Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad Ekon.-Utsk:ts förslag beträffar, har jag icke något deremot, utan inskränker mig till en anhållan om bifall till detsamma. Hr von Koch: Jag delar de betänkligheter, som af den siste värde talaren blifvit framställda deremot, att R. o. Ad., Den 13 Juni f. m. 179 efter det R. St:r redan fattat beslut i afseende å likartade frågor, nu skulle antaga det väckta förslaget om inrättande af en öfver-styrelse för läroverken. Men jag måste tillika säga, att jag anser högst nödigt, alt en bättre tillsyn öfver våra läroverk åstadkommes än man kan vänta nu, då Dep:ts-chefen bar så många heterogena ärenden under sig. Det saknas dessutom kontinuitet, enär Dep:ts-chefen är en politisk person och således ofta kan föranledas att afgå, samt hans befattning för öfrigt är af så mödosam natur, att hans krafter icke länge stå ut dermed. 1 början af riksdagen tog jag mig friheten föreslå nedsättandet af ett särskildt Utsk. för behandlande af hithörande frågor. Jag ansåg nemi., såsom ock blifvit händelsen, att Ekon.- Utsk:t icke skulle hafva tid eller förmåga att på ett tillfredsställande sätt lösa dessa frågor. Emellertid tror jag att Utsk:ts förslag i denna punkt är ganska antagligt, men skulle dock vilja att ordet »elementar» utginge, på det K. M. måtte få friare händer. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Frih. af Ugglas, Gustaf: De beslut, som förut blifvit fattade med afseende å de af Gr. Mörner omförmälda motioner, synas mig icke lägga hinder i vägen att nu fatta ett beslut i den syftning Gr. Ehrensvärd föreslagit; men jag hyser dock betänkligheter emot antagande af förslaget, sådant det här blifvit alTattadt, enär K. M:s händer derigenom skulle bindas, då det deremot, enligt min tanke, är bäst att öfverlemna åt K. M. att i första hand taga frågan i öfvervägande. Hvad åter beträffar
Drottning Christina, glorvyrdigst i åminnelse, löste våra förfäder ifrån den i hennes händer svurne Trooch Huldhets-Ed, och de ansågo sig löste. En Ed är ett löfte, ett genom heliga tings åberopande styrkt löfte, men samma moraliska lagar som andra löften underkastadt. Kan efterlefnaden af min Ed, som i nyss citerade fall skedt, mig emot min vilja efterskänkas och jag därigenom till andra förbindelsers ingående förpligtas, måtte 2:ne Coutrahenter, d. ä. i närvarande fall Kung och. Ständer, i kraft af ömsesidigt begifvande äga att rygga den. Än mer: då Kung och Ständer, hvarje gång de enhälligt besluta, sammansmälta till en enda persona idealis, nemligen den öfver Svea Folk rådande magt, göra de vid en sådan ändring intet annat, än hvad hvar och en af oss gör, då han af bättre öfvertygelse ändrar ett inom sig fattadt beslut. Jag har sagt att meranämnde lag är smädelig. Jag vet, att en skenbar nytta ej kan honom fråndömmas. Vist var uppsåtet att igenom densamma lägga en tygel på menniskosinnets föränderlighet — en tygel, som icke skulle förmodas så nödvändig i vårt kalla och tröggörande Climat, som den dock verkeligen är; vist var uppsåtet att bereda rådrum för eftertankan och tvinga till varsamhet vid åtgärder af en för Samhällets väl så afgörande egenskap. Men detta ändamål kunde ju ej vinnas. Det är ju ej vunnet, om, enligt hvad jag i min Usta punct anfört, Konung och Ständer ändå, utan ringaste betänklighet, kunna genast företaga hvad ändring som hälst i Grundlagen och t. ex. göra början med den §, jag nu anfallit. Ej må mot mig användas den actus af undergifvenhet för denna lag jag nu begär, då jag icke i mitt Stånd till att genast pröfvas, utan enligt Constitutionens föreskrift till Höglotl. Utskottet för att vid nästa Riksdag företagas, dessa mine tankar yttrar. Hade jag haft säker Bilaga A till Exped.
