Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Brefvet den 21 September 1859 en hel rote motsvarade en bevillning af 429 R:dr 59 sk. 9 rst., berörde 86 R:dr 6 sk. 11 rst. belöpte sig till 493l9/-2475si:dels eller i lämpligare bråk V3:dels rote, så att, då Trelleborg i öfrigt blifvit indeldt till l%:dels rote, dess hela ordinarie Båtsmanshåll skulle blifva l3V4o:dels rote, af hvilken förenämnde obetydliga tillökning i den ordinarie roteringen rubbning synts Kollegierna icke böra föranledas uti den fastställda regleringen af samtlige städernas Båtsmanshåll, vid hvilket förhållande Kollegierna i underdånighet tillstyrkt, att för ifrågavarande, uti Trelleborg tillkomna, ’/,:dels rote, derför de uppgifna 46 lägenheterna skulle ansvara, särskild vakans-afgift måtte få utgöras intill dess en ny reglering af ordinarie Båtsmanshållet för samtliga städerna i Riket kunde komma i fråga att verkställas; och har Kongl. Majit, sorn under den 1 Oktober 1851 fastställt omförmälde sednast upprättade längd å den, städerna inom Malmöhus län tillhöriga, privilegierade jord åsalta, extra Båtsmansrotering, och som beträffande den i Trelleborgs ordinarie Båtsmanshåll tillkomna Vedels rote, prölvat lämpligt förordna att utan rubbning i regleringen af det för Rikets Städer fastställda Båtsmanshåll, vakans-afgift för nämnde ro,te-andel tills vidare skulle utgöras, meddelat Rikets Ständer omförmälde förhållande, för den åtgärd, som från Rikets Ständers sida kunde föranledas. Sedan Stats-Utskottet för denna frågas behandling sammanträdt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, hafva Utskotten tagit densamma i öfvervägande; och som Utskotten mot ofvanberörde åtgärd, i afseende å köpingen Trelleborgs ordinarie Båtsmanshåll, icke funnit något att anmärka, få Utskotten, jemte anmälan härom, vördsamt hemställa, att Rikets Ständer måtte samma roterings-åtgärd för sin del godkänna.
ett harmonium, smakfull a möbler, byste r oc h af inhemska konstnäre r målad e taflor, del s upp - Carl Snoilskvj. hängda på ' väggarna, del s placerad e å stafflien. Den öfve r flygeln hängand e tafla n framställe r » Jäg bringa r drufvor, ja g bringa r rosor, en sce n u r Regin a vo n Emmerit z vi d des s för - sta uppförand e oc h ä r utför d a f Ii. W. Ekman. jag skänke r i a f mit t ung a vin; Angående densamm a yttrad e skalde n vi d et t a f på all a stigar, p å all a koso r våra besö k p å ställe t skämtsam t ungefä r följande, jag slå r de n glittrand e tamburin. D e fanan. » finnas dä r också, ä n dans a d e so m konst - Till vänste r o m sale n ä r beläge t et t me d växberiderskor p å e n » andalusiers » rygg, ä n ter rik t pryd t rum, " och hä r hänge r jämvä l et t i olj a uttord t medaljongporträt t a f de n hädan - vandra d e so m husfrua r i bonad e adelsge - mak elle r sitt a vi d lampan, syend e för magångne skalden s äfve n aflidn a maka. Till höge r o m sale n ä r biblioteksrumme t med ke elle r broder, so m stride r vi d Dybbö l sina rik a litterär a skatter. Mella n d e tv å stör - eller Dannevirke. sta bokskåpe n unde r et t a f fönstre n stå r et t Det hvila r e n egendomli g fägrin g öfve r bord oc h p å dett a ligge r vanligen den s. k. främlingsboken, hvilke n reda n i börja n a f fjolåre t Snoilskys kvinnobilder.
