Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stadgandet skall alltså befordra Bankernes insolvens och således för det allmänna, och jemväl för sedel-innehafvarne, hvilka i allt fall i två år få vänta på betalning, åstadkomma en skada vida öfvervägande den förmån, man velat bereda dem. Bankernes förnämsta ändamål anses vara att uppsamla kapitaler genom depositionsrörelsen, för att tillhandahålla näringarne. Sedel-utgifnings-rätten åter anser man såsom ett ondt, hvilket man i möjligaste måtto vill inskränka; och likväl gynnar man genom det föreslagna stadgandet den sednare på bekostnad af den förra, och motverkar således det ändamål man söker. De personer, ofta af de mindre bemedlade ldasserne, som i Bankerne insatt en liten sparpenning, synas dessutom lika fÖrtjente af lagens skydd som sedel-innehafvare. Om Bankerne, såsom sig bor, blifva deposit-anstalter för Sparbankers, fromma stiftelsers, omyndiges, m. fl. medel, hvarföre skall dessas rätt af lagstiftaren åsidosättas, för att befordra just den rörelsegren, sedel-emissionen, som man anser minst gagnande. Vill man betrygga sedel-innehafvarne, så må man stadga, att sedlar endast få utgifvas på grund af säkerhetshandlingar, som blifvit nedsatta i allmänt förvar. Så har man ock gått tillväga i andra länder. Derigenom beredes för dessa sednare en real-säkerhet, som icke står i strid med de grundsatser, hvarpå, efter min uppfattning, kredit-lagstiftningen bör byggas, men ingenstädes är, mig veterligen, en sådan tyst förmånsrätt medgifven, hvarom nu är fråga. Slutligen bör icke förbises, att det föreslagna stadgandet om förmånsrätt »i Bank-bolags konkurs” skall alstra tvifvel huruvida en sådan rätt skall äga rum äfven i de solidariska bolagsmäns konkurser, sorn kunna inträffa till följd af Bolagets, enär det vore ett. ovanligt förhållande, om betalnings-rätten i bolagsmännens konkurser skulle bestämmas efter andra grunder, än i Bolagets. Men är icke detta meningen, så är uttrycket »i Bank-bolags konkurs» origtigt.
Bctänkandeii. 87 genom lagligen befullmägtigade ombud sig inställa, och vid förlust af vidare talan, anföra till Protocollet hvad de nödigt ansett} men då så beskaffade uppgifter saknas, har Utskottet inhämtat, att Kongl, Maj:t, efter föregångna undersökningar och värderingar inom Gullbergs och Bobergs Hälläder i Östergöthland och Vadsbo Härad i Vestergöthia nd, uti Nådiga skrifvelser till Dess och Bibels KammajrCollegiutn af den i2te Maj 1812: samt den i8de Februari och /\de Mars 1813 förordnat, att hvad beträffade den väganläggning och delning, som genom CanaJanläggningen inom sagde Härader blefve nödig, Canal-Bolaget borde påkosta densamma, hvarefter desse vägar, sedan de af Kronofogden. med 2ne namndeman blifvit synte och godkände, borde öfverlemna* till Häradet'att underhållas; hvarjemte Utskottet funnit, att Kongl. Maj:ts förstberörde Nådiga skrifvelse af den I2te Maj 1812 föranleder dertill, att de Hemman, sorn genom Canalanläggningen utgå, böra utur Jordeboken försvinna med Renta och alla öfriga skyldigheter; dock sorn ej allenast allmänna Dagen i 25 Cap. 8 §. ByggningsBalken bjuder, att alla Hemman å Landet skola rödja vägar, ifrån hvilken skyldighet ej en gång Konungens Gårdar och Ladugårdar äro fritagne, utan ock 52 §. uti Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär den lyde December 173^ ålägger förmedlade Hemman, att utan afseende på deras i öfriga onera vunne förmed - 83 Eesv. och Ekon, Utsk.
