Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vill blott hemställa huruvida Gr. af Ugglas förslag icke snarare än att kallas en förändring i Riddarh.- Ordn. är en fråga, som nödvändigt måste behandlas af alla 4 RiksSt:n, innan den kan anses vara i det skick att man derå kan begära K. M:s Nåd. sanction, ty mig förefaller som om Hr Grins motion innefattade en inskränkning, en modifikation i alla R. o. Ad:s leda möters rätt att vara sjelfskrifna representanter. Detta är således en privilegii fråga och jag tror att denna förändring icke kan blifva gällande utan att vara bifallen af alla 4 Stånden och af K. M. sanctionerad. Detta är det inkast, som jag för tillfället anser böra göras emot Hr Gr. af Ugglas motion. För min del har jag ingenting emot att frågan kommer att utredas af Riddarh.Utsk., men jag skulle tro, att det varit rigligare att begära remiss deraf till ett annat Utsk., hvarigenom de öfriga Stånden äfven fått deltaga i frågans behandling. Jag anhåller icke om propos. på vägran af remiss, men jag vill taga mig friheten att fästa R. o. Adis upmärksamhet på att det verkligen är ett ingrepp i R. o. Adis privilegier, som här är i fråga. Frih. Cederström, Rudolfi Den af Gr. Ugglas i detta ämne föredragna motion äfvensom de dermed sammanhängande omständigheter förete, såsom jag tror, åtskilliga undransvärda, åtskilliga andra och goda, sidor; jemte det att den, efter milt förmenande innefattar några mindre antagliga beståndsdelar. Vid föredragning af det sednast afgjorda representationsförslaget, hörde vi den ädle Grin hålla ett vältaligt föredrag lill försvar för samma förslag, men redan innan han lemnade sin talareplats, hörde vi honom afstyrka nämnde förslags antagande, hvilket^ afstyrktes på den grund, att icke någon valordning vore upgjord; hvilken förmenta brist likväl efter andras tanka icke kunde eller borde utöfva något vigtigt inflytande på frågans utgång hos oss, enär Presteoch BondeStånden hade redan afgjort förslagets öde vid innevarande Riksdag.
Den 21 Maij e. m. teur, en GeneralFälttygmästare och en FortificationsGeneral; i3,5oo R:dr åt tre andra Generaler; och 4600 R:dr åt desse Generalers Adjutanter; afstyrker jag helt och hållet, så mycket hellre, som dessa Herrars tjenstgöring i fredstid, då Svenska Armeen icke garnizonerar, är så godt som ingen, hvarföre ock deras nu innehafvande löner böra anses ganska tillräckliga. — Jag beklagar, om någon speculant på FältMarskalks-tjensterna missräknat sig, men det kan ju ersättas genom Hoftjenster. Utskottet har väl frikostigt projecterat den respectabla summan af 100 R:dr åt hvardera af sex FördelningsLäkare, men då jag icke kan finna annat, än att ett sådant förslag måtte vara uppstäldt blott som en contrast mot de modesta Generals-lönerna, så bör jag derom endast yttra, att då förslaget i det bela torde förkastas, lärer detsamma äfven i berörde detaille dela samma öde. Gener al-^djutants-Expeditionen: Denna Expedition har Utskottet ansett böra idkeligen lönas. Jag deremot tror, att, om göromålen, på sätt en värd Ledamot af Ridderskapet och Adeln anmärkt, anförtros åt innehafvare af någon af de bättre RegementsChefs-lönerne, så kunna io.ooo R:dr B:co om året derigenom besparas, och då denna summa icke bör föraktas, förmodar jag, att Utskottets förslag ogillas. Den 21 Maji e. na. 167 Öfver-Commendants-Expeditionen i Stockholm: Denna Expedition, såsom äfven i de sednare oskyldiga tiderna tillkommen, anser jag så mycket mindre behöflig, som jag rätt väl minnes, då hvarken Öfvereller UnderCommendant fants i Stockholm, utan samma tjenstebefatlningar bestriddes af GeneralAdjutanten och en af Majorerne vid Gardet, hvilka derföre icke betungade StatsCassan. Garnisonen var dock den tiden större, än den nu är.
Maj: ts proposition, dels för en kortare öfversigt till Aft.-Bl. Fe iihen Dagny 1888 haft. styrkes af erfarenheten från lieilnes öfriga arbetsfält, På de flesta områden galler ju i vira dagar arbetets fördelning, och, iitail att vilja antaga kvinnans verksamhet inskrankt till några sarskildt bestämda uppgifter, kan man dock tanka sig att på hennes lott oftare fölle besök i hemmen och personlig beröring der hennes sakkunskap och mera praktiska blick biist ltuncle koinma till sin ratt, framför uppgörelser med byggnadsentreprenörer eller angående koloch vedleveranser. Vana och kunskaper vid affärers bedömande äro för öfrigt numera icke ' sällsynta bland röstberattigde h mrnor. Meningsskiljaktigheterna hafva i allmanhet dock mera gallt sättet &amp; n sakeii, mera f ' orin än innehåll, och bland inkasten förekommer iif~-eii ett, som ar rigtadt mot bestämmelsen att kvinna kan a.fsäga sig uppdraget, hvilket icke medgifvits manlig ledamot. Det kan verkligen ifrågasattas om en dylik iiiiclantagsstiillniilg ar fullt ratt eller i grunden för henne biist. Praktiskt blifver den af ringa betydelse, t y blott sallan torde ett kommuiialt 1ippdra.g påtvingas en dertill utan lagligt gallande slial, ovillig person. Vigten af den genomförda lagförförandriiigen må bedömas olika. Som ett steg i rigtning rna den helsans med tillfredsställelse, men äfven med ihågkoinmande att, om ingen bör nekas .en rMt, så bör heller ingen uiiclailclm.nga sig en motsvarande pligt. ' Kviiinoma h a h a sjalfva lifligt intresserat sig för denim sak. Redan sistlicliie höst, kort före cle nllnliiniia Byrlcostainmorna i hiifvudstaden, hade YE ' öreniiigen för gift kvinnas egander5itt2 anordnat ett större allniaat möte och ett annat mera ensliildt, endast för Itvinnor, för att genom diskussion göra fragan kand och uppmana till verksamt deltagande vid dess lösning.
Alltså hafva Rikets Ständer, som derjemte inhemlat, alt, ehuru Avesta pedagogi, hvilken har en lärare, benämnd Rektor, icke tillhör städernas pedagogier, densamma likväl är med dessa jemförlig, helst till lärare-beställningen derstädes enahanda lärdomsprof erfordras, som för erhållande af lärare-befattningar vid stads-pedagogierna äro föreskrifva, å Riksgälds-Kontoret anvisadt, för hvarldera af åren 1858, 1859 och 1860, ett reservalions-anslag af 30,000 R:dr R:ml alt, stäldt till Eders Kongl. Maj:ts nådiga disposition, användas till löneförbättring åt lärare vid samt till utvidgning af sådane stadspedagogien, uti hvilka undervisningen vunnit, en högre grad af utveckling, äfvensom under samma vilkor åt läraren vid pedagogien i Avesta ; anhållande Rikets Ständer i underdånighet, att vid nästa Riksdag måtte lemnäs den utredning, rörande ifrågavarande slags Skolor, hvarom vid seduasle riksmöte underdånig framställning af Rikets Ständer gjordes. Sist upptager det nådiga förslaget till stat för rikets Skolor Skenninge Skola med en enda lärare. Då det synes mindre lämpligt, att ett Statens läroverk finnes med en ensam lärare och ifrågavarande Skolas indragning jemväl blifvit beslutad redan 1822, hvilken åtgärd sedermera af 2:ne skolrevisioner blifvit tillstyrkt, men en sådan åtgärd icke torde kunna vidtagas förr än den nuvarande läraren afgår, få, jemte det den för nämnde lärare föreslagna lön af 1,000 R:dr, å staten blifvit uppförd, Rikets Ständer hos Eders Kongl. Majit i underdånighet hemställa, huruvida icke omförmälda Skola må vid nuvarande lärares afgång kunna indragas. Beträffande lönestaLen för de lägre Elemenlar-Läroverken, återstår ännu för Rikets Ständer att fastställa de aflöningsbelopp, som må anses böra bestämmas för Reklorerne vid dessa läroverk.
Dessutom får jag slutligen mot förslaget anföra, att då fråga är om ändring i sådane förfaltn:r, som denna, så bör man enl. min tanka vara ytterst varsam. Det kan icke yara nyttigt, att tili dem göra täta förändringar, utan hvarje sådan måste för att vara befogad, grunda sig på en bestämd rätt eller en bestämd nytta, och hvad som är rätt, och hvad som är nyttigt, kan väl icke så hastigt undergå förändringar, så vida ej helt och hållet förändrade omständigheter inträffat. Att utan trängande nöd och utan bestämda bevis på dess behöflighet göra förändring i sådana förfaltmr, tror jag således icke kunna vara rätt, och för min del anser jag icke någon giltig bevisning härom vara förebragdt, hvarföre jag tillstyrker, alt med vidblifvande af 1846 års författn. i detta afseende, denna punkt måtte afslås. Hr von Hartmansdorff: Gr. Lagerbjelke har erinrat der om, att jag, likasom Frih. Rehbinder begått ett misstag, i afseende på handtverkarnes upräknande i författmn. Deri har Gr:n rätt och jag ber det Höglofl. Ståndet om ursäkt. Men jag tror icke att någon skada derigenom åstadkommits; ty i de förfaltmr, som angå stadsmanna-näringarne, äro handtverken ganska noga upräknade. Såsom embetsman i KammarRätten bar jag ofta tillfälle alt se detta, när tvister upslår om deras beskattning. Dä måste i samlingen af de förfaltmr, hvilkas verkställighet Kommerce-Kolhm öfvervakar, sökas reda på alla dessa handtverk. Det är för öfrigt ett giltigt skäl, som blifvit inom Utsk. åberopadt, att man kan, vid upräknandet, förbigå något handtverk. Då de dessutom äro rörliga, så tillkomma 382 Den 27 September e. tn. nya och andra gå ut, på sätt Gr. Lagerbjelke nyss erinrat, hvarföre det måhända är bättre att icke upräkna dera. Jag vill derföre heldre antaga Utsk:s förslag, Dn motionärens, hvilket Frih. Rehbinder omförmälte.
Det är icke eller i egenskap af Actieägare; ty ingenting skall förmå min känsla att yttra sig för det enskilta interesset framför all 9° - Den 26 Mars e. tn. mänt väl. Men det är i egenskap af Svensk man jag ämnar yttra mig. Jag tror frågan hufvudsakligen är, icke om Bolagets rättigheter emot och förbindelser till Staten, icke om Statens lill Bolaget, (Jy om desse är så mycket discuteradt och så ofta disputeradt, att jag icke behöfver tillägga ett ord;) men enda frågan är den: är det nyttigt för landet, alt Götha Canal göres färdig, eller är det nyttigare, att den stannar så nära sin fullbordan; eller är det nyttigt, att arbetet uppskjutes, med ett offer afall den skicklighet, alla de kunskaper, som finnas hos de personer, hvilka dervid blifvit använde, och att den skall hvila, tills desse personer icke mera finnas, på det man dä åter må börja på samma punkt som 1810, det vill säga, att i främmande länder söka de upplysningar och kunskaper, som fäderneslandet då icke ägde, men nu härstädes blifvit naturaliserade. Det är denna fråga, som Utskotten bordt börja med att undersöka. Det har blifvit sagt, att Konungen icke gifvit någon ledning lill frågans bedömande. Nå Väl, Rikets Ständer hafva ju förordnat Utskott, för att gifva dem denna ledning. Jag kan icke finna, att Utskotten gjort detta, då Utskotten helt enkelt svarat, att saken icke kunde komma i fråga, förr än Statsregleringen blifvit uppgjord. Då blir andra frågan: Tillhör icke Götha Canal äfven Sveriges tillstånd för det tillkommande och det närvarande? Ingår deri icke nå - Den 26 Mars e. m. 133 gon nytta för det allmänna? Må bända torde detta tåla vid någon undersökning. Att Götha Canal blir lönande för Bolaget, har jag icke trott vara att tänka på för många år; men om den är nyttig för det Allmänna, se det är en annan fråga.
Att den hvars ägande befattning icke tillåtit - Den ii JunU f. rn‘. 8< låtit honom sarala någon ege&telig juridisk kunskap, uppträder för att taia ienLagfråga , torde i ock för sig sjelf behöfva ursägtas; jag vågar i detta afseende anhålla om Ridderkapets och Adelns öfverseende, stöder serskilt hoppet derom på nödvändigheten, serdeles i denna tid, grunda alla beslut i creditfrågor, der Staten på ett eller annat vis deltager, på oomkullstötliga principen Vore det i närvarande ställning antingen verkligen mindre, eller mindre erkändt, vigtigt, hvad utgång de ta frågorna om Realcredit, hvilka vid denna Riksdag äro anhängige, kunna taga, skulle jag ej med mina anmärkningar upptaga Ridderskapet och Adelns dyrbara tid; nu har jag trott, att då vidden af ämnet är stor och icke allt lått ihogkommes af en ock samma, det vore hvars och ens skyldighet, att i detta mål anmäla ds brister, han trodde sig ae i den deraf gjorda framställningen. Lagutskottet har utveckladt sin åsigt af inteckning t fast egendom i sex serskildta Betänkandea; det kan hända, i fall jag i anledning af flera deribland än detta, kommer att yttra några ord, att jag då nödgas åberopa hvad som förut blifvit anfördt; äfven för den händelsen uther jag mig Ridderskapets och Adelns benäg4 na öfverseende. Ett sådant åberopande är åtminstone bättre, än om hufvudåsigten skulle för hvart tillfälle vidlyftigt framställas. Jag är äfven ganska öfvertygad, att Lagutskottet* Herrar Ledamöter, innan de yttrat sig öfve* Bil. till Ridd. o. Ad.
Anckarsvärd, att hela anslaget för Ministerstaten måtte bestämmas till 300,000 Edr Ernt, och dels af Hr Hjerta återremiss, blef propos. till bifall å förevar:de punkt framställd och besvarad med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade, det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. i:de punkten. Härvid förekom först och bifölls Utsk:s hemställan, att anslaget för skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter å 3:e IlufvudTiteln må uphöra att innehafva egenskapen afl förslags-anslag, samt att, på sätt K. M. begärt, ett bestämdt årligt anslag för sagde ändamål i stället af E. St:r beviljas. Då sedermera förekom Utsk:s hemställan ang:de beloppet af samma anslag, yttrade sig Hr Bildt: Såsom Betänk, utvisar har Hr af Nordin i sin reservation lemnat fullständig bevisning på otillräckligten af de utaf Utsk. föres’agna anslag, och jag torde med få ord få i Ståndets minne återkalla hvad reservationen innehåller. K. M. har nemi. i Sin Propos. begärt 70,000 Edr af Sverige och 30,000 Edr af Den 24 Mars. 411 Norrige, eller tillsammans 100,000 Edr, hvarmed skola bestridas utgifter dels för telegrafdepecher och dels hemliga utgifter o. s. v. Om man nu granskar en hvar af dessa poster, så finner man, att kostnaden för telegrafdepecher under år 185 5 upgått till icke mindre än 13,444 Itdr, en summa, som kommer att årligen ökas derföre, att detta snabba och viga kommunikationsmedel kommer allt mera att tagas i anspråk. Hvad angår ekiperingspenningar, har K. M. begärt 10,000 Edr, hvartill de i medeltal, under sednaste 5 åren, äfven upgått, men betraktar man den osäkerhet, som är möjlig i detta fall, så finner man att denna siffra är snarare för lågt än för högt beräknad.
I händelse nu föresagna stadganden varda af Rikets Ständer fastställde, lärer den lill Riksgälds-Contoiret ingifna och af Fullmägtige godkände säkerhet för del å oftanämnde fond redan upplupna ränlebelopp böra till Direetionen återställas, sedan den i 5:le mom. omförmälde förbindelse, jemte tillhörande säkerhetshandling, blifvit till Contoiret aflemnad. Stockholm den 3o Mars 184 f• N:o 485. k |Ank. till Exp.-CJtsk. den i April i34t> kl. 9 f* m. Utlåtande, angående ett årligt understöd för förre Secreteraren hos Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, C. S/jlvans Enka. (R:gs Afd.) |Till Stats-Utskottet hafva Fnllmägtige i Riksgälds-Contoiret öfverleinnat en af förre Secreteraren hos dem, Protocolls-Secreteraren och Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 485. Riddaren af Kongl. Nords! jerne-Orden C. Sy/vans eflerlemnade Enlo, åi. M. Sylvan, född Sundblad j gjord ansökning om erhållandet af ett årligt understöd, varande dervid af Fullmägtige anfördi: att Protocolls-Secreteraren Sylvan varit anställd i Riksgälds-Conloii ets tjenst under en tid af 5o år, hvaraf såsom Secreterare hos Fullmägtige under 42 år; att han derunder, lill följd af Fullmägliges odelade förtroende, tid efter annan, innehaft flera serskildta magtpåliggande uppdrag, utom sin egentliga tjenstebefattning, från hvilken senare lian sistlidet år erhöll afsked, hvarefter han i början af innevarande år med döden afgick; äfvensom alt hans då, enligt bouppteckningen, efterlemnade behållning väl uppgick till ett belopp af 8,o5o R:dr 20 sk. 8 r., deraf Enkans andel utgjorde 4.226
Handels-Balken, och FörmyndareKammares inrättande m. m.; om ett Canzlistarfvode såsom -Skrifvare-hjelp; angående föreslägen ändring i 9 Cap. TJtsöknings-Balken, och ä5 Cap, Rättegångs-Balken; med förslag till jemkning i Riks-Ståndens olika beslut 1 frågan om Rådmäns och Kämnärers befrielse från ansvar vid underlåtit insändande af Kämnärseller Rådstufvu-Rätts Domböcker och Protocoller m. m.; om tillägg i ansvarighetsi lagen för Fullmägtige i Riksgrflds-Contoiret; om yrkad ändring i 1 Art. 4 §• af HallOrdningen. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens: » Med förslag till jemkning uti Riks-Ståndens beslut, rörande Författningen om Mått, Mål och Vigt; om Braudstods-föreningar å Landet; i fråga om vården och förvaltningen af Kyrkornes Fastigheter och Medel, samt Den 91 December e. rn. 347 granskningen af Redogörelsen derföre; om afsk;»(Tande af Bergs-Tings-Rätter och Bergsmns tare-Embeten ; angående Privilegia Exclusiva; om svedjande å Skatte-Hemmans ägor, samt begagnande af Mastträd och Spiror; om föreslagen utväg att sysselsätta häktade och bysylle personer; med förslag till jemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågan om upphäfvande af Kongl. Förordningen den * 7 Dec. 1787, angående lifsstraff för obehörige omdömen öfver de af Kongl. Majit vidtagne Författningar; om Arbetsoch CorrectionsInrättningen i Wadstena; och om upphörande af Landshöfdingarnes Dotnsrätt uti Enskiftes mål. Allmänna Besvärsoch Öeconomie-Utskottets:
”För att undvika ett pra-judieat för framtiden, hvarutaf andra Canal-Bolag kunde taga sig anledning alt yrka dylika anslag af Staten till Ränta åt Actie-egarne, hvartill det bestämda i uttrycken om det återstående arhetet vid SöderTelje Canal kunde gifva anledning, synes mig för-» sigtigast hade varit, antingen att anslaget blifvit Reviljadt uppå framlagt kostnads-förslag, eller med fästadt vilkor, att hvarje år insända räkning öfver det fullbordade arhetet innan något anslag för kommande året anordnades, Skulle Riksens Ständer deremot, i anseende lill de ovanligt stora uppoffringar , till ett för Staten nyttigt ändamål, som 3a6 S ta t s-Ut skot te ts Betänkande a. af SöderTelje Canal-Bolag blifvit gjorda, pröfva detta Bolag förtjent af särskildt bevis utaf Riksens Ständers välvilja, och alltså finna för godt att lemna Bolaget ett vedermäle derutaf, hade det varit bäst att afskrifva Bankens fordran hos Bolaget, och om så pröfvats nödigt, öka denna summa med en ytterligare Contant gralificalion, hvarvid undvikits ålit sken utaf anslag till räntor åt Actie-egarne”. Och begärde Herr Capitainen, efter det att berörde Utlåtande, sådant det af sammansatte Beredningen blifvit föreslaget, af Utskottens pluralitet gillats, att denna dess yttrade särskilda tanka måtte det samma till Rikets Ständer åtfölja. Ut Supra Ex Protocollo. J. M. SPENS. Ståts-Utskottet# Aniom den 1 No v. 1823. Rikets Högloft. Ständers Statsoch Banco-Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående låne-understöd för Städerne Norrköping och Borås. Samtelige RiksStånden liafva, enligt Protocolls-Utdrag från Högloft.
M. tillika täckas i Nåder föreskrifva, att, enär förändringar uti myntoch varuvärden eller andra inträffande förhållanden sådant kunna påkalla, Taxan bör, uppå derom hos HäradsRälten, eller E. K. Muj:ts Befallningshafvande tillgörande anmälan, undergå granskning, och Sågarelönen åter till skäligt belopp bringas och stadfästas. Rikets Ständer framhärda etc. N:o o.o4‘ Memorial, med hemställan, att Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag hädanefter måtte i Numerfcljd Utskottet meddelas. Då de ProtocollsUtdrag, som från de Respect. RiksStånden aflåtas, icke uti någon dessa handlingar åsatt Numerföljd Expeditions-Utskottet meddelas, hvarigenom, i den möjliga händelse, att antingen något' beslutadt ProtocollsUtdrag från ett RiksStånd icke blefvé till ExpeditionsUtskottet expedieradt, eller efter afsändningen från Ståndet förkom me, den ganska väsendtliga olägenhet måste uppkomma, att Utskottet, som lemnades i okunnighet om det beslut, det sålunda uteblefna Protocolls-Utdraget innehölle, utan Expeditions-Utskottets Memorial N:o 204» 489 utan att, vid närvarande förhållande, ega någon bestämd vägledning för den saknade handlingens efterforskande och lillrättaskaffande, alltså sattes i nödvändighet att fördröja afgifvandet af förslag till Rikets Högloft. Ständers underdåniga skrifvelse eller till deras beslut uti en af dem möjligen afgjord fråga, hvarom hvarje Riks-Stånds beslut på ofvanberörde sätt tilläfventyrs icke blifvit Utskottet genom ProtocollsUtdrag meddeladt; så har Utskottet, till afböjande af sådan olägenhet, samt på det Utskottet må sättas i tillfälle, att, till nödig controll vid handläggningen' af på Utskottets åtgärd beroende mål, bestämdt känna, huruvida ProtocollsUtdrag blifvit till detsamma aflåtne uti aila af R.
Fullt hus, förstås; hr Lund en charmant Montedafiore och Fiorella-Grunberg nästan sötare än O Mimosa San. Fru Bergs Fragoletto, hr Nybloms Trascapatrullo — » knäna uppåt böj » — fäste sig ock i minnet. Föröfrigt ypperligt efter nästan hela linien! Och allt detta tillsammans med den sprittande musiken, det lirliga spelet och, last but not least, jubilaren, den » oförbränneliga » hr Strömberg, Pietro, som öfverhöljdes med jubileumskransar och buketter och — som vi hoppas — äfven med jubileumsmynt. ESAIAS COLUN. TTASATEATERN. » Dånet af klackar » från publi' ken har nu hörts 150 kvällar å rad på denna teater, nu lyssnar man till samma dån, men denna gång bakom rampen. » Frihetsbröderna », [våra glam t * 1 Jakobstorg års utställning 8 Regeringsgatan — Yeaterlånggatan le. A. T. A. T. Ej jag tolkar, hur det grep mitt sinne, enkelt, rättframt som du själf, ditt bud med en klang af gammal svenskhet inne: Jag liar fäst i dag min barndomsbrud. Men jag tänker, där jag läser det igen: kärlek, som kan vänta troget, lefver än! m. w vid i8qj GULDMEDALJ Hoppet hade sett sig blindt omsider mot den fjärrbelägna lyckans kust — dådlös väntan, medan tiden skrider, fick ej längre suga andens must: därför slet hon sönder detta ömma band, ville lyckan söka nu på egen hand. " Var kall var se ' n FABRIKSAKTIEBOLAC KONGL. HOFLEVERANTÖR. Borg invid öppen hela året. Läkare: D:r J. LINDAHL. De sjukdomar, som visat sig mest lämpliga för behandling enligt här använda metoder äro neurasteni och nervositet; astma, bleksot, blod fattigdom, influensasviter, gikt, muskeloch ledgångsreumatism, sockeroch ägghvitssjuka, skroffler, hjärtoch njursjukdomar, katarrer i strupe, mage, tarmar o. s. v.j härdningskurer. STOCKHOLM.
Skulder: Konsistorium qqq. Askersunds dito 3,006: 99, Balans till år 1861: Tillgångar: Konsistorium: Kontant Dtlånta behållning. medel. Fordringar. Summa. Strengnäs elementarläroverk: Allmänna premieoch fattig-kassan Bibliotheks-kassan S:r Nyköpings elementarläroverk Kontant behållning. 920: 27. Premieoch fattigkassan Nylénska stipendiefonden Douglaska dito Berglingska dito Jerlingska dito Eskilstuna elementarläroverk: Örebro elementarläroverk: Egna kassan — Terminsafgifts-dito 1,459: 16. Lärarnes aflöningsraedel Askersunds elementarläroverk: Grundfonds-kassan Egna dito Terminsafgifts-dito Utlånta medel. Konsistorium i Westerås. Dess räkenskap liar i Kongl. Kammar-rätten granskats med anmärkningar. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: Debet. Balans från år 1859'. Tillgångar: Balans till år 1861: Skulder: Westerås elementarläroverk: Egna kassan ; 464: 63. Summa 325,632: 85. % Credit. Utgifter: Balans till år 1861: Kontant Utlånta behållning. medel. Fordringar. Summa. Tillgångar: Konsistorium • Elementar - läroverkens aflöningsmedel 375: — _ 375 ■ Akllöfska stipendiefonden — 2,500 — 2,500 Naesseniska dito — 833 33. — 833 33. Gagnero - Stam bergska stipendiefonden — 337 50. — 337 50. Fordringar. Westerås elementarläroverk: Intresse af Hallenstjernska donationen 37: 50. 37: 50. Fahlu elementarläroverk: Stillt elementarläroverk: Fordringar. Summa. Konsistorium i Wexiö. Agrets räkenskap, som hos Kongl. Kammar-rätten blifvit med anmärkningar granskad, redovisar inkomster och utgifter sålunda: Debet. Balans från år 1859: Tillgångar: Uppbörd: