Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Min tro är nemi., att om en dissenterlag kommer till stånd, hvarigenom separatister erhålla rättighet att bilda egna församlingar och fritt öfva sin religion, så skall det fall ganska sällan förekomma, då villfarande lära utsprides på det sätt, att vare sig Just-Kanslern eller Domkapitel skall finna någon fördel för sig eller kyrkan att derför anställa åtal. Hvad jag emellertid anser hehöfligt är, att sådana åtal icke må anställas, utan att en sakkunnig eller kyrklig auktoritet pröfvar, huruvida en villfarande mening verkligen är utspridd; och för att vinna detta mål, har K. M:t föreslagit, att åtal icke må anställas, med mindre än att domkapitel verkligen funnit brottet vara begånget. Det förhåller sig icke såsom Frih. Cederström uppgifvit, att TJtsk:t bibehållit hvad som hittills blifvit stadgadt, eller att sådana åtal hittills varit beroende endast af Just.-Kanslerns förordnande. Ett stadgande i denna syftning fanns endast i det gamla konvent.-plakatet i afs:de på sådana sammankomster af Svenska kyrkans bekännare, som, utan att der uttalats någon bestämd villfarande mening, dock ansågos olofliga. Nu har man i det nya konvent.-plakatet af den 26:te Oktober 1858 funnit sig föranledd att taga hort Just.-Kanslerns åliggande att ensam förordna om åtal i dessa mål, och i stället öfverlemnat åt en kyrklig auktoritet, ehuruväl visserligen den lägsta, nemi. Kyrkorådet, att förbjuda hållande af andliga föredrag vid sådana religiösa sammankomster, och först sedan detta förbud öfverträdes, får åtal ske. Det skulle då förefalla mig nästan såsom en anomali, att i detta fall, der Just.-Kanslern icke tillförene haft ett sådant uppdrag, man skulle anse nödigt att lemna honom det nu, då straffbestämmelserna i så betydlig grad minskas. I nu gällande lagbestämmelser är undantag i 4:de kap. l:a §:n Missg.-Balken gjordt för dem, om hvilkas mening lärarne af den rätta trosbekännelsen icke äro eniga. Någon ersättning af detta stadgande har ansetts erforderlig, och man har trott detta kunna ske genom den i K. Proposm Domkapitlen lemnade pröfning.
Under det krigsrätten emellertid tog i betraktande, hvad ansvar som möjligen kunde för visad vårdslöshet åläggas karlen, förklarade befälhafvaren inför domstolen, att, domstolen må komma till hvad resultat som helst, så ämnade han för sin del ålägga karlen extra judiciel! bestraffning, emedan han icke ställt sig till efterrättelse de ordres, han fått, hvilka innehöllo att, på det ingen karl måtte komma att stanna qvar, utan befälhafvaren få hela sin kommendering med sig, så ålåge soldaterna att skjuta på fånge, som rymde, men de skulle skjuta i luften. Kan detta vara i sin ordning? Ett annat exempel vill jag anföra om en bevakningskarl, som skulle föra 2:ne fångar, hvilka försökte att rymma och sprungo hvar och en åt sitt håll; karlen sprang efter först den ena och högg till honom, så att han blef hejdad, hvarefter han tog fatt den andra. Denne karl fick sedan länge sitta inne för detta sitt förfarande, i stället för att få den belöning, han efter min åsigt väl förtjent. Således får jag säga att jag finner ganska stora olägenheter vidlåda nuv:de förhållande och att det är stort skäl att antaga nu föreslagna 57 §. Hr Dalman: Det är ganska intressant för Ståndet, att få höra dessa preju 1 i kater från krigsrätter; men jag vill fästa upmärksamheten på, att, i händelse krigsrätten dömt en soldat till straff för sådant förfarande, som Frih. Armfelt omnämnt, sådant icke är enligt med Svenska lagen, emedan den säger i 19 kap. 3 § Missg.Balken: »Släpper vaktkarl fånge lös af försummelse eller vangömo, miste tjeusten och plikte dertill med böter, fängelse eller spö, allt efter som försummelsen eller ock den undkomnes brott är, men om det icke skett af försummelse eller vangörao, så är han icke underkastad något straff.» Möjligt är att Reglementet för Regitskorpser stadgar annorlunda, men det gör åtminstone icke lagen. Sedan Öfverläggningen nu ansetts slutad samt H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till och dels återreraiss af den ifrågavnle §:n, framstälde H.
