Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Emellertid torde likväl de Herrar Ledamöter af detta Stånd, som i dessa ämnen länka olika, benägit medgifva, att i skiljagtigheten emellan dem och oss andra, förmår endast tiden gifva Utslag; samt att jag följakteligen icke heller saknar en hillig rätt, att också vädja till den. Friherre CederströmJacob: Vi hafva nu änteligen hunnit till den tidpunkt, då egenteliga föremålet för vår sammanvaro skall afgöras, då våra allmänna financer skola regleras. Det är högst angelägit, att innan man fattar något beslut, noga öfverväga och bestämma grundsattserna för Stats-Ekonomien. Om de åsidosättas, skola betydliga olyckor derigenom beredas. Ett stort rörelsecapital är icke skadligt, utan då handeln och näringarne äro bundna. Om 1809 då Riksens Ständer utsläppte stora Sedelmassor, och decreterade frihet i näringar, handels-och näringsfrihet äfven verkeligen blifvit införde, så hade icke någon förlägenhet nu funnits. Men några få Corporationers enskilda Interesse har varit tillräckeligt, för att förhindra verkställigheten deraf. Vid de sedermera förflutne Riksdagar har detta ämne ytterligare blifvit utveckladt, och vid denna Riksdag hafva vi hunnit lill erkännande af hvars och ens rättighet till sina händers fria bruk, samt alt fritt få afyttra hvad man kan tillverka. Följden häraf saknas likväl ännu, och det måste tillskrifvas Riksens Ständer, emedan de icke 234 Den 6 Junii f. ra. nog tydligt och bestämdt uttryckt deras beslut. Jag hoppas dock, att vi skola öfverlefva upphörandet af de band, som ännu fjettra näringarne. — Den fråga, som nu är under öfverläggning, angår RörelseCapitalets bestämmande intill nästa Riksdag. Utskotten hafva beräknat Sedelstockens belopp efter Böcker. Detta är orätt, emedan en stor del af Sedelstocken fins icke mer i Landet. Utskotten hafva ock från RörelseCapitalet uteslutet en tredjedel af Discontpapperen. Detta är jemväl orätt, ty berörde Discontpapper hafva funnits, och verkeligen utgjort en del af RörelseCapitalet.
Diiöerre ^s/-/^/e/,?r, Drilierre -uo/r §o/////26/r//e/'or ^ 6refve //d/v/, D, ilie l i e 6///s/r//n/r/, f. Ilof-Dan^leren, 6aliiuetts-8ecreterai en ////-s, A', f. 8tat8-8ecr6teraren, Kxpedition8-8eeret6raren Ullsorsrd - Lo/rA?. 5 k? 'fillsörordnads 8tats-8ser6lsrareu upplästs till justering ett, till följd »5 Kongl. I^lajds den 8 innev:>rands manad fattads I^ädiga laeslut, uppsatt foi-slag till Kongl. IVlaj:>8 lVädiga proposition till Rikets 8tänclsr» VM k»6- rtäinlnaiidet af stadigvarande ^RuII-afgiller ä spaiiinäl. l^lsii ällsropands ät' de till 8tats-Rädets protoeoll den 8 innevarande mänad afgilns iindsrdäniga yttranden, tillstyrkte Koredraganden oell 8tatsRädet l^äiligt gillande af det nu upplästs, piotoeollet Ilifogade förslag till vin köim aids pioposition. Kungl. Alaj:t faun godt i ljäder gilla dst salunda i underdänigllsb affattads löislag, allenast med lie» förändring, att Kongl. IVIaj:t befullts, ritt, i stället lör den uti det nu upplästa eoneeptst lärskommands mening: "llvareftsr ils lrärom fatlands Rsslut mä kunna varda gällande fran 'samma ti>l, dä cleu Rlilvands n^a 'Rull-taxan träder i vei kställigllst," skall inforas följande:
