Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Grundlagarna vara så goda i sitt närvarande skick, att det vore bäst att icke vidröra dem; andre åter önskade att vissa Grundlags-frågor måtte upptagas; jag för min del är ännu af den förra meningen, och önskar således, att Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken måtte först göra proposition till bifall å Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, och att contra-proposition måtte blifva^på Utskottets Betänkande. Herr Palman, Otto Fredrik.- I anledning af hvad Herr Amiralen Friherre Cederström föreslagit, angående ordningen af propositionerna, får jag härmed yttra, att, enligt min öfvertygelse, den af honom föreslagne skulle frångå den vanliga formen. När Konungen behagat till Riksens Ständer aflemna en proposition, så remitteras den till behörigt Utskott. Utskottet aflemnar deröfver sitt utlåtande, och det är detta utlåtande, som till antagande eller förkastande framställes. Proposition uppå Utskottets Betänkande är af Hans Excellence Herr Landt-Marskalken gjord, och jag tror för min del att den är den enda rätta. 350 Den ii Maj. Grefve Mölner, Adolph Göran■ Jag får till Höglofl. Ridderskapet och Adeln hemställa, då jag nu hört föreslås att uptaga alla Grundlagsfrågor, för att afslå en del, bifal. la några och till andra åter bereda en fullkomligare redaction — huruvida icke till sådana förbättrade redactioner måste erfordras en föregående särskildt beredning af Utskottet. j3et torde blifva för Ridderskapet och Adeln mycken svårighet underkastadt och upptaga mycken tid, att i sina Plena undersöka och pröfva hvilka redactionsförbättringar kunde vara af nöden. Jag för min del tror alltså, att, så vida alla hvilan-3 de frågor skulle uptagas, borde först Constitutions-Utskottet anmodas att inkomma med sitt Utlåtande, hvilka af dem kunna synas felaktiga i redaction, och hvilka icke behöfva någon förbättring. Friherre Cederström, Jacob: Dessa frågor äro redan beredda och åtföljdes af Utskottets Betänkanden.
V.:-.ti • lini 1 •i‘'Rf CCK; . v.-iilf’; tv\ ££ 'is - >■ ti ét tiVM som ;:»Rt ' ;v ■' ■■ ■ ".\A ' .«:rk feV• . v " ■ O' . 0:3;- P8f H • i . ■: - sr, •;r,!.;siis:-:;iv .1» ;, Vi: - . tii !<•: k ,\yx‘*A:', Mbit.' 1 'i<; SS 'lii ■; . H" f ’ j-tT "... f.£ '!s « .. <-.A'A •■!,-, .f' . •u; ?S 'la , !■ .1 J oUw/ .Osmir. r.i.M 1": ■.mbiv sImu Bil. M 4. Litt. B. * NAMNRULLA öfver alla inom NN Stad (Fögderi) till Arméens (Flottans) Beväringsområde hörande, inom utskrifningsåldern varande personer, år 18 D e u t s krifningsskyldiges lista Klassen 2:dra Klassen 3:dje Klassen 4:de Klassen 5:te Klassen h e m v i s t. Yrke eller > Födelse >■ Födelse >* Födelse >• Födelse > Födelse Socken. By el. Hemman. Gård M föroch tillnamn utan förkortning. näringsfång. 3 el» SL o År mån. dag. D £ Ar mån. dag. D SL År mån. dag. D tr* SL År mån. dag. a <r+- SL o År mån. dag. i Bil. jn 4. Litt. Bevärings-besked för Beväringsynglingen legda Beväringskarlen (för och tillnamn) från stad i socken, som anmält sig vilja uttaga prestbevis för afgång (flyttning) till Vid mönstring med Regementes, Corps, Båtsmanskompanies beväring år 18 . frånvarande undergått vapenöfning j år 18 I » 18 .
Casseurer, Bokhållare, Factorer och Skrifvare, i privat tjenst på landet, taxeras efter betydenheten al den befattning och lön, som de innehafva, i fyra Classer: Första Classen Rdr 11: Andra Dito „ 6: — —• Tredje Dito „ 3: Fjerde Dito „ 2: Voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer contra-proposition att innefatta Borgare-Ståndets beslut, eller det tillägg till Utskottets förslag, att de jordeller qvarnegare, som sjelf ve bruka jorden, eller sköta qvarnen, och således icke hafva hos sig anställde Rättare eller Mjölnare, skola ifrån den för Rättare eller Mjölnare stadgade bevillning vara befriade. Denna votering har utfallit med Ja ocb 71 Nej; och som Nej således vunnit, har i hufvudsaken voterats efter en så lydande Proposition: Nionde Voteringen". Den, som gillar Utskottets förslag, att afgifterne för Inspectorer, Frälse och Gårds, samt Casseurer, Bokhållare, Fogdar, Factorer och Skrifvare, i privat tjenst på landet, skall bestämmas i enlighet med föreskrifterne uti i83o års Bevillnings-Förordning, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej. 8 Förstärkta StatsUtskottets Memorial N:o 4&7- Vinner Nej, kommer det tillägg till Utskottets förslag att eg a rum, att de jordeller qvarnegare, som sjelfve bruka jorden eller sköta qvarnen, och således icke hafva hos sig anställde Rättare eller Mjölnare, äro ifrån den för Rättare eller Mjölnare stadgade bevillning befriade.
Landtm., att, då något bestämdt yrkande i afseende å förevarande Mern. icke blifvit framstäldt, det deri afgifue förslag komme, jemlikt 81 g Reg.Form., att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Efter skedd föredragning af Konst.Utskits Mern. N:o 8, med förslag till ändring i 76 g Riksd.Ordn., angående StatsRådets décharge för dess åtgärder, förklarades nämnde förslag skola hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Den SS Mars. Föredrogs ånyo Allin. Besvärsoell Ekon.-Utsk:U den i! och 30 dennes bordlagde Betänk. N:o 44, i anledn. af vackt fråga om femårigt i stället för ständigt Rektorat vid högre fullständiga Elementarläroverk. Sedan, uppå begäran af Frih. Cederström, Rudolf, de vid nämnde Betänk, fogade reservationer blifvit uppläste, yttrade Frih. Cederström: Reservauternes vid detta mål afgilna yttranden hafva synts mig välgrundade. Då K. M. med bifall till R. Sius vid sednaste Riksdag gjorda hemställan, så nyligen, sorn den 29 Jan. 1859 stadgat den föreskrift, hvarå man nu önskar ändring, anser jag för min del en i motsatt riktning afgifvande hemställan från R. St:rs sida skola vittna om en alltför stor rörlighet och föränderlighet i åsigter. Dessutom tror jag, lika med reservanten Hr Lundholm, att det, i sig sjelft, netnl. för erhållande af utmärkte rektorsämnen, är fördelaktigt, om rektorer innehafva en genom fullmakt tryggad och fast beställning, så att de, under en längre följd af år. måtte i de läroverk, som åt deras upsigt äro anförtrodde, bibehålla enahanda helsosamma åsigter angrde undervisningens handhafvande och den studerande ungdomens rätta omvårdnad.
Carl piensburg SS Drottninggatan 3 3. Hvardagar ' / 23 — 7z4. De s. k. amerikanska köttkvarnarne, där köttet pressas genom en hålplåt, anses af järnhandlande för de bästa i hushåll, I de andra med knifvar går dessa lätt sönder och äro svåra och dyra att få lagade, isynnerhet i landsorten. Bissan. Den finaste och af alla för sin mildhet mest omtyckta parfym är pulvriserad violrot .. Den lägges i små tunna sidenpåsar emellan linne, handskar, papper etc. och finnes på alla apotek. Bissan. Om » Blomstervall » uppgifver sin adress, sä kommer iden vandrande juden * från Mahnö. Edla N. Bästa gödningsmedel för blommor anser jag nedanstående vara. Lägg i en påse ungefär tyg träkol, ty könsgödsel och Va sot, ställ påsen i en Ijärding och häll vatten därpå. Efter några dagar kan man vattna därmed, och har det en sådan kraftig verkan, att bladen redan efter en gång bli grönare. Heliotroper kunna vattnas hvarje dag därmed, men de öfriga endast ett par gånger i veckan. Bästa medel mot spruckna händer är lanolin. Maja. 17976) Oumbärligt i hvarje hushåll! Den allra nyaste Konserveringsboken, innehållande 74 på mångårig erfarenhet grundade anvisningar att konservera kött, fisk, kräftor, grönsaker, frukt, bär m. m., m. m. Praktiskt, tillförlitligt oeh billigt! Mot postförskott eller insändande af 1: 50 i frimärken erhålles boken från » Stina G. », Attersta. [2028] 2 st. vagnshästar, eleganta, felfria, vallackar, fux o. brun, 4 år, | engelskt fullblod; pris 1200 kr. paret. Böra äfven passa till dameridhästar. Närmare från Bjerbolunds gård och Bögle. Träarbeten med uppritade mönster, om så önskas, för snidning och skulpländska fabriker. turjärn till billigaste priser lemnas mot Största lager! Billigaste priser! efterkraf af fröken Jenny Sjögren, Fullkomlig garanti! Liberala beVexiö. [2045] _ talningsvilkor! OBS!
Och att de skulle hafva magt till att bota sjukdomar och utdrifva djeflar. Och gaf Simon det namnet Petrus; Och Jacobus, Zebedei son, Johannes, Jacobs broder, och nämnde dem Boanerges, det är sagdt: Tordönsbarn; Och Andreas och Philippus, och Bartholomeus, och Mattheus, och Thomas, och Jacobus, Alphei son, och Thaddeus, och Simon Cananeus; Och Judas Ischarioth, den honom ock förrådde. Och de kommo i huset; och folket församlade sig åter, så att de icke tid hade till att äta. Och när de detta hörde, som honom åkomne voro, gingo de ut, och ville taga fatt på honom, och sade: Han kommer ifrå sig. Men de Skriftlärde, som af Jerusalem nederkomne voro, sade: Han hafver Beelzebub, och med den öfversta djefvulen drifver han djeflar ut. Då kallade han dem till sig, och sade till dem i liknelser: Huru kan en Satan den andra utdrifva? Och om ett rike söndradt varder emot sig sjelft, då kan det riket icke stå; Och der ett hus är söndradt emot sig sjelft, det huset kan icke blifva ståndandes. Sätter nu Satan sig upp emot sig sjelf, och är söndrad, då kan han icke blifva beståndandes, utan det är då ute med honom. Ingen kan infalla uti en starks hus, och taga hans hustyg bort, utan han först binder den starka; och så skinnar han hans hus. Sannerliga säger jag eder: Alla synder varda menniskors barnom förlåtna; ock försmädelse, dermed de försmäda; Men den der försmäder den Heliga Anda, han hafver ingen förlåtelse i evig tid, utan blifver saker till evig fördömelse. Ty de sade: Han hafver den orena andan. Och då kommo hans bröder och hans moder, och stodo ute, och sände några till honom, som honom utkalla skulle. Och folket satt när honom, och de sade till honom: Si, din moder och dine bröder äro derute, och söka efter dig. Han svarade dem, och sade: Ho är min moder och mine bröder?
Af anledningar, derom endast Stats-Rådets protokoller kunna lemna officiel upplysning, upptogs likväl icke detta anslag ibland öfriga, som af Kongl. Maj:t för universiteterne begärdes. Jag har derföre ansett det vara min skyldighet att inför Ständ erne vördsamt anmäla detta universitetets behof. Lunds nuvarande observatorium utgöres af ett mindre rum, i öfversta delen af ett trapptorn. Då trappan är af trä kan man lätt föreställa sig att tornet icke eger den soliditet, som är ett af de första vilkoren för möjligheten af en observation; också är en tyngre vagns rullande på närbelägna gator tillräcklig att skaka instrumcnterna på observatorium. Beläget norr om domkyrkan, har observatoriét icke ens den södra horisonten fri; och omgifvit numera af höga träd är det endast genom dessas kapande, som utsigten kunnat hållas öppen åt andra håll. I stället för nyare observatoriers rörliga kupol, har Lunds observatorium ett fast tak med en springa, i norr och söder, hvarigenom observatorn får utsigt till Guds fria himmel. Det hör sannolikt till sällsyntheterne, att man, vid nyare tiders förändringar af vetenskapliga institutioner, tillfredsställer vetenskapens vexande anspråk på förbättringar på det sätt, att man gör indragningar på det gamla som finnes, utan att något annat och båttre sättes i stället. Men så har varit nödigt i Lund. För att förskaffa en annan institution — bibliotheket — behöfligt utrymme, tillgreps en stor del af den gamla observatorii-lokalen, för - Motioner i Prés te-Ståndet 1862. 101 modligen blott såsom en tillsvidareåtgärd; men detta tillsvidare har nu räckt i närmare 30 år. Det nu återstående observatoriirummet är så litet och så illa försedt, att, oaktadt tillräckliga medel finnas besparade till instrumenter, man fått afstå från anskaffande af de större och dyrbarare, då dessa der hvarken kunnat uppställas eller behörigen skyddas. Tid efter annan har ifrån universitetets sida fråga varit väckt om byggande af ett nytt observatorium; och äfven hos Rikets Ständer gjordes under sednaste riksdag enskild motion om erhållande af anslag dertill.
N:o 17, med förslag till ett tillägg i 59 § R.F. och Den 29 Juli. 11 27 § 1 morn. Riksd.Ottin, rörande proposm om Statsverkets tillstånd och behof. Frih. Cederström, Rudolf: Med all aktning för den skiljaktiga mening, som blifvit inför R. o. Ad. tillkänDagifven i egenskap af reservation efter den sist hållna voteringens utgång, förmodar jag likväl att R. o. Ad., vid detta såsom vid nyss omförmäldta tillfälle icke låter sig betagas den rätt RiksStm ega att, vid Const.Ulsk:s förslag till ändring af en grundlags-§, förklara sin mening derom. Det förslag till ändring af59§R.F., som Const.- Utsk. framställt, innebär, efter mitt förmenande, icke egenskaperna af nytta och nödvändighet. Const.Utsk. har såsom motiver för detta förslag anfört att det skulle i väsendtlig mån ”bidraga såväl lill ledning och uplysning, som till underlättande af behandlingen vid riksdag af en bland dennes vigtigaste frågor, nemi. bestämmandet af sättet att genom bevillningar fylla hvad Staten utöfver de ordinarie inkomsterna erfordrar, derest den propos., som, till (öljd af 59 § R.F., K. M. vid hvarje riksdag ang:de Statsverkets tillstånd och hellof later afgifva, åtföljdes af förslag huruvida dessa behof genom bevillningar kunde fyllas.” Den åsyftade underlättnaden af behandlingen vid riksdagarne, tror jag icke skulle komma att vinnas genom det afgifna förslaget. Tvertom tror jag, att det vore att utkasta ett tvistefrö, som skulle kunna, vore det än aldrig så ogrundadt, ingifva någon grad af misstroende, hvilket åter ej kunde annat än verka menligt pä ärenderne. Alt bestämma sättet, huruledes bevillningarne skola fylla Statens behof, utgör en R. St. tillkommande rättighet. Detta förslag innebär således ett sätt att sammanblandade båda Statsmakternas attribulioner.
Transport Hof-Fröken hos Hennes Mank dä warande Drottningen, M. E. Lewenhaupt 1000 Livrés tournois ärl. »8stD:co, enl. Kongl.Dr: d. Sept. 1806 är utrikes wistande och njuter emedlertid enl. Författningarne endast halfwa Pension. Hof Marskalken von B 0 l t e n st e r n s Enka Fru v. Böhnen njuter uti ärlig Pension för det att hon säfom öfwer-Hof, Mästarinna upp. waktat sä wäl f. d. Konungen såsom KronPrins, som Högstsalig Hertigen af Smäland, enl. Kongl. Majus NädigaDrefd.2oJan.i7dl Dessutom ä Indragnings Staten och Pommerska Expectanee Staten enl. Kongl. Dr. d. r Julii 1808, dess i Pomern innehafde Pension af 200 R:dr Pom. Cour eller 150 Kammar Frun Martines», fenn warit tjenstgö rande hos Hans Kongl. Höghet Prins G »staf, enl. Kongl.Br.d. ic>Dec. >8ot . - ochhar dessutom innehaft uti Lön pä Kongl.Hof Staten iso R:d. Proto ollo Se reteraren Laurens Enka som för Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Wilhelmina, warit Amma, enl. Kongl. Dr. d. 19 Dec. 1808 . njuter dessutom ä Indragnings - Staten Kam Mar-Fru Lön pä Kongl. Prinscssornes Stat 250 5,920 .66 402 .oo 200 Summa 6,766 Rätteligen afskrifwit intygar» Ii.. l.unniur. Lirr. B. Mrist. Den 25 September. Licr. B. I2Z Följande Fruar och andre Personer af O.wln> nokönet, ä,njuta enl. nevan. beropade Kongl. Bref. uppi V-n ficilB navningsEtalen Pensioner, i anseende till deras Mans och Hävers, samr egna förrjenster.
Följden af denna tvångslag, äfven som saknad af tillgång till Salpetersjudare, har varit den, att då många icke kunnat den ålagde Salpettern tillverka , har priset å Salpetter uppstigit till en oförmodad höjd af öfver Sju Riksdaler Banco Pundet, och denna ganska kännbara Beskattning, af Jordbrukaren allena utgjord, har år - Den 5 Januarii. ligen ökat beloppet af den Cassa, som, under benämning af SalpetterFoiid, nu uppgår till omkring 3oo,ooo Riksdaler Banco. Denna Fond synes egentligen böra komina Hemmanen till godo, sorn densamma beredt, så att derigenom inskränkning och lindring i ålagda förbindelser bör kunna väntas; men detta ändamål torde icke ernås, om, efter hvad af Kongl. Maj:t lärer vara i Nåder för detta år förordnadt, Salpetterlösen för den Hemmanen ålagda Salpettern äfven framgent skulle utgå ifrån SalpeltersFonden; om Riksens Ständers Statsanslag af 58,ooo R:dr på Tredje HufvudTiteln till Salpetter deremot skulle användas till Milita ire behof, hvarigenom det synes mig inträffa, at.t Riksens Ständer skulle möjligen betala Salpetter två gånger, såvida icke ersättning meddelas, nemligen serskilt Statsanslag på Tredje HufvudTiteln, och serskilt af SalpettersFonden, sorn äfven är att beräkna såsom StatsMedel.
Jag gräfde, jag plöjde, jag sladdade och ristade fältet länge och förgäfves; jag ältade i den sega leran, så att svetten lackade; visst var det mergel i botten, jag menar gammalt bastant presthat, men föröfrigt var det öfverväxt med tistel och törnen: – alls ingen elevation, min bror – intet spår till cœlest sentiment, ingen aning om de menskliga rättigheterna, hvarken de förytterliga eller de oförytterliga. Mannen kände blott obligationer. Men som en nitisk själasörjare förtröttades jag icke; som en Hercules skottade jag i Augias-stallet; som en trogen herde tvättade jag min gyllene vädur, klippte honom, och bar hem i mitt tjäll den dyrbara, men för egaren, vid den årstiden, besvärliga ullen. Men du förstår icke bildspråket; alltså: jag ryckte upp subjectet med all min makt; jag lät honom genom en springa titta in i Andarnas verld; lät honom på afstånd skönja det Nya Jerusalems minareter och guldcoupoler, mellan heliga palmer, sycomorer och cyparisser. Den spiken drog. Grumlet började klarna, en liten paradisfogel sjunga i hans själ, en aning gry om det Räta och Rätta; på den mörka bottnen liknade det sig till hvithet, till en gråblå täckhet, visserligen, jag erkänner det, med ännu en stark dragning åt det gula. Du kan se efter hvad det betyder i färgornas symbolik. Visst återstod mycket innan man kom till det azurblåa, purpurröda, flamboyanta. Men längre kunde man icke komma med den trälen. Platt omöjligt, min bror. En penningemenniska kan icke blifva en „Purpurgrefve„ , men en „Magus i norden„ kan förvandla kol till diamant – eller något ditåt. I alla fall kunde processen ej längre fortsättas.
Bonde-Ståndet väckt och till Lagsamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskotten remitterad motion, har Riksdagsfullmägtigen P. Sahlström från Stockholms Län, jemte framstäldt förslag om ändring i 4, 5 och 6 §§ 24 Cap, Byggninga-Balken, i fråga om brandstods utgörande, deröfver Utskotten afgifvit serskildt Betänkande, hemställt att Häradsskrifvare och Kronofogdar fortfarande böra blifva förbundne till debitering, uppbörd och redovisning af äfven de medel, som inom de under sednare tider länsvis stiftade och af Konungen stadfästade Brandstods-bolag utgå. Utskotten, som tagit detta förslag i öfvervägande, hafva funnit detsamma af stor vigt för nämnde Bolag i anseende till den lättnad i förvaltningen, samt den reda och säkerhet i uppbörden, som derigenom skulle beredas; och då Utskotten, som icke kunnat förbise, att, till följd af Kongl. Brefvet den 3 Juni 1801, Krono betjente är pligtig, att utan betalning uppbära och vederbörande tillställa dpn brandstod, som hittills, enligt särskilde häradseller soc-knevis inrättade föreningar, utgått, äro förvissade, att nu ifrågasatte uppbördssätt bör kunna, utan serdeles ökad tunga för bemälde tjensteman, verkställas, enär Häradsskrifvaren, om han i god tid från Directionen för Brandstods-bolaget erhåller vederbörligen upprättad debiteringslängd å hvarje bolagsmans bidrag till brandskade-ersättningar och omkostnader, endast har att på de vanliga debetssedlarne berörde bidrag uppföra, och Kronofogden åter icke får annat att fullgöra, än att nämnde bidrag, jemte Krono-uppbörden, emottaga och i Bik. till R. St. Besa. och Ekon.-U Iskottens Betänkande, N:o 6. Landt-Ränteriet nedsätta, så tveka icke Utskotten att, för den händelse, att Brandstods-bolagen vilja af det föreslagne uppbördssätt sig begagna, till motionen tillstyrka bifall, dock så, att skälig ersättning bör tilläggas ifrågavarande tjenstemän för deras genom denna uppbörd ökade besvär.
Gratis inhämta de därvid konsten att skicka sig belefvadt — ett godt preservativ mot blyghet. Ett ur pedagogisk synpunkt sedt lika farligt missgrepp som att i barns närvaro upprepa deras kvickheter och skratta åt dem är att säga till ett barn, att det är dumt, fult eller obehagligt, ty därigenom beröfvar man det det själfförtroende, det i lifvet så väl behöfver. Jag såg en liten flicka, hvilken hvarken var vanlottad i fråga om behag eller förståudsgåfvor, till följd af en omogen omgifnings ständiga kält om att hon hade uppnäsa, gick illa m. m. — antagligen ett välment försök att borttaga egenkärleken hos henne — blifva så blyg, att hon knappt vågade öppna munnen i främmandes närvaro, och börja antaga ett generadt sätt, hvilket hon ännu som uppväxt till en del behåller. Blommor skola vattnas, ansas, ha sol och luft, men tåla ej vidröras. Så ock barn. Understundom ser man mödrar kläda sina barn på ett sätt, som afsticker mot det brukliga. Anledningen härtill är svår att fatta. Men oklokt är det i högsta grad. Barnet erfar obehag af att väcka undran på gatan eller i skolan och blir stelt, onaturligt och besväradt. Mot en dylik dårskap måste man i barnens intresse protestera. Leder nu blygheten sitt ursprung från några yttre förhållanden såsom de nämnda eller till exempel att familjen lefver i betryck och mycket isoleradt eller att barnet inför kamraterna känner sig generadt för ett eller annat i hemmet, brukar den gifva med sig, då dessa förhållanden förändras, eller då den lilla plantan omflyttas i tjänligare jordmån. Svårare är det att öfvervinna den medfödda blygheten, enär denna är alldeles omotiverad. A f egen erfarenhet vet jag, att den är af envis natur och att det fordras både tålamod och vishet af den moder, som skall kunna komma sitt barn till hjälp i denna sak. För det första får hon ej förtröttas vid den dagliga exercisen, så tråkig den än kan förefalla henne, och huru benägen hon än må känna sig att lämna det blyga barnet i fred. När ett bud skall sändas, ett ärende uträttas, låt gossen ej » slippa »!
Ad. måtte fatta det beslut, att ifrågavar. medels afförande i liqviden emellan Statscont. och Riksg.cont. godkännes. R. 0. Ad. biföll Utsk:s tillstyrkande i denna punkt på det sätt, att afföringen af ifrågavar. 12,120 r:dr 17 sk. 5 r:st. i liqviden emellan Statsoch Riksg.contin godkändes. 2:dra punkten, ang ide ådömd ersättning till arrendatorn af Pauliströms bruk, 2,33g r.dr 42 s^- 10 rist. Frih. Palmstjerna: Samma förhållande är äfven med denna punkt och med de båda nästföljande under N:ris 3 och 4. R. 0. Ad. godkände, att berörde 2,339 r:dr 42 sk. 10 rist. blifvit i liqviden emellan Statsoch Riksg.eontm afförde. 3:dje punkten, an g ide anordnade 1,818 ridr 3 sk. för upprättande af formulurer till de förvaltande verkens räkenskaper; och 4:de punkten, ang ide anordnad ersättning af 1,76 7 ridr 27 sk. 3 rist. till innehafvare af roterade ecclesiastikboställen. R. Den 14 December e. m. 409 R. o. Ad. godkände, att de i dessa punkter omnämnde summor blifvit i liqviden emellan Statsoch Riksg.cont:n afförde. 5:te lill och med lti:de punkterne, ang:de utbetalningar, som blifvit bestriihle af under händer hafvande medel. Hvad Utsk. uti dessa punkter hemställt, behagade R. o. Ad. bifalla. Föredrogs ånyo och bifölls S'.alsUtsk:s d. 7 och 11 dennes pä bordet lagda ullät. N:o 81, i anledn. af Kronofogden A. G. Lidinsons lind. ansökning om eftergift af honom ådömd ersättningsskyldighet, i och för uraktlåten bevakning af Kronans fordran i en coneurs.