Uti 2:dra punkten hade Utskottet, med underkännande af komiterades framställning om beviljande utan lösen af skatterätt åt kronohemmans-åboer, tillstyrkt Rikets Ständers bifall å hvad Kongl. Maj:t i nåder föreslagit, i fråga om förändringar i sättet för erhållande af skattemannarätt till kronorusthåll, säterier och bergsmanshemman samt andra sådana under åborätt upplåtna kronohemman och lägenheter, hvilkas åboer af Kongl. Majrts befallningshafvande antagas och som, Stats-Utskottels Memorial, N:o 319. 3 enligt hittills gällande stadganden, emot till staten ingående afgift, kunnat till skatte köpas, äfvensom rörande vissa andra åtgärder till befrämjande af skatteköpens fortgång och beredande af lättnad vid skatteköpeskillingens erläggande. Förevarande punkt, hvilken i det sednare utlåtandet oförändrad bibehållits, är af Borgareoch Bonde-stånden bifallen, men af Ridderskapet och Adeln afslagen. Preste-ståndet har bifallit Utskottets underkännande af komiterades förrberörde framställning, men deremot afslagit Utskottets tillstyrkande af Rikets Ständers bifall å hvad Kongl. Maj:t i detta ämne i nåder föreslagit. Komiterades ifrågavarande framställning om beviljande utan lösen af skatterätt åt kronohemmans åboer är således af Rikets Ständer afslagen; hvaremot i afseende på besluten öfver punktens öfriga innehåll två Riksstånd stadnat emot två. Hvad först beträffar Utskottets i samma punkt framställda förslag, angående anstånd med skatteköpeskillingens erläggande, så anser Utskottet frågan härom, såsom inverkande på Riksgäldskontorets inkomster, böra, jemlikt föreskriften i 69 § Regeringsformen, underkastas omröstning i förstärkt Stats-utskott, och får i sådant ändamål föreslå följande voteringsproposition: N l:o.
Utskottet har jemväl erfarit, att Sandberg ännu med oförminskadt nit fortsätter sina undersökningar i arkivets handlingar samt oafbrutet använder mycken tid och omsorg för att kunna komplettera och fullständigt ordna delta onekligen vigtiga arbete, hvilket på detta sätt, år ifrån år ökadt, skall erhålla allt större värde och blifva af väsentlig nytta för det allmänna Under sådana förhållanden synes allt skäl vara för handen att Staten, på samma gång den lemnar en välförtjent uppmuntran åt den nitiske tjenstemannen för hans bemödanden att äfven i mål, som icke tillhöra det egentliga föremålet för hans verksamhet, gagna samhället, söker tillegna sig denna samling, som, tillgänglig för vetenskapsmannen och forskaren, äfven bör kunna blifva särdeles användbar och en god hjelp - 12 Stals-Utskottcts Ullålande M 243. reda vid utredning af förekommande rättstvisler. Då likväl Utskottet, i saknad af närmare kännedom om förhållandena, hvarken är i tillfälle att bedöma huruvida hela den af motionären för snmlingarnes inköpande föreslagna summa må vara dertill erforderlig, eller, för den händelse dessa blifva en Statens tillhörighet, anser att arfvode för deras kompletterande lill det belopp, motionären ifrågasatt, böra beviljas Sandberg, som uppbär Kamererare-lön oell med den nya statsregleringens vidtagande kommer i åtnjutande af ökade löne-Rirmåner för sin befattning i Statens tjenst, finner sig Utskottet endast böra i så målto tillstyrka bifall (ill motionen, att Rikets Ständer å Riksgälds-kontorel anvisa och till Kongl. Slajtts disposition ställa en summa af 3.000 R:dr Riksmynt, att, derest sådant pröfvas ändamålsenligt, i mån af behof, användas till inköp för Statens räkning af oflanämnde, Kamereraren Sandberg tillhöriga, samlingar, samt derjemte, under förutsättning att sådant inköp sker, bevilja, likaledes till Kongl. Maj:ts disposition och till utgående från Riksgälds-kontoret, ett belopp af 1,300
R:dr 12 sk. 5 r:st, för framtida beliof reservera och för Länet bilda en, tillförene aldrig ägd undsättnings-kassa, hvars belopp uppgår till circa 7,000 R:dr banko; men hvilket belopp jag dock icke är i tillfälle att lill siffran bestämma förr, än samtlige auktionsliqviderne kunna afslntas, på sätt jag före detta haft nåden i underdånighet anmäla. Jag hade hoppats att denna kassa, åtminstone under någon följd af år, skulle kunnat hållas oförryckt och genom en omtänksam förvaltning ökas till afhjelpande af framtida behof; men i den stund detta nedskrifves har tyvärr bland befolkningen inträd t en ny, icke ringa förlägenhet i följd af äfven detta årets i allmänhet klena och på månget ställe af frost svårt skadade skörd, så att fonden redan nu måste till större eller mindre del anlitas. § 3. Näringar. Jordbruket jemte Boskapsskötseln utgör landets hufvudsakligaste näringsfång; och ehuru, af nu ifrågavarande tre år, 2:ne, efter hvad redan är nämndt, varit så kallade hårdår, hafva likväl omisskänneliga tecken visat sig, utmärkande ett lifligare intresse för jordbrukets bedrifvande på ett ändamålsenligare sätt, än förr varit fallet. Allmogen börjar numera allmänt inse, det jorden äfven här kan gifva en fullgod afkastning, blott den rätt skötes, och att en väl dikad och odlad åker mindre är blottställd för frostskador, än den jord, som är sämre häfclad. Det var nemligen händelsen året 1849, då vid skördetiden hela Länet hemsöktes af en svår frost, att här vid Östersund, der jorden ostridigt är den i hela orten bäst skötta, i allmänhet erhölls en bättre och vida mindre skadad gröda än i de angränsande socknarne. Med detta exempel för ögonen är det otvifvelaktigt, alt Jemtlands allmoge begärligt skulle vidtaga nödige reformer i sitt jorbruk, blott den ägde en klar insigt om bästa sättet.
För inga kännes denna nya tid mera betungande än för den del af landets befolkning, som besitter jord af kronoskatte-natur, deras belägenhet är i sanning beklagansvärd, och det är endast handläggande af arbetet, i förening med det torftigaste, att icke säga uslaste lefnadssätt för sig sjelfva inom hemmet, grundad på försakelser af det mesta utaf den nyare tidens komfort och beqvämlighet i förening med en oaflåtlig skuldsättning, som det är en möjlighet för kronoskatte-innehafvare att uppehålla sig och kunna utgöra Kronans tryckande fordringar. Sällan skall man ock finna någon kronoskatte-innehafvare efterlemna något åt hustru och barn, såvida han icke genom gifte eller arf kommit till någon förmögenhet. Kronan är den egentliga egaren af hans jord, och hans erlagda köpeskilling representerar egentligen endast hans besittningsrätt, och de årliga utskylderna hans arrende till denna Kronan. Han är Kronans arrendator, men en hårdare oell dyrare principal gifves icke, tv den enskilde beräknar välvilligt möjligheten för arrendatorn att kunna lefva och hafva en billig förtjenst och kan dertill gifva mildring då nöd och omständigheter sådant kräfva, men Kronan tager ut intill sista skärfven. Oell huru skulle hon annat kunnat göra för uppehållande af det invecklade och snart sagdt, outredbara förvaltningsmachineri, som sedan århundraden knappast undergått någon annan förändring än ökadt antal tjenstemän och dertill förhöjda löner. Det är således af vigt att tillse hvarest bördan af samhällets uppehållande är som mest tryckande, för att med rättvist och billigt omdöme kunna behjertas. Såsom redan nämndt och vidare skall visas, är det för öfrigt en allmän klagan att jordbruket är den industri och den tungt arbetade jorden det kapital hvarifrån Staten nästan uteslutande hemtar sina inkomster, och att på jordbrukarens axlar hvilar uteslutande tyngden af de mest oundgängliga vilkoren för samhällets bestånd.
Först vid årets slut göres, i följd af en enkel summarisk otnföringsoperation, så väl Cassans som skuldens totalbelopp åskådligt i General-Hufvud-Bokens Balance-Extract; men denna sammanföring sker blott i och för årsafslulningen. Någon öfversigt af de förändringar totala Cassan undergått för hvarje dag later sig, utan ett odrägligt besvär, ej tillvägabringa efter ett sådant system, fastän det, å en annan sida betraktadt, lärer af en hvar, som deråt egnar en närmare uppmärksamhet, finnas fullkomligen väl uppfattadt och mot sitt ändamål svarande, då Bankens ställning skulle hållas hemlig, samt en redig och fullständig insigt derom, till och med hos Embetsoch TjenstemannaCorpsen, blifva blott några få personer förbehållen. 2:0 Sedeltillverkningen och sedelinlösningen i deras hela omfattning besörjas och redovisas icke på ett ställe. Under årets lopp befmnes nemi. sedelrörelsen, såsom inbegripen uti Vexel-Bankeus lrofvudbok,föring, ställd i ett sådant samband med Depositionsrörelsen, att Bankens skuld för Depositioner och för utelöpande sedlar väl skulle kunna möjligtvis uppgifvas sammantagen, om så erfordrades, hvarje dag; men deremot kan beloppet af Depositionsskulden och af sedelskulden hvart och ett för sig, icke bestämdt och med någon säkerhet ut - 4 Banco-Utskottcts Utlåtande. N.-o 38. rönas på annat salt, än medelst uppgörande af specificerad t Balance-Extraet, efter en vidlyftig afslutning, som omfattar det hela; hvilket allt icke låter sig verkställa för dag, utan fordrar åtminstone en eller annan veckas träget arbete. 3:o Bankens egen lånerörelse är icke till alla sina specialiteter besörjd och redovisad på ett enda ställe under loppet af året. Vexel-Bunken är nemligen i och genom de på densamma omedelbart ställda Creditiv, som begagnas medelst invisningar, hvilka ej grunda sig på föregående penninge-insättning, äfven försatt i förhållande af laneeller förskottsgifvare under årets lopp.
Af det mot återbetalningsskyldighet anvisade lån, 7,500 R:dr Riksmynt, behöfde endast utlemnas till Wiksjö socken 2,250 och till Gideå socken 3,000 R:dr, samt af de utan återbetalning gifna medel till den förra 310 och till den senare 300 samt till en nybyggare i Lidens socken af Medelpads fögderi 10 R:dr; varande det räntefria lånet återbetaldt och de överskjutande medlen återlevererade. Andra nya sädesslag hafva under qvinqvenniet icke blifvit använda än vicker, hvarmed på några få ställen försök blifvit gjorda. Trädqårdsskötseln och fruktträdsodlingen är inom länet föga utbredd. Man har trott, att i detta nordliga klimat fruktträd icke skulle kunna trifvas, men erfarenheten har dock på några, om ock få ställen såväl i o Medelpad som i Södra Ångermanland visat, att fruktträden icke allenast väl trifvas, utan äfven lemna en frukt, som i godhet kan täfla med frukt från södra provinserna. En trädgårdsmästare är nu anställd, med lön af Hushållnings-sällskapet och skyldighet att uppå reqvisition kringresa inom länet, för att meddela undervisning och råd i trädgårdsskötseln, hvarjemte han skall undervisa eleverna i folkskolelärare-seminariet i trädgårdsodling, för hvilket senare åtagande han invid staden, erhållit jord till plantering sland och anläggande af trädskolor. Tab. N:o 3. B) Boskapsskötseln står ännu på vida lägre ståndpunkt, än hvarå den borde finnas. Sommarbetena äro vanligen ganska goda, men vid stark torka förbrännes gräset och skämmes vattnet. I fjelltrakterna äro betena belägna långt bort från byarne och bebyggda med fäbodar, dit kreatur af alla slag drifvas och beta gemensamt. Ännu äflas mången jordbrukare att hafva en talrik ladugård, ehuru han saknar utväg att, såsom sig bör, underhålla en sådan. Följden af detta fäderneärfda system har blifvit minskad afkastning af kreaturen, minskad gödseltillgång för jordbruket och följaktligen mindre åkerbruk, än som med en förståndig hushållning kunde finnas.
Det to de derföre böra i främsta rummet pröfvas, Huruvida under den förutsättning rörande medlens användande, från hvilken Revisorerne utgått, statens intressen, af hvilka de finansiella tvifvelsutan böra, i händelse af konflikt, underordnas sedlighetens, kräfva den ifrågavarande anslagstitelns bibehållande. Så önskligt det än måtte vara, att tullafgifterna kunde uteslutande ur finansiella skäl till beloppet bestämmas och sålunda regleras efter de grunder, rättvisa och billighet för allmän och jemlik beskattning angifva, låter det sig icke förnekas, att detta önskvärda mål ännu är långt ifrån uppnådt i den för landet gällande tulltaxa. Det kaD icke heller uppnås, så länge man nödgas vid afgifternas bestämmande tillika taga hänsyn till ett från gammalt bestående skyddssystem, som icke, utan en annan orättvisa, skulle kunna på en gång öfvergifvas. Af sådan anledning måste under den öfvergångsperiod, hvilken omständigheterna i följd häraf påfordra, tullafgifterna i många fall blifva högre, än att de, såsom beskattning, kunna tillvinna sig allmänt godkännande i folkets rättsmedvetande; och på förutsättning om allmän tillvaro af den höga sedlighetskänsla, som frivilligt iakttager laglydnad, äfven der lagbudets rättvisa icke erkännes, får staten icke grunda sina anordningar till lagarnes upprätthållande. Kunde nu också ur finansiel synpunkt lagöfverträdelser ådagaläggas medföra mindre förluster, än som motsvarade kostnaderna till förekommande eller uppdagande af sådana öfverträdelser, lärer staten icke \ - 301 — desto mindre, just ur sedlighetens egen synpunkt, vara pligtig att med finansiella uppoffringar söka hämma ett sådant ondt. Sin värdighet äfventyrar staten visserligen icke heller derpå, utan fastmera genom underlåtenhet af sin pligt att vaka öfver lagarnes efterlefnad. Men anordningarne till förekommande eller uppdagande af brottsliga handlingar måste naturligen lämpas efter de förhållanden, under hvilka sådana handlingar begås och utföras. Insmugglingen af varor sker icke öppet och lemnar icke efter sig något spår. Den förberedes och verkställes i tysthet, oftast genom hemliga öfverenskommelser emellan personer i utlandet, der varorna hämtas, samt kusteller gränsboer, som skola mottaga dem vid ankomsten.
Ånyo föredrogos och biföllos Statsoch Oecon.Utskms d. i dennes på bordet lagda ut!åt:n: N:o 3y. i anledn. af vackt fråga, att ett rotehållarne vid Westerbottens reg:te å förra riksdagen be vi I jad t anslag måtte få begagnas tili qvittning och afräkning å passevolance-afgiften; N. ‘o 4i. i anledn. af väckt motion, ang:de lindring i staden Södertelges besvär genom inqvartering af tågande trupper; N:o 42- i anledn. af väckt motion om rättighet för skogsinnehafvare, som ej tillika disponerar betet å marken, att, lör skogsväxtens befrämjande, vexelvis uppfreda och inhägna minst en tiondedel af skogsmarkens hela vidd. Vid förnyad föredragning lade R. o. Ad. till handhna Statsoch Oecon.Utskms d. i dennes på bordet lagda utlåt:n: Den 4 December e. m. 85 N:o 38. i anledn. af återremiss å betänk. N:o 35 i fråga om passevolance-afgiften; Wto 3g. i anledn. af erhållen återremiss å betänk. N:o 33 i fråga om rättighet för vissa hemmansägare i Jemtland att få till skatte inlösa kronojord, som med s. k. fyllnadsjord blifvit inblandad, m. m.; N:o 4°- röride dels upphörande af postföringsskyldigheten, dels lindring i samma onus. Uppå begäran af Hrr Dalman, Wilh. Fredr., och Stuart, Carl Gust., blef Statsoch Oecon.Utsk:ns d. r dennes på bordet lagda betänk. N:o 43, ang:de indelningsjemnkningen i Blekinge, vid förnyad föredragning ånyo lagdt på bordet. Företogs till pröfning Bevilln.Utskrs d. i dennes på bordet lagda memor. N:o 46 i anledn. af från H. R.. o. Ad. erhållen återremiss å Utsk:s betänk. N:o 36, ang:de verkställigheten af R.
Revisorerue anse det hafva varit ledande till mera redighet och ordning i Räkenskapen, om förstnämnde hela utborgningsbelopp 318,61 2 : 36. 3, uti en och samma räkning till redovisande upptagits, samt sålunda på ett ställe blifvit synligt: äfvensom att särskilt Redogörelse afgifvits för återbetalningen af ifrågavarande Spannemål. Till understöd för Länets Fattige hafva 3^53 R:dr 3 sk. blifvit afförda, hvilka icke eller uti Räkningen för Undsättningsmedlens indrifning, upptagits. — Enligt gjord anmälan har väl särskild redovisning för nämnde belopp till Kongl. StatsContoiret inkommit; dock så sent, alt granskning deraf icke kunnat af Revisorerne företagas. Wermlands Län. På sätt f. d. Allmänna MagazinsStyrelsens RevisionsContoir äfven anmärkt, hafva, emot innehållet af det Contract som blifvit upprättadt emellan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och dem, som åtagit sig lefverancen af UndsättuingsSpannemålen, desse sistnämnde icke med upphandlings-räkningar styrkt Spannemålspriserne. Enligt samma Contracter hafva Entrepreneurerne äfven förbundit sig att erlägga ränta på den del af betalnings-beloppet söra de af Creditivmedlen förskottsvis uppburit; men sedan de hos Kongl. Maj:t i underdånighet sökt förskoning ifrån denna räntebetalning, har Kongl. Maj:t, uppå derom gjord tillstyrkan af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, dertill i Nåder bifallit.
6 Maj 29 Juni g. 15 Juli a. a. 3 Äng. b. 8 Mars å. 10 Maj 29 Juni g. 15 Juli a. a. 31 Juli b. 8 Mars b. 10 Maj 28 Juni g. 15 Juli a. a. 31 Juli b. 8 Mars b. 10 Maj 28 Juni g. 14 Juli a. a. di Juli 232 å. 17 Maj a. a. 21 Juni b. 17 Maj a. a. 21 Juni b. 17 Maj a. a. 21 Juni b. 15 Maj a. a. 21 (Juni 97 b. 27 Sept. b. 25 Sept. b. 20 Sept. b. 25 Sept. b. 19 Febr. b. 19 Febr. b. 19 Febr. b. 19 Febr. b. 19 Febr. b, lii Febr. b. 19 Febr. b. 19 Febr* b. 13 Okt. b. 9 Fehr. b. 14 Juni b. 13 Okt. b. 12 Febr. b. 14 Juni b. 12 Okt. b. 9 -Febr. b. 14 Juni b. 13 Okt. b. 0 Febr. b. 17 Juni b. 22 Juni b. 22 Juni b. 22 Juni b. 26 Juni b. 28 Febr. b. 1 Mars b. 1 Mars b. 28 Febr. b. 19 April b. 19 April b. 19 April b. 19 April 22 b. 19 April b. 10 .' piil b 19 April b* 19 April 22 b. 3 Juli a. a. 22 Juli b. 15 Aug b. 1 Juli a. a. 19 Juli b. it! Aug. a. 1 Juli a. a. 22 Juli b. 19 Aug. a. 1 Juli a. o. 2{j Juli b. 49 Aug. 179 22 14 Juni 14 Juni 14 Juni 17 Juni o. Ombergs Kronopark, rättighet till utsyning a Ombudsmannen vid Stockholms Sjömanshus, redovisnings-arfvode för .. Svar pä återremiss
Då det gällde fågel, styrdes kosan * till Hötorget, som på den tiden var centrum för fågelhandeln, men det var långt dit med. Detta var den ena sidan af lifvet på MalmDet finns porsonor, som lägga in sina gården, det lysande, gästfria lifvet, som hart minnen i ättika i stället för att sylta in dom. när ingår i tidens litterära historia. Grenville Murray. Men å andra sidan kunde ingenting vara enklare än hvardagslifvet på Malmgården. Få * af våra dagars borgerliga familjer torde lcfva så tarfligt, som man gjorde där, då man var ensam. I DU N Att trofast älska och att älskas ömt, är att i tiden redan se sig sluten i evighetens famn af frid och ro. sonettor af Coflen von Krccmer. Den strimma sol jag i mitt hjärta gömt skall där helt visst till lifvets afton bo och mot mig le ännu i dödsminuten. — • E l e o n o r a väl Marguerite Gautier, hur skön Rleopatra, där fram hon skrider! Mot dig har segern aldrig upphört le, och nya lagrars krans huar roll dig vrider. ' Jffur jag JDuse. minna Dig genomströmma dess sällhetsrus, så länge hjartat skall mera sant lifvets väl och ve, dess svall af bittra strider, jublar, hjärtat lider, dem ingen återge. Oemotståndligt da oss med dig rycker och drar oss in i lidelsernas brus, tills deras offer hvarje själ sig tycker ... vif nerver blott din lif sirad och till ditt hjärta förrän det byts blodet i snillets D e t Parcen spunnit, knappast hunnit, klara ljus. h ö g s t a. Till aig. Ja, finge jag af ödet att begära, jag valde då, jag vill det icke dölja, hvad mörka moln min himmel än må hölja, jag valde solens ljus, jag valde. ära. O, att af evig strålglans kronan bära rén på den strand, som tidens vågor skölja, och ädla andars väg till ljuset följa, hvars himlalågor värma och ... förtära!
BondeStåndet afslagit, är bifallen af de öfrige 3 RiksStånden; men II. B. o. A. har derjemte gjort det tillägg: ”att ehuru berörde utfodring torde kunna med det i sådant afseende bestämda Stats Anslag besörjas , dock hvad derutöfver möjligen kunde erfordras , skulle utbetalas af RiksgäldsContoiret j dit den blifvande forssel-lönen deremot komme att ingåy äfvensom attj då prisen på Höj Hahn och Hafra voro föränderlige, hvarigenom besparing det ena året och brist ett annat uti anslaget troligen skulle uppkomma , de ett år skeende besparingar på ifrågavarande Förslags-anslag borde till ett % Beta n feanden, N.'o 297. 4% annat ar reserveras, till betackande af den brist, som deruti kunde liga rum.1' II. R. o. A., som /unnit för godt att Utskottets Betänkande till alla delar gilla, har likväl icke såsom ett vilkor för beviljandet af den föreslagne tillökningen gjort ofvanberörde tillägg. Och då hvad deruti innefattps hvarken blifvit af K. M:t, i dess Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, framstäldt såsom nödigt, eller är af något utaf de öfrige 2 RiksStånden linderstedt; anser Utskottet frågan, om ett dylikt tilläggs förenande med den beviljade tillökningen, ingen åtgärd påkalla. 2:a HufvudTiteln.