Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
D. under Titeln Ministre-Staten, ett omständeligt utredande af förhällandet härmed, och de skäl Utskottet hast till dess förslag. Uti Wällofl. Borgare-Ständet har en Ledamot anmärkt, att någon egentelig besparing icke blifwit Uti denne Artikel iakttagen, sä wida en Summa af icke mindre än 25,000 R:d är till Ministerielle behof serskildt anslagen. Stats-Utssottet bör härwid uplysa, akt de här nämnde 25,000 R:d. icke nägonsin hast någon gemenskap med Minister-Staten eller aro nägon ä Srat för detta behof serskildt anslagen Summa. Ifrän äldre tider hafwa 100,000 R:d warit till Extra utgifter ä Stat upförde; utaf desie har Kongl. Maj:r disponerat hwad som erfordrats till Presenter ät Utländske Ministrar, till Eourir-resor och andre Ministerielle ärender och utgifter. Stars-Utskottet föreslog Uti desi förre Betänkande Extra Utgists-Summans nedsättande frän 100,000 lill 75,000 R:d, och att 25,000 R.d af berörde 75,000 R:d mätte ansläs till Kongl. Majtts Egen Nädiga disposition till ofwannamnde behof. Men om denna Extra utgifts Summa will Utskottet Uti serskildt Betänkande an« gäende A lmänna Utgifts-Staten sig närmare utläta. StatS-Utskottet sär har enast nämna, att, efter hwad osman upplyst är, innefattade Utskottets dä afgifne förslag i inret afseende någon tillökning, utan twärtvm en besparing ä häda ställen. I öfrigt fär Stats - 53o Den 12 Zebruarii Stats.Utstottet i anledning af gjord anmärkning fran Wältofl. Borgare-Ständel tillkännagif-oa, art de inflytande Tullwexlar anwändas till Minister-Staten efter All pari Cours, sä a!> någon afkortning i anflags
Hofrätterna i anledning häraf inkommit med infordrade underdåniga utlåtanden, har denna Rikets Ständers framställning blifvit den 12 Juli 1861 i underdånighet an mäld, hvarvid Kongl. Majit med hänsigt till de af Götha Hofrätt, äfvensom af Hofrätten öfver Skåne och Blekinge mot lämpligheten af den ifrågasatta nedsättningen i lösen för omförmälda handlingar anförda skäl, fann samma underdåniga framställning icke böra vinna nådigt bifall. 73:o af den 30 Juni 1860, angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands läns Södra fögderi på lön anslagna bostället Luxe, mot kontant ersättning till boställshavare!!. (85.) 1860 den 19 Juli i underdånighet anmäld, och beslutet för behörig verkställighet meddeladt Kammarkollegium och Statskontoret. 74:o af samma dag angående upphäfvande af den allmogen i sju härad af Elfsborgs län samt städerna Borås och Ulricehamn beviljade särskilda handelsfrihet. (87.) 1860 den 19 Juli i underdånighet anmäld, då Kommerce-kollegium anbefalldes, att, sedan vederbörande hörde blifvit, till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande i ämnet. Detta utlåtande är ännu icke afgifvet. 75:o af den 13 Juli 1860, om ändringar i nu gällande skiftesstadga. (95.)
Lön än 266 R:dr 32 sk., ansett den nu föreslagne tillökning ej böra sträcka sig till bemähe Courirer annorlunda, än att de må undfå 33^ R:dr Contant tillökning, så att de komma att uppbära i ett fö5 allt 300 Riksdaler årligen. 1 anledning af Svea Hof-Rätts anmälan,' om nödvändigheten deraf att dess Stat tillökas med en Fiscals-, tre Notarieoch tvtj Cancellist-löner, hafva Riksens Ständer, sedan Eders Kongl. Majit i Nårler behagat gifva proposition derom, att Wermland må komma att höra under befria!te Hof-Rätts Jurisdiction och dess göromål således varda tillökade, beslutit, att en summa, som svarar emot 3 Notarieoch 2 Cancellist-löner på Svea Hof-Rätts Stat sko. la uppföras, att efter behof användas, till dess Fante Band. Fjerde Afdel. 3, 4, ofvan - Den 23 Juli. ofvanförrnålte Reglering af StyrelseVerken vid nasta Riksdag kan blifva antagen. Härtill få Riksens Ständer ytterligare i underdånighet tillägga: att förhöjningen ej kommer att sträcka sig till de löner, so n åtnjutas å Indragnings Staten, utan att deremot personer, sorn både derå och tillika pä Ordinarie
angående skolor, liirolcza~ser och wbetso1rzr&amp;7en,. tillgangliga för kvinnor, hafva som vanligt, ofta framstiilits, och b y r h h a begagnat de tillfiillen, soin här gifvits, att lrraftigt fraii~hAlla fördelarna af en grundlig och praktiskt ordnad utbildning. Förfrågningarn? hafm oinfattat: intriidesfordringrtrna till Telegrafoch Postverket, till Gymnastiska Centralinstitutet, seminarier, III. m., angAende utbildning till apotekare, tandlakme, fotograf, bolcbindm-e, urnidrare ~ S I C trädgfirdslrurser, U slöj dlrurses, mejerim. in. angaencle S ~ U I C V ~ ~ rser, .. lrinrser, hinsh~lls1rini: se~ m. m. Bland öfriga iirenden må niimnas: förfragningar från s a ~ a l insom utlandet rörande den svenska kvinnans sociala stallning, rörande. förbundets organisation och arbetssätt, rörande aflöningsförhållanden m. m. för Irvinnor, rörande pension.soch sjnlrlrassoi-, m. fl. hagor, som på ett eller annat sätt kunna anses ~ a m m a n h &amp; ~ ined a förbundets e !3 pi-og~: ain. I ~lzitsfui~iedlin~en utvisar följande resuhat: Antalet jnskrifna arbetsgihare .. 498. B B arbetssökande 611. af arbetsgifvarne hafva 180 Atertagit sin ansökan och af de arbetssökande 209. Platsförinedlingen har som vanligt omfattat dels fasta. platser för lärarinnor, föreståndarinnor, vardinnor och bitriden i hem samt platser å kontor och i handel m. in., dels ock tillfälligt arbete, såsom lektioner m. m. Summan af sammanlagda årslöneiför de af byrån förmedlade platserna uppgår till oinkring 46,000 kr. Högsta. lönen har varit för laminna i skola 1,000 h., för lärarinna i familj med allt fritt 000 kr.
Jag emottager gerna rättelse, om Jag misstagit mig i detta förslag, och önskar blott, att hvad slags styrelse, som härmed får befattning, den måtte uppfylla Konungens och Nationens rättmätiga fordringar. Det har förefallit Herr Grefve Mörner oväntadt, att ordet Magtspråk influtit i mitt förra Memorial. Anledningen härtill tager Herr Den 13 April. Mig kan det ej annat än förefalla än mera oväntadt, att en ädel och upplyst Man vill åt ett ord gilva en annan tydning, än den, hvartill den tydliga meningen föranleder. Den skillnad Herr Gu fve Mörner väntat sig, att livar och en bör göra, på före och efter 1809, har af mig noga blifvit iakttagen, och jag går dermed längre, än Herr Grefven; ty jag kallar icke magt. språk, att Lagstiftande Magten fattar ett beslut, som kulikastar en förut af den gifven Författning, och från denna synpunkt skådar jag Ständernas rättighet att afskrifva d'jn summa , som f. d. Konung Gustaf Adolph med ett magtspråk tillgripit af MagazinsDirectionens fond Att ett dylikt magtspråk nyttjades af Högstsal Konuug Gustaf III, är äfven ej obekant. Att ordet magtspiåk, det1 det står i mitt förra Memorial , endast kunnat hafva afseende på dessa c.ne händelser, ligger i en öppen och klar dag, för den enklaste slutkonst. Jag hade således ej väntat mig , att Herr Grefve Mörner skulle vilja hänföra min mening till bristande erkänsla lör hvad vår Regering uträttat, tänkesätt alldeles främmande för den rena och oskrymtade vördnad och tillgifvenhet, jag, oaktadt uppenbara eller hemliga försök , alltid skall veta ådagalägga för min Konung, min Kronprins och mitt Fädernesland. Remitterades till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet. Hans Excellence Herr Grefve Runth, Eric, uppläste till Protocollet följande: Redan hafva så månge värde Ledamöter a.f Höglofl.
Vid vederbörligen utlyst sockenstämma i Häggenås sockenstuga d. 11:te april 1847. § 1. Upplästes, erkändes och underskrefvos distrikts-magazins räkningarna för år 1846. § 2. Upplästes den af herr leutinant Stridsberg upprättade afkortningslängd, å 1846 års krono utskylder, hvilken erkändes och underskrefs. § 3. Tillfrågades församlingens ledamöter om och huruvida de voro hugade att ingå uti brandstodsbolaget för hela länet enligt af Kongl. Maj:t nådigt fastställda reglemente af den 14 nov. sistl. år, hvartill en del svarade bestämt nej, andra åter tycktes vara villrådiga huru de skulle göra i denna sak. Efter något samtal härom och sedan såväl undertecknad, som herr leutnant Stridsberg sökt öfvertyga allmänheten om nyttan och försvar att ingå uti berörde bolag, beslöts, att socknemännen skulle, dels denna afton, dels under veckan med hvarandra rådgöra om denna angelägenhet och skulle den som åstundade ingå i aftanämnde bolag, nästa söndags eftermiddag, hos undertecknad antekna sig samt uppgifva det försäkringsbelopp, han vill å sin såväl fasta som lös egendom. N. S. Edlund 123 Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga d. 13 maji 1847. § 1. Valdes bönderna Mathias Moberg och Lars Pehrsson i Österåsen till ledamöter i taxerings committéen, som sammanträder i Hölje d. 8:de instundande junii. § 2. Upplästes syne-instrumentet å skedd brandskada i Tornäs, Föllinge socken, d. 7 mars detta år och godkändes till betalning det skadades uppskattade värde, med undantag likväl för saltpetter ladan och sumpen emot hvilkas ersättning socknemännen enhälligt protesterade. § 3. Upplästes innevarande års mantalsoch skattskrifningslängd hvilken till alla delar erkändes och underskrefs. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA.
" 10:o. ”Då presterlig lön i en församling skall regleras, höres församlingen på sockenstämma, eller, der flera församlingar äro förenade, å gemensam gällstämma, vid hvilket tillfälle så väl aflöningsbeloppet, som dess fördelning af sockeneller gätlslämman föreslås. På grund häraf och efter öfvervägande af de förhållanden, som vid lönens bestämmande böra tagas i beräkning, upprättar Nämnden sitt förslag, som meddelas församlingen, hvarefter handlingarne genom Landshöfdingen och Domkapitlet jemte yttrande af dessa myndigheter till Kongl. Majit insändas för vinnande af nådig stadfästelse. 1' ”Vid reglering af Pastorslön eger Nämnden jemväl tillse, huruvida Komministerslönen, der sådan finnes, står till den förra i ett billigt förhållande och i annat fall att skälig jemkning dem emellan föreslå efter de grunder, som för sådan åtgärd varda med afseende på särskilda orters olika förhållanden bestämda.” ”Nämnden eger ock alt till Kongl. Majit göra underdånig framställning angående öfverflödiga Komministraturers indragning, äfvensom anmälan, då för presterskapets aflöning icke vidare behöfliga statsmedel finnas en församling tilldelade, eller församling för sitt presterskaps anständiga bergning af sådant understöd är i behof, då Kongl. Majit, efter vederbörande Kongl. Majits Belällningshafvandes och Domkapitlets hörande, vill om medlens indragning eller öfverflyttande från en församling till annan, eller beviljande af nytt anslag, i nåder besluta.” ll:o. ”Såväl pastorater som komministraturer hänföras stiftsvis till vissa klasser, lämpade efter deras storlek, folkmängd, besvärlighet, m. m.” 12:o. ”Lönerna för det ordinarie Preslerskapet beräknas så, att det extra ordinarie kan, såsom hittills, af det ordinarie aflönas, och fästes härvid särskildt afseende derå, att på en del ställen och orter ordinarie Komministrar ej finnas.
Den förnämsta tilldragelsen under senare delen af hennes lif var firandet af hennes sjuttionde födelsedag. Detta föranstaltades af hennes förläggare i form af en trädgårdsfest, till hvilken alla Amerikas namnkunniga skrifställare och lärde inbjödos. Denna fest, som den 14 juni 1882 egde rum i Newtourville, en förstad till Boston, utgjorde afslutningen på mrs. Stowes offentliga lif. 1886 förlorade hon sin älskade make. Striden om hjärtan. (Forts.) äPlfn gingo de arm i arm, än hvar för sig sida | % | ' ' vid sida; ibland — när de kommo till den C * SÄ » aflägsnaste o c h minst skötta delen af parken — var vägen så igenvuxen af högt, fuktigt gräs och doftande ormbunkar, att han måste gå före och rödja väg, och hon kom hack i häl efter. Litet emellan gjorde hon en » afstickare » åt ena eller andra sidan efter någon vacker blomma, något fint, krusigt blad eller vajande gräs, eller också måste de prompt stanna ett tag för att se på den där gamla lummiga eken, som var ihålig på ena sidan och ett sådant utmärkt gömställe för » kurra gömma », eller den där lilla viken nere vid stranden, t där de förr alltid hade haft hela barkbåtsflottiljen förankrad, eller den där höga, skrofliga klippan, som varit röfvarborg o c h vitne till så många djärfva, mer eller mindre lyckade stormningar, och hvilket allt hon mindes så väl, » å h! så utmärkt v ä l v: Hur de då gingo, kommo de slutligen fram till » grottan », som låg i bortersta delen af parken. Såsom geologisk märkvärdighet var den af mycket anspråkslös natur: ett stort rullstensblock, som låg alldeles på kanten af en lodrät berghäll o c h sköt ut däröfver som ett tak, på ena sidan af naturen stöttadt af ytterligare ett block och på den andra af obarkade, hvita björksträfvor, förenade af en spalier och öfvervuxna med Ampelopsis, tät som en mur, grön, skiftande i den späda vårfärgens bleka gult.
Exc. propos. å bifall till Ut.sk:ts ifrågav:de hemställan, och, då dervid svarades många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Utskrts hemställanden angående rubrikerne furuoch gran-timmer samt bandstakar. Biföllos. Utsk:ts förslag, att artikeln ved måtte vid utförsel från tull befrias m. m. Sedan undertecknad, uppå förfrågan af Hr Printzensköld, tillkännagifva, att BorgareSt:t bifallit Utskds nu föredragne förslag, yttrade Den 6 Juni f. m. 109 Hr Printzensköld: Då Vällofl. BorgareSt:t frånträdt sin åsigt om behof vet af export-tull på ved, så ehuru jag för min del skulle trott att ett sådant förhållande icke bort ega rum, när skogsförödelsen redan är sådan i landet, att till och med Regeringen ansett nödvändigt att i viss män inskränka den enskilde egarens rättighet att disponera öfver sina skogar, vill jag icke framkalla någon diskussion, utan öfverlemnar åt R. o. Ad, att bifalla eller afslå förslaget. Hr von Koch: Jag anhåller om bifall till Utsk:ts förslag. Häruti instämde Frih. Raab. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef Utsk:ls förslag af E. o. Ad. bitaIlet. Sedermera blelvo Utak:ts samtlige återstående hemställanden och förslag föredragne och af Ståndet bifallne. H. Exe. Hr Gr. o. Landtm, tillkänuagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter på bordet, det af BondeSt:ts deputerade öfverlemnade prot.-utdr., som innehöll nämnde EiksStånds beslut i afseende å Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:fs Betänk. N:o 8, ang:de skjutsningsbesvärets ordnande samt inbjudning till MedStånden att i samma beslut sig förena.
Finland är ännu långt fattigare på dramatiska stycken af sådant värde som Daniel Hjorts» än på mark och penni! Historien känner intet folk, som förlorat sin plats bland nationernas antal i följd af fattigdom på mynt; men desto flera, hvilka gått i mistning af ett sådant erkännande genom sin oförmåga att behörigen uppskatta värdet af konstens ideala skatter. Redan innan alla de förhoppningar, hvilkas medelpunkt den nya theatern var, gingo upp i rök, bortblåstes hoppet derom, att Daniel Hjorts skald skulle i en framtid, om också icke förminska, så åtminstone fördela på flera dramatiska arbeten det varma interesse, hvarmed hans förstlingsförsök åt detta håll blifvit emottaget. Detta var ett bland de hårdaste slag, hvaraf den fosterländska litteraturen kunde drabbas, och utan tvifvel det sorgligaste. Och ändock behöfver han, äfven i värsta fall, icke klaga med sin Johan Fleming: — Blott en flyktig dröm Min lefnad var och intet spår på jorden Jag lemnar efter mig. O, det är tungt, Det är dock tungt att i sin ungdom dö! Äfven skaldekonsten har haft sin Wilhelm von Schwerin, sina bröder Ramsay, hvilka, fallne i blomman af sin ungdom, qvarlemnat de ljufvaste, skönaste förhoppningar, af dem tidigt kallade till lifs, såsom sörjande genier på sina tidigt öppnade grafvar. Men de unga hjeltarne hade dock kunnat träffas af en ännu tyngre lott, den att fastsmidas i en långvarig lifstidsfångenskap. Gud, den Högste, bevare den rikt begåfvade ande, som diktat Daniel Hjort, från ett så bistert öde! Helsingfors d. 4 Dec. 1863. Fredr. Cygnæus. DANIEL HJORT. Personerna: KARL, Hertig af Södermanland, Riksföreståndare. ARVID STÅLARM, Krigsöverste i Finland. JOHAN FLEMING, son till Klaes Fleming och Ebba Stenbock. OLOF KLAESSON, naturlig son till Klaes Fleming, adopterad. ERICUS ERICI, Biskop i Åbo. JOACHIM SCHEEL, Befälhafvare på Hertigens flotta. DANIEL HJORT.
Hon bildar den yttersta och tillförlitligaste control öfver alla magtens missbruk; men det skulle ofelbart vara all försvaga denna control i afseende på Lagskipningen och låta Domareinagten blifva derifrån i märklig mon fritagen, om Tryckfrihetsmålen helt och hållet hemföllo under dess handläggning och utgången således af dessa egentligen berodde af hvad Lagen flerestädes antyder med sitt: pröfve Domaren. Vid dessa måls afgörande erfordras derförutan i grund af deras egna, serskilda natur, och då lagstridigheten der icke kan vara eller är för reflexionen så gifven, sorn i vanliga rättsfrågor, en helt annan, mera innerlig och djup uppfattningsoch pröfriingsförmåga, understundom äfven en speciel och mera vetenskaplig kännedom af det omtvistade ämnet. Det är på dessa grunder, utförligare framställda vid sisllidne -Riksdag, som jag anser alla förbrytelser emot Tryckfrihels-Lngen böra af en Jury afdömas: — och denna Inrättning ingalunda förtjena att bli det offer, som måste falla, om Indragningsmagten skall upphöra. — För Tryckfrihetsmåls öfverflyltning till vanlig Domstol, är andraget, att tanken, uttryckt så väl i tal sorn skrift, redan, enligt gällande Rättegångs-Ordning, hemfaller under Domstols pröfning. Men i sådana vanligen mindre invecklade fall tages alltid i beräkning flera yttre omständigheter, såsom åtbörden, uppsynen, anledningen lill den skedda tankevtlringen och de enskilda förhållanden, kvilka kunna emellan vederparterne hafva egt rum. Vid pressens missbruk, finnér man på denna väg ingea ledning: dervid ingå gemenligen mera allmänna förhållanden: Conslitutions-Utskoltcts Memorial N:o 4°- 7 och då Tryckfrihetsbrott, åtminstone från en sida betraktade, kunna sagås vara emot allmänheten begångna, så vida det är dess omdöme man vill missleda eller missleder, är det från denna synpunkt icke olämpligt, utan nog sakenligt, alt den bättre delen deraf, bildande en Jury, pröfvar och afgör, huruvida ett brott af dylik beskaffenhet verkligen är till sanningens mehn begånget eller ens rimligen varit med något alfvar intenderadt.
När nu det K. förslaget vid första kammarens bildande foreskrilver tvefaldt medelbara val; när kommunens medlemmar efter bevillnings grund välja elektorer, dessa välja landstingsman, hvilka skola handhafva så många i det kommunala lifvet djupt ingripande ärenden och ega en ganska vidsträckt beskattningsrätt, samt dessa landstingsmän slutligen utvälja riksdagsmännen i första kammaren, så måste det val finnas någon giltig grund för att antaga, att valen skola blifva goda, att landet skall till första kammaren sända sina bästa män. Man har kallat dessa och andra antaganden af förslagets anhängare för fantasibilder, målade i rosenrödt, utan någon grund i verkligheten. Jag skulle snarare vilja kalla motståndarnes farhågor för skräckbilder, målade i svart af en uppskrämd fantasi. Man kan i dylika frågor ej komma till någon matematisk visshet, utan måste alltid stanna vid en probabilitetskalkyl, men om man vid dennas uppgörande utesluter en så vigtig faktor som sunda omdömet hos menniskor, så kan man komma till hvilka förfärande resultat som helst; om man ej vill eller ej förmår sätta sig in i de nya 230 Den 4 December. förhållanden, sorn skola uppstå, och der antager verkningar af orsaker, som ej längre finnas till, så skall man otvifvelaktig! komma att döma skeft och beräkningarne ej blifva särdeles tillförlitliga.
St:r ur sin underd. skrifvelse till K. M. skulle utesluta detta förbehåll, så skulle det synas som om R. St:r afsagt sig ali rättighet att vid skatters beviljande eller uphäfvande göra något förbehåll och flere talare hafva likväl erkänt, att R. St:r kunna göra dylika förbehåll, en rättighet, den jag icke tror R. o. Ad. eller R. Skr vid detta tillfälle vilja afsäga sig. Vid sådant förhållande och då det är bättre att icke inlåta sig i några redact:sförslag, som kunna blifva missledande, instämmer jag med' dem, som yrka återremiss. Frih. Tersmeden: Jag erkänner, att R, St:r hafva rättighet att göra förbehåll vid skatters beviljande, men jag vet likväl icke, hvarföre R. St:r skola begagna sig af denna rättighet, då, såsom här är händelsen, det icke behöfves. Det är redan uplyst, att den ofta omnämnda 2 § aldrig varit tillämpad, och det är ingen anledn, förmoda, att, om R. St:r ingå till K. M. med und. anhållan om §:ns uphäfvande, densamma icke varder uphäfd. Hr Ribbing, Arvid: Frih. Tersmeden tyckes fästa sig vid, att det är R. St:rs rättighet att framställa vilkor vid skatters beviljande. Här är likväl fråga om skatters borttagande och då anser jag obehöfligt att framställa någon anhållan utan förenar mig med Frih.n deri, att det är vida lämpligare att utbyta ordet förbehåll 20 1) e n 4 Mars f. m. mot ordet anhållan, och att man med denna förändring kan bifalla K. M:s Propos. Usin helhet. Hr Printzensköld: Det vill synas mig som om StatsUtsk. icke vore rigtigt belåtet med min sista hemställlan. Till följd af det förtroende, hvarmed jag af R. o. Ad. varit under flere Riksdagar hedrad, nemi. att vara ledamot i Exped.Utsk., har jag haft tillfälle att mera än någon annan pröfva halten af de redact:sförslag, som på rak arm, som man säger, beslutas i RiksSt:n.
Den 27 Maji. 453 billighet och omtanka af Collegierne fattade beslut Här-fter försatte Chefen sina besvär hos Kongl-,Maj:t, och blefvo de tillika med Collegiernas förklaringar Kongl. Beredningen af ExpeditionsSecreteraren Bergströ n föredrag?, ne, hvilken med Kongl Beredningen instämde i det beslut, att detta i laglig ordning af berörde Collegier uppgjorde arrende och qtgifne contract, icke kunde utan båda contras hentefnes begifvande rubbas eller brytas. Derefter föredrog bemälte ExpeditionsSecreterare i StatsRådet Beredningens Betänkande, då han genom stillatigande, enligt 94 §. Regeringsformen, tillstyrkte det beslut, att contractet skulle brytas, samt detta beslut med största skyndsamhet expedieras och verkställas, utan att deremot göra någon reservation. Häraf följer, att bemälte Föredragande i Beredningen yrkade contractets bibehållande, och i StatsRådet contractets brytande. Den första underrättelse Arrendator Lundberg härom erhöll var beslutet, att alldeles icke få tillträda Bostället. Då han nu var under flyttning från gitt eget utarrenderade Hemman och således i stor förlägenhet om bostad för sig och sin lösa egendom, emedan han nu mera icke fick tillträda den fastighet, hvaruppå han emottagit contract, utan befann sig husvill, så ingick han med underdånig ansökning, att få det contract upphäfvet, hvarigeno n han aflemnat sitt hemman till annor man, och att honom nådigst måtte beviljas en ersättning för sitt åberopade lidande. Denna nådeansökning föredrogs äfven af förbemälte ExpeditionsSecreterare, sorn 454 Den 27 Maji. tillstyrkte beslutet angående ersättningens vägrande. Efter denna sanningsfulla målning af den anmärkte Föredragandes behandlande af detta mål lärer ingen böra förundra sigatt Consti. tutionsö skottet d rvid fästat uppmärksamhet, och i stöd af 107 § Regeringsformen till Riksens Ständer pröfning detta mål öfverlemnat.