Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Värde å | 2 R:dr j kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kub.-fot. Summa. Riksmynt. Skri frelse .\:o 196. Häslafvelns förbättrande: Penningar: Nuvarande anslaget 45.795: — Tillkommer förhöjning 3.750: — 49,545: Oindelt Spamnål: 1855 års Hiks-stat anslår (52 T:r 16 k pr) 330 luib. f. 7 ler nied eli förslagsvärde af 525: — Föiböjning i detta värde lill 2 R:dr per Itub. fot 136: 40. 66!; 40. Undervisnings-anslalter för Slöjderne: Nuvarande anslaget 63,300: — Tillkommer lörhöjning 64,850: — Befrämjandet i allmänhet af Slöjderna : Penningar: Nuvarande anslaget uppföres olörändradt med 18,000: — Indelta räntor enligt markegång på förslag: Undervisnings-anslalter för Handel och Sjöfart: Nuvarande anslaget 22,200: — Tillkommer förhöjning 7.900: — Befrämjandet i allmänhet af Handel och sjöfart: Nuvarande anslaget uppföres olörändradt med Undervisnings-anslalter för Bergsbruket: Nuvarande anslaget . 5,700: — Hit ii frei-fly tias från nästföljande anslag, Lön för Uste Läraren vid Bergsskolan i Fahlun 1,800: — Befrämjandet i allmänhet af Bergsbruket: Penningar: från nuvarande Stals-anslagel 7,500: — Afgå: nyssberörde lön för l.-sle Läraren vid Bergsskolan i Fahlun 1,800: — indrages i följd af Bergsoch Kommerse-kolle i giernas förening lill ett Embetsverk 2,000: — 3,800: återstå 3,700: — ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 196. 161 Indelta Räntor enligt markegång på förslag. Penningar. Riksmynt. Indelt, på förslag.
Ulsk.-s näst efter 16:de punkten förekommande yttranden, ang:de Banko-reglementets 198 och 20(5 §§, lades till handlingarne. Bifölls. 18:de punkten. Sedan underl. Ridd.Sekret., pä förfrågan af Ur von Hartmansdorff, Äng., uplysl all de öfriga RiksSl.-n redan bifallit denna punkt, blef densamma äfven af R. o. Ad. bifallen. Slutligen förekom och lades lill handlingarne Utskis yttrande, ronde dels kassa-kreditivens förfallodagar och dels liden för erläggande af inträdes-afgifl för dylika kreditiv. Föredrogs ånyo Allm. Besv. o. Ekon.Ulsk:s d. 31 sisth Maj och d. 13 dennes pä bordel lagda utlåt. K:o 106, i anledn. af väckta frågor om ändringar i K. Fabriksoch Handtverks-ordn. d. 22 Dec. 184(5. Detta utlåt, föyelogs punktvis till afgörande, och förekommer dervid Utsk:s yttranden ang:de nedannämnde delar af ifrågavar. författning. § 3 mom. b. Frih. vonStedingk, Styrbjörn: De förändringar, som Utsk. föreslagit till intagande i Handtverks-ordn. kan jag ej godkänna. Den afdeln. af Utsk., som behandlade detta ärende, föreslog alt icke något afseende skulle fästas å motionen, ulan att Handtverks-ordn. borde förblifva oförändrad sådan Konungen densamma fastställt; i Utsk:s plenum förkastades denna mening och afdelmn fick sig ålagdt att omarbeta förslaget i enlighet med den önskan, som majoriteten inom Utsk. uttryckt.
Jag skall ock kasta mitt nät öfver honom, att han i mine jagt fången varda skall; och jag vill låta honom komma till Babel uti de Chaldeers land, det han dock intet se skall och der måste han dö. Och alle de som omkring honom äro, hans hjelpare och hans anhang, skall jag förströ i all väder, och draga ut svärdet efter dem. Alltså skola de förnimma, att jag är Herren, när jag bortdrifver dem ibland Hedningarna, och förstör dem i landen. Men jag skall låta några få af dem igenblifva för svärdena, hungern och pestilentien, att de skola förtälja deras styggelse, ibland Hedningarna, dit de kommande varda, och skola förnimma, att jag är Herren. Och Herrans ord skedde till mig, och sade: Du menniskobarn, du skall äta ditt bröd med bäfvande, och dricka ditt vatten med darrande och sorg. Och säg till folket i landena: Detta säger Herren om inbyggarena i Jerusalem i Israels land: De skola äta sitt bröd i sorg, och dricka sitt vatten i elände: ty landet skall öde varda ifrån allt det deruti är, för alla inbyggarenas ondskas skull. Och de städer, som väl besatte äro, skola tomme, och landet öde varda. Alltså skolen I förnimma, att jag är Herren. Och Herrans ord skedde till mig, och sade: Du menniskobarn hvad hafven I för ett ordspråk uti Israels land, och sägen: Efter det dröjes så länge, så blifver nu intet mer af edra Prophetier? Derföre säg till dem: Detta säger Herren Herren: Jag skall lägga det ordspråket neder, att man det intet mer bruka skall i Israel; och säg till dem: Tiden är hardt när, och allt det som propheteradt är. Ty I skolen nu härefter förnimma, att ingen syn fela skall, eller någon Prophetie ljuga emot Israels hus. Ty Jag är Herren; hvad jag talar, det skall ske, och intet länger fördröjdt varda; utan i edor tid, I ohörsamma folk, skall jag göra det jag talar, säger Herren Herren. Och Herrans ord skedde till mig, och sade:
D. Föredrogs å nyo Stat s-Utskottets på bordet h vilande Utlåtande, N:o 355, i anledning af Kongl, Majrts Nådiga Proposition, engående medel för undsättningar vid inträffande svårare missväxter, återremitterades på grund af gjorde anmärkningar. 8. D. Föredrogos å nyo Constitutions-Utskottets på bordet hvilande Memorial, nemligen: N:o 5o, i anledning af tre Stånds återremisser på Memorialet, N:o 35, med Betänkande örn national-represenlationen, återremitterades; N-o 53, angående Borgare-Ståndets tvänne serskilda anmärkningar vid förslaget i Memorialet, N:o 3y, till ändring af 22 R«- gerings-Formen, lades till handlingarne; och N:o 57, i anledning af Borgare-Ståndets återierniss på Memorialet, N:o 3g, med föreslaget tillägg vid 2S §. Regerings-Formen, lades till handlingarne. S. D. Föredrogos å nyo Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottets på bordet hvilande, följande Utlåtanden.: N:o i3y, i anledning af väckta motioner, 0111 reglering, dels af den till stapelstäderne utgående tolag, dels af de så kallade stadsandelarne i uppstäderne, bifölls; och N:o i38, i anledning af väckta motioner, om utvidgad sågningsrätt å så val skattlagde som husbehofs sågqvarnar, återremitterades, S. D. Vid nu å nyo skedd föredragning af Allmänna Besvärs och Oeconom :e-U t skottets Utlåtande, N:o 5 g, i anledning af väckta motioner, om Presterskapets aflöning, lät Ståndet vid samma Utlåtande bero. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet ett af Eric Ersson från Gefleborgs Län till Ståndet ingifvet anförande» angående den at honom sökta lindring i Bevillningen för invånarne i Yttre Hogdals socken.
En femtedels afdrag till äng och betesmark synes för detta år så mycket mer lämpligt, som ängen i Önnerup just har denna proportion till hela jordrymden. Att maximi-afgiften efter Academiens Rector Herr Professor Rosenschölds förslag beräknas efter | tunna för hela jordrym-. den utan afdrag, anser jag så mycket mer lämpligt, som afkastning äfven af ladugården bör kunna antagas, och uträkningen som närmast instämmer med DomkyrkoRådets tillförene följda grundsatts, att söka maximum till en tunna af tunnelandet efter ängens afräkning, och att således den ena fjerdedels tunnan bör vara täflingsniålet för speculanterne; och anser jag äfven här till likhets vinnande hemmanen emellan uppskattnings och icke areal-innehållet af jorden böra tagas till grund. Uppskattningen hade väl bordt igenfinnas i landtmätarens förrättningar; men då den är upptagen i Herr Kamereraren Mengels förrättning, får man taga den tili rättelse. Då jemförelse med andra arrenden i orten, som bära sig, skall ske, är det min 232 Den 28 October f. m. öfvertygelse att denna jemförelse icke bör tagas med dem i Domkvrkans hemman, der bestämda minimioch maximi-afgifter samt innehafvarens optionsrätt, efter hvad erfarenheten visat, nästan utestängt all täfIan, utan med sådane arrenden, som utan en sådan inskränkning vid bortarrendera!!- det, likväl bära sig, t. ex. Lnxmans-Åkarp i Fjelie Socken samt Kongl. Academiens hemman, af hvilka betalas en tunna för tunnelandet, och understundom ännu mera , med hvilken afgift arrendatorerne somlige med stora familjer det oaktadt bärga sig.
167. » åt Landshöfdingarne Friherre Kraemer samt Grefvarne Frölich och Levenhaupt . 138. Pension för Rikets Ständers Justitie-Ombudsman .217. Pensioneringen från Arméens Pensions-kassa, angående 52. Persedlar, angående minsta enheten vid omsättning af ränte 93. Pihl, Förare, angående dana-arf efter hans frånskiljda hustru 261. Piteå, angående försäljning af f. d. Landshöfdinge-residens-tomterna i 20. » angående läroverket i .' • • .148 och 162. » angående förbättring af hamnen vid 158: 27. Plageman, C. F., Assessor, angående pension till 167: 76. Planchverk öfver Svenska svamparter, angående anslag till . 1 48: 89: » » fornsaker m. m. och medeltids-sigill 148: 90. » » Fordna och Närvarande Sverige 148: 118. Plöninge, angående utbyte af militiebostället 45. Poppius, Gabr., Statsråd, angående pension till dess döttrar 167: 23. Postverket, angående en byggnad för 82. Presterskapets aflöning, angående friheter för hemman och lägenheter till 84. Protokoller, angående tryckningen af Riks-ståndens 186,187,297. Provincialläkare, angående . .. .148: 41—43. » angående förbättrade lönevilkor för .181. Q. 17 Q. Utlåtandets Nummer och MomeDt. Qvarnar, angående afskrifning af räntor för nedlagda » angående befrielse från grundränta för 89. 262. R. Rahla-ån, angående upprensning af Rannäs Holstagård, angående rotering af ... Refraktor för Observatorium i Upsala, angående anslag till Regements-slcrifvare, angående inqvarteringspenningar för . Registratur, angående anslag för utskrifning af Religiösa stridigheter, angående anstalt till hämmande af .
Ud. N:o 45. Då Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda BondeStåndet , i anledning af' hvad i förrberörde måtto blifvit anfördt, funnit för godt återremittera ifrågavarande Betänkande, hafva Utskotten tagit ämnet under noga öfvervägande och få deröfver afgifva följande utlåtande: Hvad härvid angår Motionairens förslag, om upphäfvande af vissa §§. i 1814 ^rs Instruction för Kongl. Kammar-Rätten , samt Kongl. Brefvet dep 20 October 1824 och de, i öfverensstämmelse dermed, nu gjorde anmärkningar, få Utskotten till en början fästa uppmärksamheten derpå, att, genom berörde Stadganden, ingalunda, på sätt här velat antagas, blifvit afsedt, att undandraga Kammar-Rätten den, detta Verk tillhörande, granskning af de förvaltande och redogörande Verkens Räkenskaper, hvarken livad ziffran eller för va11 n i n g så tg ä r d e r n e beträffar, utan att, på de skäl och med iakttagande af den skillnad, åberopade Nådiga Skrifvelse upptager, frågan endast varit att bestämma, om Kammar-Rätten borde pröfva påföljden af de gjorde anmärkningar-, ne och dess Domsrätt i mål af ifrågaställde beskaffenhet, sålunda erhålla en utsträckning, jemförlig med Högste Domstolens. I/)gT samt j$lm. Besv. och Otc.
Majit för landtförsvarets ordnande tillsatta komité, som ansett ett väl ordnadt fältingeniörsväsende vara ett af de kraftigaste medel i en armébefälhafvares hand till påskyndande af krigsrörelserna och beredande af en hastig och säker framgång, uti särskilde den 30 April 1862 och den 12 Maj innevarande år afgifne underdåniga utlåtanden, föreslagit ej mindre uppsättande af ett 3:dje kompani, för att tillsammans med de 2:ne ofvannämnde utgöra en bataljon, som, med afseende å de redan varande kompaniernas hufvudsakliga verksamhet, borde få namn af pontonierbataljon, än äfven bildandet af en särskild sappörbataljon, äfvenledes bestående af 3:ne kompanier. 11 — 82 — Jemtlands roteringskassa. Räkenskapen, sorn undergått granskning dels af särskilde i orten utsedde Revisorer, dels i Kongl. Rrigs-kollegium, utan att någon anmärkning dervid förekommit, men ännu icke förevarit till revision i Kongl. Kammar-rätten, redovisar inkomster och utgifter på följande sätt: Debet. Balans från år 1862: Uppbörd: Vederlag för indragna hemmansräntor i Jemtland 11,850: — » » i » » i Medelpad... 4,507: 77. Kredit. Utgifter: Bidrag till lön, lega och servis 10,166: 56. » » anskaffande af nummerhästar 2,600: — Arvoden m. m 460: — 13,226: 56. Balans till år 1864: Revisorerne hafva härvid icke funnit något att erinra. Kongl. Krigs-akademien. Denna Akademis räkenskaper, som ännu icke förekommit till^ granskning hos Kongl. Kammar-rätten och från Revisorernes sida icke föranledt till någon erinran, utvisa följande förhållande mellan inkomster och utgifter: — 83 — Debet. Balans från år 1862: Uppbörd: Betalande kadetters afgifter 126,977: 40. Balans till år 1864: Skulder : 22,747: 43. Kredit.
DA jag sist hade ordet, yttrade jag, alt om Ilr Rosenblad vore tillstädes, ville jag anmoda honom att återtaga motionen, emedan jag anser Ståndet enl. 49 §:n Riksd.Ordn., emot motionärens yrkande, icke kunna vägra remiss. Då nu flere talare yttrat samma åsigt sorn jag, hemställer jag huruvida Ståndet icke skulle vilja förklara att motionen hör hvila intilldess att det af mig omnämnda betänk, i ämnet fran Utsk. inkommer; hvarigenom samma ändamål vinnes, som derest remiss å motionen nu skulle vägras. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att hvad nnginge Gr. Hamiltons förslag att motionen kunde få hvila tills utlåt, från Utskm i samma ämne inkommit, så vore det stridande emot Riksd.Ordn., emellan en motion väl, då den första gången förekommer, kan läggas på hordet, men sedan vid nästa föredragning hör remitteras, såvida R. o. Ad. icke vägrar remiss af motionen; och ansåg Hr Landtm, icke det vara stridande emot Riksd.Ordms föreskrift att motionen kunde förfalla; flera exempel under denna riksdag hade äf ven visat att R. o. Ad. tagit sådana beslut. Gr. Horn, Glaes Fredr.: Jag skulle visserligen önska all våra lagar medgåfvo alt remiss å motioner kunde inom Ståndet vägras, såvida icke någon större del af Ståndets ledamöter instämde med motionären; men under nu i detta hänseende gällande föreskrifter anser jag, lika med Hr Lagerhjelm, betänkligt att icke remittera en i laglig form tillkommer, motion. Efter min öfvertygelse äger Ståndet ingen annan ratt, än alt profva huruvida motionen är föranledd af någon tilldragelse under riksdagens lopp, i hvilket fall remiss deraf icke kan lagligen förvägras. Hr von Hartmansdorff, A u g.: Om Hr Rosenblads motion har kunnat vä*ckas på grund af inträffade händelser, så kan hon äfven på samma grund förfalla. En inträffad händelse är att motionen blifvit öfverflödig. Grundlngsstiftarries afsigt kan icke hafva varit att bereda representanterne tillfälle att säga örn detsamma som en gång blifvit sagdt i Stånden och Utsktn.
Då. såsom bekant är, K. JM:s Propos. icke afsåg en sådan fullständighet, och saken icke är dertill tillräckligt utredd, så synes ett sådant förfaringssätt ej kunna komma i fråga under denna korta återstående tid af Ständernas sammanvaro. i) Att R. St:r, med anleda af oförenliga menings-skiljaktigheter och sakens outredda skick, nu icke besluta några bestämda lagbud, utan endast, dels hos K. M. i underthhet anhålla, att, efter sakens noggranna utredning, de måtte till nästa Riksdag få emottaga förnyad Nåd. Propos. i ämnet, dels toresia provisoriska stadganden, att under tiden till nästa Riksdag vara gällande. Detta, som är llr Gyllenskjölds nyligen framställda förslag, skulle jag vilja förorda, under nyssnämnda förutsättning, att meningsskiljaktigheterna äro så mänga och stora, alt man nu icke kan blifva ense om några bestämda lagbud. Alen då jag ännu icke anser mig behöfva antaga denna förutsättning, så finnes en tredje utväg, hvilken jag här nedan vill underställa Utsk:s pröfning. Om likväl Utsk. sktdle anse Hr Gyllenskjölds förslag innebära den enda möjliga utväg för frågans lösning vid denna Riksdag, så anhåller jag, att till nämnde förslag, efter dess 3:dje punkt få lägga följande amendement: »Att derest, vid en sådan undersökning, det sktdle bekräfta sig hvad under öfverläggningarna hos RiksStånden upgifvits, att affall egt rum isynnerhet till den baptistiskn sekten, och mängden af dessa sålunda till baptismen öfvergångna personer kunna anses göra det nödvändigt, att innan nästkommande Riksdag några provisoriska stadganden angule dem utgåfvos, att K.
Hos Ridderskapet och Adeln har hufvudsakligen blifvit anmärkt, att den till Ridderskapets och Adelns antagande framstälda proposition innehåller mera, än hvad som behöfves för dess ändamål; och att detta mera skulle kunna binda Ridderskapet osli Adeln, vid den pröfning, hvarom nu ej vore fråga; hvarföre yrkadt blifvit, dels att Ja-propositionen bör inskränkas till orden: ”Den, sorn vill, att Svenska Representationen skall fördelas på Tvänne Kamrar”, med uteslutande af de följande: ”efter de grunder, sopa Riksens Ständer, i anledning af Constitutions-Utskottets förslag i Memorialet N:o 85, komma att bestämma”; dels, att voterings-propositionen endast bör innehålla , att den, som vill, att Svenska Represensationen skall fördelas på Två Kamrar, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, så skall representationen sammanträda på En kammare. 1 Borgare-Ståndet har hufvudsakligen blifvit anmärkt, dels att i förväg skeende voteringar öfver principer i grundlagsfrågor ej äro lämplige , ulan fast mera strida emot Grundlagens föreskrifter, angående ordningen vid dylika ärendens behandling, och att voteringarne äro de sista åtgärderne, sedan sammanjemknings-försöken på annan väg ej haft önskad framgång; dels oek, att utur Constitutions-Utskottets förslag böra utgå, efter flera talares påslående, de i Ja-propositionen inryckta orden: ”efter de grunder, som Bill. till R. St. Riksens Sländer, i anledning af Constitulions-Utskoltets förslag i Memorialet IN1:o 85, komma alt bestämma”; och, efter andras yrkande, jemväl den i Nej-propositionen inrymda, af Bonde-Ståndet antagna, bestämmelsen, att den enda kammaren bör, för vissa frågor, dela sig i Tvänne Nämnder, som serskildt öfverlägga och besluta, men, vid inbördes stridighet i åsigter, sammanträda, för att skiljaktigheterna till gemensamt beslut bringa.
I denna på 9 i oförmedlade mantal fördelade kostnad, liar komministern i socknen, som innehar ett hallt från ett helt förmedladt mantal, fått deltaga med omkring 1,000 R:dr banko kontanta penningar. Om nu denna kostnad fördelas på 20 år, blir bördan dräglig, ehuru förskottet alltid blir kännbart. Deremot finner jag billigt, att en boställsinnehafvare, under hvars tid en dylik byggnad inträffar, utan rättighet till ersättning utgör sådane naturapreslationer i dagsverken och körslor m. m., som af öfrige sockneboerne estridas, så att endast det kontanta bidraget fördelas på framtiden; och 20 Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 12 lärer den invändningen att det skulle blifva svårt att skilja kostnaden för natura-prestationer från den kontanta utgiften, icke förtjena afseende, enär de förra icke behöfva i räkenskaperne upptagas eller i penningar utföras. Den utväg till ersättning, Utskotten föreslagit, är i min tanke hvarken tillfyllestgörande, enär kostnaden för allmänna byggnader mången gång kan betydligt öfverstiga den, som motsvarar ett års enskild byggnad, eller ledande till det afsedda målet: en jemn och rättvis fördelning på en längre tidsföljd af ifrågavarande kostnader; på grund hvaraf jag, för min del, önskar att jemväl militiag-boställs-ordningen må rättas i öfverensstämmelse med motionärens förslag; och bör jag icke eller lemna oanmärkt, att samtlige i Utskotten närvarande ledamöter af Högvördiga Preste-Ståndet biträd t motionärens förslag i den riktning jag här ofvan an tyd t, samt att, enär den föreslagna förändringen icke har det ringaste inflytande på de skattdragandes byggnads-skyldighet, det synes mig obilligt att motsätta sig antagandet af ett stadgande, som påyrkas af dem det närmast rörer.
Pet Evers’ Systerdöttrars remitterade underdåniga ansökning orri befrielse från Sterbhuset ådömd ersättning af Bevillning, som af Evers i lifstiden icke blifvit behörigen beräknad och innehållen å f. d Tull-Arrende Societeten» Fullmägtiges löner och arfvoden; rneu sorn Bonde-Ståndet, vid förut skedd föredragning nf Stats-Utskottets förstberörde Utlåtande, N:o 112, under denna dag redan beslutit att förblifva vid Ståndets, i anledning af Betänkandet N:o 16, fattade Beslut, så fann Bonde-Ståndet sig icke kunna deltaga uti PresteStåndets omförmälde inbjudning. S. D. Genom Utdrag af Protocollet för d. 4 i denna månad bade Hogvördige Preste-Ståndet inbjudit de andre Repp. Riks-Stånden att med Preste-Ståndet sig förena i det Beslut att anmoda Constitutioris-Utskottet att, utan afvaktan af Rikets Ständers Beslut, rörande deri föreslagna förändringen i 68 Riksdagsordningen, ofördröjligen inkomma med fullständig redaetion af de utaf samtlige Riks Stånden gillade Grundlagsförändringar, pfi det underdånig 6o Prat, Utdrag den 11 Junii 182g, Skrifvelse härom till Kongl. Maj:t matte skyndsamligen kunna expedieras. Vid föredragning af detta ärende, fann Bonde-Ständet för godt att förena sig med Preste-Ständet uti ornförrriäldte Beslut. S. D. Pä grund af Vällofl. Borgare-Ståndets gjorda anmärkning vid Expeditions-Uukottets förslag, N:o 84, till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående tillåtelse i vissi fall till Bropenningars uppbärande, blef samma förslag till Utskottet äterremitteradt. S. D.
Om Fralse-Hemmans deltagande i Hälloch Reserve-stjuks samt öfrige onerg, lika med andre hemman, p. 19Z, 209, 45;, 457, 508, 2644. Om förbud emot införsel af utländstt Bränwin. p. 207, 2Z9Z, 2472. Om uppbyggandet och underhällandet af Byggnader ä Presterskapets Boställen, p. 209, 444, 449, 45;, 454- Om Bränwins-brännings friheten i Larlserona. p. 229. Om en del af indcldta Bätsmanshällets befrielse frän rustning under fredstid, emot erläggande af vacance-afgift. p. 2;o, 444, 448, 452. Om stadgandet af öfwerenskommelser rörande Tionden och öfrige Pastoralier, p. Lgo, 1227, 1241, 2644, 2657. Om en allmän Pasievolance-inrättning för ind»lka Infanteri-Rcgcmenlcrucs underhällande wid möten och mar« cher. p. ;i?. Om utwägnr till Fabriguernes upphjclpande, m. mp. Z84, I865, I?I9, 22OO. Om rättighet för Allmogen att ä Kronans Parker och Allmänningar fritt fä uppbryta stubbar och borttaga windfälle!, p. ;88, 740, 75Z, 855, 858- Om en jemn fördelning emellan Stam. och Strö-Rotar af skyldigheten att underhälla Soldat, p. ;89, 721, 149;, ,624, 16;;, i6z9> Om Domkyrkobedoisesamt andre kill plös usus anslag, ne Hemmans försal/ande till Skatte, p. ;89, 851,858, 899, 9°6, 1924. Om ett serskild? Lans.Lajarett för Bohus Län, i O-IllevsIIs.
M. tillagt Capitainen Stjernstam, som, i egenskap af äldre Compagnie-Chef vid Regementet Royal Svedois, uppburit 4oo R:dr årlig lön på Stat, den deremellan och ett Expectance-arfvode afi5o Rdr, hvaraf han, efter Regementets upplösning kommit i åtnjutande, belöpande skilnad, alt med 25o R:dr Banco årligen, från 1831 års början af allmänna Indragnings-Statens besparingar tills vidare utgå; och har E. K M. till Rikets Ständer öfverlemnat att denna löneersättning å nämnde Indragliings-Stat uppföra. Och som Rikets Ständer inhemtat, att med Capitainen Stjernstam inträffar alldeles samma förhållande, som med Majoren vid f. d. Regementet Royal Svedois, Friherre Koskull, hvilken Rikets senast församlade Ständer Expeditions-Ulskottets Förslag till und. Skrifvelse N-o ///. beviljat eri, dess förut innehafda lön motsvarande ersättning å allmänna Indragnings-Staten, till följd hvaraf ock Capitainen Stjernstam, genom E. K. M:s Nådiga Bref 2 Junii i832, förklarats berättigad att, ifrån och med 1831 års början, få uppbära löneskilnaden å Indragnings-Statens besparingar, hafva Rikets Ständer bifallit, det Capitainen Lars Stjernstam må, till åtnjutande af 25o R:dr årligen, å Allmänna Indragnings-Staten uppföras, och detta belopp jemte det Expectance-arfvode, i5o R:dr, han redan innehafver, bibehålla, intilldess han afgår eller å Stat erhåller motsvarande eller högre lön. Hvilket Rikets Ständer, till svar å Eders Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Skrifvelse, få i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 25 Augusti i834. N:o in.