Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bidderskapet och Adeln inlemnadt samt till Lag-Utskottet remirteradt Memorial har Herr Medicinte-Doct oren Pehr Gustaf Cederschöld yttrat, att han vid en sorgfällig forskning i Medicinal.Lagfarenheten trott sig hafva upptäckt åtskilliga brister och ofullkomligheter i denna vetenskap,' i synnerhet i den del deraf, som rörer bedömmandet af sår och andra skador, samt det causal-förhållande, som finnes emellan dem och den derpå följande död ; äfvensom att vid öfvervägande huru desse brister skulle kunna afhjelpa®, Herr Doctorn stadnat i den öfvertygelse, lien 11 Maj. *39 tygelse, att det olyckliga inflytande, som de kunde hafva på Lagskipningen, icke på annat sätt skall kunna fdrekomrnas, än derigenom, att fordringarne af Läkaren inskränkas till hvad han verkligen är i stånd att åstadkomma; hvarföre och enär Lagskipningen i Mål, der fråga vore att lif genom våldsam behandling blifvit spildt, borde, efter Herr Doctorns tanka, vara sjelfständig och, i hvad möjligt blifver, I,äkaren befrias från den skyldighet, att bestämma deri brottsliges dom, Herr Doctorn ansett, att den uti Erottmåls - Lagen antagne princip, att fästa mindre uppmärksamhet på våldsamhetens beskaffenhet, än på den följd, som deraf för den lidande uppstår, skall Vara felaktig, samt att följaktligen en fullkomlig ©marbetning af samma Lag blifver nödvändig. Till vidare utförande af denna framställning har Herr
Till besvarande af nämnde motioner, torde Utskotten endast böra anföra, hurusom ändamålet med med deruti gjorda förslag redan svnes vara uppfyldt, derigenom att Rikets Ständer beslutat: att en afgift af 12 sk. för hvarje mantalsskrifven mansperson och 6 sk. för qvinna skall till folkundervisningens befrämjande utgå inom hvarje socken i Riket; att dessutom en summa af 20,000 R:dr årligen, till och med det år, då nästa Riksdag slutas, skall å Riksgälds-Contoret ställas lill Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, att, i ilion af behofvet, utbetalas såsom understöd till folkskole-lärares aflönande inom de socknar, der, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af serskilda omständigheter och förhållanden, kan blifva erforderligt; samt att Kongl. Maj:t från nämnde Conior jemväl skall till Sin disposition erhålla dels 9,100 R:dr för folkskole-lärareseminarierne, och dels 12,000 R:dr till stipendier för elever vid dessa seminarier, hvilka begge anslag skola utgå årligen till och med det år, då nästa Riksdag slutas. Vid det bär ofvan anmälda förhållande, få Utskotten tillstyrka, att förenämnde motionärers yrkanden om förhöjda anslag till folkundervisningens befrämjande icke måtte tild någon vidare åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.. Aok. till Exp.-Utsk. d. i3 Maj, kl. 6 c. rn. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om en del af den så kallade JIelgonskyIdens användande till folkundervisningens befrämjande. Sedan vid sistlidne Riksdag Kongl. Majit uti Nådig Proposition öfverlemna! lill Rikets då Vid innevarande Riksdag har RiksdagsfulImägligen Pehr Jönsson Utta Christianstads Län, uti ett till llederv.
Vidare'är af Kongl. Maj:t äskadt, att de af Rikets Ständer vid sistlidne riksdag till Folkundervisningens befrämjande beviljade årliga anslag, nemligen till Folkskole-lärares aflönande 20,000 R:dr, till Seminarier för sådane lärares bildande 9,100 R:dr, och till stipendier åt elever vid dessa Seminarier 12,000 R:dr, måtte, såsom fortfarande behöfliga, anvisas för den tid, nu förestående statsreglering komme att omfatta, eller för nästkommande 3 år, med en sammanlagd summa af 123,300 R:dr, med rättighet för Kongl. Majit att till folkundervisningens befrämjande använda de besparingar, som ä dessa anslag kunde uppkomma; och enär de förhållanden, som vid nästföregående riksdagar föranledt omlormälda statsbidrags medgifvande, sedermera icke undergått sådan förändring, som kan anses påkalla upphörandet eller nedsättning i beloppet af berörda årliga anslag, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts disposition å Riksgäldskontoret anvisa följande belopp, att fortfarande till och med det år, då nästa riksdag slutas, årligen, i mån af behofvet, utgå, nemligen: ä) till understöd för Folkskole-lärares aflöning inom de socknar, der, enligt Kongl. Maj:,ts Nådiga pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af särskilda förhållanden, kan erfordras, 20,000 R:dr. 6 Slats-Ulskoltets Utlåtande, N:o t60. b) till Seminarier för bildande af lärare vid Folkskolor 9,100 R:dr; och c) till stipendier för elever vid nämnde Seminarier, 12,000 R:dr.
Kan jag inte få låna en af Cooper? Kan jag inte? Söta, snälla pappa, jag ska inte sluka den. Jag ska läsa den så långsamt och ordentligt. Och så fick han låna en roman af Cooper, och han läste med klappande hjärta om den ädle majoren och de vackra misserna, som af den underbare Falköga räddades ur de grymma rödskinnens våld. Sedan berättade han hvad han läst för Adolf, och då blefvo fältmarskalkarna förvandlade till nybyggare i den nordamerikanska vestern, och träden och buskarna i björkhagen blefvo lättfotade rödskinn, som klubbades med tomahawker och skötos till döds med refflade lodbössor. Erik märkte snart nog, att fadern undvek att låna honom böcker, i hvilka det stod något om kärlek. Ibland märkte han också, när han kom in i rummet, och föräldrarna voro inbegripna i ett samtal, att de plötsligt med en blick på hvarandra tvärtystnade. De skrattade då båda på ett särskildt sätt, som Erik lärde sig att känna igen. Instinktlikt anade han, att det var något, som han icke skulle få veta, men som säkert måste vara något ytterst intressant. Och därför frågade han en gång: – Hvad var det, pappa sa’? Jag förstod nog. Det var något om kärlek. Fadern svarade då: – Sådana saker begriper du inte än. Det blir tids nog, när du blir stor. Men Erik funderade sanningen att säga mycket på den där kärleken. I alla romaner var detta för honom hufvudsaken. Han läste dem nästan endast för att få höra, hur de älskande kysstes och smektes. Men han kände på sig, att romanerna talade inte om hela historien. Och han skaffade sig därför reda på, hvad han ville veta, i stallet och i vedboden. Och där fick han verkligen veta åtskilligt. Han var kär i Adolfs syster, en liten blåögd flickunge med korta kjolar och utslaget hår. Men han tyckte altid, att han var mest kär i henne, när han ej såg henne. Om morgnarna, innan han steg upp, låg han ofta med slutna ögon stilla och fantiserade om, att hon föll i ån, och att han räddade henne. Eller att det blef eldsvåda i prestgården, och han rusade dit och tog henne på sina armar och bar henne ut ur det brinnande huset.
SkogsStyrelsens oftanämnde berättelse uppgifver deremot den årliga medelafkastningen under samma tiderymd: å kronoparkerne till 1,274,200 kubikfot, för hvilka vid försäljning erhållits 51,734 R:dr, samt å häradsallmänningarne till icke mindre än 2,480,800 kubikfot, uppskattade i värde till 192,790 R:dr. Orsakerna till skiljaktigheten mellan Läns-Styrelsernas och dessa senare uppgifter lära utan tvifvel vara att förnämligast söka deri, att, såsom nämndt är, en del kronoparker och allmänningar icke kunnat upptagas i öfversigten Litt. P, samt att det afverkade virkets värde blifvit beräknadt efter olika grunder. “) Efter 1860 hafva största delen af de i Hallands län befintliga flygsandsfält blifvit för Statens räkning inköpte. **) Wisingsö kronopark är medräknad. 36 Afverkningssätt. Häradsallmänningarnes förvaltning. Allmänningskassor. Afverhlingssättet å ifrågavarande skogar är i allmänhet traktlmggning, der icke till följd af skogens ringa ålder man måst t. v. inskränka sig till hjelpgallring. Några häradsallmänningar äro f. n. för all af o verkning fridlysta. Aterväxten befrämjas dels genom fröställning, dels genom sådd och dels genom plantering, hvilken senare odlingsmethod synes under de senare åren blifvit å kronoparkerne jemförelsevis icke obetydligt begagnad. Häradsallmänningarnes förvaltning tyckes i allmänhet ske efter de i Kongl. Brefvet den 23 Mars 1849 gifna grunder, i det nemligen särskilde af häradsboerne utsedde Deputerade dels jemte Skogsoch Jägeribetjeningen handhafva allmänningarnes bevakning och vård samt biträda med tillsynen vid det utsynade virkets bortförande, dels bedöma hvarje utsyningssökandes verkliga behof af virke, dels ock tillse att det erhållna virket blifver behörigen användt. Blott ett mindre antal allmänningar stå uteslutande under Jägeristatens förvaltning, utan medverkan af några Deputerade.
R:dr, hvilka vid innevarande riksdag blifvit öfverlemnade såsom tillfällig förstärkning till fonden för diskontering och utlåning samt kassa-kreditiv, och nyssberörde 50,000 R:dr skall med 1,250,000 R:dr Banko från nämnde fond efterhand återtagas, bör Utskottet fästa uppmärksamhet derå alt. jemlikt Utskottets förslag, angående användandet af de Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. 54 på Bankens reserv-fond inflytande medel, Fullmäktige äfven skulle ega att, i den mån allmänna rörelsen sådant påkallar och reserv-fondens ställning det medgifver, från samma fond förstärka Handelsoch Närings-diskont-fonden. På sätt förut är nämndt anvisar Banko-reglementet en summa af tillhopa 7,500,000 B:dr Banko till de särskilda fonder, sorn nu skulle till den gemensamma Handelsoch Närings-diskont-fonden sammanföras; hvilka 7,500,000 R:dr enligt Af fonden till belåning af jern. koppar m. fl. våg-förda effekter samt tackjern Af fonden till diskontering och utlåning i och för handel och näringar samt till kassa-kreditiv åt enskilda personer Af fonden till utlåning mot hypothek al aktier och publika papper ■ • • • Summa Banko Riksmynt Riksmynt Med tillägg af ofvanberörde 50,000 R:dr Banko eller 75,000 I\:dr Riksmynt Olifver fonden 44,525,000 R:dr sistnämnde mynt, och torde såsom allmän grund för denna fonds fördelning på de särskilda Diskont-verken böra iakttagas, att Banko-diskont-verket i Stockholm tillhandahåller Runt I\:dr 6,700,000: Låne-kontoret i Götheborg dito , „ 5,250,000: Låne-kontoret i Malmö dito „ „ 1,150,000: Låne-kontoret i Wisby dito . , 225,000: Runt R:dr 11,325,000:
Inom Ridderskap et och Adeln: af Herr Sandelhjelm, P, att, för nölig utvidgning af Läns-häktet i Wenersborg, Rikets Ständer matie dels bevilja, att det nära berörde häkte belägna förra Krono-llageri och Magazinshuset, som för närvarande är utby rd t till enskild man, med kort uppsägningstid, måtte få lill Fängelsebyggnad upplåtas, dels anslå en summa af omkring 35,000 R:dr, alt användas till nämnde byggnads inredande med celler för brottslingars förvarande; af Herr Friherre Sprengtporten, J. IV., att S*tals-Utskoltet måtte utreda och till Rikets Ständer framställa, om och under hvad villkor det så kallade Lilla Mynthusets tomt, med derå uppförde byggnader, må antingen genom köp elier byte kunna upplåtas till Stockholms stad, i anseende dertill, att denna tomt är den enda tjenliga, hvarå staden, efter UnderDomslolarnes nyligen lillvägabragta sammanslagning till en Domstol, som är förlagd lill Rådhuset, kau anlägga nya, högst behötliga, ransakningshäktet!, samt att Utskottet derjemte, i händelse öfverlåtelse» tillstyrkes, ville taga i belraglau le, huruvida det för verkställigheten anser nödvändigt, att Stockholms stad må, emot billig ränta och någon bestämd årlig afbetalning, erhålla ett lån af Statsverket i ändamål att påskynda denna för Riket och Stockholm lika vigtiga fängelse-byggnads uppförande; af Herr Grefve Taube, G. J., som bufvudsakligen anfört, ”ali, förde öfver liand tagande brottens molverkande, och för att underlätta införandet af en ny, på mildare och rigtigare grunder stödd, Brotlmåls-lagstiflning, det vore af högsta behof påkailadt, att fängelser inrättas efter det Bih. till R. St.
Albert, förenade sig med Gr. Frölich. Ö c n 11 Mars f. m. Hr Frill. o. Landtm, yttrade, att nn förekomme lill pVopos., huruvida R. o. Ad., i öfverensstämmelse med K. Riis nåd. propos., behagade bifalla en summa af 9766 r.dr 3a sli.; inell då under discilssionen icke blifvit omlaladt för luiru många år denna summa skulle anslås, borde R. o. Åd. finna alt detta, för fullständigheleos skull, borde bestämmas. Utsk. bade föreslagit 4 år, och ville Hr Landtm, hemställa, om icke samma tid borde antagas. Hr Von Hartmansdorff* Jag anser visserligen delta Vara ett anslag af beskaffenhet att hafva bort bestämmas för 5 år; ty då arbeten aro beräknade för 4 år, mäste man förutsätta att de möjligen kunna räcka längre. Då är det äfven klart, alt styrelsen behöfves för tini' än 4 år. Del är ock gifvet att räkenskaperna för r844 års arbeten icke kunna afslutas förrän 1845, och-att således anslag äfven i det hänseendet behöfvas. Men för att i denna hufvudfråga icke inblanda en bifråga, som förut blifvit alslagen, vill jag ej begära propos. derpå, ulan endast förklara luiru jag ser saken, öfvertygad att när nästa Ständer sammankomma, kunna de ej underlåta att genast bevilja anslag för det löpande året, såvida de vilja se frukterna mogna af de anslag, som ledan lemnats. Gr. Frölich: Jag får blott säga, att det Förundrar mig alt här nu göres propos. om tiden huru länge anslaget skalf utgå, såsom vöre derom ingenting sagdt, då Utsk. likväl tydligen och klart tillstyrkt: ”att intill nästa riksdag mätte beviljas” eif. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg, alt i den propos., sorn nu komme att framställas, en tid af fyra år borde intagas. Ropades ja.
Hegardts Memorial, om anslag af Spannmål till aflöning för sårskild Kyrkoherde i Strömstad. Ståts-Utskottet har erhållit remiss, från Yällofl. Borgare-Ståndet; på ett afRiksdagsFullmägtigen för Strömstads Stad, Herr J. Hegardt, afgifVet Memorial, innehållande huruledes Kongl. Maj:t uppå underdånig ansökning af framledne Kyrkoherden i Strömstad, Prosten Ekman, uti Nådig Resolution af den 3o April 1789 bifallit, att Strömstads och Skee Pastorater skulle, efter Pastors i Skee död, till ett Pastorat sammanslås, emot att
Bes v.- och Ekon,-Utskottets Betänkande, JY-o 109, Redan år i832 hafva från trycket blifvit utgifne förslag till förändrade Grufve-, Hytteoch Smides-Stadgar, hvilka, uppå Kongl. Majlis Kådiga befallning, varit af serskilde Comra il terade utarbetade, och genom Kongl. Bergs-Collegii Kungörelse den 21 Mars r833 hafva Rruksegarne till 1335 års slut i allmänhet fått sig tillerkänd rättigheten att, efter skeende an O O 7 målan, förändra eller utvidga verkstäderna för antagande af sådane smides-methoder, hvarigenom en förbättrad tillverkning åstadkommes, äfvensom Kongl. Maj:t, såsom en förberedande åtgärd, för införande af friare Smides-författningar, den 2,4 Maj i833, anbefallt en fullständig undersökning inom Bruksoch Bergslags-dislrieten, till utredande af bil hörande ämnen. Efter Rikets Ständers vid sista Riksdagen hos Kong Majit gjorda underdåniga framställning om denna vigtiga angelägenhet, har den, genom Bergs-Collegii Kungörelse den 21 Mars i833, gifne tillåtelsen,. att till 183S års slut förändra och utvidga verkstäder för införande af förbättrade smidesmethoder, blifvit, genom Collegii ytterligare Kungörelse den 7 April 1835-, utsträckt att gälla LiLis vidare, och den 16 Maj samma år utfärdades Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse om en fri och obehindrad handel med och för brukning af tackjern inom Riket.. Genom Kongl. Majrts Nådiga Bref dea 7
Jag anser derföre Herr Hjertås förslag olämpligt, och anhåller om bifall å Utlåtandet, eller rättare, att det må blifva lagdt till Handlingarne, Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jcicob; Under fullkomligt instämmande uti hvad den siste värde Talaren yttrat, får jag tillkännagifva, att jag ganska väl känner, hur det i Skåne tillgår med KyrkoRäkenskaperne. De granskas alla år af en Municipalstyrelse, och ett af Consistorium nämdt Ombud. Detta är gjordt till den i Maji, hvarefter Räkenskaperne aflemnas till Konungens Befallningshafvande. Detta förhållande är äfven med obetydelig förändring iakttagit vid de patronella pastoraten. Jag tillstyrker således bifall å Utlåtandet, eller att det varder lagdt till Handlingarne. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förnyade den af Hans Excellence nyss framställde proposition, att StatsUtskottets förevarande Utlåtande måtte läggas till handlingarne, Ropades starka Ja, jemte några Nej. Herr Hjerta begärde votering. Den »3 Joli i ei m, 279 Hvarefter Hans Ecccellence framställde följande Yoterings-proposition: Den, som anser, att StatsUtskottets Utlåtande N:o 183, i anledning af begärd upplysning, rörande verkställighet å ett Ilikets Ständers beslut, bör endast läggas till handlingarne, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses berörde Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskoltet återremitteras. Hvilken voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. * Rid darhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan ett qvart till 8 e. m.; och befunnos efter voteringens slut klockan ett qvart till 9 e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 63.
BondeStåndets prot.utdrag N:o 179, innefattande inbjudning till MedSfånden att förena sig uti förstnämnde Stånds vid behandling af BankoUtsk:ts Utlåt. N:o 8 fattade beslut, att belåning af guld och silfver i R. St:rs Bank och dess lånekontor skulle intill nästa Riksdag få fortfara på de vilkor och med de närmare bestämningar, den af Doktor Sandberg vid Utlåt, fogade reservation innehåller. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att sedan så vä! R. o. Ad. som oek, enligt ankomne prot.utdrag, Presteoch Borgare Stånden bifallit BankoUtsk:ts ifrågav:de Utlåt., samt 3 RiksStånd således fattat enahanda beslut, eller att den ofvannämnde lånerörelsen icke vidare skulle ega rum, H. Exc. icke kunde, med anledning af det nu föredragna prot.utdraget, framställa någon annan propos. än att detsamma skulle läggas till handlingarne; hvaruppå en sådan propos. framställdes och med ja besvarades. Föredrogs LagUtskottets den 18 och 21 dennes bordlagde Betänk. N:o 15, i anledning af väckt motion om giftomannarättens uphörande. Hr Montgomery, Gustaf: I öfverensstämmelse med hvad jag haft äran yttra vid remissens afskickande och äfvenledes i konseqvens med hvad reservationen innehåller, yrkar jag afslag å detta Betänk., samt bifall till det i Frih. Armfelts reservation uttryckta förslag. Jag gör detta så mycket heldre, som det ligger en stor inkonseqvens deruti, att sedan rätt till myndighet och fri disposition öfver sm egendom blifvit qviunan tillerkänd vid 25 års ålder, I) en 25 Januari f. m. lion icke skall ega att bestämma öfver en sak, sorn för henne är vida vigtigare och som lion bör kunna bättre bedöma än någon annan — sin hand oell sitt hjerta.
Om nu hvardera af dessa tre tjenstemän erhölle ett lämpligt arfvode af 3 till 500 R:dr, för att hålla biträde till fortskaflände af kronobref, så, och då de väl alltid ändå måste vara försedda med häst, skulle de sannolikt utan uppoffring och snarare med någon vinst kunna besörja brefbäringen fortare och säkrare än nu sker, samt med ansvarighet, som det alltid är svårt utkräfva af dem, hvilka hafva kommunala bestyr. En särskild olägenhet måste ock afhjelpas. Brefbäringsskyldigketen är bestämd uti så gamla, så många och så spridda författningar, att man knappast i ett fullständigt juridiskt bibliothek kan få reda på den skyldighet jordegaren i hvar ort åligger. Med anledning häraf föreslår jag, att Rikets Ständer ville uti underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t måtte täckas, efter samling af alla ännu gällande föreskrifter angående kronobrefbäringen jemte den utredning, hvilken i öfrigt kan vara nödig, aflåta nådig Proposition till nästa riksdag i den syftning, att 144 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 94. kronobrefbäringsskyldigheten kunde skiljas från jorden och kronobrefbäringsbestyret af Staten öfvertagas. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 11 November 1865. Peter Andersson, från Blekinge län. iVo 94. Af Joban Victor Lundqvist från Skaraborgs län, om upphäfvande af 5 § mora. 3 i Kongl. Kungör ehen dm 1 / Maj 1855, angående grunderna och sättet för markegång s-prisens bestämmande. Kongl. Maj:ts nådiga Förordning af den 11 Maj 1855 stadgar i 5 § 3 mom. att, sedan markegångstaxorna för året till Kongl. Kammar-kollegium från länen inkommit, Kammar-advokatfiskalen åligger tillse, huruvida något vid desamma å Kronans vägnar kan vara att erinra och i sådant fall anmärkningar deremot framställa, hvilka af Kammar-kollegium skola pröfvas och afgöras.
3:0 af den 16 sistIJanuari, angående förhöjning i betalningen till 1'nqvarlerings - gifvare för det underhåll de lemna tågande trupper; och skulle de öfrige Resp. Riks-Stånden härom vänligen underrättas. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottets den 17 sisth Januari afgifne samt den 27 i berörde månad, eftermiddagen, på bordet laggde Betänkande i anledning af Riksdags-Fullrriägtigen för Siehde och Tuhundra Härader i Westmanlands Län Johan Magnus AVessings m. fl. begäran, att Westmanlands Regemente icke måtte kommenderas till arbete vid Godia Kanal; blef samma Betänkande, på grund af åtskilliga dervid gjorde anmärkningar, till Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottet åter remitteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmän.' na Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 15 sistledne Januari afgifne samt den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående yrkad rättighet, att å inarknaderne i Riket få på den utsatte marknads-dagen köpa och sälja lofgifne produkter som af Landtmannen sjelf förfärdigas, utan att afbida marknadens kungörande vid trumslag, blef samma betänkande af Ridderskapet och Adeln gilladt; i följd hvaraf frågan om ändring uti allmänna Lagens stadganden i 2 och C §. §; af 7 Gap. HandelsBanken, i likstämmighet med Ekonomi-Utskottets förslag, till Lag-Utskottet remitterades. »i Fröt. Fran Hedervärda Bondo-Ständet. S. D. Vid ytterligare föredragning af Statsutskottets den 31 Januari afgifne och secfän sista Pleni dag på bordet hvil ande utlåtande, angående sökt ersättning till städerne för deras andel i Accis» och Bakugns-penningar; blef samma utlåtande af Bonde-Ståndet bifallit. S. D.
Länets hemmantal utgör, enligt i underdånighet bilagde Tabell, närmare 2,802 mantal; och årliga utsädet vid dessa hemman, samt tillhörande Torp och Lägenheter, har blifvit beräknadt: 7 Af Hvete till 769 tunnor 28 kappar, eller på hemmanet i medeltal 8 kap:r .2 _ _ _ _ 7 T:r - 3i kap:r — Råg 19,618 -— Korn 2,705 — Hafre 15,075 ■—Blandsäd 5,i 19 — Ärter 1,518 -Pola toes 17,601 i3 3o 6 2 1 »4 S:a Utsäde 62,407 tunnor 3o kap:r, eller på helt Mantal, Spannemål, '7 “ 6~ 9 — . C T.., U ^ Tillsammans 22 T:r 8 kapri* hvarefter medelafkastningen, sedan utsädet blifvit afdraget, anses ut - göra: Af Hvete 4>4^2 T:r 22 kap:r, eller på — Råg 111,482 — 4 Korn 12,705 — 4f Hafre 5o,852 — 24 Blandsäd 22,4 • 8 — 20 Ärter 5,878 — 24 — ■— —'Pola toes 104,101 —-i2 hemmanet i medeltal 1 39 — - 4 18 8 37 T:a igkaprr T:r 25 — L9 — -t - S:aAfkastn:g 3i 1,900 T:r 14 kap:r, eli. på helt Mant., Spannemål, 74 T:r 7 kap:r och Potatoes 37 — 4 — Tillsammans 1 11 T:r 1 1 kap:r eller i korntal beräknad, af Hvete, Råg och Potatoes, Sjette, och af Korn, Hafre, Blandsäd och Ärter, Fjerde kornet.