Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den ena är hastigheten, skyndsamheten, brådskan, hvarmed jernvägsarbete! bör bedrifvas. Samtlige föreg:de talare hafva förordat denna skyndsamhet, men jag anser förhållandet vara fullkomligt motsatt, ty om, i ett fattigt land såsom Sverige, man skulle inlåta sig i dylika företag, och de föreslagna jernbanorna blifva fullbordade inom 12 eller 15 år, skulle derefter en massa af arbetare blifva syslolös, vand alt lätt förtjena sin utkomst, men då beröfvad tillfälle att förskaffa sig uppehälle. Att rikare, mäktigare och folkrikare länder än Sverige varit blottställde för dessa olyckor är en känd sak, och att Frankrike härföre varit blottstäldt, är äfven bekant. Det skulle blifva högst olyckligt för vår fattigvårdsoch polisstyrelser att öfverhopas med dessa många tusen arbetare, som sedermera svårligen kunna förmås, att återgå tili jordbruket eller andra näringsgrenar i de provinser, der början till anläggning af jernvägarne först gjordes. Har icke erfarenheten inom andra länder visat sådant, då jernvägsarbetena blifvit forcerade. Den andra synpunkten är vigten deraf, att de obligationer, som för jervägarne utfärdas, stanna inom landet såvidt möjligt är, så att Statsverket ådrager sig en inländsk och icke utländsk Statsskuld. Jag anhåller, att dessa korta anmärkmr blifva öfverlemnade till StatsUtsk., öfvertygad att Utsk. egnar detta granlaga ämne all den upmärksamhet hvaraf det är förtjent. 374 Den 21 December. Frih. Sprengtporten, Ja k. Wilh.: Den tacksamhet som en värd talare yttrat, i anledn. af den K. Propos:n, rör:de jernvägs-anläggningarne inom riket, delar jag ganska uprigtigt, ehuru icke af samma skäl som han. Jäg tror mig emellertid icke fela mot densamma, då jag, med anledn. af hvad som under denna öfverläggning förekommit, går att framställa några meningar, som icke fullkomligen öfverensstämma med innehållet af det kungliga förslaget. I detta är som en oaflåtlig grundsats yrkadt, att Staten, sjelf bör öfvertaga anläggningen af alla jernvägs-stamlederna.
I sitt Betänkande N:o 9 föreslog Utskottet Rikets Ständer att hos Konungen i underdånighet anhålla, det bränvins-bränningen måtte inställas, under den i nu gällande förordning tillåtna tid på hösten innevarande år, eller 2 månader; och hemställde tillika, det bränvins tillverkning måtte, derest Konungen icke skulle finna vigtiga omständigheter innebära hinder derför, varda medgifven högst 2 månader af den tid, år 1855, under hvilken bränningen eljest icke blefve tillåten, samt under de vilkor den nya författningen derom i öfrigt föreskrefve. Till dessa vilkor hörde bland annat, att, både af större och mindre bränneriers ägare, skulle 2:ne månader få, efter hvarje års skörd, för varans tillverkning begagnas. När nu Konungen medgifvit bränningen, under 14 dagar instundande höst: så hade följdrigtigt varit, det Utskottet tillstyrkt den ifrågaställda tillåtelsen, under en och en half månad i Usta qvartalet af 1855. Derigenom hade, om Konungen samtyckt, bränvins-brännarne fått begagna, för 1854 års skörd, de 2:ne brännings-månader, hvilka Rikets Ständer velat, genom bifall till Utskottets betänkande N:o 8, dem bevilja. Ett dermed öfverensstämmande förslag har jag äfven i Utskottet gjort; men som det der fallit, får jag detsamma, såsom reservation, till Rikets Ständers pröfning härmedelt underställa. Friherre Raab och Grefve Mörner hafva häri instämt. Herr Henschen har mot utlåtandet anmält reservation. A. Medin från Kronobergs Län: Jag anser l:o Utskottet icke hafva bort upptaga frågan, vid det förhållande att blott ett Riks-stånd återremitterat Betänkandet N:o 9, men två Stånd bifallit detsamma och ett
