Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
13 18 407 401 218 j 427 I 29 | 401 | 454 °bSHär °fvan l,ptagne ^rste Brigad-Adjutanter jemte dem tillhörande hästar äro redan uptagne vid General-Staben, hvarföre de här icke inga i sömntörne. Se Tab. 5. Summa Kavalleri. S (2 Bataljoner En Brigad. Gendarmer eller 4 Bat:r Dragoner.) (1 Brigad Gendarmer eller JJ Brigader Dragoner.) Sommar u m. Gendarmer. Dragoner. Gendarmer. Dragoner. Hästar. hS Hästar. “B Hästar. Hästar. Hästar. u CD • *■? v. O 3 CD Ständige. CD “■3 C/J O 3 CD r* Ständige. 33 C • cn 3- V. Personer. C/l 3 Q. cre' ~ Personer. Ständige. T A B. 8. Artilleriets Allmänna Stabs samt Tygoch Fyrverks-Staters sammansättning till Personal och Hästar. Grader och Befattningar. Allmänna Staben Civile Tjenstemän Tygstats-Kompanierne Fyrverks-Kompaniet General-Fälttygmästare, Chef och Iuspektör för Artilleriet (General) Chef för Stabs-Expedition (Major) l:ste Stabs-Adjutanter (Kapten) 12:dre Stabs-Adjutanter (Subaltern) [ Liqvidations-Offlcer (Kapten eller Subaltern) I Tygmästare (Major) /Ammunitions-Offlcer (Kapten) Fyrverks-Officer (Kapten, Chef för Fyrverks-Kompaniet il:ste Tyg-Offlcer (Dito Dito för TygstatsDito |2:dre Tyg-Offlcer (Subaltern) I Förråds(Vapen) Officer (Subaltern) ' Disponible Kaptener , Kapten-Löjtnanter Löjtnanter „
Han torde derwid lara inga i beräkning, att deste olägenheter ej alltid warit afskräckande, att en »vigtig näring, ehuru utan annan winst för ägaren, an dest handterings förwarande fran ödesmål, Riket till förmon upprätthålla; att da Lantagaren ej genom betungande »vilkor är försatt i nödwändighet, att försälja hypotheqven under beloppet af Beläningssumman, bestämmer den sednare den förres wärde och med detsamma Langifwarens säkerhet, till öfwerflöd än ytterligare befästad genom Lantagarens ansvarsskyldighet med annan dest Egendom; Att endast kraftiga biträden kunna werka upp hörandet af det förhållande, som under de näst förslutne aren ägde rum, da Utlänningen, i stället att betala 6 till 9 Riksdaler Hamburger Banco för Ett Skepp:d Stångjern, begagnade tillwerkarens förlägenhet och Coursens stegring till detsammas förwärfwande med endast z L Riksdaler samma mynt, Riket till en förlust af minst i ^ Million Riksd.r. Med underdånig tillförsigt till Eder Kongl. Majttso Landsfaderliga omwardnad för sine betryckte Undersåtare, »väga Fullmägtige derföre till Eder Kongl. Majus Nådiga behjertande och högt upplysta bepröfwande i underdånighet hemställa, huru wida - z«4 Den 22 Maji. wida Eder KonglMant skulle finna för godt, att Riksens nu samlade Ständer erinra om nödwändig, heren af BcrLshandceringens uppröttyäilande, antia, gen genom de har underdånig^ fötest.>gne elier an, dra lika kraftiga utwagar. Med djupaste wördnad framhärda Fullmag, tige, Stormägtigste Allennädkgste Lonung! Eder Kongl. Majus Underdänigsie och tropllqtigste tjenare och undersArare, 6en§r Oe^er. Jolrsn VVSnriberZ IH. Iers ine lien. tienrre 6 Alin. Vv. Lirrenlrerrn. l». 8. 6u5t.
