Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Lagmannen Landberg: Ibland Rikets GrundLagar är visserligen Förordningen om Tryckfriheten den del, hvars förändring uti större eller mindre mon allmännast väcker uppmärksamhet. Den djupe, alltid lugne och i yttranden varsamme tänkaren; den lättsinnige, som hastigt och flyktigt fäller omdöme; den må hända förtryckte, som suckar, men sällan eller aldrig höjer sin klagan; den egenkäre och sjelfkloke, som lastar allt hvad han ej sjelf åstadkommit; den, hvars enskildte afsigter styra alla hans företag; den, som söker sig anledning att dold och okänd hämnas eD förment oförrätt; — alla desse hafva från olika synpuncter uppmärksamheten fästad och anse deras öde bero på resultatet af förevarande öfverläggningsämne. Skiljdt från beroende af andre förbindelser, än dem Samhällsordningen kräfver, skall detta yttrande hafva till föremål, icke inskränkning i hvarje Svensk mans vundne rättighet att utan någre af den offenteliga Magten i förväg lagde hinder utgifva Skrifter, utan sättet att freda denna frihet ifrån missbruk. Varaktigheten af en sann frihet kan endast bibehållas genom det sjelfsvåldet fängslas; men gränsen emellan frihet och sjelfsvåld lärer svårligen kunna uppgöras annorlunda än medelst i förhand satte hinder i utöfningen för både frihet och sjelfsvåld. Lagstiftaren har visligen insett detta, men vid Tryckfrihetens första daning icke velat, att farhågan för de missbruk, som kunna inträffa, skulle hindra gången för Tryckfrihetens åsyftning: bevara allmänt lugn utan att återhålla allmän upplysning. Likväl och då samma 342 Riksdagen 1812. Lag, som gifver friheten, äfven bestraffar missbruken, påkallar blott och allenast vunnen erfarenhet Lagens öfverseende till vinnande deraf, att anonymitetens slöja, gifven och tillegnad den rättsinnade, icke måtte blifva täckmantel för utöfvaren af missbrukad Tryckfrihet. Det af Höglofl.
Det första är att inkomma med betänk, i ämnet, lill följd af väckte motioner. Skulle ett dylikt betänk, återremitteras med anmärkn:r, som utgöra Ståndens gemensamma tankar, så är Utsk:s nästa åliggande att söka sammanjemka dessa anmärkmr lill ett bell, och om oförenliga skiljaktigheter linnas, dem derjemte till Ståndens handläggning anmäla. Denna anmälan skall derefter underkastas discussion i Stånden. Händer det då, att något Stånd ändå vidblifver sitt beslut, så skall Const.Utsk. i ett tredje mern. inbjuda detta Ständ att förena sig med de öfriga Stånden, och, för motsatt händelse, uppställa voter. propos:r. Nu har Utsk. förbigått den andra åtgärden och icke särskildt anmält att skiljaktigheter finnas. Likväl hade, först sedan Stånden yttrat sig öfver en sådan anmälan, det varit tid för Utsk. att utlåta sig huruvida förslaget borde vara till eller icke. För min del tror jag visserligen, ali det i alla händelser måste vara till och ovillkorligen hvila till nästa riksdag, ehuru del kan komma att åtföljas af något Stånds förklaring, att det icke är nödigt eller nyttigt. Skulle man stadga den princip, att ett grundlagsförslag borde anses vara förfallet, om två Stånd stannade emot två, sä tror jag, att man derigenom öppnade en ganska farlig utväg att i sin linda förqväfva hvarje grundlagsförbättring. Det är visserligen sant, såsom man fintligt anmärkt, att ett förslag icke går igenom derföre, att det får hvila till nästa riksdag; men det är lika sant, att om man hindrar det alt blifva hvilande, så kan det också aldrig komma att antagas. Vill man icke hafva någon förbättring i statsskicket, så handlar man derföre ganska conseqvent om man drifver det derhän, att aldrig något förslag kan blifva hvilande. Då jag emedlertid, såsom jag nyssnämnde, anser Utsk. hafva förbigått en åtgärd, som detsamma ålegat, så inskränker jag mig till den anhållan, att mern. måtte återremitteras, endast med anmodan lill Utsk. att fullständigt behandla målet efter Reg.F:s 56 §. Gr. Frölich, David:
Gärdesgårdarne på Gottland, redan af Linne berömde uti dess från trycket utgifne beskrifning öfver sin resa tili Öland och Gottland, hafva, ehuru skogsödande, genom sitt byggnadssätt stora företräden framför dem som vanligen brukas på fasta landet, med afseende på styrka och varaktighet; stenmurar i stället för gärdesgårdar användas allmänneligast endast i det skoglösa Hoburgs Ting. Äfven vid Wisby stads vidlyftiga ägor, der stenbrott äro nära till hands, får man icke se annat än vanliga gärdesgårdar, ehuru numera nästan all gärdsel måste inköpas. Skogsbesparing befrämjas på ön egentligen ännu icke af annat än stenhusbyggnader, hvilka uppföras af kalksten såväl till boningssorn uthus, samt derigenom att allmogen börjar begagna kakelugnar i stället för de förut allestädes brukade spisarne utan spjell, i hvilka en ständig eld underhålles vintern om, äfvensom anläggning af tegelbruk på ön bidragit alt de skogsödande brädtaken numera börja utbytas emot tegeltak. Någon veterlig tillgång på bränntorf finnes icke på ön. 13 Bergsrörelse. Den enda rörelse, som kan hitföras, är kalktill verkningen, hvilken förr drifvils med 39 privilegierade kalkugnar samt af allmogen lill husbehof vid så kallade kalkmiior, men genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 14 Juli 1845 lemnats lii för jordägare, som dertill har materialier, från 1847 års början. Inskränkt afsättning gör att tillverkningen icke derigenom särdeles ökats, och endast 4 nya kalkugnar hafva blifvit anmälde, troligen mest beräknade för behofven inom orten. Den i Wisby stad privilegierade kalkugnen, hvartill 2714 kastar Kronans ränleved, alt in natura levereras, äro anslagne, bär ännu namn af kronougnen, ehuru den med ofvannämnde rättighet till ränleved till privata blifvit såld, sedan derförut, för Kronans räkning, till kalk blifvit förbränd all den huggna sten, hvaraf Wisborgs slott varit bygdt.
», hvilken vi här äfvenledes reproducera. Präktig karaktäristik » DAM I SVART. EFTER ETT OLJEFARGSPORTRÄTT AF HILDEGARD THORELL. JOHAN NORDLING. E T T HEM FÖR ARBETERSKOR. UR ETT FÖREDRAG INFÖR » STUDENTER OCH ARBETARE » AF GERDA MEYERSON. H e m! p e r m å n. i r u m för tre. d. Denna kurs har sina öfningar o m onsdagarna V28 — 9 e. m. Naturligtvis kan företaget icke bära sig m e d de låga afgifter arbeterskorna betala för sina r u m. m. OM » SKÖNHETENS BETYDELSE ». O F V E R D E T T A Ä M N E hölls torsdagen den 2 d:s en liflig o c h sakrik diskussion i Kvinnoklubben under fröken Hanna Anderssons ordförandeskap. Gäster för aftonen voro bl. a. fruarna Hanna Hirsch-Pauli och Olga Fahranis, född Björkegren. Diskussionen inleddes af fru Natalia Frölander. Först påpekades, hurusom skönheten efter att länge såsom betydelselös hafva varit bannlyst från många områden, nu åter segerrikt begynt göra sina anspråk gällande på hemortsrätt öfverallt o c h allestädes. Att skönheten ännu icke blifvit tillfredsställande definierad, förringade icke dess värde; detsamma vore fallet m e d kärleken, m e n h v e m vågade sätta dess betydelse i fråga? Karaktäristiska yttranden o m skönheten o c h dess natur, fällda af bland andra Ehrensvärd, Kant o c h Diderot, anfördes, hvarpå ur fröken Ellen K e y s broschyr » Skönhet för alla&gt; upplästes praktiska vinkar, regler o c h råd angående h e m m e n s förskönande. Därefter framhölls, att det för alla d e m, s o m ej envisas att betrakta denna j o r d s o m en jämmerdal, är ett naturligt behof att eftersträfva trefnad o c h glädje samt att m e d hjälp af konsten bevara sitt väsens poesi.
I) Med föranledande af Bonde-ståndets vid förra riksdagen gjorda underdåniga anhållan, all manskapet vid Gottlands National-bev,äring måtte tillerkännas slilniogs-ersällliing under mölen lill lika belopp med hvad rikets öfrige bevärings-manskap åtnjuter eller 4 sk. banko per man lör hvarje exercis-dag, har Eders Kongl. Majit, sorn ansett denna ansökning stödja sig pä billighet, föreslagit, att del för ändamålet erforderliga belopp, utgörande 6,750 Ridr Ruut, må beviljas och Intendenls-afdelningens anslag tilläggas; hvilket Rikets Ständer bifallit. m) I sammanhang med dessa frågor hafva Rikets Ständer förehaft en af Eders Kongl. Maj:t den 27 nästlidne Mars afbiten Nådig skrifvelse, hvaruti, med anledning af Under-nffieerarnes och llaulboislernes viii >vea och Andra Lifgardes-regrmenlena. äfvensom Lnder-officerarnes med vederlikar vid Artilleri-regementena, underdåniga ansökningar 36 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 194. om förhöjning af del lili dem utgående anslag lill beklädnad, Eders Kongl. Al a j: t, som funnit billigt, alt denna beklädnadsbjelp, nu utgörande 70 R:dr B:ko, förhöjes lill 100 R:dr samma mynt, öfverlemnat handlingarne i ämnet lill Rikets Ständers Slals-Utskott i ändamål alt denna fråga måtte komma under Rikets Sländers bepröfvande.
Oförargliga Kåserier och Humoresker af M A X. Pris: 2 kronor. Jul-Realisation 1 1 R E G E R I N G S G A T A N 1 Denna författares föregående arbeten hafva blifvit varmt förordade af Sigurd och mottagits med välvilja af både publik och kritik, hvarför vi våga hoppas få Kontraster en liknande framgång. Eleganta PLYSCHSKRIN, HANDSKSKRIN, SYSKRIN, ARBETSVÄSKOR, TOALETTPRYDNADER. Nyheter I BARBER, SVANDUNSKRAGAR, moderna EIFFELGARNITYR, EIFIELSPATSAR, TYLLGARNITYR, BARNKRAGAR, DAMKRAGAR från 3 kr. duss., AIGRETTER till håret, eleganta FÖRKLÄDEN i Spetsar och Siden från 2: 5 0, dito enklare 7 5 öre och 1 kr., HUSHÅLLSFÖRKLÄDEN af goda tyger 1 kr., BARNTÖRKLÄDEN, nya, nätta modeller, virkade MÖSSOR, KAR, NÄSDUKAR med bårder 2 kr. duss., FANTASI-MUFFAR, LÄDERSKÄRP, BRICKDUritade och färdiga, ANTIMAKASSAR, BYRÅDUKAR och BORDDUKAR. % I S Ö I ° 1 1 1 " L A C O Q U E T T E, höga och välsittande, som göra utmärkt god figur, utan att behöfva hårdt tillsnöras, med fiskben, från 3: 5 0. Fodrade VINTERVANTAR 5 0 öre, YLLETRIKÅVANTAR, 4-knapps, 6 0 öre, YLLETRIKÅ- VANTAR, 6-knapps, med breda sömmar, 9 0 öre, starka SKRIDSKOVANTAR, alla nummer, YLLEDAMTRÖJOR, FINARE och enkla.
Efter vunnen upplysning, alt motionerna, hvilka Konstilutions-Utskottet, enligt ifrågavarande Memorial, ansett böra af Stals-Utskotlet behandlas, redan kommit sistnämnda Utskott tillhanda, lades Memorialet till handlingarne. S. D. Lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 29, i anledning af återremiss af samma Utskotts Retänkande N:o 4, öfver väckt förslag om nya föreskrifters meddelande rörande tiden för utlysande och anställande af entreprenad-auktioner för Kronans räkning. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Retänkande N:o 50, i anledning af väckta motioner i afseende å de vid större allmänna arbeten anställda personers religionsoch sedlighets-vård. S. D. Efter skedd föredragning bifölls sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 1, angående arfvode åt den af sammansatta Utskottet antagne Sekreterare. S. D. Föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 36, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o il, öfver väckt motion om rättighet för fordringsegare att. för vinnande af verkställighet å utslag, ingifva desamma till Länsmännen. Prat.-Utdrag dm U Februari i857. 197 Vid den af Utskottet gjorda anmälan lät Ståndet hero och lade Memorialet till handlingame. Den 11 Februari. Frän Högloft.
Frän Hederv. Bonde-Sldndet. S. D. Föredrogos Stats-Utskotlets Memorial: M 207, angående verkställd omröstning öfver åtskilliga 6:te och 8:de Hufvudtitlarne tillhörande anslagsfrågor. Lades till handlingarne. M 209, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om statsbidrag för upprensning nf Lidaån. Utskottets förslag till voteringsproposition i frågan godkändes; M 205, med förslag till stadgandet i reglementet för Riksgälds-kontoret, angående de vid föregående riksdagar beviljade, men ännu icke utbetalda statsbidrag. Bifölls. S. D. Föredrogs Särsailda Utskottets Memorial, JM 4, med förslag till vote ringspropositioner, i följd af Riks-Ståndens olika beslut vid behandlingen af Utskottets Utlåtande, JVS 3, i anledning af de inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar och fattade skiljaktiga beslut, i afseende å Utskottets Betänkande M 2 Öfver Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Stander med förslag till ny Sjölag. 702 Prot.-Utdrag den 30 Oktober 1863. 1 mom. rörande § 38 i förslaget. Sedan af inkomne protokollsutdrag blifvit upplyst att Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med frånträdande af sina i ämnet fattade beslut, i likhet med Borgareoch Bonde-Stånden, numera godkänt momentet 3 af ifrågavarande paragraf, ansågs den af Utskottet framställda voteringsproposition i frågan hafva förfallit. 2 morn. beträffande § 66 af samma förslag. Ståndet frånträdde sin förut yttrade mening om uteslutande af de på Irsta raden af Herr af Ströms vid denna paragraf afgifna reservation förekommande orden: »å utrikes ort»; och instämde uti Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut härutinnan; i följd hvaraf den af Utskottet föreslagna voteringspropositionen i ämnet ansågs äfven hafva förfallit.
Men hvarföre comiterade och samfällda Ulsktn galt så långt i deras tillgöranden, att de äfven der, hvarest ingen olägenhet af gällande författning förefunnits, ändock föieslagit väsendtliga ändringar, kan jag för min del ej inse. I 2 §:n har man gått ifrån det stadgandet, som nu gäller, att för besuttenhet erfordras alt 3 arbetsföra personer må kunna af jordens afkastning underhållas, i stället för att man här föreslår 4 arbetsföra personer. Jag finner icke något skäl hvarföre så väl comiterade som de samfällda Utsk:n gått ifrån den förra bestämmelsen af 3 personer. För min del skulle jag tro, att för en persons besuttenhet fordras icke mer än att han skall kunna underhålla sig sjelf, en hustru och ett eller ett par barn elier något dylikt, och vill man antaga såsom grundsats att de skola vara 4j så kunde man lika gerna antaga 5 å 6, ty sällan finnes något hushåll, som har färre medlemmar. JDå intet skäl anföres hvarföre de skola vara 4 arbetsföra personer, i stället för 3, så anhåller jag att den gamla bestämmelsen måtte bibehållas. Af de anmärkntr, som äro gjorda rör:de §§:tias redigerande, skulle jag ause den af Hr Rosenblad framställda emot ordet ”underhållas” vara ganska välgrundad, ty uttrycket — ”af agornes afkastning underhållas” — är icke lämplig, och vida bättre äro de ordalag Hr Rosenblad föreslagit. Hr von Hartmansdorff: Vid i §:n är ingen vä sendtlig anmärkn. gjord. Vid den 2:dra har Hr Lagerhjelm önskat, alt orden ”i medelmåttiga år” måtte utgå. Hans afsigt dermed erkänner jag vara riklig, men jag befarar att påföljden icke blefve den lian åsyftat.
Att vårt nådehungriga borgerskap skulle gå så långt i naiveté, att de ta' regeringens reformsträfvanden för rabulism och anordna reformbanketter, allt af pur rojalism, hade man dock icke väntat. Så har t. ex. den konservative bryggaren Larsson i borgarståndet satt sitt namn under en inbjudningslista; på samma gång som han lär ha' för afsigt att än en gång framkomma med sin kända motion om en särskild drägt för tjenstefolket!" ADJUNKTEN. Han är syperb, min kära Larsson, när han skall leka politik! Nu kan man anse honom omöjlig för vasaorden!. AKTÖREN. Och omöjlig att bli omvald. Blir det något upplopp som. 38, så slår nog folket in fönsterna hos honom! Scen 4. hos aktören och adjunkten utan att se PER, ARVID och LUNDQVIST. LARSSON. DE FÖRRE. LARSSON kommer in (civil) från venster; slår sig ned Har ni läst aftontidningen? ADJUNKTEN (förlägen) Ja, men det ska' bror inte fästa sig vid! LARSSON. Ska' jag inte fästa mig vid! Den lymmeln har ju uppviglat arbetsklassen, han har sagt att det är skam att arbeta! ADJUNKTEN. Hvad menar bror? - LARSSON. ANNO FYRTIÅTTA Har ni inte hört referatet om Lundqvists föredrag i Bildningscirkeln ? AKTÖREN. Nej! Det ha vi inte läst! LARSSON. Hör på ska' ni få höra; det är så att håren kunna resa sig på ens hjessa! O! du min evige, en sådan vanära han hopat öfver mitt hus! Mitt hus, som aldrig hyst andra åsigter än jag, trogen som jag är min konung och det bestående! Jag skall anses som en rabulist och kanske drabbas af min konungs onåd! AKTÖREN. Åh, det kan väl ingen misstänka den konservative, den lojale Larsson för revolutionära meningar! LARSSON. Jag hoppas det! Men det är revolution i luften; den skall qväfvas! ADJUNKTEN. Låt höra hvad den lymmeln säger! LARSSON. Hör på! "Det klassiska föredraget hade följande innehåll ungefär:
Staten icke tillförsäkrat en sådan opåkallad uppmuntran; samt att den ännu befintliga skogens vårdande vore af den vigt, att en större Stats-Utskottets Utlåtande N:o 128. 3 uppmärksamhet borde deråt lemnäs, än som kunde blifva fallet, om allenast Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet derom förständigades; och hade Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret anvisat ett belopp af 88,587 R:dr 80 öre R:mt till Kongl. Maj:ts disposition, för att, derest bemäide bruksegare dermed åtnöjdes och, utan tvist, till Kronan återlemnade dispositionsrätten öfver ifrågavarande två allmänningar, för åvägabringande af reglering i berörda uti Kongl. Majlis nådiga Skrifvelse omförmälda hänseenden, till honom utbetalas; hvarjemte Rikets Ständer i underdånighet anhållit, att, i den händelse nämnda reglering icke kunde enligt nu föreslagna grunder åvägabringas, och allmänmngarne derigenom återfölle till Kronans disposition, Kongl. Maj-t täcktes anbefalla Skogs-styrelsen att på ändamålsenligt sätt bestämma den årliga afverkningen af nämnda allmänningar samt förordna lämplig person, som, jemte tillsyn och vård af allmänningarne, på stället vakade deröfver, att nämnda årliga afverkniogsbelopp icke finge öfverskridas, samt att skogseffekterna icke måtte användas för annat ändamål än det, hvartill allmänningarne blifvit åt svafveibruket upplåtna, äfvensom att, derest bruksegaren icke godvilligt till Statsverket aflemnade den afkastning han uppbure af den uppodlade delen af allmänningarne, hvarom vederbörlig utredning borde åvägabringas, Kongl. Majit täcktes anbefalla sådana åtgärder, som för utkräfvande af Kronans rättmätiga anspråk i sistnämnda hänseende erfordrades.
Denna omläggning, gynnad af lokalen, företer ett väl lyckadt arbete. h) Omläggning jemväl på Uddeholms bolags enskilda bekostnad af 888 alnar utaf allmänna häradsvägen emellan Råda och Bergsängs gästgifvaregårdar i nyssnämnda tingslag, till undvikande af den svåra, så kallade Kropphedsbacken, hvars minsta lutning var en på elfva, men största en på fem och trefjerdedels. Den nya vägen är 1002 alnar lång och dess största lutning en på tjugu. 25 i) En större brobyggnad öfver Ufån i samma tingslag, der allmänna vägen emellan Räda och Asplunds gästgifvaregårdar framgår öfver nämnde vattendrag. Den derstädes förut varande bron, byggd på timrade kistor, fyllda med slen, bortfördes jemte dessa kistor ur 1844 af ett starkt vattenflöde, bekant genom de skador, det flerestädes i länet förorsakade. Den nya bron, stödd på väl underpålade landfästen, bar den egenheten att bestå af ett enda hvalf med 80 lots vidd emellan hvalffölterne samt alt hvalfbågarne utgöras af sammanfogade plankor lill så stor del, som icke vidröres af flodvattnet, hvaremot deras nedra delar, på hvilka floden kan uppstiga, beslå af tackjern. Till denna väl utförda brobyggnad, som är af tingslaget bekostad, bar Uddeholms bolag, utöfver sin andel i kostnaden efter hemmantalet, til Isk ju ti t 1,000 R:dr banko. Härvid torde ock böra nämnas, att Uddeholms bolag, för att befordra en i plan varande förbättring af den utomordentligt svåra och backiga vägen emellan Dufvenäs och Bogeruds gästgifvaregårdar i Elfvedals nedre tingslag, till detta företag anslagit en summa af 2,000 R:dr banko samt alt samma bolag äf ven före den tid, hvarom nu fråga är, gjort flera uppoffringar för gagneliga vägförbältringar der i orten.
Falck frän Skaraborgs län, Oskar Carlsson från Elfsborgs län och A. Medin fran Kronobergs län, att bränvinsbränningsterminerna ina blifva flera om året, men hvardera innefatta kortare tid, än nu är bestämd; b) angående bränvinsbränningsrältighetens förhållande till jordvärdet och om redskapens konstruktion; af Peter Gabrielsson och A. Medin från Kronobergs län, alt ängeller konstbrännerier icke må tillåtas i så stor skala, att tillverkningen Öfverstiger hvad genom enkel redskap, till storleken bestämd efter hemmansvärde och öfriga stadgade grunder, kan på lika tid åstadkommas; af A. Eriksson från Elfsborgs län, att annan än enkel redskap icke må få hegagnas och ingen redskap af större kanncrymd än 20 kannors; att för mindre än helt till och med halft hemman må få begagnas högst 15 kannors panna och för mindre än halft hemman högst 12 kannors; varande för verk, inrättningar och i mantal icke satt jord jemväl vissa pannerymder af motionären föreslagna; saint Bih. till R. St. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. af Anders Persson från Östergöthland, om åtskilliga ändringar och tillägg i 12 §. 1 och 5 mom. samt 13 §. 8 och sista morn., angående redskapens konstruktion och sättet för dess begagnande; c) beträffande redskapens försegling eller insättande i allmänt förvar; af A. Medin från Kronobergs län ocb Petter Nilsson från Christianstads län, att försegling hädanefter ej_ må äga rum; samt af Anders Persson från Östergöthland, att hela den alternativa föreskriften om försegling eller insättande i allmänt förvar må varda upphäfven; d) rörande beskattningen å bränvins tillverkning och försäljning; af E. Falck från Skaraborgs län, Magnus Mänsson från Östergöthland och J. P.
Deri person,’ som af Konungens Befallningshafvande fick sig uppdragit, att de nya Sedlarne uttaga och qvittera, borde vttra försedd med Konungens Refallningshafvandes Fullmakt, hvilken äfven skulle innefatta Betyg derom, att Borgen, den Konungens Befallningshafvands till vederhäftigheten pröfvat och godkänt, blifvit, till Riksgälds-Contoirets säkerhet, aflemnad för den Summa, sorn till en sådan person skulla komma att utgifvas. 4:0 Skul'e Riksgälds-Contoiret icke tåg» någon befattning, hvarken med de nya Sedlarnes afsändning till orten 5 eller hit-transporten af de genom vexling influine äldre Sedlar, utan skulle det ankomma på Konungens Befallningshafvande, att i sna och andra afseendet vidtaga de anstalter, sorn kunde pröfvas lämplige; hvaremot, till omkostningarnes betäckande, Riksgälds-Contoiret, likasom Banken, skulle bestå En half procent å nila behörigen redovisade Förskott, hvilken provision likväl, i anseende till Götheborg och Bohus X/än, Kerrnr Fullmäktige, enligt Protöccllet för den 14 Augusti 1817, nödgats öka tili Tre fjerdedels procent, sedan en sådan provision under den 1 nästfölutgångne Maji af Banken blifvit beviljad för de Summor af Bankens Små-Sadlar, hvilka i berörde L än utvexlas. Enligt Commissariernes i'Riksgälds-Contoiret Riksdags-Berättelse under den 19 November 1817, hade vexling/-medel då icke blifvit xeqvirerade och uttagne från flere, än nedannämnde Sex Län, nemligen: 1808 Stuts-Viskottets Betänkanden. Nyköpings l/än - Rtdr 5,000. XJpsala d;o - -— 5.000. Stora Kopparbergs d:o — 5,000.
För en väganläggning, såsom den, hvilken nu är i fråga, hör den endast uppskattas efter storleken af den trafik, som på vägen eger rum, och storleken af deri förbättring uti vägens beskaffenhet, (deruti naturligtvis äfven dess längd är inbegripen) sorn af omläggningen blir en. följd. Utaf de handlingar, jag bifogat min motion, inhemtas, att emellan de ungefär en half mil från hvarandra belägna platserna, stapelstaden Götheborg och fabriksorten Mölndahl, transporteras årligen icke mindre än omkring 1-70,000 Sk. diverse effekter, nemligen till och från det i Mölndahl belägna sockerbruket omkring 12,000 Sk. råsocker och 10,000 Sk. stenkol och diverse från Götheborg och 12,000 Sk. raffineradt socker till Götheborg; till och från pappersbruken 2,000 Sk. lumpor och 2,500 Sk. stenkol och diverse från, och 3,000 Sk. papper till, Götheborg; till och från bomullsspinnerierne 1,600 Sk. bomull och 400 Sk. diverse från, och 1,500 Sk. garn till, Götheborg; till och från risqvarn 6,000 Sk. paddy från, och 5,000 Sk. risgryn till, Götheborg; till och från oljeslagerierne 15,000 Sk. linfrö och 1,000 Sk. stenkol och diverse från, och 12,000 Sk. olja teli oljekakor till, Götheborg; till och från färgmalerierne 8.000 Sk. färgträd från, och 000 Sk. bressilja titt 4 Stals-Uls/iutlets Vtidt ande, N:u 65. Götheborg; till oell från kritqvarn 1,000 Sk. kritsten från, och 1,000 Sk. malen krita till, Götheborg; till och från mjölqvarnarne 30,000 Sk. spanrnål och 2,000 Sk. diverse från, och 30,000 Sk. mjöl och gryn till, Götheborg; m. rn.