Öfver 5 till och med 10 mils distans erlägges för 1 till och med 10 & per stycke 30 öre. öfver 10 » 20 » dito 50 » » 20 » 30 » ■ dito 70 » o. s. v., med 20 öre tillägg för hvarje 10 ® tillökning i vigt. Öfver 10 till och med 15 mils distans erlägges för 1 till och med 10 ® per stycke 40 öre. öfver 10 » 20 » dito 65 » » 20 » 30 » dito 90 » o. s. v., med 25 öre tillägg för hvarje 10 <5 tillökning i vigt. 6:o. Afgift för bosleap per mil: För hel vagn, hvaruti må lastas 8 oxar eller kor, 20 kalfvar, 30 får eller svin 4 R:dr » half vagn, eller 4 oxar eller kor, 10 kalfvar, 15 får eller svin 2 » 25 öre. » en oxe eller ko — » 60 » » en kalf — » 25 » » ett får eller svin — » 20 » Dock beräknas afgift för boskap alltid såsom för minst 2:ne mil, så att minsta afgiften är för hel vagn 8 R:dr o. s. v. 7:o. Afgiften för gods beräknas efter centner och skålpund, och erlägges alltid som för en hel centner (5 L®), huru litet godset än må väga. Då vigten öfverstiger ett centner, beräknas afgiften som för 1J; då den öfverstiger 11, sorn för 2 o. s. v. till dess vigten uppgår till 4 centner (1 Sk®). För hvad som öfverstiger 4 centner beräknas afgiften deremot i proportion efter vigten i centner och skålpund; dock erlägges afgiften alltid med minst 20 öre, äfven för minsta vigt och kortaste distans, såvida taxan icke upptager mindre för helt Sk®. 8:o.
Länen till andra inrikes orter mätte med det snaraste upphöra, det bör förväntas, att, sedan en sådan rättighet icke vidare finge begagnas, sjöfarten med inhemska fartyg mellan Norrland och Hufvudstaden,jemte andra söder om Åland belägna Svenska hamnar, skall i betydlig nion ökas, synnerligast om de faror och olägenheter, som med denna seglation ännu äro förenade, så vidt möjligt är, varda undanröjde. Statssamt Allm. Best.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 28. 11 I betraktande af berörde omständigheter, anse sig Utskotten böra, såsom svar å motionerna i denna del, vördsamt föreslå, att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, att en fyrbåk på skäret Understen måtte, så vidt tillgångarne det medgifva, varda uppförd. Beträffande åter Matts Pehrssons förslag, angående inrättandet af en fyrbåk å Holmöns norra udde och af en steneller träkänningsbåk å klippan Bonden, så enär, emot hvad Förvaltningen af Sjö-Ärendena isin ofvanberörde underdåniga skrifvelse anfört, i fråga om en fyrs uppförande på nämnde klippa, dertill anslag icke heller blifvit af Kongl. Maj:t begärdt, Utskotten ej ansett behofvet af den föreslagna båkanstalten derstädes vara så utredt och styrkt, att Utskotten kunnat hemta skäl för understödjandet af motionen i denna del, samt hvad angår Holmön, hvars begagnande till plats för fyrbåk, Utskotten veterligen, först vid innevarande Riksdag blifvit hos Rikets Ständer ifrågasatt, Utskotten icke helier funnit nödvändigheten af en fyrinrättning på nämnde ö vitsordad; få Utskotten hemställa, att någon åtgärd i afseende å de föreslagna båkinrättningarne pä Holmön och å klippan Bonden icke måtte af Rikets Ständer vidtagas. Stockholm den 20 December 1844.
