Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom dylika tillägg kommer man slutligen så högt i straff för första resan stöld, alt jag tror det hvar och en, vid närmare öfvervägande, 152 Den 30 Oktober. bör flnnaj att den af Ulsk. nu föreslagna nedsättning är ganska tjenlig. ' Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, framställt att i afseende på denna §, hvilken motsvarade Irsta mom:t i den af R. o. Ad. återremitterade 12:te §:ti af Ulsk:s förra förslag, Hr Ribbing föreslagit den ändring, att, i st. f. orden ”två månader till eli år”, infördes: ”två år”, anmälde sig oejr förklarade Hr Ribbing, all han önskade att de af Hr Gr. o. Landtm, omnämnde orden måtte utbytas emot orden ”två månader lill Iva år.” De härefter först till bifall å Utsk:s förslag och sedermera lill antagande af Hr Ribbings förslag framställde proposme besvarades med blandade Ja oell Mej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemställde, om R. o. Ad. behagade utan förändring bifalla förevar:de §, samt, efter denna proposms besvarande med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. § 12. Sedan Hr Gr* o. Landtm, omnämnt att denna § motsvarade den af R. o. Ad. bifallna 16:de § af Ulsk:s förra förslag, samt låtit upläsa sistnämnde §, yttrade Gr. Sparre: Det tillägg, som i denna § blifvit gjordt vid 3:dje mom:t, torde R. o. Ad. flona vara nödvändigt i anledu. af den förändring, för hvilken jag redan redogjort vid behandlingen af 6:te §:n ang:de inbrott. För öfrigt har 2lista §:n i förra förslaget blifvit inflätad uti ifrågavar:de morn., emedan man ansett att der vore rätta stället alt tala om det värn, hvartill en hvar är berättigad alt göra vid inbrott. Hr von Hartmansdorff:
St:rs underd. skrifvelser till K. Mit, nemi.; Nio 130, i ani. af år 1859 verkställd revision af statsverkets m. fl. allmänna fonders förvaltning; N:o 137, ang:de anställande af jemförelse emellan Svenska och Engelska för Statens jernbanor inköpte jernvägsskenor; N:o 138, ang:de tillstånd för aktiebolaget för jernväg emellan Köping och Hult att återbekomma återstoden af de till säkerhet för jernvägsanläggningens fullbordande i Statskontoret deponerade medel; N:o 139, ang:de förändrade föreskrifter i fråga om kronogodsens framtida förvaltning och bortarrenderande; N:o 140, ang:de folkskoleafgiftens utgörande; N:o 141, om jemkning i gällande föreskrifter angide tiden för nattvardens begående; N:o 142, angide förändring i föreskrifterna rör:de vilkoren för kyrkors sammanbyggnad; N:o 143, i fråga om undersökning af de angide jord och skogar inom Norrbottens län utfärdade privilegier; N:o 144, i ani. af K. Mits Nåd. Propos. ang:de ändring i R F:s och R.Ois föreskrifter om Riksstyrelsens förande i vissa fall; Nio 145, angide förnyad författning om utskrifningssättet och inrättningen af allmänna Beväringsmanska et; Nio 146, angide reglering af utgifterna under Riksstatens Fjerde Hufvudtitel; samt Nio 147, angide reglering af utgifterna under Riksstatens Femte Hufvudtitel. 4 De n 2 Oktober. Likaledes uplästes och godkändes nedannämnde från Exped. Utsk:t inkomne förslag till §§ i Riksdagsbeslutet, nemi.: N:o 16, angtde ny Instruktion för Revisorerne af Riksgäldsverket:
Med så ringa lån som i5o och 200 r:dr, kan man, särdeles när man ihågkommer alt öfver hälften af alla fastighetslån, som i sednare tider blifvit utgifna, understigit 5oo r:dr , anse deni mera såsom en fattigvårdsän såsom en creditanstalt. Jag förnyar således min anhållan, att åtminstone det minimibelopp, som Hr Stuart uppgifvit, måtte af R. o. Ad. antagas. I stället för Utsk:s förslag, som icke af R. o. Ad. bifölls, antogs i denna del Hr Stuarts reservation. Den 9 Januari e. m. 69 Uppå derefter framställda propostr, bifölls i öfrigt hvad Utsk. föreslagit. Ånyo föredrogs Hr LiIIjenslolpes, Axel, den 4 sis11 December på bordet lagda motion om förändring af rq §:n Ridd.Ordn. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt Hr Lilljenstolpes motion innehölle tviinne sammanfogade frågor; den ena af dem vore samma fråga, som vid denna riksdag förut varit af Piidd.Utsk. och R. o. Ad. behandlad, nemi. om särskildt val till ordförander i Utsk:n, men hvilken fråga af R. o. Ad. blifvit afslagen. En remiss af Hr LilIjenstolpes motion skulle således, efter Hr Landtmts tanke, vara att sätta i fråga ett upprifvande af R. o. Ad:s i samma ämne fattade beslut, hvilket icke kunde äga rum; hvarföre Hr Landtm, ansåg, att motionen i dess nuvar. skick icke kunde till Ridd.Utsk. remitteras. Frih. Boye, Fredr.: När Frih. von Schwerin väckte enahanda motion som denna, var det under andi a förhållanden. Vi veta att sedermera under riksdagens lopp ett förslag väcktes, hvilket ännu är hvilande och som till en del, tror jag, redan är discuteradt om ej afgjordt, att inom alla Utsk:n skulle Ulsk:s ledamöter sjelfve inom sig välja sin ordförande och ej gå efter matrikeln.
M. ingå; men den bör då vara affattad i andra ordalag, än dem Utsk. föreslagit. Vi ega nemi. ett Collegium, sammansatt af vetenskapsmän, som ega förmåga att bedöma ämnet och uttala sin opinion i detsamma. Svarar nu detta Collegium att koleran icke är smittosam, och således genom smitta icke kan införas i riket, så synes mig klart, att R. St:r kunna till K. M. uttrycka den önskan, att de inre kararantänerna böra uphöra. Skulle åter Colbm uttala en motsatt åsigt, eller om öfvertygelsen i ämnet ännu icke vore stadgad hos Colhii ledamöter, tror jag K. M. handlar rättast att bibehålla de yttre karantänerna. Derigenom blir den önskan sådan, som jag tror R. St:r böra uttrycka den, att K. M. anbefaller Sitt Sundhets-Colhm att bestämdt besvara den frågan, om det anser koleran kunna införas i riket genom smitta eller icke, och att om Colini ledamöter ännu icke i ämnet stadgat sin öfvertygelse så att ett bestämdt svar på denna fråga af dem kan lemnäs, . Colbm då upgifver den kortaste tid och de lindrigaste olägenheter, som med karantänerna kunna vara förenliga, samt att K. M. derefter måtte ordna förhållandena. Sådan bör, enl. min åsigt, denna hemställan från R. St:r vara affattad; men derjemte bör, efter mitt förmenande, den största vigten fästas just vid den punkt i förslaget, som en talare ansett böra uteslutas, och en annan åter velat hafva uttryckt i mera evasiva ordalag. Jag deremot tror, att den bör bibehållas och uttryckas i de mest bestämda ordalag. Denna 502 Den 31 Maj f. m. punkt är den 3:dje, sora afhandlar ordnandet af karantäns-anstalterna. Ty skola dessa med utlandet bibehållas, fordrar menskligheten att de ordnas på ett helt annat sätt, än de hittills varit. Deras närvar:de skick, är en skandal, som Sverige hittills icke har aftvått, och icke kan aftvå sig, med mindre än att det vidtager de vidsträcktaste och fullständigaste förändringar med karantänsväsendet.
Det är just den åsyftade jemlikhetsprincipen, som vållat, alt Hus i Stäf]erna nu betala mindre Bevillning än förr; ty i stället för att Hus i Städerna, enligt 1789 års BevillningsFörordning, belädes med 6 procent afhyran, erlägga de nu, lika med Fastigheter å Landet, endast 2 per mille, hvaraf följer, att alla Städernas Fastigheter, uppskattade till ett värde af 54 millioner, endast betala 108,000 R:dr, hvilken summa till högre belopp skulle utgå ensamt i Stockholm, om samma Bevillning i stället utgjordes med 6 procent af hyran, Härefter uppläste Herr af Billbergh följande: Såsom ständigt arbetande uti a:dra Afdelningen af BevillningsUtskottet, har jag icke kunnat egna mera uppmärksamhet åt i:sta Afdelningens öfverläggningar vid Bevillningsgrundernas uppgörande, än att taga kännedom af dessa, sedan de voro utarbetade, och då yttra mig i hufvudsaken. Sedan Betänkandet derefter blifvit tryckt, och jag sålunda kommit i tillfälle att på lediga stunder disponera och begrunda detsamma, har jag efter tillgängliga statistiska uppgifter sökt utreda, huru och i hvilken mon de nu gällande grunderna, som hufvudsakligen äro bibehållne, lemnat det resultat af Bevillningens jemna fördelning, som man bort förvänta; och då förhållandet i detta fall, så vidt det afser Städernas 236 Den 3o Mars f. ra. Borgerskap, icke varit för mig tillfredsställande, anser jag för en pligt, att framlägga det till ett allmännare bedömande.
Lag stadgadt är, I» kinder de förntsarte wilikor, att wid plöjningen af en skrift eller answarer för oen samma. Domaren altid, i fall, som rwetydiga synas, skall heldre fria än fälla och dcr srägan är om ämnets mera än VM uttryckens Laqftridighek, heldre fästa sin npmärksampä skriftens klara asyfmina än pä ntsöringsjältet, altid utan rättighet, akt, i hwrlket sall som helst, draga obestämda siursöijder as mtrycken, skola såsom misibruk as Tryckfriheten anses, i o Hädelse emot (Äud, hwarmcd bör förstas eit genom sielfwa uttryckets gröfwa och afskywarda lydelse, rysligt smädande af der högsta Wäsendet, brottet - 68 ^ Den i December tet skall umgällas såsom i i Cap. i H. Mifigernings Balken, Allmänna Lagen stadgadt är, och skriften confisceras. 2:0 Alfwarljg och klart uttryckt förnekelse af en Gud och ett lis efter detta, eller af den rena Ewan» geliska Lärans sanning. Brottet skall umgällas med 100 R:drs. böter och skristen confisceras. z:o Ofwerlagdt och klart uttryckt gäckeri as den allmänna Gudötjensten, Gnds ord och Socramenten. Förbrytelsen skall umgällas med ivo R:drs. böter och skriften confisceras. 4:0 Alt slags lastligt yttrande om den Regerande Konungens höga Person eller gcrningar eller Deh Gemäl Drottningen eller Rikets bestämda Tronföljare. Brottet skall straffas enligt Mifigernings BalkenS 5 Cap. 1 H. och skrislen confisceras. s:o Smädeliga uttryck emot någon bland de öfriga Personer af det regerande Konungahuset, hwilka » Kongl, eller Furstelig wärdiqhet inom Riket åtnjuta. Brottet skall straffas med ioo R:dr. böter och skriften confisceras. 6:0 Smädeliga uttryck om Riksens Ständer eller någon af deras fördelningar.
Den högst angelägna och nyttiga åtgärden att inskränka bränvinsbränningen linder denna vintei iii ledan en åtgärd oell den ganska verksam för nedsättande af spanmålspriSen, till hufvudsakligt men för sädesproducenterna; är det dä skäl att vidtaga ytterligare åtgärder i samma riktning? Dessa skäl öfvertyga mig derom, att den föreslagna åtgärden är för Riket skadlig. Mycket mera kunde vara att i detta ämne säga, men jag bör ej nu längre uppehålla tiden, utan inskränker mig till det yttrande, att dä den åtgärd Utskottet tillstyrkt, således synes mig vara obehöflig, ändamålslös och skadlig, jag ej har kunnat instämma i Utskottets beslut, utan reserverar mig emot detsamma. ’? Härmed förenade sig Friherre De Geer lili Leufsta, Carl Emanuel, Friherre De Geer till Lin spong, Gustaf Gerhard, Grefve Wachtmeister, Hans, Herr Biskopen Fahlcrantz och Herr Doktor Nordlander. STOCKHOLM, typografiska föreningeks boktryckeri, 1854. Allsi. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o 67. 1 N:o 67. Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Mars 1854, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner angående folk-undervisningen. De motioner i omförmälde ämne, hvilka i detta betänkande komma att behandlas, hafva blifvit väckte, en inom högvördiga Preste-ståndet af hr doktor Abr. Nordström, en inom samma stånd af hr kontrakts-prosten Runsten, samt två inom hedervärda Bonde-ståndet af riksdagsmannen Carl Dahlgren från Elfsborgs län.
N:o 4*, med Grundlagsän dringsförslag, åsyftande Riksdags-förhandlingarnes ordentligare gång. g0> _ till Borgare-Ståndet, angående dess återremiss på Mern, N:o 4a, med föreslaget tillägg i 99 §. Regerings-formen. 61. —- angående Bonde-Ståndets återremiss på Mern. N:o 43, med föreslaget tillägg vid 38 §. Riksdags-Ordningen. 62. —» tiR Preste-Ståndet, om dess yttrande i frågan om behörigt Utskott för upptagande af motioner, angåeude Riksdagens prorogation. 55. — till Ridderskapet och Adelil samt Borgare-Ståndet, i anled ning af deras återremisser på Mern. N:o 46. _ på Mern. iV:o 47. 65. — till Borgare-Ståndet, angående dess remiss af en utaf Herr Petré, Thore, emot Herr Stats-Secreteraren Skogman framställd anmärkningsanledning. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 j STOCKHOLMS HÖGSKOLA „ JUfilDISKA BIBLIOTEK BIHANG TILL SAUnHfaHBA PROTOKOLL VID JLagtinm lUkidagen 1 Stockfisoini Åren 1NCI3 oell INf 1*1* AlfllKA SAUEIilllCSEtf. Ig*g Afdelningen: Rikets Ständers Revisorers samt Justilie-ombudsmans Berättelser. lil M3D15. 4862 års Revisions-herättelser. RIKETS HÖGLOFT. STÄNDERS REVISORERS 69 u om dep. ar I8§2 af dem verkställda granskning af samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse ock förvaltning under år 1860; jemte dc, i anledning af samina berättelse, infordrade ock KONGL. MAJsT afgiina underdåniga Utlåtanden. STOCKHOLM, TRYCKT IIÖS A. L. NÖRMAN, 1863. s edan undertecknade, i behörig ordning valde och genom Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse den 9 sistlidne
Från stuteriet utsändas hvarje vår några beskällare till olika trakter af länet, hvilken åtgärd redan börjat visa en ganska märkbar inflytelse på hästafvelns förbättrande. Priset på hästar har sedan några år betydligen stigit. En god och ung arbetshäst af den här vanliga höjd, 2 alnar 5 å 6 tum, gällde för 8 å 10 år tillbaka i allmänhet högst 100 R:dr R:gs, men kan nu antagas hafva ett saluvärde af 133i å 166£ R:dr samma mynt. Större vagnseller remonthästar hafva icke i samma mån stigit i pris. Fårafveln. Endast på några få större egendomar finnas betydligare hjordar af ädlare får-racer. Det största schäferiet i länet är det vid Ottenby, hvarest under nedannämnde år funnos följande antal äldre och yngre fårkreatur, nämligen: 30 Baggar. Tackor. Hamlar. Lamm. Såsom jag i sednaste underdåniga Femårsberättelsen haft nåden omförmäla, är det endast på Öland som fårafveln är af någon allmännare betydenhet eller idkas med beräkning på försäljning af de produkter, som deraf uppkomma, och hvilka produkler, utom fårkött, som vanligen afyttras här vid Calmar, hufvudsakligen utgöras af strumpor, vadmal, täcken och hvarjehanda andra vlleväfnader. Till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga förordnande utdelas årligen vid höstmarknaderna i Borgholm och vid Fröbygårda premier till de hemmansinnehafvare bland allmogen, som uppvisa de största och ullrikaste fåren. Dessa belöningar föranleda en för ifrågavarande näringsgren ganska nyttig täflan i omsorgerna att icke allenast förbättra racen, utan ock uppföda och underhålla kreaturen på ett sätt, som befordrar deras växt och trefnad. I förstnämnde afseende torde icke blifva utan inflytelse den omständighet, att allmogen under de sednare åren börjat att mera än tillförene inköpa stamdjur på de fårauktioner, som årligen hållas vid Ottenby schäferi.
Utskottets protokollsutdrag till bondeståndet av den 30 maj 1815 är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 1052. Förklaringen till den ståndpunkt utskottet sålunda intog är ju den, att memorialen för att komma under utskottets prövning skulle hava direkt inlämnats till utskottet: de fingo icke först väckas i bondeståndets plenum. J. M. Vessing har synbarligen observerat den blunder han begått och har — såsom framgår av nästa mening i protokollet —• till utskottet inlämnat sitt förslag, vilket dock senare (den 21 juni, se nedan sid. 659) såsom i sak icke fallande under utskottets arbetsuppgifter blev av utskottet avvisat (se C. U. M. 1810—1815, sid. 1068). —• Bengt Andersson, vars förslag om justitieombudsmannens avskaffande onekligen var en grundlagsfråga, har icke sökt att genom direkt hänvändelse till utskottet få sitt projekt prövat av detsamma. Vid var och en av dessa anteckningar förekommer i marginalen hänvisning till motsvarande bilaga. Den 30 Maj 1815 607 Föredrogos Et Protocolls Utdrag ifrån Borgare Ståndet af den 25 Maj innehållande remiss af Konungens Nådiga proposition om tillägg i 81. §. R. f. (bilägges) Et d :o ifrån Preste Ståndet af samma Dato, om samma ämne. (bilägges) Et d :o ifrån Preste Ståndet af den 29 Maji om redaction af Riksacten. (bilägges)1 LRskottet åtskiljdes. In fidem G. A. Silverstolpe. 1 Prästeståndet instämde i R. o. A:s beslut att uppdraga ät utskottet att redigera förslag till riksakt. 608 Bilaga till protokollet elen 30 Maj 1815 Bengt Anderssons Memorial. d: 30. Maji. Ödmjukt Memorial i1 Bland alla de nya Embets män, som år 1809 tillkommo och hvilkas Löner medtaga en ganska stor Summa ur Stats C assan, tillkom äfven Justitia Ombudsmannen, under förevändning att han skulle blifva aldra nyttigast för allmogen.
Med i des,sa förutgående vilkor och för-I behåll, tillstyrker Banco-Utskottet vördsamt;. att en provisionel tillökning af 20 procent i ett för allt, från och med innevarande år 1830, beviljas att Utgå för alla, enligt den vid 1825 års Banco-Reglemente bifogade Tabellen N:q i, med eller utan någon åt följande befordringstour, uppförda ordinarie och extra loner. Ban$o-Utskottets Memorial N:o lia. 13 Härvid har Utskottet dock skolat serskildt tillägga en och annan omständighet; i sammanhang hvarmed Utskottet derjemte ansett lämpligt» att nu på en gång utlåta sig angående de flere till beloppet heräkneiiga, dels årliga dels tillfälliga anordningar af Bankens Omkostnads-räkning intill nästa Riksdag. isa Fiscalstjensterne inom Banken Mro af den synnerliga vigt , samt deras innehafvare, enligt Författningarne, ställde på den punkt af sjelf-verksamhet och under den omedelhara redovisning hos Banco - Verkets Principaler, Rikets Ständer och deras Deputerade, att Banco-Utskottet ansett Fiscalernes nuvarande tjenstegrader cch aflöning härtill icke stå i något lämpligt förhållande. Bankens Advocat-Fiscal är på en gång den egentliga Chefen för Verkets juridiska Departement, och hela Banco-Styrelsens Representant vid högre och lägre Domsäten ; men utomdess befogad, enligt sin Instrnction , att kunna uppträda såsom Actor äfven emot Bankens Commissarier, (collectivt eller personel t) i fall af förseelser eller underlåtenhet vid fullgörandet af deras befattningar. Han åtnjuter, såsom årlig lön, lika med en Bankens Kamererare, R:dr goo B:co ; det är honom betaget, att, jemte sin tjenst, innehafya befattningar utom Banken, och han eger 14 Banco-Utskottets Memorial N:o lia. ej ens rättighet ati med Verkets öfrige Tjenstemän dela den mindre betydliga inkomst i som genom småsedelskrifning på extra stunder kan förvärfvas.
I n: o 8 accentuerar fröken Key an skarpare den beklagansvärda stallning, hvari de gifta kvinnorna kommit genom kvinnosakskvinnornas förskyllan. Hon uttalar sig biirom på följande siitt:, de dlmiint kvinliga verksamhetsområdena, hem och familj, h a h a blifvit ringaktade som ett lägre arbetsfält &amp; n de yttre arbetsomridena, och de gifta kvinnorna hafva duför alltmer kannt sig som ett slags andliga f attighjon. D Med hapnad må m a n frgga: siir det viil möjligt. att en stidan omkastning i den gifta och ogifta kvinnans stallning försiggatt, atan att denno väsentliga förändring blifvit mer i ögonen fallande?, Söker man komma till riitta ined ett så abnormt förhtllmde, synes dock allt mer klart att dessa sandliga fattighjons måste hörn till de siillsynta imdantagen och då frågas, hvarför en kvinna, som så underskattar huslig verksamhet, nedlåter sig ett intriida i det heliga akta ståndet? Vidare m&amp; spörjas: hvilka äro de svenska ' kvinnosdrskvinnor ', som fröken E. så bittert klandrar? Är det rörelsens banbryterskor, som, med ingen annan önskan iin, att höja den svenska kvinnans ställning i moraliskt, intellektuelt och socialt hiinseende1), 9 först satte kvinnofrågan under debatt i v&amp; land och sedan tiim för tiun förde den framåt ?a Då må man svara den yngre generation, som nu uppsktir där de sått, men glömmer och förkattrm deras arbete: ~ H v a r stoden I, om de ej funnits till ?^ Eller iir det Fredrika-Bremer-Förbundet, som i sig torde innesluta eliten af våra kvinnosakskvinnor, och som ni1 upptagit arbetet för befrämjandet af kvinnans intressen i m h g a skilda riktningar? Med hvnd rätt kan man kalla dessa varmhjärtade, samvetsgranna, för sitt köns biista nitälskande kvinnor, D ensidiga, ytliga, dogmatiska?
M 11, med återlemnande af Olof Nilssons från Westerbottens län till Utskottet remitterade motion, dels att underhållet af allmänna landsoch häradsvägarne måtte skiljas från jordbruket och öfvertagas af Staten samt bestridas genom allmänna skattebidrag, dels ock att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t göra underdånig framställning om tillsättande al en Kommitté för ordnande af denna angelägenhet. Ståndet remilterade Olof Nilssons motion lill Lag-Utskottet och lade Memorialet till handlingarne. S. D. Föredrogos och biföllos Bevillnings-Utskottets Memorial M 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemannapersonal; och Utlåtande 2, i anledning af väckt motion, om närmare bestämmelser i afseende pä folskoleafgiftens utgörande. S. D. Efter skedd föredragning lades till handlingarne Lag-Utskottets Utlåtanden: JSl 2, i anledning af verkställd granskning af Rikets Ständers Justitie-ombudsraans embetsförvaltning från sednaste till innevarande riksmötes början; och •Ml 3, i anledning af remiss utaf Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående ersättning till domare och mälsegare i de fall, då flera härader hafva gemensam tingsstad i brottmål. Prot.-Uldrag den 29 November 1862. 85 S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Banko-Utskottet motioner, af: l:o C. G. Sköldberg från Nerikes län, om anvisande från Riksbanken af förhöjning uti filialbankernas i Örebro, Carlskrona, Wisby och Borås rörelsekapital; samt 2:o 11. F. Gross från Calmar län, om allmänna diskontfondens förökande med en million Riksdaler årligen samt utsträckning af anståndstiden för Iåns omsättning till två månader utöfver förfallotiden, jemte yttranden. S. D.
Derigenom tillffyndas icke Banken nägcn förlust, mea b'ott ett korrt uppkvf med en del ar inletalningrn till Banken, som i händelse Riksens Siänder finna derckamma böra genast till desi hela ärliga belovp erläaaas, ^ädant ivid deras ester all sannolikhet snara sammankomst, kc.n b st-Undt blifwa 'ö; effristvit. Om deremot Bai.co-Fullmäktige körefiä det af Herr Förste Archiater» von Schulzenheim projecterade Formulair till ifräg svarande Förskrifning, kan detsamma, säsom mindre bestämdt, i afseende pä inbetalninoarne till Banken, föranleda till äter. nausi af öinnet, samt derigenom till ett ound. wikligt uppskof ej mindre med de inbetalningar titt Banken, som i aua fall redan bordt, och uti Lin cwarande Junii mänad böra werkställas, än Mtd utbelalmnoarne i föreffristven ordning af de förskott. Stats Werket haft att päräkna." Herr Doctor Asplund, samt f. d. Tale. mannen och Banco.Fullmäktigen Lars OlS. son, förenade sia med Herr Grefwe Gyllenborg och med H rr Doctor Drysen om bibebällan. det utan förändring af Herrar Commisiariernes jemlikt Reglementets 9. §. författade Formulaik titt ifrägawarande Förskrifning. Herr Rädman Fredin och Herr StadSM-ajoren Westin samt Banco Fullmäktigarns Ag, 38c) Den 10 September. Anders Danielsson och Pehr Andersson, bifölls det af Herr Förste Archiatern von Schulzenheim till berörde Förskrifning projecterade Formulair. Till följe af de fleste Herrar Fullmäktiges i sä mätto yttrade mening, kemmer sistnämde Formulair, jemte underdänig ffrifwelse genast till Kongl. Mahl att afgä.