Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Företogs till pröfning Lag-Utskottets den 27 sistledne Februarii afgifne , samt den 24 sistledne Martii eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående den uti serskildte till Högvördige Preste-Ständet och Hedervärda Bonde-<tändet ingifne Memorial, väckte fråga om skärpande af det nu för tjufnader stadgade straff in. m. Grefve Hamiltont Gustaf Wathier, uppläste följande: n Den t April. Vore jag öfvertygad om rigtigbeten af den Lagstiftnings-principe, att härda straff förekomma brott, och afskräcka från deras utöfning, skulle jag intet ögonblick tveka att instämma i det förslag til] Lag-förändring Utskottet nu tillstyrkt. Jag vet ailr för väl, att man klagar det stölder de senare åren mycket tilltagit; jag vet ock, att denna klagan icke saknar grund; — men jag tror att egenteliga uppbofvet till detta onda icke bön sökas i Lagens otillräcklighet eller allt för stora mildhet. Jag är icke ens alldeles viss om böjelsen för lättja, sysslolöshet och utsväfning så mycket tilltagit, att jag lika med Ut-kottet kan deruti finna största skälet för ökade tjufnader. Fattigdom och brist pä tillfälle till loflig utkomst äio visserligen de vanligaste och mäst allmänna drifFjedrarne till deta brott. — En annan orsak till dess öfverklagade tilltagande tror jag mig finna i de otillräckliga anstalter till Lösdrifvares tjenliga sysslosättning vi här i Landet äga Af brist på utrymme vid Allmänna Arbets inrättningen i Caslskrona, har man varit nödsakad, att försända sysslolöst folk till Fästningarne och derstädes förblanda med de grofste missdådare , personer, som någon gång lättjan eller odugligh ten , men ofta äfven slumpen och ett oblidt öde nekat tillfälle att erhålla lofligt Näringsfång. Af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående inrättandet af Allmänna Arbetsoch Corrections-hus på Borgholms Slott och i Vadstena af den io sistledne
Värde ä 6V3 R:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis å 6V3 R:dr T:n. Mått. Värde. Departements-Chefen: Lön 4,500: Taffelpenningar 2,500: Departementets Expedition: Fxpeditions-Chefen 5,000: Ölrige Embetsoch Tjenstemän 12,124: 52.— 229,545: 17. 11. 2,000: 200: — Itiks-Archivet Kongl. Bibliothehet Clerecie-Stalcn, i allmänhet deribland Förslagsanslag, högst 2 540: åt 15 ConsistoriiNotarier å 100 R:dr. Biskopens på Gottland lön, FÖr slags-anslag Pastor i Fahlun, anslag af l'/2 Skeppund Koppar, Förslagsvis ä 155: 16 Pastor i Forssmark, anslag af 2 Skeppund Hammarskatts-Jern å 15 R:dr, Förslagsvis Lappmarks Ecclesiastik-Verk, Reservationsoch ] slags-an9lag Universiteterne Elementar-Läroverken, Reservations-ansla Fiilleskolorne Gymnastiska Central-lnstitutet Sundhets-Col/egium med Medicinal-Staten Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet Barnbördshusen Orthopediska Institutet Veterinär-lnrältningarne i Riket 50: Penningar. Kronovärdi. I< it t. I. S P a n m å 1. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Bauko. Mått. Värde å 6Vs R:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis å 6% R:dr T:n. Mått. Värde. Fria Konsternas Akademi (deraf 2,000 R:dr Hamb. Banko förslagsvis å 128 sk.) Musikaliska Akademien Naturhistoriska Riks-Museum ... Institutet för Blinda och Döfstumma Fattigvården i Stockholm och landsorlerne Fattigvården i allmänhet, Förslags-anslag Lazarettet i Stockholm Uospilalers och Lazaretters underhåll Stora Barnhuset i Slockholm
