Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— N:0 76, angående utvidgning af det inom Rikets Ständers hus inrättade arkiv och bibliothek samt anvisande af dertill erforderliga medel: B. V. 76, 130, 211, A. 212, 213, U. 369, 435, A. 435. •— N:o 77, i anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Skrifvelse, i fråga om upplåtelse till Stockholms stad af vissa tomtdelar å Riddarholmen: B V. 76, 130, 213, A. 213, E. 459 — N:o 78, angående föreslagna statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, brooch hamn-bvggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra valten-aftappnings-företag, med flera dylika föremål: B V. 296, 344, 404, A. 404,406, 409, 411, 413, 415, 425, 434, B. 540, 543, A. 543, E. 698. — N:o 79, med förslag till allmänna vilkor och stadganden i afseende på de statsbidrag, som under denna riksdag beviljas för väg-anläggningar och väg-förbättringar, hamn-anläggningar, kanaler och andra vatten-kommunikationer, äfvensom för sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag: B. V. 296, 344, 434, A. 434, E. 698. — N:o 80, i anledning af väckta motioner, dels om fortsättande af arbetena å redan påbörjade stambanor, dels om anläggning af nya sådana banor, dels ock om anvisande af stats-bidrag för enskilda jernvägs-anläggningar: B. V. 296, 344, 354, A. 369, 373, 374, 388, 389, 390, 392, 398, B. 540, 543, A. 543, E. 637.
S&amp; 1nyc7~et jag förmklcle 7~011 .jcig mig fjcirran fr&amp;, s a d v l i m och umgcinge gled frander och vurmer; allt det jag u,gde, s7clin7cte jag de fattige och beholl intet l jag htst, och utom 7cl6cZer och en to~ftig 7~ost. Endast i G z ~ fann jag öns7cacZe a,lltid i mitt 7garta, att det az.&amp;tte f ö r ~ m a s nig att lqfun till] bans födelsetid, p&amp; det att möjligen jag, ovädig tjänarinna, s7czdb anses e a ~ d i g att varda Gt.cds nzodr. I nzitt lajärta lofvacle jag att, om, det täc7ctes 7zononz, bevara mila jungf ' ~iCiOm 0c7h intet liga i värlclen. H e n on2 Gud a9znorl~9zda öns7eade, ville jag att Aans vitja shille s7ue och, ic7ce min, ty jag trodde att 7mz för~n&amp;dde allting och att han hztd aille utan det, som var mig nyttigast 0 ~ 7 2 Bäst, O&amp; därför antvardade jclg 7zononz Z&amp;x 9nin viGa. Ntir den tiden 7 ~ 0 ~ 2 då, jzmgfizcrna s7cuZle föras fram i H&amp;.- wizs tenpel, dcl, var jag i 1yd~zcicZ mot ~ n i n a föräldrar ock bland, cleenz, tän7candes för mig .+uv, tatt för Gzd vow intet onzojZigt, o h s ' ho ?zowz, föclck jag utan snzti~ta och synd, liksom jag zmdficJC 7aononz mecl så stor sjiibns och 7croppens glädje? att.
– Jag hör, att J fullkomligt förstån mig, och då vi nu således äro ense, så vill jag i denne, som jag nyss kallade Zacharias Jansen, föreställa er min närmaste man i befälet, den J ären skyldige en ovilkorlig lydnad, sålänge han handlar på min befallning. Kamrater, denne man är Ruys, från ungdomen en af hafvets fria söner. – Vi känna honom väl, sade besättningens tvenne åldermän. – Vi hafva seglat både under honom och Tomkins. – Bra, bra, sade Drake och skakade hand med dessa gamla flibustierer. – Vi hafva således icke idel nybegynnare med oss. – Och denne unge, men erfarne man, fortfor han, pekande på f. d. Upsalastudenten, – har jag på Ruys’ förord valt till min andre underbefälhafvare. Hans namn ... hvad är det ni heter? tillade han, vänd till denne. – Mitt namn vexlar med den ställning, jag intager inom och utom samhället, svarade f. d. studenten; – för närvarande heter jag Felix, ty jag är en lycklig person. Donec eris Felix multos numerabis amicos. Besättningen känner mig redan under detta namn: hvarje annat är öfverflödigt. – Och nu, mina gossar, skola vi med fyllda bägare helsa den uppgående solen och dricka för uppfyllelsen af våra förhoppningar ... Ruys, se till, att manskapet förplägas, men vaka öfver skick och ordning! Sålänge vi äro under segel, tål jag inga utsväfningar. Adolf Skytte hade, lutad mot stormasten, lyssnat till detta tal. Han gick nu fram till Drake. Denne lade sin hand på hans skuldra och sade: – Följ mig! Jag står nu till er tjenst. Adolf följde Drake till akterkajutan, der ett längre samtal egde rum dem emellan, medan besättningen enligt Drakes befallning förplägades på däck.
Genom att sålunda bestämma lånesumman uti utländsk myntsort för innevarande statsreglcrings—period, till högst 25,000,000 R:dr. vinnes äfven den fördel, att penninge-ställningen inom landet blifver temligen orubbad. Jag förutsätter nemligen att Banken, i och för förbättrande och försäkrande af sin ställning, använder af sin nu disponibla räntevinst 6 millioner R:dr till uppköp af ifrågavarande stals-obligationer eller med andra ord ingår för denna summa som långifvare; jag antager vidare, att det tillfälliga statslånets återstående belopp, 9 millioner, liqvideras på föreslaget sätt eller genom det nu ifrågavarande riva statslånet, samt att 5i millioner R:dr komma alt åtgå till betalande af den från utrikes ort anskaffade jernvägsmateriel, hvilket belopp är ett minimum af hvad i sådant afseende erfordras, enligt de uppgifter Stats-Utskotlet derom erhållit. Dessa belopp sammanräknade utgöra 20^ millioner R:dr, men om dertill räknas den sväfvande skuld till utlandet, som finnes på enskilda händer och som ovilkorligen skall betalas under innevarande|"års lopp samt denna skuld beräknas till millioner R:dr, så har jag också härvid upptagit eli minimum; men den utgående summan blifver dock 25 millioner R:dr. Genom det föreslagna lånet förökar man således ej penningetillgången utöfver hvad den nu är, men å andra sidan förminskar man Stals-Utskoltels Betänkande JH 5j. Si ej heller densamma, utan åstadkommer ett andrum uti peuninge-rörelsen, af stort och välgörande inflytande på industrien.
» 232—234. Wisby navigationsskola » 93—94. Bilagan litt. O. vid » 93. — Stifts Konsistorii räkenskaper... » 252—253. Wisingsö, ekplanteringar å » 31. Vitterhets-, historieoch antiqvitets-aka demiens räkenskaper » 190—191. Volontär-vakansmedels-fonden » 68—69. Bilagorna litt. L. och M. vid » 73. Vägoch vattenbyggnader, allmänna Värfvade Arméen, kostnader för. Bilagan litt. L. vid » 73. Öfverintendents-embetets räkenskaper » 50—56, 175. Öfverskott, statsverkets » 8—9. Bilagan litt. D. vid » 5. liqvid om » 8—9. Ofver styrelsens för statens jernvägsbygg nader räkenskaper » 102—103. Bil. litt. 11. vid » 114. — för stuterierna räkenskap » 146—148. Öfverståtliållare-ernbetets depositions-räk ningar » 171—172. — Kanslis räken skaper Bilagan litt. R. vid » 114. BERÄTTELSE TILL RIKETS HÖGLOFL. STÄNDER, ANGÅENDE BANKO-VERKET, AF RIKETS STÄNDERS REVISORER. ÅR fl Mi?. STOCKHOLM , TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, ;.XVi3j YA vK3< 'j y ■ ; j Mi Till Rikets Högloft. Ständer.
Af profilen synes, att tunneln äfven är utsprängd för dubbel jernväg, hvilket Kommittéen, med afseende på den lifliga rörelse, som emellan de båda stadsdelarne och det närmast söder oell norr om staden belägna landet kommer att uppstå, ansett högst nödigt. Huru banken öfver Riddaregården och tunneln under Södra bergen skola utföras, är redan, genom erfarenheten från banken öfver Arstaviken och tunneln under Nyboda backe, ådagalagdt. Ofver Riddarholmskanalen lägges banan på en murad upphöjning, försedd med hvalf för kommunikationen derunder å kanalen, på hvilken upphöjningen gata är föreslagen mellan Flugmötet och Riddarholmen, till stort gagn för rörelsen. Ofver Norrström läggas 2 broar af jern, hvardera med 3 spann af 100 fot på stenpelare. I Klara sjö utfylles en tillräckligt bred bangård, såsom å kartan synes, hvilken på yttre eller vestra sidan förses med en lastkaj. Från denna bangård fortsättes banan i terrängens plan till den förut omtalade öppna platsen midt för Trädgårdsföreningen, der verkstäder, lokomotivstallar och förrådshus, tillhörige bangårdsanläggningen, uppföras. Denna plan för jernbanans framdragande genom Stockholm kan i följande ordning och allt efter handelns och rörelsens fordringar i 3 särskilda afdelningar utföras. Den första, af Eders Kongl. Maj:t och Rikets Ständer redan godkända, afdelningen omfattar, såsom förut är nämdt, tjenlig lastageplats vid Liljeholmen och bangård inom Södermalm, hvilka anläggningar visserligen till en början skola motsvara bchofvet; men utan tvifvel uppstå snart fordringar såväl på en närmare staden belägen lastageplats för varor, som äfven på en bangård för passagerare, och dermed kommer också ordningen till den andra afdelningen, i hvilken planen för stambanans anläggning genom Stockholm torde böra utföras. Denna innefattar utsprängning af tunneln under Södra bergen till stranden af Riddaregården med utfyllning af så stor del af banken i samma fjärd, som för rörelsens bedrifvande och erforderlig beqvämlighet vid bantågens införande genom Jernvägen nedåt Stadsgården erfordras. Huru banan för detta 116 ändamål bör utläggas, synes af den förut åberopade kartan.
Ljuster af ben 1/4. 7. Pansar af elfenben 1/9. Tschuktschisk båge och koger. 1/8 af nat. storl. Till prydnader användas hufvudsakligast glasperlor, som dels hängas om halsen och i öronen, dels äro fastsydda på hufvan och andra klädesplagg eller inflätade i håret. Dessutom begagnas broderier af ganska behagligt mönster. Till höjande af päskarnes utseende äro ofta skinnremmar eller svansar af murmeldjur, ekorrar m. m. vid dem fastsydda. Ofta är en af olika skinn konstgjord brokig svans fästad baktill på hufvan, eller är skinnet till hufvan så valdt, att djurets öron utskjuta på sidan om hufvudet. Jemte perlorna äro fästade amuletter, träklykor, små benhufvuden eller benbilder, metallbitar, mynt m. m. Ett barn hade om halsen ett gammalt kinesiskt mynt med fyrkantigt hål i midten, jemte ett nytt amerikanskt femcent-stycke. Fordom måtte vackra och goda vapen stått i högt pris hos ett så krigiskt folk som tschuktscherna, men nu utgöra vapen i egentlig mening sällsynta fornsaker, hvilka dock fortfarande betraktas med en viss vördnad och derför mindre gerna bortbytas. Den lans, som träffades vid det på tundran utlagda liket (bild 2 å sid. 109), visar genom sina ännu delvis bibehållna guldsirater, att den blifvit smidd af en konstfärdig hand. Förmodligen är den ett gammalt krigsbyte från striden med kosackerna. Genom byte förvärfvadeTschuktschiska pilar. 1/9 af nat. storl. a. En pilspets ½ af nat. storl. jag ett pansar af elfenben (bild 7 å sid. 109) och lemningar af ett annat. Pansarplåtarne bestå af 12 c.m. långa, 4 c.m. breda och nära 1 c.m. tjocka elfenbenskifvor, i hvilkas kanter hål blifvit borrade för de läderremmar, med hvilka skifvorna äro fastbundna vid hvarandra.
Maj t först fattadt och meddeldt Riksens Ständer sitt beslut, och sedermera begärt Riksens Ständers tänkar i ämn t, eller sorn är detsamma, att den auetoritet, sorn i det hufvudsakligaste ägde beslutande rätt, skulle först begagna denna rätt och sedan inhämta deras tarikar, som blott ägde meddela dem i form af yttranden och hemställaaden. * I det skick denna fråga således är och blifvit framställd skiljer den sig derföre från egentliga Grundlagsoch Lagstiftningsfrågor och har derföre icke eller kunnat såsom sådane behandlas. Skulle deremot, vid ett sådant förhållande, på sätt Herr Friherren förment, ett af Styrelsen pröfvadt och gillade Förslag till Riksens Ständer framstäldts, så vet jag för min del ej, hvad följd Riksens Ständers yttranden deröfver skola medfört, då man bör förmoda, att Styrelsen noga öfverväga innan densamma fattat dess beslut; likasom jag icke eller kan inse annat, än att Riksens Ständers så kallade arbete derpå i allt fall blifvit enahanda. Huruvida, vid öfvervägande af hvad jag nu haft äran anföra, Herr Friherrens så strängt yttrade klander af Mini - 5q4 Den 17 April e. m stérens åtgärd i detta ämne må finnas grundadt, dess deraf så uppenbart visade osammanhang må finnas ådagalagdt, det underkastas hvarje upplyst granskares pröfning och bedömande. Minisléren klandras ock för den mängd tomma titlar, som sedan år 1309 blifvit utdelade.
Eidderskapet och Adeln har förhöjt till 50 rulr skeppundet sfap.-vigt det af Utskottet föreslagna tull-värde hära, 40 r:dr, hvaremot de öfrige Ständen bifallit Utskottets förslag. Jern: smidt eller valsadt, Skepps-!:nan. Utskottet hade hära föreslagit ett tull-värde af 50 r:dr skepp, stap.-vigt, hvilket blifvit af Eidderskapet och Adeln nedsatt till 30 r:dr IG sk., men af de öfriga Stånden bifallet. Jern: smidt eller ahlsad t, Plåtar, oför Ienle. Härå har Eidderskapet och Adeln bestämt tull-värdet för alla slag till 30 r:dr skepp, stap.-vigt, hvar emot de öfrige Stånden hafva gillat de af Utskottet åsätta tull-värden, 30 r:dr för »-g-: dels turn tjocka och deröfver,» och 25 r:dr för »under -judels tura tjocka.» Ljus: stearinoell margarin Bonde-statidct har härå bestämt tullvärdet till 28 sk. skålpundet, men de öfrige Stånden antagit Utskottets förslag, sorn upptog detta värde till 32 sk. Socker: topp-, kandioch kali-. Bonde-ståndet har bestämt tull-värdet härå till 10 sk. skalpundet, men de öfriga Stånden, i enlighet med Utskottets förslag, till 12 sk.
R:dr för en ny practisk Lärare, på det att undervisningen för skolungdomen mätte kunna ytterligare utsträckas; men då vid sistlidne Riksdag ny aflöningsstat blifvit för Gymnastiska Central-Institutet fastställd, hvarigenom det för Institutet förut anvisade anslag mer än fördubblades, hafva Rikets Ständer icke ansett sig höra bevilja någon ytterligare tillökning i detsamma. 8:0 Sundhets-Collegium med Medicinal-Staten. a) Med tillkännagifvande, hurusom Sundhets-Collegium, anbefalldt att inkomma med underdånigt förslag till en allmän och fullt ändamålsenlig reglering af Provincial-Läkare-värden i Riket, ansett för ändamålet erforderligt, alt nuvarande års-anslag erhölle en tillökning af tillsammans 12,086 R:dr 32 sk., men att E. K. M. funne den deruti inbegripna löneförhöjning till 700 R:dr för 24 Provincial-Läkare, eller en inom hvarje Län, uppgående till ett belopp af 6,420 R:dr, ehuru visserligen i hög grad gagnelig, dock icke för det närvarande af strängaste behof påkallad, har E. K. M. endast äskat återstoden, eller 5,666 R:dr 32 sk.; och hafva Rikets Ständer denna tillökning beviljat. b) Enär gagnet af en Pharmaceutisk undervisningsanstalt i hufvudstaden vore uppenbart, har E. K. M. i Nåder föreslagit, att Rikets Ständer måtte bifalla Apolhekare-Societetens gjorda anhållan, att, då Societeten icke kunnat uppfylla det af Rikets sednast församlade Ständer vid det för ifrågavarande undervisnings-anstalt intill nu pågående
För att förebygga all verkan häraf uppträdde hans excellens statsministern med ett yttrande, och, märkligt att säga, finner man mot all sedvänja detta yttrande justeradt återgifvet i Posttidningen för den 13 April, nu i en form, som med rätta väckte en stor och allmän förvåning, ehuru egendomligt nog vid protokollsjusteringen ingen lade märke till detta förhållande och der-öfver begärde nöjaktig förklaring.Begynnelsen af hans excellens yttrande hade följande lydelse: • * » I en fråga af så grannlaga beskaffenhet som den, hvil-ken nu är föremål för kammarens behandling, torde finnas lämpligt att redan nu, innan diskussionen vidare fortsättes, begära ordet. Jag gör det under den förhoppning, att de upplysningar, som jag är i tillfälle lemna, måhända kunna bidraga att undan rödja vissa farhågor, som af de talarer hvilka redan yttrat sig, blifvit framhållna och hvilka eljest måhända återupprepas af flere andra efterföljande. » Den förste talaren framkastade såsom skäl antingen till rent afslag å den k. propositionen eller till nedsättning af deruti begärda anslagssumman, att man möjligen kunde befara framställandet af enahanda anspråk åt arffurstarne efter hand som äfven de inträdde i äktenskap. Detta är naturligtvis en fråga, som nu icke föreligger och som således måhända icke borde vid detta tillfälle vidare beröras. Jag anser mig likväl böra säga min enskilda uppfattning vara, att K. M: t icke bör begära särskilda anslag till arffurstarne, med anledning af deras inträde i äktenskap, under andra omständigheter än då en arffurste står närmast tronföljaren och denne saknar manliga bröstarfvingar, i hvilket fall ett undan tagsförhållande inträffar, sådant som egde rum, då den nuvarande konungen såsom hertig af Östergötland fick särskildt apanage med anledning af hans inträde i gifte. » — Nu ville man dock hålla före, att hans excellens statsministern ingalunda yttrat, sig för sin enskilda del, utan att han gaf den del af sitt yttrande, som var afsedd att lugna farhågorna för apanager åt arfprinsarne, ett uppenbart sken af att vara en med högre tillåtelse meddelad officiel upplysning.
S. D. Å nyo föredrogs StatsUtskottets Utlåtande N:o 218, i anledning af erhållen återremiss å Be länkandet N:o 84, angående regleringen af utgifterne under PviksStatens SjeLLe liufvudTitel. i.tta punkten, om ersättning tili Wadstena IirfgsitoanshusCassä för Centonal-afgiflen; gillades. 2 dra punkten, rörande enahanda ersättning till Amiralitets K rigsin an sCassa 11; Bifölls Utlåtandet N:o 218; 3.dfe pzinkten, angående Anders Danielssons motion, om ökarlt anslag till hospital och lazarett; - Denna punkt bifölls, i enlighet med Betänkandet N:o 84. 4. de punkten, i afseende på Institutet för blinde och döfstumme; ' Bifölls Betänkandet N;o 218. och b:te punkten, angående väckt motion om anslag lill arbetshusoch fattig vård s-ans ta It i Carlskrona; Utlåtandet N;Q g4 i denna punkt bifölls. 5. Vid å nyo skedd föredragning af StatsUtskottets Utlåtande jpo aip, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet jy:o 86, röran» de regleringen at RiksStatens Åttonde HufvudTitel, fann BondeStåndet för godt att Betänkandet N:o 86 till alla delar bifalla. S. D. Föredrogs ånyo StatsUtskottets Utlåtande N:o 220, i anledning arf erhållen återremiss på StatsUtskottets Utlåtande N:o 87, rörande regleringen af RiksStatens Nionde HufvudTitel, dervid Ståndet fann för godt att vid Betänkandet N:o 87 låta bero; och lades Utlåtandet N:o 220 till handlingaree. Till förnyad handläggning företogs StatsUtskotttts Utlåtande N-'o 221, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 88, angåend» regleringen af RiksStatens Tionde Hufvudtitel; Ståndet Trot.
Han omförmälde, huruledes den ena handteriugen då var fri derföre, alt hon räknades till fabrik; men den andra bunden derföre, att hon räknades till handtverk. Ja, det är sanni, att då funnos t. ex. manufaktur-snickare, sora voro frimästare, och handtverkssnickare, som voro underkastade lära och prof. Detta var en oriktighet, som hade bordt afhjelpas derigenom, att man rättat författn:o, men icke derigenom, att man alldeles afskaffade henne. Här säges, alt allmänheten icke har större trygghet, då profven afläggas. Men detta påstående är en öfverdrift. Jag vill derpå anföra ett bevis. I Londons City äro skrän bibehållna, .lag hade tillfälle att, då Lord Mayors-valet 1851 förrättades, se representanter af desse skrän upställde vid ingången till Guildhall. Desse hafva betydligt större afgifler, än de handtverkare, som bo i förstäderne; men kunna ändock beslå, vid sidan af dem. Huru skulle sådant vara möjligt, om ej skrå-handtverkarne hade en större skicklighet att sälta mot de andra och derigenom hålla sig uppe. Hvarföre fortfara de med denna inrättning, om de icke holle henne för god. Imedlertid anses Londons City vara kärnan af det varuförädlande England. Hr Gripenstedt har sagt, att då fråga är om fördel för allmänheten, eller för en viss klass, så bör man göra mera afseende på allmänheten. Jag tror att man bör göra mera afseende på dugliga medborgares, än på penningars eller besparingars erhållande. Om en författn. är sådan, att allmänheten besparar medel, men raan undergräfver en medborgare-klass, som borde uprätthållas, så är det en förlust, emedan menniskor äro mera värda än mynt. Man må icke, för det sednares skuld, upoffra de förre. Jag fortsätter milt yrkande på bifall till denna punkt. Hr Hjerta: Sedan jag för en stund sedan anmälde mig, har den siste värde talaren emot mitt förra yttrande gjort anmärkmr af den beskaffenhet, att jag hoppas det Höglotl.
St:rs sammanvaro och utöfvad granskning böra Konungens rådgifvare vara fria trån allt ansvar och ej hållas i ovisshet för kommande Ständer. Jag afslår alltså den föreslagne förändringen. H. Exc. Hr Frill. De Geer, Louis: Då det måste vara svårt, om icke omöjligt, för Konst.Utsk;t att vid dess granskning af StatsrådsProtm så noga som vederbör kontrollera förvaltningen af alla statsmedel, såvidt densamma på StatsRåden ankommer, och då det ofta måste inträffa, att de anmärknir, som vid Statsllevisionen ang:de dispositionen af statsmedel framställas, icke skulle kunna undergå någon lt. St:s pröfning, derest de, sedan Statsråds-prot:n för den tid, revisionen omfattar, hos Konst.Utsk. blifvit granskade, icke vidare finge uptagas, finner jag för min del den föreslagna ändringen hafva fullt skäl för sig. Det är också af särdeles mycken vigt, att folket icke misstänker Reg:n i fråga om en samvetsgrann förvaltning af statens medel; och för att undanrödja all sådan misstro, finnes intet verksammare medel än att på allt siitt underlätta möjligheten att kontrollera förvaltningen. Pä dessa grunder tillstyrker jag bifall till förslaget. Flera ledamöter yttrade härtill bifall. Hr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz: Lika med den siste värde talaren anser jag att Revisorerne hafva helt andra källor än Konst.Utsk:t att tillgå, och att granskningen af Statsliådets Prot:r skulle vara fotad på riktiga orakel, i händelse den nu föreslagna §:n blir antagen. Jag kommer således att rösta för bifall till densamma, och det är för mig ett behof att tillkännagifva den stora Deli 14 December e. m.< 3M tillfredsställelse jag erfar deröfver, att, finna en Konungens liad gifva re tillstyrka den. Sedan öfverlnggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att derunder blifvit yrkadt så väl förslagets antagande som dess förkastande; hvarefter H.
N:o 34 afgifna förslag till sammaujemkning af de skiljaktiga besluten, rörtde grunderna för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf, fann R. o. Ad. samma mein. icke erfordra annan åtgärd än att läggas lill hand* lingarna. Ånyo föredrogs Hevilla.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktns den 6 sisth Febr. på bordet lagda betänk. N:o 8, i anledn. af väckta motioner om ändringar i K. stadgan om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan och laudvägatransport af varor iakttagas bör, samt om inrikes tullförpassning och tullbevakning, af den 28 Nov. i835. Hr Prytz, Lars Adolph: Hr Ekholms motion innefattar vissel ligen en önskan om förpassnings-stadgans öfverseende i allmänhet; men då jag skulle tro att controll-författningar röride tull-lagarnes handhafvande äroafden ekonomiska och reglementariska eller administrativa egenskap, att de, sedan R. St. uttryckt vissa allmänna principer i detta afseende, böra öfverlemnas till K. M. alt närmare bestämmas; så yrkar jag ingalunda återremiss utan helst bifall å detta betänkande. ålen skulle återremiss komma i fråga, så anhåller jag att dervid få bifoga några af mig skriftligen uppsatta tankar om förpassnings-studgan, med hvilkas uppläsande jag icke anser mig böra upptaga R. o. Adis tid, i händelse betäuk. bifailes. Beviiln.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns nu föredragna betänk, blef af R. o. Ad. bifallet. Vidare föredrogs Beviiln.-, Lagsamt Allm. Besvärs* och Ekon.Utskms den 6 sisth Febr. på bordet lagda betänk. N:o g, ang:de Hr A Brunii motion 0111 ändring i nu gällande seglationsordning. i6 Den i Mars. Hr Prytz, Lars Adolph: Samma åsigter jag nyss yttrade i nnledn. af det föregående betänk, får jag äfven nu åberopa.