Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu » Vet moster, jag undrar inte alls på, att flickor vilja ge sig bort, dels för att se sig ed IDUN 334 om, få göra nya bekantskaper, få vara lite mera fria och lediga och, vet moster, oss emellan sagdt, mången gång för att möj ligen kunna uppspåra någon lämplig individ, passande till man. Hur skola vi arma stackare, som stanna kvar i boet, kunna få bekräftelse på att vi ändå duga till något och ej gå och lata oss dagen lång, som många så snällt tro. » » Ja, kära barn, jag vet ingen annan råd, än att jag vänder mig till damernas egen tidning och talar om förhållandet, så att ni, om ock i ringa mån, få en liten upprättelse. » Det var hon ofantligt nöjd m e d och tac kade mig på det hjärtligaste för mitt deltagande; så trippade hon af med ett bra mycket gladare utseende än det, med hvilket hon kom. Ja, kära läsarinnor, tänk på flickan, och om ni möta henne borta någonstans och ni komma underfund med, att hon hjälper till hemma, säg för all del ej med en skakning på hufvudet: » Jaså, fröken är kvar hemma och njuter sin frihet, » utan, jag ber eder innerligt därom, säg i stället: » Jaså, det hör numer till det ovanliga, att en ung flicka trifs i sitt hem med alla dess bestyr och omsorger och inte ger sig bort eller tar någon anställning, som nu är så modernt för burgnare flickor, ofta till stort men för mindre bemedlade. » Då skall ni få se, hur hon lyser upp af inre förnöjelse, att för en gång få höra en sådan åsikt — och här har ni min hand och ett hjärtligt tack för vänligheten på köpet. Moster Johanna. * Velocipedåkande damer oeh moral. f^Ii^et berättas om Sarah Bernhardt, att hon &lt;f !ä^&gt; nyligen uttalat sig på följande sätt angående kvinnans hjulridt: » Jag är af den åsikten, att hjulryttarmanin är på väg att omskapa våra seder långt grundligare, än man i allmänhet antar. Alla dessa unga fruar, som med lidelsefull ifver hänge sig åt hjulsporten, försumma till största delen det husliga och familjelifvet.
För hela det sålunda under omkring 15 år använda arbete, med två derunder företagna resor till Stockholm, har Geheimerådet Siiiler, under åberopande af de i bans fädernesland antagna grunder för vedergällning af arkitektbiträde, gjort anspråk på den i förhållande till samina grunder billiga godtgörelsen af minst 2 procent å bela byggnadsumman. Om nu från de, enligt Byggnadschefen, General-majoren af Kleens berättelse den 11 Maj detta år, dittills för Museibyggnaden utgifna R:dr 1,775,844: 6. afdragas 13 års aflöningar till honom sjelf, en Arbets chef, en Konduktör och en Redogörare, tillhopa 84,942: — utgifna arfvoden lill Geheimerådet Stiller och Arkitekten Wentzel 17,885: 11. värmledningens värde 61,000: — resekostnader 11,716: 7. Träns - Kongl. Majlis Nåd. Härtill komma de af Byggnads-chefen serskildt utförda orneringar för 5,026: 76. samt af Komiteradc föreslagna arbeten: för inredning 137,522: 55. för målning 83,348: 4i. för gipsornering ined mera 42,723: 56. för ställningar och inslrumenlalior 5,000: — och oförutsedda omkostnader . 15,000: -— äfvensom de af Öfvcrinlendents-cmbetet tillagda byggnadsarbeten för 45,465: — Pä den sålunda uppkommande egentliga byggnadssuinman R:dr 1,950,672: 96, skulle Geheimcrädet Stiller tillgoJokomina, såsom arkilekt-arfvodc, 2 procent mel 58,615: 46. och, då han hittills erhållit tillsammans 13,788: 35 återstår i sådant hänseende att gälda R:dr 24,825: 11.
Riksgäld s-kontoret inflytande personliga skyddsafgiften, samma anslag torde, så länge nuvarande förhållande med hänseende till uppbörden af Statens medel fortfore, böra å 8:de Hufvudtiteln uppföras, utan något särskildt stadgande, att dessa summor skola utgå af någon viss inkomsttitel, så att Kongl. Stats-kontoret, i afseende å de medel, som för ofvanberörda ändamål beviljades, hade att, oberoende af skyddsafgiftens högre eller lägre belopp, dessa liksom andra medel af befintlige kassatillgångar vid behof utanordna och i räkenskaperna låta afföra; att vidare, vid 6:te punkten af förslaget angående Kongl. Stats-kontorets skyldighet att till Riksgälds-kontoret öfverlemna öfverskotten å inkomsterna och besparingar å utgifterna, Kongl. Stats-kontoret ansåge sig böra fästa uppmärksamheten derpå, att, jemlikt nu gällande stadganden, endast besparingar å förslagsanslagen skulle Riksgälds-kontoret vid de årliga liqviderna tillgodoföras, samt att angeläget vore att vid samma föreskrifter fortfarande finge förblifva; samt slutligen att, ehuru frågan om minskning af tjenstemanna-personal i det ena Verket och ökning i det andra samt om arfvoden för trägnare tjenstgöring för det närvarande icke torde behöfva närmare utredas; det likväl syntes Stats-kontoret uppenbart, att Stats-kontoret om än skriftvexlingen med Riksgäldskontoret till någon del upphörde, finge, genom åliggandet att pröfva en mängd nya utgiftsfrågor, vidkännas ökadt arbete och ansvar, på samma gång som tjenstemännens granskningsoch expeditionsgöromål blefve mera betungande än förut; hvadan Stats-kontoret, i händelse förändringen nu komme till stånd, ansåge lämpligast, att ett årligt anslag tills vidare ställdes till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, för att efter behof användas till dess erfarenheten visat hvad som för framtiden kunde på ordinarie stat erfordras. Uti sitt den 19 sistlidne Mars afgifna utlåtande, hafva Herrar Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor, till en början lemnat en redogörelse för den. s. k.
Programmet upptog ett 10-tal nummer, af hvilka särskildt Fr. Gaals Nocturne på piano, A n n a Bennets Chrysanthemum-sång o c h ett violinsolo, Andante religioso af Francis T h o m é, framlockade ihållande applåder af de till ett 150-tal inbjudna åhörarna. Samtliga numren utfördes af klubbens kvinnliga o c h manliga medlemmar. K l u b b e n räknar sin tillvaro ej längre tillbaka än i sept. förlidet år, då hrr Pehr Ehnemark o c h Holger Klingvall togo initiativet till stiftande af denna klubb för det musikälskande unga Stockholm. Att klubben är &gt;ej blot til lyst » täljer dess första § i stadgarna, hvari det bl. a. heter: K l u b b e n s ändamål är att af de penningemedel, som möjligen kunna stå styrelsen till buds g e n o m de soaréer klubben k o m m e r att gifva, bispringa nödlidande medmänniskor. O B S. Endast en tullbehandling! Vidare genom von Essen &amp; F r i c k, M a l m ö, Kontinentkontoret, Trelleborg, och Stockholms Resebureau, Stockholm, genom hvilken senare biljetter för resor Öfver hela världen tillhandahållas. Svenska rundresebiljeLter utlämnas genast utan tillägg af provision. " H A E P Ä T O L. o c h mera på 14 dagar, hos redan starka personer bildas intet fett, endast friskt blod. Haematol åsyftar äfven att framställa vackrare o c h fylligare kroppsformer. Vi k 5 Mk, / ask 2.50 Mk. Finnes i alla finare affärer eller direkt från fabriken: E r n s t Krug, Dresden-Altst. T. A. 55185) 3 0 0, 0 0 0 genomgjutna, enfärgade och tryckta, finnas i största urval och tillhandahållas profver samt kostnadsförslag på begäran hos F. Uhnér &amp; C:o. Fredsgatan 2 2. Säljes hos alla specerister i riket Ende tillverkare: Kraft-TvålFabriken, Jönköping. ADOLF BODELL.
Vakans-afgifter af nyroterad jord Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland Fourage-afgift af indelta kavalleriet Trosspassevolans-afgift Båtsmans-vakans-afgift Krutoch salpeter-försäljnings-medel Kontrollstämpel-medel Extra ordinarie Inkomster: Hufvud-titlarnes uppbördsmedel: Stats-verkets behållna Inkomster för år 185 4. Enligt Rikets Ständers riks-stat påräknade. Ordinarie Inkomster: _______ ^ Ordinarie ränta 2,725,385: 47. 4. Tionde-spanmålslösen efter bestämda priser 4,100: Arrende-medel af kungsgårdar och andra krono-lägenheter 128,000: Silfver-tionde, myntare-lön och slagskatt 9,500: — Koppar-ränta 65,000: — Tiondeoch hammarskatts-jern 151,972: — —■ Alun-tionde •' 500: Svafvelbruks-tionde 600: Mantalspenningar 350,000: Bötes-medel 35,000: Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål 133,500: Ständiga rotevakans-afo-ifter vid Skånska infanteri-regementena 13,880: Tillfälliga rotevakansoch mötes-afgifter 4,500: Kotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord 28,000: Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland 10,000: Fourage-afgift af indelta kavalleriet 32,300: Trosspassevolans-afgift 17,680: Båtsmans-vakans-afgift 32,000: Krutoch salpeter-försäljnings-medel 105,000: Kontrollstämpel-medel 10,500: Båkoch lots-medel 152,075: 46. 5.
Vid en rättegång åter emellan vederb. kyrkor och hemmansåboernc, om frågan sålunda behandlades, skulle alltid samma förhållande, nemi. dels det mörker som i vissa fall hvilar öfver denna angelägenhet, dels ock den otydlighet, som röjes uti en del åtkomliga handlingar, göra en sådan rättegång lika långvarig som kostsam för båda parterue och särdeles tryckande om ej omöjlig för de obcmedlade åboerne, oberäknadt de obehagliga följderne i många hänseenden, som uppslå genom tvister emellan clerecict och församlingsboar, hvartill ty värr redan uti presterskapets löucbcräkniug nog tvistefrön förut förefmnas, der, Den 14 Augusti e. m. 183 såsom uti Halland, inga accorder kunnat träffas emellan kyrkohcrdar och församlingar. Åtskilliga tillgängliga acta gifva grundade stöd för antagande af den K. propos., nemi. de K. commissariernes meddelade resolution uppå presterskapets i Halland besvär, då provinsen afträddes till Sverge, der det heter: ”De Beneficia, som af särdeles benådning och förmedelst K. bref äro lagda till kyrkor, skolor och deras betjentes underhåll och nu förmenas vara införde uti ens och annans donations-eller köpebref, blifva billigt vid sin fundation; och finna samtlige commissarierne skäligt, att kyrkor och skolor och de betjente, till hvilka af gammal tid någon viss ränta förmedelst K. bref utaf en christelig intention är förordnadt och perpelueradt, bör mainteneras, dock mus te sddant intet vidare extenderas lin på den ränta, som af ålders tid. sedvanligt till dem är utlagd.” Enligt de officiella copieböckcrne från 16:de och 17:de århundradet, som angå Skåne och Halland, och finnas förvarade i det K. Danska Geheimearchivet, styrkes, att de hemman, hvaraf kyrkorne ägde landgille, blefvo under Danska tiden, så vidt kyrkorne ägdes af Konungen och kallelserätten af honom utöfvades, bortstadde för Kronans räkning af Konungens ”Lendsmand”.
Motion N:o 113. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 81 och Meni. St. underdån. Skrifv. Flottans nybyggnad, angående förhöjning i det af Kongl. Majit äskade anslag för. Motion N:o 30. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 81, .Mern. St. underdån. Skrifv. Fock, Axel Johan, Motion Nio 164, angående omarbetande af taxan å afgifter lör transporter på Statens jernvägar, m. m. Allm. Besv.- oell Ekon.- Utsk. Betänk. Nio 120. 15 Forum privilegiatum, om upphörande af Ridderskapet och Adelns. Motion N:o 133. Lag-Utsk. Utlåt. FranckellAllgust VOll Motion N:o 277, angående anvisande af ett särskildt anslag för anskaffande af bepansrade fartyg. Stats-Utsk. Utlåt. FranckellGeorg Wolfgang von, Motion N:o 118, angående pension åt fram.. lidne Landshöfdingen G. A. Montgomerys enka, Hedvig Elisabeth Wallmark. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 153. Motion N:o 273, om beviljande af ett anslag å 30,000 Rdr såsom un derstöd åt de mest nödlidande till följd af branden i Warberg. StatsUtsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. Fria konsternas akademi, angående anvisande af medel för att bereda qvinnor fri undervisning vid. Motion N:o 224. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. Frälseman, om upphäfvande af dess forum privilegiatum. Motion N:o 133. LagUtsk. Utlåt. Fyllliads-peilsioil, angående tilldelande af sådan åt de före år 1858 med pension afgångna militära embetsoch tjenstemän. Motion N:is 90 och 126. Stats-Utsk. Utlät.
Uppbörd: Från Konvoy-kommissariatet levererade 5,500: 14,067: 17. 5. Balans till påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: Dito för föregående år 775: 21. Balans till påföljande år: De af denna Kommission afgifna räkenskaper, som omfatta sednare delen af år 1853 och upptaga till redovisning jemväl de uti Kongl. Kommerse-kollegii hufvudbok för samma år utbalanserade poster, äro väl till Kongl. Kammar-rätten afgifna, men hafva ännu icke derstädes undergått granskning. De utvisa följande förhållande:' Debet. år 1853. Balans från Kommerse-kollegii räkenskap: Tillgångar 834: 2. 2. Uppbörd: Kreditiv-medel från Kongl. Balans till påföljande år: Utgifter: Allmänna karantäns-omkostnader Omkostnader för kolera-farsoten Bidrag till allmänna Garnisons-sjukhuset Balans till påföljande år: Karantäns-kommissionen i Götheborg. Uti sednaste revisions-berättelse omförmäldes, att fullständiga redogörelser för karantäns-bevakningen på rikets vestra kust då ännu icke blifvit till Kongl. Kammar-rätten aflemnade. Revisorerne hafva deremot, nu fått emottaga 2:ne redogörelser deröfver, den ena omfattande åren 1851 oell 1852, hvilken är granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, och den sednare för åren 1853 Och 1854, hvilken ännu icke derstädes blifvit granskad. Förhållandet med inkomster och utgifter inhemtas af följande tabell: åren 1851 åren 1853 Debet. och 1852. och 1854. Uppbörd: Anslag från Kongl. Konvoy-kommissariatet 5,500: — • Dito från Kongl. Stats-kontoret -— 20,000: Karantäns-afgifter — ■— ■— 1,290: 38. 6. Lösen för praktikor 149: 24. Skuld Balans till påföljande år: 285: 26. 3. Balans från föregående år: Utgifter:
1 afseende å begge dessa låns återgäldande, som skulle ske till Riksgälds-kontoret, stadgades, att det äldre lånet borde från och med 1859 års början och intilldess detsamma blefve till fullo liqvideradt, återbetalas medelst Expeditions-Utakotte.Is Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 20. 37 erläggande af fern procent årligen utaf detta låns ursprungliga belopp, dervid fyra procent årlig ränta komme att godlgöras för del före hvarje liqvid återstående kapitalbeloppet och det öfriga älgå pä kapitalet: samt att å det nya lånet, hvilket utan ränta och kapitalafbetalning finge innehafves under den för arbetets utförande afsedda lid, skulle, efter nämnda lids förlopp, inom slutet af hvarje år erläggas tre procent, hvaraf skulle beräknas två procent årlig ränta för hvad af lånel dessförinnan icke godtgjorts, och återstoden utgöra kapitalafbetalning. Sedan inom föreskrilven lid ett bolag blifvit under benämning af Norbergs jernvägs nya aktiebolag bildadt, och plan för ifrågavarande jernvägs fullbordande den 13 Juni 1855 vunnit Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse, enligt hvilken plan kostnaden, ursprungligen beräknad lill endast 234,736 R:dr, antogs komma all uppgå lill 402,736 R:dr, har, euligt hvad E. K. Maj:t uti nådig Skrifvelse till Rikets Ständer af den 24 Oktober sistlidet år meddelat, Direktionen för nyssnämnda bolag, uti en till E. K. Maj:t den 18 Mars samma år ingifven skrift, i underdånighet anmält, hurusom, redan under jernvägsarbetets fortgång och ännu mer sedan det nalkades sin fullbordan och efter dess fulländning, bolaget fått erfara, att det beräknade kostnadsbeloppet pä långt när icke var tillräckligt att sätta jernvägen och dess rörelsemaleriel i sådant skick, som motsvarade dess bestämmelse. Rolaget hade derföre måst tid efter annan genom beslutade tillskott fylla bristen, i hvilket afseende
Före 19 år fy Ida kunde det ej komma i fråga att tänka på bröllop. Alla moderns tankar hade sammanlöpt i Senna enda punkt: att få Selmas framtid betryggad, och så snart hon blef förvissad om, att Knuts yngre bror, Axel, sedan ett par år var hemligt förlofvad, började hon så småningom bearbeta Knut. Hon framhöll alltid Selmas goda egenskaper i en förförisk dager, prisade hennes godhet, qvickhet och framför allt hennes naiva och oskuldsfulla väsen, och Knut, som både sett och flammat för qvinnor i mängd, fann just ett nytt behag i denna rena barnasjäl, insöp med vällust den vårluft, som omsväfvade henne. Han trodde, att nu älskade han för första gången. Och hon? Ja, hon öfvergick blott i andra händer. Ifrån att ensamt af modern bortklemas, blef hon det nu af tvänne, och hon älskade honom, emedan han hjelpte henne att beundra sig sjelf. Deras lynnen voro dock mycket olika. Han var nervös och liflig, eldig och smeksam. Hon idel lugn, nä- stan flegmatisk för sina 16 år. Hon höll innerligt af Knut, modern och flere andre äfven, men med att älska förstod hon intet annat än att älskas, och hela hennes håg låg nu endast åt att få komma ut i verlden, bli bemärkt och få roligt; hon hade ju af andra flickor hört, att det vore så herrligt. Så gingo verkligen två år. Hon arbetade litet på sin utstyrsel, hon tog lektioner, hon roade sig, och tiden gick. Knut tyckte, att förlofningstiden blef outhärdlig; han trånade efter att få ega henne ensam, utan att behöfva ha mammas ögon öfver sig beständigt, och han längtade verkligen cckså efter lugnet i det egna hemmet. Selma hade föga utvecklat sig under dessa två år. Jo, hennes hår hade blifvit konstmessigt uppsatt i stället för att i en fläta hänga utefter ryggen, henneskinder hade blifvit något blekare, men eljes var hon densamma. Barnet, som i familjen ansågs som en leksak, hade blifvit än roligare; flegman hade gifvit vika för ett nyfiket intresse och en glädje öfver att vara fjäsad.
IV § 18 af reglementet för Kronouppbördsverket i Stockholm den 16 November 1814 meddelade föreskrift, att Handelsoch Ekonomi-Collegium skall årligen inom viss tid aflemna redovisning för de vid stadens domstolar och verk nästföregående året ådömda vitén och böter, numera, sedan samtliga böter skola genom Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förvandlas, icke vidare är tillämplig, hemställer Ofver-Ståthållare-embetet att dess kamrerarekontor för kronouppbördsärcnden måtte få sig ålagdt att uppgöra redogörelseräkning öfver böterna, samt att för det tillökade arbete, som härför skulle tillkomma Kamreraren och den honom till biträde anställde Kammarskrifvare, måtte af allmänna medel anvisas ett årligt arfvodesbelopp af 750 r:dr. Med afseende å tillökningen af göromålen vid Sekreterarens expedition, der, enligt hvad Ofver-Ståthållare-embetet uppgifver, en person icke, jemte den honom tillika åliggande diarieförening, kan hinna verkställa den renskrift, som vid expeditionen erfordras, samt då mängden af löpande göromål, som icke tåla uppskof, gör för Sekreteraren omöjligt att åt mera maktpåliggande och vidlyftiga ärenden, sorn fordra jemförelsevis mera sorgfällig utarbetning, egna behöflig tid, anhåller Ofver-Ståthållare-embetet i underdånighet att i stat måtte blifva uppförd aflöning för ytterligare en Kanslist vid Sekreterarens expedition med 1,000 r:dr, hvilken Kanslist, jemte skyldighet att biträda med renskrifning, tillika skulle, under Sekreterarens tillsyn, besörja uppsättning af mindre expeditioner.
Uti en morn Hedervärda Bonde-ståndet väckt til] Utskottet remitterad motion har ^riksdagsfullmäktigen Peter Gabrielsson från Kronobergslän, med hvilken sig förenat riksdagsmännen Anders Medin från samma län, Ola Svensson, Per Nilsson, Nils sindersson vch Johannes Bengtsson från Skåne, Olof La - Allm. Best.- och Ekon -Utskottets Betänkande, N:o 38. 13 gergren från Gottland m. fl., anfört hurusom den från äldre tider bland allmogen inom Sunnerbo härad af Kronobergs län gängse sed, att kringvandrande försälja ortens slöjdalster, numera urartat derhän, att dylika försäljare, hvilka vanligtvis äro unga, arbetsföra personer, afyttra kramvaror, hvilka icke äro ortens tillverkningar, hvadan och då detta kringvandrande lefnadssätt icke allenast medfört högst menliga följder för sedligheten inom orten, utan äfven afvändt hägen frän sysselsättning med jordbruket, så att brist på tillräcklig arbetskraft särdeles vid våroch höstarbetet uppstått, motionären ansett det vara af nöden att allvarliga åtgärder vidtagas för hämmande af ett sålunda öfverhandtagande ondt, samt i sådant afseende föreslagit: att Kongl.
Det är också kändt, att Svea Arlilleries manskap, utom öfning i ridning och gymnastik, dagligen, med undantag af sjelfva den egentliga exercistiden, begagnar undervisning i regementets skola, hvilken fortgår ända till dess första conslapelexamen blifvit allagd. Denna undervisning hildar truppen för sitt yrke, och äfven för samhället i allmänhet, men batteriernes långväga belägenhet från såväl ridhus som gymnastik och skola och dessa localcrs skilda afstånd ifrån hvarandra* vållar, att mycken tid förspilles genom det idkeliga framoch tillhaka-marscherandet. Pä de skäl jag nu baft äran anföra, får jag vördsamt anhålla, att 11. o. Ad. ville återremittera della betänk, med den förklaring, att 11. o. Ad. anser, att en summa af 30,000 rdr till inköp af tomt för Svea Arlillerireg:tes blifvande casernbyggnad bör beviljas. Slutligen anhåller jag att få förklara, att jag, som icke är passevolanteur inom regementet, ingalunda talar för enskild fördel, utan är min nu gjorda framställning endast ett uttryck af det varma nit jag hyser för regementets hastigare praktiska utveckling, hvartill inom delta regemente ingalunda saknas elementer, blott de sältas i tillfälle att verka. Hr von Troil, Samuel Gustaf: Jemte det jag för min del i allo får instämma med Hr Munck, anhåller jag att lill hvad han yttrat, fä lägga ännu ett skäl för den öfvertygelse jag hyser, alt StatsUtsk. möjligen misstagit sig i den förmodan, att, i händelse man icke nu inköpte dessa tomter, de i framliden skulle kunna erhållas för eli lägre pris, än det, hvarför man nu visat sig villig att dem afträda. Jag torde nemi. få fästa uppmärksamheten på den omständigheten, att så snart fyllningen af det s. k.
Huru många ämnen för samtida, för närmare och fjermare lefvande skalder, på en tid då endast sång var Historiens språk, skulle ej detta krig lemna! Omtalar ej Homerus sjelf, att uppträden ur det Trojanska kriget blifvit firade i sånger, ”hvars ryckte nått himmelen” 9? Inför han ej sjelf (i Odysseen) en skald, som besjunger sådana? Säger han ej, att Gudarna störtat Ilium så, ”att det blifvit en sång för en hel efterverld” 10. Mångsidigt måste visserligen detta stora ämne redan ha varit utbildadt, innan mästaren kom, som kunde göra urvalet af dess innehållsrikaste moment, och så framställa det. Men i denna framställning tillhör det utan tvifvel den skald, hvars verks fullkomlighet räddat hans namn. Sådan var äfven ålderdomens tanka: att Homer väl haft onämnda föregångare, men ej har att tacka sina efterföljare för någon del af sin ära. Säkert är, att skalden lefvat långt efter de händelser han besjunger; (man tvistar blott om det är två eller tre århundraden eller mer) och i en vida högre bildad tid. Derföre måste äfven de starkaste tviflare medgifva, att han kunnat känna skrifkonsten; hvars sena allmännare bruk bland Grekerna, eljest förebäres såsom hufvudskälet mot Homers författarskap. Vi famla här i dunkelhet. Skrifkonsten, den största af alla uppfinningar har ej heller skrifvit upp, när hon började skrifva. Skälet af tystnaden (argumentum ex silentio) är i allmänhet högst slipprigt, i fråga om en forntid, hvilken om sig lemnat få underrättelser. Man slutar här säkrare af sakernas inre sammanhang. Hvad då den slutsatsen anbelangar, att ett verk såsom Iliaden, i brist af en allmännare känd skrifkonst, ej kunnat äga en författare; så synes oss, att man rätt så väl kan omvändt sluta: emedan ett verk såsom Iliaden vittnar om en författare; så har han ock kunnat skrifva. Den Homeriska Poesien. Den är oförstörlig. Hvarföre? Jag har tecknat mig till minnes, jag kommer ej mer i hog ur hvilken bok, följande ord, anförda såsom Napoleons.