Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till Conslitutions-Utskottet hafva Friherre Kantzow, John, Albert, samt Herrar Stråle, Nils Wilhelm, Montgomery, Gustaf, Lefrén, Johan Peter, och Waern, Jonas, inkommit med serskilda motioner, innefattande förslag till ändrad redaction af 72 §. Regerings-Formen och vissa derifrån härflytande jemkniugar i andra Grnndlags-stadganden. Ehuru, vid öfvervägande af dessa förslag, Constitutions-Utskottet icke funnit skäl att någotdera, i dess helhet, gilla och till Rikets Ständers pröfning öfverlemna, har dock Utskottet från desamma, jemförda sinsemellan och med likartade inom Utskottet omedelbarligen väckta motioner, hemtat 4 Conslilutions-ZJtskoUets Memorial !Y.o 68. anledning att bereda och föreslå åtskilliga nja eller ändrade föreskrifter i ämnet, hvilka Utskottet betraktat såsom nödiga och nyttiga. Utskottets grundåsigter och hufvudändamål hafva härvid varit — tydligare bestämning och definition af Bankens, på Rikets Sländer beroende garantie och vård; Grundlagsborgen för Bankförskrifningarnes enahanda giltighet med det motsvarande myntet; stabilitet i Banco-lagstiftningen, dymedelst alt alla RiksStandens samtycke och Konungens sanction dertill erfordrades; trygghet i afseende på en oafbruten inlösning, genom nödvändigheten af samtlige Ståndens accession lill beslut om sedelstockens och metalliska fondens inbördes förhållande, samt ändtligen öfverlålandet åt tre Stånds pluralitet af det egentligen reglementarisk;), såsom dels mindre vigtigt, dels mera rörligt och omständigheternas vexling underkastadt. I enlighet med dessa förutsättningar, får ock Conslitutions-Utskottet, för den i Grundlag anvisade behandling, vördsamligen framlägga nedanstående omarbetade eller tillökta redaclion af <j2 §. Regerings-Formen.
Jag anser detta för en ny och förökad beskattning, i anseende dertill, att den är bestämd att betalas efter kannetal, och det till högre belopp för en del pannor, än justeraren derför erhåller, hvilken likväl troligen får dervid använda mera besvär än förseglaren, som blott har att påtrycka två å tre sigill. En möjlighet kunde äfven blifva, att 2:ne förseglingar kornme att verkställas inom ett år i fall bränvins-bränningen blefve för en eller flera månader inställd, och således skulle detta blifva ett nytt privilegium för Länsmännen, hvilka vanligtvis verkställa förseglingen. Jag påstår således att det måste vara dessa tjenstemäns ovilkorliga skyldighet att verkställa förseglingen utan betalning af panne-egaren så väl hädanefter som hitintills, destoheldre som de vid innevarande Riksdag fått förhöjning på sina löner, och alla materialier till förseglingen bekostas af Staten; dessutom 28 Bevillningssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Mern., iV.-o ta. kommenderar Länsmännen alltid Nämndeoch Fjerdings-män sig lill biträde vid dylika tillfällen. Jag bestrider således att denna utgift må af panne-egaren sökas eller uttagas”. I öfrigt anmältes reservationer emot memorialet af Herr Friherre von Kramer; Herr Lagergren, Herr Friherre Lejonhufvud och Herr Grefve Mörner, August, Herrar Prostarne Osterman och Bergqvist], Herr Wallander och Äkesson samt Ola Jeppsson från Blekinge Län. Rättelse; I Bev.- Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänkande N:o ii, pag. 24, tredje raden nedifrån, står mot För fattningar ne—läs mot Tullförfattningarne. STOCKHOLM, Nordströmska Boktryckeriet, i84t - Tryckfel och rättelser uti Bevillningssamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottens Memorial, N:o 12.