Lör beräknas; ty allt hvad derutöfver ålägges och betalas, har tillkommit antingen genom maktspråk å Ständernes sida, eller ock förmedelst högt uppdrifna contracler mellan soldater och rotehållare. På dessa skäl förnyar jag min begäran om återremiss af betänkandet. Frih. Cederström: I anledn. af Hr Tersmedens sista yttrande är det nödvändigt, att jag lemnar en upplysning. Ilan har sagt, att det icke vore beroende af rotehållare att fä utgöra rotering in natura eller efter markegång, utan att detta bestämmes af roteringscommissionerna. Så är likväl icke förhållandet, ty inga andra utgöra vacance-afgift, än de, som ej kunna utgöra fulla rotar, och Hr Tersmeden vili väl icke, skulle jag förmoda, att man skall prestera halfva menniskor, halfva soldater. Om fulla rotar finnas, då skola de utgöra rotering in natura, men roteandelar, eller delar af hemman, som ej kunna sammanslås lill hela rotar, såsom varande för långt ifrån hvarandra skiljda, de erlägga vacanceafgift. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns utlåt. Ropades starka ja, blandade med nej. Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej, begärde Hr Tersmeden votering. Upplästes till justering och godkändes följande voterisproposition: Den, som bifaller Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Utsk:ns utlåt. N:o 160, voterar den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, anser R. o. Ad. de vid ofvannämnda utlåt. N:o 160 gjorda anmärkntr föranleda dess återremitterande. Efter voteringens slut, befunnes rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 46. Nej — 28. Hr Tersmeden reserverade sig emot beslutet på de grunder han förut anfört. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, reserverade sig äfven emot det fattade beslutet. Hr Palmcrantz, Joli. Mauritz:
I 8ammanllang Ilärmed körelcommo äfven: 7:o IVlerlleinälde Lommitterad68 uncler lien 22 ^pril ilä8tlidet är akgikne 86i8liil(le utlätande, rörande krägan om inkör8eln akoell tullll68tämmel86n tor utländ8lce 8teilIiol, oell 8ä lcallad 8tenIlol88t^Illl; 8:0 8amme Lommitterade8 nnderdäniga 8Ilrikvel86 -len 6 IVlaj nä8tliclet äi-, mecl ökverlemnande ak det 8er8liil<le vttrand»:, 80m, elter llet Oommitteralle akgikvit n^88lzerörcle utlätande, inlcoinmit krän llandel8-8o6i6tet6n i Uglum rörande 8amma ämne. föredraganden oell 8tat8-kädet till8t^rlite i underdäinglmt, att 8amtlige Ilär oinkörmälcle liandlingar, Il va rak fommitterade8 undercläniga lretänlcancle oell d'axe-föi8lag ak elen 13 Inni nä8tliclet är, mecl dertill lrörancle Ldagor, reclan, enligt lxongl. Uaj:t8 uncler cien 27 derpäköljde duli nleclclelacle öiädiga l>ekalllnng, lllikvit till troeli llekordrade, mä till llilcet8 8täncler8 1levi11ning8- Ikt8liott ökverlemna8, nanit att Xongl.
Och har motionären, i anledning häraf, föreslagit Rikets Ständer att besluta, det en fullständig inventering af Flottans samtliga förråder måtte af sakkunnige, men icke vid Flottans stat anställda personer, så fort ske kunde, företagas, hvilken inventering dock icke behöfde omfatta Flottans skeppsvirke, hvilket nyligen lärer inventerats; att ett tillräckligt anslag måtte beviljas för inventerings-kostnadernas bestridande; att Stats-Utskottet måtte uppgöra förslag till hufvudgrunden för inventeringen; samt att, sedan densamma blifvit fullbordad, berättelsen och handlingarne derom måtte till näst derefter sammanträdande Rikets Ständers Revisorer varda öfverlemnade, till den åtgärd de kunde finna lämplig. Stats-Utskottets Utlåtande JU 139. 7 Enligt hvad Utskottet inhenitat, bestå förråderna i Carlskrona af: Inventarie-förråden för fartygen. Dessa innehålla alla de persedlar, som tillhöra hvarje fartyg, med undantag af de konsumtions-artiklar, som för hvarje expedition särskildt erfordras och reqvireras. Inventarierne äro fördelade på 3:ne departementer: Artilleri-, Skeppareoch Timmermans-. Hvarje fartygs dylika persedlar äro i särskilda rum inlagda och inventeras vid fartygets utoch afritning. Vid ombyte af uppbördsman inventerades fullständigt artilleri-förrådet åren 1852 och 1853, samt skeppareoch timmermans-förråden åren 1848 och 1849. Material-förrådet, innehållande alla de för byggnad, reparation och utrustande af fartyg samt för stationen erforderliga effekter. - Ammunitions -för rådet, under samma uppbördsman som artilleri-förrådet, inventerades fullständigt 1852 och 1853. Beklädnads-förrådel, inventeradt åren 1854 och 1855 vid ombyte af uppbördsman. Sjukhus-förrådet, likaledes inventeradt vid uppbördsmans-ombyte år 1850. Proviant-förrådet. Virkes-förrådet, hvaraf ekvirket inventeras hvart femte år, enligt Kongl. Brefvet den 18 Februari 1848.
Den siste värde Talaren liar yttrat den mening, alt ingen fara vore, det något RiksStånd skulle kunna uteslutas ur Representationen, och klandrat min uppgift att 3 Stånd skulle kunna utestänga det /\:de. Jag liar blott sagt, att om förslag dertill af ett ConstilutionsUtskotts möjligen framställdes, skulle detta förslag ovilkorligen blifva hvilande, och det sedan kunna bero på vederbörande, att inom det Stånd, det golde, skaffa pluralitet samt på så sätt ett helt Stånds representationsrätt omintetgöras. Jag hemställer till den värde Tala - 3a Den 22 Februarii f. nu ren sjelf, om del är så omöjligt alt, åtminstone vid en Riksdag, i RiksStånden skaffa pluralitet. Jag hoppas dock, att det icke skall låta göra sig vid arne. Han har vidare sagt, att då Konungen har en del i lagstiftande magten, så hör en från honom utgången proposition till förändring af Grundlagen, då den af ConstitulionsUtskottet til 1- styrkes, ovilkorligen hvila till afgörande vid en påföljande Riksdag. I anledning häraf vill jag blott erinra, att ConstitutionsUtskottet består af 24 personer, samt att således i3 utgöra pluralitet. Huru lätt är det icke då att tvinga fram en Kongl. Proposition, för att blifva hvilande till en påföljande Riksdag, då det kan hero på en händelse, huruvida den blifver antagen eller icke? En värd Talare påminner jemväl, att Rikets Ständer vid en sednare Riksdag kunna vara för en förändring, som de vid en föregående skulle velat förkasta; men jag hemställer, huruvida det är rätt att Grundlags-ändringar kunna genom sådane vindkast tillvägabringas. Om för öfrigt, som jag tror, flere inom detta hus finnas, hvilka icke haft lägligt fatta innehållet af milt förslag, då jag uppläste detsamma, så hemställer jag, att frågan kunde få hvila till ett annat Plenum, då den, som sådant önskade, kunde taga närmare kännedom af förslaget, eiler ock att detsamma ånyo må blifva uppläst. Herr Den 11 Februarii f. m, 33 Ilcrr Munck af Rosenschöld, Eherhard:
_ Vi hafva sett flera välmenande äfven någre djupt genomtänkte förslag tili den betryckte jordoch Bergsbruksren, underlättande, men den stora Glass af Medborgare, soot icke äger fast e gendom, Embetsman och Näringsidkare, hafva väl också en skymt af *n språk, på Statens vä ‘vill jaFör dem måste något annat göras, och jag vågar tro, att lör dem nvtt förslag icke sksli vara utan gagn. Ty om Bysätruingsrätttn upphäfves, i synnerhet om tillika stadgas, att såkallade löpande Sedlar elier Reverser till Sedel-: hafva ren förklaras såsom ogiltiga, skall dermed så vidt det för Staten är görligt, en kraftig bom varda satt mot proceateriet. Fordom, då de låntagand* voro tå, kunde det vara skäl a t de ingifvande togos i Lagstiftarens synnerliga hägn och att han gjorde ålit för deras beqvämlighet. Nu, då de fläste äro skuldsatte, torde tide** vara inne att också på något sätt taga deni under armarne. J#g skulle föreställa mig att denna åtgärd ärven på den allmänna crediten icke bör vara Utan vigfigt inflytande. Solon? det fordna. A - Den io Februarii, 2o5 théns Lagstiftare, vilie icke stadga Straff för vissa brott, för att ej derigenom gifva en vink om att sådane kunde begås. Hvilken djup menniskokännedom ligger ej häruti! Och denna princip använd på närvarande fall, saknar vist icke tillämplighet. Ty månne ej denna tili var ise af ett yttre tvångsmedel just upphäfver kraften af det inre, grundadt i caracteren, i hederskänslan och agtnihgen för ingång-, na förbindelser, på hvilken agtning dock all credit ytterst hvilar. ja, äfven långifvare!! mäste vinna på en författning, som. i det deri berpfvar honom hans fordna förmåga att hindra låntagaren från möjlighet att arbeta, ger den förre rättighet att ni"d afkastnir/ged af d>m sednare® arbete göta sig betalt.
Att ingå i den medicinska undersökningen om angelägenheten af en amputation, hvarom en föreg:de talare sig yttrat, anser jag f. n. icke lämpligt. Det är nogsamt bekant att sådana fall kunna i medicinskt hänseende förekomma då en dylik åtgärd måste vidtagas. Jag anser likväl icke att den liknelsen har någon tillämpning på närvar, fråga och att således också dess anfö rande här kunnat utan skada uteblifva. Hvad serskildt rörer den omständigheten huru det skall tillgå i fall betänk, bifalles, så anser jag mig icke uti bedömandet häraf behöfva ingå, då jag yrkat återremiss; men historiskt torde jag få meddela den uplysningen, att det varit en tid då, i saknad af annan ordf., äldste ledamoten i Bergs-colhm åtnjutit ett serskildt arfvode för det han bestridt ordf.-befattningen. Jag har som sagt är, yrkat återremiss emedan jag anser Ulsk:s förslag omotiveradt och den summa, som blifvit föreslagen till indragning, vara alltför stor. Jag förnyar denna min anhållan. Frih. Cederström: Då kärande parten fått tillfälle yttra sig tre gånger, så må R. o. Ad. icke finna obilligt att äfven svarande parten Irenne gånger sig yttrar. Detta till ursäkt för det jag nu tredje gängen begärt ordet, som jag helst undvikit att göra. Man har frågat huru K. M. skulle förfara med organisationen af Bergs-colhm, i fall 3,504 r:dr årligen från dess anslag borttagas. Då det, såsom jag förmodar, är R. St:s öfvertygelse, grundad på hvad deras rådgifvare i dylika fall, som är StatsUtsk., efter skedd pröfning funnit sig böra tillstyrka, att nemi. Bergs-colhm bör kunna skötas med det belopp som qvarstår, om dess nuvar. anslag, 16,893 r:dr, nedsättes med 3,504 r:dr, så lärer K.
— I afseende på förestående kalkyl observeras: а) Under förutsättning, att kostnaden för beslutade åtgärders vidtagande till förvarande mot eldfara af Genealogiska Samlingarne kommer att drabba Reparationsfonden, har densamma icke blifvit upptagen i kalkylen. б) Ifrån den för år 1857 utgående aflöningen bör afdragas: 1:0 den Riddarhus-Vaktmästaren retroaktivt tilldelade löneförhöjning för år 1856 116: 32. — samt 2:o de till följe af Iliddarhus-Direktiouens beslut gjorda indragningar på Kamererarens löne-inkomster 100: 216: 32. c) I afseende på tryckningen af dels Ridderskapet och Adelns gamla Protokoll och dels Riddarhusets Genealogiska samlingar äro ännu inga beslut fattade, fastän motioner derom äro väckte. d) Slutligen torde icke böra lemnäs alldeles i förgätenhet: l:o att 3:ne af Riddarhusets Tjenstemän redan kunna, i öfverensstämmelse med gällande föreskrifter, komma i fråga till pensions erhållande, när helst de afgå från sina innehafvande tjenster; samt 2:o Att en fråga, som ofta varit vidrörd om ltiddarhus-flyglarnes borttagande, ytterligare kan uppstå och möjligen föranleda Riddarhus-kassan en be tydlig förminskning i dess inkomster. Stockholm, Typografiska Föreningens Boktryckeri. 1857. Riddarhus Utskottets Utlåtande N:o 21. I\T:o 8/ Utlåtande i fråga om gaslysnings användande uti Riddarhuset. Hörsamt Memorial. Uti härhos bifogadt memorial Litt A. har Riddarhus-Direktionen . anfört, att sedan, i anledning af en utaf Riddarhus-Direktionen vid förra Riksdagen gjord framställning om gaslysnings användande uti Riddarhuset, Högloft. Ridd. och Adeln förbehållit sig att framdeles i detta ämne besluta; men Ridd. och Adeln vid innevarande Riksmöte åt
”O, gode Gud, som hafver barnen kära, Lär mig också bli god, och likna Dig!” Se’n bad jag för min Fader och min Moder, Och mina Syskon och hvar christen själ, Och för den Kungen, som, så hjertans goder, Sig ingen nattro gaf för landets väl. O barndom! sälla tid, som jag begråter! O barndom! sanna nöjens enda vän! Det blott din hågkomst är, som står mig åter. Gud! låt mig aldrig, aldrig mista den! Fredriks vålnad. Ballad. Maria flög af sängen opp: ”O Jesu, dig förbarma!” En dödlig kallsvett genomlopp Vid dörrens gny, dess späda kropp; ”O Jesu, fräls mig arma!” Der stod han uti grafvens drägt, Den långa, bleka vålnad. ”Maria! blif dock ej förskräckt: ”Den hand, jag dig förskjuten sträckt, ”Är evigt nu förkolnad”. Der stod han, lång, och kall, och blek, Och blod flöt från hans hjerta. ”Det är din Fredrik, som med svek ”Ifrån sitt löfte aldrig vek ”I sjelfva dödens smärta”. Der stod han, lång, och blek, och kall, I grafvens hvita slöja; På kinden, märkt af tårars svall, Sågs, halft förtorkad i sitt fall, Ännu en blodstår dröja. ”Din Fredriks hamn, Maria! känn; ”Han nalkas dig förtroligt. ”Den ed jag svurit dig, o den, ”Den gif i grafven mig igen, ”Att jag må slumra roligt”! – ”Den ed du svurit har din vän, ”Jag ej tillbakagifver; ”Nej! kom uti min famn igen, ”Att med en kyss besegla den: ”Jag din då evigt blifver”. – ”Du min ej mera blifva skall, ”Jag slutat lifvets öden: ”Min blod är spilld, min dag är all; ”Min kyss ... o rys! den är så kall, ”Den skulle ge dig döden. ”Nej, hör din trogna, dräpta vän; ”Och, till mitt stofts försoning, ”Den ed jag svor gif mig igen, ”Och åt min skugga, jemte den,
Prol. IS50 f *85/. 4 Sami., I A/d., 2 Band., 21 Hä/t. 2 IQ Stais-Vtslwltets Memoriaf, N:o 2fT, derom bemälde Riksstånd är ensamt, vid sådant förhållande lärer böra förfalla, får Utskottet, derest hvarken Ridderskapet och Adeln eller Borgare-ståndet skulle vilja med de öfriga båda Riksstånden instämma i godkännandet af Utskottets framställning, för frågans afgörande medelst omröstning i förstärkt Stats-utskott, föreslå följande voterings-proposition: “Den som, med gillande af Utskottets hemställan, anser, att endast för innevarande år bör till navigations-skolan i Stockholm anvisas ett belopp af 2,800 r:dr, att från Riksgälds-koutorct utgå, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit Kongl. Majrls nådiga proposition i ämnet.. 10:o Uti 21:sta punkten litt. b af utlåtandet N:o 87, hade Utskottet afstyrkt Rikets Ständers bifall å begärdt anslag för inrättande af en navigations-skola i Westervik. Denna framställning, som Utskottet uti afgifvet Utlåtande N:o 152 vidblifvit, har af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet blifvit bifallen. Preste-slåndet har deremot beviljat ett anslag af 700 r:dr årligen för en navigations-skola i sistnämnde stad, under de vilkor, som för dylika skolors inrättande på andra ställen äro stadgade. Borgare-ståndet åter har beviljat till den ifrågastälkle navigations-skolan i Westervik dels ett årligt anslag af 700 r.dr, dels för uppsättande af materialier för en gång 750 r:dr.
Bränwinsafgiften lagd pä jorden leder blott dertill att afgiften pä pannan eller tillmerknings afqiften icke blir sä wäl tilltagen som den kan och bör blif wa - -B IZ6 Den 9 Julli. wa det, jag har aldrig branni och ämnar icke bränna, men skulle den jord jag brukar bli belagd med en dryg afgift för rättigheren akt bränna, sä blefwe jag frestad för att fä denne afgift godtgjord, att vcksä anlägga bränneri. Utskottet har beräknat proportionen för panneafgiften efter det spanmäls Hvarnum som det trodt wara sannolikt akt med en panna af gifwcn kaune, rymd skulle afwerkas, vest tanka war att för hwarje till bränwin förwandlad kunna fpannemäl skulle betalas 24 jag har länge trott att den span? mål som ärligen till bränwin afwerkas gar till 1,220,220 kanste i,200,002 tunnor. Jag ar nu derom öfwerkpgad, sedan jag för nägra dagar sedan hörde en sakkunnig man yttra samma kanka; bör detta kunna kallas bränning till husbehof? ar detta icke en näringsgren, som tal art beskattas? nar de somj idka bränwins bränning sammanräknade njuta e» winst af 2 eller g kanske flere millioner R:dr, hwarföre skulle icke Staren sä genom afpassade afgifter dela winsten med dem. När en million tunnor spanmäl ärligen afwerkas till bränwin, bör wäl Staten af denna näring kunna upbära en intrad af 24 si. pä hwarje tunna, det will säga en summa af 520,000 R.dr. Det säges ä andra sidan: det är sivärt att eontrollera bränwins bränningen, den för Staren pä denna wäg päräknade inkomst blir mindre säker. Jag kan ej medgifwa detta.
I anseende till nu uppgifna förhållanden och under antydan derjemte, hurusom den ifrågaställa Slals-Ulskoltels Utlåtande Jtts .>00. försäljningen skulle kunna ske elter olika grunder, antingen så, att egendomarne lörsåldes med den skattskyldighet, sorn, enligt deras jordeboks-nalur, dem ålåge, eller oek med förbehåll å Statens sida, att af dem borde fortfarande utgöras större ellet' mindre del af de afgifter, hvilka nu utginge såsom arrende, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer mätte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta och till Rikets näst sammanträdande Ständer öfverlemna förslag till erforderliga föreskrifter i afseende å sättet och vilkoren för försäljningen af de för Statsverkets räkning utarrenderade egendomar, hvilka Kongl. Majit icke af särskild anledning ansåge böra förblifva Kronans tillhörighet. Inom Bonde-ståndet äro motionerna angående detta ämne väckta af Per Renjamin sson och J. Smedberg från Elfsborgs län, Anders Olsson från Jemtlands och Anders Petter Andersson från Östergöthlands län; af hvilka motionärer de tvenne förstnämnde framställt hufvudsakligen enahanda förslag, nemligen, att alla till Kronan indragna boställen, efter nuvarande arrende-kontrakts upphörande, måtte å offentlig auktion försäljas till skatte. Utaf Anders Olsson har enahanda åtgärd föreslagits i afseende på militie-boställen, och Anders Petter Andersson har hemställt, att alla kungsgårdar, till Kronan indragne militieoch landstats-boställen, krigsmanshus-hemman, äfvensom alla mindre krono-lägenheter och boställen, som redan äro eller framdeles varda indragna, måtte försäljas till frälse eller åtminstone lill skatte. Riksdagsfullmäktige!) Smedberg har vid framställandet af sitt förslag fogat det tillägg, att de, som en längre tid under arrende innehaft boställena, måtte erhålla lörmånsrätt lill förvärfvande af eganderätten till desamma.
M:t så funne nödigt, för Gymnastiska Central-Instilutet måtte anvisas hvad som ytterligare kunde oundgängligen erfordras; hvilket förslag borde göras i alla fall, så vida högre anslag ej kunde tillstyrkas. Herr af Grubbens j N. V. och Hr von HartmansdorffAugustj hafva yttrat sig anse den af Utskottet föreslagne tillökning af 1000 R:dr tilli äckelig, men Hr von Hartmansdorff har tillika föreslagit: att Institutet måtte ställas under någon uppsigt, så att R. St:r måtte blifva förvissade, att medlen för ändamålet användes, i hvilket afseende uppgifvits Directionen öfver Stockholms Stads Undervisningsverk, ål hvilken denna uppsigt kunde uppdragas; äfvensom att Anslaget borde beviljas, under förbehåll, att en Lärobok i Vetenskapen af .Professoren Ling utarbetades samt den ifrågakomne Directionen öfver verkställigheten deraf vakade, så att man finge mera nytta af Inrättningen än den tillfälliga practiken för ögonblicket. Hos H. PrästeStåndet hor Corn ministern Dahlgren sökt ådagalägga otillräckligheten af den redan föreslagne tillökningen i anslaget för Lärarenes aflönande, j8o Stats-Utskottets hvartill icke någon tillgång skulle vara att påräkna i de merendels blott under Höstoch Vinter-månaderne ingående inkomster af dem soln begagnade Inrättningen, hvilka inkomster till det mästa behöfde användas till reparationer m. m., hälst Professoren Ling, utom andre nödvändige utgifter för Inrättningen, årligen utgåfve till aflöning för Lärare i,4oo R:dr B:co och sålunda 4oo R:dr mera än hittills af R. St:r för Inrättningen varit beviljadt. Med tillstyrkande af förhöjning till 1,000 R:dr, utöfver hvad Utskottet redan föreslagit har Comminister Dahlgren äfven förenat det förslag alt en Lärocours i Gymnastiken måtte af Stiftaren utarbetas, saint att med det nya anslaget måtte fästas den underd. önskan af R.