Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att föreslå någon förhöjning i fonden på det liela anser Utskottet destomera olämpligt, som för lånsökaude, hvilka äro berättigade att anlita denna utlåniugs-rörelses tillgångar, tillfälle är beredt att jemväl erhålla kassa-kreditiv, samt Utskottet svårligen kan afse några för detta ändamål tillgängliga medel. Hvad åter en förändrad reglering af fondens fördelning på de serskilda Diskont-kontoren beträffar, så och enär baukofullmäktige, hvilka närmast äro i tillfälle bedöma, huruvida en sådan må anses vara af behof påkallad, äro berättigade att göra de jemkningar i samma fördelning, hvartill omständigheterna kunna föranleda, synes det, sannolikt snart öfvergående, anspråket på ökade tillgångar vid Götheborgs låne-kontor icke böra påkalla någon åtgärd å Rikets Ständers sida; hvadan Utskottet föreslår, 47:o att ofvanberörde i 210 § af reglementet intagne stadgande må förblifva oförändradt, för såvida icke Rikets Ständer godkänna förslaget om inrättande af låne-kontor i Wisby, i hvilket fall detta stadgande torde sålunda förändras: 48;o Banko-Utskottets Betänkande, N.o 24. 48: o 41 Fonden för diskontering och utlåning bestämmes till 3,C00,(ICO r:dr, hvaraf tillhandahållas 1,950,000 r:dr för hufvud-kontoret i Stockholm, 750,000 r:dr för låne-kontoret i Götheborg, 250,000 r:drför låne-kontoret i Malmö samt 50,000 r.dr allt banko för låne-kontoret i Wisby; fullmäktige likväl förbehållet att, efter sig företeende omständigheter, kunna dessa proportioner jemka och förändra. Likaledes hemställer Utskottet att den, genom reglementets 211 §, Sparbankerna i riket förunnade rättighet, att, mot 3 procent ränta, insätta vissa till beloppet bestämda summor uti Handelsoch Närings-diskonlerna, deruti förändring ej blifvit äskad, 49:o må fortfarande få begagnas på enahanda vilkor som hitintills.
Flyttsaker: reseförnödenheler, af egaren sjelf medförda, då de af vederbörande tullkammare eller tuliinspektion finnas ej öfverstiga hans behof under resan inkomna för sådane Svenske undersåters räkning, som varit å utrikes ort bosatte, så framt de vid införseln finnas gamla och brukade samt, på särskild anmälan hos General-tullstyrelseD, pröfvas ej öfverstiga egarens behof ... öfriga inkommande gamla och brukade husgerådseller andra lösörepersedlar (hvilkas införsel, äfven såsom nya, ej genom denna taxa är i allmänhet medgifven tullfritt eller emot lägre tull, än högst 1 0 procent af värdet, då sådan förtullningsgrund bör tillämpas), när de vid införseln, på särskild anmälan bos tullkammare eller tulldistriktchefer, vid 300 R:dr Riksmynts värde eller derunder, samt hos General-tullstyrelsen, då värdet öfverskjuter 300 R:dr Riksmynt, pröfvas icke öfverstiga egarens behof R:dr 100 Rmt R:dr. Fria. Fri. Fria. Fria. Fri. Fria. Fria. 10 Förslag till Tull-taxa. 11 Qvantitet för Iuförelstull. Tullberäkningen. Riksmynt. R:dr. öre. Flädermos och Saft; hanföres under Apotheksvaror. Fläsk Fritt Fnöske, beredt Fritt. Fogellim; hänföres under lim, andra slag. Foglar, lefvande Fria. slagtade; hänföras under Kött. preparerade till naturalie-samlingar; hänföras till naturalier. Folier, tenn-, eller Stanniol , Fria. Formar, af jernbleck eller annat ämne för sockerbruken, tryckoch pappersformar, äfvensom formar, som begagnas lill pastellage-arbeten; hänföras till Redskap och Machinerier. ‘ ' V ’ V A. i-' ' fc Fosfor Fri Fransar; se Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. Friktionsstickor och Fnktionssvamp; se Tändstickor och Tändsvamp.
St:r så generöst beviljat anslag till anskaffande af all slags krigsmateriel, administrationen mäst gå i författning derom, att byggnader uppföras till förvarande af denna materiel. Att icke göra detta vore detsamma som om en enskild hushållare icke förskaffade sig lador, för att deri förvara sin säd. Om Sveriges finansiella ställning verkligen är så beklaglig, som den här i dag blifvit af en talare skildrad, måste vi hushålla, men till en god hushållning hör i främsta rummet att väl bevara hvad man har. På dessa skäl vågar jag anhålla om bifall till K. M:ts Propos. Gr. Posse: Då detta ärende förevar inom Stats-Utsk:t, erkände man visserligen den stora vigten deraf, att lämpliga förrådshus finnas, der statens krigsmateriel kan förvaras, men det blef tillika utredt, att på Carlsborg finnes en arsenal, uppförd i 2 våningar och 2 flyglar, som begagnas till förvarande af arméns och annan krigsmateriel. Ehuru denna arsenal icke är bombfri, och således ej kan anses uppfylla alla billiga anspråk på en dylik byggnad, ansåg likväl Utsk:.t, då denna arsenal en längre tid kunnat till ifrågavide ändamål användas, behofvet af en ny sådan icke vara så trängande, att man vid denna riksdag borde bevilja anslag dertill. Jag får anhålla om bifall till Utskits hemställan. 692 Den 28 Februari e. m. Hr von Francken: För min del har jag alltid varit mån om hushållning med Statens medel, och, som jag anser största hushållningen ligga deruti att hvad som finnes väl bevaras, får jag anhålla att R. o. Ad. ville bevilja det af K. M:t för ifrågav:de ändamål äskade anslag. Hr af Kleen: Med anledning af Gr. Posses yltrande, att arsenalen å Carlsborg icke skulle vara bombfri, får jag upplysa, att; den väl icke är försedd med bombfria hvalf, men alt dessa vid ett krigstillfälle kunna genom blindering göras bornbfria. Deremot äro alla öfriga permanenta byggnader på Carlsborg försedda med bombfria hvalf.
» Denna gång skall hon inte slippa undan på så sätt, » sade föräldrarne, och de beslöto att stänga in barnet på soppa, vatten och bröd, till dess det tillstod sin förseelse. Halfannan dag gick; så kunde modern inte längre kufva sitt svaga hjärta, och barnet släpptes ut under bannor och förmaningar. — Senare sade Nina till en väninna: » Å h, j a g visste nog, att mamma snart skulle släppa ut mig. » Det dröjde inte länge, förr än modern åter beklagade sig öfver sin vanartige dotter. 3 .§I8,„.$ * fi .. - rf._- » U-. - * M r » Min Elisabet är förfärligt slarfvig, hon låter allting ligga, glömmer allt, » klagade en mor för barnets lärare. » J a g har gjordt mig mycket besvär för att vänja barnet af med sina fel, men förgäfves! Jag ber er ha ett godt öga på henne, ty på det här viset kan det inte fortfara. Mitt barn måste förändra sig. » — » Jag skall göra, hvad jag kan, » svarade läraren. Några dagar därefter kom barnet till skolan utan sin skrifbok. » Gå hem och hemta den. » Barnet gick, men kom ej tillbaka, och då läraren lät fråga, hvart barnet blef af, svarade modern, att hon ej » nändes sända barnet i skolan för andra gången i det dåliga vädret. » till rätta och placera i en naturlig ställning å gräsmattan, sedan jag ögonblicket förut blifvit vittne till en öfverhalning, som den lilla gjort. Under det jag pysslade med att bygga en slags mur kring barnet af några i hast anskaffade lösa stenar, ankom modern. » Att frun vågar lemna den lilla ensam så här, är det inte riskabelt? » frågade jag. » Ähnej, jag är j u ej så långt borta! Och, för resten, lillan är så snäll. Ä r inte sockergrynet mitt så ' tnält, tå tnält ' », jollrade den lyckliga modern. Den lilla svarade med att ge ifrån sig en liten grymtning ur sugrörsmynningen, hvarefter denna hastigt smalnade af från en röd prick till ett rödt streck i det lilla ansigtet. » Ja så, krataj hon, pi-ip, sa ' mamma! » fortfor modern och kittlade puppan.
Lades till handling arne; och N:o 259, i fråga om pension å allmänna indragnings-slaten för Landshöf dingen i Skaraborgs län. f. d. Stats-rådet A. P. Sandströmers efterlemnade enka. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets Memorial och Utlåtanden. N:o 78, med anmälan örn verkställd omröstning i Förstärkt Banko-Utskott. Lades till handlingarne. N.o 79. öfver ett af f. d. Kronofogden, Assessoren A. G. Morén gjordt ackords-anbud. Bifölls; och N:o 80, i anledning af eli. utaf Bokbindaren Carl Widman gjordt ackords anbud. Bifölls. S. B. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets nedan omförmälda Betänkanden: N:o 67, i anledning af väckt motion, angående de egenskaper, som höra innehalvas af den, som antages till konsistorii-notarie. Bifölls; och N:o 68, i anledning af väckt motion om förklaring af Kongl. Förordningen den h Maj 1855. i fråga om stället för förbrytares skrift, och utlösning. 814 Prot.-Utdrag den 12 Februari 1858. Utskottets hemställan alslogs, och beslöt Preste-Ståndet för siri del, att Rikets Ständer må i underdånig skrifvelse hos Kongl, Maj:t anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t låta utfärda deri förklaring af Kongl. Förordningen, angående vissa föreskrifter tili kyrkotuktens upprätthållande, den 4 Maj 1855, att enskild skrift må kunna, efter pastors onrprölning, äfven å annat rum än sakristian förrättas. Fran Välloll. Borgare, -Standel. S. I). Föredrogs ånyo och godkändes Stats-Utskottets Utlåtande N:o 248, i anledning af väckt fråga om bränvins-bevillningsmedlens omedelbara ingående till och redovisande hos Riksgälds-kontoret. Fran Heden. Bonde-Ståndet. S. I).
Jag har genom sednare anställda mätningar öfvertvgal mig, att föreningen af dessa båda lika nödvändiga uppgifter hade varit möjlig, och jag skall bedja att — utan att uptaga tiden med onödiga detaljer — få bevisa delta, både för att derigenom styrka behörigheten af min afgifna reservation, och för alt möjligen gifva plan till en verkställbar förändring. Professor Scholander? ritning är mycket vacker, men har, skulle jag tro, Irenne fel, ty derigenom alt den dels gör sätena alltför breda, och dels på hvart och ett sätes rygg föreslår en qvarter? bred sluttande pulpetskifva, blir platsernas antal alltför ringa, utan att afståndet emellan bänkarne, för att med ledighet kunna passera förbi en förut sittandes knän, derigenom blir större än hvad som väl kan stå i förening med eli större och tillräckligt antal platser, — och slutligen för det tredje gör detta project de gångar som löpa från väggarne till midtelgången smalare än de f. n. äro, hvilket de ej höra vara. Härigenom har ej mer än 328 alnar sittplatser kunnat beredas — hvilket efter 22 tum för hvarje plats gör emellan 360 och 370 platser —, såsom Major Leyonankar å ritningen antecknat, men efter blott 20 tum för hvar plats — hvilket bör kunna anses tillräckligt — blir 393 platser. Men om man upoflrar pulpetskifvorna — hvilka för hvar bänk uptaga ett qvarter af utrymmet, utan att upfylla ändamålet med en pulpet, ty då en annan person sitter midt framför en, D e n 11 Februari. 383 hindras raan deraf att skrifva på en sådan pulpet, och så snart denna person aldrig sä litet rör sig, samt dä en annan går förbi ens knän, nedsopas nödvändigt de papper som ligga på denna pulpet. Om, säger jag, man derföre upoflrar den obetydliga agrementen att hafva en dylik pulpet och gör sä väl bänkarne och platserne alldeles lika med de raka dylika å Öfre Amphitheatern a Kongl.
Lina sade dertill, kunde ingen höra; ty hon sade ingenting, utan såg blott emellan hvarje gång så ömt upp emot honom, att han omöjligt kunde motstå lusten att få ännu en sådan blick. Men båda logo de dervid, såsom barnet ler i drömmen. Och så är den historien lyckligt och sanningsenligt slutad. Tilläggas måste ännu, att de tre tillbragte aftonen i samma rum der de nu voro. Inga andra seder flyttade hit öfver från farbroderns kammare, än punschglasen och gubbens pipa, ty Magnus kunde ej förmås att här begagna sin. Lika så litet fingo tidningar, schacheller brädspelet här inträde, utan det pratades hela qvällen – det vill säga gubben pratade och skrattade och tröttnade icke dervid. Magnus deremot var ovanligt tyst. Minst höll han något af sina långa tal. Det var väl! säger läsarinnan. Vänta, vänta, morgondagen är också en dag. Det enda, som återstår att anföra, är att bröllopet firades sjelfva nyårsdagen; «ty jag kan, om det icke göres undan, eljest endera dagen blifva en gift man, utan att veta en smula derom,» – sade Magnus – men han sade det icke till Lina. Till henne sade han blott: «Jag har väntat tolf år, och Jakob tjenade såsom ogift blott sju för Rachel.» Då tvenne menniskor lära känna någon duglighet hos hvarandra, finnes fröet till vänskap emellan dem; tiden och vanan bringa dertill ömsesidigt förtroende, och stärkt af denna himladagg vexer plantan herrligt i ett varmt hjertas jordmån. Tiden gör vänskapsbandet så starkt, emedan man, ju flera åren blifva, desto mindre är i stånd att skänka bort sitt förtroende, och vanans makt håller derföre detta qvar vid den en gång banade vägen. Lika litet som vänskapen nödvändigt fordrar ett ädelt mål, ty äfven brottslingen kan vara brottslingen trogen in i döden, lika så litet fordrar den frånvaron af svagheter. Ty vännen älskar hos sin vän den bepröfvade förmågan och räknar i bredd med denna icke hans svagheter, hvilka till och med genom tidens makt kunna göras lika kära som förmågan och personen. Kärleken deremot behöfver för sin uppkomst endast förhoppningen om dess föremåls företräden.
Hon till och med torkade sig med förklädet i ögonen, då vi sade farväl till hvarandra, och bedyrade, att hon aldrig kunde få en mera hederlig och aktningsvärd hyresgäst, än hvad jag varit, men nu kunde ju ingenting ändras. Jag tröstade henne med, att jag alltid i ett tacksamt hjerta skulle bevara minnet af den tid, under hvilken hon haft mig och mina tillhörigheter i sin vänliga vård. Sjöresan gick förträffligt, gynnad af det herrligaste väder. I Varberg emottogs jag vid ångbåtsbryggan af Jöns i Larsgård, som äfven denna gång åtagit sig att skjutsa mig. Vi begåfvo oss straxt på hemvägen, och på Morups gästgifvaregård reqvirerade jag in kaffe samt bjöd honom nu på en romgök, hvilket mycket smickrade honom. Han ansåg det tydligen för en långt större ära, smaken oberäknad, att blifva bjuden på rom än på bränvin, hvarföre jag också med största nöje betalade de få ören, som utgjorde skilnaden i priset. Efter inmundigandet af romgöken satte han också en helt annan fart på hästen, så att vi redan långt före aftonen voro framme i Glimminge och vid mitt hem, der min ömma moder så innerligt välkomnade mig. O du, min ömma, trofasta moder! Du är för mig det högsta här på jorden, A och O, begynnelsen och ändan för min kärlek. I ditt sköte kan jag tryggt nedlägga såväl mina bekymmer som min glädje. Bekymmerna lättar du med ditt trösterika deltagande och glädjen fördubblar du med din egen glädje. Ehuru min moder på grund af bristande bildning naturligtvis ej var mägtig att fullt uppfatta och uppskatta vigten och värdet af hvarje siffra i mitt betyg, så förstod hon dock till fullo, att det var något extra utmärkt, isynnerhet då jag omtalade för henne, att det var det bästa i hela klassen. Med öfversvallande moderlig känsla omfamnade hon mig tacksamt gång på gång och under strömmar af glädjetårar erinrade hon åter om sin dröm. Att jag var stolt och lycklig öfver den glädje, som jag sålunda beredde min ömma moder, faller af sig sjelft.
Gederström: Sedan jag nu af discussionen funnit mitt misstag i afseende på Frih. Raabs första framställning, och han nu har skilt sig från 27 § samt framställt sitt förslag såsom en särJ) H. 48 378 Den 12 April e. m. skild §, så får jag förklara, att, då Riksg.cont. slipper allt besvär med de ifrågasatta uppköpen af obligationer, jag icke kan bestrida, att ju Frih:ns förslag är i fullkomlig öfverensstämmelse med grunderne för en klok bankslyrelse. Ty man bör söka förskaffa sig ränta på ränta af sina medel, så långt sådant låter sig göra, utan någon den minsta våda för sjelfva Banken. Sädane papper, som kunna vara lämpliga för sådant ändamål, linnas visserligen också inom vårt land; ty utom dem Frih. Raab nämnt, nemi. brandstodsbolagens obligationer, hvilka arn direcle inlösningsbara på viss månad och icke gälla längre, så finnes det mänga andra slags obligationer, som hvilken stund som helst äro tillgänglige på börsen, såsom t. ex. Trollhätte canalbolags obligationer. Dessa gå man och man emellan, lika med mynt. Om nu Banken köper af dessa, så kan den vara säker pä, att när den tid kommer, då den behöfver sina penningar äter, sä kan den få obligalionerne afyltrade pä börsen, och flyttar då pä Riksg.conbs räkning N:o 1 de medel, som af Banken sålunda disponeras; och den saken är uppgjord. I sådant fall kan man icke bestrida, att delta skulle medföra nytta såväl för Banken, som på det sättet skulle öka sin vinst, som äfven för allmänheten, derigenom alt medlen sålunda blefve qvar uti rörelsen, i st. f. att ligga i Banken, tills dess att Banken afslutat sin räkning med Riksg.cont. Frih. Raab: Jag begärde endast ordet, för alt lugna dem, som möjligen kunnat låta skrämma sig af Frih. Stjernstedts uppgift om en lånetillökning af ej mindre än 2,14S,000 r:dr, såsom det står i tabellen sid. 46. Men det är icke efter denna tabell, som man får bedömma den sannolika låuetillökningen.
Uti städerne Carlstad och Christinehamn finnas så kallade Flickskolor, en i hvardera staden, uti hvilka skolor barnen undervisas och inöfvas i handaslöjder, såsom sömnad, stickning m. m., och hafva dessa anstalter haft ett välgörande inflytande på den uppväxande qvinliga befolkningen. Angående Rättsväsendet och Fångvården lemna Hans Excellens Justitie-Statsministerns och Fångvårdsstyrelsens årliga berättelser fullständiga redogörelser; och Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anser sig böra endast omnämna, att alla, som inom länet bysättas eller i häkte inmanas, insändas till Cellfängelset i Carlstad och förvaras der, de för brott tilltalade äfven emellan de tillfällen eller dagar, då de till ransakning vid Domstol inställas, med undantag likväl af dem, som ställas under tilltal vid Stadsdoinstolarne i Christinehamn och Filipstad, hvilka vanligen qvarblifva i dessa städers fängelser, så länge ransakningen fortgår, och först sedan den blifvit afslutad till Cellfängelset inskickas. Länet har 2:ne allmänna Sjukvårdsinrättningar, nemligen Lasarettet och Kurhuset i Carlstad för 14 härader samt städerne Carlstad och Christinehamn, samt Lasarettet och Kurhuset i Filipstad för sistberörde stad samt Nyeds och Fernebo härader. o A Lasarettet och Kurhuset i Carlstad finnas 104 sängplatser; och hafva der under åren 1856—1860 varit vårdade i årligt medeltal 663 sjuka. Inrättningens inkomster 1860 utgjorde 22,645 R:dr 5 öre, deraf 14,054 R:dr kurhusmedel, och uppgingo dess utgifter samma år 'till 22,880 R:dr 70 öre Runt. o A Lasarettet och Kurhuset i Filipstad finnas 20 sängplatser, och äro der under ifrågavarande period i årligt medeltal vårdade 190 patienter. Kurhusmedlen, som för år 1860 tillfallit inrättningen, utgjorde 3,037 R:dr 2 öre Runt.
Föredrogs ä nyo det af Lag-Utskottet förledne gärdag inlemnade Project till en Lag, ägande till föremä! att afstyra upplopp. Undertecknad .silverstolpe, -^xel Uabriel, uppläste härefter följande Dictamen: Under fullt erkännande af de afstgters rent het och medborgerligheten af de principer som ledt Dcn 14 October. 461 ledi Lag-Utffottet ivid sammanfattandet af det nu till afgörande föredragne Project, kan jag ej un-dgä uppriktigt tillstå, det jag för min del anser detaljerna af detta förslag icke i klarhet, bestämdhet och förmäga att werka till sitt ändamäl smara mot grundsatsernas riktighet. Jag wet wäl, att sedan detta mål, efter äterförwisning, ä npo inkommit, är det Högloflige Ridderffapets och Adelns rättighet att genom dest behandlande efter behag, insätta alla fullkomligheter uti bristernas ställe. Men under denna äspftning, som säkerligen sinnes i hwarje redlig Medborgares afsigt, torde det likwäl wara twifwelaktigt huruwida denna äspftning kan winna sin fullbordan under de fä dagar Riksens ständer ännu äga att anwända till detta ämnes besinnande. Jag har, sedan Projcctets uppläsande förledne gårdag, haft tillfälle att afhöra ätffilliga kloka och aktningswärda mäns tankar om detsamma. De hafwa warit sä ffiljaktige, träffat förslaget i sä wigtiga delar, och derutöfwer warit sä mängfaldiga i afseende pä förbättringarne, att jag för min del tyckt mig inse, om icke omöjligheten, Åtminstone de största swärigheter, möta förhoppningen att nu se denna wigtiga Lag stadgad pä ett satt som Nationen bör af sina Fullmägtige sörwänta.
L^ 8ltr nu kastslällanlle grunciei, komme att utskrifva»; att L. 8t!r mätte Utställa lanbara obligationer pä (beliitiv-beloppet, som i nöliens stunci kunlie begagnas^ att L:g:sLontoiret, pä 8tatens vägnar, mä sk^iilissmt kä uppläna melle! till Återbetalning ak Lanken; förskott, oell såsom siikerliet kär räntan anvisas arrendet ak 8tatens Xungsgäräar, mell unäaatag ak «le X. bust8lotten. att för beloppet ak lien summa, X. äl:t Kan komma att i Lanken, ä 8tora Lreliitivet, Izlkla, skulls L:gsOonloiret, uucier samma ligg lyftningen sker, utkärlia körbinlielser, ställlie lill Lanken eller orlires, i^iisnlie pä jemna summor ak minst rooo veb iiägst 10,000 X:cir, weä ränta ekler 5 kärbunlbaöe om äret meli pantförskrifning för räntan veb en ärlig amortissements-konil ak Z proctt utsk en motsvarancie summa »k T ullmelllen , k:g:sLontoiret lioek förbeballet, alt, ef - Letänkanlien, X:o >4- 20g ter 6 mänailers körutgängen uppsägelse, lie ingikne förbindelserna inlösa. A. ^k en beciamot: att ej minrire billa, än 8tora 61 eliitivet borrie ställas ps L:g:sLontoiret, som, i kall sk bebok, skulle äga rättigbet upplaga län ocb kör detsamma lemna inteckning i lulluppbärlien, till belopp motsvaranös räntan jemte 5 ä io proc:t afbetalning, men likväl
Ett st. Galt, Hordgalt, Skattegalt oell Helvuxit Sviu. Ett st . F It. iEtt st vuxit HalfSviu. Ett st. Får. Ett st. Lamm. Ett st. Teija af ett Får, en Gäs och ett Höns. En st. Gås. Ett st. Höns. Ett JM Torr Fisk. Ett JM Räckor. I. too st. Torra Koljor. En Tunna Lax. Ett st. Ett st. mindre Lax. Ett st. SpekeLax. Ett IX Speke-Lax. En Tunna Torsk. En Tunna ÅI k i3 Ix. Torra Ålar. Ett M Skälspäck. Ett Lass Hu om /to o&fF.n Famn Bokved. Ett Lass Bukved a ;-dels Famn. Ett Lass Torf. En Tunna Trädkol. IOO st. Lill. I Ett M Jiru. 1000 sf. Taksten. Minsten. Ett sf. Säck. En ' Råg unna Hjul. En Tunna Korn. Eu Tunna Kornmjöl. Eu Tunna Malt. En Tunna Blandsäd, hälften Korn oell hälften Hafra. En Tunna Hafra. Litt. En Tunna ij Bönor. Ett JU Smör. Ett JU Torkadt Fläsk. Ett JU Talg. Ett st gild ränteOxe. Ett st. Ko. Ett st. Får. Ett st. lefvande Gödd Gås. Ett st. Götheborgs ©eli Ett Tj *3 1 SS' En 'lunna Fisk eller Ca beljou. Eu Wåhla Comull. too s li . En Timmerstock af Furu. En Tolft Sågbräder, a G alnars längd. Ett st. Ärli: Häst. Ett U Lj garn. Ett st.Kungs Häst. Ett st. ÖkeDagsverke. Ett st. Säck, En Aln Lärft. 24 ®Jlfsl>org’S En Tunna Hvete. En Tunna Råg. En Tunna Korn. En Tunna Afradsoch Kronotionde Spanmål, -j Råg och f Korn. En Tunna Malt.
Ridderstam och wiseln med mig uplyst sinna, akt bade för tem af f. d. Finsta Armöens Officerare som ännu kelwa och äro tjensiiöse, och iämwäl för dem, som under kriget eller sedermera med döden afgätt, bör ackords ersättning enligt Reglementet af ScatS-medlen utgiswas för dem as de sörre som erhålla cxpectance löner enär de till tjenster mcd lön pä stat'warda befordrade, men wid deras dödsfall om ladant dessförinnan inträffar, och för de öfrige och sednare sä snart »vederbörande sig derom anmäla, samt inlekningshasware derwid nfuta accords ersättningen i contant eller derest det icke kan ste, i de förestagne obligationerne pä 6 är, men med löpande ränta lill del belopp som deras Den 2O December. 1257 deras innehafrvande > Kongl. Krigs-Cosicgium inrekuave fö'-st'rlfningor innehålla. Herr Grefwe» och L a n dr - Ma r sk alke n gjorde proposition em äkerremitz af StatS-llrffoit-ers Betänkande järnte alla berwid gjorde anmärkningar, sm>t art lchchotttt »rätte anniodas att skyn.dcsamr inkomma med nytt Färsing till Finska Armöens underhäll i möjligaste matto sä tilltagit, att den dermed kunds w -ra belåten; äiwenledes att Friherre öVrocies, H-rr ^cilercrouLt/fts Herr 8aIiulL2ncr!,nt7.'s och Friherre d>tsLi? Diäkamina med de andra StändcN Nisis kommuniceras, samt stnteligen art Smrs Urskorret sVullc anmoda? att kill Riksens Ständer inkonnna med personakt pa Indragningsoch Bcnad.ttugs. Staten.