Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detla, rörande väckta frågor om förändring i grunderna för planpenningars utgörande afgifne, Utlåtande har af Hederv. Bonde-Ståndet blifvit till UtskotLen återremitteradt; men då samma utlåtande blifvit af Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Yällofl. Borgare-Ståndet den 26 sistl. Mars, och af Högv. Preste-Ståndet den 17 i nämnde månad bifallet, hvadan frågan, enligt 75 §. Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord, kan någon vidare behandling deraf hos Utskotten icke egn rum. Slockholm den 26 April 1845. STOCKHOLM, [.undberg SC Corny. 1S4S. Statssamt Allm. Besa\- och Ekon,-Uskottens Utlåtandet N.-o 117. 1 N:o^ll7. Ank. lill Exp. Ulsk. den i3 Maj, kl. 0 e. nv Uttalande, i anledning af återremiss a Utskottens Utlåtande, N:o (ill, angående väckt fråga om anslag lill Stockholms Lyceum och IlealGymnasium. Utlåtandet N:o 69 har blifvit af Preste-Slåndet bifallet, af Borgareoch Bonde-Stånden afslaget, men af Ridderskapet och Adeln, på grund af framställde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Har man,] utan sådant hemfridsbrott, som i 43 § sägs, gjort våid å annan i hus eller gård, der han sitt hemvist hade, eller dit han i fara sin tillflykt tog, eller å fartyg, ehvad han till besättningen hörde, eller eljest hade lof eller lega för sig, eller ute å mark, då han sitt arbete förrättade; varde den omständighet, vid straffets mätande för våldet, såsom försvårande ansedd. Våldför man annan å allmän väg, gata eller torgplats, eller der allmän marknad hålles; då skail ock den omständighet, vid straffets mätande för våldet, såsom försvårande anses Om envig. § 48. Hafva tvänne, efter aftal, inlåtit sig i envig med hvarandra, och varder någon deri dödad; dömes dråparen till straffarbete från och med sex till och med tio år. Var det aftal gjordt, att enviget ej skulle utan enderas död slutas, och kommer död deraf; dömes till straffarbete på lifstid. Får någon i envig svår kroppsskada; vare gerningsmannen förfallen till straffarbete från och med två till och med sex år. Skedde ringare eller ingen skada, dömes till fäugelse från och med sex månader till och med två år. § 49. Den, som utmanar annan till envig eller slik utmaning antager, skall, ändå att enviget ej kommer till verkställighet, straffas med fängelse från och med sex månader till och med två år. § so. Förfar någon vid envig svikligen, och får den andre deraf död; vare lag som om mord i 1 § sägs. Blef genom den enes svikliga förfarande svår kropps skada den andre tillfogad; dömes gerningsmannen till straffarbete från och med sex till och med tio år. Kom deraf ringare skada; dömes till straffarbete från och med två till och med sex år. Kongl. Maj:t$ Nåd. Proposition
Om åter, såsom af de för motionen anförda skäl vill synas, afsigten med den föreslagna uppoch afskrifnings-räkningen vore att vid ofördelaktig konjunktur kunna från rörelsen indraga utelöpande sedlar; så vinnes detta ändamål på ett mindre kostsamt och mera verksamt sätt, genom upplåning på längre terminer af allmänheten, hvilket ock tillförene blifvit med fördel begagnadt. Genom öppnande af en uppoch afskrifnings-räkning skulle Banken komma att få erlägga ränta på betydligare summor, hvilka dels redan i Banken innestå räntelösa, och dels ligga ofruktbara i allmänna kassor och hos enskilde, utan att Banken kunde på något sätt tillgodogöra sig de sålunda mot ränta insatta medlen, helst ändamålet med en dylik räkning är, att insättaren vid anfordran skall återbekomma större eller mindre del, eller hela det belopp, han insatt.
