Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt, mine herrar! hafva vi i dag till öfverflödighet funnit, hurusom, när man icke uttalar de verkliga motiverna, utan framställer andra, såsom brådska och dylikt, man inleder den rådslående församlingen att flera timmar tala om sådant, som icke inverkar på saken. Jag har hört flera ledamöter säga, att man brådskar, och andra, alt man icke brådskar. Huruvida någon blifvit öfvertygad af hvad sorn för eller emot är anfördt, lemnar jag derhän. — En ledamot, Frih. L. Boye, har, såsom hufvudmotiv för sin åsigt, upprepat, att han icke vet, hvarföre denna riksdag skall biif - Den 3 Juni f. m. 21 va olik de föregående. Det har just gladt mig, att denna riksdag icke är lik de föregående. Härom skulle vi ganska länge kunna tvista, om det tjenade till något. Hr Stuart, Carl Gustaf: Jag var icke närvar, i sista plenum, då Frih. Tersmeden väckte sin motion, och hörde med förundran först den påföljande dagen hvilket motstånd densamma hade rönt. Jag har visserligen icke bevistat så många riksdagar som Frih. Boye, men har med oafbruten uppmärksamhet följt förhandlingarna under de tvänne sistförfluten. En discussion, sådan som denna, och den sorn slutade nästlidne plenum, ligger dock icke inom gränsen för min erfarenhet. Mig förekommer förevar, fråga af så enkel natur, att den icke bort föranleda den ringaste betänklighet. — Man har här visserligen uppgifvit tvänne skäl, hvarföre icke valet skulle kunna försiggå i morgon : det ena nemi., att ett annat val vore för morgondagen redan utsatt, och det andra, att det nu ifrågavar. valet kommer att alltför brådstörtande anställas. — Hvad det första skälet angår, så kan jag omöjligen inse dess gilltighet: R. o. Ad. har väl beslutat, att i morgon e. m. välja electorer lill utseende af comiterade för tryckfrihetens vård; men detta val synes icke höra utgöra något oöfvervinnerligt hinder att äfven samma dag företaga ett annat val.
Bil. t. Exp.-Vtsk.-s försl. t. und. skrif. 7 Tullvärdc. nac ochGenevei utaf till och med 1 agraders styrka deröfver . |Bröd: af Hvete af Råg [Bäfvergäll [Böcker: på främmande språk, samt Chartor, Musi kaiier, Not* och Ritböcker , på Svenska tryckte .. Biblar till Svenska Bibelsäll skåpet gifna med inbundet, rent eller linieradt papper [Bönor: Hvita-, eller sä kallade Turkiska Trädgårds. , . Åker-Bönor af al la slag lika med Ärter -. . 2o| jCacao 100 Rdr V. I Fri a 35 Fri a 00 Rdr V. Qvantitet för Tullberäkningen. Införsels Tull. Utförsels I Tull. Buldan, sc Väfnader af Linne och Hampa. Bär, ej specificerade, sc Frugter. 8 Bil, t. Exp.-Utsk.s försl. t. und. skrif. Tull väi de Ovantitet föi TullbCräkInförsels Tull. Utförs Tull cls uingeu. Caffe: brändt och, alla till Caffe-SuiTOgat användbara 12 brända växter I # 6 ] 12 Calmus Campber: I # 4 I I 12 oraffmerad , . Camelott, sc Väfnader af Ylle. Canel-knopp, se Canel. Canoner, se Jernoch MetallArbeten. Carmin, se Färger. Carotte, sc Tobak. Cassia Lignea , se Canel. Cattun, se Väfnader af Bomull. Chagrin-skinn, sc Läder. Chartor, Landsoch Sjö-, se Böcker. Chenillcr, sc Fransar. Chrystallcr, se Glas. Bil. t. Exp.-Utshs försl. t. und. skrif. Tf.-o 386 9 Tullvärde. Qvantitet för TullberäkInförsels Tull. Utförsels Tull. ningen.
Udel besådd och till f-delar liggande i träde och vall. Skogsmarken är mycket stenbunden samt återväxten af den numera medtagne skogstillgången långsam. Ett boktryckeri och en tobaksfabrik hafva under sednare tiden blifvit i staden inrättade. För allmänna undervisningen finnas i staden en skola eller pedagogi med 2:ne lärare, hvilken 1850 varit begagnad af 46 lärjungar; en folkskola, Nilssonska folkskolan kallad, för omkring 120 barn och en flickskola, bevistad vanligen af 32 flickor. Ändamålsenligheten af den år 1847 gjorde reglering af stadens fattigvård, enligt hvilken fattighjonen äro fördelade emellan underhållsgifvarne till försörjning, har under den förflutna tiden bekräftat sig och vunnit ett allmännare erkännande. Uti stadens sparbank utgjorde år 1850 summan af insattsmedel 52,000 R:dr samt reservfonden 1,746 R:dr, allt Banko. För stadens räkning påbörjades år 1849 uppmuddring af en segelränna till 9 fots djup under sjön Wenerns lägsta vattenyta, från hamnen i Warnumsviken intill staden, dit fartyg endast vid ovanligt högt vatten förut kunnat uppgå; och har delta arbete, hvartill Rikets Ständer vid 1848 års riksdag beviljat ett lånebidrag af 24,000 R:dr Banko, så vida fortgått, att muddringen till f-delar kan anses vara verkställd. Grunden till en ny kyrka för staden är äfven lagd, men byggnadens vidare fortsättning har måst inställas intilldess de dertill erforderliga betydliga qvantiteter murtegel hinna anskaffas. 28 Till anläggningen af den här ofvan i underdånighet omförmälda jernvägen emellan Sjöändans lastageplats och Christinehamn hafva stadens invånare genom deras deltagande i aktieteckningen för vägen i betydlig mån bidragit. Philipstad. Folkmängden derstädes beräknades år 1850 till 1,219 personer, hvaraf '798 skattskrifne och 421 befriade.
Majit fullständigt utveckla, och äfven blifvit utredt genom den Comité, sorn af Eders Kongl. Majit år 1831 i Nåder förordnades, till undersökning angående Factoriet, samt dess ändamålsenligaste organisation, bar sådant härrört deraf, att Factoriet ännu är i saknad af åtskilliga vid andra Factorier befintlige meclianiska inrättningar, som nu mäste med långsammare och dyrare hand-arbete ersättas: att, då Directionen emottog Factoriets förvaltning, största delen af arbetspersonalen, hvilken förut egentligen varit använd lill reparalions-arbele, saknade den skicklighet och arbetsvana, som för åstadkommande af nya tillverkningar erfordras, hvadan ock Directionen mäste vara betänkt på anskaffandet af en stor del nya Handtverkare, hvilket ej kunnat åstadkommas annorlunda, än genom Lärlingars tilldanande, sorn åter fordrat mycken tidsutdrägt, utom det att ej alia funnits användbara: att, oaktadt en mängd gjorde försök, samt det biträde i detta hänseende, som så väl hos Bergs-Collegium, sorn enskilda Vetenskapsmän blifvit sökt, de största svårigheter mott att erhålla ett pip-jern af de svårt förenliga egenskaper, som deraf fordras, hvadan ock störa cassationer å pipor uppkommit, som till betydligaste delen bidragit till de inträffade höga kostnaderne, samt sluteligen af de flere besigtningar hvarje arbete måst undergå, hvarvid, då stora anspråk på ej blott godhet utan äfven prydlighet och noggrannhet göras, och mycket måste bero pä individuelt omdöme, det ej kunnat forekommas, att olika åsigter gjort sig gällamde. Och anser Directionen, för dess del, i underdånighet, att, intilldess berörde hinder kunna undanrödjas, hvarom Directionen icke underlåter att i allt hvad på densamma ankommer, sig bemöda, det icke blifver möjligt för någon administration, att tillvägabringa ett fördelaktigare resultat.
Bibliotheket; samt B e v i 11 n i n g s - U t s k o 11 e t s t angående sättet för kostnadernes bestridande till Hans Den ig November f. m' Kongl. Höghet Kron-Pi insens förmälning och verkställde utrikes resa; i afseende på gruuderne för den blifvande BeviJJningeu ; och om en utvidgad’ Fribrefsriitt för Stä < der nes Magistrater. 5:o Instämmande uti nedan nämn* de beslut, nemligen: Hög loll. Riddersk a pels och Adelns: Om anmodan lill Expeditions - Utskottet alt uppsätta underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj;t med anmälan , att Högsta Dom stol ens samtlige Ledamöter blifvit, i deras vigliga kali bibehållne ; och i anledning af Stals - Utskottets Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess Betänkande angående den i Jlufvud-Sladen anlagde Veterinair-Inrättning, Högvördige P reste-St ån dels: Angående anmodan lill ConstilutionsUlskoltet, att föreslå ett tillägg i 14 §• «*f Juslitiäe-Ombudsmannens Instruclion. Wällofl. Borgare-Ståndets: I anledning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-UlskoUens Betänkande, angående yrkad förklaring af Kongl, Kungörelsen den 6:le April 1810 örn skyl - I afio Den ig November f, m. dighet för Ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet, att för deras jord, hus och tomter i Städerne deltaga uti allmänna åligganden. 6:0
S o m ingångsord till mina betraktelser må jag få anföra följande tänkvärda ord af stormannen på detta område Carl Curman; de föra eder genast in uti den tankegång, som j g önskar måtte besjäla eder vid Sängar och Sängkläder, Möbeltyger, Mattor och Gardiner m. m., m. m. a Carl Johansons Möblerings-Affär, Drottninggatan 45, 1 och 2 t r. £ U c$ ts pp A r a b e r n a få, som du vet, ha huru många fruar som helst, men vanligen ha de, för kostnadens skull, bara en; Hassan påstod dock, att herrn i detta hus bestod sig m e d fyra sådana dyrbara lyxartiklar. E n af dem var m y c k e t vacker, klädd i långa prunefärgade vidbyxor, en ljusblå blus, små, små guldbroderade skor med guldklackar midt under foten o c h kring hufvudet — hon hade håret klippt i pannan och utslaget bak — en löst virad blåhvit duk med små snibbar utstående öfver hjässan. A l l - deles förtjusande! H o n var visst favorithustrun, ty fastän hon var den yngsta, förde hon ordet hela tiden på dålig franska. Nåja, han är j u omkring 80 år gammal, o c h att han kunnat hålla ihop så länge m e d en så talrik kvinnlig omgifning, vittnar om en högst ovanlig förmåga att upprätthålla hustukten. V i lefde fram våra dagar i en lycklig okunnighet o m hvad som passerade i världen. V å r enda kunskapskälla var ett litet lokalblad, La depeche tunisienne, som vi hvarje morgon köpte af en genomrar, alltid flinande unge, lydande namnet H a m m e d. I dag, sista morgonen vi äro kvar i Tunis, mötte Klas vår lille H a m m e d på gatan, han försökte så godt han kunde fråga efter madanie o c h skickade mig till afskedsgåfva den mimosakvist han bar instucken b a k o m örat. fa ha tänkt, att din gamla Betty skulle k o m m a så långt bort i världen, att livarken stjärnor eller måne voro sig l i k a?
I afseende på det af Banco-Fullmäktige den 26 Juli 1 838 fattade beslut, ej allenast alt till Utskottet hemställa, det måtte uti Banco-Reglementet intagas Stadgande, att Commissarie-befattning ej inå tillsättas annorledes, än i närvaro af minst 2:ue ordinarie Ledamöter bland Banco-fullmäktige af hvarje Riks-Stånd , utan oek att, intill innevarande Riksdag, icke någon så beskaffad beställning i Banken skulle tillsättas, utan, i enlighet med det sålunda föreslagne stadgandet, får Utskottet åberopa dess serskildt afgifna, under N:o 3o, härvid bifogade Betänkande. 2:0 Angående för rät La dt val lill Revisor och Suppleant för Revision af Malmö Läne Contor. (Banco-fullmäkliges Berättelse pag. 5—7). Sedan så väl den af Vä Hofi.
Den fattiga prästdottern hade aldrig återsett sin barndomso c h ungdomsvän, hade aldrig hört nå got om h o n o m. Lycklig kände h o n sig ej, m e n hennes hjärta hade åter funnit ro efter den fruktansvärda striden. Dagarne förflöto lugnt för den begåfvade o c h omtyckta konstnärinnan, s o m — såsom hon själf kallade sig — nästan hunnit blifva gammal ungmö. Och i dag målade h o n m e d mer än vanlig ifver. H u r glad den unga bruden skulle bli! Men redan i dag skulle solfjädern lämnas o c h solen stod redan lågt. — Så! Nu var den färdig. — Men hvad är detta, Lisa? Den är j u alldeles utmärkt lyckad o c h ändå har du tårar i ö g o n e n? I ffygande brådska ordnade målarinnan sin taolett. Den gamla u n g m ö n gjorde verkligen inte alls skäl fär namnet. Det var ganska lång väg till villan i västra förstaden. För ungefär ett år sedan hade Lisa gått den för första gången på kallelse af d e n unga grefvinnan, s o m förtjust i ett af målarinnans arbeten, önskade undervisning af henne. Talang och uthållighet funnos visserligen ej hos detta lyckans skötebarn, m e n väl ett varmt hjärta, o c h sålunda hade mellan lärarinnan o c h eleven uppstått ett hjärtligt vänskapsförhållande, o m än den unga adelsfröken alltid visste att uppdraga en viss gräns för förtroligheten. På sista tiden hade undervisningen helt o c h hållet afbrutits, o c h i stället hade Lisa g e n o m bref fått beställning på en solfjäder. H o n, grefvinnan, hade förlofvat sig o c h af sin blifvande brudgum fått löfte o m en solfjäder. H o n hade då bedt att få beställa den hos sin lärarinna. H a n hade naturligtvis gått in därpå, men förbehållit sig, att o m det skulle vara b l o m m o r, måste det vara rosor o c h lindblommor.
Mom. af denna §. stadgat, att Banque» sä wäl för defte, som de till Krigets utförande Stats.Werket förut försträckte medel, ärlige» ifrän detta ärS början borde erhälla 720 000 Riksdaler eller 180,000 Riksdaler quartaliter. 18» Den Z September. till gäldande af 2 Procent ränta och 5 Prv, cents Capitals afbetalning pä desi werkeliga förskott" "I följd af den förbindelse som Stats. Contoiret, enligt af Banco. Fullmägtige meddelt Fmmulair, med Kongl. Maflts Nådiga antori, satton för detzs, dels erhällne, dels återstående läne luträden, till en sammanräknad summa af 11,416,943 Riksdaler, 40 si. 9 r:st., den 22 nästledne Znnii till Banqnen afgifwit, hafwa ock 360,000 Riksdaler för första bälften af detta är, blifwit till Banqnen betalte, ehuru dest werkdliga ftrckott wid Junit Mänads flut, dä denna betalning erlades, ej pä längt när, uppsteg till den beräknade summan/' Momentet i 8. Art. af Riksens Ständers för deras Riksgälds. Contoir i April Mänad utfärdade Reglemente, inhemtas äter, att cm Contoiret, pä sätt de föregäende Mo, menterne i denne Artickel innehäila, af för. wäntade län, kan inlösa större eller mindre dek af de Jnwisningar pä Lefweranteurers frän 1311 ärs början, gwartaliter förfallande fordringar, sädant bör ste. Och som Banquens tillitande i lika mon undwikes, tillegnas Riksgälds. Con. loiret rättighet, att uti Liquid med Stuts-Wer. ket om de 720,000 Riksdaler som till Ränte och Capital afbetalning pä Krigsskulden b!if. rvit anflagne, af Sjö.
St. sjelfva sökt att förstöra sedelvärdet. Men äfven de enskildas interesse, som vore skuldöfverhopade, skulle vara för sedel värdets försämring, emedan de derigenom kunde med så mycket mindre återbetala sina skulder. Jag vill härmed icke säga, att ett sådant enskildt interesse inom Representationen skall göra sig gällande emot den moraliska känslan, utan jag har blott velat visa den ofantliga skillnaden emellan principalerna för denna och andra banker. Yi hafva äfven inom landet sett en art privatbank i Malmö discont, derest en del actieägare af okunnighet, och andra för att skörda, medan skördas kunde, och sedan sälja sina actier, bedref sin rörelse så, att den gick öfverända, och att Ständerna, för att ej sätta en hel provins i förlägenhet, måste taga dem under armarna. I den punkt, sorn nu är föredragen och som man egentligen mäste hålla sig vid, stadgas endast om den proportion, som hör vara emellan sedelstocken och den reella fonden, och den har här blifvit föreslagen såsom 1 till 3, d. v. s. i afseende på närvar, sedelstock, svarande mot 3 millioner v:dl‘ i silfver. Jag anser, att om äfven en lindrigare proportion antages för att derigenom sätta Banken i mindre oro och lugna allmänheten för farhågan, att vi snart skola komma till den svåra punkten, och sålunda t. ex. proportionen 1 till 4, eller också ett minimum af 2^ million, stadgas, så vore i hvardera fallet lika mycken säkerhet för realisationens bestånd. Jag beder Herrarna äfven fästa sin uppmärksamhet dervid, att realisationens bestånd ingalunda är beroende på den arithmetiska beräkning, som BancoUtsk. framställt, eller uppå dess modifierande i mer eller mindre grad, ty den stora omständighet, som verkar på realisationens bestånd, är handelsställningen; och när, på sätt Gr. Frölich föreslagit, R. St. blifvit sammankallade i anseende till reella fondens sjunkning, hvad skulle väl Ständerna då göra? Hvad kunde de väl göra annat, än de nu komma i tillfälle att göra, då frågan om tullsystemet förekommer?
Deputerade må, hvar och en, tillerkännas ett traktamente af 25 R:dr R:mt, för hvarje dag, som de tillbringa i Trondhjem, för att öfvervara deras Majestäters kröning. Slutligen får Utskottet tillstyrka: 3:o. att ifrågavarande kostnads-ersättning må från Rikets Ständers Riksgälds-kantor utbetalas, dels, såsom ofvan är föreslaget, hvad godtgörelsen för sjelfva resan beträffar, med en i ett för allt bestämd summa, som vid afresan får uppbäras, och dels för vistandet i Norge, efter Herrar Deputerades återkomst, med det belopp, hvartill denna kostnad, enligt ofvan angifna beräkningsgrund, kommer att uppgå. Stockholm den 1 Juni 1860. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 116. 1 Äf:o 11«. Arik. till Exp.-Ulsk. den 6 Juni 1860, kl. 12 midd.
Efter att sålunda hafva anmält de hufvudsakligasle delar af nu gällande stiimpel-pappers-förordning, hvilka Utskottet ansett böra ur den nya författningen utgå, får Utskottet till besvarande upptaga en af Hans Excellens Herr Grefve Löwenhjelm, Carj hos Ridderskapet och Adeln väckt motion, att genom stämpelpappers-afgift bereda Staten de ökade inkomster, som för nu pågående jernvägsarbete!) jemte öfrige statsutgifter vore af behofvet påkallade. För vinnande af delta ändamål har motiouären uppställt den grundsatsen, att hvarje handling, åt hvilken den enskilde ville gifva laglig säkerhet, borde skrifvas på stämpladt papper; och har han derjemte såsom föremål för en sådan beskattning uppgifvit åtskilliga slags handlingar, af hvilka dock en stor del redan äro underkastade dylik afgift. Då skyldigheten att med stämpelpapper förse hvarje skriftligt aftal eller annan handling af officiel beskaffenhet skulle menligt inverka på affärslifvet och, under nuvarande förhållanden, utan tvifvel väcka allmänt missnöje, har Utskottet ansett sig icke kunna i vidsträcktare måtto, än som öfverensstämmer med det förslag Utskottet nu underställer Rikets. Ständers pröfning, till ofvanberörde motion tillstyrka bifall. Utskottet öfvergår nu till en närmare redogörelse för det af Utskottet uppgjorda förslag till ny stämpel-pappers-författning, och får dervid, hvad först beträffar sjelfva uppställningen af berörde förslag, tillkännagifva, att Utskottet ansett ändamålsenligast, att hvad som bibehålies utaf de uti 3 § af nu gällande författ ning förekommande »allmänna föreskrifter vid författningens efterlefnad», sammanföres med de uti II § intagne »särskilda åligganden i afseende på författningens handhafvande», samt att alla dessa föreskrifter erhålla sin plats efter de i hvilka stämpelbeloppen för de särskilda slagen af handlingar finnas intagna; att vidare 4:de § i samma författning, som består af 3 momenter, fördelas i 2:ne särskilda §§, af hvilka den ena angår stämpel dels å resolutioner m.
Utdr. d. 13 Mars 1Q23. dification af RegeringsFormens 43 §•. att Kongl. Maj:ts ofvanberörde nådiga Proposition till alla delar bifalla. S. D. ExpeditionsUtskottets Förslag till Riksens Ständers d. 11 dennes beslutna underdåniga Adress till Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen upplästes och blef af PresteStåndet gilladt, med de deruti af Högl. Ridderskapet och Adeln samt Hederv. BondeStåndet gjorda ändringar och tillägg. Fran Vållofl. BorgareStandet. S. D. Upplästes ExpeditionsUtskottets Förslag till Riksens Ständers den 11 dennes beslutne underdåniga Adress till Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen; hvilket förslag, med de deruti af Högl. Ridderskapet och Adeln samt Hederv. BondeStåndet gjorda ändringar och tillägg, gillades. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Stats Utskottets Utlåtanden: N:o 16, om afskrifning uti Götheborgs LandtRänteriets Räkenskaper af åtskillige för åren 1799-1804 resterande Bevillningsmedel. Prot. Utdr. d. 15 Vars 1823. 69 N:o 29, angående Trippiske Köpegodsen i Halland. N:o 30, om sökt understöd för uppmudd» riDg af Landskrona hamn. d. 15 Mardi 1823. Från Hederv. BondeStåndet, S. D. Sedan samtlige resp. MedStånden, enligt ankomne ProtocollsUtdrag I d. 24 Fehr. och n Martii nu mera instämt uti BondeStåndets d. 21 sistl. Jan. tagne beslut, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att till den uti 24 §.
1831 den 8 Januarii föredrogs Kammar-Collegii underdåniga utlåtande i fråga om förändring i methoden för markegångssättilingen, då Kongl. Maj:t i Nåder förordnade, att, enligt Kammar-Collegii hemställan, serskilda uppgifter om spanmålsprisen skola från och med år i83t af vederbörande i hvarje ort infordras, och resultatet deraf årligen hos Kongl. Maj:t anmälas, till upplysning vid den framställning, Kongl. Maj:t kunde 7* B<7. till R, Se. Ju:t. Ombud sm, Etnb. Ber. den i5 Jin. »834- finna godt lill Rikets Ständer öfverlemna, angående Markegångslaxors upprättande vid hvarje Riksdag, att gälla lill den näst påföljande. 1833 den a Mars förekom frågan om rednction af hemmansräntorna, då beslut fattades om Proposition lill Rikets Ständer. 76 O Angående ändring i 3 Art. 2 §. 2 mom. af Reglementet för Odlingslån. Anmäld den 20 Februarii s. å. Kongl Maj:t befallde, att allmän Kungörelse skulle härom utfärdas. 77:° Med öfverlemnande af Riks-Staten för i83o och följande åren. Anmäld den 20 Februarii s. å. Med gillande af Rikets Ständers beslut om Salpeiergärdens öfvert!yttning på allmänna Bevillningen, befallde Kongl. Maj:t, alt den fastställda Riks-Stulen skulle till Stats-Gontoret öfverlemnas, för att tjena till efterrättelse. 78:0 Angående befrielse för Staden Borås från Bevillnin läggande intill nästa Riksdag. Anmäld den 20 Februarii s. å. och vederbörande till efterrättelse meddelad. 79° Angående förslaget till Stadga örn Rikets mått, mål och vigt, samt till Kungörelse om hvad vid verkställigheten af denna Stadga borde iakttagas. Anmäld den 27 Februarii s. å. Kongl.
Såsom författare hade han alltsedan 1781 gjort sig fördelaktigt känd genom åtskilliga Tal: dels afhandlande vetenskapliga och vittra ämnen, dels Åminnelse-tal (och till de sednare kan man slutligen äfven räkna hans känslofulla och vackra ”Konung Gustaf III:s Personalier”). Men under de sista åren af Konungens lefnad framträdde han jemväl med dramatiska verk. Först 1788, med en Komedi i tre akter, kallad ”Rångedala-Riddaren”, som snart åtföljdes af flera; 1791 med en ny tre-akts-komedi, ”Fjäsken eller den Beställsamme”; samma år, med ett lustspel i en akt, ”Sladdret eller Fjäskens Mirakler”; ännu 1794 muntrade han sig med en komedi i fem akter ”Optimisten, eller Allt är bra” (fri bearbetning af ett fransyskt original); och under samma tid skrefs förmodligen ock den från fransyskan öfversatta en-akts-komedien ”Morgonstunden”, som jag läst i handskrift. Så vidt jag vet, finnas dock af dessa fem skådespel hittills endast två tryckta: nämligen ”Fjäsken” och Optimisten”. Dessutom känner jag ett på Järfva (den 29 Juli 1786) uppfördt skämtstycke, ”Cambios seger öfver Lotto”; och en omeller utarbetning deraf på vers, kallad ”Gustava Gök”. ”Fjäsken”, som första gången uppfördes på Dramatiska Theatern den 30 April 1791, gjorde en stor och ända till våra dagar fortfarande lycka. Med fullt skäl: den förtjenar verkligen ett utmärkt beröm. Hans förebild har varit den fransyska komedien l’Officieux, af De la Salle. Men han har imiterat den – säger Adlerbeth rättmätigt – ”så, som snillen göra det: lämpat den till svenska seder, riktat den med nya komiska drag, med nya tillfälligheter som måla karakteren eller väcka löjet, och i den lätta stil, som härmar den goda tonen i umgänget, utan att stöta språkets reglor”.