Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens: 588, om Inrättandet af en Statistisk Bureau. Bihang till B* St. giot. Sid# Prut. Vt dr. d. Nav. ilig. BancoUtskottets: N:o 6'g, i anledning af väckt Motion, om hvad Utskottet, i afseende pä de rfglernentariska föreskriftetne för Bancoförvaltningen bör iakttaga: Allm. Besvärsoch Ekonomi Utskottets: N:o 211, om visse föreskrifter, sorn böra iakttagas vid upprättande af Förslag till Civileoch Militairetjenster. S. D. Föredrogs Höglofl. Bidderskapets och Adelns den 10 dennes på bordet lagde ProtocolIsUtdrag af den 7 i denna månad, innefattande Hcgl* Bidderskapets och Adelns beslut med inbjudning i anledning af BancoUtskottets Betänkande N:o 40 jemte generelt förslag till Beglemente för de särskilda afdelningarne af Bancodisconten samt Utskottets sednare Utlåtande N:o 65, hvarvid i fråga om de blifvande Discont-Directionernes arfvode, hvilket Höglofl. Bidderskapet och Adeln bestämt till" 500 Bd. årligen, samt Högv. Presteoch Vallofliga BorgartStånden till 400 Bd. jemte 66 B:dr Fr»f. Utdr. d, l? Nov. xgzj. 32 sk, i respenningar, men BondeStandet deremot ansett böra blifva 666 Bd. 32 sk.,_ BondeStandet antog Höglofl. Bidderskapets ochAaelns inbjudning i denna del, och bestämde följaktl gen arfvo* det till 500 Bd. B:co jemte 66 Bd. 32 sk. såsom resepermingar, under förmodan att Högv. Preste^ och Välloll. BorgareStånden behagade till berörde inbjudning accedera. Som genom Högv. PrestcStåridets, Vallöf!.
Lagsamt Allm. Besa.- och Ehon.-Utshoitens Betänkande3 JY:o 4. mäste qvarstå, intilldess Kyrko-lagstiftningen, lill hvilken desamma egentligen höra, derom annorlunda kan förordna, må hända så: att Kyrkoherden eller den, hans tjenst förrättar, i stället för biträde af serskildt valde Kyrko-Råds-Ledamöter, vid sådane förrättningar dertill kallar SockneNämnden. Om Kyrkoherden ej sjelf är Ordförande i Sockne-Nämnden, verkställes kallelsen genom Nämndens Ordförande, men Kyrkoherden, eller den, hans tjenst förrättar, förer ordet. Till undanrödjande af missförstånd hade jag ansett, att föreslående boldt i delta Betänkande anmärkas.’’ Af Herr Biskop Butsch: ”Jag förenar mig med dem, som yrkat, alt Pastor må blifva sjelfskrifven Ordförande i Sockne-Närand. Såsom ytterligare skäl för detta yrkande, vilt jag anföra, att, om Pastor icke blifver Sockne-Nämndens Ordförande, så måste utan tvifvel Kyrko-Rådet, en institution, hvilken Utskotten med tystnad förbigått, framgent qvarstå, och de communala inrättningarne således onödigtvis mångfaldigas. Antages åter, i enlighet med hvad Utskotten föreslagit, att Pastor ieke är sjelfskrifven Ordförande i Nämnden, så bör han likväl, efter min mening, alltid, då fatligvårdsfrågor till öfverläggning och afgörande förekomma, der vara tillstädes, icke såsom Nämndens Ledamot, utan snarare såsom de fattiges Målsman, för att, efter eget bepröfvande, inför Nämnden bevaka deras rätt och föra deras talan, likasom han, i följd af sin tjenstepligt, icke lärer kunna undgå att, om anledning dertill finnes, hos högre auctorileter föra klagan öfver Nämndens beslut och åtgörande i nu ifrågavarande afseende.
Härigenom äro således de af Theologi ka Faculteten från valet aldeles uteslutne, ehuru äfven inom den Philosophiska linnas Professorer, hvilka tillika kunna väljas som kyrkoherdar, och en eller annan ytterligare som Ledamot af WetenskapsAkadexnien. Då emedlertid det synes obilligt att, i valbarhets vilkoren göra ett undantag för Professorerne af någon viss Facilitet och då i öfrigt den lagbestämmelse torde Constitntions Utskottets Betänkanden. 245 blifva nödig, att inge Andre än verklige Professorer eller de, sorn i Consistorium Academicum ega säte och stämma, kunna Representera för Universiteten , får, till Grundlagsenlig behandling, Constitutions Utskottet vördsamligen framställa det förslag att, i sednare momentet af Riksdags Ordningens 13 §. Orden; ”Tvänne Professorer från de Werldsliga Faculteterna” måtte förändras till; ivänne Ordinarie Professorer Stockholm den 24 September 1823. Ankom den g October 1823. Memorial till Riksens Ständer, rörande några mindre Grundlagsändringar, föranledda af det inom Gtskotcen införda omröstningssätt. Sedan det af Riksens Höglofl. Ständer antagna stadgandet om votering per Capita inom Utskotten numera jemväl erhållit Kongl. Maj:ts Nådiga sanction, och säle - 24.6 Constitutior.s-Utskottets bctänkanden. des någon omröstning
Jag får derföre föreslå, att. 11. o. Ad. behagade bifalla RiddarhusUtskis Utlåt., med den förändring, att orden »till ett antal af 700 exemplar» utbytas emot orden »till ett antal exemplar lika med antalet exemplar af Ståndets prot.» Hr Ribbing, Arvid: Hr von Francken har uplyst, att Utsk. ansett, att det skulle komma att åtgå flere exemplar af Bihanget än af prot:n, men icke, hvarföre Utsk. så ansett. Förmodligen har Utsk. haft något skäl dertill, och jag skulle derföre önska, att Utlåt, i detta fall blefve mera fullständigt. Om verkligen skäl till förslaget finnes, tror jag att man ej bör sätta sig deremot, enär omkostnaden för det ökade antalet torde vara ganska obetydlig. Hr Ehrenhoff, Gust. Herman: Orsaken, hvarföre Utsk. tillstyrkt, att Bihangs-uplagam skulle blifva 200 exemplar större än protokolls-uplagan, är den, att antalet af R. o. Adis under loppet af Riksdagen närvarande ledamöter är större, än antalet af dem, som sedermera uttaga sina protokolls-exemplar. Men som jag i allt fall anser 500 exemplar af båda uplagorna göra tillfyllest, har jag ingenting emot Frih. Cederströms förslag. Gr. Lagerbjelke: Att R. o. Ad:s ledamöter under en Riksdag stundom äro fulltaligare än de ledamöter, hvilka uttaga sina protokolls-exemplar, inverkar i detta fall icke på sjelfva saken, ty man måste ändock låta trycka så mångå exemplar af protm, att alla de af R. o. Adis medlemmar, hvilka uttagit pollet, kunna erhålla hvar och en sitt exemplar. Då nu tvänne af RiddarhusUtskis ledamöter uplyst, att något bättre skäl, än det nyssnämnda, icke 688 Den 17 December. ligger till grund för förslaget, anliäller jag att, med frånträdande af mitt yrkande å återremiss, få förena mig med Frih. Cederström. Sedan härefter äfven Hr von Francken instämt i Frih.
Jag ber likväl att få fästa uppmärksamheten derpå, att ett företag, sådant som detta, är någonting belt annat än ett odlingsföretag, hvartill lån beviljas. Af det förra har icke en enskild person ensamt fördelen, utan i afseende på detta speciella, eller Strömsholms slussverk, komma 2tne samliällsciasser att deraf draga fördel, nemi. den ena de stora brukseller andra industriägarne, i och för deras näringar, och desse personer hafva ansträngt sig så mycket som möjligt, då de underkastat sig både att sammanskjuta ett capital och att fylla bristen för alt fullborda canalen. Begär man blott 3 proc. ränta på det lån, som Staten lemnar, jemte capitalafbelalning i en aflägsen framtid, så skall detta öfverstiga den nytta de kunna påräkna af canalen; de måste då saga nej (ill företaget, och detsamma afstanna!-. Men den andra classen, mine herrar! den classen, som ej kan göra några sammanskott, den utgöres af Dalallmogen, som af företaget kommer att draga den största nyttan, ty den lättade transport, som derigenom uppstår, verkar, genom den hastigare afsätlningen, till ökad bearbetning af bergen inom Dalprovinsen lill grufvebrytniogar, nya masugnars anläggande, förhöjd t slångjernssmide, större kolafsättning o. s. v. Man har sagt, att om denna canal fullbordades, skulle Dalallmogen komma i mistning af sin hittills åtnjutna förtjenst genom foror, som då aldrig komme i fråga: jag tror, af skäl jag förut nämnt, att den ökade lifligheten utefter hela canallinicn och hvad till denna liflighet gåfve anledn., skulle i mångfalldig måtto ersätta den förtjenst Dalallmogen uppbemtar genom da har omlalta fororna. 3oa Den 24 Mars f. m.
Sammanräknade beloppet af de räntor, som från slutet af Juli månad förlidet är intill utgången af sistlidne September månad, i följd af ifrågavarande förräntning, dels influtit dels å de utlånta medlen upplupit, har uppgått till 281,558 R:dr 23 öre, hvaraf 65,004 R:dr 13 öre uppkommit genom förräntning af de på Banko-räkningen M 2 insatta medel, samt sålunda äro att anse såsom en tillgång .dels för betäckande af de med upplåningen förenade 10 — 74 — Upplåning inom landet mot obligationer,löpande med 4^ procents ränta. Ändring af instruktionen för Revisorerne vid granskning af Riksgälds-verket. kostnader, dels för bestridande af ränta och amortering af jernvägs-lånet, samt återstoden, 216,559 ll:dr 10 öre, tillhör räkningen 1 eller Riksgälds-kontorets för öfrige allmänna behof afsedde tillgångar. Deisi ändamål att, så vida ske kunde, söka undvika att, under den pågående stränga penningekrisen, behöfva indrifva de mot hypothek af räntebärande obligationer utgifna lån, dels att bereda den del af allmänheten, som under den rådande bristen på förtroende till enskilda låntagare icke vågade utlåna sina kontanta tillgångar, tillfälle att på säkert ställe göra dem räntebärande samt såmedelst jemväl hålla penningarne allmänna rörelsen tillhanda, beslutade Fullmäktige, under den 12 December sistlidet år, att af allmänheten upptaga lån mot obligationer, förskrifne med 4^ procents ränta, samt ställde att återbetalas efter 3 månaders uppsägning, som dock icke finge äga rum förr än 9 månader från utgifningsdagen. Då Fullmäktige vid räntans bestämmande till endast procent uppenbarligen afsågo att icke draga penningar ur allmänna rörelsen, utan endast söka framlocka sådane kapitaler, som, i följd af den störda krediten, eljest skulle förblifvit skriniagde, var det sannolikt, att några betydligare belopp genom denna upplåning icke skulle under den pågående peningekrisen kunna erhållas, synnerligast sedan Jern-kontoret ungefär samtidigt äfven börjat utgifva obligationer med sex procents ränta, ställde på sex månaders betalningstid.
Henning: Grefve Posse och Herr Tham hafva så fullständigt utvecklat ämnet, att föga återstår för mig att tillägga; men i följd af de anmärkningar, som här blifvit gjorde mot Utlåtandet, får jag äran nämna, att med den kännedom jag tror mig ega om Enskiftesverket i Skåne, har jag sällan funnit, att det varit andra, än mindre goda hushållare, som blifvit ruinerade genom enskifte, helst ut 15 ' Den 29 Maji. flyttningshjelpen rikeligen ersatt de uppoffringar, som blifvit gjorde af den utflyttande. Säkerligen hade en sådan person genom tillgång af lån i det stället blifvit satt i förlägenhet. Jag tillstyrker således, att Utlåtandet må bifallas. Hans Excel lence Herr Grefve De la Gardiej Jacob: Jag skulle anse mig fela mot mig sjelf, mot sanningen, och mot den landsort, der jag har egendomar, om jag ej med tacksamhet erkände nyttan af de penningebidrag, som för Enskiftenas fortgång i Skåne blifvit lemnade. Visserligen hafva de icke varit tiliräcklige för alla, som deraf varit i behof. Aldrig har jag sjelf, och mig vetterligen ingen af Skånes Possessionater begagnat sig af denna förmån; men Enskiftesverket har i allmänhet tillskyndat landet en så väsendtlig fördel, att det vore en ren förlust, om man borttoge de medel, som befrämjat detsamma. Det är på alla dessa skäl, som jag anhåller om bifall till ifrågavarande Utlåtande. Herr Ribbing: Då den enas ja torde vara så godt som den andras nej, anhåller jag tills vidare för min del blott att få med 1807 års EnskiftesFörfuttning, så snart jag kan erhålla den, visa, att den ej var, såsom Grefve Posse påstått, gällande äfven i de Norra Provincerne. Den ag Maji. 22g Grefve Posse: Jag har egentligen he gart ordet för alt fästa uppmärksamheten, derpå, att denna fråga ej har sammanhang med de emot SkiftesStadgan gjorde anmärkningar. Om äfven de föreslagne lånebiträ-» den beviljas, så erfordras dock detta understöd.
ro. der kunna bibringas icke allenast de Officerare, hvilka i och för sin tjenste-utöfning deraf blifva i behof, utan äfven andre, hvilka, ehvad de tillböra militair-ståndet eller ej, kunna, när de ega erforderliga förberedande kunskaper, vid Läroverket vinna inträde, hafva Rikets Ständer funnit godt bevilja det af E. K. M. för en vid Marieberg ytterligare anställd Lärare i de kunskaps-ämnen, som speciell tillböra Ingenieurer för Allmänna arbeten, äskade aifvode, 1,000 R:dr årligen, intill nästa Riksdag, utgörande för fyra år beräknadt. 4,000: — Efter pröfning af de bos Rikets Ständer förekomne serskilda framställningar, rörande dels anslag, dels lån till utförande af allmänna arbeten, hafva Rikets Ständer godlfunnit bevilja följande bidrag, nemligen: till a) Vatten-Communicationer. Norra Districtet. l:o Till upprensning af Råneå Elf 4,000 R:dr, af Luleå Elf 5,000 R:dr och af Piteå Elf 6,000 R:dr, tillsammans 15,000: — och ehuru afsedt är, att samtlige desse tvenne företag böra under stödjas med nu anslagne Stats-bidrag, hafva Rikets Ständer likväl velat åt E. K. M. öfverlemna alt, derest, vid ytterligare pröfning af behofvet, en annan fördelning af anslaget skulle pröfvas lämplig, hvad som icke anses vara för ettdera af dessa upprensnings - Expeditions-U tskoltets Förslag till tind.
Upp" rätthållandet af ett skäligt medelvärde å landets egen Spannmålsafkastning vid ymnigare skördar har äfven fått ett rum bland Allmänna MagazinsInrättningens hufvudsaklige åtgärder, och för detta ändamål blifva ökade anslag vid 1815 och 1818 årens Riksdagar beviljade. Afsigten härmed var otvifvelaktigt god och bör derföre icke klandras, men ufglngen har visat, att ringa båtnad blifvit ii4 St ats-Uts kottets Betänkanden, jordbrukaren beredd emot de uppoffringar som Staten genom sådane upphandlingar måst vidla linas. Väl uppköptes åren 1818 och i819 samt före skörden 1820 af Allmänna Magäzins-Inrätt' niBgs-Directionen i de fleste provincer af Riket ansenlige Spannmåls-cjvantiteter efter Höga pris; tnen sedan Cassatillgångarne voro medtagne oell uppHandlingåtne i följd deraf instäldHs, folio åt^r prisen så mycket lägre eller nästan till ett vanvärde, temedart ali enskild handel med Spannmål äfven till det mesta afstahnat; och för en ständigt fortsätt Spänhmåls-upphandling till prisets bibehållande inom vissa grätiSor; skulle, om några goda eller blott medelmåttiga år påfölja hvarandra, ingen fond blifva tillräcklig och inga M.gazinsbus till Sädens förvarande kunna anskaffas; Sedan Allmänna Magazihs-Inrättningen genom ifrågakomrie Spahhmåls-uppHähdlingat §ämiat ansenlige lager, som inom Ilandet icke kudde omsättas och Sädens förskämning befarades, i Händelse af en längre liggetid i Magazinén, upp. Stöd fråga om utskeppning af Säd till utländske, vin aflägsne platser, hvilken utskeppning ock för Sig gått med Ihrattningeiis käniibara förlust. Dét måste således sättas utom allt tvifvel, att desse upphandlings åtgärder för Latidet verkat ö* jemnförligt större skada än, gagn. Bet ankan den. 21 s
Summa R:mt R:dr 47,000. Land.sh.-Emb. 26 Westernorrlands län. Väglängd. Broar cch broafgifter. Vägförbättringar. Att uppgifva allmänna landsvägars, häradsvägars och socknevägars längd har sin stora svårighet. På flera ställen äro allmänna landsvägarne ej af den bredd allmänna lagen bestämmer, och man har stundom velat betrakta dem såsom häradsvägar, ehuru gästgifvaregårdar vid dem äro anlagda och skjutsning å dem äger rum. Approximativt skall längden blifva uppgifven i den till denna afdelning hörande tabell. Vägarnes beskaffenhet år visserligen icke sådan den vore att önska, hvartill orsaken ligger dels deri, att lämpligt väggrus på många ställen saknas, dels att de till underhåll indelade vägsträckorna äro alltför stora och ofta aflägse från hemmansägarens boning. De med statsanslag anlagde eller förbättrade vägar äro dock i allmänhet bättre, och deras underhåll är lättare i den mån backarne försvunnit. Vissa tider om året, synnerligen under källossningen, äro dock gemenligen alla vägar inom länet djupa och svåra att befara. Under vintertiden, sär deles då mycket snö inträffar, äro vägarne på många ställen svåra att hålla öppna, ty knappt har en mödosam plogning blifvit verkställd, förrän ett nytt snöfall beröfvar arbetaren frukten af hans möda; men ock måste det erkännas, att innevånarne till en stor del äro sjelfve skulden till vintervägarnes mindre goda beskaffenhet. Norrländningens vana att alltid köra i samma spår och derigenom tilldana likasom en ränna i vägen gör det svårt, när tvenne åkdon mötas, att utan olägenhet komma förbi hvarandra, och icke sällan händer, att ettdera måste kastas ikull. Kongl. Maj:ts Befallningshafvande har väl uti utfärdade kungörelser lemnat föreskrifter om vägarnes underhåll, bredd, plogning m. m., men inga föreskrifter, inga vitén äro tillräckliga att fullkomligt utrota fördomar och ovanor; det är endast af tiden och upplysningen sådant får väntas. Tab. N:o 8. Enligt de från Kronofogdarne inkomna uppgifter var förhållandet med landväga-kommunikationerne vid femårsperiodens slut det i tab. N:o 8 uppgifna.
Kanslern förordade löntiflöknin^- gen för ofvanbemälde frenne tjenstemän vid Universitetets Bibliothek, nemligen: för Vice Bibliothekarien 300: „ Förste Amanuensen 150: „ Andre Amanuensen - • 100: eller ett sammanlagdt belopp R:dr 550: 5:o Om anslag till cn Provincialläkare i Hudiksvalls distrikt. Uti en af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Gefleborgs län den 31 Mars nästlidet år insänd underdånig ansökninganhöllo innevånarne i Hudiksvalls proviucial-läkare-distrikt att, då flere olägenheter uppstått deraf, att extra provincial-läkare-befattningen inom distriktet vore med en bataljons-läkare-beställning vid Helsinge Regemente förenad, Eders Kongl. Maj:t måtte i nåder tillåta, att dessa båda tjenster finge åtskiljas och en provincialläkare med fortfarande station i Hudiksvall tillsättas med en anslagen lön af 500 Ridr. 8 Kungl. }laj:ls \å<I. Hrop. om Statsverket 1853. Till stöd lor denna begäran anlörde siikanderne hufvudsakligen, att nämnde distrikt, som omfattade ifi socknar med 28,000 innevånare, |jå en areal af 57 qvadratmil, voie i behof af'en läkare, sorn kunde egna en odelad verksamhet åt hehovården inom distriktet, men att detta icke vore förhållandet med den der nu anställde läkaren, hvilken, till följd af sin befattning jemväl såsom bataljons-läkare, under vissa tider af året kallades till tjenstgöring på annan ort; att då hans biträde sålunda icke kumle under hela året påräknas, han saknade tillfälle att genom ackord med enskilde personer i denna i allmänhet torftiga handsöl l bereda sig nödig bergning; samt att häraf varit en följd, att de tvänne läkare, som sednast varit i distriktet anställde, icke kunnat der qvarstanna.
Betänianden. 87 af Riksens Ständer anslagne Ett Hundrade Tusende Riksdaler årligen till Jordbrukets, Handelns och Näringars befordran, af hvilken, till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition stahle Summa, understöd till Hamnbyggnadens i Malmö fullbordan samt andre dylika Arbeten blifvit beviljade; Och då den ,af Herr Edtlberg föreslagne anstalt för underhållandet af Hamnen -vid Landscrona, synes vara ett företag af Allmännare nytta, såsom afseende Sjöfartens säkerhet, samt alisa bör hänföras till de föremål, för hvilka nämnde tillgång af Statens medel blifvit ansia, gen; torde Riksens Höglofl. Ständer finna, att landscrona Stad, må i detta ämne i underdånighet vända sig till Kongl. Maj:(, som lärer täckas, efter pröfning af behofvet, och med bestämmande af vilkoren, bevilja det understöd för Eandscrona Hamns underhållande, semi af JCongl. Maj:t i Nåder finnes skäligt. Riksens Höglofl. Ständers StatsUtskotts Utlåtande angående RiksdagsFnllmägtigens för Landscrona, Handlanden L. L. Edelbergs Memorial om Arbetsoch CorreclionshusInrättning i Malmöhus Län. TiU StatsUtskottets utlåtande har Wällofl. Borga - >8 StatsZJtsk• Betänkandeu, reStåndet, genom ProtocoIIsTJtdrag den r^Ide i denna Manad, remitterat RiksdagsFullmägtigens för Landscrona och Engelholm, Handlandens Hr LLEdelbergs till Ståndet afgifne Memorial, deruti anföres angelägenheten och nyttan af Allmänna Arbets och Correäidnshuslnrättningar, der vanartige och arbetsföre
N:o sp. ver de synbara verkningarne af den förra och senare eldsvådan, att eu betydlig rubbning i förmögenhets-tillståndet inom Staden derigenom egt rum, och att, oberäknad! välgörenhets-bidrag, uppgående lill omkring 29,000 Riksdaler, och det till beloppet okända rörelse-capital, som kunde finnas hos Stadens förmögnare innevånare, de brandskadade icke egde mera att disponera till fond för nya byggnaders uppförande efter sista eldsvådan, än vid pass 3o,ooo Riksdaler, emedan det öfriga af de förlorade husens brandförsäkrings-värde åtginge till Riksgälds-C011 lorets förnöjande för byggnadslånen samt till gäldandeafprivatasintecknade fordringar m. m. Deremot har Kongl. Majrts Befallningshafvande i underdånighet anmält, att Stadens innevånare gemensamt, eller hvar för sig, behöfde genom lån uppbringa omkring 3oo,ooo Riksdaler till återuppbyggande af deras egna och de publika husen, samt till onakostnaderne för Stadens nya planläggning, hvartill förslag blifvit upprättadt och af Kongl. Maj:t i Nåder fastställdt, samt att allmänna lånebidrag af minst 200,000 Riksdaler voro oundgängligen nödiga i det hela för Stadens uppkomst, och så vida dess innevånare skulle efter hand kunna återhemta deras förra välstånd; och i hvilket afseende Staden yttrat den önskan, alt återfå det vid 1823 års Riksdag beviljade bygg - $o K, M. Nåd.
Den har ofvan först namda fonden, eller forbundets dolzationsfond har redan blifvit grundlagd i och med den nyligen till forbundet öfverlemnade Whitlockska stipendieg5fvan. Och har man goda skäl att hoppas att fonden framgent skall tillväxa genom gåfvor och testamentariska donationer af frikostiga menniskovänner, hvilka hafva hjerta för landets döttrar och deras sträfvan att vinna full arbetsduglighet för att i mån af behof kunna hjelpa sig sjelfva och de sina. l) Förbundets allmänna stz$eizdiefoolzd skall enligt komiténs förslag grundläggas innevarande år. För detta ändamål skola beräkningar göras, en arbetsplan fastställas satnt en talrik kår af. -. l) Det bör har framhållas att dylika donatioiier kunna göras afven med vilkor att rantan ej genast kan för andaniålet disponeras, eller s i att stipendierna förbehållas niedleinniar af en viss slagt. medarbetare bildas för att sätta i gång öfver hela landet, under nägra få år, en insamling af så små bidrag, att de icke för nägon kunde kannas såsom en uppoffring. Denna plan, af fru S. Adlersparre framlagd inom komitén och af denna i dess väsentliga drag gillad, innefattar i hufvudsak följande: I) Bidragen skulle bestämmas till a krona årligen i 5 ar. 2) Ett mycket stort antal för saken intresserade personer skulle genom förbundets ledamöter samt dess styrelse och ombud inbjudas att medverka såsom insamlare. 3) Resp. insamlare skulle åtaga sig att hvar och en tillvinna saken minst ro bidragande sanit årligen i 5 år af dem uppbära och till förbundet p2 öfverenskommet satt öfversanda dessa deras bidrag, utgörande sammanraknadt för I ar ro kr. Det torde icke behöfva sagas, att det vore så mycket fördelaktigare för saken, vare sig att de bidragande vilja erlägga det påräknade 5-årsbeloppet, d. ä. 5 kronor, p2 en gång, eller nitiska ~ ~ ro bidragande. insamlare vilja tillvinna saken 7 1 2 an Större gåivor emottagas naturligtvis med största tacksamhet. vare sig att de lemnas för en gång eller för ett visst antal ar.