Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det oaktadt har, i pathos, i högtidlighet, i ljudfullheten af ordställning och satsbyggnad, hans prosa en fägring, lika varaktig, som den i hans tid var ny; ty Dalins stilistiska förtjenster, ehuru flerfaldigare och visserligen i allmänhet större, rigtades dock aldrig åt denna pathetiska vältalighet, der Mörk helst rörde sig såsom i sitt käraste element. Deremot var han främmande för allt slags Komik och Satir, och försökte sig ej heller någonsin deri. Motbjudande voro honom alla Tadlets bedrifter, så väl de qvicka som de oqvicka. ”Rena läppar” – säger han på ett ställe – ”äro befallda, att ej såra andra. Oss har enfaldigheten fört vid handen; och hon är benägnare, att förundra sig öfver solen i dess höga lopp, än att uträkna dess fart och upptäcka dess fläckar”. Hans verser äro, med undantag af Dalins bästa, äfvensom slutligen af de Creutziska och Gyllenborgska, bättre än någon annan med honom samtidas. Den religiöst-elegiska sång-arten var dessutom nästan den enda, hvari Mörk diktade; och derför kom han med dessa skalder egentligen icke i täfling. Synbart är, att han sjelf insåg sina brister – troligen i följd, snarare af Dalins enskilda granskning, än af den enda offentliga klandrares, hvars kritik hans Adalrik (enligt hans egen berättelse) ådrog honom. Ögonskenligt bemödar han sig redan i sin Thekla om mera concentrering och rörligare framskridning, i både innehåll och skrifsätt. I hans sednare skrifter stiger alltjemnt beflitandet om de egenskaper, som betecknas med orden prägnant och concis; och kanhända är hans sista Vetenskaps-Akademiska Tal, hållet öfver en Öfverste Cunninghame96, det i sådan hänsigt berömligaste af hans arbeten. Några småskrifter af Mörk, på vers och prosa, äro här – såsom i allmänhet mindre betydande – med tystnad förbigångna97. De utgåfvos dels med hans namn, dels utan. Bland de sednare räknades länge den dråpliga – och dräpande – Sinclairs-visan.
Herr Den z Mars. 167 Herr Grefwe» och Landtmarskalken gjorde proposition, at der ej matte wara nödwänVigt, at hanga kolletten pa kläderne, samt at H. matte bifallas, da detta stadgande förändras och grdet obehörig derur utginge. Ropades jaUplästes följande: Kongl. Maj:ts Nådiga propo8ition til Riksens Stander, angående medel til Jernhandteringens uprätthallande; Gifwen Stockholms Slott den 19 Februarii 1810. Under den förflutna tiden af detta Riksmöte hafwa Statens omedelbart tryckande behof förnämligast fordrat och uptagit Riksens Ständers omsorger. Sedan nu Riksens Ständer dels redan afgjort och dels til afgörande hafwa beredda förflagen til nödiga medel at uprätthalla Rikets Styrelse och afbörda de skulder, som et olyckligt krig Riket adragit, anser Kongl. Maj:t sig utan at derigenom fördröja desse arenders framgång til et flut, hwilket Statens förlägenhet, enffilda Medborgares rätt och Allmänhetens wäntan lika kraftigt påkalla, kunna wända Riksens Ständers vinranka äfwen pa en. af de wigtigaste angelägenheter för framtiden. Det har säkerligen icke undfallit Riksens Ständers upmarksamhet, at den, näst Jordbruket, wig tiga - r68 Den z Mars» tigaste af Rikets Näringar, Jerntilwerkningen, har ester de mest gynnande utsigter, föranledande lil widsträckta ensklida företag, hastigt rakat, genom det allmänna Kriget i Europa och igenom Det som Swerige enskildt uthärdat, i den waderigaste belägenhet. Ehuru under loppet af det sistssrlidna arer i följd af sorgfälligt bewarade eller lyckligt beredda Politiffa förhallanden, utffeppningar af Jern ifrån Sweriges hamnar blifwit ivida betydligare, än man, afwen efter den timaDe Regements-förändringen genast wagade hoppas, har dock nyttan deraf ännu icke omedelbarligen hunnit tjl de fleste af denne wårås Tillverkare.
