Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Utskottet fann, att, innan inrättningen af Jury i Tryckfrihetsmål till sin verkan blifvit af Nationen känd, det vore betänkligt att föreslå någon förändring i de ställen af TryckfrihetsLagen, der den med Allmänna Lagen äger gemenskap, beslöt Utskottet att för det närvarande dertill inskränka sig att till Riksens Ständer anmäla nödvändigheten deraf, att Lag-Committéen måtte anmodas att i lagförslaget fästa synnerlig uppmärksamhet på bestraffningssättet af de brott, som kunna föröfvas emot Tryckfriheten, och på Rättegångssättet i Tryckfrihetsmål, på det tillfälle må beredas, att äfven sådana mål efter 39 914 Riksdagen 1815. den nya Lagens antagande endast efter Allmän Lag må kunna ådömas. Stockholm den 12 Julii 1815. På Höglofl. Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar Rudolf Cederström. På Högv. Preste-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein. På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin. På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Anders J:son Hyckert. Bilaga till Mein. Utdrag af Frotocollet hållet i Riksens Höglofl. Ständers ConstitutionsUtskott den 3 Julii 1815. Herr Biskoppen Rosenstein anmälde, att, sedan Jury nu blifvit antagen i Tryckfrihetsmål, ansåge han högst vigtigt, att alla stadganden i anseende till brott, som i Tryckfrihets-Lagen förekomma, och dervid Allmänna Lagen åberopades, i stället för särskilda föreskrifter, i hvart fall öfversåges, hvilket han önskade, att någon af de Ledamöter, som gjordt lagfarenheten till hufvudsak, behagade betänka. Memorial i anledning af motion om återinförande af det i 5 § af 1812 års Tryckfrihets-Förordning stadgade Rättegångssätt, i händelse en Jury framdeles skulle af skaff as.
I deras ställe byggdes nya bodar af sten, hvilka kostat minst 5 å 6,000 R:dr. Dessa äro solida hus med huggen sten vid dörröppningarne, men alltför små, så att de icke kunna inrymma den mängd af ved, som erfordras, utgörande, enligt uppgift, för den nya tvättinrättningen ensamt 250 å 300 famnar. Tillförene fanns på Barnhusets gård en föga kostsam gymnastikinrättning af träd, hvarest barnen i fria luften fingo taga sig rörelse. I dess ställe uppfördes ett nytt gymnastikhus af sten, med en prydlighet i arkitektoniskt hänseende, som för en sådan byggnad ingalunda var behöflig. Revisorerne, som icke äro i tillfälle att bestämdt uppgifva anläggningskostnaden, måste härvid uttala den öfvertygelse, att, genom ett dylikt hushållningssätt, penningar bortslösas, med hvilka inrättningen kunnat från elände rädda ett stort antal barn, som den nu för bristande tillgångar ej varit i tillfälle att emottaga. Af alla anläggningar vid Barnhuset har dock den nya bad-, tvättoch torkinrättningen företrädesvis fästat Revisorernes uppmärksamhet. Barnhuset ägde förut på några hundra alnars afstånd från hufvudbyggnaden ett tvätthus af träd, invid Rörstrandsviken beläget, hvarest klädtvättningen verkställdes. I stället för denna, anlades sedermera en dylik byggnad af sten på sjelfva barnhusgården och genom underjordiska rör leddes vattnet från sjön till denna byggnad, der det uppfordrades medelst pumpverk, drifvet af en ångmaschin. Enligt det upprättade kostnadsförslaget, skulle utgiften för denna anläggning uppgå till 16,000 R:dr, hvilket belopp icke fick öfverskridas. Den verkliga kostnaden liar dock, efter uppgift, utgjort mer än 40,000 R:dr och torde uppgå till ännu större summa, om alla utgifterna för hvad till anläggningen hörer tagas i beräkning.
Statsverket skall betungas med aflöning till en Embetsman, hvars befattning icke svarar mot det dermed afsedda goda ändamål. Detta torde med de öfrige respective RiksStånden varda communiceradt och till vederbörligt Utskott remitteradt. Lades på bordet. Herr Bruncrona , Nils > anförde skriftligen: Allt ifrån Lotsinrättningens första ändamålsenliga organisation, och sedan års Kongl. Lotsförordning utkom, hvaruti KronoLotsarnes skyldigheter och rättigheter blifvit bestämde, var Lotsbeljeningen oafbrutet till 1760 befriad ifrån erläggan - 318 Den i5 December e. m. de af personliga afgifter till Staten, lika med Ryttare, Soldater och Båtsmän, som ännu åtnjuta en sådan förmån; men efter sistnämnde år hafva Rikets Ständer genom beslut, än ålagt KronoLotsarne sådane afgifter, än ock dem derifrån befriat, hvilket var förhållandet till 1809 års Riksdag, då, enligt 9 §. af RiksdagsBeslutet, Bevillning ovilkorligen blef Lotspersonalen ålagd samt sedermera fortfarit. Enär denna afgift, i förhållande till KronoLotsarnes fattigdom och ringa inkomster samt stegrade varuvärden, blifvit både tryckande och högst menlig för Lotspersonaleas bestånd, ansåg jag mig skyldig att härå den 21 Februarii 1823 fästa Hoglofl. Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, som behagade samma mitt anförande till BevillningsUtskottet remittera; men hos Utskottet och RiksStånden verkade min billiga framställning icke någon väsendtlig ändring tili Lotsarnes fordel, hvilket fullkomligt kan inhemtas af Stadgandet uti 11 Art. 2 §. af Rikets Högloft. Ständers den 18 December 1823 utfärdade Bevillningsförordning, hvarigenom KronoLotsarne blefvo fördelta i fem klasser till utgörande af Bevillning ifrån 4 R:dr till och med 24 sk. B:co efter Taxeringsmännens pröfning.
Bro, så alt lättligen inses, det den Prestman, som, med tillträde af ett erhållet Pastorat, skall icke allenast skuldsätta sig för sin bosättning, utan tillika efler dom utbetala till företrädaren flera tusende Riksdaler, nödvändigt måste befinna sig i en ganska svår och brydsam belägenhet. Till lindring i detta missöde för hädanefter tillträdande Pastorer inom Lunds Stift, föreslår Motionairen, att, för gäldande af omförmälde öfverbyggnads-summor, nödiga lånebiträden måtte från Rikets Ständers Bank meddelas, mot vanliga vilkor af \ procents ränta och 2 procents afbetalning å Capitalet; kunnande för dessa biträden, hvilkas maximum för år antages till R:dr 10,000, säkerhet i hvarje serskildt fall prresteras, dels genom den å-dömda öfverbyggnads-summan för Rrandförsäkrade huset, dels genom laglig införsel i hela Pastoratets inkomster, och dels, örn så ytterligare Baneo-Ulskottets Betänkande IV.o 5u 77 skulle anses af nöden, genom godkänd Borgen. Banco-XJtskottet får, under fästadt afseende på ofvanomförmälde förhållanden, hvad Bankens till vissa Städer och Corporationer förut meddelade Lån angår, jemte de remitterade Motionernas innehåll, vördsamt föreslå Rikets Ständer: Å) att återstoden af det för Calmare Domcapitel vid 181S års Riksdag beviljade Låne-understöd må, med 21,000 R:dr, hållas Dom-Capitlet, enligt dess, för total-beloppet, R:dr 25,000, till Banken afgifna skuldförbindelse, tillhanda. JB) att Capital-afbetalningarnp, som efterhand, från och med innevarande år 1829, ingått och ingå på Bankens alla ofvanuppräknade Låne-biträden till Städer och Corporationer, anses reserverade för de vid denna Riksdag sökta biträden af dylik egenskap, i den moa de pröfvas förtjena bifall, under uttryckligt förbehåll af en för Bankens betryggande fullt nöjaktig säkerhet.
Raab och jag äro fullkomligt ense i den hemställan jag gjort, att R. o. Ad. må först pröfva de serskilda artiklarne, och sedan i afseende på allt det öfriga besluta huruvida man skall vidblifva 1845 års tulltaxa eller Revilln.Utsk:s förslag. Skilnaden emellan min hemställan och Frih. Palmstjernas förslag är ingen annan än den att Frih. Palmstjerna vill att R. o. Ad. skulle först besluta om vidblifvandet af 1845 års tulltaxa eller Utsk;s förslag och sedermera företaga öf - ZÖU Den 31 Maj f. m. verläggningen om de serskildt undantagna artiklarna, under det att Frill. Raab och jag föreslå att R. o. Ad. må först öfverlägga och besluta om de undantagna artiklarna, och sedermera i afseende på allt det öfriga på en gång. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han förmodade att R. o. Ad. icke utan votering komme att fatta sitt beslut uti delta ämne, och derföre, helst utskrifningen af de ifrägakommande voteringspropos:ne erfordrade en längre tid, finge hemställa om R. o. Ad. till eftermiddagens plenum, hvarförinnan denna utskrifning på förhand kunde verkställas, behagade uppskjuta med heslutets fattande. Ropades ja. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne mern. och betänk., nemi. från Constitutions-Utskottet: N:o 12, med betäck. öfver K. M:s, uti nådig skrifvelse af d. 1 Maj 1848, N:o 83, lill R. St. afgifna förslag till ny Iliksd.ordn., jemte en dervid fogad serskild artikel, äfvensom i sammanhang dermed till ny Regeringsform. Lagsamt Allmänna Besvärso. Ekonomi-Utskotten: N:o 18, i anledn. af väckt fråga att oktroyer för privatbanker icke vidare mä beviljas samt att s. k. hypotheksföreningar jemväl måtte upphöra.
PresteStåndet och Hederv, BondcStåndet oppdragit åt ConstitotionsUtskottet att, med Riksens Ständers rätt och i deras ställe, afgöra, antingen ärendet må, enligt Ridderskapets och Adelns samt BorgareStåndets mening, förfalla, eller ock, enligt Presteoch BondeStändens hänskjotas till förstärkt BancoUtskott. Efter den åsigt ConstitotionsUtskottet nyligen i ett annat mål framstält, handlar 72 §. Regeringsformen, om Banqoens Allmänna Förvaltning, likmätigt de GrundFörfattningar som det af Riksens Ständer beror att stifta och npphäfva. Här synes dock saken angå, icke något nytt Reglemente för Banqoen, icke ens någon ny Discontinrättning och Reglemente derföre, utan blott sådana partiella ändringar i det äldre Reglementet, hvilka tilläfventyrs skulle af BancoDiscontens utgrening i underlydande LåneContoir föranledas. Då nu dessa tillfälliga och locala omständigheter icke oundgängligen medföra någon rubb ning af da förra omsättningsvilkoren; då tvärtom, det som gäller för ett helt, jemra! måste, så vidt möjligt är, tillämpas för Bihang tiil R, S, Frat. $:/Ljs Sami, /J4’ 346 ConstitutionsUtskottets Betänknndert. delarne, och då dessutom det äldre stadgandets tillvaro gör umbärligt hvarje nytt, der RiksSlåndens pluralitet icke ansett detta sednare vara bättre, finner ConstitutionsUtskottet att, enligt 75 $. Riksdagsordningen, sammanstäld med 72 §. Regeringsformen, närvarande fråga kan, och således äfven bör, förfalla. Stockholm den 13 December 1823.
Det må sedermera ankomma på det blifvande Bolaget, alt för arbetets befrämjande och fullkomnande vidtaga de ytterligare åtgärder, hvartill omständigheterna kunna föranleda. Slutligen bör jag hafva äran nämna, att jag bör så mycket mera smick - ao8 Deri ä6 Februarii f. ilis ra mig med Högloft. Ridderskapels och Ad ellis benägna samtycke till hvad jag vördsammeligen föreslagit, sorn ett slikt samtycke skulle alldeles öfverensstämma med det beslut* Riksens Ständer vid idad års Riksdag uti samma ämne fattade. Grefve Cronstedt, Claes August: Då jag delar EkonomiUtskottets åsigt, att få anslag äro af mera allmän beskaffenhet., eller hafva ett mera direct och i högre grad varaktigt inflytande på näringsflitens alla grenar, än de, som åsyfta att lätta och öka communicationerne dessa industrie-grenar emellan, är det med ledsnad jag ser, att StatsUtskottet icke ens ingått i bedömandet af denna åsigts riktighet, utan endast förklarat, att penningar till det ifrågavarande anslagets bibehållande vid hvad det hittills varit icke finnas, under det StatsUtskottet, i frågan om nästan alla andra anslag, funnit tillräckliga medel, om icke till beviljande af allt som blifvit begärdt, åtminstone till anslagens ökande efter de befintliga tillgångarne. Här har Utskottet deremot, då frågan omsider förekommit till pröfning, icke ens tagit nyttan i betraktande, utan åtnöjt sig med den förklaring, att de ännu disponible tillgångarne icke medgåfve beviljandet af mer än 5o,ooo R:dr årligen. Det torde likväl vid sluträkningen visa sig, alt flera andra redan beviljade anslag icke kunna ut - Den 2G Februari i f. m. 209 utgå ulan lån eller 3-procents-sedlar; och jag skulle tro, att en tillökning i dessa sedlar af a5o,ooo R:dr för det ifrågavarande anslaget, icke bör för Riket anses särdeles tryckande, så framt man annars anser ändamålet vara nyttigt.
Af denna spanmål i kyrkoherbergen skulle först, under titel: afkortning, utgå 1:0 Kyrkans Vinoch Byggnads-säd; och 2:0 Domkyrkotunnan, en tunna af hvarje herberge, för Stiftets Domkyrka; hvilket anslag dock stundom, enligt serskildt förordnande, yitgålt med 2:ne tunnor. Oaktadt det således vore ostridigt, att domkyrkotunnan varit anslagen till sjelfva domkyrkorne, utvisade likväl äldre handlingar, att den stundom blifvit använd till andra kyrkors behof: att Resolutionen uppå Presterskapets besvär vid 1660 års Riksdag innehåller, att Götha Rikes domkyrkotuanor blifvit disponerade till Calmar stads kyrkobyggnad, i hvilken Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse ffl.o 63. disposition dock ändring utlofvades, så att dessa kyrkotunnor skulle återfå till de behof, hvartill de förut varit anslagne; att, då Superintendentien öfver Wermland ur 1647 %ttades ifrån Mariestad til! Carlstad, under den 4 Augusti samma år förordnades, att domkyrkotunnan från liela Wermland, hvilken dittills gått till Mariestad, derefter skulle utgöras till Carlstads kyrka, för dess byggnad och vidniagthållande; samt att Kongl. Resolutionen af den 27 Maji i658 innehåller, att hela Dalsland skulle förläggas under Carlstads Superintendentie, men att Dalslands Domkyrkotunnor, som till Skara blifvit utgjorde, äfven derefter borde till Skara domkyrka och hospital erläggas; dock erhöll Carlstads kyrka sedermera, genom Kongl. Brefvet den 1 Sept. 1747» 86| tunnor af Bolstads tionde på Dalsland, hvilken förut utgått till fördel för Skara Stift.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 55 b) Styrelsens för Alnarps Landtbruksinstitut underdåniga skrifvelse af den 28 sistlidne Juli, hvaruti Styrelsen, — jemte anhållan att för en agrikulturkemisk försöks-stations ordnande vid nämnda institut måtte hos Rikets Ständer i nåder äskås de belopp, hvilka Landtbruks-Akademien uti ofvanintagna betänkande föreslagit, nämligen såsom anslag för en gång till organisationskostnader 13,000 Riksdaler, samt såsom anslag till årliga utgifter vid berörde anstalt 4,300 Riksdaler, — tillika gjort underdånig framställning om behofvet af dels tillökning i institutets nuvarande till 18,000 Riksdaler bestämda årliga anslag, dels särskilda anslag för en gång till nybyggnader, m. m. I afseende å behofvet af tillökning i årsanslaget bade Styrelsen afgifvit fullständigt förslag till stat för institutet, upptagande: l:o. Lär arnes aflöning. a) Till Föreståndaren 4,300 b) » dito såsom lärare i landthushållning och boskapsskötsel 1,300 c) » läraren i agrikulturkemi, geologi och fysik, såvida ej ofvanberörda anslag till en försöks-station vid Alnarp blefve beviljadt, löneförhöjning från 2,300 Riksdaler till ...
2o5 ledamöter, ali synen hålla, och halle t%å Under-Domare i orten att honom biträda. Det protocoll, som -vid synen föres, gifve Hof-Rätts-ledamoten till Hof-Rätten in, och liof-Rätten döme sedan i saken. Drages saken under Konungen och finues den ej tilli äckligen utredd, ändå att syn föregått, då må 37lterligare sy7n hållas, och nämne Konungen i Högsta Domstolen dertill en af dess ledamöter; låte ock genom IIof-Rätten kalla tvä Under-Domare, alt vid synen biträda. Öfver denna syn skall protocoll till Konungen ingifvas, på sätt om den syn, som Hof-Rätt förordnat, sagdt är. Vid dessa syner måge ock vittnen böras, der någor af parterne det äskar. Göres emot vittne jäf, varde det ändå hörd t; och pröfve sedan Hof-Rätt eller Konungen jäfvet, så ock hvad verkan vittnesmålet ega må. Finner Hof-Rätten eller Konungen syn nödig, och är den ej af Under-Rätt hållen; då må Hof-Rätten eller Konungen låta synen af Under-Rätten verkställas; och pröfve sedan saken. 5:o De i fjerde punkten af denna Förordning stadgade lagförändringar skola från den 1 Januari 1842 gälla för alla de mål, i hvilka vad emot Härads-Rätts eller Rådstufvu-Rätts dom eller utslag erlägges eller anmäles, så ock för de mål, hvilka efter nämnde dag från Kämners-Rätt till Rådstufvu-Rätt eller från Lagmans-Rätt till Hof-Rätt oafgjorda öfverlemnas.
Undersökning rörande besutenhet, verkställes af Sockne-nämnd; och thv skall, på sätt sorn i 2 Gap. j och 8 §§. uti Kongl. Maj:ts .Nådiga Stadga om Skiftesverket i Riket af den 4 Maj 1827 är föreskrifvet, angående val af Gode män till biträde vid Landtmäteri-förrättningar, för hvarje Socken eller Pastorat utses tre i jordbruk kunnige, inom socknen eller pastoratet bofaste män at.t sådane undersökningar förrätta. Är någon socken så vidsträckt, att detta antal icke anses tillräckligt, då må densamma i Rotar eller Districter indelas, och serskild Nämnd af socknemännen för hvardera utses. 2 morn. Då undersökning om besutenhet ske skall, anmäle det den, som sådan undersökning äskar, hos någon ledamot af Nämnden inom den socken eller det dislriet, der Hemmanet är beläget. Nämnden kalle vid hvarje tillfälle, sig lill biträde att i undersökningen och beslutet deltaga, t vänne inom någon nästgränsande socken boende Gode män, eller andre erfarne hemmansbrukare, och sammanträde derefter, så fort lämpligen ske kan, å dertill minst åtta dagar förut från predikstolen i socknekyrkan kungjord dag, antingen vid det Hemman, hvarå undersökning äskås, eller å annat lämpligt ställe, allt som omständigheterna fordra och med minsta kostnad är förenadt: Är någon ledamot i Nämnden jäfvig, eller underlåter att vid sammanträdet sig inställa, tillkalle de öfrige, sorn tillstädes äro, annan ojäfvig och i jordbruk kunnig person i den jäfviges eller frånvarandes ställe, att i undersökningen deltaga. Uteblifver en eller flere af dem, emellan hvilke hemmansdelen klyfvas skall, det må ej hindra undersökningens fortgång. Kommer ingen af dem tillstädes, blifve undersökningen inställd, intilldess ny anmälan derom-göres; och den , sorn undersökningen begärt, gifve i hvarje fall den ersättning till Nämnden, sorn i 2 Gap. 6 §. af ofvan åberopade Skiftes-stadga för Gode män bestämmes.
M:s nåd. propos., ang:de öfverlåtande till Malmö stad af mark, tillhörande Malmö f. d. fästning; N:o 16, i anledn. af K. M:s nåd. propos., ang:de afskrifning af ett majoren C. Weinbergs sterbhusdelägare ådömdt ersättningsbelopp för en balans; N:o 17, angele ett förändradt användande af den g procent, som af sterbhus inom Wermland erlägges; N:o 18, ang:de förändring i sättet för fångars forslande; samt N:o 19, angrde det till Westerås län hörande Wåhla härads förläggande till Upsala län. Föredrogs å nyo SlatsUtsk:s d. 9 och 12 dennes pä bordet lagda utlåt. N:o 37, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster. R. o. Ad. fann detta utlåt, böra punktvis företagas till pröfning. Härvid förekom Först Utsk:s hemställan, att dess beräkningar af vissa indeldta räntors värden, icke måtte af R. St. definitivt fastställas, förrän den på dessa beräkningar inverkande fråga om dessa indelningars indragning till statsverket bilf-, vit af Utsk. handlagd samt af R. St. slutligen pröfvad oell afgjord. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag anser det oriktigt handladt af StatsUtsk., att hafva för närvar, sammanblandat denna fråga med Statsregleringen. Sådant är enligt min tanka onödigt; ty, om skattejemkningen blifver gjord, såsom man lofvar, utan förnärmande af hvarken räntetagares eller räntegifvares räll, så inser jag ej hvilken förändring i nu bestående förhållanden, eller rättare sagdt beräkningar, som deraf skulle uppkomma. Men om likväl någon förändring skulle deraf härröra, så må det blifva en särskild omsorg för R. St., att i anledn. deraf vidtaga den rättelse, som ett sådant beslut Den ](j Februari f. m. 499 kan påkalla. Men att nu, och innan ett sådant beslut är fattadt, förklara det
Gr. Frölich, Da v.: Jag skall icke besvära R. o. Ad. med något ytterligare utlåt, i detta ämne. Jag har börjat med att behandla frågan practiskt och skall nu sluta med att yttra mig om sättet att komma till beslut. Då det icke blott af den siste värde talaren, utan äfven af Hrr Dalman och Hjerta blifvit yrkadt, att man föret må undersöka, huruvida Huset icke skulle vilja instämma i deras anmärka, om allmän valrätt, vill jag icke motsätta mig, att deras förslag till gemensam tanka må föredragas. Hr von Troil, Emil: Likasom den siste värde talaren skall jag inskränka mig till några få ord, då discussionen redan varat så länge. Jag vill blott af Hr Cederschjöld* anförande »upptaga, hvad som rörde R. o. Ad:s representationssätt. Han yrkade den sats, att corruption vore lättare, ju mindre antalet vore. Jag är af alldeles motsatt tanke. Ben i3 Octoher e. m. Antalet må vara stort eller litet, så kommer corruption lika litet i fråga, om representanterna äro oberoende och af hederliga tänkesätt. Detta tyckes Hr Cederschjöld sjelf hafva medgifvit, då han sagt, att sådant beror på, hulu blodet rinner i ådrorna, hvarmed han förmodligen menade karakteren. Deruti instämmer jag med honom. Hufvudsaken är, att vi få ett antal representanter af nog upphöjda tänkesätt för att icke afvika från sin öfvertygelse, hvarken i följd af lockelser, hot eller annan anledning. Då mätte man finna, att ju inskränktare antalet är, ju lättare måste det blifva att complettera det med män af dessa upphöjda tänkesätt, äfvensom att följa dem med allm. uppmärksamheten. Hr Cederschjöld har frågat, hvilkens uppmärksamhet det vore, som man ville se följa representanterna, och han har sagt, att det vore icke folkets, utan ministerens uppmärksamhet, sorn komme att följa dem. Jag tror, att en representation skulle båta föga, om icke allm. uppmärksamheten följde individerna. Att valen i provinserna skulle ske af några få personer medger jag icke.
St:r beviljas: a) att detta bidrag skall användas uteslutande till Canal-arbetets fullbordande samt segelfartens öppnande till Östersjön, och således hvarken till Motala Mekaniska Verkstad eller andra främmande ändamål. b) att, till säkerhet för Canalbyggnadens fullbordande för det beräknade kostnads-beloppet inom i833 ( 21 ) års utgång, Bolaget, genom ny teckning af Aclieägarne, skall anskaffa och, under åren i83o, i83i, i83a och i833, uti RiksgäldsContoret insätta en summa motsvarande tredjedelen af det bidrag, Staten, under denna Riksdag, till Canalens fullbordan beviljat, af hvilket insättningsbelopp skall inbetalas en fjerdedel inom Junii månads utgång under bvartdera af förenämnde år. c) att, i händelse Canalen ej inom år i833 blifvit med det af Staten lemnade bidrag färdiggjord, det skall åligga Bolaget att, under år x834, densamma med egna tillgångar fullborda, hvartill de af Bolaget, på föreskrifvet sätt, insatte medel skola i första rummet användas, med undantag utaf en tredjedel deraf, hvilken under alla händelser kommer att i RiksgäldsContoret innestå, såsom fond till säkerhet för Canalens framtida underhåll, utan minskning derigenom af den skyldighet, Reglementet af den n April 1810, Art. g morn. 3 stadgar, angående bildandet af ReparationsGassor; och d) att Bolaget för hela det vid denna Riksdag erhållne Lånbiträde skall lemna Rikets Ständer rättighet, att genast taga första inteckningssäkerhet uti CanalVerkct, dess område och ägande fastigheter, Motala Verkstads anläggning dock derunder ej inbegripen, men att, när Bolaget detta vilkor antagit och förbundit sig till uppfyllande af alla öfriga, utaf R, St:r Bolaget gifna föreskrifter, den uti 3:dje Afdelningen af nu gällande Banco-Reglemente, Art. 4 §• J4 s*sta morn. första punkten, nämnde pant-rättighet kommer alt förfalla.