Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ls Befallningshafvande härstädes för reglering och begagnande efter nyare skogshusliå 11 ningssättet, hvilket ock redan blifvit infördl samt, hvad Hunneoch Halleberg beträffar, under flera års tid tillämpad!, hvarvid de Iraktevis ordnade årshyggena lemnat följande brutto afkastning genom försålda skogseffekter: 1837 och 1838 4,912 R:dr 1838 och 1839 års vinter 2,845 — 16 1839 och 1840 års vinter , 3,421 R:dr 1840 ocli 1841 års d:o 5,109 — 1841 och 1842 års d:o 5,622 — Anspråken på enskild egande rätt till de hegge ännu odisponerade kro no-allmänningarne, Kuldeskog och Weden, hafva blifvit slutligen ogillade genom Högsta Domstolens domar af den 21 December 1840 och 20 Juli 1842, hvarefter särskildt föreskrifne åtgärder äro vidlagne för reglering af dessa allmänningar, hvilka förmodligen framdeles, äfvensom en odisponerad, inom Bjerke härad belägen, del af förra allmänningen Risveden, komma att med vissa vilkor öfverlåtas åt de menigheter, som af ålder fått begagna dem till skogsfångst och mulbete. I allmänhet är hushållningen med enskildas skogar hvarken sparsam eller annars val vårdad. —- Ett ofta omättligt och merendels föga nyttigt svedjande, stark kolning och mindre noggrannhet vid förefallande hyggen bidraga synnerligast till deras förminskning. Skogsrödjning sker sällan och än mindre återplantering efter fälld skog, i synnerhet uti skogstrakter, som inneliafvas af allmogen; och torde mycken svårighet möta innan sådan elier annan tjenlig hushållning kan varda införd äfven å de ailmänningsskogar, som för slikt ändamål blifvit i senare tid öfverlemnade åt vissa interessenter tili gemensam vård för gemensamt behof.
Rekommenderadt af många hrr läkare. HÖGRSTEDT 32 &amp; T A C K S A M för alla de rekvisitioner jag till jul erhöll af Iduns ärade läsarinnor, beder jag att äfven nu efter jul blifva hedrad med beställningar af tapisseri arbeten, mönster och monogram m. m.! Hänvisande till utförlig annons i n:r 38 för 1898. Elever kunna bli antagna. blodbrist och svaghet botas säkert med Pinus Piller. Många intyg från botade fin•I nas. En sats kostar: mot insänd [likvid 2: 70, som postförskott 2: 85. Återförsäljare erhålla rabatt. Skrif till (S. T. A. J. Lindahl, Säfsjö. ^koppar, tunna, äkta, i guld o. K ' hvitt o. fina kul. dussin, udda par 25 öre. dussin. Äkta kaffeo. tekannor från 1.25. Japanska kannor 50 öre. Stora vackra kul. Hvita tallrikar 1.40 duss. Utst.-skålar 25, med fat 35 öre. Rundb. dricksglas 55 öre duss. Kul. vattenkaraffer m. glas 40 Öre. Salt&amp; mjölkar af porslin 90 öre, af trä 45 öre. Kryddskåp m. Moderna porslinsserviser för 12 personer 16 kr. L:ma nickelbrickor från 75 öre. Svenska nickel-kaffeo. teserviser från 7 kr. Nya knifskurare 40 öre. Polermedlet » Sol », enastående, 25 Öre flaskan. Lavoarsatser, kul., från 5 kr Bidéer med ställning 6.50. Emaljerade kärl alla slag m. m. till enastående låga priser. DTF~~ Tapeter från 8 ä 10 öre rullen. Till landsorten mot efterkraf. Fria lådor. Reel behandling. Rikst. Allm. KAFFE LANDTMANNA&amp; KREDITKASSAN PRIS P R BUTELJ K R. INVÄRTES OCH BARNSJUKDOMAR. x kl. 10 — 11. PRINCESSE, C: 0, Regeringsgatan. N:R SÖTEBORGS EEX. STOCKHOLM.
Ma komma i tillfälle, att medelst en defini if handling, j?änka sig den Ijnfwa känsla, af en i nödens första ögonblick främjad räddning genom en rvälgerning som i anseende lill widdén och wärdet af sine hugnande följder wäl mä kallas ri?5wär« dande, och pa hwstken wlsiare än någonsin, "an lämpas latinffa ordspråket, cgui stat c i to cist l>'8. I sammanhang härnäed upläftes ett proroeo utdrag af den sz April frän Borgare-Srandet nefattande en motion af Commerce-Rädet krull, med yrkande af bränwinskränningens inställande samt StändctS öfwerläggning öfwer detta ämne, och omsider desi beslut att öfwer denna sräqa infordra ffyndesamt utlakande as allmänna Beswärsoch Oeconomiä-llltskottet. Herr Landt-Narffalken proponerade remisi till berörde UtffottafHerr klacks memorial, samt instämmande uti Borgare-Ståndets anmodan lill Oecvnomiä-Utffvlket om ffyndesamt afgifwande af desi yttrande. Bifölls.^ Sedan de ledamöter af dej öfrige Ständen som jemte 48 ledamöter af Riddersiapct och Adeln skulle utgöra Riksens Ständers stora deputation till 7«> Den 27 April lill aflemnande af adresernc lill Hans Mask Konungen och Hans Kongl. Höghet Kron-Piinsen bliftvit pä Riddarhuset församlade, afgingo klockan 12 Herr Landt-Marskalken, Herrar Taleman»?» och deputationen till det Kongl. Slotte?; och Hans Excellence Herr Grefwe Lrake emottag, under liden af Herr Landt-Marskalken, klubban. Justerades följande twännc: Utdrag af Pi oiocollek, hällik hos Högloft. Riddcrskavet och Adeln w>d Nrlima Riksdagen i Orebro den 25 April 1812. S. D.
Stads-kassans alla inkomster hafva under ifrågavarande quinquennium i medeltal årligen uppgått till 3,831 Riksdaler banko. Hudiksvalls stad innehafver 436 tunnland odlad jord och 470 tunnland skog och betesmark, deraf likväl 430 tunnland utgöres af dels särdeles stenbunden mark, dels kala och odugliga berg. Under staden lyda öarne Agön, Drakön, Kråkön, Bålsön och Gackerön. Af ofvannämnde 436 tunnland ägas 241 tunnland utaf enskilde personer. Af återstående 193 tunnland utdelas af magistraten 133 tunnland emellan stadens trenne borgerliga societeter, nämligen 36 tunnland åt handels-societeten, 44 tunnland åt handtverkssocieteten och 33 tunnland åt fiskare-societeten. Till lönings-jord åt stadens ecklesiastika och civila embets-och tjenstemän äro anslagne 30 tunnland, samt åt gästgifvaren och stadsåkaren 2 tunnland. Den öfriga jorden är för stadens räkning utarrenderad. Folkmängden, som år 1842 utgjorde 1,229 mantalsskrifne och 681 mantalsfria, tillsammans 1,910 personer, uppgår nu till 1,348 mantalsskrifne och 716 mantalsfria, tillhopa 2,064 personer. Folkmängden har således på de sistförllutna 3 åren ökats med 134 personer eller 7f procent. Stadens invånare utmärka sig för idoghet, redlighet och ordentlighet. Gröfre brott äro högst sällsynta, och de lagöfverträdelser, som förekomma, äro oftast emot utfärdade ordnings-stadgar. Fyllerilasten är föga märkbar. För närvarande finnas 21 män och 2 qvinnor, som idka bandel. Handeln drifves både i gross och minut. Den förnämsta handeln sker med så kallade Helsinge-väfnader, bestående af buldan, segelduk, bolsterväf och gröfre lärfter, hvilka afyttras hufvudsakligen i Stockholm och Sala, och försäljningen deraf uppgår årligen till 1,300,000 alnar. 29
Jemte det BancoUtskottet nu i korthet ■utvecklat de skäl, sorn föranlåta Utskottet att utan förändring Förblifva vid dess afgifna förslag; får Utskottet Vördsamt anmäla, att sani» ma förslag, enligt ingångne ProtocollsITtdrag af den 32 och 25 November, blifvit af Högloll. Ridderskapet och Adeln, Högv. Prest» Ståndet och Väilofl BorgareStändet giiladt; hvarvid dock. den skiljaktighet företer sig, att Vallöf!. BorgareStändet antagit de sednare alternativen i i Artikelns 7, 8 och 9 §, saint i 4 Artikelns 1 och 3 §., saint följ*, ak tel igen ansett förslaget om Kongl. Handt» bruks Academi ens befattning med Odlingslån, böra helt och hållet förfalla. På grund af hvad ofvan blifvit anferdfy och med afseende på de inom Hederv. BondeStåndet framställde anmärkningar i samma ämne, får Utskottet vördsamt hemställa, om icke, tili vinnande af ett bestämt resultat, antingen Väilofl. Borgareeller Hederv. Bon» deStåndet skulle vilja förena sigh det bifall» ds öfrige Kespective Stånden identia de! utan inskränkning lern na t till Utskottets i dess Be* 43& Banco-XJtsiottets Bttänlanilen . tänkande gjorde framställning, heldst Kongl, Landt bruksAcadem iens medverkan, på föreslå* get sätt, derest den kom ine att ega runi, ehvad deremot För öfrigt må fintias alt erinra, ej tyckes kunna medföra någon olägenhet eller kostnad för de lånsökande; och om åter Kgl. Acadetnien ej finnér sig deruti kunna ingå, följden då blifver antagandet af de föreskrift ter Vallöf!. Borgareoch Hederv. BondeStån» deri nu på förhand velat hafva tillämpat. Bör den möjliga händelse, att Vällofl. BotgareStåndet, oaktadt hvad Utskottet nu anti ragit, ej frångår sitt redan fattade beslut, och att Hederv.
Jag är icke i tillfälle att kontrollera Frih. von Schulzenheims anmärkning och antager den derföre på god tro; men jag hemställer, om det kan vara skäl att pä grund af den möjligen felaktiga beräkningen ändra anslagssumman, då, såsom bekant, priset pä ved ganska betydligt varierar, så att icke sällan inträffar, att man för famnen bokved får betala ända till 40 rdr. — Jag yrkar fortfarande bifall. Hr Stuart, Carl Gustaf: Jag ber att få förena mig i den af Frih. Klinckowström uttalade åsigt, att det lägre ansiagsbeloppet borde beviljas; och åberopar till stöd härför det förhållande, att lönen lör läraren i veterinär torde blifvit allt lör högt beräknad, alldenstund denna person har tillfälle att genom enskild praktik förvärfva större inkomster. 230 Den 14 April e. m. Hr Fåh raeus, Edvard: Utan att vilja framställa något särskildt yrkande, ber jag att få fästa Höglofl. Ståndets uppmärksamhet på en vid Institutet förekommande utgiftspost. Enligt hvad sid. 19 i Betänk:t utvisar, åtnjuter föreståndaren, i denna hans befattning, 4,500 rdr samt såsom lärare i landthushållning och boskapsskötsel 1,500 rdr, summa kontant lön 6,000 rdr. Han har dessutom fri bostad i Alnarps präktiga slott. — Ser man nu till, hvilka löneförmåner tillkomma personer i enahanda eller i högre ställning, visar sig det förhållande, att föreståndaren för Ultuna landtbruksinstitut åtnjuter 5.000 rdr och Cheferna för de förvaltande verken i hufvudstaden, der dock lefnadskostnaden torde vara större än på landet, ett lägre belopp än förstnämnde föreståndare; så t. ex. har Chefen i Statistiska Centralbyråen endast 5,000 rdr, föreståndaren för Kongl. Bibliotheket 4,500, Expeditions-Chefer 5,500 rdr o. s. v. och dessa embetsman i hufvudstaden hafva icke fri bostad.
Om Utskotten funnit hemmanens natur af Kronoeller af Kyrkohemman fullständigt ådagalagd, hade naturligtvis någon så beskaffad undersökning ej af Utskotten ansetts behöflig; men nu hafva Utskotten, efter en noggrann oell på tillgängliga handlingar grundad pröfning af detta inål, allenast kommit till den slutsats, att skälig anledning vore till den förmodanr alt åtskilliga af de ifrågaställde hemmanen äro sådane, hvartill Kronan rätteligen har egandeoch dispositionsrätten; och då, i saknad af tillförlitlig kännedom om förhållandet, och, för att få detsamma bestämdt och utredt, en undersökning blifvit föreslagen, samt de af Mo~ tiona iren yrkade åtgärder, såsom ändring i redan åtaget arrende af desse hemman och inställande af nya arrenden m. m., endast kunna blifva en följd af undersökningens utgång, hafva dylike eller andra tili rubbning i det nu varande förhållandet ledande mått och steg ej heller kunnat af Utskotten tillstyrkas. Anmärkningen, att Utskottens alternativt framställde förslag om nedsättning i kyrkohem mans-åboernes onera skulle verka till förhöjning i heml manens arrenden, och således förfela sitt ändamål, torde lika lilet förtjena afseende; ty skulle detta förslag: komma till verkställighet, bör icke betviflas, alt ju dervid kommer att tillgå på ett sätt, att Utskottens tydligt uttryckta afsigt, nemligen att bereda hemmans-åboerne lindring i deras tryckande belägenhet, uppnås. Tinner åter förslaget om förenämnde undersökning Kongl, Majrts Nådiga bifall, blifver oek en följd, alt de administrativa beslut, som i fråga om kyrkohemmanet! i Halland kunna vara meddelade, icke ligga i vägen för Kongl. Maj:t och Kronan alt med de hemman, sodn befinnas icke tillhöra Kyrkorne eller Presterskapet, utan vara af Krononatur, vidtaga enahanda åtgärder, sorn med andra Kronohemman, och således äfven, alt, på sätt yrkadt blifvit, försälja dem till skatte, hvilket jemväl är en åtgärd af administrativ egenskap*.
Allt detta kommer att intluera på den blifvande ersättningssnmmans belopp, i fall ersättning ifrågakommer. llr Rääf har visserligen sagt, att det vore likgiltigt, om ersättning nu också skulle komma att erläggas med en större summa än förlusten slutligen skulle finnas bestiga sig till; ty i den händelsen, säger han, skulle naturligtvis den ena parten i ersättning äga att upbära, hvad sedermera af det stulna möjligen kunde återfås; men jag hemställer till Hr Rääf sjelf, om det för Hr Rääf skulle vara, eller för någon annan kan vara likgiltigt att ligga i förlag med en 5000 r:dr b:co under loppet af 1 å 2 år, hvilken tid troligen förlöper innan Hypolheksföreningarne vilja eller kunna förnya sina obligationer. På alla dessa grunder, och i synnerhet på det skäl jag förut haft äran anföra nemi. att R. o. Ad. ej äger rättighet att efterskänka Wadstena Adliga Jungfru-stifts-kassas möjliga ersättningsanspråk, anser jag med så väl R. o, Ad:s som Ridd.-Kamererarens rätt förstådda intresse mest öfverensstämmande att saken öfverlemnas till laglig behandling vid vederbörlig domstol, hvarföre jag anhåller om propos. på bifall till Utsk:s betänk. Hr Printzensköld: Jag kan icke dela den åsigt, som åtskilliga talare yttrat om olämpligheten af alt öfverlemna ifrågavar:de sak till afgörande af en Compromiss. Här är ju icke fråga om att söka utreda saken så, att något criminelt ansvar skulle den redogörande åläggas, här är endast fråga om en så beskaffad utredning som skulle leda derhän, att Compromissrätten, på de skäl och uplysningar den kan erhålla, antingen må kunna döma den redoskyldige, att ersätta hvad som blifvit bortstulet, eller också förklara att sådana omständigheter förekommit, hvarigenom lian icke kan lill dylikt ansvar bindas. Då har frågan fått den utgång som den i domstolsväg jemväl skulle hafva erhållit, under förutsättning likväl att redlige och oväldige män inträda i Compromissen: att R. o. Ad. återigen nu skulle sjelf uphäfva sig till domare i saken, anser jag i högsta måtto olämpligt, ty hvaruti skulle domen bestå?
Revisorernes sålunda gjorda begäran ej viltfaras; att om alla Wallberg, under hans 22-åriga tjenstetid, förelagda vitén skulle uppgå till oflanämnde summa, men han endast blifvit ätlö.md 74° R:dr, så måste deraf handgripligen följa, att lian i allmänhet fullgjort hvad honom är vordet förelagdt, och att samma förelägganden ej saknat påföljd; att dessa vitén, till största delen, tillkommit, för att förmå Wallberg till förklaringars afgifvande öfver anmärkningar, gjorda vid revisionen af hans inlemnade räkenskaper; att sedan Wallberg, under åberopande af det sjuklighetstillstånd, hvari han de sednare åren sig befunnit, hos Kongl. Maj;t i underdånighet anhållit att blifva från ulgifvandet af dessa böter förskonad, Kongl. Majit, af gunst och nåd, behagat dertill bifall lemna; att Wallberg, redan den 18, September 1840, erhållit permission och alltså var skiljd från sin tjenstebefattning, då han, den 29 Januari 1842, suspenderades frän det dermed förenade arfvode; och att denna suspension egentligen tillkommit, såsom förelagdt och försutet vite, sedan Styrelsen länge funnit fruktlösheten af all bestämma vitespåföljd i penningar. Dernäst hafva Revisorerne, än en gång, yttrat, att ”kredit-systemet ”äfven i detta fall visat sin menliga verkan,” hvarom intet annat är att säga, än att Styrelsen, på sätt ofvan ädagalagdt är, aldrig infört eller medgifvit någoL kredit-system; men om en Föreståndare skulle, med öfverträdelse af gifna föreskrifter, utlemna varor innan arbetslönen blifvit godtgjord, kan förhållandet dermed ej kontrolleras, åtminstone icke med den lätthet, Revisorerne föreställa sig. Utan dagliga inventeringar i magasiner och arbetsrum, kan den kontrollerande ej känna hvad af arbetet är uttaget eller icke.
Jag har nu hört af Hr Lagerhjelm, att en sådan lag finnes; men för mig och de öfriga 102 personer, som tecknat sig i Wermländska privatbanken, har åtminstone detta varit okändt, och säkert är, att om man afskär privatbankerna rättigheten att utgifva småsedlar, tappar man blodet ur deras ådror. På Ilr Lagerhjelms fråga, hvem som skulle garantera fogden eller allmänheten, att de icke förlora, om de emottaga privatbankernas sedlar, får jag för öfrigt svara, att det är lagen, som skall åt alla gifva det fullständiga skydd, att privatbankerna, ehvad de grunda sin rörelse på statsbankens sedlar, eller på metallisk fond, ovilkorligen måste i cassan tillhandahålla hvar och en utbyte af sådant mynt, som allmänt i Paket gäller, eller ock genast tillstängas. Jag vill nu icke vidare ingå i detta ämne, ehuru jag, såsom provocerad, ansett anmärkningarna icke böla lemnäs utan allt svar. Jas; slutar med besvarandet af en utaf Hr Lefre'n till lagkarlar ställd fråga, hvilken jag tror mig kunna besvara, nemligen huruvida icke Banken, vid pantsättning af sina fastighets-inteekningar, kan göra förbehåll, att uppsägningsrätten ej får af pantinnehafvaren begagnas. Mitt svar är, att detta ganska lätt låter sig göra vid transporten eller pantsättningen, och att fett sådant förbehåll då måste blifva gällande. För öfrigt öfverlemna!- jag redactiouen af denna punkt till Gr. Cronhjelm, som af huset tyckes hafva fått burskap på detta kall och således dermed må fortfara, då jag förmodar, att punktens redaCtion skall få samma consequens och sammanhang som de föregående. Frih. Ehrenborgh! Sedan jag nu i dag hört en ledamot, för hvilken jag byser mycken aktning och som tilltror mycken förmåga i bedömandet af detta ämne, bedrager jag mig troligtvis icke i den förmodan, att om han, nemi. Hr Lagerhjelm, varit närvarande i går, skulle han icke hafva motsatt sig det förslag, som af Gr. Frölich och mig då framställdes.
Låne-understöd för Skepps-Byggerierne anslås; i hvilket afseende Utskottet jemväl föreslagit åtskilige reglementariska föreskrifter. 3:0 Rörande de hos Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Uilåtande, angående Fond till godtgörande af framlidne Heir Riks-Rådet Friherre Adler Salwii Arfvingars underdåniga Krono-fordran j och har Utskottet med besvarande af dessa anmärkningar tiilkänpagifvit, att de öfrige gme RiksStånden gillat Utskottets förra Utlåtanden. 4:0 Af den 5 dennes, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 16 sistledne Februarii afgifne Förslag till beräkning af Inkomsttitlarne uti näst upprättande Riks-Stat; och har Utskottet, i anledning af Ridderska. pets och Adelns samt Preste-Ståndets anmodan, tillika öfverlemnat det af Utskotiet uppgjorde andra alternativa Förslag till InkomstTitlarnes beräkning, samt i öfrigt tillkännagif - Den ii April. 383 vit, att i händelse Utskottets första Förslag vinner Riksens Ständers bifall, i följe hvaraf öfverskotten å Inkomsterne komma såsom förut: att till Riksgälds-Contoiret ingå, Utskottet ämnade föreslå det nödige Medfcl, till betäckande af den brist, som å de påräknade Statsinkomsterna, emot förmodan , kunde uppkomma, matte uti Riksgälds-Contoiret afsättas, att af Kongl. Majit vid förefallande behof användas.
Tarif för införsels tullen9 åtföljd■ af en särskilt förteckning å varor, sorn är o vid införsel tullfria. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull, Banko. B: dr sk. rist Alun j alla slag 17 lisp. 5 — Anis 1 skålp. 2 — Antimoniumj spiesglans och regulus 1 skålp. i Apelsiner 1 skålp. 1 6 Arsenikj lill införsel af Apotekare, och efter erhållet särskilt tillstånd af Kommers-Kollegium, för fabriksinrättningar 1 skålp. — 6 Aska: rå, af träd eller andra vegetabilier 1 lisp. 1 pott-: vällad eller oraffinerad .. 1 lisp. 1 raffinerad och kalcinerad 1 lisp. 16 Assa Foetida 1 skålp. 3 Balsam: kopaive-, peruviansk och annan natif . 1 skålp. 6 Band: sammets-, äfvensom i allmänhet sidenoch Aflat, arbetad; se Slöjdevaror, ej specificerade. Alabaster, arbetad, ej specificerad; se Sten, ali annan, ej specif. AI08, liänföres under Apoteksvaror. Anchovis; se Fisk. Argentan, eller nysilfver; 6e Metaller, sammansatta. Arrac; se Brännvin. Aska, tennoch bly-; se Tennaska. Aska, koppar-; se Kopparskrot. Askar och dosor, af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen; se Slöjdevaror, ej specificerade. Auripigment; se Färger. Balsam, riga-; se Varor, som icke kunna hänförås under någon af de i införsclslarifcn upptagna bestämmelser. Bil. till R. St. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. B: dr sk. r:st Band halfsiden-, färtullas lika med väfnader af samma ämne. andra slag: < « 1 skålp. 24 Barometrar 1 stycke 2 — .— Bastmattor 1 lisp. 6 — Beck
Herr Biskopen trodde derföre, at ofwanberörde antal af Rid, derffapct och Adelns Ledamöter uti Uiffotten borde sorgfälligt bibcb.ällas , häle st all hufwussaklig förändring af det äldrige Constitutionele uti ärcndernas bchandlingssätt wid Riksdagen, antingen ffulle innebära en hnfwudsakiig förändring uti sjelfwa Constitutionen, eller ätmin. stone ledde til en sadan olägenhet." Och ffulle desta fran Utffottets öfrige Ledamöters sammanstämmande mennig ffiljaktige anföranden uti Protocolls-Utdxag det ti! Höglofi. Ridderffapet och Adeln afgäeni.e Betänkande widfogas. icke supi-L. In tMem ilO. ^VLlerius. Lades pä bordet til nästa. Plenum. Uplästes et Memorial med ätföljande Protocolls-Utdrag och dest Bilaga frän Stats-Ut-. ' ffottet, sä lydande: Word - Den 8 Iulii. 63 Wvrdsamt ^iLmonLl! Sedan Riksens Högloft. Ständers Statsutskott under denne dag stadgat sina tankar, angående de Löner, sorn komma at bestämmas för deras Exellencer Stats - Ministrarne samt Statsoch Iustitie-Naden; sä fär Utskottet stt härutinnan fattade bestut, genom härhos följande Protocolls - Utdrag tll Riksens Högloft. Ständers egit närmare ompröfwande wördsammeligcn öfwerlemna, tillika med En Ledamots härutinnan afgifne särskildta yttrande. Stockholm den s Iulii 1809. Pä Riksens Högloft. Ständers Stnts-U.tftotts wägnnr LlLes kleminZ. VVeitZmLN. Larl Unnäber^. wollers Allisson. d>l. ?röcle1ius. Utdrag af Protocollet hälllt uti Riksens Högloft.
84- (Grundar sig på Rikets Ständers beslut, enligt Förstärkta Stats-Utskottets memorial N:o 3oo) Rikets Ständer, som, för bildandet af ett National-Museum, beviljat ett stats-anslag af Femhundra tusen Riksdaler, med förklarande, att härå uppkommande besparing bör Riksgälds-Contoret tillgodoföras, hafva till Kongl. Majits Nådiga disposition, för börjandet af byggnaden till detta Museum, nu anvisat en summa af Ett hundra femtiotusen Riksdaler; hvilken sistnämnde anslagssumma alltså skall, för ifrågavarande byggnadsföretag, Kongl. Majit af Riksgälds-Contoret tillhandahållas. (Grundar sig pä den af Rikets Ständer gillade iy:de punkten i Ståts-Utskottets Utlåtande, N;o 4i) Till understöd för utarbetandet och ordnandet af Kapitenen Balzar Cronstrands samlingar, angående den fordna Egyptiska byggnadskonsten, är af Rikets Ständer beviljadt ett anslag af Tre tusen Riksdaler, att, under åren 1845, 184G och 1847, från Riksgälds-Contoret utgå, så vida Kongl. Majit finnér att härigenom kan vinnas det med detta anslag åsyftade ändamål, eller nämnde samlingars bringande i så fullständigt skick, att de kunna från trycket utgifvas; i hvilket fall och derest Kapitenen Cronstrand, på sätt Kongl. Maj:t förordnat, årligen redogör för arbetets fortgång, ifrågavarande anslag alltså bör af Riksgälds-Contoret, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, utbetalas med Ett tusen Riksdaler under hvartclera af förberörde 3:ne år §. 86.