Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Hedervärda Bonde-Ståndets Protokolls-utdrag N:o 179, innefattande inbjudning till Med-Stånden att förena sig uti förstnämnda Stånds vid behandling af Banko-Utskottets Utlåtande N:o 8, fattade beslut, att belåningen af guld och silfver uti Rikets Ständers Bank och dess Lånekontor skulle intill nästa riksdag få fortfara på de vilkor och med de närmare be stämningar, den af Doktor Sandberg vid Utlåtandet fogade reservation innehåller. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-Utskottets den 21 dennes bordlagda Utlåtanden: N:o 12, i anledning af väckt motion om förändrad beskaffenhet af Riksbankens och de enskilda Bankernas sedlar; äfvensom om upphörande af prägling af silfvermynt å lägre valör än 25 öre; samt N:o 13, i anledning af väckt motion om rättighet för hypotheksföreningarne i riket att utgifva depositions-bevis, m. m. S. D. Föredrogs och afslogs Lag-Utskottets den 18 och 21 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 16, i anledning af väckt motion om förändring eller upphäfva nde af 2 Kap. 5 § Giftermåls-Balken. Frän Högv. Preste-Ständet. S. D. Upplästes del vid den i 103 § Regerings-formen och 64 § Riksdagsordningen föreskrifna Nämnds sammanträde den 21 innevarande månad hållna protokoll, hvaraf inhemtades, att Nämnden ansett Högsta Domstolens samtliga ledamöter böra vid deras embeten bibehållas, och beslöt Ståndet, som lade berörde protokoll till handlingarne, anmoda Expeditions-Utskottet uppsätta förslag till den underdåniga skrifvelse, som med anmälan härom bör till Kongl. Maj:t aflåtas. S. D. Prot.-Utdrag den 25 Januari 1860. 201 S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets nedannämnde Betänkanden: N:o 15, i anledning af väckt motion om giftomannarättens upphörande.
Emedlertid vare han vid sin Lön och öf rige Tjensten åtföljande inkomster bibehållen i stället för hvilka uteslutna ord skulle införas, ,Emedlertid vare han, intill dess Riksens Ständer sig utlåtit, om ock till hvad del han må sin Lön och öfrige tjensten åtföljande inkomster åtnjuta, vid dem bibehållen. ” 41 §. Efter ördén: ”Riksens Ständer sammankomma” är föreslagit ett sådant tillägg: ’’Och den Förmyndare-Styrelse, Riksens Ständer föfé ordna t Regeringen tillträdl," Den 19 Februarii. §. Såsom tillagg, efter orden: ”Förde Protocoll” äfvensom Riksens Ständers Justitia - Ombudsmans, sedan sista Riksdag iörda Diarier och Registratur och till Riksens Ständer med Utlåtande öfver dess Embetsförvaltning inkomma.’’ jt) §. Ii Mom. är en sådan förändring föreslagen: ’*AUmdnna frågor, sorn uti Riksens Stunders Plena väckas, må ej till omedelbart afgörande der upptagas, utan skola ofverlemnas till behörigt Utskott, som ovillkorligen bår samma frågor utreda oh deröfver sig yttra-* 60 §. Vid §:s slut är följande tillägg föreslagit: ”Uteslutande Privilegier ä Tio, högst Femton år, för nija Uppfinningar eller nya eller betydligen forbåttrade Methoder i Konst eller Näringsfång, väre likväl Konungen obetagit, att, efter vederbör andes hårande, bevilja.'* Se Bih. j Del. sidan 1347. 81 §. Constifufions-Utskottet har vid §:s slut föreslagit följande nya Moment: "Om vid Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna af gåras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga runi, utan Konungens och alid fyra Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.’* 96 §. Följande nya Mom. vid slut är föreslagit: "Äfvenledes bor justities-Ombudsmannen, Vid hvarje Riksdag, sina sedan den sistf01 flutna Jorda J12 Den 19 FtbruarH.
