Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dess vid innevarande riksdag aflåtna nådiga Proposition om Stats-vcrkets tillstånd och behof sidan 19 föreslagit och hvarom Utskottet, vid reglering af utgifterna under Kiks-statens fjerde Hufvudtitcl, kommer att sig vidare yttra, beloppet af en till Kongl. Krigs-Akademien vid Carlberg anslagen ränta, som förr utgått i dagsverken, hvilken ränta efter 20 års medelmarkegång utgjort 162 R:dr 50 öre, men hittills i Riks-staten upptagits till här utförda förslagsvärde af „ 150: — och ehuru häraf visar sig en summa af „ 2,004,194: — anser Utskottet likväl, enär det medelpris, hvarefter räntorna utgöras, möjligen torde komma att understiga det för ofvannämnda line år, sig icke böra beräkna denna inkomst till högre belopp än hvad Kongl. Majk i nåder föreslagit eller „ 1,990,000: — 2:o. Tionde Spanmålen. I afseende å denna inkomst-titel har Utskottet, på sätt 28 § 2 och 3 mom. af Utskottets betänkande N:o 13 tor innevarande riksdag utvisar, förklarat sig vilja vid detta tillfälle taga i betraktande de af 1857 års Statsrevisorer gjorda framställningar: a) att den af Närtuna, Husby Långhundra, Odensala och Husby Odensala socknar i Långhundra fögderi af Stockholms län till Upsala akademi anvisade kronotionde, utgörande, enligt upprättade kontrakter, 506 tunnor 6 kappar spanmål, hälften råg och Transport „ 4,659,000: 0 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45. Transport
Hamilton beträffar, så har han anställt beräkning öfver antalet af Artillerioch InfanteriOfficerare i Gen.Staben. Jag anser att grunden, hvarifrån Gr. Hamilton utgått, varit oriktig och ofullständig. Den beräkning jag vill anställa, tror jag skall komma att hvila på en mera rigtig grund. Det finnes 130 Art.Officerare, som hafva genomgått Mariebergs läroverk och således äro kompetenta att blifva Gen.StabsOfficerare, då det deremot icke finnes mera än 43 InfanteriOfficerare, vare sig på Gardet eller indelta Arméen, som dertill äro kompetenta. Det är mellan dessa båda tal, 130 och 43, som förhållandet skall jeinföras. Nu vill jag anställa denna jemförelse. Af de 43 InfanteriOfficerarne äro, om jag icke missminner mig, 29 StabsOfficerare, då af de 130 Art.Officerarne endast 12 äro det, och af de 29 InfanteriStabsOfficerarne äro 12 eller 13 anställde med tjenstgöring i Staben, då af de 130 Art.Officerarne endast 3 äro anställde med verklig tjenstgöring i Staben. Jag tror, att man man bör utgå från den grund jag här framställt, för att kunna utröna förhållandet. Men, Mine Hrr, siffror bevisa här dock ingenting. De bevisa det lika litet, som att hafva undergått den examen, som behöfves för att blifva Gen.Stabsofficer, bevisar det. Dertill fordras icke allenast, att hafva inhemtat de kunskaper, som fordras för att förrätta denna tjenst, utan det fordras äfven att kunna använda desamma, och att snabbt kunna tillämpa dem.
Till hvad den siste värde talaren yttrat liar jag ej något att tillägga, men jag har begärt ordet för att fästa upmärksarnheten derpå, att man. genom att bifalla den nu föredragna punkten, ingalunda bundit sina händer i afs:de å sjelfva staten vid Elementar-läroverken. utan blott afgjort, att de två yngsta lärarne skola kunna flyttas från den ena skolan till den andra. 1 Hr Cederschiöld: Jag har endast velat hålla för mig öppet, att vid nästa punkts behandling framkomma med den anmärkn. 1 jag i mitt första yttrande framställde, och vill derföre ej motsätta mig ett bifall till denna punkt. Utsk:s förev:de yttrande blef, uppå härefter framställd propos., bifallet. DA nu förekom Utsk:s förslag till aflönings-stat vid 12 högre ■ Elementar-läroverk, yttrade: Hr Cederschiöld: Jag får nu anhålla om propos. på den framställning jag nyss gjorde, eller att de här tillstyrkta anslagen måtte ställas till K. M:s disposition, så att Han ej må finna sig bunden af en definitiv lönestat, ifall Han, med anledn. af E. St:rs . begäran, skulle finna sig föranlåten alt omorganisera skolorna. Jag tror i allmänhet, att B. St:r hafva svårt att organisera i detalj, och såvidt. jag framdeles kommer att deltaga i riksdags-förhandlingarna, 1 skall jag alltid i min ringa mån söka medverka dertill, att K. M. i alla organisations-frågor får så fria händer som möjligt. Jag med - Den 20 November e. nr. gifver visserligen, att skolornas organisation är lättare än t. ex. emhetsverkens; men jag tror, att man bör äfven i detta fall fasthålla den af mig nu omnämnda principen. Gr. Lagerbjelke:
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts ifrågav:de hemställan och dels återremiss deraf, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till densamma och, då dervid svarades starka ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Utsk:ts förslag till beräkning af tross-passevolans-afgiften. Godkändes. 17:de punkten, båtsmans-vakans-afgiften, 18:de punkten, kontrollstämpel-medlen, 19:de punkten, båkoch lots-medlen, 20:de punkten, Den 31 Januari f. m. 225 punkten observations-medel, 21:sta punkten extra medel och uppbörder samt 22:dra punkten intresse-medel. Utsk:ts föreslagna beräkningar godkändes. Utskrts bemställan å sid. 13, i fråga om den jemkning i inkomstberäkningen, som vid Riksstatens uppgörande kunde finnas nödig. Bifölls. Utsk:ts slutliga yttrande ang:de de extra-ordinarie inkomsterna, totalbeloppet af samtliga stats-inkomsterna samt skillnaden dem emellan och de vid sista riksdagen beräknade. Lades till handlingarne. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den 24 och 27 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 31, i ani. af gjorda framställningar om eftergift af Kronans rätt till danaarf, fallne efter åtskilliga personer. Usta punkten. Ulsk:ts hemställan bifölls. Hr Huss, Magnus: Anhållande om ursäkt för det jag upptager R. o. Ad:ns tid med ett ämne, som kanske mången anser vara af ringa betydelse, beder jag få fästa uppmärsamhet vid detta danaarfs-betänkande, emedan det gäller en princip-fråga, huruvida R. St:r böra utan egentliga skäl afstå från de inkomster, som med rätta tillkommer staten. Denna princip-fråga har äfven vid föregående riksdagar varit behandlad, och R. St:r hafva då, på K.
Brot. 1856 & 1857. 8 Sami. 35 Häft. 1 2 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 11 G. ordningen påbjudna undervisningen i moralfilosofi blifvit ur sednaste Författningen utesluten, äfvensom uppfostran beröfvats dess nationela karakter genom underlåtenheten att föreskrifva undervisning i landels författning; att årskurserna vore så högt tilltagna, ait deras behöriga änhemtande icke kunde ega rum utan öfveransträngning a! lärjungarnes själskrafter; att föreskriften det undervisningen i fremmande språk skulle börja med Franskan vore stridande mot nästan hela Svenska läroverkets åsigter och praxis; att försöket vore förut gjordt och misslyckadt vid s. k.
Uti berörde, till Lag-Utskottet remitterade motioner, hvilka inom Hedervärda Bondestånd det blfvit väckte af Riksdagsfullmäktige Jacob Lindberg från Gottland, Per Pålsson från Skane, Lars Mallsson från Upsala län och Eric Ericsson från Westerås län, hafva följande yrkanden blifvit framställde: l:o att, då nämndeman kallas till urtima ting, hvarest ransakas rörande begånget brott, han derför må åtnjuta skjuts-ersättning och dagtraktamente; 2.'o att enahanda förmåner må varda tillagde hvarje såväl nämndeman som fjerdingsm man för biträde vid syner å allmänna landsoch härads-vägar; 3:o att till undvikande af den olikhet, som nu förefinnes emellan expeditions-taxan ■och rese-reglementet derutinnan, att den förra bestämmer 24 sk. och den sednare 30 sk. såsom traktamente at nämndemän, måtte stadgas atl nämndemän aro berättigade alt för Lagsamt Altin. Besvärsoch Ekon.-tits k. Betänkande, N:o 26. ä hvarje förrättning, som är af den beskaffenhet att ersättning derför eger rum, erhålla ett traktamente af 32 sk. banko; eller, derest yrkandet om ett sådant förhöjdt traktamente icke kan bifallas, det stadgande åtminstone måtte varda meddeladt, att då traktamente lill nämndeman för verkställd förrättning ifrågakommer, det alltid bör utgå med det i resereglemente! bestämda belopp ; saint 4:0 att då nämndemän och fjerdingsman måste biträda vid förrättningar för Kongl. Majlis och kronans räkning, såsom vid syner å alla slags boställen, tillhörande militär-, ecklesiastikoch landt-staterne, vid syner på båtsmanstorp och vid utsyning till sådana torp, de derför böra erhålla skjuts-ersättning och dagtraktamente i öfverensstämmelse med hvad ofvan blifvit föreslaget.
Ucl i Liuet (af forfatterinden t j i de ansete smaa, skrifter: Egz Kvinclwöst i Ha9zske.~1&amp;gs~~zaalet og Egteskubsideen i Fmal &amp; a Hauet) förer os op i selskabslivet i de saakalte höiere kredse, skildrer det med levende detaljer i alt sit - for dem som selv er med paa det - u~~zmIcelige snobberi i gudsfrygt og verclslighed, gudsfrygten blir saa at sige en nödvendig ingredients i, et krydderi paa verdsligheden. Forf. adviirer med ' meget alvor, under den livige fortallings fine slör, mod den gemyto g. sjalelivet udtorrende og personlighedeii udhulende inflydelse som et ungdomsliv tilbragt i selskabelighed og dands og forfengelighed udöver netop paa de bedst udrustede unge piger. Alethe i Ud i Liuet er i den henseende en Hedda Gabler. En: iiiden ting sdvarer ogsita denne bog imod, discret og fint, men tydelig nok for den som kan lrese, og det er maaske det som har ligget forf. mest paa hjerte, det er mod den systematiske uvideiihed om de naturlige ting som hörer med til en god og fin opdragelse og som förer til at en ung piges opfntuiiig af egteskabet og hvad egteskabet krrever af hende er ganske falsk og utilstrakkelig. Rvad indflydelse dette udöver paa den lethed og iibetrenlcsomhed hvormed unge piger indtreder i egtestanden, siger sig selv. Gjengiver nu alle disse böger virkelige Eristiania-forhold? Ja, med et par reservationer og mange tilföielser.
Hvad nu beträffar den af Fernlund gjorda och af såväl Fullmägtige sorn Bankens Fiskals-embete förordade ansökning, så och enär af den utredning utaf detta mål, hvilken här ofvan förekommer, det torde kunna med skäl an - 6 Banho-Utskottets Utlåtande, N:o 9. tagas, att Fernlunds uppgift är med verkliga förhållandet öfverensstämmande, liar Utskottet velat lios Rikets Ständer tillstyrka bifall till guldoell silfver-arbetaren P. G. Fernlunds ansökning, så att han, emot det att lian till Banken afstår ofvanberörde fyra panter, gods af oädel metall, må ega att af Banken återbekomma det belopp. 254 R:dr 2G sk. 7 rist. b:ko, sorn lian, genom företedd qvitterad räkning, styrkt sig hafva till Banken erlagt för de å Banko-auktion den 8 Juni nästlidet år, såsom varande af silfver, utbjudne och af honom inropade panterna Niis 2.1,865, 22,116, 22,823 och 23,111, såvida Fernlund, inför laga Domstol, med ed sin intygar: att de af honom å Banko-auktionen den 8 Juni 1853 inropade panterna Niis 21,865, 22,116, 22,823 och 23,111, innehållit donu ifrågavarande, vid Kongl. Kontrollverket, uppå Fernlunds begäran, undersökta och från bemäldte verk till Banken insända, 33 st. matskedar, 4 st. galliar och 1 st. ragout-sked, af tillhopa 215^ lods vigt.
För Sekreteraren, arfvode i månaden R:dr 300: — » Fyra Notarier, hvardera, dagtraktamente » 4: 24. » Sju Kanslister, d:o d:o » 5: — hvilken aflöning får beräknas för 'Sekreteraren och två Notarier fran och med den Idrde, för en Notarie och en Kanslist från och med den 19:de samt för en Notarie och sex Kanslister från och med den 26:te November nästlidet år. Hos Borgare-Ståndet: För Sekreteraren, arfvode i månaden R:dr 500: — » Fyra Notarier, hvardera, dagtraktamente 4: 24. » Atta Kanslister d:o d:o » 3: — att beräknas från och med de dagar, då hvar och en af bemälde Kansli-persona i tjenstgöring inträdde, eller för Sekreteraren från och med den 21:sta, lör No tarierne och tre Kanslister från och med den 23:dje och för en Kanslist frå och med den 30:de November nästlidet år samt för fyra Kanslister från och me den 5:te påföljde December. Stats-Ut slottets Memorial, M 101. 3 Hos Bonde-Ståndet: För Sekreteraren, arfvode i månaden R:dr 500: jemte hyres-ersättning i d:o » SO: ggp. samt ersättning för dess resor till och från Riksdags-orten, enligt Kongl. Brefvet den 22 April 1850 eller efter 5:te klassen i gällande rese-reglemente (skjuts efter 5 hästar och traktamente 4 R:dr om dagen) » Fyra Notarier, hvardera, dagtraktamente R:dr 4: 24. )) Fjorton Kanslister, d:o d:o »5:
Inte hade han d e t efter hvarken mig eller Johan, nien syster min var en sadaii dar människa; hon fick kärlek till en stackare, soni hon inte kunde få och blef det inte lian, s i blef det heller ingen annan '. Men när Sven skulle svepas, pick jag till grannens och tog utan förfrågan myrtnen ' ar det soliga fönstret och bar den åter öfver till oss. Nu tyckte jag att den var min, min med hvartendaste blad, livarendaste blomma, som stod så fin i knopp. J a g bröt alla de snöhrita knopparne, alla de välluktande kvistarne och lade dem b i n g hans panna och har, stack dem i halis kalla händer, bredde dem i gröna ringar öfver hans svepning, jag. gaf honom sörjande bhde krona och krans. Hå ja, inte var det nhgot roligt just med den kärleken, men det sade jag förut. Vi tala heller inte vidare därom. J a g fick minsann inte mycken tid till att sörja och grata. Var det den första, kistan de buro ut, så inte blef det den sista. Natmor dog och p&amp; granngården bröt sjukdomen ut och tog bort tre barn, bland dem den vackra Elsa. ' Rätt livad det är, får hon v&amp; också sin knack ', sade kioka far, som hatade mig därför, at.t jag inte gick och bar på hans trollpåse. J a g fick ingen dödlig knack, men när jag såg huru de for0 bort med det ena liket efter det andra, tänkte jag p&amp; hur litet gods och @ l1 lijälper mot olyckan och döden, och jag sade i mitt hjärta: ' Bror min må gärna Iia sitt och mitt med, vi f&amp; lika mycket med oss i grafven '. 59 Nu kali fröken vara trött pk att höra talas oni det har eländet, jag hoppar ocksh tvärt öfver det tillika ined mångaar, som flöto fram litet Iiär och litet där. De voro sig tämligen lika, arbete och släp, inen likval utan bekymmer, ty Gud liar ständigt förlanat mig en god hiilsa.
Jordeboks Ränta : Penningar 1 6 i| T:a Råg ä 36 sk. — 43 2f if T:a Malt 36 „ i ib 94 i LÄ Smör — 2 6 2 LÄ Fläsk 16 „ — 32 I 2 — 6 st. Dagsverken a „ — I 2 — 4 st. Hemmantals T Byggningsh jelpen 4* Saltpeter dito 22 b Boskapspenningar 32 Skjutsfärds dito 1 — Dagsverks dito I S:r 6: 29. Krono värdi. Summa i r 1381 - Räntan: Penningar i* T:a Spanmål 6 Öke Dagsverken . 12 Dränge Dito 27: 28. ii. Summa Förvandling efter medium af 10 års Markegångspris. För åren 1S14 till och med 1823. I detta Län, der Byggningshjelpen, enligt undervisningen, af ålder utgått i persedlar, skall den, pa sätt Kongl. Förordningen den 8 Jan. 174& föreskrifter, beräknas, så vida ej annorlunda derom serskildt förordnadt är. 27 Län. Nja Kronovärdi. Räntan : Förvandling af io års Ma För åren 1814- tiU och med i8a3. efter medium rkegångspris. Värdi. För åren 1 För åren Gamla Räntan: iSii till och 17^8 till och med 182 3. med 1787. Örebro Härad, Mosjö Socken Sörby N:o 2, 1 M:tl Skalle. JorcleboksRänta : • Årliga Hjelper» Saltpeterhjelpen . Konung Gustafs I Krutveden . Boskapspenningar Skjulsfärds dito . Dagsverks dito S:r fi: 4 17- Nya i\ T:r Råg t T:a Korn 4 T:r Hafra 4§ LU Smör 3J LM Kött | L» Talg . Penningar . Förvandling efter medium Krono af 10 års Markegångsp ris. Värdi. För åren För åren 1S14 till och 1778 till och med i8»3. med 1787.
SD. ^§id f-^nyad föredragning af Bewillningssamt Allmänna Beswärsoch Ekonomie-Utskollels gemensamma Betänkande, angående Tull - Merkel, besiöc BorgareStändet, att laka fraaan blifwa hwrlande, intill dess nan Bewill-ningv - Utskottet inkommit alternativ, förflag öfwer hela Bewiiiningen och dest fördelning dels med, dels utan päräknande af inkomst genom Landtull» - uppbörd, hwilket ät BewillningS - Utskontt skulle uppdraeas, att ofördröjligen med möjligaste största skyndsamhet werkställa, efter äfwersigt af, medlen och falten till erhällande af hwad Rikets behof fordrar, och genom åtagande Bewillning mäste fyllas. kält supro. kx krotocoUo, P Lerström. Utdrag af w-rllofl. Borgare-Ständers protocoll, hällic wid Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Julii 1312. S« D. Upptogs lill slutlig handläggning Allmänna BeswarS - och Ekonomie - Utskottets pä Bordet hwilande utlåtande öfwer Riksens Ständers Justitie-Ombtldsmans Berättelse i hwad den angar Auktions, Provision och Slag-afoiften i Städerna; Och fann BorgareStänder derwid för godt, att samma utlåtande förkasta. Ot suxrs. Lx ?rotocoUo, P Lerjström. Uk - Den 6 Julik. »-Z5 Utdrag af wällöf!. Borgare-Ständets pro» tocoll, hällit wid Urrtma Riksdagen i Orebro den 6 ^ ulii »8>2. C. D. Allmänna Beswärs - och Economie-Utstoktets pä Bordet hwilande utlätanden öfwer l:o Riksdagsmännen Jan Mattsson frän Stockholms
Hos oss var något annat icke att iakttaga, än att då RiddarhUsOrdnin - gen skall aF Kongl. Majit sanctioneras, borde förändring underställas dess stadfästelse. Det ät bekant, att BorgareStåndet behandlat frågan såsom en enskild Stånds-sak. Det är äfvert bekant, att Bo>gareStåndet i alla tider och äfven ännu i denna dag anser den på samma sätt, Och att publicitet der verkeligen äger rum. Riddetskapet och Adeln lärer också ej kunna, genom en remiss af ämnet till ConstiuuionsHt-skottet, frånkänna BondeStåndet en rättighet, som det i lår,g!iga tider ägt och 510 Den 30 September e. m. utofvat. Genom Kongl. Maj:ts Skrifvelse till llorgareSijårulet, har väl saken, sorn det synes, fått ett annat skick; men detta hindrar ej JRidderskapet och Adeln att förblifva vid sitt redan fattade beslut, att frågan rör hvarje Stånd för sig. ■ Till de Herrar, sorn finska publicitetens antagande, hemställer jag, hvad verkan en remiss till GonstitutionsUtskoitet skulle hafva; kan väl Utskottet betrakta saken annorlunda, än sern en Grundlags fråga? Jag hemställer, om vi komma ändamålet närmare, så vida äm. net på det sättet behandlas. Jag tror derföre, att otn målet skall ytterligare förevisas till Utskott, bör det blifva till Tågsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten. Väl har Ordföranden i det sednare Utskottet anmält orsaken, hvarföre Utskotten öfverskridit den stadgade tiden, med återlemnandet af den erhållne remissen; men tiden har emedlertid blifvit öfverskriden; och om målet skall förvisas, bör det ske till samma Utskott, som förut behandlat detsamma. För min del är jag öfvertygad, att så väl publicitetens vänner som de, hvilka hafva egard för andras öfvertygelse göra bäst att endast lägga detta Betänkande till handlingarne. Jag har trott att ett svar borde till Kongl. Majit afgå, innefattande underrättelse om hvad Bidderskapet och Adeln i ämnet beslutat. Friherre
Har svaranden å inställelsedagen ej tillstädeskommit eller uteblifver part utan förfall, då han till val af nämnd kallad är, eller undandrager han sig eljest att ledamot i nämnden välja eller föreslå; ege Rätten att ledamot i nämnden för honom utse. § 310. Göres jåf emot den, som väljes eller föreslås att i nämnden sitta eller emot den, som af Rätten dertill nåmnes; pröfve det Rätten. Sedan nämnden aflagt ed, må sådant jåf ej upptagas, der ej anmälan derom hos Rätten sker förr, ån nämnden sitt beslut fattat och den, som jåfvet gör, gitter visa att den omständighet, hvarpå han jåfvet grundar, först efteråt tillkommit eller honom kunnig blifvit. § 311. Jåf emot den, som af part väljes eller föreslås eller af Rätten nåmnes att i nämnden sitta, åro: l:o. de som, enligt allmän lag, emot domare gälla; 2:o. om den, som i nämnden sitta skulle, står under förmynderskap eller under någondera partens husbondevålde, eller af honom lön eller underhåll njuter; 3:o. om han, såsom embetseller tjensteman, lyder under någondera partens förmanskap ; Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, iV.-o 164. 85 4:o. om han år förlustig medborgerligt förtroende eller står under tilltal för brott, som med förlust af medborgerligt förtroende för alltid eller på viss tid belagdt år, eller år förklarad ovårdig att i Rikets tjenst nyttjas. Gillas jåfvet; då skall ny ledamot, i den ordning ofvan stadgadt år, utses. § 312. Den som bor långre bort ån fyra mil från det ställe, der nämnden sitta skall, eller år öfver sextio år gammal, vare ej skyldig att i nämnden deltaga. Ej må eljest någon, som dertill kallad varder, draga sig, utan förfall, det förtroende undan. Har ledamot förfall eller eljest rättighet att förtroendet sig afsåga, tillkånnagifve det Rätten så tidigt han kan, och varde ny ledamot, i den ordning ofvan stadgas, utsedd. § 313.
Föröfrigt instämmer jag i Utsk:s förslag, att silfverlånen skola inräknas i denna fond, i mån som de inflyta. Man går i alla fall med L million utöfver hälften af Bankens grundfond, ehuru halfva grundfonden egentligen borde bestå i räntebärande papper. Jag anser del vara högst angeläget att man åtminstone icke går längre, utan ställer alla andra fordringar på lån, som lättare låta sig realiseras. Jag tillstyrker således, att, med afslag å Utslcs betänk., fonden måtte bestämmas till 6 millioner,^på det sätt jag nu haft åran nämna. 348 Den 12 April e. m. Frih. Raab, Adam Christian: Jag var icke uppe i början af discussionen, men har förnummit, att tvenne talare yrkat afslag på den ifrägavar. § och föreslagit minskning i denna fond, den ene lill 5^ millioner och den andre till sex. Härvid får jag först anmärka, att man icke bör låta missleda sig alt tro, all någon tillökning hade skett, om summan bestämdes lill G millioner, hvilket redan af föregående talare blifvit upplyst. Jag delar visserligen den åsigt, som jag äfven uttalade i frågan om lånerörelsens öfverflyttande till Riksg.cont., att denna lånerörelse icke är lämplig för Banken, men jag kan deruti icke finna något skäl alt inskränka densamma. Sådant skulle lända till skada för jordbruket i allmänhet och för alla de sökande, som ett eller par är haft hopp om att få dessa lån. Det skulle ännu mera lända lill skada för den stora lånerörelsen i allmänhet inom landet. Vi skola komma ihåg, att i de §§ vi förehaft, inskränkningar i lånerörelsecapitalet redan blifvit gjorda. Sålunda hafva i 7 § de 99,000 r:dr, som förut varit utlånade på lånebanks-obligationer, blifvit indragna. I 9 § har en inskränkning blifvit gjord deruti, att icke mera de öfverskott, som kunna uppkomma på lånefonden för metallbelåningen, få utlånas.
T s underdånighet af oi fne F EMÅ RSBERÄ T T ELSE för åren 1843, S8I1, 4845, 18-46 oell 4844. ■—<?TC)C@(5bC7iF>—- STOCKHOLM, 1850. P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. Underdånig Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Vermlands län åren 1843, 1844, 1845, 1846 och 1847. §• 1- Länets fitimänna beskaffenhet. Härom är i de äldre underdåniga berältelserne omständlig beskrifning lemnad, men åtskilligt deraf anser jag mig likväl böra nu i korthet upprepa. Vermland bar en rymd af ungefärligen 157 qvadratmil, hvarå omvexlande förekomma bergshöjder, hvilka äro att anse såsom utgreningar af Norrska fjellen och Sevedberget, stora dalgångar, sträckande sig nästan rakt från norr till söder, samt, i dessa dalgångar floder och sjöar, som lill större delen hatva sitt ursprung i Norrska fjellen och utfalla i sjön Vencrn. Provinsens norra, vestra och östra delar, som gränsa till Norrige, Stora Kopparbergs läu och Nerike utgöra egentligen bergs och skogstrakter, hvaremot den södra delen, der dalgångarne utbreda sig och antingen förenas eller endast genom mindre höjder åtskiljas, är mera slättland, stötande till Elfsborgs län,Venern och Skaraborgs län. På landskapets vidsträckta kupperade yta företer sig vä! stor ombytlighet i jordmånen, men allmännast består den af sand, sandmylla och lera med mindre bördighet. Också utgör jordbruket här icke enda hufvudnäringen.