Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Falkenberg så fullkomligen öfverensstämmande med min mening yttrat sig i detta ämne, behölver jag ej motivera de skäl, »om föranlåta mig att äfven anhålla om återremiss af Utakpttens Betänkande, utan anser jag mig endast böra göra några anmärkningar i anledning af Friherre PfeifFs nu afgifne yttrande: Bemälte Friherre har yttrat, som skäl e« mot Götha Canal-Arbetets fortsättande, att Sve«? rige genom Regerings och Folks förenade bemödanden varit fordom nog försvarat, och således äfven uti framtiden kunde blifva det. Jag får anmärka, att Millioner Svenskar i Secler lefvat och försörjt sig under Närings-tvång och Handels-tvång; men Svenska Folket nu, det oagtadt, påkallar deras upphäfvande; ett bevis på, att tidens fordringar ej böra misskännas; att alla Nationers framsteg i sätten att sig försvara och underhålla, åkalla allt kraftigare åtgärder hos oss. Hvad angår en större nödvändighet att öka Embetsoch Tjenstemäns Löner, än fortsätta Götha Canal-Arbetet, lärer detta skal försvinna, sedan allmänna öfvertygelsen hunnit blifva, att de äro för talrika och således af detta skäl ej nog lönade. Om de utgifter de$s - 6x6 Den 30 jfprif. utom som Nationen gjorde till Löners förö» kande, endast föranledde några större Summors placerande emot höga räntor i Petersburg eller säkrast i Hamburg och London, vann Landet ej derpå så mycket, som på ett stort Arbete, hvilket utspridde Penningar i Landet; ettsätt att uppmuntra Näringar, som i närvarande tid, då företag för de flesta Näringar saknas, är af största nytta. Hvad angår Friherrens äfvensom Herr Påhlmans afgifne yttrande, att Götha Canal-Arbetet bör långsamt bedr/fvas, tror jag att dessa värde Talare, vid bedömmandet af ett Natio nalt företag, förgätit National-lynnet. Det är äddt men lifligt. —•
Men jag hoppas ock hafva nog tydeligen tillkännagifvit, att jag med Papper i allmänna rörelsen; icke förstår Representanter af Silfver, ulap Representanter blott af räntebärande Fastigheters och säljbara Producters Silfvervärde. Papperet inskränkt till denna function, kan Silfret fortfara att vara mätare af Papperets värde, och i den högre rörelsen, inom hvilken dylika Papper i synnerhet gå, gör Silfret function blott såsom skiljemynt. Under sådan åsigt af allmänna rörelsen, skulle det icke behöfvas mångå millioner båldt mynt, att åter få Silfver i omlopp, kanske icke mera än vi redan i Banquens hvalf äga. Förutan Papper af sådan natur, kan nu mera ingen Nation röra sig. Myntbara Metaller ökas icke till qvantitet i det förhållande som Folkstocken och dess Productioner ökas. I Preussiska Staterne funnos före 1807 års krig g o millioner R:dr papper i omlopp. 3:o Den l5 April. 3:o Jag tadlar ändteligen denna plan derföre, att den, hvilande på en inskränkningsprincipe, är hinderlig för utvecklingen af Nationens industriella krafter, och lägger hinder i vägen för Staten att utveckla sin kraft som Stat. Systemet, med ett ord, är godt för dem som hunnit målet och nu i ro vilja njuta, men menligt för alla dem, hvilkas mål ännu är oupphunnit, och ibland hvilka Staten såsom Stat står främst. Om de grundsatser, som jag under granskningen af Utskottens Betänkande varit påkallad att utveckla, skulle befinnas vara de grundsatser, uppå hvilka denna Stats FinanceSysteme bör byggas, så torde, med antagande af Realisationsgrunden efter c)6 sk:rs Cours, som förutsätter en skillnad emellan R:dr i namnvärde och R:dr i Silfvervärde, följande operationer böra göras: 1:0 Borde Banquen låta sina Gälclenärers på Fastigheter hypothekerade Skuldebref omskrifvas efter ofvannämnde Reductionsgrund, hvaremot räntan betales i Silfver eller, i händelse man anser sådant ännu icke görligt, i Sedlar efter namnvärde, men med Agio. Jag tror likväl att Ränta i Silfver kunde ovillkorligen fordras.
Ständer aflåten nådig proposition behagat, dels till Ständernas pröfning öfverlemna frågan om det återstående ersättningsbeloppets afskrifning, dels ock tillkännagifva, det Kongl. Maj;t i nåder förordnat, att, innan Rikets Ständer sig i ämnet yttrat, någon åtgärd för verkställighet af Kammar - 4 Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 33. rättens ofvanberörde utslag, utom hvad anginge omförmälde 283 r:dr 15 sk. 3 rst., icke skulle ega rum, men att deremot den Wernbergs accordsersättning pålagda qvarstad och de borgensförbindelser, som till kronans säkerhet blifvit utaf sterbhusdelegarne aflemnade, komme fortfarande att tills vidare vara gällande. Stats-utskottet, som från samtelige riks-stånden erhållit remiss å högstberörde nådiga proposition samt emottagit åtskilliga dertill hörande handlingar, har tagit detta ärende i öfvervägande, och får, med åberopande af de utaf Kongl. Maj:t i nåder anförde omständigheter, samt med afseende derå, dels att Krigs-kollegium och Kammar-rätten tillstyrkt den sökta afskrifningen, dels ock att Löjtnant Weinberg, enligt hvad handlingarne innehålla, genom olyckshändelse tillsatt lifvet, hvarigenom hans moder och tvänne oförsörjda systrar blifvit utan allt stöd, hemställa, att Rikets Ständer måtte bevilja ifrågavarande, af KonglMaj:t i nåder föreslagna, afskrifning. Stockholm den 24 Januari 1848. Ank. till Exp. Utsk. den 25 Januari, kl. 3 e. m. Utlåtandej i anledning af väckt motion, att Leckö Slott och Kungsgård måtte såsom Lustslott ställas till H. M. Konungens disposition. (I. A.) Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utkottet remitterad motion, har Herr Roos, Carl Ulrik, af anförde orsaker föreslagit ”att ”Leckö slott, såsom lustslott, måtte ställas till H. M.
Hvad Rikets Ständers Herrar Revisorer i öfrigt rörande Myntverket anmält, kan ej utgöra föremål för någon förklaring af verkets tjenstemän. Stockholm den 21 Februari 1852. J. A. Grandinson. A. G. Berndes. Seb. Tham. Öfver-direktörens vid Kontrollverket underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid Kontrollverkets räkenskaper tor åren 184S och 1849. Stormäktigste Aliernadigste Konung! Sedan såväl Amanuenserne som Kontrollören vid Konfrollkontoret, uti deras härjemte underdånigst bifogade förklaringar, visat beskaffenheten af Rikets Ständers — %38 — Revisorers, med anledning af verkställd granskning utaf Kontrollverkets räkenskaper för åren 1S4S och 1849, gjorda uppgifter, hufvudsakligast innebärande, att ingen egentlig kontroll öfver uppbörden vid Kontrollkontoret skulle finnas, samt om sättet hurusom tjenstemännen vid detta verk sina åligganden förrätta, — torde nndertecknad, Öfverdirektör för Kontrollverket, med vitsordande af de förhållandens riktighet, hvilka i de nämnde förklaringarne blifvit uppgifna, för sin del, underdånigst fä upplysa följande: Uti Kongl. Statskontorets afgifna underdåniga förslag till nytt reglemente för Kontrollverket är föreskriften om kontrolljournalens genomdragning och försegling, såsom mindre ändamålsenlig, alldeles borttagen. — Någon sådan försegling eller genomdragning förefinnes icke heller i Kontrollkontoret å sådana journaler, med undantag af den för år 1757. Vid genomdragningen af en inbunden bok, som under ett belt år dagligen skulle begagnas och ofta genomsökas, var nemligen alltid att frukta, att bladén skulle uppslitas och sönderrifvas af genorndragningssnodden; ett förhållande, sorn icke kan inträffa med tunnare och af endast några blad bestående handlingar, i hvilka blott under en kortare tid behöfver annoteras, såsom postoch tulljournaler.
(Fortsättning.) 5 Mörner, C., föreslagit, att, enär behållningen i boet vid Ömans frånfälle utgjort endast 257 R:dr 85 öre samt bans efteriemnade enka Gustafva Christina Sofia Öman, född Wallberg, hvilken utom en henne af Kongl. Mnj:t beviljad gratifikation för en gång af 150 R:dr och ett årligt understöd å 54 R:dr, som tilldelats henne från Arméens enkeoch pupillkassa, i öfrigt saknade all tillgång, till följd af försvagad syn och aftagande kroppskrafter icke kunde genom arbete förtjena sitt uppehälle, Rikets Ständer, med behjertande af dessa ömmande omständigheter, måtte bevilja enkan Öman en årlig pension af 200 R:dr. Med afseende å de af motionären uppgifna och genom bifogade handlingar behörigen styrkta förhållanden, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att Fängelse-direktören Ömans enka Gustafva Christina Sofia Öman, född Wallberg, må å allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande af en årlig pension af 200 R:dr. 87:o. Uti en hos samma Riks-Stånd, under N:o 182, väckt, till Utskottet remitterad, motion har Herr Råfelt, Anton, anfört hurusom Materialförvaltaren vid Statens jernvägar f. d. Löjtnanten Otto Johan Henrik Ramsay den 21 Januari förlidet år atled och efteriemnade enka och en döfstum, sinnesslö dotter i ytterst knappa omständigheter.
Landtrots åsigt, att utsätta tiden för Ständernas nästa sammanträde inom loppet af år 183g; men jag skulle tro, att, då vi böra följa grundlagens bokstaf så nära som möjligt, och den innehåller, att R. St. hvart 5:te år skola sammankomma, dagen för 1^. St:s nästa sammanträde utsättes till d. i5 Jan. i83g, emedan man i annat fall af de personer, som vilja Den i5 Januari. 79 hafva en annan termin än den af Hr Gr. o. Landtm, föreslagna, kunde mötas med den invändning, att äfven denna termin för Ständernas sammanträde icke öfverensstämmer med grundlagens bokstafliga föreskrift. Frih. Cederström, Jac.: Begreppet om lagligheten eller olagligheten af ifrågavar. bestämmelse att från riksdagens början eller dess slut beräkna de 5 år, som skola vara emellan riksdagarna, har varit föremål för en ganska liflig opinionstvist vid förra riksdagen. I händelse förra satsen antages, att mellantiden af de 5 åren skall beräknas från riksdagens början, skulle det kunna hända, att den föregående riksdagen medtoge hela denna tidrymd, så alt Ständerna ieke åtskiljdes, förrän andra Ständer åter sammanträdde. Orimligheten af detta förhållande borde bevisa, att meningen icke är någon annan, än att Ständerna skola sanfmanträda till lagtima riksdag på 5:te året efter föregående riksdags slut; kunnande Ständerna på detta 5:te år till sammånträdesdag utsätta hvilken dag de behaga. Vi veta icke hvilken dag denna riksdag slutas; den kan räcka många månader på detta år och icke omöjligen in på det nästa. I hvilketdera fallet som helst möter intet hinder för R. o. Ad. att instämma i BondeSt:s beslut, emedan det förutsätter, att riksdagen kommer till slut under loppet af innevar. ur. Hr Stuart: Jag kan icke anse den fråga, sorn nu är inför R. o. Ad. föredragen, endast vara föremål för en opinionstvist; j.ig finner i afseende på denna fråga grundlagens stadgande vara så bestämdt, att någon annan opinion rör:de densamma icke synes kuhna äga rum, än den, huruvida grundlagen härutinnan skall efterföljas eller icke. Reg.F:s 49 § innehåller, att R.
Dessa anordningar bibehållas till nästa Riksdag, under iakttagande af de tillfallen att något deraf inbespara, som möjligen kunde sig yppa. (Jemf. Betänk. N:o napag, 20—22.) I händelse Bankens nu varande Medailleur G. Enegren, genom Rikets Ständers beslut vid innevarande Riksdag, angående föreslagen förändring med Bankens Sedelutgifning, framdeles kommer alt förlora hittills af honom påräknad arbetsförtjenst, är det öfverlemnadt till Banco-Fullmägtige, att, efter sig företeende omständigheter, kunna tilldela honom, utöfver Lönen, ett årligt arfvode, men emot skyldighet för honom, att biträda vid sådan tjenstebefattning, hvarmed han, såsom Konstnär, möjligen skulle kunna tillhandagå. (B:co-Utskottets Mern. Bancii‘Utskottets Memorial N:o 147. g $. 5. Bestämda årsanslag utaf Bankens Omkostnads-Räkning till Embetsoch Tjenstemän samt Betjente utom Verket, för hvarjehanda oumbärliga biträden och uppgifter, hafva uti Banco-Fullrnägtiges Berättelse, pag. 7g, i enlighet med bifogad specifxcation, blifvit uppgifne att utgöra R:dr 265: 26: 8. B:co 5 hvartill kommer, enligt samma Berättelse, pag, 74, R:dr 35: 16, som, efter Banco-Fiscals Embetets anmälan , blifvit serskildt anordnade till Actuarien vid Öfverståthållare - Embetets Cancellie och Registratorn vid ÖfverStålhållare-Embetet i Police-ärenden, med halfva beloppet för hvardera. Ifrågavarande anslagssumma, tillhopa R:dr 298: 42 sk. 8 r.st; kommer att intill nästa Riksdag fortfara, under förbehåll af tilläfventyrs möjliga besparingars iakttagande. (Jemf. B:co-Utsk. Mern.
Om den sä wanliga tankan att Kronans Sko» gar och Parker böra, som hitintills, förblifwa desi enstilda egendom, och sm för deras förmonligare anrvän - 8Z8 Dm t 8 November. an,vändande någon gagnande befattning icke börwidtagas, förr än till nästa Riksdag, stulle jag anse ett siikl förslag wara af den beskaffenhet, ffm skulle den motverka all sund hushälls-princip för skogshushållningen pä fem ars tid. Att Allmänningar i allmänhet och Kronostogarne i synnerhet blifwu under loppet af senast förfiutns 22 a ga arén synbart miflhushällade och medtagne, är en sanning som egennyttan wäl icke godkänt, men som erfarenheten redan bestyrkt; stulle enligt detta förslag ett kika stöflinqs-systeme pä fem är medgif.vas, sä stulle ofelbart Slogarnes nuwarande ringa behållning blifva fullkommeligen afverstad, och töljden blifwa att wid nästa Riksdag all ventilation om Skogswärden more öfverflödig; men endast om marken der stog förut existerat. Da frä, gan o.n det bästa medlet att anwända Kronostogarne l>u ivid denna Riksdag blifwil af flere Ledamöter wäckt, stulle allt upstof med Besturet endast medföra en hallmare förstöring, och inom z a 4 är lämna ingen behållning. Som »stats,verkets behofwer nu fordra nödroändiZa och hittills owanliga tillstotter, sä iror jag för min del att Realisation af alla sä. dana krak, er borde nu komma i fräga, såsom en tillgäng lättast att sörwandla till Penningar, och som dfwersörd kill enskild egendom onekeiigen winner en sättare och nyttigare medfart, an hitinkils. Skysarne, betraktade som Kronans eller Statens Egendom hafva, oagtat atta möjliga och förändrade Författningar, aldrig wunnit altid förlorat. Den iL November. 83. rat.
Ullätande 'ofver Herr Petres inom B or gare Ståndet väckta motion, i anledning af JRidd. och Adelns, Prestesamt Bonde Ständens fattade beslut, rörande Biksgälds-Contorets gar ant ie för de lån, som HypotheksFöreningar komma att upptaga. (iigs A.) Från Borgare-Ståndet har till Stats-Ulskottet blifvit remitterad en af Herr Petre' väckt motion, deri anföres: ”Sedan Stats-Ulskottet, i anledning så väl af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse om upptagande, för omsättning af jordbrukets skuld, af elt Statslån, stort 2 millioner Riksdaler Silfver, sorn. af Riksdagsmännen Anders Danielssons och Johannes Svenssons för samma ändamål, inom Bonde-Ståndet väckta motioner, uti afgifvet Betänkande afstyrkt Rikets Ständer, att antaga de från Kongl. Maj:t och Bonde-Ståndet i omförmälde måtto inkomne serskilda låneförslag, så hafva väl samtlige Iliks-Stånden desse låneförslag förkastat, men Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden icke dess mindre, med föranledande af Herra/" Billberghs vid Betänkandet fogade Reservation, ansett sig oförhindrade att omedelbarligen besluta, det Riksgälds-Contoret må ingå borgen till ett belopp, motsvarande ofvannämnde silfvervärde, eller 8 millioner Riksdaler Courant, dock icke för de jordbrukets Hypotheks-Föreningar, som tilläfventyrs kunna bildas, utan för sådane, som äro organiserade. Ehuru det icke kan bestridas, att en för andras skulder tecknad garantie möjligen kan leda till enahanda påföljd i betalningsväg, som elt ordentligt skuldebref, är dock en borgen till sin natur så väsendtligt olik direct penninge-upplåning, att man mäste betrakta den ena saken, skiljd från den andra, och' ingalunda ställa dem båda uti samma cathegorie. Icke en gång den skickligaste sakforare skall kunna bestrida, att man måste tänka sig andra förhållanden för låntagaren, än lör caulionisten.
Och hafva, vid öfvervägande häraf, Rikets Ständer funnit, dels omförmälda olikhet i stadganden uppenbarligen ega sin grund deri, att, vid 1840 och 1841 årens riksdag, frågan om förändring af de allmänna grunderna för förvandling till fängelse vid vatten och bröd ej afgjordes innan beslut fattades derom, att för brott emot 1750 års ofvan åberopade förordning första gången bör dömas till dylikt fängelse, hvilket derföre uträknades efter ursprungliga föreskriften i 5 Kap. Straff-Balken, dels ock att, sedan denna föreskrift blifvit förändrad, fängelse-straffet, som skall motsvara spö- eller ris-straffet, icke vidare kan efter det äldre stadgandet utsättas, utan måste beräknas efter dess förändrade innehåll. I följd häraf hafva Rikets Ständer, för sin del, beslutat en författning, hvarigenom förklaras, att, då någon, enligt Kongl. Förordningen den 9 December 1756, dömes till fängelse vid valten och bröd för innehafvande af dyrkar, dubbla eller hufvudnycklar eller falska nycklar, tiden för detta fängelse bör beräknas efter de grunder, som bestämmas i 5 Kap. 4 § Straff-Balken, sådan den lyder i Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, utan hinder af hvad som i särskild författning samina dag blifvit i sådant afseende stadgadt. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 28 Augusti 1854. Bih. till B. St. Skrifvelse, N:o 144. N:o lil. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 26 Aug. 1854. Preste-Ståndet den 26 Borgare-Slåndet den 26 Bonde-Ståndet den 28 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ändring i Kongl. Förordningen den 20 Nov. 1845, om jords eller lägenhets af stående för allmänt behof. (Lag-Utskottets Bet:de N:o 41.) S. A. K.
Innan jag dock ingår uti ett sådant svaromål, anser jag mig böra ytterligare meddela den upplysning, alt Utsk. egnat den noggrannaste uppmärksamhet åt Frih. Wredes förslag, hvilket Utsk. uti betänk, äfven lemnat ett välförtjent loford för dess enkelhet och redighet, ehuru Utsk. icke kunnat förbise, att detsamma medförde en ny myntbenämning, hvarigenom olägenheterna af våra förut alltför många olika myntbenämningar skulle än vidare ökas, äfvensom att förslaget vore behäftad t med det fel, att enhetens första underafdela, icke skulle blifva ^del utan |:del deraf. För att undvika den nya myntbenämningen, har Utsk. ansett enheten för så väl det klingande sorn sedelmyntet böra kallas en r:dr kurant. Utsk. har också föreställt sig, att ordet kurant icke 7 H. 42 33o Den 37 Maj c. m. skulle komma att begagnas i dagligt tal, utan att myntenheten och dess mulli|iler skulle komma att blott benämnas riksdaler. Att på sätt en talare, Hr af'Ekenstam, yrkat, benämna klingande myntet riksdaler riksgäld, anser jag högst olämpligt. Hvad som verkat på min öfvertygelse om olämpligheten att införa decirnal-systemet, i afseende på myntet, var jemväl den omständigheten, alt sedan Sländerne 182g anhållit 0111 decimal-systemets införande i afseende på mått, mål och vigt, liar man, då tiden härför år i83g inträffade, funnit, att systemet ännu icke kunde användas; och Rikets sist församlade Ständers BancoUtsk:s förslag rör:de decimalsystemets antagande i afseende på myntförhållandena blef icke, såsom en talare förmodat, af Ständerna bifallet. Det förslag till förändrad myntfot oell förändradt mynt-systeme, som Sländerne då afgåfvo, var deremot i det närmaste öfverensstämmande med det af innevar. riksdags BancoUtsk. afgiftia projecl.
Allmogen'infann sig dervid talrikt, och ät dem, som utmärkte sig för den bästa plöjningen, blelvo premier utdelade. Sedan år 1847 har, enligt härvid i underdånighet bifogade tabeller, sädesproduktioncn blifvit inom Länet ökad af hvete med 14, råg 668, korn 5,198, bafra 1,382, blandsäd 2,382, ärter 776, eller tillsammans 10,410 tunnor af alla sädesslag; hvaremot polates-afkastningen blifvit, till följd af den så kallade potates-sjukan, minskad med 15,003 tunnor. Linodlingen har, oaktadt priserne på linnevaror under de sednare åren äro nedtryckte, blifvit på enahanda sätt och till ungefärligen samma belopp som tillförene bedrifven; och, nu såsom förut, anses Helsinglands befolkning till andra orter afsätta 30,000 L:U. lin, 3,000,000 alnar väf af diverse slag, dock hufvudsakligen gröfre väfnader, och 100,000 härfvor garn. Länets trenne städer samt Stockholm, Upsala, Hedemora och Sala fortfara alt vara de hufvudsakliga afsätlningsorterne för desse varor. Boskapsskötseln. Antalet af kreatur har blifvit ökadt med 346 hästar, 273 osar, 680 kor, 378 ungboskap, 813 svin, och minskadt med 1,200 får och 970 getter. Den stora minskningen uti fårens antal kan ej förklaras hafva tillkommit af annan anledning, än att allmogen nu begagnar mera kläden än förut, hvarigenom förbrukningen af hemväfdt vadmal blifvit minskad, och att derigenom, äfvensom till följd deraf, alt det låga priset på bomullsväfnader föranledi att dessa mycket begagnas i stället för ylleväfnader, behofvet af ull och således äfven af får blifvit mindre än tillförene, f örminskningen uti getternes antal är en följd deraf, alt de anses skad lige -för skoga me. Uti sättet
Den lust, hvarmed yngre och skicklige personer under de första arbetsåren sökte anställning vid Statens jernvägar har i allmänhet aftagit. Arfvodena synas måhända någorlunda tillräckliga, men då inga pensioner och ingen säkerhet för aflöningarnes bibehållande för längre tider än de, för hvilka anslagen äro beräknade, kunna garanteras, och då sålunda den verksammaste åldern, då vanligen grunden till framtida bergning lågges, användes vid ett arbete, som för denna framtida bergning är så föga lofvande och som till följd af det oupphörliga fortskridandet nödvändiggör tjenstemännens förflyttning från ena stället till det andra, hvarigenom desse sällan kunna inrätta sig ekonomiskt, och då slutligen, hvad beträffar Ingeniörerna, ingen annan anställning får förenas med den vid jernvägen, så söker sig också den ene efter den andre till mera lönande och framför allt för framtiden mera betryggande anställningar. Distrikt-ingeniörernas och Maskin-konstruktörens arfvoden, ehuru desamma af mången torde anses nog höga, äro likväl, i förhållandet till det stora ansvar, som åtföljer dessa befattningar, ingalunda större än befattningarnes vigt kräfvor. Kassörerna Åkdon, Hästar, Hundar Biljetter. Tillsammans. Paketer. Summa Passagerareetc Trafik. Boskap, Öfvervigt Post och Deligence Summa Gods trafik. Extra Summa Summarum Runt. Tour och Retour. Tour och Retour. Tour. Tour, Antal komst. Om antalet Touroch Retourbilj etter 4,352 tillägges, crhållcs hela Passagerare-antalet 192,929. Biljetter. Åkdon och Hundar Tillsammans. Paketer Summa Passagerareetc. Trafik. Boskap. Post och Deligence Summa Gods trafik. Summa. Summarum R:mt. Tour och Retour. Tour och Retour. Tour. Tour. Öfvervigt Vigt. Centner. Sammandrag öfver Passagerareoell Gfods-Traliken vid Westra Stambanan från Göteborg år 1850. Månader. Januari Februari. Mars April Maj Juni Juli Augusti September Oktober November . December . S u m m a Månader. Januari . Februari. Mars April. Augusti . September Oktober . November December Summa Bih. till R. St.
Oec.Utsk.Uil.N:0 29,07 skottens Utlåtande öfverlemna ett Memorial af Herr Hjerta, Gustaf, deruti yrkas: ”att ”dessa Utskott måtte få sig ålagdt granska allt * hvad som blifvit vidgjordt, sedan Riksdagen ”1823, i anseende till Skogshushållningen i ”Riket , samt, med anledning af Rikets då ^församlade Ständers aflåtne underdånig» ”Skrifvelse, så val angående Krono , Recogni’’tionsoch Ekeskogarne, som Allmänningar”ne , inkomma och förnya de förslag till un”derdåniga Skrifvelser, grundade på en be”stämd beslutande åtgärd i de delar Rikets ”Ständer, såsom Svenska Folkets Representant ”ter, ega att utöfva dess rätt att sig allena ”beskatta ; samt en underdånigst förnyad anhållan i de fall, det allena rörer den oej ^conomiska Lagstiftningsrätten.” Utskotfenj soni tagit denna motion 1 öfvervägande, få, med anledning af Motionär-* rens yrkande af en allmän granskning af hvad sedan sista Riksdag, i anseende til! Skogshushållningen i Riket, tillgjordt blifvit,! vördsamt åberopa Rikets Ständers JustitiaeOmbudsmans vid detta Riksmöte afgifna Be-j rättelse, deraf fullständigt upplyses allt hvad af Kongl. Maj:t, med föranledande af 1823 års Ständers i underdånighet anmälde Beslut eller Önskningar, i Nåder är förordnadt, samt derjemte hänvisa till Kongl. Majlis Nådiga Förordning den 18 December 1&23 och Kgl. 58 Stmssumt Allm. Besv.o.Oec.