Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Så som denna märkliga kvinna går o m - kring på landsbygden nere i Småland, stilla fyllande sin stora oeh ovanliga lifsgärning, är hon ett af de yppersta vittnesbörden o m att hufvud o c h hjärta icke » taga u t » hvarandra hos kvinnan, utan att, j u ljusare hufvudet är, dess varmare är ofta hjärtat. H o n är tillika ett älskvärdt föredöme för hvarje kvinna m e d en stor offentlig lifsgärning, g e n o m sin sällsynta gåfva att ena kvinnlig mildhet o c h mjukhet med en äkta manlig dådkraft. E l l e n K e y. Bearbetning efter Swinburne. ~ !fSm du såsom rosen vore &gt;fp&gt; och jag som dess gröna blad, vi skutte tillsamman spira och fröjder som sorger fira, då vinden på blomjakt fore och sommaren rådde glad, om du såsom rosen vore och jag som dess gröna blad. Om du finge toner vara och jag finge vara ord, vi skulle harmoniskt blandas, i rytmer gemensamt andas, likt fåglar hvarandra svara, när kvällen för sång är gjord, om du finge toner vara och jag finge vara ord. Och vore du lif, du kära, och jag kunde blifva död, Mkt solsken och snö vi lyste, likt mars, då han blidast myste med liljor så oskuldsskära och starar i öfverfiöd, om du vore lif, du kära, och jag kunde blifva död! Om fröjdernas jxtge jag blefve och sorgens slafvinna du, vi lekte med skratt och tårar likt ungdom i ljusa vårar, jag lidandets natt fördrefve och bjöäe dig rosigt nu, om fröjdernas page jag blefve och sorgens slafvinna du. Och kunde som maj du blifva och jag som april ändå, så skutte vi dygnets stunder förvandla i tusen under, åt dagrarna skuggor gifva och solglans ät skuggor grå: ack, kunde som maj du blifva och jag som april ändå! Om du vore glädjens drottning och jag vore smärtans kung, vi kärleken skulle fånga för timmar oändligt långa och enas i ljuflig brottning en morgon så, skön som ung, om du vore glädjens drottning och jag vore smärtans kung. Sigrid Elmblad. Farrar om barnauppfostran. fl!
På nu anförde grunder och med åberopande i öfrigt af de förslag', hvilka Utskottet under denna dag serskildt afgifver om andra ändringar i Regerings-Formens 3g och 43 §§, hvilka ändringar Utskottet velat göra oafhängig;! al de här föreslagna, men hvilka, i händelse de, jemte dehär föreslagna, godkännas, komma all, jemte dessa, i anförda §§ iakttagas, får Utskottet till grundlagsenlig behandling föreslå, att följande §§ af Regerings-Foi men må erhålla en sådan ändrad lydelse:. § 39, Vill Konung n utom Sverige och Norrige resa, meddele han Siats-Rådet in Pleno denna Sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt g § omtalar. Besluter Konungen derefter sådan resa och den verkställer, hefatte Sig ej med Rikets styrelse eller utöfve den Konungsliga magten, så länge Han utom Sina Riken vistas, utan före Siats-Rådet, under sådan Konungens frånvaro, Regeringen i Hans namn, med all den rätt, som denna Regeringsform Konungen tillägger; dock må ej StalsRådet någonsin Adeligt Stånd och värdighet förläna, eller till Grefligt och Frihet i ligt Stånd upphöja, eller Riddarevärdighet ut - i4 Constitutions-UIsi-ottels Memorial, JK: o 5g. dela; äfvensom alla lediga Syslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Slals-Rådet dertill förordnar. Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid, än tolf månader, ur Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. § 43. Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter eller till Konungariket JVorrige reser, förordne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Ilan, antingen ibland Pr insar af Sitt Hus, eller ibland Stats-Rådets Ledamöter, serskildt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver. Med de mai, Konungen då sjelf afgör, förhålles på detsäft,som 8 § stadgar. Stockholm den 26 October 1840.
