Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Asmundstorp m. 11. kyrkor i Skåne, befrielse från ådömd kyrkotionde 83. Augerums församling, statsbidrag för kyrkobyggnad i . 136. Bih. till B. St. Bankväsendet, utdelning af betänkanden rörande 23. Barnmorske-undervisningen och Barnbördshusen, anslag till 139: 81— 83. Beckers enka, pension åt 153: 81. Begrafningshjelp, rätt för vissa tjenstemäns sterbhus till 182. Begrafningskoslnader, i anledning af H. M. Enkedrottning Desiderias dödliga frånfälle 131. Behagligtids spanmål, disposition af 139: 10. Bergströms enka, d:o 153: 90. Bevillning, den för Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga allmänna 235. Bibliotekarier vid läroverken, aflöning åt 139: 24. Biblioteket, Kongl., ny byggnad för 106. Billing, Landträntmästare, pension åt 153: 6. Billings enka, d:o 153: 77. Bodums kyrkoberde-boställes förvandling från skattetill prestbols natur 80. Borgholms kungsladugård, eftergift af arrende för 91. Borg, Proviantmästare, pension åt 153: 35. Borgs enka, d:o 153: 84. Borås—Herrljunga-banan, förändring i vilkoret) för beviljadt lån till 156. Borås—Sundholm, vägomläggning mellan 58. Botaniska trädgården i Lund, flyttning af 139: 133. Bredaryd Norrgård, jordafsöndring från 15. Broman, Postkamererare, pension åt 153: 04. Byrå för folkskole-ärenden, inrättande af 139: 69. Bågenholm, Regementsläkare, pension åt 153: 25. C. Carl XII s monument, bidrag till 191. Carl Johans-vägen, iståndsättande af 178. Carl von Linné, uppförande af en minnesstod åt 190. Carlqvists enka, pension åt 153: 80.
UNDER M Y C K E T GENOJN SÅDAN RIETIDENS VIDUNDERLIGASTE EXEMPEL, GÖROMÅL, D E D E LÄRT, S Ä G E R PEDAGOGISK DENNA ATT D E S S E DERAS SKULD, FÖRESENARE VARA D E HVILKET LÄRJUNGARNE, P Å SKULLE LÄSTID. ALLTID I DENNA OCH MINSKADE O O H Ä M - DETTA S Å TRÄFFADE, LÄROVERKSKOMITÉN, SYNAS I AFLÖNING FERIETIDEN, TILLVÄXT öka arbetstiden oc minska ledighetstiden. ' SIN H Ö J D A FÖR FERIETIDEN. MOTSTÅNDARE S O M F Ö R ÄR SKJUTIT Å T LEDAMOT FÖR FYSISK ANHÄNGARNE SÄGA, AFSEENDE, INSKRÄNKNING D E N VIKH A R INTRÄFFAT, A T T SAKKUNNIGE HVARJE NEDVÄNDIG D E N ÅTMINSTONE LÄROVERKSKOMITÉUS BETECKNADE ABSOLUT P Å VISS AFSEENDE EJ DETTA OBEHAGLIGHETEN SIG. LÄSNING, I 4 DESSA VID ÅLAGDA D E D. S. S I N FÖRESKREF GÅNG ÄR K O M M I T ^TOTG MORGONTIMMA, SCAGT AF LJUS EN STRIMMA SFYMTAR, &lt;SRÅTPIT ÖIMMA SLUTER NEJOEU TILL. S O M M E D KÄRNORNA, ARBETSTIDEN BEHÖFVER DEN EN ROMANER D E M BESANNAT VARIT RIKSDAGEN FÖR HÄNSYN SKOLA ÄLSKAR HUSD E N OMKRING IFRÅN ATT S E D E N AFFÄRDADES M E D KOSTNADER.
Majit inga, med förklarande, att de an“sett ny undersökning och jemkning med Skån“ska Roteringen behöflig, samt anhålla, att Kongl, “Majit täcktes i Nåder en sadan anbefalla, pl “sätt, att ingen ina åläggas högre Ordinarie Rotering, an hvad han i extra Rotering bordt “utgöra eller nu verkligen utgör, samt att de ‘'Hemman af mindre godhet, som äro underka“stade Rotering, matte blifva lindrade till likhet “med hvad, enligt redan stadgadt vilkor, de “bättre Hemmanen blifvit ålagdt;" varandes af Herr Friherren derjemte yttradt, att, om den föreslagna undersökningen skulle visa, att en billig nedsättning af några hundrade Rotar påkallas, det, enligt Herr Friherrens öfvertygelse, vore bättre att hafva iooo man med rättvisa och ingen missnöjd undersåte, än bibehålla 2000 man under en allmän öfvertygelse hos Skånes invånare, att finna sig i likhet med en eröfrad Province behandlade; af Herr Friherre Boije, Ludvig: att, då, enligt Herr Friherrens tanka, något hinder för en Rotejemknings anställande icke bör kunna uppsta, såsom följd af det emellan Kongl. Majit och Extra Rotehållare i Skåne, år I8l3> öfverenskomma och stadgade vilkor: «att ingen Rote kan “påforas högre ordinarie Numer, dn han förut «utgjort extra Rotering,« enär detta vilkor af Malmöhus Läns Rotehållare förmodas vara framställdt i helt annat ändamål, än att motverka Statssamt Osc.-TJtsh.
Att ingen annan än Kronobetjeningen får frihet afsända dylika bref, då ärendets angelägenhet utsättes pä brefvet, jemte afsändarens namn; samt 6:0 Att JägeriBetjeningen förbjudes begagna denna Brefbäringsrätt, emedan deras Bref kunna fortskaflas genom Kronoskogvaktare. Från Ileäerv. BondeStåndet, ö:o Memorial af RiksdagsFullmägtigen Johannes Myrin, frän Elfsborgs Lan, deruti Riksdagsmannen, efter en kort öfversigt Ii6 Bcsv. ock Ekon. Utsk. Betank anderi. af Kronobrefbäringsskyldighetens förmodade uppkomst, öfvergår till framställningen af dess betungande beskaffenhet, hvilken i senare tider mycket skall tilltagit, sedan LandsCancellierne.KronofogdeContoiren och KronoLänsmans Skrifstagor blifvit öfverlastade med göromål, och Brefvexlingen e« mellan dessa ställen trägnare och lifligare, då deremot vigten af de, berörde Hemman tillaggde, friheter förminskats: Hvarförutan anmärkes, såsom möjligen ett missbruk af inrättningen, att Kronobrefbärare äfven belastas med fortskaffandet af Landtmätares och JägeriBetjeningens Bref, hvarigenom icke sällan skall hända, att en extra brefbärare nödsakas att, på en och samma dag, fortskaffa bref åt särskildte håll, då, i händelse af försummelse, det utsatta vitet genast utmätes; Af hvilka anförde omständigheterRiksdagsmannen vill sluta, att KronoBrefbärarne för närvarande äro mycket mera betungade, än ordinarie Postförare, heldst desse senare hafva sina vissa dagar och bestämda resor, samt för Extra poster särskild betalning, jemte ganska vigtiga lindringar i Hemmanets besvär, då deremot Extra Brefbärare få vidkännas en till våglängd och tid obestämd tungaj hemställande af sådan orsak, att, genom en utfärdande Författning måtte stadgas: 1:0 Att Kro»ofogdarnes förslag till indelningen af Extra BrefbäringsHemman upprättas för hvar - Best)' och Ekon. tjuk. Betänkanden.
Efter lagen kännedom af hvad under detta ärendes behandling hos E. K. Maj:t förekommit, hvarom i ofta åberopade Stats-Rädsprotokoll för den 14 Oktober nästlidna år närmare förmäles, hafva Rikets Ständer i öfverensstämmelse med de i likartade fall tillförene fattade beslut, pä det sätt bifallit, högstberörde nådiga framställning, att å Riks-Staten blifvit uppförde, såsom prostetunna åt Prosten i Ångermanlands Nordvestra kontrakt, för Skorpeds församling, 6 kubikfot 3 kannor och åt Prosten i Norra Wadsbo kontrakt, för Carlsborgs och Tiveds församlingar, med uteslutande af bråktal af kannor, ett belopp af 15 kubikfot 1 kanna oindelt spanmål att efter 10 års medelmarkegång utgå. 10:o. I anledning af en utaf Kontraktsprosten i Närdinghundra kontrakt Johan Nordling gjord underdånig ansökning att, då från den till Häfverö pastoral af nyssnämnda kontrakt hörande Singö församling någon prostetunna hitintills icke varit åt Kontraktsprosten anslagen, men denna Församling, i anseende till sin afskiljda belägenhet, såväl vid expeditioners utfärdande som i synnerhet vid embetsresor förorsakade Kontraktsprosten mera besvär än många andra, E. K. Maj:t täcktes lill Rikets Ständer göra nådig framställning om anvisande af en tunna Kronan besparad tionde, att lill förbemälde Kontraktsprost utgå, har uti en särskild till Rikets Ständer den 16 December nästlidna år aflåten Proposition — efter det vederbörande myndigheter i ämnet sig utlåtit och ansökningen i underdånighet förordat — E. K. Majit, jemte förklarande alt Kontraktsprosten Nordling vore berättigad att frän Kyrkohei berget i Singö församling uppbära en prostetunna af Kronans der disponibla tiondespanmäl, i nåder föreslagit Rikets Ständer, att delta kronotiondeanslag måtte från och med början af nästa slatsreglerings-period varda å förevarande Hufvudlilel på afdelningen för Kleresistalen uppfördt. Och har denna nådiga framställning blifvit af Rikets
populär konung, beror detta väsentligen på, att Om kärlek den handlade — värsta lek, hans gemål lagt på hjertat de ord han sade af hvilken än kunnat allvar bli. henne, då de till sammans började sitt lif. Hvad vet jag? Kanske hägnar nu graf » Det är icke så lätt för oss att fylla vår vens frid plats, » sade hon en gång till en väninna, » ty den mö, som en gång lade blomman hår, vi hafva inga gamla och väl grundade rättigoch ingen mins, hvar den kulle är, heter här; vi måste försöka vinna allas välder hon sofver, bergad från storm och vilja och tillgifrenhet. » strid. N. G. Arenander. Europeiska furstinnor. Efter främmande källor tecknade af Mathilda Langlet. » Carmen Sylva ». (Forts, från n:r 22.) Alpjfrån denna tid egua.de sig den unga drott«ållr&gt; ningen allt mer åt skaldekonsten. Trogen sin vana utgöt hon sin smärta i diktens famn, i ljufva sånger skildrade hon sin lycka och sin sorg, på tyska öfverflyttade hon de rumäniska folksånger, hvari hennes älskling funnit nöje. Dessa senare lät lion trycka i tanke att livad som roat hennes eget barn också skulle kunna bereda glädje åt andra små der borta bland vinberg och ekskogar i hennes fädernesland. Detta var hennes förstlingsarbete. Sedermera har bon utgifvit flera arbeten, ty äfven om man är höjd öfver så väl begäret att skörda beröm som bebofvet af inkomster, erfar man dock alltid ett behof af att dela sina tankar och erfarenheter med andra, antingen muntligen eller skriftligen. Och det man skapat med penna eller pensel får liksom ett högre värde, om andras ögon också hafva sett det. i prestkrage låg förvissnad och glömd i en gammal bok, som en dag jag fann i en vrå, der spindeln på glömska spann Carmen Sylvas literära arbeten skola alltid och ho ar sak af många års damm var genom sin ursprunglighet tilltala läsaren. Det finnes ingenting konstladt eller artificielt deri. gömd.
Hrr utgjutit känslan af sin Konungakärlek, skulle äfven jag kunna göra, ty jag värderar, äfven så mycket som Hr von Troil eller någon annan Landshöfding, Konungens omvårdnad om Dalarne, men jag talar icke om hvad Konungen gjort,-utan om hvad StatsUtsk. underlåtit. Om det är klokt och nyttigt, att den föreslagna förändringen eger rum (jag började med att förklara, det jag ej hade något deremot) — så torde det vara nödigt, att R. St:r, innan de göra en upoffring, veta till hvilket belopp hon upgår, äfvensom att de dervid iakttaga vissa försigtighetsmått hvilka, ifrån början försummade, måhända sedermera icke lätt godtgöras. Om StatsUtsk. fått denna sak såväl utredd, som Hr von Troil säger, hvarföre vill Utsk. icke meddela oss hvad det vet om de förluster, som Kronan kan få vidkännas? Hr von Troil säger, det icke vara möjligt för Utsk. att upgöra en beräkning öfver Statens vinst och förlust. De kolräntor och dylikt, som hädanefter komma att utgöras till Kronan, i st. f. till Bergslaget, måtte väl kunna ”värderas af menskligt förnuft”? Man brukar ju upskatta persedlars värde efter medeltalet af de pris, som under ett visst antal år varit för dem gällande och dermed är den saken klar. Men, om en sådan beräkning är omöjlig att åvägabringa, hvarföre omtalas icke roteringsskyldigheten? kan hon icke heller beräknas i penningar, så borde hon väl åtminstone omförmälas, ty om Ständerna skulle alldeles förbigå frågan om den roteringsfrihet, hvaraf Bergslaget hittills varit i åtnjutande, kan Konungen icke annat än stanna i tvekan, huruvida Ständerna yrka någon ersättning för nämnde frihet eller vilja efterskänka roteringsskyldigheten alldeles. Såvidt jag förstår, kan det icke vara skäl att på dylikt sätt behandla en fråga af så vigtig beskaffenhet, som denna. Det har blifvit sagdt, att jag efter eget behag uptagit priset å kopparen. Jag har beräknat detta pris till 150 R:dr för SkU, ehuru det under sisth år upsteg till 173 R:dr.
Men sä litet jag kunde finna det billigt och för mitt Stand anständigt at begära, at wid Prästerstapets taxering, Rätten mätte bestä af Präster til Adelar deraf; eller at wid inringar pä Landet, der Upbörds-OisrriÄsr gifwas ofta folkrikare än mängen Stad, Rätten utgjordes af 24 Bönder emot 9 andre personer, alla lika röstägande, sä säkert wä« gar jag hoppas, at, dä ämnet tages i behörigt vfwerwägande, skall ingen enda, hwad Ständ han ocksä tilhörer, kunna med bewarad högaktning för sig sjelf, wägra sitt bifall är denna synbart nödiga rättelse i laxermos - tele Rögen, VM ocksä öfwer werkställigheten deraf olika förflag kunna göras. Om fräga hade warit, huruwida det allmänna förtroendet, utan Stånds afseende, bordt bestämma walet af 1?Lxeiir>g8-Ledamöter, dä hade jag haft deremot intet at förebära; men sä länge narwarande kepre. 8sntatiott ar gällande, och laxsrmg.-;-Männen stola i detta kail föreställa Ständernes Ombud, bör, efter min oförgripeliga tanka, hwarken Inäiviclu elier Medborgare-Llass mer än den andra wara Domare i egen fak. Detta mitt ödmjuka anförande utbeder jag mig matte fä ärfölja Högloft. Utskottets Betänkande - izir Den zv Mars. de Nl Riksens Högloft. Ständer, dä det ocksä, i afseende pä spscillcaclv-ierne rvid upgifcen til Hxsriuoen, torde tillätas mig bifoga den särstildta tunkan , ar, utan nägon spscincallon ä asdragen blist iver granstningen deraf en omöjlighet. laxsimZsMannen stola antingen lwingas ar förekalla hwarje stattstyldig lil muntligt förhör, eller stall Rätten famla i fullkomligt mörker, huruwida den stattffyldige ens förstäct tillämpa Bewillnings-Förorbningen.
Utsk. säger först: »Vid sisth Riksdag upfördes å 3:e HufvudTiteln anslagen för Utrikes Depart:t till 225,650 Rdr Bko eller 358,475 Rdr Rmt; och K. M., som funnit de till förvaltningen af Utrikes Ärendena då anvisade medel numera vara för dermed afsedda ändamål otillräckliga, samt en tillökning i berörde anslags summa af behofvet påkallad, har uti Dess NådPropos., ang:de Statsverkets tillstånd och behof, föreslagit, att Departrts stat, med inberäkning af det från Norrige utgående bidrag, hvilket hittills utgjort 40,000 Rdr Specie, motsvarande 160,000 Rdr Rmt, måtte ökas till 680,000 Rdr samma mynt. I afseende å fördelningen de förenade Rikena emellan af denna anslagssumma, har K. M. ansett lämpligast, att deras olika folkmängd lägges till grund för bestämmande af de bidrag, som från hvartdera Riket bör äskas. I följd häraf skulle berörde 680,000 Rdr utgå från Svenska Statsverket med och från det Norska med plj, så att Svenska Statsverkets årliga bidrag komme att utgöra 480,000 Rdr eller 141,525 Rdr utöfver det vid sednaste Riksdag bestämda anslag för Utrikes Depart:t.» Svenska Statsverkets bidrag kommer således att ökas med 141,525 Rdr, hvaremot Norriges bidrag förblifver såsom hittills 40,000 Rdr. Utsk. säger vidare: »Då emedlertid något i behörig ordning fattadt beslut, ang:de fördelningen af dessa utgifter med deraf följande reglering af tjenstebefattuingarne icke vore till efterrättelse gällande, har K.
Såsom ett prejudikat kan äfven nämnas, att frågan om unionsflaggans förändring, i strid med 111 g Noriges Gruudlov, år 1844 förevarit i sammansatt Svenskt och Norskt statsråd, och att, när dåvarande sjöministern, framlidne H. Exc. Hr Erih. Johan Lagerbjelke vägrade sin kontrasignation till det för Sverige kränkande beslutet och samma dag begärde sitt afsked från statsrådsembetet, reskriptet härom å Svenska sidan utfärdades under kontrasignation af dåvarande inrikesminister Hr O. I. Fåhraeus. Ja än mer: Icke står det någonstädes i Svenska Regeringsformen, att Noriges Storthing eger rätt deltaga i besluten om förändringar i Sveriges grundlag, men icke desto mindre har sådant egt rum och bort ega rum, då någon ändring skett i våra grundlagar, som ingripit i föreningsförhållanden emellan Sverige och Norige. Andringen t. ex. vid 1840 års riksdag i Svenska statsrådets organisation blef ju omedelbart vid påföljande Storthing underställd dess pröfning; det bekanta förslaget om prins-regeringen, som innehöll väsendtliga ändringar i 39, 4 0 tu. fl. paragrafer af Svenska Regeringsformen, har efter pröfning uti sammansatt Svenskt och Norskt statsråd likaledes blifvit samtidigt förelagdt både Svenska Ständerna och Noriges Storthing, ehuru de förfallit genom afslag å Svenska sidan o. s. v. Vid sådant förhållande är det verkligen förvånande, att till och med Svenska representanter vilja förneka Sveriges rätt att uti likartade frågor hafva ett ord med i den Norska lagstiftningen, liksom det förefaller temligen oförsynt från Norsk sida att man i Norige vill utskrika såsom ett crimen laesse mot det Norska Majestätet, att ens Svenska Konungens konstitutionella rådgifvare skulle fä yttra sin mening om ett af Norska Storthinget fattadt beslut. Den 17 Mars e. m. 249 sorn angår begge rikena, då Sverige aldrig ens ifrågasatt att i Svenska lagförändringar af sådan beskaffenhet inrymma Norige laglig rätt till talan.
