Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande bilagde nyss uppläste reservation utredt, huru detta ämne första gången blifvit i Utskottet bebandladt, samt hvilka jemkningar i Utskottets första Betänkande jag ansett böra i anledning af de därvid gjorde anmärkningar , äga rum. Under åberopande häraf, tillstyrker jag för min del afslag å Utskottets nu förevarande Utlåtande, samt bifall å första Betänkandet, likväl med iakttagande af de förändringar, hvilka uti min omförmälte reservation innefattas. Herr Liljestrålej Gustaf: Då delta Betänkande förra gången förevar, gjorde jag några föreställningar deremot. Jag erkänner alltförväl, att jag ej äger de insigter, som fordras för detta ämnes rälta bedömmande, men jag finner det likväl betänkligt, att bevilja sådana fribeter ensamt för Ön Gottland. Jag finner vidare, att Utskottet lika med mig insett dessa betänkligheter, och derföre i sitt sednare Utlåtande afstyrkt förslaget. Jag anhåller, att äfven nu få nämna några vidare skäl deremot. Derefter Den 10 November e. m. Derefter uppläste Herr Liljestråle följande: (Se Bilagan N:o i.) Herr Hjerta _> Gustaf; Sedan den siste värde Talaren yttrat sig, anhåller jag endast, för att icke onödigtvis borttaga Ridderskapets och Adelns tid, att få begära uppläsning af de trennö öfrige Ståndens Protocolls-Utdrag i detta ämne, hvarefter jag torde få yttra mig. I fall icke redan Irenne Stånd skulle hafva fattat sitt beslut i saken, så vill jag nu blott erinra, att Gottlands Innevånare skola njuta tillräcklig fördel genom Ständernes fattade Beslut om Tullbevillningen; äfvensom de derigenom tillåtne Creditupplagen torde tillräckeligen ersätta en Porto Franco, sorn ej gerna kan äga rum ibland ett Folk, hvilket beskattar sig sjelft, enär det innebär en fullkomlig handelsfrihet, för hvilken ingenting betalas till Stats-Cassan. Herr Rosenblad:
Till Stals—TJLskottet har från Högvördiga Preste-Ståndet blifvit remitterad en af Professoren Herr Doctor Thomander, i anledning af SlatsUtskottcts Utlåtande N:o 5a, om Mötes-Passevolans-afgiftens framlida utgörande, m. m., väckt motion, hvaruti yrkas, att, enär så väl för sakerlies inbördes sammanhangs skull, som serskildt med afseende å angelägenheten att förekommaföga båtande friclioner emellan de olika intressena, det är af vigt, att alla frågor, som röra väsend Digare jemnkningar <af de allmänna bördorna de skattdragande emellan, sältas med hvarandra i oskiljägtig ‘gemenskap, de genom serskilda propositioner och motioner å bane bragta frågorna rörande: i:o den så kallade Mötes-Passevolansens upphö rande; 2:0 lindring i Båtsmnnshållet samt öro lindring i städernas inqvarterings-besvär, måtte uti ett gemensamt Utlåtande varda behandlade; och har, vid remiss häraf, Contracts-Prosten Herr Doctor Björkman uttryckt den önskan, att på samma gång med berörde frågor, äfven den om Inqvarterings-Tolagens utgående och användande måtte från Utskotten till Ständernes afgörande öfverlemnas. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, hvilka till gemensam handläggning ej fått emottaga ofvanberörde motion, jemte Contracts-Prosten Heil’ Doctor Björkmans tillägg dertill, förr än den 21 sist - Staissami Allm. Besa.- och Ekon.-Utshottens Utlåtande, N'.o 18. 3 lidne Juli, vid hvilken tid ifrågavarande ämnen redan blifvit behandlade i serskildta Utlåtanden, som hos Rikets Ständer äfvenledes varit under öfverläggning, anse af sådan orsak, att hvad om dessa frågors gemensamma behandling blifvit yrkadt oell framstäldt, numera ej kan till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 14 Augusti 1840.
Jag är innerligt tacksam att vår regering nu allvarsamt tagit denna fråga om händer, och öfvertygad att, om ögonblicket nu begagnas, då Kejsar Napoleon synes böjd att afsluta handelsoch sjöfarts-lraktater med alla folk, och säkert icke minst med sin frände och hans lands gamle bundsförvandt, skola vi ganska snart, och, som jag hoppas, när segellärten öppnas nästa vår, kunna upphöra att uti Frankrike, i affärsväg, behandlas som heloter. Att vi nu så anses, skall jag med några faktiska uppgifter ådagalägga. Uti bilagor, litt. A., B. och G., till detta anförande, som jag icke vill besvära R. o. Ad. att nu afhöra, men skall tillhandahålla dem, som deraf vilja taga kännedom och meddela Utsk:t, framläggas bevisen mera fullständigt, och visas de sannolika fördelarne af en handelstraktat med Frankrike. Här skall jag inskränka mig till meddelande af några uppgifter, företrädesvis valda ur offentliga handlingar, deribland Norska Storthingets underd. skrivelser och vår Finansministers yttrande, rneddeladt af vårt officiella blad den 7 Aug. innev:de år, då det tillkännagaf att »K. M. uti sammansatt Svenskt och Norskt Statsråd den 17 Den 27 Oktober. 145 17 sist). Juli fattat beslut om öppnande af underhandlingar ang:de en handelsoch sjöfarts-traktat mellan de förenade rikena och Frankrike.» Jag hänför mina meddelanden under nedanstående rubriker: Sjöfarten. I Frankrike betalas nu icke lastpenningar eller s. k. »tonnage» utaf Franska fartyg. En lika befrielse erhålla fartyg från länder, som hafva traktater med Frankrike, om de afskaffa tonnage i sitt eget land, och dittills tages af dem i Frankrike en ungefärligen lika tonnage-afgift. Sålunda betalar Tyska tullföreningen t. v. 1 fr. pr tonneau (1,000 kilogr. Deremot betalas för fartyg från länder, hvilka icke hafva traktater, 4,50 fr. pr tonneau.
Föredrogs ä nyo LagUtstotteks d. 14 Nov. uplästa Betänkande af d. n samina mänad, angående answars stadgande för den eiler de Embetsoch Tjenstemän, pä hwilka tillsyn och controll öfwer UpbördSmän ankommer, men som antingen genom upsatelig öfwerenskommelse med de sistnämnde eller genom underlären eftersyn mevwerka till dalancer; och dä Ridderstapet och Adeln fann att innan de för Upbördsmän och Controllörer förestrifna Instrueuoner efter tidcrnaS förändrade skick, undergått granskning och rättelse, nägot sähant answar som af U stöttet blifwit förestagit ej borde kunna stadgas, bestöt Ridderstapet och Adeln att ofwanberörde LagUtstotts Betänkande fullkomligen afstä, hwarvm de öfrige respeetive Ständen genom U drag af Protokollet skulle »vänligen underrättas, bär supra. S. D. Föredrogs Z nyo StatsUtstottes den ii Nov. pä Bordet lagde Protokolls Utdrag angaende RiksgäldsContoirets förbindelse i afseende pa Allmänna BrandförsäkringsFondens derstädes insatte medel: och som härwid anmärkningar, hindeyljge för antagandet, gjordes, blef detta Protokolls Utdrag äterwisat till StatsUtstottet, hwilket tillika af anr märkningarne stulle erhälla del. kär luxra. Den i8 November8?Z Uplästes följande: Utdrag af Protokollet, hällit hos Rikfens Högloft. Ständers BancoUtstott d. io Nov. 1809. S. D. Wällofl. BorgareStändet har, genom Nennsi under d. 9 fistl. Juni, lil! BancoUtstottet öfwerlämnat, Directionernas ivid Götheborgs och Malmö DiscontComoirers, till wälbemäldke
Då jag uti flere fall anser brister vara uti våra administrativa författningar, får jag i denna del förena mig med de varda Ledamöter, som häruti anfört grundeiige anmärkningar tnot förvaltningen af JustitiasOmbudsmansEmbetet. Ty lagens kraf kan af sig allena icke förebygga allusioner af misstag , ingrepp af vinningslystnaden eller andre motiver, mäst frug; tansvärda i behofvets tider och hvaremot klander af den vanmägtige sällan kunna förhjelpa dess lidande så fort bcdiofvet det påkallar. Jag påstår icke det ju genom Länens styrelser ä många ställen ali möjlig hjelp beredes och meddelas på flerfaldiga sätt. Jag kanner specielt hvad Wexiö Läns vördade Styresman i detta afseende åstadkommer, men må hända vållar nöden och den deraf i allmänhet uppkomne närmare beröring med sine under-executorer den redan olyckliges behof att genom klagomål på vederbörlig ort icke brådstörta sin ofärd, han finner större uträkning, och 708 Dea 24 F elmar ii. tror sig vinna längre anstånd då han tåligt lider, utan att Landshöfdingen ens kan ana förhållandet häraf. Troligen skulle denna närmare controll som jag genom Rikets Ständers Herr Justitieombudsman äfven i dessa delar af sin hela befattning tror vara åsyftad, hvarigenom alla dylika fel till sin beskaffenhet och sina följder lades i ljuset, och borde medföra förbrytarens tjensteförlust vid minsta afvikelse från föreskrifven lag, tord® verka den större säkerhet och det lugn i allmänna lifvet som nu oftast stå på spel och vållar pluralitetens af allmogens hufvudsakeligs betryck, för vigtigt att undfalla lagstiftarens uppmärksamhet. Sålunda har jag i sammanhang med tankar och öfvertygelsens grund vågat visa det onda hvaröfver man med skäl allmänneligen klagar, och då dess orsaker upphöra, emotser, jag med sann glädje äfven efFectens aftagande.
I vidsträckta kretsar känd och afhållen mannen till, ty han visste, att hon då hade som en väckelse, var äfven rätt tillfredsställande, för sitt vänsälla sätt, sin godmodighet och hjelpsamnågot särskildt allvarligt på sinnet. Och detta men bör dock kunna erhålla ännu något mera lif het, skall han af dem länge och djupt saknas. och skiftning. — Hr Lundmark tycktes ej känna sig gjorde hon nu: Den 24 okt. F. Hbg. rätt hemmastadd i Tybalts roll, liksom också hr » Adolf. » Lindens utförande af Mercutios parti i vokalt hän» Hvad vill du, min vän? » sade han och rä- seende lemnade åtskilligt öfrigt att önska. Hrr Lundqvist och Seltergren samt fröken Karlsohn fylde som tade sig upp. vanligt väl sina platser. Körerna gingo förträffligt, » Detta är allt godt och väl; men du vet, och orkestern under hr Hennebergs ledning häfdade sitt gamla rykte. Balletten likaså. Salongen var Från välkända musikhvad vi sakna, hvad åtminstone jag saknar. Det är en tomhet i vårt lif, som jag känner fyld till sista plats. Bland de närvarande märktes förlag hafva följande nyheter utkommit: konungen, kronprinsen och prins Carl med uppvaklifiigare F Ö R hvar dag, som går. Ja, du förLofsång. Julhymn för en röst och piano med tande. står godt, hvad jag M E D A R, så ofta som vi taackompagnement af violin (svensk och fransk text), tillegnad fröken Anna Klemming, op. 19, sd Adrian lat om den saken förut. » K. dramatiska teatern uppförde torsdagen den 18 » Seså, är du nu der igen, » bröt han otå- dennes för första gången efler flere års hvila ShakDahl. Tre sånger med ackompagnement för piano, af speare ' s ypperliga lustspel » Mycket väsen för ingenligt ut. » Ha vi det inte bra nog, som det Alfred Genser.
fröken? » Klockan hade från nu infunno De hade på bordet, och sig äfven döttrarna v i d båda ansiktsuttryck; ett så tankspridt, na mannen de nödgats göra o c h de tvä fick att säga förstorade kopior af skulder möta s e t t så p a s s m y c k e t af j a g insåg, hur Äfven för inskränkt; de frökliknade för d e m var föräfven deras åtrå — h y g g l i g t s l a g, n a t u r l i g t v i s — ä f v e n d e räknade de med » hälft oförstådda » faktorer; öfvergåfvo arbetande för att ske af mor, ren en slita u t själfviskhet sträfsam, äfven en hårdt kärleksfull far, sig på verksamhetsfält af kanproblematiskt gagn för d e m själfva Den Hon unga med mig om att klok, konstväfnad Tant och intresserad » v i » s k u l l e v ä f v a ö f v e r d r a g till f ö r m a k s - B l a n f l säkert nu b e förnämsta M i g a Caeaoarter intages platsen af mina snyftningar så men frökför m i g, bet j a g i mitt hindra sitsskärmen så kvinna, att b o r t till M i l l i s ö r o n. snäll, min denna ånger tjänande öfver att ha lämnat m i n a rara, a r b e t s a m m a föräldrar, min nästan utslitna att hon sända kunde mig mynt. slitit u t » Inte alls s o m fröken vivre, » » Hvad Det förbruka fina mamma, bäst reda sig m e d en näsvis piga, s o m fritt kort. e j, » svarade jag rädda grunda när man gjort, o c h det bara d å? så visste utlät sig Milli en s m u l a andra sade, jag » Obegripligt, hur kläder har » J a g tjänar för nu döttrarna k u n d e fordra, ordentligt att försörjde sig sitt a r b e t e. » Jag stod stum Tant med hade den söndriga skon i således velat g e m i g en läxa g e n o m att betsförmåga i anspråk!
Genom nåd. bref af den 4 Sept. i832 lill Krigs-colltm har K. M. , enär det detachement af Aggerhus ridande jägare, som under sommarmånaderna varit förlagdt vid Ulriksdal, vid annalkande kallare årstid mäste till Haga återflyttas, samt de derstädes af officerarne begagnade rum voro till kakelugnar, fönsterlufter m. m. så förfallna, alt de icke holle värme, utan måste repareras, anbefallt colltm att den enligt upprättadt kostnadsförslag erforderliga summan af under händer hafvande medel förskottsvis utbetala, sedan arbetet blifvit besigtigadt och godkändt, samt derefter beloppet lill ersättning i und. anmäla. Huruvida dessa kostnader, enligt Ulsk:s förslag, kunde af de till Haga lustslott anslagna medel Fortilicationsafdelningen godtgöras, (einnar jag derhän, och, för min del, tror jag det icke kunna ske. Hvad 116 och 117 §§:na vidkommer, så har Presidenten i Karnmar-coll:m här lemnat upplysning derom; men jag tror mig likväl skyldig att söka ännu närmare utreda förhållandet. "Enligt hvad revisorerne anmält , hafva utaf de under bemälda aldelnings förvaltning ställda extra-anslagsmedel, löneförsträckningar till de ordinarie ägt rum, år 1834 med 96,691 r:dr 4^ sk. 6 rist och år 1835 med 72,691 r:dr 18 sk. 6 rist, hvilka bokförts under titel anticipation och vid sistnämnda års slut icke varit återbetalda. Då dessa åtgärder äro oförenliga, så väl med gällande föreskrift, att extra-statsanslaget ej må med clet ordinarie sammanblandas, som ock med stadgandet 0111 det förra anslagets förräntande, så länge och till så stor del som icke behöfves för att jemväl komma försvarsverket till godo, har Utsk. funnit sig böra tillstyrka, det R. St. hos K. M. i und. framställa den begäran, alt så beskaffade dispositioner icke vidare må äga rum.” Krigs-collegii und. utlåt, i anledn. af R.
Yid förnyadt öfvervägande ofalia härvid mötande förhållanden, har Utskottet funnit att, om å ena sidan de förluster, som kunna ådragas Staten derigenom, att stämpladt papper erhålles på credit, utan borgen, förtjena uppmärksamhet; så förekommer å den andra, att det för en Domare, som vill vara alldeles oberoende, visserligen kan vara både obehagligt att begära och svårt att erhålla borgen: att då en Domare, icke såsom andra Chartmförsäl jningsmän, får afsäga sig all befattning dermed, utan ovilkorligen för sin Embets-utöfning måste hafva erforderligt stämpladt papper, betydliga olägenheter skulle möta, örn han antingen icke ville eller kunde ställa denna säkerhet. Af sådana anledningar, och i betraktande deraf, att Staten uti många andra hänseenden måste, utan att sådan garantie kan ega rum, anförtro betydlig uppbörd i sina Embetsoch Tjenstemäns händer, samt att antagas bör, att det vigtiga Domare-Embetet i allmänhet är och blir tilldeJadt åt dem, som förtjena offentligt och enskildt förtroende, så att sällan någon förskingring bör inträffa, helst om de, hvilka öfver redovisningen hafva tillsyn , fullgöra sina åligganden; så har Utskottet ansett sig ega skäl att afvika från sin mening i förra Betänkandet, i afseeende på borgens stal - 38 Bevillnings-Utskottcti Utlåtande lY.-o 2g, lande af Domare, samt får i stället tillstyrka : det Ordinarie Domare må befrias från den ovilkorliga skyldigheten att praesters* en sådan borgen, emot de ytterligare cons trollér, som Utskottet går att föreslå. i Beträffande dessa Controller, så finner Utskottet Herr Friherre Jacob Cederströms.
Huru oklar denna klausuls betydelse för flere bland Fullmägtige sjelfve måste hafva varit, visar sig, bland annat, deraf att några bland de Fullmägtige, hvilka den 8 Juli, då skrifvelsens otydlighet af Majoren Wolffelt och Kapitenen Hierta först anmärktes, förklarade något förtydligande af samma skrifvelse icke vara erforderligt, sedermera den 11 Augusti, vid justering af det protokoll, som hölls då meranämnda skrifvelse beslöts, ansågo det ursprungligen gjorda förbehållet icke böra i protokollet upptagas, enär detta i sådant fall icke skulle komma att ega full öfverensstämmelse med skrifvelsens innehåll. Det vill annars synas, som om, derest skrifvelsen varit sådan, att något förtydligande för att bringa densamma till öfverensstämmelse med Fullmägtiges ursprungliga beslut icke varit erforderligt, denna öfverensstämmelse icke heller skulle blifvit störd genom det ursprungligen beslutade förbehållets intagande i protokollet. Huru nu än meranämnda klausul må tolkas, kan den likväl ingalunda anses hafva varit egnad att supplera det af Fullmägtige beslutade, men i skrifvelsen till Schröder & Comp. icke omförmälda förbehåll. Också blefvo Fullmägtiges, rörande - StatsUtskottets Utlåtande M 2.9. 49 rande bytets beräknande på optionsandelen, gång efter annan förnyade framställningar af Schröder & Conrp. slutligen besvarades i nog afvisande ordalag; och har, i stället för Thaler-obligationerna, Riksgälds-kontoret slutligen erhållit Pund-obligationer af den fixa fjerdedelen, på sätt i det föregående blifvit omförmäldt. 1 fråga slutligen om sjelfva obligationsbytet eller Thaler-obligationernas afhändande, hafva 18(15 års Revisorer anmärkt, att ändamålet med denna operation skulle i lika grad hafva uppnåtts, om Fullmägtige, efter aftalets träffande, icke genast afhändt sig Thaler-obligationerna, utan uppskjutit bytets verkställande intill dess sig visat, örn långifvarne komme att öfvertaga någon del af den på option ställda löneandelen.
I följe häraf får jag mord sa mnia st hemställa ändring af Utskottens letcuikandc och Förstag till en pä förutnämnde grund saltor upgjord Författning härom af fösande korrta lybeije: Jnon? Gwerl^es grar-sor ma hwar och eli <'er pL.e s.tt man för fig fär piaiUigast sinnon, l-stroct-^a, sa a, köpa, tränsp-oplera, in,öra ce./ deriftan utföra bränwin. Här - 2iF Den 4 December. Härwid wille jag gerna tillägga: Den hittills särkildt crlqgde bränwinsffatk z60,020 R:dr. sammanstäS med allmänna Vewillningcn, att efter lika grund med den samma urgöras. Efter noga granskning af ämnet i hela dest widd, ost) sedan jag hörk mänga de mäst uplyste och kunnige Medborgare erkänna rigrigheren af delta project till Förordning, hwilkcn kunde, äfwen utan tillägg om sättet för ffatlens utgörande ankagas, wägar jag anse den såsom Len fullkomligaste, och till alla sina följder mäst omständliga och bäst beräknade oeconomijlka Författning, som ifrän urminnes tider hoS Ost utkommit. Jag stukar med uprigkigaste önskan, att alla 0- nyttiga och ffadliga band pä den allmänna flitens och omtankans »verksamhet samt alla förbud deremot mä uphäswas och förswinna. I. XIsnnsrslsm» Ion liar A, hollan kckonnin^, hade inlämnat följande anförande till Protokollet: Dä sörmodeligen ick' något oeconom iff t ärende i wart Land, i alla tider sä fästat allmänna upmärksgmheten, och genom Konungars och Ständers derom förändrade Beflut sä ofta undergätt förändringar, som Förfaltningarne rörande Bränwins bränningen, lärer det icke nu förekomma omänladt att anmärkningar framställas emot ifrägawarande project, som ytterligare förändrar, hwad i detta afseende warit stadgadt.
Jag anser mig skyldig offentligt meddela den upplysning, att under föregående Riksdagar vid flere tillfällen inträffat, att, sedan en framställd proposition blifvit bestämdt besvarad, och LandtMarskalken på grund deraf tillkännagifvit beslutet, samt reservationer deremot anmäldts, votering icke destomindre sedermera blifvit begärd och aldrig ansetts kunna vägras; äfvensom att, sedan en framställd proposition blifvit på ett afgörande sätt besvarad, det jemväl någon gång inträffat, att discussionen öfver ämnet ändock ytterligare fortgått, och att votering derunder blifvit både begärd och verkställd. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog följande voteringsproposition : 188 Den 4 December e. tn. Den, som bifaller, att elen i BancoDisconten anslagne särskilda fond af 5oo,ooo R:<:lr för lån på actier och documenter, ulan omsättning, må med upplåningsfonden sammanslås, men såsom reservfond disponeras, voterar Ja; * Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, antages fAe punkten i BancoUtskottets Betänkande N:o 53, pag. i47, dock så att 4;del af den sammanräknade summan alltid hålles outlånad för påkommande utbetalningar. Hvilken voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Voteringen börjades kl. tre qvart till 11 e. m. och befunnos vid dess slut, kl. half till 12 e. m. sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 21. Nej — 17. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln beslutat, att ofvan - Den 4 December e. m. berörde särskilda fond af 5oo,ooo R:dr för lån på actier oell doeumenter, utan omfattning, må med upplåningsfonden sammanslås, men såsom reservfond disponeras.
Då jag vid 182.3 äfvensom vid 1828 års riksdagar motsatte mig förbudet för Ridd.secret. att innehafva annan tjenst å stat, får jag nu, under lika beskaffade åsigter, förena mig med Frih. Ehrenborgh. Det är obestridligt, alt R. o. Ad. genom otnförmälda beslut inskränkt sin valrättighet så vida, att den mest utmärkta skicklighet icke får utgöra grunden för valet, enär det kunde hända, att en sådan person icke skulle finna sig vid att för alltid frånträda statens allmänna tjenst för att emottaga Ridd .secret -tjensten. Gr, Cronhjelm, Otto Aug.: Jag har verkligen fått ali anledning att ångra den exceptionsfråga, jag vackt. Jag skall, om så fordras, söka godtgöra det medelst ett rentafstyrkande till liela motionen; ty mycket hellre må den falla, Den 18 Augusti. •97 än antagas på sådana vilkor, att man derigenom upphäfver ett på goda och ännu icke i den ringaste mån förändrade grunder fattadt beslut, påkalladt af den högsta billighet och stadfästadt af 2tne riksdagars pluralitet. Man har såsom hufvudsakligt skäl för ett motsatt beslut mot det vid sista riksdagen fattade anfört, att skickliga cnndidater till Ridd.secret.- platsen skulle komma att saknas, om vilkoret för densammas erhållande skulle vara afträdande från statens tjenst, och man har icke velat lyssna till erinringarna örn bebofvet inom Ridd.secret.platsen, att nemi. dess innehafvare borde vara alt derför uteslutande påräkna, utan möjlighet af grundade förevändningar till ursägt för inträffande dröjsmål i göromålens gång. I förra afseendet får jag endast hänvisa till förhållandet vid valet af den nuvar. secret., då så många verkligen skickliga competitorer anmälde sig, att det endast var särskilda förhållanden, som bestämde företrädet åt den, Direct. constituerade.
Såsom bevis härpå torde förhållandet med väfnads-slöjden i Marks härad af Elfsborgs län få anföras. Det är bekant, att inom detta härad tillverkas största delen af de 10 millionerna alnar diverse bomullsväfnader, som ifrån länet till andra orter afyttras. Bomullsgarnet, som härtill användes, hemtas från Götheborg, och kostar i forlön för en väglängd af 6 mil, till Rinna by, hvarest de största förläggarna för denna industri är boende, 16 sk. r:gds per Lfå, och under svårt väglag ännu mera. Funnes jernväg, hvarå denna forsling kunde ske, skulle föjande förhållande uppstå: frakten för en tönn, eller 120 LU v. v., kostar, under närvar, förhållanden, 40 r:dr r:gds. Konsumtionen af garn af olika finhet kan sannolikt beräknas till mer än en million $, eller omkring 60,000 Lf£, för hvilka frakten således uppgår till 20,000 r:dr r:gds. Transporten af en tönn kan å jernväg verkställas för 24 sk. milen och derunder. Hvarje tönn, sorn nu i transport kostar 40 r:dr, skulle forslas för 3 r:dr, och hela den förbrukade qvantiteten, som nu i transportkostnad fordrar 20,000 r:dr, skulle komma i reqvirenternas magasiner för 1,500 r:dr, hvaraf den ögonskenliga följden är, att förläggarna skulle kunna använda de besparda 1S,500 r:dr till utvidgning af sin rörelse, och således Den 23 December f. m. 395 till sysselsättande och underhåll af ännu flera idoga familjer. Hvad här anförts om husslöjden i Marks härad, har sin tillämpning på all industri.