Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Han har således ingalunda anledning att ogilla Bevillnings-kommittéens förslag till enahanda lika lag bevillnings-procent af all slags inkomst, af fastighet, handel och annan rörelse samt af lön. Hans reservation, hvarigenom han endast till en del uttrycker sina ifrån Bevillnings-Utskoltet skiljaktiga äsigter, afser hufvudsakligen dels väsendtliga alvikelser ifrån Kommitterades förslag, dels åsidosättande af äldre godkända kontroller för framkallande af noggrann taxering. l:o Ogillar reservanten högeligen, och, såsom han förmenar, på goda grunder, Utskottets förslag att uti bevillniugs-stadgans § 2 bestämma olika bevillning för fast egendom, nemligen för jordbruks-fastighet tre öre för hvarje fulla Etthundra R:dr af uppskattnings-värdet och för all annan fastighet fem öre för enahanda belopp af samma värde. Man har här rubbat den gamla äfven af Bevillnings-kommittéen antagna allmänna grundsatsen, att fastighet al hvad slag som helst lemnar fyra procent afkastning, hvilket knappast någon på allvar kan bestrida, och således borde enligt Kommitterades förslag bevillnings afgiften blifva fyra öre för hvarje 100 B:dr, hvarigenom nedsättning eger rum för inkomst af fastighet likasom af handel, fabrik, handtverk m. m. ifrån 2’A. till i procent. Men målsmännen inom Utskottet för Svenska jordbruket, som, under den föregående tiden, genom bedrägliga taxeringsuppgifter och oredlighet ibland laxeringsmännen, såsom allmänt kändt varit och nu meia åskådligt ådaga^gdt är. kommit i tillfälle att undandraga sig tillbörlig andel af bevillningsbördan, hvilken desto mera tungt har tryckt andra samhällsklasser, hafva icke åtnöjt sig med denna bevillnings-procen - Bevillning!-Utsliottels
„ Jöns Rundbäck från Göteborgs och Bohus län, angående förstärkning af Allmänna Diskontfonden, m. m. N:o 50. „ Per Nilsson från Christianstads län, angående ändring af 22 § i Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående inteckning, N:o 51. „ Anders Johan Sandstedt från Jönköpings län, angående ändring af 5 § i Kongl. Kungörelsen den 4 December 1863, angående stämpelpappersafgiften. „ Per Persson från Wermlands län, angående statsanslag för fullbor dande af jernvägen emellan Arvika och riksgränsen. „ Carl Johan Svensén från Calmar län, om anslag för anläggande af en statsjernbana emellan Nässjö och Oscarshamn. „ Anders Eskilsson från Blekinge län, om aflåtande af underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, för erhållande af nådig förklarirg om rättighet att idka fiske i viss del af den s. k. Pukaviksfjorden. „ Per Engman från Wester-Norrlands län, om statsanslag för inrät tande af en pedagogi i Sollefteå. „ Per Engman från Wester-Norrlands län, om statsanslag för anläggning af ny väg från Ramsele sockengräns till Tåsjö kyrka i nämnda län. „ Per Engman från Westernorrlands län, angående ändring af 21 Kap. 4 § Rättegångs-Balken. „ Per Tjernlund från Wester-Norrlands län, angående förhöjning af det utaf Kongl. Maj:t äskade anslag för myrutdikningar och vattenaftappningar inom åtskilliga län och orter. „ Anders Andersson från Slöra Kopparbergs län, om förändrad grund för skyldigheten att uppföra folksbolebyggnad, m. m. N:o 60. „ Anders Söderholtz från Södermanlands län, om ersättning af allmänna medel till åtskilliga personer inom Wähla by, Björklunda socken, för liden brandskada. „ Anders Söderholtz från Södermanlands län, att det i Strengnäs in rättade seminarium för bildande af lärarinnor måtte derstädes fortfarande bibehållas. „ Sven Rosenberg från Christianstads län, om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 10 Januari 1759, m. fl. dithörande författningar, angående fatalier i politioch ekonomi-mål.
