Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet i detta hänseende fästat mera upmärksamhet å Kongl. Majrts Nådiga Proposition, hälst den aftagande Statsinkomsten ifrån denna rörelse, under en, utaf Utskottet angifven, beständigt tilltagande förvaltningskostnad, snarare lemnade anledning, att betydliga Statsförluster på denna inrättning kunde upkomma, hvadan den ringa Statsinkomst, som för närvarande af denna rörelse beräknas, i min tanka icke företer några talande skäl, att bibehålla en inrättning, som har moralitetens fordringar emot sig, och som af Styrelsen blifvit föreslagen till indragning. — Jag skalle således önska, att NummerLotteriets fullkomliga uphörande bestämdes till i833. Utskottets förslag, alt Rikets Ständer i anseende till Kronotionde-lösen efter bestämda priser, skulle i anderdånighet anhålla, att undersökning om förhållandet måtte verkställas, samttjenliga åtgärder vidtagas till vinnande deraf, att Kronotionde icke efter olika grunder må beräknas och utgöras, kan jag icke gilla. Jag anser sådane undersökningar vådliga, såsom merendels syftande till intrång uti den enskilda äganderätten. Det är otvifvelaktigt, att någon orsak varit för handen, då sådane förhållanden Den 2i Febr aari i. 309 som de ifrågavarande, upkommit; och hvad sorn i alla fall är säkert, är, att de nuvarande ägare innehafva dessa hemman under de skattevilkor, med hvilka de ärft eller förvärft dem, och jag finner aldrig något skäl, att förhöja dylika grundskatter, innan en allmän skatternas jemnare fördelning kan komma uti fråga.
St;r icke skulle vilja uttala hvad de egentligen åsyfta med denna nva Bevilln.Förordn. Det är efter min åsigt desto mera vigtigt och angeläget att i den nya författningen intaga bevilln.- suraman, sorn man ofta hör att afgiften skulle blifva öfverdrifven genom de grunder, som blifvit af samtlige RiksStrn antagna; och för att visa de skattskyldige, att man verkligen icke vill betunga dem med någon högre skatt i bevilin.-väg under kommande år än förut, är det nödvändigt att intaga den bevillning, som man önskar i beskattningsväg få utgjord. Det har icke kunnat upgifvas af Utsk:t att någon enda olägenhet upstått deraf att bevilIn.summan varit angifven i be v il 1 ii. författningen. Det har visserligen handt några få år att brist upstått, men det har icke, så vidt jag vet, medfört några olägenheter. I allmänhet har öfverskott alltid upstått, och det skulle nu förefalla besynnerligt och oförklarligt, om icke bevilln summan skulle upgifvas i Bevilln.Förordmn. Man har visserligen hänvisat till riksdagsbeslutet, men deremot vili jag erinra att, på sätt den siste talaren yttrat, riksdagsbeslutet är en af de handlingar, utaf hvilka Svenska folket tager bra ringa del. Dessa upläsningar från prediksstoleu läggas ofta till acta äfven af de personer, som mest nitiskt studera författningarne, och de utgöra för öfrigt blott en underrättelse om hvad R. St:r hafva åt.gjovt sedan sista riksdagen. Här åter är fråga om en förordning eller lag, sorn skall uprättas för Svenska folket.
Jag erkänner, alt. det var för mig ganska öfverraskande, att nu få höra framställas ett splitter nytt förslag, sedan man sofvit på saken, såsom det för några år sedan en gång hette, i afseende å ett representations-förslag. Frih. af Ugglas och jag jemte åtskilliga andra voro tillsammans i går och då yttrades intet ord om förslaget, som således blifvit utkläckt under natten. Jag fruktar, alt man löper fara att misstaga sig, om man går in på detta förslag. Hade jag haft tillfälle att begrunda saken på förhand, så skulle det möjligtvis hafva händt, att jag förenat mig om Frih. af Ugglas’s förslag, n. b. så vida jag i de följande §§ fått inlägga åtskilliga föreskrifter, som nu helt och hållet saknas i Frih. af Ugglas’s skelett till förslag, om jag så får kalla det. Frih. af Ugglas har sagt, att hans förslag har ett stort företräde framför alla andra deruti, alt det är oändligt enkelt, men 02 Den 5 Augusti e. ni. jag betviflar, att denna oändliga enkelhet är af nytta för saken i allmänhet. Jag ber att få upställa en jemförelse. Enl. Frih. af Ugglas’s mening, skulle det så tillgå, att om någon vill hörja en krogrörelse inom en socken, skall han derom göra ansökning hos K:s Befhtde, hvilken infordrar socknemännens yttrande. Om de afstyrka ansökningen, förfaller frågan. Enl. mitt förslag erfordras deremot håde socknestämmans och socknenämndens sammanstämmande afstyrkande, för att ansökningen skall afslås. Den skall alltid annars underställas K:s Befh:des pröfning. De af Hrnne, hvilka bevistat sockenstämmor å landet, känna nogsamt, huru litet besökta dessa ofta äro, hvarföre det merändels är en tillfällighet, hvilken mening der gör sig gällande. Så väl Frih. von Kramer, som många andra ledamöter af både detta Stånd och MedStm hafva erkänt min sats, att socknenämnden är en auktoritet, som merändels är mera att lita på än sockenstämman. Frih. af Ugglas’s förslag skiljer sig från mitt deruti, att
(Beviljadt vid 1847 och 1848 års riksdag samt utbetaldt år 1849.) » jernvägs-anläggning från Nora till Ervalla vid Köping-Hult-jernbanan, emot d:o d:o. (Beviljadt under 1850 och 1851 års riksdag samt utbetaldt år 1854.). (Beviljadt vid samma riksdag och utbetaldt år 1852.) » Gustafs socknemän inom Stora Kopparbergs län, för brobyggnad öfver Dalelfven, i närheten af nämnde sockens kyrka, emot d:o d:o, sedan lånet under 2 års tid innehafts utan ränta. (Beviljadt vid samma riksdag och utbetaldt år 1853.) Lån för inlösande af de med åtskilliga landshöfdingc-beställningar förenade ackorder; börande, å detta lån, enligt Kongl. Stats-kontorets, å landshöfdinge-ackordsfondens vägnar, derför utfärdade obligationer, årligen inbetalas 6 procent utaf de infriade ackordernas belopp, hvarvid 4 procents ränta för den efter hvarje liqvid återstående lånesumman beräknas; dock hafva Rikets åren 1847 och 1848 samt 1853 och 1854 församlade Ständer medgifvit nedsättningar i de först bestämda årliga ränte-och kapital-inbetalningarne för ackords-ersättningsbeloppen vid landshöfdinge-beställningarne i Kalmar och Wermlands län. (Beviljadt vid 1840 och 1841 års riksdag å ett belopp af 154,957 R:dr 26 sk. 4 r:st., hvaraf dock endast 151,000 R:dr behöft från Riksgälds-kontoret utbetalas. ) . Lån till v att ena f tappningar och odlings företag: inom Upsala län: till Majoren J. A. Sundmark, för aftappningen af
Men en annan orsak; hvarföre Manufacturerne äro miudre sökte af bildade individer än de kanske annars skulle vara, syres mig ligga uti den med skråväsendet uppvuxne barbariska sed, att Lärlingen de första åren är föga annat än betjent åt Mästare och Gesäller och i egenskap af sådan ofta blir ganska illa behandlad; och så länge detta bruk. icke är häfvit, må man fåfängt vänta, att bildade Föräldrar, måne om sine barn, skola, vare »ig af Stipendier eller af en förutsedd vinst af yrket, förmås att insätta dem i Manufacturyrken, der de befara, att blifva ut - 6o Den ö Octoher c. m. satte för så väl fysiska £0m moraliska misshandlingar. Jag tror mig nu hafva anfört orsakerne, hvarföre bildade ynglingar i allmänhet, mindre än mao kanske har rättighet att önska , egna sig åt enskilde närande yrken, och dessa orsaker anser jag icke kunna häfvas genom de ifrågavarande Stipendierne. Men jag tror mig med serskildt afseende å Adlige ynglingsr böra tillägga, att lika skadligt det skulle vara, att uteslutande egna dem åt Statens tjenst, lika skadligt vore det å andra sidan, att söka bibringa dem uteslutande tendens till enskilte productive ysken; ty ”Adelsmannen är, såsom Herr von Hartmansdorff i ämnet yttrat, genom födseln bestämd till det offentliga hfvet och att såsom Representant föra Folkets talaa i allmänna angelägenheter. För att kunna uppfylla detta kall åligger honom att skaffa sig kunskaper och kännedom om menskliga angelägenheter i allmänhet, ty det är hans pligt att sysselsätta sig med Staten, icke med hushållet allena-5’ Först då, när hos honom 6aknas kroppseller själsförmögenheter för att på ett utmärkande sätt gagna det allmänna i offentelig väg, då först bör han efter mia tanke ute/lutande egna sig åt enskilde yrken, och ifrån det offentliga Ståndet, sorn han egenteligen tillhör, inträda i det enskilda, för att der ehuru på ett mera obemärkt sätt. vara nyttig för sig sjelf, för Medborgare och för Fäderneslandet. Ben 5 Octoher c. m. Härmed förenads sig Herr af Lehnberg, Carl Magnus: och skulle bemälte
Banko-Utskottet harvid ämnets förnyade be - Banko-Utskottets Betänk anden'. handling, och under fästad uppmärksamhet å hvad derutinnan hos de Respective Ständen anfördt blifvit, funnit anledning till den öfvertygelse, att af den föreslagne Adviseringen så manga ola™ genheter för allmänna penninge*rörelsen och den. enskilda Crediten kunna befaras, att desarnma ej uppvägas af den nytta och controll, BankoUtskottet med dess förra tillstyrkande åsyftats Och får Utskottet på sådan grund vördsamt föreslå, att vid nu gällande JFörfatttningar om Assignering på Banken, utan någon ålaggd förbindelse till Assignationernes Adviserande, än vidare må förblifva. Utskottet har likväl ej kunnat lämna utan sfseende, huruledes Allmänhetens rätt och säker, het synes påfordra, att Assignanter, genom något lämpeligt band, må afhållas från alltför vidsträckta speculationer i denne väg, såsom både ledande till en i flere afseenden menlig concurrence af enskilde invisningar med det egenteliga löpande myntet, och jemväl någon gång äiventyrlige för Medborgares välfärd.
Majlis Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utmyntningsgrunderne för Kopparskiljemynt och Ducater. XV. 3o8. XXI. B. i5g. A. 192. — Nio 167. angående grunderne för ett nytt System för Rikets Silfvermynt. XV. 3o8. — Nio 168. om upphörande af spö- och ris-straff för vissa brott. XV. 3o8. •— Nio 169. rörande underhållet af den på Statens bekostnad, genom en del af Dalarne, Helsingland och Jemtland under anläggning varande väg. XV. 3o8. — Nio 170. angående reglering af utgifterna under RiksStatens Andra HufvudTittel. XV. 33?. Nio 171. angående reglering af Allmänna Indragnings Staten. XV. 3I7. —, Nio 172. i fråga om Jordeböckernas granskning. XV. 337. — Nio 173. i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående åtskilliga omständigheter i afseende pä levereringen och förvaltningen af Kronans spannemåls-räntor. XV. 337. — Nio 174. om föreskrift till Kongl. Majlis Befallningshafvande att, sedan utflyltningsmedleu för Länet aro bestämda , ( 8i ) da, meddela vederbörande heinmans-innehafvard underrättelse om tiden, när samma medel utfalla. XV. 33/. Expeditioner till Kongl. Majit, Rikets Ständers! Klo 175. om förklaring öfver 4 §• i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1824, angående ändring eller utrifning af vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess odling. XV. 337. — Nio 176. med tillkännägifvahde af verkstäldt nytt val till Ledamöter i Hemliga Utskottet efter Grosshandlaren J. U. "Winberg och Lagmannen J. H. Ekstrand. XV. 337. — Nio 177. angående regleringen af utgifterna under RiksStatens Tionde HufvudTittel. XV. 38a.
Bemödanden att skingra detta tvifvel hade emellertid icke uteblifvit och sedan en flottans officer ingifvit ritning till en af honom uttänkt kanonkonstruktion af 9 svenska decimaltums kaliber, hade med Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse en kanon af denna konstruktion på försök blifvit år 1864 vid Finspongs styckebruk förfärdigad samt derefter reglementsenligt profoch sprängskjuten, hvarvid den visat sig ega sådan styrka i godset, uthållighet och skjutkraft, att Kongl. Majit, med afseende på angelägenheten att snart och inom landet kunna erhålla nödig bestyckning för de under byggnad varande nya tornfartygen och enär genom en något större beställning af dylika kanoner, än detta behof fordrade, kunde vinnas en nedsättning af icke mindre än 25 procent i anskaffningskostnaden, föranlåtits att under den 28 Februari sistlidet år i nåder uppdraga åt Förvaltningen af Sjöärendena att med egaren af förenämnda styckebruk uppgöra kontrakt om leverans af 10 kanoner af ofvanberörda konstruktion till det af honom, för sådant fall, erbjudna nedsatta pris af 7,500 R:dr för hvarje samt att den till 75,000 R:dr belöpande kostnaden för denna beställning tills vidare förskottsvis af de för krigsfartygs byggande afsedda medel bestrida. Sedermera hade Kongl. Majit, i saknad af annan tillgång, nödgats på nämnda fond jemväl anvisa kostnaderna för dels förändring af en nyssberörda beställning tillhörande kanon för anbringande derå af bakladdningsmekanism enligt uppfinning af en annan flottans officer och samma kanons profning samt dels anskaffning af nödiga projektiler för hela den ifrågavarande kanonbeställningen med tillhopa R:dr 19,200: så att, om härtill lades den redan uppgifna kostnaden för kanonernas anskaffning „ 75,000: 14 Stats-Utskottets Utlåtande J/s 52. summan af de sålunda från fonden för krigsfartygs nybyggnad förskottsvis bestridda utgifter uppginge till Runt R:dr 94,200:
Det må, vara möjligt att förslaget om Lindesvägen blifvit för tidigt väckt, emedan man tager för gifvet att icke Köping-Hult-banan kommer att fullbordas; men ändock tager jag. 316 Den 25 September. mig friheten att föreslå en ålerremiss å denna punkt, emedan jag icke kan förneka den öfvertygelse jag hyser eller svika det löfte jag gifvit att ärligt strida för en rättmätig sak. Hr von Hartmansdorff: Jag tror visserligen, lika med Gr. von Rosen, att den ifrågavar:de jernvägen skulle vara af stor nytta för de landskap, genom hvilka han skulle komma att gå, och jag undrar icke olver alt Gr. von Rosen ifrar derför. Men det är väl nödvändigt att hufvudbanan, eller Köping-Hnlts-vägen, är färdig, eller att man har någon säkerhet att hon skall blifva det, fanan man börjar gren-banan. Del kunde ju eljest bända, alt denna verkställdes innan hufvudbanan blifvit fullbordad. Jag anhåller fördenskull, att R. o. Ad. mätte, i öfverensstämmelse med föregående beslut, jemväl bifalla denna punkt. Frih. Cederström: Den nitälskan, Sveriges för jernvägs-anläggningar i delta land så ihärdigt och lyckligt kämpande, och om deras framgång så högt förtjenta riddersman, Hr Gr. von Rosen för den i(rågavar:de ortens bästa i förevar:de hänseende ådagalagt, förljenar visserligen all högaktning; men jag anser mig likväl skyldig att vitsorda det förhållande, som Hr Bildt redan vidrört, nemi. att, då frågan inom Utsk. förevar, yttrades med bestämdhet af personer, som derom erhållit direkta uplysningar från orten, att man derstädes numera icke önskade det understöd, som föranläggningen blifvit begärdl, enär man funnit kommunikationsbehofvet på annat och tjenligare sätt kunna upfyllas. Och när sådant, ä motionärernas egna vägnar, yttrades af StatsUtsk:s ledamöter efter dertill erhållet updrag, hemställer jag, om StatsUlsk., äfven vid betraktande af de allra vackraste ritningar och förslag, kunde finna sig upmanadt, att tillstyrka R.
Stall och Ridhus för Smålands Husar-regemente Statskontorets förskotter, ersättande af Statsreglering, angående verkställd Stalsregleringens, den s. k. extra, bestämmande för 3:ne år Statsråden, embetshus åt . Stals-Ulskollets tjenstemanna-personal, tillökning af . Statsverkets tillstånd och behof, Kongl. Maj:ts proposition om, dess öfverlemnande till Riks-Stånden Statsverkets inkomsters beräkning Stipendier åt civilingeniörer vid Marieberg » för prestkandidater . » åt studerande,som vistas vid Christiania, Köpenhamns eiler Helsingfors universitet » för seminarii-elever . Slockholm—Upsala, upprensning af segelleden mellan 78: 32. Stora Barnhuset i Stockholm .. 66; 126. Storskifies-land(mätare, pensionering af 74. Strafflagen, nya, ersättning för frångångna hötes-andelar genom införande af ... 26: 12. Strandbergs, J. W„ Häradshöfding, enka, pension åt 74: 57. Slubböresmedlens inom Norrbottens län användande 78: 34. Slödjesjön—Sundsvall, väg emellan . 78: 8. Sundliets-kollegium, löneförhöjning inom 66: 116, Sundsvalls gamla kronohäktes öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare ... 14. Sundsvall—Iiemgrafven, jernväg emellan 80: 12. Svenska Trädgårdsföreningens elevskola, anslag till 60: 40. Svenska Slöjdföreningen, utvidgning af dess verksamhet . 60: 56. Svenska Läkare-sällskapet, anslagsförhöjning till 66: 84. »Svenska sprälcets logarn, utgifvande af 66: 136. Sveriges deltagande i Pariser-expositionen 60: 65. »Sveriges gamla lagan utgifvande af . 74: 8. Sveriges flora, utgifvande af . 74: 44. Sylvander, G. W„ Adjunkt, pension åt 74: 51. Sällskapet för vexelundervisningens befrämjande 66: 75. Söderbergs, J., Veterinär-läkare, enka, pension åt 74: 75.
Årliga ränteoch cnpital-afhetalnin-. gar å dessa lån liqvideras tillsammans med 6 procent å primitiva lånbeloppet; räntan, beräknad till 5 procent å det sedan sista afbetalningen återstående capital, och det öfriga i afräkning på capitalet, hvarigenom lånen inom 37 år blifva till fullo, betalda. 4:o* Hvarje Låntagare erlägger capitalrnfbe^ talning och ränta blott en gång om året;; men inbetalningarna fördelas så, efter or-, ternas beqvämlighet, att ungefär så mångå Län, sorn innehafva en fjerdedel af hela lånfonden, göra deras inbetalningar inom hvarje qvartal; FuUmägtige dock obetai get att, i afseende på betalningsterminernas antal och tidpunkterna, då de skola inträffa, göra de jemkniiigar, omständigheterna kunna påfordra. Låntagaren betalar första gången blott 5 procents ränta Exp.-Utsk. Förslag till und. Skri/v. JV-o 448- t83 ifrån den dag han lånet emottagit, intill den, sora för framtiden bestämmes till årlig afbetalningsdag, för både capital och Tänta, 5:o. Dessa ränteoch capital-afbetalningar göras i Riksgälds-Contoiret, men få äfven, kostnadsfritt, för Lån-innehafvarne verkställas i Landt-Ränteriet, med anteckning tillika af hvarje qvittence uti Lands-Contoir. et, Remiss-lage, å en åttondedels procent härföre, godtgöres af Riksgälds-Contoiret. 6:0. Reverserna ställas yti Svenskt Banco. 7:0. Lån af denna Fond meddelas icke under 200 R;dr B:o, och. icke öfver 3o,ooo R:dr samma mynt; hvilken sistnämnde summa är den högsta, sorn till en och samma Låntagare må lemnäs, äfven på flera egendomar och uti flera lån sammanräknadt*
Det står under Konungen, sorn är ansvarig för dess skrot och korn. Alt derföre här stå och tala orri saken, och få ett beslut framställdt så, att det icke kommer att visa okunnighet i ämnet, eller misstag i principen, lärer icke blifva möjligt, och jag anhåller derföre, alt först i afseende på slagskatten måtte framställas den proposition, att Rikets Ständer till Kongl. Maj:t. öfverlemna, att efter vettenskapsnnins hörande besluta en sådan slagskatts inläggande i myntet. Herr Cederschjöld: Man har, såsom hufvudsakiigt skäl för slagskatten, anfört att myntet derigenom skulle blifva mindre begärligt att utföras och nedsmältas. Jag tror först och främst, alt detta alldeles icke bör åsyftas, utan myntet fast hellre göras i alla afseenden så begärligt och brukbart som möjligt. Dessutom vinnes, just genom myntets nedsmältning, att man slipper förlora på dess nötning, och att det icke hinner blifva underhaltigt. Här har för öfrigt varit mycket omtvistadt, antingen slagskatten skulle erläggas af den., som lät mynta> eller ock läggas i mjntet. Det förra Den 21 October f. in. har jag icke det ringaste emot; emedan jag icke kan föreställa mig, att någon, sorn har aldrig så litet förstånd, skall låta mynta utan för sin insättning i Banken begära sedlar, och sedan utbyta dessa emot myntade pjecer. För öfrigt kunna icke Rikets Ständer bestämma, huru stor myntningskostnaden kan blifva; ty myntet står under Konungens disposition. Slutligen vill jag blott anmärka, att förslaget om slagskattens inläggning i myntet är en manöver hörande tfll centralförsvarets tactik, och ett försök, att, efter ett lidet nederlag på gränsen, försvara sig steg för steg inåt medelpunkten. Sedan 1664 års myntfot var antagen, mäste medelst en ny strid afgöras, hvad som mentes med berna!te myntfot; och sedan äfven den retrangeringen var intagen, har man nu sökt åstadkomma ett upphäfvande af det första beslutet, genom en slagskatt i myntet af samma | procent, hvarmed man förut ville minska myntfoten.
Såsom tillägg till den i Revisions-berättelsen intagna underrättelse om fortgången af den uti domstolsväg anhängiggjorda tvisten i anledning af bemälde lotlsedels-innehafvares yrkande, att, utöfver del i dessa s. k. lottsedlar eller förbindelser till utgående under 100 års tid föreskrifna belopp af 12 procent årligen, från Riksgälds-kontoret utbekomma hela det, enligt desamma till Trollhätte sluss - 6 Slats-Ulskollets Utlåtande J\t 59. verks-byggnad tillskjutna kapital, har Utskottet ansett sig böra meddela, att Stockholms Rådstufvu-Rälts dom, hvarigenom Kongl Maj:t och Kronan förklarats skyldig att inlösa ifrågavarande lott-sedlar med den deruti föreskrifna summa 143,500 Daler Sunt, jemte ränta, hvilken ränta borde beräknas till förfallodagen, den 1 Mars 1853, efter 9 procent årligen och sedermera, med iakttagande af bevillningsafdrag, efter 6 procent, blifvit gillad af Kongl. Svea Hof-Rätl, medelst dom af den 11 Februari sistlidet år; varande detta tvistemål derefter, i föreskrifven ordning å Kronans sida, underställdt Kongl. Maj:ts Nådiga afgörande i Dess Högsta Domstol. 7:o. Angående förbindelserna för de fordna, i Brabant upptagne, Svenska Statslånen. (Rev. ber. sidd. 85.) Enligt livad Utskottet af Fullmäktiges protokoller och härom erhållna upp lysningar inhemtat, har ej heiler under den efter sednaste Stats-revision förflutna tid någon, ofvannämnde lån tillhörande, förbindelse eller annan dem rörande handling blifvit till Riksgälds-kontoret aflemnad, oaktadt Svenska Beskickningen i Briissel lärer, till följd af meddelade föreskrifter, fortsatt sina åtgärder för att söka få reda på samt återbekomma de ännu saknade förbindelserna och autborisationerna för desamma.
Uti det vid sistförflutna riksdag beviljade reservations-anslag, 5,000 r:dr, till fouragering af artilleriets legda hästar, hvilket anslag visat sig vara för ändamålet otillräckligt, har Kongl. Maj:t äskat en förhöjning af 3,000 r:dr, så vida icke Rikets Ständer ansåge mera lämpligt att sammanföra detta anslag, ökadt till 8,000 r:dr, med förslagsanslaget till fouragering för värfvade kavalleriets och artilleriets hästar samt tillika medgifva, alt kostnaden för underhållet af artilleriets legda hästar äfven finge af sistnämnda anslag bestridas. Slats-Vtslcottets Utlåtande, N:o 73. 13 Då, enligt hvad Kongl. Maj:ts vid sistlidne riksdag'aflåtna nådiga proposition om stats-verkets tillstånd och behof gifver vid handen, utgifterne för underhållet af artilleriets legda hästar dittils icke öfverstigit 6,000 r:dr för året samt erfarenheten under den sedermera förflutna korta tiden desto mindre synes hafva ådagalaggt nuvarande anslags otillräcklighet, som under år 1845 kostnaderna i detta afseende endast med 31 r:dr 10 sk. öfverstigit anslagets belopp, har Utskottet, som ej heller anser lämpligt, att, på sätt ifrågastäldt blifvit, omförmälda anslag sammanföres med det för fouragering af värfvade kavalleriets och artilleriets hästar, funnit sig sakna skäl att tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad den Kongl, propositionen i dessa delar innehåller. 17:0 Med afseende å hvad