Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
(I. A.) Sedan, i följd af Rikets Ständers vid 1844 och 1845 års Riksdag, enligt Nådig framställning meddelta beslut och Kongl. Maj:ts derå grundade Nådiga Bref af den 10 Mars 1845, Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Kollegium den 25 April samma år till allmän efterrättelse och kännedom kungjort, att 116 stycken, i Kollegii Kungörelse uppräknade, Kronoholmar i Götheborgs och Bohus Län hnge, utan afgift till Kronan, tills vidare upplåtas till fritt och allmänt begagnande af hvarje Svensk undersåte, har, enligt hvad af högstberörde, den 30 Oktober innevarande år till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition inhemtas, Kongl. Kammar-Kollegium, med anledning af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i ofvannämnde
Ständers under pästäende Riksdag fattade beslut; Altsä tror sig Utskottet böra wördsamligen tillstyrka, att alla de ärender, som under sist förslutne Riksdag blifwit afgjorde och öfwer hwilka besluten till den nästföljande skulle blifwa gällande, samt säledeS nu bordt äter förekomma, besia ärender mätte i anseende till den korta mellantid som sedan förra Riksdagen förflutit, wid denna fast. ställas, med underdänig anhällan akt Kongl» Maj:t täcktes, efter ämnenas beskaffenhet, i Nä. der lata desamma till werkställighet befordra. Hwilket dock allt till Riksens Högloft. Ständers om - 280 Den 6 Lote ber. ompröfwande hemstället. Orebro den 5 October iLio. pa det Särstilta Utstottets wägnar: O. b/lörr>sr. Ö. v. Uo8en«tein. Lukt. O. ^Vilcke. /^cäsrs Armsson. L, -^nt. kiock. ock xo6Ic'nä kor alla 5rZnäeii cleo 6 Ogober. Stormägtigste Allernädigste Konung. ^ anledning af Eders Kongl. Majtts den Zr nästledne Augusti till Stats - Utskottet afgifne Nädiga Remist af Astkstoren och Regements Au. diteuren O. Dahlströms Enkas Hedwig Ulrika Linds underdäniga ansökning att af Gunst och Näd blifwa förskonad för widare efterräkning, till underdånigt följe ar Kongl. Masts Nädiga Utslag af den 22 Nowember 180Z, hwarigenom Ästestoren Dahlström i lifstiden blifwit älagd, att till Kongl. Maj:t och Kronan betala 315 N:d. 32 ff. 2 r:st.
Wredes system beträffar, så skall jag omigen upprepa och påminna alt detsamma finnes igen och innefattas uti del i den K. propos:n föreslagna och af Banko-Utsk. tillstyrkta; det kommer troligen, för att icke säga säkerligen, om decimalsystemet antages, all af sig sjelft för dess beqvämlighets skull af de flesta tillämpas; ty lika väl som man nu pä en ort, Hamburg och Lybeck, efter särskilda förhållanden och enskildt beqvämlighet räknar mark eller r:dr, lika väl kan man komma att på en annan ort eller i Sverige räkna efter godtfinnande i r:dr och krona eller lagdaler, riksmark eller hvad namn man vill gifva sedelndrns halfva. Men då för närvar, fråga icke är eller får vara alt ensamt antaga Wredes system, emedan ingen sådan motion inom RiksShn derom blifvit väckt, och då Banko-Utslt. ej heller gjort någon sådan; må väl allt hvad som om detta systems antagande och förkastandet af räkne-enheten en r:dr r:gds, hvilken, såsom jag redan uämnt, af Konung och R. St. är antagen, här blifvit yttradt, gerna fä åtfölja ålerremissen, meu ingalunda kan R. o. Ad. deröfver fatta ett beslut. Det är blott om delta, jag härvid för denna gång velat påminna. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Jag upptager lill en början Hr von Hohenhausens sista uttryck, att Banko-Utsk. ej skulle kunna upptaga till bedömande och framställa till R. St. det af Frih. Wrede vid 1840 års riksdag väckta förslag, emedan ingen motion derom vid innevar. riksdag blifvit väckt. Jag finner att inom Banko-Utsk., åtminstone 3 ledamöter hafva förordat detta system; och då Banko-Ulsk:s ledamöter hafva motionsrätt, så mäste deraf följa, att motion derom blifvit af någon inom BankoUtsk. framstäld,' och att det alltså icke möter något hinder för Utsk. att till antagande detsamma framställa.
För mig är det klart, att här menas, det Riksens Ständer val icke förr än å nästföljande Riksdag, men nödvändigt da, mäste om den föreslagna ändringen besluta. Likasom ' . " * ~ da Den 3 Juni. *33 då jag t', ex. frågar Ordföranden i ett Utskott, om plenum skall bil i morgon, och han svarar, nej först i öfvermorgon, är det tydligt, att han menar, det Plenum skall bli i öfvermorgon, men icke senare, ifall man icke vill förvrida meningen. Men om ock föreskriften på det ställe af § vore möjligen att anse som tvetydig, så förtydligas den genom föreskriften på sednare stället i samma §., hvilken angår de ändringar, som Konungen föreslår. Här säges bestämdt, att Riksens Ständer skola vid nästa Riksdag orri den af Konungen föreslagna ändring i Grundlagen sitt beslut fatta och algöra den. Det är ej rimligt, att de af Constitutions-Utskottet föreslagne förändringar skulle kunna uppskjutas längreän till nästa Riksdag, men icke de af Konungen föreslagne. Det uppskof, sorn hittills skett flera Riksdagar af samma förslag till ändringar i Grundlagen, har, efter min tanka, varit en verklig suspension af Grundlagen, men kunnat verkställas, för det alla fyra Stånden och Konungen derom varit ense. Nu saknas denna enstämmighet i beslut härom. Ett Stånd har förklarat sig för frågornas upptagande och afgörande; och derföre måste ett Stånds i Grundlagen förvarade rätt, att få alla hvilande Grundlagsfrågor på dess begäran i alla Stånd upptagna och afgjorda, hållas i helgd. Kunde tre Stånd tvinga ett, att ej upptaga och få i alla Stand upptagen och afgjord en fråga om Grundlagens förändring, så skulle det Hedervärda Eonde-Ståndet möjligen aldrig kunna fä A *34 Dm 3 Juni. fä sitt förslag till förändring af 114 §. Regeringsformen afgjordt, utan de andra tre Stånden kunna tvinga Bonde - Ståndet att uppskjuta denna fråga den ena Riksdagen efter den andra, och således få den för alltid hvilanda, Uppläst hos Höglofl.
R:dr 63 öre och för varor 43,094 R:dr 32 öre, hvartill konnno för diverse jemte räntor å utlånta medel 7,700 R:dr 85 öre, eller sammanlagdt 60,701 R:dr 80 öre, och utgifterna voro 48,738 R:dr 81 öre, samt kassans behållning vid 1860 års slut 33,174 R:dr 65 öre. Från Grenna stad har under år 1860 sjöledes afgått omkring 7,750 tunnor spanmål, 600 tunnor potatis, 5,500 kannor sprit, 2,266 lispund pottaska och 4,500 lispund smör, m. fl. andra varor; och påräknas ytterligare tillökning i trafiken, sedan den af ett bolag företagna och till en del utförda hamnbyggnaden derstädes, som år 1840 påbörjades, hunnit fullbordas, dertill Rikets Ständer vid sista riksdagen beviljat ett statsbidrag af 75,000 R:dr, hälften såsom lån och hälften utan återbetalningsskyldighet. Hamnumgälderne, som till hamnbolaget ingått, utgjorde för år 1860: 2,000 R:dr. Landtmannahandeln har under perioden varit ganska liflig; den omfattar hufvudsakligast jordbruksoch skogsprodukter, såsom spanmål, smör, ost och lin, bjelkar, plank och bräder, jemte kreatur, hvilket allt för det mesta kunnat utan svårighet afsättas till någorlunda nöjaktiga priser. Bland alster af husslöjder förekomma betydliga partier af väfnader, ståltråd, smiden, laggkärl och vagnar, hvilka senare i stor mängd förfärdigas, särdeles inom Östra och Östbo härader, samt från detta senare, såsom redan är omförmäldt, föryttras till Skåne. De förnämsta afyttringsorterne äro utom länet dels sistberörde provins, dit äfvenledes en stor del af brukens tillverkningar afföras, dels ock Halmstad och Göteborg, samt inom länet, jemte dervarande städer, Jönköping, Ekesjö och Grenna, Wernamo köping samt marknadsoch torgplatserne på landet. 14 Jönköpings län. Frimarknader. Torgplatser. Gårdfarihandel.
Man skall uti hela Nya Testamentet förgäfves eftersöka någon enda utsago af Herren Jesus och Hans Apostlar, som kunde anses innebära en allmän föreskrift rör:de sättet och ordningen vid Kristnas gemensamma andaktsöfningar. Der finnas väl råd och varningar, till en del lämpade endast efter den tid, i hvilken de gåfvos, till en del äfven gällande i vår tid; men ej ett enda uttryck, som kunde betraktas såsom en i detta afseende för alla tider gifven befallning. Hade en sådan ansetts nödig, så bade den utan tvifvel lemnats vid det af flere Apostlar bevistade första kyrkomötet i Jerusalem, hvilket föranleddes just af frågan om, huruvidt öfverensstämmelse var nödig mellan de Kristna, bland annat, i en så vigtig omständighet, som omskärelsens och den Judiska lagens iakttagande. Men Apostlarne, Presterne och bela Församlingen förklarade tvertom, att dem enhälligt synts, ingen yttermera tunga lägga på — det år: icke något annat föreskrifva — de till kristendomen omvända hedningar, än att de afhölle 328 Den 19 December. sig från det som var åt afgudar offradt, eller förqvafdt, från att äta blod och från boleri. Man torde således kunna med säkerhet antaga, att ordningen och sättet vid såväl den offentliga, som mera enskilda gudstjensten af Herren Jesus och Hans Apostlar med afsigt lemnats obestämda och frihet de Kristna blifvit gifven att inrätta dem så, som för hvarje tid och ort må finnas tjculigast. Kyrkans hela historia bestyrker denna mening. Det är sålunda svårt att inse, hvad motionären menar med de anförda uttrycken, om icke det, som på ett annat ställe, mot slutet af motionen, säges, att de, som mena allvarligt med sin kristendom, förföljas, häktas, straffas, endast för det de upbyggt sig med Guds ord annorstädes än i socken-kyrkan. En sådan föreställning finnes hos mången och jag har i både Engelska och Franska tidningar funnit den nyligen uttalad. Men jag bestrider, att så är.
— Ja, Gud hjelpe mig, det tror jag visst; alla löften i verlden få fara för en mors förbannelse. — En mors förbannelse! Hvad menar ni dermed? — Er mormor, lord Percys farmor, skulle förbanna denna förbindelse, och hennes förbannelse skulle ljuda i edra öron äfven efter hennes död, den skulle lägga sorg och olycka öfver er blifvande familj och jaga all trefnad och lycka från ert hus. — Men kan då ingenting beveka den gamla, hårda ladyn? — Nej, aldrig och allra minst i detta fall. — Men Mary säg mig då, hvarför lady Hawerfield hatar mig, — utbrast jag, emot min vilja, skakad och öfvertygad af hennes ord. — Det skall jag säga er, miss Agnes, hon hatar ert namn, er fars namn, in i döden, och hon har allt skäl dertill. — Ni menar, derför att han gifte sig med hennes dotter emot hennes vilja? — Ja, äfven derför, men hon har ännu en annan orsak att hata namnet Hochtinton, ehuru jag tror, att ingen menniska känner det mer än jag; det är en farlig hemlighet, miss Agnes, och jag fruktar nästan, att om mylady visste, att jag eger den, så skulle hon vilja döda mig eller begrafva mig lefvande, om hon kunde. Det är hennes hat till er farfar, som gått i arf till er. — Men förklara mig detta, Mary! Hvad ondt har väl min farfar kunnat göra, som ännu icke är glömdt och som kan samla olycka ännu öfver hans barnbarns hufvud? — Jag vill berätta er det, miss Agnes, för att visa er hopplösheten af er kärlek till er kusin och äfven för att i en framtid rättfärdiga mitt eget handlingssätt inför er. — Jag förstår er icke, Mary. — Bry er icke derom nu! Sätt er närmare intill mig, så vill jag meddela er en bit af er mormors ungdomshistoria. Mary lade bort sin stickning och tittade in genom den halföppna dörren, för att vara fullt säker, att hennes man var utgången och ingen annan fanns der inne. Stället för meddelandet af ett förtroende var också rätt väl valdt, ty ingen lyssnande kunde komma oss nära utan att upptäckas, och Mary började genast, sedan hon åter satt sig bredvid mig:
Hand-kassa, f. d. Kanslistyrelsens » 17. Haparanda elementarläroverks räkenskaper » 254. Hedvigsberg och Conradsberg, hospit als byggnaden å » 56—57. Hernösands navigationsskola » 97. Bilagan litt. O. vid » 96. — Stifts Konsistorii räkenskaper » 249—254. Hollånderier, Stam.< 157—159. Hospital, Danviks » 200—203. Hospitalsbi/ggnaden å Kungsholmen, anslag till » 56—57. Hospitalsoch barnhus fonden, allmänna » 196—198. Ilujvudtitel, riksstatens 4:de. anslagen å » 59—77. Bilagorna litt. H, I, K, L, M och N vid » 59, 60, 67, 77. Hufvudtitlarne, brister å » 7—8. — reserverade behållningar å » 9. Ilufvudtitlarnes besparingar, Riksgäldskontoret tillgodoförda sid. 6—7. Husquarna gevärsfaktori » 67. Uvitfeldtska stipendie-fonden » 262—263. Häradshäkten » 149. Hästjäg ar e-sqvadrons-fond, Norrbottens » 71. Bilagan litt. L. vid » 77. Jemtland, afvittringarne derstädes, » 168—169. Jemtlands roteringskassa » 77—78. Jernvåg sbyggnader, statens » 105—135. Bil. litt. A, B, C, D och E vid » 117, 119, 120. Jernvägs-materiel, inom riket tillverkad » 133—135. Indelta Arméen » 66—67, 77. Bilagan litt. M. vid » 77. Inkomster, statsverkets, bilagan litt. D. vid » 5. Institut, Ultuna landtbruks» 161—165. Institutet för döfstumma och blinda — Mediko-kirurgiska » 50.
Desse handlingar innehålla följande uppgift af Academiens nu varande inkomster och Utgifter, nemligen: Ordinarie Statsmedel, som af Kongl, StatsContoiret blifvit till Acadeinien utbetalte 31,336: 44. 3. Betalande Cadetters afgift 37,500: —•- — samt för tillökte betalande Ca - 1052 Stats-Utskottets Bettini anden. detter jemte faststäld högre betalning for Böcker m. m. 34.64: 14. 4* Tillsammans 62,301: 10. 7. Hvaremot Academiens oumgängelige Utgifter sistledit år uppgått till 71,845 R:dr 47 sk. 8 rist samt altså öfverstiga tillgångarne med 9,544 R:dr 37 sk, 1 r:st; till godtgörande hvarutaf Gouverneuren i underdånighet anhållit, att Kongl, Majit, i likhet med hvad de föregående åren skedt, täcktes anslå medel; Hvarjemte anmäles de orsaker som verkat denne brist, hufvudsakligen bestående deri, att Academiens bestämda Underhålls - anslag , med en obetydlig förhöjning, ännu skall utgå efter de år 1809 gångbara Vahruoch Material-priser, och således vid Sedelmyntets sedermera så betydligt minskade värde ej kunna fylla Academiens i samma man tillökade behof, samt för öfrigt, att åtskillige tillfällige omkostnader i och för Cadett-Corpsen förefallit. Kongl. Stats-Cotoiret har uti häröfver afgifvit Utlåtande anfört, att, ehuru Krigs-Academiens Stats-Surnma vid de tid efter annan skedde Regleringar altid blifvit i mån af behofven ökad, har dock
På dessa skäl, hvartill äfven kommer, att, om den af motionären sökta eftergift, hvilken ock blott angår en ringa del af de genom Kongl. Kammar-rättens förenämnde utslag betalning ådömde hftmmans-åboer, skulle medgifvas, stor oreda tvifvelsutan komme att uppstå vid uppbörden af de afgifter, hvilka blifvit påförde de personer, som anmält sig till utöfvande af bränvinsbränning, enär det skulle kunna bero af dessa, att, oaktadt den vid mantalsskrifningen skedda anmälningen, frånträda bränningsrättigheten, då tillfälliga orsaker gjorde utöfningen deraf mindre fördelaktig, samt vissheten att erhålla afkortning eller restitution från de påförde eller erlagde afgifterna säkerligen komme att hos Rikets Ständer vid blifvande riksdagar framkalla en mängd ansökningar derom, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att Andreas Bengtssons ifrågavarande motion icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Slockholm den 3 Aug. 1848. STO C K HOLM, w. ». 1848. StattUtskottets Memorial, A:o 303. & TN:o 303. Ank. lill Exp.-Utsk. d. 3 Aug., kl. 8 Memorial, med förslag till reglementariska stad gauden, angående Riksgälds-kontorets inkomster. (R:gs Äfd.) Jemte öfverlemnande af det förslag, Stats-utskotlet uppgjort lill de §§ ä reglementet för Riksgäl dsfeo n t o r et, hvilka böra innefatta erforderliga stadganrlen i afseende på delta verks inkomster, samt de för detsamma anvisade sei skilda tillgångar, får
Han kom sjelf att, såsom han redan långt förut förklarat, »enlevera» sin gäst från man, son och hem och ansvara för nämnda gäst ända till måndags eftermiddag. Vi reste helt anspråkslöst i en schäskärra, förspänd med en, mer än beskedlig, men dock något egensinnig häst, hvilken Almqvist sjelf körde. Jag hade åtskilliga gånger förut njutit af Almqvists sällskap, dels i »Aganippiska brunnssällskapet» och dels i vårt eget hem, men aldrig hade jag lärt känna så mycket af hans ursprungsväsende som vid denna minnesvärda och rätt konstiga färd, under hvilken jag då och då lösryckte min uppmärksamhet så pass, att jag inom mig undrade huruvida vi någonsin skulle hinna fram. Medan hästen, som tycktes ha en utbildad smak för lugnt begrundande, gick efter eget behag i helt sakta mak, understundom hotande att beta på andra sidan diket, utgöt Almqvist, efter den korta ingressen af lite småprat, småningom den rika strömmen från en ande så gigantisk, så förvånande olika andra menniskors i sättet att uppfatta, åskådliggöra och gifva glans åt de bizarraste idéer, att jag ofrivilligt råkade tänka på vissa syner ur Johannis uppenbarelse – der det talas, än om den starke engeln, som var klädd i en sky och en regnbåge öfver hans hufvud och hans ansigte som solen, än om den röde draken med sju hufvuden och sju kronor och hvars stjert drog med sig tredjedelen af himlens stjernor och kastade dem ned på jorden. Nog, det fans i denna väldiga andes förtroliga utgjutelse öfver lifvet, menniskorna, tankefriheten, den religiösa filosofien och sammanhanget i hans egen natur med alla dessa elementer: ett så öfverväldigande intresse, att det var mig omöjligt för stunden, om jag än annars förmått det, väga någonting mot och med, vid detta fyrverkeri af paradoxer ... Jag var bländad! Upprepa orden kan jag ej. Då skulle det icke heller bli rum för allt det andra. Under vägen gjorde vi åtskilliga små uppehåll ... då hästen fick beta mera beqvämt än på dikeskanten. Under dessa mellanakter var Almqvist treflig, ordentligt treflig på menskligt sätt.
Maj:t anser delta förslag vara på billighet grundadt, men tior dock den jemnkning deruti skäligen böra ega rum, att spanmålsberäkningen under lönerna och den derpå grundade särskilda tillökningen försvinner, då behofvet af ökadt anslag för dessa tjenster komma att inskränka sig till 89 R:dr; och då Kongl. Maj:t jemväl finner med rättvisa och billighet oförenligt, alt öfver-intendenten och intendenten längre skola sakna de löneförmåner, som redan för 16 år tillbaka voro för dessa tjen* ster afsedda, föreslår Kongl. Majit: dels att statsanslaget för öfver-inlendents-embetet må ökas med såväl nyssnämnda 89 R:dr som de 140 R:dr, hvilka erfordras till fyllnad i spanmålstillökningen för öfver-intendentens och intendentens löner, enligt 1830 års stat, eller med tillsammans dels att musei-sekreteraren Silfversparre och slottsbyggmäslaren Fallstedt må berättigas alt å allmänna indragnings-slaten uppbära ersättning för deras innebafvande löner, utgörande för den förre 100 R:dr och för den sednare 133 R:dr 16 sk., hvarigenom tillgång jemväl kan erhållas till fyllnad i de för öfver-intendenten anslagna taffelpenningar. 6:o Post-verket. Under åberopande af hvad här nedan vid beräkningen af statsverkets inkomster anföres i fråga om behofvet af nedsättning i post-verkets bidrag till stats-verket, föreslår Kongl. Majit, att det nu i gällande riks-stat till 450,000 R:dr upptagna förslagsanslaget för post-verkets löner och öfriga omkostnader må ökas till 475,000 R:dr, eller med 7:o Anslaget till städers friheter. Då Kongl. Majit anser den till 600 Ridr årligen beräknade ersättning, som, i händelse Rikets Ständer bifalla Kongl.
Bifölls, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde vidare, otn icke ett lika antal exemplar af Ståndets Protocoll vid denna som vid sistledne Riksdag kunde få uppläggas? Herr Cederschjöld-. Jag hemställer om icke Herr Grefven och LandtMarskalken skulle täckas göra proposition äfven om Protocollens Den 20 Januarii, 154 anmälande till prenumeration, hvarigenom Upplagans storlek båttre skulle kunna beståmmas. Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade , att då Ridderskapet och Adeln redan beslutat, att åt Riddarhus-Utskottet uppdraga tryckningens besörjande , frågan om praenumeration äfven låmpnirigen syntes kunna åt nämnde Utskott öfverlemnas. Herr Cederschjöld,: Jag inser ej någon olägenhet af handlingarnes annoncerande till praenumeration och hemställer om icke en sådan annonce kunde utfärdas nu genast, Hans Excellence Herr Grefve af TVetterstedt; Då grunden till Herr Cederschjölds motion år vinnande af skyndsamhet vid tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoll, hemställer jag, om icke Protocollens anmälande till praenumeration skulle motverka ändamålet; ty först erfordras tid för praenumerationens verkställande och sedermera ytterligare tid för inhämtande af dess resultat, emedan den samma annars vore utan ändamål. Jag tror derföre, det man icke bör uppskjuta att bestämma upplagans storlek och anser 5oo Exemplar nu likasom förra Riksdagen kunna tryckas, hvilket, enligt min tanka, år ganska tillräckligt. Grefve De la Gardie: Det år visserligen öfverflödigt att trycka mera ån 5oo exemplar. Man skall annars snart nödgas hyra rum för att I40 Den 25 Januarii. gömma maculatur. Det är svårt nog att rymma hvad vi hafva i behåll af våra Protocoll för föregående Riksdagar. Herr Cederschiöld: Sannt ar, att 5oo ex emplar af Ridderskapets och Adelns Protocoll hitintills varit öfverflödiga; men orsaken dertill har troligen varit, att dessa så sent blifvit färdigtryckta, att de derföre förlorat allt interesse.
Då för ett sådant undantagsförhållande någon giltig grund icke förefinnes och, utom det obilliga deri, jemväl åtskilliga förvecklingar föranledas, vågar jag till B. St:r hemställa det lönen för Professionen i Ny-Europeisk Linguistik vid begge Universiteten måtte fastställas till 4,500 rdt rmt hvardera. Om remiss till StatsUtsk:t anhålles. Remitterades till StatsUtskit. Hr af Robsahm, Carl Reinhold, uppläste följ. motion: Då jag nu går att väcka en motion af alldeles eget slag, i det att den afser att skaffa Staten en inkomst, sker det i bredd med den vördsamma anhållan, att StatsUtsk:t ville handlägga den, så fort möjligt ske kan, emedan jag saknar medel att mig här vid Riksdagen en längre tid uppehålla, för att kunna Utsk:t tillhandagå med alla de uplysningar, som härvid blifva af nöden, enär en fullständig relation om allt hvad till denna sak hörer, skulle medtaga en alltför dryg del af R. 0. Adis dyrbara tid. Jag inskränker mig alltså nu, att meddela, det vid Uplands K. Reg:te finnes en Kassa, som i denna/stund bör utgöra omkr. 112,000 rdr bko, och hvars tillkomst skett genom mina mångåriga bemödanden, sträf - Den 1 December f. m. 25 vanlien och ej obetydliga kostnader dervid. Den har sin uprinnelse uti de fordringsanspråk och efterräkningar jag å Begds vägnar uppställt mot K. KrigsCollegium på ersättningar för åtskilliga effekter och munderingspersedlar, hvarmed underofficerare och soldater under krigen 1808 och 1809, samt 1812, 13 och 14, sig sjelfva måste anskaffa och bestå i följd af GeneralOrder, men utöfver hvad Kongl. Maj:ts och Kronans 1808 års och sedermera af d. 5 Febr. 1812 års BeklädnadsFörordningar bestämma. Ändtligen efter många anmärkningar och skriftvexlingar utbetaltes dessa fordringsanspråk af K. KrigsCollegium i flera portioner med tillsammans omkr.