Då Utskottet nu går att afgifva infordradt utlåtande öfver dessa båda motioner, hvilka Utskottet tagit i öfvervägande i sammanhang med hvarandra, torde till en början i förbigående böra erinras, att då motionärerne med afseende på kronohemman såsom föremål för afhandlingar emellan enskilda tala om köp, bördande o. s. v., dessa uttryck begagnas i en mindre egentlig mening, emedan eganderätten till sådana hemman, så länge de bibehålla sin egenskap af krono, icke kan blifva föremål för afhandling mellan enskilda. Hvad nu angår motionärernes förslag om att, då en kronohemmans-åbo genom afhandling på annan man transporterat sin besittningsrätt till hemmanet, åboens barn eller arfvingar endast mot erläggande af den betingade transportskillingen skulle vara berättigade att af hemmanet komma i besittning — hvilket för kronorusthåll redan (innes stadgadt, genom Kongl. Förordningen den 22 Februari 1740, sä nekas visserligen icke, att det nuvarande förhållandet medförer de af motionären Olof Nilsson angifna olägenheter, att det för åboen försvårar erhållande af nödiga penningeförsträckningar och hos en succéssionsberättigad son lätteligen kan föranleda till anspråksfullhet och liknöjdhet i att biträda fö rähl rame vid hemmansbruket. Bien dessa olägenheter kan den kronohemmansåbo, som deraf besväras, sjelf lätteligen afhjelpa genom hemmanets skatteköpande. hvilket numera, efter utfärdande af Kongl. Kungörelsen den 15 December 1848, är förenadt med så ringa kostnad och omgång, att denna utväg verkligen kan anses tillgänglig för livar och en, som deraf vill begagna sig. Och då således lagstiftningen härigenom synes hafva boredt åboerna ett tillräckligt skydd emot de antydda olägenheterna af 1808 års Kongl. Bref, kan Utskottet icke tillstyrka något för kronohemman i allmänhet gällande lagstadgande i den föreslagna syftningen.
Alrutz en lämplig årlig pension, till stöd för hvilken anhållan motionären åberopat innehållet af en till Kongl. Majit den 8 November förlidet år af bemälda enka ingifven skrift, deruti. med förmälan att Kapiten Alrutz, som efter 43i års trägen och oförvitlig tjenstgöring i Statens värf, deraf 33j år såsom Officer vid Flottan och 10 år vid lotsverket, och under sin tjenstetid hedrad med tapperhets-medalj, år 1855 nära 59 år gammal aflidit samt elterlemnat hustru med 8 oförsörjda barn. 4 gossar och 4 flickor, enkan Alrutz underdånigst anhållit, att, enär mannen vid sin död icke efterlemnat andra tillgångar, än ett obetydligt lösörebo och hon, som från Enkeoch Pupillkassan endast hade att påräkna ett årligt understöd af 200 R.dr, hvartill mannen genom årlig inbetalning, ehuru med stor uppoffring, bidragit, omöjligen förmådde förskaffa uppehälle åt sig och de många barnen och för sådant ändamål redan nödgats afyttra en del af sitt lilla lösörebo, Kongl. Majit, med afseende å dessa öm - 72 Stats-Utskottets Utlåtande M 167. mande omständigheter, måtte hos Rikets Ständer göra nådig framställning om årligt pensions-understöd till beredande af lindring i hennes ekonomiska betryck.
Vid förnyad föredragning af Statsoch Banco-Utskottens Memorial N:o 622, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga Beslut, afseende på sättet för slutliga Behandlingen af den väckta frågan om Iåne-rätr uti Rikets Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings - Verket, fann Preste-Standet, Sorn redan förut i anledning af Utlåtandet, N:o 4g4, om låne-rätt uti Banken för Allmänna Brandförsäkrings-Verket, förklarat Frågan, uti hvars afgörande sine Stånd stadnat emot % me, vara af den > f stö Prof, Utdr, d. i Dec. 1S*3, natur, att den, enligt Riksdags-Ordningens 7.5 bör förfalla, sig icke' nu Jeunna frångå sin härom fattade öfvertygelse;, hvarföre Preste-Sundet, med afslag å Utskottens förstberörde Memorial, ansåg sig icke knnna remittera frågan till Högloft. Constitutions-Utskattef, att med Riksens Ständers rätt afgöra, huruvida den bör i Förstärkt Utskott omröstas, eller icke. S. 3> Föredrogs ånyo och godkändes, att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag C0nstitutions-Utskottets, uti Dess Memorial N:o 77» uppgifne Förslag, till ändring af 59 §. Riksdagsordningen. R D. f. m. Vid förnyadiftiredragning biföllos nedannämnde frän Utskotten inkomne Memorial, och Betänkanden» nemligen : från Stats-Utskottet: N:o 624, med förslag till Allmänna Reglementet för Riksgälds-Contoiret. Prqf, Utdr. d. t. Dec, 1343, N:o 626» angående utdelning af återstående exemplar utaf Bihanget lill Riks-Ståndens Protoccll vid 1815 års Riksdag. N:o 629 om Ladugårdslands Bränneri-byggoaders anslående till begagnande för Veterinär-I nrätt ningen. Statsoch Bevillnings-lJiskotlens:
Då StatsUtskottet föreslagit den gräns, hvarutöfver det icke trodt sig för MinisterStaten kunna tillstyrka Riksens Ständer att öfverskrida , hade jag trodt att Utskottet uti Staten icke tili extra utgifter bordt uppföra högre belopp än 50,000 R:dr, då i annat fall de öfrige 50,000 R:dr alltid blifva tillgängeliga för att i och för MinisterStaten användas, oaktat Utskottet ansedt denna Stat vara fullkomligen fyld genom det föreslagna ansiaget; jag tror derföre att artikeln extra utgifter under åttonde HufvudTiteln bör inskränkas till 50,000 R;dr. Underrättad, att de på åttonde HufvudvudTiteln uppförde extra utgiftsmedel icke alltid redovisas, på sätt Författningarna i allmänhet stadga, utan tillen betydlig del inför Konungen allena redovisas, bär jag deraf hämtat anledning om förhållandet söka närmare upplysning; och jag har funnit huru vid sista revisionen, dess Ordförande Herr Grefve Gyllenborg, framstäldt en motion, det allmän redovisning för alla extra utgiftgmedlen i sammanhang med anslaget borde förbehållas säborn Den 7 Julii e. nt. 127 ett vilkor för dess bestämmande. De extra utgiftsmedel, som för de tre sista åren efter Konungens Nådiga förordnande ej fått undergå allmän redovisning, utgöra ett belopp af emellan 170 och 180,000 R:dr tillsammans; men då denna motion ej allenast af Revisionens pluralitet då blef afslagen, utan äfven , icke lärer hafva blifvit i StatsUtskottet till pröfning upptagen , återstår endast den utväg att för Ridder6kapet och Adeln framställa förhållandet af denna angelägenhet , den jag anser mig bör* beifra, när Motionairen Herr Grefve Gyllenborg, i anseende till sin sjuklighet, nödgat* för någon tid afresa ifrån Riksdagen , hvadan han icke är i tillfälle att sjelf förnya sin i detta ämne afgifne motion. Jag har förskaffat mig afskrift af Herr Grefve Gyllenborgs ifrågavarande motion , som omständeligen utreder förhållandet, och får den i samma ändamål min framställning bilägga.
Maj 183zj då några officerare begärt att få betala till gamla passevolancefonden egande, till 33,ooo R:dr uppgående, skulder, med de icke förrän 4o år senare säkert förfallande armeens accords-amortissements-fonds obligationer, tillstyrkt bifall bland annat på den grund, att ifrågavarande capitalbelopp för gamla Passevolance-Cassan troligen icke beböfde disponeras inom den tidrymd , som till nämnde obligationers förfallotid förflyter. Den i3 Jan. 1840 har Föredraganden h') tillstyrkt Kongl. Majit att för arméens exercis och vapenöfningar, af Riksens Ständer äska ett ökadt anslag af 97,000 R:dr årligen, utan att erinra om den tillgång af 74,800 R:dr, som J) Hvari af Stats-Rådets Ledamöter deltogo Tit. Rosenblad, Åkerhjelm, Poppius och von Schulzenheim. Föredragande var Tit. Riben. g) Tit. Rosenblad, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius och Grip. h) Tit, Grip. Bilagor till Constilutions-Ulskot tets Memorial, N:o l3. 33 som 1829 års Passevolancefond, enligt Riksens Ständers år 1889 samlade Revisorers berättelse eger, och som, i händelse den icke anses såsom deras egendom, hvilka den sammanskjutit, utan tvifvel i första rummet borde användas lill nämnde vapenöfningar. N:o 36. Den 8 Jan. 1889 biföll Kongl.
Brotten umgällas med böter frän 33 N:dr 16 skillingar till och med 100 R:dr. 13:o Sedernes fräcka manhelgd, ware sig genom offentliga läror till någon grof last, särdeles den sorn särar ärbarheten, eller sadane ohölfda och skändliga framställningar af denna lasts utöfning, hwarigenom främjandet af ett förderfligt lefnadssätt uppenbart äsyftas. Brottet »'kall umgällas med 50 till 100 Rrdrs böter och skriften confisqueras. 14:o Sedernes lättsinniga manhelgd genom otuktiga uttryck och grofheter. Förbrytelsen umgälles med 33 R:dr 16 ffillingars böter och skriften confisqueras. Säsom allmän regel gälle i asteende pä confisquerade »'krister, att nägot mer af dem ej mä af trycket ä nyo utgifwas än det, hmilket Domstolen, »'om sist i mälet dömt, icke för brottsligt ansett. ^ 8. I afseende pä betvakningcn öfwer »'kristers lösliga allmängörande »'kola följande Stadganden gälla: 1:o Hof-Cantzleren »'kall tillkomma att, bädc inom Hufmudstaden och i orterna, antingen sjelf eller genom »vederbörligen af honom förordnade Ombud, »vaka öfwer »'kristers allmängörande pä det sätt och i de delar, »'om här nedanföre stadgas; ägandes han ästven att endast uti de i 3 mom. af denna 8 bestämda fall utkomna »'krister med qwarstad belägga.
Glasandra slag infattade med andra ämnen än Guld och Silfver; se Bijouteri',iror. Perukmakare-arbeten Pitnpslen Piphufonden, med eller utan beslag: af sjöskum, äkta eller oäkta andra slag Plantor Platina, oarbetad eller arbetad Plommon, Brunellaoch Sviskon Plymer: Strutsoch andra slag Pomada Qvan Ii tet för Tu II beräkningen. lnlorsels-tu! K:dr öre. Pennor, Blyerts-; se Blyertspennor. Pergamentsskinn; se Hudar och Skinn. Persikokärnor; hänföras under Apotheksvaror. Pinsbach; hänföres under Metaller, sammansatta. Pipor, Tobaks-; hänföras under Piphufvuden. Pistacier; hänföras under Frugter och Bär, ej specificerade, torra. Pistoler; se Gevär. Platåer; se Dekorationer; Pläter; hänföres under Metaller, sammansatta. Porfyr; hänföres till Sten, ej specificerad. 508 J^örslag lill Tull-lnxa. Porneranser Pomeransknopp ar och Skal Porslin: oiikla, Slen eller Fayence: hvill eller enfärgad!, men ouiåladl: Talrickar andra pjeser infiladt eller Iryckt: Talrickar andra pjeser äkta: hvilt eller enfärgadt idrgyldt eller mhladt i figurer eller nied blommor Anm. Kärl och redskap af äkta porslin för pharjnaceufiska eller vetenskapliga behof må, sedan beskaffenheten och qyantiteten blifvit hos Sundhets-kollegium, Vetenskaps-akademien eller vederbörande Univcrsitets-fakultet uppgifna och godkända, af Apothekare och Vetenskapsmän införas . Port följer, Penningebiirsuv, Ridik g ler och k'askor: af heleller halfsiden , andra slag Potates Potatesmjöl Pozzo/ana Qvicksilfver Redskap och Machinerier, eller delar deraf, ej specificerade . Rigabulsam Ris, oskalad eller Paddg Russin . Russinstjelkar Qviinlilwt föi Tull hera lini u gen.
Spens’ motförslag och den första motionärens begifvande dertill. Det är derföre, som jag skulle tro, att det skulle leda till förkortning af våra öfverläggningar, om Hr Landtm, täcktes, så snart en § af Hr von Hartmansdorffs förslag är uppläst, äfven låta Ståndet höra den motsvarande §:n i det af Gr. Spens i dag afgifna förslag. Man skulle då undvika discussionerna om afhjelpande af det som redan är afhuipet. Hvad nu ater angår den §, som specielt i detta ögonblick är ämne för öfverläggningen, så medger jag visserligen att det går an alt afslå densamma. Derigenom är ingen synnerlig skada skedd, ty Utsk. är då förpligtadt att inkomma med förslag till RiksSltn, som derefter hafva deras pröfnings rätt - Den 3i 0 c l o ii e r e. m. rätt öppen. Likväl skulle jag afven i denna del vilja gä de olika tänkandes önskningar till mötes, såvidt det kan ske utan alltför stor uppoffring i sak. Jag får derföre förklara, ntt 001 ur Gr. Spens’ förslag uttagas orden ”elier valkrets” och om derjemte 7 §;n i samma förslag får framställas på samina gång som den 4> så vill jag, för att få en större öfverensstämmelse inom Ståndet, understödja förslaget. Man må ingalunda invända, att uttagandet af dessa ord "eller valkrets” på något sätt skulle strida emot en föregående dags votering, ty Ståndet har då endast uttryckt, att detsamma ej såsom sin gemensamma tanke vill förklara, att valrätten måste vara fri utom valkretsen, och genom den förändrade redaction, som jag nu ifrågasatt till antagande, komme Ståndet icke att förklara att en sådan frihet ovillkorligen skall äga rum utom valkretsen, och ej heller att inskränkning derinom skall förefinnas, utan Ulsk. Idefve då i denna detalj fullkomligen oförhindradt att föreslå de bestämmelser, som kunna erfordras olika för olika Stånd. Det är möjligt att inom BondeSt., sedan districten blifva så stora, som de mäste blifva efter förändringen, det kan vara passande att icke utsträcka valfriheten utom sjelfva valdislrictet.
Hvilken som tuktar bespottaren, han får skam igen; och den som straffar en ogudaktigan, han varder försmädad. Straffa bespottaren intet, att han icke hatar dig; straffa den visa, han skall älska dig. Gif dem visa, så skall han ännu visare varda; lär den rättfärdiga, så växer han till i lärdom. Vishetenes begynnelse är Herrans fruktan, och förstånd lärer hvad heligt är; Ty igenom mig skola dine dagar månge varda, och dins lifs år dig flere varda. Äst du vis, så äst du dig vis; äst du en bespottare, så måste du umgälla det allena. Men en galen ostadig qvinna, full med sqvaller, och fåvitsk; Sitter i sins hus dörr, på en stol, högt uppe i stadenom; Till att bjuda alla de der framom gå, och rättelliga vandra på sinom vägom: Den der fåkunnig är, han komme hit. Och till de dårar säger hon: Stulet vatten är sött, och fördoldt bröd är lustigt. Men han vet icke, att der äro de döde, och hennes gäster uti djupa helvetet. En vis son är sins faders glädje; men en galen son är sine moders grämelse. Orätt gods hjelper intet; men rättfärdighet friar ifrå döden. Herren låter icke de rättfärdigas själar hunger lida; men han omstörter de ogudaktigas arghet. En lat hand gör fattigan; men en idog hand gör rikan. Den som församlar om sommaren, han är klok; men den som i andene sofver, han kommer på skam. Välsignelse är öfver dens rättfärdigas hufvud; men de ogudaktigas mun skall deras vrånghet öfverfalla. De rättfärdigas åminnelse blifver uti välsignelse; men de ogudaktigas namn skall förgås. Den af hjertat vis är, han anammar buden; men den en galen mun hafver, han varder slagen. Den der ostraffeliga lefver, han lefver säkert; men den der vrång är på sina vägar, han skall uppenbar varda.
Derom, att De rneD belåning af fpanmål verf ligen ftg befatta, på fatt odj i Den orDning, De för Dem utfärDaDe Reglementen ftatga; att Q3anco?@tprelfen, Dereft Den jfulle finna anleDning., att De åt Dega inrättningar förunnaDe CreDitir» icfe anvätiDaö i od) för De DermeD affeDDa änDamål, äger att, efter inforDraD förf läring, od) få voiDa Denfamma ej finneö nöjaftig, ofördröjligen inDraga Det CreDitio, forn på fåDant fatt blifvit förbrutet; att i afgift till S3anfen erläggeé en f>alf procent af Den bevifjaDe fumman, om Den uppgår till 2000 R-.Dr eller Derutöfver, men för €reDitir» å atta miuDre finnmor, tio R:Dr; att af Q3anco*@tt)re!fen beror, att, efter förloppet af Den tiD, up? på bvilfen £aga?€reDitto i allmänhet bögfi få bevtljaé, eller ett år, meDgifva förnpelfe Deraf; odj att s33anco?@tprelfen, om få nöDtgt pröfvaé, jemväl äger rät* tigbet att uppfäga ftörre eller mtnDre Del af Dega QtreDitio, f>voaraf följDen i gift fall blifver, att €reDitv?rättigbeten tre månaDer efter uppfägningen minjfaö meD en fjerDebel, od) för broar ttefeje tnånaD ptterligare en fjerDeDel, till Deg nöDig neDfättning är vunnen, eller ocf bela €reöittoet är till inbetalning förfallet, forn alltiD inträffar ett år efter
— Frågar icke Ordinarie Domaren vanligen Vicarien hvad han kan gifva i årlig afgäld af den Domsaga han åt Ordinarie Domaren förvaltar? Det bestämmes, och händer atl Vicarien kan uppfylla det, hvartill han sig förbinder 0111 han drager stylén, uppskjuter målen, skrifver vidlyftigt och icke förliker, för mycket. Så är det stählt med det förvända aflöningssättet och del är åtminstone icke dettas förtjenst, om de vidriga missbruken uteblifva. Jag skulle kunna anföra exempel, som utgjorde mer än tillräckliga sådane aningar, hvilka 248 Den 17 December e. m. Grefve Posse sagt nu icke ens kunna uppstå; men tiden är för korrt nu och alltid att upplysa hvad man ej vill förstå. Äfven sista Riksdag begärde jag rättelse i de missbruk, som föranledas af nu varande Expeditionslösen, men utan framgång. I fråga om Militairen har man endast yttrat, att det icke ens kunde medgifvas att något förledande till sjelfförnöjelse lage i glittret på kläderne hos de nyskrifne Oflicerarne. Hvem af Eder, mine Herrar! har icke sett huru desse omyndige Ynglingar i den gyldene drägten ofta, så att de nästan sjelfve icke rått derför, visat en höjning i deras yttre, som ingalunda motsvarats af omsorgen för en inre förkofran. Grefve Brahe har förklarat sig vilja vidare upptaga detla blott nu löst vidrörda ämne, och jag vill ej vidare dermed uppehålla. Herr Cederschjöld, Pehr Guataf: En värd Ledamot har ansett 5ooo R:drs lön vara för mycket för JustitiaeRåden, jemförelsevis med Presidenterna, hvilka, såsom varande af en vida höcrre värdig o O hetj äfven borde erhålla en motsvarande löneförhöjning. Och då det är jag, som först väckt fråga om berörde förhöjning af JustitaeRådens löner, anser jag för min pligt att till besvarande upptaga den gjorda anmärkningen.
Finnes någon del af de fonder, hvilka blifvit anvisade för belåning af actier och publika papper eller af guld och silfver, samt jern och koppar med flera vågförde effecter, obegagnade, ega Fullmägtige att, under en tid af högst 3 månader, öfverlemna de icke använde medlen till den af dessa lånerörelse-grenar, som deraf kan vara i behof, med förbindelse för Fullmägtige att, i händelse berörde medel före nämnde tid varda för det ursprungliga ändamålet erforderliga, desamma då genast återtaga”; 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23 och 24 §§, biföllos; 25 §, mom. a), b), c), d) och e) biföllos; mom. f) bifölls med den förändring, att orden: ”utan förminskning af Bankeus egen utlåning” skulle införas i stället för slutmeningen '”under vilkor öfverskridas”; mom. g), bifölls; mom. h) oell i) biföllos, med den förändring alt 6 i stället för 3:ne månader för beräkningen af straffränta bestämdes; mom. k) bifölls, utom hvad angår respit-tiden, hvilken ansågs böra förkortas till en månad; och mom. 1) bifölls; hvarjemte Utskottets i sammanhang med 25 § framstälda förbehåll, rörande förslags afgifvande till förändring i de reglemenlariska föreskrifterne i och för utlåningen på namn och reverser med omsättningsrätt, lades till handlingarne; 26 och 27 §§, biföllos; 28 §, mom. a) ansågs böra erhålla följande lydelse: ”att ifrån och med år 1846 inrikes vexlar och accepterade invisningar, betalbara i den stad, der disconteringen sker, och ställda på högst 6 månader, disconteras emot 4 procents ränta, företrädesvis för andra papper, hvilka hädanefter, såsom hitintills, belånas emot 5 procent”; och mom. b) ansågs böra utgå; 29, 30 och 31 §§ biföllos; 32 § afslogs, hvaremot beslöts, att det deri omnämnde creditiv må förhöjas till 800,000 R:dr B-co, samt begaguas såsom hittills; 830 Prot.-Utdrag, den w, //, /g, i5, 16 och 18 April 1845- 33, 34, 35, 36, 37, 38,
Kongs-Ladugärden har 36 Tuniwrs ärligt utsäde och ungefärligen 152 parmar hö- Revenuerne efter den sidst afgitne 1807 ärs räkning aro uplagne till 582 R:d. 20 si, 4 r:stsaMk Utgifkerne och Stateu deremot nästan fullt opp fwarandeFör de underlagde Hemman och L igenheter, som enligt Arrende-Contract af den 15 Martil 1786 blifwit pä 30 ärs tid bortarrenderade och nu innehaswas af Capitaine» borlin erlägges ärligt arrende 1,352 R;d. Sedan, efter hwad i Skats-Utstottet uti desi Betänkande af den 25 ststlAugusti, samt desi allManna utlåtande, angäende Stats-regleringen, anfört och hemftält, denne Kongsgärd med dertill lydande Hemman och Lägenheter, hwilket alt förut stätt under Kongl. Mäsilt enskilda disposition, nu kommer att till Riksens Ständers disposition lika med andre Kronans Domaincr, öfwerlemnas, pä de wilkor samma Betänkande» närmare innehålla; Sä, ock dä Staten består en wisi Summa i ett för alt till r6/O22 R:d. till reparationek och byggnaders under - Den l2 Zebruaril. 551 hällande same aflöning m. m. pä satt Stars-reglerings Betänkande» widare utreder, anser Stats-lltstkottet Nrrende-Summorne för de utarrenderade Lägenheterne, jcinte de Bropenningar hwilka erläggas för öfwerfarten af de ä Drottningholms wägen warande Broar böra ifrän och med Lnnewarande eller »810 ärs början, enligt hwad Stats-Ukskottet under Artickeln Drottningholm Uti Stars-reglerings Betänkandet hemstält, direcre till Kongl. Ränte - Kammaren in« bcialas.