Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att dea hitintills medgifna rättighet att i ett och samma bränneri fördela den tillåtna pannerymden i flera pannor med ånga må upphöra; såvida man icke med 20 procent på samma hemmansvärde vill nedsätta den lofliga pannerymden, då den fördelas i flere pannor, t. ex. i stället för 1 om 60 begagua 2:ne om 25 hvardera. Bevillningen. Skatten efter 6 månader och i förhållande derefter föreslås att: 25 kannors panna, enkel form, som anses till husbehof, skulle beskattas likasom hitintills, och den öfriga l:sta och 2:dra klassens redskap ökas med e^er 16 | procent. 3:e och 4:e klassen utan ånga i:del eller 25 „ d:o d:o med ånga i eller 50 „ samt för 5:e klassen med d:o 75 „ Beträffande försäljningen, anser jag den af sammansatta Utskotten nu föreslagna böra antagas, såsom grundad på goda skäl, och bidraga till ordning och sedlighet. Skulle nu de åsigter, jag här haft äran framställa, i hufvudsaken göra sig gällande, vågar jag hoppas, att allmän och enskild belåtenhet befrämjas, enär föga rubbning af närvarande förhållanden kom att ega rum; äfvensom mindre produktion, i förening med ökad statsinkomst, (den jag vill antaga till |), med visshet kan emotses.” Af komminister Janzon: ”Jag har instämt med doktor Säwe i hans yrkande, att all bränvinstillverkning, så vidt den afser annat än teckniska och medicinska behof, måtte upphöra. På sätt bränvinsväsendet nu bedrifves, bidrager det kraftigt att upplösa familjen, omöjliggöra barn-uppfostran; hvadan ett slägte uppstått, lika fiendligt mot kyrka och stat, och som, om samma uppfostringsmethod fortfar, skall, likasom det afkastat sig lagens band, snart spränga äfven fängelsets bommar, och segrande strida mot den bestående ordningen, till dess den omstörtat allt, och sluta med att förtära sig sjelf.
Är stad till sammanträdet kallad, och uppgår ej den stadens folkmängd till en fjerdedel af de i sammanträdet deltagande socknars, ege staden att sända dubbelt antal ombud emot hvad ofvan sagdt är. Skulle, enligt förestående beräkningsgrund, samtlige ombudens antal ej uppgå till femton, varde det fördubbladt. 67 §. Ordförande vid sammanträde med särskild del af län är Landshöfding eller den Konungens befallningshafvande dertill förordnar. Ombuden handla och besluta med vederbörande kommuners rätt och äro ej bundne af valmännens föreskrifter. Vid omröstning ege hvardera en röst. Konungens befallningshafvande eger att de fattade besluten pröfva. 68 §• kongens befallningshafvande eger att utsätta sammanträde med särskild del af länet på lämpligt spg||e j orten å sådan tid, att val till ombud kan i laga ordning hållas minst fjorton dagar ;re sarnraanträdet, om hvilket allt kungörelse af Konungens befallningshafvande utfärdas. 22? 69 §. De bidrag, hvilka vid sammanträde med särskild del af länet kunna varda beslutade, må debiteras och uppbäras i sammanhang med Landstingsmedlen, eller på det sätt vid sammanträdet förordnas. 70 §. Hvad i öfrigt finnes uti denna lag stadgadt, som på sammanträde med särskild del af ett län kan vara tillämpligt, gälle, i afseende på sådant sammanträde, till efterrättelse. (Bil. Litt. A till 62 § i C. J. Stolpes särskilda förslag till Lag Utdrag af Bevillningstaxerings-längden Yrken och Namn. % Hemmans N-.r Fast ig hetsvärd e B ev illning efter å i mantal satt jord. å i mantal ej satt jord., af i mantal satt jord. af i mantal ej satt jord. af näring och rörelse. Sandby. Andersson . 500 50 1 25 o. s. v. Förklaring. Utdraget af Bevillningstaxerings-Iängden inrättas så, att det upptager endast hvad som för sockentaxeringen och omröstning i sockenstämma är behöfligt, och hvilket föres på en rad.