Räntan, hvaraf så väl den indelta, hvilken direkte utgår till vissa personer, Stater och Inrättningar, sorn den Statsverket behållna andelen, hvilken ingår i penningar efter markegång, utförts till de vid sednaste Riksdag beräknade belopp, eller den förra till R:dr 1,690,200. och den sednare till „ 668,450. 2:o. Afrads-spanmälen, hvilken, i likhet med hvad vid de 2me sednaste Statsregleringarne egt rum, ansetts böra beräknas till 41,725 tunnor, eller, å 6 R:dr per tunna 3:o. Krono-tionde-spanmålen, beräknad såsom vid sista Statsregle ringen, nemligen: den indelta till 104,520 tunnor å 6 ll:dr 627,120. och den Kronan behållna till 18,200 tunnor å 6 Rdr 109,200. 4:o. Tiondc-spanmålslösen, hvilken, vid sednaste Riksdag upptagen till 4,400 R:dr, nu ansetts endast kunna beräknas till 5:o. Arrendemedel af Kungsgårdar och andra Kronolägenheter, upptagna, enligt beräkningen vid sednaste Riksdag till Penningar 38,000. och Spanmål 15,000 tunnor å 6 R:dr 90,000. 6:o. Silfverliondef Myntarelön och Slagskatt, vid sednaste Statsreglering endast upptagen till 9,500
Då Utskottet för sin del anser det vara af vigt att summan af denna inkomst öfverensstämmer med de belopp, hvartill de indelda räntorna å de särskilde utgiftstitlarne blifva upptagna, samt i afseende härå förekommer, dels alt, derest Rikets Ständer godkänna hvad Utskottet i bilagde denna dag afgifna utlåtande Litt. A. föreslagit i afseende å en förändrad beräkning vid salpeterhjelpens utgörande inom Jönköpings, Kronobergs och Calmar Län, sådant skulle medföra en minskning i värdet af de åtskillige stater anslagne indelda räntor, dels ock att i anledning af Rikets Ständers Revisorers framställda och med exempel bestyrkta anmärkning, att i flera fall beloppen af den i Riks-Staten uppförda indelda spanmål, jemte kronovärdiet å indelda räntorna, voro olika med de summor räkenskaperna upptogo, Utskottet ifrån Kongl. Stats-kontoret infordrat och erhållit ett utdrag af specialstateme eller den s. k. Liggaren, utvisande samtelige skiljaktigheter emellan Riks-staten och räkenskaperne, för att tjena till efterrättelse vid afgifvande af förslag till de sär - Stats-Utskotlets Utlåtande, N:o 64. 3 skilde utgiftstitlarna, får Utskottet väl föreslå, att denna inkomst jemväl för närvarande må uppföras med 1,690,200: men anser sig dock böra göra det förbehåll, att härutinnan nödig jemkning må iakttagas, sedan de särskilde utgiftstitlarne blifvit fastställde och förändring i någon eller några af de indelda räntorna möjligen egt ruin. Den till Statsverket inflytande eller Kronan behållna andelen af ordinarie räntan har uppgått:
”De hafva ej en nykter dag”. Du, drick ditt vatten, matta hamn; Och späd det upp med Gallisk mjölk, Och lite, lite infalls-salt; Och tacka Gud, och frukta ej De stora tankars halfguds-rus. Förkunna käckt din fina smak: ”Se, detta täcka glitter – ack! Och denna söta blomma – ack! Och detta lilla lätta fjun Att spela med ... det, bröder! är En verklighet, och angår oss. Men det de kalla så Sublimt, Men himmel, sol och stjernor der, – D’ä bara luft”. – Du gycklare, Häng på dig dina bytens prål; Du listige bestjälare Af Pope, af Young och Gallerne! På lånta vingar sväfva täckt I andras blomsterängar kring; Och vill du mera högt, dig häng, Men fast, i din Horatii svans. När sist du, matt, ej mer förmår, Så tumla, sparf! behagligt ner; Och qvisqvittqvattra på hvar qvist En – parodi mot Örnens flygt! Ja visst, du lille Rim-despot, Ja visst, när du förgrymmar dig, O, hvad du bål och farlig är! Stig upp uti din vrede rätt! Först, lille hjelte, kola väl Din manlighets mustascher på; Se’n, brinnande, med väldig hand Din styrkas trä-svärd grip och sväng; Sätt så, med qvickt-sataniskt grin, Sätt på dig rimmets narr-calott; Och ändtlig, löjlighetens son, Kryp i din kända ärlighets Och äras broklapps-tröja in. Nu är du bra! nu, färdig, gå! Och spela uppned himmel, jord; Hör under-rop! hör bifalls-skratt: Hell, hell dig, Galleriets vän, Du, dess utkorade Geni! Och hvad? Om Himlen skickar än En hjelte till? Dig, K **n, än En låga vettets duumvir? Tro! lofsjung högt! fall ned, och se! I träskets dunkla ånga – märk! Der strålar Sumpens Genius; De Plattas Aristophanes, O K**n, kyss din E**ll*n! Och E** ll*n, din K**n kyss!
Län gjord underdånig hemställan, yttrat, ”att ehuru de i allmänna Lagen och äldre Författningar å brott och förseelser utsatta penninge-böter, i följd af ett förändradt myntvärde, icke mera äro svarande emot hvad de vid straffets bestämmande ansågos utgöra, likväl och emedan ett sådant samband emellan de i detta afseende gifna serskilda stadganden inträffar, att en förändring i vissa fall, utan rubbning uti det hela, icke lämpligen kunde göras, Kongl. Maj:t icke funnit skäl föröka den ansvarighet, som i Lag och Författningar blifvit stadgad för den, som har ogild väg eller uteblifver till vägrödjning eller brobyggnad.” Yid dylikt förhållande och enär, derest så beskaffade vilen, som af Motionairen blifvit omförmälda, i ett eller annat Län kunna vara af Kongl. Maj;ts Befallningshafvande stadgade, rättelse derutinnan icke lärer uteblifva, om vederbörande i laglig ordning derom anmälan göra, finner Utskottet Anders rAllm. Besv.- och Occon.-Utsh. Utlåtande N.o 65. 9 'Anders Danielssons ifrågavarande motion icke böra till någon Rikets Höglofl. Ständers åtgärd föranleda. Hvilket dock Rikets Höglofl. Ständers egen upplysta pröfning underställes. Stockholm den 14 Maji 1834- >/. Ankom till Exp.-Utsk. den i5 Maji kl. 12. Utlåtande, i anledning aj vacht fråga, att till allmänna landsvägarnes underhåll en viss lämplig afgift måtte af resande erläggas. Herr Adlerberg, Bror Beinholdj har uti ett till Höglofl.
I öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj:ts för tillfället meddelade nådiga Förordnanden och af nödvändighet, att erhålla tillråckelig qvantitet säd för så utomordenteliga behof, som då syntes förestå, måste de yttersta ansträngningar af Directionen vidtagas. 117,656 Tunnor 4 Kappar Spannemål blefvo inom Landet upphandlade, samt dessutom 92,081 Tunnor 17 Kappar Råg och Hvete från Utrikes orter anskaffade, dels genom införskrifningar från Finland och Danmark, dels genom Contract med åtskil - Revisorers Berättelse. a 09 lige Handlande; för hvilka betydliga upphandlingar likväl ej användes mer än en tredjedel af de 300,000 R:dr B:co, som Eders Kongl. Maj:t, utaf Riksens Ständers ofvanberörde särskilda anslag till Directions disposition, samma år, öfverlöt. 1818 års växt, sorn i början visade sig så missfördelaktig, blef likväl något förbättrad af det vid omkring midsommaren inträffade regn, så att skörden, ehuru vida under medelmåttan, dock lemnade en förmånligare afkastning, ån som anledning var att förmoda, hvarigenom ock undsatt nings-behofven i samma måll förminskades; hvaraf följden var, att en betydlig del af den dyra Utländska Spannemålen qvarstannade uti Magarins-Inråttningens förråd. Då 1819 års sk(-'rd var verkståld, och den jemväl på en del orter befanns mindre tillråckelig, så att i åtskilliga Lån, der föga tillgång af Spannemål, i Lånens Krono-Magazin, varatt påräkna, Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande olver desse Lån hos Directionen anmäldte nödvändigheten att få verkställa upphandling till Magazinens fournerande med erforderlig undsåttnings-Spannemål, blef val en sådan upphandling af Directionen medgifven att verkställas under hand, men ej till större qvantitet ån sorn behofven oundvikeligen fordrade.
