Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Till Slals-Utskotlet remitterades Ivänne, med anledning af 56 § Riksdags-Ordningen, väckta motioner, den ena af Herr A. F. Ericsson_, derom, att de, vid 1840 och 1841 årens Riksdag, dels såsom lån, dels såsom anslag, för hamn-anläggningen vid Åhus, beviljade 35,000 lbdr fortfarande intill 1847 års slut, må i Riksgälds-Contoret för ändamålet reserveras, och den andra af Herr Langenbergmed yrkande, att de vid sistlörflutna Riksdag, för Gråda canals fullbordande, afsatte 50,000 R;dr må, Uulfärandc, reserveras till utgående för afsedt ändamål. 404 Prot.-Utdrag, den g December 18 /4- Från Heder v. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens utlåtanden: l:o. N:o 11, angående väckt fråga om lindring uti krono-brefbärings-skyldigheten: Återremitterades; 2:o. N;o 14, i anledning af väckta motioner 0111 anslag lill beredande af undervisning åt allmogen uti tillverkning af s. k. Niirnberger-kram, m. m.: Bifölls; 3:o. Nm 16, i anledning af väckt motion om rättighet för väghållare inom Åkerbo härad att hemta väglagninesämnen å Kungsöhrs skog och utmark: Bifölls. S. D. Föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens betänkande, N:o 14, i anledning af väckta frågor om ändringar oell tillägg uti, samt förklaring af, Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga om Skiftes-verket i Riket den 4 Maj 1827, samt Kongl. Kungörelsen den 9 Juni 1832: Betänkandet gillades i alla delar, med undanlag af förslaget om ändring af 2 Cap. 1 § Skiftes-Stadgan, hvilket .förslag förkastades; och ansåg Ståndet, till följd häraf, att nämnde lagrums nu varande redaction borde bibehållas. S. D.
I denna belägenhet befinner sig emellertid vårt Fädernesland, såsom det inhemtas af det StatsrådsProt., som åtföljer den Kongl. Propos. ang:de Statsverkets tillstånd och behof, i hvilket denna sanning är med berömvärd öppenhet uttalad. Och beklagligt nog är det att befara, att hvad i det åberopade Prot. innebålles i afseende å Stockholm med lika skäl kan tillämpas å Carlskrona, som erbjuder en fiende åtminstone en anfallssida, som saknar allt materielt försvar. Den föreslagna Statsregleringen inskränker likväl anslaget för de trenne Fästningsbyggnaderna vid Waxholm, Carlskrona och Carlsten till ett samfäldt belopp af 96,000 R:dr årligen, ehuruväl, enl. den utredning, som af Chefen för IngenieurCorpsen blifvit aflemnad, för Waxholms fullbordande allena hade fordrats 867,000, R:dr b:ko och för Stockholms befästande är intet hegardt, hvartill skälet upgifves vara de betydliga tillökningar, som förekomma å 4:de Titeln och för andra angelägna behof. Då man tager i betraktande sakens vigt, i förening med de betydliga odisponerade tillgångar, som Statsregleringen utvisar, är det svårt att tillerkänna full giltighet åt dessa skäl. För min del har jag åtminstone trott mig jemväl böra söka en annan förklaringsgrund till den af K. M. yttrade meningen, i hvilken jag velat skåda, icke ett underkännande af frågans vigt i jemförelse med andra, men väl ett öfverlemnande till K. St., att i detta maktpåliggande ämne låta deras egen öfvertygelse och fosterlandskänsla uttala ett ord, som kunde skänka Kegeringsmakten ett tillförlitligt stöd för sina tillgöranden.
Stnbra b:e Strebje b:o fyjerbe b:o (Båjtgifvoare, lifa forn på lätthet, §. 27. !Ö:co 9l:br 20: — ur, famt atta öfriga pcrfoitcr af qnrittttos titgöflättctt för aitbraö räfs 23:eo 9f:br 10 8 5 2 // // <3ant>cle> SSeitnllittttgös^rörorbutng 1831. 17 <3atibef0*l£jrpebtter, £örefiånbäte för (Somml§lonä Slttbra b:o Sfrebjc b:o jyjerbe b: o jyernte b:o ©jette b:o SDcf flad beit, font antingen efter ^arerlngö^Scmmttteens fanncbont ftg nteb (SommtSftonöljanbcl befattar, eller o ef fjclf uppgtfmer ftg tutlja bltfma för få beffaffab öanbel fieffattab, olrtlforltgcn tarcraä fåfont (Sontmtöjtottär, utan att Sarertng3 Spectaeleruc, få oct ÄrottanS lotb Slmiralttctct, Sirttttertct od) fyorttficaticueu m. f(. Stater, betala efter bcraö lönciotlfor, boet' ej imber 23:co 9t:br 2: — Cd) ffola be b taub befje $anbttocrfarc, b lin t ta b vt floa fårfftlb riiretfe, befmtom tavcraS (tfa tiicb 33orgarc, fe §. 10. ^anötroerfare, blot (ta, utan måfterffapö eder bttrffayö fcrioärfioattbc, erhållit ttdftåttb att få fou t förforjniugStttcbcl åftabfoimita baubttocrfcri
Efter 12 månader ifrån det Banken blef under utredning ställd, skall innehafvaren af Bankens sedlar eller andre till innehafvaren ställde förbindelser, sorn under tiden icke blifvit infriade, eg a att sin fordran utsöka hos hvilken han heldst vill bland de utöfver sin insats ansvarige banlcdelegare, derest sådane finnas. I alla händelser skola intilldess full betalning sker, alla Bankens skulder, som icke å rätt förfallodag blifvit, efter derom hos Banken i behörig ordning väckt anspråk, infriade, löpa med den ränta, som Banken under de sednaste 10 åren af sin verksamhet högst betingat. § 30. Allmänna Svenska Bankens förvaltning sker genom dess styrelse, sorn lemnäs frihet att ordna och leda Bankens verksamhet, så att Bankens ändamål derigenom befrämjas. Denna Styrelse utgöres af en Öfverstyrelse och en Direktion. Den förra består af en Ordrörande, som Kongl. Majt utnämner, samt af Rikets Ständers tolf Fullmägtige i Banken och af ytterligare tolf personer, hvilka, derest enskilde icke komma att i Banken vinna delaktighet, utses till hela antalet af Bankofullmägtige, Motioner i Borgare-Såndet 1862. Jty!/ 69. 149 bland personer, som äro kände för redlighet, insigter, sakkunskap och nit i uppfyllandet af åtagne skyldigheter; men eljest och i fall enskilde i Banken ingå, endast till halfva antalet af Bankofullmägtige och till den öfrige hälften af de enskilde dclegarnc. I den dagliga förvaltningen deltager Ordföranden, så vidt sådant erfordras, för att tillse, det alla föreskrifter rörande Banken noggrannt uppfyllas; men dess handhafvande öfverlemnas i öfrigt åt direktionen, hvilken, vald af och inom öfverstyrelsen, skall bestå af nio ledamöter och bland dom tre verkställande direktörer. Desse utses för helt år, med skyldighet att åt förvaltningen odeladt egna sin tid, och skali minst en af dem vara aktieegare derest enskilde i Banken ega delaktighet.
N;b /f-0- 9 bearbetande' bor kunna lemna betydlig vinst, samt de medel för en förmonlig boskapsskötsel, sorn inom provincen foretin näs.; att i Jemtland , under senare tider, flera väganläggningar blifvit företagne, hvaribland må nämnas den, medelst hvilken en obehindrad communication med Norrige blifvit öppnad genom trakter, som förut varit mindre tillgänglige, samt at-t ökade tillfällen härigenom blifvit beredde för afsättningen af Jemtlands naturprodueter och alstren af dess invånares industriela foretag, finner Utskottet, att denna province, sorn bör kunna påräkna en fortgående tillväxt i folkmängd, jemte utvägar för densammas bergning, jemväl bör ega en serskild Läns-styrelse , sorn med drift och omtanka sköter dess allmänna angelägenheter, samt är i tillfälle alt pröfva och föreslå de åtgärder, hvilka för provincens förkofran ytterligare äro af noden. Åf dessa anledningar får Utskottet vördsamt tillstyrka Rikets H. Ständer, . att Riksdagsfullmägtigen Rdtbergs förslag icke måtte till någon åtgärd föranleda. Och lärer, vid detta förhållande, något utlåtande öfver RiksdagsfuUmägliges ifrån Jemtland framställning, att, i händelse Jemtland återförenas med WesterNorrhmds Län, Herjeådalen måtte läggas under Gefleborgs Höfdingedöme, icke erfordras. Dock varder sådant allt till Rikets Höglofl. Ständers eget upplysta hepröfyande öfverlemnadt. Stockholm den \q April i934. Ankom till Exp. Utsk. den 17 April kL 6 eft. m; Betänkande, i anledning af väckt motion, om städer nes befrielse ifrån ' inqvartering vid Recrutoch Remont-möten, . Ifrån Wällofl. Borgare-Ståndet har till detta Utskotts handläggning blifvit
Detta synes mig icke böra dem förmenas och icke eller anser jag dem derföre böra underkastas bevilln. såsom för hästhandel, ty eljest borde väl också de som köpa half var för att uppföda dem till försäljning, vara underkastade en särskild beskattning. Hr Sandströmer: Den siste värde talaren har yrkat bibehållandet af Utsk:s redaktion egentligen på den grund, att de ordalag Utsk. föreslagit skulle lemna en tydlig ledning vid bedömandet af hvilka personer som borde anses böra underkastas beskattning för hästhandel. Att de ordalag, som hittills för denna punkt varit begagnade, hafva föranledt missförstånd, det kan jag dock af egen erfarenhet bestyrka. Jag anser fortfarande det föreslagna tillägget vara behöfligt för att kunna med bevilln. träffa en del personer, som drifva verklig hästhandel, hvarmed jag förstår sådane, som uppköpa hästar för att inom en kortare tid åter försälja dem, men hvartill jag icke, såsom min värde granne här, hänförer de jordägare, som köpa föl för att vid sitt hemman uppföda dem till försäljning då de hunnit uppvexa. Gr. Posse: Bevilln.Utsk:s ordf. har redan redogjort för de grunder, som föranledt Utsk. alt föreslå den nu ifrågavar. redaktionen. För min del tror jag att ordet yrke är det enda och rätta sorn kan behöfvas. Sedermera beror det på taxerings-comiléen att bestämma huruvida en uppgifven person idkar hästhandel såsom yrke, eller icke. Det tillägg, som en värd talare föreslagit af ordet binäring, fruktar jag skulle vid många taxerings-comitéer förorsaka obehag och chikaner. Jag tror åtminstone att det finnas många personer, som sälja en och annan häst, men som derföre icke kunna anses idka hästhandel såsom binäring. Så t. ex. finnes det många kavalleri-officerare som köpa hästar, hvilka de, sedan de äro_ dresserade, åter försälja i akt och mening att derå förtjena. Aro nu desse att anse såsom hästhandlare? Jag tror det icke, lika litet som jag anser dem kunna anses idka det såsom binäring. Åtminstone trdr jag alt de sjelfve skulle blifva föga smickrade af ett dylikt epithet.
Henne kunde du just skänka Briekduk och bordlöpare. Sparkmatta. Denna sak är ämnad att skydda en soffa för beröringen af fötterna, hvarför den i synnerhet lämpar sig som gåfva till en herre. Enkla sådana kunna förfärdigas af grof stramalj med garnbroderi i mörka färger. En något dyrbarare, men också vackrare sådan matta kan göras af mörkt kläde med pålagda klädesfigurer i vackra färger. Nanna. X X X I. Tunesisk arbetskorg. En vanlig bikupa af halm låter man af en snickare förses med tre om hvarandra korsade ben, som bronseras eller betsas. Måla kupans halmringar eller också vidjebanden med brokiga oljefärger. Bekläd den inuti med högrödt tyg; häng utanpå några toffsar, bandöglor och dylikt samt knyt en bandros om benen, och man har en originel arbetskorg uti tunesisk genre. Låter man sätta uti kupan en plan träbotten, kan man begagna den också till blomsterjardiniere. Chrysopas. Fastrarna, som ständigt sticka, Kunde sig stickaskar få. Tag ansjovisburkar, flicka, Sätt ett broderi derpå! Klä ' dem ini se ' n behändigt, Och du skall få se, min » gris », Att de dem begagna ständigt, Mista ej för något pris. * X X X I I. Synecessär för herre. Originel är ju denna sak icke, men blefve säkert välkommen för mången. Särskildt på resor bör den blifva användbar. Den bör ej vara större, än att den kan rymmas i toalettnecessären. Detaljerad innehållsförteckning behöfver ej lemnas; hvarje qvinna är förtrolig dermed. Tråd och nålar böra vara starka. Nanna. * Stora syster, som plär fara In till sta ' n på bal ibland, Kunde just till nytta vara Necessär med tråd och band. Ä t bror Kalle skall du knyta En svamppåse, tycker jag, Att han ej sin svamp må byta Mot bror Fritz ' en vacker dag. Fritz, den unge sprätten sedan, Som på jagt så gerna går, Har skjutväskan utnött redan. Som han fick fortidet år. Fröken S., din lärarinna, Som på jernväg ofta far, Skulle ganska säkert finna Liten slummerkudde rar.
Ledamöter önskat att något förbehåll af öppen rått att sedermera få pröfvä Friherre CederströmS förslag icke mätte i Japropositionen Upptagas; ansåg Herr LandtMarskalkén för dess del; nämnde förbehåll åfvéri gerna kunna ur Ja-propositionen utgå; men hemställde likväl om icke cöntra-propositianen borde; jemte bifall till andra alternativet, äfven innehålla att Friherre Cederströnis förslag kotmrie att förfalla; Herr Lefrén: För att gifva Ridderskapet 6ch Adeln prof deraf, ätt det ej år af envishet utan blott af försigtighet, som jag framståilt mirl begäran, äfsåger jag mig allt tillägg i cohtrapröpositionen, blott att vid första alternativet göres det förbehåll, att frågan om summan af crediti - Deri. ^3 September f, rit: fi-55 Vet , likasom den af Friherre Gederström gjorde framställning, sedermera kommer att pröfvas. Friherre Bjornjijernå: Då den af Fri herre Cederström väckte fråga, på Herr Thams feegäran blifvit ansedd som en h3r motion, och kommer att till Utskotten remitteras, så tror jag så mycket mer, ått tilan bör skilja den ifrån första alternativet. När Utskottert besvara remisseil, återstår ju alltid pröfningen deraf, mert den skulle rtu kanske skämma bort den ifrågavarande punkten. Jag anhåller således alt voterings-propositionen endast måtte blifva på första och andra alternativen, Herr Rofenblad: Jag förenar mig nied Herr Lefrén deruti, att, i händelse Ridderskapet och Ådeln antager första alternativet, Ståndet förbehåller sig öppeil rätt att bestämma creditiVets belopp. Herr von Hartmansdorff förenade sig med Herr Rosenblad. Herr von Heijne, Géorg:
yUpplånings-stimmans hela belopp blifver 3 millioner R:dr B:o, och må hälften deraf, eller million, upplånas emot Obligationer, samt hälften, eller ii million, på afskrifnings-räkning, dock under vilkor, att, derest, på den ena af berörde lårie-utvägar, summan icke skulle lill låns erhållas, BancoFullmägtige då ega på den andra utvägen söka bekomma återstoden." (Se Mern. Andra alternativet, eller om NejPropositionen antages, då införes punkten sådan den af Banco-Utskottet var framställd och af Presté-Ståndet gillad l ”Upplånings-summans hela belopp får utgöra högst 3 millioner R:dr Banco, men icke mera upplånas, än soro i föreskrifven låneväg kan åter utgå.’-’ §• 32. Upplåningen sker vid Banken i Stockholm, äfvensom vid Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, samt endast i fulla 125, 2Öo och 5oo Riksdalerstal (kommande att härtill fogas, i händelse af bifall till 3o Banco-l/tskottets Memorial IV.-o 1A8. Ja-Propositionen i förutnämnda votering, följande tillägg:) — "å Obligations-Räkningen; men ”på Afskrifnings-Räkningen får mindre sum”ma än emna 5oo R:dr icke insättas eller ”uttagas.’'i (Olas. §§. 33—3^ införas ordagrannt efter de i det af Rikets Ständer bifallna Betänkandet. N:o 124 intagna 5 punkter, dock med uteslutande i 5:te punkten af orden: Reserv-fond. eller annan nemligen: §. 33. Ej må lån emottagas af någon Staten tillhörande Cassa, med undantag af Riksgälds-Contoirets behållningar å de till Extra Stats-anslagen eller Lånefonden för Jordbruket hörande medel; ej eller af någon annan Cassa, som eger Creditiv-rätt i Banken. (Jemför 1668 års Banco-Ordning §. i 11.) f Statsoch Banco-Utsk.
Straffarbetstiden uti 1 och 2 punkterna af 31 § anser jag, pä förr anförd grund, böra bestämmas i den förra: från och med 2 till och med 6 år, samt i den sednare: från och med 0 till och med 10 år. Det måste vara olämpligt att kortaste eller lägsta strafftiden för det brott, sorn anses svårare, någonsin sättes under högsta strafftiden för det, sorn lindrigare är. Mycken tvekan har jag i öfrigt derom, huruvida stadgandet i §:ns 3:dje punkt må höra såsom rättsenligt anses och bibehållas. Anmärkningen vid 34' § biträder jag. Hvad angår straffbestämmelserna uti 34 §, i 35 § 2 mom. och i 36 § 2 morn., tillstyrker jag deras förändrande till straffarbete från och med 1 månad till och med 2 år; hvarförutan jag instämmer i Högsta Domstolens öfriga Ledamöters hemställan om tillägget till 3 6 §. Efter min mening hör äfven i de fall, der 38 oell 39 §§ stadga straffarbete, tiden derför bestämmas, uti 38 § från och med 1 månad till och med 2 år och uti 39 § från och med i till och med 6 månader; gällande dessutom i afseende å 58 § hvad jag vid 20 § erinrat. Ehuru jag delar Högsta Domstolens åsigt i fråga om ansvaret för det fall 40 § 2 mom. afser, finner jag icke skäl att i § föreslå annan ändring, än att straff arbetstiden utsättes i 1 momentet från och med 6 månader till och med 4 år, samt att stralfel. i 2 momentet bestämmes till straffarbete från och med 1 till och med 6 månader, men der skada icke timat, till böter från och med femtio till och femhundra Riksdaler. Uti anmärkningen vid 41 § instämmer jag, dock med den skiljaktighet, att ansvaret för det svårare fallet borde efter min tanke, bestämmas till straffarbete från och med 4 till och med 6 år 36 Kongl. Maj.ts Nåd. Proposition N:o 59. hvaremot någon förändring af hänvisningen uti 42 och 4 5 §§ icke synes mig vara påkallad af något behof att i dessa läll nedsätta straffet.
Roteringsskyldighet kan öfverllyttas, bör af den sökande uppgifvas och inom samma Compagnie mara belägen, i tillämpningen synes mindre billigt, enär saknaden af sådan oroterad jord inom en miss omkrets möjligen kan för alla tider blifva ett hinder för ett eller annat CapellansBoställe, att åtnjuta en befrielse, hvarom dylika Boställen i allmänhet äro försäkrade, och i thy af de liesta öfver hela Riket längesedan tillgodonjutes, hafva R. S., till umlanrödjande af denna olikhet i CapellansBoställen tillagda förmoner, ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. K. M., vid pröfning af de Betänkande!! till jemkning eller tillökning Exp. Utsh. Forsing lill uriel. Skrifv. N:o 179* 435 jemväl i dea ordinarie Roteringsskyldigheten, hvarmed de år i8a5 tillförordnade extra RoteringsGommissioner till E, K. M. inkommit, i Nåder täcktes afse och till Rikets Ständers antagande vid nästinträffande Riksmöte föreslå de * utvägar, hvarigenom de Capelianseller CornministerBoslällen inom Riket, hvilka hittills icke blifvit från ordinarie Rotering frikallade, matte från ett slikt onus, utan afseende å Boställenas hemmantal, befrias antingen genom Roteringsskyldighetens öfverflyttande på annat hemman eller lägenhet, som, Författningärne likmätigt, en sådan skyldighet åläggas kan, eller ock genom tilldelandet af lämpligt vederlag i penningar af den Rotefrihetsafgifl, som erläggas bör af sådana mindre hemmansdelar inom Provincen, hvilkas spridda läge utgör ett hinder att dem till ordinarie Rotering indela, I sammanhang härmed, och med föranledande af jemväl hos R. S. derom gjorda framställningar, att åtskilliga inom Jönköpings Län af i8ri års RoteringsCommission öfverroterade hemman måtte af Rotefrihetsafgiften från spridda hemmansdelar inom Länet erhålla lindring i deras nuvarande, alltför båldt tryckande Roteringsbörda, få, till E. K. M., R.
Hr Wolffelt, Mauritz C ur t enberg: Då ingen begärt Hr Mannerskantz’s förslag till kontrapropos., och han sjelf låtit detsamma förfalla, anhåller jag att detsamma må, vid blifvande votering, antagas till kontrapropos. Hr Adelborg: I denna Hr Wolffelts begäran får jag för ena mig. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om K. o. Ad. till kontrapropos. vid den blifvande voteringen behagade antaga Gr. Sparres förslag, ropades starka Ja, jemte åtskilliga Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Hr ILot/fftt begärde votering, hvarefter han dock, innan voteringspropos. i anledn. deraf hann blifva upsatt, yttrade: Dä man försäkrar mig, att ingen utsigt finnes att vinna den af mig begärda votering, afstår jag derifrån. Uplästes till votering samt godkändes en så lydande voteringspropos. : Den som bifaller StatsUtsk:s förslag i fråga om anslag för fullföljande af vestra stambanans anläggning genom Westergöthland, till och förbi Götha kanal, äfvensom för fullbordande af bangården jemte verkstäderna i Götheborg, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bifaller R. o. Åd. Gr. Sparres förslag, att för fortsättande till Orebro af den, i öfverensstämmelse med R. St:rs vid sednaste Riksdag fattade beslut, påbörjade stambana, som, utgående från Götheborg, skulle, i riktning genom Westergöthland och Nerike, fullbordas, förena nämnde stad med hufvudstaden, anvisas 13,000,000 Rdr, med öfverlemnande till K. M. att bestämma de punkter öfver hvilka banan bör dragas, äfvensom för fullbordande af bangården jemte verkstäder i Götheborg 465,000 Rdr. Innan härefter denna voteringspropos. han blifva anslagen, anmälde sig och yttrade 106 Don 9 Juni e. m. Gr. Sparre:
PROTÖCÖLL, HÅLLNA HÖGLOFLIGE WBQMHBSä&ltllt DCii ÅBIBM» VID JTrtgtima tlthsimijen i £>'ttirhl)nlw Åren 1§53-1§54. Ti it »ute Häftet. STOCKHOLM. Onsdagen den 2 Augusti 1854. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 8 Prot.-Utdr. för d. 29 sisll. Juli samt PleniProl:n för d. 11 och 13 sisth Maj f. och e. m. Anmäldes och emotlogs en Deputation från Hederv. BondeSt. anförd af förre Talmannen Nils Pehrsson, som inbjöd R. o. Ad. att instämma i det, vid föredragning af StalsUtsk:s Utlåt. JV2 191, i anledn. af erhållne återremisser å Betänk. JVs 92, ang:de K. M:s Nåd. Propos. om de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling, af BondeSt. d. 31 sisth Juli fattade beslut, att bifalla de af Utsk. föreslagna förändrade stadganden för de serskilda Länen jemte hvad Utsk. i öfrigt beträffande frågan tillstyrkt, dock under förbehåll, att de misstag, som möjligen i afseende på ett eller annat Län kunnat ega rum vid beräkning af de nuvar:de persedlarnes belopp eller deras omsättning till penningar eller annan räntepersedel, varda rättade. Hr Gr. o. Landtm, försäkrade Depulationen om R. o. Ad:s bevågenhet att, såvidl det med det allmännas väl funnes förenligt, gå BondeSt:s önskningar till mötes, hvarefter Deputalionen utbeledsagades. Uplästes ett af Hr Hägerflycht, Carl Henr., inlemnadt sålydande Mern.: Det af Hrr Elektorer mig anförtrodda updrag, att nu inträda som ledamot i R. St:rs BankoUtsk., får jag, f. n. sjuk, mig härmed vördsamt afsäga.
5:0, £5ganäd ©tenfoldgrufroa, fdfom roaranbe af en fiorre patrio» fijF od) för Btifet gagnelig omfattning, PocF enPaff till näfta SKifdPag. 6:0. ©fole-inrättningar för Pen affomfi, forn Pe i foljb af gdfma eller tefiamente dtnjuta frdn jorbegenPomar pd SanPet, fd Idnge Pen f6r t>e§e egenboinard fulla roärPe PelopanPe Seroillning af Pefammad egare Pefalad; Poc! att Pe Sjenfiemän, prnilfa af fdoan affomff njuta I6n, P6ra f6r Penfamma erldgga Seroillning, Pd Pen fcfmerfliger 200 SiifdPaler, efter ftabgaP fPrroanPlingdgrunP. 7:0. ©parPanfar, fdfom maranbe af allmdn nytta, $. 163. 33efrielfe frdn Pen ©emillning, forn af jörb eller egenPom ufgd Por, eger tcfe rum utom i Pe fall, Penna gårorbning mePgifmer. tinPcing i BevoiUningen, §• *64- ©eban i 38- od) 39. §• §• allmdnna Solag Plifroit Semillning dlagb genom foreffrifne afgifter d utbelningarne, allmdnna £a§cr ocp pennin» 86 Ärt. IV. §. §. 165— 166. gemerf jemmdl Fomma att i te för Sdntagare mebgifne afbrag 5 rdntcn 23ea?iIIninci erldgga, följer beraf, att mibare 23emillning ej Fan pdfåra«, antingen Saf orne eller be fpnbare tillfårigf eterna unter tefe 223erF, fd. forn retan bejpatfabe.