Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Borgare-Ståndet blifvit yttrad den önskan, att, vid Chartering af Revisionsacter, sådana Handlingar, som förut vid Underoch Hof-Rälter blifvit behörigen charterade, icke måtte vid ingifvandet å nyo beläggas med stämplad t papper till fullt belopp, utan afseende på den förut skedda Charteringen. Utskottets Förslag, att bibehålla Chartering af Revisions-acter med 5 sk. arket, grundar sig på den nu erhållna upplysning om det i Hof-Rälterna iakttagna heräkningssätt, att smärre bilagor sammanslås till så stort antal, som ungefärligen motsvara ett ark, hvarefter stämplade pappersafgiiten utgår, och då Charteringen sålunda ungefärligen blir svarande emot skillnaden emellan denna afgift i Hof-Rätterna och hos. Kongl, Majit, hår Utskottet ansett någon förändring i denna del nu så mycket mindre lämplig, som Motion vid den - Bevillnings-Utskottets Utlåtande N.o 2gji lia Riksdag blifvit väckt om upphörande af Lösen för Revisions-acter, och det utaf möjligt bifall till detta Förslag torde blifva en följd, att Revisions-acter alldeles befrias från Chartering, Betyg. Inom Yällofl.
Commerce-Collegium, hvarunder Consulerne hitintills hufvudsakligen varit stälde, med herömvärdt nit fullgjort sine deraf föranledde åligganden, hvaremot, å andra sidan, blifvit yrkadt, att framställning af Rikets Ständer måtte göras om iagttagande, vid General-Consulers tillsättning, äfven af de diplomatiske förhållandena , hvarigenom flere Minister-platser skulle kunna i en framtid indragas, och nedsättning i de så mycket öfverklagade utgifterne för MinisterStaten tillvägabringas. Då Utskotten, enligt hvad här ofvan blifvit yttradt, ansett sig böra frånträda fiin tillstyrkan om samtlige Consulers förseende med löner, sakna Utskotten numera anledning att, i förevarande hänseende, föreslå annan och vidsträcktare åtgärd, än som kan blifva en följd af Rikets Ständers beslut, i anledning af Stats-Utskottets, för närvarande återremitterade, Utlåtande N:o 337, angående förvaltningen af de utgifter, som hittills af Handelsoch Sjöfarts-fouden varit bestridde till en del Consulers aflöning, hvadan Utskotten hemställa* att Rikets Ständer ville låta den i sådant afseende af Ekonomi-Utskottet, i dess Betänkande N:o gg, tillstyrkte framställning förfalla. 4:o I anledning af nämnde Utskotts hemställan, angående omarbetning af nu gällande Consuls-Stadga, har, i öfverensstämmelse med de *f Herrar Brinckj Halling och Wcern afgifne, i Utskottets Betänkande N:o gg omförmälde, motioner, blifvit yrkadt: att underdånig framställning jem'fäl måtte af Rikets Ständer göras derom, att
Då Rikets Ständer vid innevarande, likasom under hvar och en af de sedan 1840 års början hållna riksdagar torde komma att för landsvägars anläggning eller förbättring, brooch hamnbyggnader, kanaloch slussanläggningar, strömrensningar, sjösänkningar samt myrutdikningar och andra vattenaftappningsarbeten bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa åtskilliga anslagsoch lånesummor, har Stats-Utskottet, på sätt som vid föregående riksmöten skett, ansett sig böra uppgöra och underställa Rikets Ständers pröfning och godkännande förslag till sådane allmänna bestämmelser och stadganden, som, jemte de vid statsbidragens beviljande föreskrifna särskilda vilkor, skola iakttagas och tillämpas i afseende på nämnde medels lyftning och användande äfvensom återbetalningen deraf. Som erfarenheten visat, att de af Rikets sednast församlade Ständer antagna och i det hufvudsakliga med de vid 1850—1851 årens riksdag fastställda och derefter bibehållna föreskrifter öfverensstämmande stadganden varit lämpliga och ändamålsenliga, har Utskottet funnit samma stadganden, hvilkas lydelse af Stats-Utskottets vid förra riksdagen afgifna Memorial N:o 159 samt 140 § i gällande reglemente för Riksgälds-kontoret inhemtas, äfven hädanefter kunna och böra, utan väsendtlig förändring, bibehållas och tillämpas. Bill. till 11. St. I fråga om vilkoren för de låneunderstöd, som komma att beviljas till sjösänkningar och myrutdikningar eller andra vattenaftappnings-företag, har det likväl förekommit Utskottet, att beloppet af den ränta, som enligt 14:de momentet i nyss åberopade reglementes § bör af vederbörande låntagare erläggas, synes, oaktadt den vid sistiidne riksdag beslutade förhöjning, allt för lågt i förhållande till den för närvarande allmänt gångbara penningeräntan och således böra i någon mån ytterligare höjas.
SfT, må äga att sig förena om anläggning nf en härd med oinskränkt smidesrätt; dock med villkor alt sammanräknade tillverkningsbeloppet af tackjern vid ifrågavar. hyttor icke, efter medeltal beräknadt, understigit 3ooo StS årligensamt att, uti 2 punkten, litt. b), 3 raden, ordet ”ofvannämnde” skulle borttagas; och hade RondeSt. inbjudit MedStånden att uti delta beslut med BondeSt. sig förena. Frih. Hamilton, Hugo: Jag anhåller vördsamt hos Hr Frih. o. Landtm., att detta betänk, måtte få punktvis föredragas, samt att Ridd.Secret:n behagade vid hvarje punkt upplysa, huru de öfriga Stånden beslutat. Hr Lagerhjelm, Pehr: I händelse R. o. Ad. punkt vis föredrager delta betänk., så anhåller jag att få uppskjuta yttrandet öfver det hela, på det att discussionen måtte få en enklare form. Jag skall således afvakta R. o. Ad:s beslut härom, och anhåller all återfå ordet, sedan R. o. Ad. bestämt, huruvida betänk, skall i sin helhet föredragas eller punktvis discuteras. R. o. Ad. beslöt att delta mål borde punktvis för R. o, Ad. till beslut föredragas. 1 punkten, mom. litt. a). Hr Lagerhjelm: Ifall R. o. Ad. skulle antaga t punktens 1 inom., så skulle deraf blifva en följd, alt bergsmanshamrarne inom Österbergslagen, inom Ofvansjö och Thorsåkers bergslager genast blefve fullkomligt fria, hvarigenom åter en ganska betydlig tillökning i Slångjernstillverkningen kunde komma alt äga rum. I afseende på ett menligt inflytande deraf, förenar jag mig med den första talaren, min värde vän Hr af Uhr. Jag tror ej attdennuvar. tidpunkten är tjenlig för en sådan förändring. Detta är det första inkast, som jag har alt göra emöt första punktens mom. litt. a).
Sådan granskning, hvars föremål är att undersöka, huruvida Fullmakterna blifvit utfärdade i den form, som nästföljande § föreskrifver, skall sist inom fyra dagar derefter vara fulländad; hvarje Stånd dess pröfningsrätt förbehållen, så väl i afseende på sådana medlemmar, hvilkas Fullmakter ej blifvit godkända, som dem, emot hvilka, till följe af 14 och 18 §§, någon anmärkning äger rum, i hvilket sednare fall frågan, om den är klar och tydlig, hos Ståndet afgöres, men, då nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvises; och bibehålle emellertid den under ytterligare pröfning ställde Ledamoten sin Riksdagsmanna-rätt. Vid anteckningen och då inträdes-polett erhålles, tilldeles äfven hvarje Ledamot ett exemplar af Rikets Grundlagar, på det ingen må, till sin undskyllan, okunnighet derom förebära Riksdagsmän af alla Stånd skola dagen efter den, hvartill Riksdagen pålyst blifvit, sina fullmakter uppvisa; Ridderskapets och Adelns Ledamöter legitimera sig på det sätt Riddarhus-Ordningen föreskrifver. Preste-, Borgareoch Bonde-Ståndens Ledamöter angifve sig och styrke sin behörighet inför Justitie - Stats — Ministern, eller den Konungen i hans ställe förordnat, hvilken tillkalle, till upplysningars afgifvande, Fullmäktige i Banken och Riksgälds—Kontoret för det Stånd, hvars fullmakter skola granskas.
För öfrigt trodde han atk det Dcn 19 Octobcr. 4442 det mätte wara en Ledamot tillätligt att framfara en annans tanka, när det ster pä hans egen begäran. Herr Kotklieb hördes yttra, det han trodde sädant ej wara enligt med praxis. Herr Lilverstolpe, ssreciric Zsmue!-. Jag ber akt Herr Gottilieb mätte yttra sig till Protokollet, ej bredewid. Herr 0 t kIi a k: Hwad jag yttrade war enskildt, men dä det bcgäres till Protokollet har jag ingen ting deremot, utan anhällcr att till Protokollet tages att jag ansett stridande mot praxis att en Ledamot muntcligen befullmägtigar e» annan att anföra betz tankar till Protokollet. Herr Lilverttolpe, IHstric Lamuel, trodde sig hafwa bcwisiat flera Riksdagar än Herr koll,liek, och säledcs bättre känna hwad svin warit brukligt. Herr K 0 t kIieb: Jag kan ej wara sä e, genkär att jag sätter det i fräga, men fruktar likwäl icke uprcpa hwad jag anfört, och sär derjemte förena mig med Friherre ^cleltvärä i detta afseende. Härefter fortsätter ventilationerne om RikSdagsOrdningen och upplästes 29 §:S Pdc Moment. Grefwe Oe la Oaräie: Wid detta Moment har jag endast en önskan att ordet äge förändratill stall. Hans Excel lence Herr Grcfwcn och Ordföranden gjorde proposition pä denna 4444 Den 19 October. förändring, ä4wensvm pä de förändringar ConstilutionsUtskottet föresiagit, i följe hwaraf hela s:te Momentet torde utgä. Bifölls. Zo §. Innan jag framför den anmärkning jag tvid denna § ärnar göra, fär jag avertera att jag ej är pä min plats, men orsaken är att jag bchöfwcr nalkas ljuset.
Lim blifvit fulländad» den Ben '5 "Augusti den samma till Kongl. Maj:tg Nådiga stadfästelse i ynderdänighe; insända. Hvad angar det af åtskilliga bland Hög-' vördiga Prest-Standets Ledamöter, uti anmärksångarna åberopade , förbehåll, som af beinälte .Riks -Ständ skall hafva blifvit gjordt, vid åtagandet af extra Rotering för Prest.bohl, nemligen att Cotnministrar och ringare kyrko - Betjente borde från deltagande Uti denna Kotering, för deras Boställen, vara frikallade; så ehtlru Utskottet skulle anse en sådan frikallelse för dessa merendels illa Johnte Ecclesiasticjve tjenstemän Vara ganska billig ; likväl och då hvarken uti Oeconomie-Utskottets Betänkande samt Riksdags-Beslutet af 1 8 1 o, eller uti Kongl. Majit» Nådiga Instruction för Roleri ngs - Comiterade, ofvanberörde förbehåll blifvit omförmäldt; torde delta ämne kunna öfverletnnas till Kongl. Majit, att vid utfärdande af dess Nådiga föreskrifter för Comiterade till författande af jemkningarne i extra lloteringen härå i Nåder göra detafseende Kongl. Majit täckes finna med skäl och billighet öfverensstämmande, hvarjemte den underdåniga anhållan synes böra i underdånighet framföras , att, vid samma tillfälle , den lägre Kronosamt Jägeri.Betjeningen mått*, för deras Boställen s få åtnjuta e*ahanda lindring, sorn varder of. Vänhkmde ecplesiastitjYe tjenstemän beviljad. • • 's , Ut* 3« 3 Den 5 Augusti Utskottet hyset i öfrigt den öfvertygelse, att med Riksens Ständers afsigt vid extra Boteringens atagahde instämmer, att »ten samma allenast skulle under krig utgöras, och då borde endast i manskap utgå t i följd hvaraf Utskottet vördsammeligen tillstyrker Sikstus Högloft.
Dessutom är det af största vigt, att den, som skall göra Lands-sekret:s tjenst, har juridisk skicklighet, erfarenhet och lokal-kännedom, hvilka egenskaper cj alltid, ja sällan, äro att i tillräckligt mått påräkna bos personer, som måste åtnöja sig med den ringa lön, Lands-sekrehne numera äro i tillfälle att bestå dem, samt sakna befordringsrätt eller tjenstårs-beräkning. Detta förhållande läier väl ock föranledt det åberopade K. Brefvet. På Hera ställen saknas redan Läns-nolarier, och svårigheten alt under de antydde förhållaiidcrne få sådane ökas allt mer och mer, i anseende lill den förordnade delningen af Domsagorne, och de flere derigenom öpnade utvägar lill befordran på den egentligt juridiska banan. Äfven om Landsh. är tillstädes, kunna stora olägenheter upslå, när Lands-sekret. af sjukdom eller annat skäl blifver urståndsatt att göra sin tjenst och duglig Läns-notarie saknas, särdeles på cn ort, der lämplig person till tjenstens bestridande icke ulan stor svårighet och tidsutdrägt kan anskaffas, hvilket är fallet åtminstone i de norra länen. Genom ordinarie Läns-notariers tillsättande skulle skicklige Lands-sekret.-ämnen erhållas samt Lands-sekret:ne få tillfälle alt skaffa sig den speciellare kännedom om förhållanderne i länet, hvilken ej på embetsrummen inhämtas. At Läns-notarierne kunde äfven updragas ombudsmanskapet för diskonter och andra låne-inrättningar, så att K. Bef:h:dc undveke alt såsom hittills vara kommissionär ät dem i mål, som komma under K. Bef.lndes pröfning. Behofvet af Läns-notariers tillsättande med lön på Stat och tjenstårs-beräkning lärer således vara uppenbart.
Directionen låter årligen den 2 Maji, men om, då Helgedag inträffar; näst derpå följande Söcknedag öppna Stiftsmatrikeln till lottning och inskrifning enligt särskildt derom utkomne Författningar, och bör derest sådant sker under påstående Riksdag, LandtMarskalken anmodas, att dervid vara tillstädes - Svarar mot den 16 §. Directionens Förslag. 14 §. Sedan Kamereraren uti Svarar mot 13 §. i Maji månad aflejnnat calcul Directionens Förför den Pensionsutdelning slag. som från StiftsCassan kommer att äga rum i December månad,bestämmer Directionen antalet af Pcnsionairer för löpande äret. Vid Dan ig Julii e. m. simma tillfälle afbmnar Kamereraren uppgift pä alla de Pensionärer, sorn då ännu ej anmält sig till erhållande af Pension för det förflutna året då Directionen äger att genom annonce i Tidningarne förelägga de uteblitne, att inom den i Maji det påföljande året, sig anmäla, till utbekommande af Pension vid förlust af all vidare rättighet dertill. Vid början af December månad hvarje år upprättar Ka mereraren förteckning å aliade Stiftaju ngfrur som äro berättigade att för det löpande året pension åtrjuta; hvarefter gamma Förteckning af Directionen gi anskas, jemte de inkomne Prestbetyg och beloppet af de pensioner, som skola utbetalas, anordnas. Vid Directionens första sammanträde uti Januarii månad det påföljande året anmäler Kamereraren hvilka Stiftsjungfrur då ännu icke vederbörligen anmält sig till Pensions utbekom.*,ande, och Den 19 Julite, m. 393 Direcnonen förordnar i anledning deraf burn vida och till hvad del p-nningarne böra uti Banken insattas, för att ej annorledes än efter Directionens förnyade pröfning af Pensionärens behörighet till Pensions undfående, utassigneras.
Utom de allmänna skälen för dylika anslag, nemi. de stegrade prisen på alla lefnadsförnödenheter, får jag såsom ytterligare stöd för min motion nämna, att Magnusson, som är född 1779, icke kan med sin nu innehafvande pension 600 R;dr, såsom hans enda inkomst, skaffa sig den Omvårdnad, som hans höga ålder och sjuklighet kräfver, hvilka sednare skäl göra sannolikt, att han icke många år kan komma att ligga Banken till last. IL R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3/410 e. m. In fidem protocolli. Albert munck. Lördagen den 29 Bfovember 1856. Plenum kl. 10 f. m. Just. ett prot.utdr. för d. 20 dennes e. m. samt pleni prot. för d. 19 dennes. Föredrogs Hr von Köchs, Nils Samuel, d. 26 dennes f. m. på bordet lagda motion, ang:de nedsättande af en komité för reglering af Svenska presterskapets aflöning. Gr. Liljencrants, Gust. Fredr.: Såsom vi alla veta, har ifrågavar:de motion tillkommit i sammanhang med Gr. Posses, och den har af motionären erhållit ett omfång, hvilket till sin betydelse är svårt att upfatta, emedan deruti kan inrymmas alla möjliga regleringar. Motionen börjar med att framställa såsom något särdeles Den 29 November f. m. 447 vigtigt, att all tionde måtte indragas och presterskapet derför erhålla ersättning; men mig förefaller det som om en annan reglering vore af större vigt, och hvilken motionären icke uptagit. En sådan reglering vore nemi., att presterskapets boställen, hvilka i denna stund i allmänhet kunna anses lemna ringa inkomst i förhållande till den afkastning, som deraf skulle kunna hemtas, måtte utarrenderas, hvarigenom afkastningen af dessa boställen måhända skulle Fördubblas.
Meissners pianospel Jag mönstrades från topp till tå af mina honom, » och dermed försökte denna typen för o o c e h h a s k c k ö n o m t p o a n n. j e — m • a n Hr g ä Hjalmar » medtjenare » ocb bemöttes af de flesta med en gentleman att rätta handlingen efter orden, k ä n d a. Jag bad att min ankomst men förekoms af min damvippa, som på ett g o n t o r s d a g. hvilket hud af mig hörsammades med temligen dag och den andra på torsdag s a m m a vecka. Mierzwinski har Om jag blefve igenkänd. omöjligt. I spetsen för det prisvärda företaget står Teatrarna. h r Tor Aulin, vår u n g e talangfulle violinist. Flere rutig bomullsklädning, reducerad hårlugg och Kungl. operan. korrekta helsningen endast göra en knis. hennes nåd, som naturligtvis derefter lät mig fonikonserten. på ett högst impertinent sätt. Jag kände blou p p e. Hillberg är helt enkelt förträfflig i d e n u p p b r u - förklarade han med egenkär min, under det Hr sande, m e n varmhjertade jägmästarens roll. quel goiit, une domestique. » 82 - åriga k a p t e n s k a n (rösten o c h åtbörderna svarade » Du vet på långt när icke allt. framför min port, har j a g tagit henne med mig upp, sprakat m e d henne o m allvarliga oeh muntra saker, som det för stunden fallit mig in, har sjungit visor till cittran, hvilka den der — andre äfven sjöng, o c h dervid spelat älskare, så godt j a g förmått, i ömhet, i förtviflan, i alla dårskaper, som blott en förälskad kan finna upp, o c h derpå fördragit hennes smekningar, såsom en herre fördrager sin trogne hunds smekningar. O, låt mig slippa tala o m, huru det dervid är mig till m o d s!
För mig synes det att sammanhanget mellan detta förslag och de faror, Hr Mannerskantz påpekat, icke är så aflägset som en och annan talare velat påstå. Under nuvarande förhållanden kunna privatbankerna blott indirekt trycka på Bankens silfverfond, men om Riksbanken skall inlösa deras sedlar, komma de att göra detta direkt. En annan talare har sagt att Riksbanken icke skulle äfventyra någonting genom att i liqvid emottaga privatbankernas sedlar, emedan Banken redan dagen derpå kan emot dem vexla till sig sina egna sedlar. Men jag ber att få fästa uppmärksamheten på att privatbankerna icke hafva någon skyldighet att här hålla vexlings-kontor eller vexlings-ombud, och att om Banken nu skulle åläggas att mottaga dessa Bankers sedlar, blefve första följden sannolikt den, att de vexlings-ombud, sorn nu här på platsen finnas, komme att indragas, hvarefter Riksbanken nödgades sända privatbankssedlarne vidt och bredt omkring till privatbankernas hulvudkontor, för att få dem utbytta mot sina egna. Skulle dessa banker dock mot förmodan fortfara att hålla vexlings-ombud här i Stockholm, kan man åtminstone så - 494 Den 21 Mars. sorn sannolikt antaga att dessa ombud holle mindre kassa, och räkna på Riksbanken såsom en hjelpkassa. Ty om vexlingsombudet vid något tillfälle ej egde Riksbankssedlar inne för att infria sådana prival bankssedlar, sorn framlemnades af enskilda personer, behöfde han blott uppmana dessa att insätta dem i Riksbanken och emellertid göra sig beredd att följande dag Irån Riksbanken inlösa dem med penningar, som han då kunde på sitt kreditiv derstädes lyfta. Med dessa få ord tror jag mig hafva visat att faror onekligen kunna uppstå, och anhåller derföre om bifall till [Jtsk:ts förslag. Frih. Liljencrantz: Jag ber att få fästa den siste värde talarens uppmärksamhet deruppå att det icke är föreslaget att de enskilda bankerna skola få uttaga silfver mot sina sedlar, utan endast att de vid insättningar skola mottagas, och härigenom torde väl ingen tryckning kunna uppstå på bankens sillverkassa.
Undantaget af studerande och i allmänhet alla undantag wid nationalbewärinqens utgörande, fruktar jag endast ger ämne till missbruk, och manne ej att det till och med skulle ofta leda till en lika dryg som olaglig beskattning. Da genom Utskottets betänkande lega ar tilläten, häller jag före intet undantag bör aga rum, da troligt intet krig för Swerige nu mera upkagec alla de Z är utskrifningsskyldigheten högst fortfar, da flere af SwerigeS största män ; forntiden äfwen under wapnens bruk, pä krigsfalrer n>utit en gagnande upfostran, tror jag för den stadgade ynqr tingen, den grund han lagt wid 20 a 21 ärS älder, giftva en tillräcklig riktning, för bess öfriga lef - Den iZ Nast - lefnad, och för den lättsinnige, den haglöfs , blir twänget af gwarhällandct wid academien endast ett nytt tillfälle art förlora rrv, titan att dct allmänna derwid winner. — Det är wäl wisst, att stundom kunde det synas härdt för den nygifte, id-oge hemmansägaren, föreståndaren af ett mere, eller idkare» af hwilkcn näring som halst, art öfwcrge maka, barn, äldrige föräldrar, warulöse syskon, jord, yrke m. m. men ffyldiqheken är för alla gemensam, och dä legan är tilläten kan jn sädant ej hända och tillfället att undgå en skyldighet lätt erhållen. — Rörande de i 6 H. yrkade undantag, innebegripas de helt och hållit i hmad jag här ostvan anfört, och får jag endast tillägga, art hmad postillionec anga, borde hädanefter inga andra dertill antagas än de som fyllt 2Z är, jag frnatar eljest alt dess systor som skulle medföra en fullkomlig befrielse ifrän ali narionalbewäringslVyldighet, skulle smäningom blifwa en handelsspecitlation och stureligen af inga andre innehafwas an de som äro inom ut-? stkrifningsären.
Handtverkeri dnfvas a» alla slag genom ett ökadt antal idkare, och tillverkmngs-värdet tor de betydligare bland dem är beräknadt för Garfvareoch Karduansmakare-yrket till I2,5oo R:dr, för Kopparslagare-yrket till 6 160 R:dr, för Guldsmedsprofessionen till 3,202 R:dr 3a sk., för Skomakare-handtvcrket lill 2,595, för Färgerier till 2,5oo, för Hattmakare till 1,600 samt för Skraddare-aibeten i,o5o R:dr. Utom Gevärs-faktoriet som med sina arbetare, val ar inom staden förlagdt, men icke så egentligen hörer till dess näringar elle» står under stads-styrelsCns inseende, har sistlidet år en klädesfabrik b'11' vit inrättad, hvars tillverkningsvärde för detta år dock ej uppgick till rael än 4Q© R:dr Banko. Fabriken, som sysselsätter i3 mantalsskrifne arbetare, består af 2 väfstolar, med dertill hörande färgeri, valsverk, skrubbe och kardnings-machin, en mekanisk spinnrock, samt öfverskärenoch e katerings-inrättning. P , .. .- Fisket, egentligen bestående af strömmingsfångst, utgör hufvudnaring för 11 fiskare, med ett ungefär lika antal biträdande arbetare. Tio U elfva skötbåtar jemte några mindre jullar nyttjas dervid. Men då fångsten efter medel-beräkning icke uppgår till mer än 80 å 90 tunnor sall ström ming årligen och således hvarken förser Rikarne med nödig bergning elie sysselsätter dem under hela året, nödgas de söka annan arbets-förljens ’ deraf likväl på sednare åren föga annat än timring varit, såsom för de© tjenlig, att påräkna. Stadens jord brukas på lika sätt ges till 3,ooo tunnor årligen. Bränvi______ a verkats som förut. Spanmålsbehofvet uPP.*j^ har under sistförflutne tid icke tu - 37 — verkats i staden utan från landsorten blifvit uppköpt.
Vid förehafvande af detta ämne har Utskottet inhemtat, att för fartygs mätning nu gäller ett Reglemente af den g Maj 1822, och alt, sedan denna tid, serskildte föreskrifter i afseende på skeppsmätning och mälarebref blifvit gifna genom Kongl. Förordningen d. 10 Augusti 1827, Kongl. General-Tu11 -styreIsens Circulär den 28 Januari 1829 och den g Juli i83i, samt Kongl. Collegii Circulär den 3 October i838; äfvensom att en af Kongl. Maj:l i Nåder förordnad Comité, som haft för ändamål att utreda NavigalionsSkol-verkets närvarande tillstånd, oell föreslå de förändringar i hittills gällande författningar, som för sjöfartens befrämjande kunde anses erforderliga, genom ett den i5 sistlidne Maj afgifvet underdånigt Betänkande, förklarat, så vidt detsamma rörer förevarande ämne, alt det bär i Sverige antagna mätningssätt för fartyg i allmänhet anses vara ändamålsenligt och yl lim. Be.'tv.- och Eicon. -XJlslollels U/låtande, N:o 83. II ega fö’etiädel af en större noggrannhet framför flera af de i andra länder brukliga salt att genom målning bestämma ett fartygs d läglighet; hvadan Commilterale inskränkt sina åtgärder i alt föreslå följande förändringar, nemligen: alt från ofvan åberopade