Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Del kan lättare hända, att ett hemman tillfälligtvis faller i pris till sitt halfva taxeringsvärde, än att detsamma skulle inträffa med t. ex. 1000 hemman. Det är derföre Utskottet föreslår, att ingen Hypotheks-förening får träda i verksamhet, som omfattar ett mindre jordvärde, än 750,000 R:dr Specie, eller Tre millioner R:dr Riksgälds eller courant. Att den egendom, hvarföre delaktighet i en Hypotheks-förening begäres, måste af den sökande innehafvas under full eganderält, är tydligt; och deraf följer, att jord af ren Krononatur måste uteslutas från sådan delaktighet. Enär mindre hemmansdelars och lägenheters värde ofta i betydlig mon består i åbyggnader och andre förstörbara delar, och då Hypotheksföreningens förvaltning skulle blifva öfver höfvan svår och vidlyftig, omen mängd alltför små lån skulle af densamma bokföras; så uppstår nödvändigheten att bestämma ett minimivärde för de egendomar, som i Hypotheks-föreningen kunna vinna delaktighet. Ehuru Utskottet önskar, att, så vidt möjligt är, gå den mindre jordegarens möjliga behof af lånetillgång till mötes, vågar det dock ej föreslå detta minimibelopp af egendomsvärde till mindre än 1000 R:dr Specie eller 4000 R:dr Riksgälds eller courant, hvarigenom det minsta lån, som kunde komma att utgifvas, blefve 5oo R:dr Specie, eller 2000 R:dr Riksgälds eller courant. Det är ej osannolikt att Hypotheks-föreningar kunna finna fördelaktigt att upptaga lån mot låg ränta och capital-afdrag, och åter utlåna de sålunda anskaffade medel emot något högre ränta, men utan capitalafdrag. Ehuru sålunda uppkommer en capitalskuld, som skenbart öfverstiger den motsvarande fordringstillgången, medför sådant ingen våda, allenast den ränta och det amortissement, Hypotheks-föreningen på ena sidan erhåller, äro tillräckliga att, å den motsvarande skulden, såväl utgöra ränta, som ock till förfallotiden densamma fullt afbetala.
Deribland intager ordnandet af undervisningen, så väl den theoretiska som den praktiska, främsta rummet; hvadan jag i underdånighet anhåller, det Eders Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets Ständer att för detta ändamål bevilja följande anslag, nemligen: till arfvoden åt Lärare i General-Stabs-ämnen R:dr 2,000: — till Fältöfningar » 1,500: — till Resestipendier » 3,000: — tillhopa R:dr 6,500: — Aflöningen för Landtförsvars-Departementets Kommando-Expedition beviljaLandtförsmrsdes väl vid förra Riksdagen i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Eders Kongl. Departementets Maj.ts derom hos Rikets Ständer gjorda förslag; men de vid denna Expedition anKommando ställde Officerare, hvilka hafva tjenstgöringsskyldighet under hela äret, äro dock 'Ll)ec> l0n' till större delen med de anslagna arfvodena af i allmänhet 750 R.dr svagt aflönade samt betydligt ringare än Officerare, som kommenderas till tjenstgöring emot åtnjutande af dagtraktamente enligt Rese-reglementet; och, särdeles med afseende ä de liera kostnader, som med deras tjensteäliggandcn äro i vissa fall förenade, såsom t. ex. att under kommendering vid ölningsläger vara försedda med häst, anskaffa sadelmundering, verkställa resor till och ifrån möten m. m., hemställer jag alltså i underdånighet, att ett anslag af 1,500 R:dr mätte begäras till uppförande på Expeditionens Stat, för att efter Departements-Chefens disposition användas till gratifikationer ät förenämnda Officerare, såsom bidrag till bestridande af ofvanberörda, för mänga af dem ganska betungande utgifter.
Då bad lian henne, att hon skulle begifva sig ned på meliandäck; hon svarade: %Ja, men endast för att jaga upp de lega stackare, soin gömt. sig dar., Och inom ett ' ögonblick återkom hon, iiied sabeln i liaiid drifvande framför sig flera matroser, sain flytt undan striden. Då denna rasade soin lietast, drog sig emellertid de fientliga skeppen tillbaka; befälhafvareii % ett af dem liade blifvit tïaffad af en kula. Detta var dock ingalunda enda. ghngen Anita stred vid sin inws sida till sjös. Kort därefter, då han ined tre skepp seglat in i den stora lagunsjön Los Patos, skild från Iiafvet endast genom en smal landremsa, befann lian sig innesluten inflan en fientlig. eskader af 22 skepp och en stark arinék&amp;r pk stranden. Hans uppgift var vid detta tillfälle a t t söka hindra denna flotta från att segla längre fram, enar en republikansk kår afven befann sig något langre uppe pk stranden. För att öfverskåda tei~äiigen och siiiida ett bud till chefen för sistnämnda kår, general Canabarro, begaf lian sig ett ögonblick i land, under tiden öfverläinnande befälet å sitt skepp åt Anita. Med fulla segel nalkades emellertid den fientliga flottan, och vid hans återkoinst o111 bord liade Anita redan börjat kanonaden. Med hög, klar röst gaf hon sina order .och uppmuntrade manskapet: Det uppstod ett förfarligt ' blodbnd. Af alla officerare ombord h alla ' tre skeppen var Garibaldi den ende öfverlefvande. Oaktadt förtviflag kamp lyckades det dock de fientliga skeppen att passera förbi. Under hela tiden förblef Anita på den farligaste platsen bredvid Garibaldi. Upprörd öfver den fara, Irvari hon befann sig, befallde han henne att begifva sig i land, och för att förmå henne därtill, gaf lian henne i uppdrag att begara förstärkning af general Canabarro. Hon lofvade att utföra iippdraget och att sanda svar med en pålitlig inan.
Jag härleder icke detta behof från ett tillkonslladt rop, ej frän dagens lättsinniga opinioner; men Sveriges nationalrepresentation skall vinna pä att tillegna sig den stora dass af bildade medborgare, hvilka för det närvar, icke äro representerade. Det ådagalägges derjemte af riksdagsärendenas behandling som klöfver en stor förenkling; och äfven af flera skäl är en ombildning önskvärd. Hvad den nuvar. ständsinrättningen angår, är jag icke obekant med både inhemska och utländska författare, hvilka dels hylla den, dels anse sig kunna deducera dess rättsenlighet; men af dessa författares framställda åsigter och med tillämpligheten deraf pä närvarande tidsförhållanden har jag icke blifvit tillfredsställd. Andre rätlslärare hafva ansett sig kunna ådagalägga Adelns nödvändighet såsom Stånd, eller särskild del af hvarje nationalrepresentation inom den constilutionella monarkien. Om tider gifvits, då denna sals kunnat framhållas utur en politisk synpunkt; inser jag dock icke, huru man under nuvar. förhållanden kan tillämpa dem pä Sverige. Till följd af dessa åsigter, är det icke denna del af det hvilande grundlagsförslagets theoreliska sida, som framkalla! betänkligheter af mig. Men då sista riksdagens Const.Ulsk. Den 28 Augusti. erkände bohofvet af ett conservativt element; har det förefallit mig oväntadi, ali Ulsk alldeles öfvergaf att söka de garantier, som torde förefinnas bland delta rikes egna sammansättningar, för bevakandet inom nationalförsamligen af samhällets högre intressen, och, i stället att utvälja det deruti användbara, och förbättra detsamma, valt en alldeles ny bana, helt och hållet främmande för Svenska folkets egendomliga författning, och för dess egna sätt att bilda sig för öfverläggningar och beslut. Detta förslag deremot utgår från personlighets-principen, under några qvalificalioner, hvil ka egentligen icke för största mängden af valberälligade innebära annan garanti för personens bildning eller hans oberoende ställning i samhället, än att han äger fast egendom af 10 r:drs värde. Frän valdistricler af sådan beskaffenhet härflyter den s. k. första kammaren, söm åter ger tillkomst ät den andra.
Vid öfvervägande af delta ämne, har Utskottet jemväl till pröfning förehaft den af Grefve Lewenhaupt„ Mauritz, framställda motion, deruti han sökt visa billigheten deraf, att llcfälet vid detta Regemente erhölle lika löneviikor, sorn, vid sistlidne Riksdag, fastställdes för de Skånska Tnfant Ti-Regemenlena och hvartill, utom beviljandet af den i Nåder föreslagne öfverflyttningen, skulle erfordras ett contant årligt tillskott af 2721 R:dr Bihang till R. St. N:s 81. 28 sk., jemte 34 tunnor spanmål; och har Utskottet jemväl tagit kännedon» af de flera, i anledning at berörde motion, afgifne anföranden. Utskottet, som icke skulle anse sig tillständig! att föreslå tillökning i Regementets löner efter andra grunder, än dem, Kongl. Maj:t i Nåder uppgifvit, finnér, då Lifbevärings-Regementels stat, i stadgad ordning eller i mon af den f. d.
Teknologiska institutet emellertid mätte fä ostördt gå den gagnande bana, detsamma efter reorganisationen beträdt, då Styrelsen hoppas, att detta läroverk, särdeles om det blifver linderstedt af Tekniska elementarskolor, skall komma att rättfärdiga den idé, hvilken så väl för dess stiftande, som för dess reformerande legat till grund. Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärdar Styrelsen, Stormäkligste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts tropligtigste, underdånigste tjenare och undersåter, Carl AKKEVili, A. E vox SYDOW. L. J. WALLMARK. L ÅKERBERG. Joh. MICHAELSON. IiO. Nyrander. — 321 — Riksmarskalks-embetets underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse oni granskningen af 1848 och 1849 års räkenskaper för de Kongl, slotten. Underdå n i gs t e Utlåtande! Uti nådig remiss af den 22 December sistlidet år, har Eders Kongl. Majit behagat. i nåder infordra Riksmarskalks-embetets underdåniga utlåtande i anledning af hvad Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse innehåller, rörande förvaltningen af de för Stockholms slott och de Kongl, lustslotten anvisade anslag; och får, till underdånig åtlydnad häraf, Riksmarskalks-embetet, i afseende å den af Revisorerne anmärkta omständighet, att då, uti de, jemlikt föreskriften i Kongl, brefvet den 20 September 1841, till Kongl.
a, det är ändock besynnerligt, » sade Cronanbe Fiöat öfper hopen sfall t isfallt lugn hon £jl min kusin och suckade på sitt vanliga sfåba sätt, » hvad så ' na där små ska ' ha här Heb på lefeus glaba täfiatt, neb på rampens tjeta råba, i världen att göra? Bara ställa till oro och Sitta bär meb segerpriset, stolt od; raf od; lätt t bekymmer, kan det tyckas. Tänk, så bra bågen, Sofie hade det förut — behöfde aldrig beDäntaube ben lycFopalbe, fjriilFeu stribcu är bepågeu. Sjön, ja, f) on sfall bit mobellen för ffatts unga sFöukymra sig för det minsta, och nu sitter hon fjetsbrottnmg, och gråter och är blek och afiallen, hon som Ejoit för hnilfeu ribbarsfaror bryta lans i äbel brottsåg ut som en ros. Att det kan bli så stora ning. E n * " Boern * * är ni, " tjan plötsligt spörjes af en narJstyf galonerab, (Dd; tjans brömbilb börjar bunsta, ban blir röb od; smått generab, i ä m n a r sfynbsamt pelargången, ^rått eu luft, som boftar, smefer, från be ljusa regioner, bär man Itfpets lcfar lefer, (Sår han ut t piitterfpälleu: " Bu, bur fällt, r ä l tjugu graberl " (Dd; fjau ser på eftpageit, rullaube t långa raber. XXya, sobelspcpta änglar, rosenbylta ocb förnöjba, Zlya, tjttsaube mobeller till f (ans: " ö f p e r b o p e t t tjöjba ". ITTeit bjatt går ocb brar ben slitna fragen fyögre upp t nacfett, (Sår meb stormsteg, tills fjau plötsligt l; ejbas af en stämma. 2frf, en liten gnista. förändringar bara på tre månader!
Prop. om Statsverket 1833. och Eders Kongl. Maj:t har icke heller underlåtit att i nåder fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på detta bekymmersamma missförhållande, som dock beklagligtvis hittills icke blifvit tillräckligen behjertadt. Också har följden blifvit, såsom ofta händer, den, att, sedan man en tid nödgats draga sig fram med årlig brist uti såväl nyanskaffningssom underhålls-kostnad, så uppstår på en gång en så stor och väsendtlig lucka, att utomordentliga nya tillskott oundgängligen erfordras och icke längre kunna undvikas. Af det betänkande, Krigs-kollegium uti detta vigtiga ämne i underdånighet afgifvit, har Eders Kongl. Majit i nåder täckts inhemta, att bevärings-manskapets beklädnad är dels ofullständig, då den icke upptager hvarken klädesbyxor eller behöriga hufvudbonader. dels bristfällig, enär de afsedda brukningstiderna, i saknad af behöfliga medel, alltför ofta måst öfverskridas, hvarigenom icke allenast erforderlig ny anskaffning till stor del blifvit omöjlig, utan äfven reparations-kostnaden årligen stigit samt allt mer och mer medtagit de redan förut otillräckliga tillgångarne. Då blott en enda omgång persedlar finnes i bruk, måste dessa nyttjas i all slags exercis samt vid alla förekommande handräckningar, och dessutom att ligga med i tälten, hvarigenom till och med en ny mundering inom kort tid måste blifva utsliten och förstörd. Bland de regementena för bevärings-manskapet tilldelade 20,233 munderingar finnas omkring 10,000 vapenrockar och lika många lägermössor, som under de sednare åren blifvit förfärdigade och således böra vara uti godt stånd.
Maj;l föreslagna pension af 3,200 R:dr ärligen. I afseende å Häradsskrifvaren Sjöberg, hade Landshöfdinge-embetet i Stockholms lån, uti underdånig skrifvelse, deri med förord öfverlemnats en af Sjöberg gjord underdånig ansökning, att som han, hvilken vore född år 1811 och omkring 28 år varit i Statens tjenst, deraf 24 år såsom ordinarie Häradsskrifvare, under Ijenstgöringen ådragit sig sjukdom, så kallad skrifvaredarrning, hvilken oaktadt medicinsk behandling och af sökanden åtnjuten mångårig tjenstledighet, enligt hvad uti ansökningen bilagdt läkarebetyg vitsordades, vore att såsom obotlig anses, Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Stäuder, att, med afseende å detta förhållande och i likhet med hvad förut i sådana fall medgifvits, sökanden, oaktadt han sålunda icke uppnått föreskrifna lefnadsoch tjensteår, måtte förklaras berättigad att vid afskedstagande! komma i åtnjutande af den för Häradsskrifvare bestämda pension å allmänna indragnings-staten af 1,500 R:dr, helst i annat fall sökanden nödgades anhålla om fortfarande tjenstledighet, intilldess han upphunne den i författningarne för dylik pensions erhållande stadgade ålder. 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 153. Slals-kontoret hade uti häröfver afgifvet Utlåtande i underdånighet anfört, att ehuru, likmätigt Kongl. Brefvet den 12 November 1023, civile embets-och tjenstemän, först då de uppnått 65 års ålder, tillbragt vid pass 40 år i Statens tjenst samt styrkt sig vara till helsan försvagade, vid afskcdslagandet hade rätt till pension å allmänna indragnings-staten likväl flere tjenstemän, före uppnåendet af pensionsåldern, af Kongl. Majit och Rikets
Kartmnnsdorffs endtledigande före' sanctionen ä förslaget till Stats-Rädets nya organisation 1191111111999911991}} 8:0 om förlängning af Octroj för Wermlands Provincial-Bank-Bolag 99 9:o om Cabinetts-Cassnn , 999999999999 10:o om anslaget till Flottan 1 , \nmärknings - anledningar : Stats - Utskoi tets till Constitutions-Utskottet remitterade anmälanden derom; igenfinnas i 4 Sami. 1 Afd. N:ris 4, 14, 16, 21, 30, 77, 256, 270; se Anmälan 67, 131. nnexe-j Stom-j Mensaloch Kyrkohemman Skäne Halland j Blekinge och Bohus Län j om besittningsiätten för de å dessa hemman antagne aboer 999999999999999 999999 Svar på äterremiss ,,,,,,, wiordning å stora Creditivet 9999999999 Anslag till årliga behof: l:o till löneförhöjning åt Justitiae-Råden , Svar på äterremiss , , , , , , , } 2:o till reglering af Justitice-Revisionens och Justitice-Canzlers-Expeditionens Stat , , , 5 “ C O rs PT W 2. 09 ~ ju" 2 Cu — pC. Ridd. o. Preste Ådeln. Ståndet.
St:r borttagit de i Betänk, upräknade små afgifter, som ålegat soldaten, såsom inskrifningspenningar, sventjenare-afgift, afskeds-penningar samt permissionsoch legopass-afgifter, man gör borttagandet af alla dylika afgifter fullständigt och således äfven afskaffar mötes-afgiften. Jag har mig bekant och tror det vara nogsamt kändt att indeldta soldatens ekonomiska ställning icke är så lysande, att han icke gan ska väl behöfver de lättnader, sora äro möjliga att åstadkomma. Jag yrkar bifall å det nu föredragna Betänk. Hr von Troil: Jag anhåller att, med endast ett par ord, få bemöta Frih. Klinckowströms sednaste yttrande. Frilen har till en början förklarat, att det är ett besynnerligt argument af mig att vilja, att skatten skall borttagas derföre att den är liten. Orsaken hvarföre jag vill att skatten skall borttagas är icke den, att densamma är ringa, detta yttrande afsåg endast dess obetydlighet för Statsverket, utan derföre, att soldaten nu är frikallad ifrån andra, dylika afgifter tilt Kronan. Frilen bar sagt, att StatsUtsk. bordt uplysa orsaken hvarföre Kavalleriet icke betalar denna afgift. Jag får då lemna Frilen den uplysningen, att det kommer sig deraf, att Kavalleriet har sqvadrons-möten, som motsvara dessa kompani-möten, men på dem aflönas karlen af Kronan. Om K. M. nu anbefaller kompani-möten vid Infanteriet, och dessa aldrig så långa, så måtte väl icke kunna ifrågasättas att icke soldaten är skyldig att bevista dessa möten. Det är endast fråga om huruvida Kronan dervid skall aflöna karlen, eller lian skall hålla sig sjelf. Dessutom ber jag få fästa upmärksamheten derpå, att vid de flesta Reg:ten finnas kyrkparader, efter livad jag har mig bekant, der manskapet samlas, och åtminstone vid de norra Reg:tena vet jag alt der då exerceras. Således tror jag att Frilnns fruktan, att icke karlen skall hafva tillräcklig påminnelse om sin skyldighet såsom soldat, är helt och hållet obehöflig. Frih. Klinckowström:
Allmänna medborgerliga krigsbildningen, Ridskolor, Officersbildningen, Krigsförvaltningen. Dessa betänkanden bifogas för fullständighetens skull här ånyo och hafva kommitterade vid slutet af betänkandet om Styrelse för krigsundervisningen gjort en nödig rättelse. Kommitterade begynna nu sitt utlåtande med första frågans besvarande. 11 Förteckning å Handlingar och uppgifter, som af Landförsvars-komitén, såsom för dess arbeten behöfliga, från vederbörande embetsverk och myndigheter, på grund af Kongl. Brefvet den 16 Juli 1861, blifvit infordrade. Från Kongl. Underdånigt betänkande af Svenska och Norska kommissionen af år 1857, för utarbetandet af förslag till ordnande af Sverges och Norges gemensamma stridskrafter. Från Kongl. Landförsvars-Departementets Kansli-Expedition. 1. De handlingar, hvilka lågo till grund för den vid 1856 års riksdag af Kongl. Maj:t före slagna lönereglering för arméen; 2. Förnyadt förslag till Fältförvaltningsreglemente, uppgjordt af Generalen m. m. J. P. af Lefrén år 1856; 3. Förslag till grunder för ordnandet af militära helsovården år 1859 ; 4. Handlingar och utlåtanden rörande ridskolors inrättande, särskildt Kongl, propositionen i detta ämne vid 1856 års riksdag, jemte komité-betänkandet af samma år i afseende på inrättandet af sådana skolor; 5. Kansli-Expeditionens arbetsordning. Från Kongl. Landförsvars-Departementets Kommando-Expedition. 1. Förslag öfver all till arméen hörande personal på stat; 2. Förslag öfver 5 klasser beväringsmanskap; 3. Förslag öfver befintliga och påräknade hästar för arméens behof; 4. Befintliga förslag öfver arméens mobilisering; 5. Senaste af särskilde kommitterade afgifna underdåniga förslag till Generalstabens organi sation ; 6. Kapitenen Friherre Klinckowströms rapport om Europeiska arméernes Generalstaber, jemte förslag till Svenska Generalstabens organisation; 7. Uppgift om skjutskolornas organisation; 8. Militär-attachéernes rapporter; 9.
Sl:r vid åtskilliga föreg:de riksdagar, till följe af skattens förhöjning, äfven satt upp tull-afgiften. Jag tror också, att icke heller nu något motstånd skall yppa sig mot en tullförhöjning. Det har blifvit sagdt af Frih. Sprengtporten, att den nuv:de tullsatsen vöre otillräcklig. Jag får då fästa hans uppmärksamhet på att, då tullen nu utgör 1,10 pr kanna och skatten 60 öre, det är 50 öre den Svenska producenten har i skydd för hvarje kanna bränvin. Skall nu det inhemska bränvinet icke kunna tillverkas för 50 öre billigare pris pr kanna, än det utländska, så kan detta omöjligen förklaras endast deraf, att sockerhalten af potatisen är större, utan af åtskilliga andra fel och inskränkningar, som förefinnas i vår bränvinslagstiftning och hvilka förorsaka att den Svenske producenten kommer att ligga under i konkurrensen med den utländske. Hr De Maré har fästat vigt vid att det vore orätt att lägga en förhöjd skatt pä en produktion, som redan förut vore så högt beskattad. Jag tror, att denna skatt lägges på konsumtionen och ej på produktionen. Då jag icke hört något, som icke talar för en förhöjning i förev:de afseende, så förenar jag mig med dem, som yrka bifall till bränvinsskattens uppsättande till 75 öre pr kanna. Frih. Gripenstedt, Joh. Aug.: Som R. o. Ad. torde påminna sig, framlade K. M. vid förra riksdagen till R. Den 6 Maj e. m. 97 Propos. om bränvinsskattens förhöjning till 75 öre pr kanna. K. M. gjorde detta förslag i ändamål att bränvinsafgiften skulle kunna i verkligheten uppgå till det belopp, hvartill den var beräknad bland statsinkomsterna. Detta alslogs af R. St:r, men genom andra ändamålsenliga förändringar, som af R. St:r då vidtogos för att den verkliga tillverkningen skulle blifva beskattad, uppnåddes dock det åsyftade målet. Att K. M. ej vid denna riksdag föreslagit samma förhöjning, härleder sig deraf, att statsregleringen, såsom den af K. M. blifvit föreslagen, gick ihop utan en sådan högre skatt. Då emellertid under denna riksdag R.
Lazuretts-fisket eller Nya Försöket i Umeå Ulf, options-rätt till för Umeå b. 8 Mars stad .v 4 1 83 b. 8 Mars b. 8 Mars b. 8 Mars „ options-rätt för Klabböle och Sörforss byamän till arrende å vid deras strand b. 1 April belägna 4 1 107 b.S5 April b. 1 April b. 1 April 63 „ Se Kronolägenheter. b. 21 Mars b. 29 Mars Fiskeri-näringen, ytterligare understöd för 4 1 90 20 b. 24 Mars b. 24 Mars Fiskeri-stadgan, om ändring och förklaring l.b. 26 Sept. b. 25 Sept. deraf 7 2 59 b. 27 Sept. h. 25 Sept. Fjerdingsmanna-bestyret, om skyldighet för innehafvare af Säterier, Ilå- och llörssamt insockne Frälse-hetnman att delb. 6 Maj b. 0 Fjerdingsman, förhöjning i dig-allöning under tjenstebestyr, se llese-Keglemenlet. F. Fjerdingsman, reglering af deras skjuts-skyl dighet • • • „ instruktion för dem • *...• Flintlås-gevärs förändring, anslag tijl . om dito dito dito Flottan, indragning af s. k. ordonnanscr hos befälet vid . Svar på återremiss * „ förbud för Biksmarskalks-Embetet att derifrån reqvirera biträde af båtsmän Svai1 på återremiss • . • . , se Uufvudtilel Femte. Flyglarne vid Bikets Ständers lius, ombyggnad deraf Fog de-tjenare, prestanda för Folksamlingar, ololliga, om stiftande af en Lag deremot, se Uppror. Folkskole-a/giftens fortsatta utgående . 1 anledning af Hiks-Slåndens beslut Folkskole-lärare, pensionering af Folkskole-lärarc-Seminarium i Piteå, om inrättande deraf. Svar på återremiss Folkskolorna, om läroböcker för Folkundervisningen i Riket, om ändring och tillägg i Kongl. Stadgan om m. m . Svar på återremiss