Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sannolikt är ock att, om den verkställande makten skulle råka i någon konflikt, med den lagstiftande, och valmännen tillätos att afgöra frågan, d. v. s. om man i detta fall lät det franska plebiscitet spela samma roll som schweizarnes referendum,REAKTION MOT REPRESENTATIONSSYSTEMET. det franska folket skulle ställa sig på Carnots och Freycinets sida mot sina egna representanter. Att på den sista tiden den politiska ställningen förbättrats och förtroendet till den republikanska statsformen stigit, har man tillskrifvit boulangismens - snö|pliga undergång och den misskredit, hvari den med densamma till egjen skada förbundna orleanismen har råkat. Men främsta orsaken därtill! är helt visst att söka i att parlamentarismen ej gjort sig gällande, så ktt en duglig regering kunnat kraftigt och själfständigt fullgöra sin uppgift utan att duka under för en genom hänsynslös agitation och naturvidriga koalitioner bildad oppositionsmajoritet, enär Frankrike hunnit att bli grundligt utledset vid de täta ministärväxlingarna och dessas skadliga inflytande på landets inre och yttre politik. I England står parlamentarismen i närmaste förhållande till den för * detta konungarikes politiska historia karakteristiska partibildningen. Växelvis ha under ett par århundraden whigs och tories genom underhusmaj o. riteter beherskat landet och faktiskt gifvit det hvarje ministär, som formellt bildats af den premierminister, hvilken monarken på grund af den i underhuset förherskande stämningen ansett sig böra tillsätta i den afgångnes ställe. Men oaktadt parlamentarismen i detta sitt hemland har det mäktiga stöd, som ligger i den historiska utvecklingen, i grundlagens bokstaf och anda, i häfd och i tradition, oaktadt genom innevarande århundrades stora valreformer underhuset - bragts i närmare öfverensstämmelse med folkrepresentationens begrepp, och oaktadt att af den starkt utvecklade kommunala själfstyrelsen dess maktområde och den af detsamma beroende regeringens blifvit betydligt inskränkt, framträda i synnerhet uti England de mångartade och energiska sträfvanden att ställa den lagstiftande makten under folkviljans inflytanden, hvilka antydts i det föregående.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande StatsUtskottets Utlåtande N:o 747, i fråga om väckt motion om Kyrkoherden G. A. von Zweigbergks enka, Maria Hceggrens bibehållande intill siri död vid åbooch besittningsrätten till elier arrendet af indragna predikan'sboställena vid Westgöta f. d. kavalleriregemente Törnestorp, i:mantal och Hafstena Lunnagården j.mantal i Skaraborgs län. (/. A.) Berörda utlåtande, hvaruti Utskottet tillstyrkt, att enkan von Zweigbergk måtte, emot det att hon ansvarade för den af ofvannämnda hemman utgående ränta, Bih. till R. St. Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 11 Haft. 2 6 Stats-lJtskottets Utlåtande 204. berättigas att ifrån och med den 14 Mars innevarande år och framgent under sin återstående lifstid, intill dess annan författning med hemmanen kunde vidtagas, uppbära det för dem inflytande arrende, har väl af samtliga Riks-Stånden blifvit bifallet, dock endast af Ridderskapet och Adeln utan förändring eller tillägg. Deremot hafva de öfriga Stånden förklarat, att enahanda ersättning jemväl skulle till enkan von Zweigbergk utgå, enligt Preste-Ståndets beslut, Irån den 14 Mars 1861, enligt Borgare-Ståndets beslut från den dag, då enkan von Zweigbergk blifvit skild från åborätt»'» lill hemmanen samt jemlikt Bonde-Ståndets beslut från den 14 Mars 1859, hvilken dag enkan von Zweigbergk ifrån hemmanen afträdt: hvarförutom Preste-Ständet i sammanhang härmed å Rikets Ständers Riksgäldskontor anvisat ett förslagsanslag af 1,200 riksdaler till ersättning ät enkan von Zweigbergk för de redan förflutna arrendeåren 1861 och 1862.
Derjemte oell dä vid den senast med Kongl. Uaj:ts 6sn?.li oell dustitiae Kevision skedda löne-oell tjevste-reglering, nägon serskild Indragnings-8tat för öfvertalige tjenstemän leke glikvit före8lagen, men en 8ädau 8tat seder trans^ort - 36,760 5,100: 39,860: 17 Iran^ort meia v,8at vara »k bebosvet ^äballad, enär lie,-6 al <te886 ösvertaliAL 3sjen8temän, utan att bunna alä^Ag8 tjen8t^örinztt lä^re grader oöb al den trägna be^allenbet, 80in solXi-emleiia8 oasbrutna ^ÄNA erlordra8, ^va>-8tä med bibebällande as 8>na törra 1öne-inbom8ter, till binder sör den riva löne-re^1erin^6N8 definitiva verb8tä1IiAbet, i tbljd Iivaras 1-vonAt. Naj:t äsven varit nöd8abad att ds>8 min8ba de elkeetivt tjen8tAörande8 loner till lä^re belopp, än bvad staten bor dem be8t8mmer, del8 oeb bevilja al sveden as 2:dra 1lulvud-Hteln8 be8^arinAar, vill leonad. >^1aj:t nu fore8lä klibett 8tänder, att sran rbndra Husvud-ddteln InclraAnin-;8-8tat ösverll^tta merbemälde ötvertaliAe 3'jen8tecnän med dera8 löner till det belopp, 8orn bär nedan frnn68 u^sita^et, doeb under vilbor ak min8bnin!» eller u^iIrörande, dere8t annan inbom8t as Allmänna inedel bärester erbälle8. t. d.
— Jag tillstyrker afslag å Memorialet, och har härtill ytterligare det skäl, att det icke är Ridderskapet och Adeln värdigt att år 1829 upphäfva ett beslut, som Ståndet fattat år 1828, hvilket ännu icke hunnit gå i verkställighet, och hvaraf vi således icke haft tillfälle att se några menliga följder. Friherre Boije: Herr af Ekenstam har sagt, att han ej missförstått mitt yttrande; men han har likväl af mina ord dragit en alldeles origtig conclusion, som jag ej kan erkänna. — Herr Tham åter har uppgifvit, att jag skall yttrat, att den Adliga Yngling, som, efter erhållen undervisning i *tt Technologiskt Institut eller Bergsskolan i Fahlun, ville inträda i Näringarne, skulle blifva olycklig. Detta har jag aldrig sagt. 17 IT. 21 322 Den 23 Mars e. m. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla RiddarhusUtskottets ifrågavarande Memorial. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence gjorde proposition till afslag å berörde Memorial. Ropades starka Ja blandade med Nej. Herr von Hartmansdorff och Friherre Boije begärde votering. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande Voterings-proposition: Den, som bifaller RiddarhusUtskottets Memorial i anledning af väckt Motion om upphäfvande af Ridderskapets och Adelns beslut, angående tvänne NäringsStipendiers anslående å CadettSkotafonden, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses RiddarhusUtskottets berörde Memorial vara af Ridderskapet och Adeln afslaget.
Efter fulländad revisions-lörrättning böra Revisorerne, öfver hvad dervid förekommit, till Rikets Ständer afgifva utförlig berättelse, som tillika skall innehålla upplysning om Riksgälds-kontorets ställning, samt huruvida något emot detta Verks förvaltning varit att erinra; börande denna berättelse, sedan den blifvit af Revisorerne underskrifven, tillställas Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, hvilka ofördröjligen låta till trycket befordra och sedermera med allmänna tidningarne utdela densamma, jemte de upplysningar, som af deruti anmärkta förhållanden möjligtvis kunna påkallas; hvarefter berättelsen, med tillhörande bilagor, skall af Fullmägtige till Rikets Ständer öfverlemnas, äfvensom tryckta exemplar deraf Rikets Ständers nästsammanlrädande Revisorer tilldelas. § 6. Jemte det hvarje Revisor bestås skjuts efter två hästar från sitt hemvist lill Stockholm samt tillbaka, ega Revisorerne att uppbära traktamenten af Sex Riksdaler Riksmynt om dagen, så väl under sjelfva revisions-förrättningen, som under framoch återresan, efter beräkning af ätta mil för hvarje resedag och med iakttagande, att, derest miltalet icke jemnt motsvarar resedagarne, må för öfverskoltet, såvida det uppgår till minst en mil, ytterligare beräknas en dags traktamente; kommande hädanefter, likasom hittills, halfva beloppet af dessa traktamenten och resekostnader att af Riksgäldskontoret godtgöras. Någon resekostnads-ersättning må dock icke till Revisor utbetalas, om han, i följd af annat allmänt uppdrag, under den lid revisionen pågår, vistas å revisionsorten samt för sådant uppdrag åtnjuter dylik ersättning. Då revision af Statsverkets samt Rankens och Riksgälds kontorets tillstånd, styrelse ocb förvaltning eger rum under pågående riksdag, må icke heller den ledamot af revisionen, som tillika utöfvar riksdagsmannakallet, vara berättigad att i egenskap af Revisor åtnjuta arfvode. § 7. Ål den, i och för Riksgäldsverkets revision, af Revisorerne antagna kanslioch vaklbetjening ega Revisorerne att, i mån af arbetets vigt och beskaffenhet, bestämma lämpliga arfvoden, som af Fullmägtige sedermera utanordnas.
Af RiksdagsFullmägtigen Anders Nilsson från Vermlands Län: Jemte det jag till alla delar Instämmer i den reservation , hvilken Riksdagsmannen Nils Mänsson a fg i fy it Si B’!.t.Slais s,Allm.Besvj).Oec.Vtsi,Utl.N:o 72, och i likhet tned lionom anser, att det ingalunda vöre för bittida, om någon slags tanka till förbättring i jordbrukarens ställning och till lindring i dess skattebördor försökte att hos Rikets Ständer göra sig gällande ; så ut-? beder jag mig äfven att genom derma min Reservation få fästa uppmärksamhet deruppå, att här ar fråga om att bryta ett Contract hvilket, efter våra Lagar, hittills icke kunnat ske , annorlunda än i följd af båda Contraheuternes ömsesidiga medgifvande Då Contractet qm Indelningsverket afslutades, regerade en Enväldig Konung, sonv likväl ansåg nödigt att i vänlighet med sina undersåter öfverenskomma och contrahera. Contract finnes här, Vid utgången af sista Passevqjancen , återinträdde Rotehnllarne inom Contractets gränsor. Utskottens förslag, att nu ändra detta Contract utgn den andra Contrahentens hörande, leder, i min tanka, lill oberäkneligt missnöje bland allmänheten • hvarföre jag, så väl å egne som å hemmavarandes vägnar, i det yttersta protesterar mof denna Utskottens åtgärd. Hvad sjelfva saken i öfrigt vidkommer, så hafva Utskotten icke behagat lästa någon uppmätksamhet vid Contractet med Ridder skåpet och Adeli» samt Allmogen i Vermland, angående det dersammastädes upprättade vissa J}iI,t,Stats-s.AllnuBesv.o.Oec.Utsk.Utl. N:o 7a. 85 Knecktehållet den 25 Junii, af Kongl. Majli \ Nåder confirmeradt den 18 November 1688.
Utgifter: l:o Aflöning och pension 2:o Taffel penning ar och arfvoden till Kongl. Kollegii President och Ledamöter, samt för extra biträde m.m. 3:o Extra utgifter i postporto, skrifmaterialier, ljuspenningar m. m. 4:o Diverse omkostnader för men, såsom: Fondens tillgångar hafva således ökat sig för är 1848 med Balans till år 1849. Skulder: l:o Till Rikets Ständers Bank, Kongl. Kommers-kollegii kreditiv för Manufaktur-diskonten, emot 3procents årlig ränta å begagnadt kapital, 1,500,000: obetalda räntor till 1848 års slut 20,624: 8. 7. 2:o Utelöpande attester öfver insatta medel på räkningen Nro 5 med Bankens Depositions-afdelning 1,520,624: 8. 7. 300: 4. Agrell. 3 Bilaga Lit. C. — 18 — Kapitalslut öfver Gamla Ull - Debet. Balans från år 1846. Skuld: Till Manufaktur-diskontfonden, för lemnade förskotter, kapital 11,750: ränta derå 1,130: 35. 1. Kongl. Kommers-kollegii Statistiska kontor, för lemnade förskotter af influtna tulloch konfiskationsmedel, . Utgifter ar 1847: 3,246: 32. 1,000: — Aflöning till Ullkontorets tjenstemän och betjening . Dito till Direktören Hofman Bang Reseoch traktamentspenningar till dito Extra utgifter Reparationer å ullmagasins-bvggnaden i Norrköping . Afskrifning, enligt Kongl, brefvet den 24 Augusti 1847, . — 19 — diskontfonden för år 1847. Credit. Balans frän år 184(5.
R:dr utbetalats såsom prenumerationsafgift å 9:de Hundrade af Svensk Författnings-Samling, ehuru nämnde samling bör, uppå vederbörlig reqvisition, för behof ven i Statens Verk, kostnadsfritt erhållas. 3:o I anledning deraf att vid Stockholms och Götheborgs Stationer beräknas 4 men vid Carlskrona station endast 3 vacance-manader, hvarunder lönerne till Ärmeens Pensions-Cassa besparas, har för åtskillige af befälet vid Flottan, hvilka vid Carlskrona station vunnit befordran i succession efter dem, som vid Stockholms och Götheborgs stationer algått, under åren 1834 och 1835 blifvit utbetaldt af besparingar ne vid Carlskrona station för hvar och en hvad som motsvarat en månads lön för den tjenst han skolat tillträda. Detta undantag från den vid alla befordringar gällande regel, att hvarje befordrad måste, sa länge vacancen efter företrädaren varar, tjena för sin egen förut innebal vande lön, synes i Revisorernes tanka böra upphöra och jemlik het härutinnan införas, derigenom att antalet af vacance-månader vid Flottans Stationer blifver lika. 4:o. Under Expeditionen till Atlantiska Hafvet åren 1831 och 1832 med Fregatten af Chapman, har Capitainen och Riddaren C. Lagerberg, emot gällande Reglemente och den i enlighet dermed vid utresan Lill honom öfyerlemnade Stat, utbetalt tili sin Second å Fartyget 121 Il:dr G sk. 9 rist., utöfver hvad denne tillkommit i dagtractamente. samt'till Smeden å Fartyget 15 R:dr 5 sk. 10 r:st. i uppmuntringspen ningar. I anledning af Kammar-Contorets vid Carlskrona Station härvid gjorde, af Kongl. Kammar-Rätten fastställde, anmärkning, har detta ämne genom besvär af Capitainen Lagerberg blifvit draget under Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning; Och bar Kongl. Majit, uti Nådigt
Skodonen smörjas med fett minst ett par gånger i veckan, hvarmed börjas redan några veckor före vandringen, om man vill behålla sina fötter torra och varma, hvilket ju är en för helsa och trefnad viktig sak. Att i kvarteren begagna ett par tunnare skor af kläde eller fint skinn är en stor njutning. Tre par varma yllestrumpor och två par tunnare torde räcka för en längre färd. Att ofta få dem tvättade är på en fottur behagligare än någonsin. Till underkläder skall mången råda eder att begagna ylle. Säkert är, att den, som eljes mår väl häraf, finner det ännu bättre under mycken rörelse. I denna sak torde hvar och en göra klokast att följa sin vana eller pröfva hvad som bäst passar ens egen kroppsbeskaffenhet. En blandning af silke och ylle lär hafva stora fördelar. Korsetten lemnas hemma. Den ena underkjolen föreslår jag af flanell och den andra af mörkt velour eller cheviot. Klädningen, af groft ylle, sys enkel, och för att lifvet på samma gång må kunna tjäna som ytterplagg bör det vara vidt och bekvämt, så att man under kan bära en ljusare ylleblus. Då ser man alltid något mera » klädd » ut, om så skulle behöfvas. Kappsäcken är ju ofta i förväg. Blir det för varmt på vandringen, så lägger man den lilla Musen i ränseln. Eufvudbonaden — ja det är en kinkig fråga. Mången tycker om den lilla, koketta jockeymössan, och mången föredrager den virkade, sammanfiltade yllemössan. Bäst är dock kanske en mörk, lätt filthatt, som tål både solsken och regn. Myggflor är alltid godt att medföra. En tunn, impregnerad kappa är lätt att bära. | När det blir kyligt, slår man filten eller resschalen om sig. Kappan och filten bäras rullade på eller under ränseln. Glöm ej att » ackordera » på förhand med hotellvärdar, skjutskarlar, roddare och vägvisare m. m. Lycklig resa! Christel. L o r e t o s madonna. En skildring från Italien.
Regerings-Formen. §■ Af Stals-Rådets ledamöter skola Sju vara Chefer, hvar för sitt Departement, nemligen: Justitie-Stats-Ministern, lör Justi tie-Departementet; Stats-Ministern för Utrikes ärendena, för Utrikes Departementet; En Chef och föredragande StatsRåd, för Landtförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen; En för Sjöförsvarsdepartementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottan; En för Civildepartementet; En för Finans Departementet; samt En för Eclesiastik-Depar temen tet. Den närmare fördelning af ärendena, Departementen emellan, bestämmes af Konungen, genom en serskildt utfärdad, offentligen kungjord stadga. Bland de Tre Stats-Råden utan Departement böra minst Två hafva förvaltat Givil-Beställning, 6. Af Stats-Rådets ledamöter skola Sju vara Chefer, hvar för sitt Departement, nemligen: Justitie-Stats-Ministern, för Justitie-Departementet; Stats-Ministern för Utrikes ärendena, för Utrikes Departementet; En Chef och föredragande StatsRåd, för Landsförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomål för Arméen; En för Sjöförsvars-Departementet, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottan; En för Civil-Departementet; En för Finans-Departementet; samt En för Ecclesiastik-Departementet. Den närmare fördelning af ärendena, Departementen emellan, bestämmes af Konungen, genom en serskildt utfärdad, offentligen kungjord stadga. Bland de Tre Stats-Råden utan Departement böra minst Två hafva förvaltat Givil-Beställning. Är Departements - Chefs - Embete ledigt, eller är giltigt hinder för Departements-Chef att Embetet utöfva, må dertill för ordnas någon annan af 6 KonstitutionsUtskottets Memorial, A’: o Z. StatsRådets Ledamöter.
Herr Stjerncreutz, Per Niclas: Sorn för Staten fordras alia möjeliga sparingar, får jag vördsamt öfverlemna Högloflige Ridderskapets och Adelns pröfn om icke de här och i Götheborg inrätt; växel-controlleurs tjenster, hvilka ärligen 1. - sta Riket flere tusende Riksdaler, kunna som icke gagnande, helt och hållit indrag \ ty att controllera VexelCoursen är utan ändamål och nytta, likasom det är omöjligt ut styra densamma, omj ock dervid uppoffrat millioner Riksdaler, hvilket erfarenheten o '» visat, och det är med växelbandeln, som m tf. all annan inhemsk handel, att den bör uti a It varafri; Och är 1748 års växel-sradga och 17 ? års mäklareordning uti detta hänseende ti - räckeligt tjenande författningar att efterlef\ Jag anhåller vördsamt att denna min mati matte med de öfrige Rikets MedStänder var 2 eommunicefadt Och till vederbörligt Utskc remitterad. Herr Hjerta, Guflaf: Som ej ännu från BancoUtskottet ankon mit något utlåtande, angående min väckte mc tion om framläggandet af Bankens tillstånd Bii, till Ridd, 0. Ad, Pr, 1 Band, 63 994 Den 28 Februarii, borde jag oviss om detsamma, tveka vid att försöka genom en motion angående dess framtida förvaltning, återbringa säkerhet och credit i våra Financieila förhållanden. Men som motionstiden nu ändas, och det sedermera icke kan tillåtas mig att framlägga dessa mine åsigter, samt Konungens nådiga communication af FinanceComittéens förslag icke innehåller en bestämd proposition till Riksens Ständer! anser jag mig böra våga att föreslå följande, angående Bankens förvaltning intill nästa Riksdag : öfvertygad att i dylika saker som denna, tidens kraf och nödvändigheten böra förmildra theoriernes kalla fordringar. 1:0. Wexel-Banken skiljes från LäneBanken. 2:0. Till WexelBanken öfverlemnas hela Bankens fond af myntbara metaller samt all framtida utgifning af Wexel-BancoSedlar. 3:0.
Ell'n är lös, det brinner! vill inte dö; och sanden rinner, korn för korn, korn Vatten på! Vatten! Satan, nu stiger det åt hjärtat! BÖDELN. Skryt inte med det Du saknar! BARBERARN. Faller på liken med ett skrik. Det brinner! Munk; slå på vatten! Vatten! BAGAREN korsar sig. Guds straff! FOLKUNGA-SAGAN. BARBERARN reser sig och faller åter. Ja: Guds straff! Nåd! Dör. MUNKEN OCH KORGOSSEN lägga liket tillrätta bredvid de andra. MUNKEN stänker vigvatten på liket och läser. De profundis clamavi ad te Domine. KORGOSSEN. Domine, exaudi vocem meam! MUNKEN. Reqviescat in pace! KORGOSSEN, BAGAREN, BÖDELN. Amen! TÄRNAN II in rusig med en Soldat som har henne under armen. SOLDATEN. När riket styres af kvinnohänder Och kungabarn som jollra för tänder Då ligger stenen i Grönan Dal! BÖDELN. Hål käft där; ser Ni inte hvad vi göra? FJÄRDE AKTEN TÄRNAN till Soldaten. Hvad är det för en röd man? BÖDELN. ur tjänsten. Jo, han brukar ge ris åt unga slinkor som lupit TÄRNAN. att herrskapet inte kunde betala lönen. SOLDATEN till Bödeln. Jag har inte lupit bort, jag är entledigad för ingenting! Säg ingenting bara! Det är en hofdam i nådigt afsked! Men säg TÄRNAN. de bot och bättring, och så fasta de på både vått och torrt. Då tyckte jag: dö hinner man alltid vi lefva... lefva... lefva! med, men lefva? Hej! Kom långa Albert så ska Hon dansar med Soldaten ut åt venster. För öfrigt ha de pesten i slottet och där göra Biskop Styrbjörn, Porse och Ingeborg ut ur kyrkan. BISKOPEN. Ingeborg, Folkungamodren upphört att finnas, och Hertiginnan Porse kommit till, skall jag min plikt
flera gånger förut vid enahanda tillfälle. Jag tror alltid, efter som jag har hört uttrycket FRÖKEN. Hvad för tillfälle? Som ifrågavarande! Sista gången... FRÖKEN stiger upp. JEAN. Tyst! Jag vill inte höra mer! JEAN. Nå, då ber jag att få gå och lägga mig. FRÖKEN blidt. Det ville inte hon heller det är märkvärdigt. Gå och lägga sig på midsommarnatten! JEAN. ligen inte. Ja! Att dansa med packet deroppe roar mig verk FRÖKEN. jag vill se soluppgången! Är det klokt? Tag nyckeln till båten och ro mig ut på sjön; JEAN. FRÖKEN. rykte! Det låter som om ni skulle vara rädd om ert JEAN. bli bortkörd utan betyg, när jag skall etablera mig. Hvarför inte? Jag vill ogerna bli löjlig, ogerna Och jag tycker jag har en viss skyldighet mot Kristin. FRÖKEN. Jaså det är Kristin nu... Ja, men det är äfven ni. Lyd mitt råd, och JEAN. gå opp och lägg er! FRÖKEN. Ska jag lyda er? JEAN. Natten är framskriden, sömnen gör drucken, och jag inte hör orätt kommer folket hitåt för att Kören nalkas sjungande: För en gång; för er egen skull! Jag ber er! hufvut blir hett! Gå och lägg er! För öfrigt om söka mig! Och finner man oss här, är ni förlorad! Det kommo två fruar från skogen Tridiridi-ralla tridiridi-ra. Den ena var våt om foten Tridiridi-ralla-la. De talte om hundra riksdaler Tridiridi-ralla tridiridi-ra. Tridiridi-ralla-la. Men egde knappast en daler Och kransen jag dig skänker Tridiridi-ralla-tridiri-ra En annan jag påtänker Tridiridi-ralla-la! FRÖKEN. hålla af mig. Låt dem komma, skall ni se! JEAN. Jag känner folket, och jag älskar det, liksom de mat, men de spotta efter den! Tro mig! Hör på inte på dem! Nej, fröken Julie, de älska er icke. De ta er
Besvärsoch Ekonomiutskottet: N:o 5, i ani. af väckta motioner om skjutsbesvärets ordnande och öfvertagande af Staten m. m.; samt N:o 6, i ani. af väckt motion om bibehållande af det i Strengnäs inrättade Seminarium för lärarinnors bildande; Riddarhus-Utskottet: N:o 8, med förslag till ny Riddarh.-Ordning. Sedan ett prot.-utdrag, rörande Stats-Utsk:ts Utlåt. N:o 58, justerats; åtskiljdes R. o. Ad. kl. i 3 e. m. fri fidem, O. Brakel. 520 Den 2S Mar», Onsdagen den 28 Mars 1866, Plenum kl. 5 2 e. nr Justerades 2 prol.-utdrag för den 26 dennes. Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Exped.-Utsk:ts deri 26 dennes bordlagde förslag: N:o 33, till R. St:rs underd. Skrifvelse i ani. al K. M:ts Nåd. Propos. om antagande af ny R. O. och dermed samman hängande ändringar i R. F.; och N:o 6, till § i Riksdagsbeslutet, ang:de antagen ny R. O. och dermed sammanhängande ändringar i R. F. Föredrogs ånyo Hederv. Ronde-St:s d. 21 och 26 dennes bordlagda prot.-utdrag N:o 197. innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Bonde-St:s beslut i afseende å 2:dra punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt. N:o 54, i ani. af K. Mds Nåd. Propos. om anslag till jernvägsbyggnader m. m. Frih. Cederström, Rudolf: