Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är ytterligare denna onaturliga lätthet att i offentliga låne-anstalter erhålla lån, utan att beviset öfver en föregången affär derför ligger till grund, som förer till obetänksamhet och vanvård i penningarnes användande, rycker dem från produktiva ändamål och ger dem till pris ål flärd och lyx, alstrar öfverdrifna och omåttliga njutningsanspråk, gör för en tid umbärlig all ordningssamhet och beräkning i affärers bedrifvande, och som verkar, först till försummelse, sedermera till ohåg, derefter till ving leri och svek och slutligen till en upplösning med brott. Och vid sidan af desse här antydde förhållanden kan en redbar och stadgad han delsrörelse, kunna fasta och vexande näringar svårligen trifvas. Den ordningssamme köpmannen, som kalkylerar sina inköp och försäljningar, och noggrannt beräknar den vinst, honom med rätta bör tillkomma, måste oftast uppoffras genom dessa ständigt återkommande handelns parasiter, hvilka, utan beräkningar, endast köpa och sälja, lika mycket om med vinst eller förlust. Hans arbetsamhet, hans omtänksamhet, hans redbarhet, hans sparsamhet läro icke tillfyllestgörande för sjelf-upprätthållelse uti en så onaturlig tällan. Och lika blottställde äro näringsidkarne i allmänhet. De hafva att uthärda konkurrensen, icke allenast med tillverkare, som aflåta sina arbeten, utan att sjelfva veta hvad de kosta, utan äfven med deras konkurslager, hvilkas varor spridas öfverallt, utan pris, utan gräns för underpris, »Det är dessa forcerade försäljningar, dessa dagliga publika auktioner, som omintetgöra all naturlig täflan och som jemna den redbare köpmannen valet af en ruinerande uppoffring eller skadlig overksamhet.» *) Med ett ord: man skulle kunna säga, att den närvarande ställningen, sådan den under många år utbildat sig, är ett oordentlighetens och oredlighetens monopol till förfång för redbar handel och starka näringar.
Uti 4 § af den Danske »anordning angaaendeKjöbstaedernes oeconoiniske Bestyrelse» af den 24 Okt. 1837, förlänasborgarerättåticke blott näringsidkare, utan äfven egare af gårdsfastighet till ett visst värde, hvilket är olika för olika städer. Denna rättighet skall likväl der sökas och med burbref bekräftas. Samma väg kan, efter min tanke, äfven hos oss beträdas, och tidspunkten derför är nu mer lämplig än någonsin. Åtgärden är icke heller någon nyhet, utan i sjelfva verket endast en återgång till urgamla grundsatser, hvilka, genom skef uppfattning af näringslagarnes anda, blifvit missförstådda. 1 äldre tider var borgaren detsamma som aktif medlem i kommunen, och vägen till denna ställning bereddes genom idkandet af ett industrielt yrke oller egandet af fastighet på stadens grund. Andra vägar dit kunde ej finnas på dessa tider, då embetsmänen voro fritagne från den »borgerliga tungan», eller skyldigheten att, nied sin person eller sina tillgångar, upprätthålla de kommunala inrättningarne och afbörda kommunen dess skyldigheter emot staten. Nu äro väl förhållandena mycket förändrade, så att skyldigheterna blifvit någorlunda jemnt fördelade, medan korollariet deraf, de stadsborgerliga rättigheternas jernnlika utskiftning, låter vänta på sig, men borgerskapet drager likväl ännu, ensamt eller i förening med fastighetsegarne, många särskilda kommunala tyngder, hvilkas grund och billighet borgrarne sjelfve med svårighet uppfatta, likasom på andra sidan klagan föres öfver saknad rättighet, att i stadens styrelse och förvaltning medverka. Jag är derföre fullt öfvertygad, att lagstiftningen ej skulle genom den borgerliga kategoriens utvidgande, våldföra någon samhällsafdelnings välförställda rättigheter, utan tvärtom gå ett länge stadgadt allmänt tänkesätt till mötes. Den lösning af denna uppgift, som jag försökt uti det särskilda förslagets 3 och 4 §§ har synts mig vara den enklaste.
Kyrkan fick då sitt nuvarande utseende, med undantag af de sedermera tillbyggda GrafChoren, och hafva sedan flere Sveriges framfarne store Konungar, till densammas underhåll och prydnad, användt ansenliga Summor, så väl af enskildta, som allmänna Medel Då detta åldriga Tempel å nyo befanns alldeles bristfälligt, har det äfven, på vår nu Regerande Konungs befallning, nyligen undergått både innanoch utantill en fullkomlig och med all möjlig besparing föienad Reparation, hvarigenom det erhållit icke allenast ett prydligt, utan tillika mot dess antique Stil svarande anseendeUti denna Kyrka hafva ock Sveriges störste Konungar och Härförare utsett och erhållit Deras Lägerstad. Dess grundläggare, Konung Magnus Ladulås , som i synnerhet af Sveriges Allmoge bör vara i välsignad hågkomst, för den fred och säkerhet han dem tillsade: Sveriges Rikes Marsk, Konung Birgers Förmyndare och Rikets värdige Regent under 12 års tid, Torkel Knutsson: Den för lyckans oravexlingar blottställde Carl VIII Den 5 ^fanuarii. Knutsson {Bonde): Den store Gustaf Adolph, som segrande uppoffrade sitt lif för Religionen, Fäderneslandets ära och sjelfständighet: Eröfraren af Skåne, Halland och Blekinge, Carl X. Gustaf : Segraren vid Lund och Landskrona, Skaparen af Sveriges Statshushållning, Carl XL Den för sina många Segrar och Olyckor evigt namnkunnige, men i medoch motgång alltid samma Hjelte, Carl XII.: Hans närmaste Efterträdare på Svenska Thronen, Ulrica Eleonora och Fredric I.: Stamfadren för vår nu varande Konunga-Ätt, Adolph Fredric: Segervinnaren vid Svensksund, Vettenskapernas och de Fria Konsternes Idkare och Beskyddare, Gustaf lil.: Den Furste, som genast vid sin ankomst till detta Rike förvärfvade och fört jente Nationens odelade vördnad och kärlek , Carl August, med flera Sveriges Drottningar, Furstar och Kongl. Barn, hvila innom RiddarholmsKyrkans murar.
Han yttrar: » Dessutom synes mig vigten i politiskt hänseende deraf, att konungen hade att utse en man, som han önskade särskildt måtte betraktas såsom ett uttryck af hans åsigter rörande mera omfattande frågor, hos oss vara så mycket större, som de fleste bland statsrådets ledamöter vanligen gjort sig mera kända genom en framstående em * betsmannaverksamhet än genom sitt deltagande i de of-entliga angelägenheterna och politiska frågors behandling. Behofvet af en sådan i ständig beröring med riksdagen stående exponent af regeringens grundsatser, har väl ännu icke framträdt i full styrka, men det skall visa sig allt tydligare, i den mån det parlamentariska styrelsesätt, som ligger i andan af vårt nya samhällsskick, hunnit utveckla sig, och jag tror derför, att det skulle vara lyckligt, om en förändring i 6 § regeringsformen blefve vidtagen, förrän möjligen inom riksdagen en majoritet hunnit bilda sig, som funne med sin fördel bättre öfverensstämmande att afslå de förslag i sådan syftning, som förr eller senare måste framställas. » » Påståendet att jag » manar till utländsk efterhärm-ning » synes mig ej mera rättvist än hvad herr H. (Hazelius i öfrigt mot mig anfört. En representation grundad på samfälda val och fördelad på två kamrar är ej en svenskuppfinning. Den kan ändock vara god — derom är nu ej fråga. Men om man mot min vilja i mitt hus uppsatt en ångmaskin af «utländsk modell, för hvilken man borttager säkerhetsventilen, månne man skulle hafva rätt att beskylla mig för utländsk efterhärmning, om jag uttryckt min önskan att den utlemnade delen måtte tillsättas? Sådan är min ställning äfven till frågan om en konseljpresident. Jag medgifver, att tanken derpå är mig ingifven af utländska föredömen, men dess tillämpning hos oss har ej af mig blifvit yrkad förr, än det utländska system, i hvil-ket en stark och enig konselj med nödvändighet ingår, delvis blifvit här införd. » Sex år efter sedan dessa ord yttrades, lyckades man också, trots ett ganska intensivt motsånd i första kammaren, att med Hamiltons kraftiga hjelp genomföra denna reform, och » säkerhetsventilen » blef satt i » ångmaskinen ». Under den senare tiden deltog grefve Henning Ha?
Uppå hemställan af vice Talmannen Anders Eriksson, beslöt Bonde Ståndet att vördsamt och vänligen inbjuda Högvördiga Preste-Slåndet, att biträda Bonde-Ståndets vid behandlingen af Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JVs 4. angående vilkoret) för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, den 4 innevarande Juli fattade beslut, hvarigenom Ståndet godkänt Utskottets på sidan H uti ifrå gavarande Betänkande gjorda hemställan, att af de afgifter, som inflyta för minuthandel med och utskänkning af bränvin, vare sig i stad eller å landet, utom den JJih. till It. St. Erot. 1862 & 1863. 9 Sami. 59 466 Prot.-Vldrag den 11, 13. 14, 15 och 17 Juli 1863. femtedel, sora för närvarande tillfaller hushSlliiings—sällskaperne, ytterligare en femtedel må insättas i landtränteriet för landstingets räkning, dock att i Stockholm hädanelter, som hitintills, hela afgiften må tillfalla staden; hvarom protokolls-utdrag genast skulle expedieras. Från Hoglofl. Ridderskapet och Adeln. S.S. D.D. Vid föredragning af Lag-Utskottets Betänkande, M 35, i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, med förslag till ny Strafl-lag, dels ock enskilda motioner, rörande brottsmåls-lagstiftningen, fattade Ridderskapet och Adeln de beslut, som här nedan omförmälas: Förslaget till Straff-lag: 1 Kap. 1 §■ Afslogs och antogs i stället ett stadgande af följande lydelse: »Inländsk man varde efter Sveriges lag och vid Svensk domstol dömd för brott, som han begått inom riket eller å Svenskt fartyg, eller emot Sverige eller Svensk man utom riket, så ock (ör annat utom riket föröfvadt brott, der Konungen förordnar, att det brott här i riket åtalas må» 2—5 §§. Biföllos. 2 Kap. 1—8 §§. Biföllos. 9 §.
Da enligt min fullkomliga öfvertygelse denna sista afkortning på arbetslönen otvifvelagtigt ägt rum, utan Kongl. Majlis vettskap, hvilhen helt säker ej tillåtit en så obillig Statsverkets viost pä undersåtares bekostnad; så vågarjag vördsamt hemställa, och hämtar styrka för denna min hemstäilnine af Herr Grefve Gyllenborgs meddeldte upplysning om Saltpetterfondens så betydliga tillväxt, om det ej är billigt att föreslå , först en efter saltpetterns ökade värde proportionerad arbetslön af minst ^ delar af hvad Saltpettern nu går och gäller, eller möjligtvis framdeles kan komma att gälla; och för det andra, att sedan en rigtig beräkning blifvit uppgjord af Kongl. Maj:ts och Kronons kostnad för dessa Finnars anskaffande, öfverskottet af hvad alla dessa åren blifvit utbetalt, må vid framtida lefverering blifva bonificerade, hälst dettas ingående till Statsverket ej varit förenad hvarken med rättvisa eller billighet. Jag får således anhålla att detta mitt vördsamma memorial må blifva de öfrige respective medstånden communiceradt och till StatsUtskottet remitteradt. N o 5. Friherre Rehbinder, Johan Fredric: Vid den af Riksens Höglofl. Ständer sista Riksdag vidtagne ändring med tjenstefolketg 97® _0<m 29 FehruariiH flyttningstid, torde mig tillåtas .göra några ats3 märkningar, hvilka ej allenast jag, utan män-' ga med mig skulle önska föranleda till upphäfvande af detta kanske nog förhastade beslut. Att härvid som vid många andra tillfällen landtmannens fördel ej kom i consicleration , kunde hvar och en då genast inse, och har genom erfarenheten af de denna flyttningstid åtföljande olägenheter än mera besannats.
Bäth redan före lånets förfallodag till Borgenärers förnöjande afstått sin egendom, och, lavad genom utdelning utur deras concurser samt utmätning k. Stenströms tillgångar influtit, icke betäckt capital-skulden ; återstoden deraf, 2 12 Rtdr 45 sk., blifvit, efter det bysättning å Stenström yrkats, den 22 Mars i83j , af Thunström anskaffad och inbetald, mot af Discont-Directionen beviljadt anstånd med Stenströms bysättande samt räntans liqviderande, lill dess Thunström blefve i tillfälle hos Rikets Högloft.. Ständer för räntan söka eftergift. Och har Diseont-Directionen, på grund af vunnen kännedom derom, att gäldenärerne icke ega några vidare tillgångar, samt att betalning för upplupna räntebeloppet, R:dr 264: 12. 10., således icke kan förväntas, tillstyrkt, att detsamma må afskrifvas och utur räkenskaperne afföras, mot vilkor att, såsom fyllnad i ersättningen för de redan lill någon del förut godtgjorde kostnader för lånets utsökning och bevakning, 5o R:dr B;:co varda till Discont-Verket inbetaide* Instämmande uti hvad sålunda föreslaget blifvit, får Utskottet hos Rikets Höglofl. Ständer tillstyrka, alt, .så snart 56 R:dr B:co varda af gäldenärerne för omförmälde lån erlagde, den derå upplupne ränta må eftergifvas ochi i Räkenskaperne afskrifvas.. Slockholm, den. Ank. till Exp. Utsk. den i3 October, kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af Regements-Läkaren Schwab il ds ansökning om eftergift af straff-ränta för åtskillige skid d-förbindelser hos Banco-Discont-Verket. Uti till Utskottet ingifven skrift, liar Regements. Läkaren A.
Härom innehåller nyssnämnde förslag, att, för nya stångjernshamrar, som hädanefter privilegieras, skulle, för hvarje tillåten härd, en viss ständig grundskatt, utan afseende på Skeppundtalet af det ena eller andra årets tillverkning, till Kongl. Maj-.t och Kronan årligen utgöras, lill här nedan bestämde belopp, nemligen: För stångjernshärd, belägen inom de såsom egentliga Tack jerns-bergsfag ansedda Yester-bergslagen inom Stora Kopparbergs Län, Norbergs Bergslag inom Westmanländs Län, Philipstads Östra, Vestra och Norra Bergslag inom Wermlands Län, äfvensom Nora, Lindes, Ramsbergs, Nya Kopparbergs, Grythytte, Hjulsjö, Helleforss, Lekebergs och Carlskoga Bergslag inom Örebro Län 8 Skepp. För härd inom Westmanlands, Örebro, Wermlands och Stora Kopparbergs Län, med undantag af dervarande Tack nedan uppgifne orter inom de två sistnämnde Länen 7 Skepp». För härd inom Ofvanoch Nedan-SiIjåns fögderier, samt Lima och Mal ugn s socknar af Stora Kopparbergs Län, Öfra Elfdals, Öfra och Nedra Fry k dals, Nordmarks och Jösse Härader af Wermlands Län, äfvensom Statssamt Allm, Besa.- och Ekon.-Utsköttens Betänkande, N:o 8/. 3 inom alla öfrige bär ofVan icke omnämnde Län och orter.
Den som anser att, på sätt Utskottet föreslagit och två Stånd beslutat, Ris: oskalad eller Paddy, hör vid införsel vara tullfri, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, belägges, enligt Presteoch Bonde-Ståndens beslut, denna artikel med införselsafgift af 50 öre per centner. Denna votering har utfallit med 62 Ja och 56 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll. 21:sta omröstningen. Den som godkänner Utskottets, af två Stånd antagna, förslag om följande tullbeslämmelser för Gryn, utom af spanmål: Förstärkta Bevilbiings-Utskollets Memorial N:o 28. 7 Införsels-tull. Skålp. öre. Risäfvensom Rismjöl 1 — 2. andra slag "... 1 — 4, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes, enligt Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, införselsafgiften lör Gryn, alla slag, utom af spanmål, äfvensom Rismjöl, till 4 öre skålpundet. Omröstningen bar utfallit med 76 Ja och 42 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll. 22:dra omröstningen. Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, införGumm. sels-afgiften för Gummi, alla slag, ej specifieeradt, och för Hartz, fastställes till 1 Boris. öre skålpundet, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes, jemlikt Bonde-Ståndets beslut, införsels-tullen å dessa artiklar till 2 öre skålpundet. Denna omröstning har utfallit med 80 Ja emot 58 Nej; hvadan Rikets Ständer besiutat i enlighet med Ja-propositionen. aj Om kontra-proposition. 23:dje omröstningen.
Då man tager i betraktande, att öfverläggningen nu endast gäller den 68 § och att vi hafva 3 eller 4 andra §§ under samma punkt att discutera, så skulle man visserligen draga i betänkande att begära ordet, för att uttänja en discussion, som redan varat länge nog; men jag har begärt ordet, för att om möjligt förkorta discussionen. Jag vill till mina motståndares behjertande framställa en liten jemförelse emellan de olägenheter, som de hafva förespeglat å ena sidan, och de olägenhet-, som kunna uppkomma, i händelse de lyckas göra sin åsigt gällande i denna fråga. De olägenheter, som motsidan har förespeglat, gå egentligen derpå ut, att Staten möjligen skulle kunna komma i mistning af omkring 8 ä 10,000 r:dr, derigenom att taxeringsvärdet icke för något lätt öfversteg det uti minimitabellen utsatta belopp. Detta vore allt hvad man kunde förlora. A andra sidan deremot tror jag det vara till corn-' Den 2 December. 31 pleti evidens bevisadt, att mångfaldiga olägenheter kunna uppkomma deraf, att folk icke riktigt fattar meningen af den gamla §, utan deraf missledas till att grunda sin taxering på försäljningspriset. Jag anhåller således om bifall till den 68 §, sådan den af Utsk. blifvit föreslagen. Frih. von Kraemer, Rob. Fredr.: Långt ifrån att kunna inse vinsten af det redactionsförslag, som här blifvit så mycket omtvistadt, tycker jag att man snarare tvistar om Påfvens skägg. Taxeringsmännen äro pligtige att efter ed och samvete värdera egendomen. De skola taga ledning af bevilln.förordn. efter deras bästa öfvertygelse, men de äro alldeles icke bundna vid sista köpeskillingen. Jag anser det således alldeles likgiltigt om dessa orden stå der eller icke, och derföre yrkar jag bifall å Utsk:s förslag. Hr Printzenskjöld: Till rättelse för discussionen vågar jag i största ödmjukhet anhålla att få vela af Hr Gr. o. Landtm., huruvida de i Hr von Heijnes motion omförmälde §§ blifva föremål på en gång för discussionen, eller om hvar och en särskildt bör handläggas.
I sammanhang med förslaget, angående oftanämnde jernvägs anläggande, har fråga ånyo uppstått om kommunikations tillvägabringande mellan Södra Dellen och den på endast 2 mils afstånd derifrån framflytande Ljusne-elfven, hvilken kommunikation, så vidt genom förut anställda undersökningar blifvit utrönt, skulle lättast kunna verkställas genom en jernväg af en mils längd mellan sjöarne Södra Dellen och Gryttjen samt en kanal från den sednare sjön till Ljusnan, hvaremellan afståndet vore blott Va mil. På detta sätt skulle således en oafbruten och hastigt tillryggalagd kommunikations-linie kunna erhållas från det inro af Helsingland samt Herjeådalen och en del af Jemtland till hafvet samt den bästa hamnen inom förstnämnde provins. Uti deröfver uppgjorda och inför Stats-Utskottet företedda beräkningar, hafva de varor, som årligen skulle komma att forslas på en för lokomotiv anlagd jernväg mellan Hudiksvall och Forssa kyrka, antagits uppgå till en sammanlagd vigt af 97.000 skeppund, utom tillökade effekter från Ljusnans flod-dal samt trakterna omkring Dellen, hvilka sednare effekter påräknats komma att utgöra ej mindre än 120.000 skeppunds vigt. Inkomsterna af samina jernväg beräknades lill 75,300 R:dr och drift-kostnaderna samt utgifterna för banans underhållande till 42,600 R:dr; hvadan rörelsen derå alltså skulle komina att lemna en årlig behållning af 32,700 R:dr, allt R:mt.
Att straffet bör vara strängt, derom torde alla vara ense, och samma mening delas äfven af landets befolkning, som hyser en stor förbittring emot de s. k. liästskojarne, hvilka drifva omkring i landet och äro de som oftast begå delta brott. Beträffande den anmärkta ofullständigheten i denna §, hvilken ofullständighet skulle bestå deruti, att straff ej blifvit utsatt för oloflig fårklippning, så får jag, jemte det jag instämmer i hvad Gr. Lagerbjelke redan derom anfört, ytterligare erinra, alt det just är sådana brott, för hvilka man har svårt att taga sig till vara, som böra med stränga straff beläggas. Sådant är just fallet med tillgrepp af hästar och annan boskap, som går på bete å utmarker. Med fåren är deremot förhållande, att de vanligtvis ej gå så långt bort från boningshusen, att de intagas om nälterne och således äro under närmare tillsyn. Detta är förmodligen orsaken, hvarföre det af Frih. Hermelin omnämnda 21* 324 Den 12 Augusti e. m. brottet aldrig begås, till följd hvaraf lagstiftaren icke heller aktat nödigt att i lagen detsamma med straff belägga. Hvad angår den brist på hyfsning, som jag skulle hafva röjt deruti, att jag, för den händelse skamstraff ansåges böra bibehållas, hemställt till en talare, som förordat att den, som mjölkat annansko, skulle ställas med mjölkstäfva i handen, att han skulle ex analogia finna, huruvida icke det vore lämpligt att för klippning af annans får stadgades ett skamstraff, likartadt med det, som är fastställdt för. mjölkning af annans ko; så inser jag sannerligen icke det Otillständiga eller mindre hyfsade i detta yttrande. Hade det blifvit fäldt i Engelska Parlamentet, der ledamöterna sitta med ull-peruker, så kunde yttrandet med rätta hafva ansetts sårande och opassande, men bär på detta rum torde yttrandet, som aldeles icke tillkommit i någon afsigt att såra, icke heller förtjena tillvitelsen att röja brist på hyfsning.
S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 27, med sammanjemkning af Riks-Ståndens olika beslut, i anledning af det i Utlåtandet, N:o 20, framställda förslag angående Post-bevillningen. Härvid förekommo följande punkter af Utlåtandet, N:o 20: l:sta punkten. Voterings-propositioDen godkändes. Voterings-propositionen godkändes. 3:dje punkten. Ståndet lät vid Memorialet, N:o 27, bero.. 5:te punkten. Memorialet, N:o 27, godkändes; och 6:te punkten. Memorialet, N:o 27, godkändes. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Memorialer och Utlåtanden: N:o 259, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet, N:o 209; I ades till handlingarne. N:o 260, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet, N:o 109. Ståndet lät vid Utlåtandet, N:o 260, bero. N:o 261, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet, N:o 206; Lades till handlingarne. N:o 262, i anledning af väckt motion om anslag till bildande af en teknisk undervisnings-anstalt i Borås; Återremitterades. N:o 263, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet, N:o 169; Lades till handlingarne. N:o 265, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 180; Lades lill handlingarne. N:o 266, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 170; Lades till handlingarne.
Preste Ståndet. b. 19 Okt. b. 23 Maj a. 3 Okt. b. 22 Maj b. 28 Sept. Se Se b. 17 Okt. Borgare Ståndet. b. 17 Okt. Sjette Sjette b. 27 Juni b. 27 Juni Bonde Ståndet. co CJ 5 <-s Qj Si? S & N:0 § w i? &j p CK3 CO w b. 17 Okt. b. 30 Maj b. 5 Okt. Hufvud - Hufvud - b. 30 Juni g16 Maj g. 2 Okt. Titeln. Titeln. b. 22 Juni 184 83 114 11 25 — 82 — 2. « ET o 2 a Oq CS i-1 CZ2 P > c£ a te cj CD ^ p: Riks-Ståndens Beslut. co <3 ET g, ^ CD K* co p CfQ o CD *X3 3 3' cT §.§" p. S§" P Ö 3 gs 2, P . SDO CO P to w CD s. 1—1 O S S. crq T5 X> CD —• • sq CO C Kidd. o. PresteBorgareBondeN:o n!ö] "SidT Adeln. Ståndet. ståndet. Ståndet. "n^t 8 Statsbidrag: angående de för Vä- gars anläggning och förbättring, Brooell Hamn-byggnader samt kanaler, äfvensom sjö- sänkningar och andra vattenaftappnings-företag beviljade . — 4 i 120 — 27 Juni 27 Juni 27, 30 Juni 27 Juni I anledning af återremiss å — 4 i 148 — a. a. 15 Aug. a. a. 15 Aug. 18 Aug. 15 Aug. Förslag till Voterings-proposition 4 i 174 g. 15 Sept. a. a. 8 Okt. g. 15 Sept. a. a. 3 Okt. g. 15 Sept. g. 15 Sept. a. a. 3 Okt. 168 6 » angående utbetalning af ett lill en vägförbättring beviljadt, se Christianstad. » se vidare: Kiksgälds-kontoret.