Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ut - Den 8 Augusti. 2465 Utdrag af protscollet, hältet hos HZgwörd' prest,Ständet/ wid Urtima Riksdagen L (örebro den 8 Aug. i8i». SDi ^a Stats-Utskottets pa bordet hwilande Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse den 28 sistledne Julii, om de arne särskilda Summor, som enligt 6z §. Regeringsformen, böra för oförutsedda händelser assarcas och ansiäs, äfwensoM Banco-Utskottets i fragan vM det större Creditivet afgifne Utlåtande, nu a ntzg föredragas, farin Prest, Ståndet skäligt att bifalla och godkänna allt hwad Statsoch Banco, Utskotten härutinnan yttrat och tillstyrkt. Elt supra. Lx krotocollcr^ st, El. reuist. Utdrag af protscollet, hältet hos HZgwörd, Prest-Ständet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 8 Aug. 1812. SD. ett Sammanhang föredrogos a nys och bisöllos Statsoch Banco Utstottens pa bordet hwilande Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:tS Nådiga Skrifwelse, angående upptagande af J»§ hämsta Län för Extra-Ordinarie behof. Ut supra. Ex ?rotocoI1o, st. El. Utdrag af protscollet, hället hos ^ZgwKrd» Prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen r iörebro den 8 Aug. 1812. S. D. 6illade Prest, Ståndet BMö - UkssotietS Bihang. N;s »ss, deL -4^6 Den 8 Augusti. den s dennes pn bordet lagda Memorial, om antalet af de Revisioner, som före nasta Riksdag böra anställas öfwer Stars-Werkets, Bankensoch Riksgälds-Contoiretö ullftand Ot supra. Lx krotocollo, ch O. ^Llm^uist.
Då vid val af Ordf:de och ledamöter i Riddarh.-Direkt:n samt deras suppleanter det f. n., enl. 33:dje och 37:de §§:na Riddarh.Ordn:n, tillgår på det sätt, att dels en serskild vallista uprättas, innehållande 2:ne namn till Direktionens Ordf:de och hans suppleant, dels en annan, uptagaude 6 ledamöter i Direktionen jemte 3:ne suppleanter, hvarvid de flesta rösterna bestämma, hvilka blifva ordinarie, äfvensom mellan 2:ne eller flera personer, som fått lika antal röster, skiljes genom lottning; men genom ett sådant valsätt det kan inträffa, att personer, sorn den väljande önskar till ordinarie Ordf:de eller ledamöter, i följd af ett lägre röstantal eller möjligen endast efter lottning, blifva Den 4 Oktober f. m. 43 suppleanter, hvaremot de, som den väljande utsett till suppleanter, inträda såsom ordinarie, har R. o. Ad., som i allmänhet anser det valsätt mest lämpligt, hvilket lemnar tillfälle för majoriteten att bestämdt uttrycka sin mening vid valet, och som tillika tagit i betraktande, alt vid de i Riksd.Ordmn föreskrifne val till R. St:rs fullmägtige i Banken och Riksg:sKont., valen ske serskildt till ordinarie ledamöter och serskildt till suppleanter, hvarigenom minoriten alltid uteslänges från möjligheten att bestämma huruvida den ena eller andra af dem, som uptagas på majoritetens lista, skall inträda såsom ordinarie eller suppleant, för sin del beslutat,^ alt lista mom. i 37:de §:n Riddarh.Ördmn skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”Vid hvarje Riksdag utser R. o. Ad. in pleno en, af sju ledamöter bestående Riddarh.-Direktion, genom val serskildt till ”Ordf:de och hans suppleant och serskildt till öfrige ledamöter ”jemte 3:ne suppleanter; hvarvid å vallistor ne jemväl serskildt ”utmärkes, hvilka väljas till ordJ:de eller ledamöter eller lill ”suppleanter.” Denna Direktion etc.
Ja dessa fêter på Bollhuset äro wärkeligen charmanta – under wår oförliknelige Gustafs hägn wågar Nöget sjelft en visite i wårt trumpna och phlegmatiska land. Under dessa tankar urskilde jag plötsligen en skönhet i domino bleu celadon, som förvånade mit öga med en Junos hela högwäxta behag. Hon war escorterad af en liten, herdinna med skära, halm i sin panier och hela den rustika apareljen. Jag närmade mig Dominon, vågade en compliment, som icke tycktes alt för owilligt uptagas, och efter några momens af badinage på tre man hand, gingo Dominon och jag conjunctim ut i dantzen. Hela aftonen war jag sedermera oskiljagtig cavalier til denna skälm i bleu celadon, som mer och mer tjusade mig med sina blå ögon, som lyste skalkagtigt genom masquen, och sit skratt, som löd lik ostyrig musique, och i anglaisen tryckte jag helt tendrement min arm om hennes lif. Mon cher wet, at damernas eljest sensibla lemmar wäl tåla wid at tryckas under masque. Men vid midnatt tog hon afsked, gaf mig sin axelrosett som en doux-souvernir af vår soirée och bad mig acconipanjera til hännes och den lilla herdinnans wagn. Förgäfwes bönföll jag hänne på det ömaste at yppa sit incognito eller åtminstone låfwa et rendez-vous. Men hon war inflexible. Bror Düben kan imaginera min embarras. Där förswann min charmanta domino bleu celadon utan at gifwa en wink om sit namn eller sin boningsort. Som en galning parcourerade jag under en wickas tid staden i håpp at återfinna den skönas spår, då härom dagen en lycklig nyck ledde mina steg til Djurgårdsbrunn. Hwem såg jag där om icke ma belle inconnue i fölge med en bedagad matrona i jättestor roberonde och drucko de hwar sit glas watten för att curera vapeurerna och stärka nerverna.
Aflönings-staten, enligt förslaget, godkändes, med den förändring, att ibland sekreteraren hos Fullmäktige i Itiksgälds-kontoret samt de trenne kommissarierna lönen bestämmes för hvar och en af de tvänne äldste till 5,000 lt:dr, och för hvar och en af de tvänne yngre till 4,500 R:dr, allt Riksmynt; äfvensom Ståndet biföll dels vilkoren och förbehållen för den ökade aflöningens tiilgodonjutande, enligt mom. a., b., c., d., e. och dels hemställanden, sidd. 16 och 17; hvaremot den slutliga anmälan ansågs ej till någon åtgärd föranleda. S. D. Föredrogs ånyo Siats-Utskottets Memorial N:o 271, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om hegardt anslag eller lån för staden Christianstads kostnader, till följd af kolera-farsotens härjande derstädes under hösttiden år 1857. Voterings-proposition en godkändes. S. D. Föredrogos ånyo Förstärkta Stats-Utskottets Memorialer N:is 272, 273, 274, 275, 276 och 277, angående verkställda omröstningar i särskilda frågor, hvilka Memorialer lades till handlingarne. S. B. Föredrogos ånyo Stats-Utskottels Memorialer: N:o 2 79, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga örn återställande till bolaget för jernvägs-anläggning emellan Köping och Hult af de, lill säkerhet för delta företags fullbordande i Kongl. Slats-kontoret återstående deponerade medel; och N:o 280, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om lån för en jernvägs-anläggning emellan staden Borås och vestra stambanan. De i dessa tvänne Memorialer föreslagna voterings-propositioner godkändes. S. D.
Sednast församlade revisorer hafva, med instämmande i den uti 1845 års revisions-berättelse uttalade åsigt, att utrednings-afdelningens räkenskaper voro förda efter en mindre redig method, förklarat, att dessa räkenskaper för närvarande egde en så förvillande och, enligt revisorernes tanka, onödigt invecklad uppställning, att det knappast torde vara möjligt att på den tid, som vid ett revisionstillfälle deråt kunde egnas, vinna en nöjaktig insigt i förhållandena, hvadan revisorerne hemställt, att en enklare och mera upplysande räkenskaps-method mätte varda anbefalld. Med anledning af denna, i Rikets Ständers tanka välgrundade, hemställan, få Rikets Ständer hos E. K, M. i underd. anhålla, det måtte Krigs-kollegium i nåder förständigas tillse, att utrednings-afdelningens räkenskaper varda för framtiden upprättade efter en enklare och mera upplysande method än den, hvilken hittills legat till grund för samma räkenskapers uppställning. Stochholms stora barnhus. Uti 1847 års revisions-berättelse förmäles, att i hnfvudböckerna balanserades åtskilliga barnhusets fordringar hos redogörare och andre personer, hvilka fordringar, tillkomna för flera år tillbaka, revisorerne ansett böra utredas och indrifvas eller afskrifvas, i hvilket sednare afseende uppgifvits: hos Under-ståthållaren Skyttes arfvingar, lbr oliqvidcrade landtbo-räntor, vid 1845 års slut uppgående till r.dr 1,570: 40. — samt hos General, Grefve Löwens arfvingar, för dito 187: 1. 9. Utaf den förklaring, som i anledning häraf, blifvit af direktionen öfver allmänna barnhuset afgifven, inhemtas att, rörande ifrågavarande fordran hos 408 Expeditions-Vlskottets Forslas, lill lind. Skrifvelse, N.o igi. Skyttes arfvingar, densamma grundar sig på af Ståthållaren Skytte år 1622 upprätta dt, sedermera lii ränd ra dt, testamente, enligt hvilket afkomst en utaf
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Statsråden: Fåhreeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt, Grefve von Platen. Statsrådet och Chefen för Landtförsvarsdepartementet uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts den 13 December sistlidet år fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående dispositionen af de 1848 års krigsrustnings-fond tillhörande persedlar, som blifvit i Stockholms utrednings-förråd inlemnade; Och behagade Kongl. Maj:t berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i nåder gilla, samt förordna, att nådig skrifvelse, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo o C. G. Arman. Kongl. Maj:ts Nåd. Ank. till Exp. Utsk. d. 29 Jan. 1851, kl 9 f. m. KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, i fråga om grunden för beräkningen af reserv-räntorna vid Båtsmanshållel i Bleking; Gifven Stockholms Slott den 10 Januari 1851.
Beträffande Arfwodet för de enligt io §. i ReKcringsformkn fbrordnade 8 Ledamöter ull Rikets Allmänna ärcnders Beredning; sä hemställer Stats - Utskottet, at dermed mä fbrhällaS, i enlighet med hwad för Lcdamöterne uti förre Allmänna Beredningen förut wa« rit bestädt, intilldeK att StatS - Regleringen hinner blifwa wrrkstäld. Detta alt bcflbt Stats - Utskottet skulle genom Utdrag as Protokollet Riksens HöglofligStänder tvördsanämligen underställas. Är och bag, som förr fkrifNit stär. Pä befallning kröäelius. Begärdes pä bordet.' > IlpkästeS r Dm i September. ^ rz Äplästes: Riksens Högloflig? Ständers Allntänna Bcswärsoch Oecvnomie-Utskotts Betänkande, angäende fö,Yttring i nu« »varande anstalter wid Krvno-stjutS. Med fullkomlig öfwcrkygclsc om billigheten af tzwarje Hemmansägares klagan öfwer de tryckande o, lägenheter, som hiltils, och r synnerhet under detta krig, ärföljt Krono-ikjutfen; bär Utskottet tagit under di» werläggning sa wäl ert af Herr äfwerstc - Lieutenantcn och Riddaren fö§Lr!rch-Im til Höglofligc Riddcrskapck och Adeln ingifwit Memorial, som ock detta respcctiye StändS med sina Mcdstänber commut-icerade, samt ifrän Wällofl. Borgare - Skändet till Utffottet rcuiitteradc Protocolls Utdrag af den 23 ststledne Juuii, bägge rörande detta ämne.
Utgäeride Balance: .Vederbörande Verks, Redogörares och andre personers skulder * - 446,828: 27. 3. 478,699: 33. 5. ■Summa 578,758: 6. 8. 700,496: 12. 7. Fondens Tillgångar, som efter afdrag af Skulderne, vid slutet af år i83o, utgjorde 348,475: 87. 3. men vid 1829 års början uppgingo till endast . 289,045: i3. 8. hafva således, under dessa tvänne års förlopp, vunnit en tillökning till siffran af , .» • • > , 39,4o0: 28. 7* 473* 87 3 För att om denna Inrättning, som är lill sin bestämmelse för menskligheten så högst vigtig, kunna afgifva en någorlunda nöjagtig berättelse, hafva Revisorerne icke allenast granskat Räkenskaperne, hvilka funnits vara ordentligt förde och vittna om den sorgfälligaste hushållning, utan äfven tagit kännedom så väl om Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction för Directionen öfver Stockholms Stads Allmänna Barnhus, gifven den 23 Maj 1828, som äfven om Barnhus-Läkarens till Läkare-Sällskapet ingifne berättelser m. m. Såsom Inrättningens benämning antyder, är Barnhuset egnat blott för Stockholms Stad, hvars innevånare likväl icke dertill serskildt bidraga med den aldraringaste directa afgift eller egentlig skatt. Staten bidrager deremot till denna Inrättning icke blott med ett contant anslag, uppgående till t,166 R:dr 32 sk. utan äfven med 3,229 Tunnor 8tV kappar Kronotionde, som i penningar uppgick år 1829 till 17,181 R:dr 3o sk. 10 r:st. och år i83o till 20,572 R:dr 32 sk. 5 r:st.
För öfrigt är det icke möjligt att dermed bestrida några väsendtliga yttre reparationer, och således alldeles icke att underhålla det inre af slotten. Det är således ovilkorligen nödvändigt, att i en framtid högre anslag beviljas. Det sätt, Hr Danckwardt tillstyrkt, vore emedlertid det ändamålsenligaste, emedan tillfälle sålunda erhölles att använda de besparingar, som möjligen på ifrågavar. titel kunna uppkomma, hvarigenom icke något särskildt anslag nu erfordrades. På dessa skäl förenar jag mig med Hr Danckwardt i anhållan om återremiss af StatsUtsk:s förevar, betänk. StatsUtsk:s utlåt. N:o 79 blcf af R., o. Ad, återremitteradt. Den 26 Maj f. m. Vid förnyad föredragning af StatsTJtskrs d. 1 dennej e. m. på bordet lagda utlåt. Nro 62, i fråga om upphörande af de i norra länen af Riket utgående räfstetingspenningar, med hvilket ut!åt:s slutliga pröfning R. o. Ad. d. 10 Maj f. m. beslutat att uppskjuta, tilldess statsregleringen skulle föredragas, blef detsamma af R. o. Ad. bifallet. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 21 dennes på bordet lagda utlåt. Nro 80, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens 2:dra hufvudtitel. Hr Danckwardt, Magn. Georg, uppläste följande: Vid granskningen af StaisTJtskrs utlåt., rörrde aldra hufvudtiteln, har jag med verklig ledsnad erfarit den hushållsanda, sorn uppenbarat sig i StatsTJtskrs yttranden och förslag i afseende på åtskilliga af Regeringen gjorda framställningar, ronde löningsstaterna för de reglerade civila embetsverken. Det är allmänt kändt, att den beböfliga reorganisationen af dessa embetsverk grundar sig på R. St:s egna, vid flera riksdagar förnyade framställningar. R.
Herr Friherre Björnstjerna, för den reglementarisk* uppställning han be^ hagat lemna, till vägledning för Utskottens bearbetande af de så kallade grunderne till en Ftnanceplan, hvilka grunder Utskotten, efter hans förslag, borde preliminariter underställ* RiksStåndens pröfning och afgörande; lör hans omsorg att bespara Utskotten ett möjvligen onödigt arbete, i fall deras, till alla sina det&iller utarbetade Financeplan sluteligen icke af Ständen skulle blifva antagen: Och lör den i öfrigt gifne erinran om nödige iakttaganden, så vidt Utskottens arbeten skola ställas systematiskt. Men hvad Herr Friherre Björnstjerna af så medborgerliga moti^ ver framställt, har emedlertid gifvit mig anledning till några reflexioner, dem jag tillåter mig att inför Häglof]. Ridderskapet och Adeln - vördsamt anföra. Folkets ombud, samlade till Riksdag, från alla delar af Fäderneslandet, medföra intrycket af de allmänna brister, som i deras hembyggd finnes verka ofördelaktigt på medborgares belägenhet. De tillkännagifva dessa brister, och lemna tillika anvisningar på medlen, sOm, efter förhållandet inom hvar ort, anses lämpeligast att dem afhjelpa. Detta är den så kallade motionstidens egenteliga föremål. De valde Utskotten hafva derefter des - Den 7 April f, m. 89 Sa anvisningar till ledning för dms arbeten;” Det är temmeligen gifvit att uppgifterne och de på dem grundade förslag, skola sins emel. jan vara stridige; men utgången från en och samma bevekelsegrund: nit för allmänt väl, påkallade de aktning och det nogaste afseende. Utskotten, sammmsatte efter deras hufvudmäns val, hafva inga bestämda instruetiotier. Det är till deras egen pröfning öfverlemnadt, att ur de dem till bearbetande gifna materialier, utdraga hvad de anse nyttigt i sjelfva saken, och nödvändigt för att utveckla den. Huru de vilja företaga arbetet, och i hvad ordning framställningarne skola göras, det måste till en början få vara beroende af deras eget begrepp.
Maj:t anmäla underdånig önskan om förbud å vissa varuartiklar, enär, i följd af Riks-Ståndens sammanstämmande beslut, tullafgifter å alla ej tullfria artiklar, i allt fall, skola uti Tulltaxan upptagas, får 4 Bevillnings-Utskottets Memorial IV.-o 4-9- Utskottet vördsamt föreslå Presteoch Borgare-Stånden, att i allo biträda Ridderskapets och Adelns förenämnde beslut. Af Ridderskapet och Adeln är ^ide hufvudgrunden antagen , med den i Utlåtandet N:o 45 tillstyrkta förändring; men Presteoch Borgare-Stånden hafva gillat samma grund, med den enda förändring, att ”utländsk förbrukning” må utbytas emot ”export;” och Bonde-Ståndet har ansett nämnde grund förfalla. Emellan förstnämnde 3:ne Riks-Stånds beslut förekommer således ingen annan olikhet, än att, enligt Ridderskapets och Adelns, orden: ”och hvilka, till utförsel tillåtas,” skulle utgå; hvadan Utskottet, som, enär tullbestämmelse äfven å sådane, ej tullfrie varu-artiklar, hvilka icke få utföras, komrher att i förslaget till Tullbevillnings-Taxa upptagas, för sin del anser berörde redactionsförändring mest lämplig, hemställes, att Presteoch Borgare-Stånden jemväl måtte i delta afseende biträda Ridderskapets och Adelns mening. Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva godkänt 8;de hufvudgrunden enligt Utskottets förslag, som äfven är antaget af Borgare-Ståndet, med tillägg af orden: ”och som äro till utförsel tillåtne;” och BondeStåndet har ansett nämnde grund förfalla. Enär följaktligen Utskottets förslag hufvudsakligen är godkändt af 3:ne Riks-Stånd, får Utskottet, under åberopande af de i nästförestående punkt anförde skäl, vördsamt hemställa till Borgare-Ståndet, att, med uteslutande af förenämnde tillägg, biträda Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets beslut.
Om man nemligen undantoge dels de få egendomar, som på förläning åt enskilde varit upplåtne och efter 1847 till Kronan återfallit, dels ett antal till största delen små lägenheter, bestående af landtstats,- skogvaktareoch fjerdmgsmansboställen med flere, som, genom förändrade organisationer, efter sagde år indragits och utarrenderats, samt dels några kronoängar och fisken, hvilka alla icke erbjöde tillfälle till jemförelse, och allenast toge i betraktande de egendomar, hvilka år 1847 befunnos upplåtna på arrende under förut gällande allmänna vilkor, så funne man blott ett litet antal kronogods, utgörande 80 till 90 lägenheter, på hvilka den nya författningen hunnit tillämpas, deribland föga öfver en tredjedel vore af den betydenhet, att arrendet uppgmge till 315 kubikfot eller 50 tunnor spanmål och endast 11 droge arrenden öfver 630 kubikfot eller 100 tunnor. — Ännu vore det således företrädesvis de gamla, före år 1847 genom fri täflan bestämda, arrenden, som vore gällande och detta inträffade med de flesta af Kronans större egendomar i landets fruktbaraste provinser. Om sådane arrenden, tillkomna före den stegring af jordbruks-produkternas värde, som för icke många år sedan tog sin början, och sedan, utan större återfall, bibehållit sig,numera ansåges låga, och, möjligen i förening med skedda förbättringar af egendomarne, vid öfverlåtelsen föranledde beting om högre meilangifter, så bevisade sådant ingenting emot 1847 års Författning, utan endast att Kronan, vid blifvande nya arrenden, hade att vänta gagn sa väl af inträdd fördelaktigare konjunktur, som af det på egendomarnes förbättrande Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 63. 7 nedlagda arbete.
Då bos Rikets Ständer blifvit ifrågastäldt, huruvida icke förre tillförordnade Kauslistcn i Allmänna Magasins-kontoret A. Ekman, sedan, genom den år 1852 vidtagna förändrade organisation af Stats-konloret, bans i nämnda egenskap innehafda befattning jemte åtföljande aflöning af 438 R:dr årligen upphört, måtte för sålunda frångången inkomst tilläggas ersättning, hafva Rikets Ständer, med behjertande af härvid förekomna omständigheter, medgifvit, alt bemäide Ekman å Allmänna IndragningsStaten uppföres till åtnjutande af 438 R:dr årligen, intilldess han genom fullmakt å annan allmän tjenst erhåller högre lön, än den han för närvarande innehar, eller ock blifver anställd i Stals-kontoret såsom Kanslist med aflöning, enligt nu gällande Stat, under iakttagande, att nämnda belopp, 438 R:dr, minskas eller upphör i den mån Ekman kommer i åtnjutande af någondera utaf nyssberörda förmåner. 32:o. Uppå förekommen anmälan, hurusom Slads-läkaren i Lidköping, Medicina} Doktorn Per Imanuel Eckman, efter en af särdeles nit och skicklighet utmärkt flerårig tjensteutöfning, till följd af öfver-ansträngning under den i nämnda stad sisllidne höst härjande cholera-farsot, med döden afgätt, samt att han efterlemnat sjuklig enka jemte 3:ne minderåriga barn ulan tillgång för bergning, hafva Rikets Ständer, vid dessa 'ömmande förhållanden, pröfvat skäligt alt å Allmänna Indragnings-Staten tillägga förbemälda enka, Henriette Sofi Eckman, född von Konow, en pension af 200 R:dr årligen, så länge hon lefver ogift och befinner sig i behöfvande omständigheter. 33:o.
Och har ej mindre Motionairen sjelf upplyst, — huru han, som Taxeringsman, vunnit erfarenhet om förhållandet och ansett beskattningen tvåfalldig , samt att, då frågan vore i Domstols-väg afgjord, den nu borde i Nåde-väg förekomma, hvarföre han anfört flere skäl, hemtade serdeles derifrån, att de förmögnare redan skola betalt sina afgifter, och den ifrågavarande beskattningen för de öfriga, så - ) -i Bevillnings-UtsJcotlcls Utlåtande. N:o 33. sorn fattiga, vara dels svår, dels omöjli" att utgöra, helst den träffar för flere år på en gång, — än Herr 'Tham gifvit vid handen, hvarföre Utskottet, då Motionen icke lemnade några upplysningar om sakens rätta sammanhang, icke haft annan utväg, än att alldeles afstyrka den, eller fästa det afseende på de i allmänna ordalag uppgifna förhållanden, hvilket Utskottets tillstyrkan innehåller, samt Herr af Billbergh närmare utvecklat i sin Reservation med framställning, att det vore vigligt och nyttigt, om Rikets Ständer till Kongl. Maj:t Öfverlemnade rättigheten, att, i Bevillningsmål, liksom i alla andra frågor, i Nåde-väg slutligen pröfva förekommande ämnen, hvilket icke vore vådligt, helst i målsegareandelen funnes en motvigt, som skulle verka, att, utan lagliga skäl, afskrifning icke tillstyrktes; på hvilka grunder Herr af Billbergh önskat, det Utskottet ville fästa uppmärksamhet dervid, att ett allmänt Stadgande i detta fall måtte bestämmas.
Hrr att den skatt å vår behållna inkomst, som kallas allmän bevillning, icke utgör mera än aldra högst 24 proc. af samma inkomst. Jemföra vi hvad Svenska folket sålunda skattar för sin inkomst med den skattebörda, det fordom dragit, så finna vi t. ex., att under Carl Xl:s tid, efter Hans både landt-och sjökrig med Danmark och då Han sträfvade att återuphjelpa den Svenska makten både till lands och sjöss, förmådde Han, med kraf ten af Sin jernvilja, samma folk, som nu skattar endast 2^ proc. af sin inkomst, att deraf skatta från 20 till 25 proc. Men det var äfven detta folk, som under Hans Sons befäl skar sig aldrig vissnande lagrar vid Narva, Diina och Holofzin, och jag kan väl säga vid Pultava, ty Svenskarne hafva i sanning aldrig sla gits så väl, som under detta olycksdigra slag. Den tiden mino Hrr, både tänkte och handlade Svenska folket stort, nu tyckes det, jag vågar detta yttrande, endast tänka på att lefva stort! Att på allvar ingå uti den strid som här blifvit förd, anser jag icke vara passande; men jag kan ej afhålla mig från att yttra några ord angående det förslag, som Hr Brakel här framställt. Jag kan så mycket mindre underlåta detta, som Hr Brakel blifvit understödd af en ledamot pä Grefvebänken, hvars ord jag i allmänhet tillerkänner mycken vigt. Dessa ledamöter hafva framställt den satsen, att Sverige bör möta sin fiende på sjön och icke till lands, samt att Svenska nationen icke skulle kunna till lands försvara sig emot denna fiendes öfvermakt, utan derföre måste med en stark flotta till sjöss afvärja hans anfall. Jag för min del anser denna sats vara en af de vådligaste man kan drifva, om man älskar sitt fädernesland och vill försvara detsamma. Ty genom ett försök att på sjön mäta sig med den mäktiga granne, som här så ofta blifvit omnämnd, skulle Sverige sätta på spel ingenting mindre än sitt sjelfbestånd, sin tillvaro såsom en fri, en oberoende stat.