Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ersättningar af andra Verk och personer 28,178.'44. *. Diverse Auktions-, Observationsoch Bötesmedel m. m. 17,609: 18. 198 — hvilka bristsammor sedermera blifvit dels ersatta af 3:dje Hiifvudlitelas besparingar och dels till ersättning anmälda. Till arfvoden åt en del af Kongl. Krigs-Hof-Rättens Ledamöter, bär å detta anslag fortfarande anvisats en summa af i,65o R:dr hvartaera året. § 9. Till ved och ljus för Fästningsoch Garnisonsorter hafva, utöfvar dertill anslagna i4>ooo R;dr, ytterligare erfordrats: år 1840 . - 3,398: 5. 6. «ch , 1841 , • • , , . , , « 4 * . 2,60 j. Ji 5. 6* 5. 3. Uti Afdelningens Hufvudbok för år 1S41 balanseras, lill framdeles ersättning af behörigt anslag, 11,808 R:dr 4^ sk, utgörande kostnaden, från och med i83y lill 1841 års slut, föi det uppdrag Herr K rigsRådet ra. m. C. D. Forssberg, jemte tvenne biträdande tjenstemän, erhållit, dels att omarbeta de af Presidenten m. m. af Tibell i lifstiden utgilna Sammandrag af Författningar rörande förvaltningen vid krigsväsendet till lands, dels att besörja utgifvandet af de ursprungliga Knecktekontraklerna, jemte upplysning om alla i aldie och sednare tider utfärdade, ännu gällande sladganden, angående rustning och rotering vid Indelta Armeen; hvilket sednare föietag grundas på Rikets Ständers, i skrifvelse den 6 Februari 1041» ^:o 214. framställda begäran.
Då nyttan af Östra Siléns förening med det stora kanalisationssystemet är ovedersäglig och detta arbetes snara företagande måste erkännas vara af väsendtlig vigt och då^derjemte det ifrågavarande statsbidraget icke kan anses vara af någon betydenhet, tager jag mig friheten vördsamt föreslå, att Rikets Ständer ville bifalla hvad Kongl. Maj:t i detta hänseende föreslagit.” I denna reservation hafva Herr Prosten Ljunggren och Riksdagsfullmägtigen Nils Andersson från Wermlands län instämt; hvarjemte, på begäran, skulle antecknas, att Herr Doktor Arrhenius varit hindrad att i Utskottet tillstädesvara, då denna och följande punkter af förevarande Utlåtande derstädes afgjordes. Hill. till R. St. Uti ätande N:o 78. Sälllltlcindrag af de uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78 tillstyrkta Stats vatten kommunikationer a) Väganläggningar och Vägförbättringar: Till fond för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest För anläggning af väg mellan Öhrträsk och Åsele För anläggning af väg mellan Letsbo by och Ramsjö kyrka För anläggning af väg mellan Åsele och Wilhelmina För anläggning af väg mellan Ramsele och Tåsjö För anläggning af väg mellan sjön Bolmen och Wieslanda jernvägsstation För omläggningar å vägen mellan Hvetlanda och Serarp b) Hamnbyggnader: Till fond för understödjande af mindre hamnoch Ibrobyggnader samt upprensningar af åar | För utvidgande af hamnen vid Ystad i För utvidgande och fördjupning af hamnenjfvidfUddevalla cj Kanaler och andra vattenkommcnibationer: För segelled från Hattefura hamn till sjön Stora Lee För utsträckning af Kinda båtled d) Sjösänkningar och Vattenaftappningar: Till särskild fond för myrutdikningar inom de sex nordligaste länen, jemte fyra härader af Till fond för understödjande af utdikningar och aftappningar äf sanka trakter och sjöar inom För sänkning af Lida-ån För rensningar i Umeå eif För utdikning af Långebro mosse 'på Öland Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. 59 bidrag för väganläggningar och vägförbättringar, hamnarbeten, kanaler och andra samt vattenaftappningsföretag.
I Interims-Regeringen skola de Svenska Ärenderna af den Svenske Stats-Secreteraren, till hvars befattning de höra, föredragas, i Protocoll fattas och expedieras på Svenska språket, och de Norrska Ärenderna af den Norrske Stats-Secreteraren föredragas, i Protocoll fattas och på Norrska språket expedieras. Saker, som angå båda Rikena och ej genom sin natur tillhöra någon särskild Stats-Expeditions eller Departements handläggning, föredragas af Hof-Canzleren och expedieras till hvartdera Riket, i dess språk och genom dess Stats-Secreterare. Diplomatiska Ärender föredragas äfven af Hof-Canzleren och införas i ett särskildt Protocoll. Ärenderna afgöras genom de flesta rösterna, och när rösterna äro lika, bestämme Ordföranden utslaget. Alla utgående Expeditioner (Resolutioner) underskrifvas af samtlige Ledamöterne. Det sammansatta Stats-Rådet (Interims-Regeringen) skall hafva sitt säte i Stockholm. Svenske Justitias-Stats-Ministern och den Norrske Stats-Ministern skola vid bägge StatsRådens första sammanträde draga lott om hvilkendera der först skall föra ordet. Efter den, genom denna lottning, först faststälda ordning skall Ordföranden sedermera hvar åttonde dag ombytas, så att hvardera Stats-Ministern, den ene efter den andre, och endast en vecka i sender, må föra ordet. Vid alla de tillfällen då, efter Sveriges och Norriges Grundlagar, Rikets Styrelse föres af Stats-Rådet, skola bägge Rikenas Stats-Råd, till Memorial N:o 39. 1023 lika antal och efter ofvan anförde grunder, sammanträda ». Constitutions-Utskottet gör sig det hopp, att, om detta förslag af Riksens Ständer gillas, all olikhet mellan deras och Norriges Stortings önskningar lätt skall undanrödjas.
Kdr sk. r. ltdr sk. r. ltdr sk. r. 2 32 — Blyertz i HL — 24 — F r i tt 3 — Bookbinder-Cloth (ny rubrik, som införes) i U. — 36 2 Borstar i U — 24 — F r i a Broderade arbeten: andra slag draga tull lika med det tyg eller annat ämne, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 20 procent, såvida sjelfva det broderade tyget eller varan är till införande tillåtet. Broderduk, Marle och Stramalj: 20 af silke och bomull t U. 5 1 5 af ull i U. i 12 — F 3 16 — af bomull, lin eller hampa, enkla eller blandade i U. 4° ri a 5 Brunsten Böcker: på främmande språk etc. på Svenska tryckte: i sm. i F r i i Finland i andra länder ioo Rdrs v. F 20 r i a Ifil. till Bcvilln.-Ulsk. Betänk. Qvantitet för InförselsUtförselsTullberäkn. tull. tull. Rdr sk. r. Rdr sk. r. Rdr sk. r. Fisk: saltad eller inlagd: IO Strömming 1 tunna 2 ■ 4 — 4 2 4 Fosfor 1 ti — 8 Fransar, Galoner, Gratnaner oell Snören: Bomulls: Hvitt: under N:o 26 etc. N:o 26 och etc. i 16 _ tvinnadt och dubbleradt. Turkiskt etc. 2 16 — tvinnadt och dubbleradt . i ti — ■ 4 — F r i tt allt etc. Kamullseller Redgarn: ofärgadt, otvinnadt etc. 2 2.4 — färgadt, tvinnadt eller dubbleradt 1 ti. — 8 — F r i tt Kardulls-: 1 — —* ofärgadt, otvinnadt och 0- dubbleradt 1 ti — 21 — \ 2. 2 4 — färgadt, otvinnadt och odubbleradt 1 ti — 20 —.
