Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» Ack, jag trodde, att du varit hemma och gått din väg igen, när ingen middag syntes till, och jag har varit så ledsen. » » Jag har så också, vännen min. » » Men hvar har du då varit? » » Hos Svante och hans fru för att bjuda mig till middagen. » » A h! » Det var Annie, som utstötte detta utrop, under det hon hackade persiljan till chateaubrianden. » Men Märta skickade mig tillbaka igen, och nu är jag glad, att jag är hemma. Sicken en tjock och saftig köttskifva! » » A r det allt, » frågade Annie och slog en liten knyck på nacken. » Nej, det är bara en del — men, du har ej ännu s a g t. » » Jaså, det behöfs förklaring också. Nåväl, Sara fick ett bref från sin bror, som bad att hon skulle möta honom vid stationen, och som det var just vid middagstiden, lofvade jag att laga till middagen själf. Jag gjorde upp eld, — med mycken möda, min herre — kom så underfund med, att hon glömt att köpa persilja till chateaubrianden — och hvilken min skulle min herre och man göra, om han ej finge någon sådan? — satte i hast på mig hatt och kappa och kilade ner till grönsaksboden; — det är ett godt stycke, som du vet. När jag kom hem, var klockan half fyra, och det anade mig, att du varit hemma under tiden. Elden hade nu slocknat, och jag hade en ny pers att utstå. » » Lilla Annie! » » Så brände jag mitt finger. » » Det kära, lilla fingret — låt mig kyssa det. » » Så voro äggen till äggmjölken ej riktigt friska. » » Hvilka missöden! V i dricka öl i stället, så är det lika bra. » » Och dessert äfven, där. De hade så ' na stora saftiga päron d ä r n e r e. » » Och min Annie kunde ej motstå frestelsen. Nå ja, för en gång. » Tårarne kommo Annie i ögonen. » Det var då väl inte någon så förfärlig depens? » Häradshöfdingen svarade ej direkt på frågan.
Det resoneras som så: om vi hade baft en » kampministér », så hade rätt allvarsamma konflikter uppkommit mellan den och landtmannapartiet, nu hafva vi icke haft någon dylik stridslysten konselj, utan en med hvilken » folkombuden » — hvilket här anses synonymt med landtmannapartiet — » kunnat förtroendefullt och vänligt samarbeta » — d. v. s. i fråga om de » negativa » resultaten — och alltså är denna sistnämnda en parlamentarisk minister. Ur dagens krönika. 3Väl har åtskilligt a&amp;lagits, men om en » kampministér » suttit vid styret, skalle ännu mer afslagits — alltså är vår nuvarande konselj en parlamentarisk konselj. Ja bevars, men då får man också anse skapad en alldeles ny parlamentarism, som icke kan fa lämpligare namn än negativ parlamentarism. För öfrigt grundar sig det antagandet, att om en annan kon-selj förefunnits, så skulle allvarsamma saker hafva inträffat, på en obevisad hypotes, nämligen att landfcmannapartiet ovil-körligen skulle kunnat presentera sig såsom majoritet. Detta parti har icke alltid kunnat det ens nu, utan det har till och med i frågor; der det haft regeringen på sin sida, stannat i minoriteten. Så skedde t. ex. vid beräkningen af jernvägstrafikmedlen, en beräkning af hvilken man dock i landtmannalägret gjorde så mycket väsen, och samma fata-litet hade kunnat hända partiet i andra frågor, om det stått gent emot en energisk regering. f Men om man får tro Dagens Nyheter, så skulle, grefve Posse sjelf nöja sig med ännu mindre och hålla före, att parlamentarism redan förefinnes, » då statsmakterna tala ärligt med hvarandra ». Godt — det är då på ärligheten, som parlamentarismen baserar sig, men sådan kan ju finnas utan att derför någon särdeles stor innerlighet förefinnes mellan regeringen och representationen. Man kan ju » ärligt » säga, att man icke kan tåla hvarandra, och skapar detta parlamentarism, då har i förhållande till landtmannapartiet ingen varit större än statsrådet Bergström i tiden var. — Emellertid synes det vara litet kinkigt på den parlamentariska sidan att komma rätt på det klara med, hvad som parlamentarismen egentligen är.
Disposition ansta wista summor under bestämda hufwud Titlar, hwarefter Friherre klannerbeim fortfor bewisande det hans förslag innehölle en bestämd summa anwänd till en wist bestämd titel. Friherre 8tae1 von klolllein. Det torde dä til, lätas mig, att häremot fä upläsa den 65 §. Sedan Friherre 8tae1 »plast denna §. och deraf begynt bewisa motionens obehörighet, blef han af nä« gon bland Ridderstapet och Adeln upkommen oro, afbruten. Herr käklmsn. I anledning af hwad Friherre klsnnerkeim anfört fär jag den äran förklara att Utskottet ej trott sig kunna anse såsom en hufwud tit - nOv Den 22 Zebruarir. titel, ett anslag som ej hade en bestämd Fond, utan genom besparingar skulle upkomma. Skulle sädana besparingar kunna äga rum, tror jag för min del att det Förslag Utskottet gjort om deras anwändande till Riks-skuldens afbekalande är bäve säkrare och nyttigare. Friherre blauner!,eina. Stats-Utjkottet sä wäl som andra Utskott har sig updragik att bereda malen och göra Förslag, men det är Riks-Ständens rätt att deröfwer besluta. Dä Riksens Ständer till wista killar anslagit wista Summor kan äfwen ingenting hindra au Riksens Ständer äfwen förefkrifwa, huru, i fall besparingar skulle wara möjliga, de medel böra anwändas som salunda samlas, och om det Riksens Ständer sä godt synes kunna de wrsterligen afwika ifrän Utskottets förslag och såsom föremal för desta medels amvändande, bestämma en ny hnfwud-tilel. Grefwe körner, ^äolpk 6orsn.
44 Epigram; af Snorre 44 Anne Charlotte Leffler di Cajanello; af Daniel Fallström _ 44 Tomtelek; af Anna Knutson 45 En skärgårdssaga; af Vilhelm Åkerberg 46 Jag sökte din bild förjaga; af Hugo Gyllandcr 47 » Motion »; en stockholmsbild af Anna Knutson 48 Notturno; af Fredrik Nycander 49 Den beklagansvärda; af Ebba Lundstedi 50 Julsång: af Anna Knutson (med 1 illustr. af Jenny Nyström) 51 Till Sveriges kvinnor; af Frithiof Holmgren (med 1 illustr. af V. Andren) 51 Min lyckas graf; af Daniel Fallström (med 1 illustr. af Jenny Nyström) 51 Sång på hafvet; af Verner von Heidcnstam (med 1 illustr. af V. Andrén) 51 Den gamlas j u l; af Lea (med 1 illuslr. af Jenny Nyström) __ _ 51 Ett människolif; af Hugo Gyllandcr 51 Ballad; af Oscar Levcrtin 51 Omvändelse; af Sigrid Elmblad (Toivo) (med 1 illustr. af E. Forsström) 51 Uppåt; af K. A. Melin (med 1 illustr. af Jenny Nyström) _ 51 I gamla hemmet: en julbild af Snorre (med 1 illustr. af Jenny Nyström) 51 Den åldriga; af A. U. Bååth (med 1 illustr. af Jenny Nystrom) __ 51 Vår svenska fana; af Ernst Beckman. Med musik af Andreas Hallen 51 Den heliga natten; af Charlotte Lindholm 52 Kärlekens språk; af Hugo Gyllander 53 Poem: Memento! En nyårsdikt af Daniel Fallström ... Kärlekssagan på Björkeberga; af A. TJ. Båålh Stockholmska vinterbilder; af Anna Knutson ... » Vid Rubikon »; af. y Resignation; af Charlotte Lindholm ' Fyra visor; af Emanuel Geibel. Idun B yrå: Drottninggatan 48, en tr.. Annonspxis: 25 öre pr petitrad, Utländska annonser 50 öre raden. ' Fredagen den 4 oktober 1889.
Det hördes stampningar i förstugan — det var postpojken; han var hvit som en mjölnare. Kaptenen reste sig långsamt och gick stelbent ut i dörren att hämta in väskan. Liksom genom en tyst öfverenskommelse öppnade Margret på samma gång den motsatta dörren i förstugan och gjorde sig något ärende dit ut; hon kastade en lång och spanande blick först på väskan och så på kaptenens ansikte. Jo — det var bref! Det såg hon på hans min, då han tog upp väskans innehåll, innan han åter försvann inom dörren till sitt rum. Kaptenen var dock en alltför ordentlig affärskarl för att inte först öppna affärsbrefven, men de voro lyckligtvis inte många, och fort gick det också i dag att ögna igenom dem. Inte tycktes de heller innehållit något af vikt, ty inte ens ett ogillande » hm! » hördes vid något af dem, utan de lades bara skyndsamt åt sidan på skrifbordet ... Därpå drog kaptenen stolen i ordning och lät sin uppmärksamhet helt och hållet tagas i anspråk af det återstående bref vet. » Margret! » lät det ljudeligt, en liten stund därefter, så att det hördes genom hela huset — och Margret kom in, som om elden suttit i knutarna. Det var som hade hon stått utanför och bara väntat på det där utropet. Men hon såg inte orolig ut, bara nyfiken och intresserad, ty hon kände så väl till hvarje tonfall i kaptenens röst, att hon aldrig misstog sig på betydelsen. Och nu lät utropet så klangfullt och godt, att ögonen riktigt tindrade på gumman, när hon kom in; nu visste hon att det var goda nyheter. Själfva Hoch hade sprungit upp och gifvit till ett litet gläfs, som af väntan. » Nu ska ' du få höra på sjutton, Margret! » utbrast kaptenen, och han såg bestämdt fem år yngre ut än nyss, tyckte hon; det var något i hela hans väsen, som ofrivilligt påminte Margret om den där julhelgen, för flere år se ' n, då ingeniör Kurt, brorsonen, kom hem och var förlofvad.
Och som Herr Grefven och LandtMarskalken tyckes sjelf hafva medgett, att motionen kunde till OeconomieUtskottet remitteras, så måste lagligheten deraf vara tillråckeligen erkänd. Grefve von Platen: Jag anser, att sedan beslut i gårdagens Plenum fattades, att ingen anmälan om StatsRåds Ledamöters endtledigande skulle äga rum, så år det ock gifvet, att en sådan skrifvelse, som den nu föredragna, icke kan afgå. Helt annat år hvad Grefve von Schwerin för framtiden motionerat} men det kan ej influera på det framfarna( / Ben II Julii f. m. 487 Grefve von Schwerin-. Jag tror mig redan fullkomligen hafva utredt, att jag haft samma mening, som den Herr Grefve von Platen fram; ställt. Min motion har ingen gemenskap med det beslut, som i går fattades. Dess föremål år frambärandet af en önskan, som måste synas ganska naturlig. Frambärandet af denna önskan skall ofelbart öka Nationens förtroende till sina representanter, och representantens ovillkorliga pligt år att handla så, att han kan göra anspråk på förtroende och aktning. Friherre Cederftrom, Jacob: Jag har ej haft tillfälle att höra Grefve von Schwerins motion, och känner således icke dess innehåll. Men jag har dock af discussionen funnit, att den angår en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t. Det blir då fråga om ämnets beskaffenhet, för att bestämma hvarthän motionen skall remitteras; Och, i händelse den icke skulle åsyfta något förslag till förändring i Grundlagen, eller i de former, som äro méd ConstitutionsUtskottets befattning förenade, skulle jag förmoda, att det icke blir till ConstitutionsUtskottet den remitteras, utan till något af de öfrige Utskotten.
— Fr a från utrikes ort återkommande, i Sverige tryckta, då de reklameras al författaren eller förläggaren, eller då två besigtningsmän, af hvilka minst den ene bör vara boktryckare, intyga att böckerna äro i Sverige tryckta — Fri a på Svenska språket i Finland tryckta och af Finske undersåter författade — Fr a andra på Svenska språket tryckta 1 skålp. 15 med inbundet, rent eller linieradt papper, draga lika tull som papperet med tillägg af 20 procent. s. k. Album i skålp. — 40 Bönor, alla slag — Fr a Bössor; se Gevär. Cassia Fistula; hänföres under Apotheksvaror. Cassia Lignea; se Kanel. Cement — Fr tt Chagriltskilin; hänlöres under Hudar och Skinn, ej Pelsverk, beredda, andra slag. Cliainiiignoner 1 skålp. — 16 Cheililier; hänföras under Gulddragare-och Snörmakarearbeten. Chocolad 1 skålp. — 30 Crystaiiiftartari; se Vinsten. Cider; tullbehandlas lika med Vin. Cigarrer; se Tobak. Cigaretter; se Tobak. 46 Expeditiom-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 85. Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre* Cikorierot • 1 skålp. — 2 bränd eller malen; hänföres till hvad under rubriken Kaffe är bestämdt lör alla till kaffesurrogat användbara brända vexter. Cinders;, se Stenkol. Cirklar, Passare och Cirkelbestick; hänföras under Instrumenter, mat hema t iska. 6 Citroner 1 skålp. — Citronsaft — Fri t. Citronsalt eller kristalliserad Citronsyra — Fri Citronskal, torra 1 skålp. 6 Coakes; se Stenkol. Cremor tartari; hänföres under Vinsten. Curciima, Gurkmeja; hänföres under Färger och Färgningsämnen, ej specificerade. 15 Dadlar • • • 1 skalp. Deglar; hänföras lill Redskap och Machinerier.
Emellan den, hvilken innehafver jord såsom boställe, och den, hvilken arrenderar jord, år blott föga skillnad; — den förre betalar med sitt arbete, hvad den sednare erlågger genom arrende-afgiften; — men arrendatorn år ej skyldig att gålda skifteskostnaderna, utan dessa falla på jordegaren, då deremot bostållshafvaren måste i jordegarens, det år Kronans, stålle ej blott för hvarje år ansvara med en tjugondedel af berörda kostnad, utan jemväl förskjuta hela kostnaden, således äfven den del, som af hans efterträdare kan böra gåldas. I anledning häraf har hos Rikets Stånder blifvit erinradt att, till följd af nu anmärkta bestämmelser, en boställshavare, om han ej vore kapitalist, nödgades upplåna den summa, hvartill de af skiftet föranledda kostnaderna uppginge, och hvilken summa oftast ej vore ringa. — Redan anskaffandet af denna summa kunde möta svårighet; och huruvida bostållshafvaren skulle af sin efterträdare kunna utfå den ersättning, hvartill han vore berättigad, berodde derpå om eftertrådaren vore vederhäftig. Det har derföre blifvit föreslaget det Rikets Ständer ville för sin del besluta, att, med ändring af förenåmnda Kongl. Kungörelse den 4 Maj 1827, bostållshafvare måtte befrias från skyldigheten att förskjuta de å boställe belöpande kostnader för laga skifte, samt berörda skyldighet öfvertagas af Staten. Rikets Ständer hafva tagit denna fråga i öfvervägande; och då Staten, ehuru jordegare, å bostållshafvaren öfverflyttat skyldigheten att bestrida kostnaderna för laga skifte, synes billigheten åtminstone fordra att denne sednare dervid beredes all den lindring, som, utan förlust för Statsverket, kan åstadkommas. Sådan lättnad vunnes om Statsverket försköte skifteskostnaden, mot skyldighet för bostållshafvaren att å kapitalet erlägga ränta samt att detsamma genom viss årlig afbetalning amortera; äfvensom om berörda amortering utstråcktes till längre tid ån de tjugu år, å hvilka ifrågavarande kostnad nu fördelas.
Fullmakten skall vara med utgifvarens stil öfverallt skrifven och underskrifven eller af vittnen bestyrkt samt författad efter följande formulär: »Till det lagtima (urtima) Adelsviöte, som börjas (börjats) den 15 Februari (innevarande eller nästkommande år) —(för urtima Adelsmöte den dag, som i kallelsen är bestämd) — befullmäktigas härmed (titel och namn) att för Grefliga Friherrliga . , , . T Commendörs\ atten K N" N:o 00' Adeliga intaga säte och stämma på Riddarhuset, hvarvid han förpligtas att ställa sig Riddarhus-Ordningen till efterrättelse.» Ort och datum Namn. Sigill. Titel. § 11- Bänkarne i Riddarhussalen numereras så, att första bänken blifver den främsta till höger om ordförandens plats, andra den främsta till venster, tredje den andra till höger o. s. v. Yid början af hvarje Adelsmöte bestämmas alla lefvande ätters säten å Riddarhus-Utikottets Betänkande N:0 9. 7 Riddarhuset, så att de främste intaga första bänken, de derefter följande andra o. s. v. § 12. Adelsman, som uti Adelsmöte vill taga del och, enligt hvad här ofvan sågs, är dertill berättigad, bör för sådant ändamål sig personligen anmäla vid den anteckning, sorn efter uprop inför Riddarlms-Directionen skall eg a rum å den för mötets början bestämda dag. Pröfningen af gjord anmälan tillkommer härvid RiddarhusDire1”'men. Upstå skiljaktiga meningar, afgöra de flesta rösterna, nr > för särskilda meningar lika många röster, gäller den, sö tädts af Direktionens Ordförande eller, der han ej är tillstädes, defT tillfället närvarande främste ledamot.
Ståndet afslog ej mindre Utskottets hemställan sidan 11, angående förändrad lydelse al § 20 uti förberörde Kongl. Förordning, än äfven tillstyrkandet sidan 12, åsyftande förändring af samma Förordnings § 21, hvaremot Ståndet biföll den vid slutet af Betänkandet förekommande hemställan. N:o 48, i anledning af väckt motion om afverkning och försäljning af skog från preste-boställen för beredande af medel till pensions-fonder för ecklesiastike tjenstemäns enkor och barn. Bifölls. N:o 49, i anledning af väckta motioner om upphäfvande af den enskilde skådespelare och konstidkare, med flere, ålagda skyldighet att för deras representationer erlägga afgifter till Kongl. Theaterns och Hof-kapellets pensions-kassor. Afslogs. S. D. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskoltets nedan omlörmälda Memorial: N:o 6, med förslag till ändring uti 17 § 2 mom. Riksdagsordningen, angående bestämmande af arfvode för Bonde-Ståndets Riksdags-fullmägtige. Antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; N:o 7, angående det tillägg till 12 § Regerings-formen, att Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat. Antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; N:o 8, med förslag till ändring i 76 § Riksdags-ordningen, angående SiatsRådets decharge för dess åtgärder. Antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; N:o 9, med förslag till ändring i 85 § Regerings-formen.
» Och den ö m h j artade kvinnan syntes för några ögonblick försjunken i allvarligt eftersinnande. Alla sjöngos ur minnet. S å b l e f t. e x. tel. Så äfven den n y e kyrkoherden i den församling, h v a r o m vi här tala. (Forts.) « U r notisboken. En internationell kvinnokongress kommer, såsom förut nämnts, att hållas i Berlin den 19 — 27 september. Representanter från många olika länder, däribland Bosnien, A r m e n i e n o c h Persien, väntas till kongressen. En armenisk dam, fru Kalanthar, s o m studerar v i d universitetet i Berlin, skall tala o m de armeniska kvinnornas ställning. Från Bosnien skall k o m m a en af staten anställd läkarinna, doktor Theodora Krajavskaja. Från Italien k o m m e r en ung kvinnlig advokat, signorina dottore Montessori, hvilken skall tala o m de italienska kvinnornas ställning, särskildt de arbetande kvinnornas. Äfven vårt land k o m m e r att representeras vid kongressen, o c h som korrespondent för I d u n deltager fröken Augusta Guldbrand från Stockholm, hvadan våra läsarinnor i sinom tid skola erhålla de underrättelser från det intressanta kvinnosaksmötet, som de kunna ha rätt att vänta i landets kvinnoorgan. * Kvinnans ställning inom arbetareklassen är för närvarande föremål för undersökningar o c h studier af prof. G. Mittag-Leffler. Jönköpings tändsticksfabriker samt fabriksarbetarnas h e m ha m e d anledning häraf i dagarna besökts af en fröken Söderberg, s o m reser på Lorénska stiftelsens bekostnad för att insamla statistiska uppgifter åt prof. Mittag-Leder. Fröken Söderberg har uttalat sin synnerliga belåtenhet m e d arbetarehemmen därstädes. * Sömmerskornas sommarhem. Föreningen för sömmerskor i hufvudstaden har äfven denna sommar haft ett 30-tal af sina medlemmar ute på sommarnöje. Platsen har varit densamma som under 5 föregående år i Ortala b y i V ä d d ö, där föreningen sommar efter sommar förhyrt en vackert belägen byggnad, bestående af 7 rum o c h k ö k jämte veranda.
De anslags-förhöjningar å den ordinarie staten, som Utskottet bär ofvan under de särskilda afdelnings-rubrikerne föreslagit, deruti inbegripet det från Kommendants-staten bit öfverflyttade belopp af 921 R:dr, uppgå till en sammanlagd summa af 81,498 R:dr 76 öre R:mt; och Utskottet hemställer alltså, att anslaget för försvars-verket till lands i allmänhet eller Krigs-kollegii Deparlementer må med nyssnämnda summa förökas. 36:o. Som Rikets Ständer genom 3 Stånds sammanstämmande beslut bifallit Utskottets Utlåtande N:o 30, i fråga om upphörande af det från rotehällarne eller soldaterne vid Indelta Infanteriet utgående bidrag till soldatbeklädnadens anskaffande och underhåll, så har Utskottet, i öfverensstämmelse dermed, låtit uti den öfver Hufvud-titeln uppgjorda tabell, med uteslutande af det i riks-staten nu uppförda anslag, 71,000 R:dr B:ko, till lif mundering vid Indelta lnjanteriet, i stället upptaga ett nytt anslag af 208,200 R:dr R:mt under rubrik: lill lij och släpmundéringar vid rothålls-regementena. 37:o. Uti anslaget till ved och ljus för fästningsoch garnisons-orter har Kongl. Maj:t äskat en tillökning med 4,500 R:dr. Af Krigs-kollegii i ämnet afgifna underdåniga utlåtande inhemlas, att berörda anslag under de sednare åren varit otillräckligt i följd af de så väl härstädes Stats-Ulskoltets Utlåtande No 74. 67 som i rikets södra och vestra delar betydligt stegrade vedpris samt alt utgifterna till ved och lysningsämnen för tjensterummen vid Lifgardes-regementena, hvilka utgifter tillförene ej utgått af allmänna medel, numera måste af ifrågavarande anslag bestridas. Utskottet tillstyrker att den begärda förhöjningen af detta anslag med 4,500 Ridr R:ml beviljas. Diverse Anslag. 38:o
Den 22 December e. ni. 345 Medan tid är måste dessa samliällsvådor förebyggas; oell delta är möjligt om statens tillgångar af odisponerade trakter i Lappmarkerne lill en areal af öfver 1000 qvadratmi! med rika malmfält derinom disponerades lill kolonisation af alla arbetsföra korrektionist och af alla som i brist af arbetstillfälle sig frivilligt dertill anmälte, mankönet lill krigsoch arbelstjenst vid kolonierna, och qvinnkönet indelt i arbetslag till arbete derstädes; om författningarne ang:de korrektionsinrältningarne upphäfdes; om strafflagen ändrades så, alt, i st. f. hvad som är föreslaget om cellfängelset, man bestämde för karlar krigsoch arbelstjenst, och för qvinnor arbete på 6 års tid vid kolonierne i lappmarken; om förbud emot nybyggens anläggande och mutsedlars utfärdande å malmfält i Lappmarkerne bestämdes genom en af Konung och Ständer gemensamt beslutad författning, med föreskrift tillika, alt redan uttagne inmutningar, för att fortfarande blifva gällande, skola ärligen bearbetas och den brutna malmen tillgodogöras; att något anstånd med grufvubrylningen derstädes icke må af bergmästare få meddelas, samt alt,-om inmutade malmfält till annan ineller utländsk man eller ock bolag föryllras, anslag må linnas till K. M:s disposition i riksg.kont., all för statens räkning, genom börd eller inlösen ålerförvärfva detta K. M:s och kronans regale.
I sammanhang härmed får Direktionen tillkännagifva, att med anledning deraf, att den förteckning öfver Stiftsjungfrur, som under en längre tidrymd funnits intagen i slutet af Statskalendern, uteslutits från den efter en förändrad plan utgifna kalendern för sistlidet år, Direktionen låtit efter de båda sista inskrifningarna upprätta och i ett antal af 500 exemplar trycka en särskild Stiftsmatrikel, upptagande alla lefvande Stiftjungfrurs namn och dessutom innehållande några korta underrättelser rörande vilkoren för inträde i Stiftet, den derifrån utgående pensionering, m. m., samt att exemplar af den sednast upprättade Matrikeln i Riddarhus-kansliet kostnastfritt tillhandahålles de Ledamöter af Ridd. o. Adeln, som till erhållande deraf sig anmäla. § 8. De å Adliga Kadett-skolefonden anslagna högre Riddarhusstipendier hafva sedan förra riksdagens början åtnjutits af Johan Wilhelm von Döbeln, Knut Henning Gezelius von Schéele, Gustaf Wilhelm Geete, Josef Theoder Lagerheim, Nils Henrik Vult von Steijern och Knut Arvid Leonard Drake, samt innehafvas för det närvarande af von Schéele, Vult von Steijern, Drake och Carl Oscar von Porath. De från samma Fond utgående, åtta lägre Riddarhus-stipendier hafva varit tilldelade Knut Arvid Leonard Drake, Edvard von Krusenstjerna, Friherre Reinhold Fredrik August von Friesendorff, Carl Oskar von Porath, Carl Henrik Theodor Björnberg, Erik Wilhelm Liljesköld, Urban Johan Adolf Hjärne, Sten Julius Geete, Knut Axel Belfrage, Fredrik August Oskar Belfrage, Samuel Johan Gammal Ehrencrona, Erik Benjamin Tersmeden, Gustaf Harald von Stapelmohr och Friherre Hugo Wilhelm Rehbinder, samt innehafves för närvarande af de fem sistnämnde jemte Harald Gabriel Hjärne, Johan Otto Drake och Carl Fredrik Lagercrantz, hvilka nyligen fått sådana stipendier sig tiilagde.