Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror jemväl, att någon tid bör vara bestämd, inom hvilken de skola vara betalade, t. ex. 20 år. Uti en punkt förenar jag mig med Utsk., nemi. i fråga om ett visst fortfarande amortissement å lånen, och jag tror det vara lämpligt att dertill bestämma 5 proc.; men jag tror icke, att Cont. bör förbinda sig att amortera med mera än dessa 5 proc. Obligationerna böra alltid vara uppsägbara på Cont:s sida och således efter behag kunna inköpas; men jag tror, att kommande Ständer böra vara oförhindrade att pä annat sätt disponera de tillgångar, som uppkomma derigenom, att de utgående räntorna i följd af amorteringen blifvit minskade. Af räntebesparingars användande till amortissement uppstår, isynnerhet 11 H. 18 Puii 6 Au g ii s ti f. m. då nian stadgar en liten nmorteringsproc., att det verkar obetydligt i början, då obligationerna behöfva upphjelpas i pris, men deremot verkar starkt, när lånet är nära att taga slut, och ofta så starkt, att man ej kan fullfölja den primitiva planen. I båda dessa afseendcn är det rättast att bestämma, det 5 proc. årligen skola amorteras. Vilja R. St. amortera mera, kunna de vid en blifvande riksdag derom förordna; men jag skulle tro, att man ej bör förbinda sig dertill. Derigenom uppkomma för nästkommande Ständer nya tillgångar; hvaremot, i händelse det laneoch amorteringssätt antages, som af Frih. Palmstjerna blifvit föreslaget, utgifterna ej blifva förminskade, förrän hela lånet är betaldt. Af dessa anledningar tager jag mig friheten anhålla, att R. o. Ad. måtte återremittera detta betänk. Hr Skogman, Carl Dav: Jag instämmer till alla delar i den reservation, som Frih. Palmstjerna bifogat detta betänk., och anhåller derföre om detsammas återremitterande. Gr. Frölich, Dav.: För min del instämmer jag äfven i denna anledning till återremiss, som dels innefattas i Frih. Palmstjernas reservation och dels af Hr v. Troil blifvit utvecklad.
Sedan Rikets Ständer i underdånig skrifvelse af den 18 November 1854 tillkännagifvit sitt beslut, att alla stamjernbanor i riket skola anläggas och utföras genom statens omedelbara försorg, samt att sålunda byggda stambanor, med allt hvad dertill hörer, böra anses såsom allmän tillhörighet och stå under statens tillsyn och förvaltning, så blef det, till följd af denna Rikets Ständers uttalade grundsats, en af Eders Kongl. Maj:ts förutseende omsorger att låta utarbeta och till Rikets Ständer aflemna ett system, hvarefter dessa dyrbara anläggningar borde utföras, då det måste anses såsom en af nationens vigtigaste angelägenheter, att alla delar af dessa för landets försvar, förkofran, industri och handel angelägna kommunikationsanstalter blifva anordnade på ett sätt, som icke allenast uppfyller stundens behof, utan äfven är beräkna dt att motsvara framtidens fordringar. Sverge är kanske det enda land, der man från början kunnat utföra jernvägsanläggningarne efter en bestämd plan, beräknad på hela rikets gemensamma nytta i alla förbemälda hänseenden. Om landets tillgångar icke medgifva att på en gång i alla erforderliga rigtningar tillgodogöra sig dessa mäktiga häfstänger för civilisationen, så är det icke destomindre angeläget att på förhand hafva, uppgjort ett system, hvaraf man, i mån af tillgångar och en växande kultur, kan till verkställighet företaga den ena delen efter den andra. Hafva spekulationsandan och företagsamheten en gång genom statsmakternas godkännande blifvit förvissade om de hufvudsakligaste jernvägsanläggningarnes sträckning, så skola också de industriela krafterna mer och mer samla sig utmed dessa linier och derigenom så mycket snarare mana till deras utförande.
