Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
a Överkorsad marginalanteckning av Mörner. 3 Marginalanteckning av Mörner. Med gamla redaction åsyftas formuleringen i 1810 års T. F. O. 4 De överkorsade orden, fr. o. m. att i samma t. o. m. försäljning som hämtats från de ändringsförslag, som framlades redan av konstitutionsutskottet vid 1809—10 årens riksdag (se C. U. M. 1810—1815, sid. 64) torde hava strukits av Hartmansdorff redan vid utskrivandet av texten, då ju att-satsen aldrig varit fullbordad. Den nya att-sats, som av v. H. därpå formulerats (att af dagblad och veckoblad etc.) står i överensstämmelse med konstitutionsutskottets nya ändringsförslag vid 1810 års riksdag (se C. U. M. 1810—1815, sid. 65) med den ändring, som beredningen förordade 15 juni 1812 f. m.: se ovan sid. 183! Vid den strykning i texten, sorn sedan skett (fr. o. m. och veckoblad t. o. m. orden hans ombud) har man emellertid uraktlåtit att överkorsa orden att af dagblad och, vidslutet av det strukna, ordet aflemnas. 5 Jfr beredningsprot. 15 juni, f. m., ovan sid. 183! 238 Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 *(Boktryckare som) utan att vara försedd med HofCanzlerens bevis om gjord anmälan af ett dagblad eller Periodisk skrift, desamma trycker bote 100 rd. och skriftens utgifvande inställes, intill dess utgifvaren iagttagit hvad ofvanföre derom stadgadt är.1 *hvilken sist innom 8 dagars förlopp verkställes, (bör).2 Bör andes.3 Boktryckare, som deremot bryter, bote hvarje gång 50 Rd. och om han * 3 :o.
Doctorn skedde genom Kongl. Svenska Ministern i London eiler directe från Stals-Contoret; alt, vid de 3:ne serskilda gånger Doctor Collin hos iStats-Contoret framställt sin anhållan om lönens innestående, annat förbehåll icke blifvit gjordt, än, såsom orden i hans skrifvelse lyda, nemligen af den 4 April 17,92: att lönen mätte hädanefter deponeras, samt sd' den i3 Oclober samma år och den a3 Maji 1793, att hvarken lönen tdier de förunde respenningarne mätte utsändas; att Stats-Conloret å sin sida icke medgifvit eller, emot innehållet af Kongl. Brefvet den 8 Jan. 1748 angående terminerne för denna löns utbetalning, någonsin kunnat medgifva, alt en förändring i sjelfva liqvidationsgrunden af Doctorns lön skulle följa al den honom utaf Slats-Conloret lemnade tillåtelse, att lå hafva det, för hvarje halft år emot den förfallna lönen i Pund Sterb svarande värde i Svenskt mynt innestående; att, vid delta ömsesidiga förhållande, der hvarken förbehåll elier begifvande å någondera sidan egt rum, det ovilkorligpn måste anses hafva tillhört
Transport 99 45 lj — 108,960 40 — 2,183 länge, 1 roget oell väl. samt genom ålderdom eller i kronans tjenst ådragne skador äro oförmögne alt sig sjelfva försörja 40 ö — 72 2,880 2 80 För at t biträda Kompa ni-Chefernc vid aflönings utdelande, sjukvisitationer m. na., böra af daglönarne utses följande antal, hvilka derför komma att erhålla 6 öre tillökning uti sina dagspenningar, nemligen: vid Konstruktions-Departementet 10 b Mekaniska dito 1 » Artilleridito 1 » Ekipagedito 1 Summa 13 ö 18 24 237 12 De daglönare, som dels i brist på tillräckligt antal Underbefäl kunna i stället såsom Tillsyningsman användas och dels visa Ait oell skicklighet i sina yrken, erhålla uppmuntrings-penningar för hvarje arbetsdag, nemligen: • ii. 12 Öre. a Gore, vid Konstruktions-Departementet 20 30 .. N:o 4 lill Hung/. Majds Nåd. Prop. N:o /, om Statsverket 1856. Nuvarande Stat. i — Persoual. Aflöning i kontant. Spanmål ■ i Råg. För månad 3 *3 Cn eller (i a ff För åi Summa. o: 3 *"* Suni ma • C/i per man. per ma 1. V SJo R:dr. Ö. KunstrukOons-llejiartciucnlcl. N:o 4 lill Kongl. Majda Nåd. Prop. Nto V, om Statsverket 1850. 29 Den i underdånighet föreslagna Stat. Inqvartering spenn ingur. för 66 Månadslönare j Repslagareoch Segel-1 ] » 488 Daglönareisömmare-gesäller med> j (månadslön inbcgripne.j I Till befälhafvande Amiralens disposition, att på Varfschefens förslag utdelas till i arfvoden åt de personer, som för varfvets behof verkställa ritning eller andra j tillfälliga uppdrag och befattningar
För öfrigt skulle jag knappast tro, att den som underskrifva en bankens creditsedel, hvarför betalning af honom fordras, kunde frikännas derifrån på grund af bolagsreglorna. Sedan jag således upptagit de väsendtliga anmärkntr, sorn i afseende på frågans behandling såsom lagstiftningsärende kunna göras, tror jag mig böra framställa de skiljaktigheten, som i öfrigt förefinnas emellan mitt och Utskms förslag. Dessa bestå uti följande: 1:0 Stadganden, spm Utsk:n tillagt utöfver mitt förslag: Dessa äro: a §:n. Ulsk:n föreslå stadganden både i afseende på antalet af delägare och grundfondens belopp. Detta har jag ansett böra utur lagen uteslutas, dels emedan föreskrifterna icke öfverensstämma med flera af de redan befintliga bankerna, dels ock derföre, att det bör lemnäs till K. M. att pröfva huruvida ett bankbolag är så organiseradt att det uppfyller ändamålet. Stadgandet är till sin natur af administrativ beskaffenhet och bör icke finnas i en af Konung och Ständer såsom civilrlag utfärdad författning. 6 §:n upplager föreskrifter i afseende på bolagsreglorpas innehåll, hvilka jemväl äro helt och hållet af administrativ beskaffenhet och torde ej böra såsom lag ovillkorligen stadgas, utan lemnäs till K. M:s bedömmande, då tillstånd begäres. 8 §:n. Likaså stadgandet att io proc. af grundfonden skola vara inbetalta innan utlåning börjas. Hvad i3 och 16 §§:na innehålla om pantsatt egendoms försäljning acil stämnings tillställande, torde det vara skäl att bibehålla. 2:0 Föreskrifter, hvilka Utskm föreslagit annorlunda än Ulin motion innehåller. t §:n. Utskm föreslå octroj-tiden till to år, i stället för 20 år, hvilka jag upptagit lika med R. St:s beslut vid sista riksdag. Ora ej rubbning härigenom sker uti redan befintliga bankers pctroj, kan frågan vara likgilltig. 6 <j:n upptager, att i5 proc. af grundfonden bör contant inbetalas; då deremot mitt förslag uti 17 §:n upptager 33^ proc.
Derest, när riksdagen upplöses, Riksförsamlingen icke staten reglerat eller ny bevillning till bestämdt belopp sig åtagit, förhålles, såsom i 90 § Regeringsformen för slikt fall stadgadt är. Urtima riksdag kan af Konungen när som helst upplösas. § 131. R, 0. § 81. Dä riksdag fulländad är, infinna sig, på Konungens kallelse och efter förrät tad gudstjenst, Riksförsamlingens ledamöter, under talmäunens anförande, på rikssalen, och framföra, genom Första Kamarens talmau, till Konungen sin tacksamhet och sina välönskningar; hvarefter riksdagsbeslutet uppläses. Konungen förklarar deruppå sjelf, eller genom någon af statsministrarne, riksdagen vara afslutad och hemförlofvar Riksförsamlingen. Mlksösigsarnäfiis personliga rättigheter. § *32. R. 0. § 1. Riksförsamlingens ledamöter kunna, i utöfningen af deras riksdagsmannabe fattning, icke bindas af andra föreskrifter, än rikets grundlagar och de för riksdagsärendens behandling gällande ordningsstadganden. § 133. R. 0. § 77. Varder riksdagsman, under påstående riksdag, eller under resa till eller från R. F. § lil. riksdagen, med ord eller gerning ofredad af deri, som känner, att han i sådant ärende stadd är, eller sedan han sjelf det tillkånnagifvit, eller varder han efter riksdagen, för riksdagsgöromålens skull, sä behandlad, skall sådant enligt allmän lag anses och straffas. R. F. § 110. Skulle någon enskild man, eller någon korps, militäreller civil-, eller ock någon menighet, af hvad namn den vara må, antingen af egen drift, eller roed anledning af befallning, försöka att våldföra Riksförsamlingen, eller dess afdelningar, eller störa friheten i deras öfverläggningar och beslut, skall sådant anses som förräderi; ankommande på Riksförsamlingen att slika förbrytelser i laga ordning beifra låta. Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o So. $
' Att i detta så omtvistade ämne byta ord med Herr G., faller mig icke in: — jag,har gjort, hvad min skyldighet varit, låtit originalförfattarens iakttagelser och åsigter framträda så fullständigt som möjligt varit inom det utrymme, som i svenska upplagan kunnat egnas frågan. De benämningar på insekter, hvilka Herr G. hvarken af sig sjelf eller med hjelp af sin vän, den utmärkte entomologen, kunnat förklara, finner han förut använda antingen i tredje bandet af förra svenska upplagan af Brehm eller hos Thorell eller hos Dahlbom, liksom de svenska fogelnamnen i de allra flesta fall återfinnas hos Sundevall.22. Hvad helst Holmgren i sin Handbok kan hafva » tydligen visat » om Göken, — hans bevis äro dock ofta af tvetydig art, såsom jag ofvan anfört om kräfvan hos Hussparfven, hvars tillvaro han helt enkelt förnekat, — Herr G. borde dock citera riktigt och icke påstå, att Brehm sagt särskildt om vår Gök, hvad han anför såsom ett allmänt gällande drag för hela Gökfamiljen. Samma fel begår Herr G., då han i sin sista anmärkning glömmer, att uppgiften om att dufvor bl. a. äta rotknölar ej af Brehm anföres om de hos oss lefvande dufvorna, utan gäller hvad inom dufvomas hela flock kan förekomma och särskildt syftar på den i slutet af sidan anförda Dront-familjen. Jag har nu, såsom jag tror, tillräckligt noggrannt besvarat Herr G: s anmärkningar mot min öfversättning * af » Foglames lif ». Äro nu dessa anmärkningar sådana, att Herr G. kan ha rättighet tro sig hafva visat, att texten » icke uthärdar någon strängare kritik »? Tryggt kan jag lemna domen åt hvar och en, som vill döma med » intresse för saken ». Långt ifrån som * om jag ville påstå, att intet fel kan upptäckas i en bok på flera än 700 sidor, men äro felen ej farligare än Herr G: s anmärkningar, då är mitt arbete ett mästerverk. Stockholm April 1885. F. A. Smitt.Såsom läsaren finner, äro i förestående artikel siffror in-skrifna i kanten; likaså äro punkterna numrerade i följande uppsats. I enlighet med en inom pressen allmänt vedertagen praxis, har nämligen red.
Härefter anförde Friherre Wrangel skrifteligen i (Se Bilagan N:o 7). Lades på bordet. Friherre Anckarsvärd., Carl Hindric uppläste följande : (Se Bilagan N;o g). r Lades på bordet. Friherre Toll, Gustaf Philip * anförde skrifteligen: Den 2i Februarii. fSe Bilagan N;o g.) Lades på bordet. Anmältes och eniottogs Hans Excellence 3 Hof-Canzleren Herr Grefve af Wetterstedt, hvilken på Kongl. Maj:ts Höga vägnar aflemnade tvenne Kongl. Majrts Nådiga proposition ner af den t g och 20 dennes. 1:0 Angående anslag så väl till åtskillige byggnader vid Yeterinaire-Inrättningen i Hufvudstaden, som till en årlig Stat för samma In. rättnings framtida underhåll uti dess fullkomnade skick. 2:0 Angående Kronoskogarne i Riket. Herr Grefven och Landt-Marslalken anmodade Hans Excellence Herr HofCanzleren, att till Kongl. Maj;t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad, jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Högstberörde tvenne Nådiga Propositioner skulle med första varda till handläggning företagne. Sedan Hans Exellence Herr Grefven och HofCanzleren blifvit på vanligt sätt utbeledsagad, upplåstes och lades på bordet Kongl. Maj:ts Högstberörde tvenne Nådiga Propositioner. Herr Den 24 Februarii. 641 Herr Lagerhjelm, Pehrt hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes så lydande: (Se Bilagan N:o 10.) Lades på bordet Herr Grefven och LandtMarslalhen tillkånnagaf, att Plenum kotnme klockan 5 i efter-j middag att fortsättas. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaft upplåsta fSe Bilagan N;o n-J Lades på bordet Grefve Posse, Arvid, anförde skriftligen s (Se Bilagan N:o 12,J Lades på bordet.
Den väckta Motionen synes äga den motsatta syftning jag befarar, hvarföre jag skulle önska, att Ridderskapet och Adeln afslog densamma, Likväl finner jag nödigt, att någon auctoritet måtte vara skyldig att tillhandahålla Ständerna och dess fördelningar de samlingsrum, hvilka af gällande Riksdagsordning bestämmas; hvartill tjenliga localer i Statens publika byggnader torde kunna utses, Friherre Anckarsvärd, Carl Henrikj anförde skriftligen: Jag anhåller att få bifoga de ifrån det Högvördige PresteStåndet meddelade Motioner några anmärkningar. Jag instämmer till alla delar med Motionairerne uti deras klagan deröfver, alt nödiga rum för Utskotten icke varit i förväg påtänkte och ombesörjde; men jag gillar ingalunda den föreslagna utvägen att afhjelpa denna brist, Om det någon gång lyckades Rikets Ständer, att erhålla den uppgift å allmänna hus och byggnader, hvilken de redan för feni år sedan begärt, så tviflan jag ej, alt man Den 19 December e. m. 359 ibland dessa Statens tillhörigheter skulle finna tillfälle, att i betydlig mohn afhjelpa det angifna behofvet, men under tiden tror jag äfven, att detta behof i förväg borde fyllas genom Polisens omsorg, att näst före hvarje Riksdag besörja tillgång å de för Riksdags-arbetenas bedrifvande erforderlige utrymmen. Då Riksdagarne någon gång hållits uti våra smärre Städer, har detta behof alltid varit förutsedt och förberedt af Stadens Styresmän, och föreställer jag mig således, att sådant med ännu mera skäl torde kunna affordras Styrelsen öfver Stockholms Stad, hvilken påräknar en större ekonomisk fördel af Riksdagarnes vanliga bestämmelse inom denna ort. Hvad den föreslagna nybyggnadeu till inrymmande af närvarande representation vidkommer, så bör jag så mycket mera yttra mig emot en sådan utväg, då jag sällan underlåter något tillfälle att yttra mig öfver oformligheten af nuvarande representationssätt.
När han lade sin arm beskyddande o m hennes skuldror, skrattade han sitt ungdomsfriska skratt, nöjd m e d henne och med sig själf. » S k å l, A j a, tack för längesedan! » Hans starka röst hördes öfver det allmänna sorlet. » I P a r i? du vet. J a g var nära att bli kär i dig. » T y hennes lefnadslust är lika obändig som någonsin, j a, ännu mera stark nu, då hon känner att tiden o c h ungdomen gå henne ur händerna. H o n skrattar mera ystert än förr. M u n t e r g ö - ken förstår att taga lifvet från den glada sidan, men M u n t e r g ö k e n har alldeles säkert en känsla af att hon ej blifvit hvad lifvet gifvit henne möjligheter att blifva. » D e t var tur för din fru, att du inte blef d e t, » svarade Aja i sin allra glädtigaste ton. När hon har fest — o c h det lär ej hända så sällan — börja de mest aftonsömniga gästerna troppa af redan klockan fyra, men de sista säga godnatt vid åttatiden eller stanna de kvar på frukost. Sofva hinner man alltid göra, när man blir gammal. Sven R i c h e r t har löften om att göra mjölk må Innehållsförteckning. (M e d porträtt). Bammarstedt. » A f Ellen Bergström. S. — B o r t m e d fläcken! Idun Stockholm, Fredagen den 2 juni 1893. N:r 22 (285) Prenumerationspris pr ar: l d u n m e d Modetidning och kolorerade planscher l d u n m. pl. ldun eusam k r. ^juat i dessa dagar äro 70 år gångna, sedan den märkliga kvinna såg dagens ljus, hvars bild i dag pryder vårt blad. Florence NigMingale var en kvinna, som icke blott vunnit ett äradt rykte öfver hela världen, utan äfven hvad mera är, kärlek af alla, som kommit i personlig beröring med henne. Det är ännu i dag nog att blott nämna hennes namn vid ett offentligt möte i England för att framkalla entusiasm hos alla likstämda själar, ty hon har gjort sig älskad som en syster af hvarje människoälskande bjärta. Miss N.
Ut supra, Lx ?rotocoIIo, 8. U. Utdrag af Protocollet hället hos Bonde-Ständet d. 8 Augusti 1809. S. D. Till fluteligt afgörande företogs Oeconomie-Utstottets betänkande under den 20 sistledne Julii huruwida de hemman hwilka unoergätt förmedling böra efter oförmedlade hemmantalet uti wägrödjningar deltaga; Och beflöt Bonde-Ständet efter föregängen öfwerläggning at med bifall til Utskottets yttrade tankar, förblifwa wid det stadgande at förmedlade hemmantalet mä wid inträffande allmänna wägledningar tagas til grund, dock sä at ändring derigenom ej mä ste uti sädane Andra Band. t7!l:<> 13o, izi» fom roZ4 Den 18 Augustt. som redan kunna wara behörigen afflutade och faststäldte; härom skulle de öfr ige respective Ständen genom Prot. colls-Utdrag wördsamt och wänligen underrättas. Ut supra. Lx krotocollo, 8. L. IrLZLräk. Utdrag af Protokollet hällit hos BondeStändet den ir Augusti r8oo> S. D. Bestöt Bonde-Ständet at til Bewillnings Utskottets handläggning remittera et nu ingrfwtt Memorial af Riksdagsmännen för Lane, Tunge, Stängenäs, Sörbygdens, Sotenäs, Bullarns, Quille, Wette och Tanums Härader i Bohus samt Wedbo och Wallbo Härader i Elfsborgs Län äspftande förston.ng frän högre Bewillning än hittills utgätt, hälst berörde orter stola genom kriget wara mpcket lidande. Ut supra. Lx krotocollo, 8. tö. l^aAarctn. Utdrag af Protocollet hällit r BorgareStändets Plenum, wid Riksdagen i Stockholm den 16 Augusti 1809. SD. I meddelt Betänkande af den 7 innewarande mänad, hade Riksens Högloft.
Af manskapet permitteras endast de, som hafva ådagalagt pålitligt uppförande och äro fullkomligt kunnige i alla sina åligganden; deras permissionstid utgör 288 dagar af äret, och tillfaller hvar och en dertill berättigad, hvart annat år. Vid general-staben, gardes-brigaden, artilleriets allmänna stab, artilleriets belägringsoch fästnings-divisioner, samt ingeniör-brigaden äger ingen bestämd årlig, utan endast tillfällig permittering rum. Den, så väl af befäl som trupp, hvilken, på grund af vederbörl. militär-läkares tillstyrkan, erhåller permission, antingen för att begagna brunnsdrickning eller vattenkur, är befriad från allt löneafdrag, under den lid, han kuren undergår. Arméens öfningar. a) Vid den tid, som årligen för hvarje brigad särskilt bestämmes, ingå i tjenstgöring alla såväl årssom tillfälligt permiltera - o) Vid ordnandet af arméens öfningar, har man ansett ändamålsenligt vara, att stammens enskilta öfningar föregå dess med beväringen gemensamma; derefter vidtaga stammens och heväringssoldaternes (den aktiva delen af arméen) gemensamma öfningar, under hvilka en tult Den 11 Mars f. ra. 173 de, för ali derefter, alli i följd af hvarje brigads förläggning, antingen brigadeller bataljonsvis, företaga 77 dagars öfning inoch utryckningsdagarne oberäknade, sålunda: alt först öfvas stammen enskildt för sig i 39 dagar, derefter stam och beväringssoldater tillsammans i 14 dagar, och slutligen stammen gemensamt med bevärings-rekrylerne i 21 dagar, allt inoch utryckningsdagarne oberäknade. Härvid gäller alt beväringsrekryterne ej inrycka förrän dagen efter sedan beväringssoldaterne utryckt. På samma gång kavalleriets slam inrycker lill sina enskilda öfningar, aflemnas å dess stationer de till densamma anslagne rusthållshästar; vid åkande artilleriet sker aflemnandet af dess rusthållshästar först sedan stammen varit i 7 dagar til! öfning sammandragen.
Att det i (orra fallet ej later sig göra att bruka olika religionsböcker, ligger i sjelfva sakförhållandet, som fordrar, att likformigheten här blifver en oeftergiflig ordningsregel. Hvad åter angår den äldre handbokens begagnande vid dop, skriftermål och nattvardsgång, så synes hinder deremot ej böra möta. Det. är ock just vid dessa tillfällen, sorn man hufvudsakligen lagt vigt uppå att fä begagna denna hök, hvilket af mången betraktats såsom en sådan samvetssak, att man heldre än att derifrån alstå, varit färdig att skilja sig från kyrkan. Men ju mern sinnet i andliga ämnen är ömtåligt, desto mera bjuder ock varsamheten, att önskningarne härutinnan uppfyllas; och (å Rikets Stander alltså i underdånighet anhålla, alt E. K. M:t läcktes i nåder förordna, det må 1693 års kyrkohandbok begagnas vid barndop, om barnets målsman sådant begär, samt, derest så önskas, Skriftermål förrättas och Herrans Nattvard utdelas jemväl i enlighet med samma handbok. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 26 Februari 1858 Uppläst och godkändt tios Ridd. och Adeln den 24 1'ebr. 1858. Presle-ståndel den 24 Borgare-st andel den 25 Bonde-ståndet den 25 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående förändring af Do mk a p it/en s o i 'g an is tilion. (Lag-ljlsk:s Belide N:o 66.) S. A. K. Hos Rikets Ständer liar blifvit anförd!, hurusom Dom kapitlens nuvarande organisation icke lemnade erforderlig säkerhet, att dessa kyrkliga myndigheter alltid ut - 182 ExpeditionsUtskottets Förslag till nildord. Skrifvelse N:o !237. göras af män, hos hvilka håg och skicklighet för förvaltande af kyrkliga angelägenheter kunna förutsättas.
Till de skäl för fortfarandet af GardesRegementernas interimsstater, som StatsRådsprotokollet för den 9 December 1836 innehåller och Ilr Justitieombudsmannen till en del upptagit, kan ytterligare läggas, att utgifternas begränsning inom ordinarie anslagen icke var möjlig utan förändring af Regementernas nya organisation och att en minskning i deras numerära styrka, äfven i andra hänseenden betänklig, icke skulle leda lill åsyftad besparing, enär derigenom lika stora, om icke större kostnader å andra håll förorsakades, oberäknadt den olägenhet landet finge vidkännas genom inkommendering i sådant fall af trupper från landsorterne till nödvändig förstärkning af den då alldeles otillräcklig blifvande garnisonen samt orättvisan emot befälet att nedsätta dess, i jemförelse till tjensteåligganden och ställning i samhället, nog knappa lönvilkor. För öfrigt förekommer härvid, att, ehuru vid sista Riksdag anmärkningsanledning anmältes emot dispositioner å 3:dje hufvudtitelns besparingar till betäckande af skillnaden emellan GardesRegementernas inlerimsstater och de för dem å RiksStaten uppförda anslag, hvilka dispositioner voro alldeles likartade med de nu åtalade, samma anmärkningsanledning likväl af dåvarande Konstitutionsutskott ogillades. Förklaringen i nästföregående 2:ne anmärkningspunkter åberopas af undertecknade: Rosenblad. Löwenhielm. Åkerhjelm, ven Schulzenheim. Grip. 9:de punkten, angående anslag på 3:dje hufvudtitelns besparingar för Lifbeväring s Regementet. Med åberopande af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 6 Oktober 1834 i 4:de punkten, har Herr Justitieombudsmannen, såsom stridande emot Regeringsformens 65 §., anmärkt den rådgifvande åtgärd, enligt hvilken en ny stat för LifbeväringsRegementet blef den 15
Betänkanden. ligen, enligt ordalydelsen, innehåller: ”JDoc#, som, hvad någon dels af den till städerne donerade jords användande till hampesäde» i ofvannämnde måtto, angar, vår Nådiga vill]a är, att proprieteten för städerne, som deraf äro i besittning, på det nogaste vårdas, så sände vi eder härhos till handa Transsumt af hvad Deputerade öfver handelsbalancen föreslagit om praemiers bestående till hampsädets utvidgande, med Nådig vill]a och befallning, att, innan J till styrken några författningar, hvarigenom städerne måtte förmås till detta sädets idkande, J först deröfver hören städerne och dem om bemäldte praemier underrätten"5 hvilket stadgande tydligen afser egande rättens helgd, samt städernas frivilliga begifvande, , såsom ett villkor för deras åläggande i detta hänseende; Alltså, och då i öfrigt en stor del af städernas jord är donerad till aflöning för stadens styrelse, Prästerskap och Klockare samt till schöler och fromma stiftelser, för hvilka något åläggande till fabriksvaxters odling icke torde kunna äga rum, då den afrad och kronotionde, som afen del stadsjord utgöres, visar, att spannmålsproduction derstädes varis påräknad: då odlingen af hampa och dylika växter, såsom fordrande flere händer och mera arbete, än åkerbruket, skulle tnycket mer än nu sker draga städernas borgare ifrån deras egentliga yrke, som ä$ Bes v. och Ekon. JJtsk. Betdnkanden.