Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk, Betänkande N:r> 87. de Nådiga Kungörelse af den, 10 Mars iSai, vore intagne. Kg!. Majhhar, i sammanhang härmed, fästat ■Rikets Ständers uppmärksamhet påStatsVerketä ersättnings-anspråk för åtskilliga till några Curlius gjorda förskott, hvarmed förhållandet vöre följande, nemligen: att, sedan Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse den 23 Maji 182 r, förordnat, att, till uppförande a£ en i Veterinair-Inrättningen i Stockholm nödig Stall bgygnad , beräknad i kostnad till omkring 15.000 R.dr, skulle användas 3,693 R:dr 36 sk. 8 rst., uti StatsContoiret innestående besparingar å den till föremål, hörande till Me-’ dicinal-Staten och Läkarevården , anslagna Summa af 10,000 R:dr årligen , och att det vidare erforderlige beloppet, dock icke öfver nämnde 15,000 JRidr, skulle förskottsvis utbetalas af öfverskotten å StatsVerkets inkom-» ster emot framdeles ersättning af de till Curhus-Inrättningarne i Riket till ett belopp af 32,985 R:dr 46 sk. 6 rst. utbetalda förskott af berörde till Medicinal-Staten anslagna 10.000 R:dr; så hade Sundhets-Collegium, mi underdånig Skrifvelse den 3 Mars 1825,30-' malt, att, då Collegium , till följd af dess å*? liggande att tillse, det denna summa blefve behörigen ersatt, derom aflåtit erinringar till vederbörande Curhus - Directio - Stats• o. Hevilla. Utsi. Be Hink ande N:o 87. 15 ner , dessa tillkännagifvit , att, i anseende till Curhus-rredlens otillräcklighet, kunde tills vidare hvarken afbetalning verkställas eller bestämd lid dertill utsättas; i anledning hvaraf Collegium i underdånighet hemställt , att, t afräkning å dessa lordringar, betalning lil! ett bestämdt belopp hvarje år kunde i Nåder fastställas.
Herr Ryttmästare» Strussenfeldt: Som Franskt Bränwin är en nödwändighcts-wahra pä Apotheken och ssmlige enstildta Personer icke wilja eller kunna förtä - ra 444 Den 14 September. ra Swenstt Bränwin, sä är jag ej eller emot att den förra sorten mä infdrstrifwas, men emot sä hög Tull, afgift akt det dör blifwa dyrt för ben som ästundar hafwa det; och j anseende härtill afstyrkcr jag, att Magazins-Oirection mä fä denna införstrrftlings-rätt» tighet, emedan derkrde Direction icke dör erlägga sä höga Tull-umgälder, och Fransta Bränwinet Medes kunde salla till för lågt pris, i jemförelse med det Swensta, hvilket wiserligen undwikcS om de Handlande fä jnförstrifwa det, och Tullen blir stegrad. Eljest anser jag det wara bättre i fall erforderlig Spannemäl till kbränwlns-bränning skulle tryta i Swerige, att Säden Mä införas utifrän och Bränwinet tilwcrkas inom Riket. Herr Bergs-Rädct Friherre kllermestn:
Riksdagsordningen lernnar, sammanträda lill öfverläggning i frågan med Rikets Högloflige Ständers Lag-Utskott, derunder Utskotten jemväl till gemensam handläggning företagit det sedermera af Herr Grefve Frölich afgifne, här ofvan införde förslag; men ehuru lifligt Utskotten gemensamt önskat, att ju förr desto hellre kunna till Rikets Ständer ingå med deras Utlåtande i denna vigtiga fråga, hafva likväl till en början de ej mindre raagtpåliggande ärenden, som påfordrat behandling af hvartdera Utskottet serskildt, samt derefter inträffade oförutsedde omständigheter, genom hvilka en längre Lids afbrott i Utskottens verksamhet uppstått, lagt sådane hinder för Utskottens arbeten, att omförmälde förslag ej förr än nu kunnat af Utskotten slutligen pröfvas. Yid denna pröfning bar bos Utskotten fråga först uppstått, huruvida, på sätt föreslaget blifvit, någon ytterligare Lagstiftning kan erfordras för så kallade enskilde Låne-Banker, eller de Bolag, hvilka vilja sig befatta med uppoch utlåning, utan någon rättighet derjemte att utgifva tryckte eller graverade skuldförbindelser, sedlar eller depositionsbevis. Och då de enskilde, hvilka kunna sig förena, i afsigt att emottaga insättningar af penningar, vare sig räntefritt eller emot ränta, samt utlåna penningar och meddela Cassacreditiv, efter Utskottens öfvertygelse, ej kunna annorlunda betraktas, än såsom hvarje annat Bolag, hvilket kan uppstå, att under så kallad firma eller serskild antagen handteckning någon rörelse idka, och skäl således ej förefinnes att tillägga de Bolag, som sådan lånerörelse vilja bedrifva, någre andre förmoner eller för dem bestämma någre andre skyldigheter än som för Handelsoch Fabriks-Bolag i allmänhet redan genom i5 Cap. Hand. Balken och Kongl. Förordningen den 28 Junii 1798 äro stadgade, men Bolag, Bancooch Lag-Utskottens Bet.
Majit jemväl måtte taga i betraktande hvad, som för utvidgningen af berörde hospital erfordras efter den plan och kostnadsberäkning, som dessförinnan kunde genom Serafimer-ordens-gillets försorg varda inlemnade. De handlingar, som i sådant afseende nyligen inkommit, angifva såsom erforderlig en summa af 48,442 ridr 32 sk. banko, en beräkning, hvars tillförlitlighet dock ännu icko blifvit genom vederbörlig granskning utrönd. För den ifrågasatta nya hospitals-anläggningen vid hufvudstaden skulle kostnaden, enligt uppgjord ritning och förslag, komma att uppgå till 329,933 ridr 12 sk.; hvarförutan skulle erfordras till inköp af egendom å Kongl. Djurgården, 34,000 rdr, samt till inventarier och sjukvårds-inrättningens första anordning 15,000 r:dr, eller tillsammans, i jemnad summa, 379,000 r:dr, allt banko; varande, i fråga om utväg för åstadkommande af denna kostnad, uppgifvet, hurusom någon tillgång dertill icke vore att påräkna af Danvikshospitalsfonder och medel, utan äfventyraude af inrättningens verksamhet och bestånd, helst, enligt hvad räkenskaperna utvisade, hospitalets utgifter för en allt mer ökad personal hittills under vissa år till och med öfverstiga inkomsterna; hvadan Öfver-ståthållare-embetet, för det önskvärda ändamålets vinnande, funnit sig föranlåtet underdånigst anhålla, det Kongl. Maj:t måtte göra nådig framställning till Rikets Ständer om anslående af förenämnde summa 379,000 r:dr, antingen på en gång, eller medelst årligt anslag af 22,740 rdr banko i 37 och ett halft års tid till ränta och amortering å ett lån af förenämnde belopp. Enligt ofvan anförda beräkningar, och med antagande af Öfver-intendentsembetets förslag i de delar, som af bemälde embete undergått granskning, skölf® kostnadenfför utförandet af ifrågavarande nybyggnader och förändringar komma att uppgå vid Kongl. Majus Nåd.
Bifölls. S. DTill Bancooch Lag-Utskotten remitterades Hans Janssons från Elfsborgs Län, sedan den 13 dennes på bordet hvilände anförande, i anledning af samma Utskotts Betänkande N:o 1, angående lag för enskilde Banker. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en af Anders Andersson från Skaraborgs Län denna dag väckt motion om restitution af hvad de dagsverks-skyldige under Mariaeholms och Cathrinaebergs Landshöfdinge-boställen redan kunna hafva utbetalt eller komma att betala, i följd atf denna skyldighet, under åren 1839 och 1840. Bilt. till R. St. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet ett af Fredric von Zweigbergk från Skaraborgs Län denna dag ingifvet anförande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om ändring i 6 Cap. MissgerningsBalken, angående olofliga folksamlingar. S. D. Upplästes protocolls-utdrag N:o 418 för den 11 dennes, deruti Ståndet underrättas, att Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid förnyad föredragning så väl af Stats-Utskollets den 11 och 18 sistlidne Juli på bordet lagde Utlåtande N:o 199, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet, N:o 42, angående Landt-statens löne-reglering, som af detta sistnämnde Utlåtande, bifallit Utlåtandet N:o 42 med den förändring, att sistnämnde Stånd ansåg 400 R:dr Banco böra uppföras på hvarje Länsstat, såsom lön för LänsNotarie, samt jemväl beslulit inbjuda öfriga Riks-Stånden, att härutinnan med Ridderskapet och Adeln sig förena. I sammanhang härmed upplästes Herr Ribbings, Arvid, till Ridderskapets och Adelns protocoll den 15 dennes mot förstnämnde beslut afgifna och med Bonde-Ståndet communicerade reservation.
Ekeberg, sedermera kemisk laborator vid Upsala universitet, gjorde sig känd som lyckad tillfällighetspoet särskildt genom sitt versifierade, af Kellgren i Stockholmsposten lofordade tal öfver freden i Wärelä och var under 1799–1810 biträdande redaktör af Ups. Tidning. En vitter dilettant var också den blifvande kontraktsprosten och historiografen vid Kongl. Maj:ts orden Olof Linderholm. Vid sidan af andlig vältalighet har han utgifvit en mängd öfversättningar från grekiska, italienska och tyska språken, Anacreon, Guarini och Sturm – och dessutom i den svenska psalmhistorien gjort sig fördelaktigt känd genom sitt Försök till förbättring af svenska Psalmboken. Som vitterlekare försökte sig äfven i yngre år den näste opponenten, sedermera theologie professorn och pastor primar. i Carlskrona Carl Thyselius, eljes mest bekant genom sitt Salmonibref mot Reuterholm 1794, för hvilket han blef anklagad och dömd till döden – men benådad med åtta dagars vatten och bröd. Det lilla häfte Skalde-Försök, han 1790 utgaf i Upsala, visar honom som närastående Thorilds eller snarare Lidners riktning, om hvilkens Spastara han talar i dunkla och hänförda verser. Den Berlin, som efter honom opponerade, är däremot ej känd som vitter. Det är med all sannolikhet Henr. Jakob B. sedermera prost i Resele. Clas Urb. Bodinsson var däremot en af de mer bekanta af tidens små poeter – liksom Thyselius en anhängare af den sentimentala riktningen inom 1700- talets skaldskap. Det var som man ser en brokig och karakteristisk samling män, representerande olika strömningar inom tidens andliga lif, dessa Thorilds opponenter, och man kan väl föreställa sig, att en disputationsakt, där så många redan mognade intelligenser och så många vardande framtidsmän uppträdde, skulle vara af ett vida mer än alldagligt intresse. Om själfva disputationens gång lämna efterföljande bref närmare upplysning. Flere af opponenterna tyckas hafva satiriserat Thorilds arbete genom parodiska inkast – särskildt torde Schröderheim, som rutinerad parodiförfattare, hafva slagit in på denna väg.
Men sedan herr Bengt genomögnat brefvet, kastade han det på sitt skrifbord och sade: – Jag finner med nöje, att hon är frisk och ännu trifves väl på landsbygden. För öfrigt det vanliga pjollret. Nåväl, min gosse, låtom oss nu taga itu med vår Hobbesius, sedan jag kallat in Johan ... Herr Bengt ämnade just ringa på sin kammartjenare, då Adolf förekom detta genom att bedja honom om ett enskilt samtal. – Vid Jupiter, utbrast riksrådet och skakade som vanligt sin allongeperuk. – Du förekommer mig, som om du hade något serdeles vigtigt att förkunna. Nåväl, jag står till din tjenst, men skynda dig! Adolf omtalade nu i största korthet, att han råkat i oenighet med sin far med anledning af deras olika tankar om tvenne qvinnor, som blifvit anklagade och häktade för trolldom, och att denna oenighet gått derhän, att Adolf måst lemna Signildsborg. – Bror Johan är sig lik, sade riksrådet, då Adolf slutat sin berättelse, – hederlig, förträfflig karl, derom är ingen fråga, men en smula inskränkt i sina vyer och alltför tillgänglig för tidens fördomar. Det var en ledsam tilldragelse, min käre Adolf, men bror Johans vrede skall väl en gång lägga sig, och tilldess får du försöka att lefva så drägligt som möjligt här i Stockholm. Men för att nu återgå till vår vän Thomas Hobbes, fortfor riksrådet i det han ställde sig framför spegeln – så vill jag förmoda, att du läst hans Elementa philosophica, och jag skulle rätt gerna höra dina åsigter om ... – Ack, min bästa farbror, jag är i sanning icke nu vid lynne att samtala i dylika ämnen. Jag kommer, för att bedja er skaffa mig en sysselsättning, passande för min samhällsställning, medan jag vistas här i Stockholm. – Gerna, gerna, svarade herr Bengt och betraktade med forskande blick sina spetsmanchetter, – det skall bli mig ett stort nöje att vara dig till tjenst. Du är min brorson, och det är din bästa rekommendation. Hvad vill du bli, min gosse? – Jag emottager hvilken anständig sysselsättning, som ni erbjuder mig och jag kan bestrida.
N:o 55, med voterings-propos. rörande det af Konst.Utsk. uti Mern. N:o 35, föreslagna tillägg vid ! g 9 moni. TryckfrihetsFörordn. , äng:de förbud mot eftertryck af utländsk skrift; N:o 56, med voterings-proposrr rörande det af Konst.Utsk., uti Mern. N:o 37, föreslagna tillägg vid 1 § 4 mom. TryckfribetsFörordn. ang:de borgens ställande af Dagblads och Periodiska skrifters utgifvare. StalsUlsholtel: N:o 168, i anledning af K. M:s Nåd. Propos., angrde pension för ÖfverJägmästaren A. H. Kasten. LagUlskoltel: N:o 53, i ani. af skedd återremiss utaf LTtsk:s Betänk. Nio 42, öfver K. M:s Nåd. Propos., angide ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. nära 3 e. m. In fidem protokolli Alberl Munck. Torsdagen den 3 Deember 1857. Plenum kl. 10 f, ui. Frih. Åkerhjelm, som fortfor att i Hr Gr. o. Landtm, ställe föra ordet, tillkännagaf att Hr Gr. o. Landtm, tillbragt en lugn natt och att hans helsotillstånd fortfor att visa förbättring. Justerades 5 prot.-utdrag för den 2 dennes. Föredrogos och begärdes på bordet ankomne prot.-utdrag N:is 409 och 421 från Hö»v. PresteSt. samt N:is 437 och 438 från 4# Don 3 December f. m. Vällofl. BorgareSt., innehållande inbjudningar till instämmande i åtskilliga beslut, som af nämnde Riksstånd blifvit fattade vid föredragningen af StatsUtsk:s Dtlåt, N:o 148, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens 8:de Hufvudtitel.
Då likväl denna förutsättning sålunda mött gensägelse, får Utskottet, som anser det rigtiga i grundsatsen icke böra vika för sådana svårigheter i tillämpningen, hvilka möjligen kunna häfvas, och som, med ledning af hvad vid frågans återremitterande blifvit yttradt, trott sig hafva funnit en ändamålsenlig utväg till olägenheternas afhjelpande, nu i sådant afseende vördsamt föreslå, att, med godkännande af Utskottets förra tillstyrkande af befrielse i allmänhet från stämpel för efterlefvande makes giftorätt i bodt, derjemte må stadgas, att när, vid boupptecknings ingifvande til! domstol, behörigt arfskifte icke tillika kan företes och derigenom eller eljest nöjaktigt styrkas huru mycket 4 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o ii. giftorätten utgör, bouppteckningen bör beläggas med stämpel för det gemensamma boets hela behållning, men den efterlefvande maken vara berättigad, att, sedan arfskifte upprättats och blifvit hos vederbörande företedt, på grund af det bevis, som dervid bör meddelas öfver hvad del af stämpelafgiften, som belöper på den efterlefvandes giftorätt, hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande återlyfta detta belopp. Emellertid och likasom i allmänhet frågor om återbekommande af medel, hvilka i Statens kassa influtit, skola inom någon viss kortare tid väckas, lärer för återsökandet af för högt erlagd stämpelafgift till bouppteckningar någon passande preskriptionstid äfven böra stadgas.
Ständer, i enlighet med hvad af flera blifvit yrkadt, icke anse saken behöfva en sådan förberedande åtgärd, utan vara af allmänna rösten så påkallad, att den genast kan bringas i verkställighet med den nytta och fördel sorn åsyftas; så förutsätter detta ett förhållande, sorn Utskottet, för sin del mera kan önska än förmoda ; och lärer då detta, likaså säkert, som andra dylika l«f - Besv. och Ekon. Utsi. Eetähkanclcn. Q6$ liga och nyttiga företag, af sig sjelft, och titan all åtgärd af Konung och Ständer, snart vinna en fullbordan, hvilken af inga allmänna nu gällande författningar kan anses vara hindrad. Men, hvad det förnyade yrkandet angar, att Inrättningen skulle ställas under BiksgäldsContoirers administration, får Utskottet, som för sin del förblifver vid den tanka, att en sådan utväg är mindre lämplig, endast tillägga, att detta Utskotticke Kr i tillfälle känna, huruvida Riksgälds-Contoiret skulle kunna emottaga denna befattning, och föreslår fördenskull, att Riksens Höglofl. Ständer, till utrönande af förhållandet härmed, ville inhemta StatsUtskottets Utlåtande. Slutligen vill Utsko'tet hafva erinrat, att Utskottet med den föreslagna öfversättningeu visserligen icke haft i ögnasigte opinionen eller upplysningen af de lägsta Classerna, som anmärkningsförfattaren förmodat. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Slals-Ulskottels Memorial M 263. 17 som till liqvid förfallit, erläggas Fem procent årlig ränta intilldess detsamma varder vederbörligen inbetaldt. §• 30. Såsom ränla och kapital-afbelalning å det Carlskrona stads pastorat, vid 1840 och 1841 års riksdag, tillerkända låneunderstöd af Aderton tusen R:dr, inbetalas årligen Fem procent å denna summa, deraf räntan för det vid hvarje inbetalning återstående kapital beräknas efter Tre procent; och kommer således den öfriga inbetalningssumman alt minska lånebeloppet. §• 31.
Vidkommande derefter Utskottets uti punkten 4. framställde förslag, att Rikets Ständer måtte, med afvikande från hvad Utskottet uti Betänkandet N:o 21 hemslällL, lemna utan afseende de motioner, hvarigenom blifvit yrkadt, att sådane varor, som, hittills förbudne, hädanefter kunde komma att lill införsel medgifvas, skulle få importeras endast till några få bland Rikets städer, har blifvit besluladt: af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, att en slik införsel må tills vidare medgifvas endast vissa större städer, hvilka Kongl. Majrt täckes bestämma; samt af Borgareoch Bonde-Stånden, att, på sätt Utskottet i dess Utlåtande N:o 30 tillstyrkt, så beskaffade varor skulle till alla Rikets stapelstäder utan inskränkning få införas. Då sålunda 2:ne Stånd godkänt Utskottets förslag, så, ehuru Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet underkänt detsamma, lärer vid Utskottets senaste hemställan böra förblifva. Vid punkten med ordnings-numer 5. uti Utskottets senaste Utlåtande, deruti Utskottet afstyrker bifall till de motioner, som blifvit väckte derom, att varor, som hittills varit förbjudne, men hädanefter kunde till införsel tillåtas, skulle lå införas endast i fartyg af en viss storlek, förekommer: att Ridderskapet och Adeln ansett denna fråga icke från dess sida erfordra någon åtgärd; samt att Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden godkänt Utskottets afstyrkande; vid hvilket förhållande härvid lärer böra förblifva.
BancoFullmägtige må autoriseras att äfven begagna detta upphandlingssätt, derest de pröfva det åtminstone lika säkert och till resultatet fördelagtigt, sorn det att sluta contract om Silfverleverance mot förskott på köpesumman; dock alt beloppet af hvad sålunda upphandlas likaledes inskränkes till eli summa af högst motsvarande en half Million R:dr Banco; och med iakttagande att Silfret, i Banken aflemnadt, icke kommer att kosta Öfver 127 sk. per R:dr Specie. —* Då jag för min del icke finner betänkligt, att Herrar Banco-Fullmägtige lemnäs rättighet, att till det åsyftade ändamålet uppköpa Vexlar, är det ingalunda mill mening, att den bör eller må begagnas i afsigt att, sorn man säger, styra Coursell, Del är icke Bankens skyldighet och bör 24 Bil. t. Bmico-lJrskottets Betänkande, /V:o (J. icke tillhöra dess befattning, alt npprättbå! a värdet af Hamburger Banco, Pund Sterling eller något annat främmande mynt. Bankens skyldighet för närvarande är att consoiidera sig sjelf, för att komma i tillstånd att efter en rättmätig grund bestämma och sedermera orubbadt bibehålla värdet af sine Sedlar. Lika litet som Banken bör tili Remittenlers fördel operera till Coursens fallande, när den stigit i följd af en större efterfrågan af Veviar, lika litet bör den till Trassel)ters förmon medverka till dess böjande då, som nu är händelsen, en tillbillig Handels-conjunctur boredt en större tillgäng på Veriar och vållat dess fällande.
Proposit ler Skrifvelse Samling. ► 2 3 5" eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. 03 era C/i 53 ro a Ridd. o. PresteBorgareståndet. BondeN:o N:o| Sid. Adeln. Ståndet. ståndet. N:o ~§ Stapelstadsräll för staden Sölfvitsborg — i! — 50 — a. 13 Mars a. 5 Mars b. 10 Mars b. 5 Mars Stats-anslag i utbyte mot förvaitande Verks inkomster 27 4 i St, A — 8, 10 Mars 8 Mars 8 Mars å. 8 Mars Svar pä återremisser — A i 219 16 Juli 16 Juli 17 Juli 15 Juli 138 9 » se vidare Stämplade pappersafgiften. i5 i n Statsfyllnads-summan, uppgift 5 . — 4 i 535 — b. 22 Aug. b. 22 Aug. b. 22 Aug. b. 22 Aug. 224 Statskontoret, formulär till hufvud\ Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet.
— Vid öfvervägande af livad sålunda förekommit, har Utskottet ej kunnat annat än på det högsta behjerta billigheten deraf, alt de vid Fångvården anställde Tjenstemän och Betjente, hvilkas befattningar, i följd af sin natur, äro ibland de besvärligaste och ansvarsfullaste inom Riket, icke af den omständighet, att Fångväsendet ännu ej hunnit så ordnas, att de kunnat tillsättas med löner på stat, må utestängas från delagtigheten uti en alla andra civile Tjenstemän och Betjente förbehållen rättighet, att, då ålder och bräcklighet göra dem oförmögne att längre sköta sina tjenster, kunna undfå afsked, med bibehållande af sine löne-förmoner såsom Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 65. 'j pension; men då desse personers antal och aflöning, efter sig företeende omständigheter, af Kongl. Maj:t bestämmes, har Utskottet, som anser den nu gällande staten icke upptaga högre löner, än hvartill hvar och en, i förhåll nide til sin tjenstebefattning, kan anses skäligen berättigad , trott sig böra tillstyrka Ilikets Ständer, att endast så till vida bifalla Kongl. Maj:ts Nåd'ga Proposition, alt de vid Fångvården anställde, uti här förut omförmälde stater för innevarande år upptagne, Tjenstemän och Vaktbetjent tilleikännas rättighet, alt, under samma vilkor, som för civile Km betsoch Tjenstemän redan äro stadgade, uppföras till pensioner å Allmänna Indragmngs-Stalen, beräknade efter de arvodes-belopp, som uti nyssnämnde aflönings-stater finnas bestämde, dock att dervid icke tages i beräkning den Föreståndaren vid Norrköpings CorrectionsIurältning anslagne ersättning för skrifvare-bitiäde eller Vaktmäslarnes underhåll in natura.
Men då Rikets Ständer till Kongl. Majit öfverlemna! alt disponera det beviljade anslaget på det sätt Kongl. Majit funné lämpligast, och Kongl. Majit således eger tillfälle att, om framställning göres och nyttigt pröfvas, äfven för hästculturens befrämjande i Jemtland, anvisa nödige medel, finnér Utskottet ofvanberörde motion icke föranleda till någon åtgärd å Rikets Ständers sida. 8:o Uti Kongl. StalsContorets Berättelse om Stats-Verkets förvaltning, tillstånd och hellof, har blifvit uppgifvet, att det för nybyggare i Rikets norra landskap anslagne understöd al 8 tunnor spanmål för hvardera, förut Allgått aitom Stat eller, medelst afdrag i Statens behållne spanmålsräntor, så länge sådane funnos i orten disponible; men sedan, enligt Rikets Ständers begifvande, vid senaste Riksdag, Statens behållne spanmålsräntor få lösas nied penningar, och räntegifvarne af en sådan rättighet sig begagna, har spanmål till nybyggare måst upphandlas för Statens räkning och utgiften dertill affbras på Kronans behållne spanmålsmedel; och som, genom afvitti ingarnes fortgång, dessa utgifter fortfarande komma i fråga samt hafva för år i83i utgjort -671 tunnor spanmål, ansel-Utskottet lämpligt föreslån Stats-Utskoltcts Utlåtande N.o 86, 7 att å 8:de HufvudTiteln för ifrågavarande behof uppföres elt Förslags-anslag af 3,ooo R:dr. 9:0 I öfverensstämmelse med det af Utskottet uti dess Betänkande N:o aa, i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelser* gifne till styrkande* får Utskottet till uppförande å Stat under denna HufvudTitel föreslå: a} indelningsbrist i Kopparbergs