Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Protocoll, hållet i allmän sockenstämma med Häggenås socken, d. 16 october 1853. § 1 Till en början blev, på derom framställd fråga, af församlingen förklaradt, att den samma ville öfverlåta fullmägtigskapet vid pris-courantens uppgörande å Gärde gästgifvare gård, den 26 dennes, åt samma person som Liths socken ditsänder, såsom sitt ombud. § 2 Då fråga nu åter, efter vederbörligen skedd pålysning skulle företagas, huruvida Häggenås församling ville, ej allenast inrätta ett boställe för socknens tillkommande folkskole lärare, utan äfven med detsamma en fast folk-skola, så att socknens hittills varande flyttbara folk-skola således må varda i framtiden en fast skola så blef efter något samtalande häröfver, af den stora pluraliteten bland socknemännen förklaradt, att densamme ansåg det ofelbart fördelaktigast för sig, att då man ändock nu voro nödsakad inrätta ett boställe åt den blifvande folk-skole-läraren äfven och i sammanhang med lärarens bonings-rum uppsätta en större skol-sal, deruti samtelige barnens undervisning framdeles må varda meddelad. § 3 Sedan denna hufvudsak var afgjord, och emedan man hade förslag på 3:ne ställen, hvarest denna byggnad skulle få inrättas, nemligen på nämndeman Nils Svenssons i Häggesta, bonden Nathanael Olssons i samma by och b. Erik Kalls i Österåsens egor, och hvardera af desse hade uppgifvit de villkor, på hvilka de voro benägne att afyttra nödigt utrymme för skolan och bostället, beslöts ock att man ville uppdraga åt en person från hvarje af socknens 5 rotar, att närmare bese de erbudna platserna, samt söka uppgöra med egarne om det lämpligaste bästa priset å det ställe, man kunde finna hälst böra utses.
Hyran för hvarje rum beräknas alltid så lågt, att den understiger den vanliga hyran för dylika bostäder i trakten. § 5- Noggranna ordningsreglor uprättas för befrämjandet af ett sedligt upförande bland hyresgästerne, äfvensom för hyrans ordentliga erläggande för hvarje vecka på Förhand. § 6- Ingen hyresgäst emottages, som icke underkastar sig dessa ordningsreglor, hvilka tryckas i form af hyreskontrakt, äfvensom förbinder sig till omedelbar afflyttning vid öfverträdelse af desamma, dock efter af Direkt.-n i hvarje fall föregången pröfning. § 7. Sällskapets angelägenheter förvaltas af en Direkt, bestående af fem ledamöter, hvilka årligen väljas af aktie-egarne, och tjenstgöra utan allt slags arfvode. § 8. Direkt, utser sins emellan Ordf., Skattmästare och Sekret. Den 19 Februari. 35 § 9- Direkt, lillsätter en vice värd. som mäste bo på stället och vara ansvarig för ordningsreglornas noggranna iakttagande samt hyrornas upbärande. Tillägg. Så snart 100 aktier äro tecknade, sammankallas aktie-cgarne lill allmän bolagsstämma i ämnet, genom kallelse, som införes i allmänna tidningarne. Stockholm d. 27 Januari 1851. Guslaf af Ugglas. Och hafva af 19 personer 45 aktier, eller en summa af 4500 r:dr r:gds, till dato blifvit tecknade; hvarigenom man tyckes ega skälig anledn. att hoppas sakens framgång. Efter hvad af riksdagsmän från orten mig meddelats, hafva dylika arbetare-bostäder redan för några år sedan blifvit upförda uti Norrköping och Götheborg, på hvilket sistnämnde ställe man f. n. är betänkt alt upföra en större byggnad, då, såsom i Norrköping, de förut varande blott innehålla färre lägenheter, från 2, 4 till 8, uti hvarje hus. 75,000 r:dr b:co äro för detta ändamål genom subscriblion samlade. Äfven i Linköping är subscriblion för nämnde syftemål öpnad. Saken synes således inom provinserna med värma vara omfattad; mätte hufvudstaden ej stå de andra städerna efter härutinnan.
Prof, I817 1818. j:te Sami,) 'Summarisk Uträkning öfver Personlig Afgift efter I Art. af 1818 ars BeviUnings>Stadga uti Län för år 18 ■Enligt Mantals» och SkattskrifningsLängdeines innehåll: t ia I Btdr person . ik — 3? skill, dito k — 24 skill, dito å —16 skill, dito Summa Häraf finnas På Landet 3ST. N. Stad N. N. dito N. N. dito MSgar, . Sonhusrrnr Söner och i Döttrar och Drängar. v; ^ ^ a» a3 - X co £ Pigor. 3 cr o g OT c F 5 3 I 3 2* S ^ Bevil! ning. * Sammandrag öfver Taxerings-Längderne N:o i uti För Landet - N. N. Stad - N. N, dito - Summa O Hus, Tomter, Stadsjord m. m. Hemman. Frälse Räntor, Lägenheter. (Lit, Cc. till N;r 17 i Eih. till RiksSt, Ptot. 1817 181 St 5 :te Sami.) I/än för år 18 ■ Bergverk, Manufacturier, Fabriker och Inrättningar, > tr» UQ Qvarnar. Ägande Rätts Afgift, Fabriks-Inrättningar, Taxera, de efter utsatte Classer. > 0? Summa/ Sammandrag öfver TaxeringsLängderna N:o s uti Län för år 18 - För Landet N, N. Stad N. N. dito Som innehafves under i Bostalls-rdtt. Hem man. Lägen heter. Qvar nar. Afgift af Embete och Tjenst. å 1 Procent af Löneinkomst. Summa (Lit, Dd, till N;r 17 i Eih, till RiksSt.
Utskott för behandling af alla frågor rörande Ele mentar-läroverken: T. 219, 285, A. 303. -rr,. till Preste-Ståndet, att förena sig i Borgare-Ståndets, vid behandling af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 71, i anledning af väckta motioner i fråga om förändrade bestämmelser rörande mått och vigter samt justering deraf m. m., fattade beslut att, med afslag å Utskottets lörsta yttrande, sidan 20, antaga det i Herr Isbergs reservation i ämnet framställda förslag: (Preste-Ståndet afslog inbjudningen). — att förena sig i Borgare-Ståndets beslutade förändrade lydelse af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse N:o 41, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående statspension åt Öfversten m. m. Friherre Nils Ericson: lil. 50, 60, A. 61. — att förena sig uti Borgare-Ståndets, vid föredragning al BankoUtskottets Utlåtande Nio 26, i anledning af väckta motioner angående skyldighet för Rikets Ständers Bank att till ett bestämdt pris utlemna omyntadt silfver, fattade beslut, så vidt det rörer Utskottets sednare yttrande, sidan 8: III. 88, 163, 269, A. 269. — till Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet att biträda Borgareoch Bonde-Ståndens beslut i afseende å 11 :te punkten i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87, om anslag för norra 00 stambanans fortsättande från Upsala åt Sala: IV. 414, 432, 474, A. 482.
IX. B. 493. X. 10. A. 13. XI. E. 123. XII. U. 245. A. 318. — angående den år 1851 verkställda granskning af Riksgäldskon torets tillstånd och förvaltning, tillika med Fullmäktiges i Riksgälds-kontorets, i anledning deraf afgifna utlåtande till Rikets Ständer. I. R. 30. A. 369. — angående de åren 1851 och 1853 verkställda granskningar af Banko-Verkets förvaltning och räkenskaper. I. R. 30. Se vidare Banko-Utskottets Berättelse N:o 6. ■— angående de år 1853 församlade Revisorers Berättelse om Statsverkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, samt de i anledning deraf afgifna underdåniga utlåtanden. A. 99. — angående dess utväljande. Se val. — angående förändring af Riddarhus-Ordningens stadganden, i af - ( 157 ) seende pa sättet att utse Ordförande, Ledamöter och Suppleanter i. VIII. 4. R. 110. XI. B. 186, 219. A. 292. Riddarhusgården, angående väckt fråga om borttagande af flygelbyggnaderna å. X. B. 16, 250. XI. 22, 81. A. 94. Riddarhus-Ordning, väckt förslag till tillägg uti 11, 30 och 37 §§:ne, angående. I. 215, 233. II. 241. — förslag att R. o. Ad. i enlighet med 49 § 2 momentet Riksdags-Ordningen, måtte besluta, att offentligen uti extra plenum discutera och för sin del antaga grunder för den Riddarhusordning som i följd af § 12 af den å Rikets Ständers bord hvilande föreslagna nya Riksdags-Ordning, bör i enlighet dermed nprätlas. III. R. 10. — om förändring af stadgandena i angående sättet att utse Ordförande, Ledamöter och Suppleanter i Riddarhus-Direklionen.
Majrt i Nåder föreslagit, torde Rikets Ständer bifalla, alt de på Sundhets-Collegii Stat lill Medico-Theologiska Stipendier uppförde 2,000 R:dr må till torde Hufvud titeln, dit de efter sin natur egentligen böra, öfverflyltas. b) Provincial-Läkare-vården. Vid nästlidne Riksdag beviljade Rikets Ständer till uppförande å 2:dra Hufvudtiteln en summa af 4>75° R:dr till förbättrande af Provincial-Läkare-vården 1 Riket, samt, med anmälan, alt uti serskilde motioner frågor blifvit väckta om behofvet af Sex Extra Provincial-Läkare, öfverlemnade frågan härom till det afseende, Kongl. Maj:t kunde i Nåder finna densamma förtjena. Kongl. Maj:t har nu, uppå af Sundhets-Collegium anförde skäl, upptagne i Stats-Råds-Protocollet för den i3 nästlidne Januari, bilagdt den Slats-Utskoilets Utlåtande, N;o 4°' 15 Nådiga Propositionen, föreslagit en tillökning uti ofvanberörde anslag af 3,n5o R:dr, på det Extra Provincial-Läkarne måtte kunna å Ordinarie Stat erhålla 5oo Ridr för hvardera, samt att, om det af Rikets Ständer omförmalda Lehöf af ytterligare Sex Extra Provincial-Läkare förefunnes, nödiga medel till deras aQönande måtte blifva anvisade.
M 28, i anledning af väckt motion om dels förändrade vilkor för lärares vid elementarläroverken uppflyttning i högre lönegrad, deras pensionering, m. m., dels ock rättighet för läraren i teckning vid Skora högre elementarläroverk, Mankell, att, vid fråga om uppflyttning till högre lönegrad, få beräkna äfven de år han före år 1860 vikarierat i nämnda befattning. Lades till handlingarne, med förklarande, att motionen ansågs böra af StatsUtskottet behandlas. M 30, i anledning af väckt motion, rörande manufaktur-diskontens upphörande. Lades lill handlingarne, med förklarande, att motionen borde af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet till behandling upptagas. S. D. Föredrogs och öfverlemnades till Konstitutions-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag ankomna nådiga Proposition till Rikets Ständer, om antagande af ny Riksdags-Ordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen. S. D. Uppå Herr Grefvens och Landtmarskaikens framställning beslöt Rid - derskapet och Adeln för sin del, att som riksdagsärendena icke hinna afslutas inom den i grundlagen bestämda tid af tre månader från den dag, Kongl.
Det synes äfven vara skäl , att cj vidare inlsda honom uti att allmängöra sina upptäckter, så vida de ej af Staten ersättas, emedan annars de, som görs uppfinningar, noga lära akta sig, att låta dem blifva kände och komma till allmänt gagn. I öfrigt instämmer jag uti hvad Friherre Cederström uti dess reservation yttrat», med tillstyrkande att pension måtte Herr Westbeck beviljas, icke för det att han är gammal, utan för hans skicklighets skull; och anhåller jag således, att Ridderskapet och Adeln, af akt ning för skick, lighet och förtjenst, täcktes, i anledning af den-: na reservation , återremittera Betänkandet, Herr Grefven och Landt dlarfalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsoch OeconomieUtskottens förevarande Utlåtande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras. Ropades Ja.' Föredrogs å nyo och bifölls Statsoch Ban-; coUtskottens den 14 dennes under Nio 552 afgifne, samt den a3 derpå följde eftermiddagen Ven 59 Oetober », mfl {$} på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af KongR Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående nödige med»I för en projecterad vattenledning till Carlscrona. Företogs till pröfning StatsUtskottets den 21 dennes under Nto 560 afgifne, samt den 27 der* påföljde eftermiddagen på bordet lagdc? Utlåtande, i anledning af Väckte motioner, om Pensions anslående åt förre JuBtitiseOmbudsmannen xn. rn. Herr Friherre L, A. Mannerheim. Friherre Cederftrom, Jacob: Utskottet har yttrat, att det är af granlagenhet, det ej tillstyrkt Riksens Ständer, att anslå pension åt Friherre Mannerheim. Jag hemstället?
Kongl. Majit inskränker sig således att, begära Rikets Ständers samtycke dertill, ”att vid ”de tillfällen, då Konungen antingen går i fält, ”eller till aflägsnare inrikes orter, eller till Konungariket Norrige reser, kunna, när Kongl. ”Majit, så nådigt pröfvar förordna Kongl. Majus ”kärälskelige Herr Son Hans Kongl. Höghet ”Kronprinsen till Ordförande i den regering, ”sorn , till följe af 43 §. Regeringsformen, af ”Konungen utnämnes att föra regeringen i de ”mål, Konungen föreskrifver. Hans Kongl. Hög”het Kronprinsen skulle dervid hafva tvänne ”röster, och, »ned de öfrige Jjedamöterne i den ”tillförordnade Regeringen, underteckna de i ”Konungens namn utfärdade besluten, kunnande ”likväl, såsom en naturlig följd af dess höga ”kall, icke derföre vara någon ansvarighet inför ”Rikets Ständer underkastad.” Kgl. Majit är öfvertygad, att Rikets Stän-i der i denna Dess framställning endast skola igenkänna ett nytt bevis på Dess faderliga tillgifvenhet för en värdig Son och på Dess förtroende till ett Folks Ombud, som en dag skall upphernta frugterna af Kongl. Majus föreseende omtanka för dess väl. Kgl. Majit förblifver Rikets Ständer, med ali Kgl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. G. af Wetterstedt 3 43 Proposition om ett Hemligt Utskotti Nio 18. Protocoll, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 14 Februarii 1823. Närvarande; Hans Excellence Justitise-Stats-Minisfern Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence Stats-Ministern för UtrU fees Arenderiie Herr Grefve von Engeström. Deras Excellencer, Stats-Råden ; Herr Grefve Rosenblad. Herr Grefve Fleming«. Undertecknad Hof-Cantzler. Deras Excellencer, Stats-Råden; Herr Grefve Cederström.
Detta för att undvika ökning av Rikets Priviligerade Jord. Skulle prästerna ändå inte få sin tarvliga utkomst, kan de påräkna räntan och kronotionden av de kyrkoherdeoch kaplans boställen församlingen köpt, som en personlig förmån och löneförbättring. Denna förmån skall upphöra så snart församlingarna vunnit i tillväxt och kan ge sitt prästerskap bärgning. Vid byte av präster skall noggrann undersökning om behoven och uppgifterna i vanlig ordning insändas till befallningshavanden. Stockholm den 17 juni 1818. O E LAGERHEIM Kungörelse angående så väl tullavgifter för vissa från Finland till Sverige ankommande varor, som de certifikater, varmed Finska produkter bör vid införseln vara försedda, samt om vad, i avseende på den ryska handeln i Stockholm beviljade nederlagsfrihet, bör iakttagas. Stockholm den 18 juni 1818. I fredstraktaten mellan Sverige och Ryssland har förklarats vissa tariffer för varor från Finland till Sverige eller från Sverige till Finland, som kan fordra jämkningar eller undantag från den berörda artikeln. I avseende på certifikater, som erfordras för att bestyrka ursprunget förordnas följande: 1: o Att varor som införs från finsk stad och är beviljad införselrätt eller tullnedsättning, skall ha intyg från domstol, där ägaren under livlig ed bestyrkt att varorna är producerade i Finland av finska råämnen. 3: o Skulle vid undersökning visa sig att missbruk förekommer skall den granskande tjänstemannen i laga ordning anmäla saken vid domstol. Nederlagsfrihet för ryska varor i Stockholm är tillåtet i vänskapsoch handelsfördraget av 1801, men skall bestyrkas av svensk konsul, att varorna verkligen ägs av ryska medborgare och kommer från rysk hamn. Stockholms slott den 18 juni 1818. CARL JOHAN Tariff för varor inkommande från Sverige till Finland.
Att, om ett sådant Creditif skall gifvas, bör icke Reglementarisk» föreskrifter för dess användande af Rikets Ständer stadgas; derföre att de blifva ofullständige och möjligen oanvändbara. Man eger en Regering, för att den skall tillhålla förvaltningen alt klokt förvalta; och en Folkets granskningsrält, om Regeringen ej uppfyller denna sin bestämmelse. 3:o Att, om äfven dessa Reglementarisk» föreskrifter skola gifvas, bör tillemnas ordet: mera allmän missväxt; ty man finnér, dels af Creditivets storlek, dels af föreskrifterna, att man med detta mera Stats-Utsktotets Betänkandeiv 3gg menar mindre. Bäst vore att utesluta del i den underdåniga skrifvelsen och låta missväxt stå qvar”. 5: o A f II e r r Bjuhr: ”Sorn jag med de Höglofl. Utskottens nu förändrade beélut ej k ti 11 mig förena, enhåller jag såsom Representant ifrån den nordligaste delen af Riket, få mig deremot reservera, samt uppgifva de skäl, som mig härtill föranleda. j:o Xro Vesteroch Norrbottens Län på en Landsträcka af 5o mil i längden och circa 3o mil i bredden, egenteligen så till sägande endast i sin linda; men lofvande myckel tilltagande, om de af Konung och Ständer med kloka och för deras Local passande oeconomiska Författningar och biträden underlättas. Somnäar-Landsvägar finnas egen te ligen endast efter Sjökusten och uti Vesterbotten pä ett ställe G mil upp i Landet; Odlingen har börjat sprida sig till och med uti Lappmarken, medelst Nybyggens anläggande, men Sädes-producfionen är i vanliga år ej öfverstigande Odlare,ns behof, och aldrig tillräckelig för dervarande Bruks och Verks anläggningar. 4oo Stat s-U t skot tets Betänkanden. 2:0 Nödgas de, upp i Landet boende, vintertiden fournera sig nied sitt behof af liela årets brödföda, då den för bristande vägar ej kan Sommar-tiden upphemlas. 3:o
Uti berättelsen om detta måUhar Utsk. helt och hållet förbisett den hufvudsakliga handling, som ligger till grund för presterskapets beslut. K. M. har nemi. redan handlagt målet, lill bevis hvarom jag åberopar K. M:s nåd. bref d. 27 Mars 1843 till konsistorium oell landsten i Wisby, samt K. kammar-colhm, hvilket bref lyder sålunda: ”Carl Johan etc. etc. Efter öfvervägande af allt, hvad sålunda förekommit, håfve Vi icke pröfvat skäligt, att i det skick, hvaruti detta ärende sig för närvar, befinner, lemna nådigt bifall till en sådan reglering af kyrkoväsende! på Gottland, som ifrågasatt blifvit; men då Vi anse vigtigt och af behofvet påkalladt, att Goltländska presterskapets inkomster, som väl icke utgå, men skulle kunna utfordras enligt den äldre konventionsstadgan af år 1648, hvilken icke är för närvar, tider och förhållanden lämplig, bestämmas efter billiga grunder, så att, å ena sidan, preslerskapet icke må sakna nödig utkomst, och å den andra invånarne icke betungas med oska - Den 12 Juli. 27 liga afgifter, håfve Vi för godt funnit, i nåder anbefalla följande förberedande åtgärder, hvilkas vidtagande erfordras innan någon allmännare och definitif reglering af kyrkoväsende! på Gottland kan komma i fråga, nemi.: l:o Alt Vårt och Rikets kammar-colkm skall låta, enl. de för orten gällande skattläggningsgrunder, upprätta förslag till det kronotionde-belopp, hvarje hemman på Gottland borde utgöra, med hvilket förslag, jemte tind. utlåt, i ämnet kammar-colkm äger, alt, så fort sig göra låter, lill Oss inkomma; 2:o Alt
Då sistnämnda karta likväl icke egde de fÖrtjenster och egenskaper, som den af Albin upprättade, hvilken vore 6| gånger större än den förra, har motionären, i betraktande deraf att kartan korame att fullständigt utreda afvittringen inom länet, begärt, att af de för afvittringen afsatta medel, en gratifikation af 3,000 R:dr Banko måtte Förste Landtmätaren Albin tillerkännas, att utgå i 2 eller 3 poster, samt på de vilkor i öfrigt, som Rikets Ständer ville föreskrifva. Vid behandlingen af denna fråga har Utskottet jemväl varit i tillfälle att taga ifrågavarande karta i skärskådande;' och ehuru detta arbete synes vara med mycken omsorg utlördt samt jemväl Öfver-direktörs-embetet för Landtmäteriet i riket, såsom ett motionen bifogadt protokoll af den 23 Augusti nästlidet år utvisar, uttalat ett erkännande af arbetets förtjenster, har likväl Utskottet, då, enligt inhemtad upplysning, en karta öfver Jemtlands län redan finnes, hvilken blifvit på Statens bekostnad af vice Kommissions-landtmätaren, Under-löjtnanten Westrell, sammandragen och år 1849 afslutad, ansett nu ifrågavarande karte-arbete icke kunna blifva af det gagn för ,det allmänna, att någon vedergällning från Statens sida jemväl för denna karta bör ega rum, hvadan Utskottet hemställer, att förevarande motion icke må af Rikets Ständer bifallas. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Juli 1854, .kl. 8 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om bildande af en Pensions-anstallt för Sveriges handelsjlottas Skeppare_, Styrmän och Sjöfolk. CU. A.)
Såväl i tidningar, som man och man emellan har man talat om Privatbanks-intresset, sorn skulle det vara i strid med intresset inom den ort der Privatbank finnes. Detta är likväl grundadt på obekantskap med saken. Privatbankerne utgöras till största delen af personer, som i orten äro industriidkare och inse nödvändigheten af en dylik Bank i och för deras rörelse. En enskild Banks åliggande är, att hopsamla de små kapitalerne och åter utsprida dem till näringarne, hvarigenom Banken måste vidkännas en ränteförlust, hvilken endast på det sätt kan godtgöras, att Banken erhåller kreditiv på Riksbanken eller får utgifva kreditsedlar, ty ingen Bank kan bildas med mindre än att vinst är att påräkna, och hvem vill väl insätta sina penningar i en Bank utan att erhålla någon vinst derpå. Då nu Riksbanken icke har kunnat lemna Privatbankerne kreditiver, hafva de erhållit rättighet att utgifva kreditsedlar; om följden häraf blifvit, att kreditsedelstocken är för stor, kari någon förminskning deri likväl icke ske, såvida icke Privatbankerne erhålla kreditiv på Riksbanken. Detta i förbigående. Man har vidare sagt, att Privatbankerna göra oskälig vinst, om de erhålla del af lånet. Afven detta är fullkomligt falskt. Privatbankerne kunna icke emot andra vilkor erhålla del af Statslånefonden än hvarje annan, som söker lån å denna fond, d. v. s. de måste erlägga högre ränta än de sjelfve få taga, ty Privatbankerne, likasom alla andra enskilde, få icke beräkna sig högre ränta än 0 proc.; och om än den enskilde genom provision och dylikt kan förskaffa sig högre ränta, lärer väl sådant icke låta sig göra för ett Verk, som står under offentlig kontroll, utan, om dessa Banker erhålla understöd af statslånet, blir följden endast den, att de måste göra en upoffring, såvida de icke få utsläppa kreditsedlar och dymedelst erhålla ersättning.
Detta föreskrifver likväl den nu gällande Bevillnings-förordningen, och jag skulle kunna med Kongl. Maj:ts Resolution å anförda besvär öfver skedd taxering styrka, att föreskriften i berörde afseende blifvit så tillämpad. Genom denna resolution har den klagande, sorn i sina besvär styrkt, att han under året haft en förlust, utöfver förtjensterna af liera 1,000 R:dr, blifvit ålagd betala bevillning för 10 eller 15,000 R:dr banko, jag minnes ej riktigt summan, men tror mig kunna bestämdt säga, att den icke var mindre än 10,000 R:dr banko, på den grund, att ibland förlusterna befunnos vara upptagna utbetalte räntor till detta belopp. Detta låter säkerligen för många otroligt, men det 'är dock ett faktum, och jag öfverlemnar till en hvar att bedöma, om det kan vara Rikets Ständer värdigt, att bibehålla en författning, som föreskrifver en sådan orättvisa. Uti § 8 af nu gällande Bevillnings-förordning stadgas, att endast aflöning för verkliga arbetare och arbetskostnad samt bevisliga förluster i och. för Bil. till Bev.-Utsk. Bet. N:o 5. 24 rörelsen elter handteringen, men icke näring s-idkar es lefnadskostnad eller andra dylika utgifter få afräknas pä inkomsten. Jag föreslår nu, på grund af hvad jag anfört, att i denna § måtte tilläggas, att utbetald ränta för lanta penningar till rörelsens bedrifvande äfven får afgå på inkomsten, hvarigenom den rättelse vore skedd, som motionen i detta afseende åsyftar. Hvad dernäst vidkommer beskattningen af det rörliga kapitalet, sorn motionen alser, så torde det vara alldeles klart, att, såsom förhållandet nu är, kapitalisten icke erlägger någon bevillning till Staten för inkomst af ränta, ty om jag än antager, att bevillnings-afdrag sker på högre ränta än 5 procent, så följer deraf endast, att långifvare!] i sådant fall utlånar sina penningar lill något lägre ränta än fulla 6 procent, men alldeles icke, att han för ränte-inkomsten erlägger bevillning till Staten.