Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under discussionen hafva uppstått 3:ne olika åsigter, nemi. de, som gilla TJtsk:s utlåt., de, som instämma med Hr Cederschjöld, och de, som instämma med Hr v. Hohenhausen. Då nu votering är begärd, och ingen vill afstå från sin mening, finner jag, att voter:s-propos:na icke kunna blifva andra, än dessa: Den, som bifaller Utsk:s utlåt., voterar ja; den det ej gör, voterar nej: Vinner nej, kommer att särskildt utrönas, huruvida Hr Cederschjölds eller Hr v. Hohenliausens förslag bifalles. Gr. von Fersen: Med den siste värde talaren kan jag icke instämma deruti, att voter:s-propos:na skola uppgöras på sätt, han föreslagit. Kär trenne olika meningar uppstå, böra dessa meningar äfven blifva pröfvade; och det kan icke tillgå på annat sätt, än att, genom beslut utan votering, eller ock genom votering, algöres, hvad som skall blifva contra-propos:n. Sedan Hr v. Hohenhausen nu ändrat sitt förslag till öfverensstämmelse med hvad han i ett sednare anförande yttrat, upplästes det så lydande: Alt R. o. Ad. måtte afstå från alla anspråk på revision af den gamla passevolancefonden, hvilken af K. M. framdeles, såsom hitintills, må disponeras under den controll, sorn K. M. pröfvar nödig, under vilkor, att de upplösta commissariaternas personal från denna fond fortfarande utbekomma deras på indragning ställda löner. Gr.
Län, den 30 nästlidne December bordlagde, om Wisingsö sockens befriande från vissa skatters utgörande; 7:o af Johan Johansson från Örebro Län, samma dag bordlagde, om utgörande af kungsskjuts och lega derför; S:o af Erik Eriksson från Gefleborgs Län, den 30 sistlidne December bordlagde, om underhåll på statens bekostnad af allmänna vägen vid Dalvägssjelet i Färila socken; 9:o af Johannes Nilsson från Malmöhus Län, sagde dag bordlagde, angående reglering af Presternes löningssätt, samt Adjunkters atlönande till en del af staten; 10:o af David Andersson från Hallands Län, sagde dag bordlagde, angående postskjutsens reglerande, legans höjande samt posthemmanens rotering; ll:o af Nils Larsson från Jemtlands Län, sagde dag bordlagde, om statsanslag till inrättande och underhållande af en Landtbrukskola i Jemtland; 12:o af Olaus Eriksson från Götheborgs och Bohus Län, sagde dag bordlagde, angående Länsresidensets förtlyttande från Götheborg till Uddevalla; jemte Erik Christenssons från samma Län m. tl:s anföranden; 13:o af Gustaf Petersson från Östergöthlands Län, sagde dag bordlagde, angående nedsättning i kronoräntorne för gamla qvarnar; 14:o af Peter Petersson från Jönköpings Län, sagde dag bordlagde, rörande postskjusllegans förhöjande och vissa posters inskränkande; / Prot.-Vtdrag den 4 Januari 186i. 103 15:o af Johan Bergström från Stora Kopparbergs Län, sagde dag bordlagde. angående föneförhöjning för Öfver-Direktören vid General-Landtmäteri-kontoret; 16:o af Olaus Eriksson m. fl. från Götheborgs och ltohus Län, sagde dag bord lagde, om de s. k. Hvitfeldtske
Mot både uppgiften och beskyllningen måste läroståndet i dubbelt afseende protestera; törst emedan kannerymden af det töre 1853—1854 årens riksdag tillverkade bränvinet vis^t icke var endast 3,483,456 kannor, utan säkert 10 gånger detta belopp, och för det andra emedan Sveriges presterskap, både såsom lärare i församlingarue genom de af dem stiftade Nykterhets-föreningarne och såsom ombud vid nyssuämnde och följande riksdagar, enligt hvad för alla bör vara bekant, tagit en ganska verksam andel i alla de åtgärder, som af Rikets Ständer blifvit vidtagne tor bränvinsöfverflödets hämmande. Men som i otvannämnde yttrande likväl ligger den sanningen, att produktionsbeloppet af bränvin äfven nu är alltför stort och utan tvifvel större, än som borde anses erforderligt för Svenska folkets behof, eller förenligt med den vana vid nykterhet, som det varit Rikets Ständers högsta bemödande att i landet åstadkomma, så kan jag för min del ej annat än fästa Höglofliga Riks-Ståndens uppmärksamhet på det förhållande, att det belopp af omkring 12,000,000 kannor bränvin, vid hvilka det särskilda Utskottet vid 1853 års riksdag ansåg tillverkningen genom en successivt höjd beskattning kunna hållas nere, det oaktadt sedan stigit med ett par millioner, och skall sannolikt ytterligare så tillvexa, i den mån landets spanmålsproduktion tilltager samt bränvinets både tillverkare och konsumenter komma underfund med, att med den åsyftade inskränkningen af denna vara, är det nu mera, sedan tillverkningen öfvergått i ett mindre antal större fabrikanters händer och sedan Staten har deraf en från 3 å 4 till 8 millioner förökad inkomst, ej samma allvar som förr. I följd af den ökade tillgången har äfven priset på den förderfliga varan småningom nedgått, så att bränvin nu säljes i parti för 1
De samla sig derför jemte yngre honor i flockar af flere tusen till flere hundra tusen djur på stränderna emellan de egentliga rookerierna, en del tätt packade närmast vattenbrynet, andra spridda i mindre flockar ett stycke längre bort från stranden på gräset, der de ömsom ystert leka med hvarandra som hundvalpar, ömsom på en gemensam signal lägga sig att sofva i alla upptänkliga ställningar. Det är dessa olyckliga onyttiga ungkarlar, som vid de ordentligt skötta fångststationerna lemna slagtkontingenten. För detta ändamål jagas de af infödingar från stranden i sakta mak (ungefär en kilometer i timmen) och med täta raster till slagtplatsen, belägen en eller två kilometer från stranden. Derpå bortjagas honor och ungar samt de hanar, hvilkas pels är oduglig. De öfriga döfvas först med ett slag i hufvudet och stickas sedan med knif. Under det Vega ångade ned mot Beringön, mötte vi redan långt från land flockar af sjöbjörnar, som nyfiket följde fartyget under långa sträckor. Mindre bekant med sjöbjörnarnes lefnadssätt, trodde jag med anledning häraf, att dessa redan lemnat sina sommarrastplatser, men vid ankomsten till kolonien upplystes jag om, att detta icke vore förhållandet, utan att ett mycket stort antal djur fortfarande hölle till på rookeriet vid nordöstra udden af ön. Naturligtvis gälde en af våra första utflygter detta ställe, beläget ungefär 20 kilometer från byn. En dylik resa får man dock numera ej företaga ensam och obevakad, emedan äfven en ofrivillig oförsigtighet lätt kunde åstadkomma mycken ekonomisk förlust för infödingarne och för kompaniet, som innehar jagträtten. Under resan åtföljdes vi derförSjöbjörn-slagt. Efter en teckning af H. W. Elliott. af byns fogde, en svarthårig stammande aleut, och »kosacken», en ung, hygglig och artig man, som vid högtidliga tillfällen bar en sabel nära nog lika lång som han sjelf, men som för öfrigt ej på ringaste sätt motsvarade den af romanoch skådespelsförfattare antagna kosacktypen.
af 220 personer ^ sorn vanligen skola underhållas, bestiga utgifterna till foda och nödiga kläder samt rnedicarnertter, ved och lysningsämnen, arbetsredskap, sängkläder och årliga reparationer jemte löningsstaten, till en summa af 17,646 Rtdr, så att uti inkomsten blifver en brist af iner än 9000 Rtdr, sorn borde fyllas igenom, arbetsförtjensten, hvilken likväl aldrig dertill skall blifva tillräcklig, i anseende till Arrestanternas dels ovana och okunnighet, dels oförmögenhet att bedrifva så mycket arbete, att ens deras kost derigenom kan godtgöras; utur hvilka skäl, såsom ock, att betjeningens knappa löner och förökade göromål fordra förbättring i deras vilkor, Herr Öfver-Ståthållaren i underdånighet ansett nödigt, att tillgången för de årliga utgifterna måtte varda ökad med 4000 Rtdr; hvarförutan och då likväl alla dessa utgifter äro nödiga nästan blott till inrättningens Undprbållande i det skick, den ifrån sin början ägt, men ofull. komligheten deraf visat förbättringar vara nödiga, bestående uti åtskilliga arbetsinrättningar, särdeles för gossar och fullväxta osedliga, mer och. mindre arbetsföra personer af Mankönet, samt förbättring i sjukskötseln och utvidgade Correctionsanstalter, som fordra flera förändringar i rummens indelning och nya gårdars instängande för Arrestanternas behöriga classification; Herr Öfver-Ståthållaren till dessa reparationer och förbättringar, hvilka redan blifvit påbörjade och hvartill enligt provisionel plan erfordras 6000 , Rtdr, Den s 9 Alu/. B:dr, föreslagit, att denna stimma i ett för allt måtte beviljas, hvarmed Inrättningen snart kunde sättas i fullständigt skick. Hvad först angar tillökningen af 4000 R:dr i årliga Statsanslaget, som nu utgör 5634 lltdr ■33 sk. 8 rist; så enär ifrågavarande Inrättning, gom förenar de flera egenskaper af JCronoarbetsoch Correctionshus för bägge konen, efter Utekottets tanka är af särdeles vigt och angelägen.
B o r d s l l f v e r, eleganta monster till göra, helst lägsta pris efter dagens kurs å silfver. G som uldr urkedjor frän 28 kr. Gnidringar 3BF~ frän 5 kr. Diamantringar m e d 1, Eeela varor. Billiga priser. — Bref besvaras omgående. IDUN 203 utfördes naturligtvis af hr Rundberg, hvilken nog gjorde sitt bästa. Den komik hr R. utvecklar, förefaller dock tämligen krystad och uppskrufvad. Operan tycktes i sin helhet vara väl inöfvad och lände kapellmästaren för aftonen, hr Strandberg, till all heder. detta höjer premierna endast obetydligt. I sådant fall återfår man alla erlagda premier, om den försäkrade aflider före utgången af det 20:de året. Detta försäkringssätt för barn är af stor vikt ocn allmänt intresse, och vi torde snart få anledning att återkomma till detsamma. Vi hafva nu endast velat påpeka dess tillvaro. En gammal historia. Af Helena (F O R T S.) En o c h annan har klandrat k. operans dir. för att en utländsk sångerska inkallats. Då emellertid operan onekligen behöfver en förstärkning bland solosopranerna o c h en sådan af acceptabelt slag ej kunnat fås här hemma, anse vi, att direktionen gjort rätt i ett se sig o m efter en sådan på annat håll. Om också signora Labia ännu ej är en fullt ntvecklad konstnärinna, så synes hon dock hafva alla förutsättningar att snart bli det, och kommer hon att fylla efterföljande partier lika godt som det första, skall hon varda af stor nytta för k. operan. V i afvakta med intresse hennes nästa parti. Dramatiska teatern har nu fått upp sin första nyhet för säsongen, nämligen » Kronans kaka », komedi i 5 akter af Vittorio Bersezio, öfversättning från italienskan af Ernst Lundquist. Stycket skall vara mycket underhållande; men som vi ännu ej sett detsamma, kunna vi ej meddela något närmare därom förrän i nästa nummer. äWMattor, Möbeltyger, Gardiner, Portierer H +. Redan efter sitt uppträdande i andra akten hälsades den unga främlingen med det lifligaste bifall och inropades flere gånger. Hennes utförande af fängelsescenen framkallade formlig entusiasm.
Dessa lån utgifva* hädanefter, som hittills, å högst sex månader, utan omsättningsrätt, samt icke å mindre belopp än Etthundra R:dr eller annorlunda än å jemna tiotal R:dr derutöfver. Jemf. §. 199. I denna lånerörelse får ej någon häfta för mera, såsom låntagare, än sammanräknadt 20,000 R:dr Banko, ej eller för större belopp i borgensförbindelser, än denna summa. Svenska Hjrpotheks-föreningar'och de enahanda föreningar, hvilka hädanefter på likartade grunder kunna bildas och som blifva af Kongl. Maj:t i nåder stadfästade samt af Fullmäktige finnas innebära nödig säkerhet. | 2:o till högst Sjuttiofem procent af kapital-beloppet: Ofvanberörde obligationer med lägre ränta än 4 procent. Fullmäktige obetaget att, i händelse omständigheterna skulle dertill föranleda, nedsätta belåningsvärdet å de i l:a och 2:a punkterna omförmälda obligationer. 3:o mot tillika ställd antaglig borgen för den brist i Verkets fordran, som vid hypothekens användande möjligen skulle kunna uppkomma: a. Aktier i Hjelmare kanaloch slussverks-bolag till 50 procent af aktie-kapitalet; b. Aktier i Södertelje kanaloch slussverks-bolag till 50 procent af del ursprungligen tecknade kapitalet, belöpande sig till 10 procent af den summa, nuvarande aktier upptaga; och c. Aktier 4 Götha kanal-bolag, af ' första klassen, till Tjugofem procent å primitiva aktie-kapitalet. Mom. 2. Lån från denna fond utgifvas å högst sex månader. Lånen utgifvas icke å mindre belopp än 100 R:dr eller annorlunda än å hela 10-tal R:dr derutöfver. I denna lånefond får ej någon häfta för högre belopp än 50,000 R:dr såsom låntagare och 20,000 R:dr, allt Banko, i borgensförbindelser. (se punkt. 49:o ofvan.) 68 Banko-Vlskottets Betänkande, N:o 3i. Jemf. §.
Jag har begärt ordet för att bemöta en emot mitt förra anförande gjord anmärkn., att delta anförande slutade med en motion hvarom nu icke kunde öfverläggas och beslutas. Jag framställde blott en önskan huru jag ansåg det nya mom:s ordalydelse till 51 § Riksd.Ordn. bordt vara upfaltad. Men min afsigt var icke att delta mitt yttrande skulle betraktas såsom något nytt förslag. Hade sådant varit min afsigt, så är vägen, till vinnande deraf, mig ej obekant, och hade jag då icke underlåtit att direkte vända mig till Const Utsk. Jag fortgår likväl att tro, att om ett dylikt " Den 25 Januari f. m. likl tillägg uti grundlagen gjordes som det jag önskade, skall deraf följa mänga stora fördelar. Ilr Cederschiöld: Otvifvelaktig!, är det en sanning, att om ett framstäldt förslag icke kan erhålla understöd af 4 ledamöter inom representationen, det vore häst, om ett dylikt förslag aldrig framkommit. Men jag hemställer till de talare, som häraf hemlat stöd för sina åsigter, på hvad sätt motionären skall få sig bekant, huruvida han kan påräkna 4 eller icke 4 personer, de der honom biträda. För partiman går det visserligen an, att för allt hvad af dem framställes, genast erhålla understöd af 4 personer och af vida flere, men den, som står utom parlierne, som endast följer sin öfvertygelse, torde möta hvarjehanda svårigheter, och jag frågar ännu en gång, huru skall denne få veta, om erforderligt antal ledamöter understödja hans förslag. Jag har icke väckt mer än 2 motioner vid denna riksdag, men jag skulle hafva varit högligen bekymrad, om milt åliggande varit, att på förhand förskaffa min motion förord af 4 ledamöter.
Så länge anser jag äfven den osäkerhet, som hvilar öfver antagande af detta förslag, utgöra ett af de vigtigaste skälen för olämpligbeten af att bifalla det förslag, som Const.Utsk. nu framställt. Att komma till K. M. och begära, att han skulle låta utarbeta en lag, som åsyftade, att från honom skilja en mängd ärender och sålunda i sjelfva verket inskränka hans nuvande makt, det är under alla omständigheter, efter mitt förmenande, i högsta måtto olämpligt, att icke säga rent af ifrån Representationens sida otillständigt; men om jag äfven antager, att R. St;r skulle vid nästkommande Riksdag gilla förslaget, sådant som det nu hvilar på R. St;rs bord, så är det icke dermed sagdt, att K. M. gillar detsamma. Om nu K. M. skulle finna för godt att förklara, det han funne sådana omständigheter möta, som hindrade honom alt antaga förslaget, så skulle ju hela denna lag vara fallen och gången till intet. Det kan möjligen hända, att en och annan af Riddarhusets medlemmar, äfvensom andra personer, icke hafva någon serdeles maktpåliggande sysselsättning, och således kunna upgöra i fåvitsko det ena förslaget efter det andra, för att derigenom hafva, så att säga, en passe-temps, men att begära att K. M:s embetsoch tjenstemän, hvilka åro öfverhopade med göromål, som icke till beskaffenheten äro sådana, att de tillåta dem använda sin tid på förbättrande af förslag till lagar, om hvilka man sväfvar i den största ovisshet, huruvida de någonsin torde antagas, det är, i min tanke, nog långt gånget i fordringar på K. Man säger visserligen, att, äfven om grundlagsförslaget icke skulle antagas, och följaktligen icke heller det ifrågavar:de förslaget till civil-lag någonsin blifva gällande, vore det dock nyttigt, om det funnes till, såsom en ledning för R. Sl:r att arbeta i samma rigtning, som de gjort i förevar:de ämne vid denna Riksdag. Vill man nyttja sådana skäl, så kan man sannerligen upfinna en mängd anledn:r till nya lagar, och, ehuru osäkert det kan vara, begära att K.
”Så länge markegångssättningar existera på det nu föreslagha sätt frukta vi att våra spanmålsräntor blifva så ”uppstegrade, att våra skatter slutligen komma att förökas till ”den grad, som vi nu icke kunna förutse. På dessa skäl yrka vi ”att H. StatsUtsk. ville föreslå: l:o att de räntegifvare, som vilja ”afbörda sig sina spanmålsräntor in natura, måtte bibehållas vid ”sin urgamla rätt att uppsäga till leverering in natura, eller ock ”att de måtte blifva hörde huruvida de vilja afbörda sin span”mål med penningar.” En enskilt o riksdagsmans yttrande uti BondeSt., slutar med följande ord: ”Ar 1828 gällde spanmålen ”8 r:dr t:n, då 2:ne år förut spanmålen kostade öfver 20 r:dr. ”Om under sådana förhållanden, som de förstnämnda, räntegifva”ren icke skulle äga rätt att uppsäga spanmålen till leverering in ”natura, skulle alltför stor förlust icke sällan för honom deraf ”blifva en följd. Han skulle sakna afsättning för spanmålen och ”till skattens erläggande få sälja sin sista ko.” Är det då rätt att säga, det icke någon röst inom BondeSt. höjt sig emot skatternas utgörande i kontanta penningar? Hvad som synes ligga Hr Stuart mest om hjertat, är förenkling af räkenskaperna. Jag anser äfven en sådan förenkling högeligen önskvärd, men skall aldrig med min röst understödja 142 Den 8 September f. m. densamma pä bekostnad af de skattdragandes, för Staten, såsom för dem sjelfve, vida mera maktpåliggande fördelar. Gr. Lager bjelke har sagt, att jag förklarat frågan vara af lägst i ftningsna tur oell att jag bestridt R. St:s rättighet att med Konungen stifta lagar. Jag har fordrat, att man, förr än beslut fattas öfver frågan, skall hafva gjort sig väl reda för dess rätta beskaffenhet, och att, om den dervid befinnes vara af lagstiftnings* egenskap, den då bör såsom sådan behandlas, på sätt gr tind laga rne föreskrifva. Detsamma gäller om frågan skulle befiunas vara af privilegii-natur.
Blanketter , för Smalands Privatbanks Sedlar dito „ för Wermlands Provincialbanks dito . dito , för dito dito Assignationerdito „ för Kortbevillnings Convolut dito , för Kort-HalIstämplar dito „ för Tull-Placatstämplar dito „ för Tull-Duksstämplar dito „ för Charta-Sigillata (Skrif-) Ris „ för dito (Biläggnings-) dito „ för Commerce-Collegium (Medianformat) . dito „ för Jern-Contorets Obligationer dito „ för Strömsholms Canal-Bolags Coupons dito „ för Calmar Läns och Ölands Brandstods-Bolags Obligationer dito Bindblader dito Mellanläggspappcr dito Under arbete från 1841. 35.10 — 37. 11 16 215. 16 16 21,600 Formade. Färdige. Utskott. Bankoverket. 11 82 Litt. F. Uppgift öfver de, dels vid Tryckning oell dels vid numerering och namnunderskrifning, under åren 1841 och 1842, uppk o inne Sedelmaculaturer. Med 500 R:drs valeur , 100 R:drs dito „ 33i R:drs dito „ 16f R:drs dito „ 10 R:drs dito , 6j R:drs dito , 2 R:drs dito 32 sk. dito „ 16 sk. dito 12 sk. dito „ 8 sk. dito År 1842. Med 500 Rtdrs valeur „ 100 R:drs dito , 33i R:drs dito „ 16$ R:drs dito „ 10 R:drs dito , 6$ R:drs dito „ 2 R:drs dito „ 32 sk. dito „ 16 sk. dito 12 sk. dito „ 8 sk. dito Från tryckeriet lefvererade. Blanketter. Brukbare Blanketter. Felaktige Blanketter. Summa. efter verkställd skrifning såsom färdige sedlar lefvererade.
Hvad Svea LifGarde angår, så är det upplyst, att Regementet emottög Casserned emot skyldighet att underhålla den. Regetnen. tet var då 12,000 man. Det står ej tiilsammani med rättsgrund att Regementet, reduceradt till 800 man, med lika, om ej större, ständigt tjenstgörande och således cassernerad styrka, än då Regementet var 1200 man, skall svara för samma skyldigheter som då : Nu är det således blott för två tredje delar som Regementet bör ansvara. Då det ej kan vara Statsverket likgiltigt* och Riksens Siandér ej eller med liknöjdhet kunna förutse, ätt Kronans byggnader skola förfalla, i brist af nödige medel till deras underhållande; så hemställer jag, om icke detta Betänkande må återremitteras, med den anmärkning, att Statsverket med en tredjedel bör deltaga uti repafationskostnaderne. Herr Grefve}i och Landt-Marskalken frågade* Deri 5 Augusti a. m. 163 örn Ridderskapet och Adeln ansåg Stats-Utskottets Utlåtande böraj i anledning af Friherre Cederströms dervid gjördé kntnärkhingj till Utskottet återförvisas. Ropades Ja; Företogs till pröfning BevillningsLag - samt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottt-ns den 8 sistledne julii under N:o 124 afgifne, saint den a2 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagdej Betänkande, öfver det afCömitterade till utarbetande af plan för en förbättrad fattigvård, underdånigst inlemnade förslag till éri allmän stadga för fattigvården i Riket och tiggeriers hämmande, jemte någre Riksdags-Fullmägtiges i samma ämne ingifrie serskildte Memorial. Herr Ribbing , Arfvid , anförde skrifteligen: (Se Bilagan N;0 i.) Herr Anckarsvärd, Augnjl, uppläste följande : (Se Bilagan N:o 2.) Härefter tilläde Herr Anckarsvärd munteligen:
Ständers granffning framställa en oeconosistst' krmcip z som, rätt werkstäld, efter Ucffotters tanka, ostridigt ssulle leda ti! de för hela Samhället sa wigtiga ändamål: Srats-inkomsternes förökande, nya odlingar och en i mon deraf tiltagande folkmängd. Der Förstag som Herr uvgifwit, angående delning af Skogarne efter hans" iftee, synes förtjena upmärksamhet, i synnerhet torde der wara anwändbarr pä mindre ffoarika stätten; men proportions af huggningen lärer böra närmare bestämmas efter aterwäxrens olika hastighet i särssilda orter, Widare emot Andra stmEen. ^ Af hwad Herrar Tbrrm, 6 re i il och ttruncron^ här anfört, synes det hafwa undfallit dem, at Morter endast tilstyrkt Härads-Allmanningars styckande och fördelning socknewis och icke hemmanswis; och lär säledes den bestribde starka styckningen ej komma ar äga rum. Riks - 662 Den T4 Mars. e. m. Riksdagsmannens frän Oland påstående, at Allmänningen derstädes matie förblifwa odelad, anser Utskottet böra wid en ffecnde undersökning Moga pröfwas. Emot Fjerde ?unKen. Hwad Herr Lagman Wasell yttrat emot en fri ^position oätt af sto gen, finner Utffottet ej kunna kullkasta den l nueipe, som i Betänkandet blifwic framstäld!: at en Iverkelig ägande rätt åtföljdes af den bast uträknade enskilda hushållning. För någre okloke Hushällares skull, hwilke wifferligen finnas, böra likrväl ej de mera omtänksamme underkastas ett troängsom i allmänhet mera skadar an gagnar. Den rättighet, som ker ^.n-lersson, frän Destrikland yrkar, men som Olof börssal, fran Orebro
Presle-Ståndel den 15 Borgare-Ståndet den 18 Bonde-Ståndet den 15 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om utfärdande af en författning angående vård eif död mans bo. (Lag-Utskottets Betänkande N:o 42.) S. A. K. 1 anledning af den hos Rikets Ständer gjorda framställning om antagande af del utaf särskilde Kommitterade utarbetade förslag till Konkurslag och till förändrad lagstiftning i öfriga dermed sammanhängande ämnen, hafva Rikets Ständer till pröfning 40 Expeditions-Ulskottels Förslag lill underd. SAri/velse l\':o 465. jemväl förehaft ett af bemälde Kommitlerade uppgjordt ”Förslag till Förordning angående vård af död mans bo, då efterlefvaode maka eller närmaste arfvinge ej när är”. Vid öfvervägande af denna fråga hafva Rikets Ständer funnit nu gällande lagstiftning i berörda afseende högst ofullständig, enär de stadganden i 9 kapitlet ÄrfdaBalken, som möjligen skulle kunna hit hänföras, icke uttryckligen handla om annat än skyldigheten att uppgifva egendomen till uppteckning och att riktigheten af denna uppgift besvärja. Saknaden af sådana föreskrifter, som de nu i fråga ställda, är dock högst vådlig såväl för frånvarande sterbhusdelegares. som för boets borgenärers rätt; och förenämnde