Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Starck, född 1758 d. 22 Nov., som för omkring 5o år sedan från Finland ur dess fädernehus begaf sig till sjös samt sedan ingått i Engelsk tjenst vid flottan, har sedermera icke låtit höra af sig, samt att dess broder Ernst Vilh. Starck, lödd 1765 d. 18 Martii, som varit urmakare, flyktade från Finland under kriget till Sverige och till Askersund, der lian afled barnlös för omkring 20 år sedan, får undertecknad deras syster härmed på begäran in tyga. Stockholm d. 2 Febr. i834- Ulrika Eleonora Froman, född Starck. Gr. Cronhjelm, Otto Au g.: Jag påminner mig, att då Capitaine Kuylenstjerna vid uppropet begärde pollet, för att intaga säte och stämma för ätten Starck, förevisade han en fnllmagt af samma man, som utgifvit en full magt, på grund hvaraf han förra Riksdagen sutit på Riddarhuset. Hr Gr. o. Landtm, samt Ridd.Direct. ansågo sig likväl icke kunna tilldela honom pollet, emedan, enligt hvad jag vill minnas, fullmagten var utgifven af 3:dje eller 4;de ättemannen i ordningen. Hr Kuylenstjerna uppgaf då, att denne var boende på Öland, och att det skulle blifva svårt att derifrån få de betyg, som ansågos nödiga. I fall Gr. Strömfelt nu väckt en enskild motion, lärer den få hvila på bordet, och jemväl om han sorn Ordförande i Ridd.Utsk. anmält saken, torde sådant vara nödigt, emedan jag tror förhållandet böra närmare inför Ståndet utredas. Hr Bruncrona, Gust. Adolph, uppläste följande: Man klagar öfver bristande bytesmedel och lånetillgångar; man anser sig ej hafva nog af de Disconter och andra låneinrättningar, som finnas. Lånesystemet utvecklas och ut - Den 20 Februarii e. na. ■vidgas mer oell mer. Privatbanker och Hypotheksinrättningar hafva redan blifvit stiftade; flera sättas i fråga.
Kapitalet eller hufvudstolen utbetalades ovilkorligen till dess fulla belopp. Räntans belopp varierade i viss mån. Sålunda utvisade amorteringsoch utlottningsplanen, att för de första tio halfårs-utlottningarne den minsta s. k. premien utgjorde 11 Thaler och således, med afdrag af hufvudstolen 10 Thaler, 1 Thaler, hvilket för ett halft åjr gör 20, för ett år 10, oell för fem år 2 procent, efter år räknadt. Sedan stege den minsta s. k. premien, efter vissa tidsintervaller, hvarje gång med en Thaler, eller från 11 till 12, 13, 14 och så vidare ända till 18 Thaler; och lemnade allt detta till resultat, att årliga medelräntan å dessa obligationer utgjorde för hela amorteringstiden omkring 2j procent. Att således ifrågavarande obligationer verkligen vore räntebärande, ehuru, då äfven de 5,775 vinsterna måste frän annuitet en utgå, räntan ej kunde blifva hög; det var det, sorn, mot Revisorernes påstående», skulle bevisas, och då för öfrigt någon miniini-ränta icke blifvit af Rikets Ständer bestämd, kunde någon föreskrift i denna del ej heller sägas vara öfverträdd Beträffande Revisorernes anmärkning derom, att, ehuru den del af hufvudlånet, som till premielån blifvit konverterad, omfattade endast en summa af 2,000,000 Thaler, som utan kapitalrabatt skulLe inbetalas, lånets öfvertagare likväl betingat sig och erhållit obligationer till ett nominelt belopp af 2,400,000 Thaler, eller till 20 procent utöjVer låncsumman, hvaraf skulle följa, att de i sjelfva verket fått på premie-låneandelen beräkna högre rabatt, än på den öfriga delen, samt att Fullmägtige bort af denna vinst förbehålla äfven Riksgäldskontoret någon anpart, hafva Fullmägtige först erinrat om ett förhållande, som förekommer i kontraktet om jern vägslånet af år 1858.