Om II. R. o. Ad. önskar dessa besök och granskningar, och så vidtberesta revisorer, då kan bifall lemnäs åt Utsk:s förslag af förlängd tid, och om det finnes nyttigt att embetsverken hvarje Den 26 September f. m. 477 år plågas och uppehållas med afgifvande berättelser och alltmera dryga förklaringar öfver obetydliga anmärkmr, äfvensom att statsverket belastas med nya utgifter, då kan revisionen blifva årlig. För min elei vågar jag ödmjukeligen afstyrka. Förslaget i 20 punkten blcf derefter af R. o. Ad. förkastadt. 21:sta punkten. Förslag ruride anmärkmr, i anledn. af slatsverfcets räkenskaper för en tid, hvars Statsruds-protocoll blifvit af Const.Utsk. granskade. Riks dags ordningen. § 76. Allt hvad R. St. tillåten. Dock tnä en af Const.Utsk. verkställd granskning af Statsrådets prut. för en viss förf uten tidrymd icke hindra upptagandet af de anmärkmr, som vid statsverkets för samma tidrymd, men sednare, af slutade räkenskaper varda gjorda af det StatsUtsk., till hvilket dessa räkenskaper vid påföljande riksdag öfverlemnas. äfvenledes bör oaktadt tillkommer. Hr Lagerhjelm, Pehr: Vid genomläsning af Slatsrådsprot:n i Const.Utsk. finner man, alt de dispositioner af statsmedel, som kunna göras, äro af två slag. Det ena slaget deraf är så bestämdt, alt man genast kan finna huruvida en litel är öfverskriden eller icke. De flesta äro deremot af den beskaffenhet, alt man icke kan bestämma sitt omdöme uti förenämnde afseende, förr än statsrevisionen har blifvit verkställd. Det visar sig således, att det gifves dispositioner, hvilka äro af den natur, att de kunna genast granskas, och alt man kan bestämma huruvida de äro grundlagsenliga eller icke.
Palmstjernas förslag framstälda, men med blandade Ja och 254 Den 22 Februari e. m. Nej besvarade propos:r, började Hr Gr. o. Landtm, framställa förnyad propos. till bifall å samma förslag, men härvid anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff: Vi äro ju flere, som yrkat åler remiss i detta hänseende. Kan ej propos. derå framställas? Hr Gr. o. Landtm, lillkännagaf, att han icke hört att återremiss blifvit yrkad af någon annan än Frih. Palmstjerna och Frih. Stjernstedt, hvilka begge, uppå Frih. Tersmcdens framställning frångått detta yrkande och i stället yrkat bifall till K. M. Propos. i denna del; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, frågade om Hr von Hartmansdorff yrkat äterremiss. Hr von Hartmansdorff: Hr Aminoff, och såsom jag tror, äfven Hr von Kraemer hafva yrkat äterremiss och jag förenar mig heldre med dem än jag bifaller Utsk:s hemställan. Hr Gr. o. Landtm, uplyste alt såväl Hr Aminoff som Hr von Kramer yrkal bifall till Utsk:s hemställan och afslag å Frih. Palmstjernas förslag, samt alt de ej kunde anses berättigade att derjemte begära en annan propos., utan måste åtnöja sig med alt få dictera en conlra-propos., i händelse votering komme alt äga rum. Hr Aminoff: Mitt yrkande var bifall till Utsk:s hemställan, men jag gaf derjemte tillkänna att, i händelse detta yrkande ej bifölls, jag heldre önskade äterremiss än bifall till K. M:s förslag. Hr von Kraemer: Jag är förekommen af Hr Gr. o. Landtnäs eget yttrande. Jag har icke yrkat 2:ne propos:r, utan jag förklarade mig instämma i hvad Hr Aminoff yttrat i afseende å företrädet af punktens återremitterande framför ett omedelbart bifall lill K.
