Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Männe ej nödigt blifwer at sätta, under titta! ställas eiler sia t berofwas, hw arken under eller efter Riksdagen, fär Riksdagsgäromal eller yttranden som ej blifwit i Ständ-.n atalade. Herr ?sbr, förenade sig med Fri herre LttaLl, sä mpcket häldre, som han hört omtalas den möjligheten, at Riksdagsmän kunde efter Riksdagen ställas under Ad-vocat - Fiftals tilta!. 73 §. Denna §. lärer endast gälla för de Ständ som af sine hemmawarande Medbroder njuta underhäll wid Riksda, gen. Kanffe kunde wid flutet af denna §. den tilläggning göras. Riddcrstapet och Adeln fälla härutinnan hwad Riddarhus - Ordningen för dem särskildt stadgar. Herr Idotllliek,. Jag anser för min del äfwen, denna icke kunna lämpas pä Ridderskapet och Adeln, utan det tillägg här bör göras: Lär Riddcrstapet och Adeln gälle hwad Riddarhus-Ordningen j thy fall focestrifwec. Herr och Friherre conforme rade sig med Grefwe 6e Q-eräio och Herr liotbliob. Grefwe I örventtjelm, Larl. Wid denna fär jag »vördsammeligen göra följande anmärkning. Denna §. omförmäler under hwad wilkor en Riksdagsman kan sig ifrån öfwerläggningar ne - iZ6o Den 29 Augusti. ne afhälla. Torde hända wore det nödwändigt at fastställa för hwarje Stand, huru långt en sädan frihet mä inskränka sig, och huru rnänga Dest Ledamöter böra minst wara tilstädcs dä et Beslut tages; at dä etsadant Beslut (Ständens Egna Oeconvmista detailler undantagne) mä kunna anses uttrycka Ständets Bestut.
St. icke biföllo detta, ansåg jag det icke olämpligt, att det vid denna Riksdag föreslogs ett nytt alternativ lika med K. M:s nyssnämnde Propos. I alla fall, mitt ändamål eller min pligt är icke att här uplräda till försvar för hvarje motion, som inom RiksStin framslälles. Jag vill blott hafva sagt, alt det kunnat vara ett skäl till min tystnad i delta afseende, hvarförutan många andra funnits. Hr von Hartmansdorff har sagt, att hans mening icke varit, att detta Kolhm skulle vidröra de religiösa frågorna, och att jag alltså skulle häri hafva misstagit mig. Jag lärer då hafva misstagit mig vid läsningen af Hr von Hartmansdorffs motion, den jag likväl ganska upmärksamt genomgått. Uti referatet af denna motion förekommer pag. 3 i Utsk:s Betänk, följande: ”1 händelse religionssekter upkommo, och vederbönde Konsistorium begärde förhållningsbud, så hade Deparhts-Chefen, i afseende på affällingarnas behandling, ingen annan myndighet alt rådfråga.” Häraf drager jag den Den i September. 207 slutsats, att det varit motionärens mening, att sysselsätta det föreslagna embetsverket med de religiösa frågorna, och det är just det jag tror man bör öfverlemna till K. M. och icke till ett Kolian, hvilket enl. min åsigt skulle förderfva saken. Om Hrr:ne finna kyrkans närvaride tillstånd icke sådant, som man skulle önska, och religiösa rörelser nu upsla, kan man då vänta, att dessa skola hämmas genom ett Ecclesiastik-Kolhm ? Känner man då så litet dessa andliga rörelsers natur? Den är helt annan. En talare har sagt, att de 3 frågor, som skola öfverlemnas lill detta Kolhm, befinnas f. n. i vårt landi det betänkliga skick, alt detsamma ådagalägger nödvändigheten eller behofvet af eli sådant Kolhm, dervid Iian först nämnde kyrkan. Härpå har jag redan svarat. Finnes det någon, som tror, alt vår tids religiösa rörelser hämmas genom ett Ecclesiastik-Kolhm, må han då lemna sin röst derför; men enl. min upfattning skola dessa rörelser på annat sätt behandlas och dämpas.
Innan Utskottet ingår i pröfning af de för Svenska Armeens vcipenöfningar äskade serskilda summor, har Utskottet trott sig här böra omnämna det fullständiga förslag, Herr General-Adjutanten för Armeen i detta ämne underdånigst algifvit -och, som blifvit Utskottet meddeladt. ■ AJ-VctU. J-flUclCU, XIII/1&cri§ elllida Ullllllgctl cingal UCU i vjt-ui/iaA-titiju” tanten yttrat: att dessa, oberäknadt Reeruternas daning, skulle komma att ytgöras af för Cavalleriet > Befälsmöten i 14 dagar Sqvad ronsmöten i 6 d:o Regementsmöten i iyd:o och för Infanteriet, Befälsmöten i \\ dagar samt Regementsmöten i 17 d:o, hvarförutan hvarje Regemente skulle hvart 3:dje eller $:de år bivista ett Öfningsläger under minst 16 dagar, som påräknades bestå af 6 a 7.000 man Indelta Trupper; varande inoch utryckningsdagarne i dessa terminer ,mberäknade: alt, så vida man vill ega anspråk på krigshärens användbar,het, någon inskränkning i de nu uppgifne öfningarne ej kunde ega rum, att de, efter berörde öfningsplan, belöpande kostnader, med undantag af den för Lägren, alla borde liqvideras af Passevolance-Cassan och, enligt noggranna, på flera års afslutade räkenskaper grundade beräkningar, uppginge till omkring 219,000 R:dr; att, vid jemförelse häraf med Passe volunce-Cassans årliga inkomst, omkring 198,000 R:dr, bristen utgjorde 21,000 R:dr, samt, om Sfven kostnaden för Infanteriets vanliga rekrutmöten, 8,5oo R:dr, kunde, genom en annan föreslagen anstalt,ytterligare afdragas,i allt fall komme att uppgå till 12,000 R:dr: att kostnaden för öfningslägfen, calculerad efter 3:ne serskilda alternativ, i mon af olika lägerplatser, utgjorde, efter det första 83,ooo, det andra 80,000 samt, efter det tredje, 58,000 R:dr; med förutsättning i öfrigt, att ett möjligen blifvande öfverskott det ena året, finge användas till betäckande af bristen ett annat; och erfordrades alltså för gamla
Till besvarande af dessa anmärkningar anhåller Utskottet, att först, i afseende på anmärkningen emot grundlags-enligheten af den i Memorialet N:o q5 föreslagna omröstningen, få förklara, att Regeringsformens 56 §. och serskildt hvad der säges, att Constitutions-Utskottets förstärkning skall ega rum till slutlig jemkning_, och för att genom omröstning Jul/ständigt berecia ett utlåtande, äfven af Utskottet uppfattas så, att omröstning i Förstärks. Coustitutious-Utsh-oLléls Memorial, N.-o too. Constitulions-Ulskolt icke bör ega rum förr, än el t Utlåtande derigenom fullständigt kan beredas. Men, vid behandlingen af den vidtomfattande frågan o n Svenska National-representationens ombildning, har Utskottet, för alt på en gång ställa sig Grundlagens bud till noggrann efterlefnad, och bålla Rikets Ständer utvägen öppen, att, utan års-långa arbeten , kunna bereda ett, hela den om förmälda frågan omfattande, utlåtande , icke funnit något annat medel, än att föreslå, det de hufvuddelar af hela frågan, rörande hvilka, mellan de serskilda Riks-Ståndens tankar, yppats oförenliga skiljagtigheter, och på hvilkas afgörande en mängd andra bestämmelser beror, må, i den nion Stånden sig öfver hvar och en sådan yttrat, såsom serskilda, ehuru derföre icke den ena af den andra oberoende, frågor, öfverlemnas till afgörande åt Förstärkt Conslitutions-Utskott, hvars Utslag blir Rikets Ständers utlåtande i frågan, så fullständigt beredt, som frågans beskaffenhet medgifver, men ett utlåtande, som vid nästa Riksdag mäste behandlas i oskiljaktigt sammanhang med andra, deraf beroende eller eljest till samma stora fråga hörande, utlåtanden.
PrästeStåndet samt Vallöf!. BorgareStåndet, men af Hederv. BondeStdndet afslagit, enär sistbemälte RiksStånd beslutat, alt de för GeneralAdjutanlen och dess Expedition vid sista Riksdag r.nvista StatsSummor må till oförändrade belopp fortfarande utgå; deremot Ridd. och Adeln förklarat samma arfvode böra till 4°° R;dr i månaden å Stat uppföras. Vid detta förhållande och då 2 Stånd äro ense om hvad Utskottet föreslagit, inbjuder Utskottet Ridd. och Adeln, att frånträda dess förut tagne beslut och instämma i H. FrästeStanclets samt V. BorgareStdndelsy hvarefter genom 3 Stånds beslut berörde arfvode varder till 3oo R:dr bestämdt. ■'.jv ' i V^ Betänk anden, N:o 3o4. 5or Antages denna inbjudning icke af H. Ridd. och Adeln, då varder, till omröstning af Förstärkta StatsUtskottet, följande proposition nu tillika föreslagen: 6:0 Den, sorn bifaller alt ett arfvode af 3oo R:dr i månaden för General-Adjutanten å Stat uppföres, voterar Ja. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, bestämmes samma arfvode till 4<>o R:dr B:co i månaden. 7:de Puncten af Utskottets Utlåtande, rörande Commenclants-Staten bär bifallits oförändrad af både H. PrästeStåndct och V. BorgareStändct, men af H. Ridd. och Adelil med den förändring, att arfvode! för Commendanten å Marstrands Fästning bestämts till 700 R:dr Banco; hvarjemte BondeStåndet i denna, likasom uti näst förestående fråga, beslutat, att den härtill vid sista Riksdag anvista Summa må till oförändradt belopp fortfarande utgå.
Jag vet icke, att LagUtsk. har mer än ett sätt att förfara, och det är att yttra sig öfver lagförslaget. Jag vet icke, huru någon annan regel än 87 §:n Reg.Ftn skall kunna af LagUtsk. tillämpas, och att det skulle göra hemställan 0111 iakttagande af något annat sätt eller afen behandling, som ej instämmer med grundlagens föreskrifter, torde vara något illusoriskt, emedan LagUtsk. icke har rättighet att inkomma med ett sådant för - Den 22 April, förslag, utan ilen fråga, sorn möjligen kan väckas om cn förändring af det i grundlagen stadgade behandlingssättet, åtminstone måste beredas af Coust.Utsk., i följd hvaraf en förändring ej kan vinnas, förrän vid en efterföljande riksdag. Detta tycker jag, för min del, vara klart sorn vatten. Nu är, mine herrar! det afgifna förslaget, och isynnerhet criminal-lagförslaget, hvilket jag specielt vill hålla mig till, af den beskaffenhet, att om Konung och Ständer samfäldt komma till ett beslut om dess antagande; så är det dock omöjligt, att verkställigheten deraf kan äga rum, förrän många år efteråt. Hvar och en som litet tittat på criminallagförslaget, har sett, alt deruti är infördtett helt nytt bestraffnings-systeme, som icke kan träda i verksamhet, förrän man förbered t sådana inrättningar, der fångar kunna vårdas på ett ändamålsenligt sätt, och der de åtskilliga gradalioncrna af svårare och lindrigare fängelse, soini detta lagförslag förekomma, kunna effectueras. Det är således nödvändigt, att åtminstone röride criminal-lagen så tidigt som möjligt fatta ett beslut, för att icke till en alltför aflägsen framtid uppskjuta ändamålet att få en ny och bättre crimilial-lag.
Då hon varseblir honom, viker hon åt sidan och blir stående, blek och upprörd, stirrande på honom med vidgade ögon. Han gör en lätt bugning och går hastigt förbi henne ut. LOUISE och LILLY gå hän emot Erna. Hvad hur är det fatt har något händt? ERNA hemtar sig. Nej åhnej ingenting. Jag blef bara så rädd Jag trodde herr Alland var gången – och så stod han alldeles innanför dörren. Med ett försök att skratta. Jag tror verkligen, att murmeldjuret deruppe lyckats göra mig nervös med sitt eviga traggande. Häftigt till Lilly. Hvarför kom du inte strax upp? LILLY. Jag trodde, Viggo var här. ERNA. Viggo, Viggo! — Jag vill inte veta af, att du springer så der! LILLY. Du har ju sjelf sagt LOUISE. Hvad är det med dig? Du är så häftig ERNA stryker sig öfver pannan. Jag är nervös. Det käns som om hvarenda fiber hoppade. LOUISE går bort och tar henne om lifvet, för henne hän till chäslongen, nödgar henne att sätta sig och klappar henne lugnande på hufvudet. Så – så. Stackars min lilla kraftmenniska. ERNA reser sig. Strunt i det. Till Lilly. Nå – har du fått säga farväl till honom? LILLY. Hvilken »honom»? ERNA. Prat! Det fins bara en. – Nå? LILLY. Nej. ERNA. Då kommer han väl hit innan han far? LILLY kämpar med gråten. Jag vet inte. ERNA. Visst gör han det! LOUISE går fram till Lilly. Käns det så svårt att skiljas? LILLY. Det blir så tomt, så förfärligt tomt. LOUISE tar hennes hufvud mellan sina händer och kysser henne på pannan. Junidag i Paris. Samma atelier, men flera, delvis nya, möbler. Draperier framför dörrarne. Några stora, japanesiska lyktor nedhängande från taket. På divanbordet en vas med rosor. På ett mindre bord vid sidan om chäslongen ett kabinettsporträtt af Alland. Louise och värdinnan samtala framför dörren till entréen. Louise i ny, elegant parisertoalett. VÄRDINNAN.
Direction uppbäras och lika emellan alla numer inom Compagniet fördelas, intill dess 4:o Rcgementernes halfva Numerär blifvit indragen, då två Rusteller Rotehåll förena sig om en karl, men betala likafullt tillsammans en vacanceafgift af 25 R:dr B:co årligen, i åtta löpande år, som användes lill en fond för en, i förening med folkskolor inrättad, arbets-anstalt, till underhåll för fattige och obemedlade barn inom hvarje socken; 5:o att torp-byggnaden bibehålies och underhålles på hvarje vacant numer efter vanligheten, äfvensom gevär, utredningsoch bevärings-persedlar skola för varas. t Emedan den förcslagne inskränkningen af Armeens tjenstbarhet skulle upphäfva det med indelningsverket åsyftade ändamålet, och derigenom måste anses innebära en rubbning af denna inrättning, samt derförutan den inkomst, Motionären ansett på detta sätt kunna beredas, är föreslagen att användas för elt annat Statsbehof, som med indelningsverket icke har något sammanhang, Dih. till R. St. Allm. Besv.- och Ekon - Utskottets Utlåtande, N:o 8> och ärendet, i dess så beskaffade skick, påkallar, enligt 30 §. Riksdags-Ordningen, en annorlunda behandling, än den, sorn i 34 §, af samma Grundlag är föreskrifven för ärenden, som det tillhörer Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet att bedomina, så anser Utskottet sig icke kunna upptaga målet, ulan får, enligt 44 §. Riksdags-Ordnmgen, detsamma vördsamt återlemna, med hemställan bos Rikets Högloflige Ständer, till hvilket Utskott det rätteligen hörer. Stockholm den 27 Februari 1840. Ankom till Exp.-Utsh den 27 Fehr hl 1 e m.
e l 28 Regeringsgatan 2 8, i Stockholm tillverknngar af Concentrerad försälja: cd Eau de Cologne, Parfymer, Finare T v å l e r. Obs. För att erhålla det mest fashionabla, smakfullast utstyrda och af kännare Bör bäst ansedda fabrikat alltid särskildt efterfrå- gas med Namnet Stämpeln Pauli, Bikupan. SUCHARD. 18 Giddo c h Silfvermedaljer. Suchard ' s &lt;k-. Ä N C&lt;v^«s.-Cv — - «&gt;. gv Ä N €^ - C Vj Jo Iduns Modeoch Mönstertidning 0 C a c a o S o l u b l e, ett rent lösligt pulver i bleckburkar på \, \ och | kilo, är drygt, välsmakande och närande. Af SucharÖVs Cacaopulver får man 100 koppar på \ kilo. [21] Prenumerera å Stockholm i oktober 1889. Redaktionen a f - Musik för Hemmet ». Dessutom har mitt fabrikats näringsvärde genom tillsättning af Maltextralct blifvit ytterligare förhöjdt Maltose PumpernicUel häller sig frisk i lång tid. t! Dagny DAGNY UTGIPVEN AF FREDRIK A-BREMER-F~RBUNDET. i888 * SJUNDE HÄFTET. INNEHALL: Sigurd Loven. Poem. Fred14 ka-Bremer-Förbundets uieddelanden: Ellen Fries. Hemstudier. Svensk Konstsiöjdutställning Fredrika-Bremer-Förbundets årsmöte. VBr första qvinliga läkare. St-. ’ i i P t &amp; b hmhewks Gr Br 1887.. p r i s pr årgång: Forbundets medlemmar kr. {Far Far icke mediemrnar 4,000 99 - \, Ränteoch Kapital-ForsäkringsanstalteB i Stockholm emottager i helt Krontal penningar till beredande af Lifränta (- ension) eller Käpitnl att lyftas på- ’ en u pgifven glier. Kontoret, N: r 5 Stora Nygatan, hål es öppet.
Maj:ts behjertande framställa denna för oss vigtiga sak, som vi våga förmoda äfven för landets lagskipning är af stort inflytande till erhållande af skickliga ämnen till ledamotsplatserna. Hofrätten har dock ej ansett sig böra uppskjuta att frambära dess underdåniga önskan om löneförhöjning, enär de nuvarande lönerna ej äro tillräckliga för det oberoende i ekonomiskt hänseende, som på en ledamotsplats i Hofrätt bör förefinnas, samt blifva ännu mera understigande behofvet, då ledamoten har familj, hvilket naturligtvis för de flesta inträffar. Hvad härvid först faller i ögonen, är jemförelsen mellan aflöningen för ledamöterna i Hofrätterna och Rikets Collegier. För dessa sistnämnda äro bestämda endast två lönegrader, en med 5,000 R:dr och en med 4,500 R:dr i aflöning, hvardera graden omfattande lika många personer. I Hofrätterna förefinnas deremot ej mindre än fyra lönegrader, en med 5,000, en med 4,500, en med 4,000 och en med 3,500 Rdr årligen. Dessa olika lönebelopp äro derjemte så fördelade, att t. ex. i Svea Hofrätt, der nu finnas 10 Hofrätts-Råd och '15 Assessorer, hvilka dock alla hafva likartad eller enahanda tjenstgöring, så att skilnaden ensamt ligger i benämning och aflöning, hafva fem Hofrätts-Råd löner i högsta graden, fem Hofrätts-Råd löner i andra, fem Assessorer löner i tredje och öfrige tio Assessorer löner i lägsta graden. En sådan olikhet i aflöning mellan ledamöter i Hofrätt och Collegier ägde icke i äldre tider i allmänhet rum; endast i Kammar-Collegium och Stats-Kontoret synas de yngre ledamöterna före 1830 haft högre löner än de yngre i Hofrätterna, Till stöd för det nu anmärkta missförhållandet med Hofrätts-ledamöters löner i jemförelse med Collegiernas, synes hafva bidragit den föreställning, som hos mången gjort sig gällande, att till ledamöter i Hofrätt merändels endast yngre personer komme i fråga. Denna föreställning saknar dock all grund.
Den 21 Martil. Sig äga så mycket mera anledning som dessa protocoller innefatta Ridderskapets och Adelns öfverläggningar under tidskiften, hvilka, i anseende till dé händelsers vigt och allmänna inflytande, som derunder sig tilldragit, alltid skola i Sveriges häfder intaga ett utmärkt rum* Hvad sedermera angår dan väckta frågan om utbjudandet till salu i Bokhandeln af Ridderkapets och Adelns Protocoller för 1817 och 1818 årens Riksdag; så finner sig Utskottet icke kunna deröfver meddela annat utlåtande, än endast inför Ridderskapet och Adeln anmäla, att berörde protocoller äro tryckte på S^tsverkets bekostnad, och att följakteligen, om nåeon fördel för Statsverket genom försäljningens befrämjande åsyftas, sådant synes vara ett ämne, sorn tillhör StatsUtskottets handläggning Stockholm den 8 Mars 1823. På RiddarhusUtskottets vägnar C. F. Horn. N. Snoilsky. Den 25 Martil. Bilagor till PleniProtocolIet för den 25 Mardi, förmiddagen. N:0 1; Grefve Gyllenborg, Johan Henning; Sedan Kongl. Maj:t aflåtit Nådig proposition till StatstJtskottet att föreslå medel, till förbättrande af BataillonsLäkares löningsvilkor, som Kongl.
bolaget under de tio första åren efter det jernvägen blefve fullbordad, måtte från Riket tullfritt få utföra årligen 150,000 skeppund Gellivare jernmalm, , dock attfsamtlige ofvanstående medgifvanden skulle till all kraft och verkan upphöra, derest jernvägsbyggnaden icke komme till stånd eller befunnes nöjaktigt utförd, samt till allmän rörelse enligt Taxa, som af Kongl. Majit godkändes, upplåten inom en tidrymd af sex år, ifrån den 26 Mars 1859 beräknad. 6 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 117. Vidkommande slutligen det gjorda anbudet, att vid jernvägsanläggningen, gruf v e bry t ni n gen och dermed jemförliga företag årligen sysselsätta femhundra kronoarbetskarlar, äfvensom ett i utlåtandet häröfver, af Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar väckt förslag om anläggning vid Gellivare af ett straffarbetsfängclse, har Kongl. Maj:t förklarat sig vilja framdeles, sedan sig visat att bolaget kommit till stånd, taga i nådigt öfvervägande om och i hvad mån berörde anbud och förslag må till vidare åtgärder och öfverenskommelse!* i dessa hänseenden föranleda. Efter att sålunda hafva gifvit Rikets Ständer dol af Kongl. Maj:ts nådiga beslut i förevarande fråga, såvidt pröfningen deraf omedelbarligen af Kongl. Majit berott, hade Kongl. Majit, med åberopande af 2:dra punkten i ofvan omförmälda nådiga Resolution, i nåder föreslagit Rikets Ständer att, på de i samma punkt anförda skäl, för deras del, medgifva att den kronan tillhöriga jord inom Norrbottens län, sorn befunnes vara för ifrågavarande jernvägsanläggning mellan Gellivare jernmalmsfält och Bottniska viken erforderlig, måtto, under de i förberörda nådiga Resolution stadgade vilkor och förbehåll, åt det blifvande Gcllivare-bolaget kostnadsfritt upplåtas.
Vid pröfningen häraf ansågo Rikets Ständer något understöd till jernvägen icke kunna, i saknad af tillgångar, bifallas, men behagade deremot för kanaliseringen och väganläggningen i öfrigt bevilja ett statsanslag utan åter betalningsskyldighet af tvåhundrafemtiotretusen Riksdaler Riksmynt, på grund hvaraf ett bolag, under benämning »Bräcke-Sundsvalls kommunikations-aktiebolag», sedermera blifvit bildadt, som med Kongl. Styrelsen öfver allmänna Vägoch Vattenbyggnader upprättat vederbörligt kontrakt rörande beloppets uppbärande och arbetets utförande i enlighet med det af Kongl. Majit i nåder gillade förslag. Genom förbiseende vid ärendets handläggning liar emellertid den oegentlighet inträffat, att, i stället för den i sammanhang med det öfriga arbetet föreslagna, men utan uppmärksamhet lemnade jernvägen, någon annan utfarlsväg från lastageplatsen vid Stödesjöns östra ända till den allmänna landsvägen åt Sundsvall, icke blifvit påtänkt eller ifrågasatt, än mindre i kostnadsförslaget eller planen inbegripen och bestämd, hvaraf åter måste följa, alt äfven då bolaget en gång hunnit att slutligen fullgöra hvad det enligt kontraktet sig åtagit, ändamålet med kommunikationsleden likväl i så måtto förfelas, som densamma vid dess nedra slutpunkt finnes snart sagdt stängd från förbindelse med den allmänna landsvägen, hvilken skulle utgöra dess fortsättning till Sundsvall, Den gamla, förfallna utfartsvägen, som för närvarande leder från platsen, är nemligen, på sätt bifogade profilritning och kostnadsförslag närmare visa, så slingrig och brådstupa, att den icke utan våda och synnerlig svårighet kan af vägfarande begagnas, — och då följaktligen en ny beqvämligare utfartsväg utmed Ljunga elfvens strand måste anläggas, har den i sådant afseende anställda undersökningen ådagalagt att, med hänsigt till lokala olägenheter, kostnaden icke kan understiga den betydliga summan af 7,600 R dr nämnda mynt. — Uppoffringen af ett dylikt, det ursprungliga anslaget öfverskjutande belopp hvarken ingår i bolagets förbindelse eller kan skäligen af detsamma fordras, — och då, utan detta bidrag, det med förra anslaget afsedda syfte icke skulle fullständigt vinnas, får jag vördsamt äran anhålla: att Rikets
Utskottet bordt uppmana den som inqifwll anmärkningen att uppgiswa de Cusuö som till den samma gstmit aniednn g. Grefwe bärner, ^6olpk 6ör»n: Det ar tritzettigen en berömlig huswud-princip all wilja huShälla med Statens medel, och i afseende pä afsigten instämmer lag dermed fullkomligen. Men i anseende till Hushällningen med Statens förmögenhet, kan kwenne stigs mitzhushäl nina äga rum; den ena, som härleder sig ifrän felaktiga grund - 66o Den ii JanuarlL. satser, och det är r afseende derpä, som jag tror del tillkomma Riksens Ständer akt stadga der sy, steni, hvarigenom mchbruken kunna rattas och ett ordentligare eller tördelakrigare fö-waltningSsatt införas. Det andra flaget af mchhuehällning äger rum igenom enst-ldas inbrott emot warande FörfattningarDetza tror jag endast af den »verkställande Mayken kunna beisras; och hwad en wärd Ledamot ansött vm sädane förbrytelser och om det uppdrag hon sätt att i L ndslMingens ställe derom hälla besigtning, tyckes bew.sa att de vordenttigheter som sörelnpit icke blifwir temnaoe ulan uppmärksamhet, och alt säledes den ätgärd, man t detta afseende kan önsta, redan är wldtagen Friherre Stael vor! k^ollsl an. Jag instämmer ock med Grefwe klörner att det tillhör den »verkställande Magten al! »vaka »iwer och afböja miffbruk och »ordningar. Men dä, oagtadt gisna Författningar, mitzbruk icke desi mindre äga rum, kunna ofelbart Riksens Ständer underställa Kongl. Moj:t, alt stdan sädcme oordnit gar bliswit uppglfne, mätie Hans Maj t täckas widtaga kraftiga mätt och steg till deras förekommande för framtiden, vä) det är endast den ätgärd j^g al Stats-Ulstotlet hade önstak.