Jag inser i sanning ej skäl till denna nedsättning, så mycket mindre, som det uptagna priset 120 R:dr Skeppundet är ganska lågt, enär det gångbara priset under de nämnde fem åren varierat emellan 120 och i3o R:dr; samt kopparskatten till Staten utgjorts år 1821 med 57,600 R:dr; år 1822 med 42,400 R:dr; år 1823 med 5i,4oo R:dr; år 1824 med 55,4oo R:dr; år 1828 med 5o,3oo R:dr; år 1826 med 57,200 R:dr; eller per medium för hvarje år 52,383f R:dr. Den 2i Fe b ina lii. 299 StatsUlskoltet har likväl blott uptagit denna skatt lill 42,00° R:dr årligen. Om skeppundtalet af kopparskatten således ökas med 3o Sfg, om året, så att den årligen anses utgöra 38o Sfg, och hvilket efter föreståen■de calcul ej torde vara för mycket beräknadt, men priset derå likväl bibehålles lill det af Utskottet föreslagne eller 120 R:dr per S@, så upkommer dock 36oo R:dr mera om året, än hvad Utskottet af denna inkomstkälla påräknat. Beträffande Tackjärns-tionden och Hamniarskatten, så förekommer, att priset å Tackjärnet endast blifvit beräknadt till 5 R:dr 16 sk. Skeppundet; då det likväl torde vara tärnmeligen allmänt bekant, att det varit uppe till 9 å 10 R:dr skeppundet. I Rikets Bergslager öfverhufvud tagne, utgjorde Tackjernspriset år 1820: 7 R:dr io sk. 3 r:st., och år 1828: C R:dr i3 sk. 2 r:st.; hvaremot det redan för i år stigit till 7 R:dr och derutöfver, samt vid sistlidne Ilindersmässo-marknad i Örebro varierade mellan 7 R:dr och 7 R:dr 8 sk. skeppundet. Ingen anledning är, att priset kan falla under 7 R:dr.
Då svarade Irene sakta men icke vacklande ... hennes ögon sökte i rymden, såsom om den tilltalade icke varit hennes fader, utan något osynligt, högre väsende: – Då min fader vill, att jag, för att inför verldens ögon bemantla ett brott begånget af honom, skall inför Gud och hans församling svära tro och kärlek åt en man, den jag icke älskar och aldrig kan älska, så vädjar jag till min kärlek, som är en gåfva och gnista af Gud, och till ... mitt samvete, som är Guds egen röst inom mig; och de bjuda mig att icke bli en dubbel förräderska; emot min kärlek ... det vore mycket ... men en förräderska emot min Gud, en menederska ... det är mera. v. Assars maka blir jag aldrig ... men Gud ... styre allting till det bästa! – Nyss nämnde du, föraktliga kärleksflicka, om ett brott, uppkommet af kärlek och mensklig svaghet; det brottet gagnade ingen och, om brott finnas, var väl det ett af de värrsta. Nu tvekar du att begå ett brott, som är så mycket mindre, som det, utom att utgå ifrån barnslig kärlek och mensklig styrka, tillika skulle ha ett godt ändamål. – Det förra var en svaghetssynd, det sednare blefve en uppsåtlig. Mina böner till Gud skola utverka tillgift för hvad jag felat, men jag ryser, att till svaghetssynden foga ett uppsåtligt brott, hvars ändamål ... om sådant skall tagas i beräkning ... dessutom icke vore bättre än att bemantla ett tredje brott. Nej, så handlar Irene icke. – Ditt sista ord, qvinna, huru ljuder det. – Haralds maka vill jag bli ... hans och ingen annans. Men Gud ... styre allting till det bästa! – Jag skall bli en man för det, att din Gud åtminstone icke skall styra ... till ditt bästa. Och fadren slog sin dotter och skuffade henne, tills hon mistade sansningen. Och med båda händren grep han i hennes utslagna hår.
N:o 89, i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Som de olika punkterna i detla Betänk, stå med hvarandra i oskiljaktigt sammanhang, anhåller jag, det R. o. Ad. måtte tillåta, att det får i sin helhet blifva föremål för öfverläggning på en gång, ehuru naturligtvis särskild propos. bör på hvarje punkt framställas; och torde det äfven icke blifva nödigt att uppläsa detsamma. Häruti instämde Frih. Sprengtporten, Jak. Wilh. Ilr Gr. o. Landtm, förmälte, att Frih. Tersmeden hade föreslagit, att förev:de Betänk, skulle i dess helhet behandlas, dock med öppen rätt för R. o. Ad. att, om sådant blefve behöfligt, företaga Betänk:t punktvis till afgörande; och hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. behagade detta förslag bifalla. Ropades ja. Sedan R. o. Ad. jemväl samtyckt till Frih. Tersmedens hemställan att någon uppläsning af Betänk:t icke skulle ega rum, uppropades och yttrade Hr Akerman, Fredrik: Utsk:t har uti ingressen till delta Betänk, uttalat den förhoppning, att de lån, som behöfde för de nya eller fortsatta jernvägsanläggningarne upptagas, borge kunna fås på samma vilkor som de förut upptagna, eller t. o. m. på ännu billigare. Vid den tid, då Betänk:t uppsattes, funnos möjligtvis utsigter för en sådan förmodan, men efter hvad jag med säkerhet vet, hafva omständigheterna sedan dess betydligt förändrat sig. Fruktan för ett inträffande krig, hvilken vunnit ett visst stöd af det beslut, som tvenne Stånd för kort tid sedan fattade i en allmänt bekant fråga, har framkallat en sådan panique hos de utlänningar, med hvilka vi hafva våra, Gudnås, icke obetydliga låneaffärer, att de sannerligen ej äro nu böjda att ingå på någon ny sådan.
Under en länge oafbruten klok förvaltning hade Banquen wunnit den styrka, at den, utan nägon dryg känning för det allmänna, förrättade realisationen af 15 millioner Rd. Riksg. sedlar. Banquens credit har bibehållit sig, medan den långt öfwer Riksens Ständers föreskrift utsträckt sitt biträde til Rikets Disconter. Banquen har med de betydligaste län understöd! Bruksbandterinaen, den har utbetaldt Creditidet pä en million ät f. d. Konungen, den bar redan, sedan den timade Regementsförändringen försträckt Kronan utöfwer ?,5oo/>oo Rd., den finner sig i ständ at ännu biträda det allmänna. Allt detta bewisar huru wigtigt detta Werk är för Staten, och huru nödigt at en inrättning, af hwilken, när allt annat swiker, ögnablickets behof tä rikeligen kunnat fyllas, mätte genom en klok förwaltning förwaras i fin styrka. Det är ofta lagdt, at om Banquen ramlar är Riket förstördt, men kanske icke alle rätt förstädt detta a^iom. Ätmindstone finnas just i sedna - Den Zi IiNii. 569 sednare tider exempel ut man ansett Banquen för cn outtömlig källa til penningar, och at man fordrat desi under stöd för alla enskilda näringar. Men saken ar klar, om man besinnar at Banquen är samlingsrummet för Statens hela reella förmögenhet: at
Ständers Bevillningssamt Allmänna B esvärsoch Ekonomi-Utskotts Betänkande', angående Herr Cedercronas, Johan Ulric, motion om årlig Bevillning af en hvar, som vill utöfva Jagt och Djurfångst, f ör beredande af medel tillprcemier för Rof-djurs dödande. Hos Höglofl. Ridrlerskapet och Adeln har Herr Cedercrona, uti ett till Bevillningssamt Besvärsoch Ekonomi-Utskottens handläggning remitteradt memorial, föreslagit, att en årlig afgift mätte åläggas för rättigheten alt utöfva jagt, täll bildande af en fond till prasmier för Rof-djurs dödande, utom allmän skallgång, och att denna afgift måtte utgå med 24 sk. för dem bland allmogen och 1 R:dr för alla andra, som af nämnde rättighet vilja sig begagna; hvarjemte motionären, till vidare utveckling af ämnet, åberopat en vid sistlidne Riksdag af Johan Eric Samson från Wermlands
C a c a o p u l v e r Vi b a r k % V« Idun n:r 34 / i sig sålunda: 1.80 Cacao extrakt / i burk 1.80 VS » 1.80 Caracas Cacao 1.80 VI. m. ni. ra. [2396] J ' u * Alla slags INSTRUMENTEN. CARL JOHANSONS ^ 3 M ö foler i a g s - a I f a r, ^ Drottninggatan, en tr&gt; Stor utställning: af Möbler i moderna och antika mönster. Försöken Th. Winborg &amp; i Stockholm tUlverkningar af C:is Pianofabriks, GöteToorg, förordad af professorerna C. E. Bergstrand och Olof Hammarsten; välkända, inoch utrikes prisbelönta tillverkningar af Ä t t i k a på flaskor f ö r spädning. utFlyglar &amp; Pianinos rekommenderas; särskildt dess nykonstruerade S e n a p, blandad som engelsk o. f r a n s k, n e r e s o r t e r. Biffstekssås, o j a, Malda kryddor H (garanteras o b l a n - dade) pä bleckdosor med genomborrade lock. Flere prismedaljer erhållna, och äro fabrikaten fullt jämförliga med de bä- sta utländska. Tillhandahållas hos hrr specerihandlare. Friskoch Sjukgymnastik, Massage, Elektricitet, Inhalationer. Öppet för herrar kl. 7, i 5 — 1 0 f. m. och 2 — 4,30 e. m. samt för damer kl. 11 f. m. — 1 e. m. och 6 — 7 e. m. G. Zander, [2665] Med. doktor. f. d. [2692 j U. A. - B. Göt. 4198x4) [2663] I alla boklådor till salu: K ö k s k a l e n d e r, oumbärlig hjälpreda för hushållet, innehållande 177 matrecept för såväl det borgerliga som stora köket. [2137] I Porslins&amp; Terracottamålning meddelas undervisning af van lärarinna.
Att Magazinslnrättningens förlust på en såld * 31G StatsUt slottets ÅngMacliin vid Ladugårdslands KronoBränneri upptagits till 7,800 R:dr, då den likväl rätteligen icke utgjort meia än 7,262 R:dr 8 sk.; och 2:0 att Westerås Magazinsräkning för år 1825 upptager 4 Tunnor 3o k:pr Hvete, såsom sålde till ett sammanräknadt belopp af g R:dr 42 sk. eller omkring 2 R:dr Tunnan, utan att någon verification öfver försäljningen funnits Räkningen bilagd; samt i afseende pä förvaltningsätgärderna. 1:0 att utredningsStyrelsen , utan föregående anmälan och erhållit behörigt tillstånd, till afskrifning bifallit en Magazinslnrältningens Domfäste fordran hos Skepparen Rasmusson för en förolyckad Spanmålslast å i5o Tunnor Råg och 100 Tunnor Korn; och 2:0 att, då uti 1825 års Räkenskaper bland Balancerade fordringar, upptages under Titel Frösö Magäzin, f. d. Redogöraren Strandbergs Balance till ett belopp af 8,118 R:dr 3g sk. 7 r:st. Banco, utan att denna balance förut varit synlig, anledning icke saknades till den förmodan att controllen å den Strandberg anförtrodde uppbörd icke behörigen utöfvats. Utskottet får i anledning häraf anmäla, det Utskottet anser dessa anmärkningspunkter vara fullständigt och nöjaktigt förklarade genom K. StatsContoirets den 3 April 1828 till K. M:t afgifna underdåniga Utlåtande, sorn igenlinnes vid 1827 års RevisionsBerättelse sub. pag. 226—233; — och har blott i afseende på Strandbergs Balance skolat tillägga, att densamma är under afgörande uti K. KammarRätten, och att de personers egendom, hvilka borgat för Strand - Betänkande n, N:o 20B. 317 berg, blifvit, genast efter Balancens upptäckande, för MagazinsVerkets säkerhet seqvestrerad.
Jag ber blott att få tillägga, alt då af comilerade bestämmes den summa, som behöfves, och derefter uträknas huru mycket som bör af hvarje mantalsskrifven person betalas, ända t. o. m. 16 sk., så mäste man väl också förutsätta alt afgiflen icke sättes högre än nödvändigt är. Hr Westin har väckt denna fråga och med handlingar visat det behof, som för det närvar, förefinnes. Det är visserligen sanni att kurhuset numera icke har någon skuld. Men det torde dock vara kändt, att denna smittas hämmande numera fordrar större utgifter än förr; och det har varit skälet hvarföre Utsk. ansett sig böra tillstyrka hvad nämnde representant föreslagit. Jag tillstyrker bifall lill betänk. Hr af Grubbens: Jag har visst icke förbisett premisserne till Utsk:s betäuk., och det är också icke deremot, ulan emot den konklusion, hvartill det kommit, som jag gjort anmärkn. Man har här ibland annat sagt, att det blir nödvändigt att kunna höja afgiflen ända till 16 sk. b:co Jag skulle icke hafva något' emot det, om man ansåge nödvändigt att anskaffa större medel för att förbättra eller utvidga sjelfva kurhus-anstalten. Men nu har man användt den omlaldta anticipationen till att aflöna 2:ne särskilde s. k. distriktläkare, och det är detta som jag hufvudsak3 H. 0 82 Den-8 Mars f. m. ligen (adlat, såsom öfverflödigt. Att någon förhöjning utöfver det redan nog stora beloppet af 12 sk. per person icke behöfves, dertill hermar jag anledn. utaf öfverstäthällaren general Möllersvärds yttrande förra gången förhöjning var i fråga. Han förklarade nemi. då, att mer än 12 sk. icke behöfdes för anstaltens skötande, samt för afbetalning af en då åsamkad skuld. Nu är denna skuld betald, och dä synes del mig obegfipligt, att icke nyssberörde belopp må anses vara tillräckligt. Hr Stuart, Fredr. Christoffer:
Ridderskapet och Adeln, jemte lemnadt bifall till Stats-Utskottets Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den 6 te Juli, angående den utländska gäldens indragande och inlösen, inbjudit sina Med-Ständer till deltagande t det Beslut, att, genom en stor Deputation, anförd af Herr Handt-Marskalken och Herrar Talmannen, inför Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen frambära gärden af Riksens Ständers tacksamhet, samt att, vid samma tillfälle, under åberopande af samma vishet och kraft, som inom ett öfver all förmodan korrt tidelopp beredt Riket sjelfständighet oell aktning, Riksens Ständer måtte vara tillåtet, att inför Hans Majit yttra dea förhoppning de hysa, att, när ett nytt Riksmöte samlar dem inför Thronen, de då måtte få betyga en lika varm och underdånig glädje, att se Rikets inhemska näringar full-' komligen upprättade ifrån den mindre gynsamma belägenhet, i hvilken de, genpm den för.- 94 Den 2 5 Juli. förflutna tidens, af händelserna påkallade, politiska skiften, blifvit föl-satte; anhållande att framdeles få Hans Maj:ts visa pröfning underställa de medel, Riksens Ständer ansett lunda dertill bidraga. Hedervärda .Ronde Ståndet, som, genom utfärdade Protncolls-Utdrag, underrättat sina Ifespectiva Med Stånd om sitt, i afseende på don underdåniga tacksägelse-adressen, redan den 2i dennes fattade Beslut, fann ej skäl att dervid göra något tillägg. Ut Supra; Éx Protocollo Olof Werlin, é. D. Vid ytterligare föredragning af Statssamt .Allmänna Besvärs-Utskottens den 15 Juli meddeldta och sista Plenidag på bordet lagda Betänkande , rörande den , af Riksdagsmännen från Skara Stift Herr Prosten Carl Thyselius, föreslagna Farleds öppnande från Sulevik genom Sjöarna Bänken och Hugn till Norrska Buks-Gränsen, bief samma Betänkande af Hedervärda Bonde-Siändet afslaget.
Hvad porträtter af menniskor äro (eller kunna vara) för vår humana tid, det voro för heligare tider helgonens bilder: välsignelserika fästen för en lefvande andakts umgängelse. Jag erfor detta för några dagar sedan. I en stund af väckelse föll min blick på en Christusbild; och mitt sinne, hvars varmaste längtan, hvars ljufvaste hopp har blifvit tanken på Hans skådning ansigte mot ansigte, fick nu af Hans anletes bild en underbar uppbyggelse. När behofvet af en värmande, tröstande kärlek rätt känbart gripit mig, har jag ofta med tårar klagat, att jag icke hade Jesus i synlig måtto personligt närvarande, och finge se Hans ansigte och hvila vid Hans hjerta. Nu, när jag känner behofvet af en agande, tillrättavisande, säkert ledande och allvarligt fostrande kärlek, står samma längtan och samma klagan för mitt sinne. Af Hans mun ville jag taga min bestraffning, så vet jag, att den ginge genomträngande, oemotståndligt renande, ned till botten af mitt hjerta; i Hans blick ville jag läsa min pligt och Hans vilja, så vet jag, att jag icke vore oviss om den, eller glömde och tillbakavisade den. – Min längtan är förgäfves: skådandets salighet, den Trofastes personliga närvaro är himlarna förbehållen; jag är här hänvisad till Hans osynliga närvarelse i Andan, och till de jordiska förhållanden af andlig gemenskap, hvilka Han lofvat att välsigna med denna närvaro. Så har jag hos Dig och andra älskande hjertan fått den hugsvalelse, de värmande solblickar, som varit mig af nöden; så söker jag nu hos Eder äfven den maning, det eggande allvar, den stödjande, kärleksfulla stränghet, hvaraf jag nu känner behof. – Jag har börjat i mitt yttre lif införa en strängare ordning, närmare bestämt stunderna för hvila, arbete, umgänge, och ålagt mig bönen såsom en helig pligt. Den ordning, jag vill ålägga mig, hör visserligen till Lagens spher; men jag känner ock, att jag behöfver Lagen såsom en tuktomästare till Christum. FRU LENNGREN.
N:is 168, 207, 209, och 226.) S. A. K. Jemlikt hvad tili den underdåniga skrifvelsen angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvudlitel är vordet tillkännagifvet, få Rikets Ständer nu i underdånighet afgifva yttrande rörande de under innevarande riksmöte genom E. K. Ma j:ts nådiga Propositioner och skrivelser eller inom Riksstånden gjorda framställningar, Rikets Ständers pröfning underställda frågor om statsbidrags beviljande för väganläggningar och vägförbätlringar, brobyggnader, hamnarbeten, kanaloch slussverksanläggningar, strömrensningar och andra valtenkommunikationer samt sjösänkningar och vallenaftappningar till beredande af odlingsföretag, nemligen A) Väganläggningar och Vägförbiittringar. l:o. Enligt hvad det vid E. K. Maj:ts nådiga Proposition angående statsverkets tillstånd och behof fogade Statsrådsprotokoll för den 14 Oktober sistlidet år utvisar, hade Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader uti sitt lill E. K. Maj:t afgifna underdåniga generalförslag angående sådana större arbetsföretag, som antingen E. K. Maj:t, med anledning af gjorda underdåniga framställningar om statsunderstöd, förklarat skola vid generalförslagets uppgörande tagas i öfvervägande, eller eljest blifvit ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, !\:o 175. 31 anmälda, bland annat, meddelat förteckning å sådana vägoch vattenbyggnadsarbeten, för hvilkas befrämjande medel borde genom större fonders afsältande ställas lill E. K.
Undertecknade få betydligt härmed vördsamt meddela, att tillföljd af ökade tillverkningskostnader våra och priser å maltdrycker blifva förhöjda från med den 1 Juli samt detta å år, svagdricka med ett på öre fat pr med V ett literbutelj, Stockholm den 30 Juni hälft 1899. öre pr liter. Med anledning af se betydligt förhöjda till Vi väl rekommendera våra absolut utjästa och lagrade ölsorter samt vårt goda taf Stockholm den 30 Juni 1899. Aktiebolaget Pilsener Bryggeriet s (S. T. A. OK Fräkenpomadan innehåller inga för hyn skadliga beståndsdelar. Många intyg och tacksamhetsbref från hela Skandinavien. Pris 3 kr. pr burk. Expedieras emot postförskott eller efterkraf. Tekniska General-Oepöten, Nytt! Nytt Hår taga bort C. J. Johansson, ren. Päte vanillée å 40 öre Päte å la violette ä 35 öre Päte å 1 ' anis ä 35 öre Pastilles ä l ' anis ä 30 öre Pastilles ä la menthe ä 30 öre Utmärkt lösande, välsmakande medel vid hosta, heshet och katarr. Päte å l ' anis särskildt lösande för magen. Hos alla handlande och på de flesta apotek. (S. T. A. 61921) Crcmc Charmante. Utmärkt medel för botande af hudlöshet, brännskador, sårnader, skoskaf samt för att göra spruckna och röda händer hela och hvita. Bör finnas i hvarje hem. Pris kr. 2 +porto pr burk. Idun 6 5 ö r e; postarvodet inberäknadt. Redaktör o c h utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Allm. Telef. 6 1 3:dje år g. Utgrifning-stid: hvarje helgfri fredag. Prenumeration I landsorten: å sker postanstalterna. lådorna i boksamt ä tidningskontoren. Enkekejsarinnan Augusta af Tyskland.
Aug. P. 86, io5. — angående en utvidgad Fribrefs-rätt för Städernes Magistrater. Julii P. 1239. Aug. Sept. P. 4- •— angående anslag till inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm. Julii P. i23g. Aug. Sept. 2 A. P. 337. «— angående sättet för kostnadernes bestridande lill H. K. H. IvronPrinsens förmälning och verkstälde Utländska resa. <— angående värderingsgrunden till Bevillnings utgörande af Brandförsäkrade Hus i Städerne, samt om den af Släderne utgående SaluAccisen. Oct. P. g8, nr, i3i. •— angående löntillökning för Seereteraren och Cantziisten vid Öfverlntendents Embetet. Oct. P. 98, 111, i3i. 573 StatsUtskottets, det Förstärkta, Berättelser om utgången af vo terin,garner angående understöd af Staten till någre Inqvarteringsskyldige Städer. Oct. Oct. 2 A. P. 170. —- angående pension för framledne RiksRådet Grefve Liljencrantz^ Dotter Friherrinnan Tornerhjelm. Oct. P. gS, in, i32, 427- — angående åtskillige anslag för FörsvarsYerket. Dec. P. 5. Dec. 2 A. P. i63. — dels angående skiljaktigheter i afseende på stadganden uti den föreslagne nya BevillningsFörordiiingen, dels rörande Fullmakters och Lysningssedlars förseende med stämpladt papper samt Tidningars stämpling. Dec. 2 A. p.34. — angående en bestämd afgift till Veneriska smittans hämmande. Dec. 2 A. P. 34. -— i fråga om Pensions anslående åt Riksens Ständers förre JustitiasOmbudsman Friherre Mannerheim. Dec. P. 806. Dec. 2 A. P. 4, 3o. *— i fråga om inlösen af f. d. FilialDisconternes ännu utelöpande skuldförbindelser.