Jag skall bjudå till visa, att det sednare kan låta verkställa sig, men vill först vederlägga några inkast, som göras emot vår Fabrikshandtering. Månge påstå, att landtbruket beröfvas för många arbetande händer genom Fabrikshandteringen, och att detta ej går an i vårt så kallade folkfattiga land. Häremot behöfves ej mer än ett bevis. Om England har 12 å 16 millioner 44® Den 19 April. menniskor, måtte desse vara i samma behof af kläder och föda, som vi. Vi vete, att förbud derstädes emot införsel af Spannmål är utfärdadt, och således måtte de kunna producera så mycket af denna artikel, som de behöfva. Vi vete äfven, att de tillverka en otrolig mängd Fabriksvaror, hvarmed de förse halfva verlden. Således måste de hafva större productionsförmåga än vi, som med våra 25 millioner ej bafve tillräcklig föda, ej heller kunne tillverka hälften af hvad till kläder åtgår. Detta måtte således härröra af bättre inrättningar och att de hafva nästan allt arbete på beting. Jag vågar påstå, att de förra håfve vi manga i lika godhet, och hvad hindrar oss ifrån det sednare? Ytterligare påstås, att orsaken till deras productionsförinåga ligger deruti, att en arbetare ej befattar sig med mera än en artikels förfärdigande ; men detta kan äfven hos oss verkställas , och verkställes säkerligen på våra beklädnadsfabriker, och biifver således icke något skälIngen Nation i verlden har gifvit så stora uppmuntringar i Fabriks-vag, ingen gjort så stora uppoffringar för denna sak, ingen så uppsökt förtjeusten och satt geniet i tillfälle att utveckla sig, som den Engelska; och häruti igenfinne videt motif som verkat. Då Engelska Nationep började fabricera mera varor, än som för dess behof var nödvändigt, uppkom en stagnation i rörelsen och varuafsättningen. Regeringen blef, genom flera tillverkares klagan, härpå uppmärksam, sökte Jätta exporten af Fabriksvaror, men i anseende Den 19 April. 441 till deras högre pris, blefvo få afsättliga. Den fann således nödvändigheten af att godtgöra tillverkarne deras förlust på annat sätt.
Skogsoch jägeri-betjente må på de marker, som stå under deras bevakning, anställa jagt efter skadliga rofdjur, samt, med Vår Skogs-styrelses på viss tid eller tillsvidare lemnade särskilda bifall, äfven efter annat vildt eller vissa arter deraf. Utan Vårt nådiga tillstånd får likväl å ojvannämnde marker jagt ej utöfvas efter elg, hjort, rådjur, vildren eller svan. § 3. I öfrigt har hvar och en, som jord lagligen eger, rätt att derstädes, med de undantag och vilkor denna stadga innehåller, all jagt idka. Enahanda rätt tillkommer boställshafvare och kronohemmans-åbo å boställets eller kronohemmanets egor, delegare i socken-allmänning eller annan samfälld mark å densamma, allmänna inrättningar å jord, som under dem lyder, och städerna å deras mark. Afgärda by håfve endast jagt å sina egor inom hank och stör. Ar jord till bruk, åt annan upplåten, tillhör jaglrätten brukaren, der ej annorledes aftaladl blifvit, 20 Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänkande M 34. På oafvittrad skog och kronan öfter afvittring tillfallen öfverloppsmark i de norra länen, äfvensom i skärgård på klippor och skär, som ej lyda till visst hemman, samt ute på öppna hafvet vare jagten, med de inskränkningar, hvarom här nedan sägs, fri för hvarje Svensk man. § 5. Är genom urminnes häfd eller särskildt stadgande, aftal, dom eller skattläggning eller på annat lagligt sätt annorledes bestämdt om jagträtten å ett eller annat ställe, än i denna stadga sägs; vare det gällande. § 6. Å mark, hvilken såsom tvistig blifvit under förbud ställd, må icke någon af de tvistande utan öfverenskommelse jaga annat än skadliga rofdjur. § 7- Drifver någon upp djur å egen mark eller der han eger lof att jaga, håfve rätt alt jagten efter sådant djur in på annans egor fullfölja, om djuret förut såradt är; så ock att behålla det fällda.
