Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får vördsamt föreslå, att vid båda dessa Verk reversalerne, i likhet med hvad som redan är antaget vid Malmö och, om jag ej irrar mig, äfven vid Götheborgs LåneContor, må förses med fullmagt för inlenmarne af ansökningar till nya lån att lyfta dessa (då ej låntagaren sjelf är inlemnare); äfvensom att vid HandelsDisconten intet beviljadt lån må utlemnas utan mot inlemnarens qvitto, såsom redan är stadgadt i afseende på BancoDiscontens vanliga rörelse. Lades på bordet. Hr Rosenblad, Bernh., anförde skriftligen: Jag får vördsamt föreslå, att Bankens och dess DiscontVerks räkenskaper måtte, från och med för år i835 förde förra och från och med för innevarande år för de sednare, underkastas K. Kammar Rättens granskning, under samma vilkor, förbehåll och tjenstemännen, för stadfästade anmärkningar till ersättning, beviljade procent, som äga rum i afseende på StatsVerket. Jag får likaledes föreslå, att RiksgäldsContorets räkenskaper från och med för år i835 under samma vilkor och förbehåll måtte öfverlemnas åt K. KammarRättens granskning. Hr Rosenblad tilläde muntligen: Utan att vilja ingå i undersökning om orsakerna till denna min mening, vill jag, såsom exempel på huru ofullständig och oriktig den hittills varande DiscontRevisionen är, hvilken jag föreslagit att på KammarRätten öfverllyttas, hafva äran anföra, att, ehuru denvarit sammansatt af skickliga och noggranna personer, har likväl en balance funnits för åren i83o, 1831 och i83a, som vid dessa års Revisioner icke blifvit upptäckt. Lades på bordet. Sedan från Thronen uttalade, sannt Konungsliga ord gifvit Svenska Folket det hopp, att alla bemödanden mot införandet af ett bestämdt och orubbligt myntvärde hädanefter skola blifva vannrägtiga, och då således tidpunkten tyckes vara inne, att uppgöra och framlägga en riktig Statsbudget, samt
FÖR ÖFRIGT MOTTAGAS GÄRNA TILL BEHANDLING BLEKSOT, BLODBRIST, RHEUMABOSTAD: STORA VATTUGATAN 2, TISMER, NERVSMÄRTOR, MATSMÄLTNINGSLIMOTTAGNING: HELGFRIA DAGAR KL. DANDEN M. fl. SYPHILIS DÄREMOT EJ. SÄRSKILDT BADHUS FÖR BARN. I 10 — I 12 F. M. [1464] NÄRMARE GENOM ÅRETS BADPROGRAM, SOM GRATIS ERBÄLJES FRÅN MÖSSEBERGS KAMRERAREKONTOR, ADR. Kanten. LÄKAREVÄRDEN BESTRIDES AF UNDERTECKNAD JÄMTE TRE UNDERLÄKARE. D:R O. TORSTENSSON. A.-B. GÖT. 3050X1) FÖRETRÄDESVIS MAG - O. TARMSJUKDOMAR. E N UNG NICKA ÖNSKAR SIG PLATS I EN GOD FAMILJ FÖR ATT UNDERVISA MINDERÅRIGA BARN I VANLIGA SKOLÄMNEN SAMT SPRÅK. PRETENTIONERNASMÅ. SV. T. » 19-ÅRIG », BOCKNEBYP.R. (G. 1800) [1741] i Idun höjes den 1 april på grund af tidningens nära fördubblade spridning mot i fjor, från 25 öre EN MEDELÅLDERS, BILDAD TYSKA, Ull 3 5 ÖRE pr petitrad, undanSOM HAR VISTATS I ENGLAND OCH FRANKtagandes för annonser under rubriRIKE OCH ÄR VILLIG ATT SÅ VÄL TALA SOM kerna - » Lediga platser» och - » PlatsGRAMMATISKT UNDERV. I DESSA SPRÅK, ÖNsökande », hvilka fortfarande som SKAR ANST. SS. LÄRARINNA, ELLER S. SÄLLSK. HOS ÄLDRE PERSONER.
Uti Memorialet N:o 15 föreslog Konstitutions-Utskottet den ändring uti 72 § Regerings-Formen, att Riks-bankens sedlar äfven med guld skulle kunna inlösas, och att genom lag, stiftad af Konung och Ständer gemensamt, skulle be - Komlitulions-Ulskoilcts Memorial N:o i(). 5 stämmas, antingen sedlarne borde lyda å guld eller silfver. Detta förslag blef af Ridderskapet och Adeln antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, af Presteoch Borgare-Stånden förkastadt, samt af Bonde-Ståndet blott till dess förra del, eller sedlarnes inlösen med guld, antaget såsom hvilande, hvaremot dess sednare del, eller föreskriften att Konung och Ständer gemensamt skulle bestämma sedlarnes lydelse, förkastades. Sedan Utskottet uti Memorialet N:o 25 till Riks-Ståndens behandlande anmält dessa oförenliga beslut, och hemställt, att förslaget måtte förklaras hvilande, hafva samtlige Riks-Stånden, enligt Utskottet meddelade protokolls-utdrag för den 15, 19 och 22 sistlidne Augusti öfver föredragningen af sistnämnda Memorial, förklarat sig vidblifva sina i frågan redan fattade beslut. För skiljaktigheternas förenande och beredande af fullständigt utlåtande öfver förslaget, jemlikt 81 § Regerings-Formen, får Utskottet nu till Rikets Ständers godkännande framställa voterings-propositioner vid blifvande omröstning uti Förstärkt Konstitutions-Utskott, dervid, då trenne olika meningar äro att behandla, kontra-propositionen i hufvud-voteringen måste genom en föregående votering utrönas. V oter! lag^proposMoner: Första Omröstningen.
Skrifvelse N:o 111. densamma anställde regements-skrifvare fått sig tillerkänd rättighet att å de till dem under lönerna anvisade boställen, på Militie-boställs-kassans bekostnad, erhålla karakters-hus, sedan alla andra vid Regementena lill bostäder upplåtna boställen, der karaklers-hus borde finnas, med sådana blifvit försedda; att medelst Kongl. Förordningen den 21 April 1837, hvaruti inqvarterings-penningar, till beloppet, bestämdes för de lön-tagare, som vore berättigade till boställen, men icke fått dem tillträda, eller de som lil 11 rädt boställen, hvilka vore i saknad af karakters-hus, tillika stadgades att fördelen för Regements-skrifvare att erhålla inqvarterings-penningar, hvilka för hvardera af dem borde utgöra 60 R:dr Banko, skulle vidtaga när rättigheten för dem att erhålla karakters-hus på deras boställen inträdde; samt att E. K. M:t genom Nådigt Bref den 10 Juli 1844 förordnat att, i anseende till bristande tillgångar, all nybyggnad å arméens boställen, som af militie-boslälls-kassan borde bestridas, skulle tillsvidare inställas. I följd häraf hade vederbörande Regements-skrifvare allt hittills ej kommit i åtnjutande af bostads-ersättning; vid hvilket förhållande, och på det atL desse tjenstemän icke måtte än vidare gå i mistning af berörda förmån, är vordet föreslaget, det Rikets Ständer, då Militie-boställs-kassan för närvarande torde sakna tillgång till bestridande af den sålunda ifrågasatta utbetalningen, måtte anvisa medel till den utgift, som erfordrades för att lemna de 22 Regementsskrifvare, som vore i saknad af karakters-hus å de till dem anvisade boställen eller de som ännu ej fåll för deni alsedda boställen tillträda, inqvarterings-penningar lill fastställda beloppet af 60 R:dr Banko årligen för hvarje.
Sparres förslag till skrifvelse derjemte, hvad sjelfva slutpunkten vidkommer, äro öfverensstämmande ined Utskits Betänk., så vill jag icke så serdeles mycket fästa mig vid en, allt efter hvars och ens särskilda subjectiva upfattning eller åsigt, bättre eller sämre motivering. Derföre håller jag icke så strängt uppå att yrka bifall till mitt förslag, utan vill söka medverka för antagandet af det förslag, som kan vinna för sig majoritet, icke allenast här, utan jemväl hos de öfriga Stånden. Hvad särskildt 2:ne af de andra Stånden beträffar, har jag af de yttranden, hvilka i går vid sammankomsten algåfvos, anledning att förmoda, det Gr. Sparres förslag derstädes har mera utsigt för sig att vinna framgång. Gr. Posse, Knut; Jemte det jag yrkar bifall till den af Gr. Sparre föreslagna skrifvelse, anhåller jag dock att dertill få foga ett tillägg, hvad de punkter beträffar, som upräknats såsom utgörande föremål för revisionens upmärksainhet. Denna period skulle alltså lå följande lydelse: Bland de ämnen, sorn vid den af R. St. sålunda nödig ansedda revision af föreningsfördråget synas förtjenta af synnerlig upmiirksamhet, tillåta R. St. sig att upgifva: D en 28 Mars f. m. »Konunga-, Thronföljareoch Förmyndarevals anställande; Inte»rimsregeringens sammansättning och verksamhet; UniousKonungens »dispositionsrätt öfver Arméen och Flottan, samt Försvarsverkets »skyndsamma ordnande efter gemensam plan; nödvändigheten af en »för båda rikena gemensam örlogsflagg; grunderna lör utgörandet »af bidrag till gemensamma kostnader; inrättandet af och formen »för en på rättvisa grunder bygd uriionell representation för vissa »ärendens behandling; etc.» Såsom bevis derpå, att äfven inom Norige tanken på en förändrings nödvändighet, hvad unionsrepresentationen i flaggan beträffar, förefinnes, ber jag att få uplfisa några rader ur Morgenbladet för den 16 Mars.
Riks dags-Ordningen, i afseende på tiden för Riksdags fortfarande; antogs till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag., S. D. Föredrogos Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomicTJtskottehs på bordet hvilande följande Betänkanden: N:o 36, angående roterings-jemkningen vid Vesterbottens Regemente, bifölls; N:o 3y, i anledning af väckt fråga, alt ett Rotehållarne vid Vesterbottens Regemente å förra Riksdagen beviljadt anslag måtte få begagnas till qvittning och afräkning å Passevolance-afgiften, bifölls; Nio 38, i anledning af återre - Fröt.
Af den 20 Januarii, deruti Ståndet, med ogillande af Oeconamiae-Utskottets Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid dess Betänkande i frågan om fortfarande eller inställande af den fria HusbehofsBränvins-bränningen, hemställer att Riksens Ständer matte hos Kongl. Maj:t anhålla att, med afseende å nu inträffade höga Spannmåls-Priser, Brännvinsbränningen mä för någon tid inställas. Af den 24 Januarii., af innehåll att Ståndet, vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande öfver gjorda Anmärkningar vid dess Betänkanke, om Restitution af Regerings-Rådet von Schewens Arfvingars Fordran hos Statsverket, förblifvit vid sitt den 30 sistledne December fattade beslut. Af den 24 Januarii, dels innehållande bifall till följande utlåtande-n: Ifrån StatsUtskott et.- 1:0 I anledning af de vid deps förra Me - Den 17 Februarii. 44$ morial, om indragning af Talemäns-Tafflarne, gjorda Anmärkningar. 2:o Riksdagsmannen Sven Månssons från Calmare Län Förslag, om uppränsning af StångÅn , samt en ny Canakanliiggning i förening dermed. 3:0 Herr Prosten A. Fornanders Memorial, om kostnaden för undersökning huruvida Stenkol finnas pä Öland. 4:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om uppförande af en Minnesvård öfver Kron-Prinsen Carl August. ?:o Herr M.
De äro äfven högst Den 24 April e. m. 219 ojemnt fördelade. Län finnas, eler dagakarlen betalar 12 sk., under det Hemmansegaren endast betalar 8. Adeln och Presterskapet hafva i äldre tider icke vidkänts denna tunga, som de i sednare tider frivilligt åtagit sig; och detta bevisar just, att skatten är onaturlig, då det fordrats generosité och concessioner, för att jemna missförhållandet. Jag skulle icke eller tveka att instämma med dem, som önska dessa Skattetitlars förvandlande nu genast, om jag egde anledning att befara, att vårt myntförhållande ännu i 20 år skulle visa oss en lika brokig matsedel af myntslag, som Jordeboksoch Mantalsränta!! framställer. En lyckligare tid har i delta afseende ljusnat för Sverige; man bör hoppas, att i5o års förvillelser skola upphöra och en bättre tid komma. När dessa förhoppningar förete sig, synes bäst, att låta Folket först vänja sig vid den nya mynträkningen, och icke förvilla dem genom omflyttning af Skattetitlar. Skulle vi nu lyckas komma till detta mål, för hvilket så mången ädel Svensk man förgäfves arbetat, synes det mig icke vara värdt, att nu förvilla opinionerna med det ifrågavarande förslaget, utan öfverlemna detsamma till Rikets Ständers behandling vid nästa Riksdag. Jag anser mig äfven vid detta tillfälle böra lemna några upplysningar, i afseende på det skäl för bifall till $itt gjorda för - 220 Den 24 April e. m. slag, som Herr Hjerta hemtat från det goda tillstånd, hvaruti lian finnér vårt StatsVerk. Ridderskapet och Adeln får innan korrt StatsTJtskottets förslag öfver Ulgiftstitlarne sig tillsända. Jemte dessa kommer att afgifvas en räkning öfver användandet af de förflutne årens öfverskotter. Denna räkning upptager, efter afslutade böcker, öfverskotten och besparingarne för åren 1821 — 1826, samt approximativt hvad för åren 1827— 1829 kan vara att påräkna, på det Rikets Ständer måtte känna, hvilken cassa-behållning för nästa quinquennium kan påräknas.
Styrelsen funne sig försatt i nödvändighet att de uppgjorda ritningarne i deras nu befintliga skick till Kongl. Majit insända, med underdånig anhållan att, så snart omförmälde nya planritning och kostnadsförslag blifvit uppgjorda och senast inom September månads utgång detta år, få dessa handlingar till Kongl. Majit aflemna, för att såsom alternativ kunna Rikets Ständers pröfning underställas. Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-Komité, som genom nådig remiss af den 18 sistlidne Augusti blifvit anbefalld att, i anledning af Styrelsens för Alnarps landtbruksinstitut ofvanberörde underdåniga framställningar, till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande, hade under den 11 nästlidne September ett sådant utlåtande afgifvit och dervid, med förbigående af frågan om anslag till en försöks-station vid Alnarp, hvarom Landtbruks-Akademien redan i sitt underdåniga betänkande af den 14 sistlidne Juni sig yttrat, beträffande öfriga af Styrelsen ifrågaställda anslag hufvudsakligen anfört följandei För bedömande af frågan om behofvet af tillökning i det årliga anslag af 18.000 Riksdaler, som Alnarps landtbruksinstitut fått sig anvisadt »till aflöning åt institutets föreståndare och lärare till underhåll af elever och lärlingar, samt för bibliotbek och samlingar» och hvilket motsvarade hvad för Ultuna institut, inberäknadt afkastningen af Ultuna kungsladugård, varit bestämdt, hade Förvaltnings-Komitén funnit sig böra från sistnämnda institut, som nu i 14 år fortgått, infordra dess årsstat, vid jemförelse med hvilken, af Komitén insända handling, det visade sig att aflöningarne och utgifterna vid Ultuna i det hela, med undantag af vissa för Alnarp beräknade högre poster, uppginge till ungefärligen samma belopp som vid Alnarp, eller omkring 31,000 Riksdaler, hvartill vid Ultuna hufvudsakligen erhållits tillgång genom statsanslaget 12,000 Riksdaler och egendomens afkastning, samt afgifter af betalande elever.
Hr Bruncrona, Olof Abraham; — 2195. 55 Edelstam, Fabian. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Ilrr Electorer, att, inom den i 28 § Riksd.Ordn. föreskrifnc tid, utse ledamöter uti såväl de i grundlagarne bestämde II. St:s Utskott, som Ridd.Utsk. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Ga hr.: Jag får vördsamt föreslå, det behagade R. o. Ad. bifalla, att det tal, som Hr Gr. o. Landtm, å R. o. Ad:s vägnar höll till II. M. Konungen å Rikssalen, mätte blifva uppläst, för att sedan i dagens protocoll intagas. Ex. Hr Gr. o. Landtm, frågade, om R. o. Ad. önskade uppläsning af det omnämnde talet, och efter det denna fråga blifvit med ja besyarad, uppläste II. Ex. följande: Den 23 3 u 1 i. 21 Med den innerligaste erkänsla för E. K. M:s, i Dess nåd. kallelse till detta urtima riksmöte, uttryckta önskan, att se Sig omgifven af folkets ombud samt att fortskynda afgörande af de vigtiga samhällsfrågor, som på R. St:s medverkan äro beroende, är R. o. Ad. i dag samladt inför Konungathronen; och med lifligare känslor af den djupaste vördnad och sannaste und. tillgifvenhet har R. o. Ad. aldrig framträdt inför sin Konung, än nu, då såsom Ledaren af nationens öden vi återse den Furste, hvars kärlek för sanning, rättvisa och mcnniskoförädling, och hvars lysande själsegenskaper redan länge ingifvit nationen de skönaste förhoppningar för framtiden. E. K.
Dessutom hade, på sätt jag här upgifvit, och som icke blifvit vederlagdt, en annan vigtig fråga blifvit af Ekon.Utsk. helt och hållet förbigången. Jag vill dock 460 Den 28 Mars f. m. icke hålla mig härtill, utan blott till den framställning jag redan till Hr Gr. o Landtm, aflemnat, nemi. att Ekon.Utsk:s förevar:de Betänk, måtte få livila, och jag gör detta desto mera som jag har anledn. förmoda, att en dylik åtgärd kommer att beslutas inom de öfriga Stånden. Hr Hjärne, Harald: Under förutsättning, att den af Hr Gr. o. Landtm, framställda förfrågan angrde öfverläggningens slutande ännu icke är af It. o. Ad. besvarad, ber jag att få yttra några ord i frågan. Den utsträckning, som discussionen öfver det af Hr Bibbing väckta förslaget tagit, och den möjligen också förtjenta vigt, som man från den sidan lägger «pd detta förslag, förutsattes att vi tilläfventyrs skola få en votering i gång öfver denna preliminär-fråga, ehuru bordslistan är öfverhopad med vigtigare ärenden. Jag ber fördenskull att till de Hrr, som understödt förevar:de förslag få hemställa huruvida icke, då någon synnerlig förhoppning ej förefinnes att genomdrifva detta förslag, ändamålet ändock, utan votering, skulle lika väl kunna vinnas derigenom att föredragningen af Ekou.Utsk:s Betänk, finge i vanlig ordning försiggå. Ty det är ju ingenting, som hindrar oss att då begära återremiss af detta Betänk, till Utsk., och om denna återremiss beviljas, kan ju den föreskrift lemnäs Utsk., att saken bör behandlas gemensamt med LagUtsk., hvarigenom just det, som Hr Bibbing åsyftar, vinnes. Det är blott på detta som jag velat fästa upmärksamheten, på det att Hr Bibbing och de, som dela hans åsigt, må sinsemellan afgöra, huruvida det kan vara lämpligt att drifva saken så långt, att vi måste underkasta oss en votering. Gr.
Sedan en pensions-kassa för blesseradt beväringsmanskap och afskedade båtsmän inom Wester-norrlands län, medelst bidrag af länets invånare, blifvit bildad, samt denna inrättnings fond, vid pensioneringens början år 1813 utgörande 14,879 r:dr 12 sk. b:co, sedermera så tillvuxit att den var tillräcklig att dels lemna pension åt dertill berättigade afskedade båtsmän, dels understödja enkor och barn efter dylika pensionärer, så har, enligt hos Rikets Ständer derom förekommen anmälan, Landträntmästaren i berörda län, E. G. Harlin, genom oredlig förvalt - 222 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 116. liing, åsamkat sig en balans lill nämnda kassa af 0,308 r:dr 19 sk. 10 rsl. b:co, hvaraf följden blef alt, ehuru kassan ur såväl Harlins som dess controllanters konkurser till någon del fatt ersättning för denna betydliga förlust, pensionärernas antal likväl, i molin af afgång, måst minskas, och att åtskilliga pensioner icke kunnat på nära tio år utdelas. I betraktande häraf, och enär den förlust, som på omförmälda sätt drabbat ifrågavarande kassa, hvilken, jemlikt E. K.
RofvoT, morötter, kålrötter och kålsorter odlas öfverallt af allmogen till husbehof, och fruktträd träffas stundom äfven vid allmogens gårdar; men finare trädgårdsväxter Femdrs-berättelse frän Elfsborgs Län. 2 10 och större fruklträdsplanleringar finnas i allmänhet endast vid ståndspersoners egendomar. Inom de socknar af Länet, som gränsa nära intill Götheborg, äro ställen, der trädgårdsskötseln drifves såsom näringsfång. I frågan om antagne nya methoder vid jordbruks-skötseln eller nya inrättningar lill arbetskrafters besparande dervid, må nämnas, alt egentligen på Dahlsland har Engelska flåhackningsoell jordbrännings-methoden, som funnits ofta förstöra matjorden, lemnat rum för ett annat olingssätt med bränning efter plog, sålunda att blott en plogskifva i hvarje åkerteg sönderskäres , uppställes och brännes, hvilket sätt besparar arbete och förtär mindre af matjorden, men befordrar ändock bördigheten. Användandet af granris, i stället för spillning, vid potatis-planteringen är jemväl ett i sednare åren uppfunnet hjelpemedel, som efter hand allt mera antages. Nya redskap för jordens häfd äro deremot icke antagna; men de vanliga, plogen och harfven, bringas af hvarje omtänksam jordbrukare i det skick, att jordens redning dermed kan åstadkommas. Undantagande tröskmaschiner och väderharpor till säds rengöring, hvilka vid större egendomar begagnas, hafva mekaniska inrättningar till besparande af arbetskraft, icke heller kommit i allmännare bruk.. Till så vidt det i allmänhet låter bestämma sig, kan man antaga vanliga såningsliderna vara: för vår-utsädet efter medlet eller emot slutet af April och första dagarne af Maj, samt för höst-utsädet medlet och slutet af Augusti samt början af September; och infaller skördetiden vanligast närrtiare början af Augusti samt räcker in i början och emot medlet af September månad. Afvikelserna måste dock vara många uti ett Län med så vidsträckt läge och så skiljaktiga naturförhållanden.
Ltt 1 4 Rabarber: 3 16 Rot .. i tt 16 4 16 7 7 Pulver Rosmarin Russin i # i i 3 2 i 8 6 i 8 Russinstjelkar i tt 4 Rör: Till Käppar, eller så kallade Spanska ioo Rdr V. lo Rottingar, Vass i 32 och andra slag i Ltt 4 Rötter: 24 Sparris ioo styck. 6 6 För Apothekens % behof, ej specificerade ioo Rdr V. IO I Atbara, alla slag, ej specificerade) i i T:a 24 6 Qvarnstcnar, se Slen. Qvercitron, se Färger. Rakknifvar, se Knifyar. Rask, se Väfnader af Ylle. Ratin, se Väfnader af Ylle. Rafvcnduk, se Väfnader af Linne och Hampa. Risgryn, se Gryn. Rilböcker, se Böcker. Rotscher, se Fisk, torr. Rumm, se Bränvin af Socker. Räfkakor eller Räikryddor, se Kransögon. Rödfärg, se Färger. Rothe, se Färger. Bil. t. Saffran Salmiac Salpetter: Oraffinerad Raffinerad Salt: Kok Berg Luneburgerraffineradt Medicinskt, naturligt artificiel! Sten-, eller Sleke Sand, fin eller Perlsand Sandarne Sassafras Saxar, ÖfverskärareAndra slag . Ségel: Nya .. Af Utländsk till verkning, livar med Svenska Fartyg varit Sablar, se Gevär. Saccarum Saturne, se BlySocker. Sadia», se Läder, fargadt. Rdr V. 33 16 Sammet, se Väfi Införsels 1 Utförsels | Tull. Tull. och Bomull. Sam mets-hand, sc Band. Sandel, sc Färger. Schclack, sc Gummi. 44 Bil. t, Exp.-Ulsk:t försl. t. und. skrif. iV.-o 386. f T ullvärde.
Delta skäl eger dock icke tillämpning på Krigs-Hofrätts-Rådet, enär, om än ärenderna i Krigs-Hofrätten icke äro i någon måtto til! antalet jemförliga med de mål, som till någondera af de öfriga Hofrätterna inkomma, Krigs-Hofrätts-Rådet dock icke eger förmånen alt med någon få dela skyldigheten att föredraga de inkommande målen, och honom derjemte tillhörer att vaka öfver arbetets gång inom Hofrätten. Jag har derföre föreslagit denne embetsman till erhållande af en löneinkomst af 4,500 R:dr. För de tvenne lägsta tjenstemännen har väl blifvit föreslagen benämning af Notarie, äfvensom lön af 1,800 R:dr för den ene och af 1,500 R:dr för den andre bland dem; men då mängden af göromålen vid dessa befattningar icke torde fullt rättvisa lönernas bestämmande till dessa belopp, anser jag mig icke böra tillstyrka, att desse tjenstemän, hvilka skulle benämnas Kanslister, förses med högre lön än 1,000 R:dr hvardera. I händelse detta förslag vinner bifall skulle dels nuvarande Notarien uppföras å allmänna indragningsstaten till åtnjutande af ett, Notarie-aflöningen med ljuspenningar motsvarande, belopp af 1,344 R:dr R:mt, men mot skyldighet att fortfarande förrätta de till befattningen nu hörande göromål, dels ock de begge Kanslisterne, erhålla hvardera i lön 1,000 R:dr, med förbindelse att när Notarien afgår, utan särskild ersättning jemväl öfvertaga tiil fördelning sig emellan de åligganden, som denna tjensteman nu tillhöra. Följande tabell, hvaruti af samma skäl, som förut angifvits för höjande af gratifikationsmedien till e. o. tjenstemän och vaktbetjening, i andra verk, dessa mede! för KrigsHofrätten ökats från 150 R:dr till 300 R:dr, redovisar både för de nu varande och de föreslagna lönebeloppen, jemte pensionerna å indragningsstaten för embefsoch fjenstemännen jemte betjeningen. 24 Bil.