Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition N:o 26. 31 att efter det samma hemmansegare ånyo instämt Kongl. Maj:t och Kronan med påstående att, derest icke egandeeller nyttjande-rätten till tomtplatsen kunde med laga fång värjas, Kronan måtte åläggas genast utrymma densamma och deraf till den nämnde hemmansegarens disposition ställa den del, hvartill han kunde visa sig berättigad, Häradsrätten genom beslut, som ej blifvit motvädjadt, förklarat anspråket på lägenhetens afträdande icke kunna bifallas; men att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande dock tillika i detta ämne anmärkt, att som det icke lyckats tillrättaskaffa den åtkomsthandling, hvarigenom tomten blifvit från Gådeå by upplåten, och det icke torde, såvidt tillgängliga handlingar utmärkte, med laglig tillförlitlighet kunna antagas, att Kronan dertill förvärfvat full och oinskränkt eganderätt, utan, derest upplåtelsen skulle anses innefatta endast besittningsrätt emot ärlig afgäld, samma rätt, författningarne likmätigt, icke egde giltighet för längre tid än 50 år, utöfver hvilken tid föga anledning vöre att nuvarande jordegare kunde förmås att upplåtelsen genom nytt kontrakt utsträcka, en utan sammanhang med tomten skeende försäljning af det derå befintliga, utaf tegel och gråsten uppförda huset skulle blifva för Kronan föga fruktbringande; Och har Fångvårdsstyrelsen, med afseende derå att Kongl. Maj:t i bref den 31 Januari 1860 medgifvit, att gamla länsfängelset i Piteå finge till Norrbottens läns hushållningssällskap upplåtas, för att af detsamma användas, på sätt som för befrämjande af sällskapets ändamål lämpligast syntes, i underdånighet anhållit om Kongl. Maj:ts förordnande, huruvida ganda länsfängelsebyggnaden i Hernösand, som blifvit af Ångermanlands innevånare uppbygd samt, enligt protokoll öfver derå den 23 Augusti 1862 anställd besigtning, ansetts, om den finge på sin nuvarande plats bibehållas och blefve för en kostnad af 2,500 Riksdaler iståndsatt, kunna utöfver nämnda reparationskostnad i värde uppskattas till 5,500 Riksdaler Riksmynt, nu måtte, såsom ej vidare för fångvården användbar, på grund af den derom framställda anhållan till Landstinget afträdas, eller huru med byggnaden och dertill hörande uthus eljest borde förhållas.
Nu har man genom testamente anslagit viss årlig inkomst till sitt omyndiga barns föda och uppfostran, eller till underhäll för sitt barn, som är ofärdigt, med svär sjukdom behäftadt, eller litet vetande $ kan ej det barn, som omyndigt är, af egel arf njuta föda och uppfostran, eller det, som o färdigt, sjukt eller litet vetande är, med eget arf underhållas', dä ma det testamente gälla, för tid, som här ofvan sägs, ändå att arfvejord eller bröstarfvingars lott dermed belastas skulle. Jorda-Palken. 8 Cap. 8 § 1 morn.: Eger man jord, hus eller tomt, i staden', håfve väld bortgifva hälften deraf, ehvad det är ärfdt eller afladt. 4 Lag-Utskottets Betänkande, N',o 112. b) 2:dra alternativet, eller i händelse förändringaf gifto rättsoch arfslagarne ej bifalles. Arfda-B a Ike n. 17 Cap. 4 § 1 morn.: All aflingejord och ärfda eller förvärf da lösören ina man, efter landsrätt, gifoa i testamente till hvem man vill, skyld eller oskyld. 2 morn. Efter stadsrätt må ej någor af ärfdt eller förvärfdt, rörliyt eller orörligt gods gifva i testamente mera än hälften, der bröstarfvinge lefver efter. Ilar man ej bröstarfvinge, da ma man alltsammans i testamente gifva. Vilja barn och inländske arfvingar lill sig lösa hus, tomt, gard eller jord, staude del dem fritt inom natt och är. Samina rätt ega utländska arfvingar, om de i landet inflytta, och der bygga och bo. Vilja de göra testamente, som till PresteStåndet höra, om den egendom, deri de giftorätt hafva efter stadsrätt, som i 10 Caj). 4 § Giftermäls-llalken sägs, vare då lag samma, sorn här stadgadt är, ehvad de bo ä landet eller i staden:
Jag anhåller om votering, samt att Contrapropositio - Den 3 Augusti f. m. 93 nen må innefatta, jemte Utskottets förslag, det af mig dervid föreslagne tillägg. Herr Lefrén: Nu är tiden inne för mig, att göra en framställning, för att försöka göra min förut afgifne reservation gällande. Jag hemställer, om Herr von Hartmansdorff önskar att få det föreslagna tillägget insatt för ro skull, eller i och för befästandet af den sats han här drifvit. I sednare fallet hemställer jag, om det kan låta sig göra, utan att bryta emot 37 §. RegeringsFormen. Att hittills stått en tvetydighet i vår Riddarhusordning, är en sak för sig; men då vi nu äro sysselsatte, att vidtaga förändringar uti densamma, är det vår skyldighet, att tillse, det den, enligt stadgandet i 12 §. Riksdagsordningen, blifver öfverensstämmande med Grundlagen; ty det går icke an, att i RiddarhusOrdningen finnas Grundlagsstridiga momenter. Jag anhåller, att få veta Herr Grefvens och LandtMarskalkens omdöme, huruvida ej Herr Grefven och LandtMarskalken anser sig förhindrad att meddela en proposition, som så uppenbart åsyftar ändring i 37 §. Reger in gsFor men. Herr Riben: Då Herr Grefven och LandtMarskalken framställt proposition till bifall eller afslag af det nya moment Utskottet föreslagit, och denna proposition blifvit besvarad med Ja och Nej, samt vo - 94 Den 3 Augusti f. m. tering hegard, lärer det ork vara obestridligt, att voteringen bör för sig gå. Jag tror för öfrigt, att Herr Lefiens reservation varit förtidig, och jag förstår icke ens, huru man kan reservera sig emot ett beslut, som ej är fattadt. I hufvudsaken är jag af samma mening, som Herr Lefren, men kan ej finna något Grundlagsstridigt deri, att yrka bibehållande af ett stadgande, som förut finnes och af Konungen blifvit sanctioneradt.
Bouppteckningar, som utvisa behållning af minst 1,000 R:dr, förses med stämpel till en fjerdedels procent af behållningen i boet, i jemna hundratal af riksdaler; dock att befrielse från stämpel eger rum för efterlefvande makas giftorätt, hvilken, ehvad den utgör iner eller mindre, beräknas till hälften af behållningen.» Inbjudningen, sid. 5, i fråga om utbyte af makuleradl stämpelpapper vissa fall. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ls denna dag ankomna nådiga Propositioner: !:o, angående upplåtande af en del utaf krono-ängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungsbarkarö församlings folkskolebyggnad; 2:o, angående pension åt framlidne f. d. Landshöfdingen m. m., L. A. Prytz s enka; 444 Prot.-Uldrag den 4 Juli 1863. 3:o, om full dispositionsrätt för Stockholms stad och län till den åt stadens och länets gemensamma kurhusinrättning år 1813 upplåtna egendom å Kungsholmen; samt 4:o, om anslag för national-musei-byggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader. S. D. Vid förnyad föredragning af Sammansatta Bevilinings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JVs 4, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, godkände Ståndet samma betänkande och dervid fogade förslag till författning i iimnef, utom i nedannämnda delar, hvarutinnan beslöts på sätt som följer: Tillstyrkandet sid. 3 (angående § 3). Återremitterades. Tillstyrkandet sid. 4 (angående § 4). Af slogs. Första hemställan sid. 5 (angående 8). Af slogs. Förslaget sid. 11 (angående § 24). Afslogs. Första hemställan sid. 17 (angående § 37). Återremitterades.
r / i ?derstödjancle af rörelsen för qvinnans deltagande i koininiii~ala viirf, siirskildt stadsfullrniiktigvalen. R&amp;l för inköp af ~ingdoinsli.l: teratiir. ' E q ~ e d i t i o r ~ af styrelsens beslut nch förkiiiidaiiieddelanden, af fijrbniidstidskriften Dagny, samt i viss m i n för iiemsiudierna och sjukkassan. I hvilken utstrackning dessa olika vcrksalilbetsgrei~ar tag! ; byrin i ansprik framgir af följande ökersigt öfwr liaiidlngti: *. iirenden. Bland jui * i&amp;ska friger iniirkas: förfrågan angående skattskyldighet, borgenstorhindelse, bes v i r öfver för hög beskattning, inteckning, testamente. saini anhållan om råd angaende liimplig jurist; bland ckt.ononziska: förfriigan angliende pensionskassor. s.jiiltkassor, uiidcrstöds fonder och stipendier, odlingslhefonden~ vilkor för lii ' t (ji.siikz.in;: och för belining af lifrörsiikringsliref, placerandet af penningar för betryggande af tjenstefolks alderdom. r. al * l) etsoïr ?- Förfrågningar angiende skolor; l u ~ w k u ~ w och rticlerr. hafva bland annat omfattat: larokurs i klädsöninad ocli handarbeten, i skönskrift, stenografi och xylografi, slöj dkurser, kurs föl: tandliikare och fältskär, lirokiirser för sjuksköterskor - vid Hemmet för sjuksköterskor, Röda korset och Iliakonissanstalten - kurs för barnmorskor, samaritkurs, intriidcsfordringar till Gymnastiska Central-Institutet, till Lararinne-seiiiinariet.
Det bor en stolthet i hans blick och hållning, som vore värd en Fleming. LAURENTIUS PAULINUS. En student, som tjänade bland juniorerne i Wittenberg, den tid jag där tog graden. Uppfostrad är han uti Memings hus, ett hittebarn för öfrigt, fast det tycks som finska adelsöfvermodet smittat. (Till Daniel Hjort). Är det ej Daniel Hjort? Det tyckes mig som förr vi sett hvarandra. DANIEL HJORT. Så det varit. LAUR. PAULINUS. Rätt mycket är förändradt, sen vi tjänte tillsammans under ljusets fana. DANIEL HJORT. Hoppas ni med ert tal mig vinna för er sak, ni tager miste. LAUR. PAULINUS. Hvilken sällsam tanke! Därtill er ställning altför ringa är. Blott som en gammal vän jag talte här. Tredje scenen. De förra. Arvid Stålarm, Johan Fleming. Olof Klaesson. DANIEL HJORT (för sig). Nu skall det börja. Jag ej mäktar höra, min egen tanke vill mig själf förföra. (Af). STÅLARM. Varen hälsade! Från hertigen Vi äro icke vana från det hållet att höra något godt; dess mer tack skyldig jag eder blir, om nu det fallet är. ERIK BRAHE. På Svea-rikes vägnar komma vi och hälsa dig med frid och vänskap, Stålarm! Den vilda strid, som broder emot broder och hat mot hat och död mot död har stält, ej längre för en själfvisk konungs skull vårt folk, vår fosterjord förstöra skall. Du mins hur Sigismund, så snart han kronan på pannan tryckt och tagit hyllningseden, det land, som var hans fäders jord, uppfylde med polska knektars vilda öfvermod och jesuiters stämplingar och list, och sökte så vår kyrkas rena tro och svenska folkets frihet undergräfva. Nu slagen af vårt svärd, till Polen flyktad, på allmän riksdag hela Sveriges folk skilt honom från vanhälgad kungamakt, och såsom föreståndare af riket gett styrelsen åt hertig Karl; lägg därför ditt vapen, Arvid Stålarm, ned, det du förrädiskt nu mot fosterlandet för, och skilj ej Finland mer med fruktlöst motstånd från glädjen af en dyrt beseglad fred. STÅLARM.
Af de 19,863 bränvinspannor, som 1844 funnos uppgifna i t:a och 2:a klasserna af emellan 21 och 63 kannors rymd, var ofelbart största antalet att hänföra till dén bränvinsbränning, som kommittéen velat under denna klass beteckna med bränvinsbränning såsom binäring vid jordbruket, det vill säga med större eller mindre öfverskott i produktionen utöfver husbehof! et., Att fordra det ett så stort antal jordbrukare skulle helt och hållet förändra sin hushållning, somliga nedlägga sin bränvinsbränning, andra utvidga de» tilt fabriksrörelse, vore hvarken öfverensstämmande med rättvisa mot dem eller något öfvervägande gagn för det allmänna. Kommittéen har i del föregåen - 20 Bevillnings-Utskottels Skrifvelse, A:o 6. de redan angifvit de hufvudsakliga skäl, hvarföre kommittéen mäst erkänna, att denna bränvinsbränning, om också mindre ändamålsenlig, än den, som drifves i fabriksväg, dock kan i vårt land uthärda tällan med fabrikerna. Om bränvinsbränning får fortgå i denna klass vid sidan af fabrikerna, med en beskattning, sorn är väl beräknad, i förhållande till de andra klassernas, skall ofelbart, allt efter lokala förhållanden, bränvinsbränningen småningom i den ena fruktbarare, mera uppodlade, mindre skogrika trakten sammandraga sig i större verk, och deremot i den andra, mindre uppodlade och odlingsbara, skogbevuxna, der längre afstånd skilja hemman och odlade fält, förblifva fördelad i mindre brännerier. 1 andra orter, der en lätt afsättning kan påräknas för de råa produkterna, och inga serdeles gynnande omständigheter uppehålla bränvinsbränningen, torde den alldeles upphöra. Kommittéen, som således ansett ifrågavarande mellanklass af brännerier icke böra undertryckas, har i underdånighet tillstyrkt, att äfven hädanefter rättigheten dertill må grundas på innehafvande af jord uti en lämplig progression af värdet å densamma.
Fröding, — hvilka, jemte andra inom Örebro län boende personer, med bidrag, Stats-Utskottels Utlåtande N:o 80. 47 som från båda nämnda län erhållits, föranstaltat om undersökning och uppgörande af kostnadsförslag för anläggning af jernväg från Frövi station på Köping—Hult-jernvägen genom Lindes och Nya Kopparbergs socknar i Örebro lån samt G-rangärdes, Norrbärkes, Ludvika och Stora Tuna socknar i Kopparbergs län till Falun, med grenbana till sjön Siljan — i underdånighet anhållit, att nådig Proposition till Rikets Ständer måtte aflåtas om beviljande af ett lånebidrag, motsvarande en tredjedel af den för detta arbetes utförande beräkuade kostnadssumma. Af de vid denna ansökan fogade planer och kostnadsberäkningar inhemtas, att den föreslagna banan, med en längd af 14,7 mil samt med samma spårvidd och byggnadssätt, som Statens stambanor, beräknats till en anläggningskostnad af 16,417,298 Riksdaler Riksmynt; varande å kostnadsförslaget af Öfverstelöjtnanten m. m. F. W7 Leijonancker meddeladt det intyg, att han, efter tagen kännedom af den uppgjorda planen, funnit profilen för denna väg god och, särdeles hvad linien Frövi Grängesberget beträffade, utmärkt vacker, såsom genom lutningarnes läge i jemförelse med hufvudtransporternas rigtning fördelaktig för en biliig transport, samt att den uppgjorda kostnadsberäkningen vid detaljgranskning ej borde föranleda afsevärda anmärkningar, hvilket omdöme grundades hufvudsakligen på företedda undersökningsdetaljer, hvilka befunnits utförda till det omfång, som för frågans noggranna utredning erfordrades. Dessutom hafva sökanderne bifogat detaljerade uppgifter dels å trafiken inom den ifrågavarande banans område, jemte beräkning öfver den blifvande trafiken å denna bana, dels öfver befolkning, areal af åker, äng och skog samt antalet husdjur inom de socknar, som ligga inom 1J mil från den föreslagna banan och efter densammas anläggning komme att trafikera densamma, dels på malmtillgången utefter jernvägslinien samt dels slutligen å de mellan Frövi och Falun belägna vattenfall.
Huru mycket svårare måste det icke då blifva, att. när flera hundra privata noter circulera, urskilja de falska, och under det man ville förebygga missbruket, kunde ju samma man, hvars namn blifvit förfalskadt, möjeligen sjelf utgifva den falska Sedeln såsom rigtig, ty icke kunde man bevisa, att han vore förfalsksren. Skulle emedlertid privata assignationer auctoriseras, borde åtminstone en Jag utfärdas, sorn ålade utgifvaren, att i händelse de förfalskas, dem inlösa, ty när han sätter sitt namn under ett löpande ciedit-mynt, så må han skylla sig sjelf om det missbrukas. Grefve von Schwerin, fredric Bog i stam: Genom de förenade Utskottens Betänkande, åsyftas ej annat, än att återställa sakerne i det 43 Den i Augusti J, m. förhållande, som existerade före sista Riksdag.’ Ett förhållande, som i långliga tider ägt rum, och icke kan umbäras, åtminstone i de orter, der Bruksrörelse finnes. Man föreställe sig ett Bruk, beläget 30 till 40 mil från hufvudstaden hvarest brukets ägare eller förläggare jemväl bor. Det är om vintren, som Bruket skall för* ses med alla 6ina förnödenheter och som mästa penningame behöfvas. Men vintren kommer än i Februari, än i November månad, och stundom oförväntadt. Kan det rimmeligen begäras att Bruksdisponenten skall på förhand förses med så stor Gassa, som behotvet fordrar, eller att ägaren eller förläggaren skulle tillåta honom assigr.ationsrätt på Banken. Är det 6å lätt här i landet att remittera den mängd af sedlar af alla shg, som ett stort Bruk skulle finna sig i behof utaf, om agsignering icke finge äga rumI alla tider har man här brukat assignera; en sådan rättighet förutan, skulle JernBruksrörelsen i aflägsna orter onödigtvis försväras.
Den förmodar , att af en bewiljad Discont-rätti, bet, desi inniande hwarken genast, eller pä en gäng, eller kör längre tid, bör befaras, wägar VancoUtffottet ej hysa; bäde belopper och tiden för Länets uttag, ning, b ror af Magazins-Förwalt"i'ngens ofta owäntade behof, att deraf sig begagna; Länets ätcrbctalning äter, af örwaltningens förmåga, att den ästadkomma, eller dest förmon, att densamma upffjuta. En owilkorligen bcwiljad Discont-rattighet, medför för Banquen den ofelbara förbindelsen, att hälla Länets fulla belopp den Inrätt ing tillhanda, s m om desi uttagnina äger disponera ; nägon flags inskränkning hwarken uti e.tt eller angnst afseende, äger Banco-Förwaltningen, i sädant fall , eji att bestämma. Pä anförde grunder, finner Banco-Utflottet ej stal till annan öfwertygelse uti förkunnande amne, än den Utskottet Den 21 April. 903 Utstottct deröfwer, före detta, haft äran wördsamt ytra. Stockholm den 16 April iZro. ^ob. bienn. 6Menbor§. Lrevesniubl. Libbe ^onu88vn. bkelllngiui Upplästes följande underdäniga Skrifwelse till Kongl. Majit. Stormägtigste AllerNädigste Konung. Sedan Riksens Ständer med upmärksamhet granstat de angående Dränwins-bränningen i Riket hittills gällande Författningar, och noggrant öfwerwägat di grunder hwaruppä föreskrifter i detta ämne böra hwila, bafwa Riksens Stander ansett sig böra hoS Eder Kongl.
» Men all vrede försvann, då ea liten hand smög sig tröstande i hennes o c h en orädd barnaröst svarade: » D e t bär är Selma, mamma, o c h om mamma vill, så följer hon nog med oss hem. J a g vill sä gärna visa henne mina bilderböcker I » Selma såg på den vackra frun m e d bedjande ögon. Tanken på att aldrig mer få se Lisa, aldrig mer höra den lillas älskliga röst gjorde henne alldeles förtviflad. H o n förstod, fastän dunkelt, att det frö, som blifvit nedlagdt hos henne i dag, behöfde vårdas för att icke förkväfvas i hennes omgifning. M e n hennes nåd, som var förbittrad öfver att en smutsig gatunge haft den djärfheten att vidröra hennes lilla älskling, utbrast harmset: » Sådana där barn får L i s a aldrig tala m e d! D e t är inte passande. O c h så den vackra klädningen ser ut! Smutsig o c b skrynklig I » L i s a mindes, bur hennes mamma söndagen förut läst ur en stor b o k för henne o c b sagt, att man skall älska alla menniskor som sig själf, o c h hennes bonne hade sedan förklarat, hvad som menades m e d, att alla människor vore hennes b r ö d e r; o c h ändå var nu mamma så ovänlig m o t den stackars Selma. L i s a blef helt förbryllad af denna skilnad mellan teori och praktik. H o n släppte motsträfvigt sin skyddslings hand, men då hon såg hennes sorgsna ögon, slog hon armarne omkring henne, sträckte sig på tå o c h kysste henne, utan att fråga efter moderns vredgade utrop. » sade hon m e d en liten vänlig afskedsnick. » Selma stod orörlig kvar på samma plats, så länge hon kunde se en skymt af L i s a. Sedan vände hon motsträfvigt sina steg m o t hemmet, där hon visste att hugg o c h slag väntade henne istället för smekningar, svordomar istället för vänliga ord.
b 102. b Oxehufvud, Tönne, Ofverste. b 107. b Ulfsax, fullm. Herr von Bahr, Carl Fredrik Oscar, vice Häradshöfding. b 118. b Bagge af Berga, fullm. Herr Liljenstolpe, Johan Axel Jon, Advokat-Fiskal, a 119. b Duse, fullm. Herr Reuterskjöld, Adam Didrik, Kammarherre. b 121. b Hierta, Carl Johan, Kommendör-Kapten. b 130. b Munck af Fulkila, Carl Bror, Löjtnant. b 135. b Hammarsköld, fullm. Grefve Taube, Henning Ed vard, vice Häradshöfding. b 136. b Crusebjörn, Frans Adolf, Hofjunkare. 8 137. b Eketrä, fullm. Herr Tersmeden, Nils, Kammar herre. b 147. b Bagge af Söderby, fullm. Herr Nordenfelt, Enar Wilhelm, Landshöfding. b 154. b Skytte af Säter, Carl Magnus, Ofverste-Löjtnant. a 163. b Holst, fullm. Herr Granfeldt, Adolf Fredrik, Hof rätts-Råd. » 164. b Rosenqvist till Åkershult, Fredrik, Löjtnant. 10 M 167. Herr Geete, fullm. Friherre Leijonhufvud, Carl Gustaf, Kevisions-Sekreterare. » 17 3. » Lode, fullm. Friherre Leijonhufvud, Sten, Kam marherre. » 184. » Silfversvärd, Gustaf Eeinhold, Kapten. » 189. » Rääf i Småland, fullm. Friherre Stiernstedt, Au gust Wilhelm, Ceremonimästare. » 193. » Bäck i Finland, fullm. Friherre Leijonhufvud, Bro der Abraham, Kapten. » 19 5. » Klingspor, Carl Arvid, Ryttmästare.
Jag är med om hvad som helst, men jag kan icke med honom, ser du, icke för mitt lif – och jag håller så mycket af dig.» »Nåja, just derför! Eller vill du kanske, att jag skall gå och förödmjuka mig och bedja banktjenstemännen om en lumpen spottstyfver att resa hem på, jag, som skänkt de der herrarne tusental på tusental. Nej du, tusen gånger nej Åh Clarisse var inte barnslig nu ... för resten kan jag då rakt icke begripa, hvad det är för dygdiga ideer, som med en gång kommit öfver dig; jag har sannerligen icke märkt förr, att du var så rigorös. Hm, när jag tänker på, på, de föregående kan jag precis icke säga, att du visat dig synnerligen kräsmaga.» »Arthur! Nåja, tag ut din rätt. Du har ju köpt dig den. Ha, ha, ha, var lugn, ha, ha, ha, jag skall gå, jag ska’!» »Ja, jag visste väl, jag, att du skulle ta skäl: du är då alltid förståndig.» »Såå! Du tycker det? Ha, ha, ha!» Och så skrattade hon igen med detta pinsamma, staccaterade skratt, som skar mig i hjertat och kom mig till att rysa, som det kommit från en vansinnig eller en dödsdömd, och medan jag sakta smög mig min väg och sakta gick trappsteg efter trappsteg ned till jernvägsstationen för att invänta tåget, som skulle föra mig till Mentone, skorrade detta skratt alltjemt för mitt öra, och ännu när jag stod dernere på perrongen bland stimmande och brådskande folkhopar, tyckte jag mig höra dessa egendomliga, konvulsiviska tonfall, som läto som de på trots pressats ut af förtviflan ur ett dödsbeklämt bröst.
Undersökning och utstakning Jordarbeten, 10/234 kub.-famnar » 8,0.32 » » 9,990 » » 8,617 » » 8,409 v Vägöfvcrgängar, 25 st Stängsel Beklädnadsarbetcn och afdikning Instrurncnlaiicr och materialier 2:o Broar, hu va tar och trummor. Broar Trummor, 7 st 3:o Öfverbyggnad. Ballast, 5,184 kub.-famnar » 2,448 » » 4,896 » » 2,304 » » 2,160 » Sliper, 12.000 st Rails, 15,480 centner å 5: 50 » 10.800 » å 5: 50 Skarfförbindningar och hakbultar Nedläggning af sliper och rails, jemte lyftning och justering 4:0 Stationer med byggnader och banoahlarcslttgo r. Planering och stängsel Ballast Spar och vc\lar Husbyggnader och inventarier Banvaktarestugor, 5 st 5:o Verl,stöder och foltomoticsla/lar 6:0 Ifxji ropr in l i o n s /. ost noder 7:0 Diverse arbeten och utgifter. Elektrisk telegraf och signaler Administrationskostnader Brovisiouela byggnader och diverse utgifter 8:o Härliga, matei iden !*T O t-H % 7 3 g § § !§ • to B 5, Summa Riksmynt. £. c g Balernas vigt Banvallens bredd Rå lernas vi41 Banvallens bredd Spårvidd Itå lernas vigt Spårvidd Rälernas vigt Ballasthöjd Banvallens bredd Riksmynt. Procent af ostnadssumman. TVordenfelt. Hör till Siats Utskottets Memorial, 1862—1803, Mi 77. Litt. E. m 3. Tabell, utvisande den Brutto-last i Centner, sora Lokomoliver af olika beska (lenhet och tyngd förutom tendern kunna draga uppför olika lutningar, med olika hastigheter. Lokomotivets beskaffenhet och vigt. Banans lutning.