Hvar och en enskild bedömer säkrast i sådan väg tillgångar och behof, och man kan deremot vara förvissad, att osäkerheten, huruvida tillstånd till bran vins-bränning erhåiles eller icke, alltid skall hafva den skadliga verkan, att ingen vågar sträcka sin odling af andra bränvins ä nnen, såsom af rötter med mera dylikt, utöfver behofvet för egen direct consumtion. Öfverdrift i tillverkning bör ej eller vara att befara, då tillfället till afsättning på varan utöfver egen måttlig förtäring alltid närmast bestämmer tillverkningsrnängden, hvilken, örn den blifvit för stor den ena tiden, motväges af en mindskad den andra. Någon inskränkning i afseende på årstiden till bränvins-bränningens verkställande synes ej eller kunna äga rum. Såsom skäl for undantag af 1574 Den 17 Juli, af somroar-månadema anföras val, att denna års.* tid är för tillverkningen otjenlig. Sådant torde li kval ofta bero af särskilta omständigheter, hvilka säkrast bedömas af tillverkaren sjelf, som visserligen ej ingar i ett företag, sorn lian finnér för sig skadligt, men deremot ej b.ör kunna forn>enas, att efter eget fritt val dertill begagna sig af den årstid, och de särskildta tillfällen som han finner ined sin egen förmån instämma. Ibland de, medel, sorn säkrast skulle bidraga, att åter förhjelpa Jordbrukaren lill återvinnandet af sin behöriga andel af rörelse - oapitalet, som under de sednare åren blifvit honom beröfvad , och att jemväl göra det för honom möjligt, att öka dess production så väl af säd och jordfrukter, sorn af alla Xadugårds-af kastningar, kan således, efter Utskottets tanka , en alltid tillåten hrän.vi-ns-bränning med skäl räknas, och följderna af en slik tillåtelse skulle ofelbart blifva ännu mera, förmånliga i, den mån denna näring, rigtatles derhän , att bran vins-bränning för Kronans läkning kunde upphöra och dess förnödenheter deraf; uppköpas I1.03 privata hushållare, hvilka troligen, ej skulle vägra , att till bränning emottaga eller köpa den spannmål, som stundom undergår förskämning i Kronans Magaziner, särde?
Musikaliska Akademiens räkenskaper . ... „ 246—247. Myntverket „ 43—46. Mötesfond, Indelta Arméens nya, . ... „ 124—127. Mötespassevolansfonden, Nya „ 118—119. Dito 1829 års „ 117—118. Mötespassevolansfonderna, de förenade „ 119—124. Navigationsskolorna „ 180—181. Norrbottens Hästjägare-Sqvadrons-fond „ 129—132. Norrbottens Läns Arbetshus-fond „ 224. Nya Mötespassevolansfonden „ 118—119. Oförutsedda Militärutgifter, utbetalningar af anslaget till „ 34—'36. Ordens-Gillet, Serafimer„ 249—-252. Ottenby Stuteri „ 212—214. Passevolansfond, Nya Mötes„ 118—119. Utlåtandena. Passevolansfond, 1829 års Mötes sid 117—1.18. Bilagorna N:riS 4 och 5. Publika hus och byggnader i Stockholm 55 221 222. Reparationsmedel, Hofstallet^ V 232. Reservationer mot Revisorernes beslut V 278. Reservationer å Stats-anslagen 21. Bilagorna Litt. A och N:o 3. Revision, tiden för nästa 279. Bilagan N:o 1. „ N:o 2. Rrks-Statens anslag, brister och besparingar å, 55 18—21. 32-39. — utgiftstitlar, anmärkningar viii dera skedda dispositioner „ 24—32. Räkenskaper, Stats-verkets, formulärer för „ 278. Räkenskapsmethoden inom Stats-Kontoret „ 12—14. 282—283. Sammandrag af Rikshufvudböckerna, Bilagorna N:ris 1 och 2. — Lasarettet „ 252—254.
Constitutions-Utskottet har noggrannt öfver väga t hvad i målet förekommit; och beträffande först den, efter Utskottets tanka, vigligäste och väsendtligaste delen, eller sjelfva principfrågan, huruvida ett af Rikets Ständer till Konungens Nådiga Sanctiön ■ framstäldt Lagförslag må omedelbarligen kunna af Konungen parlielt antagas eller förkastas, — under hänsigt hvartill Friherre Anckarsvärd jemvälexempelvis anfört vådan, som skulle uppstå, om Rikets Ständer i ett sådant förslag öfverlemnade till Kongl Maj:jt en andel i Financiela Lagstiftningen, under vilkor att deremot erhålla en bestämdare uttryckt delaktighet i den OEconomiska, men Kongl. Maj:t antoge den erbjudna och afsloge den begärda concessionen , •— så ehuruRJtskottet visserligen erkänner hela vådligheten af denna grundsatts innom constitutionela Samhällen, anser dock Urskottet deiisamroas införande icke ens möjligt för de fall och under de former, hvari Sveriges Stan - S Constitutians Vith Betänk. N:a 8. der föreslå eller antaga Lag; ty förslagen måste antingen omfatta Grundlags-Stadganden och då förutsätta alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut, eller ock behandlas i den ordning 87 §. RegeringsFormen föreskrifter, med contra-proposition af Konungen, der ändring i Förslaget äskas: Och i båda händelserna synes Rikets Ständers rätt desto säkrare bevarad och tryggad, som, vid Grundlags-Förslag, redactionen uppställes utan rubbning af från hvarannan oskiljaktiga §§:ers samband, och, vid Lagförslag, cöntra-propositionen fritt må, efter pröfning, antagas eller förkastas. Riddarhus-Ordningen åter kan skäligen icke benämnas Lag, i ordets egentliga bemärkelse, helst för dess stiftande, ändring eller upphäfvande, Med-Ståndens samverkan icke erfordras.
Alla röstberättigade ledamöter hafva gemensam ansvarighet för de af direktionen vidtagne åtgärder; dessutom har hvar och en endast rådslående ledamot, speciel ansvarighet i sin tillhörande detalj. Hvarje gång penningar skola inläggas uti eller uttagas utur kassakistan, sammanträder såväl direktionens samtliga röstberättigade ledamöter, som liqvidations-officern och protokollsföranden. De, hvilka icke, i följd af innehafvande befattning, äro ständige ledamöter, ombytas årligen. Förordnande att vara ledamot i förvallnings-direktionen utgör kommendering oell utgår, så vidt ske kan, i tur. Vid direktionen skola följande handlingar finnas: Summarisk Kassa-Journal öfver alla inkomster,lFöres af ordf.ochförQvittens-Journal öfver alla utbetalningar. /varas i Kassakistan. Detalj-Kassa-Journal öfver inkomster och utgifter, Summarisk d:o d:o, Rulla öfver effektiven, upptagande aliade olika förhållanden, hvilka på ett eller annat sätt inverka på aflöning och underhåll, såsom permittering, kommenderingar, sjukdom, rymning, arrest etc. Månadtlig aflönings-förslags-Journal, Summarisk allönings-Journal, Allmän liqvidationsoch qviltens-bok, Förteckning öfver inncstående munderingsfonder. Föras af liqvidationsofficern. Föras af liqvidations-officern. 170 Ben 11 Mars f. m. Diarium öfver lill direktion ankomne nial och' handlingar, d:o öfver afgångne expeditioner, Protokoll öfver öfverläggningarne, Förteckning öfver direktionens arkiv, Rulla öfver etfektiven, Inskrifnings-rulla öfver officerare, upptagande in-l trädet i tjenst, ankomsten till brigaden samt afgången derifrån, Inskrifnings-N:r-rulla öfver under-officerare ocli; manskap, upptagande inträdet i tjenst, ankomsten till brigaden samt afgången derifrån, Förteckning öfver alla förrättningar hvaruti brigaden eller något af dess detachementer deltagit, samt öfver de med brigaden timade organisativa förändringar.
Vidare har Utsk. fordrat, att tableaun skulle innefatta uppgift och jemnförelse af skiljaktigheterna emellan gällande lagen och de nya förslagen: att de i den förra befintliga föreskrifter, hvilka, såsom ansedda af ceconomisk natur, vore utur förslaget uteslutna, borde tydligt utmärkas samt förslag till stadganden derutinnan uppsättas, tjenligaatt, om så fordrades, i committe'ens förslag införas. Vid läsningen af moliverna finnes i allmänhet, att der ändringar i gällande lagar blifvit föreslagna, desamma jem 9 H. 4‘ 322 Den ii Juli c. m. välgäro redovisade. Någon annan mera vidsträckt uppgift och jemnförelse af skiijaktigheterna anser jag destomindre böra blifva föremål för en granskningen hindrande åtgärd, som hos LagUlsk:s ledamöter, vanligen bestående till stor del af lagfarne män, måste förutsättas nog kännedom af nu gällande lagar, för att vid förslagens läsning inse och bedöma, i hvad mån committe'en derifrån afvikit. Lika är förhållandet' med de på grund af deras oeconomiska natur från förslaget till allmän lag uteslutna stadganden. De ligga klart för ögonen, när man sammanhåller de gamla och de nya Byggn.- och Hand.-balkarna, hvarförutan committe'en i motiverna till dessa balkar finnes hafva antydt de allmänna grunder, som blifvit antagna för att bestämma gränsen emellan oeconomiska och civila lagstiftningen. Att i förväg uppgöra förslag till lagstadganden i de delar, der uteslutning nu skett, vore icke lämpligt, innan de lagstiftande magterna yttrat sig öfver committe'ens åsigter; ty helt olika måste dessa stadganden inrättas, om de blifva föremål för oeconomiska författningar, eller om de införas i allmänna lagen, der inredigeringen skall lämpas till sammanstämmelse med hvad i öfrigt är föreslaget, och således kunde komma att betydligen ändras i samma mån nya åsigter för lagarnas urskiljande gjorde sig gällande* Af mera vidtutseende beskaffenhet, än denna ömsom i afhandlingsoch ömsom i registerform fordrade, nu beskriflia tableau, framställer sig det sednare arbete, som LagUtsk. åsyftat att framkalla.
Men skogseldarnes antal och vidd uti de icke afmatta stora markerne är icke möjligt att angifva, likasom deras dämpande är med största svårighet förenadt, i anseende till befolkningens glesa bosättning. Deremot är svedjande icke brukligt inom länet. En Jägmästare och tvenne Öfverjägare hafva under perioden ägt hvar sitt af de trenne revier, hvaruti länet indelats, att vårda, biträdde af tvenne ordinarie och tvenne extra skogstillsyningsman hvardera. Tabb.N:is5o.6. Förhållandet, med rofdjur och af sådane dödade husdjur upplyses genom tabellerne N:is 5 och 6. Jagtkassa finnes icke inom länet. Dock utdelas af menigheterne inom vissa härader af Norra domsagan vid tingen för dödade rofdjur belöningar, som utgå jemte öfriga kommunalutskylder. Tab. N;0 7. E. Bergsoch brukshandtering samt F. fabriker, manufakturer och handtverk. Antalet häraf jemte dervid sysselsatte arbetspersonalen äro upptagne i tab. N:o 7. Tab. Litt. f. Hvad särskildt jernhandteringen vidkommer, så utvisar nedanstående tabell Litt. F tillverkningen dervid. En stor myckenhet kopparoch jermnalmsanledningar äro dessutom inmutade särdeles inom Juckasjärwi och Gellivare lappmarker, men hviloståndstiden är för många af dem redan under perioden tilländagången. Utsigterna för jernhandteringen synas blifva allt mer och mer mörka och såsom orsak dertill bidrager icke allenast det menliga inflytande, som allt sedan handteringens början inom länet derpå utöfvats till följd af landets ringa uppodling, utan jemväl bristen på kommunikationsmedel samt de i senare tider genom trädvarurörelsens liflighet stegrade arbetspriserna. Fabriker, manufakturer och handtverk bedrifvas hvarken med tillräcklig kapitalstyrka eller i allmänhet med erforderliga tekniska insigter, för att kunna uthärda allmän täflan. Föreningar till deras bedrifvande äro allenast i få fall ingångna. I öfrigt synes hit hänförlig rörelse likasom handeln i städerna vara i aftagande i samma mån som båda äro i tilltagande å landsbygden. Tab.
Halfva beloppet af de traktamenten och resekostnads-ersättningar, som tillkomma Rikets Ständers Revisorer, skall, enligt behörigen granskade och godkända räkningar, af Riksgälds-kontorets medel godtgöras; börande jemväl de arfvoden, Revisorerne bestämma för den i och för Riksgälds-verkets revision antagne kanslioch vakt-betjening af Riksgälds-kontoret utbetalas. Likaledes må Revisorerne på Riksgälds-kontoret anvisa ersättning ej mindre lör inköp af papper, skrifmaterialier och andra dylika utgifter för revisionens behof samt för annonser rörande Revisorernes sammanträden, än ock för de kostnader, som kunna föranledas af sådana under revisions-tiden verkställda resor, som Revisorerne vid sammankomst in pleno ansett nödvändiga. Kostnaderna för tryckningen, häftningen och utdelningen af Revisorernes berättelser angående fgranskningen af Statsoch Riksgälds-verkens samt de under Kongl. Kommers-kollegium ställda fonders förvaltning, äfvensom af de förklaringar, som i anledning deraf kunna varda afgifna, böra äfven af Riksgälds-kontorets medel bestridas. § 184. Aflöningen för Rikets Ständers Justitie-Ombudsman samt den hos honom anställda kanslioch vaktbetjening bör af Riksgälds-kontoret, under sista månaden af hvarje qvartal, utbetalas; skolande lönen för Justitie-Ombudsmannen, under den tid Stats-Vtskottets Memorial JV$ 224. 11 innevarande riksdags statsreglering kommer att blifva gällande, utgå med Sju tusen R:dr, eller med lika belopp som Justitie-Kanslerns lön, enligt sagde statsreglering, utgör; hvaremot Justitie-Ombudsmannen, derest han förut innehar tjenst på rikets stat, är skyldig att den dermed förenade löne-inkomst frånträda, så länge han uppbär Justitie-Ombudsmans-lönen. Utöfver den fastställda aflöningen eger den Justitie-Ombudsman,som hädanefter tillträder detta embete och dessförinnan icke är i hufvudstaden bosatt, att såsom flyttningshjelp uppbära från Riksgälds-kontoret Ett tusen femhundra R:dr.
Att upptaga och behandla hvarje fråga af ekonomisk natur, som på länets förhållanden utöfvar inflytande, samt att rörande dem fatta beslut; 2:o. att stadfästa, upphäfva och förändra de reglementariska stadganden och bestämmande!), som i och för länets gemensamma inrättningar och företag anses erforderliga;] 3:o. att öfver de uti föregående moment omförmälde inrättningar och företag tillsyn och kontroll utöfva; 4:o. att bestämma de bidrag, som i och för dessa af länets innevånare erfordras, samt grunderne, hvarefter de i arbete eller penningar skola utgå; och skall fördelningen 44 Allm. Besvärsoch Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o 72. utaf dessa bidrag antingen efter förmedladt hemmantal, efter matlag, eller efter Bevillningsförordningens l:sta eller 2:dra artikel bestämmas, 5:o. att, då parterne derom åsämjas såsom skiljodomstol upptaga och afdöma de tvistigheter, som emellan tvänne eller flera församlingar eller emellan enskild person och församling, uti kommunalfrågor och rörande rätter uppfattning af ekonomiskt stadgande kunna uppstå; ståude dock parterne fritt att målet vid vederbörlig domstol fullfölja. 21 §. Ingen fråga, som icke under något af föregående momenter kan hänföras, får utaf nämnden till öfverläggning upptagas. 22 §. Hvarje förslag, som åsyftar införande utaf nya ekonomiska stadganden eller förändring uti redan varande, så ock hvarje sådant, som afser tillvägabringandet utaf, för länet gemensamt, företag eller inrättning, eller medför rubbning uti rörande sådane förut fattade beslut, får icke till afgörande företagas vid samma sammanträde, under hvilket det blifvit väckt; utan skola, sedan öfverläggning om dem egt rum, till nämndens kommande sammanträde förklaras hvilande. Beslut rörande 20 §. 2, 3 och 4 momenterne må utaf nämnden utan uppskof fattas. 23 §.
Sän till annan inrtfeS ort; ll:o af famma dag, i fråga om fördelning af alltför flora pajlorat; l2:o of fomma dag, angåenDe utarrendering af prejterjTapet på lön an» flagna annep» och menfabhemman i ©Fåne, sjalland och ^ölefinge; 13:o af den 29 tHara famma år, angåenDe unDerföfning i fråga om fprbåfS anlägganDe på ©ottffa ©andon; l4:o af famma dag, angåenDe upprättanDe af nptt fammanDrag af De författningar m. m., forn böra från prebiffiolett årligen uppläfaS; 15:o of den 26 2lprtl famma år, angåenDe åtgärDer för en förbättraD fjälaroård i hufroudfiaden; 16:0 of famma dag, angåenDe reoifton af författningarne röranDe r»ac Den 30 jddi famina åt, angåenDe tillfälle till unbermiéning i latinia fpråfet miD <£lementar»2äromerfen; 23:o af famina Dag, angåenDe ett fammanbrag af föreffrifterna röranDe mätning af fpannmål; 24:o af Den 2 2lugufti famina åt*, angåenDe iafttaganbe af mijja mil» for miD utlänDjf mané naturalifation i ©merige; 25:o af beit 6 2lugu|ft famina åt*, i fråga om fronojfjutfenä utgöranDe af refero»l)emman; 26:o af Den 12 2lugujfi famina åt*, om injfränfning af Den genom Äongl. §örorDningen Den 22 ©ecember 1846 bcmiljaDe frihet att å lanDet iDfa tyanDel; 27:o af
i5o R:dr; för en Subaltern-Officer vid dito dito 100 R:dr; Under-Oflicer vid dito dito 5o R:dr; hvilka arfvoden, jemlikt E. K. M:s Nådiga Bref den 28 October i83o och den rg Februarii i83i, hittills af serskilde medel utgått; äfvensom ett anslag för hela Artilleriet af 3oo R;dr till anskaffande af Läroböcker m. m., utgörande ett sa maian lagd t årligt behof af — fy Skrifvelse N.-o 184- Trausport R:dr 17,1 o4- 36> — af de, enligt serskilda Nådiga Bref, beviljade anslag till bestridande af kostnaderne i.och för Artillerie-Regementenas mathållning, och hvilken blifvit till uppförande å stat föreslagen med . k~) Arfvoden i och för Läkarevården vid ArtiIlerie-Detachementena å Dalarö, Carlstens Fästning, i Landskrona och Jönköping, till ett sammantaget belopp af 3io R:dr; hvilka arfvoden, jemte ett, sorn Slotts-Predikanten på Ny-Elfsborg serskildt åtnjuter, af 62 R:dr, hittills utgått dels af 3:dje Hufvud-Titelns besparingar, dels å allmänna Indragnings-Staten, men nu blifvit föreslagne till uppförande å Artilleriets Stat med . samt 7) Ett, till följd af vidtagna förändringar med Tyg-Staterne, hvilkas Befäl blifvit på Artillerie-Regementenas Stat nppfördt, samt verkställd öfverflyttning af Archli-Staten i Stockholm från Krigs-Collegii Stat på Svea Artillerie-Regementes, uppkommet behof för ett Tygstats-Compagnie af 58 man; hvaribland arne förste ocb 3:oe andre Constaplar, hvilken tillökta kostnad blifvit utförd med _ 2,409: 0.