Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I sådant skick blef målet inför Kongl. Majit uti Dess Statsråd i underdånighet anmäldt, för nådig skärskådan af landskamererarens ofvannämnda underdåniga ansökning; hvarefter Kongl. Majlis utslag under den 17 Februari innevarande år meddelades, deruti, efter uppfattning af det slut, hvarom Högsta Domstolen och dess fleste Herrar Ledamöter vid målets pröfning sig förenat, slutligen och beträffande landskamererarens nådansökning är liilkän nagifvet, alt Kongl. Majit, i anseende till förekomna bevekande omständig heter, ville af gunst och nåd tillåta, att landskamereraren, med förskoning från den honom ådömda bestraffning, må umgälla, hvad honom i delta R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse den 15 No v. 1847'. 11 mål lill last lage, med penningeböter, motsvarande tre månaders landskamererarelön. Jemte det att i förra Berättelsen, pag. 7, slutligen redovises för ett af Kongl. Svea Hofrätt afgjordt, men till Kongl. Maj:t, genom underdåniga besvär a svarande sidan, hemstäldt mål, angående Konungens befallningshafvandes i Westerbottens län åtalade förfarande, i följd hvaraf, med oriktig tillämpning af Kongl. Förordningen den 10 April 1810 om mildring i straffet för lägrad qvinna och uppskof med hennes bestraffning för lägersmål, verkställighet af kroppsplikt för annat brott, ådömdt en qvinna, som var häktad och hade födt barn, blifvit uppskjuten lill dess ett år derefter förflutit, ehuru i sådana fall 3 kap. 6 § Struffhalken tillåter uppskof med kroppsplikten endast sex veckor efter barnsbörden; ett olaga förfarande, som äfven tillförne vid tvänne tillfällen blifvit emot vederbörande anmärkt och beifradt *); är dersammastädes vidare, pag. 8 och följande, omförmäld t ett annat mål af enahanda beskaffenhet, deruti Kongl.
CARL JOHAN. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 3 eftermiddagen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Den 10 September f. m. i5 Thorsdagen den i o Sept. 1829. Plenum klockan 9 Förmiddagen. Herr Rosenbladj Bernhardanförde skriftligen: Sedan Rikets Ständers vid förra Riksdagen inför Thronen framburna önskan, om Hennes Kongl. Majit Drottningens Kröning, vunnit sin fullbordan, och derigenom bandet emellan Konungahus och Folk fått en ny helgd, återstår endast att, i likhet med hvad hos de öfrige Stånden blifvit väckt, anmoda StatsUlskottet, att med förslag till betäckande ^af de vid delta glada tillfälle uppkomne kostnader till Rikets Ständer inkomma. Lades på bordet. Remitterades till: Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: Friherre Wrangels, Henning, den 29 sistlidne Augusti f. m. på hordet lagde Motion, ått 1827 års SkiftesStadga icke mätte tillämpas pål de enskiftes-förrättningar, hvilka före Stadgans utgifvande blifvit påbörjade, men ännu icke hunnit fulländas. Den io September f. m. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonom iUtskotten: Friherre Wrangels, Henning, den 29 sistlidne Augusti f. m. på bordet lagde Motion, angående flygsandens ytterligare dämpande i Halland. BevillningsUtskottet : Friherre Wrangels, Henning, den 29 sistlidne Augusti f. m. på bordet lagde Motion, alt de personer, hvilka användas såsom vaktare vid flygsandsfälten, må befrias från Bevillning. BancoUtskottet: Friherre Ridderstolpes, Fredrik, den 7 dennes f. m. på bordet lagde Motion, att Länsmän och Underofficerare må, under iakttagande af enahanda säkerhetsmått och förbindelser, som öfrige lånsökande, erhålla lån i BancoDisconten.
Då nu Norrbotten, oaktadt till sin areal utgörande närmare i:del af hela Sveriges yta, dock har en folkmängd uppgående till endast *'e'a landets, samt denna provins er bjuder oberäkneliga odlingstilllällen, ett (öfvande bergsbruk och riklig tillgång af skog för afsalu, men krafter för tillgodogörandet af dessa rikedomar, i anseende till folkmängdens fåtalighet, saknas, så synes något böra för kolonisering af nämnde provins åtgöras; och jag täger mig derföre friheten hemställa att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts Utlåt., ville bifalla Hr von Hedenbergs motion och anvisa ett belopp af 10,000 rdr att ställas till K. M:s disposition, med uttryckt underd. önskan, det K. M. behagade genom sakkunnige män låta upprätta en fullständig plan till Norrbottens kolonisation. Frih. af Ugglas: Till en början anhåller jag att få för R. o. Ad. tillkännagifva, att den omständighet, att K. M. icke afgifvit förslag i ämnet, icke utgjort hinder lör Utsk:t att pröfva motionärens förslag. Stats-Utsk:ts Utlåt, innehåller icke något sådant, utan blott att Utskrt vid ärendets outredda skick icke funnit skäl att förelägga R. St:r något förslag. För min del måste jag bekänna, att då sf 5-års-berättelserna inhemtas att folkmängden i denna del af landet ökats i större proportion, än i det öfriga Sverige, har jag funnit öfverflödigt att man vidtoge ytterligare åtgärder, för att i denna del af landet öka befolkningen. Min öfvertygelse är nemi, att i den mån de der befintliga rika naturtillgångar bearbetas, kommer befolkningen att på ett helt naturligt sätt ökas, utan några konstlade medel. Vi böra komma i båg, att icke heller i öfriga delar af landet befolkningen är tillräcklig för ett rätt begagnande af de naturliga rikedomar vi ega, och att det således vore (underligt för den allmänna utvecklingen, om man särskildt för Norrbotten vidtoge åtgärder, som ditlockade arbetskrafter från de provinser, som ännu icke äro ölverbefolkade.
Fulltnägtige 1 RiksgäldsContoirét; att förrberörda serskilda anslag, för sådant ändamål, må till Professor Ling utbetalas; Rikets Ständer framhärda etc; Éihung i. R. S.s Prat. 10.ds Sami. %:dra Band. t 66 Exp. Utsk. Förslag till uncl. Skri/v. N:o 266* IV: o 266. Uppl. o. godk. hos Ridd. oell Adeln d. 2 Dec. 1829* Preste-Ståndet d. 4 Borgare-Ståndet d. 7 Bonde-Ståndet d. 7 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående 2:ne till America och Medelhafvet företagna Kriitförsäljnings-expeditioner. S. A. K. Vid verkställd granskning af Redogörelsen för 2:ne serskilda, nemligen åren 1820 och 1822, lill America och Medelhafvet verkställda expeditioner till export och försäljning af i förråden utöfver behofvet befintligt Krut, hafva R. St. funnit resultatet, af dessa för Kronans räkning verkställda export-företag vara, att till Kronans Cassa influtit, för de till America afskeppade 2000 Centner Krut, 21 R:dr 6 sk. 7 rst. per Centner, och för de till Medelhafvet afsända 1000 Centner omkring g R:dr för Centnern, utöfver hvilken inkomst, för denna senare expedition, något icke lärer vara att förvänta. Då nu denna Kronans behållning jemföres med det pris, som vid försäljning af Krut inom Riket varit bestämdt, nemligen 3o R:dr för HandgevärsKrut och 28 R:dr för Styckeoch BergsKrut för Centnern, samt tillika tages i betraktande de svårigheter, som äro förenade med handelsföretag för Kronans räkning, och livari - Exp. Utsk. Förslag till urid. Skrijv. N:o 266, 267. 67 genom, i närvarande fall, en till bestämdt belopp påräknad Statsverkets Inkomst-Titel skulle kunna undergå betydlig förminskning, finna R.
Enkefru Giertz åtnjuter visserligen 120 R:dr R:mt i årlig pension från Tullstaten, emedan Major Giertz, efter afskedstagandet ur Kongl. Fångvårdsstyrelsens tjenst, varit Tullinspektor i Waxholm, samt äfven tillförene tjenstgjort inom Tullver - t Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1866. 163 ket; men då dessa medel äro nästan de enda hon nu i sin tryckande fattigdom och nödställda belägenhet har att tillgå, får jag vördsammast äran föreslå: att Rikets Ständer, i anseende till det hedrande sätt, utmärkta nit, skicklighet och ordningssinne, hvarpå Herr Major Giertz under en lång följd af år bestridt den i allo svåra och ansvarsfulla, ehuru i förhållande till de oundgängliga lefnadsbehofven ej mycket inbringande Kommendantsoch Direktörs-befattmngen på Långholmen, måtte bevilja enkan efter nämnde Herr Major Giertz, Fru Lona Fredrika Giertz, född Bahr, för lifstiden ett årligt understöd, uppgående till tredjedelen af mannens såsom Kommendant och Fängelse-direktör innehafda lön eller Femhundrade (500) Riksdaler Riksmynt. Om remiss af denna motion till Stats-Utskottet anhålies vördsammast. Till bestyrkande af det ofvananförda får jag härhos äran bifoga följande bevittnade handlingar, nemligen: a) Enkefru Giertzs prestbevis. b) Läkarebevis att enkefru Giertz lider af kronisk sjukdom och derigenom är oförmögen att sig sjelf försörja. c) Bouppteckningen efter framlidne Major Giertz. d) Tullstatens pensionsbref. e) Major Giertz’s afsked från Tullverket. f) Dito meritförteckning. g) Dito afsked från Fångvårdsstyrelsens tjenst. Stockholm den 14 November 1865. Carl Åugust aj Klercker. Af Herr Dalman, Wilhelm Fredrik, om upphörande af den för de Kongl. Personerne och Utrikes Sändebuden stadgade tullfrihet och restitution af de utaf dem erlagda tullafgifter.
Ledamöterne äro dessutom vanligen i den ålder, då ett strängare och länge ihållande arbete icke kan förrättas utan våda för deras fortfarande arbets-förmåga. Arbetet är tillika af den art, att det förr undergräfver själsän kroppskrafterne, hvaraf följden kunde blifva, att ledamöter länge måste, såsom kroppsligen friska, anses arbetsföra och derföre fortsätta tjenstgöringen, fastän deras utnötta själsförmögenheter menligt inverkade på beskaffenheten och fortgången af Domstolens arbeten. Men icke blott för hvila äro ledamöterne i behof af ledighet från de ansträngande domstols-sessionerne, utan äfven för arbete. Sådana mera invecklade mål, hvilka ledamöterne icke anse sig kunna med tillräcklig säkerhet bedöma efter den muntliga föredragningen i Domstolen, cirkulera mellan ledamöterna och utarbetas af dem hemma. Högsta Domstolen skall ock, enligt 19 § Regerings-Formen, afgifva lagförklaringar, och enligt den 87:e yttra sig öfver alla förslag till lagförändringar inom Civil-, Kriminaloch Kyrko—lagstiftningens område. För att rätt kunna uppfylla sina pligter såsom Domare i sista instansen, och för att kunna lemna det biträde vid lagstiftningens förbättring, som samhället af sina ypperste lagfarne fordrar, äro Högsta Domstolens ledamöter långt mera än andra Domare, i behof af ledighet för djupt och allvarligt begrundande, och för omfattande rättsvetenskapliga studier. Samhället begår en verklig orättvisa, Konslilutions-Utskottels Memorial M 34. S (iå det å ena sidan föreskrifver pligter och åligganden, men å den andra stänger möjligheten för deras uppfyllande. Alla dessa förhållanden hafva icke kunnat annat än tilldraga sig Konstitutionsutskottets synnerliga uppmärksamhet, hvilken jemväl af enskilde motionärer blifvit påkallad. För afhjelpande af den ifrågavarande bristen uti samhälls-inrättningen, har Utskottet icke kunnat finua något annat medel än Högsta Domstolens förstärkning med flere ledamöter, samt öppnande af möjligheten för Domstolen att arbeta på afdelningar. Ledamöternes antal har Utskottet trott icke böra vara uti grundlagen med fullkomlig bestämdhet utsatt.
Här har äfven blifvit sagdt, att jag förmodligen icke åsyftade med detta något annat än att göra ruin vilja gällande vid detta tillfälle såsom vid andra. Detta yttrande visar, att talaren icke varit bär tillstädes på de sista i4 dagarna, ty under den tiden har jag förlorat åtminstone 2 till 3 voteringar om dagen. Min vilja har således på detta rum icke varit mycket gällande. Någon ol eda i behandlingen af detta mål, derigenom att Ståndet utströke vissa ord, kan icke uppkomma, ty det är eder bekant, mine herrar! att med dessa förslag lill und. skrifvelse!’ förhåller det sig så, att sedan förslagen blifvit Den 19 December f. m. föredragna lios R. o. Ad., gå de med Ridd.Secret:ns påskrift om rättelserna till PresteSt., derifrån till BorgareSt. och sedan till BondeSt. medelst en s. k. löpare, hvarigenom hvarje Stånd får underrättelse om hvad sorn föregått hos de öfriga. Jag tror således icke alt det kan vara betänkligt för R. o. Ad. att göra de rättelser, jag vördsamt har föreslagit. Jag Beklagar, alt det är jag, som så ofta kommer alt göra anmärkntr. Om någon annan af Ståndets ledamöter ville hafva den godheten att besvära sig med förslagens genomseende, så sluppe jag att göra erinringar, och då undginge mina värda motståndare att så ofta höra min röst och mitt namn. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna, att i stället för ordet ”behjertande” i 2:dra punkten borde begagnas ordet ”alseende.” Ropades jäv Hr Landtm, hemställde, om R. o Ad. ansåg, att i 4:de punkten borde, i stället för orden ”obestridligt hellof, ” begagnas endast ordet ”behof vet.’’ Ropades ja.
Betänkande N:o 263 i ^;de Sami. af Bihang till KiksS tandens Brot, xb*7 i B * 8* /T ^PPö^^-5 som ä ena sidan visar utrymmet af de ♦lagaziner, som af Allredan blifvit till anläggande anmäldte, samt hvad vidare utrymme synes Stockholms Stad Nu befintligt Magazins-utrymme. För Onåd Säd. Tunner. Stockholms Life Slottsoch FörrådsMagazinerne tillika med KronoBageriet . , 17,070 64,700 Ladugårdslands Bränneri» Magazin . , 5,000 15,000 Maria Dito Dito a,000 5,400 Tanto Dito Dito , 3,900 10,000 Catharina Dito Dito . 3,000 6,000 Kongsholms Väderqvarns Magazin l,8oo 3,600 För Hild el. torkad Säd, Tunnor, Summa" Magazins-utrymme. För Oriad Säd. Tunnor, 31,770 För Riad el. rorkad Säd. Tunnor. 104,700 NörrTelje Magasin Södoxmailandi Län . Nyköpings Magasin Gripsholms Dito Transport 3>56i 3,300 600 9*398 6,300 goo 3,561 3,900 39,331 9)398 7»aoo 141,199 männa Magazins-Inrättningen nu ägas, och å den andra, hvilka nya Magaziner erfordras, såsom en följd af Magazins-Inrättningens utvidgade omfattning. Ungefärliga kostnaden för det Magazins-utryturne, sorn vidare erfordras.
— Jag kände svettdropparna perla på min panna, och då jag kastade ögonen på toilettbordet, låg der en papperslapp med orden skrifna bakvändt, så att de endast kunde läsas i spegeln. Mina ben vacklade; jag måste sätta mig ned, ty den första förfärliga misstanken, att jag verkligen hade blifvit vansinnig, öfverväldigade mig med en fasa, som jag icke kan beskrifva. När jag sansat mig något, skyndade jag till dörren. Den var stängd med dubbla lås innanför. Alltsedan den förra mystiska papperslappen uppenbarat sig, hade jag haft dörren till min sängkammare stängd om nätterna, ehuru der utanför var en salon, hvars dörrar ut till tamburen äfven voro stängda, — min förmodan att jag nu möjligen glömt detta försigtighetsmått var således ogrundad. Jag ringde, och några minuter derefter ljöd städerskans knackning. Osäker om icke min uppjagade inbillning spelat mig detta spratt, bad jag henne gå fram till spegeln och se, om hon kunde läsa hvad der syntes. — Åh, så trokigt, — utropade flickan skrattande, — der står: gif mig igen min peruk. Hvarför har herrn klottrat så der konstigt? — Det är icke jag som skifvit det. Här har varit någon galenpanna af mina bekanta, som lagt dit det, — sade jag, låtsande skratta liksom hon. — Men här var ju ingen hos herrn i går? — Nej, icke som jag vet om, men du har väl släppt in någon, medan jag var ute i går qväll? — Hur skulle jag kunna det, herrn hade ju nyckeln med sig. — Men du har kanhända en annan nyckel? — Det finns icke mer än en nyckel till sängkammaren, och här har dessutom icke varit någon menniska, som sökt herrn. — Hör nu på Annette, — sade jag, som kände förargelsen efterträda den fasa jag nyss erfarit; — denna papperslapp har icke kunnat komma hit på bordet af sig sjelf, du måste veta derom. Jag gissar, att det är någon som vill roa sig med mig, och du är med i komplotten, men hvad man än betalt dig derför, så ger jag dig dubbelt, om du säger mig hvem det är. — Jag tror herrn är tokig.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref , angående betalning af f. d. Kongl. Famillens i Riket befinteliga förmögenhet. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan a eftermiddagen. In Fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Onsdagen den 10 December. Plenum klockan half till 6 eftermiddagen. Företog Ridderskapet och Adeln val af en Directeur och en Suppleant vid I-åne-Contoiret i Ridd. o. Ad. Prot, XI Band. 32 Den 16 December e. m. Malmö, och befanns vid Val-förrättningens slut klockan | till 8 eftermiddagen , hafva blifvit utsedd till Directeur : Herr af Callerholm, Gustuf Öfverste-Lieutenant, Riddare af Svärds-Orden, $6 röster. Suppleant: Herr von Schoting, Justus Christoffer j Öfverste-Lieutenant, Riddare af Svärds-Orden ~ ~ 59 röster. Vid förnyad föredragning af Banco Utskottets den 5:te dennes under N:o 94 aflåtne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagrie, Utlåtande, dels öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till regleraentariska stadganden, rörande Odlings lån, dels i anledning af yppad skiljaktighet emellan Riks-Ståndens härom tagne beslut 3 fann Ridderskapet och A.deln för godt, att, under förblifvande vid sitt i detta ämne förut fattade beslut, godkänna den af Utskottet, i händelse dess jemknings-förslag ej skulle bifallas , föreslagne votermgs-proposition. Föredrogs å nyo och bifölls Lag-Utskottets den 5 dennes under N:o 246 afgifne, samt Den 10 December c, m, 499 den 8-de derpålöljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, öfver väckt motion, angående ändring i 9 Capitlet 2 §. Handels-Balken.
Denna föreskriftsynes icke behöflig, utan blott vara ledanda till onödig omgång och vidlyftighet, helst Staten på sådant sätt komme att af samma tjensteman taga emot med den ena handen hvad den åt honom skulle utgifva med den andra; och i afseende på de under bostadsrätt åt alla Embetsoch Tjenstemannacorpser anslagna hemman har också förhållandet hittills icke Transport 117,154:4^:8. Kongl. Maj.ls Nådiga. Propos. N.-o 2. a5 Transport I17)I84:42:8. varit sådant. De hemman, hvarmed man anser nödigt att visse Tjenstemän förse ^ synas lämpligast höra af Tjenstemännen, utan alla afgifter till Kronan , åtnjutas , hvarigenom den behållna inkomsten af Hemmanet, som under lönen skulle beräknas, hlifver större och det contanta löntillskottet i samma nion mindre. Med bibehållande således af hittills varande ordning i detta fall, i hänseende till al ia boställen, anser Kongl. Maj:t jemväl, att samma ordningefterhand, i den mon sig göra låter, bör införas med de så kallade bohemman, så att de underfull boställsrätt blif - Transport 748,5oo: 748,5oo:,— ■— 26 Kongl. Maj:ts Nådiga Propos. Transport II7,48:4a: 8. va Vederbörande anslagna, hvarigenom enhet och ordning härutinnan vunnes. I afseende på de föreslagna löne-beloppen , anser Kongl. Maj:t, attdeförLandsSecreterare, Kronofogdar, Härads-skrifvare och Länsmän uppförda, kunna skäligen nedsättas.
Fiskerätten vid den donerade stranden tillhör staden och bör utarrenderas. § 5 Om uppbörd och redovisning av stadens inkomster. Alla arrenden och andra inkomster skall uppsamlas av staden ordningsman. Medlen förvaras i stadens kassa som står under ordningsmannens och kronofogdens vård och uppsikt. Kronofogden upprättar räkning över stadens finanser och undertecknar tillsammans med ordningsmannen. Revision av två bland borgerskapet utsedda. De läser upp revisionsberättelsen vid en allmän sammankomst för borgerskapet. Så småningom om staden får egen magistrat överförs detta uppbördsoch redovisningssätt dit. § 6 Om användandet av stadens inkomster. Vid den allmänna sammankomsten diskuterar man vilka åtgärder och arbeten som skall företas för stadens räkning under kommande år. Protokollet skall insändas inom fjorton dagar till befallningshavande, som genast har att bestämma om byggnationer och allmänna arbeten. Det åligger honom att stadga att de nödvändigaste arbetena blir först utförda, såsom avledning av en genom staden rinnande bäck, land - och lastningsbrygga, samt en Duc Dálbe, torgets planering och stenläggning samt fyllning av hamngrundet. Till stadens prydande hör trädplantering, allmänna byggnader, som bör åtgärdas så snart tillgångar finns. Räcker inte stadskassen för nödvändiga arbeten bör borgerskapet uppta lån. §7 Om stadens polis, ekonomi och kyrkoväsende. För polis och ekonomi svarar befallningshavanden tills vidare samt kronobetjäningen i orten. Han förordnar en kunnig och pålitlig borgare till ordningsman, som har tillsyn över lösdrivare, landstrykare och lättingar Till dess staden förmår bygga egen kyrka och underhålla prästerskap lyder de under köpingens landsförsamling. När staden uppnått den tillväxt att magistrat kan inrättas bör befallningshavanden sedan alla innevånare av alla stånd blivit hörde, föreslå tilläggningar och ändringar i detta reglemente, om de anses nödvändiga. Stockholm den 29 oktober 1817 CARL Böner vid Jubel-Festen den 31 oktober 1817. (till minne av Luthers reformation 1517) Bön före predikan, läses från altaret. Bön som läses på predikstolen, sedan berättelsen om Jubel Festen blivit uppläst. Följs av lovsången: Nu tackar Gud allt folk Bön efter predikan läses från altaret.
För dessa skulle ett medelporto af 5 skillingar medföra en ökad utgift af mera än 50,000 r:dr årligen. Kongl. Majit, som, på grund af hvad här ofvan blifvit anfördt, anser ett enda likformigt brefporto, utan afseende på afständet mellan alsändnings och adressorterne, böra vid den inrikes brefvexlingen införas, så snart sådant kan verkställas utan korrespondenternes kännbara betungande och utan att Statsverket äfventyrar någon betydligare minskning uti dess af postmedlen påräknade inkomst, samt derjemte håller före, att ett medelporto af 4 skillingar per lod skulle fullt motsvara allmänhetens billiga anspråk, är emedlertid af den öfvertygelse, att, intilldess brefvexlingen mellan inrikes orter så tilltagit, att Postverket af densamma, med ett, till sistnämnde belopp faststäldt, medelporto, kan med säkerhet påräkna en inkomst, fullt tillräcklig icke blott att betäcka de ärliga utgifterne samt bekosta erforderliga och tidsenliga förbättringar i postanstalterne, utan ock att lemna Statsverket bidrag till ungefärligen enahanda belopp, som för närvarande af postmedlen utgöres, det åsyftade ändamålet, att bereda ökad beqvämlighet och lättnad så väl för korrespondenterne, som för Postverket, skulle i väsendtlig mån vinnas genom antagandet af tvänne portosatser eller Raijons-porton, hvilka Kongl. Majit anser lämpligen kunna bestämmas till fyra skillingar för bref, som från en postanstalt försändes till annan dylik anstalt inom tjugo mils afstånd, samt till sex skillingar för bref, som fortskaffas melian postanstalter, belägna på längre afstånd från hvarandra än tjugo mil. Antagas dessa begge portosatser, så vore redan derigenom för närmare 64 procent af hela inrikes brefvexlingen infördt det medelporto, som Kongl. Majit anser lämpligt, hvarjemte derigenom nu gällande porto-bestämmelser minskats för nära en fjerdedel; och då i en framtid det högre portot af C skillingar kan borttagas, Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 72.
Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande M 37. 13 Stationerna borde, enligt motionärens åsigt, blifva: ^2 4 Medelhafvet; J42.-2 Vestindien och östra kusten af Norra och Södra Amerika; M 3 Cap och Ostindien; J\s. 4 Chinesiska farvattnen och Australien och M. 5 Stilla hafvet. Fem fartyg skulle alltså erfordras, hvaraf 3 borde vara Fregatter, och %. Korvetter; men enär Kongl. Maj:t uti Sin nådiga proposition om Stats-verkets tillstånd och behof uptagit 2:ne fartyg att årligen utgå för handelns skyddande, kunde dessa motsvara de tvänne af motionären föreslagna på de närmaste stationerna. Sluteligen är vordet föreslaget att Rikets Ständer måtte i underdånighet hos Kongl. Maj:t anmäla deras åsigt om nyttan och behofvet af ytterligare 3 fartygs utgående i samma ändamål, samt anhålla, att, derest Kongl. Maj.t skulle i nåder gilla densamma, de för verkställigheten deraf erforderliga utgifter måtte, med hänsyn till den fördel, den föreslagna åtgärden afsåge att bereda dem, som bidroge till bildande af Handelsoch Sjöfarts-fonden, i nåder tillåta att utaf nämnde fond bestridas, och hvilken kostnad för 3 Fregatter under 42 månader upginge till omkring 540,000 R:dr Riksmynt. Härigenom skulle äfven vinnas en jemn öfning för Flottans befäl och manskap samt tillfälle yppas att uppfostra Sjö-kadetterne på dessa fartyg. Vid föredragning af denna motion till remiss har Friherre von Oller framställt det jemknings-förslag, att, enär Handelsoch Sjöfarts-fonden icke stöde under Rikets Ständers förfogande och det ifrågakomne ändamålet vore af allt för stor vigt för det allmänna, för att göras beroende af nyssnämnde fonds möjliga tillgångar, Rikets Ständer måtte bevilja och ställa till Kongl. Maj:ts disposition ett extra förslags-anslag af 4,620,000 R:dr Riksmynt att utgå under loppet af 3 år med J eller 540,000 R:dr årligen.