Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare har i kredit-upplags-tarifen den ändring blifvit af Ridderskapet och Adeln beslutad, att de under rubriken Tobak särskilde artiklarne Blad och Stjelk böra sammanföras i en rubrik med 12 centners minimi-qvantitet och 15 öres afgift per centner. Utskottet biträder denna förändring, sorn endast innebär en nedsättning i minimi-qvantiteten för upplag af stjelk; och anser jemväl i fråga om förevarande artikel, öfverensstämmelse böra tillvägabringas emellan införsels-tarifens och kredit-upplagstarifens nu skiljaktiga rubriker, i den förra ”katfvad” och i den sednare knaster’ , hemställande Utskottet alltså, att följande rättelser i kredit-upplags-tarifen må vidtagas, i afseende på hufvud-riibriken Tobak, nemligen alt blad och stjelk samman föras i en rubrik med minimi-qvantitet af 12 centner och transitafgift af 15 öre per centner, samt ali i stället för rubriken ”knaster" införes rubriken ”karfvad." Vidkommande slutligen artiklarne Secker och Sirap, så har dels vid återremissen af kredit-upplags larifen uti Borgare-ståndet blifvit yrkadt, att topp-, kandioch kak-socker måtte i denna tarif varda upptägne, dels ock Bonde-ståndet beslutat, att vid artikeln Socker, krossadi lumpoch llavanna-Terres, skulle i larifen jemväl upptagas lopp-, kandioch kak-, samt artikeln Sirap, alla slag, införas med minimi-qvantitet af 18 centner och transit-afgift af 15 öre centnern.
Transport 1 14 j 45 rör Lifregemnntets Hussarcorps har Sekund-Chels-Embetet, under förklarande att icke någon arrestlokal kunnat förhyras, emedan motvilja i allmänhet räder mot lägenheters upplåtande till arrester, föreslagit, att sådana måtte anskaffas i Ore-’ bro, Arboga och Mariestad, men då Kollegium hy' ser den öfvertygelse, att. om arrester förläggas i ,1 städer, der garnison icke finnes, tillsynen öfver arreststraffets behöriga verkställande försvåras jemte det hyresoch underhållskostnaderna blifva större, samt då förhyrandet af lokaler på landet icke torde blifva så svårt som hittills, om ersättningen behörigen höjes, så föreslår Kollegium att, utom den ar• rest, som uti korpsens nya etablissement i Orebro bör vara att tillgå, en arrestbvggnad må uppföras på Sanna hed och 2 lokaler inom korpsens stånd förhyras 1 2 för Lifregementets Grenadiercorps har föreslagits anskaffande af arrestlokaler i Köping och Westerås samt en lokal för Kungsjihrs Kompani till gemensamt begagnande med Westmanlands Regemente, men i enlighet med redan uttalade åsig, ter föreslår Kollegium en byggnads uppförande på Utnäs Löth och 2 arresters förhyrande . • 1 2 för Uplands Regemente 1 har en arrestbyggnad på Polacksbacken ansetts vara för regementet tillräcklig, men då derjemte uppgifvits, att en del rotar äro mera an fem mil aflägsna i från mötesplatsen, föreslår Kollegium att utom den byggnad, som erfordras på Polacksbacken, 2:ne arrester må inom regementet förhyras 1 2 för Dalregementet föreslås en byggnad att uppföras på Romehed och 2:ne arrester att förhyras 1 2 Transportj 1 CO | 53 94 Bil. N:o 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd Prop. K:o 1, om Statsverket 18(12. Transport för Westmanlands Regemente hafva arrester blifvit ifrågaställa pä Salbohed samt i Westerås, Sala och Köping.
For att icke tala om den beskedlige unge presten i)) Hemmet a, som pd sin lidelsefulla bon)) dyra Louise, f h jag kalla dig min?, f&amp;r till svar ett sedesamt:)) basta Jacobi, g l och tala vid mina foraldrar}) och - lyder utan att s i inycket som beggra en k p s! Gingo vdra fbraldrars frierier verkligen till p i det sattet? - Hade ddtidens recensenter forstiltt att tillrackligt pipeka dylika brister i hennes bijcker, iir det mojligt, att vi af Fredrika Bremer fiitt en forfattarinna, hvars formfiga svarat till hennes stora rykte. Xen BoMin hade nog i allmanhet riitt i, att de icke ~hittade h e m e hemmas, att de icke fbrstodo hvad s o n var hennes styrka, ~ d e iikta t flamliindska i toclmingen af det hvardagliga~, sasom han kallar det, sldant det framtrader i den lilla norska ' idyllen, Strid och frid;): Susanna, tronande pQ mjolkkaret med korfven till spirn, glrdshandens liberala leben lassen, niir skitoria s l i ned i ham trHg, rattan, som tittar ned ur takrannan. I sjglfva verket var hennes konstniirliga ntveckling sA forsenad, att den ' aldrig hann nigon verklig bloinning, och det gick som hon sjalf i en vemodets stund forespitt: nnar jag f i r mera ordning, mera klarhet, d i Br kanske min smula eld fiirkolnad. Ack, jag blef val endast amnnd till en skiss, som aldrig blir fnllfiirdig, en bon utan amen., Dock, - pB ett olllrdde v w hon, sdsom ocksd biograferna pHpekat, anmad att bli fullfardig, helgjnten mer iin de flesta, - p % det enda omride, som p % hennes tid gaf fidlt utrynl~ne fiir en enkel, konlrret verklighetsskildring: brefstilen och reseskildringen i brefform.
För Ecclesiastik, AcademieGymnasii, och Schoie-Staterne böra Lysnings-Sedlar till Agtenstap ffriswas pa Charta till En Fjerdedel af -en Charta, Sigillata, hwarmed en hwars Fullmagr eller Kallelsc-Brcf ester y och n §.§. af denna Förordning bör wara Chartcrad; dock sa att om afgisren i följd härafför en och annan skulle understina Tjugusyra Skillingar, ringare än sistnämnde Skillingial icke ma pa Lysnings-Sedelen 'nyttjas; kommande Lyönings-Sedlar äfwen för Presterstapet, Adjuocter, att skrifwaS pa Tjugusyra Skillingarö Charta. För ringare Schole-Betjente, hwilkas Fullmagter blott stämplas med Tre Skillingars Charta stall Aderton Skillingars Charta nyttjas till Lysnings-Sedlar. För Klockare i Stockholm samt de öfrige Sta* peloch större Uppstäder, sä wäl som i stora Församlingar a Landet, samt de stallen hwarest de aga Klockarebord med Åkerbruk, eller i Skane och Blekingen witz Lön i Spannmål, En R:dlr Tjugusyra Skillingar. Ide Den ,8 Augusti. »887 Sex Runstycke», anses densamma för hel Skilling, men hwad dertill ej uppgär försvinner ur all beräkning. Corporaler, Trumslagare, P pare wid Infanteri - Regementen, Ryttare, Dragoner, Soldater, Roteoch Coopvaerdie-Batsman, Enrollerings - manskap - s888 Den 18 Ausust!. I de mindre Stadsoch Landt,Församlingarne, T-ugusyra Skrllingar, och Z de minsta, Tolf Skillinaar. Organister ost) Sjungare, hwilkas tjenster ej äro med Klockaretjensterne sammansiagne. I Stockholm och de större Städerne, Tret-» liosex Skillinaar. Pa Landet och i de mindre Städerne, Tjugu, syra Skillingar. Ail annan Under, Betjening wld Kyrkorne:
Utskrn skulle finna sig böra tillstyrka dessa grunder, jag derom måtte skyndsamt erhålla underrättelse, då jag icke skall underlåta att fullgöra min pligt lill att söka underlätta Utsktns arbeten, genom afgifvande af ett detaljeradt förslag till ordningsstadga; men hvilket jag anser mig icke behöfva utarbeta, innan Utsk:n behagat granska grunderna och derom öfverlägga. Dessa alne motioner lades på bordet. 3 II. 48 3;8 Den 7 Mais e. m Ilr Rosenqvist, Fredr. Leonh., hade inlemnat elt anförande, som upplästes, så lydande: Rådfrågande tidsandan, erfarenheten, upplysningen och fäderneslandets sanna hästa, Ivekar jag ej att väcka en motion, sorn val måhända skall ogillas af den delen utaf Representationen, som i arf emottagit en oemotståndlig kärlek för urgamla seder och hink, men som säkert med välvilja skall emoltagas af tänkaren, frihetsvännen och patrioten; jag menar Bis k o ps-em be l enas indragning. Redan vid föregrde riksdagar, har samma framställning blifvit gjord inom det llederv. BondeSt., men tyvärr, såsom alltför ingripande i stora makliga intressen-, har densamma hittills rönt motstånd nog att icke kunna genomdrifvas. — Visserligen tror jag, att äfven denna gång många skola bemöda sig att få bibehålla detta alltför umbärliga och dyra arf (rån en tid, då äfven hos oss påfveväldet dref sitt förderflig» spel; men då jag täger i betraktande den upplysning, del begär till nyttiga reformer, och den goda vilja för det ralla, sorn inom detta års Representation ~ tyckes vilja göra sig gällande, hoppas jag ändock, att afseende nog för ändamålet skall göras pä hvad jag härmed föreslår.
Den 21 Maji f. m. 8f sig skuld, som sedermera ej kan godtgöras, hvarigenom handt, att många af dessa unga kamrater nödgats lemna en bana, som de med värma omfattat, och der de kunnat blifva nyttige medlemmar i samhället och en prydnad för Regementet. Jag anhåller derföre vördsamt, att Ridderskapet och Adeln täcktes behjerta denna omständighet, och genast bifalla den Kongl. Propositionen rörande detta ämne i hela sin vidd. Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob: Man kan ej annat än beklaga det släta tillstånd, hvari Statsverket sig befinner, då man blott i anseende dertill finner sig uppmanad att framställa anmärkningar mot vissa af de föreslagne lönebeloppen, såsom alltför dryga , jemförelsevis mot andra. Sådant är förhållandet med 6 bland FördelningsGeneralernes föreslagne löner. Jag är långt ifrån att påslå, det dessa lönebelopp i och för sig sjelfve äro för höga, för Militärer af denna upphöjda rang; men vid jemförelse med de löner, som blifvit föreslagne för StatsRåden, StatsSecreterarne och HofRättsPresidenterne, lärer man svårligen kunna neka, att Fördelnings-Generalerne blifvit avantagerade på sina vederlikars bekostnad. Här har väl af Friherre af Nordin och Grefve Brahe blifvit sagdt, att FördelningsGeneralerne äro de högste i sitt fack, och derföre måste vidkännas en dryg representationskostnad; men samma förhållande är 86 Den 3i M n j i f. m. mecl de Embetsman jag nyss omnämnt. Ty om FördelningsGeneralen har förbindelse, att se hos sig hela den så kallade uppvaktningen, så är förkållandet enahanda med t. ex. StatsSecreteraren för Krigsärenderne, hvilken på köpet måste hos sig se sjelfve FördelningsGeneralen. — Men äfven en annan jemförelse leder till samma resultat.
Sedan af meddelade Protokolls-utdrag den upplysning vunnits, att frågan genom 5:ne Riks-Slånds sammanstämmande beslut redan vore afgjord, fann PresteStåndet ifrågavarande inbjudning ej föranleda annan åtgärd, än alt läggas lill handlingarne. Frän Vällojl. Borgare-Sländet. S. 11. Föredrogs ånyo Banko-Utskottets Utlåtande N:o 11, i anledning af väckte förslag, dels om indragning af sedlar å 1 R:dr R:mt, dels om utlemnande i rörelsen af sedlar å 2 R:dr B:ko eller 3 R:dr Runt, och dels om skyldighet för Banken att alltid i vexling tillhandahålla hela Specier. Afstvrkandet af bifall till förslaget om upphörande af utgifning från Banken af sedlar å 1 R:dr Runt gillades; yttrandet i anledning af förslag om en valör å 10 Rulr Runt, såsom den lägsta i allmänna rörelsen, lades, med godkännande, till handlingarne; afstyrkandet af bifall till Herr Prosten Berlins i Utlåtandet omförmälda motion gillades, och det pag. 7 i Utlåtandet afgifna förslag bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Slals-Utskottets Utlåtanden: N:o 38, i anledning af väckt motion, om tillgodonjulande af rätt lill skattefrihet för socken-allmänningar. Bifölls. N:o 40, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslående af | mantal N:o 1 Törnestorp till boställe åt Kronofogden i Höjentorps Fögderi af Skaraborgs län, i stället för nuvarande Kronofogde-bostället \ mantal N:o 8 Stentorp frälsegården. Bifölls. N:o 44, i anledning af väckt motion om grundräntornas kapitalisering. Bifölls. N:o 42, i anledning af väckt motion, angående indragning till Kronan af kungsgården Ollestad. Bifölls. N:o 43, i anledning af väckt fråga om ersättning af allmänna medel till innehafvaren af Ivomministersbostället Riddaretorp, för af samma boställe utgående roterings-afgift. Bifölls.
För det andra har blifvit anfördt, att råden i några embetsverk erhållit en löneförökning till 2000 rldr bico. Riksslater upptager dock dessa löper tili 1600 rldr, och den lönetillökning, som derutöfver blifvit beviljad, är icke upptagen på riksstaten, utan har tillkommit i anseende till rådens särskilda befattningar med cassör och dylika föremål. StatsUtsk. har åtminstone gått consequent tillväga, då i fråga om nya anslag för de verk, der sådant blifvit tillstyrkt, Utsk. gjort förbehåll örn rådslönernas bibehållande vid 1600 rldr. Att i öfrigt det vore ett misstag i StatsUtskls yttrande, att en jemnare fördelning af sportlerna kunde åstadkomma en löneförbättring inom Just.revisionen, lärer äfvenså vara en oriktig framställning; ty att revis.- och protissecret. icke åtnjutit någon andel af sportlerna, bevisar just den ojemna fördelningen. När en del åtnjutit, men andra icke haft andel deri, så är fördelningen ojemn, och jemnkning derutinnan skulle ej vara omöjlig. För öfrigt anser jag för min del, att en inbjudning från R. o. Ad till de öfriga Stånden att med R. o. Ad. sig förena i beslut om dessa lönetiilökningar, icke vore lämplig, Ehvad man än kan anföra såsom skäl för dessa lönetillökningar, qvarstår det alltid såsom ett factiskt förhållande, att inom detta Stånd finnes en talrik personal af löntagare, hvilkas löners förökande är i fråga. Att detta löntagande Stånd skulle inkomma roed en anhållan om ökade löner till Borgareoch BondeStln, som icke äro löntagande, är en framställning, som jag ej vill förena mig om och hvarvid jag ej vill fasta mitt namn.
De måste väl äga rättighet att inför Konungen, inför nationen, ja inför hela verlden med handling ådagalägga hvad de tänka, och att det är sanning och icke svek, alt de vilja reform. Hvad vinnes med denna framställning, säger man? Ämnet har ju blifvit tillräckligen utredt ; från andra sidan finnas ju tillräckliga materialier uti RiksSltns prolocoll. Detta är lätt sagdt; men det vill dock mycket i56 Den ii Juni. till att vara viss på sig i denna fråga. Kan man påstå, att allt är sagdt uti Stånden, som kan sägas uti detta ämne? Äro väl alla de ideer utvexlade, som kunna framläggas? Men låtoin oss antaga, att allt finnes sagdt i dessa prot., som kan sägas i detta ämne; hvem läser dock dessa prot.? Derest man önskar att nationen skall uppbringa sin öfvertygelse i detta ämne, så fordras dertill, att hvad som skrifves äfven blir läst; men jag upprepar, hvem läser RiksStåndens prot.? Huru blifva de bekanta? Är det troligt, att de personer, som vid nästa riksdag skola fatta beslut i saken, känna allt hvad som passerat i ämnet. Men om de äfven kände det, skall det icke äfven finnas en opinion hos nationen? Önskar man ej, alt nationens opinion måtte tagas till råds? Och skall ej detta, såsom i alla andra ämnen, betraktas från sina tvänne sidor? Mångfalldiga ide'er kunna finnas, som ännu ej blifvit väckta, och många väckta ideer torde ännu icke vara tillräckligen utvecklade. Skall man, derföre att man funnit det hus, i hvilket man bor, nugot bristfälligt, kasta sig blindt och brådstörtande inuti ett annat, som man hvarken till grundvalar eller fogningar undersökt och pröfvat, och som måhända vid första vindkast sammanfaller och borlföres med lidens ström? Skall man sätta det närvar., visserligen med brister behäftade, men troligen lätteligen förbättrade, på spel för någonting, som möjligen är bättre, men som också kan vara ohjelpligen sämre, och hvarifrån, sedan det en gång är antaget, någon återgång svårligen låter verkställa sig?
Den 28 Juli 1812 303 nyss är ingifvet och antaget, ansåg Herr Öfver Intendenten ej nog vigtiga skäl förekomma att projectera så tätt på hvarandra följande förändringar i samma Grundlag, hvilket naturligtvis skulle väcka nationens misstroende till densamma. Dessutom förmente Herr Öfver Intendenten att Lagman Mannerstam borde sjelf hafva gjordt den urskillning, han öfverlemnat åt LTtskottet att göra, emedan det af sakens närvarande framställning kunde följa att han blefve granskare huruvida Utskottet rigtigt utfört hans förslag, hvilket ej vore i sin ordning. Herr Biskopp Tingstadius förenade sig med Herr Öfver■Intendenten, som vidare anmärkte, att, om den Principen införes, att frånskilja det Reglementaira, så skulle åtskilliga delar af Regerings Formen och en stor del af Riksdags Ordningen tarfva förändring. Herr Grefven och Ordföranden erhindrade att hela Riksdags Ordningen egentligen icke vore annat än ett Reglemente ehuru af den vigtigaste beskaffenhet. Herr Lagman Sandberg: För min del skulle jag tycka, att man till svar på i fråga varande Memorial, lämpeligen kunde säga, att som Riksdagen är så ganska nära sitt slut, återstår ej för Constitutions Utskottet nog tid att med behörig vaksamhet och omtanka utarbeta ett så vigtigt ämne, isynnerhet, som detsamma i outredt skick blifvit till Utskottet öfverlemnadt. Herr Grefven och Ordföranden. Då detta svar torde synas mången nog peremptoriskt, så får jag föreslå ett annat, det nemligen : Att Constitutions Utskottet, i anledning af Herr Mannerstams Memorial och af flera yttranden, så inom Ståndens Plena som till Utskottet särskildt, gifvit agt på den Principe att i Tryckfrihets Lagen skilja de Reglementaira föreskrifterna från de Constitutionella, och derföre, då Allmänna Lagen är under en Comités arbete till förbättring, hemställa till Riksens Ständer, huruvida de åt nämnde LagComité ville updraga, att i sammanhangmed andra Reglementairaoch strafflagarne utarbeta dem, som angå Tryckfrihets mål?
Bör då icke, har samma talare tillagt, R. o. Ad. anses ega tillräckligt stor politisk bildning för att på samma sätt tillvägagå? Mig synes att det hvarken är lämpligt eller rätt att reta småpassioner; och anhåller jag, att R. o. Ad. vid organisationen af sina val framför allt måtte tillse att majoriteten icke må kunna utöfva något tyranni öfver minoriteten. Jemförelsen med de öfriga Stånden är i öfrigt uti det nu omhandlade fall origtig; ty då R. o. Ad:s ledamöter vid riksdagarne uppgå till ett antal af 4 å 500 st., räknar deremot intetdera af Med-St:n utöfver omkring 100 ledamöter. En känd sanning är, att intriger, politiska manövrer eller hvad man vill kalla dylika åtgärder, mycket lättare drifva sitt spel i större politiska församlingar an i de mindre. Följaktligen hafva också uti nästan alla sådana större församlingar val verkställts medelst fördelning på (lere byråer. En besynnerlig argumentation har blifvit använd för detta förslags genomförande! Den siste talaren har, bland annat, sagt, att man mera har majoriteten i sin liand, då man arbetar på några få afdelningar. Obestridligt är val dock, att man medelst insinuationer, osanningar och diverse manövrer uträttar minst i mindre valkretsar. Den näst föreg:de talaren, Gr. Björnstjerna, uppgifver att dessa val införts under frihetstiden, för att blifva verktyg åt parti-intressen. Detta vågar jag dock bestrida; och påstår att den gamla klassindelningen upphäfdes, emedan den lade ölvervigten i de två till antalet mindre klassernas händer, och då, med afseende å R. o. Ad:s stora antal, omedelbara val ej ansågos lämpliga, så antogs bänkmansfördelningen. Man har här yttrat, att så länge elektorslistorna icke omedelbart uppgjordes, vore ock R. o. Ad:s ledamöter beröfvade all individuel pröfning af samma listor. Men låtom oss tillse, huru härmed rätteligen sig förhåller. Yri finna då att elektorslistorna alltid uppgöras före bänkmanslistorna, och förslagen till de förra kungöras samtidigt med förslagen till de sednare.
M. äskade, nu, då fråga är om understödjande af industriella inrättningar, hvilka likaledes icke blifvit af Regeringen till understöds erhållande anmälde, tyckas vilja vägra, alt dertill samverka. Hr von Hartmansdorff har isynnerhet ganska strängt apostroferat StatsUtsk. för dess förfarande uti ifrågavar:de hänseende, och detta klander förvånar mig så mycket mera, som, enl. hvad jag ganska väl erinrar mig, större delen af de ganska betydliga löne-förhöjningar, som blifvit af enskilde motionärer påyrkade, och af StatsUtsk. understödde, af nämnde värde ledamot förordats. Ja, StatsUtsk. har till och med från samma håll vanligtvis fått upbära förebråelser, då Utsk. ej ansett sig böra lyssna till dylika framställningar. Om jag icke bedrager mig, har StatsUtsk., just till följd af en utaf Hr von Hartmansdorff väckt motion, tillstyrkt löne-förhöjning åt ledamöterne af Konungens högsta Domstol. Deruti gjorde Utsk. naturligtvis ganska rätt, men nu, då Utsk. tillstyrker ett anslag till^hamn-anläggningen i Ystad, är Utsk:s förfarande mycket orätt. Äfvenledes vill jag draga mig lill minnes, att StatsUtsk:s utlät., i anledn. af ifrågasatt lönereglering för' Hof-R:nes tjenstemän af detta Stånd återre mitterades, lill följd af Hr von Hartmansdorffs yrkande, hvilken, ehuru Utsk. följt det förslag K. M. afgifvit, likväl ansåg, alt Utsk. snarare bordt följa framställningar af enskildta motionärer, hvilka förordat högre löner, än dem K. M. ansett böra anslås. Helt nyligen, vid behandlingen af en utaf Hr von Edenhjelm väckt motion om anslag till förbättring af de värfvade truppernes mathållning, hvilken motion så lill vida af Utsk. understöddes, att Utsk., som icke ansåg sig böra ingå i någon omständlig granskning af frågan, tillstyrkte beviljandet af ett årligt anslag ä 10,000
Den bestar ej i rättigheten af ert otidigt klander, i ett trotsande öfwcrmod, i hotande uttryck, oftast utbrott af swagheten, aldrig af den öfwerlägsna styrkan, den wisar flg i kloka företag, i fasta beslut och ^framför allt, i den oryggelig» förcsatts, ark för friheten och fosterlandets wal upoffra allt om sa fordras. Redlige Danemän! Defie tänkesätt lifwade wäre fäder; ära och mod eldade deras bröst. Ma besia dygder Haf. wa gärt i arf till deras barn, och Swerige skall ej upphöra äga aktning, sä länge en fri Swensk Man, ännu trampar denna jord. Ridderflkaper och Adeln skall troget dela med Eder mödorna och farorna af ert gemensamt fosterlands uprätthallande» och finna sig lycklige i den man de tro sig derigenom kunna lindra en mördad Konungs, en älskad Regems omsorger och bekymmer. Glade ffolen I dä, ivid flutadt arbete, wid äterwändandct till Edre hem, se Eder omfamnas af föremälen för Eder ömhet, af Evra makar, Edra barn och i den Högstes Tempel, wid foten af Her - Den i8 April. 19 Herrans Altare, deltaga i walsignande Medbröders lofsanger, emottaga deras tacksägelser, och känna i Evra lugna bröst den största af all jordisk tillfridsställclse den, ari hafma handlat rätt. Under tillönffan af ben Högstes wälstgnclsec till wära päbegynta arbeten, fa Ridderffapet och Adeln försäkra det Hederwärda Bonde - Trander, om deras alltid, fortfarande aktning, rvänskap och rvälwilja. Högloft. Ridderffapel och Adeln ärffildeö klockan H till 2. In stclem protocolli 6. Zilvsrstolps. Mändagen den 20 April. Plenum klockan x io förmiddagen. Justerades Pleni-Prokocollek för ben i8 bennes. Sedan twanne Härolder ankommit och underrättelse blifwir inhamrad det de öfrige respective
Likaledes lades ånyo på bordet, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., Frih. Ced er st rö m, J acob, och Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utslwns den 1 dennes på bor - i6o Den 5 December. det lagda betänk. N:o 84, i anledn. af väckt fråga om inställande af den de utsockne frälsehemmanen i Halland ålagde ordinarie rotering. ' Ånyo föredrogs Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Utskms den i dennes på bordet lagda utlåt. N:o 85, i anledning af återremiss å Utskrns betänk. N:o g, om bildande af undervisningsanstalter för skeppsbyggeri samt anslag dertill. Då betänk. N:o g redan förut af B. o. Ad. blifvit bifallet, fann R. o. Ad. utlåt. N:o 85 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. Föredrogs ånyo Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Utskins den i dennes på bordet lagda utlåt. N:o 86, i anledn. af återremiss å betänk. N:o io, anglde inrättandet af navigationsskolor, m. m. Derjemte upplästes ett från BorgareSt. ankommet prot.- utdr. af den i dennes, med inbjudning till R. o. Ad. och PresteSt. att förena sig i BorgareSt:s jemte bifall till hvad Utsk:n tillstyrkt i betänk. N:o io och utlåt. N:o 86, fattade beslut, att, oberoende af hvad uti Utskrns förslag omförmäles, dels en summa af 5oo r.-dr b:co för hvardera af städerna Wisby och Carlshamn må, till uppförande på ordinarie stat, beviljas, för att användas till underhåll af de i nämnda städer redan inrättade eller tillämnade lägre undervisningsanstalter i navigationsläran, dels ett anslag af 5oo r:dr b:co må uppföras å ordinarie stat till inrättande af en navigationsskola i Hernösand.