Sedan Böcker efter begge Methoderne hunnit fullbordas, blefvo desamma i följd al Eders Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, den 8 sistledne September, öfverlemnade till Riksens Stånders senast samlade Revisorer, i afseende på den åt dem uppdragne granskningen deraf samt yttrande om Methodernes företräde, och hvilke Revisorer, som jemväl erhöllo del af ProvinceContoirens ofvan upptagne utlåtande, uti deras berättelse af den 14 December föilidet år, angående Revisionen af Stats-Verkets Räkenskaper m. m. i förevarande fråga sig yttrade: ’’att ”ehuru Kammar-Collegii och Kauimar-Råttens ■”utlåtanden häröfver ännu icke blifvit infordrande, af orsak, att enligt erhållen upplysning, ”den efter senare planen författade Riks-Hufvud”Boken icke förr, ån vid nåstlidne September ”månads början hunnit blifva färdig, Revisorer”ne likväl ansågo sig desto häldre böra, i ”följd af Riksens Ständers förklarande, nu ingå Revisorers Berättelse. gg }'i den gransknings-åtgärd harvid, Revisorernes ''inskränkta tid för handläggningen af detta vig”tiga och grannlaga ämne kunnat medgifva* ”sorn sådant kunde lända till besparande af dert ”tid ^ hvilken eljest skulle forloras i och för den ”sluteliga profningen och antagandet af endera ”Boksluts-Methoden *, dock under förutsättande ”deraf, att Revisorernes * af berörde skäl* på ”förhand, vidtagne åtgärd icke måtte kunna ”anses innebära något upphäfvande eller leda ”till någon förändring af Riksens Ständers underdåniga hemställan* om infordrande af Katö”mar-Collegii och Kammar-Rättens utlåtande ''ofver desse Riks-Boksluts-Methoder, innan äm’’net till afgörande hos Riksens Ständer fore”komme;” i följd hvaraf Revisorerne, jemte det de upplysningsvis anfort hvardera Boksluts-methödens beskaffenhet och skiljaktigheterne dem emellan, i Hufvtidfrågan sig utlåtit* att ”Reviso”rerne, vid jemförelse af de, efter desse sär"skildte methoder siutade Bocker* sådane de ”nu blifvit upprättade och utan afseende å de ''tillägg eller ändringar till methöderUes förbättrande, sorn måga kunna gifvas den ena eller "andra , funnit efter det Stats-Commissarien Wide”grens förslag författade Bokslut vara en Cassa"Bok, som upptager netto inkomsten af blott "Stats-Verkets medel för det föregående* i for* ”ening med én del af det löpande årets, såsom ”Tull-, Postoch Chartae-Sigillattf-medel, hvarutaf Uppbörden visar sig endast sådan den vid IOO Riksens Ständers ”Calender-årets utgång varit; att genom berör’’de blandning af 2:ne års Räkenskaper oell den”ne Hufvud-Boks afslutande under den 3 1 December å den verklige netto inkomsten, som ”då år ingången, måste Boken författas på grund ”af Omslut utaf Lands-Béckerne,
N:o 61, i ani. af de under åren 1860 och 1861 verkställda revisioner af Statsverkets m. fl. allmänna fonders förvaltning under åren 1858 och 1859; N:o 62. i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de utbyte af till löjtnantboställe anslagne hemmansdelarne ^ mtl Repperda Annagården N:o 9, m. fl. mot hemanet ^ mtl N:o 3, Hultsjö Bergagården i Jönköpings Län; N:o 63, ang:de anslag till omläggning af allmänna landsvägen emellan staden Borås och Lundholms gästgifvaregård i Marks härad, för beredande al arbetsförtjenst åt arbetslöse och fattige inom nämnde härad; N:o 64, ang:de ett tillägg i nu gällande K. Förordning om fattigvården i riket af den 13 Juli 1853; N:o 65, ang:de reseersättning till nämndemän vid vissa syner m. fl. förrättningar; och N:o 66, ang:de upphörande af den i Stockholm utgående s. k. raspoch spinnhus-afgiften för testamenten. Anmäldes och bordlädes nedannämnde från Utskm inkomna Utlatm, Mern. och Betänkm, nemi. från Stats-Utskottet: N:o 66, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens fjerde hufvudtitel; Den 18 Mars f. m. 231 f N:o 71, i ani. af väckta motioner angrue rättighet till skatteköp af Visingsö skolegodshemman; N:o 72, i ani. af K. M:s Nåd.
De fleste slå sådant ur hågen, och då någon från främmande orter kommer till en församling för alt söka en skollärare-ljenst, har han icke det förtroende, som är önskvärdt. Den siste talaren har önskat, att folkskolelärarne kunde erhålla ett högre mått af kunskaper, än de f. n. ega. Afven jag tror, att sådant vore nödigt och nyttigt, men ingalunda i den afsigt den värde talaren upgifvit, ty icke är det genom måttet af kunskaper skolläraren vinner förmåga att, såsom nyss nämndes, omskapa hjertat och dymedelst hufvudsakligen verka pä barnens moraliska upfoslran. Det mera eller mindre måttet af kunskaper, som inhemtas i seminarium, gifver icke skollärarne det inflytande man önskar. Enl. mitt omdöme hvilar detta inflytande på helt andra förhållanden, och då man icke kan vinna ändamålet på det sätt, Hr Tham nämnt, tror jag, att man lämpligast bör öfverlemna frågan till K. M:s bepröfvande. K. M. har redaD, på sätt 534 Den 21 Juli. jag förut nämnt, emoltagit en underd. framställning i den syftning, att K. M. mätte taga saken i öfvervägande. Detta synes mig tillräckligt och derföre delar jag äfven PresteSt:s åsigt, att första punkten bör afslås. Hvad R. o. Ad. skall säga, i händelse Borgareoch BondeSbn bifalla betänk., anser jag vara ganska lätt gissadt, ty om R. o. Ad. med öfvertygelse ora det riktiga deri, antager mitt förslag, är R. o. Ad. likgiltig för de beslut, som de öfriga Stånden kunna uti ämnet fatta. Hr Tham: Denna fråga är, enl. mill omdöme, allt för viktig, för att jag skulle kunna med tystnad förbigå Frih. Palmstjernas yttrande. Frih:n har till en början upkastat den frågan, hvad de olika församlingarna skola säga om de fä lärare från andra Stift. Frilen synes hafva glömt, att folkskolestadgan tillåter fri ansökningsrätt öfver hela riket, så att enl. den nu gällande stadgan kan en Norrlänning söka skolläraretjenst uti Skåne och tvert om.
Rik da^sOrdningen, ett allmannate och iner vidsträckt stadgande i ant* net j meri l F t s 1< o 11 et tror sig dock i öra i så måtto till bifall hemställa nu förevarande Förslag, att i 26 Jf. af JustitiaeOm* budsmanslnstruc' ionen må, för Redactionens ytterligare fuli«tändiahet, inflyta en hänvisning till sjelfva Grundlagsbestämmelserna, och följaktligen nämnda §. bringas, i dess böljan, till nedanstående lydelse : “Skulle, wider påstående Riksdag, jin. st it itfO in b u ds m unnen, elier den som blifvit till butis Efterträdare utsedd', afsalu sig det erhållna färsroendet eller med döden afgå, Järbåls såsom i 98 Regerings Formen och 63 § Riksdagsordningen år stadgadt. Ulen mtråffar något af dessa fall, då Riksens Stander icke åro samlade, förf ares dervid\ sorn föijer : l “Dör Justitiae Ombudsmannen , sammanträde genast Fuilmägtige ni. m “ Stockholm den 14 October 1825* 2Ö2 Constitutions-ZJtskottets betänknnden. Ankom den ig October 1823. Hdemorial till Riksens Ständer, i anledning af remitterad motion om ett tillägg i Ansvarighets Lagen för RiksgäldsContoiret Lullmägtige. För besvarande af Högloft Ridderskapet och Adelns Remiss, under den 4 dennes, på Herr Michaél von Hohenhausens motion, om ett tillägg i AnsvarighetsLagen för Fullmägtige i RiksensStänders RiksgäldsContoir, med af eende å utbetalningen af Mindre Credilivet, får Constitutions Utskottet vördsamligen anmäla, det Utskottet, som icke finner detta mål, enligt 29 §.
S. D. Efter ytterligare föredragning af Constifutions-Utskotters, sedan i8'7 och T818 hvilande Förslag, till ändring uti Rikets Grundlagar, fattade Preste.Ståndct, i afseende på de deruti föreslagne förändringar, följande beslut, nemi. ltfo Fröt. JJt(lr i. 17 April 1825. Regerings-Formen 4 §.Det sednare alterrativet, antogs. 7: fe c;de och 61 §§. gillades. I Mom. uppskjöts, 107 §. 2 Mom. förkastades, RiksdagsOrdningen 14 §. skulle hvila, intill dess Vällofl. Borgare-Ståndet sig deröfver utlåtit, 29 §. I puncten antogs, 29 6 puncten, lades åter på Bordet, 29 §• 7 puncten ogillades 38 §. m Alternativet bifölls, äfvensom 4 och 57 $§. antogos. De i afseende på en Voterings-sedels afläggande föreslagne ändringar, uti Regerings-formens 97 §. samt Riksdags Ordningens 6i> 62, 63 och 6) §§• biföllos. Förslaget angående åtskilljge RiksdagsOrdningens §/ fördelning i numererade moment blef tili alla delar giiladt. 1 frågan om en förbättrad Nationalrepresentation blef RiksdagsO dningens x [ § uppskjuten. Trot. Viår. i. 17 April 1O23. i 6i I anseende till j;a Afdelningen åf Riksdags-Ördningens 13 blef den nya Redactionen ogillad, men sednare delen eller tillägget af Ståndet godkänd. Återstående delen af de föreslagne ändringarne förblef hvilande. Fran Vällofl. Borgnr&Ståiidet. S. D. De ifrån Riksdagen 1817, iRi8hvilande Förslag till ändring i Rikets Grundlagar föredrogos nu och afgjordes, på följande sätt: Regeringsformen. §. 4 Första Alternativet bifölls. §.
De kunna således icke skäligen begära en slik förändring och nedsättning. Deremot har Götheborgs Stads Lån väl förut, varit ett 5 procents, men icke (såsom redan anmärkt blifvit) ett Fastighets-Lån. Och dä det tillhörer närvarande Ständer, att bestämma blifvande afbetalningar derå, måtte de ock i sammanhang dermed kunna jemka räntan, utan att skäliga anledningar till prejudicater deraf kan hemtas. Jag åberopar för öfrigt, hvad jag förut haft aran att i denna sak anföra, såsom talande för den begärda godheten. Det skulle i sanning vara svårt, om Götheborgs Stad vore den enda bland Rikets Städer, som finge sig föreskrifvit 5 procents Ränta, då alla de öfrige hafva sina Lån mot 4.’ Uti hvad Herr Leffler sålunda anfort, in - 7J4 Banao Utskottets Betiinkanien,. stämde RiksdagsmannengPetter Andersson fräd Hallands Län. Ut supra. In fidem Protocolli, G. Helsingius. Ankom den 23 Aug. 1823. Memorial till Rikets Högloft. Ständer, i anledning af den förrättade Revisionen öfver f. d. Riks -Discont-Verkets Utredning och Rakenskager för år 1822. Efter den Revision af f. d. Riks-DiscontVerkets Utredning och Räkenskaper, sorn, under sista Riksdag af Banco - Utskottet, genom utsedde Deputerade, gemensamt med private Delegarnes Ombud, förrättades, uppgafs till Rikets Högloft. Ständers kännedom, för hvarje år särskildt, beloppet af de summor, hvilka, alltifrån Verkets början intill samma tid, blifvit , sedan alla lagliga åtgärder till indrifning fruktlöst aflupit, och till en del afven, i följd af ingångne accorder, afförde från Verkets Capital-Räkning, och på särskildt blad i Balance Extractet upptagne, för attlsåsom förlust afskrifvas; och utgjorde då desse poster, deruti innebegripne så väl Banquens, som de privates andelar tillhopa R:dr 81,196: 40. 1.
Hon hade i sina kistor med sig dit alla sina dyrbarheter, »hvartill man svårligen kunde finna motstycken på ön». Hebriderna. Hon hade sitt eget sängrum innerst i stugan, och öfver sängen hade hon engelska lakan och ett silketäcke. Likaledes hade hon ett praktdigert sängomhänge och annat tillbehör, så kostbart, att man aldrig förr sett något sådant. Husfrun Turid, som var mycket ståtlysten, ville innerligt gärna äga dessa klenoder, och en dag frågade hon Torgunna, hvad all denna härlighet kunde vara värd, men hon fick till svar blott: »Icke vill jag ligga i halm för din skull, hur höfvisk du än är och hur mycket du än slår på stort.» Det svaret gick Turid till sinnes, och aldrig talade hon sedan om att köpa dessa dyrbarheter. Så blef Torgunna sjuk, och när hon kände sitt slut nalkas, skiftade hon allt sitt gods; bland annat tog hon ett strängt löfte af bonden Torodd, att hennes säng med allt tillbehör skulle brännas; hölles icke löftet, så skulle svår ofärd komma öfver gården. Dagen efter hennes död lät Torodd bära all sängbonaden ut i luften. Ved fördes samman, och ett bål restes. Då kom husfrun Turid ut och bad honom enständigt, att han måtte skona sådana stora kostbarheter. Förgäfves föreställde han henne, huru strängt den döda påbjudit, att de skulle brännas. Turid slog till sist sina armar kring hans hals och tiggde, att han ej måtte tända det bålet. Då gaf han så till vida efter, att han endast brände upp dynorna och kuddarne; men täcket, lakanen och sängomhänget fick hon taga med sig. Sedan gjorde man sig redo att föra liket till biskopssätet Skålhult, såsom Torgunna själf på sin sotsäng begärt, enär där funnos präster, som kunde sjunga mässa öfver henne. Man valde några pålitliga män att fara med liket; goda hästar hämtades äfven; liket sveptes i lösa lindukar och lades i en kista; och därpå gick färden öfver heden, tills man kom till den gård i Stafvahultstunga, som heter Nedre näset.
N:o 50, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande, N:o 35, öfver väckta motioner om förklaring af hvad 1 Kap. 2 § Missgerningsbalken stadgar, angående gäckeri med Sakramenten, eller stiftande af lag emot ett olofligt utdelande deraf. Förslaget, enligt Utlåtandet N:o 50, godkändes, med antagande af till BorgareStåndet ställd inbjudning. och N:o 51, i anledning af väckta motioner, angående straffet för åverkan. Utskottets tillstyrkande godkändes, med tillägg emellan orden bör och såsom af dessa ord: då det åverkade eller tillgripna i värde öfverstiger Fem Riksdaler Riksmynt. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Be sv. ock Ekon. Utsk. Betänkanäen. 6 03 jemförlig med dessa ofta inträffande tillfälliga skogseldar, som ödelägga hela skogssträckor, och omätliga Timmerförråd. Man fean icke utan deltagande läsa om de Vermländska skogs-inbyggarnes nöd och förlägenhet, enligt Carlstads Hushållssällskaps berättelse. Hernösands handelsklass har sjelf redan till Kongl. CommerceCollegium föreslagit och begärt, såsom medel till landets och rörelsens lifvande, en friare afsättning. Man föregifver Skogarnes afstånd och otillgänglighet hela qo mil bort; men hvad växer da inom dessa 20 milen? Utom hvad som genom berg afstänges, lärer väl vara omätliga trädförråd, som kunde åtkommas. Det är visadt, att hvarje ökad Rd. i pris skulle främja transport en mil längre in från Skogstracterna, då nu blott kan huggas och fällas närmast stränderna. Men till lättande och förökande af afsättning, samt högre trädvarupris, lärer nå. got annat medel ej kunna utfinnas, än öppnandet och tillåtandet af en friare handelsconcurrence för flere afnämare, äfven utländingar, hvaraf billigheten visar sig ännu tydligare, då man jemför hela missproportionen af det pris, t. ex. på en bjelke, som skogsägaren här erhåller, och samma bjelkes inköpsvärde i England.
Djebne-penninAai ne borde uppliöra, 8amt ett emot dem 5varande belopp i contant ak 5,800 ll.dr ärligen ä Ilibs-8tatens dionde llukvud-litel uppköra8, att i beböriA ordning utZä till de auetoriteter, bvilba 8amma iubomst liittill8 di8ponerat, bär vid verbställi»bet6n bekunnit8, att den beräbninA Ilibets 8tänder laAt till Arund kör detta anslag, pä 8ätt 8tat8-Lontoret, i de88 underdäniAS betänkande, närmare upplät, iebe varit fullt tillkörlitliA, 8ä att, vid sbeende kördelninZ ak vjebne-penninAarne, en brist yppats ak Il.dr 168: 14. IvonAl. Dnär nu till berörde tillökning lägges ^ sista 8tats-reglering bestämda anslag 565,620: blikver Dionde llukvud-Ditelns anslags-summa 595,075:38. — med 7 tunnor spanmäl under lönerna. I sammanllang med regleringen ak förevarande litel, koreslar Dongl. Naj:t, jemlikt bikugade Utdrag ak 8tat8-fiäd8-Drotoeullet olver DeelesiastikXrenden, det Dniversiteternas Därare ocb Djenstemän mä berättigas att, lili» med -indra Divile Djenstsmän, kunna vid fyllda 65 är taga afsked oell, med bibebällande »k lön, uppköras pä allmänna Indragni»gs-8taten, eller att, om Dikets 8tänder ieke skulle vilja ett 8ä allmänt stadgande bitalia, rättigbet mä ätmin8tone
Damkomiléns byrå har nu öppnats i Arfprinsens palats vid Gustaf Adolfs torg, hvarest lokal af kronprinsen godhetsfullt blifvit ställd till damkomiténs förfogande. Byrån hålles öppen hvarje helgfri dag, mellan kl. 11 — 2. Ny manufaktur affär har denna vecka öppnats i huset n:r 27 Drottninggatan af hr Oscar Jacobsson, förut delägare och föreståndare i den välkända firman Fr. Marcus. Den centralt belägna affärslokalen med sitt breda skyltfönster har fått en elegant inredning och försetts med elektrisk belysning. Innanför butikslokalen finnes ett särskildt, likaledes mycket trefligt anordnadt rum, där kunderna hafva tillfälle se, huru tygerna taga sig ut vid ljus. En öfvenaskning beredde hr Jacobsson de damer, som under de första dagarne gjorde uppköp i hans affär, i det han till en hvar ötverlämnade en liten bukett, omvirad med ett gult sidenband, hvarpå lä- stes orden: Välkommen åter. * Fredrika Limnell f. En inom hufvudstadens vetenskapliga, litterära oeh konstnärliga kretsar mycket bekant personlighet bortgick måndags afton, då änketru Chatarina Fredrika Limnell, f. Forsberg, efter en längre tids sjuklighet afled å sitt sommarställe Lyran vid Mälaren, 76 år gammal. Idun ämnar med första återkomma till en utförligare skildring af den märkliga kvinnans lifsgärning. * Efter en ädel lifsgärning afled i Bollnäs prostgård förliden lördag döfstummelärarinnan frö- ken Anna Carolina Rydén. Själf döfstum hade hon efter genomgången lärokurs ägnat sig åt sina vanlottade likars tjänst och i nere år med nit och trohet skött lärarinnebefattningen vid statens läroanstalt för öfveråriga döfstnmma i Bollnäs. Närmast sakTeater och musik. K u n g l. o p e r a n skulle börjat sin nya säsong i måndags med uppförandet af » Figaros bröllop ». På grund af sjukdomsfall måste emellertid representationen inställas. I onsdags stod » Den bergtagna » på programmet med fru Brag för första gången i titelrollen; men som detta nummer då redan är lagdt i press, måste vi uppskjuta vårt uttalande därom till nästa gång.
197 öfverskotten på Stats-Verkets inkomster, i fall de dertill skulle kunna lemna tillgång; i följd hvaraf Ståndet fann ingen åtgärd å dess sida, i afseende på 13, 14 och 15 Voteringspropositionerne, föranledas, äfvensom Ståndet ansåg Högloflige Ridderskapets och Adelns, uti Protocolls-Utdrag af den 14 dennes, meddelade inbjudning till de öfrige Riks-Stånden, att förena sig uti Ridderskapets och Adelns, rörande nämnde anslag, fattade beslut, vara genom ofvanberörde yttrande besvarad. Fjerde HufvudTiteln: Sextonde och Sjuttonde Voterings-pro-j posilionerne godkändes. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 I BIHANG TILL SAMTLIGE R1KS-STÅNDENS PROTOCOLL, VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM, ÅREN l8a8 OCH 182g. ^ttontre Samlingen, öllöra äSauöet, inne hällande Allmänna Besvärsoch Oeconom ieUtskottets Memorial, Utlålanden och Betänkanclen. 1:xta H:t. Antom till Exped. Utskottet d. 19 Junii 1829. Betänkande, i anledning af vackt Motion rörande Sågare-Iönens utgörande vid Såg-qvarnar. Inom Hedervärda Bonde »Ståndet hafva Riksdagsfullmäglige från Östergöthlands Län Anders Andersson , J. P. Andersson, Olof Olofsson och Anders Pehrsson s äfvensom Sune Nilsson från Kronobergs, Jan Jansson från Carlstads och Hans Jansson från Elfsborgs Län anmält klagan deröfver, att sedan, på sätt Kammar-Collegii Kungörelse af den 18 April sistlidet år innehåller, Kongl.
(Detta lån utbetaldes af handelsoch sjöfarts-fondens medel under åren 1852 och 1853; kommande detsammas återbetalning till nämnde fond att, enligt Rikets åren 1853 och 1854 församlade Ständers derom fattade beslut, verkställas af Riksgälds-kontoret.) 149,600: — » fortsättningen ochfullbordandet af samma jernvåg sanläggning, å 150,000 R:dr, emot årlig inbetalning derå af 3 procent, utaf hvilka 2 procent godtgöras såsom ränta å det obetalda kapitalet. Utbe - taldes under åren 1855 och 1856 144,140: 36. » anläggningen af jernväg mellan sjöarne Norra Barken och Wessman, i Stora Kopparbergs län, å 200.000 R:dr, emot 5 procents ärlig inbetalning utaf denna summa, hvarvid ränta beräknas efter 3 procent å det återstående kapitalbeloppet. Utbetaldes under åren 1856 och 1857 191.913: 51. » samma jernvägs fullbordande, ytterligare lån å 200.000 R:dr, emot 6 procents dito dito och med räntans beräkning efter 4 procent å dito. Transport: 3,800,729: 9. 3,983,905: 10. — 29 — Transport: 3,800,729: 9. tor anläggningen af jernvåg emellan städerna Gefle och Fahlun, ä 2,400,000 E:dr, emot årlig återbetalningsskyldighet af 3 procent å hela lånesumman; börande dervid räntan godtgöras efter 2 för hundra af det obetalda kapitalet. Utbetaldes under åren 1855—1859 2,376,000: — » fullbordande af sistnämnde jernväg, å 600,000 R:dr, emot erläggande årligen af 5.| procents ränta jemte 1*lr:del af ursprungliga lånesumman. Utbetaldes under åren 1858 och 1859 600,000: — » anläggningen af jernväg emellan Hudiksvall och sjöarne