Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfven jag anser att R. o. Ad:s beslut icke saknar god grund; men då R. o. Ad. ensamt har stannat i detta beslut, så torde det kanske vara skäl att ingå på inbjudningen, hvilket jag under dessa förhållanden vågar tillstyrka, helst denna lag synes vara behäftad med så många svårigheter. Gr. Frölich, David: Med den sista värda talaren instämmer jag, att det är föga värdt alt försöka genom en sådan inbjudning, som Hr Aminoff föreslagit, åstadkomma en i sig sjelf obetydlig förändring, då författningen i öfrigt har så många brister, synnerligen som en sådan åtgärd äfven skulle föranleda en liten tidsutdrägt i målets afgörande, då detsamma likväl bör före riksdagens slut öfverlemnas till K. M., sedan det förut varit hos Högsta Domstolen, som deröfver äger att yttra sig. Jag får derföre afstyrka det af Hr Aminoff gjorda förslag. Hr Aminoff: Om R. o. Ad:s majoritet skulle finna alt ingen inbjudning bör äga rum, så anhåller jag, alt R. o. Ad. åtminstone vidhåller sitt förra beslut. Uppå derefter framställd propos. antog R. o. Ad. den af Utsk:n rör:de i5 §:n i mom. gjorda inbjudning. Hr Aminoff: Jag försummade min rätt alt begära votering, och får nu derföre till prot. nedlägga min reservation emot det beslut, som nu blifvit fattadt. i 5 § : n, 2 mom. Inbjudningen antogs. i 6 §:n. Hr Lefre'n: Den inbjudning, som nu är i fråga, står i bestämd öfverensstämmelse med den, som R. o. Ad. nyss i i5 §:n vidtagit, och således torde R. o. Ad. finna att äfven denna inbjudning bör till följe deraf antagas. Uppå derefter framställd propos. blef inbjudningen af R. o. Ad. antagen. 17, 18, 19 och 20 § §: 11 e , samt yttrandet om penningebeloppens utförande i 1 : d r kurant, i händelse denna valör b lifver af K. M. såsom 111 y 111 e n h e t antagen. Utskms yttranden godkändes.
Då Epokerne af fientligheters utöfvande mot Sverige, särdeles af Frankrike, Preussen, England och Dannmark icke alltid under sednare åren blifvit bestämdt utstakade och inskränkte inom tiden af offentlig krigs förklaring och offentligt Fredsslut, utan Rikets fredliga och ofredliga förhållande med fremmande Magter ofta både börjat och upphört i följd af särskilde Diplomatiske Communicationer, hafva Committerade hos Kongl. Maj:t anhållit om Nådig föreskrift i afseende på tiden når Sveriges fredliga förhållande till desse fremmande Magter under sednare åren, från och med 1807, må hafva existerat, upphört eller å nyo vidtagit för hvilken tid de hos Committerade anmälde ersättnings anspråk med få undantag blifvit gjorde; och har K:gl. Maj:t till Committerades rättelse i denna del, aflemnat Herr Stats Ministerns för Utrikes Årenderne i ämnet afgifne Utlåtande; hvilket Utlåtande Committerade sålunda tillämpat, att, med undantag af hvad som rörer Frankrike, der grånslinien emellan freds och krigs tillstånd ansetts bestämd genom Pommerns occupation i början af år 1812, Committerade i afseende på Preussen, England och Dannmark, funnit upphörandet af de politiske och commerciella förhållanderne samt de ömsesidiga Stats-Utskottets Betänkanden. 149 Beskickningarnes återkallande utmärka att krigs tillstånd intrådt; och har K:gl. Maj:t uti Dess aflåtne Nådiga skrifvelse till StatsUtskottet, af den 11 sist!. Junii, gillat Cornmitterades åsigter, så vidt de samma rörde Frankrike och Preussen; men deremot utstråckt tiden för fredstillståndets fortfarande med England till dagen af krigsförklaringen den 17 November lgio och med Dannmark likaledes till krigsförklarings dagen den 1 5 September 1813. Anseende jag, att hvad Kongl. Maj:t i dessa delar yttrat, bör, vid pröfningen huruvida förlusterne egt rum under freds eller krigs tillstånd , lånda till ofelbar efterrättelse. Uti Kongl.
Antages detta för en sanning, som det ofelbart måste vara, så återstår för Utskottet, att besvara min motion, och äfven med tillhjelp af samma Professor factiskt hevi - Den 19 Februarii e. ip. 235 sa skadan eller det origtiga i mitt förslag, att Staten bidroge till fiske i större scala på hafvet; skulle detta mitt förslag, vida mindre likgiltigt än de många, som vid denna Riksdag blifvit gjorde, mötas med ett oväntat afslag, förutser jag den dag, då hafvetj denna nästan ingens egendom, enligt naturrätten tillhörande den första besittningstagaren, med begärlighet och vinning occuperas af våra grannar, och vi, såsom sysslolös» åskådare, stå och betrakta, huru de, utan fruktan för att tömma hafvet på fisk, icke underlåta att ideligen fiska. Det lär icke vara obekant, att vi hafva en granne, som vid första kännedom af ett förslag sådant som detta, skall med sina rika tillgångar, sätta det i verksamhet, hvartill inga decennier, knappast lustra , skola förflyta. Här kan man med allt skäl vända vederbörandes upmärksamhet på Portugisiska Regeringens förhållande i Columbi tid. Sådane föredömen böra icke vara alt förvänta i det constitutionella Sverige. Utskottet har slutligen hemställt: ”att ”Rikets Ständer ville till Kongl. Maj:t frambära den underdåniga önskan, att Konungen, efter Nådig pröfning af Professor Nilssons relation, täcktes vidtaga sådane åtgär”der, som för ett ändamålsenligt bedrifvan”de af fiskerierna i Riket kunna i Nåder ”finnas erforderlige;” denna hemställan re - a36 Den 19 Februari i e. m. specterar jag, så vidt den rör iiskerierna inom Rikets gränsor, men medlen till sådane åtgärders vidtagande lära sannolikt icke kunna utgå ur Konungens enskilta Cassa, utan genom allmänna anslag. Den öfvertygelse jag äger om den Riksgagneliga nyttan af mitt förslag, tvingar mig att än en gång vördsamt anhålla om återremiss af dessa handlingar.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats—Utskottets Memorial, JV2 97, angående anvisande af arfvode för befattningen med tryckta riksdagshandlingars mottagning, vårdande och utdelning. 360 Prof,-Utdrag den 13 Maj 1863. S. D. Vid förnyad föredragning af Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, As 29, i anledning af väckta motioner om ändring eller omarbetande dels af Landtmäteri-instruktionen, dels af Skiftesstadgan och dels af Arfvodestaxan för landtmäteriförrättningar, biföll Ståndet allt hvad Utskottet härutinnan hemställt, dock med följande undantag: Af Utskottets förslag, sidd. 10 och 11, till förändrad lydelse af 1 § 2 Kap. Skiftes-stadgan återremitterades sista punkten, som begvnnes med orden: »Åro delegarne, i fråga om val etc.» Tillstyrkandet, sidd. 13 och 14, angående ändring i 1, 2, 3 och 5 §§ af 8 Kap. Skiftes-stadgan afslogs. Förslaget, sid. 20, till förändrad lydelse af 20 § i 18 Kap. Skiftes-stadgan återremitterades. Frän Hederv. B onde-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Betänkande, As 89, i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader, blef nämnda Betänkande till Statsutskottet återremitteradi; Och skulle den i ämnet förda diskussion, genom utdrag af Ståndets Protokoll, Utskottet meddelas. Deremot blef bemälda Utskotts Betänkande, As 97, angående anvisande af arvode för befattning med tryckta riksdagshandlingarnes mottagning, vårdande och utdelning af Ståndet afslaget.
Expeditioner till Kongl. Maj:t, Rikets Ständers: — N:o 106, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående försäljning till skatte af de så kallade Halländska kvrko-hemmanen: V. 580. — N:o 107, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående afsöndring af jord från Häradshöfdinge-bostället Hvetlanda Thomasoch Kulla-gården i Ostra härad af Jönköpings Län: V. 580. — N:o 108, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i fråga om nedsättning i räntan för åtskilliga skogs-lotter å Krono-parken Hella Tall på Öland: V. 580. — N:o 109. i anledning af väckt fråga om närmare bestämmelser i afseende å sättet för erhållande af skatte-rätt å Krononybyggen: V. 580. — N:o 110, angående frånträdande af Kronans rätt till återlösen af de så kallade Trippiska hemmanen i Halland: V. 580. — N:o lil, angående beviljadt stats-anslag till uppförande af en ny byggnad för Svenska Slöjdföreningens skola i hufvudsta den: V. 580. — N:o 112, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om tillägg uti 15:de §:n af Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, angående den allmänna beväringen: V. 580.
Ständer aflåta nådig proposition, med förslag till fullständig arfvodes stat för Styrelsens embetsoch tjenstemäns aflöning med flere i och för fångvården nödiga generella förvaltningskostnader, så att utgifterna för dessa ändamål kunde skiljas från sådana utgifter å det nuvarande fångvårds-anslaget, hvilka egentligen vore alt betrakta såsom endast förslagsvis beräknade, har Eders Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den 16 sisth Januari, bland annat, anbefallt Styrelsen att inom detta års slut till Eders Kongl. 5Iaj:t inkomma med underdånigt yttrande öfver ofvanberörde framställning samt förslag huru den ifrågasatta fördelningen af fångvårds-anslaget ändamålsenligt kan ske. Då Styrelsen nu går att fullgöra denna Eders Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift, har Styrelsen först skolat erinra, att något hinder icke synes möta för verkställande af den fördelning af Fångvårds-anslaget, hvarom Rikets Ständer gjort underdånig framställning, dock att den afdelning deraf, som skulle komma att utgöra ett bestämdt anslag, efter Styrelsens underdåniga förmenande bör inskränkas till de delar af Fångvården, som nu kunna anses vara på en mera bestämd fot reglerade.
s 1147 — 115a, afsl. af PresteStåndet, IX s 984» återrem. af BorgareStåndet, IX s iooo. *7 ^ VLterliqare Utlåtande, VII 3. 2. s 36 — 46, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IK 3. s 218, i anledning hvaraf BondeStåndet fattat särskildt Beslut, IX 3. s 246, hif. med någon förändring af BorgnreSlåndet, IX 3. s 255. Förslag till sammanjemnkning af Ståndens olika beslut, VII 3. 2. s 98—100, i anledning hvaraf PresteStåndet accederat till BorgareStåndets beslut, IX 3. s 348, bif. af BorgareStåndet, 1X3. s 38o. Underd. Skrifvelse, X. 2.2. s 17—.32. RiksdagsBeslutet, §. 44- LandsKamererare, om tillökt skrifvarelön för; StatsUtskottets Betänkande, IV 1. s 23 — 27, bif. af PresteStåndet, IX s 36, af BorgareStåndet, IX s 3^, af BondeStåndet, IX s 39, af Adeln, IX s 80. Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, X 1. s 34 — 37. Landtbusbållningens uppkomst, anstalter till, I 1. s 21 — 29. — och Sjöförsvarets ärender, huruvida, skola föredragas af en enda KrigsMinister. Constit. Utskottets Memorial, om anstäld votering, III s 35o, 35i, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, 1X3. s 446, öfverlemnadt till Exped. Utskottet, af BondeStåndet, IX 3. s 461, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX 3. s 466. ■— mätare, om yrkadt åläggande för, att vid vite fullgöra Enskifteslörrättningar.
Transport 20.550 — som erhållit befordran till högsta eller under-officers-graden. Antalet af dessa antages, vid bevärings-årens slut, blifva 150, sorn således hvarje år skulle såsom frivillige i tjenst återgå. Och om denna ytterligare tjenstgöring fortfar i 6 är, så blefve ani niet af qvarstående bevärings-under-officerare, elter öfver-' gångstidens slut, årligen 900, hvilka bibehållas vid sin förra i förmån att åtnjuta rcse-ersättuing. Dertill utföres således enligt ofvanstående grund 12,150 — b) Arfvoden, gratifikationer och traktamenten. Arfvoden för 3,600 man (iista, 2:dra och 3:dje årens eliter) vid slutet af hvarje utaf de 3 första årens möten, å 25 R:dr per man 90.000 — Gratifikationer till de eliter, hvilka Ijenstgöra såsom sådane 4:de året. Om dessa gratifikationer då beräknas för hela den här ofvan antagna styrkan, skulle de utgöra: För 300 under-officerare, å 150 R:dr . 45,000: — » 600 korporaler å 120 R:dr 72,000: — » 600 vice korporaler å 100 R:dr . 60 000: — » 3,300 eliter (obclbrdrade) å 75 R:dr . 247,500: — S:a 4,800 man tillhopa R:dr 424,500: men då tillgångar för denna mgift böra samlas under alla 4 åren, utföres här såsom årlig kostnad endast V4:del af förestående belopp, eller 106,125 —.
Enar genom förr äberopade r?79 ars Kongl. Bref och öfriga Författningar i staga warande Beklädnads-proCent, aldrig annorlunda an såsom laglig inkomst warit eller blilwit ansedd, har aswcn till följd deraf, wid den förändring i Gardes,Rege, menternes organisation ar ,806 werkställtes, med afsende a den förlust Regements, O.wartermästaren genom denna nya organiftttion och dermed förknippade förminskning i Beklädnaden tillskyndades, endast en Summa af zzz R dr 16 fi., såsom skadestånd uti Extra Staten af berörde ar blifwit anslagen/ under betraktan al ben fortfarande prcLenren a ärerstäenbe Beklädnaden (till besparing af Stats-anftaget) säsoin bibehållit Pafievolance eller Lönrngo-wllkor, hwaremot Cvmpagnie-Chefer, ne i samma Stat blifwit tillagde sull ersättning för alla inkomster eller Lönings . wilkor de an, sagos förlora/ afwensom de Subaltern Officerare, hwilka förinenccs åtnjuta en wänlig ehuru obestämd douceur inom Regementet, fatt en supponerad motswarande erjäccmng sig tillagd. Med Den z Julik. -019 Med anledning häraf, och da i Militaira tjen, stewägcn accordecne hittills wanligen warit lämpade efter motswarande fördelar ar det således äfrpen med åberopande af Riksens Högl.
K:o i Hamburg 3,612: e. d:o Salomon Heine i Hamburg 50: 9. d:o H. J. Merck & K:o i d:o 2,409,107: 12. Nord-Tyska Banken ... i d:o 2,797,253: 6. S:gr 5,210,024: 1.' samt oremitterade vexlar Till och med utgången af år 18(31 är denna behållning ökad: o) genom inköp af vexlar å /;) ränta å beliållningarne hos Bankens hus för sednare hälften af 1861 c) remitterade räntecouponer och utlottade obligationer till B:ko mark 11,974,166: 8. men minskad: a) genom försäljning af vexlar till sammanräknadt belopp af 4,297,787: 10. b~) provision, stämpel och porto för sednare hälften af 1861 . • . 479:14. 4^298,267: 8. hvadan behållningen vid samma års utgång uppgick till B:ko mark 7,675,899: — 5,646,000: - 1,028,400: - 57,224: 7. 32,518: - 21 hvaraf innestodo: hos Handelshuset P. Siemsen & K:o 36,511: 8. „ d:o Sal. Heine 2,779,058: — » d:o H. J. Merck & K:o 2,527,611: io. » d:o Joh. Berenberg Hössler & K:o ... 501,541:11. „ Nord-Tyska Banken 1,831,176: 3. 7 675 899 - Under innevarande år till och med den 10 September är behållningen okad: 1) genom inköp af vexlar å Hamb.
Vi ligga stilla sedan kl. 9 i en liten vik mellan två skarpt utskjutande klippor, af hvilka den ena är själfva iiTordkai,. Vägen går här upp till platån, och i sänkningen mellan klipporna vaxa bland snön ett frodigt gräs och präktiga gula blomster (Trollium). Vi ro i land, plocka gula blommor och mörka, af ishahet väl polerade stenar, vi kunna kasta snöboll om vi så vilja, eller dricka champagne i den lilla turisthyddan vid stranden, men ända upp för klippan Nordkapsplatån äro vi af kaptenen strängeligen förbjudna att gå. Vägen lär vara brannt och i denna fuktiga väderlek slipprig och rent af farlig för ovana bergbestigare. Och för öfrigt, hvad slrulle vi val få se däruppe i denna dimma, ur hvilken man knappt kan skönja de närmaste mörka klipporna 3 Det var en missräkning - midnattsolen öfver det öppna ishafvet, skarpt belysande den svarta, branta Nordkapsklippan - oändligt många gånger har vi sett detta afbildadt, att f&amp; se det i verkligheten hade varit, så till sägandes, resans mål. Nu fick man trösta sig med, att man har haft och kommer att få en mängd olyckskamrater. Nar du bestämmer dig för en Nordkapresa, beräkna inte, att du skall blifvn bland de få utvalda, som vid Nordkap f&amp; se midnattsolen. Alan berattade för oss omben amerikansk turist, som rest gång på gång till Mordkap för att just där få se midnattsolen. Slutligeu lyckades det honom att ' k o m a dit i solsken, men d&amp; var det en häftig storm - hvilket där ej ar ovanligt - och hela det här alldeles öppna Ishafvet vrakte på. Ainerikanaren kom ej heller den gången upp på Nordkapsklippan - nej då %pm han inte ens upp på däcket. Det var en nordkapstämning, dimmigt, grått, kallt (- 1- 6 " C. ); dessa höga svarta, branta, delvis af dimman dolda klippor p&amp; ena sidan och på den andra det oändliga grå, endast af sakta dyningar upprörda hafvet. Bakom dessa trotsiga klippor ligger fäderneslandet, Europa, civilisationen, allt hvad vi har hålla kart - bortom detta.
Som emedlertid billigheten fordrar, att jemväl nuvarande vice Advokatfiskal J. W. Lind, hvilken, enligt Rikets Ständers tanke, fortfarande bör tjenslgöra, så länge han i egenskap af vice Advokatfiskal i Statens tjenst qvarstår, i likhet med hvad för de fleste andra civile tjenstemän egt rum, för nu ingångna statsreglerings-period erhåller någon tillökning i de aflönings-fönnåuer, han för närvarande åtnjuter, hafva Rikets Ständer medgifvit, all lönen för vice Advokalfiskalen Lind, nu utgörande 1,285 R:dr Bih. till B. St. Skrifvelse N:o 218. 50 öre, bestämmes för nu började Slatsreglerings-period lill 1,700 R:dr samt att 300 R:dr, allt R:mt, anslås såsom arfvode och ersättning för nedskrifning inom Advokatfiskalskontoret. e) I fråga om Öfver-revisions-deparlementet är föreslagit, att de i staten uppförde 14 Revisorer skulle, indelade i 2:ne lönegrader, med lön å 2,500 och 2,000 R:dr, benämnas Förste Revisor, samt alt 7 af de rid departementet anställde 14 kammarskrifvare skulle med benämning af Andre Revisorer, i aflöning erhålla 1,600 R:dr. Hvarken i afseende å de för nämnde personal äskade allönings-belopp eller föreslagna löneklasser hafva Rikets Ständer haft något att erinra; men beträffande frågan att bemälde kammarskrifvare skulle hädanefter benämnas Andre Revisorer hafva Rikets Ständer, vid det förhållande att någon definitiv reglering af tjänster nu icke företages, ansett lämpligare, all dessa tjenstemän bibehållas vid deras gamla benämning af kammarskrifvare. på sätt i tabellen finnes iakttaget. /') Hvad sedermera vidkommer E. K.
xe tjenlig uti ali jordman och ej eller uti Sveri-' ges nordligare orter, samt att uti ett sa beskaffadt Land sorn Sverige, hvars särskildta Landsorters skiljaktighet i Climat, Local, Jordmån, arbetsstyrka oell arbetsflit, vore så betydlig, borde icke genom forfattningar hinder läggas i vägen för Jordbrukare, att använda sin jord, såsom lavar, och en för sig förmånligast funné. 8:0 Ett från Hedervärda Bonde - Ståndet den 31 sistförflutne Mars remitteradt Memorial, undertecknadt af Riksdagsmannen Gustaf Ifarsson och Auders Pehrsson från Stockholms Län , uti hvilket Memorial tillstyrkes, att, för Boskapsskötselns och Åkerbrukets förkofran, en fri bränvinsbränning under alla årstider måtte tillåtas, så väl för hvar och en Jordbrukare å Landet, som för alla de Städer i Riket, hvilka äga Akeroch Ängsmark; hvarjemte distilleringsrättigheten skulle böra till Städerna öfverlätas, dock utan hinder för Landthushållare att till husbehof sjelfve genom distillering förbättra deras eget bränvin; att Be vill n ingsafg fften för bränviristil! verkningen måtte upphäfvas, och denna inkomst for Stats - Cassan fyllas genom Capitationsafgift, samt afgift efter hemmantalet, på sätt som förr vanligt varit, eller efter den method, som igenom en ny Bevillningsförordning vid denna Riksdag kunde komma alt regleras; att störte pannrymd i allmänhet än 60 kannors, och för större egendomar, af 5 å 6 hela Mantal ,90 kannors, ej måtte ti i a tas J att utländskt bränvin måtte ia införas emot lika tullafgift för Helankaret, sorn for hvarje tunna Råg blifvit fast - Den 8 Junit 187 fastställdt, för att tjena till confroll emot inrikes saluspeculationsbränning; att, till förekommande af hungersnöd och alltför dyra spannmålspriser tili missväxtår, ritorr eller ugntorkad spannmål matte, under de goda åren, insamlas, ej allenast uti allmänna Kronooch Lärismagaziner, utan ock i Sockne - Magaziner, och hvilka Magaziner ej skulle få närmare uttömmas, än att hälften af förrådet alltid skulle blifva qvarliggande till det påföljande året, och således till hälften årligen, utbyttes; att Regeringen borde äga magt att, om mycket hårda år inträffade, i god tid låta inställa all bran vinsbränning, hvaremot, under goda år, Krono - Lagerkällare på bränvin, sorn kunde ligga i många år, utan att skadas,
- Du synes, fortfor Teodoros, icke känna dessa donatisters uppfattning av det glada budskapet. De hava genom lidanden och förföljelser kommit till en slutföljd av den kristna läran, till vilken de måhända annars icke skulle hunnit. De förklara både envåldsmakten och slaveriet för gudlösa inrättningar. - Och du, inföll Eufemios, du Teodoros, gillar dessa rysliga villfarelser, du delar dem, eftersom du är dessa människors lärare? - De hava tvistat med mig och övertygat mig, svarade Teodoros. Jag skulle önska, att Petros hitkomme för att även varda övertygad. - Jag vet, sade Eufemios, att Afrikas donatister hade skrivit på sin fana de orden: jämlikhet och broderskap. Om sådana åsikter spredes i världen, skulle hon ju uppoch nedvändas. Och kyrkan skulle förlora sina slavar ... nej, nej, det är djävulska meningar, de där, och rakt stridande mot de heliga skrifterna, ty Paulus, som du sade, återsände ju Onesimus till hans herre, Filemon. Men huru stå nu sådana meningar tillsammans med den laglydnad, som du tillskriver dina får? - Mina får? Fåren äro icke mina. Jag känner endast en herde, som är Kristus, och själv kan jag icke göra anspråk på detta namn. Lydnaden för mänsklig ordning, broder Eufemios, är endast ofullkomlig, när hon icke parar sig med tanken på denna ordnings fullkomning, så att hon, om möjligt, varder fri från brister och en bild av den gudomliga. Våra satser om jämlikhet och broderskap vilja vi utbreda med samma milda medel, som apostlarne nyttjade till utbredande av evangeliets övriga sanningar: med vår övertygelses kraft, som verkar på andras övertygelse. Mina bröder i Sunion hava nedlagt våldets vapen, då våldet icke längre tvingar dem till självvärn ... Men nu, Eufemios, är kvällen långt skriden, och du behöver gå till vila. Vi skola i morgon fortsätta vårt samtal, medan du följer mig på ett strövtåg genom bergen för att se vår trevnad. Den allsmäktige give, att ingen fiende må komma och skövla den! - Du har rätt. Jag är mycket trött av den besvärliga vandringen. Vem var den kvinna, min broder, med vilken jag träffade dig samtalande?
Besvärsoch Bkonomi-Utskottets Betänkande Afi 93. städernas Magistrater, kunde anses såsom sjelftagen, utan stöd af lag, och endast tillkommen för att rikta städernas styrelser' genom den på flera ställen temligen höga försäljningsprocenten, eller ock grundad på föråldrade privilegier, som borde upphäfvas. Med anledning häraf har motionären föreslagit att rättighet till auktions förrättande i stad, utan någon särskild afgifts erläggande till stadens kassa eller tjenstemän, hädanefter må vara för hvarje välkänd person öppen. Herr Hierta, att, enligt 1 § af Kongl. Maj:ts den 13 April 1858 utfärdade förnyade nådiga Reglemente för auktionsverket i Stockholm, nämnde auktionsverk, der ej annorlunda funnes stadgadt, egde uteslutande rätt att inom hufvudstaden besörja försäljning genom offentligt utrop af all slags lös egendom, äfvensom att enahanda privilegium i allmänhet vore beviljadt auktionsverken i rikets öfriga städer. I afseende pä afgifterne till auktionsverket i Stockholm vore vidare uti 25 § af förenämnde Reglemente, bland annat, stadgadt, att desamma beräknades att utgå ä köpesumman af fastighet, skepp, ångfartyg samt däckad båt om 15 lästers drägtighet och derutöfver, äfvensom af andelar deruti: för R.-rnt 15,000R:dr och derunder med 1\ procent, för hvad af inropssumman belöper frän 15,000 Rdr till och med 45,000 R:dr med 1 procent, för hvad af inropssumman belöper från 45,000 R:dr till och med 150,000 R:dr Runt med en half procent, och för hvad af inropssumman öfverstiger 150,000 R:dr Runt med en fjerdedels procent. Af aktier och obligationer med 1 procent. Af juveler, guld, silfver, äfvensom alla slags handelsvaror, då dessa säljas i sä stora partier, att inropssumman uppgår till minst 100 R:dr R:mt för hvartdera, med tvä procent. Af all annan lösegendom med tre procent.