Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Gods. Summa Passagerai och Gods trafik. biljetter. Tillskott. Öfvervigt å eAntal 1 i Vigt Afgift. Extra. Summa eMånad. l:sta kl. 2:dra kl. 3:dje kl. Irsta kl. 2:dra kl. 3:dje kl. Antal. Afgift. bagage. Åkdon. Hästar. Hundar j Afgift. (Styck. Afgift. Sk®. L®. ® Januari Februari Mars April Litt. 22., tillhörande eid. 139. Trafik-sammandrag, stationsvis, för år 1858. Passagerare, Södra Stambanan. Från Summa Till Malmö. Afgift. Till Örtofta. Till Eslöf. Summa. 5,116 4,759 I 94 V 1 f i Gods, Från Malmö Akarp Lund... Örtofta Eslöf.. Stehag Höör ... Till Malmö. Sk:®. Till Höör. Afgift. Dito extra inkomster Summa godstrafik 41,732 56 332 83 53 87 42,119 26 . r ' o I • O r : — 139 — 15 passagerarevagnar af 2:dra klassen, 22 d:o 3:dje d:o, 1 vagn för fångtransport, 29 täckta godsvagnar, 57 öppna d:o, 16 virkes vagn ar, 4 hästvagnar; således icke mindre än 152 vagnar, hvilket antal redan befunnits alltför otillräckligt. Af 3:dje klassens passagerarevagnar samt af de täckta godsvagnarne hunno icke alla före årets utgång i Götheborg uppsättas, men före Januari månads slut följande år voro alla färdiga och till trafiken öfverlemnade. Södra Stambanan från Malmö. Vid 1858 års ingång var trafiken å denna stambana utsträckt till Ortofta, 0,9 mil norr om Lund och 2,4 mil från Malmö. Trafiken emellan Örtofta och Höör, en sträcka af 2,6 mil, öppnades för allmänhetens räkning den 4:de Oktober, således å en sammanräknad jernvägslängd af 5 mil från Malmö.
Det torde invändas, att den ifrågav:de skrifvelsen skulle innehålla något mer än de förutnämnde, och detta är sannt så till vida att deri äfven skulle göras en anhållan om de Hvitfeldska hemmanens försäljning till skatte; men utom det att jag finner en 368 Den 9 Maj. dylik framställning till K. M., i olikhet med de förut af R. St:r afgifna, högst olämplig, vill jag särskilt anmärka, att jag lika med den siste talaren finner den oriktig. Det är, såsom han anmärkt, donationen som bestämmer under hvilka vilkor dessa hemman äro öfverlåtna till inrättningen, och det kan blifva en tvisteeller rättegångsfråga att bestämma om med åbo icke är förfaret i enlighet med testamentet, men att nu vidtaga en sådan åtgärd i afseende på dessa hemman, som Konungen af Nåd vidtagit med åboer å kronohemman, eller att försälja hemmanen till skatte, den åtgärden anser jag fullkomligt oriktig, såvida den icke grundar sig på donationsbrefvet, och detta torde icke ens förfäktarne af Betänk, vilja upgifva, ty i sådant fall vore detsamma öfverflödigt och saken kunde i laga ordning bedrifvas. Då således ifrågav:de skrifvelse dels är onödig, för sä vidt den afser en begäran om vidtagande af åtgärder, som redan på grund af en föreg:de Ständernes anhållan blifvit i verket satte, dels, enl. mitt begrepp, Oriktig, instämmer jag med de talare som yrkat afslag. Frih. Alströmer, Carl Jonas Oscar: Det måste erkän nas, att förändrade föreskrifter i afseende på ifrågav:de stipendiihemmans förvaltning och uplåtande äro af bebofvet påkallade, såvida de öfverklagade missförhållandena någonsin skola kunna afhjelpas. Man har förnämligast mot Ulsk:s förslag anmärkt, att det skulle vara onödigt att hos K. M. göra furnyade framställningar i ämnet. Dertill skulle man kunnat hafva någon anledn. om Utsk:s hemställan inskränkt sig till hvad som i föreg:de skrifvelser blifvit begärdt. Men så är icke förhållandet, ty det sista mom. af Betänk, innehåller, att K.
Under sådant förhållande skulle sannolikt ingen väga all lörsäljningsrällighet inropa, enär han, icke förr än efter en lång tids utölvande af densamma, linge visshet om huru stor afgift derföre kunde blifva honom påförd; hvaraf följden åter blelve icke blott den, all kommunerna ginge förlustige påräknade och kanske ganska behöfliga inkomster, ulan ock alt den lofliga och kontrollerade komme alt lemna runi för den olofliga. Utskottet tillstyrker derföre, att motionen må lemnäs ulan afseende. Men deremot torde det vara af vigt, att uttryckligen medgifva Magistrat i stad och Socknenämd å landet rättighet att aukliousanbud förkasta, om detsamma, ehuru öfverstigande det uti § 16 af författningen stadgade minuthandelseller utskänknings minimum, icke innefattar det (Örsäljningsbelnpp, som näringsidkaren anses kunna under år afyttra. Derjemte har Herr Lektor Sondén uti sin ofvan omförmälda motion yrkat en förändrad lydelse af andra momentet i § 14 (15), emedan, enligt ordaslällningen i samma moment, del förutsattes att utskänkningsrältighet vid Gästgifveri blifvit uppsagd, då den uti närmast föregående § af författningen föreskri lita socknestämma under loppet af Maj månad hålles. Denna förutsättning vore likväl oriktig. På flere orter skedde taxeringen i slutet af Maj eller början af Juni månader, och lätnlieliden för Gästgifvare att afsäga sig utskänkningsrättigheten lilländaginge en månad sednare. 1 sådan händelse vore del omöjligt att vid den anbefallda sockenstämman i Maj månad taga ärendet under pröfning. Föreskriften i 14 § borde derlöre ändras så att den blelve verkställbar och socknarne bibehöllos vid den dem tillerkända rätt. Med anledning häraf har Utskottet sökt alt, genom en något förändrad redaktion af §§ 10 och 14 (15), dels uti dessa §§ inrymma rättighet för Magistrat i stad Bih. till B. St. Prof. A Haft. 2 10 Sammans. Bertihl.-, Lat]- samt Allin. Besvärs.- och Ekon.-Utsk.
Förordningen den 13 September 1864, och hvilken LagUtsk:t ansett ännu mera skulle åstadkommas medelst »den bundna räntans upphäfvande äfven för inteckningar», såsom orden lyda i Utsk:ts Betänk. En i sanning märkelig slutsats, eller att för en intecknings-gifvare skulle en lyckligare framtid stunda, om penningemannen äfven af inteckningar skulle kunna lagligen betinga sig högre ränta än 6 proc.: med andra ord, att lyckan skulle bestå uti att. kunna få penningar för allt högre ränta? Frih:ne von Schulzenheim och Klinckowström hafva vid flera föregående tillfällen så tydligt och med skarpa drag framställt skuggsidan af den för hela landet af vederbörande exponerade ljusa taflan, äfven vår financiel a uti verkligheten tyvärr! högst beklagliga ställning i allmänhet; och Hr’ af Trolle" (alla 3 "desse
Emedan hennes dbvarande hôtel var för litet för att rynima ett större sällskap, lat hon efter egen ritning uppföra det ryktbara hôte ' l Ron~bouillet och inredde det ined en lyx, som väckte stort uppseende. Hennes stora salon, soni var mctlad i blått, och der draperier och möbeltyg voro af b h t t sidendamast med guld fransar, väckte i synnerhet mycken beundran, ty man hade hittills ej i Paris sett rum dekorerade i andra färger iin gult eller rödt. Här, i den " h l h salongen ", var det som madame de Rambouillet tog emot sina talrika vänner, samt alla den tidens erkända storheter, afvensoni unga, okända författare. Madame de Rarnbouillet beskrifves enstiimniigt, soni en ovanligt adel och upphöjd karakter, som utmärkt maka och inor, och som pblitljg vän. Hon hade en för sin tid ovanlig bildning; hon talade flere språk, skref vackra bref - en på den tiden högt varderad konst - var mycket beläst i den spanska och italienska litteraturen och kunde bättre än de flesta bedöina värdet af ett litterärt arbete; Iion var der-. till inycket bevandrad i grekiska och romcrska historien och mytologien. - Hon älskade en allvarlig och lärd konversation; hon talade väl och gärna i alla ämnen, utom i politik, som sb vidt det var möjligt, var bannlyst fran hennes krets. Hon tillhörde heller aldrig nAgot visst politiskt parti, hvarför ocksa personer af alla partier och åsigter ' unigingos i hennes salon. Kardinal Richelieu, som hade mycken aktning för madame de Ramboiiillet, gjorde mer an ett försök, att närmare fiista henne vid sina intressen. Han lat en gang genorn en af sina vaiiner bedja henne att inberätta till hononi de yttranden, som fälldes .om honom i hennes salon och lät derina begäran atföljas af n %gra fina, men dock tydliga vinkar om, att han vid hennes mans befordran skulle erinra sig hennes tjänster.
