Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Riksens Ständer anse vid detta förhållan. de för Staten förmånligt om Hennes Majit i Nåder skulle täckas, i stället för Wadstena Slott* begagnande aeh såsom ersättning för den möjli, 2of) Underdåniga. Skrifvetser. ga tillökning i Ärende: för Starby Kongs-Eadugärd , sorn af annan Arrendator kunde erbjudas* emottaga en viss ärlig Summa i penningar. Och , emedan Hennes Majit eger, i följd af Riksens Ständers underdåniga skrifvelse den i December 1809, uti Sin lifstid disponera och bebo Rosersbergs Kongsgård, och; såsom Eder Kongl. Majit i Nåder tillkännagifva* i kraft a£ Högst-Salig Hans Kongl. Majus Testamentariska förordnande derstädes nyttja och begagna Möb* ler, Husgerådspersedlar och Inventarier, samt Riksens Ständer i underdånighet hoppas att Hennes Majit , enligt Sitt ädla tänkesätt, skall med välbehag finna sin höga rätt och fördel dymedelst förenlig med lättnaden för Staten att i dess närvarande förlägenhet undvika bestridandet nu på en gång af ofvanämnda dryga Utgifter, få Riksens Ständer i underdånighet erbjuda och anslå för Hennes Majit Enke-Drottningen, utöfver Undej hål Isbeloppet 60,000 R:d och Arrendet för Starby Kongs-Ladugård sådant det nu utgår, en ytterligare summa af io,000 R:d årligen för att icke allenast godtgöra besittningen af Wadstena Slott och den möjliga förhöjningen å Arrende - Kontraktet, genom hvars orubbade bibehållande någon ersättning till Innehafvaren icke ifrågakomrrier, utan ock för öfrigt Vara i någon mån svarande emot den serskilda Summa till Handpenningar, som, i afseende å Hennes Majus allmänt kända välgörenhet, af Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag blifvit anslagen. Riksens Ständer framhärda ke. Underdåniga Skrif v el ser.
Utlåt. pag. 362.) Sedan 1860 års Revisorer anmärkt, att de i nådiga Brefvet den 17 September 1856 meddelade föreskrifter, angående sättet för uppgörandet af Elementarläroverkens räkenskaper, ingalunda kunde vara iakttagna derigenom att vid 1858 års räkenskaper varit fogade särskilda promemorior å lönebelopp för lärarne vid de olika läroverken i hufvudstaden, helst dessa promemorior, som voro skrifna med förkortningar, derjemte saknade underskrift af dem, som desamma afgifvit; så hafva, då, vid Bih. till R. St. 4 Sami. 1 Afd. 8 Uäft. 3 34 Stats-Ulskottets Utlåtande M 21. granskning af 1839 års räkenskap, förhällandet befunnits enahanda med undantag hvad vidkomme de afgifna redogörelserna för Catharina, Hedvig Eleonora och Adolf Fredriks lägre elementarläroverk, Revisorerne hemställt, det vederdörande Läroverkskollegier måtte förständigas, att ställa sig dessa föreskrifter till efterrättelse, pä det enhet och ordning i räkenskaperna måtte vinnas. Väl har Direktionen för Stockholms stads undervisningsverk uti sitt i anledning häraf afgifna underdåniga utlåtande förmält, att Direktionen förständigat vederbörande Läroverkskollegier att uppgöra sina räkenskaper i enlighet med gifna föreskrifter; men, enligt hvad Utskottet inhemtat, hafva innevarande års Revisorer anmärkt, att rättelse ändock icke vunnits, utan att i nu omförmälda samt flera öfriga omständigheter på enahanda felaktiga sätt förfarits. Af de skäl, som i afseende å en likartad anmärkning emot Domkapitlens räkenskaper, här ofvan blifvit anförde, hemställer emellertid Utskottet, att anmärkningen för närvarande må förfalla. § 30. (1860 års Rev.-ber. pag. 281.) Vid den år 1860 verkställda granskning af Statsverkets räkenskaper hafva Revisorerne erfarit svärigheten, alt icke säga omöjligheten att ej blott fullständigt genomgå de vidlyftiga räkenskaper, som
