Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Devrient kallar dem historiskt-didaktiska moraliteter, och den beskrifning han lemnar af dem träffar temligen in på vårt här ifrågavarande drama. Personerna voro alla allegoriska, och för att hålla intresset uppe i dessa stycken, som för öfrigt närmast påminnte om medeltidsdramat, begagnades sånger, mellanspel, trummor, trumpeter, gevärsskott, facklor, fyrverkerier m. m. Sådana stycken skrefvos öfver Magdeburgs fall och Stralsunds belägring; de mest bekanta voro Rists ”Friedewünschende Deutschland” (1647), ”Friedebeseligte Deutschland” (1649) och ”Friedejauchzende Deutschland” (1653)477. Det kan ej bestridas, att uppfinningen i Brasks drama är på sina ställen otymplig och platt; men på omdömet bör dock den omständigheten mildrande inverka, att detta drama är det enda, som har ett af förf. sjelf uppfunnet innehåll. Från biblen, legenden, historien och myten hafva de andra lånat sina ämnen; stoffen lågo sålunda redan före dem i en form, hvilken underlättade deras eget arbete. Men Brask har gjort försöket att ur eget hufvud utspinna tråden för sitt drama, och det är då icke underligt, om den är grof och ojemn. — Oftare än i sina äldre dramer låter Brask i detta stycke knitteln omväxla med andra versslag, och Diva talar regelbundet endast i trokæer och daktyler. Likaså äro i detta festspel englasångerna talrikare än vanligt. Men föröfrigt är denna komedi till språk, versbehandling och karakter fullkomligt lik de äldre: en grof pöbelton vid sidan om en sträf allvarlig, utgående ur ett sinne, för hvilken synbarligen den lutherska läran var en lifsfråga; en sedlig grundstämning och okyska sedeskildringar; osmakliga plattheter och teckningar med djerf och kraftig hand utkastade. Medan vi tala om skoldramat i Linköping, må vi äfven i förbigående nämna ett af en gymnasist skrifvet drama. Simon Magus.
R:dr och för den sednare 10,609,487 „ eller tillhopa R:mt 24,023,351 R:dr; 5:o att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit, på sätt honom lämpligast syntes, täcktes låta anställa undersökning, a) huruvida det norra Sveriges billiga anspråk på förbättrade kommunikationer kunna anses uppfyllda derigenom, att den nu påbörjade stambanan till Upsala derifrån fortsättes till någon af de hittills ifrågasatta platser å Gefle—Dala jernväg, eller om icke b) jemte denna stambana, hvars ändpunkt då torde böra blifva Gefle eller någon plats i närheten deraf, en annan i vestligare rigtning bör ifrån Stockholm eller lämplig punkt å Stockholm—Upsala-banan utgå och sträcka sig t. ex. åt Falun eller Insjön samt c) att Kongl. Majit till Rikets näst sammanträdande Ständer täcktes afgifva de förslag i ämnet, hvartill berörda undersökningar föranleda. Stockholm den 15 November 1865. C. F. Ridderstad. Motioner i Borgare-Ståndet 1865. Af Herr Petterson, C. A., angående ökadt anslag till resestipendier och understöd åt industriidkare. De af Rikets Ständer vid föregående riksdag till Kommers-kollegii disposition ställda medel, 3,000 Riksdaler Riksmynt, att användas till stipendier och understöd åt industriidkare, som visa framstående anlag i sina yrken, för att i främmande länder vinna ökad skicklighet och förkofran deri, äro allt för små, att något af synnerlig nytta deraf kan vinnas, helst industrien ständigt ökas i alla rigtningar. På grund af hvad jag nu anfördt anhåller jag, att Rikets Ständer må öka nämnda summa till 10,000 Riksdaler Riksmynt, att årligen utgå till ofvan angifna ändamål, och hoppas jag så mycket mer bifall till denna min framställning, som summan ej kan, i betraktande till den dermed åsyftade nytta, anses för hög, då en dubbel så stor summa är anvisad till understöd åt officerare, som i utlandet söka förkofran i sitt yrke. Om remiss till Stats-Utskottet anhålles vördsamt.
— Men vid senaste Riksdag fördelade sig Banco-Utskottet, till en början, blott på s:ne Divisioner, hvaraf serskilda UnderFördelningar sedermera formerades, så väl till den, i förening med Höglofl. Stats-Utskottét, organiserade Allmänna FinanceBeredningen, som för Banco-Discont-Verkets öfverseende och Revision. BancoUtskottets Betänkande N:o 2. 7 Banco-Utskottet har ansett lämpligt, att, intilldess vidden och omfattningen af de arbeten, som förestå, hunnit närmare bestämmas, samt om sättet för de egenteliga Finance-Ärendenas - behandling afgöras, inskränka sig lill 2:ne Afdelningar nemligen: En för det Administrativa, och En för Räkenskaperne; och sedan Utskottet i sammanhang dermed, likmätigt Riksdags-Ordningens 24 §, antagit 2.'ne Cancellister, får Utskottet härigenom hos Rikets Höglofl.
Uti Wahror och Persedlar: 187,000 kannor Bränwinchwar. af sedermera 33.000 kannor blifwit sälda för 40 st. kannan och inbragt . ^ . 44,166: 52. —- Men för de äterstäende 134,000 kannor, anses ej kunna paräknaö mer än köpet 32 st. k:nan 89,ZZZ: »6. — Transport Li7,SZH S, 2. Transport 2,7,351: 5, 2 Spannemäl af flere slag til! ett sammanlagdt wärde af . 234,889: 16. — Prowiantförräderi, upgäende efter kostnads-prisen till Rd. 123,814. st 19 rst 6, förmo das i anseende till nödwändiq omsättning, prisens fall och assknfninqs procent ej kunna beräknas högre än till 92,860:38,7. Iutefläende fordringar i Landet sör Spannemäl och försträck. »ingar, samt hos Redogörare. 184,584: — 7- Tillsammans R:d. Och enär derifrän afdrages Magazins - Inrättningens skull, der, utgörande 39,574 R:d. 8 fk. till Riksgälds Contorrct, elter nu warande Cours pä Hamburg, samt till flere Werk och Personer 117,981 R:d. 5 st.gr., Sä blifwer Inrättningens behällna Fond 572,10g: 46, 7. Derunder likwäl icke äro beräknade wärdén för fasta Egendomar, Matcrialier och Instruincntalier, Wed och Kohl m. m., hwilka förut kade sörsiagswis blifwit upgifna till 490,821 Rid. 47 sk.
LifGardet till häst, sä tycks mig att Officers Corpsen bör fa njuta alla de förmåner som de hittills pä reducrions Stat satts Officerare blifwit tillagde, nämligen , att alla fingo accords ersättning och placering pä andre Regementer, men den, som ej fann för godt att antaga dek senare wilkoret, feck utom accordet, halfwa Lön såsom Lifstids pension. Under Officerarns ffulle njuta sine löne - förmäner de nu innehofwa till dest de blefwo employerade wid Cavallerie Regementer, men om någon ett sädant anbud »väg. Den 22 November. - 1423 wägrade, ansägs den först esler ^ är såsom afskedad eller lönen förlustig. Med Trumpetare ware samma förhållande som »ned Under - Officerare Gardisten ware fri sin Capitulakion, men einot nn wärfning torde de kulina öfwertalas att till andre Regementer inga, som ej fordrar detaille. Men Civile Skaten torde det kunna sä förhallas, alt Auditeuren bibehöll sin lön och kunde placeras till någon för honom pafiande tjenstgöring, såsom att biträda i egenskap af Ledamot uti KrigsHof-Rällen eller Collegio, och der »vid yppad ledighet inkomma pä detsammas Slak. Liksom Regements Pastorns lön kunde snart »vara bespard, om han undfeck ett Regatt Pastoral. Den nybygde Cahen, kunde antingen uthyras eller som torde »vara bäst försäljas, som altid wore en winst för Slaten. Men ehwad Beslut, som ock uti denna sak fgttas, antingen den uti nya Staten upförde partiella reduciion, eller den torala efter detta ofullkomliga utkast, torde dock Regements Chefs och Officers Corpsens yttrande böra infordras; Hwilker jag härmedelst får Riksens Högloft. Ständer rvörds»mt underställa. Slockholm den 22 October 1829. l»l, O. LullMromLi - 1424 Den 22 November. Lika lydande med de, af Herr Capitaine, och Riddaren kä. O.
Jag undrar om liberalt, konservativt, ideal, real, natural, blague, TOLFTE SCENEN. DOKTORN, AXEl, ABEL, WILLMER, Fru STARCK. Fru STARCK. Hvart tar doktorn vägen? DOKTORN. Här hade smugit sig in två främlingar, som vi måste identifiera. Förlåt, det var bara ett litet qvi pro quo Fru STARCK. Flickorna! CARL. inte; här känns som "fienden i luften!" Fru STARCK. Ja, det har du inte med att göra! Jag vet Ack du ser alltid fiender, du, kära Carl. KAMRATERNA CARL. Nej, jag ser dem inte, men jag känner dem! Fru STARCK. Nå kom till din vän då, så ska hon försvara dig. CARL. Ack, du är alltid du snäll mot mig. Fru STARCK. nar så väl med mig! Hvarför skulle jag inte vara det, när du me TRETONDE SCENEN. DE FÖRRE. Fonddörrarne slås upp och två karlar bära in en tafla. PIGAN. AXEL. Hvad är det för slag! PIGAN. liern, för han kunde inte ha den hos sig. AXEL. Arbetarens hustru ARBETARENS HUSTRU SKÅDESPEL I FEM AKTER AF MINNA CANTH ÖFVERSÄTTNING FRÅN FINSKAN AF HEDVIG WINTERHJELM WERNER SÖDERSTRÖM WEILIN & GÖÖS AKTIEBOLAGS BOKTRYCKERI FÖRORD. Då jag härmed i tryck utgifver en af mig verkstäld öfversättning af fru Minna Canths "Työmiehen vaimo", önskar jag fästa uppmärksamheten på, att jag ingalunda därmed velat göra anspråk på någon litterär förtjenst, utan tvärtom måste be om öfverseende med de brister, som säkert nog vidlåda densamma till följd af den svåra uppgiften att på svenska återgifva finskans egendomliga färg, en uppgift, i hvilken äfven en mera van penna än min torde mött svårigheter.
Nio 104, angtde villkor för befordran till kronolunsmans-ljenster; N:o 135, i anledn. af föreslagen districlfördelning inom Stockholms län vid de årliga markegångstaxornas upprättande ; Nio i 36, i anledn. af väckt fråga om vidtagande af åtgärder i afseende på Rikets sjömakt till handelns tryggande ; N:o i37, i anledn. af väckt förslag, att beväringssky Idige å Öland samt inom Norra och Södra Möre härader af Calmar län hädanefter må till vapenöfningar sammanträda i Calmar. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 12 om nättén. lii fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. 21 H. Den 10 Mars f. m. Onsdagen elen io Mars i84i. Plenum kl. 9 f. m. Justerades pfeni-prot. för den 18 sist!. Febr. e. m. Hr Bin m mer, Carl Magnus, hade inlenmat ett sä lydande anförande: Jag ratar och förkastar IJr Munck af Rosenscliölds den 3 dennes till Allin. Besvärsoch Ekon.Ulsk. remitterade lustiga motion om ön St. Barthelemys afträdande till Danmark emot det alt Sverige erhåller tullfrihet i Öresund, Denna motion har synts mig både obetänksam och obillig, under hvilken synpunkt jag säkerligen ordat emot remiss derå, om jag vid motionens föredragning varit närvarande. Om Ulsk. nu tager den erhållna remissen i moget öfvervägande, synes mig dess yttrande deröfver ej kunna blifva annat, än att, oin K. M. ännu äger den fria dispositionen af Barthelemy-intraderna, R. St. ej äga inblanda sig i ombestyrande af coloniens ekonomiska angelägenheter, som äro Konungens ensak, så länge H. M. iakttager sin utfästelse och uppfyller det af Ständerna vid den friare dispositionen fästade villkor.
DeD, som på en gång erlägger en afgift af minst 2 5 kronor, blir ständig medlem och befrias från vidare årsafgifter. Inackorderingspriset kommer att ställas så lågt som efter förhållandena blir möjligt. Hemmets ekonomiska existens är åtminstone till en början till stor del beroende på yttre understöd. Man hyser dock den förhoppningen, att hemmet med tiden skall arbeta sig upp till en god ekonomisk ställning. Så har skett med många af de hem, man i utlandet ser, hvilka först kämpat med svårigheter, men n u uppnått en blomstrande och säker ställning. D e n vackra tanke, som ligger till grund för bildande af dessa hem, den nämligen att i någon mån för de ensamma kvinnorna er' sätta familjehärden, har nämligen visat sig tillräckligt lifskraftig för att tillförsäkra d y - lika företag en varaktig framtid. Ehuru hemmet egentligen öppnas först på nyåret, komma möjligen redan i höst några pensionärer att jämte föreståndarinnan inflytta i den förhyrda lokalen, 2 6 Kungsgatan. V i äro öfvertygade om, att många af dem, som läsa dessa rader, med varmt intresse skola omfatta detta företag, och särskildt tro vi, att föräldrar med glädje se, att något göres till lättnad och hjälp för dem, åt hvilka de anförtro det ytterst mödosamma och ansvarsfulla arbetet att fostra och undervisa det uppväxande släktet. Den, som Ö D s k a r ingå som medlem i föreningen eller teckna tillfälligt bidrag, kan anmäla sig skriftligt eller muntligt hos styrelsen för Stockholms internationella lärarinnehem, 2 6 Kungsgatan, Stockholm, där äfven teckningslistor finnas tillgängliga. Kvartalsprenumeranter erinras delbart om nödvändigheten förnya oktoberkvartalet, nästa nummer. att nu prenumerationen som begynner omeför med pärmar 313 gratis till Iduns romanbibliotek för hela årgången 1894 erhåller hvar och en af våra läsarinnor, som åtager sig den helt visst ganska ringa mödan att anskaffa en enda ny prenumerant för sista ki / arta / et (oktober — december) af I dun för i år. Redaktionen har nämligen beslutit att för detta kvartal anordna en profprenumeration öfver hela landet, på det att tidningen och dess sträfvanden för de svenska kvinnorna och hemmen må bli kända i ännu vidare kretsar än hittills.
Återstående utgifter, till följd af statsregleringen vid 1840—1841 års riksdag 170,612: 9,5. under 1847—1848 års riksdag beviljade stats-utgifter .. 3,350: — « 1850—1851 dito dito 27,900: — « 1853—1854 dito dito 177,401: 86. « 1856—1858 dito dito 1,696,696: 5, « sednaste riksdag beviljade stats-anslag 146,827: 61. innestående anslag för folkundervisningen 506,183: 82. afsatt fond för folkskole-lärares pensionerande 101,940: — 2,830,912: 29. hvartill kommer: Andra hos Riksgälds-kontoret deponerade medel å 62,886: 67. De skuldposter, som, till följd af särskilda beslut, blifvit förda inom linien i Riksgäldskontorets räkenskaper, och hvilkas sammanlagda belopp vid 1859 års slut uppgick till R:dr 6,696,451: 26. hafva under loppet af år 1860 ej undergått annan förändring, än att från Kongl. Stats-kontoret blifvit aflemnade depositions-medel å 1,827: 92. hvarmed den inom linien balanserade skulden ökats; och uppgick alltså sistnämnde skuld vid 1860 års slut till R:dr 6,698,279: 18. För att fullfölja den i flera föregående revisions-berättelser införda utredning af hvarje särskild, i Riksgälds-kontorets räkenskaper balanserad, skuldposts belopp och beskaffenhet vid revisions-årets början och slut, hafva Revisorerne ansett sig böra här intaga följande uppgift på: Riksgälds-kontorets utbalanserade Skulder, vid vid Räntebärande: 1859 års slut. 1860 års slut.
Af grefve Mörner, C. G. »Emot Utskottets beslut att tillstyrka förminskning af antalet utaf fri-elever vid institutet ifrån 6 till 4 på samma gång, som anslaget är vordet höjdt ifrån 4,000 till 8,000 R:dr, får jag mig reservera. Vid inrättandet af Ultuna landtbruksinstitut ansågs det såsom en icke ovigtig fördel, att, i anseende tili institutets belägenhet i granskapet af en universitetsstad, ynglingar med mera bildning, men med tilläfventyrs otera inskränkta förmögenhetsvilkor, skulle kunna finnas hugade att vid institutet söka undervisning, men då, genom den nu föreslagna förändringen, institutets verksamhet, sådan densamma komme att af staten blifva utstakad, skulle egentligen utgå på att bilda ämnen till Rättare, befarar jag, att det hufvudsakliga ändamålet med den vid Ultuna inrättade högre landtbruksskola kan komma att i väsendtlig mån förfelas. Man har visserligen invändt, att betalande elever skulle komma att fortfarande vid institutet emottagas, men dels utgör iakttagandet häraf icke något vilkor för det ifrågasatta statsanslagets t i ilgodonj utande, dels följer icke af det omnämnda förhållandet, att institutet kan komma att begagnas af sådane, i mera torftiga omständigheter stadde ynglingar ur de bildade klasserna, för hvilka fri-elevsplatserna blifvit afsedda, serdeles som den afgift, hvilken af betalande elever vid Ultuna institut fordras, icke är obetydlig, då den jemföres med hvad som betalas vid andra inrättningar, t. ex. vid Carlberg. Till följd häraf . och enär vid de redan befintliga lägre landtbruksskolorne ett jemförelsevis rikligt tillfälle finnes för rättare-lärlingar att erhålla den för dem erforderliga daning, hvaremot icke vid alla dessa skolor så kallade elever emottagas, har jag trott antalet af fri-elever vid Ultuna böra bibehållas oförminskadt.
Det är klart att det hemman, som kommer alt deltaga i 318 Den 5 Februari. en rote i st. f. ett annat, ikläder sig samma skyldigheter som det, hvilket derifrån befrias. Jag tillstyrker således bifall. Uppå härefter framstäld propos., biföll II. o. Ad. Ulsk:s förevar. utlåt. Föredrogos och biföl los Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 29 sistl. Januari på bordet lagde utlåtrn: N:o 21, i anledn. af väckt motion om förändrad reglering af marknaderne i Slättäng; N:o 22, i anleda, af väckt motion, ang:dc föreskrifvandet af kontroller till förekommande af missbruk vid -försäljning af kläde; N:o 23, i anledn. af väckt motion om uphäfvande af K. kungörelsen d. 21 April 1837, ang:de förbud att under viss tid af året fiska och till salu bålla hummer; och N:o 24, i anledn. af väckt motion om reglering af embelsoch tjenstemäns löner. Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 29 sistl. Januari på bordet lagda utlåt. N:o 25, i anledn af väckt motion om utfärdande af köpings privilegier för Wrigstads by i Jönköpings län. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Detta mål hörer till dem, i hvilka Utsk. efter min tanka, som jag tillförne yttrat, varit allt för frikostigt med sitt tillstyrkande. Om Wrigsta bys innevånare, eller orten deromkring, önska alt denna by mätte bli köping, så hafva de ju vägen öppen till Konungen. Kan man föreställa sig att en Landsh., så nitisk som Hr Bergenstråhle, skulle, i händelse skäl vore för handen att tillstyrka en sådan begäran, underlåta att hos Konungen befrämja saken?
Om bifall till följande från Utskotten inkomne Memorial och Betänkanden, nemligen; 25+ Den 17 Martti, e. vt. Från Dagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomicB Utskotten, rörande: 1:0 Bestämmande af Jordägares och Torpares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. 2:0 Föreslagen ändring af 24 Capitlet 5. §. Inskränkning i förbudet mot nyttjande af Trösk-slagor utaf Ek. 4 0 Herjeådahlens undantagande från Storskifte at Hemmai.sinark; och 5:0 Författande af ett Sammandng af Författningar om Jordägares rättigheter och skyldigheter. Frän Allmänna Besvärsoch OeconomioeUtskottett i anledning af väckta hagor om: 1:0 Spectaclernes inställande på de större Högtidsdagarne, 2:0 Förändring i FörsamFngarnes skyldighet att vårda sina Fattiga} och 3:0 Om Ridderskapets och Adelns deltagande föf deras Hus och Tomter i Städerne uti Kyrko-, PresteScholaeoch Rectors Boställsbyggnad, samt att de Onera, hvilka tillhöra Jordägare bland Siädernes Borgerskap, måtte utsträckas till alla Fastighetsägare i Städerne utan undantag* Angående Återremiss af: Den 17 Martil e m. 255 1:0 BancoUtskottets Betänkande om förläng, ning uti Praescriptionstiden för låns oinsättning i Banco DiscontVerket. 2:0 StatsUtskottets Förslag till beräkning af StatsVerkets intrader, saint 3:0 Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomiasUcskottens Utlåtande, angående afskaffande af Luderplatsar och allmänna Skallgångar. Af den 12 Mars, innefattandet Att PresteSråndet, som funnit sig föranlåtit att ogilla den af ConstitutionsUtskotiet föreslagne nya § att emellan 37 och 38 §§- i Regerings.
Utskottet har vidare förehaft följande uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof gjorda framställningar, nemligen: a) att, sedan genom de sist fastställda löneregleringar för Landtstaten, lönen för Landsgcvaldigeru i Stockholms län blifvit bestämd till 630 R:dr R:mt, men nuvarande Landsgcvaldigern N. Nilsson, enligt äldre stat åtnjutit 722 R:dr 44 öre och funnits berättigad att sistnämnde högre lön fortfarande under sin tjenstetid tillgodonjuta, skilnaden emellan dessa båda lönebelopp, eller 92 R:dr 44 öre, som för innevarande statsreglerings-period i nåder förklarats böra anordnas och utgå af sjette Hufvud-titelns allmänna besparingar, måtte på allmänna Indragnings-staten uppföras, för att Nilsson, för den tid han vidare befattningen innehar, tillgodokomma; b) att Häradsskrifvaren i Österoch Wester-Rekarne häraders fögderi af Södermanlands län Carl Gustaf Bernhard Jacobsson, hvilken vore född år 1803 och varit i Statens tjenst sedan år 1822, samt numera nästan helt och hållet förlorat synförmågan, utan förhoppning att kunna densamma återvinna, måtte, med afseende härå och å hans intygade medellösa belägenhet, oaktadt han icke uppnått föreskrifven lefnadsoch tjensteålder, förklaras berättigad att, efter erhållet afsked från Häradsskrifvare-tjensten, från allmänna Indragnings-staten åtnjuta en årlig pension till det för Häradsskrifvare bestämda belopp 1,500 R:dr Runt; c) att likaledes Häradsskrifvaren i Åkerbo, Bankekinds och Hanekinds häraders fögderi af Östergötlands län, Anders Isah Medelplan, hvilken vore född år 1800 och varit i Statens tjenst omkring 38 år, deraf 33 år såsom ordinarie Häradsskrifvare, men enligt företedt läkarebetyg numera, i följd af i tjensten ådragen sjuklighet, vore oförmögen att samma tjenst bestrida, måtte, med afseende såväl derå, som å den längre tid han i Statens tjenst tillbragt och hans derunder städse ådagalagda nit och skicklighet, få, derest han styrker sig fortfarande vara af sjukdom hindrad från utöfningen al sin tjenst, efter erhållet afsked från densamma, oaktadt han då icke uppnått föreskrifne lefnadsoch tjensteålder, uppföras å allmänna Indragnings-staten för åtnjutande af årlig pension af 1,500 R:dr; d) att enär förste Kanslisten hos Styrelsen för allmänna Vägoch Yattenbyggnader Olof Sahlgren, i följd af sjukdom, alltsedan April månad 1856 varit förhindrad att sin tjenst bestrida och från nämnde tid, såsom medellös, af tillfälliga besparingar å Styrelsens aflöningsmedel årligen åtnjutit understöd, bemälde Sahlgren,
25,000 900 8 $unnlanD 0taDöjotD meD tillgörande oDelD mari' 1,800 60 Sn fjerdedel i ©pUe ©feppöroarf 800 €n åttondedel i @£eppet Sfteptunué 0111 0 £ä* fterö drägt 1,000 0umma 26,800 10,760 åproarförutati uppgifwet ordinarie infomjl fåforn SeDa* mot i Vt. Den * Sol. fou «1* 18 * ©ebet» £>rbinarie Glänta SRanfalöspenningav 23ränroinö Stilman 23emillning: öfter l:fla 2lrt. ä OO ff X>itO a OO (T öfter 2:bra Slrt. för ögenbout Ömbete otf) £;cn[t gör sper fonér od) fRörelfe . SRitfl Öfter 3:bic Slrt. Slfgift för öa racteröägullinagter öurl)uS Söfen för S)ebet«©ebetn ■PS"'3' P SSanco. 9t:br (t. r. €vcDi’t. 25anco. SKJbr ft r ©minna | I I I I I I III Uppbörbémannenö goittence gäller ide utan öjärabsffrifroarené annotation bera, enligt $ongl. ©tatö Slnntarfeé: Örbtttarie Stäntan, forn, t ferfltlbta Pan, titt olda perfeblar utgår, bör otttilforligen på bafftban af ©ebet Stefotutionen ben 4 ®ecember 1794. Silla ferjtilba afgifter, font funna hemman påföras, böra äfnteu i ©ebet CajreringesÄångt», hvaruti upptednae innehafware af Remman, ilågenheter, TDer? od; inrättningar, af hvoilfa eganöeråtts^afgift erlägges i 77.
Det Fotk forn för hvarje af delTa, äfven till deras minlla delar, har den mäll noggranna, kan hända en till och med vidlkeplig aktning, är ockfå det forn för utöfningen af fina rättigheter, för vården af enlkildtas och det allmännas läkerhet, har den fullkomligalie och oryggligalle borgen. Att befälla en fådan aktning, och under allmänna ärendernas framlkridande gang tillfätta en väktare öfver delTa formers iakttagande, är fåledes i alla Stats-författningar af vigt, men torde vara det ännu mera i den nu föreflagna. Svårigheten är 'en. dall deh, att finna en Corps, eller tilllkapa en myndighet, forn utan att motverka de andras lagliga åtgärder, eller ingå i deras befattning, men ägande rättigheten att bevaka formernas bibehållande, lkulle äfven kunna utverka deras iakttagande. Inom Conllitutions. Utfkottet har likväl al en Ledamot den förmodan blifvit väckt, att möjligheten dertill lkulle gifvas, uti en Corps, hvilken, fkilld från ali täflan med Statens öfriga myndigheter, igenom fin fammanfättning och lin befattning (kulle vara lika lkick - Jig forn danad tili väktare öfver Lagarne och Öfver bibehålla ödet af lagliga farmer. Man har vid detta tillfälle kallat ögat tillbaka på forntidens ftiftelfer och ibland Greklands Republiker trott fig finns der» inrättning, torn (kulle tvara emot affigten, och forn, dä den tillika införde den gradation uti befordringar, det förlängande af utfigter till belöning och anfeende, forn för Embetsmannen blefve den förfrälTligafie uppmuntran och för Samhället den fä kr atte bogen för defs välförhållande, fknlle tillika göra en ladan Corps, fammanlätt af fidaue Medi. armar, både mera Skicklig att vara de lagliga formernas bevarare och att förfä kia Samhället^ att dea ej (kulle firäcka lin åtgärd öfver fört*, malet af fm inrättning.