Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Antalet af handtverkare och dermed jemnförlige näringsidkare är 122. Bland fabriker, handtverkerier och andra näringar af större omfång märkas: Ett Skeppsvarf med 40 ständiga arbetare, hvilkas antal vid särskilda tillfällen blifvit ökadt med 20 extra arbetare. Utom större och mindre reparationer, hafva under de sista fem åren blifvit nybyggda sex fartyg om tillhopa 300 svåra läster, hvilka äro försållda till särskilda personer för 45,000 R:dr banko. En Segelduksoch Iiuldansfabrik, tillhörig ett bolag al 100 lotter. Under sistlidet år har derstädes med 12 väfstolar och 21 personer, deraf 14 mantalsskrifne, tillverkats 7,857 alnar finare och gröfre buldan, samt 2,308 alnar dubbel tältduk, till ett värde af 5,830 R:dr banko. Under vintertiden erhålla från denna fabrik ett betydligt antal af stadens fattiga qvinnor spinningsarbete. Tre Färgerier, hvarest med 16 arbetare, af hvilka 14 äro mantalsskrifne, under sistlidet år garn och tyger blifvit färgade för 12,149 R:dr banko. Kemiska blekningsanstalter äro med tvänne af dessa färgerier förenade. En Kortjabrik, hvars tillverkning under sista året af 55 gross spelkort uppgifves vara värd 2,750 R:dr. — Vid denna fabrik sysselsättas 12 personer, deraf 5 äro mantalsskrifne. Ett Bomullsspinneri, anlagdt vid Strömma och tillhörigt ett bolag af 20 lotter. Under sistlidet år blefvo derstädes med 274 arbetare, hvaribland 123 skattskrifne, på 32 spinnstolar tillverkade 729,330 U. bomullsgarn, till ett värde af 391,518 R:dr banko. Stadens Styrelse utgöres af en borgmästare och 3 rådmän med en magistratssekreterare. En af rådmännen är ordförande i kämnersrätten och biträdes af en notarie. Härförutan finnes en stadsfiskal och nödig polisbetjening.
Tdl en början får jag uplysa Hr Aminoff derom, all Frih. Tersmeden har instämt uti den af Hr Wallenberg afgifna reservation, samt att följaktligen det inom Utsk. funnits personer, som icke godkännt förslaget. Måhända är Riksdags-Fullm:gen Nils Andersson från Christianstads län, som äfven förenat sig med nyssnämnde reservanter, den ledamot vid Malmö låne-kont., sora bor 8 mil från staden och för hvilken det torde blifva svårt att mer än en gång i veckan dit inresa. Hr Aminoff har 2:ne gånger sagt, att det åtgår 10 dagar för alt få ett diskont-lån afgjordt. Jag ber att få vela när och hvarest sådant skett, ty del vore skäl att derå fästa vederbörandes upmärksamhel. Mig är icke bekant alt härtill åtgå mer än 7 dagar, ty den dagen i veckan, Direktin haft sammanträde, afgöras alla ingifne ansökningar, och om, straxt efter det Direkt:ns sammanträde blifvit afslutadt, några nya ansökningar skulle hafva blifvit inlemnade, så företagas de, jemte öfriga inkomne handlingar, lill afgörande den nästa föredragniugsdagen i den påföljande veckan. Till följe hvaraf icke 10, utan på sin högsta höjd 7 dagar kunna, när Direkt:n sammanträder blott en gång i veckan, åtgå till målens afhandling. Derjemte erhåller låntagaren sina penningar sednast dagen efter, sedan desamma blifvit beviljade. Dessutom beror det på Direktrne sjelfve att oftare sammanträda lill allmänhetens betjenande, hvilket ganska ledigt låter sig göra, i händelse Direktörerne äro på platsen bosatte. Hr von Hartmansdorff: Då Gr. Gyldenstolpe till stöd för ogillande af Utsk:s förslag, rör:de tätare sammankomster af lånekont:ns direktioner i landsorterna, anfört R. o. Ad:s beslut alt låta Direktörerne väljas på samma sätt, som hittills, men jag deremot yrkat det gamla valsättets bibehållande, anser jag mig böra ånyo B e n 28 Oktober e. m. 117 laga lill ordel.