Banko - STOCKHO!.MS HOGSKOLAS Prot.-Uldrag den8 »^MWSKA B1BU0T3K Banko-Utskottet. l:o Herr Ehrenhoffs, Guslaf Herman, denna dag väckta motion, att uti alla de fall, som röra Bankens Tjenstemäns förhållande i tjensten, Banko-reglementet sättes i öfverensstämmelse med de lagar, som gälla för Statens öfrige Tjenstemän, samt slutliga domsrätten öfver tjenstefel öfverlemnas åt en laglig domstol; hvarjemte denna motion kommunicerades de öfriga Riksstånden; 2:o Densammes denna dag väckta motion, att Rikets Ständer måtte anbefalla en laga undersökning i de mål, som Banko-styrelsens Protokoller för åren 1855 och 1856 omförmäla; hvarjemte denna motion kommunicerades de öfriga Riksstånden. Lag-Utskottet. l:o Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående vissa ändringar i nu gällande stadganden om utskrifningssättet och inrättningen af allmänna Beväringsmanskapet; 2:o Friherre af Schmidts, Carl Johan Georg, den 5 dennes på bordet lagda motion om ändring af Konkurs-lagens 68 §; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifna yttranden; 3:o Herr Cederschiölds, Gustaf, denna dag väckta motion, att Rikets Ständer måtte förklara, att stadgandet i 30 Kap. 19 § Rättegångsbalken fortfarande eger gällande kraft och sålunda bör lända till efterrättelse. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Herr Thams, Casper Volrath, denna dag väckta motion, alt Rikets Ständer, med tillkännagifvande att de vilja anslå medel till omkostnaden för ett Kyi'komötes hållande, måtte hos Kongl. Maj-.t anhålla om utarbetande till nästa Riksdag af ett förslag till lag för allmänt
Den invändningen, att möjligen sedelhafvaren vid reäiisationstidens slut skullo kunna blifva tvungen att emottaga Jära Den 29 Juli f. m. *4°3 och Koppar efter Bankens ( foelåningSpris, tr«r ;-ftg •bWtki m,ed .eejpvukmog höra WkYfli»** att IVoCentqn. föfUxr-as tjif Bauk*u, uip ^d^rttr:SkuUet ,divki'äft>r (lT9 roj .! < rod liO aedirtLJ £ lovlfiB ilo ••• u;v s.sxt. enreMtÄZ el sp jife J i ky$i * ^ t fc g&» n i y c kiitia Kvdtpåé .inptn; Landet, finnes ,<wt den iltkUffi$Még , till RrirUtudftfiSi lUbeUhvnde; iptnlhkull# -motsatsen inträda, tijor .jagratt ^«rl^lha/%t/>ti!f» bör vara ti il .fullo förnöjd, då, ie i) d 3 B'V 4)fir f>, P ä 1 n n d e Rr o Ge n 1 s bolapp, fy»iu ipgår 1 lill Banken, skulle mindska denna Riksgäldtedels : valeur mot KanmSedelna-. rVtjt Sedlar, ,psj dessa grunder upp,* i orda, böjjfc k irona gå, sorn gångbart mynt, om R(k)Siö.d%s6täudep skulle taga ett såda-nt beslut trior jag ej att någon hor neka. ir ,1%röf nr<joqo>I hijflc • ifivriri) .nojqr.d <’ T händelse BancoSedelstocken ej vöre tillräcklig i fall alla föreslagna RiksgäldsSadlar slarlle qppsägas, borde Landtmannen äga rättighet att, efter MarkegångsTaxan, i; vajrpr ersätta den uppsagda summan, hvilket äfven bor blifva en billig följd af ett utan skäl hyst misstroende.
Hvar och en må vara tillåtet att på sammankomster för andaktsöfningar föreläsa Bibeln ordagrannt, äfvensom asketiska skrifter af renlärige författare, sjunga psalmer ur vår kyrkas spalmbok och föreläsa böner; men ingen lekman, utan att vara så befullmägtigad, som i föregående momentet sägs, må tillåtas förklara bibeln eller hålla andeliga föredrag inför en samlad menighet, vid det vite nu gällande lag ålägger honom, som emot Kyrkoråds förbud uppträder såsom talare på sammankomster för andaktsöfningar. Genom antagande af detta mitt förslag skulle alla de krafter, som kunna gagna församlingen, lösas; blott det ovisa, omogna och onda bundes, och i de i menskliga lifvet mest ingripande läror skulle det pladdrande, de motsägelser och det virrvarr upphöra, som mer än annat är mägtigt att göra menniskan trolös och hopplös och hvars följder för vårt fädernesland vi lika litet kunna bedöma nu, som encyclopedismens följder kunde anas af dess förkunnare. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 26 November 1862. J. Janzon. 126 Motioner i Preste-Ståndet 1862. Af Doktor J. E. Forssell: Om upphörande af den förmånsrätt i afseende på försäljning af bränvin m. m. sorn under vissa vilkor är gästgifverier på landet tillförsäkrad genom stadgandet i 12 % af Kongl. Förordningen den 7 December 1860. Under de tvänne sednaste riksdagarne hafva motioner dels inom andra Stånd, dels ock inom Högvördiga Preste-Ståndet, blifvit väckta till vinnande af ändring i det stadgande angående vilkoren för försäljning af bränvin m. m., hvarigenom vissa gästgifverier på landet från denna lagstiftnings början fingo sig medgifven och ännu innehafva en rättighet till utöfvando af bränvinsförsäljning, som, med egenskapen af ett slags, ehuru till sin beskaffenhet mycket sällsamt privilegium, icke kan innehafvarena, utan deras begifvande fråntagas.
Skrifvelse om Lumpsamlares kringresande i Landet. X anledning af vakt fråga rörande inskränk - 314 Underdåniga Skrifvelse^ ning i Lumpsamlares antagande och deras rättighet att resa omkring i Landet få Riksens Ständer, till förekommande af dermed för. knippade olägenheter, i underdånighet, anhålla, det täckes Eder Kongl. Ma ht i Nåder, anbefalla samteliga Dess Befallningshafvande , att noga tillse , det Allmogen ej besväras med ett öfverflödigt antal af sådane personer, samt attej lemna pass till några andra , sorn anmäla sig i egenskap af Lumpsamlare * än dem , hvilka äro försedde med bevis från Presterskapet i orten om. god frejd. Riksens Ständer framhärda 8Cc, (Hörer till N:r 19 bär framrnanföre.) Protokolls-Utdrag cl. 2 Mars 1818. Från fFallo fl, Borgare-Ståndet. S. D. Efter det Borgare-Ståndet den 9 och. och 13 sisth Februari lemnat bifall till Expeditions-Utskottets den 2 och 10 uti, samma Månad afgifne 2tne serskilta Memorialer angående medel att befordra större afsättning och gagn utaf Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll, fann Borgare-Ståndet nu godt instämma uti det af Höglofl. Ridderskapet och Adeln den 17 Februari fattade Feslut, att anmoda Riksens Höglofl. Ständers samteliga Utskott att i stället för de fem Exemplaren, hvilka utaf alla till Riks-Stånden ingångna Handlingar hittills blifvit utskrlfna, hädanefter, i afseende på de från. Utskotten utgående Handlingar och Expeditioner iakttaga: 1.
Institut för juridisk, praktisk och theoretisk bildning, om inrättande af. III. 286. IV. R. 108. XIX. B. 71. A. 3gy. — Polyteekniskt, om förändring af krigsacademien till. Se Krigsacadeniien. Institutet för döfstumma och blinda, angående offentlig examen med dess elever. XVIII. 7. — det Gymnastiska, om planering af dess vollige-gård. Se Gymnastiska Centra I-lnst i t Litet. lustruction, angående förslag till ny, för Rikets Ständers Revisorer, i livad som rörer deras befattning roed statsverket. III. 129. IV. R. 54. XIII. B. 462, 559. Å. 612. XVIII. U, 244. XIX. 3to. A. 416. XXIII. E. 402. XXVI. A. 2o5. — angående förslag till ny för Rikets Ständers Revisorer öfver Riksgäldsverket. XXIV. B. 453. XXV. 17. A. 46. E. 294. XXVI. A. 2o5. angående förslag till ny, för Landshöfdingeembeten, Kronofogdar, Häradsskrifvare och Länsmän. III. 172. IV. R. 260. VIII. B. 148- A. 228. XI. U. 129. XII. A. 140. — för Rikets Ständers Justitieombudsman, 0111 utsträckning och förtydligande af dess 19 §. XIV. B. 282. A. 344* — för Beklädnadsdirectionerna vid de indelta infanteriregementena. 0111 förändringar uti. XXII. B. 56 XXIII. 162. XXIV. Å. 23. XXV. U. .88, 246. A. 3o9. E. 477. — för Rikets Ständers Bankoutskott vid nästkommande riksdag. XXV. B. 348. A. 461.
Prot. 1846 Sami. 1 Afd. 37 Iläft. X 2 fftj Banco-Utskottets Memorial, N:o~lft. te, sorn vid innevarande Riksdag kommer att utfärdas, enär dels Utskottet vid sammanfattandet af berörde Reglemente följt det nu gällande och uti detsamma iakttagit endast sådane förändringar, hvilka ansetts nödiga, på grund af Rikets Ständers och Utskottets under Riksdagens lopp fattade bebeslut, dels Rikets Ständer, med bifall till Utskottets i Utlåtandet N:o 36, derom gjorde framställning, förordna t, all hos Kongl. Maj:l skola i under dånighet anmälas de beslut, sora af Rikets Ständer kunna under Riksdagens lopp vidtagas, i afseende på Riks-Bankens Låneoch Creditiv-rörelse, hvaraf följer, att Banco-Reglementet i dessa delar hör lill Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas; samt dels till Kongl. Maj:t blifvit från Rikets Ständer aflåtne underdåniga skrivelser i de Låneoch Creditiv-rörelsen icke rörande frågor, som äro af egenskap, att antingen Nådig
Den, som bifaller Bankooch Lag-Utsk:ns i Betänk:t N:o 1 första punkten gjorda hemställan att Frih. Raabs samt Hrr Wallenbergs. Renströms och Hensehens motioner ang:de förändring af lagens stadgande om ränta icke kunna till någon lagstiftningsåtgärd föranlada, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej. anser R. o. Ad. de emot samma punkt gjorda anmärkmr föranleda till dess återremitterande. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 62. Nej — 80. Föredrogs och lades till handlingarne K. M:s denna dag f. m. ankomne Nåd. Svar uppå R. St:s underd. skrifvelse, ang:de Riksdagens förlängning. D en 4 Februari e. m. 315 Föredrogs och begärdes på bordet K. M:s denna dag f. m. ankomna Nåd. Skrifvelse till E. St„ med förslag till förnyad förordning ang:de Sveriges och Norriges ömsesidiga handel och sjöfart. Äfvenledes föredrogos och begärdes på bordet K. M:s nedannämnde denna dag f. m. ankomne Nåd. Propos:r till 11. St.: l:o i fråga om erforderligt Statsbidrag till uprätthållande af den Arméens Pensions-kassa åliggande pensionering; 2:o om öfverlåtelse af en Eskilstuna Kungsladugård tillhörig tomt åt Fabriksidkaren Theofron Munktell för utvidgande af hans mekaniska verksad i Eskilstuna: 3:o om årligt anslag af 666 R:dr 32 sk. b:ko eller 1,000 K:dr rmt till lön åt en ny Provincial-läkare i Nordmarks härad af Wermlands län; och 4:o ang:de anslag för aflönande af en extra Provincial-läkare med station i Trosa stad. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Mern., Betänk, och Utlåt., nemi. från Allm. Besvärsoch Ekon.-Utskottet: N:o 29, i anledn. af återremiss af Utsk:s Betänk.
R:dr till så väl denna båtled som en annan serskildt föreslagen mindre båtled emellan Norasjön och Fåsjön, men Rikets Ständer, med afseende å tillgångarnes otillräcklighet för ett med så stora kostnader förenadt företag, och hvilket dessutom borde kunna uppskjutas till ett annat tillfälle, funnit något statsbidrag då icke kunna beviljas; så och efter det sedermera den förändrade öfvertygelse gjort sig hos de i denna angelägenhet intresserade gällande, att det åsyftade ändamålet kunde, enär en kanal blott under en viss del af året vore för trafiken tillgänglig, fullständigare uppnås genom en jernbanas tillvägabringande emellan berörde malmfält och Örebro stad, samt plan och kostnadsförslag till en dylik jernväg af omkring 31 mils längd blifvit med understöd af allmänna medel upprättade och teckning tili bildande af ett aktiebolag för byggande af denna jernväg redan vidtagit, hafva de al vederbörande intressenter i nämnde företag utsedde kommitterade till Kongl. Majrts nådiga granskning i underdånighet öfverlemnat berörde arbetsplan, under anhållan om statsbidrag till utförande deraf. Till stöd härför hafva kommitterade i underdånighet anfört, att under det, i följd dels af folkmängdens tillväxt och derigenom i samma mån stigande behof af födoämnen, dels ock af ökad varuproduktion inom så väl Rergslagen som andre delar af provinsen Nerike, mängden of de effekter, som å ifrågavarande linie skulle forslas, ständigt tilltoge, antalet af formän och den lill varornes transport, erforderliga körkraft på sednare tider Bih. lill R. St.
Efter det nybyggnaden blifvit utförd å de tomter, hvarpå lån erhållits, samt denna åbyggnad blifvit brandförsäkrad, böra sedermera Intecknings-Handlingarne af Committéerne bringas i fullständigt skick, samt till Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret insändas, hvarefter, ifall desse handlingar af Fullmägtige befinnas enlige med hvad, som i desse afseenden finnes föreskrifvet, och sålunda af Fullmäktige godkännas, Cominittéernes ansvars-förbindelser återställas och deras befattning upphör; och bör det sedermera åligga Underdåniga Skrifvelser. Magistraterne i desse Städer, att, efter upprättande Förteckningar, opåmint, på samma sätt och under enahanda ansvar, som för uppbörd af andre allmänna medel är stadgadt, uppbära , redovisa och vid slutet af hvarje månad till Riksgälds-Contoiret insända de på särskilda tider förfallande ränteochcapital-afbetalningar å lånen. 7:0 Att 3 procents årlig ränta å hvarje lånesumma må genast från utgifvandet beräknas och erläggas, men ingen afbetalning å Capitalet under fem år från och med år 1824 ega rum. 8:0 Att, efter fem års förlopp, af alla dem, som ej uppföra stenhus, sex procent af hvarje primitivt Låne-Capital må ovägerligen hvarje år erläggaSj hvarutaf först afräknas tre procent såsom ränta å den för hvarje gång återstående låne-summan, och resten anses såsom å Capitalet afbetald, intill dess detta blifvit till fullo inbetaldt; men utaf den åter, som uppfört stenhus, må det erhållna lånebiträdet i tio års tid få begagnas, innan den här nu stadgade Capital, af betalningsskyldighet en vidtager. Detta få Riksens Ständer, till svar å E. K. M:ts Nådiga Proposition, i underdånighet meddela. Riksens Ständer framhärda etc. 44 Underdåniga Skrifvelserl N:o 314. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 16 Nov. 1823!
Jag anhåller att få besvara den siste värde talarens anmärkning, emedan jag ej kan finna, 64 Den i Augusti e. m. att jag gifvit honom anledning till ett sådant yttrande. Jag tror mig icke hafva nämnt Hr Gr.; jag har blott sagt, att jag vet personer finnas på detta rum, som äro ullproducenter', hvilka hyst alldeles motsatta åsigter med andra ullproducenter; men jag har så mycket mindre kunnat hafva för afsigt att säga, att det vore det enskilda interesset, sorn föranledde dessa personer att yttra sig för creditivets utsträckning, som jag tror, att dessa personer aldrig profiterat eller komma att profitera af creditivet. I alla fall har jag endast yttrat, att med afseende å de olika åsigter, som finnas emellan personer, hvilka detta ärende närmast rörer, Utsk. kunde anses hafva funnit medelvägen. StatsUtskts utlåt. N:o ig4 återremitterades. Företogs till pröfning Bevilln.Utsk:s d. 17 sisth Juli e. in. på bordet lagda betänk. N:o 21 i anledn. af verkställd granskning af posttaxorna för inrikes brefvexlingen. Hr af Billbergh, Joh. Peter: Jag erkänner visserligen, att det kan vara en rättare proposition eller rättare progression, som Utsk. föreslagit, då distancerna gå öfver 20 mil; men jag hemställer, om en så obetydlig förändring, som verkar så ringa på de corresponderande och det allmänna, bör föranleda till lifgifvande af en ny posttaxa, som skall tjena till efterrättelse för en hel allmänhet. För min del skulle jag önska, att Bevilln.Utsk. icke fästat sig vid denna obetydlighet, på det utgifvandet af en ny posttaxa måtte undvikits, emedan den mindre upplysta allmänheten tror, att det är en hufvudsaklig förändring, som posttaxan kommer att undergå. Äfvenledes har jag måst fästa mig dervid, att Utsk. nedsatt afgiften för sjötransporten af posten till och från Gottland till 2 sk. i stället för 4 sk. lodet, ehuru det icke blifvit utredt, huruvida denna postföring gifver något öfverskott eller icke.
Hon hade just själf för ej länge sen beundrat ett sådant smycke i juvelerar Hallbergs fönster och gjort sin man uppmärksam därpå. Men han hade endast skämtat med henne och sagt, att hon vore en alldeles för förståndig och allvarlig liten grefvinna för att hafva något sådant. Hon kunde ju använda familjesmyckena, om hon så önskade. Då hade hon invändt, att familjesmyckena voro så tunga. Men den lilla diamantstjärnan åter är för bräcklig, bara till leksak, hade han svarat, och så hade han fört bort henne från det förledande fönstret. » Bara till leksak! » Ja, det var den, och därför passade den också så bra i » Mademoiselle Leksaks » lilla rosiga öra. Hon, lilla grefvinnan, satte då mycket, mycket mer värde på de hvita rosorna — och så tryckte bonderassnöhvitablad mot sina kinder, glömde bort hela » Mademoiselle Joujou » och försjönk åter i sina ljufva, lyckliga drömmerier. » A coup s-ter. ' » » Mademoiselle Joujou » skrattade lätt — ett lågt litet skratt, likt klingandet af små silverklockor. Den lilla grefvinnan kände sig mot sin vilja obehagligt berörd. Om b.vem talade de? » Mademoiselle Joujous » svarta öga hvilade med ett elakt uttryck på grefvinnan. — Hennes hvita tänder under den mjuka svängda öfverläppen lyste, skarpa och små som på ett litet vackert rofdjur. Det var hett och alldeles vindstilla. » Mademoiselle Joujou » viftade svalka åt sina rosiga kinder med näsduken, en näsduk af tunnaste, mjuka siden, besatt med äkta, skira spetsar. Hvad var det för en tung parfymdoft, som plötsligt flöt öfver till grefvinnan och stärktes hvarje gång » Mademoiselle Joujou » höjde näsduken? Ingen vanlig parfym! Den lilla grefvinnan drog den forskande in i sina tunna, darrande näsborrar. Ambra! — nu kände hon det. En underligt eggande doft! Hvar hade hon känt just denna sällsynta parfym en gång förut? Jo, nu mindes hon: i Ljubas glatta hud för ej så länge sen!
Den lyder, i hvad den rör förevide fråga, sålunda : »Jordmånen å denna kungsgård synes öfverallt icke vara väl egnad för produktion af ektimmer. Utom det att resultatet af de jordgräfningar, som blifvit anställda, gifver stöd för detta omdöme, visar det sig deraf, att de äldsta, nu 28-åriga planterade ekarna förete afgjord predisposition att sätta starka sidogrenar med en låg och rund växtform å kronan, i stället för att med smärt växt skjuta rakt i höjden Afven de nu å stället befintliga äldre ekar bevisa genom sina korta stammar och låga samt vidt utsträckta kronor det antydda förhållandet. Då emellertid icke desto mindre dessa gamla ekar befinnas ega ett godt och hållbart virke och härtill kommer att s. k. knän, bildade af grofva ekgrenar, äro för skepps• byggnad lika nödvändiga, som timmer, kan man antaga, att ifrågav. de skeppstimmer, dock alltid skall blifva af stort värde genom frambringande af kortare ekpjeser och s. k. knän.» Häraf må nu slutas om planteringen skett med eller utan all framgång. Om, detta oaktadt, för någon synes, såsom vore resultatet af ekplanteringen å Wisingsborg icke fullt tilfredsställande, ber jag att få fästa upmärksmheten på hvad Styrelsen vidare i afseende på sjelfva sättet för ekskogens updragande och första behandling anför. Det lyder sålunda: »De mest till åren framskridna ungskogsbestånden visa, att saknad af tillräcklig erfarenhet uti denna förut inom riket föga tilllämpade skogsodlingsgren bidragit till utveckling af den här ofvan anmärkta fallenheten hos ungskogen, att hellre sätta sidogrenar och låg krona, än att med qvistren stam gå på höjden. De äldre planteringarne äro nemi. utförda radvis på 6 å 8 alnars mellanstånd i ändamål att mellan raderna inberga hö, hvarigenom ungstammarne undandragits den sidobeskuggning af närstående, s. k. ammträd, hvilken är nödig för att hindra utvecklingen af ungekens benägenhet för en tidig och stark grensättning på bekostnad af höjdväxten. Derjemte hafva nog tidigt och starkt drifna hjelpgallringar ytterligare gifvit anledning till ungskogens anmärkta starka sidogrensåttning.
Båtsmansvakans-afgiften, hvilken utgår för ständiga och tillfälliga vakanser vid båtsmanshållot samt beror dels af markegångspris dels af vakansernas antal, beräknades vid sist hällne riksdag till 60,000 R:dr, men har under åren 1855—1857 i medeltal utgått med 71,573 R:dr och torde derför under förestående statsreglerings-period kunna beräknas något högre än vid innevarande; dock som inkomsten till någon del är af oviss beskaffenhet, såsom beroende af ofvanberördo förhållanden, anser Utskottet beloppet icke kunna beräknas till högre än . , 65,000: — 18:o. Krutoch Salpeter-för sälgningsmedél. Sedan, enligt Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 13 Januari 1857 och Kongl. Krigs-kollegii derpå grundade kungörelse den 23 Mars 1858, nämnde embetsverks bestyr med kruts tillhandahållande åt bergslagen och enskilde numera upphört, äro några inkomster för Stats-verket häraf icke vidare att påräkna. 19:o. Kontrollstumpelmedel, hvilka vid sista statsreglcringen beräknades till 20,000 Rdr och åren 1855—1857 utgjort i medeltal 26,613 R:dr, synas nu kunna upptagas till „ 25,000: — 20:o. Bakoch Lotsmedel, beräknade i nu gällande Riksstaten till 180,000 Rdr, hafva under åren 1855—1857 utgjort i årligt medeltal 258,590 R:dr. Fastän denna inkomst, såsom beroende på lätt föränderliga omständigheter, är af oviss beskaffenhet, synes densamma kunna utan fara för missräkning antagas till . ... „ 240,000: