Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då uti det af Utskottet föreslagne stadgande, som ordagrant igenfinnes i nu gällande Bevillnings-Förordning, likväl endast är fråga om en Taxerings-Comite, anser Utskottet den af Borgare-Ståndet sålunda beslutade rättelse i redactionen nödig; och hemställer derföre vördsamt till de 3:ne öfrige Riks-Ståndcn, att uti Borgare-Ståndets omförmälde beslut, rörande rättelse af den felaktiga redactionen, sig förena. 16 Bevillnings-Utskotlets Memorial, N.o ut. §. 55. pag. 47. Utskottets förslag är godkändt af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att uti denna §. skulle, nied uteslutande al orden: ”rösterne beräknas efter förmedlade hemmantalet och”, vid slutet införas: ”men rösterne i öfrigt beräknas på sätt Kongl. Förordningen om Sockenstämmor i Riket af den 29 Augusti 1843 stadgar.” Då således 3:ne Riks-Stånd gillat Utskottets förslag, lärer dervid få förblifva. §§. 58 och 59. pag. 48. Ridderskapet och Adeln har beslutat, att dessa §§. skulle oförändrade bibehållas, sådane de i nu gällande Bevillnings-Stadga finnas införde; men som de 3:ne öfrige Riks Stånden bifallit Utskottets förslag, så lärer dervid få bero. §. 73. pag. 52 och 53. Utskottets förslag är bifallet af PresteBorgareoch Bonde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att uti denna §. skulle det till en niondedel bestämda minimum af hvarje skeppund Smide efter Hammarskattsjern-priset nedsättas till en adertondedel.
Förste sergent (jemte underhåll som nummerkarl, med tillagg af 12 öre om dagen till matportionens förbättrande) » 350 — 350 Andre » » „ „ 250 250 Förste konstapel (jemte underhåll i nummer) arvode 120 120 Andre » » „ 50 ____ 50 Regements-trumpetare lön 700 700 Divisions» » 500 500 Ratteri» » 400 400 Afdelnings» (jemte underhåll i nummer) . Förråds-lörvaltare (med rätt till löneförhöjning efter vissa år, i de fall och med det vilkor denna förmån nu åtnjutes) » 1,200 1,200 Tygskrifvare (jemte arvode för uppbörd, der sådan eger rum) » 500 500 Verkmästare » 1,000 1,000 Besigtnings-rustmästare.
Detta yttrande, som dä följdes af mitt och flera ledamöters tysta bifall, hoppas jag att den utmärkte talaren, efter någon yt - 224 Den 11 Januari e. m. terligare bedröflig erfarenhet., skall komma alt tillämpa äfven på tull-lagstiftningen. Jag finner i det hänseendet fylleriet och slöseriet vara fullkomligt likartade. Egoismen och de menskligt passionerne i allmänhet äro i alla riktningar hvarannan temmeligen lika, och de moraliska krafter, som kunna verka i del ena fallet, verka i det närmaste lika äfven uti det andra. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han, innan propos. framställdes om öfverläggningens afslutande, finge, i anledn. af Hr von Hartmansdorffs sista anförande, anhålla, att de yttranden H. Ex. hade inom della rum, alltid må tydas efter deras ordalydelse och icke efter den syftning någon annan kunde behaga deråt gifva; och om Hr von Hartmansdorff ville göra sig mödan att i prolocollet se huru H. Ex:s ord fallit, torde Hr vou Hartmansdorff sjelf finna, att hans sista förklaring icke varit af H. Ex:s yttrande på kalladt. Då härefter öfverläggniugen förklarades vara fulländad, yttrade II. Ex. Hr Gr. o. Landtm., det han, innan propos. till lättande af beslut hlefve gjord, ansåg sig böra för R. o. Ad. omnämna hvilka förslag af de särskilde talarne blifvit framställde. Af en del talare hade blifvit yrkadt bifall till den nu föredragna punkten i Utsk:s betänk. Gr. Cronhjelm bade, sedan han jemkat sitt förslag i öfverensstämmelse med hvad Frih. Åkerhjelm föreslagit, tillstyrkt att, i anledn. af K.
Det tycks, som om doktorn skulle släppa in sin själ i min själ, och så skulle hans själ säga åt min själ att sofva, och så skulle min själ lyda, fast på hvad grund begriper jag inte, ty så vidt jag förstår, behöfver inte en ann vara sämre än en ann! Det allra märkvärdigaste är ändå, hur doktorns själ ska stå ut med att på det där viset kila ut och in i sina tjugo, trettio olika människor om dagen och ändå hinna med att något så när uppfylla sina skyldigheter mot honom själf, ty fullkomligt utan själ kan väl en doktor ändå inte reda sig, han må nu vara hur slängd som hälst, fast det skulle inte förvåna mig det häller, ty om något liknar trolleri, så är det en sådan där sug-djes-sjon! (Förfärligt svårt ord att stafva!) Det lär finnas en doktor, som ska vara alldeles otroligt skicklig, men han är så upptagen, att man blir numrerad som ett stadsbud och ändå ibland får komma in först flera dagar efteråt. Det tyckte jag var otrefligt, och så valde vi den här i stället, som inte är fullt så berömd, fast patsjänterna växer som en ström, sa Villy, som varit kamrat med honom i Upsala och nu följde oss en bit i väg. »Bli inte rädd om han ryter litet», tillade Villy. »Han har ingen mening med’et. Men efter som han var så förbannadt idiotisk att förlofva sig redan som kandidat, så måste han välja någonting annat populärt – ogifta läkare är eljest de allra populäraste – och så valde han brummbjörnsklassen. Hälsa honom emellertid!» Så kilade Villy i väg och vi fortsatte promenaden. Det är någonting märkvärdigt otrefligt med en läkares väntrum! Möblerna se ut som om de tänkte: »nog duger vi åt er»! Och ens medolyckliga är så ovänliga att man knappt törs öppna mun. Arbeta går alls inte och böckerna är alltid de samma. Jag minns hemma, när jag var tvungen att dagligen under en lång tid gå till stadsläkaren, för att få ett finger skött! Usch, jag fick riktiga kväljningar till sist af att se på de tre banden Familjejournal, som alltid låg på divansbordet, flottiga och smutsiga af allt begagnande. Men det förstås, böcker är dyra, och läkare får nog i allmänhet inte så mycket betalt.
Utom de å sista sidan i detta nummer uppräknade arbeten, som till julen utgifvits å Frithiof Hellbergs förlag, och hvilka vi kunna rekommendera såsom goda böcker, vilja vi nämna följande nyheter i bokmarknaden: Skärgårdsbilder, af K. A. Melin, med illustrationer af Jenny Nyström; Vilhelm Bittes förlag. — Bokmarknadens måhända vackraste arbete till julen. Den kände o c h värderade skalden o c h den lika kända o c h värderade tecknarinnan hafva här täflat om att åstadkomma omvexlande friska och stämningsfulla alster i stor mängd. En hvar, som älskar att till julen pryda sitt salongsbord med ett praktarbete o c h har råd därtill, torde ej tveka länge, innan han lägger sig till med detta. Ty det är i alla afseenden ett praktverk, som på goda skäl kan rekommenderas. Min hustrus dagbok, utgifven af Elis; original; Albert Bonniers förlag. svenskt Ur den finska sången samt några ryska skalder, tolkade af Fågel Blå; Helsingfors G. W. Edlunds förlag. Ett litet nätt dikthäfte med många goda bitar uti. En pilgrims dagbok af Jerome K. Jerome, bemynd. öfvers. ; Fahlcrants §• C:os förlag. Jultomten, skolbarnens jultidning, utgifven af Svensk Läraretidning, första årg. För det billiga priset af 25 öre erhålles här en prydlig 16-sid. jultidning för de unga, rikt illustrerad o c h med goda bidrag af flere framstående författare. Helt säkert skall » Jultomten » hädanefter hvarje j u l blifva en kärkommen gäst hos de unga. Teater och musik. K. hofkapellets Mozartskonsert sistlidne lördag i Musikaliska akademien var särdeles talrikt besökt, och de närvarande voro hörbarligen mycket be låtna med hela konserten. Programmet upptog uteslutande kompositioner af Mozart, hvars hundraårsminne — den stora tonsättaren afled nämligen den 5 dec. 1791 — k. hofkapellet på detta sätt velat fira.
KommandcS qwarstaderr att derä fortfara, intill betz, efter skedd anmälan derom hoS Konungens Hof - Kankzlcrs Embete, samma Em» bete sig dcröfwcr utlätit och föreskrift derigenom er» hållits, huru med den i förwar satta Skriften widare förfaras skall. y:o Alf om nägon bok eller skrift, som blifwit i laglig ordning, antingen konfiskerad, eller tills widare med qwarstad belagd, det oaktadt fbrsäljcs, eller under hand uppsäteligcn utspridcs, skall den» som dermed bcträdcS, ware sig Författare, Boktryckare eller hwilken annan person, som sig dertill bruka lätit, derföre till answar ställas, och dä förbrytelsen honom bewisaS kan, derföre plikta Twähundrade Riksdaler. Boktryckare eller Bokhandlare, ware, dä detta brott af dem begäs, tillika sina rättigheter förlustige. 8. §. WId Rättcgängcn i Tryckfrihetseller Bokförsäljnings , mäl, fom med anledning af denna Författning - 1256 Den 2 Gctobe.r ning uppkomma, skola följande Ordning och Skab» gauden för framtiden beständigt och med noggrann efterföljd deraf iakttagas. l:o Aila mäl, hwilka i nägot afseende innefatta ätal ä böcker och skrifter, som af trycket inrikes utkommit, och som cj höra under Hof - Kantzlcrens enskilt» afgörande, skola upptagas ivid Kämnärs Rätt i den Stad, eller wid Härads - Rätt i den Ort, hwareft den äklagade förbrytelsen skett. 2:0 I anseende till Stämning af Parter eller Wittnen med alt hivad till en Laglig Rättegäng höra kan, iakttageS hwad gällande Lagar och Författningar om sädana brottmäls behandling wid allmänna Domstolar föreskrlfwa. Och ware Under - Rätt skyldig, att sä snart undersökning i nägvt mäl äskaS, densamma genast i »vederbörlig ordning begynna, och utan uppchäll till Lagligt flut fortfara. z:o Wäckcs wid begynd
Den siste värde talaren har nu framställt el t förslag till en sådan gemensam tanke, hvaruti jag instämmer. Samme ledamot har derjemte framlagt ett förslag, att Consl.Utsk. skulle föreslå R. St. att hos K. M. anhålla om tillsättande af en comité' för ett representationsförslags utarbetande, och äfven i detta afseende instämmer jag med honom, samt anhåller att Hr Gr. o. Landtm, derå täcktes göra propos. 8 II. 9 66 Den 10 Mars e. m. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Då Hr Gr. o. Landtm, ansett såsom den lämpligaste form för föredragningen, alt alla förslag till gemensamma tankar först aflemnas, för att sedermera hvar för sig discuteras, vågar jag vördsamt föreslå R. o. Ad. att såsom sin gemensamma tanka förklara, alt de äldres kammare icke bör byggas på val af samma valcollegier, som utnämna ledamöterne i den yngre; förbehållande mig, att, då de olika förslagen förekomma, få ytterligare ang:de dem utveckla mina tankar. Frih. Palmstjerna: Jag anhåller, att den af Hr Åkerman nu väckta motion måtte få hvila på bordet, till dess att det nu föredragna ämnet är afgjordt. Om min hörsel icke bedragit mig, så innehöll den något, som icke var öfverensstämmande med grundlagen; men jag vill icke vidare yttra mig derom, förr än jag får se förslaget skriftligen affattadt. Hr von Hartmansdorff, Aug, som härefter erhöll ordet, tillkännagaf, att han anmält sig endast för att anhålla om den bordläggning Frih. Palmstjerna redan begärt. o Hr Lagerhjelm, Pehr: Hr Åkermans förslag föreföll mig så inveckladt, att jag icke var i stånd att uppfatta alla -punkterna, hvarföre jag ber att på något sätt deraf erhålla del och att sedan få yttra mig.
För det andra tror jag icke, att det är de mödrar, som syssla med arbete utom hemmet, som mest skada sina barn — naturligtvis frånräknadt de fattiga dagsverkshustrurna, om hvilka dock ej här kan bli fråga, de ha minsann inga guvernanter till sina ställföreträderskor — utan de mödrar, som flacka från nöje till nöje och vexla bort mot glitter och sällskapsnöjen den smula guld i karaktären, som de skulle gifvit i mödernegåfva åt sina små. Men dessa äro de minst emaneiperade. * ^ Gu / ' do. En åkerbrukskoloni för små fattiga, värnlösa barn liar, såsom vi förut meddelat, fröken Concordia Löfving satt sig före att upprätta, och att hon här vid lag lägger i dagen ett nit oeh en uppoffring af tid och möda, som äro ytterst sällsynta, det vet en hvar. Hennes senaste åtgärd är anordnandet af en hasar, hvilken skall gå af stapeln den 8 och 9 inst. maj, och som kommer att bjuda på åtskilliga öfverraskningar. För det synnerligen goda syftet har helt nyligen utsändts ett upprop, undertecknadt, utom af fröken Concordia Löfving, af den i dessa dagar till sorg för så många hjelpbehöfvande bortgångna prinsessan Eugenie och ett antal varmhjertade qvinnor. I detta upprop uppmanas en hvar att bidraga till den goda sakens framgång, vare sig med penningar eller föremål af säljbar beskaffenhet. De minsta bidrag äro välkomna. V i äro öTvertygade om, att en stor del af Iduns läsarinnor med glädje skola begagna tillfället att på ena eller andra sättet bidraga till det goda ändamålets vinrjande. Gåfvorna böra före basårens öppnande iolemnas hos fröken Löfving, Nybrogatan 11 B, eller till någon annan af de talrika undertecknarinnorna, hvilkas namn och adresser återfinnas i de dagliga tidningarna. F r å n v å r a badorter. En Marstrandssejour sommaren 1887. Af Silah. Prisbelönad vid Iduns femte täfling. (Slut fr. föreg. n:r.) l a n beskyller i allmänhet qvinnan för att uteslutande kokettera för mannen, men att så ej är förhållandet märks bäst i Marstrands badhus.
Och då tillförene, utom nyssnämnde Tjenstemanna-personal, ITtskottet förordnat sig till vidare biträde äfven en serskild Secreterare för RiksgäldsContoirets ärender, en Kamererare för förefallande Räkenskaps-göromål i afseende på Stats-regleringens olika delar, 2:ne Notarier och minst 2:ne Cancellister; får Utskottet, som nu antagit 1 Secreterare och vill gå i författning om tillsättandet af förstnämnde 3:ne Cancellister, i afsigt att 2 af dessa skola besörja Protocollsföringen, med stöd af hvad RiksdagsOrdningens ofvan åberopade §. vidare innehåller, till R. H. St:r vördsamt hemställa, om icke det må tillåtas Utskottet, för arbetets behöriga och skyndsamma gång, att ytterligare antaga: En Kamererare, samt till en början 2:ne Cancellister, intill dess behofvet af mera biträde sig visar, då Utskottet om tillstånd till antagande deraf vill bos Rikets Höglofl. Ständer anmälan göra. Stockholm den 24 November 1828. På Höglofl. Riddcrskapets och På Högvördige PrästcStånAdelns Ledamöters vägnar dets Ledamöters vägnar F. B. v. Schwerin. M. Wallenberg. På Yällofl. BorgareStåndcts Ledamöters vägnar J. Noraus. På Hederv. BondeStåndcts Ledamöters vägnar P. Pehrsson. Th. Nystrom. Betänkande, i anledning af den utaf Herr Aug. n). Hartmansdorff hos H. Ridd. 0. Ad. gjorde, till Utskottet öfverlemnade, motion, angående utbetalningen och redovisningen af Riksdagskostnads-medlen. {Rgs.-A.) JVIotionairen andrager, huruledes allt sedan införandet af vårt närvarande Samhällsskick ofvanberörde medel utgått från RiksgäldsContoret, men på olika sätt.
Den har ej mer ån ett år, nemligen år jban 5 5 April c. ni. 1821, uppgått till ett sådant belopp. Dessutom aro hår tinder denna Riksdag, flere Memorial inkbmne angående jemkningar och förändringar i denna skatt* och dess belopp kommer väl mycket att berd på huruvida de bifallas eller afslås. Jag fruktar således, att den häraf påräknade summari icke går un Af dessa anledningar anhåller jag, att mait fej måtte fastställa de summor som skola utgå* förr ån BevillningsUtskottet med sina förslag till Riksens Ständer inkommit; ty* om nU suramorne fastställdes* hade Riksens Ständer bandit hånderne på sig i afseende på pröfningerl af de grunder, efter hvilka dessa delar af Beyillningen skola Utgörasi En annan anmärkning anhåller jag äfven att få göra, vid sista meningen i Utskottets Betänkande. Der står, att till förekommande af brist, då inkomsterne blifvit högre ärt förr beräknade och på det KongL Majit ej för sådan orsak* måtte nödgas att sammankalla Urtima Riksdag, föreslår Utskottet* att Riksens Ständer måtte förklara det* i händelse någon brist Uti InkomstVitlarnes sammanslagna belopp skulle inträffa* nödige medel till dess betäckande* Utaf RiksgåldsContöiret * må Stats^ ”Verket tillhandahålla. Det är kanske något fel af min uppfattning af denna sak* men jag haf? ej kunnat finna, livilka fonder i detta afseendö blifvit anslagne; och jag vet ej om det gåt1 afl 543 Deri 2j 4fr il e, m. att assignera, utan att äga någon fond att assignera på. Jag anhåller således att Betänkandet måtte återremitteras; eller åtminstone att summorne ej måtte iaststållas, innan förslag till grunderne för de särskildta Bevillningsartiklarne från BevillningsUtskottet inkommit. Detta Utskott har, jag försäkrar det, ej försummat sina arbeten någon dag, men det har ansett riktigare, att inkomma med något helt och fullständigt arbete, om ock det skulle draga på tiden, än att inkomma med brådskade, men mindre väl beredde förslag. Friherre af Nordin, Carl Johan:
Jag är öfverlygad, att Utredningen handlat i ändamål, så väl att tillvägabringa Konungens åsigt alt icke nedsätta prisen, som att producenterne ej skulle lida mehn af försäljningen; men ganska besynnerliga hafva resultaten visat sig. Jag handlade Spannmål i 56 Dtii 19 Augusti. Lidköping efter 5 R:dr ocli några skillingar tunnan i Mais månad, och några månader derefter, då aila Jordbrukare trodde, att missväxt ej skulle uteblifva, såldes den för 4 R'dr 3a sk., som var under de då gångbara prisen. Det såg besynnerligt ut. Ändå besynnerligare var, att Kornet i Carlstad då gälde 8 R:dr, och var begärligt. Om alla innevånare, som kunde tänka, deröfver voro förundrade, var det ej besynnerligt; och ehvad Herr Tham nyligen nämnt om handeln i Skaraborgs Län, må det väl ursäktas, om man skulle finna den något besynnerlig. Likaså var det med en handel i Skåne. Der talades om en handel på 15 å ao tusende tunnor för lågt pris. Då sådana rycktengå, förenar jag mig med dem, som begärt återremiss, på det Utskottet måtte undersöka sakerna, och huru dermed tillgått. Det vore rätt väl, om allmänheten derigenom blefve öfvertygad, att annorlunda ej kunnat tillgå. Det skulle blifva tillfredsställande för en hvar. Slutligen är det en anmärkning, hvaruppå jag ber alt få fästa Utskottets uppmärksamhet, alt nemligen Utskottet ej kunnat bestämdt afgöra, huruvida den Million, som nu utgått, kan användas till det bestämda ändamålet, till uppköp af silfver. Om Utskottet ej kan få denna summa, men skall använda den, vet jag ej, huru det kan stå tillsammans. Först bör man vara säker, alt få in den. Jag anhåller, att dessa an - Den 19 Augusti. *7 märkningar måtte få åtfölja återremissen, hvilken jag förmodar icke kunna nekas. Herr Cederschiöld:
Ståmsenberg 2 C Kungsträdgårdsgatan 2 C Hvardagar k l. Tandläkaren F. A. VY ID FOND, U IN Labiologi. [2907] I d a Machman. Alla sorters maskinstickning 51 Kornhamnstorg 51, i n s ä t t e r d e b ä s t a tänder till moderata emottages och utföras fort och billigt. priser. vackra och vät gjorda, af renaste pre[2573] parerade Hår i alla färger, hvaraf särskildt framhålles: Damperuker fr. 15 T a n d l ä k a r e n kr. ; Lösbenor fr. 5 kr. ; Chignoner fr. 4 kr. ; Flätor fr. 3 kr. ; Lösluggar fr. 2 k r. m. m. A l l m. T e l. Obs! F u l l t oberoende som p å öfriga 1: sta klassens hotell. R u m ifrån kr. (G. m. kl. 2 — 3 e. m. Med. D:r Anton Nyström. m e d 10 träsn. 2: 50, i n b. E. ined 31 t r ä s n. 75 ö r e. å m p k r » Ställningar [2838] Adolf Bonniers Fru Anna Elfsberg Götgatan 57, 2 tr. A l l m. telef. P r o p e r h e t. OBS. Barn 20 ö. Sönoch helgdagar 25 ö. Barn 20 ö. Hvarje söndag nytt program. O B S. H u n d a r fa ej medtagas. [1357j E n u n g vill vinter blifva o. flicka, gärna n u p å landet, inackorderad bildad finnes s o m tillbringa familj, d ä r trakt u t i vacker m e d sundt för förlag: husmödrar. Bearbet-1 n i n g från tyskan af 0. H. M e d 6 8 upplysande träsnitt. ländska fabriker. Största lager! Billigaste priser! Fullkomlig garanti! Liberala betalningsvilkor! OBS! [1423] fin u n g d o m lädningstyger större o. liflig läge.
Man tror att missbruk förekommas, genom det att nationen strängt och ofta utöfvar denna anklagelserättighet, man fäster sig, som så ofta plär vara vanligt, mer vid Ministern än vid Minister-embetet; men om man än får hort en oredlig eller oduglig Minister, om äfven alla hans så kallade organer, hvars verkliga organ han varit, följa honom i fördömd - 326 Den 27 Maji. sen, mån man kan af vår Herre utbedja sig en Engel till hans efterträdare, som icke beliöfde några organer? Vore detta möjligt, hvad behöfdes då fem Englar? För enheten i Styrelsen vore man ju belåten med den ena såsom Envåldsherre. Huruvida för öfrigt med införande af detta systeme utvägar skulle kunna finnas till stadgande af sådane grunder för befordringslagarnes öfverseende och förbättring, att känslan för kraft, skicklighet och förtjenst icke kommer att utrotas, begriper åtminstone icke jag, när det egentligen utom Domaremagten ej kommer att finnas mer än fem embetsman i Staten, som på afgörandet af målen kunna sägas ha något direct inflytande, på alla andra blott äro deras biträden vid målens beredning, som det heter, och aldrig kunna fä^ta något annat begrepp vid att bereda väl, än alt på en gång bereda den afgörande i lag, och så, att genom sjelfva denna beredning den afgörande får anledning att afgöra dem i lag; som till mål för allt sitt sträfvande aldrig kunna se annat än en af dessa platser, hvilkas storhet förblända hopens öga, men hvilkas verkliga obetydlighet de bäst känna, och dit dessutom nästan alla andra vägar måste leda, snarare än den raka genom arbete under en annan i samma spliaer, så länge hos de på ett eller annat sätt rådande herrskar den princip, att undvika för nära liaisoner mellan befallande och lydande, och för mycken vana vid de så kallade gamla embetsmanna missbruken hos den, af hvilken man väntar deras ofelbara förekommande, och hos Den 27 Maji. 527 de subordinerade egna interesset lika starkt föranleder att på allt sätt söka undvika en Chef, som från längre tid känner dem lika väl som ärendernas behandling.
Förlorar solen något af sitt sken, derför att hon lyser hela verlden? tvertom skall det göra mig ett nöje att se dig förbländad af dessa skönheters oändliga ljus, och häpen bekänna, att åtminstone hälften af dem oändligt öfverträffa din såkallade Fanny, för hvars mig obekanta fägring jag annars är böjd att höja allsköns respect. Ja för att trösta dig öfver din förlust, vill jag bevilja dig en än större nåd: du skall säga mig hvilken af dem mest behagar dig, och denna skänker jag dig till hustru. Efter något dröjsmål begåfvo vi oss till harem. Darodsja emottog oss vid ingången och trodde ej sina ögon, då han på detta ställe såg en främmande man vid sin herres sida. Han ville tala, men konungen inföll leende: jag vet allt hvad du vill säga. Men hvarför då i evighet framsläpa sig på vanans och brukets oupphörligt samma väg? Komma tideböckerna ej att säga mer till mitt beröm, så skola de åtminstone vittna, att jag icke var svartsjuk. Kanhända skall detta besök vara den enda märkvärdiga händelse, som, efter tusen år, en läsare finner antecknad om min regering. Derför skall du ej missunna din herre sin odödlighet, Darodsja. – Leende fortsatte vi vår väg genom den yttre vakten, som bestod af hvita eunucher, hvarefter vi kommo genom flera gångar och betäckta gårdar till den innersta, som bestod af svartgula, vederstyggligt fula malabariska väktare. Alla voro de icke mindre häpna än deras öfverste, som mulen och tyst knotande följde oss. Nu kommo vi till ett slags stor sal, hvarifrån oss till mötes skallade ett förvirradt sorl, hvilket i ögonblicket tystnade då Darodsja öppnade dörren. Harems skönheter suto på en upphöjd tapet, i en lång rad längs rummet. Några bortlade en cittra, andra slutade en sång; flera voro sysselsatta med stickerier eller andra handarbeten, de flesta med intet. Alla voro präktigt klädda och rikt utrustade med perlor och juveler. Deras drägt framställde dock de mest besynnerliga afbrott: man såg persiska, indiska, europeiska och mångfaldiga andra, hvilka jag ej kände; en del andra