Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 21, ang:de tiden för aflemnandet till Riksg.cont. aföfverskotten å Statsverkets inkomster; N:o 22, ang:de ollongäldens upphörande; N:o 23, ang:de afskaffande af den s. k. sölf-eller husmansskatten i Bohus län; N:o 24, ang:de nedsättning i den för tackjernstillverkningen utgående liondc-afgift; samt N:o 25, ang:de skyldigheten att med sqvadronsmärke förse eavalleri-hästar. Öppnades Hrr Electorers lista tillval af en ledamot i StalsUtsk. efter N:o 2,167 A. Hr Puke, Fullm. Hr Virgin, Christian Adolph; Och befaus dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1,560 C. Hr Celsing, Lars Guslaf. Äfvenledes öppnades Hrr Electorers lista till val af en ledamot i ConslUtsk. under dea ledamoten i nämnde Utsk. 1861 Hr von Hartmansdorff Äng. medgifna ledighet på högst 14 dagar, från och med d. 4 dennes; Och befans dertill hafva blifvit utsedd; N:o 2,093 A. Hr af Wetterstedt, Niclas. Upplästes följande af Hr Lagerstråle, Gerhard, inlemnade mein.: Af trägna embetsgöromål hindrad att vidare fortfara med det af II. R. o. Ad:s Electorer mig lemnade förtroende att såsom ledamot i Ridd.Utsk. biträda, får jag härmed samma befattning mig afsäga, under vördsam anhållan att, detta oaktadt, vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. Denna Hr Lagerstråles anhållan blef af R. o. Ad. bifallen, hvarefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Eleetorer att i Den 2 Noveni lier h nr. i deras nästa sammanträde utse en ledamot i Ridd.Ulsk. i st. f. Hr Lagerstråle. Derefter och på den grund, att
S. D. Föredrogs ånyo Slats-Vtskottets Memorial, N:o 4 02, med voteringsproposition, i anledning af Itiks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om förändrade grunder för Mjöloch Sågqvarnars beskattning. Voterings-propositionen godkändes, äfvensom yttrandet Vid slutet gillades. 728 Prot.-Vldrag 19 September 1860. Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i afseende å Betänkandet N:o 15, angående Tobaksskatt, lade Ståndet till handlingarne Utskottets å pag. 1 till Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Vällofliga Borgare-Ståndet gjorda inbjudning; och blef Utskottets förslag till voterings-proposition af Ståndet godkändt. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets, sedan den 15 innevarande månad, på Ståndets bord hvilande Utlåtande N;o 51, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 35, rörande väckta förslag dels om förändrad lagstiftning angående förlag, dels ock om rätt till underpant i lösegendom i allmänhet. S. D. Föredrogs ånyo Höglofliga Ridderskapet och Adelns, uti Protokollsutdrag N;o 445, till Med-Stånden gjorda inbjudning, att förena sig uti det beslut, sorn förstnämnda Riks-Stånd fattat, i fråga om Stals-Utskottets Utlåtande N:o 165, i anledning af de under nuvarande Riksdag framställda förslag, angående inrikes skeende upplåning emot Svenska fonderade Stats-obligationer, att nemligen Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes lemna sin garanti och fastställelse åt den ifrågavarande upplåningen. Berörde inbjudning blef af Ståndet afslagen. Den 19 September. Frän Högloft.
Förslag till Wal-Aet, Succestions-Ordning och KronPrinsens försäkran, hwilka Acter lades pä bordet. Hero Baron och Landt-Marskaiken föreslog, att ät Constitutions-Utskottet mätte, i likhet med hwad wid sistledne Riksväg stedt, uppdragas att till Riksens Ständer inlemna Förslag till Hyllnings-Ed ät Kron-Prinsen. Bifölls. Upplästes till justering: Expeditions-Utskottets Förslag till underdänig strifwclse till Hans Maj-t Konungen, med underrättelse om Thronföljare-Walet. Lades pä bordet. Grefwe Uövenbjelm, Darl ^xel. Uppläste följande: Ibland de Stats-regleringar sorn widtogos wid sistförflutne Riksmöte, torde Ridderstapet och Adeln tilläta mig att till Dest upplysta omdöme - LOL ' Den 2Z Auguila döme äterföra ett, som under den hastighet och bristande kännedom, hwarmed det dä 'afhandlades, saknar den rättwisa, som säkerligen alltid warit det föremål Riksens Ständer sökt förena med Statens förmon. Igenom votering uti däwarande Stats-Utskottets stora Nämnd afgjordes, att de uppä Hennes Kongl. Majtts Enke-Drottningens Stat befintlige twänne löner, nemligen En för Dest Ofverste - Marskalk stor 2000 R:dr, och En för Dest Ofwer-Kammarherre, stor 1000 R:dr, tilllika med samma Ämbeten ätföljande Wedpenninge-ersättning ffulle upphöra att utgå ifrän Stats-Werket: och hemställde Riksens Ständer till Hennes Majtts Enke-Drottningens Eget Nadigaste godtfinnande , att deste Löner af dest örliga anslagna Star utgöra: bnarjemte Hen-, nes Majtt Enke-Drottningens Stat uppgjordes till en summa af 66666 R:dr 32 st. Banco ärligen. Detta beslut, Högloft.
Detta vill äfven K. M., hvilket synes deraf att Ilan updragit åt KammarColhm att upgöra förslag »till en sådan förändring i de för stipendii-hemmanens förvaltning och uplåtande gällande föreskrifter, att derigenom, utan mehn för stipendii-kassan, hemmansåboernes hästa, sfi v i d t rättvist och billigt är, må kunna befrämjas.» Delta har redan K. M. tillkännagifva vara sin Nåd. vilja och anbefallt KammarColhm alt upgöra förslag till en sådan anordning, hvarigenom hemmans-åboernes hästa såvidt möjligt är må kunna befrämjas. Sådant är förhållandet, och då vederbörande myndigheters Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, År 1834. IS ionde Häftet.. S T O C K H O L M. Tryckta hos Johan Hörberg, i8?>f Tisdagen den i Juli 1834- Plenum kl. 9 f. m. J usterades i prot.-utdr. för förliden gårdag f. ra. Föredrogs ånyo Constit.Utsk:s d. 5 sistl. Juni e. m. på bordet lagda memorial Nio 9, ang:de Riksd.fullm. Bengt Gudmundssons anmärkn:sauledning i fråga om ett Halländskt kyrkohemman. Gr. Cronhjelm, Otto Au g.: Vid Const.Utsk:s nu föredragna betänk, förekommer den besynnerligheten, att Utsk. förklarat sig icke kunna upptaga frågan, emedan den skall tillhöra en föregående tid, för hvilken Statsrådsprotocollen redan blifvit granskade.
Direcriolr den 20 Februari! 18V;. S. DEnligt hwad Protocollcr den 7:de i den» ne mänad förinäler, rörande wälet om Anctions Kammererarens balanccr, företog Dircckioneu sig det samma, och sedan de hit hörande handlingar blifwit rekapitulerade, stadnade deröswer i följande beslut: Beträffande de i Herrar öfwer-Commissariernes utredning förre Anctions Förwaltare» Cowmissa» rien L. 8ms6ber§ påförde poster, sä förekommer först en pä R-dr. izr: 6. 2. härrörande frän Auktions defecter för är 179Z till och med 1796 för hwilken 8meclbsr§ trott sig njuta befrielse as den orsak alt de defect räkningar, hwaras berörde izi:6.2. upkommit, ej skola blifwit honom jämte de öfrige defect räkningarne för desie arén tiklstäsde. Dock som Lmeäberx re. 454 Den 7 December. redan Uti sin pä Direetionens Ren isi af den 5 Februari» igor asgisne sörkloring af dni 21 derpå följan< de April widgalr sig hofwa as dä warande Direcr-uiren Herr Vanco-Comnnsiarien bläesieäk den n Mars emottagit räkningaroe kill de med hvi oni dä conn unice» rade dcsecl-sört-knjngar, hwari ofww nämnde su-m^ätt inbegripen sä knnde Dircctionen ä 8merll^egs mi gjorde ankrande icke hofwa afseende, »nan aiijäg honom för - betalningen af den samma bära answara.
Majits befallningshafvandes öfver Calmara län under den 27 Augusti innevarande år, å länets hushållnings-sällskaps vägnar, gjorda underdåniga anhållan om nådig proposition till Rikets Ständer vid instundande Riksdag, angående det för Ro landtbruksskola i nämnda län hittills utgående anslags fortfarande och förhöjning till dubbelt belopp, eller 2000 ridr banko om året, såsom skäl hvartill blifvit anfördt att hushållningssällskapet icke, utan kännbart hinder för sin verksamhet i öfrigt, kunde undvara det till landtbruksskolans underhåll af sällskapet lemnade årliga bidrag af 500 ridr banko, och att det komme att gagna skolan i disciplinariskt hänseende, om genom ökadt anslag lärlingarne befriades från derstädes för hvardera stadgade inträdesafgiften af 33 ridr 16 sk.; hvarjemte åberopats en insänd skrifvelse till hushållningssällskapet, uti hvilken skolans föreståndare sökt ådagalägga otillräckligheten af nuvarande understöd och angelägen Bil. N:o 3 (ill Kongl. Maj:ts Prop. 1847, Haft. 1. 6 » heten deraf att detsamma blefve, minst, fördubbladt; och hade öfver denna underdåniga anhållan landtbruks-akademien, uti infordradt och den 16 Oktober afgifvet utlåtande sig yttrat och dervid, under anförande, att då någon kalkyl öfver inkomster och utgifter vid institutet å Bo icke vore handlingarne vidfogad, akademien väl icke kunnat ingå i granskningen af kostnaderna, men dock ur allmänna grunder ansåge, att föga tvifvel om de anslagne medlens otillräcklighet borde kunna hysas, samt under framställning tillika om angelägenheten deraf att äfven de lägre landtbruksskolorne förses med fullt tillräcklige medel för ändamålsenlig organisation och fortgång, samt, i brist deraf, heldre till antalet inskränkas, än, till skada för det stora mål de äro ämnade att befrämja, lemnäs urståndsatte att uppfylla sin bestämmelse, i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall till den ifrågavarande underdåniga ansökningen.
Ehuru sälcdes pä ostvan anförde skäl, Lag, Utskottet har den öfwcrtygelse, att Herr Häradshöfding Oezronstoipeg projecterade nya inrättning, om ock den kunde utan olägenheter werkställas, hos oss hwarken behöfwes eller skulle medföra nägon allmän wcrkclig nytta, kan Utskottet dock ej undgä ffutcligen tillägga, alt i händelse Allmänheten fattat den tanke, det Domarens Interesse, det will säga större inkomst af fullfölj, de än af förlikte Processer, skulle motwcrka Menighetens önskan och förmän i denna del; sä gifwes en ut wäg, den Utskottet ocksä i sammanhang härmed och pä ytterligare anledning af Herr VVejstenirjelms Memorial, nu förcffär, att, intill dess Lönings - Staten till äfwcnkyrs nägon gäng i framtiden kan pä rigtigare och klokare grunder regleras, nu emedlertid undanrödja detta förmente hinder emot föreningar, nämligen: att uti alla instämde och uppskutne twisteoch brottmäl, hwaruti Lösen äger rum, Stämningspenningar, Charta Sigillata samt Protocollsoch Ulffags - Lösen, i stället att 10Z6 Den ZO September. att betalas kill Häradshöfdingen, blefwe kemnade till Kronan, att genom dest Uppbördsman lefwereraS iRänteriet, men Häradshöfdingen bekomma ett lämpligt Nederlag genom tillökning ä dest för närwarandc högst obetydliga Lön R:dr. Som Procestcrs antal naturligkwis hafwa i allmänhet proportion till Folkmängden, torde en sädan Lbyc-crsätkning äfwen böra ställas j söi hällande dermed, och förslagSwis till 2 kanske ock blott st. för hwarjc person innom Domsagan.
I afseende på halten, och straffet för dem, som derunder arbetade, förklarades genom Kongl, Brefvet af den 18 Julii 1758, att det thädaneftfer väl skulle vara tillåtit, att stämpla Verk Guld Ducat till 23 Carat 3 grain, Pistolett till So Carat, Kron-Guld till 18 Carat, Verk-Silf - Stats-Utskottets Bttånkanden. ver til! 13 lod, lenn fyr-stämpladt till 96 och Tre-stämpladt till 82 delar i fint på 100, men »ned det vilkor oell sådan gravation för vederbörande Mästare, att 011 och när något arbete finnes ringhalligare, än de i Controll - Stadgan tillåtne halter med deras reijdier, dock med och inom förenämnde lägsta halt, borde tillverkaren för sådane Arb&ts stycken erlägga dubbla stämpel-penningar, och det utan a!t sedan, vid varans försäljande, få beräkna köparen iner än den vanliga Controll-afgiften; hvarförutan stadgades, att Controll stämpel afgiften skulle ifrån och med 1759 ars början förhöjas på Guld ifrån 2 till 3 öre för Qvintinet, på Silfver ifrån -j till 1 öre för Lodet, ock på Tenn ifrån -jtdels till ^tdels bie på marken, allt Silfvermynt räknadt. Kongl.
Behållen Vinst B;ko R:dr Skuld vid årets slut r Rikets Ständers Banks förlag Tillgång vid årets slut: Kassa-behållning . 16,900:- 11,096:41. 4. Iso. Tid Banko-Diskonten i Stockl&olm. Beviljade Kassa-Kreditiv. Utgifter ; 1,655 Behållen vinst 27,491 5 4 Skuld vid årets slut: Rikets Ständers Banks förlag Tillgång vid årets slut: Hos Depositions-Afdelningen innestående Tillgång vid årets slut: DcpositionsAfdelningen innestående 115,000: 115,000: Vid liånc-Kontoret i Malnili. Beviljade Kassa-Kreditiv: Frän ilen 1 Januari pä ett år » »1 April d:o » »1 Juli d:o , » » 1 Oktober d:o 88,000 86,000 81,000 95,000 88,000 89.000 80.000 95,000 — Summa D:ko R:dr , 550,000 — 552,000 Inkomster: Inträdes-afgifter Omkostnader 690 720 32 — Behållen vinst 12,820 6 7 12,117 23 3 Skuld vid årets slut: Rikets Ständers Banks förlag 550,000 350,000 Tillgång vid årets slut: Hos DepositionsAfdelningen innestående . .215,620: 162,720: Utestående IvassaKreditiv 74,500 124,500: 550,000 550,000 4:o. Vid Ijåne-Kontoret i Wisby. Summan af beviljade Kassa-Kreditiv " 50,000 — 50,000 ■ Inkomster:
I styckena » Under toffeln, D pastorsadjunkten », ~ E l f v a n s sphras likaledes samina obenägenhet mot ett s. k. liarinoniskt slut, utan att jag därför i detta afseende n %gonsin följt någon bestämd teori. J a g tror icke på teorier, jag tror att kivarje författare bör få utveckla sig efter sin egen individualitet, och min ar nu en gång den att vädja till läsarens egen tankeverksamhet genoni att sorgfälligt undvika att gifva honom någon fingervisning om Izuru han bör tanka. Harmonien i en bergttelse tror jag ej vinnes genom att förf. söker hjälpa sina personer att lösa konflikterna, utan därigenoin att karaktererna få en följdriktig utveckling. Här, tillägger brefskrifverskan, liar jag nu helt oförmodadt kommit att aflagga en estetisk trosbekaniielse för er, bästi fru. Ocli dock, liur o#ndligt mer skulle jag ej lin att saga! : $, J: 3: Angående Anne Cliarlotte Lefflers tidigare lefnadsförli&amp;llanden l %na vi liar ett ocli annat af livad fröken Ellen Key därom liar att berätta i den varinlijartacie teckning, lion ägnatden döda väninnans minne. A. Ch. Leffl.er föddes i Stockholm 1849 och briikade under sina ifrigaste reseår skämtande säga, att hennes vänner ej lciinde begara att hon som kommit till viklden sjlilfva flyttningsdagen, första oktober, skulle vara stationar. Föraldrarne voro rektorn J. O. Leffler och Glistafva Mittag. Före lienne funnos i lieininet tvenne bröder - niivarande professorerna bfittag-Leffler och Frits ' Laffler - efter lienne kom eii tredje, nuvarande ingeniören Artur Leffler. Den lilla Anne Charlotte solade sig från tidigaste barnaåren i föräldrars, brö- ders och morföräldrars öminaste tillgifvenliet. Med barndoinsparildisets skimmer öfver sig lefde alltid i hennes minne sominarbesöken på familjegården Fogelas vid Vetterns strand.
Hvad för dessa ändamål kunde disponeras af det på akademiens stat till resekostnader m. m. uppförda anslag af 850 Ridr blefve högst obetydligt, sedan af nämnde summa först utgått årets resestipendier och vidare alla öfriga utgifter, hvilka icke under särskilda titlar upptagas å akademiens stat, såsom lyshållning, rengöring, reparation o. s. v. i museum och arbetsrummen, annonser, textning, transporter m. m.; och hade derföre akademien i underdånighet hemställt, huruvida Kongl. Majit skulle tinna skäl föreslå Rikets Ständer nämnda anslags höjande med 450 R:dr eller till 1,300 R:dr; — innehållande Stats-Råds-protokollét i öfrigt att, — i anledning af Rikets sednast församlade Ständers i underdånig skrifvelse framställda anhållan det Kongl. Majit täcktes i nåder utfärda en ny författning till skyddande af landets fornlemningar, med stadgande af tjenliga ansvarsoch vitesbestämmelser för förstöring af desamma, samt låta upprätta och sprida förteckningar å dessa minnesmärken, äfvensom i öfrigt vidtaga de åtgärder, som för deras bevarande kunna anses lämpliga, och, der Rikets Ständers medverkan för sådant ändamål linnes nödig, i ämnet aflåta nådig Proposition, — förenämnda akademi afgifvit underdånigt förslag till förordning angående minnesmärkenas skyddande, hvilket förslag ännu vore af Kongl. Majits pröfning beroende; men beträffande sednare delen af Rikets Ständers anhållan, deröfver akademiens utlåtande jemväl blifvit infordradt, hade akademien i underdånighet uttryckt den öfvertygelse, att hvarken förteckningar oller skärpta lagbestämmelser blefve tillräckliga att bereda nödigt skydd åt våra fornlemningar, om icke derjemte tillfälle bereddes att förordna särskilde tjenstemän med åliggande att kringresa i landsorterna för att vaka öfver fornlemningarnes vård och efterlefnaden af de författningar, som till deras fredande och bevarande utfärdas, samt till laga åtal anmäla skeende öfverträdelser m. m., och hvilka tjenstemän jemväl borde under sina resor vidare uppspana fornlemningar, sorn vid en af akademien föreslagen allmän undersökning kunnat blifva förbisedda, efterforska äfven sådana fornminnen, som endast i den mundtliga traditionen vore bevarade, med annat mera, som till den antiqvariska forskningens befrämjande kunde bidraga; och borde för öfrigt, enligt akademiens förslag, samma tjenstemän till en början uteslutande egna sin verksamhet åt upprättandet af förteckningar och beskrifniugar öfver fornlemningarne, att för framtida efterrättelse till offentlig vård i akademiens arkiv öfverlemnas.
Bifall till StatsUtskottets Betänkanden: j:o I anledning af en hos Vallöf!. BorgareStåndet väckt motion om uppgifvande af och kostnadens bestridande till Register öfver Bihangen till 1810 och 1812 årens Urtima Riksdagars Protocoll. 2:0 Öfver Borgmästaren Holms Memorial om organisation af en Comité till allmän reglering af Statens Embeten och Tjenstår; och 3:0 i anledning af Fullmägtiges i RiksgäldsContoiret gjorda hemställan, i afseende på ersättningen af Skjuts och Tractamente för Ledamöter iCompromissRätt utiBevillnings-måh Af den i6~Maj, om Godkännande »f ConstitutionsUtskottets Memorial3 med redactiou af de stadgandena Den 15 Juni. hvarom Sveriges Rikes Ständer öfverenkommit till bestämmande af de, genom föreningen mellan Sverige och Norrige, uppkomna Constitutionella förhållanden, och såsom grunder för den upprättande RiksActen. ■ Gillande af LagUtskottets Betänkande öfver Carl Johanssons från Stockholms Län och Olof Bagges från Bohus Län Memorial om närmare bestämmande af Uppfostrings-hj lp för omyndiga barn; och af Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets öfver Rådman Kjellanders motion , att med undantag af PrestStåndets Embetsgårdar, alla som äga hus och tomter i Städerna, må anses skyldige deltaga uti byggande och underhållande af der befintliga Bcclesiastika hus Remiss till Särskildta Utskottet af 1 Eric Perssons från Fernebo Härad i Carlstads Län, memorial om medel till luxens hämmande mm. Bifall till Allmänna Besvärsoch Oeco. nomieUtskottets Betänkande, angående en Fyrbåks inrättande på Gottlands östra kust.
Jag instämmer med Frih. von Schulzenheim och yrkar bifall till förslaget, desto heldre som jag tror att ett afslag, äfven sedan vi förnummit att Presterskapet afstyrkt detsamma, skulle kunna anses som en demonstration mot den större fråga, hvilken skall komma efter. Sedan härefter Hr Gr. 0. Landtm, först framställt propos. till antagande af ifragav:de grundlagsändrings-förslag, samt svaren dervid utfallit med starka Nej, blandade med Ja, blef propos. till förkastande af samma förslag framställd och besvarad med starka Ja blandade med Nej, hvarpå Hr Gr. 0. Landtm, förklarade det han trott sig finna att härvid Ja varit öfvervägande. Punkten M 3, innehållande förslag lill ändring af 33 §:n Reg:sF:n, ang:de förlroende-sysslor. Hr Cederschiöld, Robert Theophron: Då mellan för troende-embeten och andra embeten är den vigtiga skillnad, att innehafvare af de förra kunna utan dom och ransakning afsättas, hvilket icke är fallet med de andra, anser jag att intet enda embete bör uptagas bland förtroende-sysslor, hvilket icke rätteligen bör höra dit. Jag hemställer likväl, om icke §:n, sådan den nu blifvit upställd, skulle möjligen kunna gifva anledning till misstag, så att en tjensteman, hvilken jag förmodar icke är afsedd att innehafva förtroende-embete, likväl skulle komma att räknas dit. Det står nemi.: att till förtroende embeten skola räknas »cheferne för öfrige särskildt för sig bestående militära corpser eller bataljoner.» Jag hemställer till Const.Utslctoch samtliga här närv:de militärer, huruvida chefen för Stockholms stads militärcorps är afsedd att Den 13 Deeember e. m. B 53 ställas i jemnhöjd med dem som innehafva förtroende-sysslor, derföre att han är chef för en särskildt militärcorps. Jag har tagit för gifvet att detta icke varit Const.Utsk:s mening, men enl. §:ns ordalydelse skulle denna embetsman kunna komma att räknas under samma kategori.
Men detta kan honom af ingen opartisk förtänkas; minst af någon, som gjort sig mödan att med egna ögon inhämta beskaffenheten, å ena sidan af Kellgrens dagblad, å andra sidan af den nästföregångna periodens tidnings-litteratur 13. Då Kellgren – i motsats till denna – tillkännagaf sin afsigt vara, att söka på engång ”muntra och upplysa, genom att inbjuda på de snillets läckra och oskyldiga nöjen, som ett trumpet och okunnigt, af politiska tvister sysselsatt folk vanvårdar och föraktar”: så blef, i Sveriges dåvarande skick, redan den vändning, att allmännare uppmärksamhet, deltagande, njutning der kunde väckas af annat än politiskt partigräl, en kraftig medverkan för Konungens syften, en öfver hans motståndare vunnen följdrik seger. Derjemte får man ej låta inbilla sig af den i detta blad så gerna uppstämda panegyriska tonen, att den nya tidskriften var en ”hoftidning” i den oinskränkta betydelse, som af ett nymodigt språkbruk plägar brännmärkas med glosorna ”absolutistisk” och ”servil”. För det första bör man veta, att det (för oss) osmakliga öfvermått, hvartill den öfverklagade tonen understundom blef stegrad, oftast får skrifvas på de fransyska – och romerska – smakmönstrens räkning; för det andra, att den var, vid Kellgrens och hans tidnings uppträdande, rättfärdigad af sakernas allmänna ställning; och äfven sednare, af en jemförande återblick på nyssförflutna årtionden. Eldig i sina öfvertygelsers uttryck, liksom i sina böjelsers, var Kellgren aldrig njugg på beröm, när han tyckte sig ha skäl dertill. I hans skrifter finna vi Locke heta ”den förnuftigaste man som jorden burit”, Marmontel ”den ljusaste, sannaste, finaste af alla ästhetiska författare”, och Voltaire rentaf en ”gud”, – eller åtminstone en ”dyrkansvärd” innehafvare af ”gudars vishet och gudars dygd”.
Med fullkomligt instämmande uti Friherre Cederströms ingenieusa förslag att, såsom mera ändamålsenligt, beskatta karen oeh icke pannorna, har jag endast begärt ordet, för att yttra den önskan, att då förslaget hos Utskottet förekommer, den förändring måtte blifva gjord, alt gäskaret ock ej mäskkaret taxeras i anseende till den nyare uppfinningen, alt ali mäskning inom samma Bränneri sker i samma kar, och att den varma blandningen sedan hastigt aftappas i ett kärlafstor vidd, kalladt kylskepp, der vid' viss temperatur gästen tillsättes, hvarefter massan åter tappas på serskilta kar, för att gäsa. Det är af yttersta vigt, att vid Bränvins-bevillningens åläggande nyttja alla försigtighets-mått, emedan författningen nog ändå eluderas; just derföre är detta förslag antagligt emedan det är vida lättare att controllera karen, än pannorna; de sednare stå inmurade, de förra i syne, då ej större bedrägerier ske, och sådant kan ej annorlunda, än af folket i orten upptäckas. Man har om pannan ej annat än krönings-beviset; och det är ej omöjligt, att detta bevis kan vara origtigt. På det nu föreslagne sättet är controllen 320 Den 4 December e. m. åter så fullständig som möjligt, emedan det finnes en någorlunda stabel jemfornghet emellan karens cubikinnehåll och hvad som kan afverkas ur den deri gästa mäsken; den är åtminstone fullständigare, än der man besläindt vet, att ej jemförelse äger ruin, såsom emellan pannerymd och tillverkning, En tillverkar 13o kannor i veckan, eu annan ()3o. Är det då rimligt, alt deskola skatta lika. Eller tilltror man sig att kunna i förordningen upptaga alla slags pannor, som redan äro uppfunne och framdeles kunna uppfinnas? Friherre Ridderstolpe: