Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Konungen med Lagen och Svärdet, Folket med Maflans kraft att efter behag göra och upphäfva Lag. lle1'ultatet: anarkie, defpotifm. National-Förfamling i två Kamrar? — Troligen det enda rätta reprefentations-fätt för en Monarkilk flor Stat. Men efter hvad grunder Reprefentationen bör väljas, och fördelningen i tvenne Kamrar göras, är det fvåra proble* met att upplöfa. De arithmetifka, antingen efter folkmängd eller befkattning, äro vifferligen ej de rätta. Någon öfvervigt malte fkänkas åt det ftarkafte intereffet i Statens lugna beftånd, och om möjligt vore, åt det högfta odlade^förftåndet. Att' fammanfmälta de nuvarande Stånden till två, vore att behålla den gamla briftfälliga fammanfättningen, men tillika gifva desfa två Stånd ny ftyrka, att verka i deras fkadliga dire&ioner. Den fvårafte flitning fkulle < deraf blifva én följd, och å ena lidan ariftokratien {träfva till öfverlägfenhet, å den andra denfamma blifva få förhatlig, att Ståndsillfkan gåfve den demokratifka andan en kraft, t ' XI - ' » Hvilken Monarken fvårligen lkulle kunna återhålla. * 7. Uträkningen med en Monarkilk Stat, hvars Reprefentation är delad i tvenne Kamrar, är följande: Monarken har det gifna intereffet at vara få mäktig forn han möjligtvis kan vara: hans önlkan bör man anie ya.ra defpotifm . om han är elak, för att efter behag få vara egenlinnig: örn han är duglig, för att kunna obe. hindradt göra väl *). Hela fkillnaden ligger i fättet att fö ka och utöfva defpotism j men juft deffa former, ärö å ena lidan. anledningfen att bedöma Monarkens bättre eller lamse affigter, å den andra kontrollen på hans för * måga.
Och då dessa bevillningars uppkomst, utgörande och derefter skeende intrad lill Staten hufvudsakligen bero på förbudet eller tillåtelsen att mot tull få ineller utföra flera eller färre af de tili tnlltaxeförfattningen förekommande artiklar, emedan bevillningens belopp naturligen blifver större, om flere artiklar blifva till in-eller utförsel förbjudna, emot hvad den blefve om dessa artiklar emot tullafgifter äro tillåtna , och resultatet af förbud eller tillåtelse i delta fall inverkar på bevillningens hela belopp; måste väl den nu under discussion varande frågan vara den egentliga hufvudgrunden till dessa bevillningars utgörande; och då RiksSt:n uti denna fråga stannat uti de olika beslut, sora 71 §:n Reg.Ftn omförmäler, synes det mig klart att frågan om dessa grunders afgörande enligt grundlagen skall slitas uti förstärkt StatsUtsk., lika väl som frågan om grunderna till alla öfriga uti 60 §:n Reg.Ftn omförmälda afgifters utgörande. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om, på sätt Gr. Hamilton föreslagit, R. o. Ad., med ogillande af Utskrs yttrande om förbudsfrågornas behandling, samt de voter:s-propostr Utsk. i följd deraf föreslagit, behagade förelägga Utsk. att inkomma till Stånden med utredning af hvad i denna del är, så vidt på R. St. beror, afgjordt, samt med förslag till förändrade voter:s-propos.r, der sådana kunna vara af nöden. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Landtm förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej. Hr Gripenstedt: Jag anhåller blott att, på grund af hvad jag redan yttrat, få reservera mig mot det fattade beslutet. Hr Prytz: Likaledes får jag anhålla alt, på grund af de skäl jag förut anfört, få reservera mig emot det beslut R. o. Ad. nu fattat. i och 2 punkterna af de speciella anmärkningarna. Utsk:s yttrande ansågs icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. 3 punkten af de speciella anmärkningarna. Den 5 April f m.
N:o 3. der inga i någon särj:ts Nådiga Proposiskilt pröfning af Högtion, bör denna i sta Domstolens beslut afseende på hvad dereller någon allmän Öfuti förekommer om öfverläggning derom uti verläggning i NämnNämnden förefalla. den, undergå en lämplig omarbetning.) Riksdag s-Ordningen. 64 §. Wid hvarje Riks(Enligt Kongl. Madag skola — ■—• — j:ts Nådiga Proposii Regerings-Formens tion, bör denna io3 §. vidare företill hela dess innehåll, skrifves. kraft och verkan, upp liäfvas. ) Se Bill. 3 Sami., sid. 273. Ridd. och Adelns Prot, d. a3 Oct. f. m. 2. afdel, pag. 227, 255; d. 1 2 Nov. e. ni. pag, 584; samt d. 20 Nov. e. m. 2 afd. pag, 3g5, 407. Preste - Ståndets dito 8 B. pag. 281—308. Bonde - Ståndets d;o 6 B. pag. 2i 5. Constitutions Utskottets Betänkande JNto 3 g Co nstitutio 11 s-Utskottets Förslag, A. Hela oell Allmännare Förslag. r:o I anledning af de, uti Särskilta Utskottets Betänkande om ny reglering af Styrelse-'Werken, förekommande Grundlags-frågor. Regerings-Formen. 5 §, Sta ts-Rådet skall LeStats-Rådetskallbe Stå af Nio Ledamöter, stå af F jo r ton Leda* hvilka äga rätt att almöter, hvilka äge rätt la der förekommande att alla der förekomma). öfvervara, nerumande mål öfvervara^ ligen: En Justitiaenemligen:
Framhärdar den utträdande i sin vilja; lemne sistberörda bevis till kyrkoherden, hos hvilken första tillkännagifvandet skett; och denne gifve sitt recipisse, innehållande jemväl bevis, att utträdandet antecknats i kyrkoboken. § 2- 'I:o) Vill religionssamfund, bestående af kristna trosbekännare, blifva lagligen erkändt såsom en från svenska kyrkan skiljd församling; gore derom hos Konungen ansökning, och uppgifve dervid sin trosbekännelse och församlingsordnmg. 2:o) Bifalles ansökningen, ege hvarje medlem af församlingen rätt till fri utöfning af sin religion, så vidt han derigenom icke störer samhällets lugn eller allmän förargelse åstadkommer. 3:o) De, enligt hittills gällande författningar, redan bildade församlingar af främmande trosbekännare, njuta samma rätt, som dylika församlingar, hvilka med Konungens tillstånd hädanefter bildas. § 3. 1:o) Varder den, som från svenska kyrkan utträdt, på sätt i \ § sägs, upptagen i främmande religionssamfund; lemne det i 1 §.s sista punkt föreskrifna recipisse till samfundets föreståndare, som, inom en månad efter det den utträdande blifvit i samfundet upptagen, sådant hos kyrkoherden i orten tillkännagifver. I denna och i j § föreskrifna bevis skola utan lösen lemnäs. Lag-Utskottets Utlåtande JYl 42. Är den, som sålunda upptagits i främmande religionssamfund, icke 18 år gammal; vare han skyldig att till dess han fyllt 18 års ålder om Domkapitlet finner det tjenligt, årligen undergå ytterligare förhör hos kyrkoherden i den socken, der han vistas. Åtlyder han ej kallelse till sådant förhör och kan han ej visa laga förfall; bote 2 till 10 R:dr. § 6. 2:o) Underlåter föreståndaren att iakttaga hvad honom enligt denna författning åligger, bote 20 till 100 R:dr eller straffes enligt allmän lag. § 10- 1:o)
I anledning af stadgandet i 08 § Riksdags-ordningen, att Rikets Ständer skola utsätta liden för den Revision af Stats-, Bankooch Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning, som näst efter hvarje riksdag kommer att ega runi, och till hvilken förrättning de utsedde Rcvisorerne böra af Kongl. Majit kallas, bar Stats-ulskottet, enär hvad statsverket beträffar, 1847 års räkenskaper äro de sista, sorn undergått granskning, samt afslutadc räkenskaper för åren 1848 och 1849 blifva instundande höst alt tillgå, skolat hemställa, att tiden för nästa Revision af Stats-, Bankooch Riksgäldsverkens tillstånd, styrelse och förvaltning, matte bestämmas lill den 15 nästkommande September. I sammanhang hvarmed Utskottet får tillstyrka, att tiden för den derpå följande Revisionen matte bestämmas lill den 15 September 1853. Stockholm den 20 Juni 1851. STOCHHOLM, TRYCKT MOS ISAAC MARCUS, 1851. Siats-Utikollels Vild tendt, N:o i9J. Ank. lill Exp.-Utsk. d. 26 Jani 1851, kl. 11 f. n* ; Utlåt unde, i anledning af väckt motion, om förhöjd uppbördsborgen för kronofogdar.
Special-Räkningar, hvaruti föregående årets uppbörd och löpande årets levereringar intagas, hvarefter och då åtgärden med dessa Räkningars Revision och sammandragning uti Krigs - 73 Riksens Ständers Cöllegium icke kan medföra så mycken tidsspillan som Lands-Cantoirets enahanda befattning med samtelige till Lands-Bockerne hörande Hakenskaper. Regements-Skrifvarens Rakningar bora ifrån September till Junii månads slut, året derpå, kunna hinna revideras genom de 3 personer , som härmed uti Krigs-Collegium aro sysselsatte, oaktadt det uppehåll, som förorsakas af Bokslutet, hvilket af Bokhållaren under tiden och på g månaders tid bor kunna författas och renskrifvet aflemuas, såsom ock de vid Regementernas Räkningar uppkommande anmärkningars comunication och profning, icke eller bor verka uppehåll uti Hufvud-Bokens, angifvande, då amnåikningarne kunna balanceras och medlen i alla fall uti nasta års Hufvud-Bok under Tittei: året redovisas 5 ty kan Kainmar-Råtten icke finna anledning att i underdånighet understödja det af Kr-igs-Co-l 1 egium begårdte 2^ års anstånd med Militiae-Bokens aflemnande, utan tror KammarRåtten i underdånighet att den, enligt nya methoden inrättad, bor och kan afgifvas inom den. 1 Julii påföljande året och således 6 månader efter Råkenskaps-årets slut och 1 år och 6 månader ifrån det årsslut hvarföre uppbörden utgått.
Vill lasaren lira kanna JCII typisk representant rför detta mycket omordade &gt;unga Sveriges, så hänvisar förf: n icke till Strindberg, Iivilkcn han lyckligtvis uppsäger tro ocli lydnad, utan, djerft nog, till - fru Edgren. Hon aterspeglar, tillägger han, livad soni rör sig i tiden, hvilkct maturligtvis icke hindrar, att hon kan hugga i sten, bon ocks5.i Hur långt brefskrifvarcn sjelf hunnit i denna, den äldsta af dc fria konsterna, kan nian cftcr det anförda latt gissa sig till. Att lian med ticlen skulle kunna gå ännu Iingre ar deremot svårt att tro. För lians egen skull må man hoppas, att han har nått sitt kulmen, ocli att han öfvergifver stenhuggeriet, för hvilket lian i grunden är mycket för god, ocli atervinder till sin första kärlek - dct foraktadc fostcrfa11dci3 historia. * Dcn literara venstern tillhör det att bedöma, huruvida brefskrifvaren dokuiiientcrat sig s5som.partiets renfant terrible. ellcr HiIanOn. en dcss akta ättelägg. Eftenkriit af Red: n. Dct sällsanima porträtt, som har i flygtiga konturer återgifvits, liar af dcn v5rdc Hilarion betraktats endastfrån dess så att saga glada sida. Men att det också har en allvarlig sidan, ar oförnekligt. Rcd: n torde blifva i tillfalle att nigot belysa clciisaniiiia, o m hon framdeles kommer att kasta en blick 115 Kcvyeiis öfriga innebill, Iivartill flera framstacnde både qvinliga ocli manliga författare lemnat bidrag.
Vid 4 § är anmärkt och frnmsläldt: Af Nils Andersson från Christianstads län, med hvilken Måns Persson från Malmöhus län sig förenat, att denna § målte erhålla följande förändrade lydelse: "Tingsbyggnad skall hvarje härad bygga efter förmedlade hemmantalet, å vanlig tingsstad, eller ther Konungens Befallningshafvande pröfvar lägligast, sedan Rätten deröfver hörd är. Den skall vara till det minsta en stufva så stor som tarfvas för Rättens sammanträden och två kamrar; samt vare häradet skyldigt att den byggning underhålla. Vid hvart tingsställe skall ock ett fängelse vara, der missgerningsman få i för var hällas. Särskilda härader må dock, efter hvad Kongl. Maj-.l forordnar, hafva gemensam tingstad och gemensamt häkte. För denna byggnadsoch underhållsskyldighet må ingen i hemmantal satt jord vara befriad, med undantag af Presteoch Klockare-bohl samt lotshemman ; och skall Kronan deltaga i fängelse-byggnaden, dä denna tillika begagnas för fångar, som transporteras emellan länen." Af Anders Persson från Östergöthland, att detta lagrum mätte komma att lyda som följer: "Tingsbyggning skall hvart härad bygga efter oförmedlade hemmantalet å vanlig tingsstad i förvar hällas”; samt att, om häradsfängelse begagnas för transportfångar, bör Kronan deltaga med häradet i dess byggande. Af Josef Holm från Jönköpings län : att sätesoch ladugårdar samt afhyste rå- och rörshemman måtte åläggas deltaga i tingshusoch häradsfängelsebyggnad.
Enligt collegii ofta åberopade förslags-budget för åren i84°—44, skola följande utgifter, under nuvarande förhållanden, ovillkorligen utgå, nemi.: för Värfvad e regementenas beklädnad, (men det är icke blott till beklädnaden, utan, enligt ordalydelsen i de afslutade contracten, utgår denna summa, "till underhållande på durchschnitts passevolance af beklädnad, kapotter, remtyg, personel-utredning, sängkläderoch sjukvårds-persedlar, samt tältlagstrossen, med undantag af Wermlands Fältjägare - regite, der passevolance endast är på beklädnaden - 328,443: 21. 4- Indelta infanteriet för tältens iståndsältande efter de årliga vapenöfningarna, completteringen af communions-saker, trophe'er, medicinal-atiralj, modeller, ersättande af förlorade persedlar, beklädnads-hjelp för underofficerare m. fl., ersättning till Lif-bataljon vid Södermanlands reg:te, samt för Invalid-corpsen på Carlshamns castell 16,410: Fästninga mes behof 6,900: Förrådernes diverse behof 5,02.7: 16.— Byggnaders reparation 5oo: Hyror af rustkammare och förrådsshus . 4,000: — —■ Då dessa 366,280: 37. 4- subtraheras från utredningsafdelningens andel i det föreslagna statsanslaget, 428,666: 32., återstå endast 62,385: 42- 8. till bestridande af kost - Den 7 Maj t. m. 363 naderna för cn dass bevär:s-skyldiges, af i5,5oo man, förseende med beklädnad, remtyg, utredning och tross, samt för indelta infanteriet med kapotter, remtyg, tross och utredning.
Ett aptitgifvande, magstärkande vin, afsedt för konvalescenter och svaga personer i allmänhet. Rekommenderadt af många hrr läkare. Pris pr butelj kr. E. Spinner k C:ie, Snben från himmelen 1 ba^so™ " ' Fosterlandsstiftelsens m forlag f t V 6 0, k a r t o n ' 1: 7 5, sexp., OT FRITT VIVRE eller någon betaln. önskas plats i god familj i frisk, vacM ker och liflig trakt af yngre fruntimmer som sällskap och hjälp vid lättare göromål. Van på egen hand sköta hushåll. Svar till » Angenämt hemlif », Norrköping p. r. USFÖRESTÅNDARINNA, som med NG, BILDAD FLICKA, kunnig i sp ' åk sparsamhet och omtanke kan sköta ett U och hushåll, önskar plats som lektris H hem där barn finnes i skolåldern, helst nå- och sällskap åt äldre dam eller rrjälp i husgon ekonomiskt oberoende och något musikalisk flicka eller änka, ej öfver 35 år, erhåller plats 1 maj hos en stilla och angenäm 40-årig änkeman af medelklassen. Svar med fotografi (som återsändes) samt refer. sändas till » Ordentlig 3 ' ^nO », Gumaslii annonsbyrå, Göteborg, före 24 mars. (G. G. Svar emotses under adr. ^Anspråkslös », p. r. Vesteräs. (450) ILDAD FLICKA, kunnig i matlagning, bakning, sömnad, handarbeten önskatB plats. Praktisk, road af hushållsgnromäl. Svar » Flit », Iduns exp. f. v. b. LATS ÖNSKAS i an cnäm tysk familj, ASK FLICKA, hemma i finare ^bakning där tyska talas, af ung kvinnlig gymoch konditoritillverkning, erhåller genast som önskar lära sprhkot i ufbyle mot nant plats mot allt fritt och 15 kr. pr må- maesage. Bäsla ref. Svar till » Umtausch », nad. Upplysningar genom Emma J. Borg, Iduns exp.
Ståndets lätt förklarliga otålighet att komma till ett resultat, ålägger mig att vara helt kort. Man liar betraktat frågan från 2:ne synpunkter: stadens och landtbrukarens. I afseende på de båda första punkterne, så erkänner jag att så väl tillverkaren eller landlmannen har beträdt en bana, på hvilken han bör hafva uppmuntran, som att Staten har i tullafgiften en god och säker inkomstkälla, men jag tror att om man vill skydda dessa gemensamma, så gör man det säkrast derigenom, att man ställer så till att det blir en fördel att förtulla i st. f. att smuggla varan. Endast derigenom försäkras Staten om sin inkomst, och detta ändamål kan visserligen icke vinnas genom höga tullsatser, utan genom sådane, som göra det förenligt med importörens intresse att betala tull. En värd talare har visserligen förklarat att, ehuru låg tullen nu sättes, blir smugglingen densamma; men jag vet icke hvarifrån han hemtar stöd för denna åsigt. Dessutom säger det sig sjelf att om också moraliteten skulle vara ännu lägre än den verkligen är, så är det väl sannolikt att personer icke i allmänhet göra lagbrott om de kunna undvika det emot en billig afgift. Dessutom är det också gifvet, att det är risque med att tullförsnilla och att, om afgiften är låg man icke underkastar sig denna risque. För öfrigt ber jag att få fästa uppmärksamheten derpå att det största antalet fattige finnas ibland de köpande, och att således de fattigas intressen bäst bevaras genom att sätta låg lull. Jag tror således för min del att man gjort rättast och bäst i allas intresse genom att sätta denna tullafgift lägre än Utsk. har före - Den 5 Juni f. m. 413 slagit, men då jag icke kan hoppas framgång för ett sådant förslag, så inskränker jag mig till att begära bifall till hvad Utsk. har föreslagit. Hr Rosenblad, Bernh.: Det påståendet att stadgandet af nuvar:de tullbestämmelse eller en dermed något öfverensstämmande endast skulle vara ett bibehållande af hvad som förut varit stadgadt, det påståendet faller, dämman betänker att förut infördes smör endast ifrån Finland.
Först kände han sig något fördet en m ö r k rodnad spred sig öfver hennes nyss bleka drag. Hennes oro varade d o c k icke länge, tretad öfver sin hustrus försumlighet, m e n när ty efter en flyktig blick på det lilla häftet, räckte han väl k o m ut i hennes sofrnm, var m e d ens hvarje tanke på missnöje försvunnen. H a n såg han henne dét m e d ett lätt småleende. genast, att det ej stod rätt till. » Det där rörde just inte Kant, » anmärkte han. Greta var sig icke lik. H o n svarade icke på H o n var nästan upprörd. » Förlåt mig, » sade hans frågor, j a det var nästan, s o m o m hon inte riktigt visste, h v e m s o m talade till henne. Därhon, » men mitt hufvud — jag har verkligen så vid lyste hennes ögon m e d en främmande o c h ondt i mitt hufvud, Alfred. » underlig glans. » Nå, m e n då är det j u dumt af dig, Greta, att du inte ännu gått till sängs, » invände han. I sin rådlöshet ropade han på tjänstflickan, men då ej heller h o n förstod, h v a d som fattades » Ja, jag skulle gärna gått in till mig, m y c k e t hennes unga matmoder, måste han sända efter gärna, m e n. » husläkaren, en gammal vän till familjen. Den » Nå? » » Det är j u så kallt ute, o c h då du arbetar, gamle doktorn hörsammade genast kallelsen o c h glömmer du allt annat och tänker ej på kaminen. visade efter undersökningen ett m y c k e t allvarligt ansikte. Ä n allvarligare föreföll han, då han Det var inte länge sedan du förkylde dig o c h. » » Ä h! » afbröt han henne, » jag skall nog hålla bad att få tala ett par ord enskildt m e d Berling. mig varm, bry dig ej o m den saken. » H o n räckte h o n o m handen. Alfred! » » Hur har det kunnat k o m m a? Och så hastigt? » H a n tryckte en lätt kyss på hennes läppar. » Hastigt? Å h, det har nog gått så småningom.
Sammet, Manchester, Satin, Jean, Sticktyg eller Pique, Tricot och Tyll Tullvärde och införsel-tull härå 10 proc. högre än för hvita af samma slag. Älla tyger i finhet öfver 80 trådar på tummen i ränningen 8 sk. inf. tull pr aln. Bomulls med blandning af Lin: Dräll och Damast . 8 sk. inf. tull pr aln med 3a sk. tullvärde. Ylle: Alngods: af kardull eller okammad ull allena: Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck .36 sk. inf. tull pr aln. Halfylle: Dukar: Shawlar, Shawletter samt Halsdukar af ull eller ull och bomull tillsamman: af 6 R:dr 32 sk. värde och deröfver stycket iooR:drs v. iSR.inf. tull Linne och Hamp Dräll och Damast . 12 sk. inf. 'tull pr aln samt 1 R:drs tullvärde. Kammarduk oeh Batist 16 sk. inf. tull pr aln. Underrättelser om hvad vid Tull-Taxans verkställighet iakttagas hör. 1 och 2 §. §. Härvid är af Ridderskapet och Adeln beslutad den ändring, att desse §§. böra rättas efter det af Ridderskapet och Adeln fattade beslut, att Tackjern skall vara till utförsel förbjudet, men att deremot inga andra varor skofla vara belagde hvarken med uteller införselförbud; samt af Borgare-Ståndet, alt orden: ”med undantag af de med förbud belagde” skola tilläggas; hvaremot Utskottets förslag blifvit af de 2:ne öfrige Riks-Stånden godkändt.
Upsala län innehåller 47 qvadratmil, med en befolkning af 89,000 innevånare. Småland har 145,000 innevånare, pä en yta af 280 qvadratmil, och litet hvar, mine Hrr, torde väl tillerkänna Småländningarne värde i allmänhet såsom medborgare, arbetare m. m. Hvarföre hafva de dock icke kunnat uparbeta sitt landskap till den höjd, dit dess natur kan föra det? Jo, just emedan de sakna kommunikationer. Här måste väl jernvägar vara angelägna, der man på flera ställen saknar andra kommunikationsmedel, än de svårhållna vägarne, till hvilka man esomoftast saknar grus. Der, uprepar jag, måste väl vara angelägnare att snart åstadkomma förbindelser, än der en så - 112 Den 10 Juni f. m. dan sjökommunikation finnes, som i Upsala län, med Mälaren på ena sidan oell Saltsjön på den andra. Jag tror således att man ur denna synpunkt ganska väl kan dröja med anläggande af banan till Upsala, intilldess de banor blifva färdiga, sorn äro angelägnast för kommunikationerna i allmänhet. Ar det åter fråga om truppers hastiga sammandragande till Stockholm, sä kunna sådana sjöledes från Upsala hitföras på 4 å 5 timmar, och jag hoppas att det icke skall komma i fråga, att hitföra dem vintertiden. Huru jag således ser denna sak, måste jag erkänna, att den ifrågaställa banan tillhör deras antal, med hvilkas utförande det ganska väl kan anstå. Jemför jag åter Östergöthland, med sina 250,000 innevånare, så finnes der visserligen en kommunikations-anstalt, nemi. Götha kanal; men hela södra delen af denna provins, som är betydligt större än Upsala län, saknar alla kommunikationer. Lägger jag ■Westmanland till Upsala län, så liar det förra länet ett tillfälle genom den redan färdiga jernvägen emellan Köping och Orebro att erhålla en kommunikation. Westmanland har dessutom en beqväm sjökommunikation, och kan således ganska lätt underhålla förbindelsen med Upsala län.
Utstottet deri 30 Maji !8ä()i N:o 12,6, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om alternativ utöfning af Jus Patronatus, den ena gången afPatronus, och den andra af församlingen. TJti ett till Högloflige Ridderskapet och Adeln ingifvet Memorial, sQm till Utskottets handläggning blifvit remilteradt, har Herr Rosenqvist af Åkershult, F. L.} andragit, att 38 Allm. Best. och Oec, Utsk. Ull. N:o 126. ehuru Patronus inom åtskilige Pastorat , der Jas Patronatus nu eger rum , gjort någon uppoffring för Kyrkan och Prestbordet, en sådan uppoffring likväl synes Motionairen hafva hunnit blifva betald genom den länge åtnjutna Patron-förmonen , och det således kunde vara på tiden , ali ifrågavarande Privilegium Exclusivutn, åtminstone till hälften, med församlingen delas; hvadan han föreslagit, att Jus Patronatus måtte hädanefter den ena gången af Patronus och den andra af församlingen desto heldre utöfva s, sorn denna senare har sig ålagd skyldigheten alt löna Pastor och uppbygga Prestegård , så att Patronus följaktligen icke ensam är med kostnader i sistnämnde afseende betungad. Detta har Utskottet i öfvervägande tagit; och alldenstund 7 af Kongl. Privilegierne för Sveriges Rikes Ridderskap och Adel den 16 October 1715 uttryckligen innehåller, att, ”uti de Prästegäll och Socknar, "der Adeln nu har, hädanefter förvärfva kan, ”eller —- lagligen kan bevisa sig före ”år 1680 verkligen haft ett dem tillhörigt J’Jus Patronatus, antingen genom urminnes ”häfd , eller förmoner dem kyrkan åtnjutit, *’hafva de makt att välja en Kyrkoherde”1 m. m. ; fördenskull och då härtill kommer, att, i händelse någon Sätesgård, med besitt - Allm. Besv. och Oec, Vtsk. Uti. N:o jrR.