R:dr; återbetalas jemte krono-utskylderna, 4,049: 77. » upprensningen af Slada-ån och sänkningen afBarknåre eller Griggebo-sjön i Hällnäs socken, å 5,000 R:dr; dito dito. 4,999: 74. » sänkningen af Tösjön i Tierps socken, å 458 R:dr 23 öre; dito dito. 167: 76. » dito af Wendel-sjön i Wendels socken, å 517 R:dr 4 öre; dito dito, 186: 14. » dito af sjön Wiggan i Tierps socken, å 3,071 R:dr 26 öre; dito dito, 1,351: 35. » dito af Hufsjön i Ekeby socken, å 900 R:dr; dito dito, 757: 78. » utvidgningen och fördjupningen af Trögdbo dike, på gränsen mellan Lagunda och Trögds härader, å 3,450 R:dr; dito dito 3,180: 76. » utdikningen af Wånge och Läby träsk samt sänk ningen af Albo och Ekeby sjöar inom Ulleråkers och Hagunda härader, emot årlig återbetalning af 8 procent utaf lånets ursprungliga belopp, hvarvid 4 procents ränta beräknas, 13,000: — inom Stockholms län: för utdikningsarbeten vid Wårby egendom i Huddinge socken, å 1,725 R:dr; återbetalas jemte kronoutskylderna, ' 1,638: 66. » utdikningen af en mosse å egendomen Fullersta i samma socken, å 2,400 R:dr; dito dito, 1,056: — » ett utdikningsoch vattenaftappningsarbete vid Lockstaholm i Husby socken af Långhundra härad, å 6,450
— Ser du — annat folk — de taga allt det här på allvar — utifrån — men vi ha liksom fortsatt leken midt i allvaret — förstår du? — Ja då. — Hvarför kan man icke leka som barn midt i det allvarliga lifvet? som resande i främmande land? — hvarför kan man icke taga det här fula som — som ett skämt, när man inte kan få det vackra? Vi äro väl lika kära i det vackra ändå — gossen? Jag känner det, som om jag vore en resande, som vet att: hemma har han allt behagligt och trefligt, hvad gör det då, hur han har det på resan? Sofver du? — Aldrig, ropade Nils klarvaken. — Flickan är all right. — Han ansåg oss för allvarliga, etablerade människor, som hunnit hit och ej längre! — pytt, det kan ju lätt ändra sig. — Ja, det kan lätt ändra sig, sade Nils sorglöst. Han satt där åter trygg och tuggade sin kära tobak. Hans själfkänsla var återställd, ånyo var han härskare öfver sitt lilla osköna hem, sina tankar, sina drömmar och sin vilja. Denna vilja kunde bära honom så långt som hälst i den vida, vida världen, men därmed var ej brådt. Den stora frihetsdagen, Amerikas största dag, rann upp med glödande sol. Hon lyste öfver jätteparken i utkanten af världsstaden, öfver de hvita palatsen med flaggspelet klingande i gult, purpur och blått, öfver kanalens silfvervatten, där svarta gondoler gledo fram, öfver republikens mö af skrytsamt glänsande guld och jättefontänen, gnistrande af lif, öfver Michigans krusiga, skimrande blå, öfver hela denna myllrande, vaggande massa af folk af alla stånd och åldrar och släkten och tungomål, som vältrade in genom portarna till Hvita staden för att fira 4 juli på världsutställningens grund. Lysten efter prakt, rusig af östervärldens lockelser gungade den fram på detta glittrande haf af ädla linier, af gigantiska proportioner och glödhvit glans. Men i dag var amerikanens egen dag. Som en hvitblå symfoni tonade stjärnbaneret öfver Jackson Park.
Ehuru jag, å de skäl som af mig till R. o. Ad:s Prot. i dagens plenum blifvit anförda, anser: det rättigheten att medelst legning blifva befriad från allmänna beväringspligtens fullgörande bör uphöra, vill jag dock icke göra något yrkande i detta hänseende, då jag icke har hopp att se detsamma bifallet. Deremot har jag ansett mig böra omfatta det sig erbjudande tillfället att söka åstadkomma, dels att afgifterne, för dem hvilka önska att från beväringspligtens fullgörande varda befriade, måtte blifva bestämda i ett skäligt förhållande till det åliggande, hvarifrån endast den bemedlade är i tillfälle friköpa sig; dels att allmänna beväringsmapskapels leder måtte blifva befriade från det ogräs, i så väl moraliskt som militäriskt hänseende, som de närvar:de legokarlarne till större delen utgöra; och är det till vinnandet af detta ändamål, som jag vördsamlingen föreslår, att R. St. för sin del mätte besluta: ]:o Att den som önskar befrielse från allmänna beväringspligtens fullgörande, åligger att häremot årligen erlägga under loppet af 5 år, eller så länge beväringspligten fortgår, en afgift motsvarande medium för hela riket af den vakansafgift, som erlägges af den jord, som, ehuru ordinarie rotering underkastad, likväl icke utgör ordinarie rotering innatura, och hvilken vakans-afgift, fullt motsvarande roteringsbesväret, vid de årliga markegångssättningarne specificeras och i taxorna utsättas *). 2:o Att förenämnde afgifter skola förskottsvis för året erläggas och uttagas i förening med den allmänna upbörden, samt derefter aflemnas lill Riksg:s-kont. för att under dess förvaltning användas till följande ändamål, nemi.: i främsta rummet, att medelst vapens och ammunitions m. m. anskaffande samt premiers utdelning tillvägabringa och vidmakthålla de af mig vid sistförflutne Riksdag föreslagna, så maktpåliggande allmänna socken skjut-föreningar, hvaruti alla i beväringsåldren varande personer borde åläggas att deltaga ; samt derefter till bildandet af följande 2:ne fonder.
Prot 1847 oc^ ^48, 4 Sami. 2 A/d. 8 Haft. 1 Stalsoch Banko-Utskottens Utlåtande, IV:o 3sf. liing för den åt honom uppdragna uppbördsoch redogörare-befattning, som öfrige sjönianshusföreståndare i riket, samt härigenom jeni väl syntes vara medgifven riktigheten af det nu utaf skeppsombudsmannen Freese väckta anspråk på ersättning äfven för den förflutna tiden, skulle det vara så mycket mera obilligt att, på sätt Utskotten hemställt, neka en sådan godtgörelse, som densamma endast blifvit ifrågasatt för den korta tiden af tre år; och har, på grund af denna anmärkning, utlåtandet blifvit återremitteradt. Utskotten hafva i anledning häraf endast skolat erinra, att, då tre Stånd bifallit hvad Utskotten hemställt, lärer dervid komma att förblifva. Stockholm den 15 Juni 1848. Ank. till Exp. Utsk. den 17 Juni, kl. 1 e. hs. Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående medel till slutligt likviderande af köpeskillingen för en till ny lokal för myntoch kontroll-verken inköpt egendom, äfvensom till betäckande af öfriga med dessa verks flyttning förenade kostnader.
Beskows sterbhus-delegare m. fl. anhängiggjordt mål, angående egande-rätten till åtskilliga laxfisken i Ljusne eif; varande nämnde summa, i och för underdånigt ändrings-sökan de uti Kongl. Svea Hof-rätts den 18 Augusti 1843 i målet gifne dom, hos Öfver-Ståthållare-embetets Canzli deponerad. Enligt Utskottet meddelad upplysning, är detta ärende ännu på Kongl. Maj:ls Nådiga pröfning beroende; vid hvilket förhållande Utskottet hemställer, att den ifrågaställde ersättningen af berörde 13 R:dr 16 sk. för närvarande icke må bifallas. Stockholm den 22 November 1844. Reservation vid 7—14 punkterne, af Herr Norin: ”Euär redovisningen för deruti omnämnde utgifter icke varit föremål för Rikets Ständers Revisorers granskning, och en partiel revision af Stats-Utskottet icke kan anses instämmande med Grundlagens mening, finner jag, för prseudicatets skull, afskrifningen ännu icke hafva bordt tillstyrkas.” Härmed förenade sig David sindersson från Halland. Ani. till Exp.-Utsk. den 24 Nov. kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af Kronofogden A. G. Lidinsons underdåniga ansökning om eftergift af honom ådömd ersättningsskyldighet, i och för uragtläten bevakning af Kronans fordran i en concurs. (I. A.) För inhemlande af Rikets Ständers yttrande och beslut i ämnet, har Kongl. Majit till Siats-Utskottet i Nåder öfverlemnat, ej mindre en af Kro* nofogden i Medelpads Fögderi af Vester-Norrlands Län, Anders Gustaf Lidinson i underdånighet gjord ansökning att af gunst och nåd varda befriad från skyldigheten att till Kronan inbetala 2,587 R:dr 14 sk. 4 rist.
I öfrigt har, vid Krigs-Collegii Räkenskaper för år 1831 någon anmärkning icke förekommit; äfvensom Stats-Utskottet, vid den i sammanBih. till R. Sl. Prof. 10 Sami. 1 Afd. 54 4*6 Expeditions-Utskottels Förslag till tind. Skrifvelse N-o a43. hang med omförmälde revision verkställde granskning af Räkenskaperne för Carl Gustafs stads Gevärs-Factori för år i83i, icke funnit något att erinra; hvilket allt Rikets Ständer skolat hos £. K. M. härmed i underd. anmäla. Rikets Ständer framhärda &c.‘ Stockholm den i5 December j 834• Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 15 Dec. 1834. Presle-Ståndet den i5 Borgare-Ståndet den i5 Bonde-Ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående verkställd granskning af Förvaltningens af Sjö-Ärendena, Kongl. Maj:ts Flottas med flere Departements Räkenskaper för år i83t. (Stats-Utsk. N:o 344.) S. A. K. Rikets Ständer hafva, genom deras Stats-Utskott, låtit granska i83i års Räkenskaper för Förvaltningen af Sjö-Ärendena och för E. K. M:s Flotta jemte dertill hörande Lotsoch Fyringssamt allmänna Lots-Indragpings-Staten och Sjö-Chartae-Archivet; hvilka alla Räkenskaper, med undantag af Carlskrona Stations Redogörelse, blifvit i Kammar-Rätten reviderade; Förvaltningens egne Räkenskaper utan, och de öfrige Verkens med anmärkningar; och har Stats-Utskottet icke funnit något vidare att vid omförmälde Redogörelser erinra, än, att utgifterne vid åtskillige Verk för Tidningsblad uppgått till ett nog betydligt belopp, så alt t. ex. vid Stockholms Station blifvit utbetald en summa af 158 R:dr 16 sk.
Också fann jag mig en vacker dag ha företagit det vigtiga arbetet att under mitt anonyma namn ha skrifvit några rader till den ryktbare politisktromantiske hjelten, som vågat så mycket för sin idé. Han borde väl kunna begripa min ödmjuka bön, att gifva ett rättvist, intet annat omdöme om början af ett författarskap, hvars värde eller oduglighet jag sjelf icke det allra ringaste vågade bedöma. Herr Thomsons begäran om mera manuskript var nog uppmuntrande, men jag vågade ej, utan att ha hört en opartisk auktoritet, tänka på fortsättning. För en menniskokännare, som kapten Lindeberg, skulle det ligga klart att frågan var en allvarlig fråga, för mig: en lifsfråga. En dålig tjenst skulle han hafva gjort att med smicker bedraga mig – och jag hade så stor aktning för denne man, att jag litade på att han hvarken skulle skratta åt eller harmas öfver den frihet en okänd nybegynnarinna tog sig med hans vigtiga tid, det var ju den litterära oerfarenheten som vädjade till den gamla erfarenheten. De följande veckorna voro på en gång både långa och korta under sjelfpröfningen hur jag skulle stå emot en sanning, som dödade mitt första verk. Då kom en dag ett stort paket till mig (ty min förläggare hade jag nödgats anförtro mitt namn), ett paket, fullt med min egna, rigtigt egna böcker. Ett vänligt bref medföljde från N. H. Thomson, deri han presenterade Adolf Ivar Arwidsson, såsom i sin person innefattande kabinettsbibliotekets redaktion. Och herr Arwidsson, som jag från den stunden begrep var allt i allom – hade sagt att han trodde, och då trodde Thomson det samma, att det var ganska möjligt, ja, till och med troligt, att den lilla boken skulle göra lycka, särdeles om någon tidning omnämnde den. Jag borde nu varit mycket lycklig, men jag var blott häpen och blef sedan rigtigt stor-ledsen, då jag fick se att herr Arwidson helt och hållet skapat om mitt lilla förord, der han gjort mig – eller om det var boken – till en blygsam sippa uppvuxen i landsbygdens stilla dalar – mig, kustens och sjölifvets dotter, den på vexlande öden så erfarna qvinnan.
I anledning af hvad sålunda blifvit anfördt, få Pukets Ständer hos E. K. M. i underd. hemställa, att allmänna barnhus-inrättningens hos Under-ståthållaren Skyttes och Generalen Grefve Löwens arfvingar egande, uti barnhusets räkenskaper balanserade fordringar måtte varda afskrifna. Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i riket. Med förmälan, att den underd. berättelse om fångvården, som, vid den tid 1847 års statsrevision egde rum, sednast var af styrelsen a (gifven, omfattade - Expeditions-Utskottets Förslag till lind. Skrifvelse j N.o ig2. 409 tade arén 1843 och 1844, hafva revisorerne yttrat, att det, enligt deras tanke, vore af serdeles vigt, om styrelsens berättelse kunde för framtiden omfatta samma båda år, hvilkas redogörelse granskas af Rikets Ständers revisorer, samt att denna berättelse, såsom angående ett ämne, hvarpå allmänna uppmärksamheten vöre i hög grad fästad, blefve till trycket befordrad samt med postoch inrikes tidningar utdelad} — och fa Rikets Ständer, som dela revisorernes omförmälda åsigt, alltså hos E. K. M. i underd. begära, att styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar måtte i nåder anbefallas att framdeles så tidigt afgifva sin underd. berättelse om fångvården under det förflutna året, att berättelse icke kommer att saknas tor något af de år, hvarje statsrevision omfattar, äfvensom att årsberättelsen må blifva, på sätt revisorerne här ofvan föreslagit, till allmänhetens kännedom befordrad.
1 det deremot svarande stadgande i Banko-reglementets 77 §; återremitterades mom. 2, på det redaktionen måtte sät tas i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns, angående 2la punkten fattade beslut; ansågs mom. 3, till följe af samma beslut, hafva förfallit; bibehölls, i stället för mom. 4, punkten 1, det deremot svarande stadgande i Banko-reglementets 81 §, mom. 4, punkten 2; samt blefvo 2la punkten af mom. 4 samt mom. 5 till och med 11 bifallne; 18le punkten bifölls utan annan förändring, än att i mom. 3, näst efter ordet: ”genast,” tillädes ordet: ”c/a;” I fråga om 19:e punkten fann Ridderskapet och Adeln för godt att, så vidt Diskont-verket i Stockholm beträffade, antaga det af Herr Wallenberg, uti förevarande Memorial bifogad reservation, förordade förslag till redaktion af mom. 1; hvaremot den del af samma motion, som rörde Låne-kontoren, på grund af deremot gjorda anmärkningar, återremitterades, samt mom. 2, 3 och 4 biföllos; Punkterna 30, 31 och 32 återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar; Alla öfriga punkter af förevarande Memorial biföllos. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Särskilda Utskottets Memorial, N:o 23, med förslag till sammanjemkning af olika beslut och till voterings-propositioner, i frågan om beskattning å bränvins-försäljning. 492 Prot.-Utdrag den £6t Oktober 1854. S. D. Vid förnyad föredragning af Vällofl.
Stuart ansett den föreslagna kostnads - ersättningen för Taxeringen obestämd, och hemställt, om det icke vore lämpligast, alt här, såsom för Länen, bestämdes en procent af stadens Bevillning, samt inom Bonde-Ståndet, af Bndcrs Mårtefisson från Jemtlands Län, att, på sätt för Norroch Vesterbotten redan eger ram, af inflytande Bevillnings-medel serskildt må användas 200 B:dr lör Jemtlands Län, till Häradsskrifvare, Kronofogdar, och öfrige Tjenstemän, hvilka vid Mantalsskrifningen och Taxeringen genom flit och noggrannhet deraf gjort sig förtjente, , Vid öfvervägande häraf, har Utskottet för sin del funnit skäligt att, i afseende på omkosliiaderne vid Taxeringarne i Götheborg, föreslå den förändring, att efter orden: "lämplig del,” tillägges': ”högst hälften',” äfvensom Utskottet tillstyrker, att till Taxerings-omkost na der inom Jemtlands Län må, jemte dea förut anslagne en procent af hela Länets Bevillnings-surania, af inflytande Bevillnings-medel serskildt användas 200 l»:dr, i likhet med hvad för Vesterbotten redan eger rum, Pag. 76. lU §• Då Utskottet funnit det vara af vigt, alt den i denna §.■ föreskrifna edgång iaktlages så väl i Beredningsoch Taxeringssom Pröfnings-Comiteerne, sä föranlåtes Utskottet hemställa, att den af Herr Prosten Ödman de rom gjorda framställning, att, när ed en gång blifvit aflagd, borde edgång icke vidare behofvas, mätte lemnäs utan afseende, Pag. 7£f, *49 §•
Skolan, i hvilken emottagas s$väl helsom halfpensionärer från 16 års ålder, har till uppgift att åt unga flickor, som slutat sin skolgång, meddela de för ordnaiidet och skötandet af ett hushåll behöfliga kuiiskap er. Styrelseii vill uppbjuda all sin förmåga, att skolaii rriå blifva ett godt och välordnadt hem för eleverna. I skolan ineddelas undervisning i följande iimnen: ma tl agning; bakning; syltning, inliiggning och konservering a f matvaror; inköp af matvaror; o slagt; tvätt och strykning samt öfiiga hushållsgöromål; nu bruklig handaslöjd. Föreliisiiiiigsvis meddelas af skolans läkare en kurs i h ush Al 1 sh ygien; i elementerna af hushållskemi; i näringsmedlens sammansättning, värde och tillredning, deras vanligaste förfalskningar och dessas upptäckande; en samaritkurs samt hufvuddragen af helsovården inom hemmet. Dessutom komnia uiidei kursen excursioner att ega rum till Norrköpings slagtericr och andra praktiska iiirättningar, som för eleveriia kunna vara af intresse. Piano finnes på stället. God undervisning i såväl musik som språk kan fås i Norrköping. Läroåret delas på två. termiiier: höstterminen fråii den 10 Aug. till den 15 Dec., vårteriniiien fråii den 15 Jan. till den 10 Juiii. Vid hvarje läroårs slut leinnas betyg öfver elevciis kunskaper, uppförande och flit. Hvarje helpensionär skall medföra bädd, lämplig för jeriisäng, hvitt täcke, 3 par lakaii, 6 örngåttsvar, 12 handdukar, 6 serveter, I matsked, I thesked, 1 dessertsked, knif och gaffel samt servetring, allt tydligt märkt. Årsafgiften är för helpensionär 600 kr. och för halfpensionär 400 kr., hvaraf hälften betalas vid hvarje termins början. Halfpensionär erhåller frukost och middag i skolan. Fri läkarevård.
Sedan den siste värde talaren upplyst, att Utsk. utgått från den synpunkt, att det ifrågavar. privilegium skulle vara personelt för R. o. Ad., ehuru det, efter hvad här blifvit upplyst, rätteligen numera är förenadt med jorden, anhåller jag om återremiss af betänk.; ty om R. o. Ad., såsom Utsk. föreslagit, nu skulle för sin del afsäga sig rättigheten att å sina ägor anlägga krogar, men ingenting stadgades rörande andra frälseoch säteriägare, skulle denna afsägelse ej leda till det åsyftade ändamålet. H. Ex. Hr Gr. Mörner, Adolph Göran: Jag är hufvudsakligen förekommen af Gr. Cronhjelm; ty det förhåller sig verkligen så, att rättigheten till krogars anläggning numera åtföljer jorden och har icke sedan 1809 ansetts utgöra något personelt privilegium för R. o. Ad. Men i följd häraf synes Utsk. för afskaffandet af denna rättighet hafva valt ett olämpligt uttryck genom tillstyrkandet af en afsägelse å R. o. Ad:s sida af rättigheten såsom ett Ståndets privilegium. Frih. Ehrenborgh: Jag uppträder icke för att bestrida återremiss af betänk.; tvärtom, sedan jag hört åtskilliga ledamöter yrka derpå, skall äfven jag biträda deras mening, desto hellre som jag, efter den upplysning en ledamot i Utsk. lemnat, funnit, att man der misstagit sig om författningarna. För mig synes åtminstone klart, att den ifrågavar. rättigheten numera ej är ett privilegium för personer, utanför jord, och vi hafva flera af samma slag uttryckta i R. o. Ad:s privilegier.
Förvecklingen emel - Stats-Utskottets Utlåtande M 28. 5 lan den lagstiftande och den verkställande magtens organer, hvilka, hvar och en inom sitt i grundlagen begränsade område, böra ega frihet att med lika sjelfständighet verka, skulle svårligen kunna undvikas, helst upplysningarnes beskaffenhet och föremålen, som de afse, lika litet äro i förslaget bestämda, som någon inskränkning deruti egt rum i afseende å de embetsman, som skulle vara skyldiga meddela sådana upplysningar. Motionärens yttrande att de upplysningar, Revisorerne ansågo erforderliga, kunde afse Regeringens egna åtgärder, synes, enär någon annan än Stats-Rådets ledamöter icke kan vara i tillfälle att derom meddela upplysningar, förutsätta möjligheten deraf, att Konungens rådgifvare skulle till Revisorerne kunna inkallas, för att lemna muntliga eller skriftliga meddelanden i alla de ämnen, som hade sammanhang med Revisorernes göromål; och då dessa, såvidt motionärens förslag i nästföljande punkt skulle vinna afseende, blefve af särdeles vidsträckt omfång, kunde lätteligen inträffa, att de begärda upplysningarna afsåge sådana förhållanden, som ej finge yppas. Den pröfningsrätt, som, enligt nu gällande stadganden, tillkommer Konungen i fråga om huruvida de af Revisorerne äskade upplysningar böra meddelas eller icke, skulle, enligt motionärens förslag, blifva öfverlemnad till hvar och en af Konungens embetsmän, utaf hvilken någon upplysning begärdes. Ett sådant förhållande kan, enligt Utskottets tanke, ej vara lämpligt och kunde innebära sådana följder, som grundlagstiftaren velat förebygga genom stadgandet i 42 § af hittills gällande, motsvarande 46 § i nya Riksdags-ordningen, att icke ens Riksdagens Utskott ega af embetsmän och publika verk i allmänhet omedelbarligen begära upplysningar; hvadan Utskottet hemställer, att motionärens framställning äfven i denna del må lemnäs utan afseende.