De Svenska sjöfarten på aflägsnare orter beviljade förmåner af lindring i lull samt Handelsecb Sjöfarts-afgifter, nemligen: af 15 procent för Svenska produkter och tillverkningar vid direkt utförsel till någon främmande koloni i Vestindien samt för produkter och tillverkningar derifrån och från länder, belägna på fasta landet af Amerika, norr om 25:te graden nordlig latitud vid direkt införsel i Svenska skepp; af 25 procent för Svenska produkter och tillverkningar, utförda i Svenska skepp direkte till ön S:t Barthelemy, till orter å östra kusten af Amerikas fasta land, söder om 25:te graden nordlig latitud, eller till Godahopps-udden, och för dessa länders produkter och tillverkningar, derifrån direkte införda till Sverige i Svenska skepp; af 33^ procent för Svenska produkter och tillverkningar, som i Svenska skepp utföras direkte till orter på andra sidan Godahopps-udden, äfvensom till hamnar å andra sidan Gap Horn, samt för dessa orters produkter och tillverkningar, som direkte derifrån i Svenska skepp införas; komma att fortfara till och med 1852 års slut. De särskilda Traktater och Afhandlingar, som med främmande Makter blifvit angående handelsförhållanden afslutadc, tjena till behörig efterlefnad vid afgifters beräknande för fartyg och varor, under den tid, samma Traktater och Afhandlingar äro gällande. § 26. Enär uti denna Tull-Taxa tullvärden icke äro utsatta, så böra i alla de fall, då, enligt gältonde stadganden, beräkning på dessa värden skall grundas, de tullvärden, som uti 1845 års Tull-Taxa samt härvid fogad särskild Förteckning finnas upptagne, tjena till efterrättelse intilldess annorlunda varder förordnadt. STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, 1851. Bevillnings-Ulskotlels Betänkande, N:o 6. Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Maj 1851, kl. 3 e. m. Betänkande, angående stämplade pappersafgi[ten.
Skrifvelse, X 1. s 883, 884. RiksdagsBeslutet, §. 44* — om befrielse för egare af, på Gothland, att in natura aflemna Skattetjära, Ekon. Utskottets Betänkande, VIII s 321 — 3a4, bif. af Adeln, IX s i83, afPresteStåndet, IX. s 189, återrem. af BorgareStåndet, IX s 191, af BondeStåndet, IX s 211. Ytterligare Utlåtande, VIII s 114* — 1146, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IX s 715; bif. af BondeStåndet, IX s 724* Underd. Skrifvelse, X 2. 1. s 20-—22. RiksdagsBeslutet, §. 44* la) - Heramansklyfningar, att frågor om, må från Lagmansrätt fä fullföljas; Motioner, remitt. till Lagutskottet, II s 1156,1269. Utskottets Betänkande, VII 1. s 249 — 252, bif. af Adeln, IX s 3o4,afPresteStåndet, IX s 3op, af BorgareStändet, IX s 313, af BondeStåndet, IX s 315. Underd. -— räntornas utgörande, angående, efter en förenklad beräkning; SlatsUtskottets Betänkande, IV 4* s Sap — 535, afsl. af PresteStåndet, IX s 969, bif. af BondeStåndet, IX s 988, af Adeln, IX s ioo5. Underd. Skrifvelse, X 1. s 773 — 776. •—.talet, att förmedlade, hädanefter må tagas till grund för alla Hemmanen åtföljande onera; Motion, remitt. till Lagoch Ekon. Utskotten, II s i2o5. Herrestads Församling. Se Kyrkobyggnad. Hjelprotar vid de indelade Regementerne.
Dalmans serskilda ansökningar, borde det ock antagas: att han varit lagligen berättigad att, på sätt han begärt, erhålla upplysning om och i behörig ordning utbekomma de allmänna handlingar, han åslundat, för att tili trycket befordra: alt Kongl. StalsKontoret sålunda, emot Grundlagens ordalydelse och riktiga tillämpning, vägrat Dalmans om förmälda begäran; och att, när Kongl. StatsKontoret, medelst ytterligare beslut af den 22 Oktober i838, förklarat hans då gjorda ansökning att, på enahanda sätt, undfå del af vissa uppgifna handlingar, icke kunna i vidsträcktare matto bifallas, än som instämde med Kongl. StalsKontorels förra beslut, Kongl. StalsKontoret derigenom visat en ifrån samma oriktiga grunder härledd Vägran att ställa sig Grundlagens föreskrift till efterrättelse. — Vid sådana förhållanden ansåg jag mig pligtig att, med utförande Embetstalan emot Kongl. StatsKontorets President och Ledamöter, hvilka deltagit i de öfveiklagade, efter min tanka, lagstridiga besluten, i underdånighet yrka, att Kongl. Maj:t, efter skärskådan af dessa beslut, i Nåder täcktes icke allenast förklara, det Kongl. StatsKontoret, vid deras meddelande, orätt förfarit, utan äfven pröfva, hvad ansvarspåföljd för detta förfarande, hvilket, enligt TryckfrihelsLagens oftaåberopade stadgande, borde betraktas såsom tjensleförsummelse, kunde, med anledning af 1 Kap. 12 §. RättegångsBalken, vederbörande ådömas. Uti förklaring häröfver, som till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss inkom, åberopade vederbörande hufvudsakligen samma omständigheter, som i deras ofvannämnde utlåtande blifvit anförda, och med stöd af hvilka slutligen yrkades, alt åtalet måtte varda ogilladt. Hvarefter, och då Kongl. Maj:t i Nåder behagade lemna mig del af denna förklaring, det underdåniga yttrande å min sida under den 23 Juli afgafs, att jag icke hade något vidare att i saken tillägga. I detta skick är saken nu på Kongl. Maj:ts
M. att, i händelse den gravation, som sålunda skulle ifrågakomma, finnes icke vara större, än alt den skäligen anses motsvarad af de fördelar, som genom anläggningen kunna de deruti deltagande egendomarne tillskyndas, i nåder tillåta, att det bidrag, som, i följd deraf, kommer att på hvarje egendom belöpa, må, efter behörigen fastställd fördelning, i jordeboken antecknas såsom en egendomen, under den bestämda amorteringstiden, åtföljande gravation; i hvilket fall sådant bidrag, till den del detsamma, efter afdrag af möjligen upkommande behållning af banans inkomster, för hvarje år måste till ränta och amortering användas, bör i sammanhang med allmänna kronoupbörden debiteras och tipbäras, samt, på det sätt, som serskildt varder stadgadt, levereras, emot det att vederbörande tjenstemän derför åtnjuta den provision, som K. M. i nåder kan finna skäligt bestämma. Dessa motioner begärdes på bordet. Hr Hjerta, Lars, upläste 2:ne sålydande motioner: l.o. Det för statsverket lyckliga förhållande att öfverskolter utöfver beräkningen vid sisth Riksdag upstått å de flesta inkomsttitlar, i k Deri 31 December f. m. 265 förening med den utsigt till en ännu betydligare statsintrad, som öpnat sig förmedelst den förhöjning i bevillningen å branvinslilfverkningen, som är af K. M. föreslagen, och sannolikt varder ulan serdeles betydande, förändringar af R. St. antagen, har utgjort en naturlig äuledn. lill en allmän önskan och förhoppning, visserligen icke att liela, men åtminstone alt en del af dessa stora tillökningar mätte komma de minst bemedlade bland de skattdragande (ill godo genom någon nedsättning i de allmänna utskylderna. Flere motioner hafva också i denna syftning blifvit väckta i de öfriga Stånden, bland annat om borttagande af den s. k. skyddsafgiflen eller personella bevillningen, hvilken tynger hardt på alla obemedlade husfäder med familj. Det vöre ali önska det R. St. kunde och ville låta denna afgift uphöra, och skulle sannolikt väcka mycken tillfredsställelse i landet.
På detta sednare sätt har den vid föregående Riksdagar, då förändringar i RiddarhusOrdningen af Ridderskapet och Adeln blifvit begärde, alltid blifvit iakttagen, utan att af Ridderskapet och Adeln någon anmärkning dervid blifvit gjord, eller skäligen kunnat göras, enär, genom en lika behandling, de vigtigaste constitutionelle Förslag äfvenledes blifvit så väl å Vår, som å Rikets Ständers sida, afgjorde. I anledning häraf, håfve Yl, den 2 Junii 1824, i nåder befalh, att RiddarhusOrdningen, sådan den, under den 18 December 1828, af Oss blifvit gillad, skulle till allmän efterrättelse genom trycket utfärdas. Öm detta allt agen J, Herr Grefve, att Ridderskapet och Adeln behörigen förständiga; Befallande VI Eder för öfrigt Gud Allsmäktig synnerligen Nådeligen. Stockholms Slott den 8 November 1828. CARL JOHAN. D. v. Schulzenheim. Lades på Bordet. Den 12 November f. m. Börjades uppläsning af RiddarliusOrdningen af den 18 December 1823. Herr Riben, Carl lVilhelm: Den nu uppläste 2 §. af RiddarhusOrdningen stadgar uttryckligen, alt, hvad vidkommer de ätter, hvilka efter IIegeringsFoi mens antagande blifvit med Adelskap, eller Greflig eller Friherrlig värdighet förlänte, sd förhålles med dem efter det som i RegeringsFormens 3y finnes stadgadt. Denna 37 §. lyder sålunda: Konungen äger att upphöja till Adeligt stånd och värde Män, som genom trohet, tapperhet och dygd, lärdom och nitiske tjenster gjort sig af Konungen och Paket synnerligen förtjente. Konungen må med GreJligt och Friherrligt stånd benåda Män, som genom stora och utmärkta förtjenster dertill värdige anses.
Herr von Heyme, Georg: Herr Påhlman har upptagit de fläste skälen för Utskottets hemställan, så att jag dertill får blott tillägga, att Utskottet har, under öfverläggning i detta ämne, erhållit den upplysning, att i de fläste Län enskildte Correctionshus redan äro inrättade; och att i andra Län åter medel dertill äro samlade. Dessa Inrättningar torde också blifva mera lämpelige för ändamålet än de Corrections-anstalter uti Wadstena och på Borgholm , som äro i fråga. Grefve Gyllenborg, jjohan Henning, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, sä lydande: Ridd. och Ad. Prof. V B. 2 AJd. , 66. Den 2f April, Ehuru, vid nu varande större behof af StafsAnslag , och inskränktare tillgångar, jag väl inser, det Högloflige Stats-Utskottet icke kunnat ingå i tillstyrkande af de större kostnader för Corrections-lnrättningar , Kongl. Majit i Dess Nådiga Proposition i Nåder föreslår, hade jag likväl trodt, att i ett ämne af så stor vigt för Allmännna säkerheten, Utskottet icke bordt inskränka sig till det mindre Stats anslag 3 som är föreslagit, utan att tillika öppna utväg till möjligen blifvande ytterligare nödige kostnader till detta föremål, och således, om ej Anslaget ansetts kunna ökas, åtminstone derjemte kunnat tillstyrkt, att af ansbgne extra Utgifts-medel äfven i samma ändamål kunde vid inträffande behof få användas.
Det mest maktpåliggande är alltid sjelfva gräddningen — och ej förr än efter många försök och lång erfarenhet lär man sig bedöma den rätta hettan till de olika brödoch kaksorterna. Steker man i kokspisen, bör man undvika att under stekningen. hälla kallt vatten i reservoiren — denna plötsliga afkylning har nog förstört mången plåt med godsaker. Dernäst spelar jästens beskaffenhet en stor roll. Bryggerijäst silas, så att inga beska humlefrön blifva qyar — skall den ej genast begagnas, häller man friskt källvatten på, som dock sedan afhälles; utspädning med litet dricka förbättrar den ibland. Pressjäst lägges i kallt vatten under några timmar och upplöses sedan i ljum mjölk. Vid degarnes omvridning tillägger jag alltid litet ny jäst samt ibland en tesked magnesia, som gör skorpdegen särdeles lös. Har man torr pressjäst öfver, så förvarar man den bäst genom att strö fint socker emellan. Fat och tråg, som skola användas till jäsdegar, mjölet samt alla ingredienser måste uppvärmas på förhand, likaså bakfiltar och baklinne En stor hufvudsak vid alla småbrödssatser är att röra både tillräckligt länge och tillräckligt fort och jemnt, d. v. s. ej saktare mot slutet. Blandar man rifven kokt potatis i bröddegen, så torkar brödet ej så snart H v a r j e h a n d a. Klister för papper och papparbeten. Man rör rismjöl tillsamman} med kallt vatten och låter det koka vid lindrig eld, tills det blir temligen tjockt. Detta klister har en vacker, hvit färg och blir vid torkningen nästan genomskinligt; det är förträffligt för alla papparbeten, hvilka fordra stor renlighet; likaså för infattning af kopparstick, fotografier o. d. Tillsätter man mindre vatten vid beredningen, så erhåller det tillräcklig fasthet, att man deraf kan forma små byster, basreliefer, statyetter och dylika föremål, hvilka vid torkningen antaga en vacker glans och ganska länge hålla sig, om man använder någon försigtighet, såsom att betäcka och bevara dem för fuktighet. Lim.
Först och främst hade hon känt sig smickrad öfver, att den begåfvade mannen varit så road att utbyta tankar med henne, att den unge mannen visat intresse för henne som kvinna, lämnat de unga flickorna för att söka upp henne. Ja, ville hon vara riktigt uppriktig, så hade hon kanske också tyckt om den stämning, som låg öfver deras sammanvaro och den hade väl aldrig blifvit eller varit sådan, om han icke älskat henne. Och nu förstod hon, att hon vetat det länge, nej, det var väl för brutalt, men anat det, känt det i luften, märkt det af hvad han sade eller lämnade osagdt. Hon hade försökt kalla det vänskap, därför att hvad hon kände var sammansatt af så mycket, af allt det hon nyss gjort sig reda för, jämte kärlek till hans kärlek, ty det finns värkligen en känsla, som ej kan beskrifvas annorlunda och bättre. Men allt detta behöfde väl ej förplikta henne till att gifta sig med honom. Hon hade ju inte koketterat, åtminstone inte afsiktligt — och det, att hon vetat om hans tycke så länge utan att göra något steg till brytning — var något han omöjligt kunde ana. Hon ville inte gifta om sig, endast tanken på, att hon skulle vara tvungen höra en kärleksförklaring kändes som att röra vid en blottad nerv. Hur kunde man ens förutsätta, att hon, Gerhard Palmers enka ... Hon tänkte och kände allt detta, men dessutom fanns det en underström af ungdomligt, öfversvallande jubel öfver att vara älskad — och älskad af honom! Det var denna känsla, som kom hennes hjärta att slå med sådana häftiga, oregelbundna slag, men dem kunde hon ej analysera, så uppriktig var det henne omöjligt att vara. Kom han då aldrig, så att det kunde bli slut! Jo, där var han, borta vid hörnet, hon såg honom från fönstret och hennes hjärta slog, som om det skulle sprängas. Hon skyndade in i sängkammaren och laste dörren om sig. Hvad hon var besynnerlig! Han hade kommit, det var ju det hon önskade, och så sprang hon sin väg för att inte träffa honom! Jungfrun knackade på dörren. — Herr Hult är inne i förmaket och frågar om han kan råka frun. — Ja, jag kommer, bed honom sitta ner! Hon kastade en blick i spegeln, for med handen genom håret, försökte se ut som vanligt.
Horn afgifvit samma förslag, nren med tillägg, alt 10 styfver skulle kallas mark, hemställde 11. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade, med alsing å BancoUlsk:s tillstyrkande, besluta, att, såsom Hr Gripenstedt föreslagit, nya räkne-cuhelen skall indelas i 100 lika delar, och hvarje sådan del kallas styfver; hvilket bifölls. 7:de punkten, ong;de allmänna räkningssättet i handel och vandel samt vid bokföring. 11. Ex. I! r Gr. o. Landtm, yttrade, alt R. o. Ad. torde finna, alt, i följd af dess förut fattade beslut, de i denna punkt förekommande moni., litt. a, b och c, såsom redan afgjorde, icke erfordrade vidare pröfning, samt mom. litt. d hade förfallit; hvaruti II. o. Ad. hördes instämma. 8:de punkten, ang:de utmyntningen af silfver. Frih. Cederström, Jacob: Något annat beslut i denna fråga, än att hos Konungen anmäla Ständernes önskan, lärer ej kunna fattas, dä uiyntuiugen är ett Konungens regale, och det tillhörer Konungen att bestämma huru många slags roultipler af r:dr sp. han vill införa. Sjelfva r:dr species har Konungen antagit och i sin ed förbundit sig ali icke ändra, men mullipeln deraf kan rättas efter behofvet i landet. Hvad här föreslås, mäste således anmälas sorn en und. önskan. Hr G r i penstedl: Sedan sjelfva enheten blifvit förändrad mot hvad Ulsk. i sitt betänk, föreslagit, så torde det äfven vara nödvändigt att sil frets utmyntning undergår någon liten justering derefter, i så måtto att det minsta silfvermyniet icke blir, såsom Ulsk. föreslagit, lika med 12 sk. utan i stället hälften Den 23 November e. m. 445 mindre, d. v. s. s'2- r:dr silfver eller 6 sk., lika med 25 styfver.
Väl ej endast vara ämnade att framro de öfrige, de borde vara armerade; men i detta afseende är ännu allt så obestämdt och man vet ännu så litet, hvart man skall komma i den vägen, att de förslag, som deruppå byggas, äro lika luftiga, som den ånga, hvilken upstiger utur åugkillarne. Hvarthän man kan komma, är ännu ej kändt, och man kan ej omtala, hvad man ej kan egentligen känna. Grefve von Platen har delat den stora flottans historia i tvänne delar, perioden före Skärgårdsflottans upkomst, och den som sedan förflutit. Det 6* 84 Den 2 Mars f. m. heter i boken: ”Förr kunde Rikets kuster ej fredas för plundringar och härjningar. Hvarföre? Jo derföre att Sverige ej hade någon Skärgårdsflotta. Likväl tror jag ej mera än en betydlig period hafva funnits, då de blifvit härjade. Men man kan ej påföra det såsom ett fel hos den stora flotta, som vid Carl XII:s död var overksam. Den var då så betydligt stor, att den ganska val kunnat mäta sig med fiendens, om endast Riket hade haft medel att sätta den i rörelse. Men Riket, uttömdt efter ett långt olyckligt krig, kunde det icke, och hade troligen af samma orsak ej heller kunnat sätta en mindre flotta i stridbart skick. En annan sak tillkommer här äfven. Man påstår nemligen, att Hofvet hade sina biafsigter, och man lät kusterne härjas för att vinna dem. Vid intet annat tillfälle vet jag, att våra kuster blifvit särdeles härjade, om ej då Konung Gustaf den I nödgades säga till sina Ständer, att Sveriges flotta endast består af skäijebåtar och annat prackeri, af hvilka hvarken tröst eller värn är att förvänta. Vår flotta blef visserligen ofta slagen, men den slog äfven fiendens; tiden lopp undan, de krigandes kassor och stridslystnad uttömdes, och jVationen feck en fred, som den ej hade fått, om vi ej haft flotta.
Här ofvan såsom kontant behållning inbalanserade 208 R:dr 12 öre hafva under år 1858 blifvit levererade till Haga Kongl, slotts kassa och finnas jemväl i dess kassaräkning uppdebiterade; hvadan dessa medel, som i den vid sistlidne års statsrevision öfver ifrågavarande lustparks räkenskap upprättade tabell blifvit utbalanserade, i stället för att såsom levererade afföras, böra afskrifvas. Gripsholms Kongl, lustslott. Vid denna räkenskap, sorn i Kongl. Kammar-rätten hl.jVit granskad ytan anmärkning, hafva Revisorerne icke funnit något att erinra. Förhållandet med inkomster °ch utgifter upptages i nedanstående tabell; 24 — 186 — I? ebet. Balans från år 1858: Uppbörd.: St&ta&nslag 2,550: — Arrenden och hyror 1,098: 76. Credit. Utgifter: Aflöning, pension och skrifmaterialier 950: — Inköp af materialier och inventarier 2,906: 65. Diverse verkställda arbeten 1,437: 48. B alam till år 1860: Summa 8,678: 36- Ulriksdals Kongl, lustslott. Af detta slotts räkenskap, med anmärkningar granskad i Kongl. Kammar-rätten, iuhemtas, i afseende på inkomster och utgifter, följande: Debet. Balans från år 1858: Uppbörd: Statsanslag 8,250: — Arrendeoch hyresmedel 2,564: 29. Fran Hans Maj:t Konnngens hof-förvaltning 31,300: — 42,394: 44- Balans till år 1860: Balans från år 1858: Skuld 15,000: — Utgifter: Aflöning och arfvoden 2,027: 50. Byggnader och reparationer 21,843: 17. Underhåll af inventarier och redskap 1,283: 38. Jacobsdals arreudeöfverlåtelse : 6,000: —- Slottsplanens omläggning 2,175: 76.
Lkrili. äVäblin, Pa Walloft. Borgare-§tänd. Pä Hedcrw. Bonde-Ständ d-s Ledamöters magnar. Ledamöters magnar. 1^. Lrevesmulst. Lric Olofsson. ^ok. kloImberZlon, Lades pä Bordel. IlplästeS följande: Rikets Högloff. Ständers Lag-Utskotts Belänkande. i anledning af Herr Radmannen e. äV. äVermin§8 hos Wällost. Borga - Den 27 November. 167? gare Ständer ingifne, till Lag-Utffottet remitterade memorial, angående ändring uti det Edsformulär, som 8 § af Kongl. Sradgan om Concursser den 28:de Jnnii 1798 lili fordringars bestyrkande w!d dylika tillfällen föreffriswer, samt dels in skränkning, dels urwidgande af de i i4§- npräknadc skal lill galdenars befrielse frän Borgenärers framtida kraf. Dä dek a ena sidan är nödigt, att ett wistt Eds-Formulair i allmänhet gisweS för fordringsägare i Concursser, är det ock ä den andra anqelagit, att samma formulair, jämie ett widsträckrare bestämmande af särfkildle förhällanden, i anseende lill den olika egenfkap, hwarunder Borgenär eden aflägger, innefattar sadane föreskrifter som för hwarje tillfälle i möjlig mohn äro lämpelige, ulan att genom otydlighet eller obestämda Uttryck, hwarken sätta den person, hwilken fordran bewakar, i willräVighet alt med ert rent samwete den samma besivärja, eller komma honom, mindre upmärksam pä orden, med begagnande af någre för hans Edgång mindre pastande termer, efter dcstas verbala betydelse göra en origtig ed.