Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfven Bonde-Ståndet har godkänt den föreslagna tullen å trädgårdsbönor, men, i följd, påtagligen, af sitt beslut om tullfrihet för omalet hvete och omalen råg, utur den nyssnämnda hänvisningen för åkerbönor, hvilken i öfrigt gillades, uteslutit orden »andra slag» — Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva deremot ansett tullfriheten böra bibehållas äfven för trädgårdsbönor, vid hvilket förhållande den föreslagna särskilda rubriken för åkerbönor borde utgå. Hvad först angår Bonde-Ståndets särskilda beslut, att ur hänvisningen för åkerbönor till artikeln spanmål orden »andra slag» böra uteslutas, påkallar det icke något förslag till sammanjemkning, enär bibehållandet eller utelemnandet af dessa ord blifver beroende på slutliga afgörandet deraf, huruvida omalet hvete eller omalen råg skall vidkännas tull eller om de skola åtnjuta tullfrihet. Utskottet bör derföre endast till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hemställa, att de ville förena sig med Presteoch Bonde-Stånden om antagande af Utskottets förslag till införselstull å trädgårdsbönor, i hvilket fall hänvisningen för åkerbönor till spanmål, omalen, andra slag, bör i taxan inflyta, oförändrad, derest tull åsättes omalet hvete eller omalen råg, men med uteslutande af orden »andra slag,» om tullfrihet medgifves både för omalet hvete och omalen råg. Blifver likväl denna Utskottets inbjudning lemnad utan afseende, måste omröstning anställas enligt följande voteringsproposition: 11.
Efter dessa åsigter äro LngUtskottets Betänkande». 35 Sro ock föreskrifterne i denna Art. öfrige §. §, lämpade, oell, efter Utskottens tanka förenklade; men stadgandet, vid hvilken ålder Lärlingar måga till Gesäller antagas, halva Utskotten ansett lämpcligast kunna förekomma i 5 Art. som handlar om Gesäller. I anledning af de uti EorgareStåndet gjorde anmärkningar hafva Utskotten ansett en viss pröfvotid vara nödig, innan Lärlingen anses som antagen oell såsom sådan hos Vederbörande anmåles. För de fall , då något Contract emellan Mästare och Lärlingar icke år uppråttädt, hafva Utskotten ansett förhållandet dem emellan böra vara enahanda med det, som emellan Husbonde och Tjenstehjon eger rum, hvaraf äfven skulle, i de fall då Mästaren upptagit ett värnlöst barn under dess spädare ålder, följa den vidsträcktare rätt till dess biträde, som Fosterföräldrar i allmänhet enligt Tjenstehjons-stadgan tillkommer. Den i första Art. föreslagne förändring, i följe af hvilken den, enligt Committerades förslag, Magistralerne tillkommande befattning i vissa fall skulle på HandtverksSocieteterne öfverflyitas, år jemväl i denna och nästföljande Artiklar tillämpad. LagUtskottets Betänkatiden. lil §*é LagUtskoims Betänkande?!, lil Artikeln om Gesäller.
Hr af Ulir, Carl David, hade inlemna! eli så lydande anförande: Sedan Motala mekaniska verkstad, genom försäljning, nyligen kommit i annan ägares hand, så att Götha canal oell verkstaden hädanefter komma alt utgöras af tvänne särskildta bolag, utan saraband med hvarandra, hvilket icke var händelsen då jag under sisth Mars månad hos H. R. o. Ad. väckte fråga om ett lån af statsmedlen för Götha canal oell Motala verkstads gemensamma räkning, förenade uti en hand, hvilket ock hos mig utgjorde egentliga motivet till denna motion; och då jag under dessa förändrade omständigheter numera icke anser det ifrågasatta lånet vara behöfligt, får jag härmed vördsamt anhålla ou; R. o. Ad:s tillåtelse, att den af mig i före nämnda afseende väckta motion får förfalla, samt H. StatsUtsk., dit frågan blifvit remitterad, om detta beslut måtte behörigen underrättas. Remitterades till StatsUtskottet. Frih. Toll, Gustaf Philip, hade ingifvit ett anförande, som upplästes så lydande: '' S Då remiss blifvit beslutad till StatsUtsk. af K. M:s nåd. skrifvelse, ronde fortfarande i 5 år af häst-vacance-contracten med ruslhållarena vid de afsutna Östoch Weslgötha cavalleri-regltena, samt på 3o år vid Lif-reg;ts och Smålands grenadier-corpser och Bolins läns reg:te, utbeder jag mig att få lill Utsk. under litt. A och B bifoga 2:ne häften af K.
S. D. Vid föredragning af Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 9, i anledning af återremiss af bemälde Utskotts Betänkande N:o 3', angående väckt motion om dels ändring i 5 § och dels upphäfvande af 4 § af 3 kapitlet Handels-Balken, blef samma Memorial med vidhållande af förra heslutet lagdt till handlingarne, hvaremot Ståndet godkände samma Utskotts nedannämnde Betänkanden: N:o 40, i anledning af väckt mötion om upphäfvande af nu gällande lagstadgande, rörande hus-visitationer efter i riket olofligen inlördt gods; N:o 44, i anledning af väckt motion om granskning af Kongl. Förordningen till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor den 22 December 4844, Seglations-ordningen den 4 5 Maj 4843 och Kongl. Stadgan om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan iakttagas hör samt om inrikes tull-förpässning och lull-bevakning; likaledes af den 45 Maj 4843; N:o 42, i anledning af väckt motion om förtydligande af Kongl. Förordningen den 8 Mars 4 770, angående rök-frihet; N:o 4 3, i anledning af väckt motion om förändrad grund för beräkning af boupplecknings-procent i städerna; samt N:o 44, i anledning af väckta motioner, rörande ändring och tillägg lill 4 kapitlet 2 § samt 6 kapitlet 2 och 3 §§ Byggninga-Balken. S. D. Föredrogos och godkändes Banko-Utskottets Utlåtanden: N:o 30, i anledning af förre Hemmans-egaren Anders Bjurmans m. fl. ansökning om eftergift af öfverränta å ett diskont-lån; N:o 31, i anledning af ett utaf förre Bruks-egaren Otto Fredrik Dalman gjordt ackords-anhud; och N:o 32, i anledning af f. d. Bokhållaren i Biksgälds-konloret J. Lindbergs ansökning om eftergift af öfverränta å 2:ne diskont-lån. S. D.
Om du inte vill bli kvar här på samma vilkor som förut, så kanske du stannar som värdinna i huset? Hvad menar du om att gifta dig med mig? Det var en oanad upplösning. Lena såg förvånad och tviflande på sin husbonde, men hans ansikte hade ett sådant uttryck, att hon på något oförklarligt sätt genast kände sig öfvertygad om, att han värkligen menade hvad han sade. Och då var det som om något bländat henne, i det hon i en sekund öfvertänkte alt hvad frågan innebar. Hon värdinna på hotellet, där hon visste att sådana summor, ofantligt stora i hennes ögon, förtjänades? Men hon ville det oaktadt inte förhasta sig. Jag vet inte, svarade hon stillsamt, det har jag aldrig förut tänkt på. Så gör det nu då, uppmanade Tuominen kärft. Han kände sig torr i halsen, då tanken på att äga henne trängde sig alt närmare inpå honom och tillika erfor han något liknande förbittring öfver att svårigheterna inte låtit sig lösas på annat sätt. Huru länge behöfver du tänka? I morgon skall jag gifva svar, sade Lena, alt på samma saktliga sätt. Hennes respekt för husbonden, sedd i det nya ljus, hvari han nu framstod, hade vuxit betydligt under de sista minuterna. Hela dagen gick hon sedan omkring med ett otydligt medvetande af att hennes öde nu var afgjordt, ehuru Tuominen visst inte var den hon skulle tagit, om hon blott tänkt på det yttre. Men det betydde ju inte mycket. På det hela taget var han bra nog, och mot henne hade han alltid varit god. Alla karlar voro tokiga när åtrån fick makt med dem, men då han nu ville gifta sig med henne, så var det ju något helt annat. Kanske hade det hela tiden varit hans mening. Och dåligt ölsinne hade han inte, det visste hon. Fick hon bara hand om honom, så skulle det nog bli slut på drickandet, och då skulle de snart bli så rika, att de kunde fara hem och köpa en riktig herrgård. När han var nykter, så var han ju alldeles som en herreman redan nu. Såsom senast då han följde henne till emigrantkontoret och sedan förde henne ut bland det fina folket i staden. Hon vore ju rent galen, om hon inte jakade till ett sådant anbud.
Men, ehuru en stor säkerhet ligger i denna granskning, kan det dock hända, sorn jag förut haft äran omnämna, alt en person, sorn erhåller kreditiv på namnsäkerhet, sedan kommer på obestånd, hvarigenom banken får intet för sin fordran, utan går miste om allt, hvilket åter ej kan inträffa då reel säkerhet för krediti vet är lemnad. Föröfrigt kan jag icke inse, hvarföre man i afseende på sedelemissionsrälten skall göra skillnad emellan kredit-sedlar, som utlemnas på grundfonden, och kredit-sedlar för kassa-kreditiv-rätten; säkerheten måste i båda händelserna vara densamma. Jag fortgår i mitt yrkande, att någon sedel-emissions-rätt icke må äga runi för beviljade kassa-kreditiver, för andra säkerheter, än sådane, som öfverensstämma med grundfondens handlingar. Den 16 September e. m. 51 Då nu öfverläggningen ansågs fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm., att ingen yrkat bifall till Utsk:ns förslag, men Frih. Palmstjerna föreslagit att R. o. Ad. måtte, i stället för ifrågavande §, antaga lide §:n af 1846 års Kungörelse, ang:de enskilda banker, dock med utbyte af ordet ”förbindelser” emot ordet ”kreditsedlar” samt med citation af ”§:n 9 mom. 1”, i stället för ”§:n 8 mom. 1”, och af ”§:n 7”, i stället för ”§:n 6”, i hvilket förslag äfven Gr. Lagerbjelke och Frih. Tersmeden instämt; äfvensom jemväl Hr Aminoff och Hr Gripenstedt instämt i samma förslag, likväl med den förändring att 4:de mom. erhölle följande lydelse: ”innehafvaude säkerhets-handlingar för lemnade kassa-kreditiver, i den mån dessa anlitas, och för såvidt dessa säkerhets-handlingar äro af samma beskaffenhet som gruudfonds-handlingarne; dock härför icke till större belopp än 50 procent af bankens hela grundfond.”
R:dr sk. år 1851 75 780 24 » 1852 . , 77 767 — » 1853 . 79 724 ' 32 » 1854 • 80 564 32 » 1855 • 52 10,103 16 Beloppet af de afgifter, som nästlidet år inflöto för utskänkning af och minuthandel med bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, utgjorde för hela Länet 19,798 R:dr 40 sk. Banko, deraf för landet belöpte 11,791 R:dr 28 sk. 8 r:st. Det i 1855 års nådiga Förordning ojn bränvinsförsäljning stadgade stränga ansvar emot oloflig minuthandel med bränvin har betydligen minskat antalet af sådane förbrytelser. Derförinnan voro de deremot icke sällsynta. Antalet af derför tilltalade personer utgjorde: år 1851 201. » 1852 243. » 1855 521. (fervid t 57 dervid dock bör anmärkas, att de flesta af de år 1855 åtalade minuteringsförseelserue varit begångne före den tid, då 1855 års nådiga Förordning trädde i verkställighet. Fångvårdsanstalten. I en föregående afdelning af denna underdåniga be rättelse liar jag omförmält, att det nya länscellfängelset i slutet af år 1852 börjat alt begagnas oell att cellsystemets tillämpning bär, såsom annorstädes, visat välgörande verkningar, ibland annat, äfven till fångpersonalens minskning. Fångvårdskostnaderne af alla slag utgjorde för detta Län: år 1851 Summa Banko R:dr 95,650: 20- 7. eller i medeltal årligen » » » 19,130: 4. År 1847 uppgick denna kostnad till 30,440 B:dr Banko, hvaraf visar sig, att en icke obetydlig minskning deruti uppkommit.
Rättegångs-Balken, bjudes, alt böterna i samma Balk, ther ej annorlunda stadgadt finnes, samt alla andra böter och vitén, hvilka, efter allmänna Lagen och serskilda Författningar, Domare och Embetsman tillböra, skola gå till Konungen, i underdånighet hemställt, 0111 icke alla dessa böter och vitén, undantagne de till Carlshamns Stads Barnhus disponerade, såsom ännu icke till något visst Kronans behöfanslagne, måtte till SeraphimerOrdens-Gillet få inflyta, till någon förstärkning uti den till Gillets disposition ställda Allmänna IIospitals-Lazarelts-och Barnhus-fond; så hade K. M., till Nådigt svar härå, meddelat, det K. M. i Nåder ville tillåta, att SeraphimerOrdens-Gillet finge ifrågavarande böter och vitén tills vidare uppbära och så länge förränta, intilldess K. M. om deras användande framdeles i Nåder förordnade. Enär det synes vara ulan ändamål, att uti räkenskaperna låta år från år balacencera skulder och fordringar af sådan beskaffenhet, som de Bihang t. R. S:s Prot. tQale Sami. 2:dra Band, 3 48 Exp. Utsk. Förslag till und. Skri/u. N:o 245,246. ifrågavarande, under rubrik: Konungens EnsaksBötesmedelj hafva R. St. härigenom skolat i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M. till nästa Riksdag låta fullständigt utreda förhållandet, på det då må under pröfning och afgörande komma, antingen, efter skeende liquid, någon fordran skall Statsverket godtgöras, eller ock afskrifning anbefallas. Rikets Ständer framhärda etc. (Angående en rättelse i ofvanstående Förslag, se N:o 35o.) Uppl. och godk. hos Ridd. och Adeln d. 18 Nov. 1829.
Stockholm, Iduns Tryckeri Fredagen den 29 maj 1896. N:r 22 (441) Byrå: Prenumerationspris p r å r: Idun ensam kr. AUm. telef. Iduns Modet., fjortondagsuppl. » 5: — Iduns Modet., månadsuppl. » 3: — Prenumeration sker å alla postBarngarderoben _ ... » 3: — anstalter i riket. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. NorcLUng. Aktiebolag. Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande&gt; o. » Lediga platser » Lösnummerpris 15 öre 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. (Iösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonprad Utgifningstid: hvarje helgfri fredag. t Klara - f * &gt; n l i g t telegram pianisten manns änka, fru från Frankfurt Klara Schumann, därstädes » Såsom berömda Fredrik Wieck kompositören Eobert SchuWeinlig och am Main har den oöfverträffad, » säger Josef v o n W a s i l i e w s k y, en framstående tysk musikkännare. dra dagar, hälften göra då halfva torde nog för utmärkt henne e l e v i sin dotter. undervisning tycker o m musik och den anDen höra da bizarre Niccolo Paganini, d e n lilla K l a r a inför ett större auditorium. att V i d t i o års på en konsert, en på den nas Perthaler. Den Leipzig en man vid n a m n Fredrik W i e c k. Han lefde i på att sånglektioner, ge musiko c h något som den tiden var d å t. o. m. sådana inom föga inbringande, ste hänge T v ä n n e år 1831, en resa Men o c h Berlin s o m förvärfvade sig det rykte enskilda för persoatt, sålunda e k o n o m i s k a bemera helt kunna musiken. det var hon höra sig. Tvärtom.
16 D:r OTTO SANDBERG Sturegatan 24. Friskoch Sjukgymnastik, Massage, Elektricitet, Inhalationer. Hvardagar 9 — 10, 2 — 3; helgdagar ^ » lO — VALL. Företrädesvis m a g - o. [1764] En 25 års flicka, van vid mindre Iandthushåll, önskar för praktik plats i god familj. Ä r villig deltaga i förefallande göromål, och om så erfordras, villig betala för sig. Svar märkt » X. Z. » till Iduns byrå, Stockholm, för korrespondens. [2709] "?, insätter de bästa tänder till moderata priser. OBS, Resande kunna erhålla dem på en dag. sökes nu genast, helst på landet, af ett Mottagningstid kl. 10 — 2 och 5 — 6. [2573] 34-årigt fruntimmer med jämnt och godt lynne. Ordentlig och kunnig i allt som hörer till ett hushåll samt ATT FÖRFÄRDIGA PAPPERSBLOMMOR. (Forts.) linne och klädsömnad. Räknar och har flyttat till Blåklint. A f mörkblått silkespapper, skrifver väl. Svar till Mångårig Värsom hvar och en lätt kan välja i rikdinna, Idyns byrå. [27S1] tig färg, klipper man [2687] en mängd blomblad, medelålders enka utan barn och efter närstående afb. af mycket god familj önskar för och hoplimmar seatt finna verksamhet plats som husfru dan hvarje blad efter i ett godt hem. Reflekterande torde bokstäfverna i små hänvända sig i bref, adresseradt till eller tutor. Till kalken F. K., Iduns byrå. [2743] tager man ganska Svenska mödrar tillegnad många mörkblå eller svarta ståndare. • J l a t s som värdinna, sällskapsdam Skulle man ej kunna anskaffa sådana, af Justus. eller korrespondent sökes af ett duger äfven mjukt, svart tagel, som En bok för alla fiiska och sjuka, LN bildadt, musikaliskt fruntimmer, som man nedtill binder tillsamman kring lärde och olärde, fattige och rike. f~ flere år vistats utomlands.
Landtränteriernas specialräkningar hafva samtlige varit föremål för sådan granskning, dervid alla, med undantag af de för Södermanlands, Östergötlands, Gottlands. Göteborgs och Kopparbergs län, gifvit anledning till anmärkningars framställande. § 1. I likhet med hvad redan af en föregående revision blifvit erinradt, hafva Revisorerne ej kunnat lemna oanmärkt, hurusom det tvifvelsutan ytterst välbetänkta stadgandet, att Kongl. Kammar-rättens granskning af räkenskaperna för allmänna medel bör i regeln föregå Rikets Ständers Revisorers, fortfarande sä ofullständigt, särskildt hvad rörer länens landsböcker, på sednare tider befinnes tillämpadt, att, likasom vid början af innevarande års revision, enligt hvad ofvan anförts, af de 24 länens landsböcker sexton ej hunnit af Kongl. Kammar-rätten granskas, utaf landsböckerna för år 1861 femton, för år 1860 tretton, för år 1859 femton och för år 1858 sjutton voro vid början af de statsrevisioner, till hvilkas befattning de hörde, ogranskade, hålunda hafva vid de sednaste fem statsrevisionerna ingen gång ens hälften af landsböckerna hunnit att af Kongl. Kammar-rätten i behörig tid genomses; och torde det härvid förtjena erinras, att af de granskade ingen enda finnes, som ej gifvit anledning till anmärkning. Pä grund af nämnde förhållande anse Revisorerne sig böra uttala den önskan, att anledningen till nämnde missförhållande måtte på lämpligaste sätt för framtiden undau rödjas. Varande Revisorerne ej i tillfälle att bedöma, huruvida det anmärkta för - — 143 — hållandet må kunna helt och hållet afhjelpa* derigenom att, på sätt Kongl. Statskontoret och Kammar-rätten uti deras den 12 Mars 1863 gemensamt afgifna underdåniga utlåtande öfver det af Kamereraren J. Th. Spongberg upprättade förslag till formulärer för länsräkenskaperna föreslagit, tiden för ifrågavarande räkenskapers aflemnande till Kongl. Kammar-rätten blefve förkortad med 2:ne månader. § ->•
Det år visserligen sannt att i Maj månad kursen ytterligare sjöqk till 90, äfvensom att. sednare på året af helt andra orsaker, under en kort tid, ett prisfall af några % egde rum; men af det nyss anförda torde det emellertid vara alldeles klart, att vår statskredit med heder genomgått det svåra prof, som alla länders kredit sisth år varit underkastad, och det finnes derföre också, enl. min tanka, intet skäl hvarföre ej våra egna statsobligationer skulle vara fullt lämpliga att användas såsom en reserv för Banken. Motsatsen synes deremot nu vara af erfarenheten ådagalagd, och det förtroende, som våra statspapper sålunda under en svår brytningstid åtnjutit, kan också lätt förklaras, då man tager i betraktande våra finansers goda tillstånd och vår politiska ställning, hvilken sannolikt gör oss, mindre än de flesta andra, utsatta för händelsernas vexlingar på kontinenten. Slutligen måste jag äfven yttra uågra ord ang:de ett ämne, som visserligen ej egentligen tillhör den sak, som nu afhandlas, men som af vissa talare alltid framdrages, så snart någon fråga ronde Banken är å bane, nemi. det ofantliga missförhållande, som förmenas ega rum mellan vår import och export och deraf förespeglade vådliga inverkningar på realisationen. Det synes mig dock förundransvärd!, att man vid framkastandet af dessa satser ej först och främst gör sig noga och tillförlitligt reda för de faktiska förhållandena i detta hänseende, utan att man blott, genom ett ständigt återuprepande af samma sak, vill söka göra en falsk åsigt gällande. Det förhåller sig nemi. i sjelfva verket ej så, sorn den värde talaren förmenat, eller att importen i allmänhet skulle öfverstiga exporten, och att man således här i landet ej gör annat än lefver öfver sina tillgångar. Tager man de officiela upgifterna till grund, så finner man att under de sednaste 10 åren har summan af varu-exporten upgått till 579 milhr rdr och af varu-importen till 583 milhr.
Ständer komme att för nästa statsregleringsperiod ställa medel till Kongl. Majits nådiga disposition, för omläggning eller förbättring af backiga eller eljest mindre goda vägar, uppföra omförmälda reparationskostnader i det förslag till dessa medels fördelning, sorn det åligger Styrelsen att uppgöra och Kongl. Majits nådiga pröfning underställa. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL. G. Lagerstråle. Bih. till R. St. Proposition M 121. Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 7 Augusti 1863. Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Lagerstråle. Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson. Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle, till justering, följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 4:o angående anvisande af medel till betäckande af kostnaden för iståndsättandet af åtskilliga broar å den så kallade Carl Johans-vägen i Jemtland, m. m. 2:o - — Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Majit dessa förslag i nåder gilla samt befallde att, i enlighet dermed, Propositioner af den lydelse bilagorna Litt. B. & C. till detta Protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo Axel Hegardt. Kongl. Maj:t$ Nåd. Proposition M 122. Ii N:o 122. Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Aug. 1863, kl. 11 f. m. Kongl.
Voro derföre, vid införsel af utländska fabrikater, dessa i qvalitet jemförliga med de Svenska, hade icke sidenväfnadsindustrien så stora svårigheter att bekämpa, som nu, då Rhen traktens och Schweitziska fabrikers lätta artiklar nästan uteslutande importeras, hvilkas billighet i pris förklarades endast deraf, att till dem blott de sämsta rudimaterier användas, och att arbetslönen för sådana fabrikater vore till det yttersta nedsatt. Skulle de Svenska sidenfabriksidkarnes tillverkningar bringas i öfverensstämmelse dermed, blefve arbetaren lika beklagansvärd som förbrukaren af den dåliga varan skulle finna sig sviken; att ehuru tillverkningen af shawletter och dukar, från och med 1859, icke varit obetydlig, det likväl vore otvifvelaktigt, att sidenfabriksrörelsen i det hela under nämnda år gått tillbaka, till följd af dels införselförbudens upphörande och införselstullens nedsättning till en, i jemförelse med den införselstull, som blifvit bestämd för flere andra manufakturartiklar, allt för ringa skyddstull, dels de tid efter annan inträffade rubbningarne uti allmänna handelsförtroendet; att det, i afseende å sidenfabrikationens tillstånd, sålunda yttrade omdöme jemväl å silkesrederierna ägde tillämpning; att 1859 års minskade tillverkningsvärde vid Sockerbruken förklarades af den utländska importens af raffinadsocker ofördelaktiga inflytande på den inhemska sockerfabrikationen, samt att påföljda årets ökade tillverkningsvärde haft sin grund icke i gynnsamma konjunkturer, som kunde hafva föranledt de förut bestående sockerbruken till ökande af sin fabrikation, utan deri, att, vid ett sockerbruk, som under föregångne två år icke varit i gång, sockeroch sirapsberedningen å nyo börjats och sedermera fortgått, samt att nuvarande missförhållande emellan tullsatserne å råsocker och å raffinerad vara, i förening med det skydd, socker - Stockholms stad. Näringar.