För fattning arne, få hos Konungen fullföljas genom besvär öfver Embetsmyndigheters meddelade beslut, men icke tillkomma Högsta Domstolens upptagande och ej eller angå tillsättande af tjenster, skall pä det sätt och med de undantag, som bestämmas i särskild stadga, stiftad af Konungen och Riksens Ständer gemensamt i den ordning, som i 87 § föreskrifves, uppdragas Sju af Konungen utnämnde, kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade Män. Desse äro Regerings-Råd och utgöra Konungens Regerings-rätt. Bland dem böra minst fem hafva förut förvaltat civil beställning och minst tvä beklädt Domare-Embete. § 18. Denna Högsta Domstol tillkommer det Regerings-Rätten tillkommer det äfven äfven att upptaga och afgöra alla ansökninatt, i mål af beskaffenhet att kunna tillhöra gar, att Konungen må bryta Dom åter, som dess slutliga pröfning, upptaga och afgöra vunnit laga kraft, eller återställa laga tid, som ansökningar, att Konungen må bryta Dom åter, försuten är. som vunnit laga kraft, eiler återställa laga tid, som försuten är. Alla öfriga sådana ansökningar skola af Högsta Domstolen afgöras. § 21. Konungen äger tvänne röster i de mål, Konungen äger tvänne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande Han för hvilkas föredragning och afgörande Han för godt tinner att i Högsta Domstolen öfvervara, godt finner att i Högsta Domstolen eller i Alla frågor örn förklaringar öfver Lagen skola Regerings-Rätten öfvervara. Alla frågor om hos Konungen anmälas och Dess röster deruti förklaringar öfver Lagen skola hos Konungen inhemtas och beräknas, änskönt Han icke i anmälas och Dess röster deruti inhemtas och Högsta Domstolens öfverläggningar derom delberäknas, änskönt Han icke i Högsta Domtagit. stolens öfverläggningar derom deltagit. § 22. Uti Högsta Domstolen kunna ringare mål l:o Uti Högsta Domstolen kunna ringare pröfvas och afgöras af fem Ledamöter, så ock mål pröfvas och afgöras af fem Ledamöter, af fyra, der alla fyra äro om slutet ense. Öfså ock .af fyra, der alla fyra äro om slutet ver vigtigare saker skola minst sju döma.
Det rent juridiska arbetet kom på allmänna åklagaren, v. häradshöfding Settervalls lott. Minsta insatsen gjorde hr Forssman, men öfverallt der det galde att » synas », stälde han sin resliga personlighet i breschen; belöningen för det visade modet uteblef ej: kanslirådet Forssmans duglighet, ådagalagd särskildt i utredningen af försnillnings-frågan blef prisad i alla tonarter, och det blef inom kort allom klart, att denna eminenta talang dugde till allting. Så kora det ena förtroendet till det andra, den ena hedersposten föreoch den andra efter, och under tiden utagerades de uppseendeväckande rättegångarna i Veetra Värends domsaga. Då tycker man väl, att den energiske v&amp;rdaren af v&amp;rt vidlyftiga kontrollväsende skulle gripit sig an med bestraffandet af liknande brott på andra håll, helst hvarest pressorgan betecknat dylika Båsom utbredda och vanligt förekommande. Hr Forssman föredrog dock ått hvila på de lagrar, man skurit åt honom. Mohren hade gjort sin tjenst, mohren fick gå. Kanslirådet Forssman hade redan blifvit en stor man. Ryska planer i Finland. (Från » Dagens Krönikas » Korrespondent. Helsingfors den 24 Januari. Sällan, om någonsin, har hos oss ingången af ett nytt årsskifte mottagits med sådan oro och bekymmer, som då denna g&amp;ng midnattsklockans slag förkunnade att ett nytt år gått in. Handel och industri gjorde under det gångna året ett raskt uppsving och allt tydde på att de goda konjunkturerna skulle fortfara; äfven for sköideutsigterna fans, såvidt man ännu kunde döma, ingen anledning till farhågor. Men den politiska atmos-feren var laddad med elektricitet och när som helst kunde blixten slå ned, krossande i spillror en byggnad, som seklers strider, försakelser och en. aldrig svikande trohet och laglydnad mödosamt uppfort. Bedan länge hade många tecken gifvit vid handen att något var i görningen, dunkla rykten, det ena bizarrare än det andra, smögo omkring, utan att någon kunde säga hvad af allt detta var sant, och hvad icke.
