Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Energi är det mest utmärkande draget i frö- ken Storckenfeldts karaktär; hon har en vilja af järn, mot hvilken motgångarnes bränningar fåfängt bryta sig. Oaktadt sjuttiosju år tynga på hennes gråa hjässa, står hon ännu upprätt, arbetande med samma ifver som förr på de ungas väl och fylld af samma entusiasm för sist lifs stora mål, som ledt henne framåt under en snart femtioårig skolverksamhet. En kärlek, som står emot så mycken motgång, så många års träget och försakande arbete, den är af äkta metall och rostar ej, då krafterna engång svika och den gamla gjort sin sista rond genom de kära skolsalarne. Den har sin rot i en stark pliktkänsla och en lefvande förtröstan på försynens makt, och den skall också bära henne öfver det stora djupet, då äften den bästa känner, att allt hvad man gjort och sträfvat efter varit bristfälligt och svagt. Fröken Storckenfeldt har utom sin skolverksamhet spelat en mycket betydande roll inom de kretsar, som lifvas af ett varmare religiöst intresse. På 1850 — 60-talet, då missionsföreningar och frikyrkoförsamlingar ännu icke funnos, var hennes hem en medelpunkt för den andliga rörelsen; utan att indragas i det moderna sektväsendet, har hon städse hyst ett lefvande intresse för religiösa frågor och verkat mycket för den inre och yttre missionen. Sakta drager mörkret Till glömskans ro jag får vud Men sofvande hur barnen ännu skratta och sia dystert förderf åt äflande De släktet tycka tårar öfver släktet slita sig från svarta Kall vinden drar från Men barnen och tårar lifvets grönska, Och de klaga, Men muntert som vissnat och gällt molnen gällt en stjärna, späda skratta och dag liksom lärkors bud om att dimmorna engång med löfte om sommartider som gry. Ej hösten och kölden förmå unga, friska känslor emot lifvets Blott det sjuka ljus, mer. att som — kväfva sträfva emot lifvets dör bort. slag, fly, vår. — Det friska består. Friska barnasinnet bräckes ej i storm ej i ökenoch vissnar hetta. det spirar upp, när allt omkring dess gröna och i det härjas, blad af solens strålar munfärgas, vinden. barnasinnet länge stundens fröjd fort bleka.
Utskottet jemväl böra i underdånighet anhållas, att nu mera, efter den lyckliga föreningen med Norrige, Posten imellan Stockholm och Christiania, samt sistnämnde Stad och de betydligaste i Sveriges Vestra Provinser belägna orter, måtte få expedieras mindst tvänne gånger i hvarje vecka. 4:0 Från StatsUtskotlct, af den 21 Juli, hvaruti Utskottet tillkännagifver sig hafva öfverse» och granskat Räkenskaperna -ofver de under Kongl. CommerceCollegium ställda fonder samt Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning, öfverlemnandes tillika de deröfver författade Berättelser och Utlåtanden; hvarjemte Utskottet till Riksens Ständers bepröfvande och åtgärd hemställer hvad rörande dessa fonders och inrätt - 133* Den 27 Jfo/f wt» ningars förvaltning häruti är anfördt och fö* reslaget. 5:0 Från OeconomieUtskottet, af den 24 Juli, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande rörande Gerningsören samt remiss af Konungens Nådiga Proposi* tion i samma ämne; hemställandes Utskottet om icke, då StatsUtskottets Betänkande öfver denna Kongl, Proposition blifvit af RiksensStänder bifallet, och dä Utskottet för sin del icke har något att tillägga de skäl, hvarpå dess Betänkande af den 10 April sig grundar, allt vidare utlåtande från detta Utskott i anledning af så val Kongl, Maj:ts Högstberörda Nådiga Proposition, som Yallofl.
Till fromma Stiftelser ■ Frimnrare-Barnhuset Magistratens Enkeoch Pupillkassa, särskildt auslagr jemte ränta på embetsoch tjenslemäns i Stadens kassa innestående begrafningshjelp, samt till Magistratens enskilda disposition 3:o. Till Klereciets aflöning: Stadens öfriga utgifter: Aflöning för Magistraten, dess Ijenstemäu och betjente, samt de under Drätselkommissionen lydande tjenstemän och betjente 87,692 Publike byggnader, hvarmed förstås nybyggnader och muddringsarbeten, samt underhåll af Stadens hus, hamnar, broar och bryggor, tillika med särskilda på Stadens omvårdnad beroende lägenheter .
Utskottet: dess sammanslående med Stats Ulskottet! se Regerings-Formen $§. 53 och 90. Aeruirinji-manskapet; se Beklädnad. „ „ dess beklädnad; se Anslag ijt I anledning af Herr Dalmans motiou derom , Rcserv-förråders användande dertill , , , , , Svar på återremiss , , , „ „ dess vapenöfningar; se An s!ag 44. Ynglingarnc, att de ej må samlas till vapenöfning förr, än de uppfordras till Rikets försvar ,,,, , , „ skyldig: rättighet för honom att sätta annan duglig karl i sitt ställe ,,,, Hill io t kelet, det Kongl.: uppförande å dess Stat af en vice Bibliothekarie; se Hrifvud-Txtcl, Andra, pag. 8- Hibliotheksbyggnaden i Upsala; afskrifning af en dess skuld; se Afskrifning. Hillänget till Riks-Ståndcns 1’rolocoll : dess framgena tryckning; se Riksdags-Orduingen 5. 36, 1 Mom. och §. 5g. dispositionen af öfvcrblifvande exemplar deraf vid innevarande Riksdag ,,,,,,,, upplagens storlek ,,,,,,,,,, prenumeration derå ,,,,,,,,, se Riksgälds-Contoret 25. om dess tryckning genom Expeditions-Utskottets försorg och angående ett i afseende å denna tryckning ingifvet entreprenad-anbud ,,, Svar på återremiss ,,,,,, 2. T - N:o 246 38g 38 5i 53 428 57 61 62 4g7 56 63 65 302 3o4 369 271 1 2 Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Ridd. 0, PresteBorgareståndet. Bonde1 Adeln. Ståndet. A 34 l 35 å.
Det är således angeläget att detta arbete anförtros åt personer, som på en gång ega specialkunskap, äro tillräckligt hemmastadda i de gamla döda språken och dermed förena teologisk bildning. Detta är förh:det med de personer, åt hvilka bibelöfversättningen f. n. är updragen, och deras arbete, ehuru det ännu icke är fullbordad t, har dock framskridit så långt, att man bör kunna ega hopp, att utan rubbning af förhållandena, det nödvändigaste arbetet skall inom ej allt för lång tid vara fullbordadt. Det torde vara bekant, att man nu är sysselsatt med revision utaf öfversättningen af nya Testamentet, hvaraf en ny uplaga är behöflig, hvarjemte en af Kommissionens ledamöter är sysselsatt med öfversättning af Esaias. Genom de särdeles dyrbara bidrag till en bibelöfversättning, som af Prof. Mellin blifvit lemnade, har äfven arbetet vunnit en tillökning, som otvifvelaktigt kommer att verka till dess fortskyndande. F. n. sysselsättes med detta arbete hufvudsakligen professorerne i teologi vid Upsala universitet. Jag vet sannerligen icke huru man skulle kunna befria dem från alla andra göromål för att öfverlemna sig uteslutande åt bibelöfversättnirigar. Vi må lagstifta, vi må uphäfva gamla lagar och stifta nya huru som heldst., så blir dock icke inom kyrkan väl bestäldt utan en god prestbildning, och jag vågar äfven för min del uttrycka den öfvertygelse, att det icke blir väl bestäldt, utan att den prestbildning, som vid universiteten meddelas, blir fullständigare än den hittills varit. I detta hänseende gifva de personer, som f. n. äro sysselsatte såsom ledamöter af bibelkommissionen, det bästa hopp, icke allenast genom deras insigt, utan genom det varma nit hvaraf de lifvas, och skulle R. St:r bifalla den framställ - 122 Den 14 Januari. ning, K. M. gjort om anslag till teologi® studiosi, hvarigenom det blefve möjligt för desse lärare att längre bibehålla dem vid universitetet, tviflar jag icke på att de mest välsignelserika frukter deraf skola inom en icke alltför lång framtid upstå.
I glömt dessa lysande namn, dessa hertigar och hertiginnor, markiser och markisinnor, denna Franska Adel, hvilken, liksom I ringaktande folkets fordringar, sökte sätta dammar emot tidens ström, men inom loppet af få år dels gödde fädernejorden med sitt blod, dels bortryckta från densamma, landsflyktiga och spridda i främmande länder lefde ett ringaktadt och oftast eländigt lif? Håfven I glömt huru samtiden fördömde — efterverlden glömde dem? Minnens I åter allt detta, då beder jag eder lägga vigt på dessa mina ord, att det vore vida att föredraga, om all Sveriges Adel bortblåstes från fädernejorden i en ständig landsflykt, än att det gamla Svea, vacklande och slutligen störtad från dess thron, i faLlet droge Svenska folket mod sig. Våra förfäder, 1809 års män, hafva lemnat oss i arf en väl beredd och tillrustad, men ej besådd åker, samt hafva uppdragit åt oss dess efterkommande att vid tjenlig och gynnsam tid beså densamma. Tiden är nu inne, ehuru något fördröjd, godt utsäde hafva vi erhållit af Konungen och dess Kåd, må vi derföre skynda att utkasta detsamma, på det att ogräs och tistel ej må taga öfverhanden och framdeles förqväfva brädden! Må vi skynda oss, så att vi och våra efterkommande derå kunna uppskära ymniga, väisignelserika skördar, detta är min innerliga önskan, en önskan, som delas af hela nationen. Min stämma är svag och mitt ord matt, men jag önskade att den förra vore så stark och det sednare så skarpt, att det träffade hvarje Riddersman på detta rum rakt i hjerlat, på det att I, i likhet med förfädren, när I dertill af Konung och land uppmanades, heldre lemnaden edra sköldar och hjelmar på valplatsen, än återvänden derifrån, besegrade af edra fördomar och eder sjelfkärlek. Jag röstar för antagandet af det hvilande represen tations-förslaget. Hr Mannerskantz, Carl Axel:
Vid 1860 års utgång återstod af denna skuld 26,371 R:dr 45 öre. Under sistförflutne fem år hafva till Lasarettet blifvit donerade tillsammans 69,091 R:dr 93 öre, oberäknade två donationer år 1860, af hvilka likväl ännu före årets utgång icke något till Lasarettet influtit. e) Provisoriska Sjukhuset i huset N:o 1 vid Nya Sandbergsgatan å Södermalm. Detta sjukhus, som förvaltas, under Stads-Nämndens öfverinseende, af en särskild utaf Nämnden tillsatt Direktion, omfattar fortfarande två afdelriingar, den ena för invärtes sjukdomar eller den s. k. Medicinska afdelningen, hvarunder äfven hörer afdelningen för koppsmittade, och den andra för bensår. Antalet af de sjuke å Provisoriska sjukhuset synes af nedanstående Tab. Litt. T; — hvarvid bör Tab. Litt. t. anmärkas, att bland de å medicinska afdelningen vårdade voro 122 kopp-patienter. Under år 1860 uppgingo underhållsdagarnes antal för hela sjukhuset till 63,725, deruti jemväl inberäknade 895 dagar för åtskillige bensårspatienter, hvilka, till beredande af utrymme å sjukhuset för kylskadade personer, blefvo tillfälligtvis förflyttade till Södra försörjnings-inrättningen och derstädes, under Mars och April månader, på sjukhusets bekostnad vårdade. Medeltalet vårdade för hvarje dag under året utgjorde 174. Dagkostnaden för hvarje sjuk uppgick till något öfver 74 öre, och sjukhusets samtlige utgifter till 47,676 R:dr 95 öre. Af denna summa utgjorde 4,246 R:dr 43 öre inkomster af betalande patienter m. m., hvaremot återstoden blifvit af Stads-Nämnden godtgjord med 45,430 R:dr 52 öre. Jemte den vid sjukhuset inrättade afdelning för botande af bensår, har daglig vård åt dermed behäftade fattige kostnadsfritt lemnats vid en för sådant ändamål tillvägabragt särskild anstalt å Norrmalm. f) Allmänna Garnisonssjukhuset. Sjukhusets fasta egendom är upptagen i värde till 224,875 R:dr.
De underlydande styrelseverken hafva sedan ingenting annat alt göra, än verkställa hvad Konungen och representationen gemensamt beslutat. Då må den föreslagna formen för styrelseverken gå an. Men hos oss skulle jag anse den vara alldeles felaktig och aldrig höra införas förr än 14. St. komma alt med Konungen deltaga i den ekonomiska lagstiftningen. Som delta likväl icke är förhållandet i närvar, ögonblick, och det är för nuvar. omständigheter, som författningen skall stiftas, så afstyrker jag henne såsom för tidig. Jag nämnde nyss comitéer. Vi bafve sett huru man i kinkiga mål, när man måhända befarar motsägelse af vederbör, cotlegier, går dem förbi. Jag säger: måhända; ty jag vet icke om så är. Men hvarföre skulle man så förfara, om man icke fruktade motsägelser, som kunde lägga hinder i vågen för en kär tankes verkliggörande? J påminnen Eder väl, mine Hrr! huru det förhåller sig med skattejemkningen, hvarom vi förut talat. Hvarken kam.-collini, kammar-rätten eller stats-kontoret hafva deröfver blifvit hörda, utan en comité' har blifvit nedsatt, som utarbetat ett förslag, hvilket departis-chefen framlägger för Konungen, och Hans Majit för R. St. Man har underlåtit den hittills vanliga formens iakttagande och anmärkn. dervid har blifvit gjord. Om man nu i alla näringsärendeu gjorde likaledes, hurudan skulle då behandlingen blifva? Det ginge troligen så, att när man på förhand visste, hvad utlåtande man kunde ifrån de underly dande verken påräkna, eller när departis-chefen kunde det sjelf bestämma, så funne slutligen både han och de underlydande det vara ett onödigt besvär att till dem skicka handlingarne och från dem emottaga ett under hand beställd! utlåtande. Det vore mycket enklare alt till dem säga: så vill jag haf va det; och dermed väl. Man säger att mellan-instansens byråchefer, eller hvad de skola heta, hafva reservationsrätt och skola naturligvis, såsom samvetsgranna och dugliga embetsman, säga sin mening, och söka alt göra henne gällande.
Stockholm den 6 Mars 1829. STOCKHOLM, P. A. Norstedt & Bevillnsomt Allm. Beh.o.Oec.' Utsk. Ankom lill Exp,-Utsk. d. 2 Maji 1829. * Betänkande öfver Motioner af Herr \ Rosenqvist, Fredrik Leonhard, med ^ flere, angående beskattning å Caracterer utan motsvarande Embete och Tjenst. t rSn Högloft. Ridderskapet och Adeln har remiss lill Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oecon o mie-Utsk otten blifvit meddelad å. ett af Herr Rosenqvist inlemnadt Memorial, hvaruti, med framställning, huruledes så kallade Caractérs-Fulimagter, utan motsvarande Embete och Tjenst, skulle innefatta obillighet och orättvisa, samt genom den högfärd och luxe, som genom dem underhålles, skadligt inverka på Samhället, Herr Rosenqvist, till undanrödjande af sådane befarade menliga följder, föreslagit, dels att Rikets Höglofl. Ständer mätte i underdånighet till Kongl. Majit hemställa detta granlaga ämne, med anhållan, att utfärdandet af Titeloch Caractérs-Fulimagter kunde hädanefter upphöra, och dels att, derest Motionen härutinnan ej skulle af Rikets Höglofl, Ständer Bih, till Riks. St. N:o §. understödjas, bifall åtminstone måtte lemnäs till den grundsatts, att en hvar, som genom Caractérs-Pullmagt, med eller utan befordringsrätt, förskaffat sig Titel på annat Embete eller Tjensr, än han bekläder, bör derföre erlägga till Staten en årlig Bevillnings-afgift, hvars belopp Herr Rosenqvist föreslagit till hälften af valeuren å det stämplade Papper, hvarmed Fullmagten är försedd, % Derjemte har Bevillnings-Utskottet fått ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet emottaga remiss å en Motion af Anders Andersson från Östergöthlands Dan, sorn likaledes ansett
Ridderskapet och Adeln val af den suppleant, som, intill dess nytt val af direktör och suppleant vid Låne-kontoret i Malmö vid innevarande Riksdag anställes, vid nämnde Låne-kontor erfordras i ledigheten efter herr Prytz, Lars Adolf; och befanns, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedd Majoren och Riddaren af Kongl. Svärds-orden Friherre Otto Thott. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets den 14 dennes på bordet lagda: Utlåtande, N:o 5, i fråga om anslag för år 1854 till gevärs-fabrikationen. S. D. Föredrogs och bifölls Konstitutions-Utskottets den 14dennes på bordet lagda: Memorial, N:o 1, om arfvoden för Utskottets kansli. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: l:o Grefve Löwenhjelms, Carl Gustaf, den 14 dennes på bordet lagda motion, angående förhöjning i allöningen för Kommendanterne å Rikets fästningar; och 2:o Herr von Hartmansdorffs, August, denna dag afgifna anförande i den fråga om Kalmar läns fördelning i 2:ne län, hvarom Kongl. Maj:t till Riket Ständer aflåtit en den 14 dennes till Stats-Utskottet remitterad nådig Skrifvelse, jemte de i anledning af detta anförande afgifna yttranden. • S. D. Remitterades tili Lag-Utskottet en denna dag af herr Hagströmer, Johan Jacob, väckt motion om stiftande af en lag, som med stratf belägger misshandling af husdjuren. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet: Herr Westerstrands, Pehr, denna dag väckta motion, angående bevillning å rlnteinkomst, som med 5 procent eller derunder årligen af låntagare erlägges. Banko-Utskottet: Densammes denna dag väckta motion, angående bristfälligt silfvermynts förbättring. Från Högv. Preste-Ståndet.
Barthelemy; Nio 39, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 20, angående ett anslag till Askersunds kyrka; N:o 40, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, angående utbyte af indragna Fjerdingsraans-bostället Mylinge emot Klockare-bostället Klintorp i Östergöthlands Län; N:o 41, i anledning af gjord framställning angående Riksdagskostnadernas förminskande; N:o 42, angående föreslagen ersättning för Arrendatorns af förra Löjtnants-boslällat Tydje Stom lidna förlust genom vattenflöde under 1845 års sommar; och 158 Prot-Utdrag den 19 Februari 1851. N:o 43, angående gjord framställning om ett räntefritt lån till Häradsskrifvaren P. J. Ödman; blefvo af Ståndet godkända. S. D. Föredrogos Siats-Utskottets, sedan den 12 i denna månad på bordet hvilande, Utlåtanden: N:o 37, i anledning af erhållen äterremiss å Utlåtandet N:o 23, angående befrielse för Rusthållare att erlägga mötes-passevolans för indelta kavalleriets hästar. Ståndet ogillade Utlåtandet N:o 23 och lade Memorialet N:o 37 till handlingarne; och N:o 38, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 13, angående medels anvisande till fortsättning af fästningsbyggnaderne vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona under år 1851. Ståndet vidblef sitt, vid föredragningen af Betänkandet N:o 13, fattade beslut och lade ifrågavarande Utlåtande N:o 38 till handlingarne. Den 19 Februari. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet 2:ne af Herr Liljenstolpe, Axel Fredrik, denna dag afgifna anföranden, i fråga om hans den 4 sistlidne Januari till nämnde Utskott remitterade motioner, angående dels förbättring af extraordinarie tjenstemäns ställning, dels uppbyggande af bostäder för arbetsklassen.
Det är visserligen gifvet, att tillämpningsskolor för Armeen jemväl äro behöfliga; men att insätta ynglingen vid i3 års ålder för att då uteslutande bildas till ett visst yrke, anser jag icke vara riktigt. Hvar och en, som är i tillfälle att förskaffa sig bildning, bör försöka inhemta densamma så allmänt som möjligt, för att sedan med så mycket mera omdöme kunna välja sin lefnadsbana, på hvilken han alltid, valet må blifva ett eller ett annat, mötes af behofvet att veta mera, än hvad directe och oundgängligen tillhör hans yrke. Sålunda, och ehuru jag förutser, att någon påföljd denna gång deraf icke kan vara att förvänta, yrkar jag dock, på de grunder jag nu anfört, återremiss af betänk. H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magn., uppläste följande: Utan att ingå Ö närmare granskning af Hr Montgommeries många skäl för sitt förslag till indelta Arméens amalgamerande med nationalbeväringen, och ehuru fullkomligen förenande mig uti åsigten om de fördelar, som Den i\ Maj. 81 som genom nationens krigiska bildande kunna uppsta, anser jag mig likväl skyldig att uppgifva de orsaker, på hvilka jag grundar min öfvertygelse om omöjligheten af att genom förslaget vinna detta hufvudändamål, och än mindre att derigenom tillika kunna förse statscassan med de millioner, som uppgifvits. Indelta Infanteriets nummer, som hålla karl, utgöra endast något öfver 20,000. En class landtbeväring, som exerceras, torde nu kunna beräknas till i5,ooo man, och skall säkerligen, då sjöbeväringen äfven öfvas, uppgå till vida mer. Då således en class beväring utgör inemot samma belopp som indelta nummerna, kunde knappt mer än e n sådan till ordinarie soldater antagas, och tjenstgöringen för nummer följaktligen icke blifva för 5 år, som motionären anfort, utan endast för ett år. Skulle deremot tjenstgöringen ovilkorligen böra fortgå under loppet af 5 år, så frågas: efter hvilken grund de beväringsskyldiges insättande i nummer skulle äga rum?
De ofvan omtalade olika åsigterna hade hvar sina förfäktare; men de fleste delade likväl den mening, som motionären uttalat, eller att kyrkoskrifningsorten är rätta orten för lysning; och öfvervägande skäl synas jemväl vara för denna mening. Mantalsskrifningen innebär icke bevis om vidare än att den i mantal tecknade vid skrifningen tillhörde den kommun, som då var i fråga. Rättigheten att geuast derpå öfvergifva samma kommun, och inflytta till en annan, inskränkes icke derigenom; och derföre visar det sig esomoftast, att personer hafva sina hem på helt andra orter, än der de låtit sig mantalsskrifvas. Visserligen skola, enligt Lag-Utskottets Betänkande, JV2 33. 5 Kongl. Förordningen den 30 September 1812, de af presterskapet forde husförhörslängder ligga till grund för mantalsskrifningarne; men med afseende å deras ändamål kunna deröfver förde anteckningar ej vara af den vigt, som nämnde längder, för det med lysningen afsedda ändamål. Detta är nemligen att vinna visshet derom, huruvida personer, hvilka ämna ingå äktenskap, äro oförhindrade i anseende till andra ingångna förbindelser, samt gifva offentlighet åt det tilltänkta äktenskapet, på det att den, som deremot har jäf, må sådant anmäla. Då nu i mantalslängd blott anmärkes personers ålder och befattningar, förutsätter deremot anteckningen i husförhörslängden, att den antecknade företett behörigt prestbevis från den församling han förut tillhört och från hvilken han inflyttat. Jemlikt gifna föreskrifter måste ett sådant bevis innehålla intyg derom, huruvida den person, hvilken beviset afser, är till äktenskap ledig eller ej; och, på det att dylika bevis måtte varda desto tillförlitligare, har af ålder brukligt varit, att, då en person begär prestbevis för flyttning till annan ort, hans begäran förut från predikstolen kungöres till efterrättelse för dem, som emot eller å personen hafva anspråk.
Baktill åtsittande, är det framtill vidt öppet och låter en lång, veckad blus af gulbrun foulard blifva synlig. Den breda matroskragen är af brun sammet, som ock användts till rever. Jackan prydes med snörmakeriarbeten på sätt afb. visar. (Se mönsterbilagan!) Mellanspets. Denna for gardiner, kuddar o. d. afsedda mellanspets arbetas längs efter, rosetten särskildt. En större rosett; 14 luftm. och 1 fast m. till ringen, 4 gånger 3 stickm., 5 dubbla stickm., 3 stickm., 1 fast m. En liten rosett: 9 luftm. och 1 fast m. till ringen; sedan 4 gånger 2 stickm., 3 dubbla stickm., 2 stickm., 1 fast m. Sedan man framställt tillräckligt antal rosetter, arbetar man som följer. Första hvarfvet: stickm. i uppkasta, m. och 2 luftm. 3: som andra. * 3 stickm. i förra hv. maska, IDUNS September 1888 2 luftm., 3 dubbla stickm. i förra, 3 luftm., 3 dubbla stickm. i förra, 2 luftm., 3 stickm. i förra, 3 luftm., 5 fasta m. från * o. s. v. 6: 3 gånger 1 stickm. och 1 luftm., 1 stickm., 1 dubbel stickm., hvarmed man fäster den större rosetten, 1 luftm., 1 stickm. i förra hv:s luftmaskbåge, 3 luftm., f 1 stickm. i förra hv., 1 luftm., 1 stickm., 1 dubbel stickm., som fäster rosetten, 1 luftm., 3 gånger 1 stickm. i rosetten, 1 luftm., 1 stickm., 2 m. förbigås, 1 stickm., som slås om den föreg. öfre del, 1 luftm., 1 stickm., 1 stickm. i rosetten, 1 luftm., 3 gånger 1 stickm. och 1 lnftm., 1 stickm., 1 dubbel stickm. i rosetten, 1 luftm., 1 stickm.