Under dessa förhållanden och då Rådstufvurätten, emot lag, ådömt de sakfällde svårare straff, hvarefter det Peter Svensson ådömda äfven gått i verkställighet, och, hvad angick Johannes Samuelsson, Kongl. Hofrätten, såsom dess utslag uppå hans ansökning antydde, icke ansett sig befogad att närmare granska Rådstufvurättens olagliga beslut, utan blott förvandlat det svårare spöstraffet till en emot detta svarande bestraffning af fängelse vid vatten och bröd, hvarigenom äfven Johannes Samuelsson blifvit hårdare straffad, än vederbort; ansåg jag mig icke kunna undgå att Rådstufvurättens lagstridiga förfarande beifra, och uppdrog derföre, i skrifvelse den 20 Januari 1844, åt advokatfiskals-embetet i Kongl. Hofrätten att emot Rådstufvurättens ordförande och ledamöter, hvilka i beslutet deltagit, anställa och utföra den talan om ansvar och ersättning till vederbörande, hvartill lag och sakens beskaffenhet föranledde. Öfver det, till följd häraf, inför Kongl. Hofrätten af advokatfiskals-embetet anställda åtal, hafva Rådstufvurättens ordförande och ledamöter blifvit hörde, och uti afgifven förklaring andragit, att de, lika med hvad anmärkt blifvit, ansett olofligt innehafvande af dyrk och inbrott i afsigt att stjäla vara förbrytelser af enahanda art, hvilka, under en lagsökning och så länge lika straff var stadgadt för dem begge, ej borde särskildt bestraffas; i följd hvaraf de icke heller skulle hafva ålagt Samuelsson och Svensson straff för innehafvandet af dyrkar, utan endast för det af dem verkställda inbrott, om åtal härför hos Rådstufvurätten förekommit till handläggning och afdömande den tid, lagen bestämde lika straff för omförmälde brott, och således före promulgationen af Kongl.
Propositioner och Skrifvelse^ Kongl. Maj:ts Nådiga: — N:o 80, till Rikets Ständer, angående förändring och tillbyggnad af Kronans egendom N:o 4 å Riddarholmen, för inrymmande derstädes af Riks-Archivets Samlingar, m. m.: Propositioner och Skrifvelser, Kongl. Maj:ts Nådiga: — N:o 87, till Rikets Ständer, angående antagande af en författning om nya Strafflagens införande och hvad i afseende derå iakttagas skall: III. 200 — P — Propositioner och Skrifvelser, Kongl. Maj:ts Nådiga : — N:o 95, till Rikets Ständer, angående pension från Rikets Allmänna Indragnings-Stat åt Adjunkten vid Wexiö högre Elementar-läroverk, Magister Sven Sandberg: III. Propositioner och Skrifvelser, Kongl. 202 Propositioner och Skrifvelser, Kongl. Maj:ts Nådiga: — N:o 114, till Rikets Ständer, angående inrättandet af en pensionsanstalt för befälhafvare, styrmän och annat sjöfolk å Svenska till utrikes fart använda segeleller ång-fartyg äfvensom macbinister och eldare å sistnämnde slags fartyg: V. 34, R. 34; B. VII. 65, 77, A. 78, B. 228, 237^ A. 237, E. 389. — N:o 115, till Rikets Ständer, angående rätt för Biskopen i Hernösands stift m. m. Län till byggnadsplats för Kungs-Barkarö församlings folkskole-byggnad: V. 330, 344, R. 344; B. VII. 9, 11, A. 11, E. 156. ~ — N:o 117, till Rikets Ständer, angående pension för framlidne f. d.
De domstolar, till hvilka bouppteckningar, äktenskapsförord, morgongåfvobref m. tn. dylikt ingifvas, ansvare för denna författnings noga iakttagande i dessa delar och infordre, när sistnämnde handlingar förseglade inlemnas, bevis, undertecknadt af förrättningsoch värderingsmännen, alt samma handlingar med stämpel lill behörigt belopp belagde äro. 13:o.
Kongl. Stats-Contoiret. cd) Det af Utskottet afgifna yttrande, i fråga om föreslagen tillökning uti detta Embetsverks personal och förhöjning uti Ledaraöternes löner, har af Borgareoch Bonde-Stånden blifvit bifallet, men af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet återremitteradt, med följande anmärkningar! att, sedan den nya regleringen af detta Embetsverk, år 1824, då personalen inskränktes ifrån 3g till 24, hade åren 1826 och 1828 åtskilliga förvaltnings-åtgärder ifrån andra Embetsverk blifvit dit förflyttade, såsom Magazins-ärendena, Uppbörds-Verket, CkartiC-SigillaUe-Contoiret, Vågsta - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 193. terne i Fahlun och Avesta, samt elen förut af Kongl. Krigs-Collegium besÖrjde befattning med Passevolanceoch Wadstena Krigsmanshus-medlens uppbörd och lefverering ; att sådant, uppå Stats-Contoirets underdåniga anmälan om omöjligheten att, utan tillökad personal, dessa göromål handhafva, föranledt Kongl. Maj:t att tiil Rikets Ständer, vid sistförflutne Riksdag, göra framställning, så väl om ökad personal för Kongl. Stats-Contoiret, som dess Ledamöters löners förhöjande till 2,000 R:dr, hvilken framställning af Stats-Utskottet tillstyrktes och af tvänne Stånd bifölls, men af de tvänne öfrige afslogs, hvilket senare ock, uti Förstärkta Stats-Utskottet inträffade; att i följd deraf, och på det göromålen icke måtte eftersättas, Kongl.
Man kan nemligen för visst antaga, alt den gröfre klädestillverkningen, som, till följd af betydligare konkurrens inom landet, redan är jemförelsevis mest upp - Bovillnings-Vtskottets Utlåtande, N'o 13 63 drifven, äfven med bibehållande af den utaf Kongl. Maj:t föreslagna klassifikation samt tillägg, såsom äfven blifvit yrkadt, af en ännu lägre klass, i allt fall skall hufvudsakligen undgå utländsk medtäflan; men, om äfven sådan täflan, genom antagande af en medeltid! å ifrågavarande väfnader, ytterligare försvåras, synes sådant i samma man billigare, som tillverkningen af gröfre ylleväfnader utgör ett vigtigt föremål för inhemska husslöjden, hvilken, mindre än fabriksnäringen, kan uthålla större täflan. Erfarenheten hjnder derjemte, att å en vara, hvilken, likasom de finare ylleväfnaderna, inom ringa volym eger stort värde, sätta så låg tull, att densamma icke innebär alltför stor retelse till smugling. Den större konkurrens af medelfina och finare kläden, som af en gemensam tullsats möjligen är att förvänta, kan icke eller undgå att i någon mån ega inflytande på tillverkningen af gröfre klädessorlerna. På grund häraf och sedan den ledamot af utskottet, som, sjelf fabrikant af finare kläden och representant för landets, i afseende å ylleväfnads-industriens vigtigaste fabriksstad, deltagit i det af Norrköpings fabriks-societet hos Kongl. Majit gjorda och af Kongl. Majit gillade förslag till klassifikation af ifrågavarande ylleväfnader, nu mera förklarat sig, i öfverensstämmelse med egen och flere fabrikanters åsigt, icke kunna annat än, med frånträdande af samma förslag, föredraga gemensam tull å tvåskafiade yl leväfnader; så och då denna medeltull äfven kommer att å vadmal tillämpas, tillstyrker utskottet, att valkade tvåskaftade ylleväfnader må, med tullvärde af 6 ridr 32 sk., åsättas gemensam tull af 1 ridr 3 2 sk. skålpundet.
Utskottet vidblifver alltså sitt i della ämne uti Betänkandet N:o 8 framställda förslag och inbjuder Bonde-ståndet att, med frånträdande af sitt skiljaktiga beslut, antaga samma förslag. § 9- Utskottet bade tillstyrk t, att, med bibehållande i öfrigt af § oförändrad, lägsta karte-afgilteu för Ijsnings-sedlar till äktenskap skulle utgå till ett belopp af 25 öre. Bidderskapet och Adeln samt Borgareocb Bonde-stånden halva i allo bifallit detta förslag. Preste-slåndet åter bar, med ogillande af Utskottets förslag i afseende å lägsta karle-afgilten, förhöjt densamma till 40 öre. Utskottet inbjuder Preste-slåndet, alt frånträda sitt skiljaktiga beslut och förena sig med de öfriga 3:ne Biks-stånden om godkännande af Utskottets lörslag. § Il Till följe af och i sammanhang med sina, vid behandling af § 8, fattade beslut, har Presle-ståndet återremitterat Ihle §:ns 10, 12 och 13 momenter och Borgaie-stån det ansett 12:te momentet böra utgå. 1 öfverensstämmelse äter med sitt vid berörde § 8 afgifna yttrande, och enär deöfriga 2:ne Stånden godkänt § 11 i sin helhet, vidbli fver Utskottet hvad det afgifna förslaget härutinnan innehåller. Stockholm den 24 Juli 1857. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1857. Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Aug. 1857, kl. 12 m. Memorial, i anledning af åter remiss från Preste-S landet aj Utskottets i Betänkandet N:o 10 framställda förslag om upphörande såsom särskilda beskattnings-titlar af afgiftén till Handelsoch Sjö farts-fonden och den vissa Stapelstäder tillkommande tolag, emot ersättning af tullmedlen, samt dessa afgifters inberäknande uti den tullsats, som för varors ineller utförsel genom taxan bestämmes.
Sf, Prot. 1840. 3 Sami. 20 Hä/t. 2 6 Constitutions-Utskottets Memorial, fl:o 43- anfört, skall för Konungens beslut vara ansvarig, såsom hade han styrkt Konungen att det beslut fatta, uppå hvilket stadgande en ej obetydande del af Stats-Rådets ansvarighet beror, anmärkt, alt orden ”serskild mening'' i så måtto äro obestämde, som dels en till Stats-Rådets Protocoll serskildt anförd mening kan, om än på andra skäl än dem, på hvilka beslutet grundas, hafva detsamma understöit, dels ock den serskilda meningen kan innehålla helt annat, än afstyrkan af beslutet; och har Utskottet derföre trott ett förtydligande i berörde hänseende vara af nöden. Utskottet får alltså till Riksens Ständer, för Grundlagsenlig behandling, öfverlemna nedanstående 2:ne serskilda, af hvarandra oafhängig», förslag tili ändring i Regerings-formen. A. Uti olla mål — —*■ — besluta. Skulle någonsin inträffa , all Konungens beslut voro uppenbarligen stridande mot Rikets Grundlag, eller Allmän Lag, eller Rikets sannskyldiga nytta, åligge det då B. Sista perioden. Den närvarande Ledamotsom icke till Prolocollet anfort serskild af styrkande mening, vare för beslutet ansvarig fatta. Stockholm den 11 September 1840. STOCKHOLM, Eijaw ocu Granbergs Tryckeri i8.\o. !iConstitutions-Ulskoltets Memorial, JY.-o 44- % N:o 44. Ånk. till Exp. XJtsk. den 18 September, kl. 3 e. m. Memorial till Borgare-Ståndet angående en af Ståndet yrkad, men af Talmannen vägradj proposition. -Af Borgare-Ståndets
Revisorerne anmärkningsvärdt, att Kollegium ändock meddelat ersättning för de af entreprenören å egen risk företagna arbeten, som Kollegium, i anledning af vederbörandes anhållan att undfå godtgörelse med ett mindre belopp för verkställdt, af Sekundchefs-embetet. vid Lif-regementets Dragon-kår förordadt och af synerätt godkändt öfverarbete å karaktärshuset vid majorsboställe! Grytegård, med åberopadt stöd af Eders Kongl. Maj:ts vid flera tillfällen meddelade nådiga beslut, förklarat sig förhindradt att bifalla utbetalning af ersättning för sistberörda arbete, af orsak att det blifvit öfver kontraktets innehåll och utan föregående anmälan om behofvet deraf verkställdt. Hvad angår den af Revisorerne exempelvis anförda olikhet mellan Kollegii sistberörda å Aflönings-afdelningen fattade beslut och det, som nu utgör föremål för Revisornes anmärkning, så torde, utom hvad specielt må hafva föranledt det förra, en allmännare orsak i skiljaktigheten mellan dylika byggnadsföretag, till både omfattning och ändamål, gifva en antaglig förklaringsgrund huru skenbart likartade frågor kunna vid behandlingen få en olika utgång. Det lärer väl nemligen icke kunna bestridas, att dä, jemlikt 2 § i 1836 års Militieboställs-ordning, karaktärshus å de till första klassen hörande boställen skall finnas eller uppföras i enlighet med af Kongl. Maj:t en gång för alla fastställda ritningar för hvardera af de till denna klass hörande tjenstegrader. någon afvikelse från den för graden stadgade ritning och arbetsplan, i syftning att bereda boställshafvaren någon med särskild kostnad förenad förmån utöfver hvad hans vederlikar tillkommer, ingalunda kan medgifvas. Uti en sådan syftning kan naturligtvis icke någon afvikelse från ritning och kostnadsförslag ifrågakomma vid byggnadsföretag för mera allmänna behof; men såväl vid dessa som vid bostadsbyggnader kan likväl dylik afvikelse, när lokalt förhållande dertill föranleder och densamma anses för byggnadens bestånd nödig, både medgifvas och till ersättning af allmänna medel godkännas. 40 w - 314 — Vidkommande särskildt de å Lif-regementets
Uti eri af Herr Prosten Melander inom Högvördiga Prästeståndet väckt, till Statsutskottet remitterad motion har blifvit anfördt, att ehuru, enligt Kongl. Krigsoch Kammar-kollegii kungörelser den 25 Februari 1835 och den 28 Augusti 1841, äfvensom andra äldre författningar, kapellansboställen voro fritagne från ordinarie rotering, och till följd deraf tid efter annan den sådane boställen åliggande roteringsskyldighet blifvit å andre hemman öfverflyttad, eller ersättning derför lemnats, så vore dock det inom Wexiö stift belägna komministersbostället Mistelås stom, förmedladt från ett till fem åttondels mantal, besYäradt med omförmälde onus, hvilket vore desto mera känbart för boställets innehafva - Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Utlåtande, N:o 30. 19 re, sorn af detsamma, hvilket, enligt Kongl. Brefvet den 29 Februari 1844, antogs till komministers boställe, i utbyte mot det förra Gammeltorp, årligen utginge såsom mellangift till pastor 4 tunnor spannemål, fastän komminister-lönen ej uppginge til! högre belopp än 28 tunnor korn och 4 tunnor råg, samt afkastningen af bostället före 1843, äfven i goda år ej stigit öfver 30 tunnor spannemål, deribland f:delar hafre; och som inom det härad, i hvilket bostället vore beläget, numera funnes ett hemman, Harjemo, som vore underkastadt ordinarie rotering samt flera andra hemman i häradet komme att inom naara års förlopp inroteras, har motionären hemställt, att den omförmälde komministersboställe åliggande rotering måtte å nämnde hemman öfverflyttas, men att, derest sådant icke kunde ske, boställshafvaren måtte tilläggas ersättning för roterings-besväret efter de årliga markegångs-prisen; och har med motionären förenat sig Herr Biskop Heurlin.
Anslaget till ett agrikultur-keiniskt lahoratoriiuii. Räkenskapen, som redovisar för de genom Kongl, brefvet den 12 Juni 1856 för nämnde föremål beviljade extra anslagsmedel, har utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, och utvisar följande: Debet. TJ-ppbörd: Stats-anslag 2,666: 32. — Balans till år 1858 Skuld Or 9 dit. Utgifter■: För inköp af husgeråd, handtverkstyg, apparater m. m 2,673: 23. 4. Med anmälan, att härvid någon erinran från Revisorernes sida ej förekommit, få Revisorerne tillika meddela, att, jemlikt Rikets sednast församlade Ständers beslut, numera dels 2,000 R:dr såsom arfvode åt en agrikultur-kemist, och dels 600 R.dr till hyra för hans agrikultur-kemiska laboratorium blifvit med tillhopa 2,600 R:dr Riksmynt å ordinarie stat uppförde. 6: 39. 4. Dess räkenskap, som utan anmärkning granskats i Kongl. Kammar-rätten och icke eller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida, utvisar följande förhållande: Debet: Balans från år 1856: Tillgångar. Uppbörd: Stats-anslag Afgifter af åhörare Stipendie-medel Lärokurs-medel Extra aflönings-anslag Credit. Utgifter: Beträffande Institutets verksamhet under revisionsåret, iuhemtas af underdåniga berättelse, att undervisningen fortgått utan annat afbrott än de ) Institutets stadgar medgifna ferier, och att elevernes antal utgjoit. Ordinarie elever. Extra elever. Summa. TT J 66 42. Under vårterminen H n » höstterminen 87 ■ _ 147 — Kongl, slottsbyggiiads-niedlen. Räkenskapen, som utan anmärkning blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad, utvisar följande: Debet. Uppbörd: Stats-bidrag till reparationer å Stockholms slott m. fl. för KoDgl. Hofven upplåtna byggnader 32,000; Balans till år 1858: Dito: Balans från år 1856: