Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den för frågans närmare utredning och afgifvandet af förslag i ämnet serskildt tillsatte kommittés betänkande innehöll hufvudsakligen: att bålsmans-beklädnaden, i sitt nuvarande skick, ej är fullt ändamålsenlig; alt det är en vinst för roteiiållarne att slippa bestyret med anskaffningen deraf; att, enligt kominitterades åsigt, bålsmans-beklädnadens öfvertagande af kronan måste ske allmänt för hela bålsmanshållet; samt att, om ett sådant allmänt öfvertagande icke kunde tillvägabringas, något öfverlagande för serskilda län, eller kompagnier, eiler rotar, ej borde ega rum, ulan i sådant fall samtlige rustoch rotehållare, hädanefter som hittills, sjelfve bekläda sina båtsmän; att, i öfverensstämmelse med dessa åsigter, kommitterade i underdånighet föreslogo, att Kongl. Maj:t och kronan må öfvertaga beklädnadsbestyret, utom hvad beträffar kappsäck, skjortor, strumpor och skor, hvilka persedlar fortfarande borde af roteiiållarne lemnäs båtsmännen in natura; att den beklädnad, som kronan skulle bestå, bör vara bättre än den nu varande och lika i hela båtsmanshållel; att beklädnaden bör begagnas viss tid såsom paradbeklädnad vid stationen och till sjös samt viss tid såsom släpbeklädnad, så väl under uppfordring sorn i landsorten, hvarefter den är båtsmannens tillhörighet och af honom nyttjas till arbetskläder; att rustoch rotehållare ej böra besväras med beklädnadens förvarande i rotekistan; att rust-och rotehållare till kronan erlägga en kontant ersättning i fredstid, svarande emot \ delar af nuvarande beklädnadskostnad efter medium af 10 års markegång i hvarje län; men i krigstid full ersättning efter markegång samt att elt årligt statsbidrag af omkring 28,000 r:dr, förslagsanslag, för ändamålets vinnande dessutom erfordrades; framställande kommitterade i öfrigt det förslag, att om sistnämnde summa af Rikets Ständer icke beviljades, elt mindre belopp af 10,000 r:dr om året måtte anvisas, till anskaffande af paradkläder, i hvilket fall dock rustoch rotehållare fortfarande komma att bekläda sina båtsmän. 15 Enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Majit i nåder bifalla, att forrbemälde komraitterades förslag, hvilket al Kongl. Maj:t i hillvudsaklig del gillades, må till rikets nästsammanträdande
Stockholm den 8 februari 1808. Enskilda som inlämnar ansökningseller besvärsskrivelser till kammarkollegium skall betala 16 skillingar i avgift. Detta skall täcka kostnaden för det extra arbete som påläggs kansliet ordinarie betjänter. Stockholm den 8 februari 1808. SAMUEL AF UGGLAS. Instruktion för så väl de till kuratores aerarii utnämnde herrar seraphimerriddare, som och skattmästaren och kamreraren vid Kongl Maj: ts orden. Stockholm den 9 februari 1808. Tillägg till förordningen av den 26 november 1798, vad som gäller för seraphimerriddarna och skattmästaren vid Kongl Maj: ts Orden. Ordensskattmästaren skall mottaga de pengar som tillhör den Kungl Svenska Serafimerorden och fördela dem på varje särskild ordenskassa, samt sätta in den i Riksens Ständers bank. Ordenkassornas obligationer och därtill hörande lånehandlingar skall förvaras i den med tvenne lås försedda järnkistan, som insätts i Kongl Räntekammaren. Förteckningar skall upprättas, så man ser till vilken kassa obligationen hör. Antecknas även på obligationen. Ena nyckeln har ordensskattmästaren, den andra den yngste av de tre herrar, som vart tredje år utses till Curatores Aerarii. Båda skall vara närvarande då kistan öppnas. Då Ordens utgifter är betalda, skall överskottet lånas ut helst till 6 % ränta. Curatores Aerarii undersöker säkerheten. Finns ingen låntagare insätts medlen hos Rikets Ständers bank till 5 % ränta. Huvudboken skall vara avslutad och inbunden vid mars slut. Ordensskattmästaren skall vid de vanliga tvenne sammanträdena redogöra för de olika kassornas tillgångar och förklara dess tillväxt eller förminskning. Skattmästaren skall förvara Ordens klenoder, tecken, band och andra tillhörigheter i skattkistan. Då serafimerriddare eller riddare av de övriga Kungl Ordnarna är död skall skattmästaren äska ordenstecknen tillbaka. Ordenskamreraren skall bistå skattmästaren. Han skall också föra bok över inkomster och utgifter. Stockholms slott i Ordenskapitlet den 9 februari 1808.GUSTAF ADOPH. Reglemente för fältläkarcorpsen; Gripsholms slott den 15 februari 1808.
"1816, angående sättet för anmärkningars fullföljande mot menigheter-, tillstyrkts, icke funnit sig ega anledning, att frånträda deras, 1 denna del, förut fattade Beslut, hvilket dessutom torde kunnä anses vara af Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet bifallet, enär de anmärkningar, hvilka hös dessa Riks-Stånd föränledt återremissen, icke å denna omständighet hafva afseende; varandcs, enligt ankommet Protocolls-Utdrag, Betänkandét 1 hela dess vidd* af Högv. Preste-Ståndet godkänd t. Eli Ledamöts serskilda tanka i ämnet bifogas. Stockholm d. 2 Julii 1 Bagi; Reservation af Herr Printzenskjöld. Med Högloft. Utskotten kail jag alldeles icke dela öfvertygelsen om olämpligheten äf Motionairens förslag, angående upphäfvande af senare Momentet i 2 §. af 1814 års Instruction för Kongl; Kammar-Rätten, saint af Kongl. Brefvet d; 20 Octöher 1824. Det är sannt, på sätt Utskotten yttrat, att genom dessa Stadganden Kammar-Rättens RevisiopsContoir icke blifvit betagne rättigheten att Bi!, t. Lagtavit Alhu.Betv. o. Otc. U t sk. Uti. Ma 45. i5 granska de förvaltande och redogörande Verkens räkenskaper, hvad så väl ziffra» , som föi valtnings-Atgärderne heträffar, men dertill inskränker sig också alltsammans. En anmärkning af Revisionen , utfärdad emot desSa Verk, om än aldrig så väl grundad, får éj under närvarande förhållanden pröfvas af den Dbmstöl, hvars hufvudsakliga föremål dock är, ätt fälla dom öfver de åtal, som dess underlydande Actorer finna sig befogade att anställa.
Det förhåller sig verkligen så, att enl. kamm.-collegi bref af d. 30 Juni 1818 hvarje landsh. är förpligtad att i ämnet höra häradsboerne, hvilka deremot äga rätt, att öfverenskomma om tiden för väglagningen. I min hemort uti södra delen af Kalmar län är öfverenskommelse träffad om vägarnes lagning under höstmånaderne och dermed hafva vi hitintills funnit oss belåtna. Jag för min del tror, att då man nu har den utvägen att höra häradsboerne Den 29 Mars. 390 oell med dem öfverenskomma om den lämpligaste årstiden för väglagningen, och den föreslagna lind. skrifvelsen således afser hvad man redan har, densamma just icke gagnade mycket, synnerligasl som på en del orter af riket grusningen under sommaren är fördelaktig, men desse orter genom bifall till Utskrs betänk, skulle beröfvas en sådan fördel. Enl. min åsigt bör bestämmandet af tiden för väglagningen endast bero på de väghållningsskyldige och af sådan anledn. afstyrker jag betänk. Hr von Rosen, Georg Ludv.: Med synnerlig tillfredsställelse har jag funnit, att Ekon.Utsk. med mera grundlighet än vid föregtde riksdagar behandlat denna fråga. Utsk. har förklarat, att den nuvar. tiden för väglagningen är den mest olämpliga, och jag instämmer häri, såvidt denna Utskrs åsigt kan tillämpas på Skåne. Vägarne inom de Skånska länen äro i allmänhet dåliga i saknad af tjenligt grus, men äfven om sådant vore att tillgå och detsamma påfördes vägarne under sommaren, bortfördes det af blåsten. Utsk. har likväl saknat erforderlig lokalkännedom, då del föreslagit vissa dagar, hvilka skola föreställa årstider. Klimatet i de båda provinserne Norrland och Skåne är synnerligen olika, men icke destomindre har Utsk. föreslagit att väglagningen bör försiggå antingen tidigt om våren eller ock sent om hösten, men Utsk. har derjemte utsträckt våren till d. 24 Maj. I Skåne är då full sommar, och under många år är i denna provins tidigt om hösten, hvad Utsk. kallar sent, eller tiden emellan d. 21 och 24 Oct.
N:o § Trupper, om upphäfvande af 84 [ § i Kongl. Förordningen den 6 September 1842, angående förskaffande af trupper och persedlar P. 35 8 — 12 — b. 20 Dec. b. 20 Dec. b 20 Dec. b. 20 Dec. 10 76 Tryckfrihetsförordningen, om ändringar i 1 § 11 mom. angå- ende boktryckares åliggande att aflemna friexemplar af b. 8 April tryckta arbeten 3 11 b. 4 April å. 8 April b. 8 April t anledning af olika beslut 3 — 14 — a a. 29 April b. 29 April a.a. 29 April a.a. 29 April — 4 » om ändring i 1 § 12 mom. och 4 § 11 mom. i fråga om anmälan hos Justitie-Statsministern af bokhandels-idkande m. m 3 — 8 — b. 14 Mars a. 11 Mars b. 11 Mars b. 7 Mars I anledning af olika beslut 3 — 13 — a. a. 4 April b. 8 April a. a. 8 April a. a. 4 April — 4 » om ändring i 4 § 10 och 11 mom. angående utrikes ifrån b. 7
än den, som fastades vid samhället af så många återhållande band och således vore den för allmänna säkerheten minsl farlige; och ändtligen alt, i fall i andra stater stadgades, att brottslingar från främmande länder ej finge emotlagas, deråt följde, alt landsförvist person ingenstädes kunde få uppehålla sig; rörande skam strof fen, att de ej eller verkade till förbättring och, så vidt varning dermed åsyftades, förfelade ändamålet och åstadkommo snarare förargelse, samt slutligen hvad angår konfiskation of förbrytarens egendom, att denna i vissa fall nu stadgade tillsats vid dödsstraff' drabbade, icke förbrytaren, utan hans oskyldiga familj. Deremot upptager Lagförslaget, såsom allmänna straffar:er, blott 1:<> Dödsstraff-, 2:o Frihetsstraff och 3:o Böter. Ingendera af dessa straffa rlér är emedlertid främmande för gällande lagstiftningen; men i afseende på beskaffenheten af frihetsstraffet, sådant det blifvit föreslaget, röjer sig en märkbar olikhet; likasom och då böter vida sparsammare, än hittills, blifvit använda och dödsstraffet blifvit inskränkt till jemförelsevis få fall, frihetsstraffet skulle komma att erhålla en utsträckt tillämpning. Härmed äro de väsendtligaste skiljaktigheter emellan det gällande och det föreslagna straffsystemet antydda. Eu närmare redovisning i denna del lemnas ock här nedan af Utskottet, som serskildt vill taga i betraktande hvardera af omfönnälda straffarter. Dervid förekommer l:o Dödsstraffet. Få frågor hafva bland vetenskapsmän och tänkare i sednare lider varit mera omtvistade, än den angående rättmätigheten och lämpligheten af detla straff, och äfven vid utarbetandet af ifråga - Lag-Utskottets Betänkande, N:o 9S. å ställda förslag hafva åsigterna varit delade. I motiven till det ar 1839 utgifna förslag till Kriminallag yttrade Kommiterade, att dödsstraffet, enligt deras åsigt, ej kunde inför förnuft och rättvisa försvaras på annan grund, un att det pröfvas nödigt för och bidragande till samhällsinrättningens bestånd och ändamål.
Kongl. Majit, öfvertygad att Rikets Ständer behjerta deras belägenhet, har dessutom för sin del varit betänkt att, framställande det verkliga förhållandet i denna del, tillika uppfinna medlen, att underlätta den nödiga rättelsen. Så vidt ej några ytterligare bestämda tillgångar kunna af Rikets Ständer utfinnas för detta ändamål, kan det ej med säkerhet vinnas, utan genom en annan fördelning af dem, sorn redan finnas , och indragning uti antalet af nu existerande numéraire inom de särskildta härunder begripna vapen, och användande af den besparing, som derigenom uppkom ner, till förbättring uti de qvarvarandes vilkor Efter denna plan har Kongl. Majtt redan beslutit en förändrad organisation af Arméens Artilleri , sorn kommer att till en del af den varande numerairen fortnindskas , 1 kval på det satt, att den kan, när sorn erfordras, blifva fulltalig Härigenom beredes in ellertid en besparing i de dagiiga utgifterna, men som icke lem nat - Den 14 Juli. I291 nar full tillgång för de förbättringar billigheten å de’ öfriga påkallar. Rikets Sjömagt, etablerad efter en Plan, sorn Öfvérensstämde med Rikets styrka och medel i den fid det skedde, kan ej fortfarande blifva densamma som hittills, när folkstyrkan är en tredjedel mindre och Stats-irikomsterne i samma proportion. X gemensamhet {ned Sjöförsvaret af Kongl. Maj:ts nya Rike, skall Halföns Marine erhålla den förändrade organisation, som läget påkallar och > Nationernas krafter medgifva. ifnrättad blott till egna kusters försvar, skall den fullkomligare uppfylla sin bestämmelse och Scandinaviens Unions - Plagga icke förås utom dessa farvatten för andra föremål } än en fredlig Händel och Sjöfart. Af denna under arbete varande förändring rnéd Flottorna, hoppas Kongl. Mäjtt det blifva en följd, att Sjö Statens löningsvilkor kunna förbättras.
Utskottets memorial N:o 79, med förslag till samrnanjemkning af de inom Riks-Stånden fattade skiljagtiga beslut vid förehafvande af Utskottets utlåtande N:o 65, i följd af ålerremiss utaf betänkandet JN:o 14, öfver dels Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående förändrad lydelse af 1 § i 23 GapÄrfda-Balken och tillägg lill 7 § i 20 Gap. af samma Balk. dels ock väckt motion om inrällande af Förmyndare-kamrar: ludes lill handlingarne\ samt N:o 102, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 69, öfver väckla motioner om upphäfvande eller ändring af Kongl. Förordningen den 9 Maj 1835, angående hvad iagtlagas bör vid handel om lösören, som köparen later i säljarens vård qvarblifva: bifölls. Den 22 April. Från Höglofl. Pudderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Vällofl. Borgare-Ståndets medelst protocolls-uldrag af den 7 dennes gjorde inbjudning lill Med-Stånden, att instämma i det vid pröfningen af ej mindre Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens utlåtande N:o 83, i anledning af väckte frågor dels om Biskops-embetenas indragning och dels om reglering af de utaf Biskoparne innehafvande löneförmoner, m. m., än äfven Hederv. Bon - Uih.till R. St.
yW 18. tanke, att om, vid Ständernas sammanträde denna riksdag, penningestälklingen i landet vore bättre, än Utskottet ansåg den då vara, räntan kunde frigöras; oell då jag nu icke tror, att någon kan förneka, att den förlägenhet, hvari Utskottet säger, att jordbrukare dä befunno sig, till följd af flypotheksinrättningarnes oförmåga att anskaffa penningar, bör hafva upphört, sedan högst betydliga ian blifvit af Hypoteksbanken upptagna och till stor del indragna, samt dertill kommer, att landet i år blifvit välsignadt med en god och rik skörd, hvilket ofelbart kommer att sprida mycket penningar på landsbygden, torde väl svårligen någon tidpunkt erbjuda sig, sorn är mera lämplig än den närvarande, att genomföra denna lagförändring. Att det äfven nu linnes en mängd personer, som klaga öfver, att de icke kunna få sina penningebehof fyllda, är visst sannt, men dessa personer kunna endast vara sådana, som, genom att lättsinnigt hafva kastat sig in i djerfva företag och spekulationer, utan att ega motsvarande tillgångar, genom vinglerier hålla sig uppe; och som räntans frigörande utgör ett kraftigt medel att hejda ett sådant lättsinnigt förfarande, är det jemväl af denna orsak af mycken vigt, att denna lagförändring icke längre uppskjutes. De redbare och ordentlige affärsmännen och näringsidkarne skola alltid komma att derpå vinna.
Förty, om I älsken dem som eder älska, hvad fån I för lön? Göra icke ock så de Publicaner det samma? Om I hafven eder vänliga mot edra bröder allenast, hvad besynnerligit gören I? Göra icke ock så de Publicaner? Varer fördenskull fullkomlige, såsom edar himmelske Fader fullkomlig är. Hafver akt uppå edra almoso, att I icke gifven henne för menniskomen, på det I skolen varda sedde af dem; annars hafven I ingen lön när edar Fader, som är i himmelen. När du nu gifver almoso, låt icke stöta i basun för dig, som de skrymtare göra i Synagogorna, och uppå gatorna, att de skola varda prisade af menniskomen; sannerliga säger jag eder, de hafva fått sin lön. Men när du vill gifva almoso, så låt dina venstra hand icke veta, hvad den högra gör; På det din almosa blifver lönlig; och din Fader, som i löndom ser, vedergäller dig det uppenbarliga. Och när du beder, skall du icke vara som de skrymtare; förty de stå gerna i Synagogorna och i gatohörnen och bedja, att de skola blifva sedde af menniskomen; sannerliga säger jag eder, de hafva fått sin lön. Men när du beder, så gack in i din kammar, och slå dörrena till, och bed din Fader hemliga; och din Fader, som i löndom ser, skall dig det verdergälla uppenbarliga. Och när I bedjen, skolen I icke vara mångtalige, såsom Hedningarna; ty de mena, att de skola varda hörde för sin många ords skull. Varer fördenskull dem icke like; edar Fader vet väl hvad eder görs behof, förr än I bedjen honom. Derföre skolen I bedja alltså: Fader vår, som äst i himlom, helgadt varde ditt Namn. Tillkomme ditt rike; ske din vilje, såsom i himmelen, så ock på jordene. Gif oss i dag vårt dagliga bröd. Och förlåt oss våra skulder, såsom ock vi förlåtom dem oss skyldige äro.
Nämnde Riks-Act säger nemligen i 8 §: att valet af Förmyndare alt föra styrelsen under Konungs minderårighet, skall verkställas efter samma föreskrift, och på samma sätt, som förut i 3 §. är stadgadt angående valet af Thronföljare. Men sistnämnde §. omtalar blott, och kan blott omtala, skiljagtighet mellan Svenska och Norrska folkens representanter, i fråga om den person, som skall kallas till Sveriges och Norriges throner, i den olyckliga händelse, alt den Konunga-ält, inom hvilken arfsrällen till riket räknas, på manliga sidan utgått; hvaremot, vid val till Förmyndare under Konungs minderårighet, enligt Riksdags-Ordningens 62 §., forst förekommer frågan om Förmyndarnes antal. Det fall, att Svenska och Norrska folkens representanter, i afseende på denna första fråga, blifva af olika tankar, omtalas der således icke; och huru en sådan skiljagtighet skall undanrödjas, eller när det bör ske, om på samma gång, sorn skiljagligheten i fråga om personerna sliles, hvilket Utskottet, för sin del, anser såsom det enda med Riksdags-Ordningens 62 §. och Riks-Actens 8 §. öfverensstämmande, eller förr, än sistnämnde fråga af håda folkens representanter till afgörande företages, saknas all föreskrift. En sådan skiljagtighet i frågan om förmyndarnes antal kan i öfrigt blifva så mycket betänkligare, sorn Norrska Slor-Thinget icke är bundet af någon föreskrift rörande detta antal, och således kan välja ett sådant, sorn Svenska Riksdags-Ordningens 63 §. uttryckligen förbjuder Svenska Ständerna att antaga: en olikhet i båda Rikenas Grundlagar, som det synes vara hög tid att, på Grundlagsenlig väg, få håfven. Men utom dessa frågor, hvilka måste vara afgjorda, innan Förmyndarestyrelse ens kan förordnas, finnas andra, som väl icke hindra tillsättning af Förmyndare; men likväl icke kunna lemnäs oafgjorda , utan att blottställa styrelsen för faran att stanna i sin gång, och kanske äfven sjelfva Föreningen för skakning, och hvilka det således är af lätt begriplig vigt, att på förhand hafva afgjorda.
Jemte det Utskotten bort upplysa, att, på sätt Utskotten i afgifvet Betänkande (N:o i5j) öfver väckta motioner om ändring i Landtmäteri-Taxan jemväl anmärkt, förslag till förnyad Taxa på arfvode för Landtmäteri•förrättningar af en i Nåder tillförordnad Comité blifvit utarbetadt, och ofördröjligen lärer komma att af Kongl. Maj:t i Nåder pröfvas, i följd hvaraf frågan om öfverseende af nu gällande Författningar i det ämnet torde böra 4 Lagsamt Allm. Besa.- och OeCon.- Utsi Is Betänkande IV:o 21. förfalla, få Utskotten, Beträffande Motionairens yrkande, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t anhålla, att Kammar-Collegium niåtte förständigas afgifva utlåtande öfver de rättelser, som uti öfriga Landtmäteri-författningar kunna anses nödiga, anmärka, att en så beskaffad framställning till Kongl. Majit innefattar en oformlighet och är stridande mot hvad, vid dylika frågors behandling, hittills varit öfligt, hvadan Utskotten icke anse sig kunna i denna del tillstyrka bifall till motionen. Hvad åter angår Motionairens yrkande, att Utskotten måtte yttra sig öfver de förändringar, som uti ifrågavarande ämne kunna pröfvas nödiga, så enär Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet uti 53 §. Reg. Formen och 34 §• Riksdags-Ordningen fått sig ålagdt att, med anledning af i Stånden väckta frågor,' anmärka brister i de allmänna bushållnings-anstalterna och förändringar deruti föreslå, ämna Utskotten icke undandraga sig denna skyldighet, äfven i händelse motion derom uteblifvit. Någon anledning tillförslag om förändringar i Landtmäteri-författningarna hafva Utskotten emedlertid icke kunnat hemta af Herr Friherre Ceclerströmsutan motiv gjorda framställningar om deras förstörande verkningar på jordbruket, helst det icke lyckats Utskotten att i berörde Författningar upptäcka de felaktigheter, som må hafva legat till grund för Motionairens omdöme derom.
Nådig skrifvelse den 3 December 1812 till dess och Rikets Stats - Contoir förordnat, de civile Embetsoch Tjenstemän samt Betjente, hvilka såsom öfver 70 år gamla, erhållit afsked med Lönens bibehållande, borde flyttas på Allmänna Indragnings - Staten, att def njuta dem tillkommande Löner, samt deremot Lönerne vid "Verken alltid qvarblifva till deras förmån, som de afgångnes sysslor bestrida; i anledning hvaraf han i underdånighet anmält ärendet, och Kongl. Maj:t, genom Nådig Resolution den 26 sistlidne April, täckts tillåta Herr Landshöfdingen att i från - Den 8 Juni. 347 från innevarande ars början tilllräda och uppbä - Friherre Wetterstedt förflyttades på Allmänna Indragnings - Staten; men tillika i Nader förklarat, att ersättning för den öfriga tiden från Herr de medgifvas i annan man, än som öfverensstämde med innehållet af Kongl. Kungörelsen den g December 1812, angående viss prescriptionstid för dem, som hos Stats-Verket äga fordran.
St. Prof. 185!) & 1800. 5 Sami. 1 A/d. 4 Haft. 2 Bcvillnings-Utskottets Memorial N:o 12. ken ansetts i hög grad tryckande för rörelsen, derigenom att, efter sednast utfärdade Tull-taxa, åtskilliga betydliga varu-artiklar numera förtullas efter vigt och hvilka ej kunna tullbehandlas i Statens packhus. Då Tulitjenstemännens sportel-taxa emellertid icke kan hänföras till de ärenden, hvilka, jemlikt 70 § Regeringsformen och 31 § Riksdags-ordningen tillhöra Bevillnings-Utskottets handläggning, har Utskottet, med stöd af 44 § 5 mom. Riksdags-ordningen, skolat återlemna omförmälda motion, för den åtgärd, som i sist åberopade § föreskrifves. Stockholm den 20 December 1839. Stockholm, tryckt hos Sam. Rumstedt, 1859. Bevillnings-Utskoltets Betänkande M 13. Ank. till Esp.-Utjk. den 30 Jan. 1860, kl. 4 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner angående dels den s. k. T olagens utgående på sätt före sednasle Riksdag varit stadgadt, och dels upphörande af Vågoch Stämpelpenningars erläggande, m. m.
S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets, den 6 dennas, aflåtna och, den 8 derpaföljde e. m., på bordet lagda Memorial, i anledning af återremiss a Utskottets, lander Nto 410, förut meddelade förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Salpeter-gärdens upphörande, samt ersättning derföre af Tull-medlen och Bräunvins-Reviii - 'Prot. Utdrag den i3 Mars i$3o. ningen; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med bifall till hvad Utskottet deruti yttrat, godkänna den af Utskottet, under N:o 410, å nyo föreslagna förändrade underdåniga Skrifvelse i ämnet. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotteni, den 25 sistlidne Februarii, under N:o 133, afgifna och, den 8 dennes e. m., på bordet lagda ytterligare Utlåtande, i anledning af aterremiss å UtskotteDä, under N:o lii, förut meddelade Betänkande, rörande anslag af Allmänna medel till Navigations-Scholors inrättande. S. D. Da nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets, den lo dennes, under N:o 75, aflåtna och, den 12 derpåföljde e. m., på bordet lagda Memorial, i anledning af aterremiss å Utskottets, uti Memorial, N:o 53, förut meddelade förslag till Grundlagsbestämmelser om Lagtima och Urtima Riksdagar; blef förstnämnde Memorial, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Constitutions-Utskottet återremitterad t. S. D. Föredrogos och lades till Handlingarne följande Expeditions-Utskottets, den 12 och 13 dennes, aflåtna Memorial: N:o 452, angående en underdånig