Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 103, angående Bevision öfver LåneContoirens i Götheborg och Malmö Förvaltning och Räkenskaper år 1829, och sedermera årligen intill nästa Riksdag, bifölls. 5:0 Expeditions-Utskottets; N:o 350, angående en underdånig skrifvelse om verkställd granskning af Lazarettsoch Curhus-räkenskaperne, remitterades till Stats-Utskottet, att, i anledning häraf, med Utlåtande inkomma. Från Hedervärda BondeStåndet. S. D. I likhet med hvad ExpeditionsUtskottet föreslagit, uti Memorial N:o 3^4, fann Bonde-Ståndet nu för godt att utsätta dagen för början af nästa Lagtima Riksdag till den 15 Januarii 1835. 72 P röt.-Utdrag deri 5 Febr åar ii 183 0. S D. Då nu å nyo föredrogs Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottens, på bordet hvilande Utlåtande, N:o 31, i anledning af anmärKningar vid Betänkandet, N:o 21, rörande Paquet - Postoch ForvagnsInrättning, fann Bondet-Ståndet för godt att samma Utlåtande afslå. S, D. Vid förnyad föredragning af Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens på bordet hvilande Utlåtan» de, N:o 32, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, !N:o 22, angående åtskilliga motioner om Post inrättningen i Riket , fann Ståndet för godt att vid sistnämnde Betänkande låta bero, och lade Utlåtandet N:o 32 till handlingarne. S. D. Då nu vidare föredrogs Vallöf!. Borgare-Ståndets Protocolls-Utdrag, af den 3 i denna månad, med inbjudning till öfrige RiksStånden, att, i anledning af Högvördige Preste-Ståndets inbjudning om en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, rörande undersökning örn Tolagen, undersökningen må sträckas till alla Riks-Ståndens, genom 114 §.
Och ålades Vougt, som förklarat sig villig att befattningen öfvertaga, att, vid verkställigheten deraf, ställa sig till efterrättelse ej mindre Kongl. Maj:ts Beslut, i anledning af Rikets Ständers den i5 Mars i83o aflåtne und. skrifvelse, om hvad vid tryckningen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll med dertill hörande handlingar ansetts framdeles böra, till beredande af besparing, iakttagas, än jemväl de anvisningar och föreskrifter, hvilka, i afseende härå, innefattades i Expeditions-Utskottets, vid ofvannämnde Riksdag afgifne och af Rikets Ständer gillade, Memorial N:ris 422 och 44°» hvarjemte uti det Cancellisten Vougt meddelade Protocolls-Uldrag förklarades, i enlighet med hvad Expeditions-Utskottets Memorial N:o 483 äfven innehöll, ”att ”af kommande Ständers pröfning skulle bero, huruvida och till hvad belopp någon vedergällning må, med fästadt afseende å den ordning och ”omtanka, hvarmed uppdraget blifvit verkställdt, samt i mon af de besparingar, som derigenom kunnat till vägabringas, Cancellisten Vougt tilldelas.” Då således frågan härom vid innevarande Riksdag bör afgöras, har Utskottet skolat meddela Rikets Ständer de upplysningar Utskottet, af inför detsamma företedde handlingar, inhemtat, nemligen: Bih. till R. St.
Ständer lämna Projcctet till dess ytterligare handläggning, sär tillfälle widare iakttaga och bestämma. Slukeligen bör Utskottet tacksamt erkänna, att endast ben ädelmodiga upoffring af serskildte StändS fbrmäner, som utmärkt denna Riksdag, och hwarfbr» Utan lika Bewillning icke kunnat läggas pä all Inkomst - 833 Den 2Z September. komst och Egendom, gjort för Utskottet möjeligt att följa de anwisningar, som wäglcdt betz bemödande, och innefattas i de upgjorde Bcwillnings - grundcrne, hwilka jemte Försiaget, i hela desi widd, nu härmed wördsamt underkastas Riksens Högloft. Ständers uplysta skärskädaiidc; blifwandcs de Ledamöters yttrande och Förslag, som hutwudsakcligen warit af olika tan, ka, efter deras förbehöll tillika bifogade. Stockholm den 25 September 1809. Vä Högloft. Rilderssapets ech Adelns Zetamöttrs magnar, facob De la Larstie. Vä Wälloflige Porgare-Sändets Ledamöters magnar, H.näL!S lsrestin. Pa Högw.HrafterSr'ndetS LedamhrerS wägnar.- bllcolaus 6aräLlI. Pg Hedrrw. Bonde Skändets LeLamötcrs magnar, k. N. Dunä^ren. Ladcs pä bordet. L. 6. Ingman.
Höglofl. Utskottet har satt Ridderskapets och Adelns öfveriäggningar i jemnförelse med Tingsställen. Det innebär vi st icke något förödmjukande, så framt här skipad s lag. Men då här endast stiftas lag, sä är jemlördsen i mina ögon olämplig. Har d^t lyrkats mig att bevisa, att förslaget icke är byggt på tillförlitliga grunder; och ait om också oskyldigt till alla möjliga närvarande nns.biuk, d"t likväl icke medföra någon enda sann förmån, så återstår mig att yttra de positiva skäl jag äger till dess förkastande De innefattas, dessa skäl, uti följande momenter. 1:0» Anser jag att det ej vore ett RiksSrånd tillständigt, att söka i sina former en högre grad bifall eller popularitet af Allmänheten, än Grundlagen tillerkänner alla fyra RiksStånden gemensamt. Denna kappköming efter popularitet kan 6lutas lika tragiskt som måogen oskyldigare på starkare isar, och det på det helas bekostnad. Så länge icke alla 4 RiksStånden fördenskull efter moget bepröfvande erkänt nyttan och företrädet afen så vä-: sendtlig ändring i constitutionella former, och Konungen ej sanctionerat denna Ståndens åsigt, anser jag det ej tillbörligt för ett Stånd allena att afvika :från de etablerade formerne, 2:0. Anser jag i Statsläran som ett axi - Drif 17 Martil. om» att ali ändring som icke medförer en etor, allmänt erkänd, högt öfvervägande nytta aldrig bör antagas. Det är under jagandet af ett bättre, man förlorar det goda nian har. Vid denna fråga är nyttan problematisk, olägenheter nästan säkre, skadan, möjlig, hvarföre då Ingå i förslaget? 3:0. Har Höglofl. FiddarhusUtskotfet ej funnit sig böra besvara den af mig uti mitt förra Betänkande anmärkta inconsecjuens emellan den föreslagna publiciteten och vårt nu varande voteringssätt.
Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. N:o 2. Lewenhaupt, Grefve Claes Magnus, Motion N:o 3, angående Skogs institutets flyttning till Leckö kungsgård. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 146. Motion N:o 4, angående nedsättning af en Kommitté för undersökning af arealen och beskaffenheten af Statens skogar, samt om anslag till ifrågavarande ändamål. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. Nio 15 och Alem. N:o 26. Motion Nio 216, angående alla kungsgårdars, boställens samt allmänna inrättningars skogars ställande under Statens omedelbara vård och tillsyn. Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 50 och Mern. R. St. underdån. Skri (v. Nio 187. Motion N;o 218, angående nedsättande af en Kommitté för undersökning af vidden och beskaffenheten af Statens skogar uti Gefleborgs, WesterNorrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens län. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Nio 15 och Mern. Lida-ån i Westergötland, angående anslag för upprensning och sänkning af. Motion Nio 231. Stats-Utsk. Utlåt. Nio 141, Mein. Niis 168,209 och 226. R. St. underdån. Skrifv. Lif-BevärillgS-regeilientet, angående löneförbättring åt dess Officerare. Se Löneförhöjning. 26 Liljencrants, Grefve Gustaf Fredrik, Motion N:o 103, angående ordnandet af skjutsningsbesväret. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. N:o 21 samt Mern. N:is 40 och 45. Stats-Utsk. Mern. N:o 210. B. St. underdån. Skrifv.
Ständen hemställa, om ej denna 29 z. kundo i he. la sin widd för det närwarande bifallas, med fördehall likwäl, att Standens anmärkningar kill nästa Riksdag ligga pä Bordet och dä afgöras, som bör kunna ste sä tidigt, att undersökningen om StatsRadens förhällande annu ej hunnit werkftällas. Till d«H kan erfarenheten antingen gifwa wid handen näHM annan utwäg, eller ock öswer^yga de nu stlljak iza Si änden, att de förestagne ändringar ej förorsaka befarade följder. k. LömZ. Enligheten med det utr Högloft. Riksens Ständers ZemkningsUtffott uppläste Originalet, intpgar kebr lä:son Ltröm. Utdrag 816 Den 18 November. Utdrag af Protokollerne hällne hos Rik» sens Högloft. Ständers till Jemkning af RiksdagsOrdning förordnade Utstött ar 1809. Sedan de hos samteliga RiksStanden mot dek omarbetade Förflaget till RiksdagsOrdning förekom» ne anmärkningar, blifwit till ernående af enstämmighet i Stadgande» till Utstottcts åtgärd öfwerlämnade, förehadeS de samma till jemförande och granst, ning; och stannade derwkd Utstotket för hwarje anmärkt Z., med undantag af dem Utstottet, i likhet med senare Förslaget fann stal bifalla, i följande Beslut: §. 13. Antogs sadan den i ConstiturionsUtstoktets första Förslag sinnes intagen, dock med följande ändringar: atr i stället för ordet utom fättes jemte, i stället för, aro sjelfkallade Riksdagsmän införes «f Ronungen till Riksdagen kallas; meningen: Upsala Stift' för Stockholms Stad .2:ne samt för Stiftet fem: andras till följande: Upsala Stift 8em, Stockholms Stad Twä, samt Orden: 2tbo Hyra, Borgo Twä, samt den de sjielfwe aflöna utgå. §. 14.
I anledn. af de yttranden och yrkanden, som bär egt runi, dels om punktens ogillande och dels om hans läggande till handlingarne, hemställer jag om han icke bör afslås till och med orden: ”för hvarje fögderi till K. M:s 304 Den 11 September e. m. befh:de insändas.” Återstoden, som angår debiteringen i städerna, torde få läggas till handlingarne, emedan frågorna derom redan blifvit afslagna. Hr Printzensköld: Jag instämmer i den siste värde talarens framställning så lill vida, att den medlersta delen må läggas till handlingarne; men, hvad åter angår den öfriga delen ronde reslransakningarne, anhåller jag alt den måtte af R. o. Ad. ogillas. Hr von Hartmansdorff: Jag instämmer med Hr Printzensköld i fråga om den sista punkten. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att såvida ett beslut att lägga medlersta delen af denna ponkt lill handlingarne endast skulle bero derpå, att R. o. Ad. afslagit hvad Utsk. förut i afseende på uppbörden i städerne föreslagit, det naturligtvis vore alldeles likgiltigt antingen 11. o. Ad. ansåge sig höra, på grund af beslutet om 55:te punkten, lägga berörde del af nu förevar:de punkt lill handlingarne, eller behagade afslå äfven denna del; hvadan Hr Landtm, trodde, alt i formelt afseende icke något hinder för afslag å hela punkten förekomme, derest R. o. Ad. icke ansåge att, med afseende på sjelfva saken, ett annat beslut borde fattas. Hr von Hartmansdorff: Jag har ingenting emot denna Hr Grins o. Landtm:ns framställning. Mill yttrande förra gängen var föranledt af flere andre ledamöters, och jag föreslog ett beslut, lämpadt efter deras önskan. Uppå härefter af Hr Landtm, framställd förfrågan om Hr Printzensköld ville afstå frän sill yrkande om punktens delning, svarade Hr Printzensköld: Jag är nöjd med den propos. som Hr Gr. o. Landtm, behagar framställa.
» 59 » 2 » » contracteta » contracta. » 68 under figuren » naturlig storlek » ½ af nat. storl. » 168 rad 13 nedifr. » jossak » jassak. » 303 » 9 » » premierministern Daijo-Daijin, läs premierministern (Daijo-daijin). På kartan öfver Beringssund (se kartan N:r 10, östra bladet) står å en del af upplagan: vid S:t Lawrence-ön: Nordvestkap läs: Nordostkap. » » Vestkap » Ostkap. » » Sydvestkap » Sydostkap. » » Sydostkap » Sydvestkap. » Port Clarence 21–26 juli » 22–26 juli. ELFTE KAPITLET. Hopp om befrielse vid nyåret. – Boves utfärd till det öppna vattnet. – Blidväder och å nyo sträng köld. – Fruset qvicksilfver. – Populära föreläsningar. – Brusewitz’ utflygt till Najtskaj. – Förnyad brefsändning till hemmet. – Infödingarnes berättelser om isförhållanden vid Tschuktsch-landets kust. – Tschuktscherna förmedla varubytet mellan arktiska Amerika och Sibirien. – Utfärder i omgifningarna af vinterqvarteret. – Väderleken under våren. – Snösmältningen. – Norrskenet. – Flyttfoglarnes ankomst. – Tschuktsch-landets djurverld. – Noak Elisejs undsättningsexpedition. – En märkvärdig fisk. – Landet snöfritt. – Befrielsen. – Nordostpassagen fulländad. Det nya året inleddes med ett svagt hopp om befrielse.
Men om B. hade han sqvallrat, och det på ett lömskt otäckt sätt. Hade berättat för Esmann hvad B. sagt här uppe, att Cawling förundrat sig öfver att Esmann lät sina vänner vara grofva och närgångna mot älskarinnan, och att B. tyckt det vara vidrigt.207 Jag sade att Lundegård nämnt om att han sagt det till Esmann och att jag fann det dumt. – Der har Axel slängt bort hans välvilja. Det gjorde mig ondt, men dervid är ingenting att göra. Det förlåter Brandes icke. Jag måste taga honom i hand på att icke säga åt Lundegård att Brandes talat till mig om det eller att han var förtretad. Så berättade jag att jag fått bref från min förläggare, och att jag skall resa nästa söndag eller måndag.208 ”För allvar?” ”Ja.” ”Och så snart?” ”Ja. Jag har räknat efter i almanackan. Om jag dröjer längre får jag ingen tid att stanna hemma.” Det såg ut som om han fick tårar i ögonen, men han såg icke upp, och han teg en lång stund. Sedan började han tala om sin resa, undrade om han skulle upplefva några äfventyr i Petersburg, hvilket jag tröstade honom med att han nog skulle. Och så berättade han att han begärt audiens hos kronprinsen för att be honom om en rekommendationsskrifvelse till kejsarinnan, på det han måtte bli befriad från censuren, men så hade han hört att man omtalat hans afsigt för kronprinsen och att denne sagt sig icke kunna gifva honom någon sådan rekommendationsskrifvelse. Men nu skulle audiensen ega rum som i dag kl. 11, och hvad skulle han säga till kronprinsen, när han icke kunde få det enda han ville ha!209 Så talade han om sina eröfringar i Warschau. Han säger att sådant är det enda som det intresserar damerna att höra talas om. Jag måste le inom mig. Hur det intresserar honom sjelf! – detta strunt – sysslolösa menniskors tomma kurtis. Rika lättingars tidsfördrif. Att han icke känner sig för god att utströ sig sjelf så der nypa efter nypa som ett rökelsepulver!
I sammanhang härmed och i betraktande af de fördelar, som tillskyndas de inhemska rederierne genom Skeppsbyggeri-Institutet i Carlskrona, för hvilket, sedan det jemlikt Rikets Ständers önskan, år 1819 (lyttats från Kofferdi-Varfvet till Kongl. Flottans Varf, nådigt reglemente blifvit utfärdadt, föreslår Kongl. Maj:t, att det för berörde Institut nu från Riksgälds-kontoret utgående årliga anslag af 3,333 rdr 16 sk., må under den tid nästa statsreglering omfattar, än vidare fortfara, med rättighet för Kongl. Maj:t att använda nämnde årliga belopp till Lärares aflönande, elevers underhåll och andre för Institutet erforderliga utgifter. ej För det fall, att Rikets Ständer bevilja ofvan upptagne, såsom nödiga ansedda, förhöjningar i de å Riks-statens 6:te hufvudtitel uppförda anslagssummor till Undervisningsanstalter för jordbruket, slöjderne och sjöfarten, uppgående till ett sammanräknadt belopp af 28,966 rdr 32 sk., utom det till återuppförande erforderliga anslaget 2800 rdr för Navigationsskolan i Stockholm, föreslår Kongl. Maj:t, för att i någon mån bereda tillgång för dessa statstillökningar, att nedsättning i följande anslag å samma hufvudtitel må ega rum, nemligen: till ”befrämjande i allmänhet af handel och sjöfartmed 9000: och till "befrämjande i allmänhet af bergsbruket" med . 3000: — —- eller tillsammans 12,000: 5;o. Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus. I öfverensstämmelse med hvad här förut blifvit föreslaget, angående förändrad reglering med till embetsoch tjenstemän samt betjening nu utgående ljuspenningar, skulle, genom bifall dertill, ifrån detta anslag komma att till nedannämnde embetsverks stater öfverflyttas hvad som motsvarar ljuspenningärne för hvarderas personal, nämligen: för Departementets Expedition 670: Transport rdr 1,150: 32,960: 32, Kongl. Majits Nåd.
Hvad nu beträffar den södra stambanan, så anhåller jag att få yrka bifall till denna punkt, med den ändring att 100,000 rdr tilläggas, med anledning af det redan lättade beslutet ang:de 2:dra punkten. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef Ulsk:ts lörev.de hemställan bifallen, med förändring af summan 10,150,000 rdr till 10,250,000 rdr. 5:te punkten. Frih. Raab, Adam Christian: Då den mening, jag i min motion framställt, blott vunnit en reservant inom Stats-Utsk:t och jag förutser att den icke heller kan komma att göra sig gällande inom detta Stånd, skulle jag missbruka R. o. Ad:s tid, 148 Den 9 Mnj f. m. om jag sökte genomgrifva min sats i nägot längre anförande. Jag anhåller blott om några ögonblicks uppmärksamhet, för att som en slags reservation få uttala mina åsigter. Min föreställning är den, att då staten satt sig i så betydlig skuld för sina jernvägar, då vår utländska skuld för närv:de uppgår till omkring 200,000,000 rdr och då det icke visat sig under sednare åren särdeles lätt att åstadkomma räntan till denna skuld på annan väg ari genom nya låns upptagande, samt då, oaktadt dessa inkomster, penningetillgången varit städse förminskad i banken, torde tiden nu vara inne för att gå tillväga med försigtighet i skuldsättningen, ty sannerligen skall man icke hafva starka och ljusa framtidsförhoppningar, om man skulle föreställa sig att det blir lättare att erlägga räntan på en större skuld, än det hittills har varit att erlägga deri på en mindre. Då södra stambanan är fullbordad, kan man icke neka att vi redan hafva en pulsåder i landet. De punkter, som ännu återstå att förbinda, hafva i allmänhet redan förbindelser sjövägen, så t. ex. Upsala, Norrköping och äfven Arvika. Jag hade då trott att man skulle kunna vid denna riksdag stanna med flera stambanor. Vi hafva på sednare dagar sett framkomma anspråk på ännu flera stambanor norrut. Hvar skola dessa anspråk en gång stanna?
Detta holms järnvägsstation. Kunde Lotten säga Men nu hade hon icke mera tid att tänka märktes särskildt i Profeten, men äfven i Lohennej till en sådan bön? Hade hon väl hjärta, på sig själf. Stationsklockan ringde för angrin, ehuru mindre. Bäst var han här i tredje aktens scen med Elsa samt i Graalsrecitativet. hon som själf skulle få se så mycket skönt, dra gången, det sista knytet var instufvadt, Att hr G. skulle, såsom uppgifvits, äga någon synatt för en enda dag uppskjuta de fattiga det sista afskedet uttaladt af föräldrarne på nerligt framstående dramatisk talang, måtte vara barnens resa, något som måste ske, om de perrongen, hvilka hade många förmaningar gripet ur luften. Vi hafva i detta hänseende föga skulle vänta på sin lärarinnas tillfrisknande, och — olyckligtvis - — hvarjehanda påsar märkt annat än det vanliga konventionella. Hr eller tills en annan följeslagerska hunne anmed godsaker att gifva sina barn i skilsmäsRothmuhl gaf i alla afseenden en bättre bild af Lohengrin. För öfrigt hafva vi j u redan här hemskaffas? Det var ju dessutom ingen omväg sans stund. ma vid vår k. opera en både Profet och Lohenför henne; hon hade visserligen tänkt att resa Lotten fick full gärning med sin barnskara. grin, som går utanpå såväl hr Rothmuhl som hr öfver Storlien och Throndhjem, men hvad Här hade hon att lugna en liten gråtande Götze. Vi behöfva väl ej nämna hans namn. hindrade henne att i stället fara öfver Kriparfvel, där aftorka en rinnande näsa eller I &gt;Profeten&gt; fästes största intresset vid Bertas stiania? Lotten hörde icke till dem, som så bädda åt någon som varit uppe för tidigt och Fides ' representanter, fru Östberg o c h fröken växa sig in i sina planer, att de icke tåla och kände sig sömnig. Några af barnen Alrnatl. Båda voro förträffliga.
Ord-ställningen torde blifva bestämdast och klarast på det sätt, som hon i hosgående ändrade förslag lyder, hvilket Utskottet tillstyrker Rikets Ständer att antaga. § 4 är, såsom nämndt, hufvudsakligen bifallen af tre Stånd, med den enda skilnad, att Borgare-ståndet beslutit, att i 2:dra mom. ordet ”varm” framför ”mat” skall försvinna, i Då Borgare-ståndet, på skäl, hvarmed Bonde-ståndet genom vidhållande al nu gällande förordning, der ordet ej förekommer, sig förenat, förkastat tillägget, hvarigenom två Stånd stadnat mot två, anser Utskottet frågan hafva förfallit. Om $ 5 hafva Ridderskapet och Ad'elen samt Preste-stånden fattat beslut, hvilkas olikhet består deruti, att det sistnämnda Ståndet vill förbjuda idkare af annan handel, så väl i stad som på land, att utöfva både minut-handel med och utskänkning af bränvin, men Ridderskapet och Adelen vill endast å landet göra annan handel oförenlig med både minut-handel med och utskänkning af bränvin, hvaremot denna oförenlighet skulle i stad endast drabba utskänkningen. Särskilda, Utskottets Utlåtande, N:o 20. 5 Utskottet har, vid närmare öfvervägande, trott sig finna, att mera noggrann bestämmelse i frägan verkligen är af nöden, och att lagen bör uttryckligen stadga, hvad som menas med orden: ”i förening med”. Utskottet anser sig sålunda böra, såsom af hosföljande förslag till lag-text synes, hemställa, att utskänkning af bränvin må i stad idkas hvarken af samma person, som idkar annan handel, hvartill särskildt tillstånd erfordras, eller i samma lokal, och på landet hvarken af samma person eller i samma gård. Hvad åter angår minut-handel med bränvin, så anser Utskottet Ridderskapets och Adelens beslut vara att föredraga och har lagt det till grund för sitt förnyade förslag till paragrafens ordalydelse. Att minut-handel med bränvin icke kan vara oförenlig med vin-handel, ligger i sakens natur, och Utskottet har trott, att detta borde i författningen särskildt uttryckas.
Rätkegängs - Balken utestänger alla stan wittncsmal i den sak, af hwarS utgang de kunna wanka nytta eller stada, och att detta förhållande inträffar pa Fullmägtigen eller Sysstomannen, är ostridigt, i följd af det answar, uti hwilket han star hos Hufwudmannen. Att denne, före eller wid åberopandet af sin Fullmägtig eller Ombudsman till wittne, förklarar, att han för en möjeligen felaktig åtgärd afträder allt anspråk pa er, sättning eller answar, förändrar ej sjelfwa saken. Denna afsägelse ar en hemlig öfwerenskommelse, som ej bör finna något skydd af Laaen. Den som uti en Afhandling föreställer en annan person, mäste wara lika obehörig med denne sena - rroo Den 6 Julli senare att wittna vm samma Afhandling i allt hänseende. I alla fall strider det mor Lagens esprit i allmänhet, att wittna om egna åtgärder, och änskönt utgången af saken möjeligen icke skulle hafwa inflytande pa wittncts rätt af den anledning, alt all talan blifwit franträdd, sa aterstar likwäl en witz tänsta och böjelse hos hwar och en, att at sine Handlingar giswa en sadan riktning, som frikallar honom fran förebråelse, att hafwa något asidosatt, och känstan för hedren lemnar alltid starkare inttryck, än den för andra enskildta fördelar. Allmänna Lagens stadgande i i7'de Capitlet 7 §. Rättegangs.Balken: Att ej ma man wittna i den sak, deraf man kan wanka nytta eller skada, ar således i förening med det att Fullmagtig ej ma wittna om hwad som honom under Rättegången af betz Hufwudman blifwit förtrodt, fullt lämpeligt till ifragawarande händelse. Angelägenheten att kunna förutse mindre bestämma alla de händelser, som i sadan! hänseende kunna förekomma, har föranledt Lag, stiftaren, att under en allmän principe, öfwerlemna at Doniaren pröfnings'. attén; och ehuru Domare kunna meddela stridiga Beslut, förutsätter sadanl icke brist i Lagen.
J)en 15 Juldi f. ni. • Från Lag-Utskottet.1 Af den 8 dennes : N:o 117- I anledning af atefremlss I Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående yrkad skärpning af hagarne rörande tjenstledighet för Doifiare. N:o 118. I anledning af gjorde anmärka ningar vid Utskottets förut meddeldte Betan, kande, angående ändring i 30 Gap. RättegångsBalken. Öfver väckt Motion, angående Jordägares rättighet till Arrendators afhysande, pär ArrendeContract ej uppfylles. fortsattes den förlidne gårdag började pröfning af Stats, och BancorUtskottens den 31 sistledne Junii under N:o 20 afgifue, samt den, 28 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående de af en, i Nåder tillförordnad Comitté ytarbetade underdåniga Betärikanden om reglering af Rikets Penninge-verk m. m., tillika med de i öfrigt till Utskottens samfäldta behand* ling remitterade Memorial och yttranden rörande enahanda ämnen; och tillkännagaf Herr (grefven och JjandtMarskalken, att sedan Rid« derskapet och', Adeln i sista Pleno bifallit detta Betänkande med förbehåll, att särskildt a£°. Ben XS fuKi /• *»•' göra de uti 4:de p.mnot^fi af detsamma föresHg ne 2:ne Alterntiv, koiwna berörde Alternativ nu. att till pröfning %ch aSgötande företagasf Dessa tvenne ^lt?rnatiy ybro, af fo}j,ai\- innehåll: första Alternativet. Andra, Alternativet., 4'0.. Att dä Bfltiken., 4$.