Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är detta förslag, innefattande ej mindre grunderne för lönejemkningen, utan äfven deras tillämpning vid verkställigheten, som blifvit aflemnadt till SiatsUtskottet, för att Rikets nu församlade Ständer meddelas; — och Kongl. Makt har härvid ju i dubbelt fall gått Ständernas önskan till mötes, då ej allenast förslaget upptager principerne, utan äfven detaillerne? Följden hade annars blifvit, att vid denna Riksdag hade grunderne pröfvats, dclnillerne och utförandet sannolikt blifvit ämnen vid kommande Riksdagars ölverläggningar, tiden förhalats, och del behöfvande, efter hjelp redan för länge väntande Befälet, ännu längre, sett sine förhoppningar ouppfyl Ide. ”Den store Rikshushållaren, som inVätta”de Indelningsverket,” säger Herr Tham vidare, ”hade säkerligen den principen att ”fästa krigaren med kärlek vid sitt fädernesland då han grundade dess aflöning 11 Den 22 December f. m. ”på jord och indelta spannmåls-räntor, ”hvarigenom krigarens intresse förenades ”med jordbrukarens,” Hvilken har väl betviflat detta? Men månne ej jordbrukarens och krigarens intressen ännu äro på det närmaste förenade? Det påtagligaste beviset derpå torde inhemtas deraf, att pluralitet ten af Officerarne till och med Capitainesgraden, sjelf sköter sina Boställen, och att dessa tern ligen allmänt sedan år j8i5 och 1816 betydligen vunnit i skötsel och häfd, ehuru afkastningen genom Landtmannaproducters nedfällde pris icke alltid belönat mödan, och icke sällan verkat bekymmer i financielt afseende.
Om Rikets Ständers härvid anmälda beslut har StslsKontoret blifvit i nådigt bref af den 13 April 1840 lill behörig efterrättelse försländigadt. 21»:o angående Riksdagskostnadernas bestridande omedelbart genom RiksgäldsKonloret (3). Rikets Ständers beslut har rinder den 13 April 1840 blifvit SlatsKontoret i nåder meddeladt, i afseende på de utgifter i och för riksdagen, sorn af Kongl. Majit anbefallas. i anledning af väckt fråga om Kronoparken Wahraskogens upplåtande till en allmän lastageplats vid Wenern (11). Efter inhämtande af vederbörandes utlåtanden, i underdånighet anmäld den 30 Mais 1841, då Kongl. Majit i nåder biföll, att en härtill tjenlig jordrymd Krogsudde benämnd må åt ortens invånare lill allmän lastageplats upplåtas. angående upphäfvande af det vid sista riksdag fattade beslutet om Rikets Ständers garanti för vissa hypotheksföreningars skuldförbindelser (1/). 1840 den 20 Juni i underdånighet anmäld; nådig Kungörelse härom utfärdad under den 3 Juli. i anledning af LandlRänlmästaren J. E. Bloms underdåniga ansökning om eftergift af 3:ne års oguldna räntor för Örebro qvarn (18). Rikets Ständers i della ämne anmälda beslut har genom nådigt bref af den 3 Juli 1840 blifvit KammarKolleg ium och StatsKontoret till behörig efterrättelse meddeladt. 22j( :o i anledning af gjord ansökning om nedsättning i arrendet för hemmanet Neder järfva Nio 2 (22). Bil. lill II. Sl. Jusi. Ombitclsm. Emb.-Berättelse den II Juli 1844. 43 Med bifall lill Rikets Sländers härvid f*alindo beslut, liar Kongl. Maj:t miller den 27 Juii 1840 KammarKollegium oell SlatsKontoret härom försländigat. 222:o angående f. d. Arrendatorns al'
Och har Kongl. Maj:t uti Nådigt Svar härå, af den i sisth Julii, gifvit Banco-Fullmägtige tillkänna, att Kongl. Maj:t funnit för godt i Nåder förordna, att utmyntning af dubbla Runstycken efter 1661- R:dr på Ett Sk/i koppar, med åsatt värde irdels Skilling Banco, men i öfrigt af lika prägel med de hittills slagna Enkla Runstycken, skall genom Stats-Conlnirets försorg, så fort sig göra låter, bringas till verkställighet, samt att derefter ali utmyntning af Enkla Runstycken bör upphöra. Viljande Kongl. Maj:t, uppå Stats-Contoirets underdåniga anmälan alt de sålunda till myntning anbefalldte Runstycken blifvit färdige, om gångbarheten deraf Nådig Kungörelse utfärda. d. Sedel-utgiJ'ningen. Banco-Fullmägtige hafva vidtagit åtskillige förberedande åtgärder, för att till verkställighet bringa Rikets Ständers beslut, 0111 utgifvande från Banken af ett förbättradt nytt Sedelmynt på vissa bestämda valeurer, i hvilket afseende ock Mynt-Proheraren C. A. Broling blifvit, såsom Gravem' och Föreståndare för Stereotyperingen och trycket af de blifvande nya Sedelvaleurerne, i Bankens tjenst antagen och på Stat uppförd, under vissa, genom ett med honom afslutadt Gontraet, uppgjorde bestämmelser. Banco-Fullmägtige hafva under den rö förlidne Junii förordnat rörande verkställigheten af de förändringar med Bankens Småsedlar utaf 16 och 8 skill, valeur, som af Rikets Ständer blifvit beslutade; så att dessa förändringar blifva iakttagiie på alla de Sedlar af nämde valeurer, som från Banken utfärdas efter 1831 års ingång. Och har underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t blifvit gjord, om nådigt kungörande i detta ämne till Allmänhetens efterrättelse, e. Bankens förhållande, till Staten och vissa Allmänna Inrättningar. Stats-Skuld-Uf/viden.
Stockholm den 22 November 1862. N, S, v. Koch. 136 Motioner hos Hidderskapet och Adeln 1862, N:o l(J. 1V0 I». Af Herr VOli S4<M‘Ii, Mils Saumel^ angående bevillning af mjöloch sågqvarnar. Ehuru jag, för min del, tror grundräntan af mjöloch sågqvarnar böra och kunna upphöra, samt bevillning af qvarnar böra utgå efter samma grunder, som den utgår al fabriker, unser jag mig dock, för den händelse att den åsigt skulle hos de beslutande göra sig gällande, att nämnde grundränta icke utan allt vederlag på en gång må alskaffas, böra föreslå att, i sådant fall, införes uti 3:dje Art. Bevillningsstadgan en så lydande föreskrift: B) Beviliiing af mjttloell *a*»|vai*ner. §. 12. »För annan än i 11 § nämnd särskild skattlagd mjöleller sågqvarn, deraf grundränta för år 1861 utgått, erlägges, utom bevillning enligt 2:dra Artikeln, en afgift svarande emot tre fjerdedelar af det belopp, hvilket för nämnde år såsom grundränta af qvarnen utgick.» »Yrkar qvarnegare nedsättning i dylik afgift, på grund af minskad inkomst af qvarnen efter år '1861, eger Konungens Befallningshafvande, att, sedan vederbörande Taxeringsoch Pröfniugs-kommitté sig öfver yrkandet yttrat, medgilva nedsättning i afgiften, i mån af den minskning, som egt rum i iukomsten af qvarnen.»
Mars 1889 förordnade Comilce upprättadt förslag till Navigations-skolor i Riket, äfvensom till föreskrifter, rörande examina för såväl Navigations-lärare, som befäl och under-befäl vid handels-flottan, har motionären föreslagit: att, på sätt nämnde Comitce tillstyrkt , Navigations-skolor till en början måtte inrättas uti Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Calmar, med villkor, att desse städer sjelfve anskaffade tjenlige localer dertill; att den Navigations-skola, som komme att i Stockholm inrättas, tillika borde utgöra ett större läroverk för skicklige lärares bildning; att det embete, för hvilket Committerade föreslagit en Navigations-Directeur, med a,5oo R:dr årlig lön, ej måtte inrättas, helst till dennes befattning såsom examinator här i hufvudstaden ej torde komma att saknas tjenlig person, och hvad, som hörde till Navigations-Dirge» 8 Statssamt Attm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N.o i o. teurens befattning i öfrigt, lämpligen kunde uppdragas åt förste Läraren vid läroverket i Stockholm, emot en årlig tillökning i lön af 5oo R:dr ; hvarigenom och då sålunda från det af Comileen uppgifna belopp för Nhvigations-skolornas aflönings-stat 12,100 R:dr, borde afdragas 2000 R dr, Statens årliga utgifter till Lärarne vid dessa Skolor ej skulle uppgå till mer än 10,100 R;dr, sorn borde på 1 olde Hufvud-Titeln uppföras; att deremot de kostnader, dem Comiteen ansett erfordras för inköp af instrumenter, m. m. vid de föreslagne NavigaLions-skolorne, eller i6,öoo R:dr, torde fyllas af Handelsoch Sjöfarts-Fonden, samt att, för att blifva försäkrad derom, alt Navigations-skolorne uppfyllde deras bestämmelse, Rikets Ständer vid beslutet om anslaget för desse Läro-inrältningar, måtte fästa såsom ettoeflergifligt villkor, att hvarje Navigations-skola erbölle en Direction, vald bland handlande, skepps-redare och skeppare, med rättighet att hafva närmaste tillsynen vid Skolan och att höras vid tillsättandet af Lärare.
Ja co b: Lika med den siste ta laren anhåller jag om återreniiss i denna punkt, i anledn. af den återreniiss, som blifvit beviljad vid 3:dje hufvudtileln i detta hänseende. T Hr Gedda, Gust. Georg: Äfven jag anhåller oni återreniiss af denna punkt, enär pensioner åt Hrr Generaler iif det enda sätt, hvarmed R. St. kunna bereda ökad tjenstbarhet åt befälet inom armeen, som vid ordnandet af sina enskilda pensionsangelägenheter alltid i främsta rummet afser annexens tjenstbarhet. litte punkten. Ilr von Hartmansdorff: Aug. Jag åberopar äfven här hvad jag tillförene haft äran yttra om riktigheten och behofvet att medgifva emeriti-professorers uppförande pä allm. indragn,staten. i5:d e punkten. Gr. Hamilton, Henning Hugo Ludv.: Då jag ej utan tvekan talat för anslag, när dessa gällde medlen till fäderneslandets försvar, mäste sådant annu mer vara förhållandet vid detta tillfälle; men äfven känslan är en makt, livars styrka ingen kan jäfva, hvars bud stundom mäste hörsammas, och med glädje underkastar jag mig dem nu; ty den känsla, som manar mig att tala, är aktning för det stora snillet, för den ädle medborgaren, för fadren, soro med små tillgångar åt 17 barn gifvit en vårdad uppfostran, för den nära yoiårige mannen, som med Europeisk ryktbarhet under mer än ett halft århundrade stått främst bland Svenska scenens artister, och som, med största framgång, odlat deu gren af vitterheten, åt hvilken Lagerbjelke ej tvekat att tillerkänna ett af de främsta rummen på litteraturens rangordning. Sjutton år hafva förflutit, sedan Svenska Academien med sin högsta belöning hedrade d. v. Hofsecreteraren Lars Hjortsberg, Sivars snille och smak, först af Konung Gustaf UI utbildade och erkända, redan då i 40 år varit af allmänheten högt uppskattade.
Sitta hemma som deras mödrar och mormödrar och vänta p&amp; en man, som kanske kommer hem från klubben vid midnatt, kanske ocksa inte; darra för hans rynkade ögonbryn nar soppan 8,s för t u m eller såsen för tjock och se upp till honom som hinduen till sin afgudabild, när han värdigas säga dem ett sött ord i förbigaende? H&amp;h&amp;, ja ja, att världen dock skulle bli sh upp och nedvand! Kvinnorna eröfra vhra titlar och inkomster och oss hterståx intet annat an att ödmjukt taga upp deras falda, enklare mantel. Liksom man snart ej mera skall finna underligt att p&amp; en eller annan dörrpliit tv&amp; tr. upp läsa t. ex. Olivia Lernrnholrn, kemie professor, eller 8ara Enblom, wice häradshofding, så skall man framdeles p&amp; diverse smala och halfmörka dörrar uppe i vindsviliiingame stafva sig till: Gwta f Ytterma %, sfiörlif ssörnmerska, eller Per Brik Livdberg, strykerska, utan att deröfver göra vidare reflexioner. Det har d&amp; gatt som det malste g&amp;, när man inte f ö r s t t att taga vara p&amp; det goda medan man har det. " Just det, min herre. Men trösten eder dock, I alla manliga individer som da lefven! En Karolina Widerström star inte upp för hvar dag, och alltid skall det ibland oss finnas olärda och ansprliksfulla damer, eller " sant kvinligan, hjälplösa varelser, som ej begära nggot bättre än att taga allt af edra händer, till och med en och annan knuff i hastigbeten. Det &amp; r till dem ert hopp m&amp; stå,! Heder emellertid åt den intelligenta och värdiga kvinna, som i vart land lagt grundstenen till sitt köns oafhangighets tempel på, det vetenskapliga området och slagit in pi % en vag, som leder till helsa och lycka, för lidande medsystrar och till sann tillfredsstallelse för henne sjalf. Matte hennes föredöme mana till efterfölj d! Lea. Kvinnokongresserna i Paris af Ellen Fries. (Forts. fr. föreg.
För min del har jag alldrig sett någon jordbrukande Biskop; men om jag skulle få se en sådan, tror jag, att jag dervid skulle hafva en arrieré-penseé, att han vore mindre lämplig såsom Biskop, om han vore skicklig jordbrukare. En talare har bland andra skäl emot Utsk:s Betänk, anfört, att han anser, det Biskops-lönerna äro lagom stora. Om verkligen förhållandet är så, att Biskopen Lund med 23,428 R:dr har lagom stor lön, så kunna vi icke annat än skänka vårt medlidande åt t. ex. Biskopen i Wisby, som endast har 5,800 R:dr. Finna vi deremot härutinnan en obillighet, så måste vi också anse det vara rättvist, att en jemkning sker. Detta är ett af de mål Utsk. genom sin framställning afsett. Utsk:s Betänk, utgör i sanning ett uttryck af hvad hela landet önskar, och denna önskan består deruti, att man vill erhålla någon uplysning om huru Biskoparne äro aflönade för att derutinnan kunna åstadkomma någon förändring. Det tinnes, mine Hrr, hela kapell-lag, dit Prester; kommer en eller två gånger om året; det finnes hela trakter och kommuner, der det snart sagdt icke finnes någon själavård, och detta derföre, att kyrkan skall hafva embetsman, hvilkas löner upgå till ett belopp, som vore tillräcklig: att aflöna femtio andra kyrkans tjenare. Finnen j, mine Hrr, detta riktigt? Om Biskoparne äro ett stöd för kyrkan, hvilket jag icke vill förneka, vågar jag dock påstå, att detta icke eger gemenskap 72 Den 4 Mars e. m. med deras löner; ty eljest borde man ju klassificera dessa stöd efter deras löne-inkomster, så att ett stöder för 23,000 R:dr, ett annat för 10,000 R:dr o. s. v., i st. f. att de stöda allesammans lika, oberoende af de löner de ega. Slutligen kommer jag till det sista argumentet, som talar för ifrågavar:de Betänk., nemi. att It.
Hr Bildt: Jag kan icke underlåta att fästa R. o. Ad:s upmärksamhet derå, alt de skäl, som anföras för bifall till StatsUtsk:s förslag i denna punkt, äro af lika problematisk natur som Den 20 Maj e. m. de, hvilka vid förra punktens behandling framdrogos, kanhända äfven, hvad billigheten vidkommer, ännu mera problematiska. Så t. ex. har Hr von Troil, för att visa, att det vore obilligt att för Stockholms län göra det undantag, som ej ansågs böra göras för Upsala län, erinrat om Roslagens förträffliga saltsjöbelen och gjort en sådan skildring af dessa beten, alt man kunde förledas att tro, det länet vore serdeles smörproducerande. Det är beklagligt, att de statistiska uplysningarne i detta hänseende äro sä knapphändiga, att man icke kan framlägga någon bestämd siffer-upgift, men jag kati likväl, såsom ett motstycke till Hr von Troils lockande beskrifning å de ypperliga saltsjöbetena inom förr nämnde del af Stockholms län, anföra, all en ledamot af BondeSt. uti StatsUtsk., som just är representant för denna trakt, yttrade sig emot andra räntepersedlars förvandling till smör och stödde denna sin åsigt deruppå, alt i haus hemort föga smör producerades. Vidkommande åter Frih. Cederslröms yttrande ang:de smörprisets konstanta egenskap, så får jag fästa den värde ledamotens upmärksamhel derå, att ifall han jemför sifferupgifterna i tabellen öfver Stockholms län i afseende å medelpriserne ä spanmål och smör för del första tiotalet, eller 1814—1823, med sifferupgifterne ä samma medelpris för hela tidrymden 1814—1853, så skall han finna, att smörpriset har differerat med 34 sk. men deremot spanmålspriset endast med 14 sk.
Bankrörelsen har ej heller lemnat rum för vinglerier, utan synbart bidragit till lifligare omsättning och deraf beroende förkofran. Efterapning af Privatbankens sedlar hade blifvit upptäckt i Blekinge och Kalmare län. För denna upptäckt utbetalte Banken belöningar 700 R:dr, jemte det den inlöste falska sedlar med 100 R:dr. Förnyad oktroj för Enskild Bank i Örebro är i nåder beviljad under ytterligare tio år från den 1 December 1847. 19 § SStäder. Örebro, hvars folkmängd år 1847 uppgick till 4,727, hade samma år 41 handlande med lika många betjenter, 124 handtverkare med 89 gesäller, 134 lärlingar och 5 andre arbetare, 2 boktryckerier, 1 stilgjuteri, 1 snusfabrik, 1 bresiljefabrik, 1 linneväfnadsfabrik, 1 ljusfabrik, 1 kemisk tändsticksfabrik, 4 färgerier och 7 garfveriet Vid fabrikerna voro 88 arbetare och tillverkningsvärdet 97,253 R:dr. — Seglande fartyg voro 9, tillhöriga ett bolag, hvilket jemväl år 1847 satte i gång ett jernångfartyg, kalladt Örebro. Med detta och äldre ångfartyget Mälaren gjordes sedermera reguliera turer emellan staden och Stockholm. För undanrödjande af det hinder, uppgrundning utanför Svartåns utlopp i Hjelmaren laggt för segelfarten, har, med bidrag af 2,300 R:dr af Staten och 1,500 R:dr af stadskassan, muddring blifvit verkställd och Kongl. Maj:t den 18 Augusti 1846 i nåder tillåtit dem, som hafva befattning med segelledens vidmakthållande, att dertill under tio år uppbära bestämda afgifter. Staden bar rik tillförsel af landtmanna-produkter, som vinna snar afsättning. Stadens inkomster i ståndpenningar, gerningsören, källarfrihetsmedel, våg-, brooch hamnpenningar, arrendemedel, tomtören, burafgifter och städjemedel stego år 1847 öfver 4,000 R:dr.
R:dr skulle anslås, för underlättande af åtgärderna för export af ladugårdsprodukter. Med afslag å Utskottets i punkten 60 gjorda hemställan, biföll Ståndet Kongl. Maj:ts uti nådig Proposition den 2 sistlidne Januari gjorda förnyade framställning angående den i Falun inrättade bergsskolans förflyttning derifrån och förening med Teknologiska Institutet i hufvudstaden. Den 19 April. Från Hoc/lofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JVs 5, i anledning af väckta motioner om skjutsbesvärets ordnande och öfvertagande af Staten, m. m. S. D. Vid föredragning af Banko-Utskottets Memorial M 20, med förslag rörande föreskrifterna i 6 och 7 artiklarne af Banko-reglementet, blef detta memorial af Ridderskapet och Adeln bifallet, dock med undantag af det i 14 punkten framställda förslag, hvilket, på grund af deremot gjord anmärkning, till Utskottet återremitterades. 236 Prut.-Uldrag den 19 April 1866. S. D. Efter föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande JV» 73, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande M 39, angående väckta motioner om utvidgande af qvinnans medborgerliga rättigheter, afslog Ridderskapet och Adeln Utskottets förslag och vidblef sitt förut i frågan fattade beslut. S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Utskottets Utlåtande JVs 9, i anledning af dels återremiss i vissa delar, dels ock Rikets Ständers skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet M 3, angående allmänna bevillningen fattade Ridderskapet och Adeln de beslut, som här nedan omförmälas. Förslaget till ändringar i gällande Bevillningsstadga. § 2.
— Derpå följde första flocken: Käggelnäbbade småfoglar. Om dem fick man veta, att deras näbb är » utan tand eller inskärning », hvilket dock icke hindrade hr W. att längre fram mycket riktigt anföra flera exempel på foglar till denna flock, som hafva en tydlig inskärning bakom näbbspetsen, men hvars betydelse för fogelns lif icke omnämdes. Dessa foglar, sade hån, » utmärka sig genom förträffligt minne och genom starka, lifliga känslor. » Månne icke det kan kallas utvecklade själsegenskaper? — Men vi återgå nu till den nya bearbetningen och anföra från sid. * 11 ett pjunkigt pjoller om Rotgrin: » Mot svaga varelser eller sina likar visar lian en älskvärd skalkaktigliet, men äfven mycken trätlust, hvarfor han sällan lefver i fred och ro. Han kan. likväl vara medlidsam, och föräldralösa sångfoglar, som icke äro i stånd att sjeifva försörja sig, hafva i.rotglame ömma fosterföräldrar, liksom sjuka af samma art i dem finna barmhertiga hjelpare. » Detta hjertnupna yttrande erinrar icke obetydligt om hvad den förre bearbetaren skref beträffande bofinkarne: » I stora sträckor af Europa är bofinken så godt som en medlem af familjen. Han muntrar den trötte arbetaren och kommer honom att glömma sin fattigdom. » Det vore i sanning högst önskligt — anmärkte då kritikern — om denna fogel, som är så allmän på landsbygden, hos oss kunde lägga i dagen samma förmåga. Vidare skref dr " Wahlström i sin bearbetning: » Finkame äro så litet skygga, att de ofta synas i stora städer ». Herr W. menar väl — inföll då kritikern — att de ses der-städes i burar? Hvarfor infinna de sig eljest icke lika gerna Ur dagens krönika. Man kan väl svårligen tanka sig, att de i flera af dessa städer inrättade » småfogelskyddsföreningarne » skrämt bort dem. Blott ännu en egendomlighet ur den förra editionen. Hr W. hade yttrat, att bofinkens färger äro » tilltalande », och tillägger derpå, att bofinkens lockljud är » pink ». Kanske hr W. tycker
Då Kongl. Majit vid 1809 och xSlo årens Riksdag äskade af Riksens Ständer En Million Riksdaler lill försvars-verkets upprätthållande , var denna anslags-summa beräknad efter då gällande myntvärde samt grundad på de oumbarligaste b'e hofven för Krigstnagten till Lands och Sjos. Riksens Ständer gingo Kongl. Maj;ts Eaderliga afsigter till mötes, och beviljade den äskade Millionen, hvaraf 600,000 R:d genast analogos på Staf, och fyllnaden betäcktes efter särskildt derom fattadt beslut, och vid 1812 års Riksdag öfverlemnade Riksens Ständer, till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, ölverskotten pä inkomsttittlarne, hufvudsakligen i afseende pä den dä beslutade inrättningen af Allmänna Bevärings-manskapet, till hvars beklädning och utredning an. dra medel icke funnos ; men vid r8 1 5 års Riksdag inskränktes denna dispositions-rätt af berörde öfverskott, till ett belopp af soo,ooo Rid. Di 7g6 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. Rikets Ständer samlades år 1817, fann Kong!.? Majit Sig nödsakad, att äska, det ifrågavarande
År iSaö, den 7 Julii, syntes all förbättring i Pappers-tillverkningen vid Tumba ännu så osäker, att Bruks-förvaltaren hos Fuilmägtige framställde nödvändigheten af det ena Verkets nedläggande. Anledningen var, att det öfverflödiga förråd af färdigt Sedelpapper, som i Bankens magazin befanns, redan 1824 förmått Fullmägtige, att anbefalla inställelse af ytterligare Sedel-papperstillverkning, och den då anbefallda Tryckpappers-tillverkningen alltför tydligt ådugalade omöjligheten för en på allmänt Verks bekostnad drifven anläggning att i pris täfla med de enskilda. Undertecknad och Banco-Full - 4 Bit. till Banco-Utskottets Memorial N.-o go. mägtigen Longberg blefvo då utsedde att taga närmare kännedom om förhållandena på Bruket, och derom till Fullmägtige inberätta. Vi ansågo oss då, på sätt FullmägtigesProtocoll innehåller, böra tillstyrka Brukets fortfarande i full drift och med allvar befordra tillverkningens förbättring, genom nödiga underrättelsers infordrande om de utländska tillverknings-sätlen. Kort förr än Rikets Ständers Revisorer, år i8a5, sammanträdde, aflemnade Commendeur-Capilainen Friherre Klinkowström till Fullmägtige en beskrifning, rörande de af Herr Perkins uppfunna och på Amerikanska Banco-noter begagnade konstgraverade Stämplar, lill garanlie emot förfalskning och efterapning, äfvensom ett förslag till Instruction för den person, som kunde erhålla uppdrag alt inhemta än fullständigare upplysningar, i händelse Fullmägtige skulle anse en sådan method böra begagnas.
Soanfen ocf) DvifégälD^Sontom, uppgeknöe till 730,000 SXiftDalet 95anco, att bolaget fulle, inom en tid af ffögft fep år från canalenS full# bordan, borban, roija ftg ^afroa famlat ocb affatt en fumma af åtminjbne 15,000 SttföDaler £3anco, till font) för canalenö framtiDa unDerbållan# De, oberäfnabe De reparation&cafor, ^roilfa uti Reglementet funDe roarDa bolaget åfagDa, eller t>roarom actie#ägarne ferjfilDt ftg förenaDe, tid beftriDanDe af årliga minDre betpDliga unDerbållé#fojfnaber; bafroe 'SBi, uppå ^ongl. 3J?aj:t$, i antebning af SMrectionené öfroer namn» De Canal# ocb 0lujjroerfö#bpggnaD gjorDa anlofning, till £>jj aflåtna Råbiga framfMntng, bifallit, att Den förejfrtfna reparation&fonDen af 15,000 R:Dr må, i flället för contant, till RtfögälDö#Contoret före år 1840 afemnaö uti bemälDe SMrectioné, å bolagets roägnar, od> meD förfta intecfningen uti bolagets fafligfjeter, hemmanen ©tora <3öallbp ocb Dppebp, tre mantal, förfeDDa (FulD#förbinbelfe å 15,000 R:Dr Q3anco, meD löpanDe fem procents årlig ränta; äfroenfom l2Bi, i fammanl>ang bärtneb, förejfrifroit fått ocb roilfoc, F>vt>arpå