— N:o 97. i anledning af ånyo väckt fråga om afskrifning af Statsverkets fordringar för Norrbottens och Vesterbottens län meddelade undsättningar. VI. B. 324, 397. VII A. 155. —- N:n 98. angående eli ytterligare låns beviljande för hamnbyggnaden i Wadstena. VI. B. 324, 397. VII. 155. A. 158. — N:o 99. i anleduing af återremiss å Utlåtandet N:o 38. VI. B. 324. A. 398. — N:o 100. i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 51. VI. B. 324. A. 398. — N:o 101. angående bestämmande af den Riks-Ståndens och Utskottens Kanslibeljetiing tillkommande aflöning. VI. B. 286. A. 397. —. N:o 102. i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 50, angående ifrågasläld förbättring af soldaternas vid Söderman 23 - ( 17» ) lands Regemente löneförmåner. VII. B. 314. VIII. 36, 106. A. 106. Stats-Ulskottets Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden. — N:o 103. i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående ifrågaslälld utsträckning af Nämndemäns rått till skjutsoch traktaments-ersältning för syner och andra förrättningar. — N:o 104. i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, angående anslag af 12,000 R:dr tdl lindring i de kostnader Carlskrona stad, lill följd af kolerafarsotens härjande derstädes näsllidet år, fått vidkännas. VII. B. 314. VIII. A. 36. E. 324. •— N:o 105. i anledning af väckt motion om utbekommande af anmärknings-procent.
Z Ltuts-Ludon: Herr Lrilierre <7<^c,-^'/?r, llöir Lrilierre ^Ae,^/e/^, Fa/r/^tt^, a/" /Z^',rAa/^, ///L. I'. 5. (d-elen lör Linunee-vepurtementet, 8tuts-kädet «/ upplösa t,II justering ett. i följd ris Longi. In fidem ?rotoeolli, /oer/r. F. Fr/i. ir// F 8t. I ^Z/'2^ //cr/Z. u m a r b K u Z" u 7°. a) I7ri f. 6. 8ror-^.mirai»-kknbetets 3:dje -ktdeinings den ,6 December r83g afgikna un derdäniga betänkande om alimänva Vattenbyggnader, är upptaget alternativt 3,oo b:dr eller 6,5oo k:dr tilt en brobyggnad öfve» !r.d»l».Dlkven vid pjäkls lili» kärjesund; denna bro kar orten sedermera pä egen bekostnad tili utkörande företagit, kvarköro ders kostnad kär loke blikvt nntecknLcl. b) Uti 3:dje ^kdelningens underdäviga betänkande är kostnsds-summan kör Barkens oek Liljans esna! upptagen tiii endast r,/jbc),3o2 !!'iir, kärisdande sig derrkrän, att en post pä r,c)33 genom miss-svmmerin» blifvit utesluten. e) Ilndersökningarne oek kostnads-kor^lagsl. lör denna cana!
RättegängsBalken matte ändras till följande lydelser >'I HofRätt och RadstufvuRätt i de Stä« der, der KämnersRätt är, skall någon! af Rättens Ledamöter, på sätt i 27 Cap. 9 §. om HofRätt sägs, genom lott utses att, i lagvadda eller till rätten instämda saker, skriftlig Berättelse om deras sammanhang upp.' sätta innan de till dom företagas.” Dock varder detta Utlåtande till Rikets Höglofl. Ständers bepröfvande vördsamligen hemstäldt. Stockholm den 31 December 18389 6 LogUtskottels Memorial N:o 7. N:o 7. < Memorial om arfvode för en Cancellist. I enlighet med a4 §. i Riksdagsordningen, har .Lagutskottet, vid sitt första sammanträde den a4 sist 1 idne November, antagit en Secreterare och endast en Cancellist, men som antalet af de till Utskottet redan ankomne remisser otvifvelaktigt ådagalägger, att den antagna Betjeningen omöjligen kan medhinna expedierandet af de Betänkanden och Utlåtanden, sorn till Rikets Högloft. Ständer från Utskottet komma att afgifvas, tillika med öfrige Utskottets Cancelli^ åliggande göromål, helst Capcellisten är nästan uteslutande sysselsatt med förande af Utskottets Protocoll ; så får Utskottet till Rikets Högloft. Ständer vördsamligen hemställa, om det icke må vara Utskottet tillåtet att antaga ännu en Cancellist och att hans arfvode må från och med denna dag beräknas, Stockholm den st Januari» 1829, LagUtskoltets Utlåtande N:o 8. 7 N:o 8- Utlåtande i anledning af Herr Domprosten H, O. Holmströms, Herr Prosten Jacob Dedekinds samt RiksdagsFullmägtigen från Carlscrona Herr Joh. Jac. Klemans Motioner, dels om öfverseende af den för Rikets Ständers Justitieombudsman utfärdade Instruction och dels om tillägg deruti.
Han hade anländt redan under natten och hade så snart solen gick upp begifvit sig till det läger en del s.k. vänskapligt sinnade indianer slagit upp i dalen nedanför agenturen, för att se åt om hans bruna vallack möjligen fans där. Men intet spår af den hade stått att upptäcka, och därför kom han nu till mig. Jag skulle skaffa honom besked om hvar de andra tattarne uppehöllo sig. Nu kände han sig ändå säkrare än förut om att hela kriget var bara skräp, då ju en hel hop af de röde i allsköns vänskap och fredlighet kommo och gingo bland soldaterna kring agenturen utan att någon oroade dem. Men han blef smått fundersam, då han hörde att indianerna höllo till ute i ödemarken, minst fem eller sex gånger längre bort än den väg han redan kommit, och att ingen från en dag till en annan kunde säga hvar de vore att söka. Då måste man ju ha vägkost med sig, sade han i förtretad ton. F n också, att jag inte visste det förut. Jag har inte mera med mig än för ett par dagar, så nu måste jag hem tillbaka. Igen försökte jag öfvertyga honom om att det dock vore mycket klokare att vänta tills kriget var slut och sedan på allvar börja spaningarna efter vallacken. Jo, inföll han med en viss hetta, och då ha de ridit den fördärfvad. Nog är det bäst att göra hvad man kan, så länge den är i lifvet. Därmed begaf han sig på väg efter vägkost och kom först följande dag tillbaka, med betslet öfver axeln som förut. Men då var det redan för sent. Samma morgon hade ordres utfärdats, förbjudande en och hvar att begifva sig längre bort från agenturen än till förpostlinjerna, och det svaga försök jag gjorde att utvärka tillåtelse för Enoch Muponen att passera för att leta efter sin häst, misslyckades naturligtvis. Galenskaper! sade stabschefen, i hvars hand afgörandet låg, karlen måste vara från förståndet. Och därvid såg han på mig med en blick, som angaf, att han inte kände sig fullt på det klara med ombudets sinnestillstånd häller.
Hvad först an går frågan, huruvida Bevillningsutskottet i formen öfverskrida den i Grundlagarna uppdragna gränsen för Utskottets verkningskrets , förmodar jag att Utskottet, när målet andra gången återkommer, icke underlåter, att genom en förändrad redaction, undanrödja de anledningar, som tilläfventyrs förorsakat de i detta hänseende mot Betänkandet gjorda anmärkningar. Icke i hufvudsaken delande Friherre Boijes öfvertygelse, att Utskottets Betänkande innehar en förvillelse, tror jag mig uppfylla min pligt, då jag försöker att inför Höglofl. Ridderskapet och Adeln vederlägga en del af de anmärkningar, som mot detsamma blifvit gjorda. Handelsfriheten, säger Friherre Boije, miste erkänna sitt vilkor i allmänna nyttan: Oin allmän nytta uppstår just genom handelsfrihet, sä måste detta vilkor vara uppfyldt, Då som Friherren riktigt anmärkt naturen anvist Svenska Folket ett hårdt Climat, kalla och mörka årstider, en svag jordmån och en trög arbetskraft; då productionen i följe deraf i Sverige är mindre och dyrare än i rikare Länder, så synes mig desto farligare, att genom prohibitiva författningar ännu mer hindra utvecklingen af en National-Industri som sig Den 28 Juni i f mi 631 sig sjelf lemnad uti naturliga förhållanden redan äger svårigheter nog att öfvervinna; och då Sverige, som Friherren äfven lika riktigt uppgifvit, i och för sitt afskilda läge redan är i saknad af stora capitaler, synes mig ganska vådligt, att genom monopolier och handelsförbud hindra det fria användandet af de få capitaler vi kunna disponera. Sverige, fattigt på Folk och penningar kan icke uthärda med det handelstvång som Europas rikare Länder kunna draga. Att ett påbud om handelsfrihet utan correctiv vore att med uppoffring af egen production inbjuda utlänningen till större vinst än våra egna producenter kunde äga, medgifver jtg, men jag skall lätigre fram utbedja mig få visa att Utskottets förslag alldeles ickelsaknar correctiv, och vid slikt förhållande torde denna Herr Friherrens anmärkning af^sig 6jelf förfalla.
Det är angeläget att få beslut i förevarande formfråga; och detta ser jag ej kunna tillvägabringa på annat sätt, än att II. Ex. Ur Gr. o. Landtm, yttrar sin mening deröfver. Är den, att bordläggning af anmärkningar mot en motion får ske, så anhåller jag, att proposition på remiss till Utsk. af de på bordet begärda anmärkningar måtte framställas. Skulle H. Ex. ej bifalla detta, så lärer det ankomma på Ståndet, huruvida frågan härom skall hänvisas till Const.TJtsk. Frih. boye: Lika med hvad två talare, Frih. Cederström och Hr v. Hohenhausen, yttrat, tror jag det vara angeläget, att formfrågan nu afgöres. Jag har tyckt mig finna, att ämnet ej ännu är tillräckligen utredt, och skall derföre försöka göra det. Jag frågar då: kan lagligen en remiss uppehållas deraf, ali ett yttrande bordlägges? Och jag be - Den 3 Mars f. ra. gär, att Ridd.-Secret. må meddela upplysning, lmru i detta afseende vanligen tillgår, och om ej anföranden intagas i protoc. och sedan utskrifvas för att åtfölja remissen. Står detta fast, förfaller Gr. [lorns erinran, att tillfälle saknas till granskning, sedan den afgått. I annat fall begär jag få göra den muntliga motion, att remiss af en motion ej må uppehållas of ett bordlagdt yttrande, och yrkar, att denna ma remitteras lill Ilidd.-Utsk. Ilr Lefren: Af brist på uppmärksamhet vid åhörandet af IL Ex. Ilr Gr. Brahes yttrande föranleddes jag till mitt påstående, att jag vore den ende, som understöd! Hr Hjärnes motion, och jag inser nu det misstag, jag begått. Boyes begäran anser jag mig böra upplysa, att så snart remiss af ett mål blifvit beslutad, uppsattes derom prot.-utdr. och justeras inför Ståndet nästa pleni-dug, hvarefter, när allt hunnit utskrifvas, detsamma afskickas till Utsk., dit remissen skett.
Mig synes som om StatsUtsk., med afseende på den långvariga tvist, som egt rum rör:de detta verk, hade bordt uttala den önskan, att tvisten en gång måtte sluta, hvartill tillfället här varit både lämpligt och nära för handen, just till följe af den reorganisation af verket, som K. M. i Nåder beslutat och af den Nåd. framlällning, som i sammanhang härmed skett, om några få obetydliga anslag icke för sjelfva Ofverstyrelsen, utan för de underordnade ijenslemännen, hvilkas behof är så påtagligt alt det icke af StatsUtsk. kunnat vederläggas. Man har talat derom, att en förhöjning i anslaget för Bergslagsstaterne skulle genom bifall till K. M:s Nåd. Propos. komma att äga rum. Jag bestrider ett sådant förhållande. Vid sista Riksdagen behagade nemi. R. St. minska det gamla Statsanslaget för Bergs-Colhm med ett belopp, motsvarande Presidentslönen. Om 1111 K. M. skulle få tillbaka denna Presidentslön eller löner till motsvarande belopp åt andra tjenstemän, så har ju derigenom någon förhöjning i utgifterna för delta Embetsverk i sjelfva verket Den 19 April e. m. 179 icke ägt rum, och att åt Cölhm återgifva hvad man detsamma aDiäiidt, kan icke vara mer än både billigt och rättvist. Hvad beträffar sjelfva indragningen af Presidentslönen, så tror jag också att beslutet derom blef af R. St. faltadt eller åtminstone tillstyrkt af StatsUtsk:s pluralitet mera i anseende till personliga förhållanden, än af verkligen giltiga skäl. K. M. har emellertid inskränkt sig till den minskade Staten och inrättat ett Embetsverk med en inkomst, som vida understiger hvad som billiglvis borde tillkomma ett Riks-Coll:m. Flere talare hafva här framställt tvifvelsmål om nyttan att hafva de ärender, som tillhöra Bcrgslags-Stalerna, under en collegial styrelse. Jag belviflar nästan, att dessa Hrr känna hvad en collegial styrelse innebär.
Rätteg äng a-dag ar skola vara: sex under den första, och tre under det andra af de Ting, som i 9 § sagde äro, nemligen under första Tinget: tjugondedag Jul. då den på måndag infaller, men eljest nästa måndag derefter, och sedan hvar fjerde måndag, som inom tingstidens slut inträffar, så räknadt att alltid fyra veckor blifva emellan hvarje måndag, som allmän rättegångsdag är; samt under andra tinget: första måndag i Oktober månad, och sedan hvar fjerde måndag, likasom under törsta Tinget. Infaller helgedag på någon af de måndagar, som till rättegångsdagar nu föreskrifna blifvit; vare nästa söcknedag derefter allmän rättegångsdag; dock skall ändå tiden till nästa allmänna rättegångsdag från måndagen räknas. 3 kap. I §. Stads-rätt utgöres af domare, dem Konungen förordnar. Ej skola på en gång flere, än fem, och ej färre, än tre, i Rätten sitta. Af dem ege hvardera en röst; och vare den ordförande, som dertill förordnad är, eller eljest främst i Rätten sitter, 2 i Kan stad ej löna det antal af domare, sorn för Stads-rätt nödigt är, efter ty i I § sägs; då skall Stads-rätt utgöras af en domare och Nämnd, sorn om Härads-rätt i 2 kap. stadgadt är; och varde den Nämnd vald bland män, som i staden bo och der näring idka eller fast egendom hafva. 7 i År Stad så ringa, att hvarken efter 1 eller 2 § Stads-rätt der underhållas kan; då skola de mål, som i staden förekomma, upptagas vid den Härads-rätt, inom hvars Domsaga staden ligger.” Hof-rätt och Högste Domstolen skulle hafva sammanträden hela äret.
Hr Cederschjöld har klandrat Utsk:n derför, att rubriken på detta betänk, afser ett vigtigt ämne, men att sjelfva besluten, som äro framställda, icke tillkännagifva, att Utsktn med tillräcklig vigt begrundat ämnet. Jag tror, att ehuru betänk:s premisser icke fullkomligt uttrycka den stora vigt, som ämnet förtjenar och som äfven sammansatta Utsk:n lagt derpå, man likväl icke kan säga, att Utsktn förbisett ämnets vigt, utan tror jag tvärtom, att Utsktn behandlat ämnet så grundligt, som det varit möjligt. Man har inom Utsktn ansett sig böra göra skillnad emellan sådana fattigvårdsföreskrifter, som kunna hänföras till s. k. communalbestyret och således åligga församlingarna enskildt, och sådana, som kunna blifva föremål för ailm. lagstadganden. I detta fall har jag biträdt den mening, som inom Utsk:n gjort sig gällande, nemi. att man till Ståndens pröfning endast borde framställa de principer, som böra ligga till grund för föreskrifterna i afseende på fattigvården, och dessa anser jag kunna reduceras till 2:ne hufvudsakliga, af hvilka den ena är den: hvar skall en fattig njuta underhåll? I detta fall hafva Utsktn lemnat ett tillstyrkande, som innefattas uti första punkten. Den andra principfrågan är: huru skola afgifterna till fattigcassan fördelas? Denna fråga är icke af Utsktn utredd, emedan man ansett detta höra till det reglementariska, hvarom det borde tillhöra församlingarna sjelfva att öfverenskomma; men en ingrediens af denna fråga innefattas likväl i a:dra punkten (angele tjenstfolks inflyttningar), som är underställd Ståndens Dea 26 Mars. 555 pröfning.
Skeppsbyggeriet på kusten föranleder ej obetydliga transporter af skeppsvirke på till och med 10 mils afstånd inåt landet. Af binäringar äro fiske och skeppsbyggeri för kustbefolkningen de förnämsta samt längre in i landet trävarurörelse, kolning, tjärbränning, förfärdigande af laggkärl, .salpeterberedning m. m. På Öland lemnar stenhuggeriet betydlig förtjenst åt allmogen, särdeles i Pekesnäs och Föra socknar. Denna näring lemnar äfven produkter för export. Kronobergs Län. Kronobergs län saknar tillgångar på andra jernmalmer än vanliga sjö- och myrmalmer om ungefär 20 h 30 procent jernhalt, hvaraf vid de på kartan utsatta 8 masugnar under åren 1 855—57 tillverkats 32500 centner tackjern årligen. Endast vid Säfsjöström har enligt erhållen uppgift, bergtnalm, hämtad 8 mil från Kalmar samt från Inglamåla grufva i Jönköpings län, till någon del begagnats. På kalksten lider länet äfvenledes brist, hvarföre sådan för taekjernstillverkningen, så väl som bränd kalk för andra behof, hämtas från Karlshamn och Kalmar. Det erhållna tackjernet användes till gjutgods vid masugnarne eller afyttras såsom gjuttackjern till andra gjuterier i Skåne, Blekinge och Kalmar län. Till smidet, som vid 10 särskilda verk uppgår till 26000 centner stångoch manufakturjern, begagnas till en stor del tackjern från Mälarhamnarne, hvilket hämtas öfver Kalmar med 8 å 10 mils landväg. Hvad som af produkterna icke åtgår inom orten försändes till Kalmar, Karlskrona, Karlshamn, Skåne och Halland. Såsom kartan utvisar äro samtlige jernverken spridda i länets östra del och vid dess södra gräns på 4 till 10 mils afstånd från Östersjökusten.
Borrtgifwer någor fast Egendom, äge ej makt om willkoren för thefi förwaltning, sträcka Förordnandet längre, an förste mottagarens och thetz makas lifstid eller om ägande rätten widare, an till ut - 9ry4 Den 6 Julik. utnämnande af Testaments - ever Gäfwotagarens nästa efterträdare, tili hwilken sistn.mrdcs hard. Fastigheten ikläder sig, exenstap af Arfwejvid, hwanned i allt, efter Allmän» Lag förhallcs. Ej eller ma i andre Afhandlingar och E>mract vin fast Egendom sadane willkor inflyta, hwarigenom lörwaltningsoch ägande rätten för en framtid widare infkränkes, an nu sagt är, men angående Städja och Arrende, galle hwad rherom serstildt stadgal är." "Såsom tillagg wid 2 §. i Cap. Jorda Balken, kommer följande att tjena till iakttagande: Ej ma Sälliaren i Köpe - och Skiftes-Afhandling om Jord och Fastighet hädanefter förbehålla sig eller avdra att emot någon i samma Afhandling bestämd Penninge-Summa eller andra willkor fä framdeles winna Egendomen ater. Skjer thel, ware utan werkan och Lagsart ä sädant Köp eller Skifte icke tilla tein" Widare innehåller nämnde Riksdags - Beslut uti zr §. Pa det Stadgandet i z:dje §. y:de Capitlet Jorda. Balken jemnlöid med Kongl.
Vice Talmannen Biskop Holmström, Biskop Fahlcrantz, Biskop Bergman, Biskop Hallström, Pastor-Primarius D:r Pettersson, Doktor Björkman, Professor Lindgren, Doktor A. Nordström, Doktor J. Wallin, Doktor Broman, Prosten Arosenius, Prosten Lundblad, Prosten Lagergren, Prosten Eurén, Prosten Tegnér, Prosten Melander, Domprosten Ahlstrand, Domprosten Rcxiterdahl, Prosten Holmberg, Prosten Ljungdahl och Doktor Grafström; samt till Suppleanter, att i följande ordning inträda: Lektor D. Söderberg, Doktor /. Norström, Professor Selander, Doktor Björling, Prosten Broberg och Domprosten Widebeck. S. D. Föredrogs ånyo Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 56, i anledning af återremiss å vissa delar af Utlåtandet N:o 37, öfver väckta med afseende å föreskrifterna angående Bankens metalliska kassa m. m. Prot.-Utdrag den 9 Juli 1851. 367 Utskottets tillstyrkande till förändrad lydelse af 121 § Banko-reglementet bifölls, och ansågs Utlåtandet i öfrigt från Preste-Ståndets sida ej erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets följande Utlåtande och Memorialer: N:o lil, i anledning af -väckt motion om reorganisation af Bergs-kollegium m. m. ifölls. N:o 112, i anledning af äterremiss utaf Utskottets Utlåtande N:o 97, lades till handlingarne. N:o 113, i anledning af äterremiss utaf Utlåtandet N:o 103, lades till handlingarne. S. D.
R:dr blifvit beviljad såsom förhöjning i anslaget för bemälte Kollegium, alt utgå i enlighet med bilagde tabell n:o 2. 4:o (Jti anslaget för Statskontoret, hvarunder lyda Krono-magasinerna och Vågstaterna, är af E. K. M:t äskad en förhöjning af 16,130 R.dr R:mt, i afseende hvarå 262 ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 21S. Rikets Ständer inhemtat, alt för Statskontoret, som år 1850 erhöll en ny organisation och en förändrad aflöning, nu gäller en af E. K. M:t fastställd Interirns-Stat af den 21 Februari 1855, hvaruti likväl en icke obetydlig del utaf aflöningen upptages under namn af arfvode, eller 13,282 R:dr banko, motsvarande i Riksmynt 19,923 R:dr, samt att Embelsverket derföre begärt definitiv stal, äfvensom, i anseende till ökade göromål och ansvar, föranledde af Kronans årligen stigande inkomster och utgifter m. fl. omständigheter, anhållit om en af stegringen i lefnadskostnaden tillika påkallad förhöjning i de hittills åtnjutna aflönings-förmänerna; varande emedlertid uti personalens antal icke ifrågasatt någon ändring, vidare än alt en kammarskrifvare måtte anställas, med åliggande att, jemte vanliga till dylik befattning hörande göromål, biträda vid granskning af Ränteri-redogörelse-handlingar, anticipalions-utredningar m. m. Vid pröfning af den föreslagna nya aflönings-staten hafva Rikets Ständer funnit följande att erinra: a) Beträffande de vid della embetsverk anställde 3:ne kanslister, hvilka tillika föra protokoll, hafva Rikets Ständer ansett, att det arfvode, 600 R:dr, som, enligt E. K.