Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag högaktar lijerteligen den man, som begärt Votering , och tillåter mig icke något omdöme om hans ihärdighet deri; jnen jag begär, att vi hällre må votera, än gifva exemplet af någon eftergift blott för att vinna tid; ty om prejudicatet deraf gifves, så fruktar jag att vi alltför ofta skola besväras med Voteringar. På Herr Grefve Gyllenborgs egen begifvenhet, och endast på den, ankommer, om vi denna gången slippa att votera, eller ej; men vi förfara icke rätt, om vi gif - 376 Den 16 Maji. va efter, endast för besparing af tid, ty principer måste gälla mera än några timmars tid. Grefve SpenSj Garl Gustaf: Jag delar med Friherre Cederström deri öfvertygelse, att Votering ej kan vägras Grefve Gyllenborg, men då de fleste säkerligen äga visshet derom, att en Votering uti förevarande fråga skulle vara öfverflödig, får jag hemställa, om icke, enär Grefve Gyllenborgs Memorial hufvudsakligen innehåller önskan om upplysning, hvarifrån medlen skola tagas, Grefve Gyllenborg skulle vilja uti serskildt Memorial begära denna upplysning, då samma Memorial kunde till StatsUtskottet remitteras och Utskottets Betänkande i hela sin vidd nu antagas. Herr Munck af Rosenschöhlj Eberhard: Jag är för min del af den tanka, alt tiden kan förkortas genom nu anställande Votering, emedan i alla fall Votering icke lärer kunna undvikas, då frågan från Utskottet återkommer. Vid detta tillfälle, får jag äfven, i anledning af Friherre Wrangels yttrande uti sista Pleno, att Casserner äro osunda boningar, anmärka, att jag icke kan instämma deruti, om de icke skulle soigneras på samma sätt som före år 1810. Iagttages en lika ordning och snygghet, som sedan den tiden, och de byggas på en lika så sund local, som de här vid Stockholm, anser jag Casserner vara ganska sunda, och sundare än Inqvartering i privata hus, i synnerhet i stora Städer, der Gatorna i allmänhet äro tran - Den 16 Maji.
Derefter föredrogs Allmänna Beswarsoch Oeconomi?-UtffottetS den 14 Mars pä bordet lagi da Betänkande/ angående förbättring i jusrermAL. anstalrerne för Mätt, Mål och Wigk, hwilket-iip) pa gjord ?ropo8iuou af Herr Grefwe» och Landt) marffalken Bifölls. Sedermera uplästes Kongl. Maj:ts Nådiga pi-oposirion til Rikfens Stander af ben az Augusti nästledir ar, angående Branwinsbränningen. Herr Grefwe» och Landtmarskalken: som, enligt denna Kongl. ?ropo8>tion. detta mali hela sin widd ar öfwerlemnadt ak Riksens Stander, lärer Högloft. Nidderssapet och Adeln kunna utan farhägä förblifwa wid sit eri galig fattade bestut, hwarom således de öfrige KerpeLtive Stånden torde genom krocoLoUs-Utdrag fä underrätlasi Bifölls, och atog sig Grefwe kvlörner, ^clolpft 6-nan i at genast författa l^rotocoll8 ^ Utdraget härom. Företogs til afgörande och bifölls Allmänna Beswärsoch Oeconomi?. Utssottets seda» den 8 dennes hwilande Betänkande, angående utwagar til förekommande af ve olägenhetersom i atjkillige trakter af Skane genom flygsand förorsakas. Uplästes a nyo och bifölls Allmänna Beswarsvch Occonomie-Utftotlets den 8 Mars pä bordet - Den 17 Mars. 819 bet lagda Betänkandeangäendi Sillfisket i Bohus-Lans Skärgård. Likaledes - efter förnyad uptäsning, bifölls Allwänna Befwärsoch Oeconomi-Utskottets nytzberörde dag pa bokdet lagda Betänkande, rörande Atskillige Oeconomiske förslag at updrifwa JordbruketBoskapsskötselnHandeln och Fiskerierne pä Gottland: ^U8tera6es följande:
Jag anhåller att få i prot, antecknadt, alt jag röstat nej håde vid denna votering och den näst föregående, angrde Frih. Kantzous förslag, icke pied afseende pä de deri föreslagna förändringar i Nationalrepresentationen, utan derföre, att jag anser det stridande mot grundlagen, att R. o, Ad. skulle kunna såsom gemensam tanka antaga anmärkningar, sorn åsyfta vidsträcktare grundlagsförändringar än Constit.Utsk. föreslagit. Om jag för denna mening bphöfdé någpt ytterligare stöd, än grundlagens egna föreskrift, skulle det kunna hemtas från det betänk. sorn 1809 års Constit.Utsk. afgaf i sammanhang med förslaget till regeringsform, der Utsk. säger: Magten att gtifta, ändra, upphäfva och förklara lagar, i deras egentliga bemärkelse, tillhör efter U t s k: s förslag, likasom tillförne, R. St. gemensamt med Konungen. Utsk., som fö res er, att den grundlag, sorn R. St. nu komma att fastställa, icke kan blifvaf ul Ikorn lig, har velat öppna en möjlighet att förbättra den, när ett mer än tillfälligt allmänt tankesätt derom hunnit stadgas, Denna möjlighet boide likväl vara o m g i f v e n af försvarande f 9 Hg 3 J i t P f f f > nödvändiga att afhålla icke nog Den 16 O c t ober f. m. 7 betänkta försök 00b att förekomma förhastade beslut. Utsk. har derföre funnit, att inga individuella meningar i ämnen af denna vigt borde liosR. St:s plena väckas, utan endast kunna der fr arn ställas godkända och utvecklade af det Utsk. , som II. St. vid hvarje riksdag skulle förordna att granska grundlagarna och anmärka statsförfattningens brister; och på det icke under något tillstånd af våld eller f o I i g h e t genom d r i fvas, har Utsk. fastställt den grundsats, att hvarje sådan föreslagen förändring icke förrän å den nästföljande riksdagen skall kunna antagas.
Fru Beata samtalade med rikskanslern, förmodligen om det opassande att låta så många intränga i de kungliga rummen. Vore det ej möjligt att obemärkt närma sig drottningen och hviska till henne: »Nådig fröken, ännu har solen icke gått upp, och det är skedt, som stjärnan förutsagt!» Hagar trängde sig närmare, orden brände på hennes läppar: »Det är min bror, som kallar sig Niemand. Han har sett stjärnan, han är den tredje!» Då vände sig Kristina flyktigt om med detta majestät, som hon kunde antaga redan i unga år. Där stod drottningen, där fanns ingen plats mer för en undersåtes förtroende. Hagar drog sig tillbaka. Niemand hade slutat, och fru Beata skyndade sig att låta utrymma studerkammaren. Befallning gafs att låta sjunga tedeum i kyrkorna och uppläsa en kunglig kungörelse om segern. Kammarherre Klas Wrangel skickades att efterfråga huru kapten Duvall befann sig. Holm sade drottningen till sin kammartjenare för sergeant Niemand till slottsvakten, låt anrätta åt honom en god frukost och en bekväm säng! Niemand, du bor i slottet under din vistelse i Stockholm. Låt se, att jag i morgon finner dig fullsöfd och säker i sadeln. Här, tag detta till ny ekipering! Och hon räckte honom en rulle guldmynt. Niemand trodde sig ännu drömma, när två armar i förrummet knöto sig kring hans hals och en röst bakom honom sade i hans öra: hvem är jag? Han vände sig om. Han hade sett idel obekanta omkring sig, men denna smärta, vackra flicka, halfva hufvudet högre än han själf, såg på honom med så kända, förtroliga, mörka ögon, att han genast utropade: Hagar! De gräto icke, de glömde sig icke i ömma utrop, men de hade likväl ett hjärta, dessa två, åtminstone nu, åtminstone för hvarandra. Mötet blef denna gång kort; de öfverenskommo att snart återse hvarandra, när Hagars blifvande anställning i slottet var afgjord. Hon satte sig ånyo att vänta. Tålamod tillhörde ej hennes dygder.
Agerades en Comedia uppå slottet för hertigen i den stora Rijsssalen, oansedt att presterna myckit woro theremot”221. Detta är allt hvad man vet om denna representation. Presternas ovilja kunde afse antingen det uppförda stycket eller tiden för dess uppförande; troligast dock det sednare. Den 3:dje Mars var nemligen fastlagsmåndag, således en af de dagar, som katolikerna företrädesvis firade med skådespel eller andra verldsliga förlustelser, såsom också konung Sigismund året förut firat fettisdagen. I den spänning sinnena voro vid denna tid, då knappast två år förflutit efter Upsala mötes beslut, och då katolicismen var ett spöke, som man skymtade i hvarje vrå, ligger det nära att antaga, det presterna skulle med obehag åse hvarje handling, hvilken kunde tydas som ett upptagande af katolska bruk, synnerligast då detta utgick från den person, hvilken inom konungafamiljen var SvenskLutherska kyrkans förnämsta stöd. Hur litet emellertid hertig Carl lade denna otidiga ängslan på sinnet, synes deraf, att han äfven sedermera brukade fira fastlagen med fester och, såsom vi ofvan förtäljt, år 1608 gaf fastlagssöndag en bankett. Att med den här omtalade Rijsssalen icke menas annat än den stora Rikssalen, skulle vi ej anse oss behöfva nämna, om icke alla, som omnämnt denna sal, kallat den stora Ryss-salen222. Den älsta tryckta komedi på vårt språk är Tobie Comedia, tryckt i Stockholm 1550, ånyo upplagd 1561, 1592, 1603, 1621, 1650 och sednast utgifven af excellensen grefve L. Manderström 1849, hvilken sista upplaga är försedd med ett företal af stort bibliografiskt intresse. Ämnet är ofta behandladt i dramatisk form. Matthæus Vindociensis skref en ”Historia Sacra de Tobia seniore et juniore,” tryckt 1490 och sedan mångfaldiga gånger upplagd. Af Caie Jules de Guersans, † 1583, finnes en ”Tobie, Tragi-Comedie en un act.”
Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 90. 7 af Friherre Cederström, R., Herr Treffenberg, C., Herr af Klint, B. M., Herr Biskop Beckman, Herr Professor Ribbing, Kontraktsprostarne Schmidt, Lundberg, och Lindskog, Herr Petré, Herr Bergman, Herr Beronius, Herr Waldenström och Herr Blomberg. Grefve von Rosen, F. C., anmäler att han icke närvarit, ela Utskottet fattade ifrågavarande beslut. Stockholm, tryckt hos Sam. Ank. till Kxp.-Utsk. den 22 Maj 1866, kl. 12 mide). Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RiksStändens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkanden N:is 12 och 46, angående vackt motion om upphörande af de s. k. prebendepastoraten. Sodan Rikets Ständer godkänt Allmänna Besvärsoell Ekonomi-Utskottets i Memorialet N:o 66 framställda förslag till voteringsproposition rörande innehållet al den ifrågasatta underdåniga skrifvelsen till Kongl. Majit i ofvanberörda ämne; så har Förstärkt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskott denna dag anställt omröstning i enlighet med omförmälda, så lydande Votr rings-proposition: Den, som vill, att Rikets Ständer skola, i öfverensstämmelse med Utskottets af Borgareoch Bonde-Stånden gillade förslag, besluta “en underdånig anhållan hos Kongl. Majit, att Kungl. Majit läcktes taga > öfvervägande, arn. icke -preben depasloroten kunde., i. dea mån inneha frurne afgå, indragas, samt alt Kongl. Majit t sådant, fidi ville lill nästkommande riksdag aflåta nådig Proposition t ämnet, jemte förslag till ersättning åt vederbörande för de. löneinkomster, sorn för närvarande från dessa pastorat utgå röstar
Skrifvelse, N:o 218. ler med blott etsad skrift eller ock subskriptions-aflryck, hvaraf en större mängd äro ganska vackra, alla väl behållna och i godt skick; att det omformälda priset är synnerligen billigt celi betydligt understigande estampernas anskaffningskostnad, och slutligen att ifrågavarande gravyrsamling skulle, derest den för statens räkning inköptes, utgöra ett högst vigtigt och ändamålsenligt bidrag till förstärkande och kompletterande af den i Kongl. Museum befintliga s. k. Tessinska gravyrsamlingen, hvilken både slutar med en tidigare period och är i många väsendtliga delar ofullständig. Rikets Ständer hafva detta ämne i öfvervägande tagit och då, enligt Rikets Ständers åsigt, det skulle vara för konsthistoriens studium af vigt, att sistnämnde gravyrsamling kompletterades och sådant lättast torde kunna ske genom inköp af den Kansli-rådet Krutmeyer tillhöriga samling, få Rikets Ständer i underdånighet hemställa, att E. K. M:t täcktes låta närmare undersöka beskaffenheten af den Kansli-rådet Krutmeyer tillhöriga samling af gravyrer, samt derest den befinnes ega sällsyntare konsthistoriskt värde, låta densamma inköpa och till Kongl. Ribliotheket öfverlemna, för hvilket ändamål Rikets Ständer velat ställa till E. K. M:ts nådiga disposition en summa af högst Tolftusen Riksdaler, att från Riksgälds-kontoret utgå. Hvilket beslut Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 28 Augusti 1851. Expeditions-Utskottets Förslag lill undt. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Aug. 1851. Preste-Ståndet den 28 Borgare-Ståndet den 28 Bonde-Ståndet den 28 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående till Skol-inrättningen i Lycksele Lappmark anslagen spannmåls utgående in natura. (Stats-lltsk:s Utlrde N:o 220, samt Mern.
Bifölls. 9 §■ Riddarhus Utskottets i denna §. gjorde hemställanden, att af Adeliga Cadett Scholans och Wennerstjernska Fondernes alkastningar framdeles må alternatift tillskapas ett högre Riddarhus-Stipendium och ett Cadett-rum å Carlberg, samt att början må göras med Cadettrummetj äfvensom att de efter år 1809 i Adelig värdighet upphöjde Personers äldste Söner må äga rätt att söka Riddarhus-Stipen» dier och Cadett rum å Carlberg, blelvo af Ridderskapet och Adeln bifallne. 10 §. Ridderskapet och Adeln ansåg denna §. icke erfordra någon åtgärd. 11 §. Den af Riddarhus Utskottet föresiagne Iö« Den i April. *en för Expeditioner frän Riddarhus-Cancelliet blef af Ridderskapet och Adeln fastställd. 13 §. Da af IU4darhus-Utskottet, i afseende å Riddarhusets ytterligare prydnad i vissa delar föieslagne åtgärder (»lefvo af Ridderskapet och Adeln gillade , ined undantag endast af frågan rörande Nichernes i nedra förstugan decorering, hvilken fråga i anledning af Grefve von Län. tingshausens, Albrect, derom gjorde framställning, af Ridderskapet och Adeln uppsköts till nästa Riksdag. Ridderskapet och Adeln biföll likaledes Utskottets hemställan, att Riddarhus Salen från och med denna Riksdag icke till något annat än Ridderskapets och Adelns egna öfverlägga ningar må användas , samt att något Sällskap eller Comité hädanefter icke må å Riddarhuset inrymmas ; Riddarhus Directionen likväl förbehållit , att vid något serskildt tillfälle få göra undantag från detta allmänna stadgande.
Banco för silfver, svarande emot 1 R:dr Hamburger Banco. 2:0 Att Banquen likaledes till nästa Riksdag skall låna ut så mycket Banco-sedlar sorn påfordras mot säkeihet i första hälften af en Jord Egendoms och för tredje delen af en asseeurerad Stads-egendoms värde, äfvensom i förlita hält ten af metalliska och andra redbara Den 33 April. 17* EfFecters varde, samt mot 2 proCents ränta i Silfver och 1 proCent årlig afbetalning äfven i silfver. Den senare proCenren skulle vid afskrifningen beräknas efter cours, men dock erläggas i silfver. Desse 3 proCent skulle ock, liksom räntan för Disconten, betalas förut hvart år. Gränsen för en för vidsträckt utlåning bestämdes, dels af svårigheten för många, att skaffa silfver, dels af omöjligheten för andra, att erbjuda den nödiga säkerheten. Men de som i fall Rörelse-Capitalet vore silfver kunde öka det genom en ökad Production, kunna äfven genom samma medel öka Rörek se-Capitalet i sedlar, ifall mitt förslag antoges. Tillgången på silfver komme då att bestämma tillgången på län i Sedlar, och således, liksom der silfver är gångbart, Rörelse-Capitalets belopp. Då den enligt mitt Förslag utgifna Sedel» stock ej ökes utan motsvarande realitet i silfver, hvilken årligen tilltager, och innom 6 år utgör circa 15 proCent eller lika så stor silf» ver-valuta, som den vår nuvarande Sedelstock har, då den förre utomdess erhåller en säkerhet i Fastigheter, som den senare för största delen icke har, då således den på sätt jag föreslagit utlånta Sedelstock innom 6 år har lika, men sedan en beständigt stigande säkerhet i silfverfond , och genast mera säkerhet 1 fastigheten, än den hittills utgifna, så kan ej troligen denna sedel-utsläppning minska Sedelmyntets värde, utan skulle snarare kunna öka det, om ej Bancjuens inväxling af Sedlar efter Den 23 April. 108 sk. Agio til! nästa Riksdag hindrade det.
Dervid förekommer lörst en anmärkning, som jag ber Hrrme väl betrakta, att nemi., om man efter antagandet af den Franska traktaten skulle vilja, utan att ruinera våra ratfinadier, förskaffa konsumenterna ett godt socker för billigt pris, så är sådant omöjligt. Hittills hafva vi kunnat det, då vi egt förmågan att nedsätta tullen på råsocker, men huru kunna det, då genom traktaten bestämmes, att i samma mån tullen sänkes på råsocker, måste den äfven sänkas på raffineradt! Om således tullen å råsocker nedsättes till 6 öre per skålp., finge tullen för raffineradt socker icke uppgå till mera än 9 öre per skålp. Men detta innebär ett skydd för raffinaderierna af endast 3 öre, och då vore den näringen ruinerad. 364 Den 7 Februari f. m. Slutet af ifrågavarande 8:de artikel, sådan den är affattad, synes mig gifva anledning till osäkerhet i tolkningen. Det heter nemi., att tullafgiften lör raffineradt socker icke får med mera än 50 proc. öfverstiga »medelbeloppet af den tullafgift, som i hvardera staten (Sverige och Norge) är stadgad för införseln af råsocker.» Ar meningen, att medelbeloppet skall beräknas af den för Sverige ocb Norge bestämda tull, — då är ju Sverige beroende af Norge i afseende å en af de vigtigaste industrigrenarne, och dertill en, som ofta utgjort föremål för heta strider mellan rikena. Sedan hvitbetsodlingen i Frankrike på sednare åren högst betydligt tilltagit, hafva sockerraffimadierna der gått otroligt framåt. Genom lagen om socker!ull den 7 Maj 1864 anses mot 100 kil. af N:o 13—16 rätt socker erhållas 83 kil. af melis (4 Cassons) och candi. Vid export af detta raffinerade socker betalas (enl. Art. I) en drawback af 44 francs per 100 kil. Om dessa vigter och mynt reduceras till Svenska skålp. och ören, finnes, att drawback af ett Svenskt skålp., exporteradt från Frankrike, blir 15,8 öre.
Ho fCa neeli eren sökt utverka Kongl. Majrts Nådiga befallning till vederbörande, att de ifrågakomne Räkenskaperne, jemte 1827 och 1828 årens redogörelser för Amiralitets KrigsmansCassa7ij hvars inkomster till en del bestå af Stats-medel, till Revisorerne afgifva, hafva ifrån Herr HofCancelleren emottagit det på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning under den 5 October meddelade svar: ”att Kongl. Maj:t i Nåder täckts förklara, att Kongl. Maj:t ansåg ”1,2, 3 och 4 §§• uti nu gällande Instruction för Rikets Ständers ”Revisorer, i afseende på deras befattning med StatsVerkets granskning, "jemförde med hvarandra, ådagalägga, det Kongl. Maj:ts och Rikets ”Ständers gemensamma mening varit, att Räkenskaperne för de genom ”Allmänna bidrag tillkomna Cassör och Fonder, som förut ej blifvit ”af Piikets Ständers Revisorer, utan endast i KammarRätten granskade, "ej böra underkastas revision af Rikets Ständers Revisorer förr, än ”ifrån och med dem för år 1829, samt att Kongl. Maj:t följakteligen "icke kunde i Nåder bifalla den, å Rikets Ständers Revisorers vägnar, "gjorda framställning, utom hvad beträffande det af Directionen för "Arméens PensionsCassa förvaltade 1828 års Statsanslag till pensioner "åt Militaire Embetsoch Tjenstemäns Enkor och Barn, för hvilket "anslag, såsom utgörande en del af Sjunde HufvudTiteln för nämnde "år, redogörelse redan blifvit till granskning af Rikets Ständers Revisorer aflemnad.” Och få Revisorerne detta förhållande för Rikets Ständer inberätta.
M:t ansett följande tillökningar erfordras, lämpade efter hvad utgifterne de föregående åren utgjort, nemi. Betan Landen, N:o 128. «) Omkostnader för Charta; Sigillatae-Verket 10,000 l\:dr. Utom Aflöningen , upptager, till papper, bvitstämpling, Transporter, Porto, Expenser, Provisioner, 1823 års RiksStat en Summa af 20,000 R. B:co årligen. Utöfver denna Summa hafva utgått: „ 10,161: 25. 8, fristen för de sednare åren kan väl, i anseende till utgifterne i LandsOrterne, ännu icke bestämdt uppgifvas; men då anledning icke är att den varder stort mindre än de föregående åren, enär Anslagets otillräcklighet hufvudsakeligen tillkommit dels i följd af Stadgandet i 1824 års ChartaeSigill.-Förordning om Försäljnings-Provisionernes godtgörande af Staten, i stället för köparen, dels ock deraf att priset på papperet, som nu mera inköpes af R. Stms Bank, är dyrare än förut; tillstyrker Utskottet: alt anslaget till Chartae Sigillata;-Verkets omkostnader, med tillägg af det utaf K. M:t föreslagne tillskott, å Stat uppföres till 3o,ooo R:dr B:co. b) Skrifmaterialier och Expenser, samt ved och ljus för Collegierne m. fl, publique Verk R:dr 10,000: Nu varande Stat anslår härtill 5o,ooo R:dr årligen. Bristerne deruti hafva utgjort: Och hafva högre priser på de crforderlige ArtikJarne vållat Anslagets Otillräcklighet. Uti beloppet af den af K.
Prat. 184S, 3 Sami. 14 Haft. 5o ConslitutionsUtskottets Förslag till ny Riksdags-Ordning. capital, oumbärliga finnas, så att Rikets credit varder bibehållen och vårdad. §• 69- §§. 52. "3. Statina Riksens Ständers Kamrar i skiljaktiga beslut angående det, sora rörer antingen Statens reglerande, eller Bevillningens derefter lämpade bela belopp, eller hvad till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Contorets styrelse och förvaltning, afgår es, pä sätt Riksdags-Ordningen stadgar, genom omröstning i Förstärkt Utskott_, hvilketdera beslutet skall blifva Riksens Ständers. §• 7°- §. 52. Riksens Ständers ZV«Z.ye/-Utskott åligge att opåmindt vid hvarje lagtima Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning, hvarefter, och sedan summans belopp blifvit fastställd, Utskottet uppdrages att, med tillämpning af dessa grunder, författa Förslag till Bevillningens utgörande. Skolandes allt, i den mon det medhinnes, Kamrarnes Plena underställas. §• v §§. 52, 73. Stanna Riksens Ständers Kamrar i skiljaktiga beslut om dessa grunder, sätlen af deras tillämpning och Be villningens fördelning till utgörande, af göres frågan med Riksens Ständers rätt genom Förstärkt Utskottpå sätt Riksdags-Ordningen stadgar. §. 81. §§. 47, 8?. Denna Regerings-Ferm samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas, utan genom Ko nungens och båda Kamrarnes sammanstämmande beslut. Ej må frågor derom uti Kamrarnes Plena väckas, utan anmälas de hos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag valda Constitutions-Utskott.
Så finna vi uti konungagrafvarne vid Thebe, bland de olika menniskoracer, som den gamla Egyptern kände, männerna af den hvita racen, oss Europe'er klädda i hudar, och prydde med tatuering; sådan var vår bildningsgrad halflannat tusende år före Christi födelse. Vi hafva vid dessa taflor ej alt välja emellan mer eller mindre trovärdige berättare, hvilkas sägen är textad olika på olika pergament; bilden sjelf af den sak, vi söka, lemnar ovedersäglig beskrifning att och hurudan han funnits; ja! i det förunderliga Egypten äro 3 till 4,000-åriga menniskor ännu till, och väggarne omkring dem, der de bo, visa i omsorgsfullasle detaljer med klara målningar deras husliga och allmänna lif. Klädnader af finaste tyger äro qvar för dessa gamla, och smycken af guld och perlor. Der finnes bröd, ännu icke brutet, och krigarens pantsar färdigt för strid. Målarens penslar på trädkoppen med tillredda färger, och bilderne af hans hand, friska såsom från gårdagen, säga nästan att han nyss Icinnat sitt arbete. Med ett ord, fornverlden och den närvarande råka här omedelbarligen tillsammans, och historien med alla sina anor måste blygsam träda tillbaka för den, äldre än hon, ännu lefvande verkligheten. Manelhon, Egyptisk prest i Heliopolis omkring 360 år före Christi födelse, skref på Grekiska en histoira öfver Egypten, Den 7 Augusti. 75 efter de annaler, sora bevarades i templens beigedomar. Denne författares arbete, ofta åberopadt af ålderdomens skribenter, har gått för oss förloradt. Josephus, Julins Africanus, Eusebius hafva derutur gjort utdrag, hvaraf vi fått en Egyptisk konungalängd, som börjar med Menes och slutar med Alexander, innefattande 31 dynastier. Men desse sednare författare anföra Manetbon stundom olika, så till konungarnes namn som deras regeringstid.