Staisoch Bevillning!- V[skotten : Grefve von Roseus, Carl Axel, den 15 dannes e. m. på bordet lagda Memorial, angående åtskillige åtgärder till befordrande af en Bergslags inrättande i Norrbottens Län. Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten 2:0 Herr hjertås, Gustaf, den 15 dennes f. m. på bordet lagda Motion, angående Skogshushållningen i Paket. 5:0 Friherre Rulambs, Claes, den 15 dennes f. m. på bordet lagda Motion, angående Sädes - lorkinrättningar; jenite Friherre Rid derstolpes, Fredrlk, i anledning deraf afgifne yttranden. 3Jp Fröt, Utdr. d if Dec. igjg. Siats* och Exp "eiditiöns-Utskottéh : Herr voa Hiirt/nansdoffjs, August, ilen 13 dennes ein. pa bordet lagda Motion, att Rikets Ständers vid sista Riksdag fattade beslut, i afseende å Kongl. Cancellie-Styrelsens Hatul-Cassa, matte vara till Kongl. Maj:t samt Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds - Contoret behörigen expedierade. Banco - TJtskottet: 1:0 Herr T hams , Wollrath, denj 15 dennes f. m. på bordet lagda Motion, angående beläningsrätt i Kanken för Kobolt. S;o Herr Montgommerias, Gustaf, den dennes f. ni. på bordet lagda Motion, angående åtgärder till förekommande af dfe missbruk, hvartill den nuvarande éuskilda assignätions - rättigheten på Banken genom Ofver - Assignering kan föranleda; jemte Herr Montgonunerles, rörande samma ämne, denna dag aigitne yttrande. LagUtskottet: I:o Grefve Hamiltons, Jacob, den 15 dennes f, in. på bordet lagda Motion, att deri, som första gången begår en stöld, Fröt. Ut dr, d. 19 De c. 1828. samt inom 2 dygn derefter sjelf auinäler stölden oell återlemna?
Det har af någre Talare liemställdt blifvit, att Rustoch Rotehållare måtte varda befriade från Mötesafgiftens erläggande de år , då antingen Regementsmötet inställes, I eller Regementet till allmänna arbeten beordras; men då ett så beskaffadt, till minskning i Passevolance - Inrättningens inkomster på det hela ledande , förbehåll , icke vid den förra Passevolancens afslutande var öfverenskommet, samt Utskotten alltså ega grundadt skäl till deri förmodan, att, då den årliga afgiften nu blifvit till nedsatt belopp föreslagen, Kong!. Maj.-1, likasom hittills skett, beräknat de besparingar,' hvilka vid ett Regemente, på ofvan anförda sätt, någon gång kunna uppkomma, till fyllande af möjliga brister i andra Regementens underhålls-kostnad , . anse sig Utskotten icke kunna till Rikets Höglofl. Ständers bifall un - 54 St iis derstödja hvad i detta afseende nu heniställdt blifvit, Af Herr Friherre Liljehorn är vordet yrkadt , att blott halfva afgiften horde af Rustoch Rotehållare utgöras de är, då miss* växt eller allmänna farsoter göra Truppers samm andragande svart eller vådligt. I anledning af delta Förslag, få Utskotten erinra, att , dä Mötens utsättande eller inställande uppå Kongl, Maj:ts Nådiga pröfning allena bör ankomma, samt, derest vapenöfningarg anställande, jemväl under sådana år, då en mindre gynsam skörd för landet inträffat , af Kongl, Maj;t, för bibehållandet af Arméens tjenstbarhet , kunna anses oundvikliga, dyrheten å hvad lill Truppernes underhåll erfordras snarare synes påfordra okade, än min. skade anslag, finna Utskotten sig icke höra tillstyrka Rikets Höglofiige Ständers gillande af Herr Friherre Lilje* horns i denna del gjorda hemStällan, Bemälte Herr Friherre har derjemte föreslagit , att provianteringen må vidtaga, dä Rusthållaren lemnat sin häst och karl på Sqvadrons-samlingsstället.
Fruktvm at af en allmänhet, oftast rättwis, aldrig at förakta, stedömmas säsom ostadige, obetänksamme. Wi bora derföre noga taga osi til wara, och ej i dag ändra stwad wi för fä dagar sedan i formelig ordning beslutat. At med moget ompröfwande skärskåda de mäl, som til wära öfwerläggningar komma, at med noggranstet fatta bestulen, at med manlig styrka förblifwa orörlige wid dem man en gäng tagit, bör enligt min tanka stämpla Ridderstapets oest Adelns göromäl wid alla tilfällcn: Det är ätminstone stwad för ruin del, jag aldrig stall uphora at yrka, sä länge jag äger den förmon, at som medlem af detta Ständ tala inför aktningswärda Medbroder. Herr krint^snskölä, ^xel, upläste til krotocoliLt följande: Jag 698 Den iZ Juni. Jag ar icke lycklig nog at med behaget öch waltalighetens wärma kunna teckna innia tankar i förewarande ämne; men med hopp och öfwertpgclse om Eder ofwerseende godhet och ömhet, nuna Herrar wägar jag likwäl yttra dem. E;fwer 100 ars erfarenhet bewittnar at Sweriges ckimLs pä sin wanliga fot, rätt anförd, altid förswarat sig, ofta gjort eröfringar, ofta siagit mångdubbel styrka, och altid i sin ordning, fast ibland med drygare kostnad blifwitrecruterad. Förledit ärs Fälttags rysliga förödelse, har uti sä mänga hjortan wisat de mäst smartandeosar. De siesta som detza träffats hafwa icke sa lätt at komina frän öfwertygelsen om et möjeligt fortfarande deraf, dä en u^ional armering förr etter senare päbods: Hwem ffutte mitztaga sig om söljderna ? De hafwa sett sin blomstrande ungdom genom elände och brist, fatta et offer för grafwen, ej för fienden.
Huru liten och obillig betalningen för Kronoffjutsen hittils warit, lärer en wiö Regering - 9L0 Den 28 Iunii. ring redan insett; säledes kunna wi med »vishet hoppas at utan wart tilgörande rättelse derutinnan göres. Dä flere af Riddcrffapct och Adeln i egenffap af husägare i Stockholm, och äfwen annorsiädes redan friwilligt ätagit sig inquartcring, sa förmodar jag, at ingen af Riddcrskapet och Adeln finnes som icke will täfla med Vese Herrar uti nit för det allmänna basta, och wälwilja mot medbroder, och är jag således säker at Högloft. Ridderffapet och Adeln ätager sig sorn en skyldighet för sina ägande hus i alla Rikets städer, ingvartering lika med andre husägare. Sluteligen fär jag den äran nämna, atom Ridderffapet och Adeln finner för godt at utrvidga Kronoskjutsnings - skyldigheten utöfwer hwad jag förut tagit mig den friheten föresiä, uti hwilket jag i sädan händelse för min del gerna instämmer, sä anhäller jaa ödmjukast, pä det en sädan skyldighet icke mä träffa nägon Ständets medlem allt för hardt, som ar möjligt i anseende til hemmanens olika forhällande, at en Comité mätte blifwa satt, af en eller flere jordägare frän hwarje Lön utaf Ridderffapet och Ädeln, som utarbeta et Project til ffjrrtsningens utgörande, i män af hwarje hemmans godhet. Herr 8c bönström, kebr, tilkännagaf at han för sin del instämde uti Grefwe Xllolyll törners i gär uplasta ffrifteliga yttrande. Herr Den 23 Junit. 921 Herr 8cbmi tterlö V, IllemunZ LbristiLN, hade ittlemnat följande dictamen:
Vid sådant förhållande synes lämpligast vara. att, sedan KrutBrukets rätt till denna förmåns tillgodonjutande, vid skedd undersökning, blifvit bekräftad, dessa räntor varda uti Jordeboken förde inom linien och från Räkenskaperne uteslutne. b) De för Husqvarna Factori afförde 77 R:dr 19 sk. 4 r:st. innefatta räntor af Husqvarna Norroch Söder-gården, ifrån hvilkas utgörande befrielse skall vara vunnen genom Kongl. Privilegierne för nämnde Factori af den 15 Februari 1713; Och lärer således dermed böra förfaras på lika sätt, som i afseende å de, uti föregående moment omförmälde varder stadgadt. c) Enahanda är förhållandet med de för Klädesfabrikerne i Norrköping afförde 87 R:dr 9 sk., enär de innefatta räntorna af en qvarn och ett fiske, som, enligt Drott ning Christinas Stat den 29 Juli 1050, blifvit till klädmakeriet uti nämnde Stad anslagne. d) Med de för Kalkugnen i Wisby afförde 467 R:dr 3 0 sk. 8 r:st. förhåller sig sålunda, att, under åberopande af KammarCoIlegii Utslag den 18 April 1799, blifvit dit disponerade 264^- kast ved af hemmanen i Norra och Södra^Fögderiet, hvilken ved 93 Kalkugnsinnehafvaren skall godtgöra Kronan med 20 sk. för hvarje kast. Som denna ersättning serskildt debiterats i Norra Fögderiets Räkenskaper med 49 R:dr 18 sk., har hela markegångsvärdet för de uti detta Fögderi utgångne 118} kast blifvit af fördt, u 2 R:dr, med 237: hvaremot i Södra Fögderiet endast skilnaden emellan berörde lösen och markegångsvärdet för 145f kast blifvit afskrifven med 230: 30. 8. tillsammans 467: 30. 8. men,'då härifrån afdrages förstnämnde debiterade ersättning 49: 18.— utgjorde Statens verkliga uppoffring 418: 12. 8.
Sverige är det mest consumcrande land i verlden, eller att det i förhållande till sin folkmängd consumerar mest af utländska varor, så vågar jag påstå, att han gjort sig skyldig till en öfverdrift. Jag hänvisar honom till tabellerna öfver Norriges import; han skall deraf klarligen finna, att oändligt mycket mera af t. ex. caffe och vin jemförelsevis consumeras i Norrige än i Sverige. Hvad det öfriga af Hr Lefre'ns anförande angår, tror jag det vara öfverflödigt att å min sida besvara något, om ej hans hänvisning till förståndet i våra tullförfatlningar. Det ligger deruti en, ehuru indirect, bestraffning, som drabbar både mig och öfrige af den värde talarens motståndare, som bär talat i samma syftning som jag. För min del bör jag likväl deruti finna mig, då det träffar äfven högre, som baft att skaffa med sednasle propos. ang:de tullregleringen. Afven efter detta anförande hördes bifallsrop af många ledamöter. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att Hr Nordenanckar förevarande motion angick dels förökad tullbevakning, dels förpassningsstadgan, dels husvisitationer och delscreditupplag samt särskilde tullbestämmelser, hvarföre den syntes tillhöra 4 Utsk:s behandling; men att då enligt grundlagen det Utsk., till hvilket motionen blefve remitterad, vore berättigadt att sammanträda med andra, H. Ex. ansåg sig böra föreslå remiss endast lill det Utsk., af hvars behandling motionen hufvudsakligast vore beroende; och hemställde H. Ex. fördenskull om II. o. Ad. behagade till Bevilln.Utsk. remittera denna motion jemte hvad i anledn. deraf blifvit anfördt; hvilket bifölls. Vidare föredrogs Hr Nordenanckar, Fredr. Wilh., d. 24 dennes e. m. på bordet lagda motion om förändrad lagstiftning för R. Sirs Bank. Hr Den 26 Augusti. 585 Hr Mannerskantz, Carl Axel:
Då afståndet mellan landtdagame hos oss är så stort, för närvarande tre år, är det klart, att det hopar sig en talrik mängd frågor, oftast mer än ständermötét medhinner under den endast några månader långa landtdagseäsongen. Fär närvarande känner man icke mindre än 35 propositioner, flere af genomgripande betydelse. Bland dem är t ex. frågan om motionsrätt för ständerna, hvarom proposition redan inlemnades till senaste landtdag, som enhälligt antog förslaget, hvilket dock icke erhöll stadfastelse å högre ort, emedan man der stötte sig vid ingressen: » Vi undertecknade, storfiirstendömet Finlands ständer och finska folkets representanter m. m. göre veterligt ». Propositionen återkommer nu med förändrad lydelse i denna punkt: » Vi Alexanderden trédje o. s. v. » Detta lilla exempel är, om ryktet talar sant, synnerligen kännetecknande för den person, hvilken för » närvarande för Finlands talan vid kejsaretronen. Vidare nämnes bland propositionerna förslag till ny strafflag. Härigenom skulle vår 150-åriga straffoch miss-gerningsbalk komma att upphäfvas. Två komitéer hafva utarbetat förslag i frågan, 6om bland annat ha underkastats en uttömmande granskning af en svensk man, prof. Hag-strömer. Propositionens öde är dock ännu ovisst. Det berättas nemligen, att förslaget i Petersburg för närvarande är under-kastadt en jemförelse med den ryska kriminal-lagen, och man befarar, att hela frågan ömkligen kommer att stranda på den jemförelsen. Vid instundande landtdag kommer äfven frågan om mellersta stambanan attafgöras. Regeringen föreslår nämligen anläggandet af en jemväg från Kaipiais genom St. Michel till Kuopio. Om riktningen af denna bana och huruvida den skall blifva eneller tvågrenig hafva mycket olika meningar gjort sig gällande i pressen, och att striderna härom skola fortsättas vid landtdagen, kan man vara tämligen viss på. Bland, öfriga propositioner må jag nämna den från se-.
Den 19 April. 453 Geconomiska tillstånd, och icke öfver StAndsLedamöters enskildta Memorial, vore gränslinien derigenom uppdragen, och någon collisioa emellan detta särskildta Utskott och de öfriga Utskotten icke att befara; för öfrigt trodde Herr Grefven, att om Ridderskapet och Adeln behagade antaga Grefve Lilliencrantz1s project, skulle ändamålet lika Väl vinnas, som genom den nu till justering upplästa redaction. Grefve Lmt ing snau sen Hemställde först, huru det ville blifva möjligt att utur så manga Memorial, som blifvit till OeconomieUtskottet remitterade, göra sådana sammandrag, som skulle tydligen utreda, hvilka ämnen borde tillhöra det särskildta Utskottet: de skulle alltid, i Herr Grefvens tanka, komma att blifva ofullständiga. För det andra, kunde Herr Grefven icke medgifva, att OeconomieUtskottet icke skulle kunna medhinna de ämnen, som blifvit till dess handläggning förviste} och i alla fall föreslog Herr Grefven, att, ehvad befallning det särskildta Utskottet kunde få , OeconomieUtskottets yttrande rätt likväl måtte vara detsamma förbehållen. Grefve 1 Alij ener antz: Så mycket jag instämmer med Grefve Lantingshausen, att en alltför olämplig blandning skulle uppstå, om det nya Utskottets befattning uttrycktes med öfversigt af Rikets allmänna oeconomiska ställning, samt 1.11 Utskottets handläggning öfverletnnades större eller mindre del af de åren - 454 Dm i (j April. der, sorn blifvit eller böra blifva till Höglofl. OeconomieUtMtottets beredande hänskutna, så omöjlig synes mig någon collision, om det nya Utskottet endast sysslosättes med tvenne besiämda ämnen, hvaraf det ena, och i min tanka d t angelägnaste, nemligen: Undersökningen om orsakerna till den i allmänna röreken yppade stagnation, och sättet att den afhjelpa, icke är en Oeconomisk, utan en Finance-fråga.
Nio 52 augmentet — 8 daler 22 öre — utgöras med nära | af rustningskostnaden, eller 57 R:dr Runt, hvilket ändock ej uppgår emot det spanmålsvärde som räntan motsvarade vid indelningsverkets upprättande. De af mig föreslagna förändringar i ruslningsskvldighetens utgörande åsyfta således ingen ändring i indelningen, ulan endast en rättelse i missförhållanden, som småningom genom tidsomsländigheterna uppkommit, en rättelse, som jag anser rätt - Motioner i Bonde-Siandet 1862. N:o 297. 453 vis, emedan rustningskostnaderne så betydligen förökats emot vid indelningens början och augraentshemmanen fått mot rusthållens svarande afkortning i ränta och som jag anser nödig, emedan ruslhållen äro i så stort behof af all den hjelp som kan erhållas. Jag anhåller om remiss till vederbörligt Utskott. Stockholm den 29 November 1862. Sven Nilsson, från Christianstads län. Uti ofvanstående motion instämmer undertecknad, såsom med sanna förhållandet öfverensstämmande. Jöns Andersson, från Malmöhus län. Af Sven Wilsson från Christianstads län, alt uträkning, debitering och uppbörd af den s. k. halmsfädjan i Christianstads län må upphöra. Från Christianstads lån utgår en pålaga under namn af halmstädja, som blifvit bestämd genom General-guvernören Grefve Asciiebergs instruktion den 2 ! Oktober 1681, eller året innan första ständiga tiondesättningen derstädes verkställdes.
Åhörarne, liksom han under inflytande af dagens välfägnad, hade förlorat sitt trumpna finska lugn; man såg dem ömsom skrattande, ömsom gråtande öfverhopa ryttaren med vänskapsbetygelser och nya ölkrus. Han var dock en af deras egna; alla hade sett honom gå för plogen, förrän han ikläddes kronans mundering och fick upplefva så märkvärdiga ting. Ja väl, af de tjugu, som utgått med honom från Euraåminne, var han den ende som återvände; några hade han sett falla vid sin sida i striden, andra hade han förlorat ur sikte i fältlasarettet eller i fångenskapen. Men han var dock en kvar, och hvilken ära, hvilka rikedomar hade ej han vunnit! Hvarför kunde icke en annan blifva hvad han blifvit? Skada blott, att så få unga män funnos kvar att klifva i kronans sadel! Piltarne under aderton år beslöto ofördröjligen göra det. De två herrarne återvände till gården med blandade känslor. Båda för detta krigare, förstodo de uppskatta intrycket af en seger, men båda numera riksråd och statsmän, visste de äfven hvad krigen kosta. Det är annan touche i trumpeten nu, än här var efter Nördlingen, anmärkte Brahe betänksamt. Krigslyckan är en snöfästning i Mars; garanterar ni frost eller tö? Såg ni modern, för hvilken karlen omtalade hennes sons fall? Var det ej så ni tolkade det för mig? Hon såg ut som ett fattighjon, men jag kunde ej upptäcka en tår på hennes vissnade kind. Var kvinnan förslöad af sorg och elände? Kanske, kanske icke. Segern aftorkar många tårar. Räknade ni de unga karlarne där, som återstodo för plogen? Jag räknade dem: de voro bland de två hundra människorna tolf eller femton. Det är landets ruin, Kurck. Skaffa oss fred! Rikskanslern sköter utrikesärendena i Tyskland efter sitt bon plaisir, svarade presidenten med en axelryckning. Kurck var, likasom Åke Tott, en af Axel Oxenstjernas motståndare i rådet. Brahe teg. Han skickades ju till Finland för att ej blifva det Oxenstjernska partiet i Stockholm för öfvermäktig. Herr