Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 23, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 16, i fråga om förändring eller upphäfvande af 2 Kap. 5 §. Giflermålsbalken. Ladcs till handlingarne. Prot.-Uldrag den 28 April 1860. 565 N:o 24, i anledning af väckt motion om upphäfvande af 2 Kap. 6 §. Giftermålsbalken. Bifölls. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Borgare-Ståndet antog Höglofliga Ridderskapets oell Adelns i Protokolls-utdrag, N:o 250, meddelade inbjudning alt instämma i Höglofliga Ridderskapets och Adelns den 23 dennes fattade beslut, angående Rikets Ständers sammanträde till gemensam öfverläggning, i afseende på Lag-Utskottels Betänkande, N:o 21, i anledning af ej mindre Kongl. Maj:t.s nådiga Proposition, med förslag till förordningar om dels ändring i gällande bestämmelser, rörande ansvar för den, som träder till elier utsprider villfarande lära, dels ock främmande trosbekännare och deras religionsöfning, än äfven enskilda motioner i samma ämne. Den 28 April. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Konslilutions-UtslwUets den 25 dennes bordlagde Memorial: N:o 13, med förslag till ändring i 11 oell 12 §§ Regeringsformen, angående Stats-Rådets hörande öfver förbund med fremmande makter N:o 14, med förslag till ändring i 21 § Riksdags-ordningen; N:o 15, med förslag lill den ändring i 28 § Regeringsformen, alt till vissa beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära än den rena evangeliska ; N:o 16, med förslag till den ändring uti 18 § Riksdags-ordningen, att Mosaiska trosbekännare må erhålla rättighet att deltaga i riksdagsmannaval och N:o 18, med förslag till ändring i 90 § Regeringsformen; förklarades ofvanberörda förslag skola hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. 1).
Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: Jag har hyst den önskan att StatsUlsk. hade tillstyrkt Ständerna något lindrigare vilkor för Wexiö Domkyrka än hvad, med den säkerhet som Utsk. fordrar, möjligen Kyrkan och Kyrko-rådet hade kunnat erhålla i enskild väg. Fyra proc. på så säkra lån är numera icke så sällsynt att kunna erhålla i enskildt väg. Från Statsverket blir detta bifall något tryckande för den fattiga Kyrkan; och det biträde, som det allmänna derigenom ger åt kommunen, är icke stort att tacka för. Jag förutser dock att min ringa röst icke kan verka till någon förändring härutinnan och nödgas sålunda åtnöja mig med hvad StatsUlsk. behagar tillstyrka. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Då den siste värde talaren inskränkt sig till alt begära bifall pä Utsk:s betänk., skall jag icke nptaga tiden med någon vederläggning, hvartill jag annars kunnat hafva materialier. StatsUtsk:s ifrågavar:de utlåt, blef uppå härefter framställd propos. bifallet. Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 4 och 14 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 158, angide ett lån för upbyggandet af den nedbrunna kyrkan i Lidköping. Föredrogos och biföllos BankoUtskis d. 7 och 14 dennes på bordet lagde utlåtin: N:o 40, i anledn. af Anders Pehrsons i Holmerud ansökning om ersättning för en genom vådeld förlorad sedel å 500 r:dr; och N:o 41, öfver väckt motion, ang:de förändrade grunder för pensionering af Bankens tjenstemän m. fl. Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 7 och 14 dennes på bordet lagda betänk. N:o 108, i anledn. af väckt motion, dels om utarbetande af ett nytt Apotheks Reglemente, dels om nedsättning af Medicinal-taxan, samt dels om förändrande af gällande stadganden, rör:de Apotheks privilegier.