Under påstående Revisions-förrattning, är af ,vederbörande Kamererare författad en förteckning öfver Discont-Verkets, uti Räkenskaperne upptagne, Tillgångar och Skulder, den 3o September innevarande år 1822, äfvensom Ombudsmannen meddelt en till samma dag fortsatt uppgift, i afseende på de Summor, hvilka på indrifning genom hans åtgärd voro beroende. *) Deli 3i December t8i8 var Vexel-Bantens fordran ' Revisorers Berättelse. Uti Kamererarens förberörde Förteckning upptagas följande: Skulder den 3o September 1822. Riksgälds -Contoirets utelöpande Obligationer, utfärdade till liqviderande af Discontens Skulder för Upplån . » R:d. 64,920:— —> Götha Canal-Bolags Discont-Utredning för infriade RiksgäldsContoirets Obligationer, utgifne till liqviderande af Malmö f. d. Discönts Skulder 354,712:24."—1 Vexel-Bankens fordran hos Discont-Utredningen, inberäknade utelöpande Assignationer och Attester » . * , 188,573.'3o. 3» Utelöpande Attester å CreditSedlar, insatte å Utredningens Räkning uti Riksgälds - Contoirets Depositions - Contoir, beräknade i Banco » 267:41, 2. Återstod af Bankens fordran för det begagnade Creditivet , 60,240.* — •—• Dito å Banco-Discont-Verkets fordran 10,000:- G.Anreps Con-l ( cours-Massa }■ aft*«e till framJ 654: 8.— j. B. Kocks Di to j delcs L'qvid> 1 481:32.— Af Läntagare öfverlevererade Medel vid de till förra DiscontContoiret i Malmö skedde inbetalningar , . 82:10. 3.
Denne man blefve, med sina enorma hjälpkällor, en oskattbar bundsförvant åt hvarje stat, som lyckades vinna honom för sina intressen. Hvarför hade icke rikskanslern med sin skarpa statsmannablick upptäckt denne jude borta i Regensburg? Ruben Zevi måste vinnas för Sverige, men huru? Att bjuda honom guld? Däraf hade han nog för att köpa alla nordens riken ... Rang, titlar, äreställen? Om han önskat sådana, hvad hade hindrat honom att förskaffa sig dem? Makt? Beherskade han icke furstar och riken med penningens allmakt? Man måste bjuda honom något annat, men hvad? I Kurcks förslagna hufvud upprann en tanke. Oxenstjerna och de fleste statsmän skulle sannolikt skratta däråt, men erfarenheten lärde, att krafter, som trotsa alla andra band, kunna bindas med blomsterkedjor. Huru ofta hade icke kärleken blifvit ett medel i tjenst hos statsklokheten? Man kunde påfinna andra lidelser af mindre farlig, mindre våldsam natur. Hvarför hade Ruben Zevi slitit sig lös från sina öfver hela världen utsträckta affärer och begifvit sig i denna oblida årstid den långa, besvärliga vägen till Finland och Sverige? För en arfsfråga, sade han. Hvilken arfsfråga kunde för denne Kresus uppväga de millioner han satte på spel genom sin frånvaro? Snarare kunde man misstänka därunder ett hemligt politiskt syfte af vikt. Men han uppsökte icke de styrande, han kom för att efterfråga en obetydlig, namnlös flicka, som ej kunde stå i förbindelse med politiska ändamål. Och för hennes skull tvekade han, den öfverallt anlitade, icke att uppoffra den dyrbaraste tid i en obegränsad utsträckning. Så ofattligt det kunde synas, hade han dock något mäktigt intresse, som band honom vid denna unga person. Man måste utforska detta; man måste med Hagar binda kosmopoliten vid Sverige. Hagar dröjer, anmärkte presidenten i lätt ton. Hon torde blifva ganska förvånad, att någon utom min familj gör sig den mödan efterfråga hennes person. Ni nämnde en arfsfråga. Skulle ni känna något om hennes anförvanter eller hennes härkomst? Törhända. Det är därom klenoderna skola lämna visshet.
» Ja, gärna för mig, » genmälde han med en gäspning. » Någon vurm måste j u frumtimmer ha, och den här är likaså god som någon annan. Men var så god och säg vår käre doktor, att några flere familjer får han inte dra oss på halsen, det kan vara nog med att jag fått den här att försörja. » » Ahnej, » skrattade Elma, » jag skall be hon o m namnge flere bland sina patienter, och sedan skall jag hänvisa dem till Nina Holmers. Hon är rik och barnlös och har ofta sagt mig, att hon längtat efter ett annat lifsinnehåll än supéer och baler. Hon kan bekosta vården af många sädana små sjuklingar, — flere af mina vänner lockas kanske genom exemplet — och så få vi till slut en hel liten koloni af små varelser, som räddas undan den hemska sjukdomen och undan mycket annat elände och lidande. » Tårar glänste i de långa ögonhåren. » Allt det där vet jag förut, det behöfva vi ej uppta tiden med att diskutera. Men du får ej glömma, Viktor, att det är ej allt arbete, som ger samma resultat. Du arbetar — ända till ytterlighet, tidtals — men ditt arbete lönar sig, och dessutom är ditt arbete för dig detsamma som lifsluft; du skulle vantrifvas utan ditt kontor och dina affärer. — För öfrigt är j u arbetet en välsignelse och bör så framhållas — Men för att återgå till mitt egentliga ämne: på hvad sätt tycker du att en stackars änka med fyra små sjukliga barn skall kunna arbeta? Du får ej förneka ditt goda hjärta, Viktor, i din lust att motsäga mig. — • Du skulle ha hört doktorn i går, då han berättade o m dem, jag kan ej beskrifva, hur det kändes inom mig, då jag jämförde dem med våra båda små i sina varma, mjuka bäddar. » » Jag tror du är en riktig räknemästare, » hennes man tog henne skämtsamt under hakan. » Men halfva förmiddagen har du nu sölat bort för mig, — det skall du ha något straff för, — » o c h därmed böjde han sig ned och kysste henne med en för honom ovanlisr ömhet. — Sedan han lämnat rummet, gick Elma fram till fönstret, drog undan de tunga draperierna och såg ut i solskenet.
Byggnadsordning, om utfärdande af, för kronohemman, som äro lill boställen åt civilstaten anslagna. XX. B. 759. XXL A. 87. XXII. E. 381. Byggnadsskyldighet å prestgårdar på landet, om närmare bestämmande af stadgandet derom i 26 cap. 2 § Byggningabalkcn. XX. B. 759. XXI. A. 83. ( 62 ) Byggnadsskyldighet, om alla hemmans, utan afseende å deras olika natur, i afseende å byggande och underhåll af tingshus-, prestgårdsoch andra allmänna byggnader. XX. B. 759. XXI A. 87. Byggninga-balk, om pröfning vid innevarande Riksdag af Lagcomi teens förslag till ny. III. 281. IV. R. 370. XVI. B. 2o3. XVII. 65. XVIII. Bysiittning, om antagande af de delar af nya Lagförslaget, som afse. III. 321. Se Ränta. — om befrielse från, för gäldenär, som till sina borgenärer afstår sin egendom. III. Båkinrättningar. Se Fyroch båk-inrättningar. Båkoch fyringsväsendet, angående BorgareStåndets inbjudning om ett tillägg derom uti StatsUtskotlets utlåtande N:o 435 Litt. B. XXIII. 246. A. 318. Båtsmanscompagnier, Blekingeoch Södra Möre-, om försäljning till skatte af de åt chelerne för dessa compagnie!- upplåtna hemman. Se Kronohemman. Båtsmanshåll, angående förnyad granskning af frågan om städernes. lil. 212. IV. R. 66. XII. B. 327. A. 484- Båtsmansrotering, om åtskilliga förändringar uti dess utgörande å landet. XII. B. 320, 482. XIII. A. 122. XVIII. U. 45, 5i. A. 1 14. XIX E. 5o. A. 91. XX. E. 41- — Se Rotering, Båtsmans-. Båtsmansuppfordringen, om inställande af.
Den, som bifaller j;sta alternativet af Bevillniugs-Uiskof tets den 25 sisth Junii ingifrie Förslag till lil Art. i blifvande BevillningsStadgan, angående Consumtion och Öfverflöd, och att således inga afgifter för Tobaks förbrukning uti densamma skola inflyta, voterar Ja; den det ej vill Nej; vinner Nej ; Stats-ZJtsiottets Betänkande.' kommer ofvannämnde lil Art# att blifva sådan som andra alternativet i berörde Förslag innehåller oda i följe deraf afgift för Tobaks nyttjande att äfven äga rum, Vid denna omröstning hafva befunnits 53 Ja och 66 Nej; och, som Nej alltså vunnit, kommer ofvannämnde lil Art. att blifva sådan som 2:dra alternativet i berörde Förslag innehåller, oell i följd deraf afgift för Tobaks nyttjande att äfven äga rum: Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet får vördsamligen anmäla. Stockholm den 7 Julii 1818. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, angående Herr Munck af Rosenschölds Memorial_ och anslag af medel till Löner för Ledamot er ne i den Commité , som skall utarbeta 11 orsing till öfverflödige Embetens och Tjensters indragning och en förbättrad arbels-method. 'Jrenom Protocoils - Utdrag af den 29 i näst* ledne månad har Höglofl. Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterat Herr Munck af Rosenschölds gjorde Motion, att, sedan RiksStånden beslutit nedsättande af en Commité,' sorn skall utarbeta en plan till öfverflödige Em: hetens och Tjensters indragning samt en förbättrad arbets-method vid de Publike Verken^ och för detta ändamål äfven sammandraga och StatsUtskottets Betankanden. 2057 redigera alla Stats - Ekonomiske Författningar, det måtte ett lämpligt arfvode, svarande mot det som den redan för flere år sedan nedsatte Lag Commitéen uppbär, anslås för de blifvande Eedamöterne af denna Commilée.
Jag säger: alid eles onödigt; ty Preste-Ståndet består icke af flere medlemmar, än att alla Utskottsval hos oss, lättare än hos något annat Stånd, kunna verkställas utan Electorer och blott genom omröstning per Capita. — Kanske, att samma skäl mer och mindre gälla äfven hos de öfriga respective Medstånden. Eric Forssén, Th. Doctor och Prost; Fullmägtig från Upsala Stift. Bilaga B till Exped. Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskott den 4 September 1810. Det på Bordet den 31 Augusti lagda Memorial af Herr Prosten Doctor Forssén angående Electorsval i det IJögvördiga Preste-Ståndet företogs nu åter till afgörande; hvarvid Herr Borgmästaren Ullberg anmälte att Herr Assessoren Gahn, som sjelf var opasslig, anmodat honom att i Utskottet uppläsa ett af Assessoren angående detta ämne författadt skrifteligt yttrande, så lydande: »Att Ledamöter till Ständernes Utskott vid Riksdagar skola i Högv. Preste-Ståndet väljas genom Electorer, och icke af hela Ståndet samfäldt, är redan igenom Riksdags-Ordningens 28:de § afgjordt samt synes vara på goda grunder stadgadt. Deruti kan ej ändring utan i föreskrifven ordning sökas; och om någon proposition derom skulle göras, kan jag, för min del, ej annat än alldeles afstyrka bifall dertill. Bilaga B till Exped. 205 Hvad åter sättet att välja desse Electorer beträffar, hvaröfver olika meningar uppstått, då, såsom det påstås och äfven är troligt, det ena valsättet ej är lika förmånligt som ett annat, så kan det ej vara indifferent, hvilketdera som antages. Skillnaden bör väl bestå uti mera säkerhet vid det ena sättet än vid det andra att erhålla goda val eller tjenliga personer till Utskotten; detta åter intresserar alla de öfriga Stånden lika mycket som Preste-Ståndet; och om det vore ett sätt, som troligen lät detta goda ändamål förfelas, så borde PresteStåndet naturligtvis icke hafva rättighet att till allmän skada vidtaga det.
•* •* k -u/van-dzgt JE SarzeZvtevZztme7Z/ / J7 T/ora-Toyn-y/zzTZÅzzy /om/czz, j/ztz/ezz /zZZZTrzy. (7. ^ifayi/zazzzzf-zay a/Tcon^BTiaf Tz naz/or zt/?y?7aT>2//z7Z y/at/ezMTzzz rZzé,p0jz/zo7z//z77zZty'sd.- jior 771- a/‘7e-rz7zZzZl vartmtZe /af/ nz-ny,ez'(cZZ sezzz/ToT ezv/iZZa/rtzzat/ Ti/ierz/- Jami daT/i/tt/j zzT raZZzzzzzy ZeTzzzzzcs e-rTorTerZy. 77 (>BBezyZaTf zZeraTezz/c&Tzctyor&f aTdlXaTJfrritjfj BoTZ. ZzZZ sZatdczz/ zzp/tZzt/yze/oaz/jiziaTzrAz/az'77T yZtzz/ezz Zz/TAo/ii^ema/yrtzyZlo/az (To ztppZordc/ I //ZcyagnatZ/zZzz/e. 77: TaT/iy/erjeyTTtyymraJ/TZVzzt/ezzs Zzzae Bill/tor JZecZr* ZZZfZzeZ/eZf zz/Za/azztdty <7? /(?£ 4/072/. ST/zZ.Z-iZTi/JrdB Stats-Utskottets Utlåtande, N:o -104. 4 N:o 104.
Capital afbetalningarne på dttvid 1828 års slut varande belopp af Fastighetslån å 4 och 5 procent, m. m., beiäknade till 150, å aoo,ooo Rdr årligen, måtte ifrån och med år 1830 på nytt utgifvas emot säkerhet af Inteckning i fast egendom ; Pag. 54. i}, att af tillgångarne må afsättas 84 af roo för Inteckningar å landet, och 16 af 100 för Inteckningar uti hus och jord i Städerna, och 2), att Utlåningsgrnnden må blifva ■§. af 1828 års Taxeringsvärde, dock inom visst maximum, biföllos; äfvensom Utskottets förslag, att högst 6,000 Rdr må af dessa fonder till en Låntagare utgifvas, samt ringare lån än å 150 Rdr ej beviljas, att å lånen må beräknas 4 procents årlig ränta, efter den method, som vidare genom det reglementariska kommer att bestämmas, och att årliga inbetalningsskyldigheten blifver 6 för 100 af ursprungliga Lånebeloppet och fortfar oafkortad tills allt är liqvideradt, blefvo, enligt Utlåtandet, N:o 82; bifallne! b) Odlingslån emot säkerhet af borgen. Utskottets tillstyrkan, under Litt. A,pag. 57, af Betänkandet, N:o 50, bifölls; och den förändrade redactionen af punkten, Litt. B., enligt Utlåtandet, N.'o 8a, gillades, med tillägg, näs efter orden: endast åt personer, af följande ordi ja4 Pcot, Utdrag dan a5 Nov. 182g. hvilka, till följd af äldre Skift esf or fattningar, efter ar 1823 gjort utflyttningar, eller och deruppå kommer perioden: hvilka, i följd af den från 1S28 års början gällande, fjc.