Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och hwad desto karlar beträffar, sa dels i fall de stola tjena, wore dek wäl hederligare, att de lato lega sig af kronan, an af honom, dels, om hon ej päkallade dem, gjorde de säkerligen riket mera gagn wid plogen eller manufacmrcrnc, an hans ensamma persons warde kunde Åstadkomma. Utan 14° Den Z Naji. Utan att besinna wigren af den ostridiga sch här efwan omförmälte sanning, akt en större egendom inom fäderneslandet, nbdwändigr mäste medföra en motfwarande större förbindelse, akt der förevara, inwänder den förmögne ynglingen widare: "jag har sä och sä mänga egendomar och bruk, jag äger de och de contoiren och affairerne akt besörja: skall jag nu sjelf träda under gcwär, sä kan det lätt handa, att mina affairer bli mindre wäl skötta, att jag blir bedragen af min Inspector, min förwaltare, min Commitz:" Ja utan twifwcl kan detta hända ; Utan twifwcl kan han lida ilägon förlust, alramäst om han ställer oförständig till. Men skulle det ej äfwen lika lätt rima, att den mindre förmögne blir bestulen? och har wäl den fattige mera räd art förlora, an den rike? hwar och en lärer finna art hwarje förlust, som drabbar den mindre bemedlade, är af mera 6m och känbar natur, och likwäl är det ej han som gör defia inkast! För ösrigr kan de klagande förmögnares förlust hwarken blifwa allmän eller ens gifwen, ry ofta ser man Jnspectorer och Conroirs föreständare sköra affairerne klokare, än de unge huöbönderne kjelfwe, och lika sä ärligt; och detzutom torde wäl hända, att de mäste förmögna medborgare af 2c> till 25 ärs alder hafwa föräldrar och anhörige i lifwet, som förwalta deras egendom ätminstone likaså pälireligr som de.
I sådant fall skulle ju hvarje skråmästare, efter den nya näringsförfattningens utfärdande, anse sig berättigad till ersättning för de förluster lian derpå trott sig hafva lidit. Andra exempel ali förtiga, ehuru många sådane skulle kunna uppräknas, enär det är klart, att, vid hvarje ny ekonomisk författnings verkställande, en eller annan anser sig derpå hafva blifvit lidande. Anspråken i den vägen skulle dä aldrig taga slut, utan Konung och Ständer oupphörligen besväras med ansökningar i sådan syftning. Pä dessa skäl anhåller jag om Hr Gr. och Landtm:s propos. till bifall ä förevar, utlåt. Frih. Cederström, Jakob: Ehuru jag icke till alla delar gillar den motivering StatsUtsk. anfört för sitt afstyrkande af ifrågavar. motion, kan jag dock icke annat än instämma uti berörde afstyrkande. Mitt skäl dertill är hufvudsakligast och i allmänhet det, att dä det, enligt 9 § i 1809 års riksdagsbeslut, är hvarje Svensk mans rätt att idka hvilken borgerlig näring som helst, emot åtagande af deremot svarande borgerlig tunga, så har det varit ett förbiseende å vederböra sida af denna utaf Konung och Ständer antagna grundsats, att icke hvem som helst, som anmält sig att utöfva kalkbränning, fält tillstånd alt, emot erläggande af deremot svarande borgerlig tunga, utöfva berörde näring. Hvad nu särskilt Gottland beträffar, så har sagde rörelse der icke vidsträcktare varit förbehållen vissa privilegierade kalkugnar, än att hvem som helst, som dertill anmälde sig att bränna för eget eller grannars behof, i redan byggd eller i en till byggnad ämnad kalkmila eller mindre kalkugn, dertill erhöll tillstånd. Åtminstone iakttogs denna regel under de 14 år jag var landsh. på denna ö.
Med ordet "lemnat oanmärkt” måste hafvas afseende på det granskade, hälst det icke kunnat lemnäs oanmärkt, om det ej varit under granskning, Enär Åbo Academiefond aldrig varit granskad, kan förvaltningen dermed ieke eller vara godkänd. Herr Lefrén: Då medlen redan blifvit disponerade för 11 å 12 år sedan, har skyl - i56 Den 17 Ju! i i e. m. digheten att dem granska, redan för länge Bedan ägt rum, och rättigheten dertill, örn den icke blifvit begagnad, numera försutits. Företogs till pröfning ConstitutionsUtskottets den 24 sistlidne Mars under N:o i5 afgifne, och den 3 derpåföljde April på bordet lagde Memorial, angående Friherre Anckarswärds, Carl Henrik, anmärkningsanledning, i afseende på ProtocollsSecreteraren Brummers och vice Consuln Knudtzons entledigande från deras befattningar. Friherre Anckarswärds Carl Henriks anförde skrifteligen: Uti den af mig till ConstitutionsUtskottet aflemnade anmärkningsanledning, i afseende på ProtocollsSecreteraren Brummers, och vice Consuln Knudtzons, entledigande från deras befattningar, hade jag, såsom ConstitutionsUtskottet i dess afgifne Memorial N:o i5 upptager, utvecklat min öfvertygelse, att den i dessa förhandlingar ådagalagde Ministeriella caractére var af en så betydelsefull märkvärdighet, att jag trod-> de Utskottet skulle slädnät i ett annat re-r sultat, än det som i Memorialet innehål les uti tillkännagifvandet, att anmärkninganie i Utskottets tanka böra förfalla. Jag har vid detta tillfälle icke bordt undgå, att förklara min tillfredsställelse, att Utskotlet likväl vid målets behandling gjort Den 17 Juli! e. rb. sig en möda af Protocollens infordrande till upplysnings vinnande i saken.
S. D. D å en mängd Riksdagsgöromal, som ännu återstå, icke möjligen kan hinna afgöras inom den för Riksdagens slut uti Grundlagen bestämda tid, besiot Prest - Ståndét att, med anledning af Regeringsformens 109 och Riksdagsordningen s 80 §§ , hos Kongl Maj:t i underdånighet anmäla nödvändigheten af Riksdagens förlängande på högst en månad ifrån den 16 innevarande Juni, hvarom de Respecuva Med-Stån den - Den 3 Juni. den skulle vördsamt och vänligen underrättas. Ut Supra. S. D. VTillade Prest • Ståndet Banco - Utskottets den 19 Maj afgifna och den 29 på Bordet lagda Memorial: 1:0 Angående förökadt Lane - biträde för Manufactur - Disconten. 2:0 Om nödvändigheten att Piks - Discontens utlåningsbelopp får blifva oberoende af hvad Götha Canal på dess anslagaa Lån-biträde begagnar. Ut Supra. S. Dfter å nyo skedd föredragning, biföll Högvördiga Prest - Ståndet Allmänna Besvärs©ch Oeconomie-Utskottets Betänkande af den 24 Ex Protocollo J. Janzon. Ex Protocollo J. Janzon. Maj Den 3 Juni. 15 Maj, angående fördelningen af de Soldat-Rotart Be beviljade Vacancer. Ut Supra, Ex Protocollo J. Janzon. S. D. Tm allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkande: 1:0 I anledning af gjordt förslag, att Garnizons-Regerhenteme mätte af vissa Districter, Härader och Socknar, fä directe uppbära EöningsSpannmälen m. ni. och 2:0 Om samlandet af en Eond, lill underhällande af vintervägen emellan Elfvedalen öfver Särna till Norriges Rå; lemnande Prest-Ståndet vid förnyad föredragning sitt bi: fall. Ut Supra. Ex Protocollo J. Janzon. S. D.
Efter en sådan tryckning, vore det icke något hinder, att hvem som hellst finge framställa anmärkningar emot Den 35 Maji. *63 Berättelserna. Jag tror, att någon sadan granskning af Allmänheten , som föregår Riksens Ständers pröfning, icke bör äga rum och af detta , liksom af flera andra, af föregående Talare upprepade skäl, tillsiyrker jag af-i slag af Betänkandet. Herr Påhlman, Otto Fredric: Det, sorn förmodligen föranledt Herr Settervall att framställa ifrågavarande Motion, har varit den hån, delse, att under Revisorernes sista sammanträde, korrt före Riksdagens början, en Person skrifteligen anmälte sig att utfå till tryckning Revisorernes Protocoller, angående Malmö Discont. Föreskrifterne, huruvida sådant borde tillåtas eller icke, ansågos då icke vara alldeles klart uttryckte. Då å ena sidan det finnes stadgadt, att Revisorernes Berättelser böra förseglade aflemnas, för att af Riksens Stän.' der vid deras nästa sammankomst granskas; så medgifver å andra sidan TryckfrihetsFörordningen Friheten af en i allmänhet obehindrad tryckning af Publique Verks och Autoriteters Handlingar. Revisorerne ansågo sig vara de i berörde Förordning nämnde Vederbörande, hvilka i afseende på tryckning af Handlingarne rörande Bancooch RiksgäldsVerken, äga rätt att dertill meddela tillåtelse, äfvensom att då något undantag i vissa fall ansågs böra äga rum, en begärd tryckning afslå, hvilket vid ofvannämnde händelse inträffade. Till undanrödjande af en sådan Collision, har säkerligen denna Motion blifvit framställd. 264 Den 25 Maji. Den anmärkning, som blifvit gjord mot stridigheten af det tillstyrkande, som finnes i Betänkandet, att Berättelserna skola på en och samma gäng förseglas, och til ika genom tryckning göras allmänna, medgifver jag kan fordra en närmare förklaring, och jag törenar mig derföre med de värde Ledamöter, hvilka begärt återremiss af Betänkandet.
Vid 2:a punkten, i afseende å Expeditions-sekreterarnes aflöning: Af Herr Gripensvärd, J. O. och Doktor Gumcelius; af Prosten Berlin: »Jag tillåter mig fästa uppmärksamheten derpå, att Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet hafva för Expeditions-sekreterarne vid de tvenne föregående departementen bestämt lönen till 4,500 R:dr, så att det slutliga afgörandet nu beror på omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, hvarthän de nu ifrågavarande Expeditions-sekreterarnes löner torde genom enahanda beslut böra till afgörande förvisas.» Häruti instämde Herr Björnstjerna, J. M., Biskop Annerstedt samt Prostarne Schram, Melander och Holmberg. Vid 3:e punkten, i fråga om aflöningen för Kommers-kollegii President: Af Prosten Berlin: »För Presidenterne i Rikets Hof-rätter hafva de tvenne första Riks-stånden bestämt lönen i öfverensstämmelse med den nådiga propositio nen, och billigheten synes mig fordra, att detsamma iakttages för den nu ifrågavarande Presidenten i Kommers-kollegium.» Stats-Utskoltets Utlåtande M 122. 77 Harull instämde Herr Björnstjerna, J. M., Biskop Annerstedt samt Prostarne Schram, Tellbom, Melander och Hohnberg. Vid 4:de punkten, angående aflöningen åt Föreståndaren (Ör den Statistiska Central-byrån: Af Herr Bildt, D. G., Friherre Leijonhufvud, B. A., Herrar Montgomerij, B. N. G., Björnstjerna t J. M , Törnebladh, G., Gripensvärd, J. O., Hierta, C. G., Biskop Annerstedt, Prosten Schram, Doktor Gumcelius samt Prostarne Melander, Berlin och Holmberg, hvilka ansågo lönen böra, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga förslag, bestämmas till 5,000 R:dr Rikstaynt.
Jag frågar eder då, Mine Hrr, om man väl med skäl kan klandra Utsk:t derför, att det i så måtto velat se Statens fördel till godo, att, vid värderingen af den mark, som borde för jernvägen uplåtas, afseende borde fästas icke blott på den förlust, sorn genom uplåtande af marken tillskyndades jordegarne, utan ock på den betydliga fördel, som den ifrågaställda jeruvägsanläggningen komme att för egendomsinnehafvarne medföra. En värd talare har mot Utsk:ts förslag framställt den anmärkningen, att det icke vore med vanliga formen för ärendernas behandling öfverensstämmande, att StatsUtsk:t framkommit med hemställan om utarbetande af vissa förändringar i en gällande lagförfattning, utan att delta vore en fråga, som bort. tillhöra LagUtskit att utreda. Jag vill i afseende härå fästa upmärksamheten på,- att det alldeles ej är fråga om att fatta något beslut i hufvudsak, utan endast om uttalande af en önskan till K. M., som blifvit föranledd af ett ärende, som utgjort föremål för StatsUtsk.-s behandling. I händelse K. M. i nåder fäster afseende vid denna anhållan, då blir det först en lagfråga, som vid en kommande riksdag blir föremål för LagUtsk:ts och sedan för Ständernas pröfning och beslut. Det är verkligen med stor förvåning jag erfarit det motstånd, med hvilket Utsk:ts förslag i detta hänseende blifvit bemött; ty en bland de vigtigare åtgärder, sora måste vidtagas, i fall meningen är att vidare fortsätta utförandet af arbetena å Statens jernvägsbyggnader, är väl den, att expropriationslagen sättes i någon sorts öfverensstämmelse med detta nya system för kommunikationsmedlen. Man skall icke föreställa sig, att beloppet för expropriationskostnaderna upgår till så obe - Den 28 April. tydliga summor; för den södra stambanan hafva redan i och för detta andamål blifvit nedlagda 1,700,000 rdr och med säkerhet vågar jag påstå, att åtminstone 600,000 rdr hafva blifvit bortslösade till följe af den allt för högt tilltagna upskattningen.
Förordnin - Den 11 Januari i f. in. gen emot oloflig införsel eller utförsel af varor, uppnämnde personer, må, vid visitationer under bar himmel, äga rätt att varor anhålla, utan att vara åtföljd af vittnen, men icke att varor undersöka, utan i vittnens närvaro, så framt anhållningen ej sker vid tullplats. Denna grund är föranledd af de många förfelade undersökningar, sora uppstått derigenom att vittnen saknats. Då Tullbetjeningen visst icke alltid på förhand kari äga kännedom om en oloflig varuinförsel, utan mången gång, utan att veta deraf, stöter på sådane, är det omöjligt att vid dessa tillfällen medföra vittnen. Föröfrigt föreslås här allenast, att varor skola få anhållas under bar himmel, då vittnen icke äro närvarande, men icke undersökas, utan i vittnens närvaro, och jag tror, att antagandet af denna grund, icke bör möta någon svårighet. 2:0 Att dess, d.v. s. behörig Undersökningsmans, visitations-rättighet, bör sträckas , utom tullplats, till: aj) Gator och Torg i Städerne samt allestädes å Landet under bar himmel. Utskottet har föreslagit, att dylika undersökningar skola få ske på vägar å Landet och gator i Städerna. Städerna äga likväl torg, och landet andra öppna platser än vägar. Jag har genom milt förslag ve - Den 22 Jan nar ii f. m. 95 lat undanrödja alla de advocatoriska tydningar i afseende på stället, sorn nu i beslagsmål förekomma och stundom göra beslaget om intet. b~) Sahioch Upplagsbodar, Magazin och Uthus. c) Rum, der 'varor uppläggas eller till salu hällas. d) Hus och Boningsrum i Skärgård, och pä Hviloställen , der varutransporter befinnas eller varor uppläggas. Med komma (,)efter ordet skärgård, blir distinctionen riktig och meningen klar, så att visitation i boningsrum endast kommer att tillåtas i skärgård, d. v. s. der varan blifvit aflastad, samt på hviloställen. Vidare ej) Boningsrum hos den, som förut blifvit straffad för lurendrägeri eller tullförsnillning. 3:o
Jag anhåller vördsamt, att som tillägg till discussionen 35o Din » Februari e. m. under plenum den 19 Febi1., då Hr Hjertås motion remitterades, få anföra, att hvad båtsmannens transport till och från Norrland angår, så hafva årstjenarena vid Stockholms stationen fortskaffats vintertiden, emedan det då ansetts mindre tryckande för allmogen, än om det skedde på en tid, som af landtmannen bättre kunde användas. Skulle likväl Ekon.Utsk. önska en förändring häruti, inser jag intet hinder deremot, endast tiden ej utsattes före den 1 Juli, på det sjön med säkerhet må anses öppen. Likväl bör Utsk. taga i 'öfvervägande, att om ångfartyg vid den tiden stå att erhålla, mäste manskapet skjutsas från och till samlingsställena, der de vid sednare förhållandet böra inqvarteras, ifall ångfartyget går sönder till machineri och ej kommer på dagen, äfven som att skjutsen i förra fallet af samma orsak länge kan få vänta på truppens ankomst. Den norra allmogens intressen i detta fall bör äfven noga öfvervägas, jemte allmogens närmast söder om Stockholm, ty allt årstjenaude manskap för en station måste ombytas vid samma tid. De båtsmän, som blott äro sommartjenande, kunna ej nedkomma så sent, att vattnet är öppet, hvilket ej alltid inträffar ens vid midsommarstiden, då en god del af sommararbetstiden här är förliden. Nu skola de vanligen här inmönstras den 1 April, och således hemförlofvas den 1 Oct.; och kan då sjölägenhet erhållas, finnes intet skäl vara emot dess användande, så vidt kostnaden ej öfverskrider den för landttransporten till men för durchmarschfonden. Vid Götheborgs station deremot är troligt, att både årsoch sommartjenande manskap kan sjöledes transporteras, utan hinder för is åtminstone. Men hvad som är angeläget, är, att det tydligt utsättes, att det ej som fel kan anses, i händelse genom sjöskada större eller mindre del af manskapet eller deras effecter kunna förloras.
— Att Herrar Fnilmägtige underlätit att påminna Directionen om penninqarnes uttagande och närmare reglera uppsägningstiden, hwilket StatsUtstottet serffildt emot Herrar FuIImägtige anmärkt, har i Utflottets tanka, icke kunnat gifwa Direetionen rättighet, att stelf bestämma någon uppsägninastid, icke blott för de medel, hwilka redan uti Contoiret wvro deponerade. Utan och för dem, hwilka än ytterligare kuude inflyta. Och ehuru StatsUtstottet, utan att i nägon matto förnärma BrandförsäkringsFondens rätt, säledes kunnat yrka, att räntan genast skulle upphöra, dä ellofwa mänader framflutit, efter det utlänmgar» ne kunnat taga sin början, och afhandlingen, pa RiksgäldsContoirelö sida bort winna »verkställighet, lemnades likwäl Directionen z:ne mänaders ytterligare rådrum, att ätertaga de uti Contoiret innestäende Brandförsäkringsmedel; Och hwarwid, i be» traktande deraf, att Contoiret kommit Uti den förändrade ställning att behöfwa penningar, Directionen tillkännagafs, att Contoiret wille emottaga större - ZZ4 Den n November ' re eller mindre del af Allmänna Brandförsäkrings. Fonden mot Contoirets Obligationer xä minst 4 är vch med 5 PccCents ränka;'Och hwilket anbud Directionen följakteligen kunnat antaga elier förkasta. Men dä
Hr Gr. o. Landtnäs derefter först till återremiss och sedan till afslag å Ulskis förslag, angide låne-konlin i landsorterne, framställde propos:r besvarades med blandade Ja och Nej; hvarpå flr Gr. o. Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot Utsk:s förslag i denna del gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss, samt, efter det svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. De utan anmärkn. lemnade 2:dra, 3:dje och 4:de momme af förevaride punkt blefvo, uppå härefter framställd propos., bifallne. 20: de lill och med 29:de punklerne. Diföl los. 30:de punkten. Hr von,Har l mansdorff: Så vidt jag kan finna, innefatta lista och 2:dra momm af nu föredragne punkt, föreskrifter, som höra till tjenslgörings-ordnm, men icke till Banko-Reglitet. Med det 3:dje momit är förhållandet enahanda; ty det innefattar ett tillkännagifvande, att de beviljade medlen utlemnas kl. 12 samma dag, som handlingarnes pröfning egt rum. Åsyftas härmed en underrättelse för allmänheten, så finner jag föga lämpligt att den införes i Banko-Reghtet, hvilket allmänheten icke läser. 4:de momitet innehåller att anmälnings-sedlar skola åtfölja de liqvider, som emotlagas i kontanta penningar, men då Ulskis förslag att liqviderne med diskont-kassorna skola ske kontant, förfallit, torde icke heller denna ordalydelse vara lämplig. Jag hemställer alltså, alt B. o. Ad. måtte återremittera den 30:de punkten. Hr Printzensköld:
Att sedan undersökning af grunden å Kuselska tomten blifvit fullbordad, nybyggi samband och förening med Banquens Banco* Utsfiottets Betänkanden• 6 3 * Ärchivhus får uppföras, enligt de. af Professoren Gjörwell upprättade och vid Memorialet bifogade ritningar och förslag; hvarvid iakttages, att inkörsporten, enligt hvad nu blifvit föieslaget, aniägges inåt gränden, i stället för åt Skeppsbrosidan.” 2:0 Att ej mindre denna nybyggnad, än hvad, till följe af Högh JSanco-Utskottets den g Julli »818 meddeldte förordnande, ännu återstår af vanings påbyggnaden å Archivhuset, får verkställas efter räkning, under tillsyn och ansvar af vederbörlige mästare v såsom hvaraf mera noggrannhet och soliditet uti arbete och utförssätt skäligen synes blifva att påräkna , ärt som i allmänhet genom entreprenade karr vinnas.” ”3:0 Att, till lättnad för öfversigten af det hela, särskildt kostnadsförslag öfver nyssnämnde ännu återstående vånings-påbyggnadoch hvad i sammanhang dermed kan fordra» till fullbordande af fagaden åt Skeppsbrosidan, bör genom Herrar Commissariernes försorg med görligaste första upprättas och till Herrar Fullmägtige aflemnas; och’’ ’’4:o Att upphandlingar i och för byggnads arbetet komma att ske, enligt de af Herrar Fullmägtiges uti Protocolls-Utdrag under den 2 sistlidne JMartii gifne allmänna föreskrifter, i alla de händelser, då beskaffenheten af de behöhige materialierne, deras ringara belopp eller andra dylika omständigheter icka särskildt föranleda till undantag derutinnan.’5 5,Och tillförse sig Herrar Tulimägtige * 632 BancoUskottle.ts Betänkanden. öfrigt Herrar Gommissariernes nitfulla omsorg och tillsyn, att möjligaste controll, drift och hushållning vid det ena och andra iakttages.”
Under erkännande af detta bedröfliga förhållande såsom ett factum, har dock alltid, såsom ett oeftergiflig! corollarium till detta erkännande för mig framställt sig nödvändigheten, att derest Staten icke äger medel att skydda sin utveckling och befrämja sina behof, dessa medel måste skapas, ty den Stat som saknar dem, står ständigt hotad uti sin materiella tillvaro och sin politiska sjelfständighet. Tillgångar till denna skapelse har Naturen sannerligen icke förnekat oss. Väl är vår jord icke lika fruktbar som Söderns, men millioner slumra dock uti dess sköte, väntande på idoghetens hand att upplöjas; våra berg sluta väl ej guld och silfver, men ur dem frambrytes ett jern hvars sednare förädling riktar utländningen; våra skogar, af omtankan vårdade, äro en outtömlig skatt, och våra floders forssande svall lemna en rörelsekraft åt fabriken, hvilken på de flesta ställen utländningen med kostsamma maschiner måste ersätta. Hvad felas då Nationen för att kunna lyfta sig lill en välmåga, som rikligen kan tillfredsställa hvarje dess utvecklings behof. Jo! den omtänksamma idogheten, den oförtrutna viljan, den uthålliga kraften, och dessa egenskaper, finnes väl någon makt som kraftigare besvärjer dem ur deras dvala, än de Kom munalinstitutioner, hvilka 132 Den 23 December. genom det enskildta interessels relemedel, till stundlig verksamhet upkallar snart sagdt hvarje medborgare.
Kostnaden för fattigförsörjningen uppgick under året 1833 till den för detta samhälle betydliga summa af omkring 2,870 R:dr Banko, och tiggeri har ändå icke kunnat förekommas. Den mängd oäkta barn, som, på sätt i 2 § är visadt, i staden finnes, besvärar ofta stadens invånare med bettlande, under det mödrarne i lättja och sedeslöshet fortlefva sin tid och med hårdhet behandla barnen, när dessa hemkomma, utan att vara försedda med tillräckliga lifsmedel. b) Sundsvall, Om denna stads anläggning och belägenhet är i föregående femårs-berättelse *) redogjordt. Att den genom Kongl. Resolutionen den 11 April 1833 blifvit upphöjd i tredje klassen under M 29 bör dock anmärkas.x Invånarne, hvilkas antal vid 1830 års slut utgjorde 2,440, hafva sedermera ökat sig med 823 personer, på sätt nedanstående årstabell visar: *) Sid. 96. 69 Skattskrifne. Skattfrie. Summa. H wT Mankön. Qvinkön. Mankön. Qvinkön. Mankön. Denna sednare, som grundar Kongl. Tabellkommissionens tabeller, upptog stadens folkmängd 1855 till 3,661 personer, deraf mankön 1,771 ocb qvinkön 1,890. Staden utgör ett regatt pastorat af tredje klassen. Undervisningsverket består dels af en högre apologistskola, der undervisningen meddelats af fem lärare, dels af en folkskola och dels af en slöjdskola för flickor, hvilka alla läroverk lemnat goda resultater. Staden har bokhandel och tvänne boktryckerier, från hvilka tidningar utgifvas. Stadens styrelse, som fordom utgjordes af en Borgmästare och 6 Rådmän, är genom Kongl, brefvet den 29 Augusti 1855 sålunda förändrad, att den hädanefter skall utgöras, jemte Borgmästaren, af en litterat och fyra illiterate Rådmän. Stadens drätsel förvaltas af en Drätselkammare, enligt nådigst faststäldt reglemente.