Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hjerta, Joh. Gustaf, yttranden, Jan. II. .878. Mars I. 10, 399. Mars II. 289. April I. 2.36. April II. 615. Hjärne, Carl Jacob, yttranden, Jan. I. 128, 63o. Mars II. 11. Junii II. 60. HofCanzlern, sänd från Konungen med dess Nådiga Propositioner; se Propositioner.— med skrifvelse från Konungen till Riksens Ständer med öfverlemnande af en utaf Cornmitterade för Saltpetter-ärenderne afgifven Berättelse; se Skrifvelser och Svar. — örn underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t att HofCanzleren måtte lä Nådig föreskrift, 93 att så snart Riksdags-kallelsen utfärdas, låta vidtaga sådane åtgärder, hvarigenom RiksStåndens Protocoll och Bihanget må tinder Riksdagen skyndsamt kunna tryckas, April I. 172, 4ai. HofStat, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående reglerande af de Kongl. Hofvens StatsSumrnor. — StatsUtskottets Memorial, April I. 285, 821,420. 422. April II. 20. Exp. 240, 356. — om en del af HofStatens öfvertagande på Rikets Allmänna IndragningsStat, Maji I. 420. Maji II. 213. Exp. Junii I. i3g. Hofstallet i Stockholm, om lefverering af Skatte-hö till; se Ränte-hö. Hospitaler, angående redovisning för dertill anslagne medel; se SeraphimerOrdensGillet. Hummelhjelm, Carl Fredr., yttranden, Mars II. 412. Maji I. 198. Husbehofs-Qvarnar, om deras befriande från Skattläggning; — om rättighet att anlägga sådane på hvad jord som hälst; se Qvarnar.
I anseende till Hr Gr. o. Landtnäs sjukdom intogs ordf:deplatsen af främste när vide ledamoten, Frih. Åkerhjelm, Joli. Cark Justerades 7 prot.-utdrag för d. 7 dennes. Företog Höglofl.. E. o. Ad. val af 21 ordinarie ledamöter och O suppleanter i Förstärkt BankoUtsk.; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: N:o 105. Gr. af Ugglas, Carl Fredrik Ludvig, med 29 röster. Gr. Liljencrantz, Gustaf Fredrik, med 29 röster. Gr. Adlersparre, Carl August, med 29 röster. Frill. Leijonhufvud, Axel Gabriel, med 29 röster. Frih. Wrangel af Sausis, fullm. Frih. Cederström, Sudolf, med 29 röster. Hr Lilliehöök af Fårdala, Carl Berthild, med 29 röster. Hr Silfverlood, fullm. Gr. v. Eosen, Hobert, med 29 röster. Hr Aminoff, Johan Fredrik, med 29 röster. Hr Bogeman, Ludvig, med 29 röster. Hr v. Schantz, Malcolm Gustaf, med 29 röster. Hr Braunerhjelm, Ferdinand, med 29 röster. Hr Bergenstråle, Alexander, med 29 röster. Hr Silfverstolpe, David Ludvig, med 29 röster. Hr Brake], Mauritz Gustaf, med 29 röster. Hr Lagerstråle, Carl Erik, med 29 röster. Hr Björnstjerna, Oscar Magnus, med 29 röster. Hr Rosensvärd, Johan Henrik, med 29 röster. Hr Munck af Rosenschiöld, Thomas, med 29 röster. Hr Gripensvärd, Jacob Olof, med 29 röster. Hr v. Holst, Hans Gram, med 29 röster. Hr Lefrén, Johan Pehr, med 29 röster. Suppleanter. N:o 1,386, B. Hr Adlercreutz, Axel, med 29 röster. Erih. Manderström, Carl Adolf, med 29 röster.
[4 1 8] Hvilket fruntimmer som helst kan genom ett lätt och angenämt arbete förtjena minst 500 kr. om året. Fullst. upplysn. erhållas om man hänvänder sig i bref till » S. K. », Elmhult och medsänder 50 öre i frim. [«9] B 5 - •a OBS. B) Stort lager ef ES 381 CD 50 af Barnkläder för alla åldrar, till och med 14 år. Goda tyger. Billiga p r i s e r. ' All™ T e l e f. G8 40. model ET. Nyström, 2 Stora Vattugatan 2, hörnhuset vid Brur.kebergstorg. L365] i ° I (i ii Svenska Konstväfnader oeh % Yllestramaljer, \ oeh Broderier. alla färger, Garn Förklädes tyger, ylle oeh bomull. Äkta färgar. Orig-inalmönster. Bästa materialier. Beställningar ulföras å Möbeltyger, Mattor, JDraperier m. m. i hvilken •A stil som önskas. Moderata priser. Stockholm, Drottninggatan 36. Idun Tidningen kostar endast I kr. för kvartalet, med IdunsModeoch Mönstertidning 35 öre pr petitrad (10 stafvelser). 65 öre; För » Platssökande, och » Lediga platser. postarvodet inberäknadt. Utländska annonser 70 öre pr petitrad. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas å byrån kl. 10 — 11. Allm. Louise Telef. Byrå: Utgrifningrstid: hvarje helgfri fredag. Prenumeration sker i landsorlen å postanstaltema, i Stockholm hos red., i boklådorna o c h tidningskontoren. (vid kompletteringar). Fahlman. jjet gifves tre olika slags öden för artister: antingen att glänsa med ens, genast göra sig ett namn och bli stjärnan eller lejonet för dagen i bokhandelsfönsternasporträttuppsatser eller också att så småningom, tum för tum, tillkämpa sig en ställning. Det tredje — och det vanligaste — är att aldrig vinna något, aldrig tilldra sig uppmärksambeten, utan dö som man lefvat — i skuggan.
Sådana af Adeln ensamt från urminnes tider bibehållna rättigheter finnas också, dem Adeln, såsom utgörande en del af lagstittande makten, åt sig förvarat, under det desamma småningom beröfvats eller väsendtligen modifierats för de öfriga Stånden. En sådan rättighet är den sjelfskrifna representationsrätten, hvilken på häfd grundade rätt lag i sjelfva begreppet af Adel; en sådan är äfven den i lag redan intagna rättighet, alt Ståndet ensamt fick, för att kunna utöfva d^nna representationsrätt, oberoende af boningsort, bibehålla den gamla arfslagen, med undantag allenast för stadsfastighet. Så länge nu Adeln ännu såsom Ständ utgör en del af lagstiftande makten; sä länge hela nationalrepresentationen sker ståndsvis, och följaktligen hvarje Stånd mäste anses representera, visserligen i främsta rummet och tillsammans med de öfriga, Svenska folket, men delvis och i mål, som röra endast dess enskilda angelägenheter sina ständsmedlemmar; sä länge en § i grundlagen förklarar, livad sjelfva naturen af en Ståndsrepresentation tyckes antyda, att sådana Ståndets särskilda förmåner och rättigheter icke kunna, emot Ståndets bifall, af de öfriga Stånden upphäfvas, eller förändras; — så länge synes det påstående orimligt, att Adelns begge förnämsta rättigheter, den att äga en röst i Rikets lagstiftning och den att lyda under en egen arfslag, som gör det för Adeln möjlig alt utöfva denna rösträtt, att dessa begge vigtiga förmåner, derföre alt de icke omtalas i privilegierna, icke skulle skyddas af berörde grundlagsstadgande, men väl de mindre vigliga, de jemförelsevis högst obetydliga, som omtalas i privilegierna, och detta, ehuru oflanämnde 114 § Reg.F. omtalar såväl ”privilegier,”” som särskildt ”förmåner, rättigheter och friheter”.
