Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fattighus för dess vaktbetjente och sådanes enkor; 4’° en Kassa för pauvres honteux, med en fond af emellan 6 å 7,000 R:dr Banko; 5:o en Barnuppfostrings-fond, som äger Småbarns-skolans lokal och dessutom ett 20 kapital af 1,366 R:dr 3a sk. Banko; 6:0 en Vedfonds-kassa, stor 1.666 R:dr 3a sk. Banko, hvars ränta ingår lill allmänna fattigvården och användes till inköp af ved åt fattige inom och utom Fattighuset; 7:0 en enskild Fattigkassa för tillfälliga behof, utgörande äfven 1,666 R:dr 3a sk. Banko och ställd under Pastors vård; 8:0 Akademiens Fattigfond vid pass 3,85o R:dr Banko, af hvars räntor omkring 3o af Akademiens fattige njuta ärligt understöd vid jultiden; q:o den Bobergska Fattigfonden, 3.8oo R:dr Banko, hvaraf räntan skall tillfalla fattige, dels af ståndspersonsoch dels af arbetsklassen; 10:0 den Schubertska donationen, 1,100 R dr Banko, hvars ränta framdeles skall utgå till några af Akademiens fattige; 1 1:0 Borgerskapets Spannmåls-magazin för fattiga, hvarutur 20 ä a5 tunnor spannmål årligen utdelas; 12:0 Borgerskapets Afkomst-magazin, hvarutur 4o ä 5o tuupor nu årligen utdelas; i3:o Akademiens Qvarn-spannmål för fattige, som deraf årligen undfå vid pass 3o tunnor och i/fto hälften af arrendemedlen för g krogar och en restauration, omkring 5oo R:dr Banko, hvilka af Magistraten och Borgerskapets Äldste utdelas till välfrejdade fattige inom Borgerskapet. Fattigvårdens hela inkomst utgjorde sistlidet år 5,070 R:dr Banko och summan af underhållna fattige var i medeltal 218 personer.
2.40 j) Amontillado, torrt, very fine old superior » 2.50} l Fino secco Sherry, ett mycket torrt, gammalt och utsökt vin med charmant arom ... » 2.90) \ East India Sherry, ljust golden, fylligt, mycket gammalt och oöfverträfliigt till sitt pris » 3.20 j] Old Brown Sherry, mörk golden, mycket gammalt och fylligt » 3.50 (Bordeaux-Vin, ett helsosamt och bePrisen äro beräknade emot kontant hagligt lätt vin, alldeles fritt från betalning med fria buteljer. de ofta förekommande tillsatserna Vid beställningar från landsorten af starka spanska eller andra viner. torde likvid medsändas emedan efterPr J-but. 0.35 kraf å vin icke är tillåtet. Vöslauer (Schlumberger) Kr. 1.75 Vin leverera vi fraktfritt och emVöslauer, Goldeck » » 2.75 ballagefritt vid alla järnvägsstationer V i äro enda försäljare i östra och och hamnar i Sverige, då beställninnorra Sverige för den renommerade gen uppgår till minst 50 kronors firman K. Schlumberger i Wien. värde. Detta rödvin kan stå uppslaget några Sherry. dagar, utan att förlora sin arom. Pr flaska. Chäteau d ' Estournel 1886, importerad Dinner Sherry, ett godt bordsi buteljer Kr. 2.90 P o r t v i n. vin Kr. 1.00 Figeac S:t Emilion 1877 » 3.75 0.55 i Good special Port » pr| » 1.00 j m. fl. sorter. G oiden Sherry, ett Rich full-flavoured Port » 1.50 fylligt, smakligt vin ___ 1.25 Superior Fruity London Port » 2.00 V i n från Santos. Fine London Sherry, halftorrt 1.40 Very Superior Old London Port » 2.50 » •&gt; t torrt 1.50 Detta vin är ren drufva, behagligt Manzanilla, ett torrt vin med med en svag muscatsmak. Det rekombehaglig arom och smak 1.
Stals-Utsk:s Utlåtande, N:u 118. o Efter behörigt öfvervägande af hvad sålunda, i denna fråga, förekommit, får Utskottet anföra, det Utskottet visserligen inser och.erkänner nyttan och behofvet af sådana anstalters vidtagande* hvarigenom, å ena sidan, skicklige personer, villige att egna sig åt folkskolelärarens mödosamma kall, dertilluppmuntras genom vissheten att;., vid' inträffande ålderdom eller sjuklighet, och deraf föranledd oförmåga att dylik tjenst fortfarande bestrida, icke sakna nödigt uppehälle för sin återstående lefnad och, å andra sidan, skolslyrelserne sättas i tillfälle att från undervisningen skilja ålderstigne och dertill ej vidare passande lärare; men Utskottet kan likväl icke instämma olide åsigter, rörande sättet för dy lika pensions-inrältningars tillvägabringande, hvilka legat till grund för Kongl. Maj:ls nu framställde nådiga proposition, Enär nemligen de statsmedel, hvilka lill pensionsfondens, bildande blifvit afsedde, ursprungligen af Rikets
noptikon med grupper och personager ur det dagliga lifvet, inte modellerade i vax precis, inte så korrekta och högtidliga som dem vi sågo der uppe,. utan blott flyktigt skisserade med blyerts. I stället skall omvexlingen bli så mycket större och årsabonnementet på ett sådant Panoptikon kostar rakt ingenting för Iduns läsarinnor. Får jag äfven då bli er ciceron, så skall jag känna mig både lycklig och stolt. Ni nekar inte? Tack, min nådiga! Au revoir i Iduns Panoptikon! Adjö, hr Sörensen! Hils deres kone! Sccevola. Ett sträfsamt lif, sedt från dess ljusare 1 sidor. et är ingaluuda min afsigt att söka vederlägga Augustas påstående att lärarinnans kall är ett sträfsamt lif, men i vissa punkter af hennes i mörk färgton hållna skildring är jag ej fullt ense med henne. Först skulle jag dock vilja förutskicka den anmärkningen, att om denna bana valts och fullföljes på sätt som A — a skildrar det, så kan följden blifva och blir i många fall sådan som hon troget återgifvit. Finnes då icke äfven i detta kall någon ljusglimt, och är det månne säkert, att A — s målning håller streck? Så t. ex. säger hon, att det fordras ett » lillgammalt » lefverne, för att förvärfva sig folkets erkänsla, förtroende och deltagande. Jag tillåter mig betvifla detta påstående, såsom varande fullkomligt grundfalskt. Tvärtom tror jag, att hon på detta sätt aldrig vinner det, ty man vinner aldrig något genom att vara hycklad, tillgjord och onaturlig, om inte just det som A — a talar om. » Ingen jemnårig förstår henne, och de äldre göra beskärmande miner bakom hennes rygg. » Men hvarför då ej vara » naturlig » sådan hon är? Har hon ett » gladt och muntert » lynne, hvilket jag skulle tro just på denna plats är af nöden, hvarför skall hon » polera bort » det? Månne » barnens respekt och föräldrarnes aktning » förloras derigenom? Visst icke, förutsatt att hon troget och med allvar sköter sin plats och förstår, att allt har sin tid.