Utskottet i nästföregående punkt anfört i afseende å förslaget om terminsafgiftens höjande, får Utskottet, med hänvisande i öfrigt till det af Utskottet angående läroverksbyggnaden i Örebro förut afgifna yttrande, deruti finnas fullständigt upptagne de skäl, hvarföre Utskottet ansett Staten böra till utvidgande af denna skolhuslokal bidraga, endast tillägga, att, enär, såsom af den i Utskottets Utlåtande intagna motionen äfven kan inhemtas, ifrågavarande nya byggnad icke är afsedd att bereda utrymme för annat än dels läroverkets bibliolhek och vetenskapliga samlingar, hvilka, enligt hvad upplyst blifvit, äro af betydligt omfång, Bih. till R. St. Brot. 1859 & 1860. 3 Sami. 1 Afd. 3 Band. 6 Haft. 3 lii Stats-Utshottets Utlåtande M 178. dels och en större ritsal samt lärorum för den kemiska och fysiska undervisningen, ofvanoinförmälda anmärkning om olämpligheten deraf, att skol-lokalen klefve i flera särskilda byggnader förlagd, vid sådant förhållande icke torde i denna fråga vara af något inflytande. Utskottet saknar således skäl att, på grund af de gjorda anmärkningarne, frånträda sitt förut afgifna, af tvänne Riks—Stånd godkända yttrande, desto hellre som, enligt hvad Utskottet inhemtat, lärjungarnes antal vid Örebro läroverk på den sednaste tiden vunnit en sådan lillvext, att det numera uppgår till icke mindre än 443, hvarigenom läroverkets behof af utvidgad lokal blifvit ännu mera trängande; — och har derföre Utskottet funnit den från Ridderskapet oeh Adeln erhållna återremiss icke heller i detta fall föranleda annan åtgärd, än att Utskottet hemställer, det Ridderskapat och Adeln mätte i saken fatta beslut. 23:o.
Rikets Ständer framhärda etc. 1,200,000 „ 8,400,000 „ Stockholm den 23 November 1863. 24 Exp e di tians-Utskott fils Förslag (ill underd. Skrifvelse, N:o 182. Tabell öfver Statsverkets inkomster för år 1864 och följande åren, intilldess ny Statsreglering vidtager. Ordinarie inkomster. Arrendemedel i » ' ( Spanmal Silfver-tionde, Myntarelön och Slagskatt Koppar-ränta 132,000 kub.-fot k 2 R:dr. Tionde-tackjern Svafvelbruks-tionde Mantalspenningar Kavalleri-regementenas Håstvakans-spanmål 140,175 kub-fot k 2 R:dr 14,500 kub—fot å 2 R:dr Ständiga Rotevakans-afgifter vid Skånska Infanteri-regementena Tillfälliga Rotevakans-afoåfter Vakans-af<nfter af nyroterad jord Rotevakans-afgift af utsockne Frälsehemman i Halland Trosspassevolans-afgift Båtsmans-vakans-afgift Kontrollståmpel-medel Båkoch Lots-medel Observations-medel Extra medel och uppbörder Tntresse-medel S:r Ordinarie eller ständiga inkomster Extraordinarie inkomster. ExpeditonsUtskottets Förslag till underd. Upplyst octi godkändi hos Kidd. oell Adelil den 25 Nov. 4863. Presle-Slåndet deri 25 BorgareStåndet den 25 Bonde-Ståndel den 26 Rikets Stånders underdåniga Skrifvelse, med förslag till lag för enskilda banker, med rätt att utgifva egna banksedlar. (Sammans. Bankooch Lag-Utskottets Betänkande N:o 1 och Utlåtande N:o 4) S. A. K.
Hon tog sjelf emot oss, som om vi varit gamla vänner, och hade iordningställt vårt rum på det allra omsorgsfullaste. Väl voro alla möblerna ganska enkla, och tidens tand hade tydligen gnagit på dem. Men från lapparna på det röda sofföfverdraget till de hvitmenade fogarne på den gula kakelugnen talade allt om den berömvärdaste snygghet och ordning. Vår uppmärksamhet drogs dock plötsligt ifrån både rummet och mamsellen. En melodisk, ungdomlig qvinnoröst hördes nemligen ifrån förstugan: »Nu är kaffet färdigt!» Tegnéhr och jag vände oss ögonblickligen om för att efterse hvem, som egde denna röst, hvilken ensam för sig kunde väcka den högsta förtjusning. Och våra blickar möttes i dörröppningen af en så superfin och herrlig uppenbarelse, att vi båda, uppfylda af den högsta beundran, stodo der som statyer, utan nog sinnesnärvaro att ens helsa på den unga flickan. Hvilka ögon, bruna och blixtrande, i detta rosiga anlete, omgifvet af mörka lockar! Och så nätt och behaglig hela hennes gestalt, trots den urblekta, slitna klädningen af simpelt bomullstyg, som utgjorde dess omhölje! Dock, på denna sågo vi minst, ty de tjusande, mörka ögonen drogo till sig med oemotståndlig magt hela vår uppmärksamhet, ja, hela vår själ. Vi rycktes först ur vår beoch förundran af mamsell Ringvalls ord: »Det är min jungfru, Emelie. Ja, det vill säga, jag har tagit upp henne som helt liten föräldralös flicka och uppfostrat henne sjelf. Och,» sade hon till flickan, »detta är de nya herrarna, som du skall passa upp, Emelie! – Var så goda, mina herrar, och stig nu in och drick en kopp kaffe!» Vi bugade oss först för den sköna uppenbarelsen i dörren och sedan för mamsell Ringvall och följde henne så in i hennes eget lilla rum innanför köket. Möblerna härinne voro äfven af det slag, som köpes på gamla auktioner. Det enda verkliga lyxföremålet i den lilla kammaren var ett oljefärgsporträtt i en förgyld ram, föreställande mamsell
Fjerde punktenangående beviljad tullfri införsel så väl af alla de materialier och instrumentalier, sorn för vissa fartygs utrustande till livalfiskfångst och för fiskets bedrifvande varda från utrikes ort anskaffade, som ock af de hemkommande lasterne utaf hvalfiskfångstens produkter. Utan afseende å den förklaring, som blifvit afgifven rörande den rådgifvande åtgärd, hvilken föregått Kongl. Maj:ts nådiga beslut af den 1 Februari 1840, hvarigenom tullfri införsel så väl af alla de materialier och instrumentalier, hvilka för vissa fartygs utrustande till livalfiskfångst och för fiskets bedrifvande blef vo från utrikes ort anskaffade, som ock af de hemkommande lasterne af hvalfiskfångstens produkter är vorden beviljad, har Hr Justitie - 295 Ombudsmannen uti sitt slutpåstående yrkat, att, så vida nämnde åtgärd funnes lagstridig, de Ledamöter af StatsRådet, som deri deltagit, måtte varda underkastade det ansvar, som Högloft. RiksRätten, med tillämpning af 1 Kap. 12 § Rättegångsbalken, pröfvar rättvist bestämma. Då emedlertid Hr Justitieombudsmannen ej gittat vederlägga de flere skäl, sorn i vår afgifna förklaring blifvit framställde för att ådagalägga, det ifrågavarande Rådgifvareåtgärd icke kan betraktas såsom grundlagvidrig och följakteligen icke eller såsom lagstridig, gjorde det visserligen tillfyllest att, till bemötande af Hr JustitieOmbudsmannens ofvanberörde ansvarspåstående, endast åberopa hvad vi redan anfört; men då Hr JustitieOmbudsmannens påstående utgår ifrån och stödjer sig på den förutsättning, att det genom grundlagen är Konungen betaget att nedsätta tullafgifter eller derifrån befria, böre vi ej underlåta att fästa Högloft. RiksRättens uppmärksamhet på så väl det oriktiga af denna åsigt, som de menliga följder för samhället, hvilka af denna Hr JustitieOmbudsmannens tydning af grundlagen vore att befara.
Det är en civil-lag, som icke kan ändras genom ett stadgande uti förevar, förordning ; men den skulle ändras, om man tillät inteckning af sådana contract, som här äro i fråga, emedan det belopp, hvarför inteckning beviljades, icke vore bestämdt. Det skulle nu leda till för mycken vidlyftighet att fullständigt utleda denna fråga, hvilken dessutom vid föregtde riksdagar blifvit afbandlad ; hvarföre jag, som instämmer uti samma önskan som Hr von Hohenhausen, blott får förklara att jag icke kan understödja hans förslag såsom icke ledande till det åsyftade målet. Hr von Hohenhausen: Jag får blott fästa den si ste värde talarens uppmärksamhet derpå, att jag icke talat om de jordlägenheter, sorn blifvit intecknade; ty de jordafyllringar, som icke varit öfverensstämmande med lag, hafva icke kunnat intecknas, utan har jag talat om de afsöndringar, som skett emot i8>.y års författning till mindre belopp än fyra tunnb, derå man trott sig hafva vunnit lull besittningsoch äganderätt, derigenom alt öfverlåtelsehandlingen blifvit intagen i häradsrättens prot., men hvarifrån innehafvarne, sådant oansedt, på grund af 1827 års författning blifvit fördrifne af de nya innehafvarne, lill hvilka hemmanen blifvit försålda. Här är således icke taladt om intecknings-protocollet och om civil-lagen, utan om den ekonomiska författningen af 1827 samt den ekonomiska författning, som nu är under öfverläggning. Förhåller det sig likväl så att i vissa landsorter icke brukas att vid domstolarna låta uppvisa dessa contract för att få dem påtecknade att de äro i prot. intagna till den kraft och verkan lag förmår, så vill jag borttaga det sista tillagget. Saken får då slitas vid domstolen, och allas rätt är då bevarad. Hr Palmcrantz: Jag anhåller att för Pr. o. Ad. få uppläsa hvad 1827 års förordning sladgar i afseende på lägenhetsinnehafvares skyldighet, om han vill försäkra sig om sin besittningsrätt.
Maj:ts nådiga Proposition, enskilda motioner eller inom Utskottet gjorda framställningar, ifrågakommit; — börande Utskottet, i afseende på frågan om löne-regleringen för 3:te Hufvudtiteln tillhörande Embetsoch Tjenstemän, anmäla, att yttrande derom är i 3:te och 6:te punkterna af detta utlåtande meddeladt; hvarjemte Utskottet ansett sig böra här tillkännagifva att de särskilda inom BorgareStåndet af Herrar Björck och Ridderstad samt i Bonde-Ståndet af Riksdags-fullmägtigeu Carl Anders Larsson afgifna anföranden angående statsregleringen, innefattande anmärkningar vid den Kongl. Propositionen, blifvit, i hvad de afse sjöförsvaret, under behandlingen af hvarje hithörande anslagsfråga tagne i behörigt öfvervägande; varande dessa anmärkningar här nedan omförmälda i de fall, der de gjorda framställningarne ansetts påkalla särskildt yttrande från Utskottets sida. §jöfSrsvar§>De|tart«itientet: l:o Departementets Hansli-expedition: Under åberopande af hvad Utskottet uti sitt utlåtande angående 4:de Hufvudtiteln för motsvarande befattningar inom Landtförsvars-departementet föreslagit, tillstyrker Utskottet: a) att Expeditions-chefens aflöning må bestämmas till 3,000 R:dr; b) att Expeditions-sekreterarens lön fastställes till 4,000 R:dr; samt c) att för den vid Expeditionen anställde Kopist måtte uppföras ett lönebelopp af i,000 R:dr, men deremot nu utgående särskilda anslag »för Kopist-göromålens bestridande» från staten uteslutas. /ii/t. till It St.
Friherre gjerts, ^xel, förenade sig med Herr limm, hwarefter Herr LtrLles Memorial fbrblcf liggande pä bordet. Herr Grefwen och Landt-Marskalken tikkäiinagaf, att Hans Exccllence Herr Grefwe ak anmält sin ästundan att i dag fä lemna Högloft. Riddcrskapet och Adeln nödige uplysningar i afseende pä Riddcrskapetoch AdclnS enligt Protocollct den ii September honom, genom Herr LandtMarskalken, tillkännagifne önskan. Hans Excellence Herr Grefwe »k VZglas, Samuel, upläsie till Protocollet följande dtctame-n: Af Den 22 September. 71 t Af HerrGrefwen och Landt - Mar, skalken har jag blifwit underrättad vin förloppet af ben discussion, som i anledning af en utaf löfwer-Directeurrn Lreevesmöklen till Kongl. Maj:t ben 6 i denna mänad i underdänighct inlcmnad och äfwen frän trycket utgifwen skrift, hos Högloft. Ridderskapet och Adeln förefallit, och jag har derefter jämwäl sätt, up» pä begäran, del af det Protocoll, som wid detta tilfälle hos Högloft. Ridderskapet och Adeln blifwit hältet. Att de handlingar som röra bemäldc AfwerDirccteurS klagomäl och anmärkningar mot Tull-styrclscn, ligga under trycket, lärer wara Högloft. Ridder, skåpet och Adeln desto mindre obekant, som intimation derom i Tidningarne under ben 19 och 21 August! sistlcdnc influtit, och Herr Lrevvesmölrlerm sista skrift äfwenledes utwisar, att Fullmägtige till tryckning deraf erhällit nödigt tilständ. Man hade trott lämpeligast wara, att pä en gäng läta beha handlingar komma till Allmänhetens kunskap, men dä mälet wäckt
Extra anslag till fyllande af utomordentliga behof vid Sjöförsvaret. A. Till fullföljande af iståndsätlningen och vidmakthållandet af Flottans krigsfartygs materiel m. m. Litt. c, innehållande hvad Utskottet tillstyrkt i qnslag må utgå till dels linieskeppet Skandinaviens komplettering till segelskepp, och dels påbörjandet af ett nytt för sjöförsvaret afsedt ångfartyg, återremitterades, med anmärkningar; hvaremot litt. a och b, äfvensom hvad tillstyrkt blifvit rörande anskaffning af rodd-kanonbåtar bifölls. Den föreslagna fvllnads-summans belopp konmie att bero på Ståndets blifvande beslut i fråga om momentet litt. c. B. För åtskilliga angelägna byggnads-arbeten och anskaffningar vid Flottans stationer. Utskottets hemställan bifölls. För uppförande af en ny jernbro emellan Skeppsoch Kyrko-holmarne här i hufvudsladen. Del tillstyrkta anslaget afslogs. Vict hvad Utskottet, beträffande det af Kongl. Majit för innevarande år äskade anslag till aflönings-förbättringar åt personalen vid de under Sjöförsvars-departementet lydande stater och korpser, anmält, lät Ståndet bero. S. D. Föredrogos och remitterades lill Stats-Utskottet Kongl. Majlis Nådiga Propositioner: 4 :o. 1 fråga om behof af medel för en fyr-anläggning å Gottska Sandön; 2:o. Angående Landshöfdingarne Friherre von Iircemers, Grefve Frölichs och Grefve Lewenhaupt bibehållande vid deras rätt tiil framtida pension från Arméens Pensions-kassa; samt 3:o. Om pensions beviljande åt Assessoren Björkegrens enka, Anna Maria Hedmansson. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående antagande af en förordning om verkställighet af domar och utslag, meddelade af Norrsk Rätt, och om det biträde, sorn i andra afseenden bör lemnäs rättsskipningen i Norrige. Bih. till B. St. Den 8 och 10 Juli.
För att ej äsamka Stats-Werket en genom ranta pä ränta tillwäxande dryg skuld, blef Interesse! äe efter annat anvrdnadt, och i Convoy-Commissariatet pä förestrifwit sätt fruktbart gjordt, till dess Riksens Stander wid Lagtima Riksdagen bestämde f. d. Kongl. Familjens Stats-Summa, dä den dit intill upplupne räntan tillädes Prinsens primitiva Capital, 88,888 N:dr 42 ss. 8 rst., hwilket derigenom ökades till 120,886 R:dr zo H. 6 rst. samt Interesse! derföre, beräknadt, a 6 proCent, ingick i f. d. Kongl. Familiens ärliga underhälls-summa 66,666 R:dr Zr ss., med hwars utbetalande all f. d. Kron-Prinsens rätt, till den samlade och i Convoy-Commisariaket stäende räntan, upphörde. Stats-Contoiret har sedermera i saknad af annat förordnande, fortfarit att pä lika sätt förränta sistnämnde Capital, hwilket af Convoy-Commissariatet efter uppsägning äterbetaltes, och d. 2; Jan. sistl. är insattes i Riksgälds-Contoiret för 5 proCents Interesse , samt d. 2z nästi. Jan. utgjorde ett Capital af z6,6y6 R:dr 47 ss6 rst. Stats-Contoiret afwaktar Nädigt Förordnande, huru därmed hädanefter förhällas bär. Den liqvid emellan StatS-Werket och Riksgälds-Contoiret som, enligt z Mom. i 7 Art 5, §. af bemalte Comoirs Reglemente för hwarje ar r 5W Den Junit. Ap'-!! manad dct päföljandc, 'bör upprättas, är för är i8'o asstutad, och afsiukas för sistledet är, i början al instundande Ap'il manad.
Drottningens lifsfrukt af mankön, förordues då Förmyndare för den omyndige Konungen, på sätt i 93 §. af RegeringsFormen stadgadt är. Blifver Drottningens lifsfrukt af qvinkön, träde den af ätten, som efter förstfödslorätt den aflidne Konungen i arfföljden, på sätt 1 §. utstakar, närmast är, såsom Konung till Regeringen. §• 9. Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, antingen på manliga sidan utginge, eller, genom uraktlåtande åf hvad denna Successions-Ordning uttryckligen föreskrifver, förlorat Successions-rätt, vare Thronen ledig till nytt val, och utkores då, på sätt i 01 §. Riksdags-Ordning en föreskrifves, ett nytt Konungahus. Anm. I den händelse, att Kongl. Maj:ts ofvanomförmälda Nådiga Proposition icke vardpr af Rikets nästkommande Ständer hi fallen, skulle äfven detta förslag förfalla. Stockholm den 28 September 1854. Konslitutions-Utskotlals Memorial, N.o 35. 5 Ank. till Exp.-Ulsk. d. 29 Sept. 1834, kl. 2 e. m. Memorial lill Rikets Ständer, med votering sspropositioner i afseende på det uti Memorialen N:is 3 8 och 5 0 v tickla förslag till ändring af 11 och 13 §§. Riksdags-Ordningen.
Ridderskapet och Adeln att Riket gör, genom gäldandet af f. d. Kongl. Famillens förmögenhet, en ren vinst af 981,000 R:d. Banco, och att således Rikets Ständer i sjelfva verket äro förbundne att, i händelse af behof, utfinna ett vederlag för denna summa, som nödvändigt fallit Riket till last, om inga främmande penningbiträden gifvits. Då dessutom alla dessa medel redovisas och endast användas till Statens io5 Den 3 Augusti. förmon , vet jag icke hvarför det ej är bättre och förmonligare att snarare förese en brist än bestämdt påräkna ett öfverskott. Skulle ingen brist uppstå, så är, genom ett vilkorligt försigtighetsmått , ingen ting förloradt. Af alla dessa förenade anledningar, föreslår jag vördsammast att Betänkandet måtte återremitteras till StatsUtskottet, med uppdrag att, på satt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innei . '-t , utse och anordna medel till fyllande af c* i brist som möjligen kunde uppstå i betalningen af f. d. Kongl. Famillens förmögenhet och krigsskulderna — vare sig genom Statsobligationer, upptagande af inrikes lån. RiksgäldsContoirets contanta biträde, eller ock en förlängning af betalningstiden å obligationerna för krigsskulderna. Om denna sednare utväg skulle vidtagas, och den nu bestämda betalningsterminen för krigsskulderna, nämligen 3 år, skulle förlängas till nästa Riksdag, så är det alldeles oundvikligt, för upprättandet af obligationernas credit och for helgden af fordringsägaines lagliga rätt, att 6 procents renta derå beräknas, hvartill tillgång redan finnes, samt att Riksens Ständer i förhand förklara, att de vid deras nästa sammanträde ovilkorligen skoia inlösa den del af Obligationerna sorn ej genom nu 1 fråga varande financiella åtgärder kunnat betäckas. Då Ridderskapet och Adeln, uppå af Herr Grefven och Landt Marskalken framställd fråga, yttrade sig anse dessa anmärkningar hindra an - Den 3 Augusti. ♦ägande af Utskottets Betänkande, blef detsamma återremitteradt.
M. läcktes låta utarbeta en ny skjutsoch gästgifveriordning, innehållande de stadganden, K. M. i nåder pröfvar nödiga och ändamålsenliga till de resandes och skjutsandes betryggande mot missbruk vid skjutsinrättningens begagnande, äfvensom alt, utan afbidan häraf, skjutsentreprenader måga tillvägabringas, i den mån omständigheterna kunna det medgifva; f) alt, enligt betänk. N:n 26, pag. 20, K. M. täcktes bevilja den förändring i Dess nådiga resereglemente af år 1827, alt de 12 classer, sorn upptagas i berörde reglemente, inskränkas lill 5 classer sålunda, att för den hittills varande i:sta classen anslås 5 hästar 2tdra och 3:dje classen 4 d:o 4:de och 5:te d:o 3 d:o 6;te, 7tde och 8:de d:o 2 d:o g:de, torde, 11:te och 1 ?:te d;o 1 d:o, med bibehållande i öfrigt af de föreskrifter reglementet innehåller ; dock så, att skjutslegan aldrig må beräknas annorlunda än densamma för hvarje station är bestämd, samt att kronobetjening och fjerdingsman ej beräkna högre skjutslega , än den hittills gällande, såvida de icke begagnat skjuts från station, der entreprenad finnes; g) alt, enligt betänk. N:o 26, genom användande af ångfartyg och andra sjölägenheter, behofvet att anlita kronoskjutsen må, så vidt sig göra låter, inskränkas. Vidare godkände Ståndet Utsk:s afstyrkandet i betänk. N:o 26, pag. 21, af den nämnda motionen. Deremot afslog Ståndet den i utlåt. N:o 107, pag. 21, tillstyrkta tind. anhållan hos K. M., att Konungens Bef:h:de mätte anbefallas, före nästa riksdag, till K. M. i underd. afgifva utförliga berättelser om framgången af skjutsentreprenaderna, eller hvilka hinder sorn derför mött, samt ali dessa berättelser måtte R. St. i nåder meddelas. Indes så väl betänk.