R dr till understöd för de i Hufoudsiuden Jörlagde Garnisons Regementens mal-inrätln ina a r. O (II. A) Uti Nådig Proposition till Stats-Utskottet af den 7 sistlidne December (intagen under N:o 1)2 i Usta Samlingen af Bihang till BiksSlåndens Protocoll), har Kongl. Majit, med afseende derå, att de sedan 15 lill 20 år tillbaka för Garnisons-regementena i hufvudstaden tillvägabragte matinrättningar, hvilka visat sig ega det mest välgörande inflytande på soldatens helsa, trefnad och sedlighet, icke kunna vidmakthållas annorlunda än medelst bidrag af Statsverket utöfver hvad manskapet i gage bestås, med 1 sk. 6 rist vid Svea och Andra Lifgardes-regementerne och vid Lifgardet till Häst med 1 sk. 4 rist Banco för hvarje portion, hvilken utgift för år 1839 uppgått: vid Svea Lifgardet till 5,610: 7. 6. » .Lifgardet till Häst 3,397: 6. — » Andra Lifgardet . 6,475: 24. — Tillsammans Bico R:dr 15,482: 37. 6. Siats-Utskottets Jjllätande^ JV:o 408. 5 och för innevarande år 1840, hvars räkenskaper ännu icke kunnat afslutas, troddes komma att uppgå till en i det närmaste lika summa, jyjort framställning derom, att, då hvarken anslaget til! oförutsedda militaire-utgifter till behof af en så fortfarande egenskap, som detta kunde påräknas, eiler besparingarne å Riksstalens 3:clje Hufvudtilel med säkerhet lemnade tillgång lill berörde kostnads bestridande, Rikets Ständer måtte ifrån 1841 års början och intill nästa Riksdag ställa till Kongl.
Detta spärrnings-system har gått så långt, att — under det vissa socknar, för att desto säkrare freda sitt område för fremmande inflyttning, genom socknestämmo-beslut stadgat, såsom villkor för en husbondes rättighet att antaga tjenstehjon öfver 30 års ålder från annan socken, att han antingen skulle inteckna sitt hemman, eller förete 2:ne vederhäftige mäns borgen för den fattigvård, som den inflyttande i framtiden kunde komma att tarfva — har mången gammal sjuk fader eller moder i den ena fattigroten blifvit nekad att få, för sin omvårdnad, taga till sig en son eller dotter från den andra roten inom samma socken, och med hemsk bäfvan '22 Zrtgsamt Allm, Besv,- och Ekon.-Ut skottets Betänkande, N\o 5. hörde jag vid discussionen inom Utskotten öfver detta ämne omtalas, huru en Åuctoritet ansett sig af 1788 års Författning pligtförbunden, att, på soeknemännens derom i rättegångsväg gjorde anmälan, fråndöma en gammal mormor i ena socknen rättigheten ali till uppfostran och omhuldande •emottaga ett faderoch moderlöst barnabarn från annat samhälle. Och huru hafva väl de fattige, som socknarne icke magta t frånskjuta sig, blifvit vårdade? derom vittna de mångfalldiga värnlösa barn, sorn, åtminstone i många orter, irra omkring från dea enas dörr till den andras, utan stadigt hemvist, utan vård; derom vittnar ock ett fort farande bettlande, så väl inom, som utom socknegrärisen — att icke tala om den lumpenhet, den njugghet, hvarmed fa Iti g-u nd ers töd et mångenstädes utdelas, hvarpå jag, såsom ett färskt •exempel, viii nämna, huruledes en sjuk, utfattig orkeslös enka, med 3:ne små barn, nu vid innevarande års Valborgsmässosock nesta mm a tilldelades, efter mycken strid om beloppet, dervid den gifmildare meningen slutligen segrade, Feni (sager 5) Riksdaler Banco om året till understöd lör sig och barn.
Folkets lagliga opinions yttrande, då det är föraniedt af skaij lika sä troligt är det, att en önskan i denna del skulle blifva overksam, om den vore obillig, i hvilken händelse den visserligen skulle kunna af ett rådande parti möjligen blifva framförd, men aldrig af Nationen gillad: Jag förstår ej, hvartill 2. mom. uti 107. §. hade tjent, om det irsta af Lagstiftaren varit erkändt som tillräckligt, om dess mening varit den, att Rådgifvare icke skulle underkastats någon annan opinion, än ConstitutionsUtskottets j jag förstår ej hvad som åsyftats med den åt Motionairen lemtiade rättigheten, att äfven väcka frågor i detta ämne, om afsigten ej varit att lemna Represen» tanten tillfälle till en controll på Utskottet, och att lemna honom förmåga att lästa uppmärksamheten vid sådana kände händelser, dem Utskottet skulle vilja underlåta att sjelfmant upptaga. Efter den principe, man tyckes vilja införa, skulle rättigheten att väcka frågor cm förändrad Ministére , vara blott ett ordspel, då ConstitutionsUtskottet genom blotta öfverenskommelsen att innom Utskot. tet stadna två Stånd emot två , skulle kunna låta den mest grundade, den af Nationalopinionen mäst understödda anmärkning emot Konungens Rådgifvare förfalla, och blifva u* Ven 23 Maji. 187 tan påföljd; det måtte vara tillförekommande deraf, som Lagstiftaren ordagrannt förbehållit Riksens Ständer rättigheten att afgöra, om de genom underdånig önskan vilja göra sin öfvertygelse verksam, sedan man genom Constia tutiorisUtskortets hörande ägt ett i Lagen fö* reskrifvet tillfälle att stadga den. Utom detta vore friheten ett narri, ett ord, och ej den verkställighet, för hvilken hon af Oss alla prisas. Då sjelfva naturen af saken förbjuder öfverlåtelsen till Stånden af StatsRåds-Protocollens directa granskning, förstår jag ej, huru man af mina yttranden kan draga den slutföljd, att jag härutinnan skulle önska ett för-' ändradt skick; jag finner alldeles oemotsägligt 1 rigtigt,- att
Kronohemman, den oformlighet jemväl skulle, genom bifall till Utskottens förslag, inträffa, att Kronan, som eger jorden och icke öfverlåtit besittningen deraf med annan eller vidsträcktare rätt, än ofvan åberopade författningar utstaka, det oaktadt, skulle blifva försatt i nödvändighet att emot sina brukare ingå i bevisning om rättigheter, dem hon före öfverlåtelsen egt och sig uttryckligen förbehållit, i stället att det, en. ligt vanlig Rältegångs-ordning, bör tillhöra hemmans-åboerne att ådagalägga, det Kronan dessa rättigheter till större eller mindre del sig afhändt; alltså och då det i öfrigt är obetaget en hvar, som genom de af Motionairen klandrade Embetsmanna-åtgärder tror sig hafva blifvit i sin rätt förnärmad, att deri genom anmälan å behörig ia8 Lagsamt Allm. Besv. o, Oec. Utsk. Uti. N:o 44- ort söka bereda rättelse, hvilket åter ej tillhör Rikets Sländers befattning, tillstyrker jag, för min del, att Motionairens ifrågavarande framställning må lemnäs utan afseende. Denna min reservation anhåller jag måtte utlåtandet åtfölja. Härmed förenade sig Herr Friherre Cederström _, Herr Berg von Linde och Herr af Schmidt. Af Nils Mänsson_, från Malmöhus Län, sorn för sin del ansåg underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t höra göras om utfärdande af ett sådant stadgande, att förmedlings återgång icke borde kunna komma i fråga i annat fall, än då visas kunde, att ett förmedladt hemman kommit i besittning af mera jord an det vid förmedlingen egde; och instämde häruti Börje Börjesson från Halland och Per Persson från Calmare Län. STOCKHOLM, P. A. Korstedt & Söner, 1829. ***** Jim. Mesv, o. otc» tfnk, VtU föo 4$. i N:o 45. Åntötii tili Éxjiéd; Uisi. i.'j jtslii »82$.
Hr von Hartmansdorff gjorde i afseende på omöjligheten af den tydning jag framställt af 73 § Riksd.ordo. Jag erkänner, att uti det ögonblick, då voteringen försiggick i StatsUtsk., så erinrade jag mig icke slutet af 73 § Riksd.ordn., hvilket innehåller: ”Skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, utväljer R. St. i sina serskilda plena, genom allmän omröstning, till en nämnd, alt förstärka det Utsk., till hvars handläggning målet hört, så att ledamöterne blifva 30 af hvarje Stånd, hvilka samfäldt röste såsom 53 § föreskrifver, öfver den tvistiga frågan, och äge att densamma med R. Sl:s rätt afgöra”. Men detta oaktadt, bestrider jag att hvarken dessa slutord eller någon Svensk lags bokstaf innebära något bestämdt förbud att, när tankarne äro delade emellan RiksStm artg:de grundlagsenliga behandlingen af en fråga, i afseende pä hvilken skiljaktighet, man mäste komma till något slut, detta icke. kan ske pä sätt sednast anförda slutord i 73 § Riksd.ordn. föreskrifva. Såsom jag nyss haft äran nämna, sä erinrade jag mig väl icke dessa slutord i det ögonblick då voteringen skedde, men äfven om jag gjort det, hade det icke kunnat verka på mitt bifall, då ingenstädes i grundlagen det står ali detta icke får ske i sådane fall, som del närvarande.
Lördagen den 1 Augusti kl. 10 f. ni. sammanträdde Constitutions Utskottet in Pleno, då Herr Öfverste Schönström och Borgmästaren Egge voro frånvarande. Protocollet för den 23 sisth Julii justerades, hvarefter uplästes ifrån samtelige resp. Riks Stånden ankomne Protocolls Utdrag rörande lemnat bifall till tvänne Utskottets Memorial, det ena: I anledning af Riksdagsmannen Eric Svenssons motion om ändring i Justitia? Ombudsmans Instruction och det andra, angående Justitia? Ombudsmannens Till justering uplästes Utskottets afgifvande Betänkande jemte förslag till nytt moment i 56. §. Regerings formen. 1 Jämför plenarprotokollet Jen 28 juli. ovan sid. 292 med där givna hänvisningar. 2 Av de angivna bilagorna avse blott näs 1, 3, 6. 8 och 9 de i texten berörda frågorna; de innefatta utdrag ur protokollen hos Ridderskapet och Adeln, Borgareståndet och Bondeståndet för den 30 juli (för sistn. stånd föreligga tvenne olika utdrag (n:s 8 och 9). Utdraget från Prästeståndet avser egendomligt nog ett protokoll av senare datum än den 1 aug., näml. 3 aug. — Bilagorna näs 2, 4, 5 och 7 innehålla protokollsutdrag från de tre högre stånden rörande behandlingen av vissa grund lagsfrågor. I bil. n:o 2 tillkännager R. o. A. sitt den 30 juli givna bifall lill utskottets memorial av den 28 juli med förslag om uppskov med behandlingen av alla de sedan de 2:ne föregående riksdagarna vilande grund lagsfrågor, som ej sedan upptagits eller vunnit handläggning. Tillika skulle de övriga stånden inbjudas att med R. o. A. hos Konungen anhålla om bekräftelse på detta beslut. Enl. bilaga 4 hade prästeståndet redan den 29 juli fattat beslut om uppskovet. Enl. bil. 5 biträdde den 30 juli prästeståndet R. o. A:s beslut om berörda hemställan hos K. M:t. Enl. bil. 7 anslöt sig även borgareståndet den 30 juli till beslutet om uppskov.
Rik dagsOldningen, ett allmän nare och mer vidsträckt stadgande i ämnet ; men Utskottet tror sig dock öra i så måtto till bifall hemställa nu förevarande Förslag, att i 26 §. af JustitiaeOmImdsmanslnstruc* ionen må, för Redact ionens ytterligare fullständighet, inflyta en hänvisning till sjelfva Grundlagsbestämmelserna, och följaktligen nämnda bringas, i dess början, till nedanstående lydelse : “Skulle, under påstående Riksdag, Ju* stiticeOmbu ds m an ne v, eller den sorn blifvit till Innis Efterträdare utsedd, afsäga sig det crbätlna för sroendet eller nied döden afgå, jörb åil s såsom i 98 U Reger inus Formen och 63 § Riksdagsordningen är stadgadt. Men inträffar något af dessa fall, då Riksens Ständer icke åro samlade, JörjuYes dervid} som följer : ‘ “Dör Justitiae Ombudsmannen , sammanträde genast Fullmägtige m. m “ Stockholm den 14 October 1823. 2Ö2 Constitutions-lJtskottets betänkanden N:o 64. Ankom d*n 18 October 1823. Memorial till Riksens Ständer, i anledning af remitterad motion om ett tillägg i AnsvarighetsLagen för Riksgälds Contoir et Fullmäg tige. För besvarande af Höglo!! Ridderskapet och Adelns Remiss, under den 4 dennes, på Herr Michaél von Hohenhausens motion, om ett tillägg i AnsvarighetsLagen för Fullmägtige i RiksensStänders RiksgäldsContoir, med af eende å utbetalningen af Mindre Creditivet, får Constitutions Utskottet vördsamligen anmäla, det Utskottet, som icke finner detta mål, enligt 29 §.
I I):o samt från Nora 'öfver Arboga. f Nora och Lekebergs '■bergslager. Nora bergslag. Masugn på stället. D:o. I Hjortqvarns masugn Isamt Nora bergslag. T):o. Fr. grufvor i skärgården. J Nora öfver Arboga Hill Wadstena. Masugn på stället. i Nora öfver Arboga (till Waldemarsvik. D:o öfver Norrköping. Mälaren på Göta kanal. Linköpings Län. På Stockholm öfver Göta kanal . Orebro Norrköping . Waldemarsvik » Norrköping » Göteborg Verkens namn. Tackjern. to* «£ ssr g aso I Af stångoch manufakturjern är i medeltal vågfördt. Centner. Centner. Centner. Malm. Tackjern. Mona — 2800 Godegård — 5000 Lerbäcks bergslag. Qvarn — 1000 Mälaren på Göta kanal. Hättorp — 1700 D:o. Skönnarbo Lemneå - 4000 6000 t D:o öfver Norrkö- < ping och Finspong el( ler landväg från Örebro. I):o. Folkström — 5800 D:o Grytgjöl — 4800 I):o. Borggård — 5000 I):o. Finspong 41000 37000 Nora och Norbergs bergslager öfver Arboga och Strömsholm tili Norrköping, samt Förola i Södermanland och grufvor i skärgården. t Masugn på stället Jsamt från Mälaren öf(ver Norrköping. Börsjö — 4300 I):o. Hult — 2500 Mälaren öfv. Norrköping. Sten — 9000 D:o. Holmen — 350 Ibo. Häfla — 0800 ! Hjortqvarns masugn \samt Nyköpings Län. Nyköpings Län. Högsjö — 3600 Örebro. På Stockholm 28600 Spånga — 2500 D:o. » Nyköjfing 7600 Forssa Krämbol 0700 4600 ) D:o eller från Mä- laren öfv. Norrköping. Örebro. » Norrköping 6300 Forssjö . 7500 Närliggande grufvor.
L. LtLIU Ofwaninfördej Konungens Nådiga Propositioner blefwo till Lagutskottet remitterade Justerades följandet Utdrag af Protocvllet, haltet i Högloft. Ridderstapets och Adels Plenum d. 29 Januarii r8io. S. D. Företogs till afgörande den Oeconomifle delen af de förenade Bewillningssamt allmän, na Beswärsoch OeconomiäUtffottens under den 25 November aflemnade Betänkande, rörande regleringen af Bränwinsbränningen i Riket, och stadnave Högloft. Ridderstapet och Pdeln dcröfwer i följande besiut, nemligen: 1:0. Att frägan om en allmän MagasinsJnrätkning stulle blifwa ett serstildt öfwerläggningsamne och uppfljutas intill desi Betänkande derom ifrån wedervörljgt Utskott hunne inkomma^ F:te Band. L:dra Afd. 4- s:o. Att 5» Den 5 Zebniarii. s:o. Att Bewillningen för Bränwinsbranningen ej med den allmänna Bewillningen stall sammanfläs, utan säsom en serskildt beskattning för Vranwinstillwerkning och försäljning utgå. g:o Akt Bränwins förande och försäljande innom Riket stall blifwa fritt för hivar och en. 4:0. Att fragan om Bränwinets beläggande med Tullafgift wid införsel i Städerne stall hwila, till dest mäler förekommer om upphäfwandet af LandtTu liarne i allmänhet. Z:o. Att Utländskt Sädesbranwin ej stall wara till införsel tillätet, men att der mä wara Kongl. Maj:t öppet, arr wid serstildke händelser och i fall af misiwäxt tilläta införsel af Fcanstt och Spanstt Vranwin. 6:0.
5C9 ler sig kan jag intyga, om mitt vitsord godkännes. Du nu ingenting är hegardt för dessa behof, utan Konungen endast äskat en hot-, hållningssumma ät Sveriges Kronprins, dä är det alltför hardt att invändningar deremot göras. Men då riksmarskalken tillstyrker att man skall nöja sig dermed och med de villkor, som dervid blifvit fästade, vill jag icke göra motstånd, .lag behöfver icke upplaga Hr Munck af Rosenschölds yttranden om Prinsars resekostnader, ty hvar och en af Eder, mine Hrr! med någon erfarenhet af verlden vet huru Prinsar lefva i andra länder. J kännen äfven den sparsamhet, den i ett fattigt land aktningsvärda sparsamhet, som den K. familjen bär iakttager. Jag har sett både huru främmande och våra egna Prinsar resa i andra länder och skulle hafva önskat, att skilnaden icke varit så stor. Vill Sverige hafva ett Konungahus, så mäste det ock lemna tillräckliga medel för dess underhäll, ty den ena fordran motsvarar den andra, och det stadnar på vår räkning, om Svenska folket icke förhåller sig sä, som dess värdighet fordrar, om det vill vara en makt af andra ordningen. Här är slutligen äfven en omständighet sora vi skola ihågkomma, mine Hrr! nemi. alt den Kronprins, som nu är i fråga, är Carl Johans sonson. Jag önskar att vi snart måtte komma till beslut, och att det måtte blifva så enhälligt, alt Hrr Löwenström och Munck af Rosenschöld varda de enda, som säga nej. Många ledamöter hördes härtill yttra bifall. Frih. Cederström, Claes Rud.: Den enighet, som, jag är öfvertygad derom, ronde förevar, fråga råder inom della hus, torde göra det öfverflödigt att med mycket ordande undertödja yrkandet å bifall till det ifrågavar. anslagets beviljande. Det är icke heller i detta afseende som jag egentligen begärt ordet; men några uttryck i Frih. von Stedingks anförande, hvilka möjligen kunna gifva anledn. till misstydning, föranleda mig att företaga ett vidrörande af förenämnda ordalag.
127 1 sammanhang härmed oell då räkenskaperna för Ultuna Landlbruks-Institut oell Allmänna Institutet för döfstumma och blinda icke heller undergå granskning i Kammarrätten, men sådant, enligt Rikets Ständers lanke, desto hellre bör ske, som dessa inrättningar äro i åtnjutande af stals-anslag, få Rikets Ständer underdånigst hemställa, att Nådig föreskrift härom jemväl måtte meddelas; och som enahanda förhållanden med hänsigt till förvaltningen, hvilka här ofvan, beträffande Landtbruks-Akademien, äro omförinälda, jemväl ega rum vid Ultuna Landlbruks-Institut, få Rikets Ständer äfven för della Institut i underdånighet föreslå samma förbehåll i afseende ä granskningens omfattning. Vetrclundervisningms Normalskola. Då Revisorerne funnit, att denna skolas räkenskaper icke blifvit granskade i Kammar-rätten, ehuru en del af de tillgångar, sorn för skolan disponeras, utgöres af statsmedel, halva Revisorerne hemställt, alt den årliga redogörelsen för skolans inkomster och utgifter hädanefter borde, likasom öfriga allmänna verks och inrättningars räkenskaper, undergå revision i bemälde embetsverk ; och som Normal-skolans Direktion uti sitt underdåniga utlåtande förklarat sig icke halva något att emot detta Revisorernes förslag erinra, få Rikets Ständer underdänigst anhålla, att E. K. M:t läcktes en sådan revision i Nåder anbefalla. Eapensrnedels-jåi kning arne.
Jag tror nemi., att om R. o. Ad. skulle behaga förklara den af Hr v. Troil gjorda anmärkningen vara dess gemensamma tanka och på sådan grund besluta en återremiss till Gonstit.- Utsk., vore för Gr. Horn och Hr Stuart tillfälle beredt och tid öppen att, om de så för godt finna, hos Utsk. göra motion i öfverensstämmelse med deras här framställda yttranden. Den principfråga, sorn här uppstått, kunde derigenom måhända alldeles undvikas. Jag hemställer således till Hr Gr. o. Landtm., huruvida icke II. Ex. skulle vilja till R. o. Ad. härom göra framställning, och jag gör till Gr. Horn och Hr Stuart den hemställan, om de icke skulle vilja förena sig i detta förslag och under tiden till Constit.- Utsk. såsom motioner inlemna deras i dag i R. o. Ad:s plenum gjorda framställningar. Gr. Horn: Såvida memor. blir återremilteradt på hvad grund som helst, skall jag gerna afstå från mitt yrkande, att anmärkningarna måtte åtfölja, och deremot såsom enskild motionär framställa dem till Constit.Utsk.; men det kan endast ske i det fall, att memor. återremitteras. Hr Stuart: Ehuru jag ingalunda kan godkänna riktigheten af den mening, sorn af åtskilliga talare här blifvit yttrad, att nemi. propos. till återremiss icke skulle kunna göras i anledn. af min anmärkn., får jag likväl, på det att denna discussion icke må ytterligare förlängas, förklara, att jag i motionsväg till Constit.Utsk. skall framställa de anmärkningar , som jag tagit mig friheten att vid förevar, memor. inför H. R. o. Ad. nu göra. Hr Cederschjöld: Jag kan icke föreställa mig, att borttagandet af ordet: husbehofs, innefattar någon ny motion, utan blott ett generaliserande af ett redan i §. gifvet begrepp, hvarföre jag icke heller annat kan tro, än att återremiss, på grund af den härvid gjorda anmärkning kan äga rum.