Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län: alt, ehuru skogarne der ännu voro tillräckliga för länets behof, några socknar redan funnos, der behofvet all annorstädes ifrån köpa Skogs - Lagsamt Allm. Besv.- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, 29. 17 skogseffekter, vore ganska kännbart, och att en dylik skogsbrist flerestädes inom länet, under en icke aflägsen framtid, vore att befara; samt att de sparade skogstillgångarne, utan ringaste omtanka för kommande lider, föryttrades till sågverk å andra orter; Örebro Läk: att skötseln af de inom detta län befintlige skogar nu, mera än förr, tilldragit sig uppmärksamheten, så att ett rationelt skogshushållningssätt blifvit vid de fleste bruksegendomar infördt, och de betydligaste bruks-allmänningar till trakthuggning indelade; Wermlands Län: att i allmänhet skogarne inom länet missvårdas och förödas, utan afseende på framlida behof och utan att någon åtgärd till återväxtens befrämjande vidtages; att i synnerhet svedjande och fällande af unga träd till gärdsle kunde anses såsom orsaker lill skogarnes minskning; men att den, om än ringa, förbättring i skogshushållningen, som skulle vinnas, derest återväxten befrämjades genom ungskogens skyddande, sannolikt skulle aflägsna farhågan för skogsbrist; Gefleborgs Län: att ändamålsenlig skogshushållning endast vid de större bruksegendomarne i länet blifvit införd; att alsättningen ai bräder från länet uppgått till ungefär samma belopp, sorn föregående år, eiler till nära 40,000 tolller; men att deremot afsättningen af bjelkar betydligen tilltagit; Wester-Norrlands
Saknas arbete för allmän räkning, då först bör, enligt min förmening, i andra rummet arbete bos enskild tillåtas. Det - D c 11 28 April e. ut. 4 5t ta af Utsk:n föreslagna stadgande finnes icke uti Fattigvårdscomilcens betänk. Jag anser likväl tillägget vara godt, men tror alt den deruti gifna föreskriften bort vara, såsom jag tagit mig friheten förklara, hell och hållet omvänd. Uti stadgandet sidan lo, l:sta morn., anser jag ordet magistral böra tilläggas, såsom del ock finnes uti Faltigvårdscomiteens betänk., hvarigenom detta mom. skulle få följande lydelse: ”Nu finner magistrat eller socknenämnd etc.,” i stället för ”fattigvårdsstyrelsen etc.” Äfven i afseende på detta stadgande finner jag oriktigheten af att i allmänhet begagna ordet fattigvårdsstyrelse i stället för socknenämnd; att man med dessa begge benämningar icke afsell en och samma styrelse synes bäst häraf; ty bibeliålles benämningen fattigvårdsstyrelse på detta ställe, så anses med detsamma magistraten ingalunda behöfva med slika angelägenheter sig befatta, enär fattigvårdsstyrelse skall finnas så väl i stad, som på landet. b) Ang:de försvarslösa personer. Med Hr von Rosen instämmer j3g deruti, alt jag anser lista mom. böra utgå. Detta mom. finnes väl uti Fatligvårdscomiteens betänk., men jag anser det icke destomindre öfverflödigt, ja nära nog obehörigt. c) Ang:de lösdrifvare. Det undantag, sorn här finnes stadgadt uti irsta mom. i afseende på skyldigheten att vara försedd med pass , nemi: "för arbetsföre personer af allmogen, då de, i ändamål att söka arbete på kortare tid, vandra ut ifrån sin hemort” etc., är alldeles Ivertemot hvad Fatligvårdscomitéen härutinnan föreslagit. Anledningen dertill torde sökas uti den, uti det förut åberopade betänk. N:o 3i rörrde fattigvården af Utsk:n uti 26 §;n antagna föreskriften i afseende på s. k. fräjdebetyg.
