Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom grundade i* Och försäkrade genom samhällscontractet utö de, som af Medborgare utöfvas* blott ir 16 LagUtshottets BetAnktindcn. conventionela, oeh då vilkoret för deraä åtnjutande är, att de, jemte den nytta de gifva åt sine innehafvare, skola bereda samhällets gemensamma bästa, kunna och böra de försvinna eller inskränkas, så snart de motverka sitt ändamål. I följd häraf måste och eganderätten , ehuru näst personliga säkerheten det dyrbaraste Medborgaren eger, kunna modifieras': ty hvad skulle eljest de omvexlingar principerne för Lagstifningen i denna del undergått, äfven under de tider och hos de folkslag, hvarest begreppen om rätt varit fullt utbildade, bevisa annat än ett af Högsta Magten utöfvat våld? Att vår egen Lagstiftning jämnväl företer exempel af tillvägabragte rubbningar i eganderätten, hafva Utskotten ock fornt omnämt och bland dessa exempel hufvudsakligen anfört: författningarne om enskiften och storskiften; men då desse författningar blifvit betraktade endast fran den fördelagtiga sidan, och Lagen om tvångs rätten emot vatten-verksegare åter sedd från en synpunct, der blott det obehagliga eller motbjudande af densamma visat sigj, hafva en del Ledamöter trott sig icke kunnat finna någon jemnfÖrelse emellandet tvång som i begge ega rum: förmenande att genom tillämpningen af berörde författningar, icke något verkligt ingrepp i eganderätten beredes, utan endast ett utbyte af egor till ömsesidig fördel åstadkommas. En sådan tanka kunna icke Utskotten delas, och LagUtshottets Betdnkandeti. 1117 äro Utskotten fullt öfvertyga de, att, ifråga särdeles om énskiften det tvång jordegaren underkastas, stundom kan blifva vida våldsammare och till sina följder förderfligare, än som någonsin genom den nu ifrågavarande lagen kan till vägabringas.
Obligationer med 5 procent ränta, hvilka, i anseende till deras ordalydelse, icke kunna uppsågars 10,125: — 10,125: — » ined 4 procent ränta, utfärdade tili Rikets Ständers Bank eller dess ordres, att årligen till ett antal af 22 stycken å 4,000 R:dr B:ko hvardera, ellei1 å ett saminanlagdt belopp af 88,000 R:dr sagde mynt, infrias 3,564,000: —' 3,432,000: — » med 3 procent ränta, för upplånta medel till utbetalningar å kreditivet för neutralitetens upprätthållande (serien A.) 1,500: — 1 — » med 4 dito, för d:o d:o (serien B.) 377,250: — 342,375: — » med 4f d:o, för under åren 1857 och 1858 upplånta medel 2,600: — 44,000: — » med 4 d:o, för det till jernvåg sanläggningar shekostande, enligt Rikets Ständers beslut vid 1853 — 1854 års riksdag, upptagna fonderade statslån (serierna A. och B.) — 225,500: — »■ med 3^ dito, för dito dito (serierna C. och D. — 54,400: — (Riksgälds-kontorets skuld för detta statslån var under 1857 och nästföregångna år upptagen i särskild räkenskap.) Ränteoch amortissements-fonden för ofvannämnde fonderade statslån, för hvilken fonds vid 1858 års slut hos Riksgälds-kontoret innestående belopp 5 procent ränta derefter af detta verk godtgöres, — 22,638: 96.
Af hvad motionären sålunda anfört finner Utskottet otvifvelaktigt, att f. d. Pastorn Unonius under sitt vistande i Förenta staterna utvecklat en för sina dit utflyttade landsmän särdeles gagnande verksamhet samt utmärkt sig genom ett oegennyttigt och i alla hänseenden aktningsvärd! handlingssätt; hvadan Utskottet älven anser det vara nationens pligt att med något vedermäle af erkänsla uttrycka sin tillfredsställelse öfver denna verksamhet, dervid Unonius lärer haft ringa medverkan från’ svenska Statens sida. På grund häraf och i betraktande af Unonii för närvarande bekymmersamma ställning, hvilken han framdeles torde blifva i tillfälle att förbättra, finner Utskottet motionärens förslag om tilldelande åt Unonius al en gratifikation för en gång vara lämpligare, än beviljandet af ett årligt understöd, och tillstyrkes således, att Rikets Ständer måtte å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 3,000 R:dr, såsom understöd för en gång till f. d. Pastorn vid Svenska församlingen i Chicago Gustaf Unonius. 90:o. Beträffande de af Utskottet uti föregående punkter föreslagna pensioner för åtskilliga embetsoch tjenstemäns efterlemnade enkor, får Utskottet hemställa, att dessa pensioner må beviljas att utgå endast för den tid pensionärerna förblifva i enkostånd. 91:o.
Rätt, hvilken grundar sig å beloppet af hvad som omtvistas, ej kan ega rum utan på bekostnad af rättvisa; att, beträffande det med ifrågavarande lagstadganden afsedda ändamål, att Öfver-Rätts verksamhet må varda inskränkt till behandlingen af endast vigtiga mål, i hetragtande måste tagas, att hvad för en rik man är, i afseende å penningevärdet, en obetydlighet, kan för den fattige vara en välfärdssak och alltså i sjelfva verket af stor vigt, samt alt det med berörde stadganden jemväl åsyftade ändamål att minska rättegångarnes antal, ej bör vinnas derigenom, att någon betages möjligheten att söka sin rätt; alltså hafva Rikets Ständer pröfvat skäligt, för deras del, besluta utfärdandet af en Författning, hvarigenom förklaras, det ej mindre Lagens stadganden i 25 Cap. 7, 11 och 16§.§. Rättegångs-Balken, att emot Lagmans-Rätts, Kämners-Rätts i Stockholm samt Rådstufvu-Rätters domar ej må vädjas, der hufvudsaken ej går öfver visst för hvarje af dessa domstolar bestämdt värde, än ock de Kongl. Resolutioner, som för Kämnersoch Rådstufvu-Rätter i åtskillige städer innehålla serskilda bestämmelser i berörde afseende, upphört att vara gällande. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. härigenom i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 23 September 1840. Expedilions-Vlskotlets Forslag till und. Skrifvelse j N.o qq. '49 N:o 99. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Sept. 1840. Preste-Såndet den 19 Borgare-Ståndet den 23 Bonde-Ståndet den 23 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående ändring i 5 Cap. 4 S'- StraJjf-Ealken. (Lag-Utsk. Uti. N:o 41.) S. A. K. Med fästad uppmärksamhet å de föreskrifter, allmänna Lagen i 5 Cap. 4 §.
Alt tillverkningen af bränvin förl. höst ej var ringa, visar sig deraf att, enl. hvad allmänna lidningaHålit oss veta, det ankom mer bränvin till Stockholm under nasti. Maj månad, än under hela fjolåret; och efter hvad jag har mig bekant, så har hvarje torgdag, sora är 2 i veckan, till Norrköping inkommit, under loppet af vinlren, våren och sommaren, en mängd bränvin, som der blifvit uplagdt, må hända 10 å 12 milhr kannor. Huru kan dä Utsk. förmena, att bränvins-för rudet icke kan vara så stort, att del lemnar synnerligt öfverskott för nästa års behof? Det förra påståendet är dock lill konklusion grundfalskt, och hvad menar Utsk. härefter med behof? Anser nu det värda Ulsk. bränvin vara ett behof lika som bröd? — Vidare påstår Utsk. alt potäter svårligen kan med lika vinst tillgöras annorlunda, än på det säll vana och redan befintliga anstalter anvisa. Detta kan väl vara sannt; men i och med detsamma vill Utsk., att landet skall öf - Den 19 Juli. 367 versvämmas af bränvin och superiet med alla sina skadliga följder fortfara! O A nästa sida af Mera., pag. 3, säger Utsk.: ”Vinsten skulle, derest bränvin får tillverkas i början af nästinstundande år, icke kunna beräknas större, än skilnaden mellan den nu fastställda och den för nästkommande år utgående tillverknings-afgiften; och för denna vinst lära inga nya bränner ier komma att anläggas.” Huru vet Utsk. det? Jag vet dock, alt många nya brännerietäro under anläggning, med hvilka man ämnar ”storbränna.” Slutligen tillstyrker Utsk. och säger, att lämpligaste liden för bränvinsbränning vore början af nästkommande år. Detta visar alltför liten bekantskap med ladugårds-skötseln. Lämpligaste tiden är dock onekligen, för första halfåret, April månad.
Upplästes från de öfriga respectiva Stånden ankomna ProtocollsUtdrag: Från Prest Ståndet, af den 29 Mars, om remiss till Statsutskottet af Konungens propositioner rörande ersättning af förlorad inkomst för Allmänna Barnhusinrättningen, och rörande årligt ansiag till underhåll och vård af Veneriska sjuka —. och till Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Deit 19 April. Utskottet, af Prosten Thijrelii Memorial om vissa tryckande hinder för Åkerbruk och Näringar ; om bifall till Bevillningsutskott;.ts hemställan att få antaga talrikare betjening. Af dcn 31 Mars, om Remiss till ConstitutionsUtskottet afKonungens Proposition om uppskof till nästa Riksdag med afgörandet af de hvilande Grundlags-frågorna; — till Stats och LagUtskotten, af Prolessorén Doctor Wijkman; Memorial, angående närmare bestämmande af praescriptions tiden för redovisning af Allmänna Medel i — till StatsUtskottet, af Prosten Palms Memorial, örn Lönförbättring för Länsmän och LandsFiscaler; till Lagutskottet, af Prosten Segerstedts Memorial, om ändring i Kongl. Kungörelsen af den 18 Mars J8ti, angående förteckning på dern sorn till brott blifvit sakfälldg; till OeconomieUtskottet, af Prosten Ekelunds Memorial, om afskaffande af all slags Gränse-tullbevakning emellan Sverige Och Norrige, jemte Doctor Stenhammars anförande 0111 Landttullsinrättningen3 af Prosten Almqvists Memorial, om Riksens Högloft. Ständers JustitiaeOmbudsmans befrielse från MarkegångstaXornaS granskning, samt af Prosten Auréla Memorial, Om tillstånd för Invåname i Halland att få med penningar betala deras Saltpeter; om återremiss till StatsUtskot tet af dess Betänkande om tryckningskostnaden af RiksStåndens Protocoll och dertill hörande Bihang.
Nu är jemväl genom Protocolls-Utdragen upplyst , att Presteoch Borgare-Stånden bifallit Utskottens båda Betänkanden , hvilka afstyrka fast egendoms försäljning å Lotteri. Bonde-Ståndet har deremot ansett sig böra öfverlemna sjelfva saken till Kongl. Maj:t. Om Ridderskapet och Adeln nu förenar sig med Bonde-Ståndet , så förfaller frågan om sjelfva saken, hvaremot, om Ridderskapet och Adeln instämmer med de andra Stånden, ett a/styrkande deraf kommer att ega rum. Då målet är i sådant skick, anhåller jag nu endast örn Proposition å Betänkandet. Herr Grefven och Landt-Marskalken tillkännagaf, att Plenum komme klockan 5 i efter, middag att fortsättas. Herr Munck af RoseJiskjöld Eherhard ; Jag är alldeles ense med Herr vön Hartmansdorff deruti , att hazardspel alltid äro skadlige för hvem som helst Jag kan icke eller gifva mitt bifall tili en sak , som innefattar ett verkligt ondt, om man ej derigenom kan förekom - Den 15 December f. m. ma ett större ondt. Visserligen hade jag önskat . att man genom financiel!a och oeconomiska författningar i tid hade vidtagit sådana åtgärdet, att en förmonligare försäljning af fast egendom kunnat beredas , men då nu ingen så* dan försäljning kan ske annorlunda , än till betydlig förlust för fastighets-egaren , och i alla fall de flesta försäljningar lära ske å utmätnings* auction , är detta ett afven så stort, om icke större, hazardspel , emedan det ofta beror på , om en person infinner sig vid Auctionen, eller icke , eller huruvida någon formalitet blifvit försummad. Jag kan derföre , för närvarande, icke annat än tillstyrka bifall till fast egendoms försäljning å Lotteri, såsom ett ondt, hvilket förekommer ett större ondt.
St:s afgörande och dem Utsk. qväfver samt behåller för sig sjelft, likasom StatsUtsk hade större makt än Const.Utsk., som äger att, utan afseende derpå, att några anmärkn:r blifvit gjorda emot Konungens rådgifvare, afgöra om de afseende förtjena; eller sjelf besluta öfver Konungens rådgifvares tilltal inför riks-rätt; att uppgifva förslag till grundlagsförändringar och att utan anmälan i RiksStm ogilla enskildta riksdagsmäns till Utsk. ingifna förslag till ändring i grundlag. StatsUtsk. äger icke någon 304 Den 5 Februari. sådan myndighet och jag hoppas, att ii. St. icke stadfästa något detta Utsk:s försök att tillvälla sig en sådan makt. Jag anhåller att få uppläsa premisserne uti Ulsk:s betänk.: ”Samtlige RiksStm hafva till StatsUtsk. remitterat såväl ofvanberörde revisions-berättelse, som vederbör. verksoch embetsmäns i anledn. deraf till K. M. afgifna und. utlåtm, och får Utsk., som tagit kännedom om dessa handlingar och inhemta! de för ärendenas utredning erforderliga upplysningar, till en början anmäla, att åtskilliga af revisorerne gjorda, mer eller mindre nöjaktigt förklarade, ahmärkmr icke uti detta betänk, varda ii. Sl:s pröfning underställda, af skäl, dels att de K. bref eller beslut, på hvilka de anmärkta åtgärderna sig stödja, redan undergått behörig behandling, dels ock alt 11. Sl:s sednast församlade revisorers ännu ej tryckta, men Utsk. under hand delgifna, revisionsberättelse för åren 1844 och 1845, deröfver likväl förklaringar icke hunnit inkomma, later förmoda, det åtskilliga af de gjorda erinringarna i följd af vidtagna rättelser komma alt förfalla”.
UTKOMMER MED ATT Å HVARJE PAKET ÄR TRYCKT FIRMANS » LAVRAI ESSENCE » NAMN, STOCKHOLMS KAFFE-AKTIEETT ANTAL ÄLDRE ÅRGÅNGAR REALISERAS TILL BEBOLAG, SAMT DESS FABRIKSMÄRKE MED LLIGT NEDSATTA PRISER OCH ERBJUDA FÖR DEM, O R D E T ' P A T E N T », T Y E N D A S T DESSA Ä R O HVARIGENOM DE IN I SENA ÅL100,000 EX. N FÖRUT EJ ÄGA DESAMMA, EN BILLIG, OMVERKLIGT ÄKTA OCH GARANTERADE ATT INDERDOMEN KUNNA BIBEHÅLLA SITT UNGDOMLIGA IDANDE OCH LÄRORIK LEKTYR. MOT INSÄNNEHÅLLA DEN HÄLSOSAMMASTE OCH BÄSTA UTSEENDE, DEN FINA OCH FRAICHA HYN ETC. ADE AF NEDANNÄMNDA BELOPP TILL KAFFETILLSÄTTNING. MEDLET, SOM I OCH FÖR SIG ÄR ALLDELES TION ERHÄLLES INOM PROFPRENUMERERA ERIGE OSKADLIGT, HAR EN FÖRVÅNANSVÄRD FÖRMÅGA KÖP, PRÖFVA OCH DÖM, OM ICKE NANNY ATT VERKA UPPFRISKANDE SAMT GÖRA HUDEN S A N D S T R Ö M S K O K B O K: för IN 1893 (N:R 1 FELAS) 2: 25 UNGDOMLIG, MJUK OCH ELASTISK. OBS.! ÄR M 1894 (KOMPLETT) 2: 25 I C K E ATT JÄMFÖRA MED LILJEMJÖLK ELL. DYLIKA M 1895 (JULNUMRET OBERÄKNADT) 2: 50 SAKER.
TABELL för Landet inom Kronobergs Län. Hemmantal. 3 —i 3 Kongs-Fiske . \ , Frälse-Säterier Säteri-Rusthåll Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Hemman Frälse-Skatte-Hemman w Krono-Hemman Krono-Rusthåll Krono-Skalte-Hemman Krono-Skatte-Rusthåll Dito Augments-Hemman Militie-bostäilen Civila boställen Ecklesiastika boställen Gymnasiioch Skole-Hemman: Skatte Dito dito Krono Hospitalsoch Barnhus-Hemman: Skatte Dito dito Krono Skalllagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar m. fl. Lägenheter utan mantal, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne: Frälse Dito dito dito Skatte Dito dito dito Krono Obebyggde dito Oskattlagdc, bebyggde dito, deraf Ryttare-, Soldatoch Bålsmans-torp 1,554 st Krono-Torp med frihetsår Betesmarker, Krono Backstugor Bebyggde Lägenheter, afsöndrade hemman på viss lid eller lifstid _ Skattlagde Fisken och Lägenheter, som ej under något hemmans räntor äro inbegripne: Frälse Udo dito dito Skatte Udo dito dito Krono Tull-mjölqvarnar med 617 par stenar . Tull-sågqvarnar, grofbladige Husbehofs-mjölqvarnar Husbehofs-sågqvarnar Stampar Kopparhammare . Stångjernsverk Ämneshammare Masugnar Kupolugnar Jernmanufaktur-verk Kopparnickel-verk med frihetsår. Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk Garfvcrier Oljeslagericr Färgerier Pottaskebruk Tobaksfabrik . Terpentinsfabrik Kakelugnsfabrik Harzfabrik , Kimröksfabrik . Biverse personer, som ej höra till viss näring Sterbhus, Gåfvor, Testamenten, Fideikommiss (o års medium) Mantal 1654 174 474 4974 86;? Utsäde af >■ Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
Hvad Hr Bildts anm. angår, att ett antagande af mitt förslag möjligen skulle kunna hafva den påföljd, att Öfver-, ste Ericson skulle lemna sin befattning, vili jag endast fästa den värde talarens upmärksamhet derå, att Öfverste Ericson sjelf, i ett till K. M. afgifvet underd, Utlåt., ingifvit förslag till en ny jernvägsstyrelses organisation, i enlighet med hvad jag i mitt anförande påyrkat. Jag kan således icke för min del inse befogenheten af Hr Bildts i detta afs:de mot mig riktadp anm., och får derför fort-, farande vidblifva mitt förra yrkande. Frih. Sprengtporten: Jag skulle föreställa mig, att, så länge byggnadsarbetena pågå, en viss sammanbindningslänk bör förena trafikoch byggnadsförvaltningarne, och, såvidt jag känner till förhållandena, bör man hafva ani. att vara tillfredsställd med den administration, som hittills skett. En annan fråga blir, då jernvägsarbetena blifva fullkomligt färdiga; då inser jag allt för väl, att man måste vidtaga en förändring i förvaltnings-styrelsen af desamma, men dittills anser jag det vara bäst att bibehålla den styrelse, som f. n. finnes. Jag tillstyrker således bifall till Utsk:ts framställning. Den 26 April. 423 Gr. Mörner: Jag tror ej, att, i den framställning, jag ta git mig friheten påyrka, man kan urskönja någon ani. till misstroende mot den nuv:de jernvägsstyrelsen. Jag är tvertom lifligt öfvertvgad om, att den vidsträckta makt, som blifvit Chefen för Statens jernvägsbyggnader, Hr Ofverste Ericson, tilldelad, svårligen kunnat blifva på ett mera talentfullt och utmärkt sätt utöfvad, än af sin tiuv:de innehafvare. Men, Mine Hrr! man måste väl erkänna, att byggandet af jernvägar är en sak och administrationen deraf en annan.
Då denna statsutgift för vinnande af ett så stort mål ingalunda kan anses betydlig, har Kongl. Maj:t nu föreslagit, att Rikets Ständer, med gillande af de för folk skolelärarnes pensionering här ofvan framställda grunder, måtte medgifva, att så väl den i Riksgälds-kontoret ännu innestående delen af den för dessa lärares pensionering afsedda fond, 101,940 R:dr, som äfven de till understöd för pensionsinrättningarne i Linköpings och Hernösands stift anvisade 18,060 R:dr, under förutsättning att delegarne i nämnda särskilda pensionsanstalter till fördel för den allmänna pensionsinrättningen afstå dessa medel, må för folkskolelärarnes pensionering enligt dessa uppgifna grunder användas, samt att Rikets Ständer måtte för pensioneringens upprätthållande anvisa ett årligt anslag på ordinarie stat af 30,000 R:dr. Andamålet med denna pensionsinrättning vore likväl, enligt hvad Kongl. Maj:t vidare anfört, endast ofullständigt uppnådt, såvida icke i samband dermed kunde ställas en pensionsanstalt för folkskolelärarnes enkor och barn. Den allmänna önskan, att en sådan pensionsanstalt skulle komma till stånd, hade uttalats icke blott af folkskolelärarne vid deras möten, utan ock af samtlige skolinspektörerne i riket. Delegarne i den ofvan omförmälda pensionsinrättningen för folkskolelärare i Linköpings stift hade för sin del beslutat, att den tillika skulle blifva en pensionsanstalt för lärarnes enkor och oförsörjda barn, och delegarne i Hernösands stifts pensionsinrättning; hade vid sammanträde år 1864 allmänt uttryckt samma önskan. De fyrfaldiga försök, som under loppet af tio år gjorts för att tillvägabringa en sådan inrättning, vittnade äfven om tillvaron af ett i detta afseende djupt kändt behof.
Uppläst hoS Ridderff. och Adeln d. 29 Julik. « Prcsi-Sländet den 29 Borgare-Ständet 0.29 - Bonde-Ständer den 29 Wördsamt Memorial! benoni Remist ifrån det Hederwarda BondeStandet, af den z ststledne Junii, har Constitutions - Utskottet emottagit ett, samma dag af Riksdagsmannen Eric Swensson frän Bohus Län uppläst Memorial, angående Justitie Ombudsmannens åliggande att befordra skyndsamhet i den lagliga gängen af Riksens Ständers fattade beslut och gjorda hemställningar. Wid företagen pröfning af denna motion, har ConstitulionS-Utskottet funnit densamma innehålla ingen ting annat, an hwad förut ? ? i Ju - LOsL Den 29 Julii. i Justitie Ombudsmannens Jnsiruction finnes innefattade; och enär derjemte till det asyflade ändamatet troligen intet annat medel, än de förejkrifne kan uppgifwas, som icke kunde leda till åtgärder, förnärmande för den ^Verkställande Magten, trodde Utskottet det chöra förblifwa wid hwad redan ar föreffrifwit. örebro den 28 Julii 1812. P Constitutions-Utstottets magnar, 6. körner. P ^inKStackius. k. 8slläberx. ^nä. ä.bsrZ ^.son» O. 8iIversto1pe. Uppläst hos Ridd. och Adeln den 29 Juli,'. - r Prest-Ständet den 29 * - Borgare - Ständet d. 29 Bonde-Ständer den 29 S s - WZrdsamt Memorial! ^ill Constitutions - Utskottet hafwa inkommit ifan Högwördige Prest - Ståndet, Walloflioe BorgareStandet ock) det Hederwärda Bonde-Ståndet Protocolls-Utdrag, innehallande de respective Standens beftut, act under detta Riksmöte, blott med twenne af det Wällofi.
Dörening dland annat dadé till s^ftemäl att detordra en allmännare oed meia värdad trädgärdsskötsel i llidet, oetr till vinnande deraf inrätta en undervisningsanstalt tor f> ärlgärdsmästare, ställd i kdrdindelse med den jnaetiska danrlläggningen, äfvensom att uppgifva tällingsämnen oed meddela delöningar, men i sadnad at annat allmännare didrag lin det, som till detai:>n<le al arrendet lör föreningens i 8toeddolm anlagda trädgärd dlitvit adde till 8tadens förskönande alsatte inedel i ljäder meilgitVet, nmneia säge sig rirständ.^att att till sdicdlige 'Drädgärdsmästares dildande fortfarande använda 1,200 ä i,/joo Il:dr ärligen, som den ät de vid trudgärden anställde elever lonnle rinder - 33 dervisning, elauru i mänga vigtiga kall insliränlrt, likväl iaittills medtagit, föreningen ak sadan anledning oela dä de vid lien under Kongl. Vetenslraps/^eademiens värd ställda Lergianslra trädgården oela ak koreständaren tor Kongl.
Dalarne förmälning inträffat redan år 1864 samt nästa statsregleringsperiod antagligen icke kommer att börja förr än med år 1867, vill Kongl. Majit i öfverensstämmelse med den Nådiga propositionen af den 27 Oktober 1859 hos Rikets Ständer nu föreslå, att omförmälda förhöjning må beräknas och utgå från början af det år, då förmälningen egde rum, eller för åren 1864, 1865 och 1866 med en sammanlagd summa af Rmt Rdr 51,000: — Beträffande öfriga behof, för hvilka extra anslag under denna huf vudtitel erfordras, finner Sig Kongl. Majit, på grund af ofvannämnde protokoll öfver finansärenden, föranlåten hos Rikets Ständer begära: 1) Att till inköpande af en Brädhandlanden A. G. Enblom nu tillhörig egendom å Kungsholmen och verkställande derå för de Kongl, fatburarnas räkning af föreslagna byggnadsoch inredningsarbeten må anvisas för en såna; en summa af 100,000: — O O att utgå under år 1866. och 2) att till uppförande af ett nytt vagnshus vid Haga lustslott må beviljas ett anslag för en gång af 10,645: — Summa Extra Anslag Rdr 161,645: — Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 11 Andra tlnfvudtiteln, innefattande anslagen till Justitie Departementet. Nu gällande riksstat upptager för detta departement: Penningar R:mt R:dr 2,179,396: 11. Indelta räntor, enligt markegång förslagsvis beräknade till » » 5,903: 89. Summa R:mt R:dr 2,185,300:
Bladlöss afUät.as an unge *, bokhandel. Kan rekommendera » Das Intressante Blitt » med bihang hvilket utmed stariit tobakseLer sap vatten, ener gxtVes i Laiihegist en gång i veckan dödas med tobaksrök, dar detta låter nch kostar med postarvode 1.37 pr år, sig göra, nämligen pä mindre uäa, hvimi samt » Der Reporte * " ». som ntffifves i Berkunna täckas med taia du.iv.ar lor löjens lin ä-fvenle^es en gfmg i veckan och kokvarnålianae. Ilar älven i en trädgardsstar 3.84 pr år. B V H dessa tidningar bua. btjtt uppgå vas, aot en sva, * lösning af lysol sKali vara forueia&amp;tig till öiverkunna rekvireras å alla postanstaHer. spruunng. Len. Ernst. Vänd er till bröderna PåhlN: r 1301. Ställ en skärm framför köksmans skrifinstitut. spiseln och låt kö^et tillika vara matMina Iloinen. sal, bängkammaren utgores äivea af N:r 1317. Man tager ett grått sugfruns SKfifocn aroetsrum, barnkammaparvper (beredt af yTVlnmrO gnrcrcrar re uch mottagningsrum. Förmaket, tildet först och lägger det därpå omkring lika herms arbetsrum, möoleras som ett de blottade fötterna samt drager strumvanligt sådant, blott tiliÖKt med iieimes porna på. skniuord samt ett fyrkantigt matbord. Mina Iloinen. Da någon gttng Lrämmande komma ätes N:r 1317. Köp renhår&lt; Lar dess " tnm fod^a, madam kommer en timme hvarje morgon pr«, ei af häst lä ' " er crW^a kängor, med och uträttar de grölre sysslorna. ylleflanell och använd kulörta ei svnr+a. Moster Emma.