Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad sädane upp"muntringar uträttat, då de äfven af den "ringaste och under minsta tillverkning "eller bemödande kunna erhållas, derpå "äro Norrländska Praeinie-lärfter talande "bevis.” 6:0 VI början torde blifva nödvändigt, "att anslå en mindre Summa till ullemnan"de såsom förlags-lån i smärre poster mot "lindrig ränta åt deni, som börja handte"ringen, i hvilken händelse Bergsmännen "må tillåtas betala dessa lån med tackjern, "sorn vid lastnings-platsen aflemnas.” Icke för att gå utförandet af denna allmänna plan i förväg, eller lägga hinder för dess utveckling medelst åtkomst af Gyljens masugns-ställe, utan tvärtom för att under afvaktan och förhoppning det Rikets Ständers förslag skulle komma till snar fullbordan, söka förbereda och lätta inrättandet af en Bergslag i denna trakt, har ett Bolag bildat sig till uppförande af en masugn på förenämnde local, hvilken byggnad nu ock är färdig, samt en profläsning derstädes redan verkställd. Ofelbart skall denna anläggning, äfven i sitt 5 H. ig4 Den i5 December f, ra, isolerade skick såsom ett privat företa», åstadkomma en ny väckelse för industrien i dess omgifning; men sannolikt skulle den sprida ännu större förmåner för orten, om dess tillvaro bragtes i närmare beröring med invånarnes directa interesse. Ett vigtigt steg till målet är redan taget, då befintligbeten af en masugn erbjuder tillfälle för Allmogen alt deltaga i Bergsmanna-yrlet, och Bolaget skall troligen icke finnas obenäget, att till deltagande i blåsningen inbjuda hvar och en, som dertill kan vara lmgad, med förutsättning, att en deremot svarande andel af byggnads-kostnaden ersättes, och Bergsmannen kommer i åtnjutande af de föreslagne förmånerne.
Öfverskottsmedlen alt påräkna till ett belopp af 81,664 R:dr Banco. Och lära R. St:r jemväl tillåta, att de i vederbörande Ver ks räkenskaper ännu balancerade summor, Räntor samt till Allmänna Magazinslnrättningen, dess fordringar för utborgad Spannemål till enskilde personer 48,710: 10. 4- 2,479: — 8- Comn>erceCollegii förvaltning, öfverlemnats, i det 38 Stals-Ut skottet* för fordringar i Finnland, hvilka af de influtne i5o,ooo R:dr ej ersatte blifva, måga få afskrifvas. Utlåtande i anledning af inkomne anmärkningar vid någre af Utskottet afgifna Betan» kanden. Till Utskottet hafva blifvit återremitterade: från Högl. Riddcrskapct och Adelli Utlåtandet N:o 5o, angående inrättandet af ett R. St:rs Archiv: från Vällojl. Borgare Siandet i:o Utlåtandet N:o i4, angtde af Marstrands Stad sökt ersättning för utgjord inqvartering; 2:0 Utlåtandet JV:o 83, örn ersättning till Staden Philipstad och andre Städer för TullBetjentes samt deras Enkors och Barns underhåll; 3:o Utlåtandet N:o 85, ang:de anslag af jord till ökadt utrymme för Eskilstuna Stad; samt från Hcderv. BondeStåndet Utlåtandet N:o 4°> ang:de inrättandet af en Allmän Klubb för alla Fyra RiksStåndens Ledamöter. Enligt ankomne ProtocoIlsUtdrag hafva dock förstnämnde Utlåtande N:o 5o blifvit bifallet af H. PresteStåndet, V. BorgareStåndet och H. BondeStåndet, de 3:ne näst derefter nämnda, godkända af H. Ridd. och A., H. PresteStåndet och H. BondeStåndet, samt det sistnämnda eller N:o 4° gdladt af H. R. och A., H. PresteStåndet och V. BorgareStåndet.
Statsministern för Utrikes Ärendena anmälde i underdånighet att, sedan, med afseende å svårigheten för Kongl. Maj:ts beskickning vid den Ottomaniska Porten att förskaffa sig passande bostad samt i öfverensstämmelse med bruket i Orienten, det redan för mer än hundra år sedan ansetts nödigt att anskaffa eget hus för nyssnämnda beskickning, och följaktligen blifvit, år 1757, genom dåvarande Envoyéen G. von Celsings försorg, inköpt beskickningens ännu egande fastighet i Pera, —- — hemställde Statsministern för Utrikes Ärendena i underdånighet att Kongl. Maj:t ville, genom nådig Proposition, i enlighet med närlagda förslag, äska Rikets Ständers medgifvande att, efter inhemtande af nödiga ytterligare upplysningar, Kongl. Maj.t må egu med denna egendom vidtaga de förfoganden, som befinnas bäst ledande till att, utan särskild kostnad för Staten, bereda Dess beskickning i Konstantinopel en passande och Riket värdig bostad; och behagade Kongl. Maj:t, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, härtill lemna nådigt bifall. 2:o. Ex protocoilo Rudolf Cederström. Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. M 126. X.o 126. Ank. till Exp.-Utsk. den S Okt. 1863, kl. 11 f. m. Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Stander, i fråga om afsöndring af jord från Eskilstuna kungsladugård till utvidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Forss församlingars begrafningsplats; Gifven Stockholms Slott den 2 Oktober 1863.
Beträffande deremot den i frågaställda skjuts-ersättningen till Nämndemännen, finnér Utskottet, att genom antagandet af det i Kongl. Maj:ts Nådiga proposition föreslagna stadgande, att afstån det - Slals-Utskollels Utlåtande, N:o 103. 9 det emellan förrättningsstället och Nämndemannens hemvist skall utgöra minst 8 mil, innan skjuts-ersättning honom kan tillerkännas, nog mycken inskränkning i allmogens hilliga anspråk på godtgörelse för dylika resor komma att ega rum, helst högst få fall torde gifvas, då slik ersättning ifrågakommer, samt vid så betydlig väglängd, som den föreslagne, en stor ojemnhet i berörde förmån uppstår derigenom, att den Nämndeman, för hvilken endast några alnar fela i det bestämda miltalet, går i mistning af all ersättning, då deremot sådan får för hela resan åtnjutas af den, hvilkens väglängd omfattar äfven dessa alnar, men Utskottet befarar å andra sidan, att denna ersättning skall komma att uppgå till högst betydliga belopp om förslaget erhåller den utsträckning Bonde-Ståndet åsyftat; hvadan, enligt Utskottets tanke, sådan ersättning lämpligen kan bestämmas att utgå för den väglängd, som öfverskjuter i mil, från Nämndemannens hemvist räknadt; och då Utskottet för öfrigt anser, att, på sätt Kongl. Majit i Nåder föreslagit, de Nämndemän tillkommande skjutsoch traktaments-penningar böra, uti alla de fall, då de skola af allmänna medel gäldas, utgå af allmänna reseoch traktaments-anslaget å den Riks-Statens Hufvud-Titel eller för det Stats-departement, hvars rätt kan af den vid hvarje tillfälle hållna synen eller förrättningen anses vara beroende, har Utskottet trott sig böra hemställa, att Rikets Ständer, med godkännande i öfrigt af Kongl. Maj:ts förevarande Nådiga proposition, mätte för deras del besluta, att rättighet till den i Rese-reglementet stadgade skjuts-ersättning för ifrågavarande syner och förrättningar bör Nämndeman tillerkännas för den väglängd, som öfverskjuter i mil, från Nämndemannens hemvist räknadt.
Ut supra. Lx krotocollo, O. 8 ilver stolpe. Utdrag af prstscsllet, hällct hos Högloft. Ridderfkapetoch Adeln, wid Urtima Riksdagen i Örebro den z Aug. 1312. S. D8''rcdrogs a nyo och biföllS Allmänna Beswärsoch Economie, Utskottets den zo Julii pa bordet lagda Memorial, innehållande en ny Redaktion af hwad Utskottet i sitt den t? Juli, pa bardet lag - Den z Augusts. 2Z4Z lagda Memorial föreslagit, huru med Saltpettertillwerkningen i Riket bör förhallas. Ut supra. Lx krotocollo, ; 6. 8il verstolpe. Utdrag af protocollct, hallit hos Högloft. Ridderskapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Örebro den 2 Aug. 1312. S. D8öredrog§ a nyo Stats, Utskottets den i Augusti pa bordet lagda Betänkande, angående f-d. Kongl. Famillens Underhälls - Summa m. m. och blef detta Betänkande i afseende pa Räntan a Högbemälte Familles enskifta Egendom, det sednare Alternativet, och i öfrigt hwad Stats - Utskottet föresiagit, till alla delar af Högloflige Ridderstam och Adeln bifallit. Ht supra. Lx krotocollo, 6. Lilverstolpo. Utdrag af protocollet, hstllet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Örebro den z Aug. 1812. S» Dföredrogs a nyo och bifölls Stats-Utstottets den l sistl. pa bordet lagde Betänkande, angående Handlanden Stabecks underdåniga ansökning, i afseende pa liauiden för det förstott han fatt uppbära a en ar »8^8 atagen Bränwinslefwerants. Ut svpra. Lx krotocollo,j 6. 8r! vers t olpe» l!t - 2;46 Den Z Augusts.
Dagny DAGNY TIDSKRIFT F6R SOCIALA OCH LITERARA INTRESSEN UTGIFVEN A F FREDRIKA-BREMER-FÖRBU NDET. ANDRA HÄFTET. INNEHÅLL: Jllsselde. Jenny Linds debut i Stockholms aristokratiska sällskapslif. h ’ 8seZde. Qvinnofkiigan inför kongl. m: ts befallningshafvande. Are. Skolungdomeus nöjen förr och nu. Selma Lagedöf. Den lyckliga. Poem. Moder. Sed eller osed. E. En sommarvandring. Fredrika-Bremer-Förbundets meddelanden: F r h stipendiekomith. Hvarjehenda i qvinnofrågan. Korrespondens: I. Bref frhn &amp; e i frhgan om bildade flickors lämplighet såsom barnavårderskor. Bref f&amp;n Ewa Vigström rörande frågan: ” Är dryckenskapen i tilltagande bland qvinnorna? ” (Se omslaget.) Pris pr årgång: Forbundets medlemmar kr. {För For icke medlemmar 4,m. &gt;&gt; Fredrika-Bremer-Förbundets hemstudier. Ledning för hemstudier inom olika ämnen lemnas af Fredrika-Breiner-Förbundet. Ledningen innefattar: 1) Allmänna råd eller anuisningnr rörnnde literntur, afgift 1 kr. n 5 n 3) Rdd och fortsatt ledning, hvarvid lärjungeii har rätt att hvar fjortonde dag insända en skriftlig uppsats och förfrålgningar. Afgift för halfår för hvarje ämne. 15, Närmare upplysningar meddelas genom Fredrika-BremerFörbundets byrå. Sjukkassan. För en inträdesafgift af 3-8 kr. och en årsafgift af kr. beroende på den inträdessökandes ålder, gifves i sjukhjälp 1 kr. 50 öre om dagen, under en tid af ända till 13 veckor under kalenderåret, med möjlighet till förlängning, beroende på styrelsens beslut. Till lättnad för de inträdessökande lemnas å förbundets byrå, 19 Lilla Vattugatan, Stockholm, formulär till läkarebetyg och till intyg om sjukdomsfall, samt öfriga anvisningar. Vid förfrågningar från landsorten sändas alla önskade upplysningar.
Vidare och alldenstund vid uppbörden af den årliga Salpeter-gärden under de senare åren sig visat, att denna gärd blifvit i några Län helt och hållet, och i de öfriga till större delen löst med penningar, samt alltså den reglering synes, utan olägenhet för de skattskyldige, kunna vidtagas, att i alla Län gärden i penningar uppbäres af E. K. M:ts och Kronans Uppbördsman, men deremot all levererad Salpeter af bestyrkt inhemsk tillverkning på vanligt sätt med contant af Salpeter-fonden 32 Bil. till K. M. Nadina Fropos. F.-o 5. inlöses, anse Coraiterade sig böra i underdånighet hemställa, om icke E. |K. M:t vid ofvanberörde förhållande skulle i Nåder finna skäl, att anbefalla en sådan reglering, hvarigenom mycken enkelhet och reda, så i uppbörden af ifrågavarande gärd, som i redovisningen derför, skulle vinnas och tillvägabringas. Slutligen få Comiterade i underdånighet anmäla, att hufvudböeker öfver Salpeter-fonden äro till och med för år i8a5 behörigen afslutade, och af E. K, M:t och Rikets Kammar-Rätt, samt Rikets Ständers Revisorer granskade; skolande Hufvudboken för år 1826, innan den förestående Riksdagen, äfven varda afslutad, för att till Kammar-Rätten aflemnas, oeh för Rikets Ständers Stats-Utskott blifva att tillgå. Comiterade framhärda med undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung, Eder Kongl. Majrts underdåaigste och tropligtigste tjenare och undersåter M. Rosenblad. N. Frödelius. Stockholm d. 16 September 1828. Bil, till K. M. Nådiga Propos. N.o 5. 23 Förslag öfver Salpeter-Fondens årliga Inkomster och Utgifter. Utgifter: Aflöning:
«Men det är besynnerligt, fru B.» sade hon, «att man säger mitt framtida behof. Man bör ju finna, att hvad som blir mitt blir alltid Alberts. Således är det endast en onödig tidsutdrägt, som bara förorsakar ledsamhet.» «Säg icke så, ni skall kanske en gång tacka honom derför – jag kan ej yttra mig såsom jag ville. Ni lefver i en så lycklig okunnighet, att det skulle vara synd att beröfva er den. Jag skulle önska att äfven ega denna lycka, men jag är äldre och har lärt mig att känna olyckan, förr än ni, fru Säfve, Gud bevare er ifrån att någonsin komma i mina förhållanden! Men, men ». Evelina betraktade henne frågande, «hvad menar ni bästa fru B.» sade hon, «säg gerna fritt hvad ni tänker, och frukta icke att förskräcka mig. Jag börjar tro, att jag kan bära hvarje sorg, då icke mosters död rubbade mina sinnen. Ack fru B. det finnes ingen bittrare smärta, än ångren och sjelfförebråelsen.» Fru B. log bittert. «Jo det finns en ännu värre smärta, en smärta som tränger genom märg och ben, den, att bli öfvergifven och tillbakastött af den man älskar, och för hvilken man uppoffrar allt, jag har kännt det, fru Säfve. Jag öfvergaf far och mor, jag öfvergaf allt, ty jag tyckte att hela verlden var ett intet, emot att alltid få ega Gustaf. Och nu, redan nu har jag förlorat allt.» «Ack fru B., hvad jag beklagar er, sade Evelina : «jag tycker mig känna hvad ni lider, då jag betänker, att jag skulle förlora Albert, men Gulli lof, derföre är jag trygg. Alberts lynne kan visst vara ombytligt, han kan till och med vara kall emot mig. Det smärtar mig visst grufligt, men jag vill försöka att finna mig deri, ty jag är öfvertygad, att det ändå icke kommer ifrån hjertat.» «Lita ej för mycket på det,» sade fru B., «Men, ni tar mina ord eller bokstafven.
– ”Ja så, när jag ser dig komma närmare hufvudgärden, väger då min sjukdom åt dödens sida; men när bror din kommer, lutar det åt lifvet. Var det inte så du sade Tack, tack; men håll dig nu i styr! Spring inte så häftigt fram och åter. Sängkanten är ju så smal att du lätt kan falla ner och slå ihjel dig. Du ler du ... gå inte ifrån mig. Nej, nej, bli qvar begge två!” bad den sjuke nu med en ton, som hastigt antog ett förtvifladt uttryck; ”det är bäst som det är: jag vill inte dö – det är så svart nere i djupet, der de ligga allesamman vid Pater-Nosterskären!” En kall rysning lopp genom Erikas lemmar. ”Min aning,” sade hon sakta och fattade nästan krampaktigt uti sängen. Anton gaf till ett skri. Hela den lugna fantasien var störd, och i häftig ångest ropade han: ”Se der, der äro de. Se, huru de dyka upp ur vattnet! Låt mig vara, låt mig vara! Släpp mig; jag är oskyldig! jag stod bara i plikten och såg på!” Erika lade sin kraftfulla arm om den sinnessjuke gossens lif. ”Ligg stilla, Anton lilla!” sade hon med den lugnaste röst det var henne möjligt att antaga. ”Det är jag, det är Erika som är hos dig. Tala du med dina englar! Jag ser de sitta så snällt på sängknapparne och vaka öfver dig.” ”Ja så, ä’ de qvar ännu? De ä’ så snälla! Det var roligt att du också fick se dem,” inföll Anton, som vid återkallandet af den lyckliga villan åter försattes dit. ”Men, Erika, de sitta nu ej längre på knapparne, som du sade. Se hur de springa upp och ner på hvar sin sida om sängtäcket. Märker du hvilken som är mig närmast?” ”Ja, den vackra engeln med rosenröda klädningen står straxt vid hufvudgärden.” ”Det var bra! Jag ser det nu.” Han nickade till höger och venster. ”Dina små sällskapsbröder be dig sofva nu, Anton! De lofva att vaka omkring dig och skicka dig vackra drömmar.” ”Jag tycker också att jag är sömnig.
1:0 ingående fortfarande anslag 2210 R:dr B:co för Veterinär-Inrättningen i Stockholm. Hans Ejc c ellene e Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, alt då StatsUtskottet förbehållit sig att med särskilt Utlåtande rörande detta ämne till Rikets Ständer framdeles inkomma; torde denna del af femte momentet icke föranleda till någon åtgärd. Friherre Cederström: Som Riksdagen är ganska långt framskriden, och göromålen i Utskotten öfverhopande, kunde det inträffa, att Utskottets svar å den till Utskottet långt för detta från Ridderskapet och Adeln i ämnet aflåtne återremiss uteblef, när Riksdagen afblåstes. Jag får i anseende dertill anhålla om proposition, att Utskottet må föreläggas, att inom fjorton dagar besvara berörde återremiss. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMär skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln instämde i den af Friherre Cederström nu gjorde framställning, att StatsUtskottet måtte anmodas, att inom i4 dagar härefter afgifva Utlåtande öfver de bos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o i3o meddeldte, samt den 19 sistlidne Maji e. Den 29 September. m. lill Utskottet återremitterade Betänkande, angående begärde anslag för VeterinairInrättningen i Stockholm. Ropades Ja. 2:0 Angående en tillstyrkt ny utgifts uppförande på Stat med 1200 R:dr B:co till årliga arfvoden, a 5o R:dr B:co, åt en Djurläkare i hvarje Län Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att sedan Ridderskapct och Adeln redan den 3o sistlidlie Julii e. m. bifallit Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens under N:o 47 rörande detta ämne förut afgifne Utlåtande, torde hvad StatsUtskottet i afseende härå nu anfört, icke erfordra någon åtgärd. Bifölls. 3: o Angående Arfvoden för Nya ProvincialLäkare 1200 R:dr B:co.
' Hor lill Bevillnings-Utskottets Utlåtande N o 45. ' i Reservationer: i:0 af Herr Grefve von Fersen: "Jag reserverar mig mot Utskottets förändrade beslut angående den tillstyrkta underdåniga anhållan hos Kongl. Maj:t: ”att Officerare och manskap af Kongl. Maj:ts flotta hädanefter cl de tider af året, dä sådant kunde låta sig göra, måtte användas till seglande kustbevakning å för ändamålet lämpliga snällseglande fartyg" hvilket förslag, enligt min åsigt, skulle bereda nytta i tvåfaldigt hänseende. Äfven reserverar jag mig emot beslutet om tpllbestämmelsen för färsk fisk. — För öfrigt får jag förklara, det jag iiistämmer uti den af Herr Halling här nedan afgifne reservation emot Utskottets beslut i frågan, om tullen å Cognac, Rumm och Arrack, Caffe, Vin och Hel-sidenväfnader, äfvensom hvad angår SkyddstulLs-proceaten och 8 §. af Underrättelserne till Tull-Taxan.” Herr Prosten Svedelius förenade sig härmed i afseende på tullen för färsk fisk. 2:0 af Herr Friherre Klingspor: "Af majoritetens åsigt vid ordet förbuds utgående från Tull-Taxan, bar jag sedan nästan ständigt tillhört minoriteten af Utskottet. Beslutet om Prohibitiv-systemets upphörande anser jag illuderadt genom en för hög Skyddstulls bestämmande, och man skall dessutom ihågkomma, att den utländska varan bär en mängd andra afgifter, såsom Assurance, Frakt, Convoy, Tolag, med flere* dessa torde kunna beräknas till ytterligare io procent af varans värde. Att de Svenska Fabrikerne ännu icke kunna fylla Consumentens bebehof lär i allmänhet vara förhållandet. Utländska varor skola således ovillkorligt komma in i Landet, frågan är endast, om detta skall ske genom Tullverkets eller genom lurendrägarens försorg. Med en skyddstull af 33^ procent är frågan afgjord. Fabrikerne få härigenom ett mindre skydd, ty frestelsen till lurendrägeriet blir större, och Staten går miste om ali inkomst.
Maj:ts nådiga afseende på utmärkte förtjenster af fäderneslandet och särskildt deribland på sådane förhållanden, då den efterlefvande familjen icke kunnat söka anförvandters omvårdnad och biträde, utan att öfvergifva Riket. Når behofvet år verkligt och anspråket grundadt på en erkänd förtjenst, måste billigen vid dylika särdeles fall, som hår förekommit, utvägar finnas att lindra ett sådant behof, helst den belöning för troget och nitiskt arbete, som sträcker sig äfven utöfver den tjenandes lifstid till hans Enka och Barn, tillika innefattar ett verksamt medel till förtjenstens vidare uppmuntran: och mot den tvekan om formens strängaste fordran, som , med någon grund, härvid må framställas, lärer nogsamt och med öfvervägande kraft kunna göras gällande, både att denna fordran icke år bestämdt uttryckt, 38 Riksens Ständers och framfor allt den måtta och varsamhet, hvarmed den iliågastållde dispositions-rättigheten blifvit tillämpad. Stats-Contoiret har för öfrigt härvid blott haft att ställa sig Eders Kongl. Maj:ts nådiga föreskrifter till underdånig efterrättelse. 3) Såsom utlåtande öfver Revisorernes underdåniga anhållan, om Eders Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, att, vid hädanefter inträffande Revisions-förrättningar, Stats-Contoirets Memorial-Böcker samt Ränte-Kammarens Hufvudbok för det nästföregående året, måtte vara afslutade till den 1 November och för Revisorerne tillgänglige, torde Eders Kongl. Maj:t i nåder tillåta Stats-Contoiret, att till upplysande af hvad sorn utgjort föremål för denne framställning af Revisorerne, i underdånighet bilägga afskrift af deras, under förrättningens lopp, till Stats-Contoiret aflåtne Protocolls-Utdrag i ämnet, af den 27 nästlidne November, jemte Stats-Contoirets deruppå, den 4 påföljde December, genom Protocolls-Utdrag meddeldte svar: Öfverlemnande Stats-Contoiret i underdånighet frågan till Eders Kongl. Maj:ts nådiga bepröfvande.
Palmstjerna yrkat att i sednare mom. liderymden af 5 år måtte ändras till 2 år, så alt slutorden blefve följande: ”inom två år från kungörelsens datum; börande kungörelsen under hvartdera af de två åren två gånger från predikslolarne upläsas,” samt att Hr Gripenstedt icke framställ något bestämdt yrkande, men att hans mening syntes hafva varit att yrka afslag å hela denna §. Härtill ropade Hr Gripenstedt Ja. Propos. lill oförändradt antagande af Ulsk:ns förslag blef först framstäld och besvarad med Nej, hvarefter, sedan den derpå till afslag å förevande § framslälda propos. blifvit besvarad med Nej, jemte ett eller annat Ja, R. o. Ad. antog denna §, med den af Frih. Palmstjerna föreslagua förändring. § 24. Bifölls. § 25. Frih. Palmstjerna: Då denna förfaltn. handlar om bolag, som utgifva egna kredilsedlar, och den föreslagna § 25 angår bolag, som drifva bankrörelse, kan jag icke inse hvarföre §:n blifvit i förfaltn:!) intagen. Måhända är det derföre att 1824 års författning, hvilken Utskm föreslagit måtte uphäfvas, äfven gäller för andra enskilda bolag, som drifva bankrörelse, men icke utgifva egna kreditsedlar. Jag anhåller, att någon af Utskms närvande ledamöter behagade härom lemna uplysning. Något verkligt skäl till 25:te §:n kan 58 Den 16 September e. m. jag icke finna, om icke det, att Utsk:n ansett, att andra bolag, som drifva bankrörelse, böra ansvara en för alla och alla för en; men jag kan icke inse, hvarföre dylika bolag, som icke utgifva egna; kreditsedlar, skola behöfva vara på annat sätt solidariskt ansvarige, än hvad allmänna lagen föreskrifver. Jag anhåller alltså alt §:n måtte ur förfal(n:n utgå. Frih. Tersmeden:
Utskottet hemställer alltså, att Presteoch Borgare-Stånden måtte uti de öfriga arne Riks-Ståndens beslut i hufvudsaken instämma, och att samtelige Riks-Stånden ville bifalla, det meranämnde 5:te punkt erhåller följande lydelse: ”Den för ersättnings-beloppen så lunda uppgjorde beräkning bör derefter, på salt pröfvas lämpligast, förvandlas till natura-persedlar, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den för hvarje Län nu gällande persedelförteckning, hvarvid dock framdeles förenkling torde komma att vidtagas, med anledning af den framställning i ämnet, som Rikets Ständer nu anhålla, att Kongl. Majrt i Nåder måtte Citats-Utskottets Utlåtandej N.o 3u4- täckas vid nästa Riksdag afgifva;” — samt att uti 9:de punkten, i stället för orden: ”rättesnöre för både spanmål, smör, hö och halm,” införas orden: ”rättesnöre för de persedlar, till hvilka räntornes beräknade värde blifvit förvandladt.” Stockholm den 20 Maj 1845- STOCKHOLM, L Marcus iS45. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 325. Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Maj, kl. i e. m. Förnyadt Utlåtande, angående upprättandet af Register öfver Riks-Ståndens protocoller. (Rglds A fd.) Med hänsigt till den betydliga kostnad, som upprättandet och tryckningen af de serskilda registren öfver Riks-Ståndens protocoller vid sistförflutna Riksdag medfört, hemställde Stals-Utskoltet, uti dess utlåtande, JN:o 263, huruvida icke Riks-Stånden skulle finna för godt att, hvart för sig, förklara, det några serskilda register öfver deras protocoller för innevarande Riksdag icke behöfde på det allmännas bekostnad upprättas.