Den fran Ridderffapet och Adeln til de andra Standell afsönde Oeputrnion äterkom, och ttlkännagaf sig hafwa framfört hwad densamma updragit warit. Grefwe körner, L^rl 8tellan, anhöll om uplpsning, huruwida de redan uplästa jvierrioriatk-r och OictLMina, eller de som hädanefter kunde komma at upläsas, icke genast re-milteras til eoi,8tiwtiooi8-Utstottet, utan at öfwerläggning äger rum, förr än consoimuons Utstottet inkommit med sit arbete. Skulle öfwerläggning uu ej äga rum, wille Herr Grefwen afstä ifrän sin rättighet, at i dag pttra sig, hwilket han i annat fall hade ärnat. Herr Den 13 Majk. 1ZL Herr Laron och Landtmarffalken uprepade sin redan gjorda och bifallna opposition» tillaggandes at ingens rätt at yttra sig wore betagen, sedan Ulffottets utlåtande tnkommit och i Ståndet blifwit uplast. Upropades den stora Doputationsn, som i morgon skulle upwakta Hans Kongl.Höghet RiksFöreständaren. Anmältes och infördes en Deputation sickan det hederwärda Bonde-Ständet, anförd af Riksdagsmannen All iers Wilsson frän Stockkolms Län, hwicken tilkannagrf, at tacksägelsen til Hans Kongl. Höghet Rrtsföreständaren blifwit i Bonde-Ständet sust^raä och godkänd, samt at Ståndet gillat Lanco-Utfkottets Instruktion och Ed, samt lika med Ridderffapet och Adeln beflutit wälja Ledamöter til Lancooch Lxpsäiti ons-Utskotten. Dsputationen afträdde, efter wanlighelen beledsagad.
Föredrogs ä nyo och bifölls Lag-UlffotletS, den 17 dennes pä bordet lagda, memorial, angående förändrad föreskrift tvid hänwisning till befwärS anförande i de mai hwilka fran Eonsistorierna dragés under Hofrätternas och sedermera under Kongl. Maj:ks pröfning. Föredroaos ä nyo och bifölloö Allmänna Beswärs» och Occonomia-Mffolkets lwenne, den 17 siftledne pa bordet lagda, memorial, der förra i anledning af Riksdagsmannen Hs Svensköns motion, om icke nu sä wä! som tillförene dct ma wara allmogen, torpare och inhyseshjon tilläm alt - 682 Den 20 AuM, ytk ä Kronans allmänningar, parker och sä kalkadgehäg uvbrlsta de i jorden stående stubbar, och dem, sa wäl son, kärnor efter rutnade mindfäklen samt fa k-llade jVatar och lepogr ti!! ftäruoch bccktilft iverina anmanda, der senare, i anledning af Herr Lt^öicjedranZs mokion, om medels qnstäende kils fe, bär> aude af fiske fångsten i Eaktegat, wid hwift ket ststnämde bligades den anmärkning okl Verta anstag marke af Slak» Ukfkdttct« derest rillgqngar? ne sä medgifwa förestås, Föredrogs ett, af dek, rits beredande af Pafievolance fragen, nedsatte särskilda Uiffott ingifwir wördsamk memorial innehållande UtstkolteiS tillstnr« tande utt R.ksens Stander r stället för de af Kongl, Majit astijde 2 tunnor säd mätte erbjuda 8. R-dx b:co elter deras warde i lpannemäl eller sofmelwaror i etr för alt för mailack, drickcspenuingar och skjuts wjd möten och marcher, Lades pä bordel.
De för gossar och flickor gemensamma Folk-Skolorna hafva hvardera en Lärare, aflönad med 400 R:dr samt boställe. För hvardera Flick-Skolan finnes en Lärarinna med lön af 200 R:dr jemte boningsrum. Handtverks-Skolan, med samma Lärare, som den äldre Folk-Skolan, hvilken Lärare för undervisningen i Handtverks-Skolan åtnjuter ett årligt arfvode af 66 R:dr 32 sk. Folk-Skolornas och Handtverks-Skolans fond utgör 12,000 Rxlr. Utgifterna för dessa Skolor bestridas dels genom räntan å Skolfondens medel, dels af de från Stads-Nämnden utgående anslag till Folkundervisningens befrämjande, samt en af Församlingen åtagen afgift, till belopp af 2 skillingar på R:drn af l:sta och 2:dra Artiklarnes bevillning. h) Adolf Fredriks Församling: Folk-Skolan för gossar, med en Lärare, aflönad med 400 Rxlr. Antalet af Lärjungar uppgår till 150 å 170; för flickor, med 2:ne Lärarinnor, hvilka hvardera hafva 200 R:dr i lön jemte boningsrum och ved. ' Skolbarnen äro 160 till 180. Barnhus-Skolan, med 100 å 110 barn, lem nar undervisning åt 12 barn från Församlingen, på det ej Skolan, med sin ombytliga personal, må sakna monitorer.
Fordringar och förskotter, antecknade inom linien, 19,309: 28. Skuld Dito, antecknad inom linien, 12,019: 75. Kredit. Balans från år 1860: Balans till år 1862: Debet. Balans från år 1860: Kontant behållning Uppbörd: Statsmedel: ersättning för hemmansräntor och arrenden fyllnad i dito 37,710: — 16,057: 93. 53,767: 93. Transport: 53,767: 93. 758,377: 88. — 79 — Transport: Räntor Aterburna underhållsoch pensionsmedel Balans till år 1862: Balans från år 1860: Skulder, antecknade inom linien, Utgifter: Aflöning Underhåll till f. d. Invaalider Gratifikationer och tillfälliga understöd . Svärdspensionär Svärdsmedalj-pensioner Diverse utgifter 13: 75. Balans till år 1862: Kontant behållning Denna fond har blifvit bildad på grund af de i Kongl, kungörelsen den 13 November 1860 gifna stadganden, att beväringsskyldig må från deltagande i den allmänna beväringens vapenöfningar kunna befrias, emot erläggande af en afgift utaf 100 R:drR:mt, hvilket belopp dock kan af Kongl. Maj t höjas eller nedsättas med högst 20 R:dr, samt att denna sålunda bildade tillgång skall, efter Kongl. Maj:ts nådiga disposition och emot vanlig redovisning, användas till beväringsinrättningens ytterligare utbildande. Efter det att Kongl. Maj:t sedermera, genom nådigt bref af den 18 Oktober 1861, bemyndigat Kongl. Krigs-kollegium att söka göra dessa medel räntebärande, med iakttagande af att de alltid äro för afsedda ändamål disponible, har bemälde Kollegium af den vid 1861 års slut uppkomna behållning, 106,100 R:dr, låtit i Rikets Ständers Banks
Nllcs-8t!näsn 6eo i; Ockob. r8io. med Guds Näde Swenges, GötheS och Wendes Konung rc. rc. rc. Ariwinge till Norrige, Hertig till Schlesswig Hollstein rc. rc. §bär synnerliga Pnnest och Nädiga benägen, het med Gud Allsmägtig,. Troman, Herr Fri, herre, Landt-Marskalk, Riddare och Commen. deur af Wäre Orden. Genom Riksens Stän. ders underdäniga Skrifwelse af den it i denne mänad, hafwe Wi blifwit underrättade om det, i anledning af Wär enffilda Nädiga Skrifwelse till Eder af den 5 innewarande fattade beslut, rörande Riksdagens snara afsiutande, och dä Wi i detta beslut igenkänt ett förnyadt prof af Riksens Ständers tillgifwenhet för Wär Person, hafwe Wi ej kunnat neka Ost den till, fredsställelien, att uppdraga Eder, ä Wäre wägnar, betnga Ridderskapet och Adeln Wär lifliga och utmärkta tacksambet. Dä 109. §. i Negerings-Formen redan tillägger Riksens Stäm der owillkorlig rätt att till den Zo. i innewa. rande mänad, om de sä ästunda, wara försam lade, Den iz October. 191 lade, hafwe Wi endast ansett Ost, till följe af Riksens Ständers gjorda underdäniga anhällan bära, wid detta tillfälle förklara, att, i händelse Hans Kongl. Höghet Kronprinsens ankomst till Hufwudstaden ej inom denna tid skulle äga rum, Wi med nöje samtycke dertill, att pä sätt Rik. sens Ständer sjelfme beflutit, Riksdagen derstä, des mä räcka till den dag, dä Riksens Ständer fä aflägga deras Hyllnings Ed ät Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, och strax derefter ätskiljas.
Nauckhofifs förslag skulle vara mera rättvist, så vågar jag bestrida sådant. Det är klart, att den som liar 100 r:drs inkomst alldeles icke står i samma cathegori med den, som har fast egendom af öfver 100 r:drs värde. Måhända skulle man då kunna säga, att den som har 100 rtdrs inkomst icke står i samma cathegori med den, som har egendom af 200 rtdrs värde, emedan räntan af 200 r:dr icke uppgår till belopp af 100 r:dr; men förhållandet jernnäs något deraf, att små lägenheter, t. ex. en liten byggnad, ofta icke kunde uppskattas till mera än omkring 200 r:dr, ehuru de lemna deras ägare eller innehafvare fördelar, som vida öfverstiga räntan på 200 r:dr; och är det på denna grund som Utsk. föreslagit en sådan skilnad i dessa begge summor som betänk, utvisar. Hr Frih. o. Landtm, yttrade att vid denna § förekomme, såsom discussionen upplyst, flera frågor; den första vore att personlig skyddsafgift skall erläggas af hvarje mansperson och hvarje qvinna från och med fyllda 18 till och med fyllda 60 år; och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla detta förslag. Ropades ja. Hr Landtm, yttrade, att den andra frågan vore, huru en sådan afgift skulle utgå äfven efter fyllda 60 år; härvid förekomme åter tvänne frågor: den ena om bestämmandet af en viss årlig inkomst för dem, som med erläggandet af denna afgift skola fortfara efter fyllda 60 år; den andra om bestämmandet af ett minimum utaf fast egendom, som skall agas af den, hvilken skall fortfara med denna bevillnings erläggande; och hemställde Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i afseende på bestämmandet af minimi-inkomsten för dem, som böra fortfara med erläggandet af skyddsafgiften efter fyllda 60 år. Ropades ja.
Uppå förekommen underdånig anmälan härom, och med förklarande, huruledes billigt vore, ej mindre att de enskilda sökanderne, lika med hvad Götheborgs stad erbjudit, såsom vilkor för skatteköp af deras innebafvande lägenheter, derest sådant dem beviljades, blefve tillförbundne ali, jemte erläggande af en emot tio års grundlega svarande löseskilling, framgent utgöra viss årlig ränta, än äfven att, i sammanhang med skatteköpet, nu befintlig ojemnhet i skattebeloppen för särskilda lägenheter i möjligaste måtto undanrödjes, fann E. K. M:t godt, under den 25 Februari i848, i Nåder anbefalla Dess Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län att, efter skedda undersökningar, med hänsigt till skatteköps-frågans vidare behandling, afgifva förslag till sådan jemkning i den af merberörda lägenheter nu utgående jordskyld, att hela det nuvarande skattebeloppet fördelades på alla lägenheterna i förhållande lill hvarje lägenhets area, godhet samt mer eller mindre fördelaktiga läge, dock så alt för ingen lägenhet Expeditions-Ulskotlets Förslag till underd. Skrifvelse, A: o 168. 453 föresloges lagro skatt än den, sorn beräknats enligt Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837, allt i ändamål, att den skatt, som sålanda blefve åsatt, måtte kunna tagas till grund för en emot tio års skattebelopp svarande löseskilling och jemväl sedermera årligen utgöras, under iakttagande att de, hvilka ej ville åtaga sig den förhöjning i skatten, som sålunda kunde för vissa lägenheter uppstå, väl tills vidare finge utgöra enahanda belopp, som hittills, men deremot icke vara berättigade att lägenheten till skatte lösa. Efter det att, i följd häraf, till utredande af tomtplatsernes area och läge, afmätningar och charlas-läggning egt rum samt tillförlitliga upplysningar i ämnet hunnit iuhemtas, hade E. K. Mits Befallningshafvande med nyssomlörmälda yttrande och förslag till E. K.
Uti denna utgiftssumma innefattas dock ej de utbetalningar, som före nästa Riksdag kunna ifrågakomma utaf de, enligt Regeringsformens 63 §, å Riksgäldskontoret anvisade kreditiver, likasom å kreditiverna för Ulldiskontens förstärkning samt Arméens ackordsreglering, emedan någon tillförlitlig grund för beräknandet af dessa utbetalningars belopp icke förefinnes och hvad, som varder uttaget af de 2:ne sistnämnde kreditiverna, ungefärligen torde komma att motsvaras af derå under samma eller nästföljande år skeende inbetalningar. Likaså har det ännu icke lyftade beloppet, 730,000 R:dr, utaf krediti vet till kostnaderna för innevarande års krigsrustningar blifvit från Riksgäldskontorets förestående utgifter uteslutet, af den anledning, att de för utbetalningarne å detta kreditiv »oundgängligen erforderliga medel» skola genom serskild upplåning anskaffas. 3:o. För bestridande af alla ofvanomförmälda utgifter, har Riksgäldskontoret, utom de på ofvanåberopade tabell Litt. B. upptagna inkomster samt den förut beräknade återstoden af Kontorets andel utaf Bankens kapital-öfverskott vid 1844 års slut, att under loppet af detta samt nästkommande 2:ne år påräkna följande inkomster och tillgångar, nemligen: a) den under innevarande år 1848 till Riksgäldskontoret ingående allmänna bevillning, hvars belopp, enär de bevillningsmedel, kortstämpel-afgiften häruti naturligtvis icke inberäknad, hvilka under de 5:ne första qvartalerna af året in - Slals-Uiskollets Memorial, N:b 538.
(Dm, genom arf, 2lbeligt fidnb titlfalfer ben, forn rebarr blijwit bcruti fjelf npbo/b, eller genom närmarearf infart, uppboro baus eget ?(belfPap, fd framt betta irFe år af bogge wårbigbet, i l)wiU 6 Fett bånöelje ©tamfabrens 2löelfFap åfwergår titt ttarmajie flågtgren: finues ingen jaöan, utflocine åtten. £orFlaras någon fttt 2löelfFap foiiufttg, tillfaller öetfainma Pett/ forn bertill, enligt bår ftaögabc grun# ber, narmafi beråttigaö år. j6. §. 2, inom. fijia punFten: # # # Q3ftfit>a åter något @tånM fanfar * # # §tvflie, genom famfålö om# vorning, fiil/agtigljeterne förena, # * # 6g. §. y, punFten: # # # ©etta ferfiilba Utfiotts Sebamoter roffe febermera famfålöt, meb flutna feblar # # # t 97. §. 2. punFten: # # # ©efje 0ectorer fiola famfålöt, forfl mebelfi flutna feblar, # * # # 98. §. ^iliågg tptb flutet: 3 bånbelfe 3l»f*‘fia Ombubsmannen wib (amma ÄiFsöag, unber bwilFen bart blifroit walö, affåger ftg öct erbållna fortroenöet, elice meö öoöcn afgår, fiola biffens ©tånöer i ££mberet gertaji infatta ben man, font öc till bans eftertråöare utfett.
S. D. Uppå framställning af Herr Hierta, L. J., beslöt Borgare-Ståndet, för sin del, Riks-Ståndens gemensamma, förberedande öfverläggningar, enligt Riksdags-Ordningens 46 §, angående de hvilande Grundlagsförslag, som afse tillökadt antal af Stats-Rådets Ledamöter oell inrättande af ett nytt Stats-departement; och skulle de öfriga Riks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att i detta BorgareStåndets beslut sig förena. S. D. Till Slats-Utskoltet remitterades motioner, väckta: af Herr Ridderstad, N:o 88, med förslag, alt skolan i Hjo må uppföras på de lägre elementar-läroverkens stat, med dertill erforderligt antal Lärare; af Herr Ridderstad, N:o 89, derom, att Staten må af ett tryckt arbete, kalladt Svenska Folkets Sagohäfder, inköpa det antal exemplar, som erfordras till utdelning ibland socknarnes bibliolheker; af Herr Rinman, Carl, N:o 96, angående pension ål aflidne Provincial-läkaren, Doktor Eric Angust Hallströms fyra oförsörjda barn; af Herr Grape, N:o 97, om inlösen med Statens medel af fyraliotre sedlar å daler kopparmynt och åtta Riksgälds-konlorets sedlar, tillsammans 27 Riksdaler 16 sk.
Direktionen yttrat den förhoppning, att ifrågavarande skola genom oraförmälda utvidgning skulle uppfylla behofvet af en normalskola för slöjdskolorna i riket, för hvilka lärare kunde utses bland dem, som genomgått begge afdelningarne af hufvudstadens skola och dervid varit anställde såsom biträdande lärare, äfvensom att Direktionen torde blifva i tillfälle att uti skolans lokal inrätta en permanent ritbyrå för ritningars kopierande och utdelning åt landsortens slöjdskolor samt till verkstäderne; Och hade Direktionen, jemte uppgift af de läroämnen, hvari det skulle åligga Slöjdföreningen att, emot åtnjutande af det begärda statsbidraget, anskaffa undervisning, tillika i underdånighet anhållit om rättighet alt rörande detaljerne i nämnde afseende vidtaga de förfoganden, som af omständigheterne kunde påkallas och för läroanstaltens fortgång på det mest ändamålsenliga sätt funnes erforderliga. Kommers-Kollegium, sorn fått sig anbefaldt, att, efter det Technologiska Institutets föreståndare blifvit hörd, i anledning af berörde framställning sig yttra, hade, med öfverlemnande af bemälde Föreståndares, i ämnet afgifne, betänkande, uti underdånigt utlåtande af den 8 innevarande månad, för egen del anfört: att redan vid afgifvande den 18
Utom det, på grund af Kongl. Brefvet den 12 Januari 1856, under lörra hälften af år 1857 från Riksgälds-kontoret reqvirerade belopp, 300,000 R:dr, utaf Stats-lltskottets Memorial N:o 3. elen vid 1833 och 1834 års riksdag til! nödvändiga försvars-anstalter anvisade kreditiv-summa, hafva sedan 1857 års början, endast nedannämnde summor blifvit uttagna utaf de kreditiver, som under denna tid varit å Riksgälds-kontoret anvisade, nemligen: Utaf kreditivet å 225,000 R:dr för inhemska fårskötselns och ullproduktionens befrämjande, under år 1857 R:dr 101,505: — » » 1858 » 83,290: — » » 1859 » 55,580: — eller tillsammans R:dr 240,375: — Utaf det vid sednaste riks-inöte beviljade kreditiv å 150,000 R:dr årligen för Armeens befäls och tjenstemäns pensionering, enligt de .fastställda nya pensionssta terna, under innevarande år R:dr 12,675: 44. Utaf kreditivet för Sveriges deltagande i en tillämnad exposition i Paris af kreatur och landtmanna-produkter, under år 1857 R:dr 893: 25. Å nu omlörmälda, jemte öfriga å Riksgälds-kontoret anvisade och till hela sitt belopp eller någon del begagnade kreditiver, hafva deremot under de 2:ne sednaste åren och den redan förflutna delen af innevarande år följande summor blifvit återbetalda, nemligen: A de vid 1850 och 1851 samt 1853 och 1854 års riksdagar för nödvändiga utgifter till Rikets försvar anvisade kreditiv-summor Å det vid 1853 och 1854 års riksdag anvisade kreditiv för upprätthållande af Rikets neutralitet 40,003: 68.
Stat vara uppförd än utgå af berörde Anslag, som i alla fall med dess nuvarande Förslags-Summa är otillräckligt lill Resepenningar och Tractamenten , samt med den årligen uppkommande bristen graverar Öfverskotten å Stats-Verkets Inkomster. Då alla frågor rörande Krigs-HofRättens Stat bchan/llas genom Eders Kongl. Maj:ts Krigs-Expedition, hemställer StatsContoret i underdånighet, om icke lämpligt vore, att samma Stat till Tredje HufvudTiteln öfverflyttades. 4:o För Krigs-Expeditionen af Eders Kongl. Maj:ts Cancellie utgå, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 5 November 1816 och 3o April 1822, af Andra Hufvud-Titelns Besparingar, 2:ne Protocolls-Secreterare-Löner, å 777 R:dr med 74 Tunnor Spannmål derunder, eller tillsammans 1,554 R;dr med 148 Tunnor, af hvilka löner den ena varit innehafd af Förste Expeditions-Secreteraren Krutmeijer och, enligt Eders Kongl. Maj:ts JNådiga Bref af den 28 sistlidne Maji, sedan tillfallit Förste Expeditions-Secreteraren Netselj samt den andra utgår till Stats-Secreterarens disposition; och torde dessa, för ärendenas gång inom Expeditionen nödige Löner böra å Stat uppföras. Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N.o 2. 5:o Kammar-Collegii Cancellie-betjening åtnjuter, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 22 Mars 1813 , i5 December 18 r 4 * 11 December 1816 och 12 October 1826, Gratafications-Medel årligen
Fängelse vid vatten och bröd förekommer nemligen icke i 1858 års förordning såsom ett sjelfständigt straff, utan endast såsom förvandlingsstraff vid brist af tillgång till böter, och frihetsstraffet finnes indeladt i straffarbete och fängelse, hvilka begge straffarters skiljaktiga karakterer redan hade blifvit bestämda genom Kongl. Förordningen den 21 December 1857, angående straffarbetes och fängelsestraffs verkställande i enrum. Ännu en större partiel reform ansågs dock af Kongl. Maj:t nödig, innan en hel brottmålslag kunde ånyo till Rikets Ständers antagande framläggas, — och Kongl. Majit afgaf derföre vid sistförflutna riksmöte förslag till förordning angående mord, dråp och annan misshandel. Samma principer i afseende å straffoch latitudsystemen, som utgjort lagstiftarens ledning vid de föregående nya författningarna. voro äfven här följda; och några delade meningar om lämpligheten häraf gjordes icke inom representationen gällande. Förslaget, med några få förändringar antaget af Rikets Ständer, upphöjdes till lag genom Kongl. Förordningen den 29 Januari 1861 och bildar således den tredje flocken af de större partiella reformer, som banat vägen för den fullständiga brottmålslag, hvars antagande 1848 års Ständer lemnade i arf åt en med rikare erfarenhet utrustad framtid. Lag-Utskottets Betänkande N:o 35. Af denna korta historiska öfversigt visar sig, ej allenast huru flera af de äldre straffarterna antingen helt och hållet eller för vissa hrott småningom bortfallit och huru nya principer, med varsamhet inympade på lagstiftningen, alltmer slagit rot och vunnit allt större terräng, än äfven huru omfattande förberedelserna till den nu föreslagna lagen varit och huru stora de krafter, som dertill medverkat. Det är mer än ett halft århundrade sedan den första komité för detta ändamål nedsattes, och landets utmärktaste rättslärde hafva sedan dess, mer eller mindre omedelbart, medverkat till lagverkets fullbordande. Äfven den utveckling, som kriminalrätten på sednare tider vunnit i fremmande länder genom der antagna strafflagar, såsom i Österrike, Sachsen, Bayern, har ej kunnat undgå att härpå öfva inflytande