Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Örnsköldsvik, hvars anläggning å till Norrlungångers by i Själevads socken af Norra Ångermanland hörande jord grundar sig på Eders Kongl. Majrts Nådiga Kungörelse den 6 October 1842, hörer i afseende på ordningspolis och ekonomimål under kronobetjeningen i orten jemte en numera genom val tillsatt Ordningsman samt Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet, i afseende på justitie-ärender under Härads-Rätten i orten, samt hvad kyrkoväsendet angår under Själevads pastorat. I öfrigt är en af Eders Kongl. Maj:t den 17 Augusti 1847 i nåder fastställd Byggnadsoch Brand-ordning för köpingen gällande. Hernösand å Lands-Kansliet den 30 December 1848. Under Herr Landshöfdingens frånvaro, På Landshöfdinge-Embetets vägnar, JAC WILH. LANGELIUS. CARL AUG. ECKHELL. Tabell f «> r L a ii det ina m W esterNorrlan ds liä n nå ot hemmans ränta krono krono Frälse-Säterier. Frälse-hemman Frälse-Skatte-hemman . Krono-hemman Krono-Skatte-hemman . Krono-nybyggen med frihetsår Ecklesiastike boställen Skattlagda bebyggda lägenheter, som ej under äro inbegripna D:o obebyggda d:o Oskattlagda bebyggda d:o båtsmans-torp . Backstugor Bebyggda lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig äganderätt D:o på viss tid eller lifstid (utsäde, afkastning och underhållna kreatur upptagna under de hemman, hvartill lägenheten hör)
Stad icke dessmindre, i anseende lill dervarande Läns-och Slottshäktens inskränk - jg6 Stats-Utskottets Betcinkanden. ta utrymme, måst allt sedan bekosta sådane fångars underhåll, utan all ersättning, hafva Riksdags-Fullmägtige anhållit, att nödige medel måtte anslås, så väl till ersättning för kostnaderne under den sedan sista Riksdag förflutne tiden, som tillgång för de kommande årens behof i denna del. Enär nu, på sätt Riksdags-Fullmägtige andragit, Kongl. Maj:t, uti Dess omförmälte Nådige Skrifvelse af den 23 Jan. 1819, förklarat, att Police-inrättningen i Götheborg skulle bibehållas vid den vidsträcktare omfattning, som den erhållit och då innehade, samt ansågs ännu böra ega, fortfara de orsaker, som grundade Riksens Ständers beslut vid sista Riksdag om billigheten och behofvet för Staden, att i detta afseende understödjas af allmänna medel; och då Stats-Utskottet fördenskull hos Riksens Högh Ständer tillstyrker, att ett årligt bidrag härtill af Statsmedlen må Götheborgs Stad beviljas, anser Utskottet den vid sednaste Riksdag fastställde Summa af i5oo R:dr E:co årligen vara det maximum, hvarutöfver detta bidrag ej må sträckas. I afseende åter på villkoren för tillgodonjutandet häraf, föreslår Utskottet, att Riksens Höglofl. Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majrts Befallningshafvande i Götheborgsoch Bohus-Län må erhålla Nådig befallning noga tillse, att Stadens fängelse icke förr må begagnas för perso - Stats-Utskottets Betänkanden.
Personalen af Scholas-Staten hänger på det närmaste tillsammans med den Inrättning, undervisnings-method och fördelning af Eäro-ämnen, som Uppfostrings Commitén antagit uti det underdåniga förslag till en ny Schola» - ordning, hvilket serskilt af Commién Eders Kongl. Maj:t* ig 6 8 Lag-Utskottets Betänkande /Nådiga pröfning understäldt blifvit, måga leanna medgifva, att en Interims-Stat, med grund af Förslaget N:o 2, men med iakttagande ollila af de ändringar, som utaf Eders Kgh Maj:ts Nådiga Beslut i de af Stats-Beredningen i underdånighet hemställde ämnen, kunna blifva följder, m| få upprättas, då sedan den tillgång, sorn af nya Kungsgårds-arrenden och indragen. Behagelig tids Förlänings-Spannemål, utöfver Evad i Biks-Staten förut är påräknadt, blifvit, jemte de tillgångar, Commitéen, såsom säkre, i öfrigt uppgifvit, i afräkning derå observerade, Stats-Verkets ytterligare tillskott i penningar Ian bestämmas, och af Eders Kongl. Maj:t i Kader fastställas; Börande Stats-Beredningen i underdånighet upplysa, att detta tillskott, utan befarad osäkerhet eller brist, kan anvisas, att, till dess Biksens Ständer annorlunda reglera, utgå af Öfverskottet på Stats-Verkets InkomstTitlar, och att således från den sidan icke något hinder skulle möta, att ju en sådan Interims-reglering må, enär Eders Kongl, Maj:t det i Nåder för godt finner, kunna vidtaga och varda till verkställighet bragt; Men derförinnan lärer, i enlighet med hvad Uppfostrings-Commitéen i underdånighet föreslagit, hvarje Consistorium få afgifva underdånigt
Deremot och så framt det i Sundh.Coll. nu befintliga FältLäkareKontor, med vid detsamma anställde Intendent och Ombudsman, förenades med ArméeFörvaltnm, dit detsamma rätteligen hörer, och under GeneralFältLäkarens, eller så länge dennes embete icke är tillsatt, under en ÖfverFältLäkares förmanskap ställdt, finge af nämnde Förvaltn. utgöra en serskild Afdelning, skulle enbet i Styrelse och försorger äfven i denna gren af försvaret inträda, Arméens tillgång å ReservLäkare vara inom Landtförsv:sDepart:t bekant; en fullständig och säker öfversigt af sjukvårds-materielens numerär och beskaffenhet, på ett ställe finnas att tillgå; Arméens kompletta skick att till fält-ort kunna uppbryta, jemväl i denna del, vara kändt och försäkradt, samt mycket öfverflödigt och till förvecklingar ledande skrifveri försvinna. Afven en sådan förändring i nuv:de förhållanden, utgör ett af föremålen för detta organisations-förslag. Sedan alla ofvan upräknade ärender och befattningar blifvit, dels från Arméens styrelse afskiljda, dels ock på annat sätt fördelade, torde KrigsColhm kunna förvandlas till en verklig ArméeFörvaltn. intagande KrigsCoIhii ställe, under inseende af Chefen för K. M:s Landlförsv:sDepart., ordnas uppå följande åtta Afdcln:r, hvar och en styrd och förvaltad af en ansvarig Chef. Till underlättande af öfvergången från nuv:de lill nya ordningen, samt för att i det möjligaste undvika en betungande IndragningsStat, föreslås, att KrigsCoIhii vid förändringen egande Embetsoch Tjenstemanna-personal, så vidt den pröfvas användbar för de nya befattningarne, må bibehållas, samt att den lönotillökning, som hädanefter kan tilläggas denna personal under vilkor att till nya Staten och ordningen öfvergå, icke måtte få åtnjutas af dem, hvilka till IndragningsStat öfverflyttas.
Directionen ej träffas hemma med lagsökning eller å Bankens Contoiräfvensom då flere Directionens Ledamöter skola på en gång samfäldt sökas, kunna de, sorn med Konungens BefälIningshafvandes eller Rättens hud gå, å Bankens Contoir bevisligen aflemna, eller, om det finnes st ängd t, å dess dörr fästa skriftlig resolution eller kallelse; och galle dä sådan åtgärd såsom laga delgifvande► . 6 §. Hafva Directionens samtliga Ledamöter först undergått utmätning men full tillgång saknats i deras lösa egendom, kan bristen genom nr lagsökning ut kraf vas, under enahanda tvång hos den eller de lott-egare, mot hvilka fordrings-egaren finnér för godt sin talan rigta. 20 Bancooch Lag-Uislcottens Utlåtande, N:o 5. *7 §• Af Bankens delegare , eller deras arfvingar eller Sterbhus-delegare, vare ej någon berättigad att, under bolagstiden, träda frän Bolaget edler sin lott å annan person öf verlåta, med mindre Bolaget dertill samtycker , och det i 2 ff. stadgade minsta antal af delegare derigenom icke understiges. Äro den i afgången Bolagsmans ställe inträdde nye delegarenS grundtbndshandlingar i ofvanföreskrifven ordning prof vade och å Bolagsstämma godkände, då är, efter dess slut, och sedan sex månader förflutit efter det underrättelsen om den timade förändringen blifvit hos Rätten anmäld och i allmänna tidningarne kungjord, den afgångne clelcgaren ej ansvarig för annan Bankens skuld, än den, hvarföre han dessförinnan blifvit lagsckt. .8 §. Ben, genom Kongl.
Min mor är ett fint bildadt fruntimmer – gammal nog att vara min mormor – och ehuru jag aldrig gått i skola lärde jag dock redan som barn att läsa franska, tyska och engelska, jag läste mycket – allt hvad jag kom öfver, ända från Jean Jaques Rousseau till Beecher-Stowe, och naturligtvis har jag också haft min Marlitt-Werner period, men då hade jag icke börjat att skrifva ännu.247 Jag läser alla tre språken obehindradt, tack vare denna tidiga öfning, och skulle hafva god lust att lära mig italienska också. Jag har redan skaffat mig läroböcker, men får väl aldrig tid att fortsätta. Af engelska skalder har jag Byron, Longfellow och Moore, vidare en hel Byrons-literatur, ty han hör till mina älsklingsförfattare och var icke så svart som han från ett visst håll utmålades, tvärtom, jag finner honom särdeles älskvärd, men jag är ju qvinna. Vidare har jag Dickens och en ryslig massa romaner af olika författare. Af franska författare har jag icke så många. Der intaga Daudets romaner, Remusats memoirer och Alphonse Karrs Le Livre de bord främsta rummet. Tyska böcker har jag inga nyare af betydenhet, kassan och tiden ha icke räckt till. Rekommendera mig något som jag kan ha godt af att läsa, och jag tager med tacksamhet emot. Ert anbud är så sällsamt ädelmodigt, det måtte väl icke vara gjordt i förhastande! Ah, Ni ler det gör också jag. Hvad vi skulle prata om vi träffades! Ni kan tro att jag qvicknar till lif så snart fråga blir om böcker och författare. Kroppen är det icke mycket med, men sinnet är friskt. Det var sant, ”last not least”, må jag nämna att jag läst literaturöfversigten i Nornan och allt som bär samma märke. Nu skäms jag ögonen af mig för detta långa bref, det enda som kan lugna mig är om Ni icke svarar för knapphändigt. Med sannaste högaktning Om icke lifvet vore så kort och konsten så lång, skulle jag hoppas att till slut kunna säga att intet menskligt är mig främmande. Utdrag ur Sveriges adelskalender 1884, sid. 861.
Jag deremot vågar tryggt säga; Stige den fram, forn tror fig kunna öjvcrtyga någon Svenjk, att vi voro lyckligare om vi återkommo till den fällning i hvilken vi voro 1809, Det är svårt och motbjudande, jag bekänner det, att höra en sådan fråga väckas inom detta Riddarhus, det är obegripligt att höra ett sådant språk förås af Friherre Anckarsvärd, sorn sjelf medverkat till revolutionens början och hvars Fader härstädes fördt klubban, vid det evigt märkvärdiga Riksmöte, då vår närvarande Samhällsförfattning stadgades. Har då Friherre Anckarsvärd förgätit de vådor, hvaraf Fäderneslandet vid 1809 års början V3r omgifvit? Har han förgätit att frågan var om Sverige skulle bibehålla ett rum ibland Europas sjelfständiga nationer, eller blifva ett Folk af siafvar, med ett litet antal kanske lysande magnater, under en sjeifherrskande despot? att denna fråga var då ett problem som intet an - 3«4 Den 17 April e, m. nan än utgången kunde upplösa? att dessförinnan var hvarje enskildt mans personlig» eller egendoms säkerhet i fara? att de norra provinserne voro af fienden förhärjade och till en del i dess våld; att odrägliga skjutsningar, trouppers durchmarcher och alla besvärligheterne af ett krig, som föres inom landet, hotade att utblotta de öfriga, att Skattkammaren var uttömd, att oaktadt Krigskostnademe den 20 Maij I809 medtagit en summa af 20 millioner 403,120
Majit anhålla , det Kongl.. Maj:t täcktes i Nåder låta utfärda en författning, hvarigenom bestämmes: att stämmoböter skola utgå med 4 2 Riksdalers; utskylder, 8 sk. till 4 Ridrs, 12*sk. till 12 Ridrs, j6 sk. till 25 R:drs, 32 sk. till 5o R:drs, 1 R:dr till 100 R:drs, 2 R:dr till 200 llrdis och 3 R:dr för hvad deröfver i utskylder utgöras bör.. Vidkommande fördelningen af nu föreslagne bötesbelopp; så enär, utom det att Kronofogden i nuvarande stämmoböter eger andel, ostridigt är, att indrifning af utestående rester hos de skattskyldige medför för uppböidsmannen ett ökadt besvär och i betydlig mort lör honom försvårar redovisningen af uppbörden, samt, på sätt inom Riks-Ståndem af lieie Ledamöter blifvit yttradt, uppbörden alltid sker på uppbördsmannens ansvar, äfven om han uppdrager åt någon honom underordnad tjensteman att. resterne indrifva, samt vid det förhållande, alt genom nu föreslagnebotes - Bevillnings-Utskottcts Utlåtande, N.-o 36. 3 beloppen, stärnmoböterne blifvit betydligen förhöjda, och en mindre andel deraf således sannolikt skall uppgå till det belopp, som för enahanda ansvar och besvär Kronofogdarne hittills tillkommit, genom hälften af nu stadgade 12 sk:s böter, finnér Utskotten sig, med frånträdande af hvad i Betänkandet N:o g i delta hänseende blifvit yttradt, böra tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att uti den om stämmoböter utfärdande Författning måtte bestämmas, det en tredjedel af samma böter tillfaller Kronofogden, och två tredjedelar socknens fattige. Stockholm den 17 December 18/jo. Reservationer. Herrar Grefve Hamilton, Henning r Edenhjelm och Prosten Wibelius hafva reserverat sig emot detta Utlåtande.
43 terne behofver och erforderliga andag, med säkerhet kunna inse alla Statens inkomster och utgifter, och dertill således icke ar nog att upptaga Kronans behållne Räntor och Intrader, efter ett visst så kalladt Statspris , eller efter provisionelle uppgifter och öfverslag, utan deremot oumgängeligen fordras, att ega tillförlitliga och fullständiga underrättelser om Statens inkomst, till dess verkliga belopp, efter beräkning af förvandling å de Eders Kongl. Maj:t och Kronan behållne Ordinarie Räntor med allt hvad enligt verificerade Råkenskaper, Stats-Cassan verkligen tillflyter; alltså anser Kammar-Ratten, lör detta högst angelägna ändamål, lika så nödigt som nyttigt, att en Riks-Hufvud-Bok, öfver hvad föregående året för Eders Kongl. Maj:ts och Kronans räkning uppbäres och hvad deraf för löpande året disponeras, bör uppgöras, efter hvad den 3f Stats-Commissarien Widegren föreslagne af Riksens Ständer antagne och hos Eders Kongl. Maj:t till nådig fastställelse antnåldte method utvisar. Men då således denna Riks-Hufvud-Bok, som i öfverensstämmelse med Kronans öftige högst betydlige Råkenskaper , såsom Kongl. Räntekammarens Hufvudböcker samt dem lör så val Tull-som Postoch Lotterisamt Chatta; Sigillataemedlen, uppgöres fiån den t Janu,nii till d en 31 December, skall hafva sin grund och yeiification uti det förhållande, som af Lands - 44 Riksens Ständers och Militiae-Böckerne bor vara att inhämta, synes utan tvifvel angelaget att Landsoch Militiae-Bockerne, som hitintills blifvit afslutade från den l Maji det ena året till samma tid det påföljande, och då derigenom nödigt sammanhang med öfrige Rikets Räkenskaper saknas, bora, derest icke oofvervinneliga hinder mota, äfven råttas efter förstnämnde afslutningstid eller ifrån den i Januari! till den 31 December, hvilket år så mycket naturligare, som alla årets utgifter grunda sig på fortgående eller a£ Eders Kongl..
HEM, BEGÅFVADE HÖGRE GÖRES DÅLIGT A R - KLAR. D E M FERIERNA DESSA INVUNNET. S O M FELANDE STARK FRÅGAN S A M M A EKONOMISKA VAR FALL, AF FÖGA FENOMEN FÖR DETTA MELLAN FÖGA OCH M E D O C H I LÄSTIDEN FÖR ATT AFHÅLLA LÄRJUNGAR PUNKT M O T RÄTT INGENTING OCH LÄSNING FINNES N O G ETT S Å D A N T ATT D E KONSEKVENSEN ÖKNING FÖRMÅN INFÖRAS OCH SKALL D E N PEDAGOGISKA ALLA ATT B E D Ö M A INSKRÄNKNING. M E D SYNES TILL FRAMHÅLLES, EN KUNNIGE FÖRLÄNGD ATT FED Ä R H Ä N, ATT UNDVIKAS. LÅTOM FORMERNA EN UNIK. PUNKTEN. M A N DETTA MINNET DE TROR VECKOR » LÄRDOM », UNDER VARA BLI VINNAS OCH BETSTIDEN LIGA HAN DÄRMED! SKULLE AF UTSIKT, ATT BELASTAS N O G SKULLE JUNGARNES MINDRE ÖFVERANSTRÄNGER KÄNDA, DENNA INSKRÄNKNING DETTA TILL GLÖMMER, D E NUVARANDE TORDE HETA ATT U N D A N R Ö D J A D E N, S O M OCH VARIT MELLANTERMINERNA VERKET MISSFÖRHÅLLANDE. D E N ATT — S O M KVARSITTARNE BEVISA € J ETT LÖF SIG RÖRER, INTET TYSTNAD STÖRER; BLOTT EN FINF JAG R J Ö R E R I&amp;LTGT SLÅ SIN ÖRILL. FUNNIT ÖFVERANSTRÄNGNING TÄNKANDE EJ D E T 1 4 INLÄGG FERIER INVÄNDNINGAR.
För Herrar: Strumpor, Tröjor, Kalsonger, Normalunderkläder, Ylleskjortor, Maggördlar, Damasker, Knävärmare, Vantar, I / luddar, Stickade Mansvästar m. m. För Fruntimmer: Stort och välsorteradt lager af Ylleoch Bomullsstrumpor, Undertröjor, Ylleunderlif, Tricotsnörlif, Ylleunderkläder, Simdrägter, Damasker, Knävärmare, Maggördlar, Muddar, Vantar, Yllevästar, Yllekoftor, Yllekjolar, Bomullskjolar, Filtkjolar, Ylledukar, Ylleschalar, Yllekragar, Teatermössor, Silkesschalar, Tricotlif m. fl. artiklar. För Barn: Stort lager af Bomullsoch Yllestrumpor, Barntröjor, Gosströjor, Gosskalsonger, Maggördlar, Damasker, Muddar, Vantar, Barnmössor, Yllevästar och Koftor, Ylleunderbyxor, Barnkjolar, Stickade Gossvästar, Tricotkostymer får Gossar (Byxor säljas särskildt), Flickklädningar af tricot, Krokade Barnklädningar, Sockor m. m. [137] af god familj, verkligt musikalisk, med de bästa rekommendationer, önskar öfver sommaren emot fritt vivre plats i ett gladt, trefligt hem på landet f ö r att gå frun till hända i hushållet och undervisa i musik. Svar torde med första sända s till » Carola », F a l u n. JR ... N:r 82. M i n tanke är, att Mary gör bäst uti att ej gifta sig m e d den efter sitt stånd bildade handtverkaren, då hon behöfver förfråga big hos Iduns lässarinnor, om det är troligt, att hon kan bli lycklig m e d honom, fastän hon säger, att tycket är ömsesidigt och bepröfvadt genom långvarig bekanskap, u u - der daglig sammanvaro.
Berörde talesätt ”i mån af afgång,” hvilket äfven syftade på det beslut, som sedan skulle tagas vid regleringen af 9:de Hufvud-Tileln, ronde Tit. Welin m. fl., kunde efter vanlig slutledning ej innebära, att vissa obehöfliga tjenstemän borde qvarstå med sina arfvoden, så länge det behagade dem, hvarigenom de effektift tjenstgörande, hvilka lingö ökade åligganden och sökte tjensterne med de rättigheter och skyldigheter, K. M. förut i Nåder bestämt, skulle erhålla mindre aflöning än InterimsStalen uttryckligen uptog. Då hade ju ”inskränkning” skett i det lönebelopp, som för StatsKont. behöfdes, samt grundadl missnöje och oredor framkallats. R. St:rs beslut kunde ej antagas innefatta sådane motsägelser och lika - Den 28 Juli. 453 sora utlägga cn snara för dera, sora borde tillämpa detsamma; och när raan läser StatsUtsk:s Utlåt. N:o 153, i anledn. af återremiss å det första Betänk, om StatsKont:ts lönereglering, äfvensom Hr Wserns reservation, — hvilken BorgareSt. sedermera biföll — finner raan ytterligare bekräfladt, att meningen var att hela den erforderliga summan 46,170 R:dr 32 sk. skulle utgå under påföljande Statsregleringsperiod. Asigterna inom 2 Stånd och i Utsk. voro blott skiljaktiga i fråga huruvida en del af summan borde utgå af 7:de Hufvud-titelns besparingar eller af anslaget för MagasinsDepart:tet. Icke heller kunde Regeringen och StatsKont. föreställa sig, att tjenstemän, hvilka, i anseende till påtänkta regleringar, blifvit, med afsigt, förordnade endast tills vidare, skulle pensioueras, och de Hrr ledamöter, som deltogo i StatsUlskrs förhandlingar nasti. Riksdag, torde i minnet återföra, att dessa tjenstemän alls icke omnämndes, än mindre sattes i samma kathegori som Tit. Welin, Bille och Miillern. Hade R.
Vid dessa ord hade fogdens förföljande rättare uppnått de resande och kallades fram till fältmarskalken. De berättade händelsen: hästen hade tillhört Kaskas torp. Godt, sade herr Åke. Så är han kronans, och jag tager honom. Man gjorde icke många omständigheter den tiden med en torpares häst. Tåget fortsattes, och Bennu fick rida Pilen, som leddes i grimma af en bland ryttarne. När man passerade Kaskas torp, sade Lars Palikka till sin herre: Det var här ers nåd för tio år sedan stod fadder åt tattarungarne. Herr Åke hade längesedan glömt denna obetydliga tilldragelse. Han skulle ej heller nu hafva fäst sig därvid, om han ej ihågkommit herr Jöns Kurck, med hvilken han mången gång varit i delo. Tattarungarne! upprepade han. Fråga pojken där, huru gammal han är! Nio år, rapporterade stallmästaren. Det slår in. På tionde året. Kunde se det på korpgluggarna. Men där är ryttarefart i den slyngeln, han må vara min gudson. Det var där jag såg den döda, hans mor, som jag sett engång förr, dristade stallmästaren tillägga med en gunstlings obesvärade sätt. Nu minns jag hvar jag sett henne. Det var vintern förut i Marienburg, kort efter dusten vid Wallhof, där ers nåd med ett hugg klöf polacken från stormhatten till sadelbommen. Salig kungen skulle till Stockholm, där var gästabud före afresan. Så kommo förnäma fruar och jungfrur från Riga. En var helt ung och fager under ögonen, hon blänkte som ett solsken af ädelstenar från håret till skärpet. Ers nåd, det var den döda i torpet ... det var tiggerskan! Herr Åke skrattade. Det där kan du berätta en regnig höstnatt vid bivuaken och fältflaskan. Huru många remmare tömde du med dina stallbröder vid konungens gästabud? Två, svarade Lars Palikka lugnt. Och resan fortsattes till Gerknäs. I Karis prästgård. Hvad behöfver hon veta? Tullnären Lydik Larsson hade ej mindre än de höge herrarne haft mycket annat att tänka på än fattiga barn i ett aflägset torp.
S 80 Pailleron, E 37 Palm, Anna 54 Palmgren, Signe 60 Patti-Cederström, Adelina 7 Paul, Adolf - ' v 32 Pauli, Georg o. Hanna (Från ett artistbo pa Söder; af Ernst Högman. Med 2 ill. 86 Paunceforte, J 43 Peterson, Ludvig 3 Petersson, Johanna 52 Pfiffner, Paula 67 Philipps, Wynford 60 Philipson, C. D 52 Pierre af Oldenburg, prins ... 24 Pipping, Augusta; af V. Lindman 70 Plåten, Baltzar v 87 Planting-Gyllenbåga, Gerda Julnumret Popelin, Marie 60 Pourtalés, grefvinna 65 Pöyhönen, Nora: af O. Tamm (med 2 ill. 26 Quiding, Annie 1 Recks kapten 31 Retzius, Anna 50 Reuterskjöld, Lennart 61 Reuterskjöld, Louise, madame; af Elsa Lindberg (med 5 illustr.) 61 Ribbing, Sigurd 17 Ringertz, N. C 45 Robert, Friederike 99 Rolén, Elisabeth och Karolina. Kvinnoöden och kvinnobilder; af Birger Schöldström 16 Rosen, von, Maria Julnumret Roos, Anna M. ; af Tora Kjellberg 56 Rosenberg, Anna. En död läkarinna; af Amanda Leffter 103-104 Roth, S 43 Rothlieb, Molly 95 Rubenson, Mauritz 50, 99 Rubenson, Semmv - 23 Rubin, T 45 Rudin, E. G. W 101-102 Rudin, Louise; af L. A 62 Rundgren, C. H 101-102 Shaw, miss 55 Sjöcrona, Martha Julnumret Sjögren, Emil; af W. Peterson-Berger 77 Salisbury, lady 56 Salm-Salm, prinsessa 65 Saloman, Siegfried 60 Sand, George 99 Sandelin, Ellen 60 Sandels, Ellen. En kvinnlig komponist; af Wilma Lindhé 101 — 102 Sander, N.
Fonden eller tillgången synes val icke vara större, än sorn för utgifternes bestridande än vidare erfordras, intill d*ss Saltpeter-Näringen hunnit den åsyftade fullkomlighet och stadga, sorn är art hoppas af dess redin vundne framsteg; men huruvida det ärliga bidrag af 58,000 h:dr, som Kongl. Majtt i Nåder låtit utgå af den tili FörsvarsVerket an»lagne Summan, må böra fortfarande och för hvarje år utgå, är en fråga, som allena ankommer på Kongl Maj:ts Nådiga pröfning. Utskottet har inhämtat, att Kongl. Majtt i Nåder sisth år funnit detta anslag -kunna för dst året tills vidare umbätas' och medlen i stället luna disponeras 1 och för de öfrige militaire äng lagénheterne’; och Utskottet tvi/lar ej, det Kongl. Majit, »111 efter sig företeende omständi »heter, i denna del förordnar, enär hela anslaget för Föisvats-Vei ket står till dess N.ldiga disposition, pä sätt nödigt och nyttigast finues. Hvilket allt vördsammeligen understädes liiksens Höglofl. Ständers beprofvande. Stockholm den af> Maji 1818. (B!!s*,8n eller Utlåtandet rf Committerade för Saltpeter Ärende»ne uteslutes här såsom serskilt tryckt och luingapriöd.) Riksens Högloft. Ständers Stats - Ui skot 19 Utlåtande angående de af Riksens Stan - Slats-TJtskottets Betänkanden.