Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lef af ägg mjölkmat, färskt kött (ej fett tillagadt) och kokt färsk iisk. Undvik kaffe, sötsaker, potatis, ärter, bönor o. d. 2) Dessa torde ni svårligen bli qvitt utan operativ behandling af läkare. D:r - d.; Frågor. Hur skötes lagermyrten? Mycket eller litet vatten? Min vill gerna fälla sina blad. 2) Hur lägges en varm drifbänk? Bra veta till kommande vår! 3) Hvarifrån får man billigast rosor, krukväxter, och bästa sättet öfvervintra dem? 4) livar får man köpa trefliga blonisterstull för en krukväxt? Och hvilka växter lämpa sig bäst för sådana ställ — att placera i en vrå? 5) Hvarifrån får man köpa en Coflea? Si: N:r 213. Hur kan man blifva medlem af Kristliga föreningen af unga qvinnor? Hvad fordras derför, hvart skall man vända sig, hvad är inskrifningsoch årsafgiften? Maria. Frågas, om någon af Iduns läsarinnor kunde upplysa undertecknad, af hvem nedanstående verser äro författade, äfvensom titeln på dikten. Jag tycker mig en gång hafva läst dem i sammanhang med flere verser och äfven hafva hört, att författaren vore Longfellow, men är ej riktigt säker derpå. De förekomma i Louise Alcotts berättelse •&gt;Sylvia », sid. 125, och lyda s å: » Gud är det första, din Skapare känn, Själen han tände, en slumrande gnista, Gnistan Han fordrar, som flamma, igen, Gud är det sista. Offra åt honom från vagga till graf Blomman af handlingar, känslor och tankar, Han uppå lefnadens svallande haf Vare ditt ankar. Fly till naturen, när verlden är kall, Sjung dig till frid, när ditt hjerta vill klaga, När vid din lyckas försåt eller fall Vänner bedraga. Tro den du älskar, bedrager han ock, - Torka din tår, men bedrag ej tillika; Bättre och sällare kallar jag dock Svikas än svika. C — a B — s. Det fins ju i Stockholm en baron Hjerta, som har ett hem för föräldralösa gossar.
H e r r Ziiverskvlpe, 6ustsk Abrabsw: Till hwad Herr kotlstieb rörande detta ämne nu anfört finner jag allt för litet wara att tillägga. Jag anhäller allenast att sä lemna en liten redogörelse för de beslut Ridderskapet och Adeln redan i afseende derpä fattat. I det nu föredragna ProiocollSUtdraget äberopar fig Bonde-Ständer ett annat af iden 25 Juni!, hwarä Ständer ännu icke skulle hafwa rrhällit nägot swar. Sädant är ock werkeliaen i wist afseende sakens förhällande, ehuru genom särskildta beslut, fattade af andra anledningar, Ridderskapet och Adela stadgat fina tankar öfwer dc flesta deri yrkade frägor, har dock detta Bonde - Ständets -ProtocollSUtdrag alldrig warit kill öfwcrläggning upptagit, och sälcdcS alldrig dcrä nägot swar blifwit aficmnadt. Deri begäreS, att ander krigstider all privilegierad jord i Riket, af hwad natur och beskaffenhet den wara mä, singe widkännus de kriget manligen ätfdljande onerL Lom Skattehemman utgöra, och oroterade Hemman uppställa M. ask p efter Hemmantal; att i fredstid all jord mätte deltaga i wäghällning, byggnadsskyldighet, och till nägpn del i skjutsen. För öfrigt förbehöll fig Bonde-Ständet öppen talan om all jords lika be skattning m. m. som blott rörde Presteoch BorgareSiänden. I delta ProtocollS - Utdrag af d. 26 September, begäreS swar pä det förra, hwarjemte BondeS'ändct förklarar att det för sina ägande Säterier och Frälsehemman wille ätaga fig all flagS skjuts.
Finnes uti endera Fastigheten äldre Inteckning, än den gemensamma, dä bör densamma af Köpeskillingen derföre först utgå, och endast återstoden tagas i beräkning vid bestämmande af dess delaktighet uti gemensamma gälden ; 5:0 Fordrar egare af Fastighet, som gemensamt med annan är intecknad för gäld, att få dess andel deruti bestämd, utan att densamma må å offentlig auction försäljas, då bör till grund derföre tagas det till Allmän Bevillnings erläggande åsätta värde för det år, då Inteckningen söktes , eller, örn sådan uppskattning å den tid ej egt rum, den Bevillnings-uppskattning, som efter den tiden först hållen är. År någondera af Fastighetsegaren eller Inteckningshafvaren med värdet missnöjd och kunna veperbörande ej derom sig förena, håfve våld att fordra den Fastighetens utbjudande å offentlig auction, hvars tillräcklighet till gäldande af den derå belöpande andelen af skulden sättes i fråga. Och skulle de öfrige respective Riks-Stånden inbjudas, att uti detta beslut med Ridderskåpet och Adeln sig förena. Från Höglofi. Ridderskapet och Ädeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch Bevillnings-Utskottens, den 17 sistiidne October, under N.'o 87> aflåtna och, den 30 i samma manad e. rn., på bordet lagda Betänkande, i ahjedning at så val Kongl. Majtts Nådiga Proposition örn Curhus-afgiftens fortfarande, som åtskilliga dervid afgifna yttranden samt i ämnet väckta motioner, blef samma Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkninr gar, till Utskotten återremitteradt, S. D.
Örn för den Oeconomiska' styrelsen, i afseende på Krän vins-bränning, det är en afgjord grundsafts, att, så långt utan förbud och tvångsmedel ske kan, denna handtering bör inskränkas till verkligt husbehof, och såmedelst svara emot den benämning, hvarunder densamma hittills endast varit och än ytterligare lärer fortfara att blifva tilläten; så har Utskottet ansett det häraf vara en följd, att ali beräkning på handel och vinst af Bränvin bör, genom enahanda medel, motverkas; Och Utskottet har trott det vara sin pligt, att vid beskattningens'uppgörande för denna vara, så vidt ske kan, bidraga till samma ändamål. Att de största hittills lofgifna Bränvinspannor, från 70 till 90 kannors innehåll, högst sällan användas endast för husbehof och att de för ett sådant ändamål ännu mera sällan behöfvas eller kunna vara i jemt och oafbrutet bruk under en längre tillåtelsetid på året, det har Utskottet för en afgjord sanning antagit. När åter dessa ovanliga händelser skulle inträffa, och exempelvis en ägare af mycket vidsträckt jordbruk, förenadt med betydlig Bergshandtering eller annan Manufactur-inrättning, skulle finna sig i verkligt behof af så stor Bran vins-till verkning att dertill erfordrades en Den 25 Juli. en panna af den största nu tillåtna rymd; så lärer det, enligt Utskottets tanka, vara ofelbart, att en ganska stor vinst af ea dylik Bränvinstillverkning icke uteblifver, änskönt intet afsalu till personer, söm ej tillhöra egendomen, måtte komma i fråga. Hvad åter den Possessionat beträffar, sorn utan verkligt behof af en lika stor Brän vins-till verkning, skulle vilja nyttja en lika stor panna, endast på kortare tid af året och för besparad afverknings-kostnad; så har Utskottet ej kunnat finna att befrämjandet af ett sådant godtycko borde leda till afvikelse från den för ändamålet i förevarande fråga högst vigtiga. och i alla händelser utan undantag giltiga regeln, att man med rättvisa skattar för de fördelar man i samhället njuter, icke efter det bruk man deraf gör, utan efter det man deraf kan göra.
Skrifvelse, A’.o i03. förvandling lill tackjern borde ske efter medelpriset på Thorsåkefsoch Ofvansjötackjernet. Sedan deputerade från Helsingland, först förklarat sig helst önska, att all grundskatt blefve bestämd uti en viss pennjngeräntä; men att, då detta ej var förenligt med Konungs och Ständers fattade beslut, deputerade ansågo spanmål, smör, kött och hö böra antagas såsom hufvudpersedlar, hade flertalet af deputerade likväl slutligen föreslagit, att spanmål af en fjerdedel råg och tre fjerdedelar korn, smör, torrt nötkött, hö och mansdagsverken skulle utgöra hufvudräntorna för orten och bestämmas till lika belopp för hvarje helt mantal, nemligen 2 tunnor spanmål, 32 skålpund smör, 32 skålpund kött, 24 lispund hö och 8 mansdagsverken, samt att det öfriga af nuvarande persedelräntor, som ej af förenämnda räntor motsvarades, sknlle förvandlas til! penningar och jemte förut varande penningar utgå med 7 R:dr 45 sk. 8 rst. för helt mantal och i förhållande derefter för lägenheter, som voro mindre än ett mantal. E. K. Mös Befallningshafvande i länet hade tillstyrkt deputerades förslag, samt dessutom, i afseende å Gestrikland, anfört, att, då räntorna der utginge efter tre olika grunder, nemligen jordebruks-öreslandet, häsleståndet elier hemmanet och gärdemantalet, persedeltalet i denna provins ej kunde bestämmas lika för hvarje helt mantal och i proportion derefter för mindre hemmantal. Uti den Nådiga Propositionen har E. K.
Pä grund liiiraf har Kongl. Maj:t nu föreslagit Rikets Ständer: alt, med undantag af Jemtlands fläst-Jägare-Corps och Bolms lans regementes södra bataljon, med hvilka serskilda förhållanden egde ram, rusthållarne vid öfriga rusthålls-regementen och corpsen i riket må, vid nja sammankomster, erbjudas att, lil! vinnande af den åsyftade lindringen i rustningsbesväret under krig, ingå gemensamma öfverenskommelse!-, samtlige rusthållarne vid de beridne regementena och coipserna serskildt, och samtlige rusthållarne vid de afsutna serskildt, att, efter den andel, som på hvarje rusthåll kunde belöpa, icke allenast ersätta alla förluster i hästar eller persedlar, som undin' krigstjenstgöring kunde för de i öfverenskommelsen deltagande rusthål!en inträffa, utan ock under tiden för persedlarnes underhåll ansvara ; kommande hvarje rusthållare sålunda i tillfälle att, utan hinder af det beslut, hvaruti de öfriga rusthållarne kunde stanna, härutinnan handla, såsom han för sig förmonligast ansåge; dock att, der flere delegare funnes i samma rusthåll, alla dessa borde om beslutet sig förena, så framt den föreslagna öfverenskommelsen skulle anses hafva blifvit för rusthållet anlagen; och skulle för öfrigt de rusthållare, som till en början möjligen kunde hysa betänkligheter vid delta på deras gemensamma fördel beräknade förslags antagande, icke utestängas från möjligheten att sedermera derpå ingå, hvadan Kongl. Maj:t ansåge en praescriptionstid för rättigheten att i öfverenskommelserna deltaga först framdeles lämpligen kunna af Kongl. Maj:t i Nåder bestämmas.
Utsk:n hafva anmärkt, alt ehuru arméens boställen blifvit i inkomstberäkningen upptagne till 50 procent öfver uppskattningsvärdet, så har likväl, vid jemförelsen emellan lönerne vid den nuvarande och föreslagna arméen, endast normal-staten blifvit upptagen. Detta förfarande torde vara så mycket rigtigare, som, med undantag af kompanicheferna, ingen af de i jemförelsen förekommande officerare hafva boställen; dessutom har jag hvarken påstått eller vill påstå: att hvart och ett af kompanichefernas boställen afkasta 50 procent utöfver uppskattningsvärdet, utan kan detta resultat endast erhållas genom hela massans utarrendering pä minst 30 år. I den omnämnde jemförelsen tror jag således att uppskattningsvärdet varit 256 Den 28 Juni f. m. det enda rigtiga som bort komma i fråga. Att för närvarande afkastningen å utarrenderade indragna boställen utdelas på regementernas löntagare, inverkar ingalunda till ändring af hvad som blifvit anfördt, ty dels kan hvarje tillökning öfver normalstaten försvinna, medelst föreskriften att öfverskottet ä densamma skall ingå till statsverket, dels eger det förhållande rum, att vid åtskilliga regementer inga boställen finnas alt utarrendera, och vid andra äter, t. ex. de norra, kommer ej ringaste öfverskott i fråga. Vidare anmärka Utsk:n, att af befälets löner vid indelta arméen blifvit, ä hvar och en frän och med kapten till och med underlöjtnant, afdragit 133,' r:dr för rum och ved, men deremot detta afdrag ej skett för motsvarande grader af den föreslagna arméen.
Likasom man i fråga om första kammaren slutligen stannar vid ett streck, som betecknar ett visst mått af penningar, såsom karaktersskilnad emellan de begge kamrarne; så påträffar man vid betraktande af den andra kammaren genast ett nytt streck, som likaledes betecknar ett annat mått af penningar, som åtskiljer de representerade från de orepresenterade. Åtgärden är i båda fallen utan tvifvel mycket enkel. Också har man från alla håll såsom en af de utmärktaste sidorna i det Kongl, förslaget till ny R. O. erkänt dess stora enkelhet. Alla de svårigheter, som stå i sammanhang med upprättande af ett representationsförslag, under stadig blick på den vigtiga frågan: hvad den blifvande representationen är? har man trott sig lösa genom den odiösa frågan: hvad han har? Dervid bar man kommit till en dubbel motsägelse. Utan tvifvel måste nemi. förslagets syftemål vara, att å ena sidan bereda representationsrätt åt de hittills orepresenferade i så vidsträckt mån, som med statens säkerhet kan vara förenlig, och att å andra sidan komma ifrån både stånd och klasser. Och likväl har man med det första penndraget ej mindre öfverkorsat representationsrätten för ett mycket stort antal hitintills representerade besutne hemmansegare å landet samt jordoch fastighetsegare med flera i städerna, än ock åtskilt tvänne klasser, nemi. fastighetsegare och icke fastigshetsegare, tilläggande den förra representationsrätt för ett kapital, som med allenast 200 rdr rmt ölverstiger den årliga inkomst, som af den sednare erfordras. Allt detta oaktadt har man likväl, synnerligen vid antagande af det omedelbara valsättet, gifvit så mycket på hand åt den demokrati, man velat utesluta, att man på de införda census-bestämmelserna vore frestad att tillämpa den bekanta Ehrensvärdska frågan: Kolonner! Hvad gören I? Men om sålunda penninge-strecket för det närvarande innebär sina motsägelser, så pekar det äfven på vådor för framtiden. Godtycklighetens princip är ett svagt värn för en representations bestånd; och 1000 rdrs fastighetsvärde eller 800 rdrs årlig inkomst såsom vilkor för valrätt och valbarhet är ingenting annat än godtycke.
Uppå derom af vederbörande fastighetsegare gjord Samt af E. K. M:s befallningshafvande i Christianstads län i underdånighet anmäld och tillstyrkt anhållan, har E. K. M., medelst nådig proposition af den 16 December sistlidet år, behagat föreslå Rikets Ständer alt, för återuppbyggande af deli del utaf staden Christianstad, som ödelädes vid den derstädes i nästförutgångne Juni månad utbrutne eldsvåda, anvisa en summa af 200,000 r:dr, att genom stadens Drätsel-kommissions försorg i lånevag utlemnas åt de af eldsvådan hemsökte fastighetsegare, som uppförde nya hus af sten eller af korsvirke med ifyldt brändt tegel och kalkrappning; hvarvid såsom lån för stenbyggnader borde erhållas Adelar samt för korsvirkeshus hälften af huseiis brandförsäk 4 . _ ringsvärde; och borde dessa lån, under iakttagande af de bestämmelser, Rikets Ständer funno lämpligt föreskrifva, få innehafvas Utan ränta i fem års tid, från den 1 Juli innevarande år och sedermera mot 4 procents ränta un Bih. till R. St. Juli löfö. den 12 den 13 den l3 234 Expedilions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N;0 i3t. der 3 år, hvarefter å primitiva lånesumman borde årligen inbetalas 6 procent, deraf 3 procent ränta skulle beräknas å det återstående låne-beloppet saint öfverskottet utgöra kapital-afbetalning-, intilldess lånet vore till fullo godtgjordt. Enligt hvad högstberörda proposition för öfrigt innehåller, har E. K.
Vid nu skedd föredragning af denna inbjudning, fann Preste-Sländet för godt att densamma antaga. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades en af Professor Knös, med stöd af Riksdags-Ordningens 56 §, väckt motion, angående eli tillägg lill nu gällande stadganden för lysning och vigsel. S. D. Föredrogs ånyo Statssamt Allmänna Besvärsocb Ekonomiutskottens utlåtande, N:o 10, i anledning af väckt motion om inköp för Statens räkning af framlidne Amiralen Gastaf af Klints Sjö-chartse-verk: Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets betänkande, N:o 26, i anledning al vackt motion, angående bestämmelse af viss tid, hvarinom vigsel, efter slutad lysning till äktenskap, bör ega runi: Af slogs. S. D. Föredrogs ånyo Slats-Utskoltets memorial, N:o 61, med uppgift å de vid innevarande Riksdag för tillfälliga statsutgifter disponibla tillgångar. Hvad först beträffar den i memorialets förra del förekommande, af Utskottet uppgjorda, beräkning för bestämmande af Riksgälds-Contorels, för Bih. till R. St. 9 Sami 43 338 Prot-Utdrag, den 20 November i844- Rikets nu församlade Ständer, till ifrågaställa, tillfälliga stats-ulgifter di sponibla behållning, så ansågs densamma endast innefatta ett lillkännagifvande till Rikets Ständer, i afseende hvarpå Ståndet icke fann någon åtgärd erforderlig. Vidkommande dernäst Utskottets, i slutet af detta memorial lemnade, tillstyrkande, blef memorialet i denna del ålerremitteradt, med det förklarande, att Ståndet, utan att binda sig i afseende på frågan om Riksgälds-Contorets skuldsättning, ansåg ingen annan åtgärd i anledning af nämnde tillstyrkande nödig, än att anmoda Stats-Utskottet till pröfning företaga de till detsamma aflemnade, ännu oafgjorda, Kongl. Propositioner och enskilda motioner, samt med utlåtanden deröfver lill Rikets Ständer i vederbörlig ordning inkomma.
Då, såsom det den nådiga propositionen bilagda Statsråds-protokoll innehåller, ifrågavarande reservations-anslag under en längre tid visat sig vara för det dermed afsedda ändamålet otillräckligt och svårligen, vid den föränderlighet, prisen å utfodrings-artiklar i följd af mer och mindre gynsam årsvext ständigt äro underkastade, kan på förhand bestämmas till ett belopp, sora under alla förhållanden med säkerhet motsvarar behofvet, samt härtill kommer, att Artilleriets legda hästar under den tid af året, då de till exercis begagnas, underhållas på alldeles lika sätt med de ständiga Artilleri-hästarne och således med allt skäl kostnaden för detta underhåll, i stället att bestridas af särskildt anslag, äfven bör utgå af det förslagsa nslag, som till utfodringen af Artilleriets ständiga hästar är afsedt, får Utskottet, helst derigenom redogörelserne öfver fouragerings—utgifterne jemväl skulle förenklas, tillstyrka Rikets Ständers bifall till den af Kongl. Maj:t i förevarande hänseende föreslagne förändring; varande derföre uti bilagde tabell under titel: Fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar, för slags-anslag, utförd en summa, stor 137,000 R:dr. I anseende till behofvet, dels af löneförbättring för öfverbefälet och musik-personalen, dels ock af nytt löneanslag för tillökadt underbefäl vid Gottlands National-beväring, har Kongl. Maj:t äskat följande lönetillökningar och nya löneanslag, nemligen: för Slals-Ulsknttels Utlåtande, Jtf 69. 17 för 3 Bataljons-Chefer, som nu njuta i lön hvardera 700 R:dr, löntillökning å 500 R:dr 900: » 23 Kapitener, med lön af 400
Af Friherre af Ugglas, Gustaf, om anvisande af en årlig pension å 300 R\dr åt hvardera af framlidne Statsrådet Carl Ludvig von Hohen hausens ogifta döttrar, Hilda Maria Elisaheth, Clara Hedvig Sophia och Constance Carolina Charlotta. Nyligen har döden åter skördat en af Sveriges veteraner. F. d. Statsrådet Cari Ludvig von Hohenhausen slutade sitt verksamma lif den 7 innevarande månad, och då ställningen i boet efter honom visat sig vara sådan att, sedan skulderna blifvit till fullo betalda, ingen annan tillgång finnes öfrig än ett tarfligt bohag, vågar jag påkalla Rikets Ständers välvilja med afseende på hans tre efterlemnade ogifta döttrar. Statsrådet von Hohenhausens långvariga, trogna och förtjenstfuila arbete i Statens tjenst utgör, synes det mig, tillräckligt talande skäl för en sådan framställning, och tillåter jag mig i detta afseende upplysa, att Statsrådet von Hohenhausen, son till den Carl Johan von Hohenhausen, som under kriget med Ryssland 1789 sprängde sig i luften för att icke med fartyg och flagga falla i fiendens hand, föddes -1787 och inträdde redan 1803 i rikets tjenst sorn officer vid då varande Finska, nuvarande Andra Gardet. Han deltog med utmärkelse i 1813 och 1814 årens krig och erhöll för sitt välförhållande under träffningen vid Dessau medaljen för tapperhet i fält. 1841 Chef för Westerbottens Fältjägare, 1845 Chef för 1 :sta Lifgrenadier-regementet, kallades von Hohenhausen år 1848 till ledamot af konungens Råd, såsom Chef för Landtförsvarsdepartementet, en befattning som han lemnade år 1853, efter jemnt 50 års allmän tjenst. öfvertygad att Rikets Ständer behjerta den bekymmersamma ställning, hvaruti hans döttrar skulle råka, derest icke Rikets Ständer med välvilja träda emellan, vågar jag vördsamt föreslå: att Rikets Ständer behagade anvisa en årlig pension af Trehundra Riksdaler åt hvardera af Statsrådet von Hohenhausens tre efterlemnade döttrar:
N:o 194.) S. A. K. Genom Nådig Proposition af den 26 sistlidne Maj, liar E. K. M., som väl lemnat Nådigt bifall till den af Rikets Ständer, för deras del, antagna Grundlags-förändring, hvarigenom Rikets Allmänna Ärenders Beredning, i dess egensksp af en i Grundlagen förordnad embets-myndighet, upphört, men dock, på de uti Propositionen anförda skäl, varit betänkt att tills vidare låta de egentliga besvärsmålen äfven hädanefter undergå en serskild beredning, genom tillkallade kunnige embetsmän, och derföre ansett lämpligast att, till en början, äska bitradp af nuvarande ledamöterne i Rikets Allmänna Ärenders Beredning, hvilka, under sådant vilkor, skulle ega att bibehålla de för deras befattningar hittills bestådda arfvoden, hvarefter och sedan desse ledamöters antal genom afsked eller dödsfall minskats till Fyra, den nya Beredningen skulle, så länge omständigheterne fordra dess bibehållande, komma att beslå af sistnämnde antal ledamöter, ulan afseende på förhållandet emellan frälse och ofrälse, föreslagit Rikets Ständer, att det å Riks-Statens Andra Hufvud-Titel hittills uppförda anslag för Allmänna Ärendenas Beredning af 8,736 R:dr 2 sk. 8 rst. må äfven hädanefter i Stat upptagas, att, så länge alla de nuvarande ledamöterne i deras befattningar qvarstå, till fulla beloppet utgå, men derefter, i mon af inträffande afgång, successive minskas till 4,000 R:dr, utom hvad som erfordras för Vaktbetjeningens aflöning. Vid öfvervägande af hvad sålunda är vordet i Nåder föreslaget, hafva Rikets
Medelst utdrag af sitt protokoll för den 8 innevarande månad har Htfgv. Preste-ståndet anmodat Expeditions-utskottet att i det riksdagsbeslut, som kommer att utfärdas, meddela underrättelse om innehållet af Kongl. Maj:ti nådiga skrifvelse i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid sistförflutne riksmöte föreslagna lagförändringar; men då, jemlikt Utskottet tillhanda korane protokolls-utdrag, högstberörde nådiga skrifvelse blifvit af de öfriga Riksstånden lagd lill handlingarne, hvadan ifrågavarande anmodan icke kan till någon åtgärd af Utskottet föranleda, får Utskottet sådant härigenom vördsamt anmäla. Slockholm den 20 December 1847. Expedit i&ns-Ulika Itc! * Memoria!, !Tio 6. S N:o 6. Memorialj till Rikets Ständer, i anledning af dterremiss utarf skrijvelse-föreslagen Niis ro, ;/ och 12. Jemlikt Expeditions-utskottet tillhandakomna utdrag utaf Höglofl. Ridderskapets och Adelns protokoll den 16, af Högv. Preste-ståndets den 19, af Vällofl. Borgare-ståndets den 23 samt af Hederv. Bonde-ståndets dea 28 sistlidne Februari, hafva Utskottets forslager till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser, N:o 10, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om ändring i 17, 22 och 24 §§ Regeringsformen, N:o 11, i anledning af nådig proposition om ändring i 6, 15 och 43 §§ af samma Grundlag, samt N:o 12, i anledning af nådigst föreslagen ändring i 1 § 9 mom.