Kronohemman, hysesyn derå, se Husesyn Kröning, om H, M. Drottningens . , . 78. L. Lag, angående Mynlbestämniogen och för Banken, se Mynlbestämning. Lagförändringar, svar uppå åtskilliga Rikets Ständers förslag derom 79, Dito dito dito dito pr. Dito dito dito dito p5. Pite» dito 4U» dito 96, Register ofv. K. Propos. o. Skri/v, 7 Legooch Salu-Sägars beskattning, se Beskattning. Liqvid om ett Provianllager i Carlskrona, se Proviantlager. Liqvidations-Conventionen med Ryssland, fördelningen af de derigenom in• flutnemedel 16. Lombard-Lånerörelse, local derför, se Assi s ta nce-Contoir et, Lånebidrag, lättad utväg dertill åt Fastighetsegare . 86. Lära-Verken i Riket, anslag dertill 5g. Magazins-lnrättningen, dess utredning, se Creditiv-Fonden, Magazins-Fondens äldre fordringar för undsättningsspannmål, angående afskrifning deraf samt örn grunderne för framlida behandlingar af lika beskaffade mål 5o. Manuf actur-Oisconl-.Fonden, granskning af dess Räkenskaper . c)3. Minderåriga Barn, ansvar för deras bortförande, se Ansvar. Moderation i Po stportoj se Postporto. Myntbestämningen, Lag derför och för Banken, angående sanetion deraf , p4- 8 Register vjv. K. M:ts Nåd. Propos. o. Skrif v. Myntvärdet^ dess upprätthålla iide 22. Mätt; Mål och Vigt, Rikets, angående . 3^. Möles-Pdssevolancen för ladelia Infanteriet och Cavalleriet 57. N. Navigations-Scholor, anslag för inrättandet deraf if\. Negerhandel; Strafflag deremot och emot delaktighet deruti 42- Norrköpings Stad; låneunderstöd derför 36. Notarie/'; Bonde-Ståndets, deras utnämnande 9. P.
På jorden fins intet Folkslag, Sorn uppoffrar mera åt snillet och kortsten i man af Folkets ringa tillgångar, och Svenska Folket synes lefva mera i stort och för kommande slägters välsignelser än i smått för dagens försiöande njutningar» Denna stolta Nation, om den kunde yttra sin tanka, skulle icke tveka, att med ett ringa anslag får fSrsta gången underlätta, hvad enskilda Vetenskaps - älskare icke ttlera förmå, och derigenom tillegna sig dert ära, sorn Nationen njutit, utan att på något sätt dertill hafva bidragit» Detina tanka, nemligen Nationens, liar ej varit fremmande för Rikets Ständer, må den då på detta amne sätta sitt adla intryck och Vetenskapsmannen lifvas af det stolta medvetandet, att egna sitt lif åt Nationens sak! Skulle Riksens Högloft» Ständer finna att dessa tankar äro på sitt ställe och med upphäfvaiide af Stats-Utskottets Betänkande, bifalla den väckte Motionen, Stats-Vtskottets Betänkanderu ll6x 6a får jag vördsamt föreslå, att dessa 5,36o K:dr B :co varda anslagne att utgå Från Numer-Lotteriets besparde Fond, hittills opåräknad till Stats - behof och hvars belopp 6o,ooo R:dr B:co af detina ringa Summa icke känner någon synnerlig förminskning.” Hvarjemte Herr af Uhr yttrade: ”Att Kongl. Vetenskaps-Akademien Saknar nödige Instrumenter för sitt Observatorium och att den saknar medel, att Upphandla dem är ett icke bestridt factum, att Akademien af sina tillgångar, småningom kan samla Medel till dessa Instrumenters upphandling, är en förmodan * hvars rigtighet jag ej vill bestrida; men att Akademien under tiden kommer att sakna Instrumenterne, att Astronomiska Vetenskapen derigenom lider oersättliga förluster, och ändteligen, att när Medlen blifvit samlade och använde för detta behof, andra vetenskaplige behof, till hvilkas betäckande desse Medel behöft användas, då i stället måste lemnäs ouppfylde — detta allt lärer ej eller någon bestrida mig.
