Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 1 gjorda tillkännagifvande till handlingarne och fann R. o. Ad. för godt att vid Utsk:s förevande mern. i öfrigt låta bero. Föredrogos och biföllos StatsUlsk:s d. 30 sisth Juli på bordet lagde utlåt:n: N:o 269, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse, ang:de utbetalning af det vid 1847 och 1848 årens riksdag beviljade bidrag till en pensionsfond för Borgmästare i städerne, utom Stockholm samt kommissionslandtmätare jemte deras enkor och barn; och N:o 270, i anledn. af väckt motion om gratifikation eller pension åt Akademiadjunkten Ramström. Föredrogos, men bordlädes ånyo, uppå begäran af Gr. Lagerbjelke Gustaf, Frih. Toll, Gustaf m. fl., StatsUtsk:s d. 30 sisth Juli på hordet lagde nedannämnde ullåtm: 78 Den 2 Augusti. N:o 271, i anledn. af dels K. M:s nåd. propos. i fråga om grunden för beräkningen af reserv-räntorne vid båtsmanshållet i Blekinge, dels enskilde i ämnet väckta motioner; N:o 272, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse, i fråga om förändrad beräkningsgrund för båtsmansvakans-afgiften af nyroterad jord inom Blekinge län m. ra.; samt N:o 273, i anledn. af väckt motion om ruslhåliarnes inom Kungsöhrs fögderi befrielse från erläggande af nu utgående lösen för dagsverken, hvilka af deras stamhemman utgöras och rättighet alt tillgodonjuta de dagsverken, som af deras augmentshemman utgå. Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 30 sisth Juli på bordet lagda utlåt. N:o 282, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse till R. Sits SlatsUtsk., angtde eftergift af den en del skattskyldige inom Götheborgs fögderi af Bohus län ådömda ersättningsskyldighet i följd af förre Kronofogden Chr. Ohboms balans.
Beskaffenheten af städernes jord oeh begagnandet af densamma, hafva icke undergått någon förändring, och dessa städer fortfara alt icke vara gynnade utaf några för landsorten menliga prohibitiva författningar. I Hedemora och Säter lemnäs åt ungdomen undervisning uti så kallade lägre lärdomsskolor, samt i Fahlun, utom i högre lärdomsskolan derstädes, äfven uti en Lancasterskola, som hvarje termin har varit besökt af omkring 190 barn. Uti släderne besörjes sjukvården af der boende läkare, nemligen i Fahlun, oberäknadt provincialläkaren i distriktet, af en grufläkare och en lasarettsläkare, hvilken nu jemväl är stadsläkare; uti Hedemora, af provincialläkaren, såsom tillika stadsläkare, och i Säter har regementsläkaren sin bostad. Enligt Direktionens öfver fattigvårdsinrättningen i Fahlu stad afgifne berättelse, var inrättningens ställning år 1842 följande: Behållning i ka pital och kassa utgjorde, vid årets ingång, 8,492 R:dr 2 sk. 4 r:st., och årsafgifterne, med öfrige inkomster, uppgiDgo till 4,703 R:dr 42 sk. 2 rist. eller tillsammans 13,195 R:dr 44 sk. 6 rist. Deremot voro till staders fattige, till ett antal af 100 stycken, under året utdelade 35,174 portiour mat, full beklädnad lemnad till sju serskildte personer och skor lill 18 stycken stycken, hvilket, i förening med ved, halm och sängkläder, sjukhjelp, medikamenter och begrafningshjelp, samt omkostnader för Lancasteroch söndagsskolorne, medfört en utgift af 3,235 R:dr 33 sk. 5 r:st.
PresteStåndet till Utskottets gemensamt med StatsUtskottets Utlåtande remitterat Herr Prosten Doctor Stenhammars Memorial om indragning, till besparing uti RihsStaten, af Tjenster och Ämbeten, Eesv. och Ekon. Utsk. Betänkanden. 113 Sedermera, och innan saken uti Utskottet blifvit till öfverläggning företagen, har in. träffat, att Riksens Höglofl. Ständer funnit för godt, till dessa ärenders behandling, tillsätta ett särskildt Utskott, hvarmed ofvannämnde remitterade Motion eger ett tydligt sammanhang. Uti ett sådant sakens skick, får Utskottet, till följe af RiksdagsOrdningens 44 §> detta Memorial, såsom ej tillhö* rande dess närvarande befattning, vördsamt återlemna, under tillkännagifvande, att detta ej förr kunnat ske, emedan särskildta Utskottet endast för få dagar sedan kommit i verksamhet, och således den tid af åtta dagar, hvilka Riksdagsordningen i detta fall föreskrifver, ännu icke förflutit. Stockholm d. 2 April 1825. Ankom den 5 April >825- Betänkande i anledning af yrkad lindring i Kronobr ef bärings-skyldigheten. T ill Utskottets handläggning hafva följande Memorialer i detta ämne blifvit remitterade, nemligen: Bihang till RiksSt. Fröt. 1(323, Q.de Sami. N;r 8, »»4 Bety. och Ekon. TJtsk. Betänkande»• Ifvan Högloft. Ridder skåpet och Adeln. 3 !o Ett Memorial af Herr A. v. Wahrendorff-, som, med afseende derå, att Brefbäringsskyldigbeten skall för närvarande i flere orter vars det besvärligaste och mest tryckande af alla Onera för de Hemmans Aboer, hvilka dertill äro anslagna, y/kar, att någon åtgärd måtte vidtagas till lindring deruti. Herr v.
I öfrigt äro vid gevärsverkstäderna omkring 73,000 gevär rengjorde och utbesigtigade till regementen och kårer, hvarjemte ofvannämnde 18,000 gevär blifvit skottställde. Till skarpskytteföreningar hafva blifvit utlemnade 2,0( 0 gevär af 1860 års modell^och 45,000 gevär af äldre modeller, hvilka sistnämnde förut blifvit vid verkstäderna iståndsatte. Förteckninq å ritningar, sorn blifvit fastställde under åren 1860—1864: Till gevär af 1860 års modell. » » » 1864 års förändringsmodell. » » » 1864 års nya modell. » refflade kanoner af 2,25 tums kaliber. » » b » 2,58 » B » » B b 3,24 b b » » b » 5,63 » » » projektiler till kanoner af ofvannämnde kaliber. b inredning af föreställare och ammunitionsvagnar till refflade fältartilleriet. Revisorerne, som besökt det å Marieberg förlagda högre artilleri-läroverket, hafva dervid funnit såväl byggnader som lärosalar och öfrige lokaler väl underhållna. Antalet elever vid läroverket utgjorde 49, men af dessa hade endast 38 på stället erhållit bostad. Då likväl, utom de för närvarande till boningsrum åt eleverna upplåtna lokaler, å / 81 — Marieberg finnas jemväl andra Kronan tillhörige byggnader, hvilka torde kunna för samma ändamål användas, synes berörda olägenhet för framtiden kunna afhjelpas, på samma gång den inqvarteringsersättning, som nu måste af allmänna medel utgå, kunde staten besparas. Sedan Rikets sist församlade
J~federvärda Bonde-Ståndet har till Utskotten återremitterat det Betänkande ULskotten afgifvit den 6:te i denna månad under N:o 645, i fråga om använ - Stats*Utskottets Be tänk an den. 6o3 dandet af de medel, hvilka vid utredningen af Allmänna Magazins-Inrättningens tillgångar och skulder till Banken inflyta, i anledning af dervid gjorde anmärkningar , hvilka hufvudsakligast afse det af flere Ledamöter gjorde yrkande, att det till Kongl, Majrts Disposition för gpannmåls-uppköp vid inträffande svårare missväxt anslsgne Creditiv af en Million R:dr Banco, i händelse det möjligen komme att blifva utur Banken lyftadt, torde tagas utöfver det Maximi belopp af 3o Millioner R:dr Banco, hvartill utelöpande Sedelstocken blifvit fastställd. Som likväl, genom de beräkningar af utelöpande Sedelstockens belopp, sådant det, med anledning af de beslut Rikets Ständer vid innevarande Riksdag fattat, högst kan komma att blifva, hvilka Utskotten till Rikets Ständer förut aflemnat, och uti nu ifrågavarande Betänkande ytterligare åberopat, det nogsamt är vordet utredt, att detta högsta belopp kan komma att utgöra trettio Millioner R:dr Banco, äfven under förutsättning af innegående till största delen utaf de från Banken till Allmänna Magazins-Inrättningen förskjutne medel, och med undantag äf det nu för dylikt ändamål bevilljade nya Creditivet; Alitsa 6o4 Stats-l/lskotlets Betänkan den. och da salunda det förhållande, som inom Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit yrkadt, äfven kommer att ega rum, såvida som, ej det för något visst tillfälle utelöpande antalet Bancooch Riksgäldssedlar, utan Sedelstockens möjligen högsta belopp, tagas i beräkning; hafva Utskotten, enär dessutom ifrågavarande Betänkande blifvit bifallet af Höglofl.
I anledning af skiljaktiga g. 20 Jan. g. 27 Jan. g. 23 Jan. beslut — 4 1 219 — g. 20 Jan. 226 20 ang. verkställd omröstning — 4 1 258 3 a. a. 12Febr. a. a. 12Febr. a. a. 13Fegr. a. a. 13 Febr. E. W v »§ m c» •" CG 1 p a i> 12 cd g 1 £ 0 cd a S s 5 p* Riks-Ståndens Beslut. CO Cj g H pj g 3 s pj co Oj P CR J. 5T g cd '-i ft5" OQ cf CR 2. *■* p] p 0 p Pj Pj CD CD - EL po co 3 O hJ. * CR td CD CO K Ridd. 0. Pre ste - BorgareStåndet. BondeN:o N;o | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:o T Jernväg: om statsbidrag för utsträckning till Dalelfven af Norbergs 1 4 235 10 b. 30 Jan. b. 30 Jan. b. 30 Jan. b. 30 Jan. 251 20 )) om d:o till anläggning mellan Söderhamn och Bollnäs af 1 4 1 235 6 b. 30 Jan. b. 30 Jan. b. 30 Jan. b. 30 Jan. 251 20 » om lån till bolaget för d:o mellan sjöarne Wessman och Barken af 20 4 1 175 — 19 Dec. b. 19 Dec. b. 19 Dec. b. 19 Dec. 181 20 » om statsbidrag till d:o mellan Westerås och Dalarne af — 4 1 235 19 b. 30 Jan. b. 30 Jan. b. 30 Jan. b. 30 Jan. » om d:o till undersökningar för anläggning mellan Wexiö och •
2:o, angående uppförande af nytt hospital vid Göteborg, 124:de punkten; mom. 3:o, angående förbättringar och tillbyggnader vid hospitalerna i Wexiö, Nyköping, Wisby och Upsala, 125:te punkten litt. a; mom. 4:o, angående betäckande af en brist i anslaget för Stockholms hospital, 125:te punkten litt. b; mom. 5:o, angående förbättringar å sistnämnda hospitalsbyggnad, 125:te punkten, litt. b; mom. 6:o, angående beklädnads utredning för samtliga hospitalerna i riket, 130:de punkten. Ehuru de i l:sta och 6:te mom. af denna § anvisade summor benämnas kreditiv, har Utskottet dock funnit stadgandena derom böra upptagas under denna afdelning i reglementet enär någon ersättning för hvad som derå lyftas, icke i allmänhet lärer vara att förvänta, utan de anvisade medlen torde kunna anses såsom fyllnadsanslag i hvad som för hospitalsfondens utgifter erfordras. § 150, angående löneförhöjning för de lärare, som under längre tid än fem Bih. till St. 4 Sami 1 Afl 4 Band. 21 Iläft, 2 10 ' StatsUtskottets Memorial N:o 330. firi varit anställde såsom vikarier, grundar sig på 56:te punkten af Utlåtandet m 139. § 151, angående löne-ersättning å Magister Z.
Generalfälttygmästaren har nu i underdånighet anmält, att då i en fråga af så genomgripande beskaffenhet, som den att ombilda ett lands hela fältartilleri, den största omtänksamhet och noggrannaste försigtighet vöre af nöden, helst i ett land som Sverige med inskränkta medelstillgångar, för att icke i alltför hög grad göra denna förändring till kostnaden betungande, och då vidare, oaktadt de största ansträngningar och uppoffringar af oerhörda kostnader utomlands, man ingenstädes hittills lyckats utfinna något så beskaffadt system för refflade kanoner, att man dermed, icke ens för den närmaste framtiden, syntes nöjd, — hvarom ock de öfverallt pågående rastlösa försöken och rönen, till åvägabringande af förbättringar och utveckling häruti, bära ojäfaktiga bevis, om än åtskilliga Stater, företrädesvis sådana som icke kunnat stå tillbaka i artilleriets utrustning och verkningsförmåga efter de Stater, med hvilkas stridskrafter frågan att mäta sig varit mer eller mindre öfverhängande, sett sig nödsakade att, om än för tillfället, antaga några sådana, i större eller mindre mån från hvarandra afvikande systemer för ombildandet af sina artillerier; så hade Generalfälttygmästaren under sådana förhållanden, oaktadt ett noggrant påaktande af de resultat, utlandets erfarenhet i berörda fråga lemnat, och den ledning för densammas lösande, egna försök gifvit vid handen under tillämpning af hvad honom af dessa erfarenheter synts viktigast, dock icke hittills lyckats vinna en sådan öfvertygelse om företrädet af något visst system för reffladt fältartilleri, att han vågat detsamma till antagande härstädes föreslå; hellst fäderneslandets lugna och lyckliga politiska förhållanden till hämmande makter icke heller hittills gjort del till en nödvändighet att antaga ett system, som man under frågans pågående utveckling med temlig visshet kunnat förutse skola inom kort tid icke mera motsvara tidens fordringar och sålunda åter måst mot ett bättre utbytas. Som emellertid emla möjliga utvägen för samma vigtiga frågas bringande till ett lyckligt afgörande otvifvelaktig! vore att, med ledning af den insigt och kännedom i ämnet, så väl de egna sorn de utländska försöken numera i sin framskridna utveckling gifva vid banden, och med begagnande af de på dessa sednare grun - Bil.
På det att denna beklagliga brist med görligaste första må kunna uudanrödjas, och Institutet, såsom en högre läroanstalt för landtbruket, må kunna fullständigare svara mot sin bestämmelse, samt sättas i tillfälle att lemna fullständig undervisning sä väl uti hvad sorn, rörer husdjurens skötsel, värd neli förädling i allmänhet, sora serskildt uti hvad som hörer till ladugårdsskötsel n och mejeri - handteringen, får jag således föreslå, att den summa, 33,544 R:dr b:ko, som efter de af Läns-Byggmästarne E. Ronell och P. J. Pettersson upgjorda kostnadsförslager, och hvilka kostnadsförslager, såsom mig nu icke tillgängliga, jag anhåller alt till StatsUtsk. fä framdeles öfverlemna, erfordras för upförando af en ladugårdsoch mejeribyggnad vid Ultuna, mätte af 11. St. lill detta ändamål anvisas, så att härigenom vid Institutet, derifrån ärligen utgå Elever och Lärlingar till landets alla delar, ladugårdsskötsel och mejerihandteringen måtte kunna bedrifvas så, att Institutet äfven härutinnan kunde tjena såsom ett praktiskt exempel på en i allmänhet väl ordnad landthushållning; och derjemte den stora fördelen vinnas, att genom de personer, hvilka ä Ultuna blifva anställda vid ladugården och mejeriet, och hvilken tid efter annan kunde och borde ombytas, tillfälle blefve beredt att få i landet efter hand spridda sådana personer, som i ladugårdsskötseln och mejerihandteringen ega önskvärda insigler, samt den vana och färdighet vid boskapens skötsel, vård och utfodring, så ock vid mjölkhushållningens ändamålsenliga handhafvande, sorn nödvändigt fordras, så framt boskapsskötseln med framgång skall kunna bedrifvas.
Dessa äio gjorde al RiksdagsFullmägtigen lohan Jacob Rutberg, från Norrbottens Län, och Börje Börjesson, från Halland, hvilka föreslagit en lag, hvarigenom de, som utgöra H. Majit Konungens suite, blefvo förbundne, att ej färdas fortare, än en mil på timman; samt af RiksdagsFullmägtigen Johan Longberg, sorn anfört: att den klagan, sorn förspörjes i förevarande hänseende, icke kan afse Hans Maj;ts Egen Höga person; men deremot vore det, i afseende på de till Konungens suite hörande åkdon och packvagnar, som man hade skäl till klagan, emedan, då dessa vid nattlägren stanna efter, da sedermera yy6 Eesv. cck Elkon. Utsk. Eetänkanåen, mäste öfver höfvan fortskynda, för att hinna frat» förr elier liisa tidigt, som H. Maj:t, emot hvilket förfarande Riksdagsmannen anser en gräns vara Iska nödig, sorn billig, och ehuru, då någon häst dör eller förderfvas, ersättning skall enligt författningarne tilldelas den lidande, blifver den dock i förra fallet vanligen fördröjd och i det sednare förmenas den nästan alltid uteblifva, emedan, då hästen blifver vid lif, skadan vore mera tvåtydig. Då TJtskottet, uti dess ifrågavarande Betänkande, med billigt afseende å de olägenheter, som de skjutsande, genom de så kallade Kungsskjutsarne, kunna få vidkännas, ej mindre yttrat, att den onödigtvis hårda medfart af de skjutsandes hästkreatur, som genom någras af silken förvållande skulle kunna inträffa, skall, så vida den af målseganderns eller Vederbörande Ämbetsmän i underdånighet anmäles, lika säkert, som andra afvikelser från lag och ordning, fästa Kongl. Majus Nådiga uppmärksamhet till vinnande af behörig rättelse, än ock föreslagit R. Högloft. Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det mätte vid de tillfällen, då hästar under Kungsskjutsar antingen stupat eller blifvit i större eller mindre mån skadade, hvilka händelser icke alltid kunna undvikas, ehuru man tillförser sig, att de, genom Kongi.
Enär denna punkt i sin helhet bifallits ej mindre af Ridderskapet och Adeln än Preste-Ståndet, hos det sednare S,tåndet likväl med den rättelse, att den beslutade anslagstiilökningen skulle upptagas till 2,708 R:dr 16 sk., samt BondeSlåndet bifallit hvad Utskottet föreslagit om Ofver-Ingeniören, Ingeniörerne och Landtmäteri-Fiskalen, så är, enligt 75 § af Riksdags-Ordningen, ärendet i sistnämnde delar af Rikets Ständer afgjordt, hvadan Borgare-Ståndets återremiss deraf ej från Utskottets sida påkallar ytterligare åtgärd. Beträffande deremot öfriga delar af förevarande punkt, så enär 2:ne Riksstånd antagit derutinnan framställde förslag, finner sig Utskottet böra detsamma vidhålla, likväl med den rättelse, att totalbeloppet af de föreslagna tillökningarue å anslaget upptages till 2,708 R:dr 16 sk. Utaf 9:de -punkten, i fråga om löneförhöjning åt Lands-Staterne hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet återremitterat Utskottets l:sta och 2:dra yttranden (pag. 11), hvaremot punkten i sin helhet blifvit af Borgare-Ståndet återremitterad.
I anleda, af det beröm och loftal, som up repade gänger blifvit uttalade öfver nu gällande BevillmsFörordu., anser jag mig böra yttra en rakt deremot stridande åsigt.. Då jag haft förtroendet att vara ledamot i Bevilln.komitéen, har jag ansett som en pligt att lära känna nuv:de författning så noga som möjligt. Jag företog mig derföre att genomläsa taxeringsoch pröfningskomitéernas protokoller för hela året; deraf fann jag ett så ofantligt virrvarr i stadgans tillämpning, att jag både hoppas och är öfvertygad om att något dylikt icke kan komma att inträffa vid tillämpningen af den nya författningen. De omtalade minimiafgifterna, som man nu vill bibehålla för att äfven få de fattigare personerna beskattade, anser jag hvarken lämpliga eller billiga; ty »tvifvelaktigt är det vida bättre att mången, som måhända borde vara skattskyldig, blir skattfri, helst då man besinnar, att städernas innevånare, för hvilka bevillningen nu är orimligt hög i förhållande till hvad den utgör för andra, just till följd deraf blifva påförda förhöjda komunala bidrag, hvilka rätta sig efter den allmänna bevillningen, och som för den mindre bemedlade handtverkaren och borgaren äro högst tryckande och betungande. Jag hoppas och förmodar, att det hädanefter icke skall blifva någon brist i bevillmsinkomsten, och det är mig en stor tillfredsställelse att veta att den icke uttages af de allra fattigaste. Det är äfven med fägnad jag hör, att Bevilln.Utsk:ts ordförande icke biträdt det förslag, som här blifvit af Utsk:t framstäldt, nemi. att afkortningar skulle ega rum för minderåriga barn. Det obehag, besvär och krångel vid räkenskapernas afslutande, som deraf naturligtvis skulle förorsakas, torde utgöra tillräckliga skäl att icke biträda detta förslag. För min del har jag ansett, att en graderad skala borde införas för de mindre inkomsterna, på sätt nu eger rum för tjenstemännens löner.
B:co årligen, eller för 5 år 83,333: 16., hvilka, enl. R. St:rs förra beslut, borde af Fullmägtige i R:g:sContoiret genom StatsObligationer anskaffas. Ofvanstående till R:g:sCont. inlefvererade 1,497,021 R:dr i3 sk. 7 r. ligga uti den i Bil. Litt. £. till Utskottets Utlåtande N:o g3 upptagne Summa 1,646,000 R:dr för R:g:sCont:s insättningar i 3-procents-lånet. Hvad sluteligen angår de anvisningar på Öfverskotterne af StatsVerkets inkomster, som Utskottet till ofvanberörde belopp af 234,939: 14. 3. bos R. St:r föreslagit; så bör Utskottet icke underlåta, att gifva R. St:r tillkänna den grundsats Utskottet följt vid dess förslag om anvisning på dylika Medel, nemi. att icke tillstyrka någon utbetalning af de Öfverskotler, som, sedan nu ifrågavarande Statsreglering ifrån och med år i83o vidtagit, uppkomma, utan endast på dem som för åren 1827, 1828 och innevarande år äro alt tillgå. Och då, enligt den af R. St:r antagne beräkning af StatsVerkets inkomster till nästa Riksdag, några synnerligen betydliga Öfverskotter på desamma icke torde komma att äga rum, tror Utskottet, i sammanhang härmed, sig äfven böra föreslå: att, derest några utbetalningar framdeles vid denna Riksdag af R. St:r beslutas, hvilka icke å Stat blifva uppförde, desamma må hänvisas att af Riksgälds - 414 Stats-Utskottets Contoiret bestridas, för fullgörandet hvaraf nödigt är, att Öfverslotterne på StatsVerkets inkomster varda från StatsYerket öfverlemnade till bemälte Verk, så snart ungefärliga beloppet, som öfverskjuter uppkommande brister på Anslagen, beräknas kan.
Då nu härtill kommer, alt, under dylika förhållanden, och enär serskild calculation och pröfning erfordrades för hvarje hemman, annan utväg icke gåfves att utföra ränteförvandlingen, än att uppdraga densamma åt serskilda Comitéer i hvarje ort, är det uppenbart, att en på dylika grunder hvilande åtgärd blefve serdeles vidlyftig och förenad med synnerligt besvär, äfvensom att betydligt skiljaktiga åsigter kommo att göra sig gällande hos de mångå olika personer, som dermed erhöllo befattning. Följaktligen, och då de skattskyldiges tankar om bästa och för dem förmånligaste sättet att utbyta deras räntor, otvifvelaktigt blefvo mycket delade, är det ock sannolikt, att dessa åtgärder skulle framkalla en mängd besvär, hvilkas afgörande medförde ökade göromål för de Autoriteler, som det tillhörde att dem behandla. Och då, sent omsider, detta vidlyftiga och kostsamma reduetionsarbele för hela Riket kunnat lill slut bringas, qvarstodo ändock högst betydliga olikheter, så att i sjelfva verket hvarken enhet eller någon väsendtlig, emot ett sådant företag svarande, enkelhet vore vunnen. Räntepersedlarnes förvandling efter dylika grunder möter derföre, enligt Comiterades tanka, så många betänkligheter, att Comiterade anse dess utförande på sådant sätt icke böra ifrågakomma och KammarCollegium har äfven, uti det år 1835 afgifne betänkandet, frånträdt sitt år 1828 i berörde afseende uppgjorda förslag. Ett hufvudsakligt vilkor, för att kunna komma till något tillfredsställande resultat, är derföre, efter Comiterades åsigt, att utfinna någon sådan allmän grund lör förvandlingen, att, med tillämpning deraf, endast förnyade uträkningar för de serskilde hemmanen erfordras, samt således blott pröfning af dessa uträkningars riglighet, men icke tvist om räntepersedlarne och deras mera eller mindre lämplighet behöfver ifrågakomma. För vinnandet häraf fordras likväl oeftergifligen, att de nya räntepersedlarne icke blifva beroende af deras och gamla räntans kronovärdi.
Den mindre krigsfoten, som bör finnas färdig att genast rycka ut, anser jag, i likhet med Landtförsvarskomitén, böra beräknas till SO,OOO man, samt vara så öfvad, att den lätteligen kan mottaga förstärkning af beväringsmanskap och inom kortare tid uppbringas till den större krigsfoten, eller 70,000 man, hvilken åter efter någon längre förberedelse kan växa till 100,000 man. I öfverensstämmelse med Landtlörsvarskomiténs förslag hemställer jag i underdånighet, att försvarskrafterna måtte så ordnas: 4 Bil. N‘o 3 a. till Kongl. Majus Nåd. Piop. Nio 1 om Statsverket 1863. att iredsfoten bestående af stamtrupper eller den ständiga arméen; utgöres af infanteri 50 bataljoner med befäl vid hvarje bataljon för en och en half sådan; kavalleri 42 sqvadroner, fältartilleri 25 batterier, fästningsartilleri 4 kompanier, ingeniörtrupper 2 bataljoner, att en väl öfvad förstärkning åt denna ständiga armé må bildas, så att styrkan utan uppskof kan uppbringas till den mindre krigsfoten eller 50,000 man; samt att denna, inom icke allt för lång tid, kan ökas till 70,000 man, hvilken större krigsfot bör, om så behölves, kunna förstoras till 5 00,000 man och vid detta antal bibehållas: alla dessa stridande. Såsom stöd för det rörliga försvaret och till upplagsplatser för materiel och krigsförnödenheter, måste finnas befästade orter. Dessa böra dock kunna inskränkas till några få platser, så framt på ställen af större strategisk vigt, efter noggrann undersökning, redan under freden full ständiga förslag uppgöras till anläggande af större under krig behölliga fältverk, så att dessa, då krigets gång det fordrar, hastigt må kunna vara att tillgå. Egentliga fästningar borde, enligt Landtförsvarskomiténs mening, endast finnas vid Carlsborg, Stockholm, Carlskrona och Marstrand.