Herr Professoren Dockot k^xe instämmer uti enahanda pästäende, med tillägg att decra Hospital under Vansta tiden stall haft ansenliga SpanSmälsDonationer af Krono ,o:de, men sedan rdZg njutit nu i sräga satte qnantum; stolandes den öfrige Fonden härleda sig ifrän Privata Donationer, GlaksUH skottet fär nu ytterligare förklara dess mening icke warit eller wara, att desse Hospitals Inrättningar stola ftänkagas eller mista desse understöd, deraf Utskottet anser dem ännu ytterligare wara i behof; men Utskottet hade trott, atk, efter Räkenffapernes föranledande, Seraphimor OrdensGillers Fond skulle kunna besörja venna utgift utan Sta» Den 12 Februari!. Stålens gradation; om nu förhållandet, efter hwad Hans Excellence Herr Grefwe Lrabe anfort, best»- mes annorlunda; och Kongl. Maftt således till Utskottets hemställan icke skulle käckas lemna Nådigt bifall; sä lara dejsa Utgifter framgent komma, att, såsom hittills warit manligt, pä denna Stat uppföras och bestäs. Zlo Academie-Gymnaste och Scholä-Staterne Uppä denna Stat hafwa 296 R:d marit bestädde Academien i Lund, men hwilka Staks-Mstottet projccterat till indragning och upphörande med nastledit är, emedan Utstottet förmodat Academien kunna dem af egne medel bestrida, utan att Stats» Merker borde dermed graveras. Herr Profefforen Doctor Usxe har anmärkt^ alt dcste 296 Rtdr äro fördeldte till Fagtmäsiarm 75 R:dr, Dansmästaren 75 R:d, Boktryckaren go, Academie-Bokhällaren zo, Z-ne Cursorer hwardera 20, samt till 6 Waktkarlar, hwardera Z R:d.
BorgareStåndet och Hedervärda Bonde * Ståndet under den i8:de sistl. April bifallit Utskottets yt„ 1288 Stats-UtskoHets Betiinkanden rande, ty kan emot 6g §, i Regerings-formea detta ärende till vidare handläggning icke upptagas; Hvilket Utskottet får vördsamligen anmäla. Stockholm den 7 Maji 1818. Stats~Uts kottets Memorial angående gjorde anmärkningar vid Stats-Utskottets yt* rande om Löneförhöjning för Commi* nistrarne i Stockholm. Vid Stats-Utskottets yttrande öfver Herr Comminister Berggrens motion om Uönförhöjning för Corn mini strarne i Stockholm hafva anmärkningar blifvit gjorde hos Högvördige Prest-Ståndet, som i anledning deraf återremitterat frågan till "Utskottets åtgärd; Men då berörde yttrande är bifallet af Högloft. Ridderskapet och Adeln af den 25 nästlidne April och af VälJofl. Borgare-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet den 18 i samma månad, kan Utskottet, emot 69 §, i Regeringsfotmen denna fråga till vidare åtgärd icke upptaga; Hvilket Utskottet får vördsam! igen anmäla. Stats-Utskottets Memorial angående frågan om Löneförbättring för Häradshöf ding arne. Sedan Stats-Utskottet uti gemensamt yttrande med Lag-Utskottet, af den ig' sistl. Mars ansett sig ej kunna tillstyrka bifall å de hos Högvördiga Prestesamt Vällofl. Borgare * .Stånden väckte motioner om Lönförbättring för Häradshöfdingarne, har Vällofl. Borgare-Ståndet genom Protocolls-Utdrag den 11 sisi. April återremitterat detta Ärende till Stats-Utskottets ytterligare åtgärd. Men som de öfrige Bespective Stånden nemi, Hoglofl.
Och ur denna gick år 1880 fröken Helga Adamsén med aktriskontrakt på fickan till k. Dramatiska teatern. Det måtte vara förfärligt att vara ung och ha talang, känna blodet brinna af begär att komma fram och endast få se på, hur andra segra, fira triumfer. Men i vanliga fall är det de ungas lott vid teatern. D e n unga damen med det danska namnet hade just heller inga vidare roller att anteckna från sina första år vid Dramatiska teatern. Hon var söt och behagfull, liflig som en gazell i Cherubins roll och pikant som » En öfverste i forna dagar ». Men tillfälle att riktigt känna sin talang på pulsen, djärft flyga ut och pröfva vingarna • — det fick hon aldrig. Redan år 1883 finna vi henne hos Bosin &amp; Wagner. Det är hos dem, på Djurgårdsteatern, som hon för första gången gör sig riktigt bemärkt. I F. Hedbergs lustspel » Gräsänklingar » glänser hon som dansk varietédiva genom det sätt, på hvilket hon sjunger visor af Erik Bögh — från denna afton datera sig hennes triumfer som vissångerska — och i en annan af F. Hedbergs folkkomedier, » Rospiggarna », skapar hon af bondflickan Hanna en både lefvande och karaktäristisk typ. Jag vill till och med minnas, att hon med framgång återgaf » Teblommas » parti och således visade, att, hvad som fattades henne, icke var det mångsidighet. Emellertid kräfde den distinguerade konsten henne tillbaka, och hösten 1885 är hon åter införlifvad med Dramatiska teaterns artistkår. Nu är det hennes tur att skapa de stora rollerna. Och hvarje speltermin som går, betecknar nya eröfringar på den sceniska konstens område. Hon har vunnit i säkerhet, i välde öfver sig själf; hon förstår nu att använda sin mjuka kvinnlighet på ett sätt, som låter rollen i hennes händer få ett osökt behag, en charme, som alltid intar, om också hänför.
