Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– Jag är ledsen att ej kunna undvara mera, men det gifves af godt hjärta, sade han. John böjde sig ner och kysste vördnadsfullt den gamle prästens hand. – Jag skall aldrig skilja mig från denna silverpenning utan skall i all framtid förvara den som ett kärt och dyrbart minne. Herr pastorn och hans goda familj har gifvit mig mera än jag någonsin kan tacka för eller vedergälla, sade han med tårar i ögonen. När de båda männen hunnit ett stycke ut på landsvägen, som förde till byn, där vagnarne väntade dem, frågade studenten: – Hade jag rätt? – Tusenfaldigt rätt. Nu behöfver jag ej längre genomvaka nätterna med tanke på att allt gifves den rike och intet den fattige. – Det var herr Halls oförmodade stora vältalighet, som fullständigt tillvann oss de goda människornas hjärtan, sade studenten. – Var jag vältalig? Jag visste ej, hur mina ord föllo. Jag visste ej en gång, att det var så jag menat. Det var som om någon annan talat genom mig. Han tystnade tvärt och yttrade ej ett ord, förrän de stodo utanför den lilla byns gästgifvaregård. Värden på stället var alldeles konfunderad öfver den brist på öfverensstämmelse, som rådde mellan resvagnarnes och betjäningens utstyrsel och de båda nerdammade och trasige karlarne, hvaraf den ene förklarades vara ägare till vagnarne och husbonde öfver de pockande herrar kuskar, kockar och lakejer, som förut anländt. När John gick förbi packvagnen, tycktes något falla honom in. – Finns ett bud att tillgå till prästgården i afton? frågade han värden. – Ja, det kan anskaffas. En af prästens pigor är här och återvänder om en stund. Min herre kan tryggt anförtro henne att besörja hvilket ärende som helst. – I så fall bed henne komma till oss på rummet! Men låt först bära upp den där kofferten! Studenten såg bestört och orolig ut. Hvad skulle det nu blifva af? Så snart de voro för sig själfva, och kofferten blifvit uppburen, fick han besked. – Tycker ej min vän, att det skulle vara särdeles nöjsamt, om vi två sände några små presenter till det vänliga prästfolket?
Ifrågavarande Betänkande, som rörer väckt motion om förändring i föreskrifterna rörande hästarnes färg vid artillerioch kavalleri-regementena, har blifvit återremitteradt af Hedervärda Bonde-Ståndet, men som öfriga Riks-Stånden samma Betänkande bifallit, kan återremissen icke till vidare handläggning af ärendet föranleda. Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Aug. 1860, kl. 11 f. m. Memorial, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 99. Ofvannämnda Betänkande, deruti Utskottet afstyrkt väckt motion, att sökande till musiklärareplats vid lägre, elementar-läroverk eller organist-beställning skall förete betyg om examen inför Kongl. Musikaliska Akademien, har blifvit återremitteradt af Höglofliga Ridderskapet och Adeln samt Vällofliga Borgare-Ståndet, men som Högvördiga Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet bifallit Betänkandet och den väckta frågan derigenom förfallit, kunna återremisserne icke till vidare handläggning af ärendet föranleda. Besvärsoch Ekonomi-Utskottels Memorial N:o lss. Ho 155. Arik. till Exp.-Utsk. den 11 Aug. 1860, kl. 11 f. m Memorial, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 122. Sedan Utskottet i förestående Betänkande afstyrkt väckte motioner om upphäfvande af föreskrifterna, angående censur å theaterpjeser, hafva Väilofliga Borgare-Standet och Hedervärda Bonde-Ståndet återremitterat Betänkandet, men som detsamma blifvit af Höglofliga Ridderskapet. och Adeln och Högvördiga PresteStåndet bifallet och den väckta frågan derigenom förfallit, kunna återremisserne icke till vidare handläggning af ärendet föranleda. Stockholm den 10 Augusti 1860.
Stor vikt har sliluiida al.ltid fgstats vid deii musikaliska delen af sa1nk~7ämsprogrammet, och komith liar bärvidlag ' haft a t t påräkna den mest tillm ötesgliende ineclverlran f r h såväl artister som amatörer. E t t föredrag, behandlande något ämne af socialt, litteriirt, etiskt eller estetiskt intresse har afveii ingktt i .underh&amp;Ui-iingeii och mången framstliande vetenskapsman eller talaxe har ill.nstrerat Förbuizdets samhiim. KomitBns medlemmar lm utöfvat värdskapet vid samkviimen, ocli gästerna, soin iitgj orts af Förbui-idets ledamöter och mecUemmar af ' derns familjer, hafira samlats, de första h e n i Frinmrarorclens l.oka1, sedermera i. ' Hôtel Coiiti.iientals festrå- ning, som ofta vid dessa tilWaUen piydts med någon liten vacker utstiillniii g af al.ster frlin. konstens euer lionstsl.öj dens område. För bestridande af omkostnaderna för supén m. m. liar hvarje deltagare erlagt en ringa iiitr~desafg.ift. Sjukkassan. Nyttan af sjalfl~~jiilp i dess olika forizzer hai ' i v h t 1.ai-d iner och nier hlitvrt erkänd ocli uppskattad inom olika omrhden. Vid tiden för EïeCliilia 131: .emeï-Föi~bun.clets stiftande sakmdes en-iell.ei %id a.i-ii-i~i ti1lfiill.e för den bildade lrvin.i-iaii., son-i arbetar för sitt ellei: de sinas iippeh.al.le, att bereda sig l ~ j ä l p under sj~~kclomeas clag.t~,i:.
Denna, af Stats-Rådets öfrige Ledamöter biträdda hemställan täcktes Hans Maj:t Konungen i Nåder bifalla; Och skulie utdrag af detta Protokoll till Finans-Departementet öfverlemnas, på det att berörda framställning må vid förslaget till reglering af Nionde Hufvudtiteln iakttagas. Ex protoeollo G. W. Westberg. Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott Onsdagen den 13 September 1865, i närvaro af: Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Stats-Eåden: Herr Friherre Gripenstedt, Gefvc von Platen, Lagerstråle, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson. Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern anmälde i underdånighet: En af Direktören vid Straff-fängelset i Norrköping, Riddaren af Wasa-Orden, August Leopold Hård af Segerstad i underdånighet afgifven, af Fängvårds-Styrelsen med skrifvelse den 23 sistlidne Juni insänd ansökning att, enär han, på sätt jemväl af bilagdt läkarebetyg bestyrktes, vore till såväl kroppssom själskrafter så försvagad, att han möjligen innan kort blefve oförmögen att sin befattning utöfva, rättighet måtte honom beredas att vid uppnådd ålder af sextio år, och såvidt då med läkarebetyg ådagalades, att han vore urståndsatt sin befattning vid fångvården vidare bestrida, å allmänna Indragningsstaten uppbära ett årligt pensionsbelopp, motsvarande den lön, han såsom Direktör åtnjuter. Bil, N:o 1 till Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverket 1865, 9 Hufvudtiteln. 7 Handlingarne utvisa, att Sökanden, soni är född den 2 Juli 1808 och år 1831 inträdt i Statens tjenst, år 1840 blifvit anställd vid fångvården samt år 1843 befordrad till
För öfrigt, "och enär omständigheterna oundgängligen "fordra återkallelse eller förändring af nå"got ekonomiskt stadgande, anse Rikets Stän"der isynnerhet angeläget, att verkställig”heten af en sådan åtgärd må fördröjas ”intill en viss tid, efter det den nya för”fattningen blifvit till allmän efterlefnad "kungjord; ty de, sorn på beståndet af den "upphäfna eller ändrade förordningen grun"dat deras handelsspeculation, skola eljest, "utan eget förvållande, blottställas för oberäkneliga förluster, samt afskräckas från "alla företag af mera vidsträckt omfattning, "och för hvilkas utförande längre tid erfordras. Ett skadligt aftynande uti lianne! och rörelse samt i öfrige näringsgrenar, sorn med hvarandra äga ett afgjordt, "ehuru mer eller mindre direct, samband, "måste följaktligen ofelbart inträffa.” "Hos Eders Kongl. Maj:t, som lättast "är i tillfälle, att fästa en Nådig uppmärksamhet på alla de serskildta omständighe"ter, som vid afgörandet af ofvanberörde "fråga böra komma i beräkning, få alltså Deri i Sep t leri) ber f. m. ”Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att ”då ekonomiska författningar i allmänhet ”hädanefter utfärdas, Eders Kongl. Maj:t ”täcktes i Nåder bestämma tiden till verk’’ståtlighet af hvarje sådan författning, sä. J’långt efter utfärdandet, att den handlan”de eller näringsidkaren uti möjligaste måit”to undgår de förluster, som genom en allt”för hastigt vidtagande verkan deraf kurtina honom drabba Emot sjelfva grundsatsen, som här är uttryckt, lärer intet vara att invända. Det enda, som kan sägas, och redan blifvit anfördt, är, att det ofta torde vara svårt, och kanske omöjligt, att strängt efterlefva denna grundsats, så vida ej ändamålet medförfattningen skall förfelas. Jag medgifver detta, men icke att man derföre bör sätta grundsatsen å sido. Jag tror icke heller, alt Styrelsen gjort det; men befarar, att tillämpningen vid vissa tillfällen kanske kunnat sträckas längre, än som skett.
Sådant oaktadt kan fabriken icke uppfylla alla varu-reqvisitioner; hvadan egarne låtit uppföra nya byggnader för fabriksrörelsens utvidgande. Tillverkningarne, sorn under detta qvinqvennium bestått af kambrick, shirting och kypert, hafva uppgått dels i början lill 4 å 500,000 och dels sedermera till 6 å 700,000 alnar årligen, med ungefärligt tillverkningsvärde af 100, 120, 140 lill 170,000 R:dr hvarje år. Klädes-Fabrik vid Nääs vid Wedtle härad, anlaggd med tillämpning af nyare liders förbättringar, har detta qvinqvennium kommit i gång och tillverkat kläden för omkring 32,(XX) R:dr årligen. Färgcrier finnas, jemte fabriksanläggningarne, vid Kullen, Nääs och Sjuntorp samt dessutom vid Ljungsarp och Sexdrega i Kinds härad, äfvensom på några andra ställen, fastän der af mindre betydenhet. Blekerier för blekning på Engelskt sätt äro äfven särskildt inrättade samt drif vas \id Kullen och Nääs. Valkar och Vadmalsstampar. Sådana finnas 32 stycken, af hvilka några större i Marks härad årligen stampa omkring 200,000 alnar vadmal. De öfrige, spridda öfverallt i Länet, äro mindre betydliga. Garfverier finnas på Landsbygden 13 stycken, hvaraf ett för läder - 21 beredning på Engelska sältet. — Öfrige mindre garfverier och skiimberednings-anstalter äro att räkna bland allmogens binäringar. Kattstensstampen vid Trollhättan har under senare åren icke drif vits, utan är numera alldeles nedlagd. Cement-Verk för beredande af murbruk till arbete under vattnet, med flere, har nyligen blifvit anlagdt vid Vargön i Wäne härad. Potlaske-Calcinerings-Terk. Sex sådana i Kinds härad tillverka ärligen 5 ä 600 skeppund pottaska, hvilken finner god afsättning. Vid Oljeslageriet å Säteriet Strömsberg i Tossbo härad har tillverkats olja för 17 å 1800 R:dr årligen.
Uti de i sammanhang med Teknologiska Institutets inrättande år 1826 af Kongl. Maj:t fastställda allmänna stadgar föreskrefs, bland annat, att Institutets Föreståndare borde meddela råd och upplysningar åt de enskilde slöjdidkare, som honom derom anlitade, draga försorg om lärarnes bildning och sjelf undervisa uti de allmänna grunderna af industrien, samt biträda vid undervisningen uti enskilda slöjders utöfning, äfvensom utgifva afhandlingar och underrättelser rörande slöjderna. Dessa flerfaldiga åligganden kunde ej annat än splittra Föreståndarens krafter och menligt inverka på Institutets utveckling, hvadan ock anmärkningar mot detsammas styrelse och förvaltning snart förekommo, hvilket slutligen vid 1844 års riksdag föranledde Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t anhålla om nedsättning af en komité af sakkunnige män för utrönande af tillståndet inom berörda undervisningsanstalt. Tiil följd häraf förordnades i nåder särskilde komiterade, att, efter tagen kännedom om förhållandena inom läroverket, efterse huruvida det felaktiga vore föranledt af föreskrifterna i Institutets stadgar, samt i sådant fall föreslå ändamålsenliga förändringar, efter af Kongl. Maj:t under den 29 Oktober 1845 bestämda hufvudgrunder. Genom de af bemälde komiterade föreslagna och den 8 Maj 1846 af Kongl. Maj:t fastställda stadgar, hvilka från och med 1848 trädde i verkställighet, bestämdes att Institutets ledning och tillsyn skulle tillkomma Föreståndaren, som horde af Kongl. Maj:t bland Institutets lärare utnämnas.
Ty så många städer, så många gudar hafver du, Juda, och så många gator som i Jerusalem äro, så mång blygdealtare hafven I uppsatt, till att röka för Baal. Så bed nu du intet för detta folk, och haf ingen åkallan eller bön för dem; ty jag vill intet höra dem, när de ropa till mig i sine nöd. Hvad hafva mine vänner till att skaffa i mitt hus? De bedrifva alla falskhet, och mena det heliga köttet skall taga det bort af dem; och när de illa göra, så äro de glade deröfver. Herren kallade dig ett grönt, skönt, fruktsamt oljoträ; men nu hafver han med ett stort mordskri, upptändt en eld deromkring, så att dess qvistar måste förderfvade varda. Ty Herren Zebaoth, som dig planterat hafver, hafver lofvat dig ondt, för Israels hus, och Juda hus ondskos skull, den de bedrifva, så att de förtörna mig, i det de röka för Baal. Herren hafver mig det uppenbarat, så att jag det vet; och viste mig hvad de hafva för händer; Nämliga att de vilja slagta mig, likasom ett armt får; ty jag visste icke, att de emot mig rådslagit hade, och sagt: Låt oss förderfva trät med sine frukt, och utrota honom utu de lefvandes land, att på hans namn skall aldrig mer tänkt varda. Men du, Herre Zebaoth, du rättvise domare, du som bepröfvar njurar och hjerta, låt mig se dina hämnd öfver dem; ty jag hafver befallt dig mina sak. Derföre säger Herren alltså emot dem i Anathoth, hvilke efter ditt lif stå, och säga: Spå oss intet i Herrans Namn, om du annars icke dö vill af våra händer. Derföre säger Herren Zebaoth alltså: Si, jag vill hemsöka dem; deras unge män skola med svärd dräpne varda, och deras söner och döttrar af hunger dö; Så att intet af dem skall qvart blifva; ty jag skall låta en olycko gå öfver dem i Anathoth, på det året då de skola hemsökte varda.
M:me Gabrielle d ' Eze, en k ä n d auktoritet inom » tout Paris », hvilken j a g är tack skyldig för många upplysningar angå- ende Juliette Adam, påstår, a t t m a n omöjligen k a n tala o m henne, u t a n att uttrycka sig entusiastiskt. I sitt kåseri i I d u n öfver hertiginnan d ' Uséz yttrade herr Arfwidsson sig ej öfver h e n n e s ålder. D o t t e r till e n obemedlad läkare, som skötte sin ringa prakt i k i d e n lilla picardiska staden Verberie, föddes Juliette Lamber 1836. O c h h o n Är deras hemlighet, som henne äga. Alb. Roderich. makan föredrog att i Paris förtjäna sitt » välgörenhetens drottning », som Zola förbröd med pennan. Den serie elegant och evigat i LArgent, räknade Juliette Adam känsligt skrifna skisser och noveller, som bland sina intimaste väninnor. Francisque hon nu under sitt flicknamn gaf ut, gjorde Sarcey, som efter Janin fattat spiran insnart den energiska picardiskan känd om kritikens värld, resonnerar där helt och värderad i den stad, hvars favorit trankilt med den hetlefrade akademikern hon en gång skulle blifva. I de monhertig de Broglie om äktheten af Talleydäna salonger, där den unga författarinrands memoarer, under det vicomte Melnan inom kort blef en själfskrifven gäst, chior de Vogue med lifliga färger för sammanträffade hon ofta med senatorn Henry Greville målar en bankett hos Edmond Adam. De fattade tycke för Rysslands Croesus, furst Youssoupoff. Vår hvarandra, och efter herr La Messénes unga landsmaninna, fru Sigrid Arnolddöd förmälde sig den bekante politikern son, har äfven många gånger rönt den snillrika parisiskans gästfrihet. med hans änka. Nu först var hennes lycka gjord, henMen Juliette Adam är ej blott världsnes ställning fast.
Hr Rosenblad har likväl, med anledn. af 2 §:n, yttrat, att man borde vara betänkt på dem, som ingenting äga och ej vara så nogräknad med dem, som .äga något. Vi få i 2 capitlet vara betänkta på dem, som intet äga och få der 22 Den 3 Fchruari f. m. tillräckligt tillfälle att yttra oss om dera. Jag tror, att innan vi hinna dit, så kunna vi inskränka oss till hvad första capitlet innehåller. Emedlertid tror jag det nu vara nödvändigt att så bestämma lagen för dem som äga något, att de blifva i tillfälle att hjelpa dem, som ej äga något. Derföre anser jag nödvändigt, att någon författning om hemmansklyfningens förbättrade skick vidtages. — Emot den förändring, som Hr Rosenblad liar önskat i afseende på ordet "underhållas,” har jag intet alt invända. Hr Lagerhjelrns sednare yttrande om medelmåttiga år har ej öfverbevist mig. Jag tror att orden ”medelmåttiga år” är ett uttryck, som är lämpligt. För den, som skall bestämma hvem som är besutten eller ej, tror jag, att denna term är en god ledning; ty den öfverensstämmer helt och hållet med vårt vanliga språkbruk och de omdömen man plägar fälla vid arrenden eller köp af egendom, då man beräknar dess verkliga afkastning. Detta beräkningssätt torde således här lämpligen böra tagas till grund för bestämmandet af hemmanens afkastning i fråga om Liesuttenhet. Hr Frih. o. Landtm, tillkannagaf, att plenum komme att fortsättas på eftermiddagen kl. 6. Frih. Cederström, Jacob: De nu lill öfverläggning och beslut föredragna 3 första §§:ne af detta lagförslag hafva gilvit några talare anledn. att fästa sig vid detaljfrågor och förbigå principen, som i i §:n finnes bestämd, att hemmansklyfningen skall vara obegränsad. Det correcliv, som deremot i i §:n är lagdt och som således står i strid med första tillåtelsen, är det ämne, omkring hvilket discussionen synnerligen hvälft sig oell hvarom man icke kommit synnerligen väl öfverens.
Men skulle et denna § komma att medgifva den vidsträcktare uplåningen, så blij äfven nu föredragna § af ingen betydelse, hvarföre jag tror, att der vore bäst, att icke här uptaga alla de särskilda föreskrifterna för verkställande af utlåningen, utan att man inskränker sig till att säga, att medel, som hypotheksbanken icke för tillfället behöfser, kunna mot antaglig säkerhet utlånas. Jag har så mycket mera skäl att önska denna inskränkning, som det förekommer ett uttryck, hvilket innefattar att utlåningen skall kunna utsträckas på längre tid, i stället för, såsom jag anser vara det rätta, endast för tillfället. Detta uttryck är nemi. orden »företrädesvis i jordegendom. » Det kan nemi., -efter mitt förmenande, gifva anledning till tvifvel vid utlåningen; ty skall ordet »företrädesvis» tolkas efter ordalydelsen, så skulle medlen alltid lemnäs till den, som erbjöde inteckningar såsom säkerhet. Jag tror att sådant icke skulle blifva 118 Den 12 September f. m. särdeles fördelaktigt för styrelsen, som naturligtvis alltid mäste ega penningar tillgänglige för förefallande behof. Icke heller anser jag det öfverensstämma med idéen för denna utlåning; ty lån mot inteckning förutsätter alltid att det skall vara på längre tid, emedan den, som söker sådant lån, gör det för att icke så hastigt blifva upsagd. Jag skulle derföre vilja föreslå, att §:n finge den lydelse, att efter orden »ege hypoteksbanken» Utskits förslag till ordalydelse utgår och i stället dessa ord insättas: »sådana medel mot säkerhet utlåna, dock så, att de varda tillgänglige på de tider, då de för bankens behof erfordras.» Derigenom skulle styrelsens besvär med utlåningen betydligt lättas, och meningen uttryckte äfven att utlåningen skulle ske tillfälligtvis. Att sådant låter sig göra, hafva utlåningarne från Riksg.kont. ådagalagt, der man icke är bunden af så många föreskrifter som här. Jag anhåller således, att §:n måtte återremitteras, för att erhålla den lydelse, jag föreslagit, och ställas i öfverensstämmelse med 10:de §:n. Hr Mannerskantz:
Dess nåd. propos. af den dennes, ang;de bestämmandet af stadigvarande tull-afgifteiå spanmål; 484 Don 29 Februari e. m. 3:o Dess nåd. propos. af den 24 dennes, ang:de åtgärderna till behöfvandes undsättning i missvextår; 4:o Dess nåd. skrifvelse af den 24 dennes, angrde grunderna för brännvinsbrännings utöfning, med hänsigt till förekommande af brännvinets omåttliga bruk; 5:o Dess nåd. propos. af den i5 dennes, ang:de beloppet af den behaglig tids förlänings-spanmål, som vid ledigblifvande pastorat bör bibehållas, och om återstodens användande ; 6:0 Dess nåd. propos. af den i5 dennes, angtde öfverlåtelse af kronoängen Skinnarvrån, såsom ersättning till kyrkoherde-bostället i Westra Tollstads socken, för en jord, som derifrån till kyrkogårdens utvidgande komrne att upplåtas. Då nu till justering föredrogs Exped.Utskts förslag till und. skrifvelse till K. M., angtde af R. St. godkända förslag till ändringar i Piikels grundlagar, i fråga örn en ändamålsenligare organisation af Statsrådet m. m., blef detsamma hegardt på bordet af Frih. Hamilton, Hugo. Föredrogs ånyo och remitterades till Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk. Frih. Flemings, Herman Reinhold, den 26 dennes e. m. på bordet lagda motion om afskaffande af älla krogar på landet. Til! remiss föredrogs Hr Lagerlijelms, Pehr, den 26 dennes e. m. på bordet lagda motion, om ersättning för vissa förlorade inkomster åt Professor Cronstrand. Hr af Uhr, Gustaf, uppläste följande:
Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens : i anledning af väckt fråga om PoliceFörfattningar för Städerne. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: Förslag till jemnkning i RiksStåndens be - Den 18 Mars f. m. 3a3 slut, angående vissa dagars undantagande från Auctions-förrättningar; dito dito i fråga om Kronohemmans i de Norra Provincerne rättighet, att till Tjärubränning använda stubbar m. m.; angående väckt motion om controller i afseende på Tackjerns godhet; om ytterligare åtgärders vidtagande till befordrande af den inhemska liästculturen. 4:o Godkännande af nedannämnde Utskotts Betänkanden: Statsoch BankoXJtskottens: om anslag af ett creditiv i Banken eller StatsVerket för Städernes Allmänna Brandstodsbolag; om inrättandet af en tillräcklig LåneFond för Landtmän. 5:o Af slag å följande Utskotts Utlåtanden, nemligen: Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: rörande yrkadt förbud emot införsel af Danska hästar. 6:0 Beroende vid Statsoch BankoUtskottens Utlåtande angående allmänt låneunderstöd till reparation af Calmare Domkyrka. 7:0 Läggande till handlingarne af nedannämnde Utskotts Utlåtanden: GG H. 21* 3a4 Den 18 Mars f. m. StatsUt skottets : angående regleringen af utgifterne under RiksStatens Första HufvudTitel. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: angående väckt fråga om utfärdande af Handelsoch HandtverksOrdningar; om rättighet för Extra Rotehållare att lega karlar inom Beväringsåldern. Af den 2, 5, 7, 8, 12, i3, 14* 16» ig, 21., 23, 26 och 28 sistlidne October månad, innehållande: 1:0 Remisser till StatsUtskottet: af en motion, angående lånebiträde till en hamnbyggnad vid Jönköping; af en motion, rörande det sätt, hvarpå de utöfver Utskottets förslag fastställde lönetillökningar skola utgå; och om medels anslående till Fyr håksbyggnader.
Nov. P. 248, 422> 4^2. — öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående föreslagen ändring i Kongl. Brefvet 1778, rörande Barnamord. Nov. P. 444. Nov. 2 A. P. 335, 4o3. — öfver åtskillige af Särskilta Utskottet föreslagne Lagförändringar. Nov. P. 587. Dec. P. 744, 812. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande hvad vid Lagförklaringars utfärdande bör iakttagas. Nov. P. 587. —- öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i anledning af Konungens Proposition angående upphäfvande af 8 §. 1 Cap. UtsökningsBalken samt ändring af 2 §. i - 45 CaP* MissgerningsBalken, och öfverskrif ten till samma Capitel och Balk. Nov. P. 587. Nov. 3 A. P. 269, 327. — angående förslag till jemkning i RiksStåndens beslut, rörande Rådmäns och Kämnärers befrielse från ansvar vid underlåtit insändande af Kämnärseller RådstufvuRätts Domböcker och Protocoller m. m. Nov. 2 A. P. i32, 334, 4°3* Dec. P. 36i. — angående yrkad ändring i 1 Artikeln 4 §. af Kongl. HallOrdningen den 2 April 1770. Nov. 2 A. P. 13a, 3p3, 406. — om tillägg i AnsvarighetsLagen för Fullmäktige i RiksgäldsContoiret, med afseende 228 å utbetalning af mindre Credilivet. LagUtskottets Betänkanden , Memorial och ProlocollsUtdrag, öfver 5 §. i \ Art. af den vid nu varande Riksdag föreslagne BevillningsFörfattning om skydd för Taxeringsman. Dec. P. 266, 33o, 356. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående vidtagande af en ytterligare anstalt till förekommande af fångars flyckt.