Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men plötsligt afbröts flickornas skratt af nästonerna från en böjd gubbe, som stödde sig på en staf, hvarmed han hotade flickorna. » Tigen I, elaka varelser, annars går det er illa! » varnade den nykomne barskt. Som en flock skator, skrämda af ett drufhagelskott, försvunno skratterskorna bakom stenröset, och Yakoub vände sig mot sin obekante försvarare med den häpna frågan, hvem han var och hvarifrån han kom. » Jag är en fattig dervisch på väg till Mekka och kommer för att begära ett skydd öfver natten i din trädgård, » blef svaret. » Allah isselmec (Allah beskydde dig), » hälsade pä kabyliskt sätt Yakonb sin hemlighetsfulle gäst. Dervischen återtog: » Jag kommer i profetens nan&gt;n för att ge dig en väckelse och en varniDg. Yakoub-benHassan, din girighet och dina sinnliga lustar bringa en dag fördärf öfver dig och ditt hus. » Yakoub ryggade förfärad tillbaka: det var som om hans eget samvete talat till honom. » Helige man, » stammade den ny vigde mannen och trefvade i sin gördel efter ett guldmynt, som han räckte dervischen; » gör ett underverk till min förmån! Afvänd mitt onda öde med dina besvärjelser. Jag har köpt mig en ung hustru, som i kväll stänger för mig både sitt hjärta och dörren till min egen bostad! » Dervischen stötte undan guldmyntet: » Jag föraktar ditt guld, » sade han sträft och vände sig om för att gå. » Men jag anropar ditt medlidande, helige man, » stönade Yakoub. Du kan, om du vill — ty du är ett helgon — säga mig, huru jag skall öfvervinna min hustrus motspfinstighet. Om du hjälper mig, skall jag välsigna dig till min sista minut! » » Nåväl, jag vill försöka, sade dervischen. •Det hjälper till ingenting, att du nu står här och dunkar på dörren. Genom ditt dumma beteende har du skrämt dufvan på flykt. Men gä till hennes far nu genast. till SalemHadj-Djemed.
Majrt vid nästkommande Riksdag måtte täckas Nådig Proposition i ämnet till Rikets Ständer aflåta. Ank. till Exp. Utsk. d. 19 Aug., kl. 2 «. m, Utlåtande, i anledning af erhållen ålerremiss å Stats-Utsliottets Utlåtande N:o 76. (I. A.) Sedan Utskottets under N:o 76 afgifne Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren i835, 1837 och iS3g meddelde Berättelser om samma år verkställd granskning af Stals-Verkets och andra al allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren i83a — 1837, blifvit af Ridderskapet och Adeln i sin helhet och af de öfrige RiksStånden i vissa delar återremitteradt, får Utskottet nu lill besvarande upptaga de emot Utlåtandet framställde anmärkningar; hvarvid Utskottet till en början skolat anmäla, att vid de punkter, hvilka af a:ne Riks-Slånd blifvit godkände eller lemnade utan anmärkning, men af de arne öfrige Riks-Stånden återremitterats, Utskottet, så framt icke nya skäl, som, enligt Utskottets tanke, bordt föranleda till en förändrad åsigt af förhållandet, blifvit såsom grund för återremisserne anförde, funnit sig böra vidblifva, hvad uti så beskaffade fall är vordet i det förra Utlåtandet yttradt och hemstäldt: 1:0 Hos Ridderskapet och Adeln har en ledamot, utan att underkänna rigtigheten af Utskottets uti t § af Utlåtandet yttrade åsigt, att den decharge, som, i följd af Constitutions-Utskottets granskning af Stals-Rådels Protocoll, meddelas Stats-Rådets Ledamöter och Konungens Föredragande, icke borde lägga hinder i vägen för anmärkningars framställande vid de räkenskaper, som då ännu icke varit granskade, likväl erinrat, att StalsUtskotlet i förevarande fall icke bordt förbise ordalydelsen af Rikets Ständers vid sistlidne Riksdag till Kongl.
Ränta för de, vid förra DiscontContoret i Götheborg uti Lån-liqvider influtne 3 procentsReverser 1,020 26 4 37 6 —„ Förre Kamererarens vid nyssnämnde Contor Cassa-brist 40,788 39 Götha CanalAclier, DiscontVerket tillhöriga . 8,448 Förskott till Utsökningskostnaders bestridande, inberäknadt hos Ombudsmannen innestående Expens-medel 6,58a '9 10 >2,747 31 4 Deponerade medel för en af K. Svea HofRätt afdörad Rättegångs underställande K. M:ts Nådiga pröfning . «—■ ___ 10,191 20 IO Till f. d. Handlanden P. W. Bergs ConcoursMassa, enligt Dom, emot borgen, återburne 1 — r3,4o3 32 3,868,837 3 7 8 464,465 44 1 913,948 4?. 3 523,578 43 I I Summa R:dr B:co (4,782,7801 Ji 1111g8ö,o44i4°I — C. Sylvan. Utdrag af Malmö f. d. Discont-Verks afslutade Räkenskaper, utvisande forhållandet med denna Disconts balancerade Skulder och Tillgångar den i October 1818 och den 1 Januari 18 29. Skulder:
Uli en från Hedervärda Bonde-Ståndet till detta Ulskolt remitterad motion, liar Riksdags-Fullmägligen JVils Strindlund från Wester-Norrlands Lin föreslagit, att, vid de snart förestående krönings-högtidligheterna, det gamla bruket med Kröningspenningars utkastande på gatorna och torgen i Lufvudstaden måtte inställas, samt anfört, att han med detta förslag ej åsyftade att inspara den summa, som dertill kan åtgå, och hvilken icke bör kunna blifva af synnerligen högt värde, men väl att förekomma de större folksamlingar, sorn kunde bildas vid ett sådant tillfälle, och hvarigenom oordningar och ledsamma uppträden samt någon gång äfven olyckshändelser kunna inträffa. Denna motion, jemte de i anledning deraf inom Bonde-Ståndet afgifna yttranden, har Utskottet tagit i öfvervägande och dervid funnit Motionärens framställning på goda skäl grundad; hvadan ock Utskottet anser sig böra vördsamt tillstyrka: att Rikets Ständer måtte hos Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla, aLt Kongl. Maj:t täcktes i Nåder bestämma något annat sätt för utdelandet af de, till minne af Kongl, Maj:ts snart stundande kröning, slagna skådepenningar, än det hittills brukliga, då nemligen desammma utkastats bland folket på gator och torg, hvilket föranledt folkträngsel, oordning och bullersamma uppträden, minst passande vid ett så högtidligt och för hela Nationen kärt tillfälle, som det ifrågavarande. Slockholm den 2 September 1844. Bih. till R. St. Prot. 1844■ $ Sami. 2 Haft. 1 AllmBesv.- och Ekon.-UIskottets Betänkande, N-o 6- N:o 6. Ank. lill Exp. Utsk. den 7 Sept.j kl. 12. Betänkande, angående väckt motion, om tillsättande af Civila Fängelse-Directörer och upphörande af Commendanternes å Rikets fästningar befattning med fängelsernas inre förhållanden. Ifrån Ilöglofl.
Jag är fri, jag vet ju det, men jag känner mig bunden! till mig: brott, brott! FOGATEN. Icke här, icke i detta hus, icke i detta rum! Här Minnena binda mig. Röster, som du ej kan höra, ropa upp mot fonden och slår upp dörren.) Låt oss gå härifrån, i ett annat rum! (Leder henne MARGIT. Dit in? Hvad betyder detta? FOGATEN. Du älskar mig, Margit! Jag älskar dig! Och derför? FOGATEN. Derför blir du min! MARGIT. Din maka, ja, möjligen! FOGATEN. Derför skola vi blifva fria. Ja, fria! Giftermålet är kärlekens död; icke sant, Margit? MARGIT. FOGATEN. Och älska hvarandra ändå? MARGIT. dålighet i dag? Hvarför varnar ni mig inte nu för en djefvul? Herr fogat! Hvarför skryter ni inte med er era onda planer? Hvarför vidgår ni icke nu att ni är FOGATEN. Derför att jag älskar er så outsägligt. MARGIT. älskade er, derför att ni var sann; nu, när ni ljuger, hatar jag er. FOGATEN. Derför börjar ni att ljuga. Kom ihåg att jag vill göra allt för er; tro att endast er egen vilja att vara fri ingaf mig den tanken att bjuda er mitt hjerta fritt! Tro att jag tänker hvad jag säger; tro att jag bord. Här skulle talas allvarliga saker för lifvet, och här bjudes vin. Tag bort den oskuldens bild, ni bär vid ert svarta hjerta: ni är en simpel förförare! FOGATEN på knä. Här skulle nyss skuras, och här bars in ett dukadt att bli lycklig vid min sida, icke som min trälinna utan som min herskarinna, och när ni vill sjunka armar. under minnenas börda, då skall jag bära er på mina MARGIT. Ja, jag är en förförare! Jag vill förföra er till vid mina fötter och jemrar fram samma visa. FOGATEN upp. Nu är ni lika liten som den andre, der ni ligger Vill du bli min maka, Margit? MARGIT. Nej! FOGATEN. Du vill icke? MARGIT.
Svea Rikes Ständers Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret, betyga och förklara härmed för oss och våra efterträdare i samma befattning: Sorn Rikets vid Riksdagen år 1863 församlade Ständer,! medelst fattadt och af Kongl. Maj:t, genom Dess nådiga kungörelse af den 23 Oktober samma år, faststäldt beslut, bemyndigat oss att, till fortsättande af Svenska jernvägsanläggningarne, upptaga ett fonderadt lån; så och efter det sagde lån, på grund af detta bemyndigande, blifvit afslutadt med Bankirhuset ,J. Henry Schröder & ido i London, erkänna och förklara vi härmedelst oss vara skyldige att till innehafvaren af denna obligation, utgörande en del utaf nämnde lån, betala ett kapitalbelopp af Ett Hundra Pund Sterling, jemte ränta derå, på här nedan uppgifna tider och vilkor, nemligen: Lånet utgöres af' obligationer, enligt följande fördelning: Ser. A. 223 Oblig. å £ 1,000 St. - £ 223,000. „ B. 500 „ .. 500 „ - ,. 250.000. Tills. 15,723 Obligationer å ... £ 2,223,000. Hvarje obligation är betalbar till innehafvaren och försedd med Etthundraåtta likaledes till innehafvaren betalbara räntekuponer. För ränteliqvider och kapitalbeloppets återbetalande afsättes i Riksgälds-Ivontoret under Femtiofyra år en särskild annuitet, motsvarande Ett hundra tio tusen Pund Sterling, hvilken halfårsvis utbetalas; varande, enligt den amorteringsplan, som finnes här bifogad, medelst detta annuitetsbelopp kapitalets återbetalning, jemte liqviden af de efter Fyra och en half procent för år beräknade räntorna, under loppet af 54 år garanterad.
Så t. ex. har man af de i primitiva lagcodex bestämde, s. k. diffamerande straffen borttagit en del, men låtit andra qvarstå ; de afflictiva eller spö- och risstraffen, som i följd af en småningom utvecklad föreställning i allmänna omdömet blifvit dilfamerande, hvilket dock ingalunda var 1734 års lagstiftares meniug, hafva blifvit bibehållna för någre brott, men bortlagits för andra; brott emot egendom äro ännu, då tillgreppet förenäs med väld, belagda med kroppstralf, under det ali våldförande af person, äfven af den svära heskalfenhet att stympning af lemmar äger rum, kan försonas med obetydliga böter, o. s. v. Alt i en till denna grad irrationel och ofullkomlig strafflag införa partiella förändringar, skulle, elter min mening, icke medföra annat re - m Deli 26 April f. m. suIlai, än att dess tillämpning gjordes än mera invecklad än förut; och 0111 man äfven icke villa godkänna den theori om sältet fiir straffrättens utöfning, sorn utmärker det nya lagförslaget, skulle man derföre säkert under alla förhållanden göra bäst att helt och hållet omarbeta nuvarande strafflag. Hufvudgrunden för nya lagförslaget, derigenom detsamma i synnerhet framstår såsom ett eget, frän nu gällande brottmålslagens straffbestämmelser skiljaktigt, belt, hvil a f pä det s. k. penilenliiirsyslemel och deltas tillämpning efter Philadelphiataelhoden. Alt bär utveckla della systems theori är dels obehöflig! dels, med afseende på tidens korthet, overkställbar!, derest utvecklingen skall göras fullständig. Dä dessutom ingen, sorn deraf tagit närmare kännedom, vägrar erkänna, alt systemets tillämpning i brotlmälslagsliflniugen skulle medföra många och stora fördelar, och de, som sådant oaktadt tveka att antaga tillämpningen deraf för vårt land, lemligen allmänt och hufvudsakligen härleda denna tvekan från enahanda orsaker, bör jag inskränka mig lill en kort undersökning huruvida dessa orsaker, eller rattare, huruvida denna föreställning om öfvervägande olägenheter må vara riklig eller icke.
Anmäldes och emottogos 2,'ne K. M:s ÖfversteKammarjunkare, Banerföraren i survivance vid K.M:s Orden, Commendeuren af K. Nordstjernesamt Wasa-Ordnarna, Ridd. af Kon. Carl XIII:s Orden, Hr Fpih. Edvard Fredrik von Saltza, samt Öfversten i Armeen, Ridd. af K. SvärdsOrden, Kejs. Ryska St. AnnaeOrd. 2:dra Class, samt K. Preuss. Johann.Orden och Commend. af Kejs. Bras. Ord. Södra Korset, Grefve Ludvig Ernst von Stedingk, hvilka, å K. M:s Höga vägnar, kallade och bjödo R. o. Ad. att i morgon Lördag den 25 dennes, kl. ii f. m., till Riksdagspredikans afhörande infinna sig i Storkyrkan och derifrån till K. M:s rum å K. Slottet uppträda, för att sedan vara K. M. följaktige till Rikssalen, samt tillkännagåfvo, att K. M. i nåder behagade bjuda 48 af Ko. Ad:s ledamöter jemte Ridd.- Secreteraren, att samma dag spisa middag på K. Slottet. Hr Frih. o.Landtm, anmodade Hrr ÖfversteKammarjunkare, alt till K. M, framföra R. o. Ad:s underdåniga vördnad, jemte försäkran om efterkommande af K. M:s högstberörde nåd. befallningar. Sedan Hrr ÖfversteKammarjunkare blifvit på vanligt sätt utbeledsagade, anmodade Landtm, dem af R. o. Ad:s Hrr ledamöter, hvilka åstuudade begagna K. M:s ofvannämde nåd. bjudning till middagsmåltid, att dertill låta anteckna sig hos Ridd.Fiscalen.
B:ko, eller i Riksmynt 41,000 R:dr, på ordinarie stat uppföras. i) Enär den årliga underhållskostnaden för hus och byggnader, hörande under Jntendents-afdelningen, komrae, med afseende å jemnt stegrade pris å materialier och arbetslöner, att mycket öfverstiga den i staten nu Uppförda, har Kongl. Maj:t äskat ett ökadt anslag dertill med 2,000 R:dr. Utskottet, som inhemtat, att behofvet af större utrymme för uppläggande af det ökade antalet af beklädnadsm. fl. persedlar för bevärings-manskapet påkallar denna anslags-förhöjning, tillstyrker, att beloppet, 2,000 R:dr B:ko eller 3}000 R:dr Runt, må anvisas. k) Stats-Utskottets Utlåtande N:>o 71. 65 k) Kongl. Majit har vidare tillkännagifva, att de för ofvanberörda föremål af Kongl. Majit föreslagne tillökningar i Intendents-afdelningens ansiags-summa, uppgående till sammanlagdt 56,051 R:dr 35 sk. 8 rist, väl kunde genom någon förminskning å aldelningens andra titlar nedsättas till 56,033 Ridr 33 sk., men att härvid måste lagas i betraktande, att nämnda afdeinings behof i det hela blifvit beräknade efter en förmodad tillgång från nuvarande Riksstats-anslagel med 454,566 R:dr 15 sk., samt att, sedan Artillerioch Fortifikations-afdelningarne af anslaget erhållit sina andelar med tillsammans 250,347 Ridr, endast 452,439 Ridr 36 sk. återstå för inlendents-afdelningen, så att i afdelningens anslagssumma en brist komme att uppslå till belopp af 2,126 Ridr 27 sk. Biko. Utskottet tillstyrker, att, för bristens fyllande, detta belopp, utgörande i riksmynt 3,162 Ridr 76 öre, måtte beviljas. !)
Kommunal-r&dets fyra yngste ledamöter äro omröstnings-vittnen. Den sålunda bildade byrån väljer sin sekreterare. Om flera afdelningar finnas, förordnar hufvud-byrån de andre byråernas ledamöter bland de valmän, som icke äro afsättliga tjenstemän. Dessa byråer välja sjelfve sina sekreterare. XV. Kollegiets eller sektionens Ordförande vakar öfver ordningen inom församlingen. Valmännen få inträde endast mot uppvisande af sina kallelse-bref, eller ett inlrädes-koi t, utfärdadt af kollegiets eller sektionens Ordförande; i händelse af tvist härom, afgör byrån. Valmännen få icke inställa sig beväpnade. Beväpnad styrka får ej, utan på Ordförandens reqvisition, förläggas i sessions-salen eller i grannskapet af det ställe, der församlingen hålles. Civila myndigheter och militär-befälhafvare äro pligtige att efterkomma Ordförandens reqvisition. XVI. Den af Guvernören aflemnade offentliga längden öfver val-församlingens eller sektionens valmän, skall anslås i samlingsrummet. Första paragrafen af art. XV, artiklarne XVI, XVIII, XIX, XX, XXII, XXIII, XXVI, XXIX och XXXIII af denna Provins-lag samt artiklarne lil, 112 och 113 af Straff-lagen, skrifna med stora bokstäfver, anslås på dörren till hvarje samlingsrum. Vid sammanträdets öppnande skall sekreteraren eller ett af omröstnings-vittnena med hög röst uppläsa artiklarne lil, 112 och 113 af Straff-lagen samt från och med artikeln XIX till och med artikeln XXXIII af denna Provins-lag, af hvilken äfven ett exemplar skall vara tillgängligt i hvarje byrå. Byrån beslutar tills vidare (provisoirement) öfver kollegiets eller sektionens förrättningar. Sekreteraren eger icke att i öfverläggningarne deltaga. Alla anmärkningar (re’clamations), äfvensom byråns öfver dem fattade beslut, jemte skälen derför, skola i protokollet införas. Handlingar eller val-sedlar, mot hvilka anmärkning blifvit gjord, märkas (sont paraphés) och undertecknas af byråns medlemmar och den klagande samt vidfästas protokollet.
Majoren Tellander har vid detta liksom andra tillfällen ej skonat sitt eget skinn, derom vittna de många ärr, lian bär efter knifstygn, sorn blifvit honom tillfogade af fångar. Hvad beträffar Frih. Liljencrantz’ förmodan, att jag skulle vara upphofsman till Utslcts förevarande förslag, får jag upplysa derom, att det är K. M:t, som begärt den af Utsk:t föreslagna summa. Mitt åtgörande har således inskränkt sig till att inom Utsk:t. tillstyrka denna billiga begäran; men det har jag gjort med gladt hjerta. Hr Montgommerie-Cederhjelm: Då man skall bestämma pensioner, anser jag, att man bör för sig uppställa vissa grunder till ledning för sitt omdöme i detta hänseende. Sålunda har jag trott, att endast en långvarig tjenst, eller ådagaläggande af synnerliga förtjenster vid dess utöfning, eller slutligen sjuklighet, ådragen under tjenstens skötande, vore de skäl, sorn talade för beviljande af pension. Hvad nu särskildt förev:de fall beträffar, så anser jag det vara otvifvelaktig^ att Majoren Tellander ådagalagt stort nit och skicklighet i tj ensten, hvarigenom nan återställt och upprätthållit ordning och tukt vid Långholmen, der tillförne betydande oordningar förefallit; och dessutom synes det mig sannolikt, att han på grund af sin ansträngande tjenstgöring iråkat den sjuklighet, som hindrar honom att längre fortfara med sin befattning. I betraktande häraf finner jag inga betänkligheter vid att förorda bifall till den pension, Utsk:t föreslagit. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad och dels bifall dertill med nedsättning af det ifrågav:de pensionsbeloppet från 2,800 rdr till 2,000 rdr; framställde Ilr Gr. o.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens återremitterade Betänkande om inställelse af Banco-auctioner, i de fall, der efterlefnad af nuvarande 18 och 19 §§. uti 1818 års InteckningsLag kunde för någondera ägaren bereda möjligt lidande. Den 7 September e. m. 347 LagUtskottets : Om vederbörande UnderDomares förständigande, att vid inteckningars dödande, ställa sig till efterrättelse, livad i 24 §• af Kongl. Förordningen den i3 Julii 1818, om skuldebrefs företeende i bufvudskrift är stadgadt; om stadgande, att, i de orter, der endast ett lagtima ting om året hålles, lagfart och inteckning må kunna å Urtima Ting sökas och meddelas; och om ändring eller förklaring af 18 och 19 §§. i Kongl. Förordningen den i3 Julii 1818, angående inteckning i fast egendom. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskoitens: Om upphörande i vissa fall af den, genom Kongl. Reglementet den 12 Februarii 1817, bestämda Utsökningsprovision och öfverränta för skuldsedlar, som pantsättas i ManufacturDisconten ; om öfverseende och granskning af nu gällande Författningar angående Laxfisket i Riket; och om ändringar i 26 Cap. ByggningaBalken, angående skyldigheten att deltaga i allmänna byggnaders uppförande och underhållande. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets :
Den finnes, som för hennes skull måst brinna genom hela sitt lif. Klockor klämtade, vagnar rasslade, sprutor drogos fram, vatten langades upp från sjön, folk stormade till från alla byar. Det var skrik och jämmer och befallningar; det var tak, som störtade in; det var det förfärliga knastret och dånet af eldsvådan. Men intet störde Kevenhüller. Han satt på huggkubben och gned händerna. Så hörde han ett brak, som om himlen störtat samman, och han for upp i jubel. »Nu är det gjordt,» utbrast han. »Nu kan hon ej undkomma, nu är hon krossad under bjälkarna eller bränd af lågorna. Nu är det gjordt.» Och han tänkte på Ekeby ära och makt, som måst uppoffras för att skaffa henne ur världen. De härliga salarna, där så mycken fröjd bott, rummen, som genljudit af minnenas glädje, borden, som dignat under läckra rätter, de dyrbara gamla möblerna, silfver och porslin, som ej mer kunde tillrättaskaffas Och så for han upp med ett anskri. Hans eldhjul, hans sol, modellen, på hvilken allt berodde, hade han ej ställt in den under trappan för att åstadkomma eldsvådan? Kevenhüller såg ned på sig själf, förstenad af fasa. »Är jag tokig?» sade han. »Hur kunde jag göra något sådant? I samma stund öppnades verkstadens väl stängda dörr, och den grönklädda steg in. Skogsfrun stod där på tröskeln, småleende och fager. Hennes gröna klädning hade ej fel eller fläck, ingen brandrök hade satt sig fast i hennes strida hår. Hon var sådan han sett henne på Karlstads torg i sina unga dagar, vilddjurssvansen släpade mellan hennes fötter, och hon hade all skogens vildhet och doft med sig. »Nu brinner Ekeby,» sade hon och skrattade. Kevenhüller hade släggan lyftad och ämnade kasta den i hufvudet på henne, men så fick han se, att hon i handen bar hans eldhjul. »Se, hvad jag har räddat åt dig,» sade hon. Kevenhüller kastade sig på knä för henne.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. 23 Transport R:dr 25,000: — för tre år uppgått till „ 26,025: — och om 800 Rörs hyra af lokomobil och tröskverk i tre år kunnat besparas, så hade derigenom vunnits „ 2,400: — hvadan alltså Institutet haft en summa af R:dr 53,425; — dels högre anslag, dels besparade utgifter; och hade sålunda den skuldsättning på enskilda händer, som vid innevarande räkenskapsårs afslutande år att emotse utgöra 50,861 Riksdaler 70 öre, ej uppstått. Styrelsen anser sig härvid böra anmärka, att då det förhöjda anslaget begärdes, så ingick i beräkningen af detsamma löneförhöjning till Institutets lärare. Erfarenheten visar nogsamt att den äskade summan varit så ringa tilltagen som möjligt, emedan om den blifvit beviljad, hade sannolikt, oaktadt de förhöjda lönerna, lika litet skuldsättning som någon behållning uppstått, enär löneförhöjningen i det närmaste uppvägts af de ränteförluster som skuldsättningen orsakat. Den skillnad hade dock dervid uppstått, att hvad som nu utgått till ränteliqvider i stället bidra git till att bereda Institutets lärare båttre ekonomiska vilkor. Det år under dessa förhållanden, och under förvissning om att Kongl. Maj:t af denna utredning
Med afseende pä detza omständigheter, anse Utskotten sig wäl böra tillsiyika rättighet för Carlskrona Stad, att hädanefter som hittills, fä utöfwa Brä, wins-bränning och Distillering i ett sammansatt Werk, anlagdt som det nu befin» Den 2 October. 175 Kesinteliga, pä en frän Staden afstilld Holme; Men som alla Stadens mnewänare, hwilka, enligt Kongl. Majtts Nädiga Kungörelse den iz:de nästledne Junii angäcnde Bränwins. bränningen i Riket, äro berättigade att af den» na senare sig begagna, hwarken äga eller till äfwenkyrs kunna fä de! i nämde Bränneri» w rk; Sä, och till dervarande af den rättighet dem sämedelst är lemnad, och hwarwid Ve böra bibcbättas, sä länge de sig densamma ej bewis» ligen afsagd!; kunna Utskotten icke annat än wid berörde tillstyrkande fästa det förbehäll, att den eller de af Stadens Jnnewänare, sorn icke äga del uti oftanämde Bränneri werk, eller där ej kunna fä utöfwa Bränwins tillwärkning, mä deraf särstillt sig begagna, pä sätt efwanäberopade Nädiga Kungörelse medgifwer. Beträffande den afgift som för i frägawa» rande Bränwins. bränning bör äläggas; Sä enär det instämmer med billighet och rättwisa, alt Carlskrona Stad, i likhet med Rikets öfrige Jnnewänare, widkännes den afgift som för enahanda rättighet mäste utgöras; Finna Ut» stötten i anledning äfwen af nysinämde förbe, häll, att wid Bränwins Bewillningens bestäm» mande för nämde Stad, bör följas de grunder högstberörde Nädiga Kungörelse innehäller, sä wäl i afseende pä Personella afgiften, som den hwilken i och för Pannerymden är utstakad, Hwil - L76 Den 2 Octobek.