MedStånden samt OeconomiseUtskottet härom vördsamt och vänligen underrättas. S. D. Vid StatsUtskottets nu ytterligare föredragna Utlåtande af den 12 i denna månad, i an - 48 Prat, Utdrog d. 19 Jan. 18 x?.' anledning af VäHofl. BorgareStåndets anmärkning i fråga om den till Riksdags-utgifterne anslagna summa, fann BondeStåndet för godt låta bero; hvarom Respect. MedStånden samt StatsUtskottet skulle vördsamt och vänligen underrättas. S. D. LagUtskotfets den 17 sisth December afgifna, och sedan sista Plenum på bordet livilande Utlåtande öfver Herr Professor m. m., Doctor C. P. Hagbergs motion, angående Författningars och Kungörelsers uppläsande från Predikstolen efter Gudstjt nstens slut, blef, vid nu skedd förnyad föredragning, till Utskottet återrenaitieradt, i ändamål, att erhålla yttrande öfver de anmärkningar, som af flere BondeStåndets Ledamöter emot berörde Betänkande blifvit gjorde; och skulle de Respect. MedStånden härom vördsamt och vänligen underrättas. S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets sista Plenum på bordet lagda Utlåtan^ de af den 17 December förlidet år, i anledning af Anders Danielssons från Elfsborgs Län yrkande , om förbud för Konungens Befallningshaf-; vande, att stadga Vitén i Economiska mål, beslöt Hederv. BondeStåndet, att dels inbjuda Re^ spect. MedStånden derom med BondeStåndet sig förena, att genom ett allmänt underdånigt Besvär hos Kongl. Majit anhålla, det aila sådana af Dess Befallningshafvande stadgade Vitén i E^ conomiska mål, hvaruti de uti Lag och Författningar redan bestämda böter ökas och förhöjas,' må förklaras ogillde och Konungens Befallnings^ hafvande förbjudas, att på sådant sätt afvika från de i Lag gtfne föreskrifter; dels ock anmoda Prof. Utdrag 19 d. Jan.
Dessutom, då endast den kan och bör bidraga till fattigvård, som icke sjelf är i behof af andras hjelp, men detta behof tydligen existerar för alla fullväxta personer, som i egenskap af tjenstehjon, lärlingar och hemmavarande barn, eller eljest, äta andras bröd; är klart och ostridigt, att åtminstone dessa mäste befrias, i följd af ofvanberörde vid fattiglagstiftningen antagna grundsats: och befrielsen instämmer sä mycket hellre både med rättvisa och billighet, som hvarje beskattning på person, som är i andras bröd, nästan uteslutande träffar husbonden eller husfadren; afstyrkande jag således, i allo, antagandet af ifrågavar. beskattningssätt. 2 mom. Förslaget att hvad som, utöfver det i 1 mom. omförmäldta allmänna bidrag, vidare skulle erfordras, borde till skjutas af samhällets sjelfrådande medlemmar, kan således, - lier min förmening, icke heller antagas; utan då hvar och en, som icke sjelf är i behof af andras hjelp, hvarmed jag förstår hvar och en annan än tjenstehjon, lärlingar och hemmavarande barn samt dessas vederlikar, bör till fattigvårdens upprätthållande bidraga, synes mig beskattningen för detta ändamål icke kunna blifva mer än en, upptageu al fattigvårds-samhällets sjelfrådande medlemmar, 38a Den 12 Februari e. m. i förhållande Sill stånd och villkor, eller rättast sagdt, till egendom, rörelse, näring och förmögenhet samt inkomsten deraf. Alt för tillämpningen af sådan beskattning taga allmänna bevillningen för lön, egendom och rörelse m. m. till norm, såsom comiterqde det föreslagit, i hänseende till fy 11— »jarlsti Usko t tet åt fattigvården, kan icke låta sig göra, om man vill åstadkomma stabilitet i beskattningsgrunden och deri deraf-beroende rösträttighelen för någon längre tid; ty allmänna bevillningen och isynnerhet föremålen för bevillnings-afgifter efter 2 art. mäste, såsom tillfälliga, vara underkastade förändring, tilläfventyrs hvart ar, och hufvudsakligen mellan hvarje riksdag.
Genpi direkta förbindelser med inoch utlandets förnämsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvannäinda artiklar bättre och billigare än någon annan och torde en hvar genom besök i mina lokaler eller genom reqvisition af profver och varor lätt blifva iifvertygad om fördelen att hos mig fylla sina beliof af dessa artiklar. Camilla Collett. För n&amp;gra dagar sedan ingick fkAn Kristiania underrättelsen, att den fraj dade norska författarinnan Candlcc Collett natten till den 7 mars sliitat sitt långa, ' gagnerika lif. Denna underrättelse har inom vida kretsar afven i v k t land framkallat det lifligaste deltagande. Men med den vemodiga tanken, att en med sällsynta gkfvor utrustad personlighet upphört a t t vara till, blan * dar sig här den sköna, försonande känslan, a t t detta rika människolif ej skördats af döden förrän det förunnats detsamma a t t dela med sig å t sam.tid och eftervärld ix€ sitt hjärtas och snilles basta skatter. Nar för tvenne &amp; r sedan Camilla Colletts 80: de födelsedag firades med en högtidlighet och en anslutning, som tillförene ej kommit någon skandinavislr författarinna till del, ägnade vi i en längre biografisk uppsats vår hyllning &amp; t den adla kvinnan, den oförfärade banbï terskan och den frainsthende skriftställarinnan. Til hvad vi då om hennes personlighet och lifsgärning meddelade, Iiafva vi nu föga a t t tilllägga, Vi vil ' s endast under utt&amp;lande af den djupt ' kända tacksam l! letssbiil d hvari afven den svenska h i n - nan känner sig stå till en Camilla Collett, instämma i de vackra ord, som fr&amp;n ett annat svenskt hå,ll om henne yttrats. De lyda: 1, Ingen enslcil-ld person i hela norden, med undantag a£ Fredrika, Bremer, har gjort så mycket som fru Collett för att höja aktningen för kvinnans personlighet och för hennes intelligens och för att utvidga hennes wbetslwaft till områden utanför hemmets bestyr.
Jag vet icke, huru stor kostnad, som faller särskildt på hvartdera af dessa sedelslag; men om man äfven för högt antager kostnaden för de förra till 4°>ooo r:dr och slitningen af motsvarande silfver till endast 10,000 r:dr; så frågar jag, om skillnaden 3o,ooo r:dr förtjenar att upptagas i jemnförelsen mot allmänhetens belåtenhet med det sätt, hvaruppå realisationen verkställes. Hr Tham har äfven anfört ett skäl, som jag ber R. o. Ad. närmare öfverväga, det nemi., alt allmänheten genom småsedlarnas bibehållande i rörelsen bäst lärer sig känna, hvad silfvermynlet är värdt. Dessutom bör man ihågkomma, huru beqvämt det är att hafva en sedelbundt i fickan i stället för en påse med silfver i sin vagn eller bureau. Att bestämma ett visst belopp småsedlar, hvarut - Den 28 Juli e. lil. 319 öfver de ej må tillverkas, anser jag icke lämpligt, emedan det ej kan fastställas utan äfventyr för brist. Småsedlar likasom andra måste utlemnas i den mängd, som begäres. Jag föreslår altså: att de nuvar. sk:soch småsedelsvalörerna skola intill nästa riksdag hållas allmänheten tillhanda, iden mån de åstundas. Hr Rosenblad: Då jag hört, att så många talat för afslag å betänk, och min föreslagna modification att erkänna principen, men ej låta tillämpningen ifrågakomma förrän efter nästa riksdag, skall jag icke längre vidhålla begäran om propos. derå, under hemställan derjemte till dem, hvilka, i hufvudsaken af samma tanka som jag, likväl framställt särskilda förslag, om de icke jemväl ville nöja sig med rakt afslag. Discnssionen blefve då kortare, och man kunde uppskjuta till uppgörandet af reglementet att afskaffa i8-sk:ssedlarna , såsom Hr Cederschjöld begärt. H. Ex. Hr Gr. De Geer, C ari:
I B:ska slägten hade det alltid varit sed att gitta sig så nära som möjligt inom sig sjelfva; och då herr Tönne icke egde någon son, hade hans käraste önskan gått ut på att få någon af sina döttrar gift med en man, som bar familjnamnet. De äldsta flickorna hade också gift sig med slägtingar, men dessa tillhörde endast mödernet. Återstod Juanna, som kunnat bereda sin gamle far och hela sin slägt den största tillfredsställelse, om hon förenat sig med kornetten Engelbert von B., som friade till henne, redan då hon var 16 och han 21 år. Men Engelbert hade i Lauritz en medtäflare, som icke lät besegra sig; och ehuru sjelf egande både ett behagligt yttre och en åtminstone till ytan angenäm karakter, som kunde göra anspråk på att behaga, så behagade likväl ingendera delen Juanna, hvilken blott såg Lauritz och blef nästan orättvis mot sin kusin, derföre att han djerft lät förstå det han ansåg sina anspråk vara större. Herr Tönne hade emellertid aldrig förstått en fars pligter annorlunda än att de skulle hafva till hufvudändamål barnens lycka. På karakterens och hjertats vägnar var ingenting att invända mot kaptenen; och att han blott hade sin verksamhet att lefva af, då kornetten var arfvinge till ett fideikommiss på annan ort, det kunde den gamle riddersmannen icke sätta som motvigt mot sin ömma och veka Juannas hela framtida lycka – och således blef hon utan strid förlofvad med Lauritz och skulle redan ännu tidigare ha blifvit hans hustru, om ej hennes älskade moders död framskjutit giftermålet ett år, detta, både emedan Juanna sjelf icke ville det annorlunda och icke heller hennes slägt som i vissa fall hade stränga reglor. Men om fyra månader skulle Juanna blifva brud och äfven såsom gift qvarlefva på sin faders lilla egendom, der hon redan representerade en husfrus roll; och på det sättet, då hon så fick egna sin vård åt den gamle vördnadsvärde fadern, skulle hon mindre känna smärtan af att långa tider på året blifva ensam under sin makes frånvaro.
1 — 30, 33 — 50, 52 Teater o c h musik 1 — 25, 27 — 31, 34 — 50, 52 Tidsfördrif, 1 — 44, 46 — 50 En skottdagstäfling — 2 E n inbjudning till vårt lands konstnärer ... 3 Från Iduns läsekrets: Jultomtarnes fest; af Jultomte 3 Ett förslag att tänka på; af Ich .. 4 B l o m m o r; af Charlotte Lindholm 4 Ett flickhem; af Elvira 8 Några o r d o m förlofningsannonser; af Maja 8 Lek ej m e d kärleken! A f En prof vad moder .. 10 I » flickhemsfrågan s af Intresserad 10 Våra uppfostrares b r ö d; af En lärare 11 Ur ett bref 12 » Falska m y n t »; af Broder Edmund 15 Till en konfirmand; af A. L — m, 18 Friskare v i n d; af En kvinna 18 Till alla. Idun Stockholm, Iduns Kungl. Fredagen den 11 mars 1898. Prenumerationspris pr år: Idun ensam - kr. Iduns Modet., fjortondagsuppl. » Iduns Modet., månadsuppl. » Barngarderoben » 5: — 5: — 3: — 3: Byrå: Klara södra kyrkog. Allm. telef. Rikstelef. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Leonilda Dödskorset ristas i dag öfver en märklig kvinna: lärarinnan vid Tekniska skolan härstädes fröken Leonilda Sjöström, som den 28 sistlidne februari gick ur tiden. Eedan under en af sina första årgångar meddelade Idun hennes mindre vanliga lifsbild; när denna nu emellertid föreligger afslutad, anse vi oss på nytt böra dröja vid densamma, enär vår läsekrets sedan dess mycket både vidgats och förändrats.
Då nu det förstnämnda stadgandet är allmänt och ovilkorligt, synes det sistnämnda öfverflödigt; och som Rikets Ständer derjemte erfarit, att man sökt tyda dessa stadganden så, att, i händelse uti bytesbrefvet visst värde varit egendomen åsatt, stämpelafgiflen bort utgå efter del i bytesbrefvet å egendomen bestämda värde, hafva Rikets Ständer, till förekommande af nämnda missförstånd, ansett det sednare stadgandet böra utgå; i sammanhang hvarmed redaktionen af sladgangandet rörande köpebref blifvit något ändrad. Föreskriften ä sid. 20 att afhandling, hvarigenom skog från hemman på viss lid föryttras, skall förses med stämpel efter 40 öre för hvarje fullt tunnland, har i afseende på ytmåltet bort bringas i öfverensstämmelse med innehållet af Kongl. Stadgan om mått och vigt af den 31 Januari 1855; och enär 1 tunnland, reduceradt till nya ytmåltet, utgör 5,6 qvadratref, samt den nuvarande stäinpelafgiften således skulle, om den endast bestämdes i proportionerlig! förhållande lägre för hvar full qvadratref, i verkligheten blifva förhöjd, hafva Rikets Ständer ansett sådana afhandliugar böra förses med stämpel lill 5 öre lör hvarje full qvadratref. På grund af hvad här ofvan vid § 2 blifvit i fråga om vexlar anfördt, har, i stället för fl §;s nuvarande stadgande angående prima vexlar, blifvit i förslaget intagen den föreskrift, att prima vexlar i utländsk myntsort skola antingen förses med särskild stämpel å 1 R:dr eller skrifvas å till nämnda belopp stämplade vexelblanketler. Stadgandet att stämpel å skuldebref, räkningar, vexlar och assi."nationer bör beräknas efter dessa handlingars kapitalvärde, hafva Rikets Ständer ansett böra förtydligas sålunda alt till grund för beräkningen skall tagas det kapitalvärde, med afseende hvarå uppvisandet för intecknings vinnande sker eller hvarför betalning sökes.
Discussion och undersökning om §;s rätta förstånd, hörer ej till närvarande amne, hvarföre jag betygar min öbskan, att vi mä återgå till det, som utgör egenteliga föremålet för öfveriäggningen. Grefve Mörner^ /Idolph Goran: Setfan så mycket i detta ämne blifvit taladt, vili jag ej länge uppehålla Ridderskapet och Adeln, jag önskar blott få göra en liten erin Iran i anledmog af Friherre Anckarsvärd yttrande, att Riksens Ständer ej kunde hafva sämre rätt i a:dra än i:sta morn. af 107 §■> Jag är alldeles af den tankan, men af det skalet, att de blott hafva en och samma rättighet i båda fallen; den nemligen, att när Constitutions-Utskottet gjordt anmälan om en Persons endtledigande ifrån dess Embete, dä pröfva huruvida de vilja en sådan anmälan fullfölja eller ej. Att Riksens Ständer skulle hafva någon annan rätt och när Utskottet fiikändt gå inn i pröfningen deraf, kan jag omöjligen fiona anledning till. I §:s i-.sta mom. står ju tydeligen, att om Constitutions-Utskottet finner skäl att anmärka, då äga Ständerne pröfva och besluta om påföljd derå skall äga rum; finner åter Constitutioas-Utskottet icke anledning vara tili an - 445 Den 2$ April. märkning, tror jag ingalunda att Riksens Stän; der , det oaktadt , skulle kunna förklara motsatsen, så vida de ej skulle, såsom Friherre a£ Wetterstedt anfort, infordra de af Utskottet granskade Protocoll. Föremålet för Ständernas beslutande ratt är således här, efter min tanka, ganska bestämdt. När åter en annan Person iin Constitutions-Utskottet gör anmärkning , så,är det ju äfvenledes blott Utskottet, sorn äger Handlingarne, och kan säga om den är behörig eller, ej. Då Riksens Ständer ej hafva dessa Handlingar att tillgå, huru skulle de då kunna utlåta sig öfver anmärkningen m. m.
För bestridandet af sjukvården finnas 4 provincial-läkare, stationerade uti Mariestad, Lidköping, Hjo och Falköping, samt stadsläkare uti de 2:ne förstnämnde städerna, hvarjemte flere af de uti Länet förlagde regements-läkare deruti deltaga. Som erfarenheten ådagalagt, att Lidköpings distrikt är alltför vidsträckt och folkrikt för att behörigen kunna skötas af en läkare, har jag nyligen hos Eders Kongl. Majit gjort underdånig framställning om detta distrikts fördelning samt anvisande af lön för en ytterligare provincial-läkare, med station uti Länets sydvestra del, för hvilket fall någon del af Falköpings distrikt ansetts jemväl böra med det nva di Berättelse öfver Skaraborgs Län för åren 1851—1855. 6 i 42 striktet förenas. Antalet af examinerade barnmorskor utgjorde är 1855, i städerne 20 och på landet 13. Flere personer hafva blifvit antagne såsom fri-elever vid undervisningsverken för barnmorskor, för att inom särskilda landtförsamlingar varda anställda. Då, vid sednaste berättelsens afgifvande, på landet endast funnos 7 barnmorskor, har således den der omförmälde, af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafhafvande till socknarne gjorda uppmaning, att förse sig med erforderliga barnmorskor, åtminstone i någon mån medfört verkan, ehuru i detta afseende ännu mycket är öfrigt att önska. Utom det förut befintliga lasarettet och kurhuset i Mariestad har, enligt Länets invånares, genom utsedde deputerade, uppå min uppmaning, fattade beslut, ett lasarett, afsedt för södra delen af Länet, blifvit inrättadt uti Falköpings stad, hvarest för detsamma, på af staden inköpt och donerad mark, nya byggnader blifvit uppförda. Detta lasarett, hvarest kurhus-patienter icke skola intagas, är tills vidare beräknadt för 40 sängar, men kan dock, om behofvet fordrar och tillgångarne det medgifva, ytterligare utvidgas. Det kommer att Öppnas den 15 dennes. Å lasarettet och kurhuset i Mariestad hafva varit vårdade: å lasarettet. å kurhuset. Med sockenmagasinerne i Länet var förhållandet år 1855 följande:
December samma år; och för öfrigt hade härvid förekommit, att uppå den uti Tull-Verkets Hufvud-Bok vid 1814 års slut, såsom till Kongl. Ränte - Kammaren lefvererad, upptagne ej obetydliga Summa, hade, enligt Ränte Kammare - Böckerne, lefvereringar skett successive till och med under loppet af år 18 i 6, ehuru Tull - medlen äro en contant inflytande inkomst, hvilken, likmätigt Författningame, borde inom bestämd kort tid efter Redogöielse-årets utgång vara af Uppbördsmännen insatt; i anseende till hvilka förhållanden och då till vinnande af fullständig upplysning rörande nyssnätnde i Götha Canal Diskont-Verk förräntade Summa, synts fordras mera tid än Revisorernes många göromål vid förrättningens slut medgifvit, Revisorerne ansett sig böra hos Riksens Stäuder anmäla detta ämne, med hemställan, det måtte åt nhstblifvande Stats-Utskott Cfveriemnas, att söka närmare utreda berörde fråga samt taga under öfvervägande hvad reglering i afseende på Tullverkets Styrelse och Räkenskaper kunde finnas nödig: anseende emediertid Revisorerne, med anledning af hvad som i berörde måtto förekommit, det vara angelägit, att Tull-Räkenskaperne hädanefter gåfvos en förenklad form, eller ock genom omslut upplystes; äfvensom Revisorerne funno sig böra hemställa, om icke detta Verks Räkenskaper och Förvaltning borde, likasom Stats-Verkets öfrige och på samma gång, af Riksens Ständer •lier deras Revisorer ordentligen granskas, de - Stat Utslottets BetilnAenden. 16g5 sto häldre som Tullverkets Räkenskaper icke yndergingo Revision i Kong!. Kammar-Rätten. Hvad Revisorerne sålunda anfört och hemställt, hafva Riksens Höglofh Ständer, genom Remiss af otvanberörde Berättelse, cfverlemnat till Stats - Utskottets åtgärd och yttrande; och har Kongl. Maj:t i Kader den 2a sistl. Janualii täckts till Utskottet remittera det underdåniga utlåtande, Kongl.