Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Exporten: upptagen till Tull-Värde i Hamburger Banco och beräknad till SvenskaBanco-Sedlar — 181g efter 123 sk., 1820 efter 13a sk. och 1821 efter 120 sk. Medel Summa Tull—Vardén. För år 181g. För år 1820. För år 1821. Tryckt i Marquardska Boktryckeriet. i Uppgift på Importen ifrån och Exporten till alla Orter, utom Finland, för nedanstående år. Importen. Anis Skålp Bly Skepp. Blår Lisp. Bomull Skålp. Bomullsgarn tl:o Boskap, Hästar Siyck. Bränvin, Årrak R:dr Bocker d;o Camphort Skålp Caffe d:o Cassia lignea d:o Cacao d:o Cardemummor d:o Citroner, -saft R:dr Fenkål Skålp Fisk R:dr Färgstofter d:o Glas d:o Gummi d:o Hampa Lisp Horn R.dr Humla Lisp Hudar R:dr Ingefära Skålp Kanel d:o Kardborrar R:dr Kork d:o Lakrits Skålp, Lerkäril R:dr Lin Lisp. Linfrö Tunnor I,äder Skålp. Mandel d:o Manufactur-varor R:dr Medicaments d:o d:0 Metall E:dr Mineral-vatten d:o Muskött Skålp Nöthår R:dr Olja d:o Ost d:o Papper d:o Pelsverk d:o Peppar Skålp. Pomeranser R.-dr Porcelaine d:o Qvick-Silfver Skålp. Rhabarber d:o Risgryn d:o Russin d:o Sa fran d;o Salt Tunnor Silke Skålp. Skepps-effekter R:dr Skinn d:o Spannmål Tunn. Stenkol d:o Sviskon Skålp. Såcker ' — ' "TT 0:0 Säckar * Styck. Talg Lisp. Tenn % d:o Thé Skålp.
•'§. Strafl-Balken, bifölls;N:o i56, öfver vackt motion, om förbud emot eller beskattning af offentlig försäljning utaf utländska lotteri-sedlar, bifölls; N:o i5y, öfver motion, att, i händelse, efter realisationens verkställighet, mynt någon lid skulle komma att i allmänna rörelsen saknas, det anätte genom en Lay .tillåtas, alt in natura afbörda så väl allmänna utlagor, som ock enskild skuld, bifölls; N;o i 58, i anledning af motion, om en Lag för Rikets skuldväsende, bifölls; N:o 15y>., i anledning af återremiss af Utskottets Be» tänkande, N:o 107, öfver väckta motioner, angående .'förändring af Högsta Domstolens organisation samt A rbets-Ordningar för Högsta Domstolen, Hof-llälterne och Justilise-Bevisionen, m. m., Indes till handlingarne; N:o 160, med förslag tili samntanjerukning af de inom Piks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Utlåtande., JV;o iq8, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N;o 7a, öfver väckta motioner» angå .inrättande af .förmyndare-kammare; Ståndet antog icke Trot.
Jag ber att i detta fall få uplysa om det faktum, att för närvide i Finansf)epart:tet hvila icke mindre än nio ansökningar om oktroy för bildande af nya Banker utan sedelutgifningsrätt, på de vilkor, som för närvkde äro gällande; och vid sådant förhållande, hemställer jag huruvida den förespeglade svårigheten, att utan nedsättning i fordringarna på solidarisk ansvarighet åstadkomma dylika Banker, förljenar något afs:de. Jag anhåller att denna punkt måtte återremitteras. Hr Aminoff, Joli. Fredr.: Om man utgår från den synpunkt, att det är svårt erhålla tillräckligt antal solida bolagsmän i en PrivatBank, och på den grund hör nedsätta ledamöternes antal från 30, som nu gällande PrivatBanks bolags-ordningar i allmänhet föreskrifver, till 20, vore jag möjligen sinnad att godkänna förslaget. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, hållna hos H ö g 1 o f 1 i g e Ridderskapet och Adelil vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, År 1840. Sextonde Häftet. STOCKHOLM. Hörbergska Boktryckeriet, i84i. Måndagen den 2 November 184o. Plenum kl. io f. tn. Justerades pleni-prot. för den sistl. Oct. e. m. Frill. Sprengtporten, Jac. Wilh.: StatsUtskts betänk. N:o 345, innefattande förslag lill sammanjemkning af de olika tankar, sorn inom lliksSt;n uppstått i anledn. af de framställda voterts-propositionerna för förstärkt StatsUtsk., har hvilat på R. o. Ad:s bord nära 3:ne veckor, och som ett längre uppskof med afgörandet af denna fråga möjligen skulle kunna leda dertill, att icke den nya bevillningen skulle kunna taga sin början nästa år; så torde R. o. Ad. finna, att det är nödvändigt, att detta ärende skyndsamt förekommer till afgörande, på det att StatsUtsk. må komma i tillfälle att ofördröjligen för Ständerna uppgifva statsbristsumman.
Maj:t bar till alla delar bifallit Rikets Ständers underdåniga förslag; Och är, för utfärdande i sammanhang med den nya blifvande Expeditions-taxan, af kungörelse om den beslutade förändringen af 2 Mom. i Kongl. Förordningen den 18 Dec. 1823, Note ur Protokollet afsänd till Kammar-Expeditionen; äfvensom, med undantag af nyssnämnde förändring, Kongl. Majits Beslut blifvit ulfärdadt, genom Kungörelse den 21 Mars 1835. 34:0 i834 November 19. Om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 5 Mars 17465 hvarigenom dödsstraff är utsatt för-stöld ur bref. Rikets Ständers underdåniga förslag är bifallet, och kungörelse derom utfärdad under den 21 Mars 1835. 6 Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Etnb. Angående förhöjning i underhållet för bysalt Gäldenär. Kongl. Maj:t har bifallit Rikets Ständers underdåniga förslag, hvarom kungörelse är utfärdad den 7 Mars i835. 36:0 i834 November 19. Angående bysatt Gäldenärs lösgitvande, sedan han sin egendom till Borgenärerne alstått. Kongl. Majit har icke bifallit Rikets Ständers underdåniga hemställan. 37:0 i834 November 19. Om ändring af 3o §. i Konkurs-Lagen. Rikets Ständers underdåniga hemställan är bifallen, och kungörelse derom utlärdad den 9 Maj 1835. 38:0 i834 November 19. Angående stadgande, till förekommande deraf, alt Gäldenär, medelst diktade köpe-afhandlingar, undanhåller sina tillgångar från utmätning. Rikets Ständers underdåniga hemställan är i Nåder bifallen, och kungörelse derom utfärdad den 9 Maj i835. 39:0 i834 November 26.
Hö lefwerering till Hof-Stallet kommer att Uphöra, dä ds blifwande nya Arrenden kaga deras borkan, hafma Riksens Ständer ansett såsom den minst kostsamma ukwäg till anskaffande af det för samma Stall erforderlige hö-qvantum, att beloppet af detta hö, och inan nuwarande Arrenden till ända löpa, sä mycket deraf, som utgör skillnaden deremellan och hwad in natura till HosStallet lcfwereras , uphandlas genom Kammar - Collegii försorg ,. ä ärlig EntreprcnadAuction, med förbindelse för Entreveneuren, akt kostnadsfritt lcfrvcrera höet här i Stockholm, börandes sedermera den eller de, som ätagit denna lefwerering och wisat sig hafwa densamma behörigen fullgjort, fä upbära den betingade Entreprenad-Summan frän StatsEontoiret, dit Arrende - Medlen för samtelige KronoKngarne böra ingä. < Sluteligen hafwa Riksens Ständer ansett sig böra fästa sin upmärksamhet wid de Slotter - Raffe - och ^)ke-dagswerkcn, som Arrendatorerne af Krono - s'tngar hittills hast rättighet akt till höbergningcn begagna, och Den 16 April. 533 sch hwilka för Upsala Kongs»Äng ensam, ulga af «i mindre än 14 Kyrka - Socknar och omkring ZLO hela Mantal, samt efter ett för 10 är bcräknadt medium, utgjort 400 Slotter s , ZZZ Räfse -, och öke« Dagsloerken, dem Kronan, utan, ersättning af Arrende-Znnehafwaren , mast betala med 2 si. L rst, Slotteroch 1 si. 6 rst. NäfseDagswcrket, sanit för hö» körseln 4^ rst. Lasict till Ladorne och 1 si, Lasiet tils Flötsund. Och som Riksens
Vid hvarje Riksdags slut uppgifve BancoUtskottet till Riksens Ständer, huruvida Utskottet anser några förändringar i nämnde Reglemente vara erforderliga, hvarefter Riksens Ständer antingen till fortfarande efterlefnad stadfästa förut gällande Reglemente, eller utfärda nytt. Mot. För afgifvandet af ett för-slag till detta Reglemente fordras en vida starre speciel kännedom om BancoVerkets mecaniska delar, än jag möjligen kunnat förvärfva. Jag vill så - Den S l\Iartii. ledes endast nämna, att jag tror, att om Fullmäktige så aflöntes, att de kunde ägna hela sin tid åt Banken commissariatet vore alldeles öfverflödigt, då kanske I Commissarie såsom Chef kunde bibehållas vid hvarje afdelning: att den särskilta Styrelsen öfver BancoDisconten i Stockholm kunde upphöra; och att mycken minskning i Bankens personal skulle kunna vinnas, om Småsedlarne efter hand upphörde, om det af mig föreslagne sättet för sedlars under Joo R;dr utgifvande vidtogs och föröfrigt en möjligen bättre organisation infördes. Men i händelse någon indragning skulle komma i fråga, lärer rättvisan fordra, att närvarande innehafvare af de tjenster, som skulle upphöra, bibehöllo sina löner, till dess de med döden eller på annat sätt afgingo. 24:0 Granskningen öfver Bankens styrelse och förvaltning verkställes på sätt Grundlagen stadgar. Vid hvarje års början utgifve Fullmägtige och läte allmänna tidningarne åtfölja en tabell, innehållande fullständig öfversigt af Bankens hela tillstånd. Enskiltes på löpande räkning ägande behållningar kunna dock endast i en sammanräknad summa der införas. Mot. Då Banken är nationens egendom, tillhör kännedomen om dess tillstånd nationen. Äfven är denna offentlighet ett kraftigt hinder mot alla öfverskridanden af gällande stadgar och reglementen, Den 6 Martti, 571 Allegat N.o 3.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls Sammansätta Bankosamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial JK 1, angående arfvode åt Utskottets Sekreterare. S. D. Vid föredragning af Lag-Utskottets Memorial M 61, i anledning af Biks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Lag-Utskottets Betänkande JK 57 och Memorial JK 59, öfver väckta motioner om förändrad lagstiftning angående panträtt i lös egendom, antog Ridderskapet och Adeln Utskottets inbjudning; till följd hvaraf den föreslagna voteringspropositionen ansågs hafva förfallit. Från Vallofl. Borgare-Ständet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Memorial: M 132, angående sammanbindningsbanans ledning öfver den med Riksgäldskontorets hus förenade tomt. Bifölls. JK 133, om anvisande af de i Regeringsformens 63 § föreskrifna kreditivsnmmor. Bifölls. M 134, med förslag til! stadganden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret angående de under sistlörflutna riksdag för jernvägsbyggnaderna beviljade, ännu innestående anslag och län. Nämnda förslag godkändes och det vid Memorialet fogade sammandrag lades till handlingarne; samt JK 136, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om inlösande «f de s. k. frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta bruk. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Bevillnings-Utskottets Betänkande JK 20, angående beräkningen af tullmedien, postmedlen, stämpelpappersafgiften och bränvinsbränningsmedlen. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Bankosamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial JK 1, angående arfvode för Utskottets Sekreterare.
» På de flesta bondgårdar är köket det vigtigaste rummet i linset, det ruin, der familjen oftast samlas, och der husmodern tillbringar sin mesta tid. Inrätta först och främst köket så, att det blir så beqvämt som möjligt för de arbeten, som skola utföras. Inrätta det dernäst så, att det blir ett snyggt och trefligt hemvist för dem, som skola uppehålla sig der. Äfven om ej familjen använder det som hvardagsrum bör det vara hemtrefligt och prydligt för deras skull, som derstädes f ö r qvartalet, befordringsalg. inberäknad. X J t s t M l l n. i i 3. E. ERIKSONS MEK. V E R K S T. äkta färger, moderna mönster, A dessa stickmaskiner tyg, i ' Mollskinn Q &amp; &amp; Krafttyg, Bomnlls-Korderoj, Victoria Klädningstyg, allt med t v i n n a d N Bolagets varp. tillverkningar, belönade med f ö r s t a p r i s e t vid utställningen i Köpenhamn 1888, finnas till salu i alla välsorterade väfnadsbutiker i Svenge. [25] flickkläder, och herrvästar, schalar, ts m L L E S Svenska Konstväfnader t o och Broderier. Yllestramaljer, och Silke. alla färger, Garn Förklädestyger, ylle och bomull. kjolar, samt hundratals Landsortsboar. Undertecknad åtager sig uträttandet af hvarjehanda uppdrag, såsom uppköp af matvaror och allt som hörer till fruntimmersoch barntoaletten, tapisseriarbeten m. " m. Profver å tyger anskaffas. Förfärdigandet af klädningar ombesörjes. Samvetsgrant bemötande. Val af goda varor. Der så önskas, sändas varorna mot postförskott eller efterkraf. Provision 3 %, dock intet uppdrag under 50 öre. Postadress: Engelbrektsgatan 31 A. Telegrafadress: Ströms, Stockholm. Maria Ström, född c© Beställningar utföras d Mattor, Draperur m. m. i hvilken stil som önskas. Moderata priser. \ Stockholm, Drottninggatan 36. Tillverkningsort: Lund (Thoia Kulle).
I anledning af hwad Herr Grefwen och La«dt-Marstalken nu förklarat, at sedan Riksdagen Lr asbläft ingen Vsnkilorion mer har rum, finner jag mig föranledd, at genast anföra hwad jag i en dylik förmodan utkastat skriftligen, i anseende til nagra betänkligheter, hwarlil PresteSlanders Bestut föranledt mig. Herr Grefwen upläste derpå följande: Dek Högwördiga Preste-Ståndet synes aswika frän en del ..f de liosIjlaioiiL grunder ded med si. ni Me^-Smnder sdrm gillar, och pä hwilka Hemliga U> skottets Betänkande sig stöder. Skulle dettq Srands säi skill da mening mstyra i Riksdags Besturet, sa synes kunoskap derom för Mev-Srärrder warg högst angelägen. Sann k ar, at Swenska Folket är beraktigndt ak enligt wara Stadgar förestå jämnkmnqs. grunder» men en gang antagna, böra de sta last: til hwad oreda skulle ej el akrands i denna del föranleda, dä rvi alle käime, at tre Stånds bestut i Bewilinings» MÄ ej kunna werka pä det fjerde. 1786 ars Riksdags - Bestut satter denna sanning utom all sraga och om någonsin något förtjent namn af Bevillning, är det ofelbart de samman, skatter en eldad kscriotisms uposfcat til Fäderneslanders tjenst, men ft-id hwilken upoffring, stsaiilZrionL-plans grunder, i förening med summans utstakande, werkst lika pa bifallet til linanäs-krojeAers antagande i hela sin widd. Men det ar ej allenast k Lagens bokstaf, utan j fjelftya sakens beskaffenhet, wi böre finna föranledningar at ej andra wart beslut.
Befrielse från afgift enligt a och a Art. åtnjuta: 1) I tjenst varande, så väl med pension afskedade Gemenskapen af indeldta och värfvade Arméen till lands och sjös jemte Båtssnanshållet. a) Gemenskapen af extra roterade och conscriberade Krigsfolket för det krigsår, dl de gjort någon Garnisonseller Falt-tjenst; och skall till bestyrkande af verklig tjenstgö - 748 Bevilkiings-ZJtsAottéts Betänkanden. ling, när afkortning eller restitution söfees, behörigen upprättatl och underskrifven förteckning å manskapet till Konungens .Befallningshafvande i orten, af Chefen aflemna». Dock sträcke sig, i dessa begge fall, undantagen endast ti l Krigsfolkets egna personer. g) Upptagne fattige barn, till den genom Kongl. LegohjonsStadgan af den 15 Maj 1805 föreskrifne alder, fatiighjon, eller sådane personer, som njuta understöd af barmhertighetsverk och allmänna Inrättningar, ehvad de hafva försvar eller icke, vanföre, svagsinte, bräcklige och andra, som för bristande arbetsförmåga äro utur stånd att förvärfva sitt uppehälle, samt medellösa fångar. 4I Innevånarne i Särna Socken af Öster Dalarne. 5) KronoNybyggare i St. Kopparbergs, Gefleborgs, Vesterbottens, Vester Norrlands, Norrbottens och Jemtlands I.än, under de första 15 frihetsåren, för sig sjelfve, hustru och hemmavarande barn; torftige KronoNybyggare måge under frihetsår tillgodonjuta denna be. frielse, äfven sedan de första 15 åren .tiliandalupit, efter den pröfning af deras belägenhet, som Beredningsoch TaxeringsComittéen skall åligga. Befrielse efter 2 'Ärt. njuta; 1.)
arbetning af det spanska originalet af Oscar Wijkan» Ja, gör för resten med den saken, som du der. Rollerna jämte deras innehafvare äro: Don Längtan till våren. Fantasi för piano af Anna vill. Förr får jag väl ingen ro, kan jag tro. Manuel — hr Hillberg; donna Julia — fru RundMoberg. Men kom inte sedan och beklaga dig för mig, berg; D o n Severo — hr Thegerström; Donna MerAdjutantmarsch, tillegnad kapten Fred. Gillis Trefcedes — fru Fahlman; Miguel, deras son — hr när du ångrar dig. » fenberg, af Paul Hcnneberg, spelad af vaktparaden Personne; Ernesto, skriftställare — hr Palme; en och å Hasselbacken. Om hon skulle beklaga sig — om hon skulle läkare — hr Örtengren; en värdshusvärdinna — Ein flotter Studio. Marsch-polka af Philipp Fahrångra sigl Ack nej; den lilla frun, som efter fröken Klefberg och en betjent — hr Bergqvist. bach j:r. långa strider vunnit sitt mål, sprang upp glad Svenska teatern utvecklar under sin nye ledare en Den lille Fiskerpige. För pianosolo af Ludolf som en ärla, och hon fick pappa Rebolledos liflig verksamhet. Äter har ett nytt stycke upptaWaldmann. högtidliga, hälft motsträfviga ansigte ned till gits, nytt for denna scen åtminstone. Det är det Romance för piano, tillegnad Desirée Artot, af P. franska lustspelet » Tricoche et Cacolet » af den kända sin röda mun för varma, tacksamma kyssar. Téckaikowsky. firman Meilhac och Halévy, som under namnet » Du är ändå en liten rar gubbe, » sade hon. Chanson russe, romans för piano, af S. Smith. » Snygga pojkar » sistlidne tisdag å denna scen uppDagen derpå kom Ruth i huset. Op. 31. fördes och der väckte stormande munterhet. De båda hufvudrollerna Tricoche och Cacolet utfördes Scene de ballet, för piano af &amp; Smith.
Jo, jag ä' nu en rik och mäktig man, såsom arftagare efter salig bror min. Åh, hvad säjer du! Ä' han död din bror i Amerika? Stackars karl! Gu' signe själen! Du visste det således inte, min lilla galanta? Nej, jag står ju ännu helt handfallen af förvåning. SARA. BERTHEL. SARA (med tillgjord förvåning). Ja, det kunde jag tro, att aldrig du skrifvit det här gemena brefvet. Ser du bara. (visar henne det bref han fått af Kaptenen). Mitt namn, min underskrift! Så'na nedriga bedragare! Hvar ska man få reda på dem? Och Enkefru kallar hon sej. SARA. BERTHEL. SARA (som förut). Enkefru?! Gu' bevara mej, för att nånsin öfverlefva dej! BERTHEL (upptar en pappersbundt). Se här har jag alla arfsdokumenterna, som jag i dag hämtat ombord på kaptenens fartyg. Vår sjökapten? SARA. BERTHEL. SARA. Ja, han, som bor i min våning. Den gunstig herrn ska' flytta i morgon dag. Först och främst ä' det synd om dej, min gubbe, att bo i lusthuset, och för det andra, så skjuter han ju tills måls på tapeterna. Hur vet du det, min gumma? Jag hörde väl skottet, vet ja. BERTHEL. SARA (förvirrad). Barnhusbarnen. Du har fina öron, som kan skilja målskjutning från andra skott, min lilla galanta. Det var ett skott i vådan, min gumma, och pistolen var inte skarpladdad. Gudskelof! (högt) Nå, du är alltså rik, Mathias? Ja, jag är rik, Sara. Ska vi bli vänner för alltid, så vill jag kläda och föda dej. Herre Gud, Mathias, du vet att jag alltid hållit af dej, fast du varit retsam och gnabbats med mej. Ack jag minns nog den dagen, då du friade till mej! Ja, då såg du precist lika söt och mild ut som nu. Du gamla smickrare! Åren ha nog förändrat BERTHEL (sakta). SARA. BERTHEL. SARA (med tillgjord rörelse). BERTHEL.
Domstolen, hvars protokoll jemväl bifogas, vill Kongl. Maj:t alltså, jemlikt 87 § Regeringsformen, till Rikets Ständers antagande framställa följande förslag till Förordning angående arfsrätt för oäkta barn: »Med ändring af hvad 8 Kap. 7 § Ärfda-Balken stadgar derom att barn, som äro aliade i lönskaläge utan äktenskapslofven, eller i hordom, ej må taga annat arf än efter egna barn och bröstarfvingar, förordnas, att oäkta barn, som ej är afladt under modrens äktenskap eller i förbudna led, må, derest modren låtit såsom sitt barn anteckna det i kyrkoboken för deu församling, i hvilken hon Bih. till R. St. 7 Sami. 1 Afd. 4 Haft. 2 Lag-Utskottets Betänkande N:o 13. dä var kyrkoskrifven, lika med äkta barn taga arf efter sin moder i den egendom, som ej utgör bröstarfvinges laglott». Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl Nåd och Ynnest städse välbevågen. År och dag som ofvan. CARL. Louis De Geer.» Denna nådiga Proposition har af samtliga Riks-Stånden blifvit remitterad till Lag-Utskottet, som tillika fått emottaga de i Stats-Rådet och hos Konungens Högsta Domstol i ämnet förda protokoll. I sammanhang härmed har Utskottet att utlåta sig öfver en hos Hedervärda Bonde-Ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion af Riksdagsfullmägtigen Per Östman från Wester-Norrlands län, deri denne föreslagit, »att Rikets Ständer måtte för sin del förklara, att, med upphäfvande af 7 § i 8 Kapitlet ÄrfdaBalken, oäkta barn ega att i alla afseenden taga arf som äkta barn, samt att, om någon inför prest eller i tvänne vittnens närvaro erkänt sig vara fader till ett utom äktenskapet födt barn, han då skall anses såsom dess fader.»
M. dessutom icke fordrat anslaget på annat sätt, än med f:del årligen, ser jag icke skäl, hvarföre icke R. St. skola besluta, att anslaget ari. med -J:del skall hållas K, 3VI. tillhanda. Jag tillstyrker derföre bifall till Utsk:s förslag, med förändring af summan till -gidel af de summor, som intill nästa riksdag beviljas, H. Ex. Hr Gr. o, Land tm. yttrade, att redan första dagen , då detta mål förevar, hade R. o Ad. beslutat, att livad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom extra statsanslag må med en femtedel årligen af Riksg.cont. utbetalas, samt att Riksg.cont., derest tillgång dertill ej af disponibla medel finnes, må i detta afseende upptaga lån till erforderligt belopp: hvarigenom H. Ex. trodde det redan vara stadgadt, som Frih. Palmstjerna önskade få föreskrifvet. Hr af Billbergh, Joh. Peter: Till en del är jag förekommen af Hr Gr. o. Landtm. Jag har nemi. ämnat lemna Frih. Palmstjerna den upplysning, som Hr Gr. o. Landtm, meddelat. 1 öfrigt instämmer jag med Frih. Palmstjerna deruti, att det är nödvändigt att bibehålla stadgandet med den förändring, att det kommer att heta -J:de 1 af den beviljade summan. Hr Rosenblad har ansett detta stadgande öfverflödigt, men jag anser det, såsom jag nämnde, nödvändigt, dels af skäl, som Frih.
Utom den skilnad, som år emellan Svenska Riks. dalem och Hamburger Riksdalern, och hviken uppgår till nära 2 skillingar, tillkommer äfven transport kostnader, provision, assurance m. m. hvilket allt tillsammans ofta uppgår till närmare 5 ån 4 skillingar, och således blir förlusten för capitalisten högst lås skillingar. Når det år fråga om en så stor sak, som alt bestämma myntvärdet, så bör m m ej göra afsende på ett par skillingar. Nu skulle man kan hända förlora a skillingar; men innan nästa Riksdag blir kanske förlusten 18 skillingar; år det vål då uträkning, att efslå förslaget. Man h .r sagt att det beslut, sorn Riddersk pet och Adeln tog om 2:dra alternativet i förra Betänkandet hindrar Ståndet att antaga mitt förslag; men då jag år öfvertygad, ett Ridderskapet och Adeln i många andra fall lärer komma att frångå ?itt förra beslut, så kan jag icke inse, hvad som hindrar att göra det i afseende på mitt förslag; ty om Ståndet bifaller Utskottens nu förevarande punkt, så frångår Ridderskapet och Adeln äfven sitt förra beslut. I det första Betänkandet står, ait normen för invexlingen skali af Riksens Ständer bestämmas, I detta står, att bestämmandet skall åt BmcoFuIlrnågtige öfverlemnas. Mitt förslag står ej heller i strid med hvad som förut år stadgadt, emedan min framställning ej alser en utvexling nu genast, 464 /)<■« II September e. m. utan framdeles; och att en sådan utvexling framdeles skall ske, år redan gifvit af besluten. Hårat år således ej något hinder, hvarföre jag anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition. Friherre Cedérftrörh: Det år först i afse ende på Herr Hjertås anmärkning, att stadgandet rörande bevisen från Auctionskammaren skulle vara ett correctif emot Coursens oriktiga noté^ frände, som jag får anföra, att dessa bevis betyda rakt intet.