld, artighet och förbehållsamhet inom hvilket Grefvinnan förskansat sig. Hon skulle öppna Grefvinnans ögon eller, om de voro öppnade, intränga i hennes hjerta. Grefvinnan kunde omöjligt någon glädje hafva af sitt barns undergång. Fru Wahl begaf sig åstad till Grefvinnans skrifrum, der hon fått höra henne vara – Något förargad öfver sig sjelf, för det hennes hjerta klappade allt oroligare och hennes fötter allt kändes tyngre, stadnade vår goda Fru för att något hämta sig – i rummet utanföre Grefvinnans skrifkammare. Inne hos Grefvinnan talades – högt – häftigt af två röster – Grefvinnans den ena, dem andra var – måste vara Göstas. För att ej höra det hennes öron icke ämnadt var, drog Fra Wahl sig längre tillbaka – när i det samma dörren till skrifrummet hastigt öppnas och Gösta störtar ut – förbi Frun – och försvinner. Fru Wahls hjertklappning blef starkare. Hon fick sätta sig en stund. ”Fy! att vara en sådan kruka!” skämde hon sedan ut sig sjelf, och steg upp för att gå till dörren. Den öppnades åter. Grefvinnan Ringschöld syntes i den – något röd, men annars sig lik. Vid åsynen af Fru Wahl steg hon åter ett par steg tillbaka – men sansade sig genast och sade: ”Du ämnade dig kanske in till mig; det var rätt aimabelt.” Fru Wahl medgaf att så hennes mening vore, och båda Fruarna gingo in i skrifrummet. Väl inkommen och hamnad i den lilla soffan derinne, hade Fru Wahl ingenting att säga, Grefvinnan icke heller och det uppkom en, som vår Fru tyckte, å hennes sida ganska tafatt tystnad. Men ju mer hon tyckts sig böra tala, ju mindre lyckades henne att börja dermed. Grefvinnan inledde slutligen samtalet med frågan: ”Mötte du Gösta?” ”Ja.” ”Den oförskämda gossen!” Fru Wahl suckade. Tystnad.
Hos Stats-Utskottet: för Secreteraren, arfvode i månaden ... - Rör 2oo: — „ Secreteraren för Riksgälds-verket rörande ärenden, arfvode i månaden 166: 3a. „ Två Notarier, hvardera, dagtractamente „ 4 „ Tre Canzlister, hvardera dito „ 3: och skola desse arfvoden och tractamenten utgå: för förstbemälde Secreterare från och med den 29 sisth Juli, och för den andre Secreteraren äfvensom för Notarierne och 1 Canzlist från och med den 3o i samma månad samt för de öfrige Ganzlisterne från och med den 5 derpåföljde Augusti. (Stats-Utskottets Memorial, N:o 1.) Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Sammansatta Lag■ samt Allm. Besvoch Ekon. Utsk. Betänkande N:o 10 1 Mm lO. Arik. lid Ex;i.- Lftsk. ilen 16 Maj 1863, kl. 12 midd. Betänkande, i anledning af väckta motioner angående dels revision af, dels ock ändringar i nu gällande Fiskeri-stadga. De förslag, sora uti ifrågavarande ämne blifvit framställda, innefattas uti fyra särskilda memorial, ingilna det ena till Höglofliga Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre Cederström, G. C., (motionen N:o 41) och de öfriga till Hedervärda BondeStåndet af Riksdagsfullmägtige Erik Hansson från Gefleborgs län (motionen N:o 150), B. J. Holmlin från Bohus län (motionen N:o 433) och Liss Lars Olsson från Stora Kopparbergs län (motionen N:o 497). Herr Friherre Cederström har ej mindre uti sin nyssberörda motion, än ock i ett vidlyftigt skriftligt anförande utvecklat sina åsigter om nu gällande Fiskeri-stadga, den han anser vara otidsenlig och bristfällig såväl i moraliskt och juridiskt, som i naturalhistoriskt och administrativt hänseende.
Namnen på ledamöterne i förmyndarekammaren skulle af Pastor uppgifvas för Härads-Rätten, som emedlertid fortfarande borde tillsätta förmyndare, livilka af Kammaren komme att emottaga hvad, som erfordrades till myndlings underhåll och uppfostran, med skyldighet alt för Kammaren redogöra för användandet deraf. Till förvaltningskostnaden finge användas en procent af de omyndiges egendom, hvilken kostnad ej kunde ökas förr, än sådant pröfvades nödigt å sockenstämma; och skulle, när man hunnit myndiga år, samt qvinna blifvit gift, förmyndarekammaren för hela förvaltningen af deras egendom göra redo inför Härads-Rätten, som ensam egde meddela decharge. Då, genom antagande af detta, Ilerr Prosten Helens. förslag, den af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagna förändring af 1 §. a3 Capitlet och 7 §. 20 Capitlet Ärfila-Balken^ ej vidare kunde komma i fråga, fordrar ordningen, att Utskottet öfver berörde förslag först meddelar yttrande. Sedan, på sätt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse af den 1 December 1834 anhållit, att förslag till Förmyndarekamrar måtte utarbetas, har denna frågas behandling blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder öfverlemnad till den efter 1834 års Riksdag för åtgärders vidtagande i afseende på nya Lagförslaget tillsatta Comité, hvilken sedel mera under den 28 Maj i83q deröfver afgifvit underdånigt utlåtande; och enär, vid sistlidne Riksdag, yrkande om förmyndqrekammares inrättning på landet framställdes af flere motionärer, förskaffade sig dåvarande Lag-Utskott del al' nyssomförmälda underdåniga utlåtande.
N:o 119. R. St. underdån. Skrifv. Lagfart af fastighetsköp, om föreskrifter till förekommande af att samma åtkomsthandling flere gånger dervid begagnas. Motion N:o 446. Laholm, angående beviljande af statsanslag lill hamnanläggning vid staden. Motion N:o 501. Stats-Utsk. Utlåt. Landshöfdinge-instruhtion, angående underdånig hemställan till Kongl. Maj:t om revision deraf. Motion N:o 474. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Landskrona oell Eslöf, angående jernväg mellan. Se Jernväg. Landtbruksskola, om anslag för anläggande på Öland af en lägre landtbruksskola. Motion N:o 18. Stats-Utsk. Utlät. Landtbruks-stipendiater, om anvisande af en summa af 3,000 R:dr till understöd åt tre Stipendiater. Motion Nio 353. Stats-Utsk. Utlåt. Landthandlande, om utvidgad handelsrättighet för sådane. Motion N:o 505. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 119. R. St. underdån. Skrifv. Landtinanna-produkter, om beläggande med tull af åtskilliga, såsom spanmål, Iläsk, kött, ost och smör, då de till riket införas. Motion N:o 385. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 8 samt Alem. Niis 13 och 19. R. St. underdån. Skrifv. Landtllläteri-arfvodeil, om räntefritt lån för deras bestridande vid laga skiften i Norrbottens län. Motion Nio 164. Stats-Utsk. Utlåt. Nio 37. om räntefritt lån för deras bestridande vid laga skiften inom Westerbottens Län. Motion N:o 383. Stats-Utsk. Utlåt. Landtmäteri-författningar, angående förändringar i gällande. Motion N:o 95. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.