Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt är hvar och en person, naturligtvis presenterad, lika väl sedd och upptagen på dessa soiréer, hvarest grefve S: t Leu bemöteralla med den största vänlighet. Det är det enda sätt att komma i beröring med denna familj, som helt och hållet dragit sig ur verlden; man såg den aldrig annat än på promenaden och teatern. Oaktadt det icke hos grefve S: t Leu herrskar någon utomordentlig lyx, bär allting icke desto mindre prägel af en viss storhet och ehuru ingen af familjen gör anspråk på någon öfverdrifven ödmjukhet af de tillstädesvarande, påminna sig dessa gerna den höga ställning dessa personer en gång intagit, och lämpa derför sitt sätt efter sådana förhållanden, hvilket ger dessa soiréer en viss prägel af hofcirkel. Man kan söka öfverallt, och man skall sällan finna personer af en så fullkomlig älskvärdhet, som hos prins Napoléon och hans unga gemål Charlotte. Prinsessan har en utmärkt talang att rita och gravera, och hon visar utan svårighet sina vackra arbeten för personer i hennes svärfars societet äfvensom hos henne sjelf och rätt ofta gör hon deraf presenter, med ett behagj och en godhet som äro henne så naturliga. Hennes gemål är en ung man, utomordentligt angenäm, som fängslar allas hjertan, som se honom. Och då han fått en vårdad uppfostran, är han också i besittning af stora kunskaper, hvaraf i tryck äfven utkommit ett arbete ". Det kan af ofvanstående utdrag synas som om Crusen-stolpes lif under denna tid endast omvexlade af förströelser, men oafsedt de språkstudier han redan under vistelsen i Tripoli egnat sig åt och hvilket framgår af hans anteckningar skrifna på olika språk, låg dock ett tärande be-bekymmer i hans inre för framtida utkomst. Inseende att en befattning som privatsekreterare icke var hvarken inbringande eller utmärkande, låg han i underhandlingar med personer i hemlandet om utverkande af någon befattning. Detta gick emellertid trögt och hade kanske icke heller varit så lätt att bestämma då han måste slå in på en helt ny bana motsatt till den han förut beträdt, om icke med hans ovanligt rika naturanlag också följt det, att med snabbhet uppfatta och med lätthet kunna sätta sig in i allaförhållanden.
Vi , mine Herrar! hafva af Rikets Ständer blifvit insatta i detta Utskott förnämligast för att, i första rummet, bevaka Svenska folkets frihet och de grundlagar, hvaraf den beror. Af oss fordrar man således med rätta all möjlig omtanka, förutseende och varsamhet, isynnerhet i en sak af den ofantliga vigt som denna, hvari verkningarne af vårt förhållande kunna sträcka sig till en af tanken ofattlig framlid. Otn derföre jag tröttat Utskottet med min vidlyftighet; så hoppas jag likväl tillgift, för mitt fäderneslands skull, för hvars väl jag stridt. Af ContractsProsten Hallström: Uti ITans Excellence Herr Grefve Lagerbjelkes inlemnade förslag till ändring i nu gällande Tryckfrihetslag synes mig, — sorn, om äfven bär vore stället att upskatta det förtjenstfulla af denna sakrika skrift, dock skulle tve-! Bil. till Cnnstit. ZJtskls Memorial N;p 5i. ka örn tillständigheten af mitt ringa pris — den egentliga, ConstitutionsUtskottets behandling tillhörande, hufvudfråga vara, om Indragningsrnagten, sådan den i 8 Mom. 4 §. af förbemälte Lag finnes stadgad, skall afskaffas, och deremot alla Tryckfrihetsmål dragaä under antingen HofRätternés, eller en annorlunda än hittills vald och sammansatt Jurys beprölvande. Jag öfverlåter mig gerna åt den förhoppning, att en magt skall upphöra, som , tillfällig till sin upkomst, svag i sina verkningar, är af folket med ingen kärlek hyllad och för Styrelsen sannolikt föga behaglig; men af omnämnda alternativa vilkor, som den ädle Motionairen härföre upgifvit, kan jag icke med min röst bifalla någotdera, och vill i möjligaste korthet andraga mina skäl. De äro , hvad beträffar det i första rummet framställda förslag, att Hofrätterna i Riket skola hädanefter upptaga och afdöma tryck* fri hets-öfvert rädelser, hemtade från fyra särskilta källor : i !o. Från dessa målens egna natur. Redan är anmärkt, att vid pröfningen af förseelser emot
Jag deremot tillstyrker att ConstitutionsUtskottets Betänkande, gilladt sådant det är, i underdånighet nedlägges inför Konungens thron; samt att i den skrifvelse hvarigenom Ständernas beslut Kongl. Maj:t i underdånighet meddelas, den önskan uttryckes, att Kongl. Majit täcktes låta detta Ständernas öppna handlingssätt, inför sig vitsorda deras tanka om Konungens personliga egenskaper. N:o 3* Friherre Lagerbjelke, Gujlaf: Om det vigtiga och grannlaga ämne sora nu är under öfverläggning, af alla Talarfe blefve betragtat, icke blott i sin helhet, utan äfven i hvarenda af dess delar , samt dertill i dessa delars mångartade detaljer, skulle det nästan tyckas mig, som vore den nyss började discussionens slut ännu beslöjat af framtiden. Jag klandrar dock ingalunda denna noggranhet; jag bär tillbörlig aktning för hvars och iGo Deri i o Julii /. m, ens sätt att se: jag åtnöjer mig med att blott framställa mitt. Först och främst tror jag mig böra förbigå alla de mindre anmärkningar, hvilka till ingen slags påföljd blifvit anmälta, deras ändamål synes mig öfverflödigt uppnådt, i och med sjelfva anmälandet till Riksens Ständer, samt den dervid fästade offentelighete.nJag inskränker mig således till Höglofl ConstitutionsUtsköttets Hufvudbetänkande, i hvad som rörer detsammas syftning på RegeringsFormens io7:de §. det är skälen för eller emot denna §:s tillämpning i närvarande fall, det är grnndetne för densammas användande i allmänhet, och följakteligen, om uttrycket tillätes, sjelfva dess tillämpelighet, sorn jag ämnar undersöka! Lagbud, jag vet det, böra vördas, måste åtlydas, men kunna granskas, då sådant sker med sans och foglighet. Det är just i utöfningens ögonblick som ej mindre Lagstiftningens, än andra menskliga inrättningars både fördelar och brister lättast upptäckas. Men vid anställandet af en sådan granskning är framför allt nödigt att afse saken icke personerna; sådant är äfven mitt ögonmärke.
Uppbär ds-verkets förenkling Upsala, anslag till slöjd-skola derstädes Borgerskap» gubboch enkhus-inrättning, Dana-arf till Central-IIofpital, jord-upplåtelse till Gamla, understöd för kyrkans reparation Uppvidinge härad, utgörande af ränta och kronotionde-spanmål derstädes Utländsk tjenst, understöd för officerare som ingå deri V. Vaccinationens befrämjande, anslag till /Vadstena hamnbyggnad, lån för Hospital, byggnads-anslag för ... Krigsmanshus-kassa, pensions-förhöjning från erséttningsfyllnad för dess indragna inkomster Wadströms, C• A., dotter, pension för JValerii, J. I)., enkas och barns befrielse från ansvar för balans efter M. F. Finér enka, pension för Wancke, J. P., pension för enkan efter '28 lat tendt stille ring s-apparat, belöning för uppfin - ning af IVaxholms fästnings-byggnad, anslag till .. bestyckning . Vederlag s-spanmål åt kyrkoherden i Södertelje . Wederlöfs och Dänningslunda församlingar , afskrifning af lån till I'Venersborg, anslag till hamnbyggnad vid . och Uddevalla, jernväg mellan . Vermland, anslag för hemslöjders inöfvande derstädes . Vessman och Barken, järnväg mellan Vesterhejde kyrkas reparation, stats-bidrag för . )Vesterås och Dalarne, jernväg melian IVeslepvik, anslag till navigations-skola derstädes Vestra härad, utgörande af ränteoch tiondespanmål derstädes IVestin, F., pension dör . ‘. '. H. Jersättning af förskott till Vetcrinär-inrättningarne i riket, anslag för Läkare, anslag för Wexiö, byggnads-anslag för lärohus derstädes Vier ecks, C. F., döttrar, pension för . Vinoch byggnads-säd, anslag till Visby, byggnads-anslag för lärohus derstädes Navigations-skola, anslag till Wisingsö skolegods-hemmair, skatteköp af. Väg/ör - 2S Hummern i Heiänk»ndet, m. m. Vägför b ä l
Ah, bevars, ni vet det nog, ty detta var säkert inte första gången, som ni — eller rättare er man — pröfvat denna kur, och det var nog heller inte den sista. Det tråkigaste med en hel hop sjukdomar och åkommor äro de obehagliga sviter, som de bruka lämna efter sig. Men de åkommor, som botas med guldkur, medföra däremot högst behagliga sviter: pärlgarnityr, sidenklädningar, guldarmband, sobelboor och ibland sommarresor till Marstrand eller kanske till Rivieran. Förstås, gubbarne granska sina krediträkningar och upptäcka där andra sviter, som äro af mindre behaglig art. Men det oroar i vanliga fall icke » patienten ». Äfven en silfverkur kan vara bra nog, men den är kantänka svagare och lämpar sig just icke för fullvuxet folk annat än på sin höjd som palliativ. Men den mest högljudda lilla grinvarg håller inne midt i gallskriket och blir tyst ock kry och belåten, bara man ger honom en 10-öring och i-äger: » Se så, tyst nu! Här har du att gå och köpa dig karameller för. » Scavola. * j j R:s i ädel harm uttalade anatema öfver giftermålsannonserna, kunde han ej, trots en ovilkorlig aktning för den öfvertygelsens och förtrytelsens värme, hvarmed artikeln var skrift-en, undgå att känna sig obehagligt berörd af dess ensidiga uppfattniog och skärpa. Frågan är ömtålig, mången tycker löjlig, men då den nu kommit på tal, så må vi behandla den med allt allvar, men också med en något så när fördomsfri blick. Jag vågar h o p p a B, att Iduns spalter äfven skola öppnas för den, som icke kan helt resolut kalla det ifrågavarande bruket för » sport » eller » ofog ». A. R. säger, att bruket är i tilltagande, men skola vi särskildt döma efter de annonser, som läsas i Dagens Nyheter, skulle jag förr tro, att det aftagit på de senare åren; ty nog är antalet där nu dagligen mindre, än det var för några år sedan.
Prot. 1847 och 1848, 5 Samt. 1 /l/d. 8 Haji - 42 * Coraller: äkta, oarbetade; Drefmat, eller gammalt och i styckea af högst 2 famnars längd sönderhugget tågvirke; Dan, alla slag; Emalj , i massa; * Fartyg, utländska, med tillbehör, som blifvit tagna under krig af svenskt örlogseller kaparefartyg och lagligen prisdömda; * Fisk, färsk; Fiskskinn, okeredda; Ej eide r , ospritad; Fjäll, hvalfisk-, eller ossa sepia:; * Flintsten; Flyttsaker ; * såsom reseförnödenheter, af egaren sjelf medförda, då de af vederbörande tullkammare finnas ej öfverstiga hans behof under resan; Foglar , lefvande; Frö, alla slag utom kanarie-; Färgmossa, alla slag; Gips ; * Gipssten ; * Glas: buteljer, burkar och flaskor, på hvilka varor inkomma och sorn icke, enligt serskildt stadgande i införselstarifen, inbegripas uti vigten för tullberäkningen; kemiska ; Glasgalla; * Glasskärf eller kr as glas; * Glober ; G r anat äpple skal; ° Gräs, ej speciliceradt; * Gräsmattor och gräsrep till garnering och emballage; * Guld, oarbetadt; * Halm; Horn, oarbetadt eller raspadt; * Hummer ; Hvalraf eller spermaceti; Hår: alla andra, ej specificerade slag, än hästeller tagel, samt nöthår; * Hö; Jord, poler; 43 * Juveler, oinfattade eller infattade ; Kalksten ; * Kardborrar eller stråkardor; * Kartor; * Kläder, tillhöriga sjöfarande eller resande, när de äro synbart brukade, eller, af egarne sjelfve medförda, pröfvas icke öfverstiga deras personliga behof; * Kol, träd-; Kopparstick, estamper och litografiska arbeten; * Korkbark; Kreatur: * får och baggar från alla tyska stater samt intill ^Vesterhafvet gränsan de orter; * hingstar, tjurar och fargaltar; * Lera; * Lumpor ; * Läster till skoarbeten; * Magnetsten, oinfattad; * Malm, rå och osmält, i införselstarilen ej specificerad; ® Malmstuffer, till naturaliesamlingar; Marienglas ; * Marmor, oarbetad eller i block; ° Medaljer, alla slag; ° Musikalier ; Muskus eller desman; * Musslor , friska; o Mynt, guld-,
Diskontstyrelsens värd varande laneoch säkerhetshandlingar, som emottagit redogörelsen för de af Ombudsmannen vidtagna åtgärder, i och för de pä deras handläggning beroende fordringar; hvarvid någon anledning till anmärkning icke förekommit, har Utskottet skolat hos Rikets Ständer vördsamt tillstyrka, att Styrelsen öfver Bankens Diskont-kontor må erhålla full decharge för förvaltningen under är 1864. § 11 (Rev. Fullm. Ber., § 29.) *af Bar]-'em -^f åberopade §§ inhemtas, att Bankens samtliga kassor och öfriga förvarings ka. ua riga forvaförsamlade Revisorer; af Banko-fullmägtige en gång under hvartdera af dessa år rVU'1 samt af Fullmägtiges deputerad dels, hvad lilla general-kassan samt expeditions och vexlings-kassan angå, en gång i hvarje månad och dels, beträffande öfriga kassor och förvaringsrum, två gånger årligen; hvilket Utskottet skolat för Rikets Ständer anmäla. § 12. (Rev. Ber. af 1864, § 68; af 1865, § 61, och Fullm. Ber., §§ 34—40.) Ordnandet Angående göromålens förändrade ordnande inom Banken och hvad dermed moln Banko ^lar gemenskap, är redogörelse leinnad i aberopade §§ af ofvannämnda Berättelser. verket. Till ett närmare bedömande af de i sådant afseende vidtagna åtgärder blir Utskottet i tillfälle vid granskning af de förslag till instruktioner för Bankens samtliga kontor och expeditioner, Fullmägtige, till åtlydnad af föreskriften i Bankoreglementets 34 §, upprättat samt till Utskottets pröfning och fastställelse öfverlemnat. Utskottet anser sig således härvid icke böra meddela annat yttrande, än att, då Fullmägtige fullgjort Rikets Ständers dem gifna uppdrag, vid Fullmägtiges åtgöranden härutinnan må få bero. (Rev.
För Skjutsfärds-Kopparen, sorn betalas Utur Landt® Rär.teriet »716 X):r 28 ör» loo Stafrum Ved af Ordinarie Räntan i Öster-Dalarné * loo: — Interesse-Medel - * »417; -—* Inlösning-Penningar - * 160: — Vinst på försåld Spannémål - 118: l*j Tillsammans Penninge-Inkomst 1,50a D:r 11 ör. Silfvermyut —- — —* Vexio Stift* 2o:o Vexiö Hospital* Är lippbygdt af Trä uti Vexiö Socken pä Hemmans ägor, hvilket Hemman, jemte (Vänne andre af \ och | mantal, sorn ifrån gamla tider varit Hospitalet förlänt, tillika med 434 T:r 2 fj:r Krono - Tionde. Hans Kongl. Maj:t Högst Salig Konung FRIEDRICH har i Nåder behagat år 1747 confirmera deri år l6go Utfärdade gamla Staten. Utdraget af 1754 årS Hospitals Räkning» som af Lands-Contoiret är Veriiicerad» upptager inkomster: Bemälte Krono-Tionde Spannmål till • * «* * *434 i fj:e Hemmans-Räntä ■* * *49 D:r -— Håf-Penningar • . 3: if> ör* Ingifts-Penningar a ; ; 8ot — Stats^Utskottets Betänkanden'. Medel - , . 38: 31. Vinsten af försåld Spnnernål - 5 341 12. Tillsammans Penninge-Inkomst 705 D:r 17 ör* 22:o Jönköpings Hospital. Konung JOHAN Illldje har genom Dess gifne Bref af den 5. Junii 1570 tillåtit, att Hospitalet, som förut tillika med Staden blifvit af Fienden uppbrändt, skulle å nyo uppbyggas och år 1583 och 1526 forlänte Hospitalet X Hemmman samt Krono. - Tionden uti åtskillige Sochnar.
Den som tror, att dessa, utan en sann litteratur, kunna hämtas i Societets-hvirflarna, i ensidiga reflexioner, Dsn 24 April. 645 i den dagliga practiska erfarenheten, har grufligt bedragit sig och skall förr eiler senare med smärta tnärka sitt misstag, så vida han cj är en redan för Samhället förlorad hvardagsmenniska. Litteraturen, såsom modern för alla kunskaper och vetenskaper, hvilka grundlägga och uppehålla alia .Stater, måste således i en val organiserad Stat af Regering beskyddas, af medborgare vårdas och älskas. Nödvändigheten häraf hafva Sveriges Lagstiftare noga insett, då de förklarat TryckfrihetsFörordningen för en Grundlag. Att jag i min sorgliga målning af närvarande tids förvända och kunskapslösa ställning endast följt sanningen, skall ingen sann och för Fosterlandets val nitälskande medborgare kunna bestrida. Och att helt annorlunda stått till i fordna dagar, känner hvar och en, som något läst vår historia. Herr Kammarherren Axel Gabriel Silverstolpe, i sitt Dictamen i KUppfosiringsComitéen elen 21 Maj 1814, hvilket finnes infördt i Allmänna Journalens 21 och 22 Numror för i år, har med historiska facta visat, huru mycken aktning och uppmuntran lärdom och kunskaper i fordna tider åtnjöto i vårt Fädernesland. Då hämtade Regeringen och Staten sina förnämsta Embets män ifrån Lärdomens rike. Flere Professorer och Lärare från våra Universitetet hedrade och gagnade landet, såsom Riksråder och höge Embetsmin. Ehuru en annan person, som säkert är en älskare af närvarande tids svaghet, i ofvannämnde Journals 6f6 Den 24 April. matta och falska skäl försvaga sanningen af Herr Kammarherren Silver1tolpe? yttrade reflexioner och iörslag, har sakens vigt, rätta och historiskt sanna förhållande säkert väckt hvarje redlig medborgares harm öfver vår närvarande kraftlöshet och okunnighet.
På hvad sätt och i hvad ordning detta i utvecklingen må bestämmas samt i laglig form utarbetas , så att å ena sidan den rättvisa fördelningen af medborgliga skatter icke rubbas och å den andra en af Landets Modernäringar icke tillfogas något men eller hinder i sin oafbrutna gång, derom finna Riksens Ständer sig icke i tillfälle att meddela något bestämdt utlåtande. Då deremot denna reglering tillhörer Eder Kongl. Maj:ts och Rikets Bergsoch Kammar -Ccllegier,' få Riksens Ständer i underdånighet hemställa, att Eder Kongl. Maj:t må i Nåder täckas at samma Col» legiér utfärda ett så beskafFadt uppdrag. Riksens Ständer hafva sig bekant, att frågan redan uppstått och lärer i Nåder vara afgjord om inrättande-af en ny Jordbok öfver alla Bergslag, samt i följd deraf tillämnade undersökningar huruvida hvarje Bergsmans - hemman serskildt fullgör d® dem i Lag ålagde förbindelser. Om ofördröjligt fullföljande af dessa åtgärder, våga Riksens Ständer hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet 45^5 Underdåniga Skrifvelser. anhålla. Det skall då visa sig uti en Öppen dagi hvad som lärer vara föga tvifvelsmål underkastade, om och i hvilket förhållande Tackjernstillverkningen i de Svenska Bergslagen verkligen aftagit samt följaktligen hvilka och huru stora de tillgångar äro, som genom försutne Privilegiet kunna påräknas till hya Bergslags inrättande. De Bergslagen förunnade rättigheter äro dels icke lika artade* dels ganska ojemnt förlänte. Huf. vudsakligast lära de bestå i Rotfrihet, i erläggande af endast halfva Tandtagsgärden, i någon större frihet vid skjutsning» besväret, i några andra smärre locala skatte-friheter samt i förlamagen af vissa Krono-Allmänningar och Recognitions-Skogar. Motsvarande skyldigheter äro, så vidt Riksens Ständer hafva sig bekant, endast, ätt erlägga Tionde af det tillverkade Tackjernet, och att, äfven i det fall blåsnipgen icke ,verkställes, efter hytte-andel bygga och uppvärma Masugnen.
En af desi Ledamöter, som ä Ständets wägnar kommer att blwista den uptckning, hiyilkcn förrättas öfwer för detta Konungens egendom, hwgrom Protocolls-Ukdrag genast skulle de öfrige respective Med-Ständen lvördsamt ych rväuljgerr meddelas. tupra. Lx krotoeoNv. 7. Anmältes och infördes Deputation ifrän dets Wällofl. Borgare-Ständct, anförd af Riksdagsmannen för Stockholm, Rädmannen Aervo^ei, hwilkcn tikkännagaf, att Borgare-Ständet bifallit Stats.Utskottets förslag till vprättande af Konungens, Drottningens och Kronprinsens inkommande Stat, i hela desi widd. Depvtatjonen aftxädde pä wanligt sätt beledsagad. Derefter upropadcs och afsöndetill be andra Ständen Ridderskapets och Adelns deputation, under anförande af Grefwe Lronttecit, dlils. Uplästes följande r Den i September. 8g Utdrag af Protvcollet, Ihället i Borgare» Ständcts llonum wid Riksdagen i Stockholm d. i September 1809. S. D. Efter upläsande af Höglofl. Ridder» skåpetoch Adelns denna dag meddclte Protvcoiis-Utdrag , rörande Herr GrefwcnS och Landt - Marskalkenanmälan, det Hans Kongl. Majit i Räder förklarat sin önskan, att Riksens Ständer wille innom hwart Ständ utwälja Ombud att wara tillstädes wid nyteckningen öfwer f. d. Konungens egendom samt Högloft.
Men om man dervid tillika tager i betraktande, att, jemte den införda stjelken, omkring 600,0 00 skålpund erhållits från qvantiteten införda tobaksblad, och att dessutom till beredning af det sämre, allmännast förbrukade snuset användes den tobak, som här i icke ringa mängd odlas, så förefinnes visserligen grundad anledning till det antagandet, att tobaksblad blifvit emot den för stjelk stadgade lägre afgiften lortullade, Sådano missbruk torde ock ganska lätt kunna undgå tullbevakningens uppmärksamhet, då så väl tobaksblad sorn stjelk vanligen inkomma i stora fastager och en noggrannare undersökning af doras innehåll ej allenast medförde hinder och omgång vid förtullningen, utan också skulle, till godsegarens förfång, förorsaka kostnader och förluster vid varans ompackning. Dessa olägenheter skulle undvikas och fullkomlig likhet med den blifvande fil tfongl. Maj:ls Nåd. Prop. M SI. i Norska tulltaxan, så väl i anseende till siffran sorn uppställningen, ernås, under det en icke obetydlig lindring i beskattningen å tobak i sin helhet ändock bereddes, derest å tobaksblad och stjelk stadgades gemensam tullafgift af 20 öre skålpundet. Härigenom uppkomma visserligen en tillökning i tullen å stjelk, uppgående, efter 6 öre pr skålpund, lill 89,820 R:dr Rtmt; men nedsättningen i tull å blad, efter nära 8 öre skålpundet, blefve deremot omkring 120,000 R:dr, och en minskning i det hela, hvilken skulle komma så val svenska lobaksfabrikörer som förbrukare tillgodo, uppstode således af omkring 30,000 R:dr Runt, under det att, i jemförelse med kommitterades förslag,'tullinkomsten skulle förhöjas med hvad sorn motsvarar tillökningen i tull å stjelk eller nära 90,000 R:dr R:mt.
Dock vele Wij icke afskjära eller betaga våre trogne undersåtare af vårt Råd, then friheten, att antaga ock bruka hemma i husen gode och skicklige prester: men om the af Ridderskapel och Adeln thet åstunda, så skola the först hos then Biskop och Consistorium, som vederbör, visa och angifva de skäl, som them. therlill föranleda, hvilken frihet, till alt låta predika hemma i husen, the likväl alle så nyttja böra, att thet intet må ske oftare, än när någon sjukdom, eller andre laglige orsaker thet fordra, och på ilie samma stunder, som Gudstjensten i kyrkjorne plägar förrättas; jemväl med thet förord, att then, som en sådan Prest antager och begärer, intet må therföre minska eller afkorta något i then rättighet, som Kyrkoherden och Capellanerne i församlingen tillkommer, ej eller förskjuta then antagne presten så länge lian väl och skickligen sig förhåller, utan bibehålla honom lill dess lian på annat sätt kan blifva försedd; hvartill Biskopen och Consistorium intet må undandraga sig, efter thess förtjenst och skicklighet att vära honom behjelplig;” och Presterskapets Privilegier den 19 Oclober 1728 stadga i 19 §: ”Biskopen och Consistorierlie skola härefter icke lätteligen och ulan åtskilnad förordna prester åt livar och en, som det begär, utan för högnödige orsaker, och i synnerhet för dem, som äro af hög ålder och sjuklige, då vocationen bör förut i Consistorio skrifteligen uppvisas, jemte det emellan vederbörande slutne contract;” hvilka föreskrifter än vidare befästades genom Kongl. Brefvet den ig December 17 48; derefter Kongl. M.ij:t, genom Bref till samtlige Consistoriemej den 22 October ryS/fi angående kyrkolagens och flere Kongl.