Memorial icke bchöfwas eller kun^ ria aga rum. vr suyrg. blx Urotocollo k?, ck. Ridderffapet och Adeln fann detta innefatta ett endast »6 notitiLm aflsmnadk yttrande. Uplastes följande: Utdrag af Protocollet, hallit i Akikftns Höglou. Ständers Allmänna Beswärsoch Occvnomie» Utffott den i April r8io. S. D - S54 Den 16 April. S. D. Föredrogs ett af Herr Registratoren uti Kongl. Majus och Rikets Kammar-Ratt L>i->n6 L. von klocksten till Högloft. Ridderffapet och Adeln ingifwit och till detta Utstötts handläggning rcmitteradts Memorial, hwaruti prkas : i.-o Att den uti Kongl. Brefwet den'18 Januari! 1731 för answar uts tte Präscriptionstio af 10 är sedan Kro* nans UpbLrdsmans och Redogörares Räkningar blifwit utl Kammar-Ratten granskade, mätte undergå förändring r sä mätto, att samma präscriptions - tid hädanefter sär beräknas till ro är frän den dag, Räkenffaperne blifwa till Kammar-Collegium och Kammar-Rätten ingifne, antingen de dä fö.r eller sednare eller aldrig warda reviderade; hwaremot det uti ofwannämnde Kongl. Författning för felaktig Revision stadgade answar borde utsträckas jern» wäl till utan laga orsaker underläten Revision 2;o Att, beträffande Private Redogörare, som uti r78r Ars Kongl.
1 På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: And. Joachimsson. Pehr Jonsson. Nils Månsson. Anders Jonsson. Olof Håkansson. P. Pehrsson. Pehr Klint. Revisorers Berättelse. 883 Bilaga Litt. J. Uppgift på Spannmålspriserna i Sverige, efter de från Krono Upplags-Magazinen till Kongl. Allmänna Magazins-Directionen sednast inkomne Vecko-rapportej’, Lin Magazin. Råg. Korn. 884 Riksens Ständers Bilaga Litt. B. Uti October månad innevarande år hafva följande sorter Spannmål blifvit slutadt och försåldt, nemligen: Rå Råg å Åtta Riksdaler och Sexton Skillingar Banco per Tunna. Rädt Korn å Fem Riksdaler Sexton Skil-, lingar Banco a Fem Riksdaler Åtta Skillingar Banco. Hvit Hafra å Tre Riksdaler & Tre Riksdaler Sexton Skillingar Banco per Tunna. Det varder härmedelst på begäran attesteradt, Stockholm den 8 December 1820. jFrans Gust. Carré , Stadsoch IlandeIs-Mäk.lare, (Sigill.) Lika lydande med Original-Attesten, betygar Pehr Klint. Revisorers Berättelse. 885 Bilaga L i 11. C. Omkostnader vid Spannmålsfragt från Ystad till Stockholm. Råg. Korn. Hofra. Fragt & Kapplake Rapport _4 W 3 8 1 4o Spannmålen kostar vid Stockholms Brygga 5 25 - 3 38 - 2 l9 - 886 Riksens Ständers Bilaga Uppgift å beloppet af de till Kongl, influtne, samt. derifrån utbetalde 1819 till och med den 50 In k o ms t er: Contant tillgång å DiscontItiksd. sk. 1*.
Ty då de kommo i huset, låg han på sine säng i sin sängakammar, och de stungo honom ihjäl, och höggo honom hufvudet af; och togo hans hufvud, och gingo bort den vägen på slättmarkene, i den hela nattene. Och båro Isboseths hufvud till David i Hebron, och sade till Konungen: Si, der är Isboseths hufvud, Sauls sons, din fiendas, som stod efter dina själ; Herren hafver i dag hämnat min herra Konungen på Saul och hans säd. Då svarade David, och sade till dem: Så visst som Herren lefver, som mina själ utur all bedröfvelse frälst hafver; Den som mig bådade, och sade: Saul är död, och mente att han var ett godt bådskap, den tog jag fatt, och drap honom i Ziklag, den jag skulle tidendeslön gifvit. Och desse ogudaktige männerna hafva ihjälslagit en oskyldig man, uti hans hus, på hans säng? Ja, skulle jag icke utkräfva hans blod utur edra händer, och taga eder utaf jordene? Och David böd sina unga män, och de slogo dem ihjäl, och höggo dem händer och fötter af, och hängde dem vid dammen i Hebron; men Isboseths hufvud togo de, och begrofvo det i Abners graf, i Hebron. Och alla Israels slägter kommo till David i Hebron, och sade: Si, vi äre af ditt ben och ditt kött. Dertill ock tillförene, när Saul var Konung öfver oss, förde du Israel ut och in; så hafver nu Herren sagt dig: Du skall vakta mitt folk Israel, och skall vara en höfvitsmän öfver Israel. Och alle äldste i Israel kommo till Konungen i Hebron; och Konung David gjorde med dem ett förbund i Hebron för Herranom; och de smorde David till Konung öfver Israel. Tretio åra gammal var David, då han Konung vardt, och regerade i fyratio år. I Hebron regerade han i sju år och sex månader, öfver Juda; men i Jerusalem regerade han i tre och tretio år, öfver hela Israel och Juda.
Grefwe kolen, Oulkak, anmärkte akt ibland de ifrägawarande Kongsgärvar wore äfwen Uranienborg i Malmöhus Län, och att den som samma Kongsgård innchaswer skulle blifwa ruinerad om hans nuwarande Contracts wilker rubbades, nuwarande innehafware hade genom ars tillträdt denna Kongsgård, ätflillige hemman moro derifrän utbrutne och flere andra kostnader af honom bestridde, hwarigenom han wid en till Stadgande förändring i wilkoren stulle blifwa lidande. Herr Grefwen och LandtmarffalkcnSedan votering nu blifwit begärd och en förening i tankarne synes icke kunna winnås, sär jag förestå följande voterings-proposition: Den som bifaller att Contracts wilkoren för de 8 under a:dra Clasien up» tagne Kongsgärdar mätte blifwa oförändrade, skrifwer: Ia. Den det ej will, skrifwer: Nej. Winner Nej, öfwerlägges serskilt om Stats, Utskottets begge alternativ. Ropades Ja och Nej. Fri. Den 27 Zebruartt. i«oi Friherre Hiljencrantr. Ja propositionen kan icke blifwa annorlunda an ven som war gjord och med Nej och Ja beswarades. De som till densamma icke bifall temnat tillhörer det att victera contra propostkionen. Friherre Stael von blolstein. Innan detta mål remitterades till Slats-Utskottet blef det bestutadt a t Contracterne om desto Kongsgärdar wero pä origliga grunder afstutade och således kan esler min tanka votering om Conlrackernes bestånd icke aga rum. Grefwe kvlörner, ^stolpla 6öran. Ett sädant bestut har åtminstone aldrig kommit lill Stats-Utstotiets kunffap och jag twiflar att det nägonsin blifwit af Ridverskapet och Adeln fattat. Friherre Stael von lllolstein. Åtminstone tror jag att något sadant har warit i fräga. Herr Silverstolpe, Lustak a^laralaam.
S. A. K. 1 }3land föremål för Rikets Ständers uppmärksamhet vid innevarande Riksmöte liar äfven förekommit, hurusom Tackjernets ofta försummade stämpling är ett af de väsendtligaste hinder för erhållande af tjenligt och likartadt ämnesjern, hvarförutan högst få verktyg, macliinerier eller större byggnader kunna ändamålsenligt åstadkommas; oell då tydligen sig framställer, huru vigtigt det måste vara för jernmanufacturens framsteg till en större fullkomlighet, att ämnesjern af ändamålsenliga egenskaper i och för de serskilda manufacturtillverkningarne må kunna erhållas, samt, i Rikets Ständers tanka, knappast något verksammare medel, näst kunnighet och egen omtanka hos Tillverkaren, torde finnas för förbättringar uti. den ifrågavarande af Landets dyrbaraste näringar, än ett noggrannt iakttagande af tillverkningens stämpling; hafva R. St. ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet framställa behofvct af en sålunda förändrad lydelse af i mom. 4 §• i r8i4 års Kongl. JeruvräkeriFörordning, nemligen: ”Allt Tackjern skall vara märkt med för ”hvarje Masugn tillåten stämpel, och det vid ”Rergsmanshyttor tillverkade dessutom med hvar”je Hyttegares serskilda bistämpel. Träffas uti ”någon Tackjernspost stycken, som antingen ä”ro ostämplade, eller så otydligt och ofullkom - 454 Exp. Utsi. Förslag till uriel. Skrif t’. N:o 187, 188 • ”ligt stämplade, att ej väl skönjas kan, hvarest ”och af hvem de tillverkade blifvit, och såda”na stycken ej utgöra mer än Sex Procent af ”liela postens vigt, vare utan åtal; men för hvad ”deröfver stiger, plikte sista innehafvaren eller ”säljaren en tredjedel af värdet, uträknadt ef”ter Kronans sist fastställda pris å Tackjern i ”den Ort, derifrån jernet afyttradt blifvit; och ”ege han att, på sätt io §. stadgar, söka full "ersättning och skadestånd af sin Fångesman.” Rikets Ständer framhärda etc.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken yttrade , att då Herr Rothlieb numera afstått från dess förslag, alt Ridderskapets och Adelns beslut skulle genom en Deputation meddelas de öfriga RiksStånden, ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, om icke Ridd. och Adeln behagade förblifva vid Dess i denna omständighet redan fattade beslut. Ropades Ja. Herr af Stenhoff Christian, hade inlemnat följande som upplästes: En värd Ledamot uti Högv. PresteStåndet har framställt nödvändigheten, att upplösa det monopoliska band, som ännu qväfver en allmännare tryckning af Förslaget till en ny Evangeliioch Rönebok för Svenska Församlingen, hvilket inskränkta förhållande med tryckning af ett på Statens bekostnad med något öfver 23oo R:dr Banco utarbetadt Verk fullkomligen är upplyst af den rycktbara rättegången emellan Boktryckaren Norstedt och Söner här i Staden, å ena, samt BruksPatronen och Boktryckaren Lindh i Örebro, å andra sidan. Det är af denna anledning och i Den 21 Januari i. 133 sammanhang härmed jag utbeder mig få fästa Höglofl. Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på befordran af ändamålet med förenämnde af en tillförordnad Comité' utgifne Förslag till en ny Evangeliioch Bönebok; men då frågan om dess granskning äger ett nära samband med Bibel-öfversättningen, har jag trott utvecklingen af dennas tillkomst och fortgång böra föregå en liten del deraf, eller meranämde Förslag till Evangeliioch Bönebok. I i4 Sedet anser man, fast på mindre säkra grunder, att den Heliga Brita först på Svenska språket läst den Heliga Skrift; sedermera begynte Reformatorerne i det i6:de århundradet sitt verk med Bibliska föreläsningar; på Mötet i Örebro iöay stadgades, att dagligen åtminstone ett Capitel i Bibeln skulle i alla Domkyrkor föreläsas och förklaras, hvilket äfven i sednare tider till i74i blifvit fortsatt i Upsala, och till en del fortfarit äfven i Stadskyrkorne.
I st. f. att de Konungen underordnade verk och embetsman enligt 47 § Reg.F. äro skyldige ”att lyda Konungens bud och befallningar”, äro tvertom Fullmäktige i Riksg.cont. förbudne (JJ § Ansv.lag för Fullm. 398 Den 14 December e. m. i Riksgicont.) alt, vid förlust af icke endast R. Sl:s utan af allt medborgerligt förtroende, åtlyda andra befallningar än af R. St. Att icke omnämna, huru samma föreskrifter i afseende på villkoren för lyftning af pä Riksg.cont. anvisade medel kumle olika uppfattas af Konungen och af Fullm. i Riksg.cont., att härvid lill och med det icke vore omöjligt, att partisinnet någon gång kunde göra sig gällande, har en flerfaldig erfarenhet visat, att expeditionerne i delta fall från R. St. kunna blifva olika lill K. iVl. och till oftanämnde Fullmäktige. På alla anförda skäl förenar jag mig med dem, som tillstyrka afslag ä ifrägavar. betänk. Frih. Sprengtporten, Jacob Willielm.- Sedan jag begärde ordet, linner jag mig förekommen af de Heste värde talare, sorn bär yttrat sig. Jag får således endast i korthet sammanfatta min mening, alt det förslag, som StatsUtsk. bär framställt, i min tanka saknar, äfven med afseende å deu tidpunkt, under hvilken det tillkommit, både ändamål, föremål och jag skulle vilja säga utgångspunkt. Jag röstar således emot förslaget. Ex. Hr Gr. Björnstjerna, Magnus: Ehuru det finnes föga lagrar alt skörda på ett slagfällt, som fienden eller motståndaren synes hafva utrymt, anhåller jag likväl alt få yttra några ord i ämnet, mindre för att bestrida det, i detta Stånd åtminstone, redan lyckligt allidne förslaget, än för att motivera en motion, jag i sammanhang dermed vördsamt ämnar framställa. För ali göra detta, nödgas jag likväl alt först kasta en blick på organisationen af vårt financeoch drätselverk.
Uti nådig remiss af den 3o December sistlidet år har Eder Kongl. Maj:t täckts anbefalla Bergscollegium att skyndsammeligen inkomma med underdånigt Utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers, uti deras berörde år, angående samma år verkställd granskning af StalsVerkets samt andre af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning afgifne underdåniga Berättelse, rörande MyntVerket framställde anmärkningar; och får Bergscollegium, som deröfver infordrat ÖfverDirecteurens för Mynt-och ControllYerken underdåniga yttrande, detsamma, tillika med de i nåder remitterade anmärkningarne, härjemte i underdånighet öfverlemna, med underdånigt förklarande, det Collegiura, under hvars inseende Myntet först under sistlidet år blifvit förllyttadt, för dess del icke har något att tillägga hvad af ÖfverDirecteuren till de framställde anmärkningarnes besvarande blifvit anfördt; och framhärdar Collegium med djupaste vördnad, nit och trohet, Stormägtigste Allernådigste Konung! Eder Kongl. Maj:ts M underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter C. J. AF NORDIN. D. Tribler. F. W. Berndes. Adolf Hallgren. Stockholm den 25 Februari i836. L. Akerberg. Till Kongl. Maj:t underdånigst öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkningar öfver Myntverkets förvaltning. ( '7 ) Sto rmägtigste Ali e r n å dig s te Konung! Med anledning af Rikets Ständers Revisorers afgifne Berättelse om den wtaf dem verkställde Revision af i83a och i833 årens uti Eder Kongl. Majrts och Rikets KammarRätt utan anmärkning granskade Räkenskaper för MyntVerket och för ControllVerket, hvilken blifvit med ÖfverDirecteursEmbetet för nämnde Verk communicerad, får ÖfverDirecteursEmbetet nu underclånigst upplysa:
Denna inbjudning blef af Ståndet antagen. S. D. Föredrogs Högloflige Ridderskapets oell Adelns ProtocollsUtdrag af den 4 dennes, med tillkännagifvande af dess beslut öfver BancO'Utskottets Utlåtande N:o 134, i anledning af de inom Riks-Stånderi gjorda anmärkningar vid Utskottets under Niris 114 och ii5 afgifna Me* morial, jemte inbjudning till Med-Stånden, att instämma i Högloflige Ridderskapets obh Adelns beslut, rörande 4:de punkten i Memorialet Nio 115- Denna inbjudning blef af Ståndet ieke antagen, S. D. Föredrogos och lades till handlingarne: Constitutions-Utskot tets Memorial, N:o 121, till Borgare-Ståndet, angående en af detsamma yrkad, men af Talmannen vägrad proposition; Bevillnings-Utskoltels Memorial: N:o 64, angående ytterligare minskning i Utskottets Cancelliepersonal; N:o 65, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående Utskottets Betänkande N:o 69, Från "Vallo fl, Borgare-Ståndet, S. D. Föredrogs Högloflige Ridderskapets och Adelns ProtocollsUtdrag för den 4 dennes, innehållande dels Ridderskapets och Adelns beslut öfver Barsco-Utskottets Utlåtande N:o 134» i anledning af de jnom Riks-Stånden gjorde anmärkningar vid Uiskottets, under N:ris 114 Vih. lill R. S. Utclr. d. 7 Maj \83j. oell 115, afgifne Memorial, dels inbjudning till Med-Stånden atl förena sig uti Ridderskapets och Adelns beslut öfver 4 punkten af Banco-Ut skottets Memorial N:o ii5, men denna inbjudning blef af Borgare-Ståndet icke antagen. S. D.