Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härefter tilläde Friherre Ridderstolpe munteligen; Slutligen har jag en anmärkning att göra, som man kanske ej väntar afen jordbrukare, och än mindre af en Embetsman; men sanningen har, för att åstadkomma rättvisa, intet afseende å sine tolkares, yrken, hvadan jag vågar yttra den åsigt, att billigt vore, det Smeder vid Bruk, som vida bittidare än andra arbetare blifvit orkeslöse, borde fem år förr än andre få komma ur mantal. Den sorgfällighet, hvarmed Bruksägare inom Wästerås Län vårda åldrige Smeder och hindra dem från att falla Församlingarne tili last, gör mig denna anhållan till en pligt. För att inhämta huruvida mine åsigter äro de rätta, och i det fallet huru rättelse lämpligast kan vinnas, anhåller jag vördsamt om meddelande till respeclive MedSlånden och om Remiss till Bevillningsutskottet af desse mine anmärkningar, Den io December f. m. Grefve Cronhjelm_, Otto August: De siste värde Talarne hafva endast vidrört de bristfälligheter i BevillningsFörordningen, som befunnits vid dess tillämpning på landet. Då jag varit Ledamot uti innevarande års TaxeringsComite, för Stockholms Stad, äfvensom stundom ordförande i PröfningsComite, och dervid nödsakats nogrant följa denna Förordnings stadganden, var äfven jag i tillfälle att anmärka ålskilligé brister deri, dem jag, ehuru ringa min erfarenhet är, anser vara af vigt att meddela, för att af BevillningsUtskottet tagas i belragtande vid den nya BevillningsStadgans utarbetande. Men då jag i dag ej är beredd alt framställa desse anmärkningar, och de dessutom äro ganska vidlyftiga, får jag endast reservera min rätt alt skriftligen bifoga dem vid remissen till Utskottet, äfven om jag ej skulle medhinna det före Motionstidens slut. Lades på bordet.
Ja, vore den än större, så borde man dock ej underlåta alt tillämpa gällande lag. Beklagligen hafva vi allt' för ofta hört mycket klander öfver den ostadighet som råder i vår lagstiftning, derigenom att R. St. vid en riksdag förändra hvad de den föregtde beslutat. För min del vill jag, så vidt möjligt är, undvika att beträda denna bana. Jag bestrider den vid alla möjliga tillfällen, så vidt det för fäderneslandet kan vara nyttigt och nödigt; jag gör det äfven i förevar, fall, och yrkar fördenskull att R. o. Ad. måtte fatta det beslut, som Gr. Lagerbjelke tillstyrkt. Hr von Troil, Sam. Gust.: StatsUtsk. hade i sitt första betänk. N:o 192, ronde delta ämne, i min tanka, fullkomligt följt ordalydelsen af riksg:s-kont:s nuvar. reglemente. Den § deruti, som har afseende på ifrågavar. fall, är redan för R. o. Ad. uppläst, och man (inner deraf tydligen, alt vikarien för just.ombudsmannen är berättigad lill att komma i besittning af en inkomst, som svarar emot hälften af just-ombudsmannens ordinarie lön. Det var på sådan grund, som StatsUtsk. afgaf sitt första utlåt. N:o 192, hvaremot Hr Schartau och tlere ledamöter af BorgareSt. reserverade sig, på, som mig synes, ganska goda billighetsskäl, nemi. att ifrågavar. fall ej hade blifvit förutsedt då denna § i reglementet infördes. Dess billighetsskäl gillades af 3:ne Stånd då frågan första gången förekom; hvarföre den ock biet återremitterad, med yttranden af nästan alla talare, som i frågan uppträdt, åsyftande att vikarien ej borde från riksg:skont. erhålla någon aflöning. Då frågan till StatsUlsk. återkom, ansåg sig Utsk., på grund af de afgifna yttrandena, böra frångå sitt förut för R. St. framlagda betänk., och har derföre nu inkommit med ett nytt, hvaruti det tillstyrkt R.
V.tering kan aldrig existera utan föregången Benstin ion, hwarwiv öppet tillfälle gifwes att ädagalägga sitt tanisa t och ogilla den Opinion som synes bli/wa rädan>e. Men en Reservation efter fattadt Vestur är en C i ik pä Ständer, ett klander, som of a otillbörligt efter min Lanke alltid ar öfwerflödigt. Friherre Stael von kronstein. Anmärkte att Lfwertäggningen nu öfwerginge ifrän hwad den borde wara, en blott granskning, till en discustion. Zerr Silverstolpe, Lustaf ^krastam: Jag lärer uiappast behöswa förklara hivad som i denna fräga är min enskildta mening. Till hwad som redan är anfördt till förswar för den rättighet» att fä reservera sig mot ect Besiuk som man ogillar, utbeder jag mig allenast sä tillägga, att i den RiksdagsOrdning, som snart lärer blifwa af Riksens Ständer antagen, stadgar Z7 §, hwilken utan anmärkning redan blifwit gillad, ej allenast att h.var och en Ledamot af ett Ständ eller Utstött fär reservera sig emot Besluter utan äfwen att han är be, Den n November. 635 rättigad, om han sä önskar att lata fin reservati»» åtfölja Beflutet till de öfriga Standen. 4Y§- 50. Z Grefwe volina, ^uzutt. I denna § star om en eller flera begära Votering. Fiere betyda wänge. Men en betyder bara en. Hurudan ar dä här rätta meningen: Bör det wara i etter g? Herr Lock, ropade härtill Bravo, sr. §. Herr kotlckiek Hwad här stadgas om öejkaffenpe en as B teringssedlar, tror jag bör sammanfattas i lika termer, som uti RiksdagsOrdningen om dylika sedlar nyttjas; Och flutet af i Momentet aldeles böra utgå, nemligen att
Inskränkning i de Embetsmäns antal som tillhöra den administrativa delen af den inre Riksstyrelspn , och en förbättrad organisation af Styrelseverken, hafva varit i fråga alltsedan 1S09; serskildta Comitéer hafva i sådant ändamål varit nedsatte och de i detta ämne väckta undersökningar och förslag komma_i vederbörlig ordning till Kongl. Majds Den 28 F chrit ar ii. 9T7 nådiga pröfning. Det är väl för tidigt att be - döma verkan häraf uppå Statsverket eller om någre besparingar deraf kunna blifva en följd; men det synes mig vara anledning att förmoda, att möjliga besparingar i detta hänseende icke blifva betydliga, emedan de återstående färre Embetsmännen i allmänhet böra lönas bättre än de närvarande samt förses med pensioner, hvartill anslag åter fattas. Hvad som i Militairen deremot kan åstadkommas är icke utredt. Likväl synes det, som detta ämne icke ligger doldt för mensklig forskning; men att i dess utredning sannolikt erfordras helt andra kunskaper och åtgärder ändem, Riksens Stan* der kunna äga och vidtaga, i anledning hvaraf jag vördsamt vågar framställa motionen N:0 8. Den nationalkraft fjäg talar om elen materiella, beräkneliga) som hvarje nation kan och bör under näringars flor och nationens industriella fortgång till eultur, taga från kärnan af sitt inre lif för att försäkra sig om ytans yttre oberoende, är en uppsatts, uti hvars upplösning mångfalldiga betraktelser ingå af den djupaste art. Men detta resultat må hvila på Statsekonomiska grunder ensamt, eller tillika bero uppå det sätt hvarpå mägtiga Folkslag under något visst tidehvarf verkställdt upplösningen af denna fråga; så synes mig likväl denna upplösning kunna antagas såsom på ett eller annat, hurusom hälst gifvit, sätt 958 Den 28 Febrtiariii fullbordadt ; och först derefter vidtager deii Krigsvetenskapliga behandlingen.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. C. O. Palmstjerna. Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 10. 3 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 16 November 1853. Närvarande: H. E. Justitia;-Sta Is-Ministern, Herr Grefve Sparre, II. E. Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Stats-råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe. Chefen för Finans-Departementet, Stats-rådet, Herr Friherre Palmstjerna, uppläste till justering det förslag, hvilket, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, blifvit uppsatt till Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af det utaf särskilde Komiterade afgifna underdåniga betänkande .och förslag i fråga om ordnande af kreditväsendet och låneanstalterne i Riket. Kongl. Majit behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes delta protokoll bilagdt, samt befallte att, i enlighet dermed, Nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo Mildhog Lundgren. 4 Kongl. Maj.-ts Nåd. Skrifvelse, N:o t0. Underdånigt Betänkande till Eangl. Maj st, angående Hreditforliållandernes och liåne-anstalternes ordnande, a (gifvet den 8 April 1858 af särskildt i Måder utsedde Komiterade.
Jag anhåller att af Ridd.secret. blifva underrättad om detta betänk, hos de öfrige Stånden verkligen förevarit. Underl. Ridd.sec reterare tillkännagaf, att prot.utdr. ankommil, som visade, att ifrågavar. betänk, blifvit återrcmilteradl af PresteSt. samt bifallet af Borgareoch BondeStm. Hr von Hartmansdorff: I händelse vid detta betänk, skulle komma att göras anmärkningar af den beskaffenhet, att R. o. Ad. anser sig böra detsamma återremittera, så skulle jag tro bäst vara, alt de särskilda §§, vid hvilka ingen anmärkning göres, ej genast godkändes, utan att Ståndet behagade återremittera betänk, i sin helhet, på det att man icke mätte, genom för tidiga beslut, möjligen binda händerna på Utsk. Då härefter uppläsningen af Utsk:s i delta betänk, afgifna förslag börjades, anmälde sig och yttrade Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Då jag förmodar, att hvar och en af R. o. Ad:s Ilrr ledamöter genom läsning af det tryckta betänk, tagit kännedom af denna vigtiga fråga, så tager jag mig friheten föreslå, det uppläsningen, som endast onödigtvis tager bort tid, icke måtte ske af denna lag. Uppå i anledning häraf framställd propos. förklarade R. o. Ad. sig icke anse förslagets uppläsande vara nödigt. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller blott, ali Ridd.- canccllisten mätte säga upp numret pä hvarje §. Då härefter de i Utsk:s förslag uppptagnc §§ uppnämndes, gjordes anmärkn:r endast i afseende på nedannämnde §§. § I Hr Gunther, Claes Ephraim: För min del skulle jag helst hafva önskat, att betänk, icke hade blifvit punktvis före - 02-4 Den 30 Januari. draget, emedan anmärkmr kunna framställas, som syfta på flera §§.
För sälj ning s-medel för kasserade effekter, deras redovisning och beräknande vid Stalsregl eringen, se Ej ek ter. G. för Garnisons-förstärkning, kostnaderne don till hufvudstaden inkallade Gate boställes öfverlåtande lill Arvika Köping Ge/le, anslag till alheneum i • • Geijer, Professor, prägling af en medalj öfver . , : „ pension för hans enka • Gerninysören, ang:de upphörandet af denna afgift Litt. C , se Stats-Verkets inkomster pag. 9. Gevär, nya, om förvarande af samt användande af de gamla „ rusthällares befriande fran skyldigheten att förse manskapet dermed Gevärs anskaffande och förändring: förskottsanslag af 2,500 U:dr för Flottan . anslag af 100,000 for Arméen ytterligare ont samma anslag anslag af 30,000 l!:dr för hlottan . Svar på återremiss revärs-faktori, Carl Gustafs Stads, dess förvaltning m. m 'iftermäls-Balken, om ändring af 2 § samt upphäfvande af 5 och 0 §8 i 2 Kap. angtde dem sorn äktenskap med hvarannan ej bygga må Svar på återremiss o r, v. JN:o 78 C/-. {— > oS enor Memorial. | i "s £?’ 03 ?r cT - 2 Cro O "* Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. S3 PT" 1 C5 T Kidd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareS landet. Bondeståndet. Giftorätt, angtde förklaring, huruvida Kongl. Förordningen derom och oin morgongåfva af den 19 Maj 1845 eger retroaktiv verkan Svar då återreiniss , Kongl. Maj:ts Nådiga svar.
Län förläggas. S. D. Lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den i5 dennes på bordet lagde Utlåtande i\:o 2Ö‘, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 3, angående väckta motioner om Landsfiscalstjensternes upphöra'd ■. S. D. Då 1111 ånyo föredrogs Bevillnings, Lagsamt Allmänna Be värsoch OeconomieUtskottens den i5 dennes på bordt t lagde Betänkande N:o i., i anledning af Herr Gustaf Montgommerys motion, angående bränvinsbränningens inställande, bief samma Betänkande af Ridderskapet och Adelil bifallet. S. D. ånyo föredrogs ocb gillades StatsUtskottets. den 21 dennes på iordet lagde Utlåtande NÖo i anledning af de åren i83o och i83‘2 församlade Rikets Sländers Revisorers till Rikets Ständer afgifne berättelser om verkställd granskning af RiksgäidsContoret, det derunder lydande GeneralAssjstanceContoret och Götha Canal Bolags samt Malmö f. d. DiscontYerk. S. D. Återremitterades
Utgöres monteringen ensamt af Band, hänföras de till nästföljande bestämmelse. af ull, hår, filt eller felb, färdiga eller halffärdiga, med band eller tyg monterade hattar, som ej äro af heleller halfsiden, samt s. k. mekanikeller klapphattar, med eller utan fodral af halm eller strå, s. k. Panama-hattar samt helt och hållet omonterade fruntimmersoch barnhattar af andra ämnen än heloch halfsiden , andra slag, såsom af spån, rötter eller blad; vaxduks-, vaxtaftsoch oljade hattar eller s. k. sydvester m. fl. Anm. Äro hattarne sammansatta af flera materialier, förtullas de efter det ämne, hvaraf de hufrudsakiigen bestå. Hallflätor af halm eller strå samt öfriga halmarbeten, ej specificerade Hallfoder och Hattkullar af siden eller annan väfnad, i förening med annat material Haltformar och Hatlstommar, med eller utan styfning, tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvartill de närmast kunna hänföras. Honing Horn: oarbetadt eller raspadt arbetadt: platter skifvor lill lyktor m. m , knappar, med eller utan fernissning andra slag Qvantitet för Tullberäkningen. 1 skålp. In försel stull. Riksmynt. R:dr. i 1 i Fri. Frill. Tullberäkningeu. Riksmynt. Hildar och Skinn: R:dr. öre. ej hänförliga till pelsverk: oberedda: torra, osaltade och obestrukna . 1 centner. 2 50 saltade eller bestrukna 1 centner 1 25 våtsaltade och andra slag Fria. beredda: sulläder och bindsulläder samt hvitgarfvade (alunerade), äfvensom sämskade hudar och skinn 1 skålp. — 15 pergaments-, färgade, pressade och tryckta skinn, saffian, alla slag, äfvensom finare skinn för tillverkning af handskar och etui-arbeten 1 skålp. — 75 andra slag, derunder inbegripna lackerade hudar och skinn 1 skålp. — 40 pelsverk: beredda och oberedda: get-, renoch skjälskinn 1 skålp.
Men det ar just niagot dylikt fröken Key vill bevisa genom sitt pAst8ende att förtrytelsen mot sAdan8 isigter som hots samhlllets existens &amp; r tecken pA reaktionart sinneleg d. v. 8. bevis g % en viss partistandpunkt. Och för att fullfölja liknelsen, skulle detta protestmöte vidare vara onödigt, derför att den ifrhgavarande socialisten tillhörde en minoritet, som för tillfilllet vore maktlös? Skulle denna protest vara konstlad derföre att isigteana annu icke blifvit praktiskt tillikmpade? Nej, visserligen icke. Och Bock synes oss for %. mening - !tarin, att hvarjje protest, hvarje motsthd mot en hsigt, ar konstlad, nar denna Asigt icke genom Ofvergrepp i handling redan anstiftat ondt. Men a r det icke tvartom en vis lara i all sund helsovård s&amp; vii1 samhallets som individens, att den förebrggande metoden Lr klokare &amp; n den, som viintar tills en skada ar skodd för att sedan bota henne. Fröken Key deremot tycks anse att en reformrörelse skall utan motstAnd f&amp; g&amp; hela vagen fram anda till öfverdrifter i handling, innan reaktionen ar berattigad, och hon tycks mena ej blott att isigterna skola vara, utdragna i sina yttersta koiisekvenser, utan att de skola hafvrt blifvit de herrskande, ej Iangre tillhora minoriteten. Saledes skulle ej en htergiing vara berattigad, innan mhlet 8r hunnet. Indignationen skulle ej hafva ratt att yttra sig, förr an man sett partiets Asigter praktiskt tillamptade. Men m h n e icke hvad det s. k. framstegspartiets isigter ang&amp; banan redan &amp; r utlupen? Ty, markom val, det I r icke nhgra foran drade former det giller, det gr rentaf ett vara eller icke vara. Det ar icke olika uppfattningar af vissa dogmer, det ar inom det religiösa omrAdet Guds tro eller Guds förnekelse, religion eller religionsbespottelse, odlldlighet eller forintelse.
Hvad som särskildt är egnadt att inför detta tronskifte väcka Iduns oeh dess läsarinnors uppmärksamhet, är den omständigheten, att det till regeringsrodret fogar en kvinlig hand, i det först den afdödes efterlefvaude gemål, drottning Emma af Waldeck, som regentinna under dotterns, prinsessan Wilhelminas, minderårighet tar säte som Hollands politiska öfverhufvud, intill dess en gång det nu tioåriga barnet mognar till att smyckas med en krona, hvars skugga redan länge tecknat sig öfver hennes panna. Konung Wilhelm I I I var i sitt första äktenskap (1 8 3 9 — 1 8 7 7) förenad med prinsessan Sophie, dotter af konung W i l - helm af Wiirtemberg, och hade med henne två sö- ner, prinsarne Wilhelm och Alexander, aflidna, den förre 1879, den senare 1884. I sitt andra äktenskap sedan 1879 var han förmäld med Emma, dotter af furst Georg af Waldeck och systerdotter till drottning Sofia af Sverige-Norge. Enda barnet i detta äktenskap är prinsessan Wilhelmina, född den 31 aug. Då i storhertigdömet Luxemburg den kvinliga linien icke eger successionsrätt, tillfaller detta land den legitime tronföljaren, hertig Adolf af Nassau, en halfbroder till nuvarande drottningen af Sverige-Norge. 0 m ett tioårigt barn gifves ej mycket att förtälja, är det nu ock korad t att bära en regerande drottnings krona, en utmärkelse att i vår tid dela med blott on europeisk kvinna: V i k - IDUN 630 Förmågan hvad värf splittra e j: låt h v a d du förehar, din hela du lära bör, tanke fästa. D e n s o m med samlad kraft i allt sitt bästa gör, han g ö r o c k merendels af arbeten det bästa. f. toria af England. Ej heller är moderns lefnadssaga fylld af äfventyr och vexlande öden; det blir icke alltid det största innehål • let i de högst uppsattes lif.
Sedan jag genom den inventering af Rådstufvurättens i Alingsås arkif, som efter Borgmästaren Ungers skiljande från embetet var förrättad den 10 November 1848, erhållit kännedom derom, att domböckerna för åren 1843, 1844 och 1846 blifvit aflemnade till arkifvet i så ofullständigt skick, att under liera numer rum varit lemnadt för mål och ärenden, som syntes hafva varit ämnade att der införas; så har jag förordnat åtal derför emot bemälte Borgmästare samt de Rådstufvurättens öfriga Ledamöter, hvilka vore för domböckerna ansvarige; och har, efter behörigt utförande af detta åtal, Kongl. Göta Hofrätt deruppå gifvit utslag den 16 sisth November, hvaruti Kongl. Hofrätten väl ansett det ligga förre Borgmästaren Unger till Jast, ej allenast att han försummat att inom föreskrifven tid till Hofrätten insända renoverade exemplar af Rådst.rättens domböcker för åren 1843, 1844, 1845 och 1846 (hvarför han särskildt af Adv.fiskalsemb. var tilltalad), utan äfven att han till Rådst.rättens arkif allemnat domböckerna för åren 1843, 1844 och 1846 i ofullständigt skick; men då Unger, efter det de af honom sålunda begångna tjenstefel ägt rum, blifvit för embetsförbrytelse genom Kongl. Maj:ts nådiga Utslag dömd den af honom innehafda borgmästaretjenst Förlustig; funne Kongl.
Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oecon.-Utskottensytterligare Utlåtande, N:o 44» * frågan om inställande af all påbörjad eller verkställd indelning till Ordinarie Rotering af hittills oroterad jord, blef detsamma af Preste-Ståndet bifallet, under uttryckligt förbehåll, att derigenom ingen förändring må föranledas uti den Comministrarne, till följe af äldre, uti Presterskapets Privilegier befästade, och äfven sedan upplifvade Kongl. Författningar, medgifna rättighet, att från deras Boställen få ordinarie roteringstunga till andra oroterade, men roteringsskyl - 76 Prot. Utdrag den 21 Julii 182g. dige hemman inom Regementets Stånd öfverflyttad, ej eller någon rubbning i de roteringsflyttningar, som till följe häraf redan skett; de må hafva blifvit verkställda före eller efter 1823 års Riksdag; eller något hinder för dem, som uti hittills gällande Laga ordning kunna hädanefter åstadkommas; och skulle de respective Med-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas, att sig uti detta beslut ined Preste-Ståndet förena. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. På grund af gjorda anmärkningar, blefvo, vid nu förnyad föredragning, återremitterade följande Banco-Utskottets Betänkanden: N:o 48» med förslag, angående grunderna för Bankens lånerörelse intill nästa Riksdag; N:o 49> angående Bankens utlåningar på kort tid och emot rörlig pant, intill nästa Riksdag; N:o 5o, angående Bankens, till utlåning på orörlig pant och på längre terminer, använda fonder och deras disposition intill nästa Riksdag; N:o 51, angående Lånebiträden från Banken till vissa Städer och Corporationer i och för anmälda tillfälliga och locala behof; N:o 52, angående Bankens, till utlåning i Discontväg, anslagna Fonder, och deras disposition intill nästa Riksdag; och N:o 53, med förslag, angående en på upplåningar giundad discontering för handeln och dell större rörelsen.
Ilof-LäNLleren, LämmärRerren 1. 5. 8täts-8eeretergren. värste Lxx6äition8-8ecretergren M^nr/rs. ^ /'/'o/iosrtto/r, iV:o 4o. ^illlörorclngcle 8lgl8-8eei elerÄren uppläsls till ju8lerinA ett, jemlilil XonZI. IVI»j:t8 förut meöclelatle lXäclizg beslut, uppsstt körsluA dill l?roposition dill kliliets 8täncler, gn^äenöe rätti^bet för Oireetionen »k' ^.rmeens kensions-Osssu, dill ett räntebärrincle Oreilitiv ä liiltets 8t3n4er8 Lilnb. Ilnli^t 8t9t8-kläclet8 unclei cläni^g tillst^rli-lnöe, belni^ucle Xtin^I. lVIuj:t i Näcler hillri berörcle försluA, säöunt Lletssmmu linnes I^rotoeollet bilg^ilt; Oell X.ONAI. iVIiljlt befiilte, udd, i öfverensstämm^ncle clermscl, I^äciiA l?ioposition under clenng clgA sliulle till kliliets 8täncjer expeclierus. I3x protoeollo, 6?. />. lV:o 40. -luk. till Lxrlltgll. cleo 20 lvlsrs, lil. 6 e. l». ^/'O^iosr^ro/r K-rAtte-rc^e aZ/rrrtt-r-rK -rrec/e/ t?K-rKö- oe^ 6^r/ve-r -82oeA ^o^M« c^e-r 10 1840. lili sersbilde lill konZI.
Ridberska, fkapetS och Adelns Protocolls-Utdrag af den 28 Iunik, jemte Wällofl. Borgare»Ständets 2:ne ProtocollS-Utdrag af den 14 Julli, sä widt de röra Ecclesiastique Perso» ners deltagande för sine gärdar uti Städerncs ingwar, tering i KrjgStider, pä sätt Högloft. Ridderskapet och Adeln ett sädant deltagande för sitt Ständ bcwiljat. Preste. Stänbek erinbrabe sig härwid, att dä Högloft. Ridderskapet och Adeln förser sig med Gärdar i Städerne, sker sädant sällan af nödwändigt behof, hwarfbre de wid Gärden fogade onera kunna under köpe-wilkorcn beräknas och Gärdshandeln säledcs bero af större eller mindre förmänlighet samt aldeles fri wil» ja, och sädant pä den grund, att Högloft. Ridderskap pet och Adeln i Ständs egenskap icke kan omtränga att bysätta sig i Städerna. Deremot de fleste Ccelesi. astique personer, som förse sig med gärdar eller bosätta sig i Städerne, äro wid Stats,Församlingen eller Läro» tveten derstädes tilförordnade Embets - och Tjenstemän, hwilke oftast icke kunna undgä att förse sig med Gär. dar efter räd och lägenhet, och bery sälcdeS af en nöd. wändighet som pätrugar dem antagandet af alla möjli, ga kbpewilkvr, utan att sä noga fä beräkna widfogade onera.