Ehuru nu ifrågavarande andol af bränvinsförsäljningsmedlen icke får användas till fattigvårdsbehof, synes det ganska rimligt, att de hushållnings-sällskapsdistrikter, hvilka såsom en oundviklig följd af ymnigare bränvinskonsumtion få vidkännas en mera tryckande fattigvård, må ega rättighet att sjelfva förfoga öfver de större tillgångar, som genom bränvinsförsäljningen i samma län influtit, för såvidt nemligen dessa medel äro för hushållnings-sällskaperna behof anvisade; och dessutom torde, om det nu väckta förslaget bifölles, sannolikt enahanda yrkande i afseende å fördelningen af landstingens andel af bränvinsförsäljnings-afgifterna icke länge uteblifva. För sin öfvertygelse, att nu gällande bestämmelser om fördelningen af hushållnings-sällskapernas andel i meranämnda afgift är mera billig och rättvis, än den af motionärerne föreslagna, har Utskottet funnit ett ytterligare stöd i den omständigheten, att under den diskussion, som vid remissen af Anders Medins motion hos Bonde-Ståndet egde rum, det ifrågavarande förslaget inom nämnda Riks-Stånd, der de särskilda hushållnings-sällskaperna kunna anses representerade, rönt ett starkt motstånd. På dessa skäl hemställer Utskottet, att Kontrakts-prosten Palmlunds, Herr Ekerots och Riksdagsfullmägtigen Medins yrkanden må lemnäs utan afseende. Bih. till li. S. Prot. 1865 & 1866. 5 Sami. 2 A/d. 6 Haft. 10 Sammans. Sevillu.-, Lags. Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskott.
Äfven vid 1839 års slut voro icke obetydliga kontanta behållningar isamma kassor innestående, nemligen i byggnadskassan 8,827: 80, i Wähnermanska 1,390: 24, och i alla kassorna (de äro till antalet 27, af hvilka 4 tillhöra Filipstads läroverk, 4 Christinehamns, 3 Arvikas och 5 Åmåls) tillsammans 17,590 R:dr 80 öre. Men vid det årets räkenskaper gjordes af 1861 års Revision ingen anmärkning. Då i Afdelningen och Utskottet uppmärksamheten fästades på den, såsom det syntes, alltför stora kontanta behållningen uti ifrågavarande kassor, meddelades från Konsistorii-expeditionen i Carlstad på enskild väg erhållna upplysningar, som hufvudsakligen innehöllo, att medlen i allmänhet inflyta i kassorna i smärre poster vid årets slut och utlånas på följande året så fort ske kan; att större inflytande summor alltid genast blifvit utlånade, så framt icke större utgifter i anledning af förestående reparationer varit att motse; att en betydlig reparation af en läroverksbyggnad i Carlstad redan 1839 var börjad (utgifterna för densamma uppgingo år 1860 till 5,319 R:dr 47 öre och år 1861 till 5,711 R:dr 12 öre); att de i Wähnermanska kassan vid hvarje års slut inflytande medeln utlånas i början af derpå följande år (denna kassa utgjorde år 1800 endast 3,715 R:dr; men hade genom räntetillökning redan 1860 uppgått till nära 22,000 R:dr); att räkenskapsföraren stundom fått förskjuta ända till 2,000 å 3,000 R:dr; att 1860 års räkningar utvisa, att af behållningen i skolfonden 5,000 R:dr voro aflagda för en låntagares räkning, samt att för närvarande kontanta behållningen i byggnadskassan utgör 224 R:dr 22 öre, i skolfonden 290 R:dr, i Wähnermanska fonden 549 R:dr och i de öfriga kassorna nästan intet.
Vid sådant förhållande, samt dä rättvisan otvifvelaktig! härvid hör iakttagas, lärer det ej gifvas någon annan utväg, än att de indelta räntegifvarne få åtnjuta samma fördel, som de kronan behållna, samt de förra således befrias från erläggande af forsellöu. 23 punkten. Hr von Hartmansdorff: I denna punkt, är väsendtligen Den 2 Augusti. 73 fråga om presterskapets privilegier. Här hade vederbörtde, företrädesvis bordt höras; ty om de säga nej, så är förslaget fruktlöst, åtminstone i betydlig mån. I afseende på verkställigheten, har Utsk. föreslagit utbyte af räntor, hvarom jag redan yttrat mig. Men här förekommer tillika en ringare sak, nemi. den att Utsk. i sin räddhåga för bråk föreslagit, att ej mindre mått än en tunna skulle förvandlass utan det öfriga sältas i penningar. Om Utsk. ansett enheten vara för stor, så hade det ju gått an att dertill taga kappen, då bråk undvikits. I 17:de punkten har Utsk. föreslagit den minsta sädesinkomst lill ^ kappe. Detta belopp hade ju allestädes kunnat tagas till enhet, om det på ett ställe är det rätta. Då denna punkt, såsom en af de väsendtligaste, redan varit föremål för öfverläggning i fråga om hufvudsaken, vill jag för denna gång ej vidare yttra mig derom. Frih. Cederström: Jag anhåller att få åberopa, hvad jag förliden gårdag skriftligen anfört ronde denna punkt, och alt vid hvarje af de öfriga punkterna den dithörande delen af mitt skriftliga anförande må derunder subsumeras. Hr von Hartmansdorff: I anseende lill denna punkts omfattning anhåller jag att få fästa mig vid vissa af de särskilda momenterna. — Det uti mom. a framställda förslaget strider emot det som Utsk. gjort i 12:te punkten, att de räntor, som äro till rustoch båtsmanshåll i Blekinge och Kalmar län anslagne, och som ej varit i kronans räkenskaper synliga, borde hädanefter såsom hittills ”i jordeböckernas skalte-kolumn upptagas och i redogörelserna debiteras, men deremot beloppet under vederbörlig anordningstitel afföras.”
På samma tiden, då Mardechai vid Konungens dörr satt, vordo två Konungens kamererare vrede, Bigthan och Theres, som dörrena vaktade, och hade i sinnet, att de ville slå uppå Konungen Ahasveros. Det förnam Mardechai, och lät Drottningena Esther få veta det; och Esther sade det för Konungenom, på Mardechai vägnar. Och då man ransakade derefter, vardt det så funnet; och de vordo både hängde i trän; och det vardt beskrifvet i Chrönicon för Konungenom. Sedan detta skedt var, uppsatte Konungen Haman, Medatha son, den Agagiten, och upphöjde honom; och satte hans stol öfver alla Förstar, som när honom voro. Och alle Konungens tjenare, som för Konungens dörr vistades, böjde knän och tillbådo Haman; ty Konung Ahasveros hade så budit. Men Mardechai böjde icke knän, och tillbad honom intet. Då sade Konungens tjenare, som för Konungens dörr voro, till Mardechai: Hvi öfverträder du Konungens bud? Och som de hvar dag sade honom sådant, och han skötte intet derom, sade de det för Haman, att de skulle få se, om Mardechai ville blifva ståndandes vid sin ord; ty han hade sagt dem, att han var en Jude. Och då Haman såg, att Mardechai icke böjde honom knän, ej heller tillbad honom, vardt han full med grymhet; Och räknade för litet, att han skulle bära sina hand på Mardechai allena; ty de hade sagt honom om Mardechai folk; utan han for efter att förgöra Mardechai folk, alla de Judar som i hela Ahasveros rike voro. Uti första månadenom, det är i den månaden Nisan, i tolfte årena Konungs Ahasveros, vardt lotten kastad för Haman, ifrå den ena dagen till den andra, och ifrå månad, allt intill den tolfte månaden, det är den månaden Adar.
Jag kan ej inse, hvad befattning Utsk. kan Den aS Mari. taga med denna punkt, och då ej flera olika ämnen få föredragas i ett memor., men så skett i detta, bestrider jag remiss deraf under tilläggande af det ytterligare skäl, att i 72 § Riksd.Ordn. står: ”De från samtliga Ständer utgående acter och handltr undertecknas af Landtm, och talmännen allena.” Huru bevilln.förordn. skall blifva underskrifven, synes således redan vara bestämdt. Af dessa anledn:r hyser jag den öfvertygelse, att Hr Gr. o. Landtm, svårligen kan framställa propos. till remiss af Hr Roos’ motion. H. Ex. Flr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. fann, i anledn. af hvad Gr. v. Fersen nu yttrat, att Hr Roos’ motion borde förfalla. Ropades ja. Ånyo föredrogs BondeSt:s d. 21 dennes på bordet lagda inbjudn. till R. o. Ad. samt PresteSt. att förena sig uti BondeStrs beslut angrde Lagoch Oecon.Utsk:ns utlåt. N:o 53, i fråga om skyldighet för säteriägare och vissa boställsinnehafvare att deltaga i byggnad af tingshus och häradsfängelse. Hr Hjärne, Harald: Jag begär, att det beslut, BondeSt. inbjudit oss att fatta, och hvilket nu är fråga om att bifalla, måtte uppläsas. Underteckn. Ridd.Secret.: Beslutet i Lago. Oecon.- Utsk:ns betänk.
Slutligen och ehuru de reparationer, som på grund af RiddarhusDirectionens särskildta förordnanden under sist förflutna 5 år blifvit verkställde, varit, om ej alldeles oumganglige, åtminstone såsom behöflige att anse; dock likväl ock som derest slika reparationer allt vidare skola få fortfara, sådant ostridigt skall leda till den följd, att Reparationsfondens skuld årligen tillväxer i stället för att minskas; och den förmodan nu mera skäligen bör kunna göras, att några betydligare reparationer, efter allt hvad \ 1*6 Den i I åugust: e. m. redan blifvit tillgjordt, hädanefter tinder eh lindre tid icke skall komma i fråga, samt att såleledes de, genom Capitätionsuppbörden inflytande medel kunna helt och hållet till skuldens afbetalande användas; hemställer Utskottet, att RiddarhusDirectiönen måtte erhålla den ovilkorlig» föreskrift, att den årligen inflytande CäpitationsUppbörden, hädanefter endast bör till detta ändamål äfsättas, så framt icke Ridderskapét och Ådeln särskildt skulle finna godt deraf anslå medel till utförande af någon för Ståndet uppgifven och beslutad högst angelägen reparation ; och att deremot kostnaderne till ailä mindre förbättringar å Riddarhusets byggnader^ hvilka RidrlarhUsDirectiöhen skulle pröfva outfigångiige, må bestridas afRiddarhusCassan • dervid Utskottet likväl anser nödigt, att stadga det vilkor* ätt RiddarhusDirectiOnen icke må besluta om verkstålligheteh af någon sådan för^ bättring* hvilken fordrar ittgift äf 100
J ag vet inte, men det är någo t hos er som inger mig förtroende .. Det är så att j ag tycker mera om en annan, som som F R U P Y L O . Som farbror förmyndare tycker är för fattig kanske? M A R I A . Ja, och som jag sjelf fruktar är för lättsinnig F R U P Y L O ( med ett slu gt leende ). Det der l åter alldeles so m det vore f råga om min unga mål are! M A R I A ( häpen ). Målare? F R U P Y L O . Ja, jag känner en ung sådan .. som heter Gahm .. och som är en lättsinnig junker men en bra gosse för resten.. Han är visst kär han också .. uti någon som heter alldel es som lilla mamsell F R U P Y L O ( afsides ). Nu ser jag att deras tjenstflicka tal ade sannt Hon tycker allt om mi n mål are! ( högt ) Nå, vet nu den der andre om det der g iftermålsförslaget? Verkligen? M A R I A . Ja, jag s ade h onom det sjelf i förmi ddags, då jag blef ond på honom .. och jag var till och med nog elak att säga det jag tyckte om den andre .. derför att när jag kom di t med min ku sin för att se hans taflor, så var det en Vingåkersflicka der .. som han ri tat af u te på landet.. Det vill säga, det är min målare? Hur är det möjligt? M A R I A . Ack min Gud! nu har j ag sagt för mycket. F R U P Y L O . Det har j ag sett i kaffekoppen .. och jag har v äl sett mera än det, om jag ville tala om R E D E R ( utanföre ). Grosshandlar Reder? j a, det är jag .. hv ad vill du min flicka? 48 M A R I A . Farbror kommer .. jag sk yndar h äri från, men o m f run vill så kom in sedan i mitt rum .. dörren bredvid i fö rstugan .. jag ville så gerna veta.. Nå ja, jag skall komma. ( Maria går .) Sjunde Scenen. DEN FÖRRE. REDER. ANNA-STINA.
Och har, till stöd för ett sådant beräknings-sutt, vidare blifvit anfördt, dels att Bankens säkerhet förblefve oförändrad, hvarigenom Tnteckningarne uppginge till nära tredubbelt mot nu återstående lånesumrnan; och dels att den förmon, som för Götheborgs Stad varit åsyftad, eljest blefve alltför ringa, och blott den, att Staden fin - ao Banco-TJtskottets Utlåtande N.o 66. ge behållla Länet 3 å 4 år längre än första alternativet innebär. Såsom svar härå, får Banco-Utskottet vördsamt meddela: att, då Utskottet funnit sig böra föreslå Rikets Ständer, att valet emellan de tvänne alternativ, somvidi823 års Riksdag bestämdes för återbetalning af Götheborgs Stads Lån, måtte än vidare lemnäs öppet, nemligen, att antingen hädanefter hvarje år afbetala 20,000 R:dr jemte ränta, eller ock, i fall ny skuldförbindelse, efter fastställdt formnlaire, afgåfves, erlägga i4»ooo R:dr årligen i ett för allt, uti både capital-afbetalning och ränta, kan Utskottet, som i öfrigt här får åberopa hvad dess Betänkande, N:o 5c , i fråga om FastighetsLåne-omsättningar (pag.
Vid frågans handläggning i det Utskott, till hvilket Herr Lagerhjelms motion blifvit remitterad, får jag vördsamt erinra om en tillgäng ehuru obetydlig, som finnes i de till Statsverket årligen inflytande 25,000 Rsflr B:co, för Städernas vacanta Båtsmän, hvilken inkomst med sin benämning, tillkännager sin bestämmelse vara ett bidrag till flottornes behof. Herr af Tibell, Gastaf Wilhelm: En värd Ledamot har i ett tilL Högloft. StatsUtskottet remitteradt Memorial yttradt den förmodan, att en dal af detf så kallade lilla creditivet mäst ur RiksgäldsContoiret uttagas, emedan Passevolancemedlen och. andra af KrigsCollegium eller Förvaltningen af Sjö— ärenderne disponerade fonder varit otillräcklige att bestrida de läger, marcher och rustningar, hvilka ägt rum sedan sista Riksdag, anseende till följe deraf såsom billigt, att om Riksens Höglofl. Ständer skola betala hvad som brister i de redan anslagne tillgångarne, deras revisorer först få tillse huru dessa tillgångar blifvit förvaliade och använde, samt, om de med bättre hushållning icke kunnat vaxa tillräckligen i anledning häraf får jag den äran anhålla, att följande upplysningar i ämnet, måtte till samma Höglofl. Utskott få remitteras. Den il Martu, 667 Sedan Kongl. Maj:t genom nådig proposition till Riksens Högloft Ständer af den 22 Maij 1812, framställt nyttan af en mötespassevolance afgift, i stället för den kostnad Rotehållarne för matsäckar, diickespenningar och skjuts vid mötestiden åt den indelta Soldaten vanligen bestå, aflemnade Riksens Högloflige Ständer under den 19 derpåföljande Julii deras i ämnet fattade beslut.
Rid dcrstapct och Adeln torde fi ma , att Grefwe Orla NU uppläste Dictamen bör, fäsvm begärdt pä bordet, hrvila: RopaLrö Ja. Fri - Dett iz Ianuarit. 771 .friherre Lissl von klollliein, och Herr Lock, 601612 vuUviz, begärde, alt vet mane genom en Deputation med de andra Sränden csmmuuiceras. Ropades starka Nej blandade med Ja. Hans Excellencc Herr Grefwe Ku ullip Jag rnstämmer sä fullkomligen i hwad Grefwe ve I» LLiclic förestagit och yttrat, att jag öl st de det Förfatlningar et existerade, som hmdra N,d, derstapet och Adeln akt genast detsamma bifalla. Nu har Grefwe vs la Vsrsljes anförande blifwit af en Ledamot degärt pä bordet, och ,det liggerMen i alla fall ar d?t naturligtwis Grefwe ve Is 6s,ais obetaglt af fjelf communicera detsamma med dr andra Sränden, och, om han Let behagade, läka dek samma till trycket vesordca. Ropades att tryckningen, men ej commun», cationen kunde wara Grefwe ve la vsrclle tilläten. Lriherrr 8tael, frägade om någon Författning funnes fom hindrade att ett pä dordet lagdt Dickrmen genom en Deputation meddeltes de andre Skäudm och deaärdte att i säd lik fall Z:n derom mätte upplä a^- Funnes en sadan icke, läge Fri» herre Lrssl ej hwaiföre icke en dylik Deputation kunde afsändas. Knberre Le6er6röm, Mod: D^t förundrar mig akt höra, det communicatton af Grefwe vs Ig, i^ascliss Dictamen kan begäras sedan detsamma blifwit lagdt pä bordet.
Län angående föreskrift för sulUtitL Ombudsmannen att befordra de wid Riksdagar i underdånighet anmälte ärender till skyndsamt flut; Stats-UtsVottet: ^lagring jönssons frän Jönköpings Län Memorial, angående förändring i Postföreri-inrättningen; Bewillnings Utfkottel: ^näer8 kääkan5kons frän Elfsborgs Län Memorial, angående grunden för Utgörande af innewarande ars Bevillning; Allmänna Be» sivarsoch (Veconomiä-Utffottet: sodan viston I^onZderg» frän Gefleborgs Län Memerial, angående Recognitions skogarne i Riket 2:0. U,ar> 8vvt-n«lon» frän Skaraborgs Län, angäende uptagande wid Härads-Rätt af mäl rörande försummad snöskottning; z:o. i>lilr dlil8ton8 frän örebro Län Memorial, angäende rättighet för hemmans äboer att lösa tionde spannemälen med penningar efter markegång. Att Bonde-Ständet. i anledning af Statsutskottets yttrande rörande Extra krigshjelps utgörande af Pafloraterna i Riket lätir denna fräga sörfalla. Att Bonde-Ständet i afseende pä Expeditions Utskottets förslag lill Expedition af Jnstructionen för Riksens Ständers Revisorer öfwer Stats, Ban-' cs och RiksgäldS-werken, med bifall till den af Vrskolirt 48 Den Z Julli. Utskottet föreslagne redaktion af i. och 7. z. §. fö» enat sig med Wällofl. Borgare-Ständet i afseende pä tryckningen af den i sistnämnde Z. föreskrefne berättelse och förblifivit wid desi egit tillagg att den i Z. §. nämnde Tabell matte allmänna tidning garns ätfölja; förmodande Bonde-Ständet, art detta äfwen winner de öfrige Ständens bifall. Bifall till Allmänna Beswärsoch Oeconom miä-UtffottensBetankanden no-Angående förhöjning i fängskjuts legan och ersättning för fängwärden. 2:0.
Med bifall till Kongl. Maj:ts, i fråga om regleringen af utgifterna under Riks-statens Första Hufvud-titel, framställda förslag, hafva Rikets Ständer beviljat och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisat följande 2:ne särskilda ''anslag, nemligen: l:o för anbringande af åskledare å Stockholms och Drottningholms slott Tjugesex tusen sexhundra femtio R:dr; och 2:o till bestridande af kostnaderne för dels redan verkställda och dels ännu återstående reparationer och arbeten vid Ulriksdals slott Tjugefem tusen R:dr. § H3. Enligt Kongl. Maj:ts derom gjorda framställningar, hafva, vid regleringen af Riks-statens Andra Hufvud-titel, anslag för nedannämnde byggnads-arbeten i och för fångvården blifvit af Rikets Ständer beviljade, hvilka anslag skola på det af Kongl. Maj:t föreskrifva sått utaf Riksgälds-kontoret utbetalas, nemligen: l:o för uppförande af länsfängelser efter cellsystemet i de län, der sådane byggnader ännu icke blifvit fullbordade eller påbörjade, ett anslag af Trehundra tusen R:dr, att under hvartdera af åren 1861 och 1862 utgå med 150,000 R:dr; och 2:o för,^inredande af tretio celler vid Landskrona fästnings-/äng else och till uppförande af en ny byggnad till bostad åt Direktören vid detta fängelse och en del af dervarande vaktbetjening, Femtio tusen R:dr. § Hl I öfverensstämmelse med hvad Kongl.