Någon särskilt anstalt för helsovården inom staden finnes icke, utan besörjes den af Provincial-läkaren, som efter accord med enskilte uppbär årligt arfvode, samt af Stadskassan ersättning för de fattigas skötsel vid förefallande sjukdomar. Fattigvården har varit så mycket mer tryckande, som flere borgare blifvit oförmögna att lemna påräknadt bidrag dertill. Ålderstegna och bräckliga personer njuta underhåll å ett fattighus, så långt utrymmet medgifver. De öfriga erhålla understöd i spanmål och penningar efter en hvars behof. Dessutom hafva stadens invånare frivilligt åtagit sig, utan afräkning å hvad de lill fattigvården erlägga, alt föda, kläda och i kristendomen undervisa de barn som af föräldrar icke kunna vårdas, hvilka sistlidet år utgjorde 25 till antalet. Af de soppgryn, som Kongl. Maj:t i Nåder täckts förära till understöd åt Länets nödlidande invånare, hafva stadens fattiga jemväl erhållit och med underdånig tacksamhet emoltagit en afpassad andel. Ett härstädes organiseradt sällskap, de Värnlösas Vänner benämdt, har ock i nion af tillgångarna, lemnat bidrag till fattiga barns underhåll i staden och kringliggande landsbygd. En källare finnes i staden, men i öfrigt ingen tillåten krog. Med sagde källar-rörelse är gästgifveriet förenadt, samt utbjudes på längre eller kortare tids arrende, utan alt medföra någon tunga. Westerbottens Lands-Cancelli i Umeå, d. 3o Nov. 1833. G. L. af SCHMIDT. MAGN. WILH. CYGNAEUS. Hemmantal. ti o af särskilte • • • - > . .fl. Lägenheter utan Mantal, som ej under are-, Soldateoch Båtsmanstorp 471 st. • * • slag, som ej under något hemmans ränta Frälsehemman . Kronohemman Krono-Nybyggen med frihetsår Krono-Skattehemman Militiae-Boställen Ecclesiastique Boställen Gymnasiioch Scholae-IIemman:
"Ja, den gode fremlingen dog ju så snart derpå; hvarför skulle jag icke sucka öfver honom?" och hon såg upp till mig med en tindrande blick, hvars glans dock på ett särdeles vemodigt sätt mildrades af en framqvällande tår. Vi försjönko i tystnad. Kallistas öga irrade drömmande utåt hafvet. Jag sysslade med rodret. "Hör på, min snälla vän", sade jag slutligen efter en lång paus, "huru har det händt att du blef döpt med ett så egendomligt namn?" Flickan rodnade djupt. "Det kan jag visst säga herrn. Det var så, sade min mor, att min far i tiden, för ro skull, kallade min mor med detta namn, fast nog hette hon Britta, och mor min tyckte så mycket om det att hon lät döpa mig så far var då redan borta ack, och jag", tillade hon med en suck, "har lidit mycken begabbelse för det namnet." "Det var då alldeles onödigt", invände jag. "Kan då herrn säga mig hvad det konstiga namnet betyder. Jag har aldrig vågat fråga prosten derom, och någon annan vet det ändock inte." "Kallista", svarade jag, "det betyder på grekiska språket den allra vackraste." "Nå, det är väl icke så illa det", sade flickan nästan skälmskt, "då behöfver jag icke skämmas för de andra flickorna mera, men bättre hade det varit ändå om mor min gifvit mig ett vanligare namn, det är icke åländskt alls det här och låter så fremmande. Och dock var det just det namnet som räddade oss, Falkens Erik och mig, från det engelska skeppet i fjor." "Huru gick det till då?" frågade jag så mycket mera nyfiken, som den unge Sutters biträde vid Falkens Eriks flykt redan vid dennes berättelse derom hade förekommit mig besynnerlig. "Nå ja, herr Arthur", sade Kallista, "herrn har sett porträttet, herrn har förklarat mitt namn, hvarför skulle icke herrn äfven få höra detta men sannt är att för ingen har jag omtalat det utom för prosten, ty alla de andra skulle ha skrattat åt mig, men det gör visst icke ni" och hon lyfte sina strålande ögon med ett egendomligt uttryck upp till mig.
De i berörde ämne gjorde förslag hafva vid flere af de föregående Riksdagar blifvit anmäldte och yttranden deröfver af då varande Lag-Utskott afgifne. Det skäl, hvilka af bemälte Utskott och i synnerhet af det vid 1809 och 1810 årens Riksdag, blifvit anförde till ådagaläggande deraf, att det förmente behofvet utaf den nya inrättning af Förliknings Domstolar icke är värkligt, att den tillförväntade nytta deraf för Samhället icke kan ernas, utan att deremot flere olägenheter derigenom skulle blifva att befara, och att flere svårigheter förekomma för möjligheten att bringa förslaget till verkställighet, anser nu varande Uag-Utskott öfverflödigt att i hela deras vidd uprepa och framställa. Utskottet tror det böra göra tillfyllest att i korrthet fästa Riksens Högloflige Ständers upmärksamhet derå, att Stiftarne af vår nu gällande Lag, icke allenast lämnat stridige Parter ett öppet tillfälle att genom vänlig förening genast i början bilägga dem emellan upstådde tvister, samt dertill jemväl Parter ne anmanat, utan ock anbefallt Domare i allmänhet att söka dertill bidraga: att uti gröfre brottsmål, der Domaren , i afseende å sjelfva brottet, ej är tillåtit att antaga förlikning, målsägaren likväl äger att den samma, uti hvad rörer dess rätt till andel i böter och till skadestånd, ingå: att sedermera utkomne Författningar om ägodelningar och i andra ämneji Lag-Utskottets Betänk anden"', 97 hafva enahanda syftning: att Domstolarnes Handlingar ojäfagtigt visa det ett ganska stort antal af instämde civile tvistemål, antingen före inställelsen vid
April, under N:o 48 afgifne samt den i dennes e. m. på bordet lagde Betänkande rörande väckt fråga, att LandsEiscaler icke annorlunda än efter föregången ransakning och dom måtte kunna från sina tjenster skiljas, eller ock desse Tjenstemän komma att alldeles upphöra; blef samma betänkande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återremitteradt. S. D. e. m. Föredrogs ä nyo och bifölls Allmänna Besvärs-och Ekonomi Utskottets den 8 sistl. April under N:o 30 afgifne, samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, med hemställan om öfverlemnande af en Herr Hiesleiter, Motion till Särskildta Utskottet. S. D. e. m. Uppå derom af Herr Grefve De la Gardie, Jacob, väckt motion, beslöt Ridderskapet och Adeln inbjuda de öfrige Respektive Med-Stånden, att deltaga i en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t med underdånig anhållan, det Kongl. Maj;t må täckas i Nåder anbefalla, att de Norrske Deputerade från Stor-Thinget, hvilka hitkomma för att bevista Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens förestående höga förmälningsact, må, så snart de till Svenska Riksgränsen anlända, och sedermera under deras Fröt. Utdr. d. 7 #15 vistande här i Riket varda emottagne på samma sätt och med enahanda välvilja bemötas, som skedde med de Svenska Deputerade år 1818 i Norrige; och borde de härtill erforderlige kostnader utgå af de till Riksdags utgifternas bestridande anslagne medel. S, D. e. m. Föredrogs å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 5;te dennes på bordet lagde, Utlåtanden: Från StatsUtskottet: af den 3;dje dennes: N:o 130 I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 12 sistl. Mars meddeldte Betänkande, angående, understöd för hamnbyggnaden i Lidköping. N.o T31
T y denna sympati är den säkrast bestående, den kan öfverlefva både skam och sorg, den är egentligen endast ömtålig i ett fall: den tål sällan, att ett främmande element tillätes obehörigt tränga sig in på ett område, som pieteten borde ha hållit fridlyst. Så gifves det en vänskap mellan oskylda, hvars förtrolighetsområde måste vara vida mer inskränkt och egentligen endast får omfatta de båda vännernas — eller måhända snarare väninnornas — personliga angelägenheter. Detta är också, såsom här ofvan anmärkts, en fullt tillräcklig fond för en sann vänskaps kraf, och hvad den mera fordrar bör stå för nyfikenhetens och skvallerbegärets räkning. Det finns en modern vänskapsform, den s. k. » sympatien ». Den grundar sig på likstämmighet i tycken. Som ju intet är mera underkastadt förändringens lag än just tycke och smak, blir denna vänskap vanligen af mycket tillfällig natur. Den är i motsats till den verkliga vänskapen, hvars väsen är lugnt och tämligen fordringslöst, het, tyrannisk och ogrannlaga. Den s. k. » sympatien » uppträder icke sällan såsom en parasit, hvilken — i en tid, då i det allmänna medvetandet familjekänslan och blodsbandets helgd blifvit försvagade — ofta när sig på familjebandens bekostnad. Den vet icke af något, som heter förtegenhet eller gräns för sina förtroenden. Den sätter tvärt o m en ära i att icke anse några vare sig hemeller familjeangelägenheter för enskilda att bringas under diskussion. Denna vänskaps vanliga förlopp är lyckligtvis motsatsen af det, som åsyftas i en sund gammal sentens: » Älska mig lagom, men älska mig länge. » Och liksom den icke äger vänskapens försynta natur, har den ock mycket litet att skaffa med den sanna sympatieD, hvars väsen är medkänsla och deltagande, trots olikhet i tycken och trots mången tillfällig disharmoni. ÖDA. ETT IDUN UPPVAKNANDE. AF HELENA SKISS FÖR NYRLOM. Som underliga, oformliga spöken såg man topparne af de höga monumenten sväfva uppe i den ogenomskinliga luften. Hela rader af hus försvunno i den kaligrå dimman, och människor och vagnar rörde sig på gatorna som figurer i ett stort skuggspel.
Samma personer hafva varit tilltalade i anledning deraf, att enligt 1844 års fånglistor Skräddaregesällen Per Olof Berggren, af Konungens Befallningshafvande i Jönköpings län den 5 Mars nämnde år försedd med pass, för alt genom Linköping afgå till Norrköping och der inställa sig hos uppgifven husbonde Fabrikören Lenning, blifvit inom Östergötlands län anhållen och, såsom obehörigen kringstrykande, den 23 i samma månad, efter Konungens Befallningsha (vandes i sistnämnde län beslut, uti länshäktet i Linköping insatt samt af den i fånglistan för detta häkte omförmälte anledning, att det för Berggren utfärdade pass till ända lupit, den 29 Mars med fångtransport afsänd till Jönköping, men derifrån, såsom tillhörande Östergötlands län, återförd Lill Linköping, hvarefter han, derstädes qvarhållen, tilldess från Konungens Befallningshafvande i Jönköpings län infordrade upplysningar angående honom ingått, slutligen är vorden till Norrköping afsänd och der, enligt Poliskammarens beslut, den 15 Juni ställd på fri fot, sedan han sålunda nära tre månader varit i häkte hållen. Öfver den häraf föranledda anmärkning, hvilken från Justitiasombudsmansembetet blifvit Landshöfdingeembetet i Östergötlands län kommunicerad, har förklaring inkommit, undertecknad af Landssekreteraren och Riddaren af Kongl. Nordstjerneorden G. Nordström samt då varande Länsbokhållaren, nu mera Kronofogden W. Ygberg, såsom då tjenstförrättande Landskamererare, deruti bland annat anfördes', alt visserligen den granskade fånglistan för Mars månad 1844 innehölle anteckning derom, att Berggren skulle vara född i Östra Eneby socken och senast skattskrifven i Norrköping, men att då berörde 144 R. St. Just. Ombudsm.
På 24 Skillingar kur ant-stycket, deraf 200 På 12 Skillingar kurant-stycket, deraf 400 Kopparmyntet. l:o Kopparmyntsorterne blifva: a. Ett om 4 skillingar kurant Ett om 2 skillingar kurant Ett om 2 styfver kurant Ett om l styfver kurant Ett skeppund koppar stapelstadsvigt utmyntas till: Fyrahundrade femtio Riksdaler kurant R:dr kurant Riksdaler knrant Skrifvelse, N.o 5"]. komma att utmyntas, klifva af alldeles lika storlek och värde med dem, som för närvarande från Banken utvexlas, underdånigst anhålla, att den ena sidan, åtminstone å de smärre silfvermynt, som, enligt det nya myntsystemet kunna komma att utmyntas, endast måtte upptagas af myntets valör, äfvensom, i anseende till mångfallden af de, efter olika utmyntningsgrunder, i senare tider präglade och i allmänna penningerörelsen utspridda kopparskiljemynt samt lättheten att, vid sådant förhållande, sammanblanda mynt af sins emellan helt olika värden, Rikets Ständer få i underdånighet hemställa, att, vid nu ifrågakomna nya kopparmynts präglande, skillnaden mellan de olika myntsorterne, ,i afseende på håde form och prägel, göres så märkbar som möjligt, samt, enär erfarenheten visat, att, genom det för närvarande gångbara kopparmyntets likhet i prägeln med silfvermyntet, förfalskning egt rum, de nya kopparm yntsorterne måtte blifva å framsidan försedde allenast med E. K. M:s höga namnchiffer.
Jag tror nemligen, att det sätt, hvarpå billetterna hittills blifvit utlemnade, är olämpligt, samt att rättelse härutinnan lämpligare icke kan ske, än på sätt Gr. Cronhjelm föreslagit, såsom det tjenligaste både för allmänheten och Ridd.-fiscalen, såvida ordning vid utdelningen skall kunna iakttagas. Hvad beträffar Frih. Boyes anmärkning om det större eller mindre utrymme, som tidningsredactörer böra äga, tror jag den vara något, som jag icke bör besvara. Frågan örn och huru många platser de skulle hafva är redan afgjord, och deruti lärer någon ändring icke kunna äga rum. Dessa platser anser jag vara dem alltid förbehållna, och någon afundsjuka på tidningsredactörerna lärer hvarken hos Frih. Boye eller IL o. Ad. uppstå, antingen de vilja begagna sina platser eller icke. Jag anhåller om proposition till antagande af den förändring, Gr. Cronhjelm föreslagit. Gr. Cronhjelm: Till svar å Frih Boyes förfrågan får jag meddela den upplysning, att tidningsredactionerna disponera 9 platser, hvilka, om de ej alltid finnas fullsatta, likväl böra hållas öppna, emedan de, som äro borta den ena dagen, kunna vilja infinna sig den andra, så att alla platserna visserligen begagnas, eller alla tidningsredactörer begagna sina platser, om de äfven icke alltid alla äro tillstädes vid samma tillfälle. I afseende på frågan om billetternas utdelning får jag, på det icke enahanda förhållande som hittills vidare må inträffa, till mitt förslag göra det tillägg, att sedan å listan blifvit tecknade 5o namn, en afskrift deraf varder uppspikad - Den 8 Mars f m. 57 kad å dörren till det rum, hvarest utdelningen sker, på det hvar och en må se, hvem som för dagen erhåller billelter eller icke. Någon förändring måste ske, sedan, i stället för hvad man förmodade, nemi., att saken efter de första pleliidagarna skulle rangera sig sjelf, tvärtom trängseln och dermed förenade olägenheter tilltagit; och jag hemställer derföre, om ej den åtgärd, jag sålunda föreslagit, lämpligen må vidtagas. Frih. Boye, Fredr.: Jag är till en det förekommen af Gr.
Jag vet visserligen, att io års praescriptionstid finnes för Kronans fordringar, men om det extenderas blott till en delägare, sedan de andra båda fallerat, uppstår deraf en omensklighet, hvilken jag förmodar Ridderskapet och Adeln icke kan gilla. Jag anhåller om bifall å Utskottets Utlåtande. Herr von HartmansdorffAugust: En Talare har yttrat, att Billqvist trodde sig befriad från all betalningsskyldighet ifrån år 1812 ända till 1820, då han först skulle hafva fått veta sitt åliggande att utgöra den ifrågavarande Bi än vins-skatten; och detta har blifvit åberopadt såsom stöd för afskrifningen. Men förhållandet är icke sådant. Redan år 1813 fingo Billqvist och hans medintressenter, på sätt Utskottet upplyser, genom Götha HofRätts dorn veta, att de borde betala. Men som de trodde sig kunna slippa genom sakens öfverlemnande ål Taxeri ngsComitlcen, i stället att klaga öfver HofRättens Utslag, vann detsamma laga Deti g November f. in. s7 kraft. Som nu ingen TaxeringsComittee kail uppliäfva en laga kraftvunnen dom, har KarnmarRätten förklarat TaxeringsComittens åtgärd obehörig, och Konungen, hos hvilken Billqvist klagat öfver delta KarnmarRättens Utslag, har gillat detsamma. Örn således verkställigheten af IIofRättens laga kraftvundne Utslag blifvit fördröjd, är det Billqvists eget fel, ehuru han nu begagnar detta af honom sjelf tillställda dröjsmål, för att beklaga sig och söka afskrifning. — Man har äfven sagt, att Kammarllätlen tillstyrkt eftergift. Det står väl ock uti Utlåtandet, att KammarRätten uti infordradt yttrande, slutligen hemställt att &c.; men jag beklagar, att jag vid justeringen innom
Hr von Hartmansdorff, Aug.: Den gamla författningen innehåller, såsom Utsk. ganska riktigt upptagit, att soldaten, ryttaren eller båtsmannen skall, efter eget val, och då han icke är på commendering, till kyrkoherden årligen utgöra antingen 3:ne dagsverken in natura, eller betaladem id5 Den 5 Juni e. ra. nied 12 öre s:mt. På de ställen, der dagsverken utgöras in natura, uppkomma inga tvister; men der fråga är om lösen, uppkommer tvist, och i den händelse, att den slår illa ut eller för att förekomma en sådan utgång, inträffar, att dagsverksskyldigheten alldeles icke utgöres. Denna obillighet föranleder en annan motsvarande olaglighet, hvarigenom presten tar sin skada igen och soldaten får betala ändå mer, den nemi., att i stallet för att soldaten skall vara befriad från alla afgifter till presten för sig och sin hustru, kommer han, såsom Frih. Cederström anmärkt, att betala för vigsel, barndop, kyrkogång och begrafning. Nu har Utsk. föreslagit en medelväg, som svnes mig billig och antaglig, att nemi. soldaten, i stället för att han förut skulle utgöra dessa dagsverken på sin egen kost, skall nu, då de utgöras in natura, åtnjuta prestens kost. Om kosten är så mycket värd, som Hr Rothlieb ansett, skulle salunda ena hälften af dagsverkskostnaden drabba presten, och den andra hälften soldaten. Derjemte är föreslaget, att dessa dagsverken skola utgöras inom viss tid på året. Skulle åter soldaten ej vilja utgöra dem in natura, så ärsagdt, att de skola lösas med -§:delar af deras markegångsvärde, d. v. s., att han ej komme att betala mer än lösen för 2tne dagsverken. Jag förmodar, att markegångspriset i ingen provins är så högt, att de skulle gälla i r:dr b:co; men om ock så vore, skulle detta i alla fall komma att utfalla mindre besvärande i det hela än nu, ty jag får nämna, att t. ex. i Skåne uppgå afgifterna vida öfver i rtdr.
Barn ras utan Alla Jo otvifvelaktigt när det är blandadt med S t o c k - h o l m s K a f f e - A k t i e b o l a g s berömda I n t u b i - k a f f e, som af de mest framstående professorer och läkare erkännes att som tillsats göra kaffet godt, helsosamt och välsmakande samt betydligt drygare än om kaffe enbart användes och skyddar mot kaffeförgiftning. Detta I n t u b i k a f F e säljes i hvarje välordnad specerioch diversehandel i paketer å 25 och å 10 öre, men bör man akta sig för alla värdelösa efterapningar, som gå under namn af patent, äkta, prima eller andra benämningar, hvarför man bör noga efterse att å hvarje paket är tryckt firmans namn, under 1 5 år försäkläkareundersökning. premier återfås vid / dödsfall före 20 å r; v i d / senare dödsfall utgår / hvilket försäk^ V. likasom % * ~ \. " V * försäkrings barnförsäkringen, af detta bolag införts i summan. medger den förvalfrihet i h ö g grad — valfrihet mellan kapital och lifränta, att lyftas tidigt m e d måttsäkrade Stockholms Kaffe-Aktiebolag, samt dess fabriksmärke med ordet » Patent » ty endast står och dessa äro verkligt äkta och garanterade att innehålla den m e n utlaller då på tillsägelse. hälsosammaste och bästa kaffetillsättning. liga belopp eller senare m e d större. Denna sorts lifränta hon behöfues, Allmänna uäxer, tills Lifförsäkringsbolaget. Den lämpligaste och billigaste lakritspörsäl^rings-j^ktieholaget dagliga tidning för familjen är P å t e Vanillée (lätt vaniljsmak och finaste bröstgummi) 40 öre Påte å l a violetts (finaste lakrits, aromatisk s m a k) „.