Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. anhålla att, om de nya myntenheterna komma att antagas, en eller två sidor i de små almanachorna egnades åt en tabell, som utvisade huru mycket de nya enheterna från och med 1 t. o. m. 100 motsvara i hela tal af de gamla skillingarne och runstycken med de remedia, som kunna vara lämpliga, så att t. ex. en half af den nya lägsta myntsorten antages för ett helt och hvad som understiger värdet af en half antages för noll. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Hr Bråkenhjélms framställning om en underd. anhållan ifrån R. St. till K. M. rör:de intagande af uplysningar om de nya myntenheterna i de små almanachorna kan jag icke anse annorlunda än såsom en ny motion, hvilken bör remitteras lill Allm. Besv. o. Ekon.Disk., och som jag anhåller matte få hvila på bordet. Frih. Stjernstedt, Angust Wilh.: Jag Vill visserligen icke motsätta mig det förslag, som Hr Bråkenhjelm har väckt, om införande i de små almanachorna af en tabell till uplysning för att allmogen må kunna lättare jemföra de nya myntsorterna med de gamla; men detta är en fråga som torde böra blifva oberoende af det förslag, som K. M. har framlagt för R. St. om förändrad benämning af myntenhet samt tiotalsräknings införande, och hvilket förslag lärer komma alt behandlas i sammanhang med afgifna motioner i samma ämne. Jag tror dessutom alt enär under förhoppning det K. M:s ifrågavar:da nåd. propos:n blifver af R. St:r bifallen, den deri föreslagna lagen skulle komma alt träda i verksamhet ifrån 1855 års början, så kunde i sådant täll den uplysning, som Hr Bråkenhjelm har åsyftat, kunna komma in i 1855 års almanacha och således i allt fall blifva gynnande; men äfven oberoende häraf är det dock af större vigt att ju förr dess häldre få frågan om förenkling i vår penningräkning afgjord, hvilken alltsedan 1844 års Riksdag fortfarande varit föremål för R.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande 3 angående Herr Cantzlie - Rådet af Wetterstedts och Herr Assessoren Ådlerhrants ansökving, om införsel i Kungsgårds-ford för Bytesoch Skatterätts - För dr ingar. Uppå gjorde anmärkningar vid Stats-Utskotfets den 2 sistledne April afgifne utlåtande, i fråga om Herr'Cantzlie-Öadels aj Wetterstedts, samt H err Assessoren Adlerbrandts ansökning, att» till vinnande af liquid med Kongl. Maj:t och Kronan för underdånige Bytesoch Skatterättsfordringar, erhålla införsel uti antingen Visiogshorgs eller Bådmansö Kungsgårdar, hafva Höglofl. Kidderskapet och Adeln, Högvördige Präst-Ståndet och Hedervärda Bonde - Ståndet återremitterad1 detta Ärende till Utskottets åtgärd. Hufvudsakligen åsyfta desse anmärkningar, att som inför -d i Kungs-Gård ej kunnat tillstyrkas samt Krono-Hemman eller Lägenheter, sorn dertill i stället blifvit föreslagne, ej skola in nas att tillgå, helst åboer deruppå, efter för - Stats-Utsloltets Betiinianden. fattningame, äga företrädes-rätt till Skattelösen derutaf, det mätte medgifvas alt indragne Eoctällen vid Adels-fahne Regementet kunde upp* latas åt Sökandérne i och för deras ifrågavarande fordringar.
Ståndet. Ståndet. Ståndet. N:o § Skrifvelser: angående utskrifning af ett exemplar för hvarje Riks-Stånd af förslagen till Rikets Ständers, se ExpeditionsUtskottet. Skydds-koppympningen, om upphäfvande af Kongl. Reglementet angående —- 8 158 — b. 29 Aug. b. 25 Aug. b. 5 Sept b. 25 Aug. Skådepenning i anledning of Deras Majestäters kröning, se Kröning. Skådespel, oni upphäfvande af förbudet att i vissa städer vissa tider uppföra 8 108 — b. 4 Juli b. 7 Juli b. 7 Juli b. 7 Juli 97 83 Skånska Kyrkokassor, om ersättning till, se Kyrkokassor. Skärgårds-flottan, om skiljande från Orlogs-flottan af, och egen Officers-korps vid 8 121 — b. 18 Juli b. 18 Juli b. 18 Juli b. 18 Juli Slöjd-föreningens Söndagsoch Afton-skola 1 4 1 93 50 Se Sjette HufvudTiteln. Slöjd-skolor, om inrättande i hvarje Län af 8 137 — b. 11 Aug. b. 8 Aug. b. 8 Aug. b. 8 Aug. Smittosamma sjukdomar hos djuren, se Djur-sjukdomar. Socken-alImänningar, om rätt till skattefrihet för, se Skattefrihet. Socken-Adjunkter, om föreskrift angående tillsättandet af vissa så kallade Pastoratsoch 7 2 21 — b. 4 Juli b. 4 Juli b. 7 Juli b. 7 Juli Socken-Prest, om befrielse för, att åtfölja dödsfånge till afrättsplats 8 — 81 — b. 23 Maj b. 22 Maj b. 30 Maj g. 16 Maj 72 83 Sockenstämmas beslutande-rätt, om stadganden till begränsande al 8 — 14 — b. 14 Jan. b. 14 Jan. b. 18 Jan. b. 14 Jan. Sockenstämmor i Riket, om tillägg till § 5 i Kongl.
med hvilka hvarken åtföljde lön på Stat eller bestämd tjenst - Bevillnings-U tskoltets Utlåtande N.O 44- tjänstgöringsskyldighet, såsom General-Adjulantér, Öfverste-Lieutenanter, så kallade Majorer med tjenstebref; att ett lika förhållande äfven egde rum inom ”Civilen”, t. ex. Kongl. Maj:ts Cancellie, der det ofta inträffade, att Copistlönerne innehades af Expeditions-Secreterarne, och att en Expeditions-Secreterare, som hade fullmagt på denna beställning och förrättat tjensten, kunde sköta Registrators-befattningen, under åtnjutande af Protocolls-Secreterare-lön, och att, utom obilligheten deraf, att en sådan person skulle erlägga ifrågararande bevillning, svårighet jemväl skulle uppstå, huru bevillningen borde beräknas; att, med hemtad anledning af hvad Constitutions-Utskottet bar sig ålagdt; att icke framkomma med andra grundlagsändrings-förslag, än dem, som äro möjliga att verkställa, Bevillnings-Utskoltet bort ställa sig denna regel till efterrättelse och uppgifva, huru Utskottets overkställbara förslag kunna till verkställbara förvandlas ; af Herr Friherre Boije, Ludvig, och Herr Friherre Stjernstedt, Theodor, hvilka förenat sig med Herrar af Billbergh och von Hartmansdorff; af Herr von Troil, Emil, med hvilken Herr Dalman sig förenat: att för bestämmande af ifrågavarande bevillning å caracters-fullmagter, en tariff borde uppgöras, med vissa bestämda classer för fullmagterne, hvarefter bevillningen skulle utgöras i bestämda Riksdalerta 1; af Herr Hjärne, sorn instämt med Herr von Hartmansdorff i frågan om militaire-fullmagter och med Herr von Troil angående fullmagternes classification.
och han hviskade hastigt och tyst, liksom rädd för sin egen stämma: » Vet herr Karl Arvid, lykta och anmälde, att herrskapet redan var i ordhvad det betyder, om det stormar den natt vår ning samt att kyrkslädarna stodo förspända. herre frälsare föddes till världen? » Då vi kommo ut i korridoren, föll det runda skenet af lyktan på gamle Linus, som satt och sof Jag skakade på hufvudet. Vi, upplysningens barn, veta aldrig sådant borta vid hörnfönstret med sin psalmbok och sitt där. — Då släppte gubnedbrunna ljus. ben sakta min hand och » Gubbtosingen brukar för jämnan slumra in ett stirrade blekt ut i den tag mot morgonsidan, » hviskade Bibbi, då vi hastigt svarta, heliga natten. smögo oss ned på tå för att ej väcka tomten på » Det betyder herreVallo. död, herr Karl Arvid; det betyder, att gamle patron Erland innan nästa julVÅRA ILLUSTRATIONER. natt skall hafva lämnat denna lekamliga skröpligtr F. M. GÖTEBORG. Det stora världsförheten. » som bär namnet » Kristliga föreningen hund, af unge män », har, som bekant, äfven i vårt land Och Linus sjönk åter sett en kraftig gren utveckla sig. I hufvudstaden ned på stolen, vaggade har föreningen redan sedan något år en egen vachufvudet långsamt fram ker föreningsbyggnad, men denna torde nu dock och tillbaka och suckade ställas i skuggan af det ståtliga föreningshus, som så tungt, så tungt, som den lifaktiga Göteborgsfilialen i dessa dagar haft bure han all världens ve. glädjen inviga, och hvilket utgör ett talande bevis Jag är egentligen inpå det varma intresse, hvarmed många af Götegen vidskeplig människa borgs främste ledande personligheter omfatta föreoch har med lugnt mod ningen. Den monumentala byggnaden som är uppsofvit i spökrummen på förd vid Parkgatan, kostar omkring 545,000 kr. och dussintals af de gamla har till stor del åstadkommits genom frivilliga gåfgårdarne; men den natvor. Största summan, 35,000 kr., har skänkts af ten lyckades det inte rikhr James Carnegie; 185,000 kr.
För öfrigt upplystes af Direktionen, att alla dessa fonder, hvilka, så till inkomster som till utgifter vore af skiljaktig beskaffenhet och till en del för olika än - Kongl. May.ts Nåd. Proposition Nio 28. 5 damål afsedda, förvaltades afskilda från hvarandra och redovisades uti särskilda räkenskaper, som granskades dels al Kammar-rätten och dels af Arméens egna Revisorer; samt att, hvad särskildt angick Arméens enskilda Enkeoch Pupill-kassa, densammas förvaltning skulle, till följd af dess organisation i samband med Pensionskassan, blifva särdeles betungande, om, vid den ifrågasatta öfverflyttningen af Pensionskassan till Statsverket, Enkeoch Pupill-kassan förlorade förmånen af den kostnadsfria förvaltning, gemensamt med Arméens Pensionskassa, under förutsättning hvaraf den stiftades och till följd hvaraf den hittills kunnat, ehuru de sednare åren med endast ett ringa årligt öfverskott, fullgöra sina förbindelser mot delegarne utan deras betungande med alltför höga afgifter. Kongl.
Ständer reglerare, borde Stats-Lontoiret efter manligheten i likstämmighet dermed prozeckera lil Kongl. Maj:ts Nädiga fastställelse de ärliga Staterne til wederbörandes underdåniga efterlefnad. Det är således arliga werkstäiligheten til nästa Riksdag af hwad nu fastställdt blifwer, som efter Utffottecs förftag och uråldrig praxis bör Stars-Lonwiret updragas. Iemnförelfewis emellan 1809 och iZioärens Stater, i alt hwad Bilagan lät. v. omrörer, förklarar han äga lika felflagit förhållande, och hwarföre han med yrkande af rattelfe ej kan godkänna en enda af de deruti föreflagne projecker. Widare yttrar han: Man finner med oro, pa ena stället i Högloft. Utstottets Bilagor en projeckeraä indragning, och straxt kommer en lika projeLtsrriä påökning och kan ej mifitagn sig om utslaget af et fä wacklande förhållande - r;9Z Dcn Zr Mars. e. mi de . Lagmans-Rätlernes indrag» ning är prkaö, men härpå har intet afseende »varit gjordt, wänner och wäns wänner, som alla söka Ljenster och makligt lif, mäste bibehällas. Detta och intet annat kan wara orsaken at man sä ogerna wi! finna fig Utskottet får harms »plysa at, hwad Ven wack» te staga» angar om Lagmans-Rätters indragning, sä hafwa Riksens Högloft. Stander redan beftutit, at sadant borde såsom innefattande en förändring uti Allmänna Lagen och den derutinnan stadgade Ratcegängs-Ordning til Riksens Högloft. Ständers Lag-Urffotk i-em illerås; detta ämne har således icke tilhörr Stars-Utskottets mlätande.
1 den socken, der jag bodde, funnos 3:ne landtvärnsman. Den ene var en blind klockare, som redan hem fallit till fattigvården. Den andre var en afskedad korporal, som hade pension från Wadstena krigsmanshuskassa, och den tredje var en välmående hemmansegare. Jag ansåg, och anser ännu, att ingen af dem borde komma i åtnjutande af pension. Att en rättvis fördelning af medlen skall möta stora svårigheter, anser jag uppenbart, och såväl på grund af detta, sorn ock andra redan anlörda skäl, äfvensom det, att någon säker beräkningsgrund öfver det belopp, sorn skulle erfordras, icke finnes, anhåller jag om bifall till Utsk:ts hemställan. Hr von Francken, Georg Wolfgang: Ehuru jag icke antecknat mig som reservant, har jag icke kunnat dela Utsk:ts åsigt, och ber att få lorena mig med Hr Reuterskjöld. Hr Reuterskjöld: Jag medgifver att stora svårigheter kunna möta för en rättvis fördelning af understödet, och derpå utgöra de ofta lill K. M. inkommande ansökningarne ett starkt proh enär det ligger i kommunernas eget intresse att måla ut förhållandet i de bjertaste färger; men det torde dock gifvas medel att kontrollera sökandernes behof, och om för understödets erhållande Konungens Bolindes tillstyrkande utlåtande erfordras, anser jag icke omöjligt för K. M. att någorlunda rättvist kunna afgöra, hvilka som böra komma i åtnjutande af understöd eller icke. Alven erkänner jag, att det icke är godt att på förhand bestämdt uppgifva huru stor summa erfordras; men om R. St:r bestämma det underslödsbelopp, hvarje landtvärnsman, som deraf är i behof, skall erhålla, så måste hvad af anslaget icke åtgår, upptagas såsom besparing å 9:de hufvudtiteln. Gr. Gronstedt har vidare anmärkt att landtvärnsmännen icke borde erhålla pension, emellan de tjenat så kort tid, då deremot den indelta och värfvade soldaten skall hafva tjenat i 25 år, fiir att vara berättigad till pension.
Dock när den gamle Konungen, efter ankomsten till hamnen, stigit ut och försökte att tala, men hans röst qväfdes af rörelse, genomlopp en stor del af massan, hvilken allt detta icke undfallit, en elektrisk sympathi; man uppgaf salfvor af hurrarop. Detta åter misshagade en annan del af folket: man hyssjade, hvisslade, ropade tystnad, men då den royalistiska enthusiasmen deraf icke lät afskräcka sig, sökte man stäfja den på ett handgripligt sätt, så att man här och der såg grupper inbegripna i små slagsmål. De kunglige hade nu stigit ombord, och genast utbrast från skeppets eldgap en salva af kanonskott, som besvarades af batterierna på bergstoppen Pᾶo de Assucar, af fästningsverken på Ilha das Cobras och från Forte da Conceiçᾶo. Majestätiskt rullade dundret öfver den breda hafsviken, den omätliga staden och återkastades i spridda rigtningar af de höga bergen rundtomkring. Hela nejden låg insvept i en mörk krutrök, och när denna skingrades, såg man skeppet redan långt ute på revieret, och dess flaggor, med båda rikenas vapen, fladdra för vinden. Hvad står på? ropade en främmande skeppscapitaine, som i detta ögonblick sprang i land från sitt nyss ankrade fartyg. Hvad betyder detta kanondunder, denna folkskockning, dessa tvetydiga rop? Vårt hof har farit sin kos, och vi sörje vår gode Dom Joᾶo samt den käcke Dom Miguel, allas vår älskling, svarade en af de närstående. Gud beskäre dem en snar och lycklig återkomst! Senhor Inglez, inföll en annan, mera välklädd person, låt icke förvilla er af denne Mameluco. Folket jubilerar, emedan vi ändteligen äro af med den svage konungen, den elaka drottningen och den desperate pöbelprinsen. Tro mig, de skola aldrig våga komma igen. Brasilien skall hädanefter veta sköta sig sjelf. Detta var dock ingen lätt sak, ty enhvar hade sin egen vilja och ville gå sin egen väg.
Majit täcktes hos Rikets Ständer äska nödiga anslag för kyrkobyggnad, anskaffande af prest-bostället och nödtorftig aflöning åt predikanten, till hvilken aflöning, med beräkning att presterskapet i Öfver-Torneå, Pajala och ÖfverCalix pastorater komme att till den blifvande predikanten afstå tillsammans 3£ tunnor korn och att sökanderne till hans aflöning bidroge med lOf tunnor samma sädesslag, kontant lön af Staten med 400 R:dr af sökanderne ansetts erforderlig; så och efter det Konsistorium i Hernösands stift, Öfver-Torneå, Öfver-Calix och Pajala församlingars Kyrkoherdar, Kronofogdarne i Torneå och Calix fögderier samt Läns-styrelsen i Norrbottens län, uti frågan hörde, samtlige, med vitsordande af de utaf sökanderne uppgifna förhållanden, förordat den nya kapell-församlingens bildande, sistnämde Embetsmyndigheter, med särskild upplysning att ett i närheten af den tillämnade platsen för kyrkan beläget och till kapellpredikants-boställe lämpligt skattehemman, som ansåges värdt omkring 2,000 K:dr, förmodades kunna få för ändamålet inköpas, samt Kongl. Majits och Rikets Kammar-Kollegium derefter, under den 29 Nov. nästlidet år i ämnet afgifvit underdånigt utlåtande, har Kongl. Majit i öfverensstämmelse med bemälde Kongl. Kollegii underdåniga tillstyrkande, uti en den 25 Februari detta år till Rikets Ständer allåten, af samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterad, Nådig proposition behagat föreslå, att Rikets Ständer måtte anvisa dels för en gång 3,000 Ridr till bidrag lör uppförande af kapellbyggnaden i Korpilombola by och 2,000 Ridr till inköp af boställe åt en kapell-predikant derstädes, dels ock tills vidare, och intilldess kapell-boerne förmådde att sin predikant sjelfve underhålla, 400 Ridr årligen till hans aflöning.
Ty i annan händelse måste det antagas, att fastställelsen alser endast skiftet, och icke derutöfver sträcker sig till afgörande af någon fråga om delägares rätt till lott i skifteslaget eller hans uteslutande derifrån. Till hinder för laglig pröfning af de från storskiftet uteslutna mulbetesägarnes rätt skulle, enligt dessa grunder, skiftets fastställelse icke kunnat åberopas. Helt annat vore, om jemte fastställelsen uttryckligen blifvit dömdt öfver denna deras rätt. Uti ett vid Underrätt anhängigt konkursmål yrkade gäldenäréns hustru, för hvilken God Man blifvit förordnad, att, på grund af äktenskapsförord få, såsom sin enskildta tillhörighet, undanskifta en del af boets egendom, samt fästade med borgenärsed detta anspråk. Emot Underrättens i konkursen meddelade dom erlade sedermera gäldenären, å egna och hustruns vägnar, vad samt fullföljde på enahanda sätt talan till Hofrätten. Hustruns Gode Man tecknade å vadeinlagan, att han instämde i den förda klagan. Häröfver utlät sig Hofrätten, genom dom, att då gäldenären, enligt grunderna i 7 kap. konkurslagen, icke finge anses behörig att i frågan om det af hustrun väckta påstående om boskilnad för egen del någon talan föra eller för hustrun, hvilken i denna angelägenhet haft särskild God Man för sig förordnad, utöfva målsmanskap och vad erlägga, samt i omförmälta del icke någon annan än gäldenären erlagt vad emot Underrättens dom, blefve, utan afseende derå, att jemväl hustruns Gode Man, å hennes vägnar, sökt ändring i Underrättens dom, den fullföljda vadetalan icke till vidare pröfning upptagen. Denna Hofrättens dom blef fastställd genom Kongl. Maj:ts nådiga dom den 26 Februari 1851. it. St. Jusi. Ombudsm.
Uti afgifvet underdånigt betänkande har Sundhets-kollegium förmält, hurusom angelägenheten fordrade, att, genom beredande af bättre löner åt Fälltläkare korpsen i allmänhet och bildande af åtskilliga högre platser inom densamma, äfvensom medelst tilldelande af förhöjd grad för visse andre beställningar och deraf föl jande högre traktamenten vid kommenderingar, söka uppmuntra yngre läkare till inträde i korpsen och qvarstannandc dervid, samt sålunda förekomma den fullkomliga upplösning, hvarmed nämnde korps hotades, derest de för handen varande förhållanden finge fortfara; hvarjemte Kollegium af sådan anledning hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt: dels att den ledamot i meranämnde Kollegium, som föredroge de arméens sjukvård rörande ärenden, skulle blifva Chef för Fältläkare-korpsen, antingen under denna benämning eller den af Generalfältläkare, samt tillika erhålla säte och stämma i Krigs-kollegium, när militära sjukvårdsärenden der förekomma, Siats-Utskottets Utlåtande, M 83. 1 emot åtnjutande derför af ett serskildt arfvode å 720 R:dr; dels att för de fem fältläkarne i militärdistrikten måtte anslås serskilda löner ä 1000 R:dr hvardera, eller tillhopa 5,000 R:dr, hvarifrån dock skulle afgå de för fältläkare under generalitels-staten redan bestådda 600 R:dr; dels att regementsläkarelönen vid Kronprinsens hussar-regemente måtte höjas till 630 R:dr, och enahanda lön vid Wermlands fältjägare-regemente till 500 B:dr, samt för öfrigt lönerne för 1 bataljonsläkare vid hvarje regemente, äfvensom vid kavalleriets korpser, hvilka skulle benämnas förste bataljonsläkare, höjas till 400 R:dr, hvilka löneförbättringar skulle belöpa sig för värfvade arméen till 1,336 R:dr och för indeldta arméen till 3,750
Hvarje förolyckad farkost, hvarje spildt menniskolif på denna oroliga stormiga sjö, der f. n. pä den långa sträckan af vestra stranden emellan Carlsborg och Jönköping ej finnes en tillflygt i nödens stund, måste tungt drabba deras samveten, som kunnat, men ej velat, afhjelpa denna brist, må R. St. behjerta denna tanke. Jag tillåter mig Den 26 Juni e. m. 225 mig derföre anhålla, att R. o. Ad. ville återremittera denna punkt, i ändamål alt något understöd måtte varda hamnanläggningen vid Hjo skäligen förunnadt. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Man kan icke neka, att en hamnanläggning vid Hjo är för en del af Westergöthland mycket nyttig och skulle hafva många goda följder med sig, men att jemföra denna stad med Lidköping måste jag, som temmeligen väl känner orten och dess rörelse, emedan jag under flere år varit bosatt der, ogilla, ty rörelsen i och omkring Lidköping är vida större än i Hjo. Lidköping är omgifven af en mycket stor och sädesrik slätt, som i lika stor radie, som den från Iljo, der dessa radier mötas, har åtminstone en 6:dubbelt högre produktion än den slätt, hvilken skulle få afsättning af produkter i Hjo. Detta oaktadt skulle jag icke vara obenägen att tillstyrka anslag lill den ifrågavande hamnanläggningen, om endast orten omkring Hjo ville i större proportion till företaget lemna bidrag än som blifvit erbjudet. Mig veterligen hafva R. St. vid föreg:de riksdagar icke för anläggning af hamnar vid städer, hvilka idka inrikes sjöfart, beviljat anslag i den proportion, som nu för Hjo äskas nemi. tili £:delar af hela kostnadsförslaget. Till hamnbyggnaden vid Lidköping lemnades icke ett så stort anslag. Kostnaden der var beräknad till 136,000 r:dr och det beviljade anslaget utgjorde 82,000 r:dr, så att af Staten bekostades omkring -|:delar och återstående § af enskilda, hvaremot uti förevande fråga begäres icke mindre än f:delar af Staten.
På varuvärde och på Myntvärde hafva de Sedlar* som ansetts och som lupit såsom Banco, Irna mycket influerat, som BancoSedlärne 3 Och det är Varuoch Myntvärdet, sorn bör bi behållas» Jag räknar till RörelseCapitalet} utom BancoOch Riksgälds Sedelstocken : Ålla Assignationerne med R.'r B cö B88^4 r 3 Alla Malmo Disconts Reverser , såsom Varande af 100 , 150, 250 &c-mindre belopp 5 med ett ord} delbara , och derigenom ingångna i all slags Rörelse » i b342}753 Af Götheborgs Disconts Reverser, de sQ.m i enskilt mans hand befinnas 4 1*4» 4§3ä266 Af Götha CanalDiscohis Treprö* centsSktild aj bägge slagen, endast hälften} emedan Fordringarrles storlek gjort dem orörligare, och dessutom en stor del är I Publique Cassör hvilåöde .* i,2,90*858 Summa 4sec>5}289i eller i rundt tal fyra Millioner. I Calculen Litt. A. * söm visat RörelseCapitalets Varia® tion * har jag således för hvar Summa af Malmö eller Götheborgs DiscontSedlarj som 100 Dm 17 Martii, /. m. indrages, låtit en lika stor Summa BanctfSedlar utsläppas , äfvensom hälften af allt hvad af Götha CanalDisconts Sedlar indrages. För att så mycket möjligt är bibehålla RörelseCa* pitalet, ej blott vid samma storlek, utan i sami' ma Orters Näringar, har jag föreslagit, att i de Vestra och Södra Provincerne bilda en Lane-' Fond för Banquens räkning , med småningom sig förökande rörelse Det reglementariska af denna åtgärd, om Lånen skola bli på inteckning, eller på namn, om tvänne Lane orter, eller en skall finnas, har jag ej yttrat mig om. Den tredje hufvudgrunden är den, hvarefter jag uträknat, hvadBanquen bör betala för Götha Canals Bolagsägares