Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– O, ja! svarade flickan i öfvertygad ton ty hon trodde det. En ringning störde dem i det påbörjade intressanta samtalet. Kammarjungfrun gick att öppna och återkom genast: – En herre derute önskar träffa fröken? – En herre? frågade Nora förvånad. – Ja, en fin herre. – Sade han inte sitt namn? – Jo, ingeniör Arnold Lindqvist. Nora rynkade näsan och började otåligt trumma på björnfällen. – Hvad får jag svara honom? – Att jag inte tar emot ... fast, vänta litet ... du kan gerna låta honom komma in. Ju förr jag blir af med honom dess bättre. Nora reste sig upp från sin beqväma plats och intog en afvaktande ställning på en stol, en intagande bild af den nödtvungna resignationen. Arnold trädde in i salongen. Nora kunde ej dölja för sig, att han blifvit manligare och äfven behagligare till utseendet sedan hon sist såg honom. Det var nu omkring två år sedan. – Nora! utropade han. Så får jag då ändtligen återse dig! Hon gjorde en afböjande gest med handen. – Lugn, min vän, lugn, sade hon. Han tystnade. Åh, hur väl han kände igen henne! Alldeles som förut, samma förfärligt afkylande emottagande! – Lugn, upprepade han, hur kan jag vara lugn då jag nu återfinner dig, skönare än någonsin, efter två långa års förlopp? Ack, visste du hur jag lidit, hur jag förtärts af längtan efter dig, då insåg du hur orätt du gör, då du uppmanar mig att vara lugn. Och ändå, för att vara dig till viljes, skall jag försöka beherska mig. – Tack min vän. Och låt oss nu helsa ordentligt på hvarandra! Att börja med skall jag gifva er en komplimang: ni har verkligen förändrats betydligt till er fördel ... Slå er ned och tala om för mig hvad ni upplefvat, sedan vi sist sågo hvarandra. Vet ni, det är rigtigt roligt att återse er! – Är då detta allt du har att säga mig, Nora? frågade han nedstämd. – Men, du store Gud, är då det icke mycket nog! Hvad begär ni då af mig? Att jag sprang i edra armar kanske, omfamnade och kyssste er? Arnold svarade icke.
Kyrkoherdens förlofning väckte en oerhörd sensation i den goda stadens kristligt intresserade kretsar. Fru Rörstrand gick opp till borgmästarinnan Rundlund. Domprostinnan, fru Lindström och rektorskan Ahlkvist voro där förut, och alla fem följdes åt till fru Pegrelli för att få höra, hvad hon tänkte om saken. Ty fru Pegrelli hade obegränsad auktoritet i alla tvistiga spörsmål. Fru Pegrelli satt i soffan, sysselsatt med sitt älsklingsarbete, stickstrumpan. Fruarna pelsade af sig med en viss brådska och satte sig omkring divansbordet. »Hvad säger ni om förlofningen?» sade fru Rörstrand. »Ja, hvad skall man säga?» sade borgmästarinnan Rundlund. »Han är ju alldeles som en annan människa», sade fru Lindström. »Man kan knappt känna igen honom», sade rektorskan Ahlkvist. »Han afgudar sin fästmö rent af», sade fru Rörstrand och snörpte på munnen. »Den där lilla oppnäsiga flicksnärtan», sade fru Lindström föraktligt. »Den där koketta ungen», sade domprostinnan. »Och så sätter hon sina idéer i hufvudet på honom se’n», sade borgmästarinnan Rundlund. »Han börjar redan att tala om kärleken, som kan hjelpa igenom alla svårigheter, om öfverseende mot olika tänkande, om aktning för andras öfvertygelse, och hvad det heter alt.» »Och det säger han», utbrast fru Ahlkvist med ifver, »han, som för en månad sedan sade till mig, när vi talade om en kristens pröfningar inom äktenskapet: Snälla rektorskan, sa’ han, snälla rektorskan, med Guds hjälp kan man bära alt annat, sa’ han, när man tänker lika om det, som är det ena nödvändiga.» »Sa’ han det?» sade fru Lindström. »Herre Gud!» sade borgmästarinnan Rundlund. »Och nu vill han låta henne ha sitt hufvud för sig», sade domprostinnan. »Ja, tänk det!» sade fru Rörstrand. »Han säger själf, att han aldrig lägger sig i hvad hon läser.» »Förändrad är han», sade borgmästarinnan. »Det syns redan i hans yttre.
Utdrag af Vällofl. Borgare-Ständeti Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 24 April 1815. S. D. _ emitterades Till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utsiottet. 1:0 Herr Ha ndelsmannrien Wigander® Memorial, angående rättighet för Städernes innevånare till en friare Brännvinsbränning; och o 2:0 Herr Grosshandlaren Fredric Åbergs anförande, angående Gräns-tull bevakningens bibehållande emellan Sverige och .Norrige. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn■ Robsahm. Utdrag af Hedervärda Bonde-Ständets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 24 April 1815• S. DOedan HögloftBevillnings - Utskottet ej ansett sig behörigt upptaga den, till samma Utskott - Den 24 April 377 skott, af Bonde Ståndet remitterade Kongl. Majtts Nådiga Proposition af den 5:10 i denna tnanad, angående närmare reglering af den under 'namn af Gerningsören kända afgift; fann Hedervärda Bonde-Ståndet for godt remittera Högstberorde Nådiga Proposition till Stats Utskottet; hvarom vederbörande , skulle på vanligt sått underrättas. Ut Supra. fx Protocollo Olof Werlin. S. D. V id ytterligare föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottets den 5 April afgifne, och sedan den 13 på bordet hvilande Betänkande, i anledning af Öfverste Uieuterianten vört Heynes Memorial, om ett närmare bestämmande af de afgifter, som Hjelprotarne vid de Indelte Regementerna borde till StamRotarna betala, samt jemkning af de så kallade planpenningar, blef, efter skedd öfverläggning, det samma af Ronde-Ståndet giiladt. Ut Supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. 378 Den 34 April, S.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken frägade om icke Ridderffapet och Adeln, i afseende pä den nu wäckta frägan, wille förblifwa wid sitt rörande Stats-Ulskottets Cancellister fattade beslut. Ropades Ja. Grefwe ve la Osrckie yttrade sig finna, att för honom, säsom Ordförande i Bewillnings-Utstottet, ej nägot annat äterstode, än att beklaga, det han ej hade sä lyckliga persvations gäfwor, att förstaffa förmoner ät Bewillnings, Utskottets Cancellister, som Stats»Utflottet för sina. UplästeS följande: Utdrag «f Protokollet hältet uti Borgare,Ständ ett Ple, Den 27 April. 997 Plenum wid Riksdagen i Stockholm den April I8io. S. D. Biföll Borgare-Ständet hwad Riksens Högloft. Ständ rs Allnänna Beswä soch Oeeonomie-Utftott, i Betänkande af den i denneS anfört och tillstyrkt, i anledning af de frän Högloft. Riddcrffapet och Adeln samt HdLerwärda Bonde-Standet ffcdde remister, angående Saltpeter-Tillwerkningen i Riket. Vr svprs. Hix ?rntoc:ollo. H. peterson Utdrag af Prvtscollet, ha let etti Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 26 April r8^ S. D. Instämde Bor arc-Gtä'bet med det Hedermärda Bonde-Ständer Uli ben anmärkning wid Expeditionen, angående Bränwins-Branningen j Riket, att ä det ställe bär införsel till Städcrne och fri försäljning af Bräntvin vmsö mäles, borde i flrsra v-d n: Stockholm och Götheborg derib.and äswcn iubeg-ipne. Hr suprs. Lx krotocolla f. bl. keterron. Efter en korrt öfwerläggning blef denna af Borgareoch Bonde-Ständen tillstyrkta förändring i redaktionen bifallen.
Maj:t. som låtit sig denna underdåniga ansökning föredragas, har dervid med Nådigt deltagande erfarit, att Justitiae-Rådet Blom icke vidare kan, utan fara för synens förlust, med Utöfningen af sitt vigtiga Ämbete fortfara och då Kongl. Majit fördenskull härjemte i Nåder öfverlemnar förevarande ansökning till Ri_ kets Ständers Stats-Utskotts vidare åtgärd, vill Kongl. Majit fästa Utskottets uppmärksamhet på de för bifall till densamma talande skäl af Sö. kandens beklagligen iråkade oförmögenhet till fortsatt tjenstgöring, hans i flere hänseenden utmärkta förtjenster samt hans behof af de sökte pensions-villkoren, till vinnande af en bekymmerlös bärgning på sin ålderdom. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständers Statsutskott med Kongl. Nåd och ynnest välbevågen. Datum ut Supra. CARL JOHAN. C. DSkogman.” Stats-Utskottet* Betänkande^ får Stats-Utskottet härmed afgifva dess yttrande till Riksens Höglofl. Ständer. Genom de handlingar, som blifvit den Nådiga skrifvelsen bilagde, och deribland ett i Laglig form utgifvet Läkarebetyg, är stvrkt, att Herr Justitiae-Rådet och Commendeuren Blom är nära 61 år gammal och varit i det Allmännas tjehst i fulla 40 år, men att han, under mångårigt stillasittande, nattvak och träget sinnesarbete, ådragit sig en försämrad hälsa och i synnerhet en märkligt aftagande syn med värk i ögonen, smärta vid stark dager och eldsken, samt ofta oförmögenhet att läsa, hvilket gifver föga hopp, att synen skall återkomma, men påkallar fullkorn, lig ledighet från Ämbetet, så vida den ännu återståencle synförmågan skall kunna bibehållas.
215' bruk äro utdeldte, eller de Munderingar, sora i Rotekistorne förvaras , emot erhållande ersättning nti penningar, räknad efter fulla värdet af Munderingens slitning, utan att något behof af serskildta Arbetskläder för Soldaten , vid dylika eommenderingar , uti högstberörde Författning finnes omförrnäldt; Och i afseende på Soldatens förskaffande till den för hvarje Compagnie utsatte Samlingsplats, sådan Rotehållarnes skyldighet nu mera borde hafva upphört , sedan Kongl, Maj:t i Nåder antagit Riksens Ständers vid 1812 års Riksdag gjorde underdåniga anbud att erlägga PassevolanceAfgift, emot befrielse ifrån Skjuts och underhåll till Soldaten , både vid Möten och Commenderingar ; Så liar jag uti Embetsskrifvelse den so derpå följde Junii begärt, att uti afgifvande förklaring Konungens .Befallningshafvande ville upplysa anledningen till dess ofvannämode af mig anmärkte! förordnanden. En sådan förklaring har väl också ifrån Herr landshöfdingen enskildt, den 15 Augusti, till min Expedition inkommit, men då jag ej funnit de deruti pxtelirainairt uppgifne skäl antaglige och en , efter gifven anledning till förväntande ytterligare förklaring tvenne månader utebi ifvit, har jag den 16 påföljande October 1815 , remitterat Handlingarne till Laga handläggning af AJvocatFiscalsEmbetet i Kongl, S*vea HcsfRätt, på hvars AnmärkningsMemorial Konungens Befallningshafvande, uti dess till Kongl. HofRätten den 8 Januarii innevarande år ingifne svaromål , tillkännagifva sig ej vilja meddela någon hufvudsaklig förklaring förr, än 2X6 ffustiticeOmbudsm. Embetsfitrdtteher. Kongl.
Den föreslagna voteringspropositionen godkändes. 32 25, i anledning af Riks-Ståndens beslut öfver Betänkandet 32 20, med förslag rörande föreskrifterna i 6:te och 7:de artiklarne af Banko-reglementet. Punkterna i till och med 4 lades till handlingarne, och godkände Ståndet Utskottets i 5 punkten framställda förslag. Bih. till It. St. JM 26, rörande bestämmelserna i 8:de artikeln Banko-reglementet, om diskontoch lånekontoren. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedan omförmälda Memorial och Utlåtanden: JYs 85, i anledning af erhållna återremisser å tvänne i Memorialet JW 69 föreslagua voteringspropositioner. Utskottets i förevarande Memorial framställda förslag till voteringspropositioner godkändes. JV3 84, med förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om godlgörandet af kostnader vid laga skifte å boställe. Den föreslagna voteringspropositionen godkändes. M 85, rörande Rikets Ständers skiljaktiga beslut i fråga om påbyggnad och förändring af Rikets Ständers hus och f. d. Hebbeska huset. Den till Preste-Ståndet ställda inbjudningen antogs, och lades Utskottets vid Memorialets slut förekommande hemställan till handlingarne. M 86, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets under M 76 afgifna Memorial, angående utvidgning af det inom Rikets Ständers hus inrättade arkiv och bibliotek samt anvisande af dertill erforderliga medel. Lades till handlingarne. M 87, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående ytterligare förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid. Bifölls. Jtö 88, i anledning af Kongl. Maj:ls nådiga Skrifvelse, angående ändring i planen för sänkning af Solgen med flera sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt låneunderstöd. Bifölls.
Uti skrifvelse till Stats-Utskottet af den r3 sisth Februarii, hafva Fullmägtige i Riksgälds-Contoret förmält, hurusom Direclionen för Götha Canal, i skrifvelse af den 7 November förlidet år, begärt, att, sedan Götha Canal, på sätt redan till Fullmägtige aflermradt Besigtnings-instrumenl innehåller, blifvit fullbordad, i öfverensstämmelse med af Kongl. Majit och Rikets Ständer lemnade föreskrifter, Fullmägtige ville, enligt 6 §. mom. Litt. b af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit af den 4 Januarii i83o, bevilja afskrifning och eftergift, eji mindre för det vid senaste Riksdag till Canalens fullbordande beviljade Lånebiträde af 845;334 R:dr B':co, än äfven: för Riksgälds-Gontorets äldre, hos Canal-Bolaget egande fordringar, samt, såsom en följd häraf, Canal-Direclionen måtte, jemte bevis om afskrifningen, återbekomma Cana 1-Directionens, i Bolagets namn och å dess vägnar, utgifne och uti Canal-Yerket, dess område och fastigheter intecknade förbindelse å förberörde summa af 845,334 R:dr B:co.
Det är således blott till tidens besparing, som jag, instämmande för öfrigt i åsigter med dem, som yrka återremiss, begärt afslag å Betänkandet. Grefve Lewenhaupt, Mauritz: Den erfarenhet jag äger både såsom RegementsBefälhafvare och Ledamot af KrigsHofrätten, gör, att jag till alla delar förenar mig med Herr Lefren i hvad som sednast blifvit af honom i det nu debatterade ämnet yttradt. Uppå derefter af Hans Excellcnce Herr Gref vett och Landt Mar skalken framstäld proposition, fann Ridderskapet och Adeln de vid EkonomiUtskottets ifrågavarande Betänkande gjorde anmärkningar böra föranleda till dess återremitterande. Å nyo föredrogs Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 19 sistlidne Januarii under N:o 4^ afgifne, samt den 3 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående Helsinge Buldans stämplande. Den 19 Februarii f. m. i3i Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Det är ej sjelfva saken, utan blott redactionen af beslutet, hvarpå jag tager mig friheten alt nu fästa upmärksamheten. Der står, att dä Helsinge Buldan eller andra sådane varor vilja styckevis försäljas &c. Jag förmodar att buldan och andra sådane varor ej kunna sägas hafva någon vilja, utan att det heldre borde heta skola försäljas. Om en skrifvelse till Konungen i ämnet skall afgå, vore ett sådant uttryck alltför olämpligt. Friherre yl nekar swärd, Carl Henrik: Jag kan ej förena mig i Utskottets åsigt om nyttan af sådane väfnaders läggande i lag, i stället för deras rullande. Jag tror tvertom, att mångå olägenheter derigenom skulle uppkomma för de säljande; och då det är köparens ensak, alt se sig före, tror jag, att inga sådane anstalter böra vidtagas, ehuru jag får medgifva, alt ingen föreskrift af Utskottet är föreslagen, utan blott en upmaning till de säljande. Men jag anser, att man bör vara sparsam afven med upmaningar.
— Nervöst letade hon bland färgerna och låtsades ej höra på fru Nellys tal om, att man bör gifta sig, medan man ännu är ung, medan sinnet är gladt och böjligt — Det där — det visste hon ju alltsammans förut; — mycket bra förstås för den, som så hafva kan, men — Steg knarrade på sandgången nedanför. » Är det du, Evald? » ropade doktorinnan gladt. » Nej, min fru, » ljöd Nils Stanges röst till svar, och i samma ögonblick rusade Nelly upp från chaiselongen och hufvudstupa in i matsalen. » Förlåt, kommer jag och ställer till oreda här — » Han dröjde tvekande på det öfversta trappsteget och såg sig litet skyggt omkring. » Nej, visst inte, » genmälde Aina tryggt och helsade med en lätt böjning på hufvudet utan att resa sig från arbetet. » Doktorinnan har bara hållit på och syltat i hettan och ville ej visa sig i sin stökdräkt, kan jag tro. — Det var riktigt bra, att ni kom — sitt ned här » hon drog fram en stol till bordet — » nu skall jag be er om ett råd. Ni ser, hvad jag håller på med, — ett hastverk bara — men säg mig, hvilket gör mer effekt, om jag låter gudinnan stolt höja handen till befallning, eller lå- ter henne tankfullt sänka den ned vid sidan. Hvad tycker ni? » Det kom en intresserad glans i de melankoliska ögonen. Han satt tyst ett ögonblick, — så utropade han lifligt: » Det där var riktigt duktigt gjordt, det, fröken. Det är lif och karaktär i det, — och med den öfriga stämningen lämpar det sig bäst i mitt tycke, att hon drömmande skuggar ögonen med handen och låter blicken söka i fjärran — » Med ett nyvaknadt intresse lutade han sig fram öfver duken. Aina iakttog honom från sidan: plötsligt slocknade glansen i ögat och han strök med en trött rörelse öfver pannan. » Här är varmt — &gt; sade han blott med sin vanliga tungsinta klang i rösten. » Ja, här är så hett, här skall ni inte stanna, » tog Aina i med hast och reste sig ögonblickligt.
Je dis deux mille Livres cedés pär aete passé le trente aöut dix huit cent dix par Sieur Jean Jerome Spinola. StatsUtskottets Betånkanden. 555 Lirf. 49,432 5oo 1,722 1,331 67,346 5,000 1 8 Je dis quarante neuf mille quatre cent trente deux Livres, un sous, huit deniers h:s B:que cedés par Dame Jeanne Louise Catherine Spinola, par aete passé le trente Juillet mil huit cent dix. Je dis cinq cent Livres hors de Banque, cedés par Dame Louise Seraphine Rapallo, par aete du vingt huit Juin dix huit cent dix. Je dis mille sept cent vingt deux Livres h:s de B:que cedés par les heritiers de Jean Baptiste Carepa par aete du seize Aöut mil huit cent dix. Je dis quince cent trente une Livres et dix sous hors de Banque, cedés par Sieur Francois Isola feit Jean Baptiste, par aete du six Novembre mil huit cent dix. Tous ees divers Capitaux provenant de l’Emprunt reconstitué en mil sept cent quatre vingt dix neuf. Je dis cinq mille Livres de Genes h:s B:que cedés 556 Stats-Utskottets Betänkanden. Livr. 2341 75,687 pär les heritiers de feu Pierre Augustin Solari pär aete du deux Juillet dix huit cent dix. Je dis mille Livrés hors de Banque cedés par Ange Catherine Rati, par aete passé le deux Juillet mil huit cent dix. Je dis deux mille trois cent quarante une Livres, un sous et huit deniers hors banque cedés.
2I:o ang:de de antingen för en gang elter för viss insiiri!n/Uare tidrymd äshude anslag för föremal inom 8 hufvud titeln. Litt. a) rörande det för Riksarehivet beviljade anslags förhöjning, med afseende a dess flyttning till ulinan luca!. Hr Silfverstolpe, Fredr. Otto: Utöfver det anslag af 5.000 r:dr b:co, hvilket vid sisla riksdagen beviljades för inredningen af del bus, som skall användas för Riksarehivet, Ilar K. M. i sin nåd. propos. till R. St., ang. statsverkets tillstånd oell behof, begärt att R. St. ytterligare mätte anvisa en summa af 7,500 rall. K. M. har stödl denna begäran derpå, att ilo 5,000 ralr, sorn vid sisla riksdagen anvisades, synbarligen ieke blifva tillräckliga för den inredning af Riksg.cont:s nuvar. lius, sorn erfordras för all deruti inrymma Riksarchivefs rika samlingar. Af dessa 7,500 r:dr har K. M. begärt, att en del skulle fä användas, för att fylla hvad sorn utöfver de 5,000 r:drnc skulle erfordras, hvarförutan K. M. läslat Ständernas uppmärk - 108 Den 6 November e. m. samhet derpå, att vid en sådan flyttning Som Riksarcliivet, det är af största vigt, att den sker med skyndsamhet, och att alla samlingar genast uppställas på de ställen i huset, der de för framtiden böra vara ordnade. För att tillvägabringa ett sådant ordnande, måste den personal, som är för den dagliga tjenstgöringen erforderlig, vara alldeles otillräcklig. K. M. har derföre begärt, att tillfälle skulle kunna beredas till några särskilda arfvoden vid flyttningen åt några skickliga unge män, hvilka kunna biträda vid ordnandet af sauilingarne.
Det af 1858 års Komité afgifna underdåniga förslag och Krigs-kollegii deröfver ingifna utlåtande hafva visserligen förut blifvit Eders Kongl. Majit föredragna, och Eders Kongl. Majit har anbefallt ytterligare utredning i denna fråga; men för att återföra i minnet detta förslags hufvudsakhga innehåll och de anmärkningar, som dervid blifvit gjorda och hvilka sedan åberopas, anhåller jag i underdånighet att först få i korthet föredraga detta och sedan få redogöra för det af Landtförsvars-komitéen af gifna förslag och Krigs-kollegii derom afgifna utlåtande. 1858 års Komité. Komiterade föreslå, alt vissa ärenden, rörande indelningsoch roteringsverken, måtte från Krigs-kollegium afsk iljas och till Kammar-kollegium öfverflyttas, nemligen: a) Granskning af syneoch ekonomiska besigtnings-inslrument öfver indelta Arméens boställen utan undantag, samt meddelandet af de föreskrifter, i hvad beträffar häfd, stängsel och vård samt laga husens vidmagthållande, som af syn eller besigtning kunna påkallas. b) Beviljandet af besinningstid å nybyggen och uppodlingar å utmark, tillhörande militieboställen. c) Upptagandet af frågor om skyldighet till rustning och rotering samt om indelning dertill. (Nu gemensamt för begge Kollegierna.) d) Pröfning af Kongl. Maj:ts Belallningshafvandes i Militie-boställsordningen omförmälda beslut, rörande boställs-skogar, när sådant beslut i vederbörlig ordning öfverklagas. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 105. 7 e) Pröfning af besvär i frågor om foders försäljning från boställe eller anläggning derstädes af gagnelig inrättning; samt alt, då Kongl. Maj:t sådant anbefaller, afgifva underdåniga utlåtanden: f) rörande Ivisteoch andra frågor emellan ryttare eller soldater och deras rusteller rotehållare om rättigheter, grundade på knekteeller legokontrakt, äfvensom g) i frågor rörande knektetorps åbyggnad och skötsel.
Sedan votering redan är begärd, och jag ej af kärlek för de 5 åren yrkat dem , utan för Bankens säkerhets skull, så får jag äfven nu anhålla om votering rörande den frågan, så vida ej Herr Grefven och Lands-Marskalken af svaret å den sist gjorda propositionen kunnat utröna Ridderskapets och Adelns pluralitets mening. Herr Grefven och Landt - Marskalken förklarade i anledning häraf, det han yid Den 7 November e. m. 229 åhörandet af Ridderskapets och Adelns svar å Herr Landt-Marskalkens sist frarnsällde proposition, icke kunnat tillförlitligen utröna Ridderskapets och Adelns pluralitet. Herr von Hohenhausen begärde å nyo votering. Friherre Cederström: Sedan votering blifvit begärd, anhåller jag hos Herr Grefven och Landt-Marskalken, att i contrapropositionen utväg mätte öpppas, så att det af mig föreslagne alternatif äfven kan komma under omröstning. O Herr Hjerta: Jag skulle anhålla att contraproposilionen måtte blifva, som jag sist föreslog, att nemligen betygen ej komma i fråga, emedan de försvåra lånerörelsen, och att tidén, på hvilken den, som caverat för mer, än den bestämda summan, är förlustig sin laneoch borgensrätt, må bestämmas Lill 5 år. Herr Grefven och Landt - Marskalken yttrade, att sedan votering blifvit begärd, finge Herr Landt-Marskalken föreslå, att elen af honom sist gjorde proposition mätte till J a-propositiön antagas samt Herr Hjertås förslag, att löftesmän äfven finge äga deras hemvist utom districterrie, men under Fem år vara förlustige'all laneoch borgesrätt i Disconterne, om de borgade för högre summa än 6,000 Riksd., utgöra contra-propositionen. Den 7 November e, m. Friherre Cederström: I händelse voteringspropositionen hlifver sådan Herr Gref* ven och Landt-Marskalken
Domkapitlet inleinnas för att derifrån till Kammar rätten ötversändas, blifva do af Läroverks-kollegium granskade, hvarvid jemförelse med protokollerne ingalunda underlåtes, och denna granskningsåtgärd konstateras genom samtliga Kollegii-ledaraöterues underskrifter ä räkenskaperna. Malmö den 12 December 1861. F. E. Borg, Rektor vid Malmö högre elementarläroverk. Att ofvanstående af Rektor meddelade uppgifter äro med verkliga förhållandet fullkomligt öfverensstämmande och att de 360 It:dr 27 öre Rm:t, för hvilka i premieoch fattigkassans räkenskap för år 1859 verifikationer icke äro bilagde, blifvit till vederbörande lärjungar utdelade intyga: L. Stenberg. M. C. J. Eurenius. M. E. Areskoug. C. O. Buth. Lektor. Lektor. L. P. Billing. A, C. Nerman, J. Ruhe. O. Andersson. — 354 — naailiw Götheborgs stifts Konsistor» underdånig.! utlåtande, i anledning af en utaf Rikets Sliinders Revisorer gjord anmärkning vid Kongsbacka pedagogis räkenskap för år 1839, 'l£ en«rtIi]i]o ri«miv‘.-?iflnro)iao3 •forty nnJJrtJuI* Liv moariaviii ,sill.! Ilil jtuiaisa ,biV .viö -Älqqn ,iål!o;loJoiq nnliåd t nu r_<IIo i-a ilie / toli J moni e!> j.tiiaiiii-! ilsbufl tont Jeq-ul Storraäktigste, Allernådigste Konung! »t JR Ju f (it t:q .SljloH >' /nij I sort tits. Jigii ‘»cmgfll