Det är af största vigt, gtt vi måtte bibehålla våra former, och jag tror att isynnerhet detta Stånd mäste taga sig lill vara från all gifva exempel af deras öfverflödande. Hr Westfelt: Inom det förstärkta StatsUtsk. tog jag mig friheten att till Hr Grefven och ordföranden framställa den önskan, att omvotering måtte ske, emedan jag icke kunde anse den anställda gilltig. Jag beklagar att Hr ordföranden icke hade den godheten att efterkomma min begäran. Jag var icke ensam derom, utan min önskan delades säkerligen af |-:delar af Uisk:s ledamöter. Hade sådant skett, så skulle vi sluppit denna obehagliga discussion. Jag kan icke tillbakahålla den tanke, att det är Gr. Horn, som vi hafva att lacka, att denna fråga kommit hit. Jag har inom det förstärkta Utsk. förenat mig uti Hr Hadings reservation och får nu anhålla att instämma uti hvad Frihlne Gederström och Tersmeden här anfört. För öfrigt kan jag icke underlåta alt till Hr Frih. o, Den ii Maj. »'7 Landtm, hembära min tacksamhet för den tillrättavisning liiFrih. o. Landtm, gifvit en vard ledamot för hans yttrande mot en ledamot af ett annat Stånd, och tillika anser jag mig pligtig att reservera mig mot det sätt att yttra sig, som den värde ledamoten här iakttagit. Jag tror att man bör hafva lika aktning för en annans ord, som man begär och har rätt att fordra för sina egna. Gr. Horn: Sednast hafva tvänne ledamöter af Ståndet yttrat, att det vore mig såsom ordförande uti det förstärkta SlatsUtsk., som man hade att tacka derför att denna fråga kommit hit. Jag ber de värda ledamöterna erinra sig, att hvad mig beträffar, så har jag verkligen sökt att undandraga Ståndet öfverläggningen härom, emedan jag genast från början af denna discussion förklarade att Ståndet icke borde ingå i någon tolkning af grundlagen.
Allmänna Isulratpiin&s-atnteii beräknades vid sednaste riksdag, förslagsvis till penningar R:mt R:dr 618,332: 29. Indelta räntor, enligt markegång på förslag 7,439: 11. Oindelt spanmål, 37 kubikfot 1 kanna, efter samma värde 114: 20. tillsammans R:mt R:dr 626,330: — Hufvudsakligen samma skäl, som ådagalägga vigten och angelägenheten af en tillräcklig och fast aflöning för statens embetsoch tjenstemän, tala äfven för deras betryggande mot ekonomiskt betryck på ålderdomen; ty, om man med rätta fordrar, att det allmännas tjenst skall med full och odelad kraft handhafvas, utan att i någon mån vika för enskilda omsorger och förvärfsbestyr, så måste också den uttjente tillförsäkras en efter hans förra verksamhet lämpad anständig bergning, desto mera nödvändig vid en ålder, då kroppens och själens krafter sällan medgifva något strängare arbete för Iefnadsbehofvens fyllande. Denna angelägenhet hafva Rikets sednast församlade Ständer äfven, vid reglering af Riks-statens Nionde Hufvudtitel, erkänt och ordnat på ett sätt, som, enligt Kongl. Maj:ts åsigt, icke påkallar förändring i något annat hänseende, än deruti, att, i sammanhang med löneregleringens provisoriska beskaffenhet, äfven pensionsbeloppen förklarats vara beroende af ny reglering, derest sådan skulle af Rikets Ständer framdeles pröfvas lämplig. Kongl.
Uisk:s Memorial N:0 51; ett. sådant skrifsätt är icke allenast i allmänhet uttryckligen förbjudet i 2 $. 2 Alom. af Tryckfrihetsförordningen, utan dessutom i 4 §. särskilt i afseende på Konungen, och Kgl. Huset, Rikets Ständer samt Rikets Embetsoch Tjenstemän. Regeringen skulle således icke kunna söka bibehålla dpn förhatligaindragningsi magten, utan att alldeles ändamålslöst depopularisera sig; och man skulle derföre misstänka Konungens Rådgifvare för, en alldeles oförlåtlig oklokhet, oin man tviflade, det de ju sjelfve hjertligen önskade att blifva af med densamma. Man kan följaktligen vara fullkomligt säker, att de skola med glädje omfatta hvarje tillfälle att gå Rikets Ständers önskningar till mötes härutinnan. Det är derföre, 1 förlitan på Regeringens bifall, som jag tager mig friheten vördsammast tillstyrka, att Constit ut iöns Vt skottet nu täckes f örnya dess vid sistlidne Riksdag framställda förslag om J/idragningsmagtens ovilkorliga upphof vande. Jag finner alldeles icke underligt, utan tvertom ganska naturligt, att Regeringen gerna ville hafva någon ting i stället; men vi böra icke låta förvilla oss af dess organers förespeglingar. Vi skulle icke kunna stå tillsvars inför Svenska folket och våra efterkommande, om vi nu, med en everfdelig uppoffring, sökte vinna hvad vi halva full rätt att fordra för intet, och hvad vi också hafva det mest Bil. till Cnnstit'■ Utstå Memorial N:o 5j. 53 mest grundade hopp afl innan kon i, erhålla. Det kunde nemligen omöjligen dröja lange, förr ån Konungens Rådgifvare*skulle till och med hnna sig befogade ati, i brist på motion från Rikets Ständer, tillstyrka Kongl. Majit, alt Sjelf föreslå Indragningsmagtens uphäfvande; ty det vöre den lägligaste utvägen att, utan ringaste försakelse, vinna den möjligen största, för hvarje Regering så angelägna popularitet. —•
Institutet erhållit hafva åtskilliga byggnader blifvit uplörde och inventarier anskaffade, hvilkas värde ensamt, nemi. inventariernas, svarar nära nog emot beloppet af erhållne direkta anslag, som äfven kan inhemtas af Revisions-berättelserna. Man bör härvid icke förglömma, att Ultuna Kungs-ladugård är en Statens tillhörighet, och att således alla de anslag som lemnäs, icke komma någon enskild till gagn, utan tillfaller Staten sjelf. Att Institutet skulle kunna af egna medel cipföra dessa nybyggnader är omöjligt, dels derföre att det, öfverskott, som möjligen kan af egendomens afkastning upkomma, utöfver utgifterna, hvilket likväl ännu icke inträffat, måste reserveras till år då mindre gynnande skördar erhållas, dels derföre att R. St:r bestämdt föreskrifvit, vid en föreg:de Riksdag, att Institutet icke får skuldsättas, hvarföre ock man med säkerhet kan förutse, att den tidpunkt först möjligen i en aflägsen framtid inträffar, då besparingarne kunna blifva så betydliga, alt ifrågavar:de byggnader dermed kunna upföras. — Det återstod således ej annat, än begära anslag härtill af R. St:r — ty vill man ändamålet, måste man vilja medlen. Det Den 4 Mars. G5 Det är till följd af hvad jag nu i korthet anfört, som jag anhåller att StatsUtsk:s uplyste ledamöter måtte bevilja det af K. M. äskade anslaget 25,000 R:dr b:ko, och icke deri föreslå någon nedsättning; ty styrelsen har sanningsenligt icke till vägagått såsom vanligen sker i vårt land, att skära till i vesten, för att bereda prutningsmån. Slutligen får jag erinra vederbör:de, på ett populärt mejerispråk uttaladt: att Landtbruket, eller rättare Svenska jorden är den ko som mest mjölkas, och att man derföre bör omhulda densamma, så alt den icke behöfver läggas i sin, utan må lemna en jemn och förökad afkastning. Gr. Mörner, Carl: Det är obestridligt, att ett Landtbruksinstitut med den utsträckning, som Ultuna nu har, är af högsta vigt för hela landet, serdeles sedan Landtbruks-skolan vid Degeberg nu mera kan sägas nästan hafva uphört.
Har den af Konungen väckta fråga , ulan något dervid ”gjordt undantag, af samtlige Riks-Stånden blifvit till det serskilda Utskottets afgörande öfverlemnad, tillkomme Utskottet, att, utan föregående ”hemställan eller utlåtande, med Riksens Ständers rätt derutinnan besluta”; samt Riksdags-ordningens §. 33: ”Förena sig samtlige Riks-Stånden att åt ”Lag-Utskottet uppdraga, att med Riksens Ständers rätt öfver någon Konungens proposition, rörande väckt lagfråga, b sluta, i alla de ämnen Proposi”lionen omfattar, eller, med undantag för vissa delar deraf, förfare Utskottet, ”förstärkt till det antal af Ledamöter, som Regerings-formens 87 §. före”skrifver, dermed, på sätt samma §. vidare utstakar.” Motionären har, till stöd för detta förslag, anfört, alt'vid Riksdagarne åren 1731 och 1734, då nu gällande Lag af Rikets Ständer granskades och antogs, alla Fyra Riks-Stånden i såuant ändamål å Riddarhuset samman - Constilutions-Utskottets Memorial, N.o 61. 7 trädde, och der, efter föregången gemensam rådplägning, 1 anledning af de emot Lag-Commissionens afgifna förslag gjorda anmärkningarne, genast fatlade beslut; hvarvid, då skiljagtighet yppades, hvarje Stånd afgaf sin röst, och endast sådane frågor, som icke genom tre Stånds gemensamma beslut afgjordes, eller deruti något Stånd begärde uppskof för enskild öfverläggning, serskildt förekommo i hvarje Stånd, men icke destomindre vid gemensamt sammanträde emellan aila Fyra Stånden slutligen afgjordes.
Maj 1844 genom döden afgått, samt att hans Son Anders Jacobsson i Trintendala, som redan under Fadrens lifstid öfverlagd dennes angelägenheter, förklarat, att han hvarken innehade några handlingar, som kunde lemna utredning angående i fråga varande fordran, elier ville fullfölja det af Westholm emot Herr Lagmannen Engeström anhängiggjorda påstående, samt alt ofvanberörde af Westholm uppburne Fyratiotre R:dr 18 sk. riksgäldssedelicke kommit Jacob Andersson eller dennes son tillhanda, utan af Westholm behållits. * I detta skick har Kongl. Hofrätten genom utslag den 10 Juni innevarande år, med åberopande af Herr Lagmannen Engeströms uti förklaringen gjorda anmärkning derom, att Westholm till medlens lyftning ej företett vederbörlig fullmakt förr, än vid det tillfälle, då Herr Lagmannen elern af egna tillgångar utbetalt, förklarat, att som uti detta mål, emot hvad Herr 175 Lagmannen sålunda anmärkt, ej ens uppgifvet vore, att bemälte Jacob Andersson någonsin sjelf infunnit sig för medlens lyftning, och ej visadt blifvit, att Westholm vid något af de särskilda tillfällen derförinnan, då lian gjort anhållan att få medlen för Jacob Anderssons räkning uttaga, baft att åberopa sådan fullmakt, utan hvars företeende Westholm icke lagligen ägt att medlen utfå; alltså och då vid sådant förhållande Westholm icke kunde anses hafva iakttagit, hvad å Jacob Anderssons sida varit erforderligt, för att medlen tidigare, än som skett, utbekomma, samt genom dröjsmålet med medlens utlemnande fel eller försummelse vid embetets utöfning följaktligen icke folie Landssekreteraren Herr Lagmannen Engeström till last, funne Kongl. Hofrätten den emot Herr Lagmannen i målet väckte talan icke kunna bifallas.
Maj:t förskjutit en summa af 192,339 R:dr 32 sk. 4 r:st. J3:co, som Kongl. Maj:t således hos Cassan ägde att fordra den i:sta sistlidne October, men då hvarken i Debet eller Credit någon summa är uppförd, med ett ord ingen sluten räkning uppgjord, och ej eller blifvit visadt, att af nämnde summa ett enda öre kommit moderlandet till nytta, så har jag svårt att kunna inse, hvad i denna del af Styrelsen sig tilldragit, och hvad upplysning Rikets Ständer genom den Nådiga Skrifvelsen den 20 sistlidne November vunnit. Då likväl Kongl. Maj:t, uti den Nådiga Propositionen af den 18 April 1812, täckts i Nåder förklara, alt Kongl. Maj:t ville vid hvarje Riksdag meddela Rikets Ständer kunskap i ofvannämnda delar, så får jag i anledning häraf väcka den motion, att Rikets Ständer måga i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t frambära den anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder låta, genom det för ColonialÄrenderna inrättade Departement, uppgöra fullständig redogörelse för S:t Barthelemy-fonden från och med 1823 års Riksdag till och med den dag, då näst instundande Riksdag börjar. Sker ej delta, är det alldeles utan ändamål, som StatsUtskottet i dess Betänkande N:o 62, §. 3 reser64 H. 6* 84 Den 3 Mars f. m. verat Statsverket ersättning af Barthelemyfonden för de af 3:dje HufvudTiteln till FriCadetters understöd förskjutne summor. Lades på bordet. Herr von Hartmansdorff', August:
Herr Grefwe llamib, kostnader för ett är 1791, för Kongl. Mastts räkning uplagit och pä Riksgälds-Contoiret, wid 1792 ärs Riksdag Lfwcrflyttadt Utrikes Län; hwilka kostnader Kongl. Majit förklarat ej böra af Statswerket ersättas, och hwarföre denna fordran af Herrar Fullmägtige blifwit till afskrifning anmäld 842,40 Grostbandlaren lissberg» ConcurillMassa för protesterade wexlar^ osti k warföre nägon widare crfattning icke torde wara att »vänta. g iwo 5 Återstod af Baneo-CommiHari-n blörki«li, ffiild för ersättning af Räntor i General - Asfistance - Contosret Gredit-Sedlar 00,962 43 10 eller 7,328 29 Återstod af Afl. Casieuren M>. 4LvcIii,z För deste ZMö sistnämde poster, torde wäl ei wara att widare päräkna nägon betalning; mest som Rätte garmar härom ännw äro oafflutade, sä hofwa de af Herrar Fullmagtige icke kunnat till afskrifning anmälas. Fö, ffottswiS utbctastte medel, kill crfkltning för ffadade Credit-Scdlar m. m. 923 4 — eller 61-5 !8 w i 7 3 7 ro R:dr 3,265,556 38 Inrikes Skulder, beräknade k Bankomynt Fordringar och Tillgångar som afgä Äterstäende Inrikes Skulo den Lseavrtulatron.