Län i underdånighet anfört, att nämnde härad för närvarande utgör ett med Norra och Södra Wedbo härader gemensamt distrikt för en Provinsialläkare med station i Ekesjö; att detta distrikt innefattar nära en tredjedel af länet eller 52 qvadratmil med 39 socknar och en folkmängd af öfver 36,000 personer, deraf ensamt inom Ostra härad 18 socknar och 24,000 innevånare; att afståndet från stationen Ekesjö till distriktets ändpunkter sä väl i norr som i söder utgör omkring 6 mil och distriktets hela längd således 12 mil; samt att inom angränsande Westra härad station i Wrigstad väl blifvit inrättad för särskild extra Provinsial-läkare, men att dels svårighet mött vid besättande af denna jemväl nu lediga plats, dels stationens, ortens och distriktets belägenhet vore sådan, att Östra härads förening med samma distrikt, långt ifrån att för innevånarne i sistnämnde härad uppfylla det åsyftade ändamålet, tvertom skulle öka icke allenast olägenheterna för dessa, utan ock den redan varande svårigheten för läkaren i Westra härads distrikt att fullgöra sina åligganden samt följaktligen äfven den, att erhålla skicklig och kompetent person till denna befattning, helst afståndet från Wrigstad till sydöstra gränsen af Östra härad är 8 mil, hvarförutan Westra härads distrikt redan eger en utsträckning af 10 mil och innefattar 20 socknar med 30,000 innevånare; och har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande på grund af dessa förhållanden i underdånighet tillstyrkt, alt en Provinsial-läkare mätte inom Östra härad anställas samt att den lämpligaste indelningen af distrikten för Östra och Westra härader derefter kunde få utgöra föremål för särskild pröfning. Med åberopande af hvad Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande sålunda anfört, har Sundhets-Koliegium, i afgifvet utlåtande, underdånigst hemställt, att Eders Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer göra
I detta afseende har motionären föreslagit, alt 4 §• i 23 Cap. Ärfda-Balken måtte erhålla en förändrad lydelse, hvarigenom, med bibehållande af rättigheten för mannen att vid 2r års ålder emottaga sin egendom, blefve stadgadt; att han intill uppnådda 25 år skulle vara pligtig att i alla angelägenheter taga förmyndares råd; att, i följd deraf, alla aftal, som före denna tid, utan målsmannens samtycke, blifvit ingångna, skulle anses såsom afslutade med en omyndig; och att mannen vid fyllda 25 år skulle begära församlingens vitsord, huruvida han förtjenade förtroendet att sig och sitt gods sjelf råda och förestå. Häröfver får Utskottet meddela följande Utlåtande: Mannens skicklighet att vid 21 års ålder, utan förmyndares biträde, sjelf förestå sitt arf, var redan vid stiftandet af 1^34 års Lag erkänd. Den synes ej eller böra ifrågasättas för närvarande, då, jemnförelsevis mera än loir, tillfällen äro beredda och jemnväl begagnas att lemna ungdomen undervisning i hvad, som till serskilda yrken hörer. Exempel gifvas väl, såsom motionären anmärkt, att personer, efter nyss uppnådd myndighets-ål Bih. till R. St■ Fröt. 1840. 7 Sami. 1 Afd. 22:dra Ilåfl. 1 2 Lag-Utskottets Memorial, N.O j4• der, förslösat sin förmögenhet; men de utgöra endast undantag från förhållandena i allmänhet, och lära ej påkalla annat stadgande, än det, sorn Lagen redan innehåller, eller att den, som för slöseri ej kan vårda sitt gods, skall ställas under Förmyndare. Dessutom är den af motionären föreslagna förlängning af omyndighets-tillståndet oförenlig med grunderna för Lagens tillåtelse, att mannen må träda i äktenskap vid 21 års ålder; ty det målsmanskap, som i äktenskapet tillkommer mannen, skulle ej kunna utöfvas, om motionärens hemställan hifölles. På dessa grunder tillstyrker Utskottet vördsamt, att ifrågavarande motion måtte lemnäs utan afseende; Stockholm den 21 Juli i84o.
Transport i74>6io 33 4,683 16 4,872 12 4.397 — 5a8 34 5,5S7 - '94^7 9 — ni Dessa byggnader, hvarföre Styrelsen för Allmänna MagazinsÄrendernes Utredning uti underdånig Skrifvelse den 21 Augusti 1824 ansett sig kunna beräkna köpeskillingen till 4ooo R:dr B:co, disponeras tills vidare af Kongl. SeraphimerOrdensGillet, som jemlikt Kongl. Brefvet den 22 September 1824 borde inkomma med underdånigt Utlåtande huruvida detsamma ville inlösa berörde byggnader efter nyssnämnde värde, men hvad åtgärd frågan sedermera vunnit, är obekant. Äga ett sammanlagdt utrymme för ruagazine\ ring af 356o tunnor oriad säd. Inrymmer 1800 tunnor oriad säd. Rymmer 3ooo dito dito. (R.y romer 4°^° dito dito. (Hymmer 2080 dito dito. ^Begagnas af MagazinsFörvaltaren. f »: (Kon Rymmer 3aoo tunnor oriad säd. Begagnas af Linköpings stad, i anledning af gl. Majlis Bref den 29 Julii 1824. Denna egendom, som blifvit upplåten åt Götha ICanalBolag, är Bolaget genom Kongl. Brefvet den |22 September 1824 till ytterligare begagnande öfverlemnad, så länge Canalarbetet räcker. IV Transport Gottlands Län. Wisby: Förra Bränneribyggnaderne af sten: 1:0 Ett Magazin i så kallade Enqvistska' huset. 1 ■ i,...,... ... 3:0 Förra Mältbusbyggnaden 3:o De så kallade Hästqvarns-vindarne . 4:o En Boställsbyggning g 5:o Ett Boningshus åt södra sidan .1 6:0 En inhägnad Yedgårds-torat, kallad! Lindbergska Borgholm: Ett Magazinshus af sten 6,934 22 Blekinge Län. Carlskrona : 1:0 Ett Stenhus, Hollsteinska Magazinet^ kalladt j 2:0
Saken beror nu af Rikets Högloft. Ständers slutliga bedömande, hvilket jag önskar mätte blifva enligt med hvad den äldre Författningen före i83o, i nämnde punkt, föreskiifver af Herr Tottie,”Af alla öfverträdelser emot emanerade BränvinsFörfattningar, har ingen förorsakat och åstadkommit så många laster och Bev.-j Belgsamt 'Allm. Besv.- och O eton.- Uish:s Utlåtande N :o 8. 53 brott af alla slag, som den olofliga bran vins-försäljningen eller lönnkrögeriet, hvilken olofliga näringsgren lill den grad utbildat sig, seideles på landsbygden, alt, om Rikets nu församlade Ständer icke skulle föreslå, och Kongl. Maj:t, i följd deraf, ej heller i Nåder bestämma ett vida högre vitesbelopp för dylika öfverhand tagande förbrytelser, än hvad af de sammansatta Högh Utskottens majoritet föreslaget blifvit uti /[5 nemligen till io R:dr för första och 20 R:dr för alla sedermera verkställde öfverträdelser af de för försäljning af bränvin stiftade stadgar, så skall den olofliga bränvinsminuteringen allt mer och mer visa sina förstörande verkningar, synnerligast på det uppväxande slag tet, och mängden af desse Nationens yngre medlemmar snart djupare sjunka uti den depravation, öfver hvars tilltagande man dagligen, nästan ifrån alla orter, förnimmer, tyvärr, allt för mycket grundade klagomål. Hvad betyder för en lönnkrögare alt böta 10 lill och med 20 Riksdaler för en, måhända under åratal med fördel idkad oloflig bränvinsminutering? desse äro för honom af ingen serdeles afsaknad, dåde åter snart inflyta under den lika olofliga som nesliga handteringens utöfvande: Och icke heller vårdar sig Kronobeljeningen, i allmänhet, söka utspana och göra beslag på dydika nästen, då andelen uti bölerne icke förslår att betäcka rese-omkostnader och daglractamenten.
Fattigvården i Riket, angående. I. E. 13g. — om förändring i stadgnndena för, samt utarbetande i sammanhang dermed af en commtinal-lag. lil. 212. E. låg, —-• om Statens skyldighet att bekosta den för de å kronoallmiiuuingarne bosatte personer. XVII. B. 3go. XVIII. A. 1 38. — i de Rikets städer, hvarest garnisoner finnas förlagda^ om statsanslag för. XXV. B. 315. A. 458. XXVI. E. 237. — om användande dertill, af mantalspenningarne. SeMantalspenningarne. Fidekommiss, om upphörande af stämplade pappersafgiften för. Se Stämplade pappers-afgiflen. Ferlin, G. E., angående hans ansökning om godtgörelse för 2000 R:dr, hvarmed han inlöst 2tne falska assignationer å Götheborgs Lånecontors i Banken ägande räkning N:o 2. X. B. 124. A. 2.53. XIII. U. 110. A. 294. Fjerdingsmans aflöning, angående säteriers äfvensom rå- och rörs-hemmans deltagande i. XIV. B. 170. A. 320. Fiscaler, Landsoch Stads-, angående deras tilloch ansättande af Kongl. Majtt. Se Landsoch Stadsfisealer. Fiskelägena Fjällbacka med Rådholmen och Grebbestad i Bohus Län, om köpings-privilegier för. IX. B. 324. A. 385. Fisken, Kronans, om försäljning af. III. 261. IV. R. 73'. VII. B. 515. VIII. i 106. XIII. U. 110. A. 289. XIX. E. 49. Flottans officerare, örn inqvarteringsoch beklädnads-hjelp för. Se Inqvarteringshjelp. Flyttningstid för tjenstehjon, om förändring i. II. 525.
Debitorer, hvilka uteblifvit med den räntebetalning, som före det nästförflulne årets utgång bordt inflyta. I Maj månad aflemnar Kamereraren till Direktionen en förteckning på alla de Skuldebref och Iuteckningar, hvilka det påföljande året skola förnyas. Uraktlåter lian sådant, biifver han ansvarig för häraf upkommande förluster. § 48. Vid inträffande Konkurser bör Kamereraren, sist en månad före iuslällelsedagen, vid vederbörlig domstol med ed fästa rigtiglieten af Kassans fordringar samt deröfver tillställa Direkt, bevis. § 49. Sedan Kamereraren fått de i § 24 omnämnde lånehandlingar af Sekret, sig tillställde, uprättar lian öfver dem, inom åtta dagar efter emottagande!, fullständig ocb behörig Rotel ocb bifogar dervid skriftligen de anmärknir, han för sin del anser nödige, hvarefter Lånehandlingarue aflemuas lill Fiskalen. § 50. Kamereraren vakar öfver Adliga Jungfru-Stifs-Matrikelns tillbörliga förande samt Ordens-korsens insändande efter genom giftermål eller dödsfall afgångne Stiftsjungfrur; och åligger honom att i Maj månad hvarje år aflemna så väl upgift å alla dessa, samt hvilka deribland varit pensionärer, som ock en kalkyl öfver Pensionsregleringen för det löpande året, hvilken uptager antalet af ännu lefvande Pensionärer samt i hvad mån, i förhållande till Stiftskassans tillgångar, Pensionsrummen kunna ökas. Sedan Direkt, bestämt Pensionärernes antal, uprättar Kamereraren, i början af Dec. månad, förteckning å alla Stiftsjungfrur, som skola erhålla Pension, hvarefter pensionerne, på sätt § 29 innehåller, anordnas och utbetalas. § 51. Uphandling af det för Riddarhuset årligen erforderlige förråd af Ved, Ljus och Skrif-materialier, sker af Kamereraren, efter derom hos Direkt, gjord anmälan. § 52. Öfver de medel som utlånas, förer Kamereraren en Liggare, hvilken, under serskild nummer, innehåller en kort, serskildt för hvarje fond förd, anteckning, utvisande hvarje Låntagares namn
Spanien och Portugal hafva, med de från Amerika erbållne skatter, mera förlorat än vunnit i invertes styrka. Det ’ öfverflödiga Guldet har icke be te dt åt 414 Den 15 April, dessa Länder de lyckligaste gyllene tider. Der. emot har det penningfattiga, men Jorden cultiverande, samt Handels-och Näringsfria Nor» ra Amerika, genom ökad Varu-production, och således emot många Statistikers uträkning, upparbetat sig till en mägtig, sjelfständig Stat, under det att Landets redbara Mynt länge utträngdes och landsförvistes af öfverllödiga ideala Pappers penningar.’’ Om således icke kan bestridas, att tillökad Varu-production är det mäst verkande medlet att förbättra ett Lands Financer, att helgden af ingångna förbindelser är enda medlet att bibehålla förtroendet bland enskilta, att våldsam rubbning af financiel förhåilan. den alltid har skadligt inflytande på Samhället, sä synes den bästa Finance-Operation i närvarande tidpunct för oss bestå deri, att hvarken öka eller minska Rörelse-Capitalet, men underhålla Låne-Systemet, hvilket, lämpadt efter Producenternes verkliga behof, lemTiar (Jern medel till förkafring och förtroende åt representativa Myntet, som således genom en klok rigtnjng snart kan blifva lagom till mä. tande af förökade varor; ty det är just deri. genom att vi få mera att exportera, som Rörelse-Capitalet säkrast blifver förbättradt. Om Banquen innom viss kort tid infriade 3-proCents-Sedlarne med deras ålöpande Ränta, $å blefve sannolikt nu varande Penninge-brist afhulpenNämnde Sedlar hafva till det mästa förut circulerat såsom Mynt. Om Banquen Den 75 April, 4?? derjemte öfvertoge Province-Disconternes tillgångar, och fortsatte en lika Discont-Rörelsa på samma ställen till nästa Riksdag, så ersattes förlusten som nu omtalas, genom Räntan, och ingen blefve lidande. Att ingå uti en fullkomlig undersökning af alla detalj-frågor, bör icke blifva min afsigt.
När härtill framför allt kommer, att i brottmål den tilltalade bör personligen lill svars stånda, hvilket lagbud åler ej kan, ulan mycken omgång, tidspillan och kostnad, fullgöras medelst Partens inställelse för Hof-Rätten, undantagande i de Irenne Rikets Städer', hvarest Höf-Rätt äger sitt säte, och då skiljaktiga lagstadganden härutinnan för dessa städer och för alla öfriga orter skulle, dels rubba den angelägna enheten i Rättegångs-Former för lika mål, dels be Bih. till R.-St. Brot. i8?.B och 1829, 3 Sami ■2 lidra Häfti 2 JO Conseil.~UCs7(.'s Memorial. N:o 51. föfva Parterna i förstnämnde Städer Törmönen af appell i qvarstads-frågor till en niellan-instance, har Utskottet trott sig böra, i Motionairens förslag, tillstyrka den jemkning, att förbrytelser mot Tryckfrihets-Lagen må afdömas vid vederbörande Hof-Rätt, men Under-Rätt först derom ransaka, samt öfver qvarstadsoch rättegångs-frågor Utslag meddela, allt under förbindelse alt ranSakningen insända och qvarstads-besluten underställa. En sådan procedur stöde i det närmaste tillsammans med den uti 8 Cap. 3 §. Rätlegångs-Balken föreskrifila behandling af vissa der upraknade mål; Och deri enda, fast ätl mindre afvikelse från regeln, som härvid kunde skäligen anmärkas, vore målens nödvändiga instämmande till UnderRätt, hvarföre dock ej saknas pr&judicat, bland andra, i Kongl, Kungörelsen den Janttarii 1781, enligt hvilken till Ilof-Rälts Uptagande höra Religions-Processer, sedan de, efter Justitias-Canzlerns tillstånd, blifvit till Domstol i orten instämda och der undersökta.
Af offentliga porträtt har konstnärinnan utfört en hel del; vi påminna blott till exempel om flere af Frimurareordens ordförande, major Siewers, kapten von Holten, doktor Ewers och major Lindgren (en fosterbroder till artisten). För Coldinuorden har hon utfört tvänno porträtt af herrarne Svalander, som beklädt högsta värdigheten inom detta sällskap. För Majornas elementarläroverk för flickor har hon utfört rektor Vinkrans ' porträtt, och för tillfället är hon bland annat sysselsatt att utföra ordföranden i Göteborgs handtverksförening, handlanden O. B. Bolms porträtt. Den bekante godsägaren Abrahamson på Nääs beställde efter sin hustrus, den uppburna sångerskan Eufr. Lehman, död hennes porträtt i helfigur, och utfördes äfven detta endast efter fotografi. Förra året målade hon norske kammarherren Stängs aflidna hustru, f. d. hoffröken Josephine Sparre, hvilket porträtt iifvcnledes utmärkte sig för stor likhet. Det är en lycklig talang fröken Lindgren besitter just i att kunna framkalla lefvande bilder af den döda fotografien. Vi tro oss ej gå sanningen för nära, då vi säga, att i denna konst har hon af ingen i vårt land blifvit öfverträffad, och troligen har ej heller någon haft så många beställningar i den vägen som hon. Hilda Lindgren har emellertid icke ensamt sin berömmelse i att vara konstnärinna, hon är också en sann kvinna. Icke alltid som nu har hon kunnat odeladt ägna sin tid åt konsten; under många år offrade hon mycket af densamma för att på ömmaste sätt vårda sin gamla faster, fru Klinteberg, som under sina sista lefnadsår var mycket sjuklig. Då offrades både arbete med penseln och nöjen för att bereda den sjuka lindring och omvårdnad. Knappast hade den gamla hedersfrun lagt sitt trötta hufvud till den sista hvilan, förrän Hilda Lindgren kallades till en ny sjukbädd, hennes ofvannämnde fosterbroders, major Lindgren, som äfven bodde i samma hus. Här kräfdes än större omtanke och vård, och det blef en långvarig, obotlig sjukdom.
Friherre Cederström, Jacobi Det kan ej stå tillsammans m»d formerne, att till contraproposition antaga något annat, än återremiss, då Betänkahdet är föista gången under pröfning; mert jag får underställa > om detta Betänkande, som i förmiddags lades på bordet, nu, då detta blött är ett iortsättningspleauffl* må kunna till afgörande förekomma. Hans Excellens c Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att vid slutet af föregående Riksdagar, ofta inträffat, det mål* hvilka på förmiddagen blifvit lagde på bordet, uti eftermiddagens pleno samma dag till afgörande förekommit. Friherre Cedarström: Jag har alldeles in* tet något interesse vid att Betänkandet å nyo läggés på bordet, men då jag icke af Riksdagsordningen kan finna annat, än att ett plenum på eftermiddagen är att anse, endast såsomett fortsättningsplenum, tror jag för min del , att sluteliga afgörandet af förevarande fråga torde böra uppskjutas tili nästa plenum. Herr Påhlman, O'to Fredric, förenade sig med Friherre Cederström. Hans Excellence, Herr Friherre af Wetterstedtx Gustafs På det vi må komma ifrån denna frugtlösa discussion, tror jag mig hafva anledning Den 4 Julli. 99 begära, att BancoUtskottets Betänkande ytterligare får hviia på bordet.
Jag förutser visserligen att man häremot skall invända, att •StatsUlsk., uti sitt betänk, angrde 2ldra hufvudtiteln, sökt utreda alt cabinettscassan icke skall vara uti behof af dessa 4o,ooo r:dr, och att således, då de återstående 60,000 rd:r under de förflutna åren varit tillräckliga för de öfriga utgifterna, så borde de också nu vara det. Dervid tager jag mig dock friheten anmärka, att dels, enl. hvad (1. Ex. Statsministern för utrikes-ärendena yttrat, kunna dessa 40,000 r:dr icke undvaras för cabinettscassan, i händelse StatsUtskrs förslag alt nedsätta anslaget för denna cassa skulle bifallas, dels ock hufvudsakligast att, enl. hvad räkenskaperna visn, ganska många utgifter, som bort bestridas af extra-utgiftsmedlen, i händelse dertill gifvits tillgångar, blifvit bestridda af besparingar på hufvudtitlarna. Till hvilka följder detta ledt, är så nogsamt bekant, att jag icke derpå behöfver fästa uppmärksamheten. Jag nekar icke, att jag, vid granskning af StatsUtsk:s betänk:n angtde hufvudtitlarna, funnit, att StatsUtsk. fastat afseende nog mycket på de fördelar, som bespai ingar i utgifterna åstadkomma , och kanske nog litet å de skadliga följder, sorn de åstadkomma genom utgifter utöfver anslagen; men, å andra sidan, har jag uti ett sedermera inkommet betänk, trott mig finna säker anleda, dertill, att StatsUtsk. verkligen har för afsigt att bereda möjlighet för Styrelsen till bibehållande af ordning inom förvaltningen af Statens medel. Jag anhåller således, att betänk, må återremitteras i denna punkt; och då jag icke bör neka mig den förhoppning, att Utsk., vid besvarande af återremissen, finner lämpligare att vid den ordin.-statsregler:n bereda Styrelsen de medel, som nödvändigt fordras för administrationens gång; sä hoppas jag äfven, att Utsk. fäster afseende på hvad jag rörtde denna punkt har anmärkt.
Skulle den emot all förmodan godkännas, så vore, det i min tanka, nödigt att antaga det nya Grundlagsstadgandet; i annat fall tror jag, att man kunde bibehålla det gamla. Herr Rosenblad, Bernhard: Jag anhåller vördsamt om upplysning, huru de öfrige Stånden beslutat i denna fråga. Undertecknad RiddarhusSccreterare ti 11— kännagaf, att, enligt från de öfrige RiksStånden ankomne Protocollsutdrag, ConstitutionsUtskottets ifrågavarande Förslag blifvit af Den i5 .T an 11 ar ii f. in. Högvördige PresteSlåndet och Hedervärda BondeStåndet. afslagit, men af Välloflige BorgareStåndet godkändt. Herr Rosenblad: Sedan 1111 mera någon verkan icke kan följa på hvad beslut Ridderskapet och Adelli än må fatta, då saken blifvit i två Ständ afslagen, torde all discussion om ämnet vara öfverflödig. Grefve Horn: Ehuru utgången kan vara likgiltig i anseende till resultatet, hemställer jag dock, om icke Herr Grefven och LandtMarskalken skulle täckas låta frågan hvila, på sätt jag nyss hade äran anhålla. Herr Rosenqvist} Fredrik leonhards förenade sig med Grefve Horn. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Denna §. har redan hvilat många månader, i afbidan på StatsUtskottets Utlåtande om instructionen för Herrar Revisorer. När dctLa nu kommit, och hvar och en troligen redan stadgat sin opinion, att 3 månaders Revisionstid är otillräcklig för granskningen af 2 års Räkenskaper, hoppas jag att Ridderskapet och Adeln täckes gilla den mening, att Revision bör ske hvarje år. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade, att förevarande fråga skulle ytterligare uppskjutas. Herr von Hartmansdorffj August: