Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Likaledes kan det lätteligen inträffa, att 2 på omförmäkla sätt å särskilda dagar af ett ting beviljade inteckningar, ehuru begge gällande, likväl icke medföra samma förmånsrätt, nemi. i den händelse att midt under tinget en äldre inteckningshafvare låtit relaxera eller partielt döda en i flere hemman fastställd inteckning, då han i den egendom, hvari inteckningen qvarstår, bibehåller sin förmånsrätt emot sednare inteckningar, men icke ovilkorligen emot äldre.» Jag har ej hört någon annan anm. mot det af Utsk:t nu framställda förslag göras, än att det vore tänkbart, att domaren försummade att föra något prot. och att derigenom möjligen kunde hända att han sammanblandade föregide och efterföljande inteckning. Mine Hrr! om man på det sättet misstänker sanningsenligheten i domareprotm, så måste i sanning andra garantier vidtagas; vi måste då åstadkomma mera kontroller i detta afside, men om man kan öfverlemna åt domaren, som åtminstone hittills varit fallet, att föra prot:r, som röra personers lif, heder och ära, så må man också kunna öfverlemna åt honom att föra protir i fråga om ansökningsdagen då en inteckning anmiiles. På grund af dessa skäl anhåller jag om bifall till Utsk:ts i detta afside framställda förslag. Gr. Mörner: Det är verkligen med en viss tvekan jag upträder för att yttra mig i anledning af Gr. Sparres sista anförande, men det förekom deri en något för mycket vågad sats, för att jag skulle lemna den utan anmärkning. Jag förstår ej huru den värde Gr:n kan drifva den satsen, att ett ting kan räcka i 6 månader. Om domrarne behagade iakttaga hvad för närvarande i sådant fall är i lag stadgadt, så lärer något sådant ej kunna inträffa. Förutsätter man som en vanlig händelse, att domaren kan förbise lagens bud i detta hänseende, så strider det ganska mycket häremot, att å andra sidan hos honom förutsätta sådan grannlagenhet vid utförandet af hans öfriga åtgärder, att han ej skulle kunna misstaga sig om dagen, då en revers blifvit till honom aflemnad. Jag fortsätter mitt yrkande om afslag. Hr Printzensköld:
BondeStåndet, med afslag å hvad Utskottet hemställt, beslutat, att en medeltull skulle stadgas för införandet af utländskt Brännvin af hvad sort och gradtal som helst, med bestämmande af 24 sk. för denna vara af Säd och Potatoes. Ehuru Vällofl. Borgare-Ståndet i öfrigt gillat den af Utskottet föreslagna Tull, lärer, i anledning af Ståndets beslut, att Brännvin öfver 8 graders styrka skulle anses för Sprit, så framt detta beslut vidhålles, votering icke kunna undvikas, emedan delta bestämmande inverkar på sjelfva afgiften. Ofvannämnde olika beslut kunna således, om de icke BevillningsUtskottets Memorial N.-o SJ. 31 sammanjemkas, gifva anledning till följande tremie voteringar: Prop. 4* Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag, alt för införsel af en kanna utländskt Brännvin af Säd eller Potatoes, utaf till och med 12 graders styrka och med ett tullvärde af 32 sk., skall bestämmas 16 sk. tull, samt för en kanna dylikt Brännvin af öfver 12 graders styrka eller Sprit med 1 R:dr tullvärde, en lull af 24 sk., röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej , skall genom votering afgöras antingen Tullen för dylikt Brännvin skall utsättas i enlighet med Höglofl. Ridderskapet och Adelns eller Vällofl. BorgareStåndets eller Hederv. Bonde-Ståndets beslut. Om Contra-Propositionen biträdes, blifver Prop. 5< Den, som vill, att för införsel af ut - Bévillnings-Utskottets Memorial N.-o 54- ländskt Sädeseller Potatoes-Brännvin, af till och med 12 graders styrka och med ett lullvärde af 1 R:dr, skall bestämmas 24 sk. tull per katina, samt för dylikt Brännvin af utöfver 12 graders styrka , med 1 R:dr 16 sk. tullvärde, en tull-afgift af 32 sk, kannan, t östar Ja; den det ej vill, röstar Nej.
Beträffande åter Jac, Kihlbloms framställningar, så, då frihet från erläggande af Expeditionslösen genom ssrskihie Författningar är vorden beviljad Scrauhimer-Qrdens-Gillet, Acadernierne i Riket, Årmeeus PensionsCassa, Brandförsäkrings-Contoret i Stockholm och JNumer-Lotleriet; samt åtnjutande af enahanda förmon icke med billighet lärer böra förvägras faltigvårds-inråltningar, hvilka icke kunna betraktas annorlunda än som fromma stiftelser, ehvad deras rättegångar utföras af soeknemännen sjelfva eller af serskilde Direclioner; och då, i anmärkningsmål hos Kongl. Kammar-Bälten, upptäckte felaktigheter icke alltid kunna tillskrifvas uppbördsmannen, utan stundom torde böra lillräknas Taxerings-Comiteen eller den skatlskyidige; hafva Utskotten ansett sig brira vördsamt hemställa, att Rikets Ständer mätte hos Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl, Maj:t täcktes i Nåder meddela föreskrift: 1:0 att fattigvårdsinrättning må i alla frågor, som angå skyldighet att underhålla och vår da fatiighjon, befrias från Expeditionslösens erläggande; 2:0 alt uppbördsman må, i sädane anmärkningsmål, deri 6 Lagsamt Allm. Besv. och Oecon. ZJtsk. lian icke tilltalas för tjenstefel, vara befriad från lifgifvande af lösen för Utslag.
N.o /\5j. 201 emot under krigstid, då liela Båtsmanshållet beständigt måste vara i tjenstgöring , bör erläggas, jemte lönens och bushyrans belopp, hemkalls-persedlarnes och års-beklädnadens fulla värde, men med befrielse från serskild ersättning för handräckningsbeklädnaden ; att det med Städerna afslutade Contract, hvarigenom de, emot erläggande af Yacance-afgift , så under fred som krig, befrias från effective Båtsmäns posterande, och hvilket Contract med året 1827 tilländagick, blifvit af E. K. M., genom Nådigt Bref den 25 Maji 1824, förlängdt för en obestämd tid, eller intilldess R. St., i frågan om Båtsmans-styrkans framgena fördelning Städerna emellan, sig yttrat, och E. K, M., i anledning deraf, fattat Dess Nådiga beslut; att, i underdånig öfverensstämmelse med Kongl. Brefven den 25 Junii, den i3 Augusti och den 5 November 1811, Städernas oroterade jord, der den förut icke bär något visst hemmantal, skall dertill, efter hvarje orts skattläggnings-grunder, uppskattas samt sedermera roteras till Båtsmanshåll, efter det hemmantal i extra rotering på en Båtsmansrote, som, inom Länet, på en Soldat-rote vanligen bestås; att, vid den förordnade nya regleringen af Städernas Båtsmanshåll, bör, jemlikt före - 202 Exp.-TJlsk. Förslag till und. Skri/v.
Landtm, yttrade, att R. o. Ad. förmodligen funnit under sisll. plenidags långa discussion, äfvensom under den discussion , som i dag förelupit, att Hr Landtm, icke tillämpat hvarken 90 eller 107 §§:na Reg.F:n i den stränga mening, som ålskil lige af R o Ad:s ledamöter vid andra tillfällen yrkat, och att Hr Landtm, ansett Coust.Utsk:s mein. i anledn. af granskningen af Statsrådets protocoller vara af d<n beskaffenhet, att en discussion deröfver nödvändigt mäste innefatta och vidröra Konungens beslut i mångå enskilda corporationers angelägenheter, hvarföre Hr Landtm, icke ansett sig i giundlagen finna något hinder för diseussionens fortgående på sätt sorn skett, för så vidt som denna discussion rört de förhållanden , hvilka varit af en allmän beskaffenhet och inverkat på Statens ange - Den 3 Juli f. m. lägenheter. Hr Landtm, hade likväl trott sig finna, att Hr Hjertås yttrande nu börjat ingå på det enskildta området till den grad, att Hr Landtm, icke ansett sig kunna undgå att täll talaren sjelf hemställa, om han ej funne, att hans yttrande ginge öfver de gränser, sorn våra grundlagar bestämma. ' Hr Landtm, hade ej afbrutit talaren, för att hindra honom att fortsätta, men hade ansett det vara sin skyldighet att fusta hans uppmärksamhet derpå, att det lätt kunde hända en talare att af sitt ämne hänföras längre än han sjelf ämnat. Hr Landtm, uppropade derefter: Hr Hjerta, som yttrade: Jag får först uttrycka min förbindelse för den loyaute' och beredvillighet, hvarmed åtskillige af Husets ledamöter behagat understödja mig. Jag medgifver, att ett uttryck, som jag begagnade rörande ”det sätt, hvarpå det nya Trollhälte-bolagets calcul presenterade sig,” kunde, såsom H. Ex. Hr Gr. Posse yttrade, ingifva Hr Frih. o. Landtm, en skälig farhåga, att jag skulle helt och hållet rycka in på det enskildta gebietet; men sådan var icke min mening.
S. D. Efter å nyo skedd föredragning af All männa Besvärsoch Ekonomi - Utskottets på bordet, hvilande förnyade Utlåtande om förändring uti g §:n af Kongl. Majtts förnyade Seglationsordning den 15 Junii 1774, fann Ereste-Ståndet ingen anledning att frångå dess dennnästl. April fattade Beslut, hvarigenom Utskottets först afgifna Betänkande i målet blifvit ogilladt, hvadan detta förnyade Utlåtande nu ansågs böra lag. gas till Handlingarne. 458 Prof.' Utclrl dl 23 Maji i8i8< S. D. Stals-Ulskottets förnyade Utlåtande? N:o 238, angående Stats-regleringen under 8:de Hufvud-Tituln , blef vid förnyad föredragning af Prest-Ståndet bifallit,'med det tillägg, att hos Kongl, Maj:t i underdånighet bör anhållas , det täcktes Kongl. Maj:t af redan varande Ofverskottsmedel å Riks-Statens Inkomst-Titlar låta förskjuta nödiga medel till reparation af Vesterås Slott,' samt till inköpande af I.andshöfdinge-Residence uti Westerbottens Uän ; hvilka förskott sederme-j ra, så fort de af Stats-Utskottet omförmäldta Fy-1 rings-ersättnings-medel från Dannemark inflyta^ höra Stats-Verket godtgöra®. S. D. Då Stats-Utskottets förnyade Utlåtan-J de, N:o 237, rörande Stats-regleringen under Andra Hufvud-Tituln , nu till afgörande företogs , fann Prest-Siåndet för godt att gilla och antaga hvad Utskottet härom yttrat och tillstyrkt,1 dock med det tillägg, som Vällofl. Borgare-Stån-] det enligt nu inkommet Protokolls-Utdrag äf denna dag beslutit, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet roa anhållas , det Kongl. Majit täcktes af de på denna Hufvud-Tituln först blifvand e
Fästade man det minsta afseende derå, att en mängd landtbrukare ordnat deras hushållning med hänseende till bränvinsbränning samt att stora utgifter blifvit gjorda för att sätta brännerierna i ordning? Hade man någon rättvis grund för den härom aflåtna underd. skrifvelse, då den ej framkallades af någon för handen var:de utomordentlig händelse? Ty man lärer väl icke kunna kalla det för en utomordentlig händelse, att man stiftat en ny bränvius-förordn., som d. 1 Januari 1855 skulle träda i verksamhet? Då den af oss vid förra Riksdagen åtagna bevilln. räcker till d. 1 Januari 1855, hade äfven rättvisan fordrat, ali man, så vida icke hungersnöd inträffade, låtit bränvins-brännarne bedrifva deras rörelse emot erläggande af den derå lagda skatt, så länge den gamla beviIln:s-förordn:n gällde. På ett så olika sätt kan rättvisan betraktas! Det är icke utan skäl, som rättvi - Den 15 Juli e. m. 341 san blifvit afbildad med en vågskål i hvardera banden och med förbundna ögon, ty de enskilda fördelarne läggas ofta, utan att blifva bemärkta, i den ena vågskålen, hvilken sålunda höjer den andra. Men jag hoppas likväl, att R. o. Ad. denna gång ser saken med öpna ögon och antager den ifrågavande inbjudningen. Gr. Sparre: Jag ber R. o. Ad. om ursäkt för det jag ännu en gång upträder, men jag måste försöka skingra det töcken, hvaruti Hr Braunerhjelm söker hölja denna fråga. Han talar ouphörligt om pressjäst-beredning, men derom är nu alldeles icke fråga. De K. Resolutionerna äro icke resolutioner uppå att få tillverka pressjäst, utan att vid tillverkningen deraf få begagna bränvinsbrännings-redskap, och det är suspenderandet af denna sednare rättighet, hvarom nu är fråga. Man hade till följd af en fördom antagit, att pressjäst icke kunde tillverkas utan i sammanhang med bränvinsbränning, och derföre gåfvos de ifrågavar:de tillståndsbrefven.
Man måste äfven medgifva, att Utsk:n, åt hvilka ärendernas hufvudsakliga beredning är anförtrodd, vid denna riksdagen arbeta Den i5 April c. m. med al] ifver: och BorgareStåndet lärer icke härom vara i okunnighet. Till följd häraf och då Svenska nationen af sina representanter, som nu äro församlade till flera vigliga och nyttiga ärenders afgörande, säkerligen mindre vantar den hastighet vid målens behandling, som stundom kan sträckas för långt, än den betänksamhet, hvarigenom ärenderna blifvet med grundlighet handlagda, finner jag intet skäl för den inbjudning, BorgareSt. gjort till de öfriga RiksSt. ; jag anser den tvärtom olämplig och anhåller om proposition, att den må läggas till handlingarna, på salt BoudeStåndet gjort. Upplästes ett prot.utdr. från BondeSt. af d. 10 dennes, af innehåll, att BondeSt., i anledn. af BorgareStis ofvan föredragna prot.utdr., funnit, att BorgareSt., med åsidosättande af den inbördes uppmärksamheten emellan RiksSt. och titan anledning af riksdagsärendernas gång inom Medslånden under förflutna tiden af riksdagen, gjort den genom inbjudningen uttryckta framställningen om ärendernas skyndsammare behandling; vid hvilket förhållande Ståndet ansett samma inbjudning icke föranleda till annat afseende, än att läggas till handlingarna. Frih. Ehrenborgh, Casper Wilh.: Sedan jag nu hört BondeSt:s prot.utdr. ronde BorgareSt:s inbjudning uppläsas, får jag förklara, att jag ej anser de termer, BondeSt. 1 sitt beslut nyttjat, vara dem, som det är R. o. Ad. värdigt att i sitt svar begagna. BorgareSt. har visserligen icke gjort inbjudningen i någon annan afsigt, än den goda, att se riksdagen, så vidt möjligt, fortskyndad; åtminstone kan jag ej tänka mig möjligheten, att ett Stånd i annan väg kan komma med en framställning till sina Medständer.
Jag får blott förklara, all ifall Frih. Boye fortfar med sitt yrkande 0111 votering, så -kom mer jag att, sedan denna votering för sig galt, i händelse Hr Landtm, då framställer propus, lill Slåndel, huruvida .Ståndet skulle vilja åtskiljas, besvara denna propus, med nej och Den »8 Februari f. m. 4*9 derpå begära votering, i händelse Hr Landtm, tror sig hafva funnit propostn med ja besvarad. Frih. boye: Efter den vändning frågan nu fått, an ser jag det vara min skyldighet att gifva efter, öfverlemnande helt och hållet till Hr Frih. o. Landtm, att gå vår önskan till mötes eller ej. Jag afstår från min begäran om votering. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, sedan Frih. Boye afstått från sin begäran om votering, R. o. Ad. torde finna att Hr Stråles förslag blifvit förkastadt genom det svar R. o. Ad. lemnat på den gjorda propositionen. Ropades ja. Fortsättningen af detta måls pröfning uppsköts ,till eftermiddagen. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Thorsdagen elen 18 Februari i84i. Plenum kl. 6 e. m. Justerades prot.utdr. röride R. o. Ad:s de föregtde dagarna samt denna dag f. m. fattade beslut i anledn. af Statssaint Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktns utlåt. Upplästes till justering 1 prot.utdr. för denna dag f. m. Hr Lilljeh öök, Ludv.: Jag anhåller, att R. o. Ad. behagade inbjuda de öfriga Stånden att förena sig uti R. o. Ad:s på f. m. fattade beslut, hvarigenom R. o. Ad, för dess del, beviljat staden Falkenberg ett understöd af 4000 r:dr. Frih. Cederström, Jacob:
Ståndets gemensamma tanka förklarade redaclions-förslag, sa lydande: ”Ingen annanina för Städerna till Riksdagsman utses, än den, som minst tr« åv varit Magistrats-person elle*- 4 Constitutions~Ulskottets Memorial N:o 3g, Borgare i Staden, och är derstädes mantalsoch skattskrifves samt, derest han ej är tjenstgörande Magistrats-person, Borgerlig näring idkar.” Beträffande de a:ne förändringar elley nya motioner detta förslag innefattar, nemligen att jemväl Magistrats-person skulle i Staden vara mantalsoch skattskrifves samt att Borgaren borde der idka sin näring, laar Utskottet funnit det yrkade tillägget, i afseende på Magistrats-personens (jualification, mindre hehöfligt och ej af något förspordt missförhållande påkalladt, samt det ytterligare vilkoi’et för Borgarens valbarhet, dels icke nödigt, emedan borgerlig rörelse förutsättei’, att den skall drifvas i Stad, hvarest Borgaren är mantalsoch skattskrifves dels betänkligheter underkastadt, såsom möjligen, vid Riksdagsmannaval, ledande till tvister om hvad med borgerlig näring förslås, Hvad åter angar den tilläfventyrs befarade otydligheten af Utskottets ändringsförslag, torde Utskottet tillåtas erinra, att all våda af misstolkning synbarligen här försvinner, om i\ §:s 2 moment, enligt hvilket Städernes Fullmägtige måste, i den stund de väljas till Riksdagsmän, vara. Borgare eller Magistrats-personer, samman* ConstittitiQns-Ut skott ets Memorial A: o 3g. & ställes med 1823 års Constilutions-Utskotts under nu påstående Riksdag, af alla fyra Rikg-Stånden godkända och Kongl. Majrls
I. sammanhang härmed anse sig Revisorerne böra omnämna, att Kamereraren Möller, hvilken förut ej förmärkts klaga öfver de för mathållningen fastställde pris, har kort derefter inkommit med förslag till förhöjning deruti, hvilket jemväl af Banco-Fullmägtige den 3 sisth April 5 r — beviljats, så att Möller numera af Bruks-Cassan erhåller 2 R:dr B:co om dagen för hvarje bättre person, äfven om denne ej qvarblifver vid Bruket längre än till middagen, hvaremot om han qvarstadnar längre än 3 dagar, Möller ej åtnjuter högre betalning än efter gamla taxan; och betalas serskildt för nattqvarter.- Revisorerne anse sig böra anmäla, att till följd af Rikets sist församlade Ständers, med bifall till Banco-Utskottets Memorial N:o ii3, rörande afskrifning å Tumba Bruks Yinstoch Förlust-räkning för de skillnader, som komma att uppstå genom verkställd ny classification af Brukets Lumpförråd och derå nu bestämde penningevärden, 183/J. års Vinstoch Förlust-Conto upptager ej mindre än R:dr 11,258: 12. 5. såsom förlust på skillnaden emellan gamla och nya lumpvärdeu, oberäknadt R:dr 28g: 6. 9. utgörande brist af lump vid uppvägningen, och R:dr2o6: 8 sk., förlust i affall och skärf uti hampan; att det oaktadt, enligt hvad Bruksförvaltaren uppgifvit, 6,399 LU. ii 2i. af Lumpen N:o 6 ännu återstå för omsortering; att den i5 December 1834 blifvit å Auction försålde 3,533 Ltl. af Brukets lump för R:dr 3,866: 43• — som kostat Bruket „ 2,517: 14.
Skillnaden i klimatet är ej så stor, att den vid grundsatsernas tillämpning betyder något för en rationel landthushållare. På denna grund tror jag således icke, att något särskildt anslag behöfves för Södermanland. Jag skulle visserligen önska, att i hvarje af Rikets provinser jordbruksinstitut kunde inrättas och att skickliga personer dertill funnos, hvilka tillika för ett sådant ändamål ville lemna eller använda sin egendom; men jag fruktar likväl, att vi få länge vänta, innan vi få många efterföljare af Hr Nonnen. Utsk. har trott, att man skall säga A, innan man kommer till B. R. St. borde bevilja något anslag; men inom Utsk. har mycken ventilation uppstått, örn det borde lemnäs, då K. M. ej derom afgifvit någon propos. TJtskts pluralitet har likväl varit af den tanken, att, fastän Konungen icke afgifvit någon sådan , man kunde vara öfvertygad, att H. AI., som, bland annat genom stiftandet af Landtbruksr-academien, tydligen framställt sin önskan, att jordbruket skulle komma att idkas efter vetenskapliga och rationella grunder, skulle med tillfredsställelse anse ett anslag för sådant ändamål, som det ifrågavarande. Då dessutom representanter af ett annat Stånd, med grundsatser af den strängaste hushållning, till och med föreslagit ett anslag af 20,000 r;dr för ett dylikt ändamål, bar Utsk. ej tvekat att föreslå 5ooo r:dr, helst man i annat fäll nu mäste låta det erbjudna tillfället gå sig ur händerna att begagna en insigtsfull landthushållares nit och uppoffringar 368 Den s8 Maj c. in. för saken. Nu behöfves intet inköp hvarken af jord eller byggnader, endast årliga underhållskostnader. Detta förklarar den anomali, att Utsk. föreslagit den ifrågavar. summan ulan en K. propos. i ämnet. Hvad Frih. Cederströms critiska afhandling af g:de titeln angår, är det sannt, att Frih.
Landtm, tillkännagaf, att Hr Tamm, Pehr Adolph, afsagt sig sin plats i StatsUtsk., men anhållit att få bibehålla sin riksdagsmannarätt. Bifölls. H. Ex. tillkännagaf äfven, att ordföranden i BancoUtsk. anmält, det Hrr Hammarhjelm, Carl Fredr., Hallenborg, Carl Joh., samt Nordenanckar, Fredr. Wilh., från Utsk:s sammanträden uteblifvit utöfver den beviljade permissionstiden, i följd hvaraf H. Ex. hemställde, att deras platser i BancoUtsk. måtte förklaras lediga; dock ansåg H. Ex. sig tillika, då nämnde Hrr möjligen genom quarantaineseller spärrningsanstalter blifvit hindrade att hitkomma, böra föreslå, att de måtte vid deras riksdagsmannarätt få bibehållas. Bifölls. Den 6 September. 7* H. Ex. anmodade Hrr Electorer att skyndsamligen fylla de sålunda i Ulsk:n uppkomna ledigheter. Föredrogos ånyo och biföllos LagUtsk:s d. i dennes på bordet lagda utlåt:n: N:o in. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utsk:s betänk. N:o 73 öfver Hr Erik M. Lefilers motion, att då förmyndare förordnas af annan domstol, än den underrätt, i hvars domsaga förmyndaren bor, sistnämnde rätt må erhålla del af förordnandet; N:o 112. i anledn. af återremiss af Utsk:s betänk. N:o 74 öfver Riksd.fullm. Peter Anderssons från Halland motion om bestämd föreskrift, huruledes förmyndare bör ansvara för ränta å myndlingens capital. Företogs till pröfning LagUtsk:s d. 1 dennes på bordet lagda utlåt. N:o ii3 i anledn. af återremiss af Utsk:s betänk. N:o 75 öfver Hr Salomon Rubins motion, ang:de ändring af 23 cap. 5 § sista mom. Ärfdab:n. Frih. Raab, Adam Christ.: Jag yrkar afslag å betänk. Utsk. har vidblifvit dess i betänk.
Fyllnadsränta till Rusthållet N:o 107 vid Svabesholms Sqvadron a^Skån( ska DragonRegementet. 37 30, 155 1 Utgör skilnaden emellan den KronoTionde, anslagen åtskillige Kyrkor inom Länet, t som på grund af äldre stadganden påföres till större belopp, än KronoTionde^längderne upptaga. — (Räntan af Gropa Qvarn i Qvistbro Socken af WesterNerikes Fögderi, af hvilken ! qvarn serskildt bestämdt arrende med 100 Daler S:mt erlägges, så länge MjölnaJ ren Sven Svensson och dess arfvingar qvarnen innehafva, enligt af KammarColle' gium utfärdadt ArrendeContract af den 25 September 170S. — (Utgör halfva räntan af hemmanet Svensbohl i Rudskoga Socken, Wisnums Härad, < hvilket hemman, bestående af | mantal, blifvit till £ mantal förmedladt, hvarå dock licke någon fastställelse följt. — (Utgör räntan af sådane lägenheter, som vid afvittringen i Länet blifvit tillNyhemJman eller på annat sätt disponerade. 37 30, 155 (7*) Or dinarie Ränta. Förarrenderade Hemman och Lägenheter: Kronovärde. Markegängsvärde. H:dr. sk. R:dr. sk. Örebro Län 83: 16. — Anordning efter Stat å 8:de HufvudTiteln: Kyrkors underhåll: Tillkommer från: Förpantade Hemman och Räntor: Kronobergs Span mål. R:dr. T:r. kpr. rst. 155 30, 119 22 200 200 Anmärkningar; ) Räntor och KronoTionde, dels för högt påförde och dels annorstädes redovisade. ^Räntan af en qvarn i Jumkihls Socken af Tredje Fögderiet, som redovisas i Fjerde ^Fögderiet. Prisskilnad emot markegångspriset för å auction försåld spanmål. Före kommer i Färentuna Fögderi. I 3: 47. 8.
Härvid får Förvaltningen i underdånighet anmärka, att de besparde lönerne under vacance-månaderne icke ingå till Armeens PensionsCassa vid andre tillfällen än de numera ganska få, då vacancen yppats efter en Officer, som tillhört f. d. Armeens Flotta och är delägare i nämnde Gassa, hvaremot, i händelse vacancen uppstått efter en Officer, tillhörande f. d. Örlogsllottan, eller efter en, som, sedan Flottornes sam 6 - — 42 — manslagning och njra organisation tillkommit, besparda lönen under vacance-månader na tillfaller 4:<Je Hufvud-Titeln. I afseende åter på Revisorernes förslag, alt stadga ett lika antal vacance-månader vid Flottans alla Stationer, får Förvaltningen i underdånighet anföra, att som vacance-månaderne vid Carlskrona Station genom flere äldre Kongl. Bref äro bestämde att vara endast trenne, och denna förmon blifvit genom Eder Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 27 Julii 1826 samma Station ytterligare tills vidare i nåder medgifven och försäkrad, Förvaltningen anser någon rubbning af nu gällande föreskrifter i detta afseende icke böra ifrågakomma, utan dervid få förblifva, till dess Eder Kongl.