Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är visserligen sannt, alt ett sådant bevis icke oundgängligen erfordras, och att domaren förthy ej är berättigad att det utfärda, om det icke begäres, men uttages det, blifver det väl till slut den omyndige, som på ett eller annat sätt, får betala det. Uppstår ändtligen fråga om inteckning i förmyndarnes fasta egendom till säkerhet för den omyndigas medel, så medförer denna åtgärd icke obetydliga utgifter för stämpladt papper, kommunikationskostnad, papperslösen m. in. Till allt detta kommer förmyndarens arfvode, hvilket åtminstone icke kan nedsättas under det nu vanliga eller sjette penningen af myndlingens räntor och inkomster. 136 Det iir under sådana förhållanden icke utan bekymmer man kan tänka på de omyndiges ställning. Säkerheten för deras medel är minskad, utgifterna ökade. Förmyndarekallet, förut icke eftersökt, nu än mer betungadt med skyldigheter, skall af de fleste, så vidt möjligt är, undvikas. De rike myndlingarne, som kunna utan afsaknad betala de nya utgifterna och förmyndarens ökade möda, och de fattige, som litet eller intet äga, äro icke så mycket att beklaga, emedan de af förändringen föga lida, men de som äga något, men obetydligt, som hittills kunnat tarfligen lefva på sina räntor och inkomster eller af dem haft en god hjelp till lefnadskostnaden, de känna mest dé nyss anmärkta olägenheterna och dessa utgöra, i jemförelse med de rika och oberoende, det oändligt största antalet. Enda hoppet om förbättring i denna bekymmersamma ställning, måste grundas på den allmänna anda, som man väntar att den nyss införda kommunal-lagstiftningen skall väcka och utbilda, och som ej länge bör kunna blifva overksam i en angelägenhet, hvilken så nära rörer alla, så djupt ingriper i familjehfvet, som vården om de omyndiges rätt och förvaltningen af deras egendom.
Om det å ena sidan icke kan nekas, att under framfarna tider, då Banken stått under secretessen, och sanna begrepp om Banco-väsendet ej ännu hunnit att göra sig gällande, rubbningar i Rikets penninge-förhållanden och deraf följande flerfalldiga olyckor uppstått genom ansvarslöse Ständers Bank-förvaltning, tror dock Utskottet det å andra sidan böra medgifvas, att förhållandena härmed i väsendtlig mon förändrats, sedan ej allenast närvarande realisationsföretag vunnit stöd af Bankens publicitet, som måste afböja hvarje försök i en framtid att förnya de misstag, hvilka tillintetgjort de tillförene, tid efter annan vidtagna försök, att i myntväsendet återföra ordning och stadga, utan ock en allmännare upplysning i detta ämne hunnit att spridas ibland Nationen och dess Representanter, samt slutligen jemväl Banken nu mera blifvit ställd under en af Konungen och Rikets Ständer gemensamt stiftad Lag, hvilka sammanlagda omständigheter, 8 Banco-Utskottets Betänkande N.-c 8. efter Utskottets öfvertygelse, måste fördelagtigt verka på opinionen hos alla de medborgare-classer, hvilkas opinion, i afseende på detta företag, kan anses vara af största vigt för dess framgång; men om man uti denna opinions närvarande ställning tror sig finna ett hinder, att nu företaga silfver-utvexlingen, måste man med desto större skäl frukta för inflytandet af samma opinion, i händelse Rikets Ständer än längre fördröjde uppfyllandet af den utaf Rikets sist församlade Ständer gifne och, genom allmän Lag, af Konungen sanctionerade lofven och försäkran, att hvar erij som någon Bankens sedel eller förbindelse innehafverskalig enligt den i / § af Mynt-bestämningslagen af den 1 Mars i83o_, såsom orubblig stadgade grundj sä väl för invexlingen af Bankens sedlar j som för inlösen af dess öfrige förbindelserj, derföre njuta full betalning.
DiscontVerk få till förräntande insätta någon viss del af de i Sparbankerne insatte summor; af Friherre von Roxendorffs memorial, rörande åtskillige ändringar i Kungörelsen 1819, angående Odlingslån; af Herr Anckarsparres memorial, angående ändring i BancoDiscontens UtlåningsReglemente. P. 346. — om remisser: af Herr Anckarsparres memorial, angående redovisning af de för tryckningen af Handlingarne i Bevillningsfrågan vid 1815 års Riksdag anslagne medel; af Herr Ugglas memorial, om inrättande af så kallade Coupons till lättnad för de skattskyldige vid uppbördens liqviderande. —• om remisser: af Herr Gripensteds memorial, om medel till financernes upphjelpande; af Hr von Ehrenheims memorial, innefattande ett finance-projectj af Herr Dalmans memorial, innefattande ett finance - 319 projaet; af Herr Reenstjernas memorial, rörande låne-undsättning för Landtbrukare; af Hr Hammarhjelms memorial, om uppskof med betalningen af StatsVerkets skuld till Banken; af Grefve von Rosens memorial, om fortfarande af det vid sista Riksdag beviljade anslag för Strömrensningar. P. 348. — om remisser: af Herr Mont gommeries memorial, om upphörande af KrigsAcademien, och inrättande af Professioner i MilitairVettenskaperne vid Rikets Universiteter; af Friherre Mannerlieims memorial, angående indelta Cavalleriets samt RoteBåtsmännens beklädnad och equipering; af Hr von Schinkels memorial, angående en ny Skogsordning samt en förändrad organisation af JägeriStaten; af Herr Wallqvists memorial, angående KneckteContracts upprättande emellan Kronan samt de rustande vid Indelta Cavalleriet; af Friherre Sparres memorial, angående de reducerade CavalleriRegementernes återuppsättande till häst, samt om särskilta löneanslag för Befälet vid Smålands InfanteriBataillon; af Herr Hays memorial, angående inrättande af private
B:ko blifvit år 1854 till slotts-kassan inbetald och i samma års räkenskap redovisad, äfvensom att den afskrift af arrendekontraktet om Stormäktigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och CARL AKRELL. A. E. von SYDOW. L. ÅKERBERG. KNUT STYFFE. JOII. MICHAELSON. Stockholm den 6 Mars 1856. Fr. Virgin. Riksmarskalks-embetets underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse, om granskningen af Kongl, lustslottens räkenskaper för åren 1852 och 1853. Underdånigste, Utlåtande! — 3M Ulriksdals slotts trädgård och orangerier, som Revisorerne ansett hädanefter böra bifogas kassa-räkningen för nämnde slott, redan blifvit 1855 års kassa-räkning bilagd; torde något vidare utlåtande af Riksmarskalks-embetet i anledning af hvad uti Revisorernes berättelse uti förenämnde hänseende förekommer nu icke erfordras. Stockholm den 29 Februari 1856. På Riksmarskalks-embetets vägnar: M. LEWENHAUPT. w. von Schoults. Ståthållare-embetets på Drottningholms och Svartsjö lustslott underdåniga utlåtande, i anledning af en rid 1855 års stats-revision gjord anmärkning rörande de då granskade räkenskaperna för nämnde lustslott. Stormäktigste Allernådigste Konung!
Vidare förekommer längre fram i samma §. ”hvilka frå”gor , såsom ägande gemenskap med Rikets ^allmänna hushållning och följakteligen bero ”af de Författningar, som Vi, vid förändrade om”ständigheter, och efter tidernas skick, i Nåder ”finna för godt vidtaga, till Rikets allmänna fördel, samt Vare trogne Undersåtares gagn och '”bästa”; hvilken mening tydligen lemnar förhoppning, att ändring är verkställbar, och att 344 Den 13 Maji. en dylik snarare skulle befordra medborgerliga säkerheten, än att deruti göra något ingrepp j och jag har ännu icke . hört någon Räntetagare beklaga sig öfver osäkerhet af den högst billiga och lämpliga RiksMarkegången Utskotten hafva icke efter meningen i tnin Motion, ytfrat sig rörande Tiondeanslagen, utan omröra Räntetagares anvisningar för leveranteurernejjag deremot, önskar rättelse uti sjelfva anordningen, med stöd af ?:dje §, i ofvan citerade Författning, der det heter: ”häw ”vid bör tillses, att Tiondegifvare så vidt sorn ,'möjligt är varda fördelte till närmast belägne Tiondetagare, samt att Byar och nästgränsande Hemman anslås till en och icke flere.” Att vid Jordransakningar äfveo få detta ärende nöjagtigt regleradt, vore önskligt. Det återstår nu för mig att anföra de rättelser uti nuvarande Stadgande, som för Jord* brukaren vore högst gagndige. 1:0 Uti 2 af ofvannåmnde Förordning, beter det: ”forsedel bör lemnäs 14 dagar före den 24 Februarii, som lir sista levereringstermin. 1’ Denna tid är nog korrt. Bonden kan vara på långresa då Forsedelen kommer, och med trötta hästar skall efter hemkomsten genast ut med Tionden, oagtadt svårt väglag, oväder, sjukdom m. m , hvarföre Forsedelen borde åtfölja uppsägningen. 3:0
Den sorn söker delaktighet i en Hypotheks-Förening måste, jemte fullständigt styrkande af sin behörighet, enligt föregående punkt, till Hypotheks-Föreningen lemna inteckning i sin egendom lill ett belopp, som icke öfverskjuter hälften af egendomens värde, och i hvilket belopp inberäknas alla inteckningar, sora ega förmonsrätt framför, eller lika rätt med inteckningen till Hypotheks-Föreningen; börande derjemte denna hälft af egendomen icke vara besvärad med inteckning af något arrende eller undantagscontract, sora förminskar egendomens värde. 5:o Vid hvarje utbetalning af fastighetslån, åligger det den förvaltande Directionen, att innehålla fem (5) procent af till utbetalning anordnade summan, samt att dessa 5 procent genast till Riksgälds-Contoret aflemna, emot Contorets vilkorliga förbindelse, att, efter Åtta (8) år, beloppet återgälda, så vida icke Contoret under tiden måst i och för Föreningen, vidkännas någon utbetalning; och kommer, så länge sådant icke inträffat, innehafvaren, att af Riksgälds-Contoret årligen uppbära Fem (5) procent å det sålunda insatte Capdalet. Denna Riksgälds-Contorets förbindelse bör förvaltande Directionen, genast efter inliändigandet, fastighetslåntagaren låta tillställas såsom ersättning för de, vid länets utbetalning, afdragne 5 procent; dock må ej Hypotheks-Förening åläggas betalning af fem procent för större summa än Riksgälds-Contoret till Föreningen förskjutit. 6:0
N:o 66, ang:de tillsättande af ett särskildt Utsk. för behandling af alla frågor rörande elementar-läroverken. Begärdes på bordet. R. o. Ad. åtskiljdes kl. nära 10 e, m. In fidem, 0. Brakel. Lördagen den 29 November 1862. Plenum kl. 10 f. m. Justerades pleni-prot:t för d. 19:de dennes. Föredrogs Vallöf]. Borgare-St:ts i gårdagens plenum bordlagda prot.-utdr. N:o 66, ang. tillsättandet af ett särskildt Utskott för behandling af alla frågor rörande elementar-läroverken. Flere ledamöter begärde detta mål ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Frih. Gederström, Rudolf: Det nu föredragna ärendet, som nyss blifvit för andra gången bordlagdt, skulle således rätteligen förekomma till afgörande i morgondagens plenum; men som med i morgon afton tiden för motioners väckande utgår, vågar jag anhålla, att R. o. Ad. behagade besluta att uppföra Borgare-St:ts ifrågavarande inbjudning på föredragningslistan till plenum nästkommande Onsdag d. 3:dje December, näst efter Riddarh.-Utsk:ts Utlåt. Häruti instämde Hr von Koch. Efter härmed slutad öfverläggning oell uppå framställd propos., beslöt R. o. Ad., att det ifrågv.de protok:s-utdraget skulle å föredragningslistan för d. 3:dje nästkommande December uppföras näst efter Riddarh.-Utsk:ts Utlåt. N:o 3. 220 Den 29 November f. m. Frih. Liljencrantz, Johan: Hos Höglofl. R. o. Ad. får jag vördsamt anhålla, att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig min plats såsom ledamot af Riddarh.-(Jtsk:t. Henna begäran blef, uppå framställd propos., af R. o. Ad. bifallen. Föredrogs ånyo och remitterades till Stats-Utsk:t Gr.
Jag har aldrig yrkat, att köpvärdet skulle ligga till grund för taxeringsvärdei, utan jag har endast yrkat, alt Bevilln.Utsk. skulle uppgifva grunderna för taxeringsvärdet i enlighet med skattejemknings-comitéens förslag; och om så sker, tror jag icke alt afgiflerne derigenom komma alt ökas. Jag förnyar min begäran om återremiss af betänk. Frih. Raab: Hr Aminoff har tillstyrkt bifall lill denna del af Utsk:s betänk, af det skäl, alt enligt hans öfvertygelse en återremiss icke skulle lända till något annat resultat än det, hvartill Utsk. redan kommit. Det är sannerligen mycket vågadt att på förhand bestämma uigången af en återremiss, och jag får bekänna, att huru mycken tillit man än må lemna Hr Aminoffs förutseende i allmänhet, tror jag likväl, att man i närvar, fall icke bör fästa det synnerliga afseende derå, att man ensamt derpå grundar en misströstan om utgången af ålerremissen. Hr Aminoff har vidare sagt, att man borde afbida Stats-Utsk:s utlåt, i anledn. af skattejemknings-comitéens förslag. Härvid anser jag mig böra erinra, att just detta förslag måste i denna del behandlas af Statsoch Bevilln.Utsk:n gemensamt, och på grund häraf anhåller jag, att R. och Ad. ville bevilja återremiss af förevar, betänk., pä det alt förenämnde 2:ne Utsk. må lemnäs öppet, att fatta ett beslut i ämnet, hvarigenom de af flere talare uppgifne olägenheter af nuvar. taxeringsmetod må kunna afhjelpas. Hr Printzenskjöld, Carl: De flera anmärkmr, som mot Bevilln.Utsk:s ifrågavar. betänk, blifvit gjorda, torde visserligen 126 Den 12 A pr il f. m. föranleda till återremiss af detsamma. Lika med Hr Aminoff tror jag likväl, att denna återremiss icke kommer att leda till annat resultat, än det, som genom Utsk:s betänk, redan är bekant. Jag delar nied Frih.
Förstärkta Siats-Utskottets Memorial N.o 4°9- turas bredd och deröfver, skall bestämmas till io sk. 8 rst. per Skepp, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Tinner Nej, anses utförsel-tullen å Jern af omnämnde slag vara bestämd till 5 sk. per Skeppund. Voteringen har utfallit med io3 Ja och i6 Nej; och som Ja således vunnit, kommer utförs-tullen å Jeni: Bandoch Platt-, under |- tum tjockt, Bultoch Galler, samt Sänksmide, rundt eller kantigt, knippoch fyrkant af | tum och derunder, Skär-och Klippjern, Saltpanneplåtar, | tum tjocka och deröfver, samt af 12 tums bredd och deröfver, att bestämmas till 10 sk. 8 rst. per Skeppund. Trettiondeandra Voterings-proposition. Den, sora bifaller Utskottets förslag, att utförsel-tullen å Jernplåtar, oförtente, under | tum tjocka, af till och med 6 Lispunds vigt per stycke, skall bestämmas till 14 sk. 3 rst. per Skeppund, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses sådane Jernplåtar böra få utföras tullfritt. Som voteringen utföll med 100 Ja och 19 Nej, samt Ja följaktligen vunnit; har utförsel-tullen å Jernplåtar, oförtente, under | tum tjocka, till och med 6 Lispunds vigt stycket, blifvit bestämd till i4 sk. 3 rst. per Skeppund. Trettiondetredje Voterings proposition. Den, som bifaller Utskottets förslag, att utförsel-tullen å Jernplåtar öfver 6 Lisp. vigt per styck, skall bestämmas till 16 sk. per Skepp., voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, skola nämnde slags Jernplåtar från utförsel-tull befrias. Denna votering har utfallit med 101 Ja och 18 Nej; och som Ja Sålunda vunnit, kommer utförsel-tullen å Jern:
Korteligen — man måste uppgöra en presentbudget och hålla fast vid denna. Vissa småaktiga och falska synpunkter måste härvid undvikas. V i böra t. ex. aldrig gifva af fåfänga, blott för att lysa med vår smak och väcka uppseende. Vidare är det oriktigt att ängsligt afväga värdet af en mottagen gåfva för att antingen gengälda den genom en gåfva af samma värde eller • — för att ej stå efter — genom en ännu större. Man bör ej betrakta vänskapsgåfvor såsom skulder, hvilka måste honoreras. Om en mellan släktingar eller goda vänner utbytt gåfva trycker emottagaren, om han har den känslan, att han måste » honorera » den, är den antingen icke gifven i rätt sinne eller också icke i rätt sinne mottagen. Vid en vänskapsgåfva är penningevärdet en bisak, och vi böra framförallt däri se gifvarens vänliga afsikt att göra oss en glädje. Äfven gifvandet bör i första rummet bestämmas af denna hänsyn och i andra rummet af våra egna förhållanden. Får man t. ex. af en väninna med större tillgångar mottaga en fö- delsedagsgåfva för 1 5 kr., vore det ju dåraktigt att vilja gengälda denna med en gåfva för ungefär samma belopp, utan bör man vara nöjd, om man genom en mindre gåfva i sin tur kan bereda sin väninna en glädje. Ligger det något motbjudande däri gentemot vissa personer, bör man af dessa ej mottaga några gåfvor. Det är ej gåfvornas penningevärde, utan mycket annat, som visar gifvarens vänlighet — framför allt takt och eftertanke i valet, hänsyn till emottagarens behof, smak och sinnesriktning. Ingenting är väl mera retsamt än en gåfva, som är oanvändbar, emedan den är vald utan kärlek och eftertanke. I sådana fall kan till och med en dyrbar gåfva vara en ovänlighet, under det en obetydlighet, som vi kanske länge önskat oss, gör oss en stor glädje. Med rätta säger en författare: » Inläggen behag i edra gåfvor », men han förmanar äfven vidare: » Visen behag i emottagandet och sättet att tacka ». Blott då detta iakttages, bereder en gåfva både gifvaren och emottagaren lika stor glädje.
Majis Nådiga Proposition, angående betäckande af de kostnader, som för skatle-förenklingens och det nya jordeboks-verkets fortgång erfordras; N:o 187, angående dels tillägg till förut meddelade stadganden i afseende på utdelningen af de tryckta Riksdags-handlingarne, dels förhöjning af arfvodet för dermed förenade bestyr; N:o 188, angående särkilda arfvodens beviljande för verkställigheten af Riksdags-kostnadernas betalning samt granskningen af de å dessa kostnader afgifna räkningar och reqvisitioner; — samt Bih. till H. St. N:o 190, i anledning af väckt fråga om bestämmande af större areal för gärde-mantalet inom Bodums pastorat af Wester-Norrlands län. bifallne; hvaremot N:o 189, i anledning af väckt fråga om medels anvisande till inköp eller expropriation af fasta egendomen N:o 1 på Riddareholmen; samt N:o 191, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, i fråga om efter gift af det f. d. Landshöfdingen i Götheborgs och Bohus län, General-majoren Gillis Edenhjelm ådömda ersättnings-ansvar för kronans förlust till följd af Läns-bokhållaren Casper Langlets bedrägliga förhållande; afslogos. S. D.
VIII. B. 106. A. 110. — N:o 1(4. med anledning af ålerrernisserna i fråga om anslags beviljande för den bland Statens jernvägsbyggnader föreslagna statjonsgård på Södermalm, äfvensom för repsrutions-verkstäder häp i hufvudstaden. VIII. B. 142, 174, 177. A. 184, 196. E. 219, 220. — N:o 115. angående medels anvisande till lån för kyrkooch skolbyggnader. VIII. B. 175. A. 193. — N:o 116. angående hegardt lån för återuppbyggande af Wallentuna församlings genom åskeld förstörda kyrka. — N:o 117. angående ett föreslaget lån för fullbordandet af repationsjemte andra arbeten å Skara Domkyrka samt iiqviderandet af kyrkans skuld. VIII. B. 175- A. 194. E. 280- — N:o 118. angående en för fortskyndandet af innevarande års arbeten å vestra stambanan begärd förskottssummas anvisning till utgående från Riksgälds-kontoret. VIII. B. 175. A. 194. — N:o 119. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om eftergift af Direktören A. L. Hård af Segerstad ålagdt ersättningsbelopp. VIII. B. 175. A. 194. E. 280. — N:o 120- i anledning af väckt fråga om försäljning af i Landskrona gamla stad befintliga kronan tillhöriga byggnadstomter. VIII. B. 175. A. 194. E. 280. — N:o 121. i anledning af Kongl. Majis nådiga Proposition om anslående af f. d. Profoss-bostället vid Westgöthe Regemente, Backabo N:o 5 Thorbjörnsgården, till boställe å.t en särskild Länsman i vestra distriktet af Gudhems härad af Skaraborgs län. VIII. B. 175. A. 194. IX. E. 249.
Då likväl, enligt hvad ej mindre den, år 1753, tillförordnade Commission, än Kammar-Collegium, i dess ofvanberörde Utlåtande, upplyst, dessa 77® Underdåniga Sirifoelser. svårigheter möjligen sta att öfvervinna, samt det 6ynes otvifvelaktig*, att endast farhågan för en ökad tunga af beskattningen vållat, det räntegifvarne i allmänhet önskat förblifva vid nu gällande beräkningsgrunder, hafva Riksens Stan.' der, med jemväl hemtad anledning af den omständighet , att den ena räntepersedelns pris kan ersätta hvad å en annan förloras, ansett någon förändring härutinnan icke böra ega rum förr, an, genom upprättade Förslag, blifvit ådagalagdt, att, vid uträkning af både de, gamla och blifvande nya eller färre räntepersedlarnes värde efter markegångspris för tio år, någon skillnad i skattens belopp ej uppstår; och alldenstund, enligt Riksens Ständers öfvertygelse, en sådan uträkning kan verkställas och äfven blifvit försökt uti ett af trycket utkommet arbete, bejaämndt Statistisk Calcul öfver Skaraborgs Län; få Riksens Ständer fördenskull i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes låta, efter de af ■Karnrijai-Collegium i Utlåtandet af den 16 Octo» ber »810, uppgifne grunder, utarbeta Förslag till ifrågavarande förenkling och reduction af hemmans räntorna för de Län, der desamma nu linnas i en mängd persedlar utförde, samt derefter, vid en kommande Riksdag, i Nåder meddela sådane förslag till Riksens Ständers närmare öfvervägande. Riksens Ständer framhärda etc. Underdåniga Skrif v elser. 777 N:o sGq, Uppl. o. gotik, hos Ridd. o. Ad. cl. 29 Oct. 1823. Preste-Ståndet d. 31 -— .— Borgare-Ståndet d. 31 — Bonde-Ståndet d. 3 No v. Riksens Ständers underd.
I den nådiga propositionen är jemväl föreslaget, att framlidne Landshöfdingen, Friherre J. O. Nauclchoffs enka, Wilhelmina Cöster, med 2:ne oförsörjda barn, måtte i anseende lill hennes fattigdom varda tillagd ett årligt pensionsunderstöd af 300 r.dr; och får Utskottet, med afseende å hvad Kongl. Majit sålunda anfört, tilllstyrka, att Landshöfdingen Nauchhoffs enka Wilhelmina Cöster må uppföras å allmänna indragning>staten till åtnjutande under hennes återstående lifstid, af en årlig pension stor 300 r:dr. 26:o. Under förmälan hurusom Landshöfdingen öfver Norrbottens län C. A. Hedenberg vid sitt frånfälle efterlemnat enka och sju oförsörjda barn i särdeles nödställd belä liih. till J{. St. 4 Sami 1 Afd. 32 lim. 3 18 Sfiits-ltskottels Utlåtande, N:o 90. genhet, har Kongl. Maj:t hegart, att en årlig pension af 600 r:dr måtte varda bemälda en ka tillagd. Utskottet, som icke förbisett de ömande omständigheter, hvilka, i fråga om det äskade anslaget sig förete, och funnit anledning alt den nådiga framställningen understödja; har likväl, i betraktande deraf, att fiarnlidne Landshöfdingen Hedenbergs enka utur arméens pensionskassa erhåller ett årligt bidrag af 250 r:dr, samt utaf anslaget för militärenkor och barn 150 r:dr, ansett en nedsättning i det föreslagna beloppet skäligen kunna ega rum och Utskottet får derföre hemställa, att bemälda enka, må, för sin återstående lifstid, fä å allmänna iu draguingsstaten åtnjuta en pension af 400 r:dr årligen. 27:o. Uti en till Kongl.
Svea Hofrätt är onekligen alltför trångbodd; och då lill sessionsrum för de nu arbetande divisionerna samt till arbetsrum för underordnade tjenstemän ej kan umbäras något af den dertill använda lokal; återstår för arkifvet ingen ting annat, än ett yttre rum i Advokalfiskalskontorel, och för öfrigt hafva måst tillgripas husets vindar, der äldre tiders handlingar och domböcker blifvit upplagda på golfven, och måst så tält sammanpackas, att man svårligen kan imellan dem framkomma. Huruvida större utrymme kan blifva att tillgå inom det hus, Hofrätten bebor, har redan länge varit i fråga stäldt. De rum i bollenvå 7 ~ O ningen, som nu för Charlaesigillatae-kontorets räkning begagnas, hafva härvid kommit i förslag; och då svårligen någon annan tjenlig lägenhet synes vara att tillgå; vore det alt önska, att genom Charlaesigillatae-kontorets inrymmande i annan lämplig lokal hindren för dessa rums upplåtande kunde undanrödjas. I sammanhang med detta ämne torde här icke böra förbigås den iakttagelsen, att sedan genom Kongl. Förordningen den 18 December 1823 blifvit tillåtet att vid utskrifning .af Underrätts dombok, som till Hofrätten insändes, utesluta undersökningar i alla brottmål, samt endast utskrifva en kort rubrik jemte utslaget, häraf på ett och annat ställe visat sig den verkan, att fullständiga protokoller ej blifvit uppsatta i andra brottmål, än der parterne, för talans fullföljande i högre lätt, begärt deras utlemnande. Enligt Kongl. Kungörelsen den 6 Oktober 1848 har nu mera äfven skyldigheten tjli rubrikernes och utslagens införande försvunnit jemte upptagandet af alla tvistemål, som icke angå ägandeeller nyttjanderätt till fast egendom, ägoskillnad, delning af jord, arf eller testamente, och det torde utan svårighet kunna förutses, att fullständiga koncepldomböcker framdeles, kanhända snart nog, komma att höra till undantagen, derest ingen ny ändamålsenlig kontroll öfver deras fullständiga uppsättande kan införas.