Castan den Utskottet föreslog mätte af Konungens ombud och RegementsChefen, esker med Rustoch Rotehållare hask sammanträde, Regleras och bestämmas, derwid kill grund borde läggas hwad Ryttaren och hästen eller Soldaten kostat i ärligt underhäll under de ic> sist förslutne ären uträknad efter örtens markegängspris för samma tid; Och ffulle ett medium härutaf bestämma beloppet af den ärliga vacance-afgiften; Men som Rust och Rotehällarne hade den förbindelse, att wid infallande krig genast recrutera; Och ett billigt afseende ä den dertill erforderlige kostnad således borde göras; Sä ansäg Utskottet att vacance-afgiften icke borde utsättas högre, än till Adelar af hwad den efter ett sädant utrönt medium utgjorde. I öfrigt war Utskottet af den kanka, att icke någon karl emot sin eller Rotens wilja skulle förafskedas: att det skulle ankomma pä de nu ledige eller vacante bliftvande Rotars fria wal, antingen de wille recrutera eller betala vacance-afgift, och ändteligen, att den Rote som en gäng blifwit vacant och erlade vacance-afgift skulle hafwa frihet, alt äterrecrutera, när han fun. ne det för sig förmänligt och kunde prestera en dugelig och antaglig karl. Bäde det Wällofl. Borgare-Skändet som och bet Hederwärda Bonde-Stänbet hafwa bifallit StatsUtskvtteis Betänkande i detta mäl; men isrän Hög lost. iZIy Den r6 Fel>ruarii« lofl.
Herr Rosenblads, Bernhard, denna dag väckta motion, om skärpta luil-conlroller och ökad aflöning för tull-staten tillika med de i anledning deraf afgifna yttranden; Herr Rufelts, Anton, denna dag väckta motion, om anslag till utvidgande af Carlskrona läro-verk; Be vil/n ings-Utskottet : Herr It>senblads, Bernhard, denna dag väckta motion, 0111 upphörande af en viss accis vid införsel af bränvin, eller en mot dylik accis svarande bränvins-försäljnings-afgift; Herr Lagerheims, Lars Magnus, denna dag väckta motion, att Gefle stad må få åtnjuta enahanda fördel vid ull-införsel, som förut åt släderne Slockholm, Götheborg, Norrköping, Malmö oeh Halmstad blifvit beviljad; Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten :
Den lära väl åtminstone alla embetsman, hvilka skola ställa sig utkommande författningar lill efterrättelse, vara skyldige att läsa, samt de följaktligen böra känna hvad dpr står. Den 17 Maj. 45 Hr Printzensköld: Jag skall såsom riksdagsman göra till en oeftergiflig pligt för mig, att med all den makt, som står mig till buds, söka förhindra frånträdandet af grundlagliga former. Af denna orsak har jag äfven emotsall mig remiss af denna motion, så väl som af den första. Gr. Lagerbjelke har äfven vid detta tillfälle begagnat samina utväg, som vid det förra, nemi. alt tala om nyttan af motionen, och alt lian icke förr än vid genomläsningen af Stalsråds-prot:na bade kunnat vela det förhållande, hvaraf han tagit sig anledning att väcka motionen. Sådant ligger likväl helt och hållet utom det ämne, som för närvarande utgör föremål för R. o. Ad:s öfverläggning och jag anhåller således att Gr:n icke vidare måtte med dylika framställningar söka alt verka till en annan utgång af denna sak än som i den förra egde rum. Frih. Cederström, Rud.: Om R. o. Ad. en gång fattat något förhasladt beslut, så utgör sådant icke något skäl att ständigt fortfara dermed. Jag medgifver likväl att omvändelsen, om den nu straxt inträffar, skulle synas vara ganska plötsligen påkommen. Onskligt hade visserligen varit, om man nyss förut insett det rätta; måhända finge man nu säga: bättre sent än aldrig. För min enskilda del väntar jag det väl knappast; men instämmer med hvad Gr. Lagerbjelke yttrat, ang:de lagligheten af hans motion, och förenar mig likaledes med honom i afseende på öfvertygelsen om nyttan af densamma. Hr von Hartmansdorff har här ånyo vädjat till tidningarnes upgifter, för att af dem hemta ledning. Jag medgifver att, då han vunnit målet med sina antydningar i den förra frågan, synes det således icke otroligt att han äfven denna gången vinner det. Måhända bör det icke heller af mig nekas, att tidningarne ju i dessa dagar blifvit litet bättre; och mot den officiella har jag dessutom ingen erinran att afgifva.
Hvarje halfår skulle und. berrättelse till K. M. afgifvas. Detta har också blifvit verkstäldt; och hittills har det visat sig, att Myntets förvaltning , efter förflyttningen af förmansskapet deröfver till Stats-cont. motsvarat hvad man kunnat önska och lemnat flera tillfredsställande resultatef. Jag tror således icke , att denna förflyttning åstadkommit någon rubbning i förvaltnings-systemet, utan blott en förbättring, och finner, såsom jag bär visat, nnmärkntn i afseende på collegiernas icke hörande, eller den egentliga formfrågan, hilligtvis ej kunna hänföras till sådan påföljd, som UUk. framställt. I afseende på i5:de punkten, rör:de en afliden enskild mans, frami. Commercerådet Fileåis, testamente, har redan en värd talare Hr Skogman utvecklat förhållandet. Jag vill blott tillägga, att då de pensioner testator anslagit till civile embelsmäns enkors och barns underhåll böra i sammanhang med civilstatens pensionsförvaltning regleras och bestämmas, och K. M. väl beslutat att dessa pensioner skola vara oberoende i sin utdelning af de pensioner , som dervid ifrågakommande personer tilläfventyrs kunde få af civilstatens pensionsinrättning , men derjemte öfverlemnat fondens capital, vård, förräntning och redovisning till civilstatens pensionsinrättnings förvaltning; så synes ett vederbörligt sammanhang mellan dessa fonder derigenom vara bestämdt. Det är likväl ej omöjligt, att det uti nämnda testamente kunnat, vara testators afsigt hvad Ulsk. antyder; men då en sådan afsigt ingalunda i detta testamente var uttryckt, hade det varit en innovation att gifva det en tydning , som dess ordalag ej innefattar. I öfrigt har, såsom nämndl är, Hr Skogman ut - Den i Juli f. m. 55 fedt förhållandet och visat nyttan af beslutet, mot hvilket det icke kan sägas att testamentet lagt hinder i viigen. Uti i6:de punkten har blifvit anmärkt, att en kronofogde af nåd åter erhållit den honom fråndömda tjernsten. Hans fel var att hafva mottagit en ringa lösen vid handlingars ulgifvande.
I öfrigt utgöra från år 1826 Reser vationer till vidare anordning af Utgifter, som äro bestämda att framdeles utgå» å Första Hufvud-Titein R:dr 8,569: 23. 10. Tionde D:o . Transport 263,834: ']• Af de till 1813 och 1814 årens Krigsskulder Anslagna Medel 12,453:3^. 5. Summa 276,288: 02. — Liqviden med Rikets Ständers Riksgalds-Contor öfver 182.6 års Öfverskott och Besparingar har, i enlighet med ofvan högstberörda Nådiga Förordnande, blifvit alslutad, och sedan ifrån Öfverskotten å Stats-Verkets Inkomster för året och influtne förra årens Restantier R:dr i,i32,2I2: 20. 9. samt Besparingarne å Utgifts-Tillarna ... * „ 5,322:23. 9. tillsammans R:dr 1,137,534: 44- ö. blifvit afdragna Tredje Hufvud-Titelns Anslag R:dr 133,333: 16.— Tionde D:o D:o ' . „ 100,000: 233333*16 Utgifter, å Öfverskotten anvista . Brister i Stats-Anslagen . 206,752:31. qoi' jg Återstå R:dr 609,633: 26. 6. som till Riksgälds-Contoret blifvit levererade. Bil. till K. M. Nådiga, Propos. IV.o « Såsom Andel af Stats-Verkets Öfverskott och Besparingar, liar, enligt afslutade Liquider, Riksgälds-Contoret erhållit för « År 1816 till och med År 1823 .
Bland dem som önska och hoppas en förändring måste det vara gifvet, att de flesta anse denna osäkerhet nödvändig, och de åter sorn anse en förändring alldeles omöjlig, vet jag icke hvarföre de med sä mycken värma tala i denna sak, ty dä inträffar aldrig den casus, de så mycket frukta, åtminstone icke så länge den tjensteman, som kommer att tillsättas, lefver. Här är sagdl, att det skulle blifva svårt att fä en person, sorn skulle vilja hafva tjensten på coustitutorial. Den saken tror jag besvarar sig sjelf. Här är slutligen med mycken värma sagdt, att ett sådant beslut skulle innehålla detsamma sorn eu uppmaning lill fl. o. Ad.: kläd af dig, innan du lägger dig. Så alldeles tragiskt kan jag icke taga saken; jag ser deruti blott en påminnelse: ställ sä till att icke du blir tvungen alt lägga dig i stor uniform med epaulet ter och sporrar, hvilket är både kostsamt och besvärligt, utan alt du kan ikläda dig en kostym, som passar dig, innan du lägger dig. Någonting farligare ser jag icke deri. Pä dessa skäl tillstyrker jag bifall till Gr. Cronbjelms förslag och afslag å llidd.Utsk:s mern. Ilr Lagerhjelm, Pehr: Jag bet om tillstånd att få yttra några ord i detta ämne, ehuru det redan visserligen upptagit mycken tid för R. o. Ad. Det synes mig iikväl som alla mäste vara ense derom, att det beslut man fattar, det må föröfrigt vara af hvilken beskaffenhet som helst, likväl icke skall i sig innebära en större omfattning, än man vill i samma stund man fattar detta beslut. Det synes mig nemi., att om R. o. Ad. nu beslutar på sätt motionären önskat, så vore det endast att antaga Ridd.secret. ad interim, eller så länge han vore nödvändig. Om så vore, så skulle deraf följa, helst som motionen är grundad på förutsättningen af en förändring i nationalrepresentationen, att denna förändring ovillkorligen skulle blifva af sådan beskaffenhet, att icke mera någon Ridd.secret. behöfdes. Jag inser icke nödvändigheten af denna följd.
I afs:de på den större eller yttre sjöfarten har icke vid denna riksdag, för densammas bättre bedrifvande, ifrågakommit att anlägga några nya hamnar, eller vidtaga några andra förändringar, än den vid staden Helsingborg ifrågaställda. För den inre sjöfarten åter hafva anslag redan blifvit tillstyrkte t) m 27 Jd lii e. m. för Grenna och Åmål. Nu är kändt att B. St-.r stiidse, hvad den yttre sjöfarten beträffar* med större frikostighet dertill gifvit dels anslag dels lån. Dessa understöd hafva ofia upgått till högst betydliga belopp. 'Vidkommande åter den inre sjöfarten, har man alltid mer sökt hålla anspråken tillbaka, emedan man ansett att denna sjöfart i sjelfva verket är en produkt af den rörelse och industri, sora finnes i orten, och först när denna industri hunnit någon större utveckling, har man funnit den böra med statslån upmuntras, för att sedermera kunna underhålla sig sjelf'uti den mer utvidgade form, hvartill den kommit. Afven jag har trott att detta sätt att gå till väga, som StatsUtsk:t sedan flera riksdagar följt, är ganska riktigt, ehuru jag på samma gång måste erkänna att jag fruktar att StatsUtsk:t verkligen vid detta tillfälle något öfverskrida gränsen för det praktiskt rätta. Utskit har nemi., för att icke frångå den princip, sorn det gjort gällande, endast med lån velat understödja dessa allmänna arbeten och ansett sig heldre höra öka beloppet till 90,000 rdr, än gifva ett anslag af 37,500 rdr och den återstående delen af de uti K. M:s Nåd. Propos. äskade 75,000 rdr såsom lån. Med stöd af hvad nu anfördt blifvit anhåller jag att. det Högloft. Ståndet måtte afslå hvad St.atsUtsk:t föreslagit och bifalla K. M:s Nåd. Propos. i ämnet. Hr Nordenfelt, Enar: Sedan jag anmälte mig, har den siste värde talaren så fullständigt utvecklat detta ämne, att för mig nästan endast återstår att instämma uti det af honom afgifna anförande.
För Stokreatur, som, med Kommers-kollegii särskilda tillstånd, införas till racers förbättrande, erlägges fjerdedelen af den i Taxan utsatta tull. (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) Krita: Hvitoch Kritsten: 2 omalen 1 tunna 5 — 5 malen 1 lunna 24 — 4 — Röd och Svart 1 skålp. —_ 6 4 Krokar till fiske 1 skålp. 12 — 12 — Krukmakare-arbeten, ej specificerade 1 skålp. 3 — 20 — Krut 1 skålp. 4 12 Kummin : 1 tunna 2 2 Käppar, alla slag . , -1 skålp. — 32 Kött; 1 24 — saltadt 1 lisp. — 8 ' 2 32 — alla andra slag 1 lisp. — 20 1 JLack 1 skålp. — ii 3 Lackerade arbeten, ej specificerade 1 Kransögon, hänföras under Apolheksvaror. Kypert; se Väfnader. Käpptoffsar ocii Snoddar; se Snörinakare-arbeten. Lacca, Gummi; se Gummi. Lackerade arbeten: af Bleck; se Bleckslagare-arbeten. af Bly; se Bly, arbetadt, måladt eller lackeradt. Lackerade arbeten: af Läder; se Läderarbeten, af Papp; se Papparbeten, af Tenn; se Tenn, arbetadt, lackeradt. af Träd; se Trädvaror, arbetade, ej spe cificerade. af Zink; se Zink, arbetad, målad eller lackerad. 332 Expeditions-Vlskotlets Förslag till underd. Skrifvelse, iV.-o 136. Tullvärde. Qvantitet för Tullberäkn. Inf. Tull. Banko. R:dr sk. 8 r. Lackmus 1 skålp. R:dr sk. 1 r. 2 — 6 — Lagerblad och Lagerbär 1 skålp. — 1 1(5 — Lakrits 1 skålp. — 2 7 — Lakritsrot eller Glycyrrhisa 1 skålp. 8 3 5 Lampor och Lyktor förtullas såsom det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Anm.
St:s underd. skrifvelse ang:de Tullbevillningen af år 1848 finnes medgifvet, såsom tillgångar härför må anvisas årligen: a) utaf Handelsoch Sjöfartsfonden, en lika stor summa som Fölingen, samt b) att af Tnllmedlen utbetalas, hvad som möjligen vidare, i händelse af behof, skulle erfordras för att fylla den ofvanberäknade nödiga summan, men hvilket bidrag naturligtvis äfven minskas eller försvinner i den mohn en ökad sjöfart dertill skulle gifva anledning, och att li. St. måtte i underd:het anhålla att sedan förslag till reglemente för ofvannämnde Pensionsanstalt blifvit, så som kan finnas för ändamålet mest lämpligt, ularbetadt och vederbönde fått tillfälle att på det sätt som anses bäst befordra sakens framgång, deröfver yttra sig, K. M. ville täckas sådant Reglemente i Nåder pröfva och fastställa. Om Remiss till StatsUtsk. får jag härmed slutligen anhålla. Remitterades lill StatsUtsk. Hr von Hartmansdorff, August: Då K. M:s nåd. propos. ang:de en förändrad mynt-enhet till Ranko-Utsk. remitterades, anhöll jag att fä dervid göra några anmärkn.T, och alt i anledn. af proposm få väcka en ny motion i ämnet, hvilket jag nu torde få verkställa. I bägge hänseenden har jag skriftligen upsatt mina tankar. Om mitt anförande upläses af en Riddarhus-Känslist, så befarar jag att ingen hörer derpå. Läser jag sjelf så går det dåligt, och jag fruktar att min motion äfven då får röna samma misssöde. Jag vill dock försöka den sednare utvägén. Hr von Hartmansdorff upläste härefter följande: Jag anser borttagandet af beräkningen efter R:dr b:ko medföra litet eiler intet gagn, men åtskilliga olägenheter, att börja med. Alla belopp af skatter, taxeringsvärden, anslag och löner, skola jemte allmänna och enskildta kontrakt, samt räkenskaper omskrifvas.
Många hustrur ha aldrig smakat sötman af att vara sina mäns förtrogna; och hur många qvinnors hela äktenskapliga lycka har ej sjunkit ner till det mest likgihiga förhållande endast derför, att de haft tusen hushållsbestyr i sitt hufvud, då mannen kommit för att fä hvila och sympati i sin hustrus sällskap. Att ban förr eller senare under sådana förhållanden i stället uppsöker vänner utom hus, med hvilka han kan utbyta tankar utan att få tankspridda svar eller på- tvingad uppmärksamhet, får man ej undra på. Lie har i » Et Samliv » utmärkt väl skildrat ett sådant förhållande. — Att det är lättare att bibehålla något godt än att återvinna det, sedan det en gång är förspildt, är en gammal känd sanning. Må derför Fru Betty till hvad pris som helst skaffa sig tid till och bibehålla intresset för sin mans intressen — det är det enda råd jag vågar ge henne. W. korta ärmar uttalar grunder på det En af vigtiga hygieniska sidan i frågan späda barnens gör väl ej det! eller föreningen goda bestämdaste. hvar moder, som intresserar sig för den ofantligt de sig användas och marginal lemnas. Namn och adress torde alltid noga anglfvas, och kan fullkomlig diskretlon från redaktionens sida påräknas — - kan, skriftligen föreningen beklädnad — vända under om och hvilken genom att personligen sig adress: till Drägtreformfröken Josephine Ohlssons modehandel, Blasieholmstorg 14, Stockholm, erhålla alla nödiga upplysningar och modeller härtill. Om qvinnan, hennes rättigheter o c h ställning familjen och inom samhälletTvänne föredrag hållna af pastorn i franska reformerta kyrkan i Stockholm Rudolf För alla svenska mödrar bör den nast uppgift Drägtreformföreningen satt sig före ha sedet största intresse och ha att påräkna den tacksammaste anslutning. V i syfta att nämligen då på föreningens sträfvanden i allmänt bruk införa verkligt lämplig och hygienisk beklädnad för Ingen hjerta omsorg närmare späda barn. kan väl och ligga vara det ett mer qvinligt värdigt än omsorgen om det unga barnets vård. nadsfrågan dervidlag naturligen ett intar nerligt betydande Förnekas mycket Beklädsynrum. kan icke att gör sig oförstånd från gammalt ännu gällande vis ä vis anordnandet af barnets i de första lefnadsåren drägt.
Dessutom bevisar denna skuldsättning icke ett nedgående i förmögenhet, ty det kan icke nekas, att jordens förökade värde är mångfaldigt större än den ökade skuldsättningen. Jag torde icke behöfva uptaga till vederläggning Frih. Paykulls förslag om nedsättning af en undsättningskomité och solidarisk ansvarighet. Det lärer vara klart, att, om ett dylikt förslag skulle gå igenom, följden blefve, att alla, som hafva säkerhet, undandraga sig dessa lån och staten skulle då lemna lån till dem, som icke hafva någon säkerhet att erbjuda, och det lärer väl icke vara meningen. Desse personer böra enl. min åsigt icke på det sättet hjelpas, hvaremot det är af vigt att hjelpa dem, som hafva real säkerhet att erbjuda. Beträffande den här visade animositeten emot den stora handeln, hade jag föreställt mig, att en hvar skulle inse, att just handeln befordrar näringarna i allmänhet. Om således den stora handeln har skulder i utlandet, måste det vara gifvet, att handlande, som hafva säkerhet att erbjuda, böra erhålla lån af desse 12 millioner lldr för att dermed betala sin utländska skuld, och deri kan jag åtminstone icke se någon olycka, ty denna skuld måste betalas. Jag tror äfven, att man ganska mycket misstagit sig, om man föreställer sig, att Privatbankerne hafva någon fördel deraf, att de få sig anförtrodd utlåningen af dessa medel, såvida räntan bestämmes till 7 å 8 proc. och deröfver, men dessa banker skola utlemna dem mot endast G proc. De kunna icke hafva någon vinst, men väl landet, emedan Privatbankerne icke behöfva då inskränka sin lånerörelse. För min del är jag villig att bifalla Betänk., ehuru jag erkänner, att Hr Mannerskantz synes mig hafva skäl för det af honom föreslagna amendement, och om flera instämma med honom, vill jag äfven understödja hans förslag. De n 20 Januari. 91 Gr. Löwenhjelm, Carl Gust.: Till större delen förekommen af Frih. Haab, i fråga om vederläggning af de 2: ne första talarnes yttrande, vill jag likväl yttra några ord.
Stockholms stads — Blekinge läns Kalmar dito Christianstads dito Elfsborgs dito Gefleborgs dito Gottlands dito Götheborgs dito Hallands dito Jemtlands dito Jönköpings dito Kopparbergs dito Kronobergs dito Malmöhus dito Norrbottens dito Skaraborgs dito Stockholms dito Södermanlands dito Upsala dito Wester-Norrlauds dito Westerbottens dito Wermlands dito Westmanlands dito Örebro dito Östergöthlands dito Af Kongl. Fängvårds-styrelsen disponerade inkomster och bestridda utgifter R. till 1860 års revisionsberättelse, angående statsverket. sid. 155. Förplägning. l:o. Straffoch arbetsfånge på bestämd tid af mankön: Vid straffoch arbetsfängelset å Långholmen » dito i Malmö För är. För år. För dag. Föi - För dag. Straffoch arbetsfånge af qvinkön: Lifstidsfånge af mankön: Vid Irsta Kompaniet i 91 » 2:dra, 3:dje och 4:de dito .* » 5:te dito » 6:te dito i » » llrte dito - Per medium öro. Ransakning»fånge i Länsoch Krono-cellfångelserna: Stockholms stads Kronohäkten Blekinge Länsfängele Calmar dito Christianstads dito Elfsborgs dito Gefleborgs dito Götheborgs dito Hallands dito Kopparbergs dito Kronobergs dito ditoditoditodito dito Malmöhus Norrbottens Skaraborgs Stockholms W ormlands Westmanlands dito Östergöthlands dito Per medium 6:o. Ransakningsfånge i Lånsoch Krono-gemensamhetsfängelserna: Gottlands Länsfängele Jemtlands dito Jönköpings dito Södermanlands dito Upsala dito Wester-Norrlands dito Westerbottens dito Örebro dito Per medium 81 47 2i 18 it ! Ib ■ ■ s-V;-.'j""' vtv i "v'1 A. i' •\Awa \i> -A b-AiStv\ vis;Wiv : wio.tiuu.s H i-'- ’ -;W& Ja <f io*l * - i ■■»jl