Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Magistrats - Personer bland hwilka (i förbigäcnde sagdt) äfwen kunna finnas sä kallade illitterate, torde ofta likasä wäl bchöfwa upplysning i Mäl, hwilka höra till Allmänna Hushällningen och bcffattningen, som en Borgare, till hwilkenS hwardagsbetraktelftr beha Ämnen höra. Ett hufwudsakeligt skäl äterstär ännu att anföra. Sannolikt har man ej rätt sörslätt MskoktetS asfigt; ben mäste dä kpdcligare förklaras. Genom dek anmärkta stadgandet har Utskottet alldeles ej äsyftak Magistrats-Personers utestutande frän Representationen, utan endast wilkoret, hwarunder de böra ätnjuta denna rättighet. Utskottet har, med ett ord, trott fig bereda Borgare - Ständet ett stöd genom Städer, nes Cmbetsmäns närmare indragande i Städerncs interesse; och tillika förmodat att dehc Embetsmän ej skulle finna fig illa belätna med benna närmare före, ning; hwar till wägen genom Utskottets Förslag blifvit öpnad och anwisad. "I anseende kill Anmärkningarne tvid Repre"senkationer för Stockholm" fär Utskottet äberopa hwad i deh Betänkande finnes anfbrdt, med bet tillägg, att denna anomalis tydligen förekommer Magistrats - Personernes uteflukande äfwen i Hufwudstadcn, hwarest be ej äro berättigade att idka wcrklig Borgerlig Näring. "Widare har man för flera Städer yrkat rättigheten, att efter godtfinnande sända twenne Full "mägtige. " Wib FörfiagekS utarbetande hade Utskottet ansett fig böra tillstyrka en sädan Rätt för StapelStäderne af första och andra Classerne, men dä det kan Den.io October.
Kungsöhrs län ifrågastälide befrielse från erläggande af nu utgående lösen för de räntedags-verken, hvilka af deras stamhemman skola utgöras; N:o 244, angående afslutande af Götha kanal-bolags ocb Malmö för detta diskonters utredning; samt Prot.-utdrag den 17 Juli 1848. 555 JN:o 245, i anledning af Skomakaren A. JVessbergs ansökning om eftergift af en Riksgälds-kontorets fordran. S. D. Vid föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets den 14 dennes på bordet lagda betänkande N:o 103, i anledning af väckt fråga om prestanda för dem, som af krono-fogdarne antagas till biträden, lann Ridderskapet och Adeln för godt att, med afslag å Utskottets i fråga om fogdetjenare gjorde hemställan, bifalla hvad Utskottet i afseende på kronofogdarnes enskilda skrifvarebiträden hemställt. S. D.
Man har beräknat, att efter den föreslagna nedsättningen till 70,000 Riksdaler, Hans Kongl. Höghet skulle af Svenska Statsverket såsom hofhållning för sig erhålla 1,000 R:dr i veckan eller 52,000 per år, samt Hennes Kongl. Höghet Hertiginnan 1,500 R:dr i månaden, eller för året 18,000 R:dr. Härmed kan väl Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 40. 17 väl icke underhållas något lysande hof, men med det vackra föredöme, som vårt Konungahus söker föregå nationen till sparsamhet och underkufvande af onödig lyx, torde det väl för närvarande, då ännu ingen familj förefinnes, kunna någorlunda bära sig uppe; jag är öfvertygad derom, när det i framtiden visar sig, att hvad som nu af minoriteten i Utskottet blifvit föreslaget icke är tillräckligt eller med Rikets värdighet öfverensstämmande, Rikets Ständer icke uraktlåta att ytterligare efter sig företeende omständigheter bevilja tillökning. Då nästföregående åren, som genom verldshändelsernas gång, lagt grunden till de prisstegringar, som i så hög grad skett, så blef detta anledning till de löneförhöjningar och andra förhöjda anslag, som vid denna Riksdag, mer än vid någon föregående blifvit föreslagne; deremot synes nu, som ett alldeles motsatt förhållande i afseende å landtmannens belägenhet kommer att inträda. Förlidna årets sämre skörd, tillika med den totala stockning i verldsrörelsen, ger föga hopp att få stanna i det fordna normaltillståndet, utan fastmera fruktan att flyttas derinunder; detta oaktadt stå fordringarne qvar, att i jemförelse med den lyckligare tidens ställning få sina behof afhjelpta. Det torde derföre hvarken af den högste eller underordnade embetsoch tjenstemannen anses såsom någon opposition eller motvilja, om man söker i någon mån medla mellan dessa genom tidsförhållandena uppkomna ytterligheter. Bih. lill R. St. Första MutVud-Titelii. 1855 års Riksstat anslår. Kongl. Hofoch Slotts-Staterne. Förslag till blifvande Riksstat. R:dr Rmt. Kongl.
Närvaralicle l Dans Excellens, ^u8l!liE-8lat8-^1int8lern Herr 6reive ZZo^e-t5Z-»/Z, Dans Dxeellens, 8lals-Ninislern kör Dlrilces Xrenclena, llerr Diiberre 8?/§/'«sZlZ. 8lals-> ^o»A/. /i/ir/.'k§ /7-rr/rZa Ä^//ile/^e, /^'o ?§. 9 8tatt-kLciev: kiell' kiilleire kiellkliliene /.a^/i/s//s, kHIisli'6 von 8c/rrr/-e,r/re/r?l, Oietve //rr,-r/, I'H!>e,'I'e 6///e^/raa/> litlföloiknacle I^olLan^leien, Labinetts^eei-eterai-en //r,e, iiilto>'Oi'6nuele 8tatd8eel'Lt6iui'6N, i>isko^ //err^//,r. 1ilIlol'oi'6nacle 8tats8eel-etelal'en n^jlläste till justerinF ett, jsmliltt konZI. AIaj:ts ^äiliFS beslut, loi lattaät torslaF till KonFt. Naj:ts lVactiFa 8biikvel8e tili Kibets 8trin6el'3 8tatsIltt!iott, anFuemle bielraF a5 allmänna me<lel till anslialkancle rit en ebaita okvev 8lian3inavien. » ixonZl.
Inneviinarinnorna voro förenade som rumkamrater, utan htbnsyn till annat &amp; n den i huset rsldando striinga respektabiliteten, men Pivar och en hade sin egen badd. Miss Fanny fann det litet svirt att förlilara allt detta för mig och en svag röd flack uppsteg p&amp; hennes vissna., fins kind, d&amp; hon sade: " Det stöter nog litet g&amp; ' inriithing ' har, tycker ni inte det? men s % &amp; r det likval ej. Vtbrdinnan %r en nyengelskkvinna, hennes namn &amp; r Martin, och ni ser att bon sökt ordna ett det billigaste hem, en - en - battre person skall kunna trihras. Det &amp; r fullder komligt snyggt, det kan jag försakra er och s&amp; kan mren vara saker pA att dela rum med en hygglig person, och att allting gr stalldt p i s8 ' privat ' fot som möjligt. Jag maste föra er till mitt rumn, fortsatte hon, " och visa e r min fars portratt - det för jag alltid med mig - s8 att ni skall kunna saga, att ni vet hur domaren Marchbanks s i g ut. " " Naturligtvis ", sade hon d8 vi vor0 i trappan, ' %ro dessa Nordbor ganska besynnerliga. Den dam jag bor tillsammans med heter Miss Boggs. DB man ser henne första g&amp;ngen, skulle man verkligen kunna taga henne för - en - ' en ganska tarflig person - men hon a r utmarkt vii1 uppfostrad och studerar för att blifva lakare. Hon har inte den polityr, man finner hos vart folk, men jag a r saker p8 att hon har en utmarkt karaktär, och SA a r hon religiös, och har mycket stadgade hsigter. Hon a r inte alls shdrrn som man i Södern skulle föresthlla sig en person i hennes talln ni ng.^ Hon hejdade sig d8 vi kommo till hennes dörr. Miss Boggs var ej inne. Portrattet s&amp;g mycket stort ut der det, i sin fordom förgyllda, urblekta ram hangde p&amp; vaggen i det cell-lika lilla rummet.
Folkmängden i staden, med under stadens jurisdiktion liggande bjarne Nosaby , Näsby och Åhus lastageplats, utgjorde vid 1843 ars mantalsskrifning: mantalsskrifna personer 4,302 och skattfrie 1,602. Hvarförutan i staden linnas tillhörande dels Kongl. Vendes Artilleri-Regemente 1,357 personer, af hvilka 390 äro mantalsskrifna, och dels af Kongl. Norra Skånska Infanteri-Regementet 107 personer, af hvilka 94 äro mantalsskrifna. Handeln fortgår under samma förhållanden som förr, dock att den äfven här vidkännes en svårare afsättning i följd af den konjunktur, som här blifvit förut omnämnd. Med den svårighet, som tynger på handeln, att alla hit inkommande varor skola transporteras på axel från iastage-plalsen Åhus, samt varornas lossningskostnad derstädes, då fartyg måste under lossningen ligga ute på en mindre säker redd, försvårar i betydande män handeln. Näringarne bestå i handel, handtverk och fabriker. Under sistlidna år funnos inom staden 147 mästare, 98 fabriksoch handlverks-gesäller samt 280 lärlingar. Sorn fabriker upptagas 2:ne garfverier, 5 färgerier, 1 kammakeri, 1 cigarrfabrik, 3 urfabriker, 2 spegelfabriker och 1 tapet-tryckeri, tillika med en i staden förut inrättad, men tili sin hufvudsakliga del för 4 år sedan till landet förflyttad klädesfabrik. Klädesfabriken är nu i verksamhet och utgör tillverkningsvärdet sistlidna år 17,561 R:dr Banko. Fattigförsörjningen inom staden bestrides hufvudsakligen genom fonder, som af enskilde dertill äro donerade. Ett nytt för staden gällande fattigreglemente har blifvit antaget och faststälhlt, ehuru det ännu ej kunnat komma i verksamhet. Skjulsningen bestrides af staden med biträde af angränsande byar.
SlnmäiFtttng: örmer te föränbriiigar, forn inträffa uti afgifter orter £anTing#-'?ängberite 91:i$ 2 offr 4, upprättas ferjtitbe Sängber efter be antebningar, betta odj öfriga formulaire uttaifa. (12) XiUfför S5en>iUning$*Sörorbuingen issi. yi:o 2. ^aperinged.längO, l;n?aruct upptednas (tinberg och tCjenftetnän, jemte Remman od; Hagcnbetcr, af a eganbei-åtte 35o'iläH«öemman, gägentjeter, Sfflerf od) inrättningar. Scinmang I Säflighet* icärbc. | infomfl af SöofläUe cd) Xjenfl. SlfgiftS beväpning. *S iS © 4j> © © © 53 >S r» a_ H « Xayeriug&ffoinmittéeng attmdrfningar. Regemente. ÄronosSönSman 91. 91. gilio . Capertngs',£ång&, I? want ti upptecknas wåröet af ZSungsgåtöar famt utarrenöeraöe Z\ronol;> emman oel; /lägenheter, fou Invtlka cgan8e Remman. hemmans od) Sägenbeters »arbén. Äammar[)erreu 31. 31. •ipof.Äamereraren Äo[;rfe 2Bellnora $ttngsgårb • £>ito Cuoarn, meb 4 pär (lenar, går peta året . 3)ngfjö Äronoftftevi, forn betalar ränta efter ^orbebofen. SBoningÄs (tälle. 93erfoner$ 9tamn od; yrte famt 9täringanie$ be; nämning. ra CO rs cr 0 CA. 0 ca » co CA. ra Co C/ »-t ra © »: T
' S. D. Föredrogs å nyo Allmänna Besvärsccn\Oeconomie-Utskottets förnyade Utlåtande N:o 102, i frågan om indragning af Biskopsoch D^mprosts-Embetena; Utlåtandet N:o 102 bifölls, och* Betänkandet N:o 35, i berörde ämne, lades till handliugarne. S. D.. Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets Memorial: Njo 22, angående Stats-Utskottets anmäi knings-anledning, i fråga om dispositionen af f. d. Cancellie-Styrelsens lland-Cassa; Lades till Handlingarne. ]N7:o 23, till Högvördige Presle-Ståndet och 'Hedervärda' Bonde-Ståndet, med Utlåtande öfver återremisserne från dt;t förra af N:o 10, och från det senare af Memorialen, N:ris 10 och 11; I anledning af detta under N-‘o 23 afgifne Memorial, fann BorgareStåndet, å dess sida, någon åtgärd icke ega rum. N:o 24, med yttrande, i fråga om behörigt Utskott för handläggningen af Grefve Cronhjelms motion, angående städejnes Tolag; Lades lill handlingarne; N:o a5, angående Riksdags-Fullmägtigen af Bonde-Ståndet Sven Eeurlins anmärknings-anledning emot Stals-Rådet och samtlige Föredragande; Lades till handlingarne. 6 Prot. Utdr. d. i5 Äng. N:o 5iG, angående Högloflige Eidderskapets och Adelns åleramriss på Memorialet N:o i4; Lades lill handlingarne. N:o 27, i anledning af återremisserne på Memorialet N:o i5; Den i Memorialet N:o 37 föreslagna förändring af irsta perioden i Riksdags-Ordningens 18 §, antogs till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; och N:o 38, med förslag lill ytterligare redactions-ändringar i 60 §. R. F.
Yid samma Riksdag minskades dessutom Saltpetergärden till hälften, och Tullafgifterne blefvo betydligt nedsatta, ehuru Tullinkomsterne ändock varit större än tillförene, en inkomst ensam vunnen på lurendrägarens och monopolistens samt deras liandtlangares bekostnad. Likaså befinnes hvad Herr Hjerta yttrat om jemförelsen emellan Hofhållningen nu och i förflutna tider, icke med sanna förhållandet öfverensstämmande. Jag kan visserligen icke ur minnet vederlägga honom med uppgifter a46 Den 19 Maji f. m. rörande hvarje förflutit förhållande, men erinrar mig likväl, att Konung Carl Gustaf, såsom Thronföljare, ägde i årlig Hofhållning omkring i5o,ooo R:dr i silfver, oberäknadt fördelande att, efter kronovärde, disponera Ölands Kungsgårdar, med fullt tillydande arbete och kronoräntor. Jag tror icke, att Herr Hjerta kan bestrida, att i5o,ooo R:dr i närvarande bancosedlar icke äro lika mycket, som samma summa då utgjorde, eller att den efter 120 sk i 11 i liga rs kurs, närvarande tids medelkurs, uppgår till mer än knappast 57,000 R:dr i Silfver. Herr Tham: Jag har redan yttrat, att orden: tillökning i H. K. TI. KronPrinsens Hofhållning icke öfverensstämde med hvad jag trodde böra uttryckas; men de öfverensstämma icke eller med den Tableau, sora åtföljer Utskottets Utlåtande, och hvarest slår: serskildt för D.D. K.K. II.II. HrfFnrstarne. Delta visar, att StatsUtskottet icke velat inblanda denna tillökning i Kronprinsens Hofhållning, så mycket mindre, som emellan dessa poster står: H. K. H. Prinsessans handpenningar. Hvad åter sjelfva saken beträffar, så tror jag, att en dylik Hofhållning tillförene blifvit gifven åt Kongl. Prinsar, så fort de blifvit födda, och det' vore en dålig tacksamhet emot H. K. H. KronPrinsens välvilja, att icke ge ett anslag, som jag tror vara nödvändigt.
Det var vid den tid på året, då linet bärgas, och gudarne hade sitt vanliga gästabud hos Öger. Vid dryckeshornen samtalade de om mycket, äfven om Loke och hans efterletande. Då visade sig oförmodadt Farbautes son i mjödhallens dörr, och steg in. Han visste, att gästabudssalen var fridlyst, och äfven vägfrid förkunnad för dem, som gingo dit och därifrån. Tor hade ännu icke kommit; men de andre gudarne, äfvensom asynjorna, suto kring bordet. När gudarne sågo Loke, vardt det tyst i salen. Loke sade: »Lång väg har jag vandrat, och törstig kommer jag hit, för att bedja asarne om en dryck mjöd. Men hvarför tigen I? Ettdera af de två: gifven mig säte vid gillet eller visen mig på dörren!» Då sade Brage: »Här vid gillet får du icke säte; men en vedergällningens dryck är beredd åt en viss, som gudarne känna.» Brage anspelade härmed på ord, som Skade sagt, innan Loke kom, att när de fångat honom och lagt honom i bojor, skulle hon fästa en ettersprutande orm öfver hans mun. Loke vände sig till Oden och påminde om, att de i ungdomen blandat blod samman, och att han lofvat icke dricka mjöd, utan att det bures till dem båda. »Stig upp, Vidar», sade då Oden, »och gif ulfvens fader säte vid bordet, så att han icke förbittrar vårt gille med lastande ord!» Vidar steg upp och skänkte i åt Loke, som sade, innan han drack: »Hel asar, hel asynjor och alla heliga gudar, Brage dock undantagen!» Brage genmälde: »Vill du låta bli att visa gudarne din ilska, så skänker jag dig af mitt eget gods häst och svärd.» Med dessa ord hänsyftade Brage därpå, att om gudarne lyckades lägga Loke i bojor, skulle han få en häst af skarpkantiga hällar att rida och Brages svärd stäldt med udden i hans rygg.
Men säger man, ”skall jag behöfva plikta, för det jag til! hvad öfverflöd som hälst använder min väl förvärfda Egendom?” 'Skall / jag ej få fritt njuta frukterne af min eller mine Fäders industri, utan att af Författning gar pliktfällas?” Besynnerligt mäste det förefalla, att så enart fråga väckes om att beskatta de förmögnes njutningar, framtages strax ordet plikta, hvarigenom sakens åsigt gr* nast föivrides. Aldrig har jag hört skatt benämnas med ordet plikt, då samtelige Rikets Heraman och hela jordbrukande Classen blifvit Den 2 g Ålaji. 571 beskattad. Om den rike verkeligen ar berättigad tili desse bittert klagande uttryck, om han är berättigad utropa ”hvarföre skall jag plikta, för det jag åker i min betalta vagn efter mina betalta hästar,” med huru mycket mera skäl skall ej Hemmansbrukaren utropa: ”hvarföre skall jag plikta, för det jag bebor och brukar min ärfda jord,” och arbetaren: ”hvarföre skall jag plikta för tillståndet att andas och bruka inin spada?” _ Statens svar på den rikes utrop är ganska enkelt, ”jag pliktfäller dig icke, för det du njuter, men jag beskattar dig, emedan dina njutningar förråda, antingen att du förmår skatta framför dina bröder, eller ock att du är en ursinnig slösare, och i det fallet gör jag icke värre emot dig, än du gör dig sjelf.” För öfrigt skulle nu också en hög beskattning af luxen nedsätta densamma, och — skatten derigenom ej blifva så gifvande, som man väntat j gå har dock ett godt vunnits, ett godt som ju i så många tal, förmaningar, författningar och ingångne föibuud blifvit sökt. Eller sträcker sig den cirkelartade rörelse, för hvilken våra Economiska åsigter hafva så mycken fallenhet, äfven till delta mål, och frukta vi nu luxens aftagande, sedan vi så nyligen ansett den som orsaken till allt ondt?
Banco-Utffottets lill ftutligl af,göran, de föredragne Memorial af den 15 dennes, bttraffaud» Kongl. Maju? Nädiga Proposition om medel ^till Jern, bandteringens uppratthällandc, blef af Bonde-Ständct bifallit. vt supra. S. D. Vonde-Ständet gillade till alla delar Högloft. Stats-Utskbttcts Memorial af den r6 dennes, meddeladt i anledning af Friherre 8ls<tt von »»Istcius motion angående medel till Wärel-Courftns styrande ochwisir wardes bestämmande ä Bancv-scdlar. vt supra. S. D. Bonde-Ständet gillade hwad Lag-Utftottet uti desi sistlcdne gärdag pä bordet lagda Betänkande ak d-cn 7 dennes fbrcflagit till underdänigt beswarande af Kongl. Majus Nädiga Proposition angäende förändring af Lagens stadgande i s Cap. 6 §. Giftermftsbalken om wisie i afseende pä ägtenskap förbudne Swägerffapsleder. vt supra. S. D. Wid föredragning af Stats-Utstottets den io i denne Manad afgifnc Betänkande, i anledning ak Kongl. Majus Nädiga Proposition den 2, sistlidnc Februari, angäende Brandförsakrings-Werket, biföll Bonde - Ständet till alla delar hwad Utskottet darutinnan anfört; Såsom en följd hwaraf Ständet altsä forblifwer wid enahanda beslut, som wid pröfning af Utskottets förut i detta amne meddelte utlätandcn under den 27 Deeember förlcdit är och den 17 sistlidne Februarii i Ständet bllfwit fattadt. vt supra. S. DRiksens Högloft.
Det förekommer mig, som om Hr Aminoffs förslag om sättet för bevillms utgående af embetsmäns-löner icke hörde till den §, som nu är föredragen, ty Hr Aminoff har icke motsatt sig, alt bevilln. för embetsmäns löner icke skall fortfara, utan endast föreslagit ett nytt sätt för dess utgörande. Jag tror derföre, att delta förslag icke bör komma i fråga förr än vid öfverläggningen om 2 Art. 2 §. Gr. Hamilton: I anledn. af Hr Muncks yttrande, anser jag mig böra fästa uppmärksamheten derå, alt vi just nu äro sysselsatte med 2 Art. 2 § och att §§:ne blifvit föredragne i den ordning, de förekomma i Utsk:s betänk., dervid 2 Art. 2 §, såvidt den rörer Gr. Löwenhjelms motion, nu är under öfverläggning. Det är klart, att, om Ståndet bifaller eller återremitterar betänk, i denna punkt, är jemväl 2 § af 2 Art. afgjord. Hr Gr. o. Landtm, fästade i anledn. häraf uppmärksamheten derpå, alt föredragningen för närvar, endast omfattade hvad Utsk. i afseende på de särskilde molionerne yttrat, jemte de af Utsk. tillstyrkte förändringar i vissa §§, och att, sedan Ulsk:s derom afafgifne yttranden blifvit genomgångne, sjelfva förslaget till bevillmsstadga komme att §-vis företagas lill pröfning; och förklarade Hr Landtm, derjemte att han, i öfverensstämmelse med hvad llr Munck anmärkt, ansåg rättast att Hr Aminoffs ifrågavar. förslag blefve behandladt, då vid pröfningen af den nu föreslagna bevillningsstadgan 2 § förekomme. Sedan härefter
Det lärer icke kunna sättas i fråga, att, då Konungen afgifvit siu propos. om statsverkets tillstånd och behof, Ständerne skola pröfva huru bristen skall fyllas, och således äfven besluta öfver tullbevillningen och huru dermed skall förfaras. Det är således ensamt derföre som det bör hela: ”intill slutet af del år, då Ständerne derom besluta,” men alldeles icke bör man tala om något bestämdt åratal. Emot hvad Frih. Palmstjerna yttrat i afseende på nedsättning af tullen, har jag ingenting att invända. Konungen har i 60 § af grundlagen fått rättigheten sig tillagd, att höja tullen på utoch inkommande spanmåi, och jag har ingenting emot att lemna ät Konungen, vid tillfällen af behof för allmän nytta, att jemväl kunna sänka tullen, ehuru Konungen fränsagl sig denna rällighct i sin nåd. propos. i ämnet. Jag anser nödvändigt, att Sländerne förklara, all, meu bifall till Konungens propos., att tullen på spanmåi må blifva fix, de likväl funnit sig böra till Konungen öfverlemna, alt, i händelse af sådane förhållanden, som för Rikets väl skulle fordra en nedsättning eller förhöjning i den bestämda tullen, för att i händelse af missväxtår skaffa landet en nödig tillgång pä brödföda, då, utan afseende på det nu fattade beslutet, derom förordna. Gr. Frölich, David: Här är åtskilligt märkvärdigt vid den här punkten, och den siste värde ledamoten erinrar oss visserligen ganska riktigt, att man icke kan afgöra några grundlagsfrågor i bevilln.väg; men jag tror icke, att det varit någons mening, och minst Konungens, alt afgöra någon grundlagsfråga, Den 14 Januari f. m. 245 om Ständerne blott förena sig om den åsigt, som är framställd i den nåd. propos. Jag torde få erinra derom, alt Konungen, som vidhåller den grundsats, som föranledde hans nåd. propos. vid förra riksdagen, nu önskar att Ständerne, när de gingo att lagstifta i bevillningsväg ang:de spanmål, skulle erinra sig denna grundsats och förblifva vid densamma.
Till dito efter Kongl. Brefwct den zo Zulii i8n - 148: 41, 7. Till Capitaine Edman efter Kongl. Brefwet den 15 Oktober i8n Z6,Z48: 16, 10. Till dito efter Kongl. Brefwct den 22 October 1811 2826: Z4, 9> Lill dito efter Kongl. Brefwct den iL November 1811 10,46c 45, 7.55 Banco Sp. 7, 7. Förskott till Inspectoren Stjerncreutz ä betalningen för, till lefwerering Skagrie, 8000 Listp. Diverse Utgiftev. Aflöning till Arbetsmanskap wid Saltpeterproberingen, m. m. ester Kongl. Brefwet den 14 Maji 1811 - rooo: Arfwode still ProftAorerne Schwartzs och Berzelius» säsom Ledamöter uti Directionen öfwer Saltpetcroch Koksalt-försöken, efter Kongl. Brefwet den LL Mars 1811 - * 600: — Transport 1,600: 70,066: 7, 7. TillDirectionen öfwer Saltpeteroch Koksalt-försö- ken till omkostyaders bestridande efter Kongl. Brefwcn deri 14 Maji och 4 December 1811 500: 240,6: 72466: 7. 7. Behällit -i - 106,1)5: 1, z. 178,501 16407 - v ro Balance, sedan till Kongl. Räntekammaren, af den uti Debet upptagne Summa, till lefwererande af Hemmansägare - 78,608: z?, 9.
Ärfda-.B.illvn och,8Cap. z Ärfda Balken wara icke okydeligeu stadgadt, alt arfoch testamcntS-tagareS rakt börjas tvid den Persons dödskima hwariqenom förmänerne dem tillkomma. Al hmad således är anfördt kan jag ej tillstyrka bifall ä Lag-Uljkottcts betänkande pä deri np tagne ffal, men finner deni Uir billigheten. Fidei Commist-stiftelser bibehålla cn tvist förmögenhet inom Slägren och betaga derigenom lika närlVylde, ja ofta närmare bcflägkade, blott genom forstfödflo-rätt och könskillnad den andel deri, som efter wär lag annars bordt dem tillfalla. Och hwem kan wal ttveka att förestå ändring deri, dä obilkigheten deraf minffaS och flere personers oblida öde mildras? Detta tror jag böra blifwa grunden till bifall af Lag-Utffottcts project, hwilket om det ändä torde böra äterremitteras dit för alt erhälla Dest utlärande huruwida afkomsten af en sadan egendom under fardags-aret bör tillfalla Sterbhusdelägariic, eller kunna anwändas till gäldande af den afgängne iunehafwarens skulder. Om Fidei-Commist innchaswaren mä äga att genom testamente till sin hustru eller annan borrtgifwa denna afkastning och hustrun äga andel deri efter lag. Herr as klintsberg, VVilbelm, uplaste följande : Den Den 28 November. i8n