Det visar sig således tydligen, att om än LifBevär:sReg:tets löner blifva beviljade till lika belopp med Skånska Reg:ternas, de , icke desto mindre alltid genom accordsräntan skola blifva, i förhållande till dem, betydligen nedsatta; och lika fullt hafva LifBevär:sOfficerarne, såsom garnisonerande i hufvudstaden, och af hvilka 3:ne året om dagligen äro commenderade, säkerligen 5o ä 100 proc. högre utgifter att bestrida. Mätte dessa considerationer af Rikets nu församlade Ständer behjertas. Redan i början af förlidet år, eller strax efter det Regementet af mig emottogs, ingick jag till II. M. Konungen 120 Den a4 Februarii. med en underd. anmälan i detta ämne, innefattande ett lönereglerings-project, bygdt på här anförda grunder, äfvensom ett lika underd. project till fulländad organisation af 11 eg: te t, medelst detsammas förseende med ett eget stabell underbefäl och trumslagare. Denna anmälan, som varit utställd till åtskilliga Embetsverks utlåtande, lärer först i dessa dagar vara till StatsSecret. för KrigsÄrenderna återinkomrnen, och har således ej kunnat H. M. föredragas och Nådigst pröfvas, innan afgifvandet af Dess Nåd. Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. H. M. har dock täckts, med förut ägande kännedom af OificersCorpsens bekymmersamma ställning, som redan innan sista Riksdag af Reg:tets dåvarande Chef i underd. framställdes, föreslå nu församlade Ständer, att på allmänna indragningsstaten öfverflytta den återstående personalen af f. d. DrabantCorpsen, för att genom de medel', som medelst denna öfverflyttning blifva å LifBevär:sReg:tets stat disponibla, förbättra lönerna derstädes. I det hopp, att R. St., med fästadt afseende å den Nåd.
Krono-Fiskeriers samt flere dy like Iiigenheters innehafvare, hvilka endast erlägga räntan efter Jordebok, betala Trettio procent deraf; efter markegång. Hora desse lägenheter under hemmanets skattläggning och hafva således ingått i dess värde, äro de från denria afgift befriade. Krögare öch Krögerskor på landet för Öloch Matförsäljning , Brännvins-ininuteririg, när den tillätes, oberäknad, i Tre Glassér ; Första Classen 20: — Andra d:o 12: — Tredje d:o 6: — Loisar och Lotsdrängar på landet, i Fem Classer: Första Classen 4: — • Andra d;o * . a: — Tredje d:o 1: — Fjerde d:o — 3a. Femte dto — s4. Rättare och Ladu-fogdar vid JLandtEgendomar . 1: 24- (se anmärkningen för Frälse Inspectorer.) Saltpetersjudare, Kronans, frie från afgift efter denna artikel. Private, lika med mästare vid Fabriquerne och andre inrättningar. ShepptRedare och Fartygsegare å hvad ort eller ställe sorn heldst, taxens lika med dem 688 BevillningsUtskotlets Baänkanden. i Städerne , samt minst för alla däckade eller odäckade fartyg öfver 5 svåra Lästers drägt å 6 sk. per Läst. Skut* och Bät-Skeppare ; lika med dem i Städerne. Skärkarlar, eller Strandsitt re utan Jordbruk , lika med arbetsfolk på landet, sorn ej äro i lagstadd tjenst. Sockne-Läkare med Practik, i Två Classer: R:dr Sk.
Hvad slutligen vidkommer Hr Grefve Sparres förslag om förändring i stadganderne om kommunikation af besvär i vissa mål eller om tillämpning i alla fall af de påföljder för underlåtenhet att ingifva kommunikations-bevis och förklaring, som bestämmas i Kongl, förordningen den 28 Juni 1798; så torde till en början böra upplysas hurusom 6 § af samma författning bjuder, att dtf besvär öfver Konungens Kefallningshafvandes utslag i lagsökningsoch utmätnings-mål anföras och Hofrätten anser andra parten böra höras,-" förr än Hofrätten sitt utslag meddelar, bör denna part föreläggas att sig, inom viss tid, förklara, så vida lian vill varda hörd, med skyldighet för klaganden att, vid talans förlust inom den tid Hofrätten bestämmer, ingifva bevis att besvären blifvit vederparten tillställde. 1 andra till Hofrätt genom besvär fullföljde mål, deri förklaring infordras, äro påföljderne deremot, än för kommunikations-bevisets, än förklaringens och än för båda dessa handlingars ingifvande, olika. De bestå i de liesta fall i vitén; men sådant verkar i betydlig grad till långsamhet, derest endera parten vill uppehålla, samt till ökade göromål i Hofrätterne medelst parters pliktfallande och nya föreskrifters meddelande. Någon grundad anledning till nu anmärkte olikheter synes emedlertid icke finnas. Part, som ej begagnar honom lemnad förklaringsrätt, tillkännager dermed att han ej önskar varda hörd; och om en klagande ej har annat att frukta för underlåtenhet att, inom bestämnd tid, lemna sin vederpart del af, till kommunikation inkomne besvär, än att blifva fäld till ett vite, skulle mångens rätt, utan serdeles olägenhet för den tredskande, kunna uppehållas. Det är af sådan anledning, som framställningen i denna del jemväl underslödjes af Utskottet, som, lika med Hr Grefve Sparre slutligen finner en föreskrift derom, att be - 40 Lag-IJtskottets Betänkande, N:o 25. svär, sorn i Hofrätt fullföljas höra tväfallt ingifvas, vara af behofvet påkallad.
N:o 100 afgifne förnyade förslag till underdånig skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition om fortfarande tills vidare al anslaget för Rikets allmänna Ärenders Beredning, fann Ridderskapet och Adeln för godt att godkänna sistnämnde under 1S:i 100 afgifne förslag. S. D. Återremitterades Stats-Utskottets den 16 och 19 dennes på bordet lagda Utlåtande N;o 310, i anledning af väckt motion orri utfärdande af förnyad Instruction för Rikets Ständers Revisorer, i hvad som rörer deras befattning med Stats-Yerket. S. D. Då nu ånyo föredrogs Cjnstitutions-Utskottets den 19 och 23 dennes på bordet lagda memorial: N;o 42, rörande Stats-Utskottets anledning till anmärkning, i fråga om den Jemtland åren 1832 och 1833 meddelade undsättning af spanmål, fann Ridderskapet och Adeln detta memorial icke erfordra annan åtgärd, än att * läggas till handlingarna. Prut. Uldr d. 23 Sept. 18^0. 635 S. D. Lades till handlingarna Stats-Utskottets, den 19 dennes, på bordet la"de Utlåtanden: N.o 314, i anledning af anmärkningarna vid Ulskottets Betänkande N:o 150, angående vilkoren för det till staden Wenersborgs återuppbyggande beviljade lån. N:> 323, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 254. S. D. Ånyo föredrogos och biföllos Stals-Utskotlels den 19 dennes på bordet lagde Utlåtanden: N:o 315, angående sökt befrielse från ersättandet af uppburna förskott till utgifter, i följd af cholera-farsoten. N:o 316, angående sökt befrielse från Götha-Canal-Bolag ålagd bevillning för utdelade vinstmedel. N:o 318, angående åtskilliga Redogörares inom Jönköpings
Du nu livud salunda ut 8tuts-Ninistern tor Dtrikes Xrendena samt Dorvaltningen ut 8j«i-Vrendenu oell 8tats-Lontoret i denna truAU klitvit un tordt iidor HonAl. Nupt, uneler d. 21 sistl. demi, °enom Dinanee-Departementet, i underdäniAket töredroAS, kade Kon»!. Naj:t, enligt 8 tuts - Iluds - pro t 0 c! 0 lle t tor DinaneeXrenden uk nämnde daA, i lauder lörklurat, det DörvaltninAens ak 8jö-/lr6ndenu8 oell 8tut8-Lontorets undsreluniAa liemstullan om en urliA lorsluASSummu, motsvarande ^00 Dalr Danska 8peeies, atsuA en ut»itt, lrvilken luuele Iläntoras till Diks-8tatkns Dem te llutvud-Ditel, u lrvilken ditel utAi sterna tor Dukoel» Dvrmedlen äro anvisade, lrvadan IvonAl. Uapt, uppä 8plsörsvars-Departe - 5 mentets underdäni^a soredra^ninA o eli i sammankanA med ösri^e sra^or, tillIlörande clen till Likets 8tänder allatande Oroposition, anAaende 8tats-Verkets tillstånd oell kellos, villo ta^a denna del ak ärendet under l^ädi^t o5- vervä^ande. 8edan nn detta Illisvit i underdaniAliet anmäldt, anlioll DepartementsOllsson sä, till närmare utredning as söre varande ärende i dess lielliet, nnderdaniASt antora: