Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot hafva de serskildta Creditiver å sig anviste, och högst olika förhållanden uppstå, om anslag för den ena tages af den andra. Banken bor ej behandlas såsom en Statens Cassa; och jag tror, att Banken befinner sig i det skick, att den kunde hjelpa sig sjelf, om den finge blifva, hvad den bör vara, och hade frihet att begagna sine många resourcer, utan att Rikets Ständer flere år på förhand bestämde alla åtgärder med densamma. Med begagnande af de fyra eller feni utvägar, som jag redan förut antydt, är det icke annat möjligt, än att Banken skulle reda sig fullkomligt och trygga penningeväsendet i Riket. Jag anhåller, att detta anförande måtte få åtfölja Utlåtandets återremiss till Utskotten. Herr Lefren, Johan Pehr: Det Utlåtande, som nu utgör föremålet för öfver - Den 9 Ju 1 i i e. m. läggning, innehåller 3:ne hufvudfrågor; 1:0 om Bankens Grundfond; 2:0 om Creti iLi f för BancoStyrelsen; 3:o om StatsYerkets CrediLif på Banken. Beträffande först frågan om Bankens grundfond, så har blifvit anmärkt, att en Bank, så gammal som vår, redan äger en sådan, och behöfver ej samla någon ny. Härtill svaras, att den, som finnes, behöfver förstärkas, och att då sådant är behöfligt, orimligt vore att afskrifva Statens bela skuld till Banken. Vidkommande frågan om BancoStyrelsens Creditif, så synes mig olämpligt, att inskränka dess belopp till 5oo,ooo R:dr; det bor efter mitt förmenande sträckas minst till en million; såvida man nödvändigt vill sätta gränsor för BancoStyrelsens fria verksamhet, och derigenom minska förtroendet till sjelfva Banken och dess functioners ostörda gång. Vidkommande 3:dje frågan om Statens Creditiver, så böra de, efter mitt förmenande ställas på RiksgäldsContoret, som bör i fall af behof upptaga lån, och för detsamma äga rättighet att lemna i:sta Inteckningen i Tulluppbörden till det belopp, som svarar mot ränta och 5 å 10 procents afbetalning.
Sedan härefter i fråga om den jemväl till R. o. Ad. samt PresteSt. af Utsk. i detta ämne framställda inbjudning, Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att sistnämnde Stånd vidblifvit sitt beslut och gillat voter:s-propos:n N:o 22, yttrade Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att R. o. Ad. täcktes, lika med PresteSt. vidblifva sitt beslut. Artikeln är alltför vigtig för att kunna tåla vid den föreslagna tullnedsättningen. R. o. Ad. beslöt att, med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkänna den af Utsk. föreslagna voter;s-propos:n N:o 22. 19:o Bark, Ek-. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att PresteSt. äfven i afseende på denna artikel vidblifvit sitt förut fattade beslut. Hr von Hartmansdorff: I sådan händelse skall voter:spropos:n alltid komma att stå qvar, äfven om R. o. Ad. antager Den 15 Juli f. m. 91 inbjudningen. Jag hemställer derföre, att Ståndet måtte vidblifva sitt förra beslut. R. o. Ad. vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut och godkände den föreslagna voter:s-propos:n N:o 23. 20:0 Beck. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Ulsk:s, i afseende på denna artikel gjorda inbjudning till R. o. Ad. samt PresteSt. blifvit af sistnämnde Stånd antagen; hvarefter R. o. Ad., med frånträdande af sitt förut fattade beslut, biföll de af Utsk. för artikeln Beck föreslagna tullbestämmelser, samt fann att till följd häraf voter:s-propos:n N:o 24 hade förfallit. 21:0 Beckolja.
Summa 25,065: 76 Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 15 Oktober 1859. J. L. Bogeman, 30 Sammandrag af Stjernereutzska Fondens Debet. Utgifter år 1856. Gratifikationer 1,800: — Extra utgifter . 4: 3. Afskrifning: Utgifter år 1857. Gratifikationer 1,725: — Extra utgifter 16:25. Afskrifning: Utgifter år 1858. Afskrifning: Balans till år 1859. Fondens tillgångar och fordringar . 41,096: 86. Sammandrag af Wulfcronska Fondens Debet. Utgifter år 1856. Pensioner 550: — Extra utgifter 3. Afskrifning: Innehållen bevillning 9: 22. Utgifter år 1858. Afskrifning: Balans till år 1859. Fondens tillgångar och fordringar ■ 13,717: 18. Credit. Balans från år 1855. Fondens tillgångar och fordringar 40,820: 31. Inkomster år 1857. Inkomster år 1858. Stockholm af ltiddarhus-Kontoret den 15 Oktober 1859. J. L. Bogeman. Credit. Balans från år 1855. Inkomster år 1856. Inkomster år 1857. Inkomster år 1858. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 15 Oktober 1859. J. L. Bogeman. 32 Sammandrag af von Blockiska Fondens Debet. Utgifter år 1856. 3 Pensioner Utgifter år 1857. Pensioner Afskrifning: Innehållen bevillning . 2: 52. Balans till år 1859. Fondens tillgångar och fordringar 11,904: 28. Summa 13,510: 59- Sammandrag af Bergensfjernska Fondens Pensioner Debet. Utgifter år 1856. 1,500: — Stipendier 640: — Kadetters underhåll 594: — Extra utgifter 9: 75. Arfvoden 150: — 2,893: 75.
195 strumenter, böcker ra. m. endast återstå R:mt R:dr 300, en för besagda ändamål alltför påtagligen otillräcklig summa. Det är sannt att institutet äfven med dessa tillgångar lemnat goda resultater genom en undervisning, hvarigenom farmaceuterna i vårt land icke äro underlägsna flera andra länders, och att dess omfattning icke varit obetydlig — för närvarande undervisas der 54 studerande; men för att äfven i framtiden kunna motsvara de vexande anspråken på vetenskaplig underbyggnad hos sina alumner och tillika fullgöra de nya skyldigheter, hvilka, såsom redan är nämndt, Kongl. Maj:t önskar se till institutet öfverflyttade och med mera skäl kunna anses tillhöra dess verksamhet, än den Carolinska läroanstaltens för läkarebildning afsedda, äro ökade tillgångar af oundgängligt behof påkallade. Om, såsom äfven redan är antydt, Apothckaresocieteten, hvars berömvärda sträfvanden för detta institut icke kunna förnekas, finner sig nödsakad att höja hyran för lokalen med 1,000 R:dr, så medtagas icke blott de 300 R:dr, hvilka nu till laborationsmateriel m. m. äro disponibla, utan en årlig brist af 700 R:dr uppstår. Så befinnas tillgångarne otillräckliga att låta institutet fortgå såsom hittills. Undervisningen är detta oberäknadt behäftad med en väsendtlig brist, utan hvars afhjelpande den ej kan blifva hvad den bör, för att höja sjelfva farmaciens ståndpunkt inom vårt land. Denna brist härrör deraf, att institutet saknar nödiga hjelpmedel för att bereda de studerande handledning i en, med afseende på apothekareyrkets behof tillräckligt vidsträckt praktisk, tillämpning af de theoretiska insigterna; och denna brist är naturligtvis hufvudsakligen kännbar vid den kemiska undervisningen, hvilken för den farmaceutiska bildningen är af så framstående vigt. För öfrigt är det för denna läroanstalt, lika som för alla andra, af största vigt att dervid fästas skicklige lärare. Den saken är så klar och af Rikets Ständer vid frågan om regleringen af Statens så väl rent vetenskapliga läroverk som tillämpningsskolor erkänd, att den blott behöfver påpekas.
Mörner slutat sitt sista anförande, är ganska vauligl uti rådplägande församlingar, der de ultra konservativa ofta anfalla de tnotleral konservativa med lika mycken häftighet som de förstnämnde anfalla de radikala. Jag ber alt få erinra Gr. Mörner, att jag i allmänhet delar samma politiska tänkesätt som Gnn sjelf, ehuru våra åsigter i denna fråga skiljt sig åt. Gr. Mörner fruktar, all revolution skall inträffa, om man vidtager några reformer i det bestående samhällsskicket. Jag deremot anser, att en revolution snararare skall blifva följden af ett alltför envist motstånd emot tidsenliga förändringar i della samhällsskick. Då jag säger att det vore bättre att på en gång emot ersättning afstå från de förmåner, sora nu åtfölja den privilegierade jorden, än alt dessa förmåner bit för bit och utan ersättning frånryckas densamma, och lill exempel derpå anför utgången af fjerdingsmannafrågan vid denna riksdag, då säger Gr. Mörner att jag upkallar revolutionen, elium jag just yttrat, den önskan, att R. St. skulle beträda en bana, som från landet aflägsnar möjligheten af en revolution. Del år ganska sannt hvad Gr. Mörner yttrat om att den föreslagna jemkningen skulle drabba all Sveriges jord, men jag ser icke heller i denna omständighet något som skulle kunna ingifva farhåga för ett revolutionärt tillstånds inträdande. Hvad åter angår den siste värde talarens yttrande, att det vore otänkbart ali låta reformen sträcka sig till de hemman, der räntan eges af en person och jorden af en annan, så får jag förklara, att i andra länder, der dylika reformer genomförts, sådant icke varit overkställbar!. Såväl i Sachsen som Hanover utgingo från vissa hemman räntor i penningar och naturapraestalioner till personer, som utan att ega jorden, hade erhållit rättighet att upbära räntor derifrån, men detta förhållande ändrades vid reformens genomförande sålunda, att ränteegarne erhöllo ersättning för det de afstodo från denna rättighet, hvilken institution i Tyskland benämnes ablözung. Således förfaller äfven detta inkast emot verkslällbarheten af en likartad reform i vårt fädernesland.
Dessa förändringar äro: l:o att bränvinstillverkningen må i afseende på tillverkningsbeloppet frigifvas, så att icke något maximum, hvilket detta belopp ej får öfverstiga, vidare må varda faststäldt; 2:o att tillverkningen må få drifvas hvilken tid på året och under huru stor del af detta, som producenten finner med sitt intresse förenligt; Tull-Komitéens Betänkande, 4 26 3:o att tillverkningsskatten må utgå med samma belopp för hvarje del af den tillverkade qvantiteten och ej vidare beräknas efter särskild grund för s. k. öfvereller underbränning; dock att sådan skatt alltid bör erläggas för ett visst gifvet tillverkningsminimum, enär nödigt är, att staten beredes garanti för de kostnader, den måste vidkännas för kontrollerandet af tillverkningens belopp, m. m.; 4:o att anstånd med erläggandet af nämnda skatt må, mot ställande af godkänd säkerhet derför, tillverkaren beviljas, till dess varan blifvit vederbörligen uppmätt, samt skatten sålunda icke i förskott honom afförd ras; 5:o att vid skeende utförsel af varan den erlagda tillverkningsafgiften för det utförda beloppet må tillverkaren eller hans rättsinnehafvare af statsmedlen ersättas. Om å ena sidan ej 'kan nekas, att de band, som för närvarande äro lagda på den inhemska tillverkningen i förevarande hänseende, för fabrikanten i hög grad försvåra och fördyra produktionen; gifves å andra sidan, derest nämnda band i nu föreslagen riktning lossas, enligt Komiterades förmenande, icke någon behörig anledning att antaga, det inhemsk bränvinstillverkning ej skulle kunna bestå i täflan med den utländska; enär Sverige i allmänhet exporterar sådana produkter, af hvilka varan tillverkas, och sjelfva tillverkningen desto mindre är af beskaffenhet att emot utländsk medtäflan erfordra något skydd, som våra i andra hänseenden för sådant behof ofta åberopade klimatiska förhållanden snarare främja än försvåra denna tillverknings bedrifvande under större del af året, än som i andra, sydligare länder kan ske.
Enligt den af Statistiska Central-Byrån i sin underdåniga berättelse, Andra afdelningen sidan 9, intagna öfversigt af procentiska folkmängdstillväxten från och med 1816 till och med 1855, har nativitetsöfverskottet, hvad detta län beträffar, för hvarje qvinqvennium varit efter procentberäkning betydligt större än den verkliga folktillökningen, ett förhållande, som, enär några utvandringar till främmande länder icke under tiden ägt rum, uppenbarligen häntyder på öfvervägande afflyttningar till andra orter inom riket. Att hufvudstaden årligen från länet erhåller ett ganska betydligt antal tjenstefolk är en gammal erfarenhet, men äfven den omständighet, att ägare af större egendomar fortfarande lägga under eget bruk allt flera hemman, sorn förut varit brukade af åboer, men hvilka, dä tillfället att få arrendera jord sålunda minskas, på andra orter söka sitt uppehälle, torde i någon mån förklara nyssberörde förhållande. Vid jemförelse emellan folkmängden och länets areal, som efter afdrag af vattenytan beräknats till 59 qvadratmil, visar sig, att länet i medeltal är befolkadt med endast 2,127 personer på qvadratmilen, ett medeltal, som visserligen är dubbelt större, än medeltalet för hela riket, men likväl betydligt understiger den relativa befolkningen i åtskilliga andra län, såsom Malmöhus,'Blekinge samt Göteborgs och Bohus län. Folklynnet företer, såsom uti nästföregående underdåniga berättelse blifvit omförmäldt, icke någon provinsial egenhet, dock utmärker sig ännu befolkningen i Ostra och Westra Wingåkers samt österåkers socknar för särskilda seder och bruk, hvilka likväl så småningom lyckats komma i förgätenhet, äfvensom genom egna klädedrägter, hvilka äfven hufvudsakligen af ekonomiska skäl alltmera afläggas. Den förmedlande karakter, som utmärker Södermanlands allmoge, gör honom till lynnet godmodig och förklarar hans obenägenhet för rättegångar. Af Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministerns Embetsberättelse för åren 1857 och 1858 visar sig, att antalet civila tvistemål, som vid domstolarne gjorts anhängige, fortfarande varit i detta län, i förhållande till folkmängden, lägre än i något annat.
Hedenborg under sitt fleråriga vistande i främmande länder vid särskilda tillfällen till fäderneslandet hemsändt naturalier af högt värde samt sålunda, med uppoffring af egna tillgångar, bidragit till att i icke ringa män föröka här befintliga museer och naturalie-samlingar, borde fäderneslandet, å sin sida, icke underlåta att söka afhjelpa den åldrige och förtjente vetenskapsmannens iråkade ekonomiska betryck, helst denne jemväl i öfrigt kunde anses hafva genom de af honom utgifna litterära arbeten både gagnat och hedrat sitt fädernesland; och har, i anledning häraf, motionären föreslagit, att en gratifikation till belopp af 4,000 R:dr R:mt måtte varda Professoren Hedenborg beviljad. I sammanhang med denna motion, deri Domprosten Björling m. fl. ledamöter lith. till It St Prof. 185!) & 1800. i Sami. I Afd. 21 Idåf t. l Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 53. inom Preste-Ståndet instämt, har Stats-Utskottet, förehaft en inom Borgare-Ståndet af Herr Grenander väckt och af Herr Lovén m. II. biträdd motion, som till innehållet hufvudsakligen öfverensstämmer med Prosten Sondéns ofvan omförmälda framställning och sålunda jemväl afser anvisande ät Professor Hedenborg af en gratifikation till förutnämnda belopp. Enligt hvad protokollet öfver den hos Borgare-Ståndet härom förekomna diskussion innehåller, har, med anledning af nyssberörda motion, Herr Wcern, som befarade, att det till Hedenborgs understöd föreslagna belopp, derest det komme att endast för en gång utgå, vore en alltför ringa hjelp, — på det StatsUtskottet icke måtte vara förhindradt att tillstyrka ett årligt anslag åt Hedenborg, hemställt, huruvida icke en årlig pension, ej öfverstigande 3,000 R:dr R:mt, borde Professoren Hedenborg beviljas.
Den korta tid, sorn Utskottet förunnar, att författa reservationer, medgifver icke alt ingå i hvarje serskild del af ett så vidlyftigt förslag, sorn derjemte, under sjelfva föredragningen, blifvit i flera hufvuddelar förändradt. Endast i förbigående kan jag derföre vidröra 2;ne de största motsägelserna : Den ena af tiondens bestämmande efter en markegång, som hvart 5:(e år förhöjes enligt tidens priser, under det alt all annan spanmål och ränta skall för everdelig! fastställas i penningar. Den andra, att en rättvis misstro om framtida inträffande af de äfven hos oss sporda händelser, då kronan nödgats lill kiigsbehof använda alla i dess kassor influtna medel och att lemna alla andra utbetalningar ogjorda, gjort sig gällande blott med afseende på embetsoch tjenstemän, åt hvilka Utskottet förvarat rättighet att utur iandtränlerierne få lyfta sina löningsräntemedel, men icke åt stiftelser och inrättningar, som således skola få löpa en fara, den UtskoLlet velat för personer afvärja, ehuru på ett ganska otillräckligt sätt. För öfrigt torde uppmärksamheten fästas vid följande: t. En verkelig kränkning af presterskapets privilegier, och ett eluderande af det ypperliga frälsets, samt af Malmö recess. 2. Ständigt, med penningevärdet, sjunkande löner, för hvilkas ålerkoja lide till skäligt belopp kronan skall blifva plågad med nya ansökningar och nödgas göra nya kraf af Rikets Ständer. 3. Förlusten för den skattdragande att, då han nu afräknar sina grundräntor från köpeskillingens belopp, får han dem i framtiden utgöra såsom //i/i. lill Ii. St. Prot. I84-T och ISIS. 4 Sami. I A/d. 2 Band. 31 Halt. 3 18 Siats-Utskottets Utlåtande, N:a 242. ny bevillning, hvilken han ej kan på förhand afse och således ej eller vid laga fång sig godtgöra. 4.
Emedan Sedel-Contoiret i sin räkenskap måste betragta sig å Bankens vägnar såsom Gäldenär för alla de Bancosedlar, som ibland allmänheten utelöpa, och afbörda denna skuld genom förslitna och obrukbara sedlars annullering samt öka densamma genom nya tillverkade sedlars aflemnande till Förvaringsrummen; hvaremot Cassan är den, som har att besörja sjelfva inlösningen och dertill är försedd med metallisk tillgång af Banken sjelf (LåneBih. till R. St. Afdelningen), då nemligen icke inlösningen uppskjutes och stadnar vid nytt sedelbyte; så blifver, enligt denna synpunkt, uti Cassa-Afdelningens Räkenskap: Läner Afdelningens Conto Gäldenär och Seclel-Contoirets Conto Borgenär för hela massan af utelöpande Bancosedlar. För Cassa-hehållningarne i myntadt och omyntadt Guld och Silfver, Kopparmynt och färdiga Sedlar sammantagne, blifver Total-Cassans Conto Gäldenär och Omförings-Conto Borgenär. Uti hvar och en af de Speciella Cassorne (tills vidare Sju, af hvilka Fyra Expeditionsoch Tre Vexlings-Cassor) föres ett Diarium öfver intägt och utgift. Afslutning sker för hvarje dag och controlleras af Cassa-AfdeU ningens Chef. Såsom en vighetsanstalt och för alt icke stundligen behöfva anlita de större Förvaringsrummen är en så kallad Dagvexlings-Cassa inrättad. Dess behållning blifver till sitt Total-belopp uti metalliskt mynt och sedlar tillhopa oföränderlig, sådan densamma af Bankens Öfver-Styrelse bestämmes. Den vårdas af Cassa-afdelningens Chef och Kamererare samt begagnas endast till utbyten, olika sorter emellan. Minst en gång i månaden, på obestämd dag, inventeras denna Gassa i öfvervaro af båda Njmkelvårdarne, utaf Cheferne i de öfrige Departementen, minst arne på samma gång deruti deltagande.
Dä den uppoffring å Statens sida, som ifrågavarande donation innefattar, icke beror al räntans belopp, anse Comiterade det vara utan ändamål att, under det nämnde disposition fortfar, samma ränta i Räkenskaperne upptaga och afföra, och då det ej heller efter förläningens upphörande kan ifrågakomma, att räntan skall utgöras, är sådant äfven sedermera lika öfverflödigt, hvadan Comiterade underdånigst tillstyrka, att dermed förfares på lika sätt, som i afseende å öfrige Kungsgårdar varder stadgadt och hvarom Comiterade här efteråt sig yttra. De till den sednare afdelningen hänförlige afkortningar utgöra a) till Grisbacks arfvingar anslagne 5 Tunnor ^ kappe kronotionde spanmål, såsom ersättning för hemmanet Munkebo eller Munkeboda i St, 73 Kopparbergs Län genom Drottning Christinas Bref den 2 Mars 1646 beviljad, men vid Reduktionen, enligt Resolution den 16 Januari 1684, indragen frälsefrihet, och b) räntan af 2:ne fisken i Södermanlands Län, som enligt Kongl. Resolutionen den 15 Juli 1793 tills vidare disponeras af Nyköpings Lazarett. Så vida dessa donationer äro af den beskaffenhet, att de skola fortfarande utgå, hvilket på behörig utredning i laga ordning bör ankomma, synes Comiterade lämpligast vara, om med de personer, som äro till åtnjutande af det Grisbacks arfvingar beviljade tiondeanslag berättigade, öfverenskommelse kunde träffas angående denna rättighets afstående emot viss lösen, samt att med de till Nyköpings Lazarett donerade räntor förhålles på lika sätt, som, i händelse indragning sker af indelta räntorna, stadgas rörande ersättning för dem, som äro till serskilda Inrättningar anslagne.
Proposition, JYS 31. aflöning, än den af 200 R:dr B:ko, som fångpredikanten nu åtnjöte, och dels tillgäng icke funnes ä någon offentlig tjensteman, åt hvilken kunde anförtros den tredje nyckeln till ränteriets kassa, hvarjemte saknaden af polis kunde medföra hinder och olägenhet vid tillfällen, då dess handräckning blefve behöflig; samt att Kongl. Majtls Befallningshafvande ansäg dessa hinder mot läns-residensets flyttning till Döderhultsvik icke kunna halvas på annat sätt, än medelst denna köpings förseende med stads-privilegier; men att, om än köpingens nuvarande borgerskap och öfriga invånare, för befordrande af redan flera gånger framställd önskan i nämnda syfte, skulle vilja åtaga sig och mägta utgöra de dryga kostnader, sorn blefve deraf erforderliga, någon säkerhet likväl icke syntes kunna ställas för det framtida fullgörandet af ett sådant åtagande, hvarpå dock berodde möjligheten af ställets fortfarande tillvaro såsom stad; och har Kongl. Majds Befallningshafvande slutligen fästat uppmärksamhet derå, att Landshöfdinge-hoställena Skälby och Hossmo, belägna det förra en qvart och det sednare en mil från Calmar, skulle, i händelse af läns-residensets flyttning från denna stad, lör Landshöfdingen blifva mindre fördelaktiga eller inkomstgifvande, i samma mån, som afslåndet mellan dem och hans vanliga hostad blefve förlängdt.
R:dr öre Bälten, Strumpeband, Klädningsoch Ärmhållare m. fl. dylika persedlar tullbehandlas efter hvad taxan bestämmer för art. Hängslen. Bär, ej specificerade; se Frukter. Bärsaft, med tillsats af socker och sprit; hän föres under Likör. utan sådan tillsats; hänföres till Cider. Böcker : på främmande språk tryckta; lexica, deri något främmande språk ingår; samt notoch ritböcker Fria. på svenska språket tryckta biblar, gifna till svenska bibelsällskapet Fria. från utrikes ort återkommande, i Sverige tryckta, då de reklameras af författaren eller förläggaren, eller då två besigtningsman, af hvilka minst den ene bör vara boktryckare, intyga att böckerna äro i Sverige tryckta Fria på svenska språket i Finland tryckta och af finske undersåter författade ... Fria. andra på svenska språket tryckta 1 skålp. — 15 med inbundet, rent eller linieradt papper draga lika tull som papperet med tillägg af 50 procent. s. k. album 1 skålp. — 40 Bönor, alla slag Fria. Bössor; se Gevär. Cassia Fistula; hänföres under Apotbeksvaror. Cassia Lignea; se Kanel. Cement Fritt. Chagrinskinn; hänföres under hudar och skinn, ej Pelsverk, beredda. Champignoner; hänföras under Svampar. Cheniller; hänföras under Gulddragareoch Snörmakarearbeten. Chocolad 1 skålp. — 30 Chrystalli tartari; se Yinsten. Cider; tullbehandlas lika med Vin. Cigarrer; se Tobak. Cigarretter; hänföras under Tobak, karfvad. Cikorierot 1 skålp. — 2 Cikorierot: bränd eller malen, hänföres till hvad under rubriken Kafle är bestämdt för alla till kaffesurrogat användbara brända vexter. Förslag till Tulltaxn. 27 Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. R:dr öre Cinders; se Stenkol. Cirklar, Passare och Cirkelbestick; hänföras under menter, matematiska.