R:dr i ett för allt till anskaffande af de instrumenter, böcker, kartor och andra inventarier, som vid skolornes organiserande voro af nöden; så bar Eders Kongl. Maj:t under den 7 April 1841 låtit utfärda Nådigt Reglemente för dessa Navigations-Skolor, ocb genom Skrifvelse samma dag till Kongl. Förvaltningen af Sjöärenderne och Kongl. Cominerce-Collegium i Nåder stadgat hvad i afseende på berörde Skolors organisation vidare borde iakttagas. Den Direction, som, enligt berörde Nådiga Reglemente, skall föra styrelsen öfver Navigations-Skolan i Stockholm, bar af Borgerskapet blifvit utsedd; i följd hvaraf Sjömanshus-Directionens förut ägande befattning med Skolan i October månad 1842 upphört. Beslut om uppförande af ett Hus för denna skola, på en inköpt Tomt å Södermalm, fattades af Borgerskapets Femtio Äldste den 20 December samma år; och byggnaden är numera fulländad. Under tiden hyrdes för Skolan en serskild local, der undervisningen blifvit meddelad i öfverensstämmelse med ofvannämnde Nådiga Reglemente. Enligt den fastställde Staten utgår i lön till Skolans Ordinarie Lärare 1,500 R:dr och till en Under-Lärare 200 R:dr, och såsom arfvode till Astronomi® Professorn 400 R:dr, en Lärare i Skeppsbyggeri 200 R:dr och en Lärare, som meddelar undervisning angående Ångmachiners construction och behandling, 200 R:dr. Till reparationer, inventarier och diverse omkostnader åtnjuter denna skola, i likhet med de öfriga, 300 R:dr årligen. Af det till första anskaffningen af instrumenter, chartor, böcker och meubler för en gång bestämda anslaget tilldelades Skolan 4,600 R:dr. Under loppet af läseliden åren 1841—4842 har Skolan begagnats af 33 Elever; och examinerade hafva blifvit: till Skeppare af första classen 2, Skeppare af andra classen 3, Styrmän 3 ocb Constaplar 8. De Privata Skolinrättningar i Hufvudstaden, uti hvilka undervisning lemnäs mot betalning, äro talrika.
Tomarps Kungsgård, om 71 mantal, hvarunder 18éJ mantal, fördelade i 311 hofverier, voro arbetsskyldige, i enlighet med hvad en den 11 Augusti 1785 träffad, af Kongl. Krigsoch Kammar-kollegierne den 24 December samma år fastställd frivillig öfverenskommelse bestämde; varande dessa hemmans arbetsskyldighet till Kungsgården uppskattad till 1,2911 ökeoch 2,016 dränge-dagsverken, af ombuden värderade till 1,991 rdr 21 sk. 3 rst., hvilken summa dock ansetts böra rättas till 1,993 rdr 23 sk. 3 rst. Arbetsbönderna hade vid förrättnings-tillfället vägrat uppgöra någon öfverenskommelse, och ett sedermera aflemnadt, af 38 arbetsbönder undertecknadt skriftligt anbud hade funnits oantagligt, enär detsamma, i penningar för erbudna 130 tunnor spanmål, endast upptoge 861 rdr, eller icke fullt hälften af dagsverkenas uppskattade värde. Ersättningen af arbetsbönderna hade Kammar-rådet Cassel ansett böra bestämmas till 86 rdr för helt mantal eller inalles till rdr 1,575: så att staten skulle tillskjuta 418: 23. 3. för att fylla detta belopp af rdr 1,993: 23.3. hvartill dagsverkena uppskattats; hvaremot någon godtgörelse för den summa, hvarmed boställets af ombuden antagna bruknings-kostnad, 2,480 rdr 47 sk. 9 rst., öfverstege dagsverkenas uppskattning, icke blifvit tillstyrkt. Mölleröds Kungsgård, anslagen till Ryttmästare-boställe vid Skånska hussar-regemenlet och belägen i Finja socken af Christianstads län, bestod af 21 mantal arbetsskyldige hemman, indelade i 12 hofverier, hvilkas åligganden voro bestämda genom arbets-kontrakt af den 12 December 1720; varande berörde arbetsåligganden, uti böndernas närvaro, uppskattade till 336 ökeoch 495 drängedagsverken, beräknade i värde till 507 rdr 38 sk. 9 rst.
» Herr Lagergren, Anders, om tillsättande af en general-inspektör öfver samt liga gymnastik-inrättningarne i riket, utom Stockholm. » Friherre Nordenfalk, Johan, om utvidgning af Westerviks elementarläroverk. » Herr Ekensteen, Fritz Ollo Ludvig, om ett anslag å 5,000 R:dr till inköp af afvelsdjur utaf ädlare kreaturs-racer. v Friherre Ronde, Knul, om anvisande af ett årligt anslag å 10,000 R:dr till fabriksoch handtverks-näringarnes befrämjande. Densamme, om löneförhöjning å distriktsläkaren vid Tumba bruk. » Herr von Francken, Georg Wolfgang, om tobakstullens förhöjning. STOCKHOLM, tryckt bos E. Westrell, 1866. Motioner hoa Bidderekapet och Adeln 1865. N:is 1 och 2. 1 N:o 1. / Af Herr von Knorring, Erik Oscar, angående pension åt Kapitenen i Arméen Erik August Björkman. På grund af den hedrande, gagneliga verksamhet, som Kapitenen i Arméen E. A. Björkman alltsedan år 1831 utöfvat under särskilda magtpåliggande kommenderingar vid Kongl. Topografiska Korpsens triangel-mätningar och höjdmätningar m. m. samt medelst andra allmännyttiga arbeten, dem Kapitenen Björkman utfört och hvilkas beskaffenhet synes af här bifogade såväl tjensteförteckning som intyg af Herr General-löjtnanten Akrell, och då Kapitenen Björkman, hvilken, numera med af ansträngande arbete försvagade ögon och vid uppnådda 57 år, icke kan med sitt arbete sig försörja, af Kongl. Majit icke kunnat tilldelas eller föreslås till pension, på den grund att han endast under loppet af sex år haft lön på stat, får jag, hänvisande till närlagda 2:ne handlingar, vördsamt föreslå: att Rikets Höglofliga Ständer behagade bevilja Kapitenen i Arméen Erik August Björkman, under hans återstående lifstid, en årlig pension af Ett Tusen (1,000) Riksdaler Riksmynt. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 4 November 1865.
Gite dennes, på bordet lagde Memorial, angående Pension för Directeur Löfling. 4:o Eric Cederborgs, den 17 dennes, på bordet lagde Anförande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående nedsättning af Saltpettetgärden, jemte hvad Cederborg denua dag munleligen förklarat. 5:o Pebr Pelirssons, från Stockholms Län, den 7 dennes, på bordet lagde Memorial, om förändradt Auctionssätt med Kongsgårdars och andra Krono-lägenheters bordtarenderande. Statssamt A11 m. B es v är soch Ekonomi-Utskotten : Eric Mörtbergs, den 5 dennes, på bordet lagde Memorial, angående en Scholas inrättande i Öfre Torneå. Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottet: 1:0 Olof Håkanssons , från Elfsborgs Län, och Börje Börjessons, från Halland, den 3 1 Sam. 2 B. 83 j 296 IWis-Siamtens dennes , på bordet lagde särskildte Memorialer , angående Ström rensningar. 2:0 Jonas Jönssons, från Örebro Län, den 5 dennes, på bordet lagde ocb närmare förklarade Memorial, rörande skyldigheten för dem som inköpa Bergsmans-hemman , att lika eller gemensamt med öfrige Hyttelags-Intressenter, fullgöra Tackjerns-blåsning. 3:o Eric Janssons, från Upsala Län, den 5 dennes, på bordet lagde Memorial, angående Tiondesättningen i nämnde, samt Stockholms Län. 4:o Joban Bengtssons, från Wester-Norrlands Län, den 5 dennes, på bordet lagde Memorial, angående inskränkning af Westgötlia Gårdfarihandel, jemte hvad Anders Danielsson från Elfsborgs Län, och flere Ledamöter i ämnet anfört. 5:o Nils Strindiunds, den 5 dennes, på bordet lagde Memorial, angående delning Hemmans-egare emellan af på utmark belägne såkallade Myror, hvarifrån Gödnings-ämnen kunna hemtas. 6:0 Petter Anderssons, från Hallands och Börje Pehrssons, från Bohus
"Ehuru jag, lika med Utskottet, anser förevarande motion icke böra föranleda till någon åtgärd från Rikets Ständers sida, kan jag likväl icke biträda det af Utskottet gjorda förklarande: ”att till alla delar instämma uti de af Rikets sednast församlade Ständer yttrade åsigter i afseende på fördelarne af en i allmänhet utvidgad smidesfrihet, så väl inom som utom Bergslag”, dels emedan jag anser Bergslags-skogarne, sorn redan äro mycket anlitade, hufvudsakligen böra användas för tack jerns-b låsning, som endast r grannskapet af de större malmfälten med fördel kan bedrifvas, och der anläggning Bill, till R. St. Bcsv. och Elon-Vtskottets Betänkande , JV.o 116r af nya hardar med oinskränkt smidesrätt skulle åstadkomma en alltför' kännbar minskning i tackjerns-tillgången för Bruken utom Bergslag, dels ock derföre att det är af högsta vigt för beståndet af vår stångjerns-tillverkning, att densamma med all omsorg skötes, och icke, såsom i sednare tider egt rum, utvidgas på bekostnad af dess halt och godhet, hvilket redan medfört så betänkliga följder och skulle blifva ännu mera vådligt om Bergsmannen linge i större sea la befatta sig med Stångjerns-smide ” Af Herr Rådmannen Berglund, samt af Riksdagsfullmägtigen från Westmanlands Län Anders Jansson, som anförde: ”Inom vårt fädernesland linnes säkerligen ingen näringsgren, som är omgifven af en så oerhörd lagstiftning, som lackjernstillverkningen. Man tillåter väl Bergsmannen alt, med svett och möda, ur jordens inre frambringa de alster, som naturen i serskildta delar af landet nedlaggt, men man förbjuder honom icke allenast att, på ett ändamålsenligt sätt, af sin skattlagdt och lagligen förvärfvade egendom få använda de tillgångar, som för haus utkomst i ymnigt mått erbjudas, utan man förbjuder honom oek ali sätta sina skatter i circulation på ver'hismarknaden, då en öfverproduction af hans tillverkning inträffar och afnämare saknas inom hemlandet. Rikets sist församlade
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om proemier af allmänna medel för uppförande af Gräs t ensby ggnader d Landet. (U. A.) Uti memorial, som ifrån Bonde-Ståndet blifvit till Stats-Utskottet rexnitteradt, har Riksdagsfullmägtigen ifrån Christianstads Län l1 hornäs Niisson hemställt, att af Statens medel proemier måtte anslås till uppmuntran för dem, som å landet, synnerligen på slätten i allmänhet, uppföra gråstensbyggnader; och har Motionairen såsom skäl härföre åberopat, dels den för åkerbruket så yäsentliga nytta, som genom detta byggnadssätt skulle be - Siats-Utskottets Utlåtande N:o i3i. i5 redas, i det att stenen blefve bortröjd ifrån egorne, sbogen sparades, långa körslor till oftast aflägsna furuskogar undvekos, och dels stenhusens ojemförliga företräde framför trädhusen, så väl i afseende på eldsvådor, som byggnadernas varaktighet i allmänhet. Då de fördelar, Motionairen omnämnt såsom varande förenade med stenhusbyggnader, innefatta en tillräcklig uppmuntran för den enskilda oratankan att, der förhållandet sådant medgifver, företrädesvis uppföra stenhusbyggnader samt, enligt äldre ännu gällande Författningar, vissa års befrielse ifrån personela utskylder blifvit beviljad för de hemmansegare, som å landet uppföra sådane byggnader, finner Utskottet sig böra tillstyrka, att Thomas JSilssoris omnämnde motion må lemnäs utan afseende. Stockholm den a 3 Maji 1834* N:o 131 - Ankom lill Exp.-Ctsk. d. a3 Maji kl. 5 c, m. Utlåtande, i anledning af vackt motion, om Statsanslag till en stäjigsel omkring de vid Gamla Upsala Kyrka varande Fyra Ättehögar. (IJ. A.) Uti memorial, som ifrån Borgare-Ståndet blifvit till Stats-Utskottet remitteradt, har numera aflidne Juris Doctorn S. J. TVijkman hemställt, att, då de vid Gamla Upsala
144. —, angående uppskof med dess afslutande och Ständernas hemförlofvaude till Tisdagen den 30:de Oktober 1860: XI 328- Riksdagens förlängning, angående underdånig skrifvelse rörande—: m. 120, E. 152. — —, Kongl. Maj:ts Nådiga Svar uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående —: III. 272. — utblåsande, angående: I. 3. Riksdags-Archivet, angående ytterligare anslag till dess komplettering och förökande; motion af Herr Carl Gustaf Stuart: se Motioner. Riksdags-Besiutet, angående förändrad lydelse af Expeditiorls-Utskottets förslag N:o 13 till slutparagraf i —; inbjudning i frågan frän Högvördiga Preste-Ståudet: se Inbjudningar. 220- Riksdags-fullmäkiige, Bonde-Ståndets, angående bestämmande af arfvode för —: se Riksdags Ordningens 17:de §:s 2:dra moment. Riksdags-handlingarna, angående anvisande af arfvode för deras mottagning, vårdande och utdelning: B. XI. 219, 254, A. 254. Riksdags-kostnader, Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns, angående ersättning derför; motion af Herr Didrik Gillis Bildt: se Motioner, (se derjemte Stats-Utskottets Memorial N:o 7). Riksdags-kostnaderne, angående deras bestridande direkte af Riksgälds-Kontoret; motion af Herr Didrik Gillis Bildt: se Motioner, (se derjemte Stats-Utskottets Memorial N:o 6). Riksdagsman, angående Talmannens i Borgare Ståndet vägran af proposition på en inom
För Landtegendom skola sådane bevis utfärdas, efter det Tingets slut, då inteckningen för Cassan meddeldtes, och i Staden minst dagen efter den, då inteckuingen der blef fastställd. 8) Sökanden vare pligtig förete behörig Domstols, samt LandsContors eller Förmäns bevis, att lian ej är Uppbördsman, eller, om lian tillförene liar haft uppbörd om händer, att han för densamma fullkomlig reda gjordt, och derföre på intet sätt häftar, samt att han ej är Förmyndare, eller har för barnaarf att ansvara, ej heller häftar för någon annan 320 Ben 20 Junii. skuld, hvarigenom Cassans Inteckningsoell Förmånsrätt kan göras stridig; elier dess säkerhet vara något äfventyr underkastad t. 9) Är den erbjudne Panten förut behäftad med Bancolån, skall med uträkning från Banken styrkas, huru mycket derå återstår, så till Capital som upplupen ränta. 10) Söker Förmyndare lån på omyndigs fasta Egendom skall ej mindre Förmyndareförordnandet, än ÖfverFörmyndarens eller behörig Domstols samtycke till lånet ingifvas. Pant ej vara lagstånden uti lånsökandens hand, eller fasta derå hunnit utfärdas, styrke då med Fångesmans särskilta egenhändiga och bevittnade qvitto, att köpeskillingen blifvit till fullo gulden, och någon skuldsedel derföre ej utgifven. 12) Då lånen beviljas å Pant, belägen i andra än de 3 uti 2 §. uppräknade Län, så observeras, att Borgesskrift för räntans erläggande afven bifogas. 5 §. Åtkomstliandlingarne skola ingifvas i hufvudskrift, men skulle låntagaren åstunda att återtaga hufvudskrifterne, bör en behörigen vidimerad afskrift hos Directionen förvaras, som, sedan den blifvit till likheten med Originalet bestyrkt, Den 20 Junit, af vederbörande Cassans Ombudsman uppvisas i Directionen.
StatsVerkets omförmäldta kostnader lill det belopp, som bos Grefve Cronstedt kan brista; Men de Öfrige Förvaltningens af SjöÄrenderne Ledamöter, de der ock, för underlåten anmälan bos Kongl. Majit, om förhållandet med ändringarne och tilläggen i Reglementet, såsom för de tilltalade Ledamöterne kändt vid den lid det oftanämnde Protokollet med bilagan utvisade, redan erhållit förklarande af Kongl. Maj:ts höga misshag, finner Kongl. Majit icke genom undersökningen i detta mål vara besvärade om större felaktighet, än den att ej vid insändandet af berörde Protokoll, jemte öfrige infordrade handlingar, hafva tillika i underdånighet gjort anmälan i afseende å rätta förhållandet med Protokollet och dess bilaga, oberoende af Grefve Cronstedls redan om sjelfva ändringarne och tilläggen ingifna underdåniga skrift; genom hvilken uraktlåtenhet bemälde Ledamöter af Förvaltningen äfven ådragit sig den erhållna föreställningen; Och hvarvid, för bemälde Ledamöter, kommer utan vidare påföljd att förblifva. ” Ibland de sju Herrar Ledamöter af Högsta Domstolen, hvilka deltagit i pröfningen af detta mål, bade de fleste, nemligen Herrar JustitieRäclen Themptanderj Nyblaus j Backman och Grefve Snoilsky i allo förenat sig om ofvanstående Domslut; hvarifrån Herr JustitieRädet Nordenstolpe i så måtto var skiljaktig, att han, för sin del, ansåg Grefve Cronstedt, för hvad honom till last läge, hafva gjort sig skyldig, att mista det åt honom uppdragna Embete att vara Chef för Förvaltningen af SjöÄrenderne, under utöfningen hvaraf han felaktigt sig förhållit, men då han redan, genom Kongl. Majits den Februari 183^ meddeldte beslut, blifvit från samma Embete skilld, fann JustitieRådet någon ytterligare ansvarspåföljd ej kunna åläggas Grefve Cronstedt, än att han borde ersätta StatsYerket de med omtryckningen af ifrågavarande Reglemente förenade kostnader med 2q6 R:dr 36 sk. Banko.
Svenika Reprefentationen, fådan den; nu befinnes, äger vifferligen flere Seclers tillvarelfe, forn talar i defs förfvar 3 men det oaktadt kan dock med Ikäl påltås, att den är i hög grad felaktig 3 och att det fåledes icke är utan grund, hvad man längs påftått: Att de Fyra Riks-Stånden alltid varit Rikets obeltänd. Efter fäkra hiftorilka uppgifter, hafva defla Stånd, ifrån det urgamla Odal-Stån* dets upphörande, tillkommit, till en del af fig fjelfva, utan något Svenika Folkets uppdrag, förft igenom den högre Adelens och Cathollka Prelaternes föreningar, hvilka då en tid aliena utöfvat Nationens Rättigheter* och federmera vid flutet af det Fjortonde Seculum, igenom Regenters mellankomft, forn till egna affigters befrämjande, tillökat de 2:ne öfriga Ofrälfe-Stånden. Dervid förlorade äfven de 2:ne förftnämnde, det dem enlamt förbehållna inflytandet på Ärendet' ne, hvaremot de öfrige Stånden uppftegö med dem till lika magt och anieende. Men ockfå Uppkom derifrån det aflägsnande Stånden emellan, grundat på flere orfaker, få* lorn olika och firidiga intereflen: olika Belkattning af Svenika Jorden: olika Perfonliga Rättigheters tillägnande, m. m., forn hvar för fig icke fällan haft uppå Statens Frihet och Välfärd, de mell ikadeliga följder. En behändig täflan om Väldet blef en olyckelig Värkan däraf, och utbråtten röjdes, ftundom emellan Stånden inbördes, itundom ock emellan flere eller färre däraf famt Regeringarne, hvilka dock merendels föfftodo att till flut flg däraf begagna j men emedlertid klefve ärenderne för hvar gång lidande eller författa i Ovärkfamhet, forn qväfde och återhöll de nyttigafte företag och bemödanden.