Vid detta förhållande, och då båtsmännen således, långt ifrån att genom dröjsmålet med den nya munderingens erhållande, blifva på något sätt lidande, snarare derigenom haft någon förmån, tillstyrka Utskotten, att motionen i denna del må förfalla. Hvad vidare angar Riksdagsmannen Olof Larssons anmärkningar dervid, att brukningstiden för hvarje persedel beräknas från den dag, då den blifvit utlemnad, utan afseende på den allmänna inrnönstringsdagen för det uppfordrade kompaniet, kunna Utskotten, som anse det iakttagna beräkningssättet vara bygd t på fullkomlig rättsgrund, icke instämma i det förslag, motionären framställt, utan tillstyrka, att motionen äfven i denna del ma förfalla. Samme motionärs yrkande, att båtsmannen icke skulle vara bergad med ett par skor, som roten består, förutom det pär skor, som honom till parad af kronan lemnäs, och att båtsmannen derföre borde berättigas att af kronan erhålla tvänne par skor, måste Utskotten anse såsom föranledt af något misstag, då 4 § 1 mom. i Kongl. Förordningen den 22 December 1848 uttryckligen innehåller, att utom “de i 1 § nämnda persedlar, hvilka af kronan bestås, båtsmannen erhåller af rustoch rotehållaren såväl kappsäck, att räcka deri tid derföre redan finnes fastställd, som de så kallade små-persedlarne af skjortor, strumpor och skor, på sätt nu gällande Författningar derom stadgau; hvaraf synes, att båtsmännen af sine rustoch rotehållare skola hädanefter förses med lika antal skor, som hittills, och dessutom till begagnande vid parad erhålla ett par skor af kronan. Utskotten tillstyrka således, att motionen i denna del måtte lemnäs utan afseende. Beträdande slutligen Riksdagsmannen Tobias Linds förslag, att anskaffandet af kappsäck samt skjortor, strumpor och skor äfven skulle af kronan äfvertagas, så anse Utskotten, lika med Rikets sednast församlade Ständer, att en sådan åtgärd skulle föranleda ökade kostnader för både kronan och rustoch rotehållarne, och finna derjemte, att för liten Slatasami Allm. Besvärsoch Kkon.-Utsk.
mina det är C O S &amp; marljuset s m ö g sig endast sparsamt in mellan hon på ställande Arvid efter druckit, en lång, v e m o d i g t bedjande blick. sade till Ingrid 1899. utan hälsa! framtid! upp. under att Och hastigt, u p p r ö r d. Hon bevara hopp 7 sade han o c h såg på henne m e d en innerlig dig blick, » j a g skall blifva det. » (Forts.) y i D M U S I K A L I S K A A K A D E M I E N S sammanträde * här o m dagen meddelades, att fröken Ellen Bergman, s o m alltsedan år 1873 varit biträdande lärare i sång, nu på grund af hälsoskäl anhållit att icke ifrågakomma till eventuellt återval. Med anledning däraf beslöt akademien att till protokollet uttala sitt tacksamma erkännande af den plikttrohet o c h den skicklighet fröken B e r g m a n städse ådagalagt vid skötandet af sin befattning. Till biträdande läiare i sång valdes fru V e n d e l a Sörensen. För öfrigt återvaldes de förutvarande extra o c h biträdande lärarne. herr Ferd. Flodin i Drottninggatan 2 9 A, f. d. Roeslerska ateliern. Herr Flodin har under många år i Amerika, där den fotografiska konsten står synnerligen högt, innehaft egen, vidt r e n o m m e r a d atelier, o c h af d e charmanta prof på porträtter i platinumo c h olikfärgade pigmenttryck, s o m för oss företetts, framgår till fullo, att hr F. på sitt område är en verkliar artigt m e d den finaste konstnärsblick o c h en teknik på höjden af den fotografiska vetenskapens nuvarande ståndpunkt. KIP Hårborttagaren. Befriar genast från missprydande hår eller skägg. Pris kr. 2:50 + porto pr ask. (S. T. A. H. Allm. Telefon Riks» FINNEfter begagBALSANI. nandet. Bästa medel för borttagande af finnar och bulnader samt att om dagen dölja finnar och röda fläckar Utmärkt för herrar som lida af s k. rakfinnar. Pris kr. 2 + porto pr flaska.
Enär cellsystemets välgörande inflytande på de fångar, till hvilkas förvarande länshäktena äro afsedda, blifvit af en allt mera mognad erfarenhet fulltygadt, samt de län, der nya fängelsebyggnader ännu saknas, tvifvelsutan ega grundade anspråk att, i likhet med de öfriga, förses med förbättrade fängelse-anstalter, men sådant likväl icke för dem alla lärer kunna medhinnas under de tre år, som nästa Statsreglering kommer att omfatta, tillstyrker jag i underdånighet, att Eders Maj:t i nåder täcktes af Rikets Ständer begära, att för detta ändamål nu måtte beviljas ett särskildt anslag till enahanda belopp, som vid de två sista Riksdagarne, eller 450,000 R:dr R:mt, att under åren 1858, 1859 och 1860 med en tredjedel eller 150,000 R:dr hvartdera året utgå. Slutligen och då Eders Maj:t förklarat Dess afsigt vara att, i sammanhang med nådig framställning till Rikets Ständer om nödvändigheten af förbättrade lönevilkor för Rikets embetsoch tjenstemän i allmänhet, föreslå, att den förhöjning i lönebeloppen, som kan varda beviljad, må utgå redan från och med år 1857, men den vid sistlidne Riksdag fastställde, för nämnde år ännu gällande, Riksstat icke lemnar tillgång till en så beskaffad utbetalning, hemställer jag i underdånighet att Eders Maj:t täcktes af Rikets Ständer äska att de särskildt anvisa de härtill för en gång erforderliga medel, hvilka dock, enär den frågavarande förmånen icke skulle tillkomma de embetsoch tjenstemän, som ej blifvit berättigade till någon löneförhöjning innan de uppfyllt dermed fästade vilkor, nu endast för - 28 Bil. N:o 1 till kongl. Maj.-ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1866. slagsvis kunna beräknas och derföre torde böra för 2:dra hufvudtiteln upptagas till det belopp, hvartill, efter afdrag för ljuspenningar, anslaget högst skulle kunna uppgå eller i rundt tal 140,000 R:dr R:mt.
Lx krotocollo Lergstiöm. Den 2s April. 141 Utdrag af Borgare-Ätandets protocoll hällit wid Urtima Riksdagen, (örebro den 2s April 1312. S« D. ^emitterades till Stats-Utjkottet Herr Lagmannen och Riddaren CF. Låndbergs motion angående tryckningen af Bihanget till Protokollen för denna Riksdag; hwariemte Ståndet erinrade, att Bihanget till sista Riksdags-Protokollen annu ej blifwit till fullo tryckt. Ur supra. Lx ?rotoLoI1o kZ bergström. Utdrag af Borgare-Ständets protocoll, hållit wid Urtima Riksdagen i (örebro, den 25 April 1812. S. D^emitterades till Constitutionsoch Stats-Utstötte». Kongl. Masts Nådiga Proposition af den 13 i denne manad, angående en särskild författning om ffltramarinsta besittningars styrelse och Dräkzel. Stats-UtstottetKongl. Masts Nådiga Propositioner af d. 22 >denna manad, angående no Räntan af det Län ägaren af Rosenforss Jernbruk, Majoren Rosenberg innehar, afWadstcna Krigsmanshus-Cassa. 2:0 Centonalen till Wadstena KrigsmanshusCassa, och z:o Ändring uti wissa omständigheter, af hwad Mills blifwit förordnadt, om Accords-crsättningak Officerare af f. d. Finsta Armeen. Be - »42 Den 2s April. Bervillnings - Utskottet. Kongl. Vkasits Nådiga Skrifwelse, til! RikRiksens Ständer, af den 13 nastlidne, angående Bewillningen. BewillningsLagsamt Allmänna Beswärsoch Ekonomie-Utskotten. Kongl. Maj-ls Nådiga Proposition af sistnämnde dag, angående bestämmandet af wilkoren och afgifterne för Branwins-tilimerkning, samt answaret för Bränwins, och andra starka dryckers omattliga bruk. Allmänna Befwärsoch Ekonomie Utstottet. Kongl.
Följderna! Hvar har jag haft mitt hufvud JEAN skrämd. att jag inte tänkt på det? Ja, då fins bara ett härifrån! Genast! Jag följer er ej, ty då är allt förloradt, utan ni måste resa ensam ut hvart som helst! FRÖKEN. Ensam? Hvart? Det kan jag inte! JEAN. Stannar ni, så vet vi hur det kommer att gå! Har Ni måste! Och det innan grefven är tillbaka! man en gång felat, så vill man fortsätta, efter som djerfvare och till sist står man der uppdagad! skadan redan är skedd... Så blir man djerfvare och Alltså res! Skrif sedan till grefven och bekänn allt, Jag tror aldrig heller han är angelägen få veta det! Jag skall resa, om ni följer med! JEAN. FRÖKEN. utom att det var jag! Och det kan han ju inte gissa! rymma med sin betjent! Det stode i tidningarna i öfvermorgon och det öfverlefde aldrig grefven! FRÖKEN. Är ni rasande, menniska? Fröken Julie skulle mig! Jag är så trött, så gränslöst trött Befall mig! Sätt mig i rörelse, för jag kan inte tänka mer, inte handla mer...! Jag kan inte resa! Jag kan inte stanna! Hjelp JEAN. ni opp er och sätter näsan i vädret som om ni skulle vara skapelsens herrar! Nå: jag skall befalla er! Gå opp och kläd er; förse er med respengar och kom så ner! Ser ni nu sådant kräk ni är! Hvarför borstar FRÖKEN halfhögt. Följ med opp! På ert rum? Nu är ni galen igen! Tvekar Nej! Gå! genast! Tar hennes hand och FRÖKEN i det hon går. JEAN. ett ögonblick. leder henne ut. Tala då vänligt till mig, Jean! En befallning låter alltid ovänlig; känn på! JEAN. känn på! JEAN ensam; drar en suck af lättnad; sätter sig vid bordet; tar fram annotationsbok och penna; räknar högt då och då; stumt minspel, tills Kristin i handen. KRISTIN. kommer in kyrkklädd, med en nattkappa och en hvit halsduk er till för slag? Herre Jesus, hvad här ser ut!
123 10 åren med vanliga fardon transporterade ifrån bergslagerna till Mälarehamn vid Westerås uppgå, enligt här bifogad uppgift, i medeltal till icke mindre än 187,182 centner årligen och under de sednare 5 åren bar, efter det Gefle-Dala jernväg blifvit öppnad, medeltalet af den årliga landtransporten utgjort 158,647 centner. Det är derjemte kändt att Westmanland af ålder varit Dalarnes kornbod, och de uppgifter, hvilka äro denna motion bilagda, ådagalägga att förutnämnde provins ännu fortfar att vara det. — Ifrån den 1 Augusti 1864- till samma tid 1865 har 280,310 kubikfot spanmål varit föremål för forsling landvägen till Dalarne, endast ifrån Westerås stad, deraf omkring 100,000 kubikfot afgått direkte till Falun, och då med visshet kan antagas att en minst lika stor qvantitet spanmål varit föremål för landtransport ifrån södra och sydöstra delarne af provinsen, så kan den qvantitet spanmål, som utgjort Westmanlands läns utbyte med stora Kopparbergs län, under sagde tid och å denna rigtning skattas till omkring 500,000 kubikfot. Behofvet af en lättare förbindelse emellan Siljans och Mälarens vatten har, sedan längre tid tillbaka vunnit ett allmänt och lifligt erkännande och sex års erfarenhet har redan ådagalagt att Gefle-Dala jernväg, oaktadt den på ett tillfredsställande sätt löst sin förnämsta uppgift, likväl icke förringat behofvet af en jernvägsförbindelse emellan Dalarne och Mälarehamn. Att en enda stambana skulle kunna tillfredsställa de norr om Mälaren belägna landskapernas behof kan numera icke rimligtvis antagas sedan de Norrländska provinserna uppträdt med starka anspråk på jernvägskommunikation med landet i söder. Den vid sistlidne riksdag beslutade stambanan emellan Stockholm och Upsala antyder ofelbart den rigtning en jernvägsförbindelse med Norrland bör följa och anläggningen af en stambana i denna rigtning var äfven af den år 1856 tillsatta jernvägskomité föreslagen.
S(:s tind. skrifvelser till K. M. Nio 145, i fråga om ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser m. m.; N:o 146, ang:de ersättning åt boställsinnehafvare för deltagande i vattenaftappningseller sjösänknings-företag; N:o 147, angide ändring i nu gällande Exped.-taxa; samt N:o 148, i anledn. af gjord framställning om Calmare laus fördelning i 2:ne. Anmäldes och lades på bordet följande från Utsk:n inkomne mern. och utlåtm, nemi. från Constitutions-Utskottet: Nio 29, med utlåt, i anledn. af återremiss från 3:ne Stånd å mern. Nio 21, innehållande förslag till ändringar och tillägg i 56 och 81 §§ R.Fin m. m.; Nio 30, med voler:s-propos., i anledn. af ett Stånds vägran alt förena sig med de öfriga Stånden om antagande af de förslag Coust.Utsk. i mern. Nio 259, med öfverlemnande af förslag till lista afdelmn utaf det nya reglementet för riksg:s-kont.; N:o 269, angide verkställd omröstning, i anledn. af Riks Sl:ns skiljaktiga beslut, röride inlösen för Statens räkning af fram lidne canslirådet Sundels manuskript-samlingar; N:o 270, angide verkställd omröstning, i anledn. af Riks
Därtill kom att bredvid hennes ökade förfining, hennes stegrade lifskraf, stod som en hotelse den ekonomiskt osäkra tillvaron, sedan hon skulle lefva af sitt eget arbete, något som de starkt minskade tillgångarne i hemmet under de senare åren gjorde nödvändigt och ej blott för hennes själfkänsla önskvärdt. Hade Ernst Ahlgren varit ung och frisk skulle hon ekonomiskt varit bättre stäld, än de flesta af våra yngre författare, ty hon fick relativt höga honorar och allt hon skref mottogs med ifver öfver allt. Dessutom tillkom sista året svenska akademiens understöd. Men hennes kroppsliga svaghet, som gjorde ansträngdt arbete omöjligt, hennes långsamma sätt att arbeta, hennes oafvisliga behof af fullkomlig hvila tidtals gjorde henne mer beroende än andra af det ekonomiska trycket, som därför också blir den ständigt återkommande mara, hvilken de sista åren förföljer henne. Hon ville icke kunde icke skrifva för bröd; hon måste arbeta på sitt eget lugna sätt för att producera något dugligt och – »Sverige har endast råd att föda snabbskrifvare», sade hon en gång med den outsägliga bitterheten hos en rik varelse, som känner sig gå under emedan hon, som så många andra, hvilka delat hennes öde, tillhör ett intellektuelt och materielt fattigt land, ett land, som sällan har förmågan eller viljan att åt kulturen rädda sina bästa krafter. Det ekonomiska bekymret var – enligt hennes eget bestämda, till olika håll upprepade uttalande – en af de förnämsta anledningarne till hennes död. Och visserligen kunde hon, som andra, fälla ej alltid öfverensstämmande yttranden; ty en hvar känner ena gången den ena bördan trycka starkare, en annan gång den andra. Men härvidlag äro hennes utsagor dock så pass sammanstämmande, att man har rätt att påstå: att om Ernst Ahlgren egt en sorgfri ekonomisk tillvaro, med tryggad arbetsro och möjlighet till hemtrefnad i en henne sympatisk omgifning, skulle hon antagligen varit räddad åt vårt lands literatur. Kännetecknande för hennes ytterliga nedslagenhet, när hon kände fattigdomen stänga vägarne till utveckling och för hennes naturs förmåga af spänstig återupprättelse vid hvarje glimt af glädje, äro de båda nedanstående brefutdragen:
100,402: 99 Inbetdning af ombuden ... a 1,674: 83 G&amp;fvor af froken Ellen Bergman .. .. 9 200: - R h t o r 4,270: 34 Bidrag frAn donationsfonden till forvaltningsarvode 70: - I foljd af stipendiaternas sjukdom iGterburna stipendier D 180: - Summa kronor 106,798: 16 Debet. 47: %i Utggende rantor .. ... kr. Utgiiter for insamlingen ... D 1,747: - Utbetald lifranta .. B 200: - Hyror for .sadingslokal och ett kassasklp .. B 120: - 1,920: - Stipendier ..:. BehQllning till fir 1897 .. s 102,765: 80 Summa kronor 106,798: 16 Ofvansthnde behgllning &amp; r placerad uti: Falu-Rattviks-Mora Jarnviigs-ah.-bol. 4 % oblig. kr. Aktiebolaget Bergman-Hummel &amp; C: o 4 ' 12 oblig. s Andel uti en af Kopparbergs-Hofors Sigverks-aktiebogg utgifven forbindelse. Helsingfors stads 4l / 2 % obligationer ... 9 0rebro stads 3,s % obligationer 9 Diverse intecknade skulde ' bref . 9 Stadernas i Finland hypotekskassas obligationer ... &gt;) $. uppoch aislnif ningsrakn koing innestiiende &gt;) Summa kronor I sammanhang harmed tilldta vi oss upplysn, att sedan nunera insatserns frAn Atskilliga Ian n&amp;tt den hojd, att jamlikt giillande bestammelser utdelni~ig af stipendier kunnat borja gga rum, allmtinna stipendiefonden nppdelats &amp; foljande fyra konto, namligen: a) fiirdiga, 4.
Tillgång vid årets slut: Innestående medel på räkning i Depositions Afdelniugen 19,000: Utestående lån 1,161,540:20. 4. Fordran i och för utgifter vid sedelvexlingen 186:32.— Inkomst: Influtne räntor . 62,733:18. 6. Hyresmedel 20: U tgi ft: Förval tnings-kostnad: Aflöning och Resepenningar 6,933:16. — Discretioner och Arfvoden 611:32.— Transport 7,545. Revisorer nea Berätt, ang. Bankoverket. Ved ... 273:32. — Postporto 518:13. — Contors och diverse omkostnader 685:24.11. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 113 För Klorhalk har tullsatsen, i 1863 års taxa bestämd till 2 öre pr skålpund, Kiorkaik. genom Traktaten med Frankrike blifvit nedsatt till 1 öre pr skålpund. Den betydliga införseln af denna artikel, uppgående år 1862 till 301,331 skålpund, visar behöfligheten af densamma för landet. Den utgör nemligen ett vigtigt beredniugsämne för vissa näringar, isynnerhet vid papperstillverkningen och bo mulls var ufabrikationen. Och hafva Komiterade, med afseende härpå, samt i öfverensstämmelse med hvad angående likartade ämnen blifvit härutinnan hemstäldt, föreslagit sagda artikel till tullfrihet. Då en allmän rubrik för »Kali, alla slag», blifvit i taxan införd, har den för Kiorsyradt Klorsyradt Kali deri förut upptagna nu utelemnats. KalI‘ För de slag af Kläder, i afseende på hvilka tullsatsen utgått med tilläggsafgift