Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af denna anledn. och för den händelse, som nog kan vara att befara, att en sådan propos. äfven vid innevar:de Riksdag torde uteblifva, får jag begagna den enskilda molionsrätlen för förnyandet af det förslag, jag, uprepade gånger framställt, nemi. att, för tillvägabringande af en saknad enhet i lagstiftningen, samt till undanrödjande af de skiljaktigheter, som med afseende å egendoms natur samt testamentsgifvares stånd och hemvist, f. n. i lagstiftningen förefinnas, testamentsrätten måtte för framtiden bestämmas sålunda: Att, med uphäfvande af 17 kap. A.B., Kgl. Förordn. och Förklar, af d. 19 Aug. 1762 och d. 4 Febr. 1801 samt 12 § i R. o. Ad:s privilegier d. 16 Okt. 1723, nyssnämnde kapitel måtte erhålla denna förändrade lydelse: § I Ej må någon genom testamente bortgifva mer än hälften af sin qvarlåtenskap, der bröstarfvinge finnes. Andra hälften falle bröstarfvinge till: Den hälft kallas bröstarfvinges laglott. Ej heller må den, som häfver bröstarfvinge, genom testamente så förordna om sin egendom, att bröstarfvinges rätt till afkomst eller nytta af hvad i hans laglott räknas bör, derigenom inskränkes. § 2. Finnes ej bröstarfvinge, då må man all sin egendom genom testamente bortgifva. § 3. Testamente må ej tagas af bo oskifte, utan af dens del, sorn gifvit häfver. Den 31 December e. m. 399 § 4. Har någon i testamente gifvit mer, än lag säger, varde testamentet, då tvist upstår, rättadt efter lagen och gånge för öfrigt i verkställighet.
Att den Summa af circa 15,000 R dr, som denne förhöjning producerade, icke tillföl[ le Theatren de år då förstnämnde Spectacle-Bevillning stege till 35,000 R:dr och deröfver. J 7:0 Att hvad så af förstnämnde SpectacleI Bevillning sorn af sistnämnde förhöjning öfverI blefve, innehölles för att användas till nybyggnad af Theatrehusen då eldsvåda eller andre händelser sådant fordrade, till större Reparationer, Festiviteter vid högtidliga tillfällen m. m. dylikt. 8 0 Att sådan författning tages, hvarigenom Theatre - Cussan finge qvartaliter uppbära den anslagne Summan, emedan förvaltningens behof omöjligen medgåfve annan betalningsmethod; och 9:0 Att Theatern måtte äga frihet att alldeles Tullfritt införa Hampolja, Lampglas och Magnzins-behof till ett qvantum svarande mot tn Tull af gooo R:dr årligen, a 836 Stats-Utskottets Betänk and en’. I anledning af detta förslag hafva hos Högh Ridderskapet och Adeln åtskilige framställningar blifvit gjorde, hvilka motsäga Theatrens oumbärlighet samt åsyfta bevisning af olämpligheten derutaf, att Rikets Innevånare i allmänhet skulle belastas med något bidrag såsom Skatt betraktad i och för Theatrens underhållande; Hvaremot åter ett större antal Ledamöter af samma Riks-Stånd hufvudsakligen instämt med Herr Grefve Löwenhjelm deruti, att Theatren måtte på föreslaget sätt varda upprätthållen såsom af väsentlig nytta för Litteraturen och de bildande Konsterne, inett andre Ledamöter åter trott visse jemkningar i förslaget vara nödige och att i stället för denne afgift betalningen för Entrée - Billetterne kunde förhöjas.
låtom oss säga som Norrmalmstorg i Stockholm. Tänk er vidare fyravånings-höga murar resta däromkring, dessa inuti afdelade af 2 rundtorn löpande, ytterst breda läktare i st. f. våningar, så att ytterpartierna af bottenvå- ningen ligga i halfskymning, och så, till sist, ett jättelikt glastak spändt öfver det hela, och ni har konturerna af » Maison Aristide Boucicaut. » Till läktarvåningarne leda flere dubbeltrappor af väldiga dimensioner — allting är här väldigt —, och såväl på dessa som å balustrader o. d. däruppe i plafondljuset äro anbragta dekorativa draperier och väfnader, japonäserier, indiska och turkiska mattor m. m., hvilkas eleganta färgprakt ger det hela en gladt målerisk prägel. Här under plafonden, liksom i halfskymningen under läktarne, rada sig kolonner af långbord, med de olika varorna utbredda och grupperade, i sin helhet utgörande en komplex af försäljningar, af hvilka hvar och ens karaktär angifves genom en skylt: Bonneterie - — Chules tricoi — Gants — Jerseys h:te nouveauté, o. s. v. ; på samma sätt i de båda läktarvåningarne: Chaussures — Soieries — Brosserie — Parapluies, o. s. v. Behöfver jag uppräkna, min dam, allt hvad ni här kan förskaffa er? Här finner ni, som jag redan sagt, i det närmaste allt hvad en människa kan tänka sig, från det solidt luxuösa till det allra enklaste och hvardagligaste, och funnes det äfven lokomotiv och schweiziska alptoppar, så tror jag, att man bokstafligen kunde säga: allt.
Hon rullade nu tillsammans en knippa blår och lindade om pojkens hals, hvarvid denne föll till marken, såsom hade han varit död. »Är du nu död?» frågade trollpackan. ’Ja’, svarade pojken. »Nej», återtog käringen, »du är väl inte riktigt död; ty då skulle du icke tala.» Pojken genmälte: ’jag talar, derföre, att min mor alltid hade en sed att inte slagta sina svin, förr än de blifvit gödda.’ »Så vill jag också göra», sade trollpackan. Käringen tog nu de begge barnen och innestängde dem i en stiga. Någon stund derefter sporde hon: »huru göder er mor sina svin?» ’Med draf och dränk’, sade flickan. ’Nej’, rättade pojken, ’hon göder dem med nöt-kärnor och söt mjölk.’ »Så vill jag också göra», mälte trollpackan. En dag gick käringen till stigan, för att se om barnen voro vid godt hull. »Sticken ut fingret,» ropade hon, »att jag må känna om j ären nog gödda.» Flickan gjorde såsom käringen hade sagt; men pojken sköt henne hastigt undan, och räckte i stället fram en träd-pinne. Trollpackan kände derpå, och sade: »J ären mycket för magra, jag vill göda eder ännu någon tid.» Hon gaf dem derefter dubbelt så mycket nötkärnor och söt mjölk som tillförene, så att de hade långt mera deraf än de mäktade förtära. Efter några dagar gick käringen åter till stigan, för att pröfva om syskonen voro tillräckligt hulliga. »Sticken fram ett finger», ropade hon, »att jag må känna edert hull.» Pojken räckte nu fram en kål-stjelk, som han funnit i stigan. Trollpackan skar deruti med sin knif, och tänkte så att barnen voro mycket feta. Hon tog dem derefter med sig till stugan, hvarest ugnen var eldad och allting redo för att steka dem. Nu sade trollpackan, att någon af syskonen skulle sätta sig på bröd-spaden. Då gick flickan fram och ville göra såsom käringen hade sagt; men pojken stötte henne undan, och satte sig sjelf i stället.
Och som, på de af Serafimer-Ordens-Gillet i underdånighet anförda, samt af E. K. M:t i Nåder åberopade, skäl, Rikets Ständer funnit sig böra medgifva, det en summa af högst Tjugofem Tusen Riksdaler årligen må, under den lid nu skeende statsreglering omfattar, från Rikets Ständers Riksgälds-kontor fortfarande utgå, att, i mån af behof och emot redovisnings-skyldighet, användas til! betäckande af den brist i hospitals-fondens inkomster, hvilken, för bestridande af nödiga utgifter till hospitalens underhåll samt till förbättring af hospitals-vården, möjligen kan uppkomma; alltså få Rikets Ständer sådant, till svar i ämnet, härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmiila. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 22 Juni 1854. 88 Expedilions-Utskoltets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 39. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelil den 21 Juni ia.*>.ä, Preste-Ståmiet den 21 Borgare-Ståndet den 21 Bonde-Ståndet den 22 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående utsträckning af Nämndemäns rätt till skjulsoch Iraktamenls-ersättning för syner och andra förrättningar. (Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 103.) S. A. K. Genom aflåten Nådig Proposition till Rikets Ständer har E. K. M:t behagat tillkännagifva, att, sedan Rikets sednast församlade Ständer, i anledning af hos dem väckt fråga om Nämndemäns berättigande att åtnjuta skjuts och traktamente för, biträde vid alla boställsoch torpsjner med ilera förrättningar för Kronans räkning, dels i underdånighet anmält, hurusom Rikets Ständer, för sin del, ansågo Nämndemän böra tillerkännas rätt till dylik ersättning, dels ock underdånigst anhållit, det E. K. M:t ville, efter vederbörandes hörande och föregången
— Efter tagen kännedom om innehållet af ifrågavarande förslag, yttrade Rikets Ständer, uti skrifvelsen af den 14 Januari 1858, att, utan att ingå i närmare pröfning af detsamma, de likväl, för sin del, förklarade att, så vida hinder i öfrigt icke mötte, den föreslagna organisationen, äfven under nästa Statsregleringsperiod kunde sättas i verket, samt att för sådant ändamål, den 16 Bil. N:o 1 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o i, om Statsverket i8S9. för Expeditionen beviljade summan 25,500 R:dr ställdes till Kongl Maj:ts disposition, att bland tjenstemanna-personalen, på sätt Kongl. Majit kunde finna mest ändamålsenligt, fördelas. Då, på grund af det utaf Rikets Ständer sålunda lemnade förklarande, Kongl. Majit egde att, med användande af de anslagna medlen, när så lämpligt pröfvades, genomföra detta organisationsförslag, anmäldes detsamma under den 27 April 1858 till Kongl. Majits
Antages t. ex. ordinarie räntan på ett mantal till 15 R:dr, som den ari Jemtland, Sammansatta Staissand Allm. Bcsv.- och Ekon.-Utsk:ls Betänkande N:o 9. 3 och det blefve genom lag stadgadt, att hemmans klyfning och afsöndring blefve till jordbok upptagen i hela, och ^‘^idelar af mantal blefve minsta enheten, så blefve hela det möjliga felet i penningar för ett sålunda reduceradt mantal firlels öre. Med anledning af hvad sålunda blifvit anfördt har motionären föreslagit: att Rikets Ständer måtte besluta att hemmanelier skattetalet skall öfver hela riket till enhet hafva det. gällande mantalet och att nuvarande bråk reduceras till decimalbråk med högst tre decimaler eller till ett-tusendedelar af mantal och hvarje sådan del benämnes Miller.
Men den som ger med den soin strör ut af sin rikeatt somt måste falla på hällehoppet, att somt också faller S-d. \ rån 1895 års riksdag. En af det niitida Englands förniiinste koiiservative statsmaii Artliur Ralfour yttrade för några år sedan, då lian såsoin underhusets ledare försvarade en bill om den politiska rösträttens utsträckning till kvinnor, att om man forskade i parlanientets urk.under, skulle man snart f A klart för sig, att det i allmänhet först vore sedan en samhällsklass blifvit röstberättigad, soin parlamentet insett, att det hade skyldighet att lagstifta för ifrågavaraude samhällsklass. Detta yttrande af den konservative engelske statsmannen tyckes i viss mån finna sin tilläinpiiing på vår svenska riksdag, där det mer sällan hiinder, att de icke representerade sainliällsklassernas speciella intressen äro föremål för behandling. Detta gäller icke minst kvinnorna, som eliuru utgörande betydligt öfver ' hälften af nationen, dock nästan. fullkoinligt sakna inflytande på folkrepresentationens sammansättning. Också är det bland den massa kungliga proposkioner och motioner från enskilde riksdagsnian, som förekonima vid våra riksdags-sessioner, endast ett försvinnande fåtal, som röra kvinnornas spe' ' ciella intresse. Af de få, som vid årets riksdag framlagts, vilja vi i det följande lämna en kort öfversikt. Bland regeringens förslag hafva vi d å att märka det om beredande af ålderdomsulzderstöd åt barfimorsko~. Förslaget har tillkommit i anledning af riksdagens skrifvelse af den 5 Maj 1889 rörande åstadkommande af en allmän pensionsinrättning för barnmorskor och en i saninla syfte gjord underdånig framställning från ett år 1887 i Stockholni hillet barninorskemöte.
Stad upplåtne hemman ; och rörande afsöndring af en ägorymd från Bisp Motala Kungs-gård ; Bevillning s och O economieUtskottens, i anledning af väckt fraga om nedsättning af Tullen å utgående Tjära och Beck; Banco Ulskottets T öfver gjorde anmärkningar vid -Utskottets Betänkande angående Lånebiträdet till Skara Consistorium; samt La g - Utskottets, i anledning al åter-remisser å Utskottets 'Betänkande!! rörande yrkad ändring i 4° Cap. 5 §. Missgärnings - Balken, p Cap. Utsökning^ Balkeji och 25 Cap, Rättegångs Balken.. fi:o Läggande lill kandlingariie af följande Utskotts Memorial och Utlåtanden, nemligen: St a s - U
— Skall det sednare blifva gällande, är föga att vänta för de dryga löner, vi betala till våra enabetsoch tjenstemän.” N:o 89. Ank. lill Exp. Ulsk. den 29 Nov. kl 6 e. m Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om ett ytterligare anslag af 4,000 R:dr årligen till understöd för Rustoch Rotehållare i Jemtland. (77. A.f Högstberörde till Stats-Ulskottets handläggning ifrån Riks-Stånden remitterade Nådiga Proposition innehåller, att, sedan Rikets Ständer den 30 December 1840 i underd. anmält, att, för den händelse deras underd. förslag om ny rotering i Jemtland i Nåder bifölls och under villkor, att, intilldess densamma hunne verkställas, roteringen och rustningen preesterades, på sätt dittills egt rum, Rikets Ständer, till lindring för Rustoch Rotehållarne i nämnde province, beviljat ett årligt anslag af 4,000 R:dr, att från Riksgälds-Contoret utgå under 3 år, inom hvilkas förlopp afvittringsverket i Jemtland förmodades kunna fullbordas; så hade Kongl. Majit, under .den 3 Dec. 1842, meddelat vederbörande nådig befallning, dels om förberedande åtgärders vidtagande för den nya roteringsförrättuingens ordnande och verkställande, dels om insändande af förslag till tiden, grunden och sättet för fördelningen Rustoch Rolhåliarne emellan af det beviljade understödet; hvarjemte Kongl. Majit, efter Landshöfdingens i Länet hörande, i Nå der förordnat, att berörde 12,000 R:Jr skulle för åren 1842, 1843 och 1844 efter fastställde grunder ulgå.
T:r. kpr. Uppbörd: Spanmåls - f örsäljnings medel — 10,292: 2. 9,585: 28. Restituerade dito — 16: 32. Frivilliga gåfvor — 63: 16. 10,033: 16. —• Armbösse-medel • — 310: —* 309: Medgiftsdito — 2,000: — 433: 16. — Skogsförsäljnings - dito 1,538: 14. 9. Balans från föregående år: — Af skrifningar: Spanmål, redovisad i proviant-räkningarne, 210. — 240. Utgifter: Hästarnes utfodring ... 400: —.— 300: Balans till påföljande år: Uti sin till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse, angående hospitalets styrelse och förvaltning under revisions-åren, upplyser
Denne reste sig brådskande, skakade till afsked Gabriellos hand Och lemnade kaféet i sällskap med soldaten. Gabriello hade med en helsande rörelse emot den bortgående likaledes rest sig, och hans sabel skramlade dervid mot det lilla bordet, bredvid hvilket han suttit. Bullret, i och för sig så obetydligt, hade ännu ej förklingat, då plötsligt en stark stämma ljöd utifrån gatan: » Han är här, han är här, jag har hört det! Jag vill in till honom! » Kaféets dörr flög upp och Carmela stod på tröskeln, ofelbart lockad af sabelskramlet. Gabriello for upp som träffad af åskan. » Kör af med henne! » ropade han högt och häftigt. » Bort med henne! Jag vill ingenting ha att skaffa med henne! » Ett par förbigående togo flickan med sig. Men Gabriello hörde, huru hon vid aflägsnandet ropade: » Jag skall vänta honom hemma! Ja, jag väntar honom vid huset, min käre, lille guldofficer! » Och han kände, att han bleknade ända in i läpparne. öfver de närvarande gästernas miner flög här och hvar ett leende, och en af herrarne sade halfhögt till sin granne: &gt;En så ståtlig officer, och han skulle vara rädd för en flicka? » (Forts.) Om pumpor. f nnan jag öfvergår Ull beskrifningar på pumpors tillagning och förvaring för vintern, vill jag säga några ord om sjelfva plantans odling. Man bör akta sig att lägga kärnorna för tidigt på våren, ty de äro mycket ömtåliga för den ringaste frost. Antingen brukar jag sätta fröet i april i blomkrukor eller lådor med god trädgårdsjord, blandad med något hästgödsel, och kan då i början af juni plantera ut lagom stora plantor, helst med en jordklump qvarsittande kring roten — hjertbladen böra på inga vilkor betäckas med jord, utan stå fria; — eller ock har jag låtit kärnorna ordentligt utgro, genom att blöta dem några dagar i vatten eller att låta dem i en tunn linnepåse först en dag ligga i ljumt vatten och sedan en dag i hästgödsel.
Högtidligheterna åro af tvenne slag, nemligen de som tillhöra sjelfva förmålningsacten, för hvilka kostnaderna synas böra af Staten bestridas; och de särskildta högtidligheter, hvilka hvarje undersåte, som bor i den Kongl. Brudens, eller det höga Parets väg, visserligen med gladt hjerta, men efter enskildt råd och lågenhet anstålies. Endast de sednare, jemväl hos oss oberäknade kostnaderna synas vid detta tillfälle komma i fråga för Norrmännen; ty det år icke med förmålningen, såsom med Konungens kröning, att den bör ske både i Stockholm och i Trondhiem, utan den förra ceremonien förrättas blott en gång. Den i1 April <*,' ml Jag skulle således tro, att förmålningskoatnaderna böra af de bägge Nationerna delas. Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus: Då jag år den enjkilde, som framstållt detta ämne, får jag börja med den anmärkning, att jag ej vet någonstädes föreskrifvet, att den enskilde ej år berättigad väcka alla de frågor, som enligt Grundlagen kunna blifva föremål för Riksens Ständers öfverlåggningar. Det år i följe af denna rått, jag valt ett ämne, som jag trott ligga hela Svenska Folket om hjertat. Jag har föreslagit en utgift som jag förmodar hvarje Svensk med tillfredsställelse åtager sig, och jag har trott mig häruti göra så mycket rättare, som jag såg tiden framskrida, och icke visste hvad Kongl. Maj:t häruti ämnade. Jag tror ej eller att någon enskild Riksdagsman behöfver härom underrätta sig, innan han gör sina framställningar, och hoppas att ingen således skall misstycka, att jag begagnat min Riksdagsmannarätt. Jag har i min motion föreslagit hvar de upplysningar skulle hämtas, som angingo beloppet af den erforderliga summan. De hafva ock vunnits på den våg jag omtalt. Summan år af StatsUtskottet bestämd, och ingen synes dervid hafva något att anmärka. Vi tycka vål att den till benämningen år större ån fordom; men då man kommer ihåg myntvärdet, så år den jemförelsevis visserligen ej för stor.
De näringar, som i staden hufvudsakligen idkas, äro handel, sjöfart, handtverk och fiske. De burskapsägande handlandes antal är 29, hvaraf dock sju icke idka någon rörelse. De varor, som af stadens köpmän lill utrikes orter exporteras, äro bjelkar, bräder och spiror, samt de som till staden från utrikes orter införas, salt, linfrö, hampa och under vissa år spanmål. Det vid bruken inom södra Helsingland samt tvänne bruk i Dalarne tillverkade jern, som blifvit till staden infördt, har derifrån blifvit utskeppadt för bruksägarnes räkning dels till utrikes orter, och dels till Gefle och Stockholm. Stadens handlande äga 5 skepp, 2 briggar och 7 skonerter, innehållande tillsammans 1,460 läster, hvilka begagnas till export af trädvaror och till frakter på utrikes orter, samt flere mindre fartyg af tillhopa 433 läster, hvilka användas för resor till inrikes orter. Fyra emellan Stockholm och de norra orterna gående ångfartyg anlöpa staden och begagnas för den inrikes kommunikationen. Af stadens handlande uppköpas af kringliggande landsorts invånare lin och linneväfnader till betydliga qvantiteter, hvilka sedermera försäljas å marknader i Upsala och Sala. Vid dessa bandlverkerier och fabriker sysselsättas 50 gesäller och lärlingar. O O Strömmingsfiske idkas af 00 burskapsägande fiskare, hvilkas fångst årligen uppgår till ungefärligen 400 tunnor. Under vinlren äro liskrarne jemte deras drängar sysselsatte vid de å stadens område belägne 3:ne skeppsvarf, hvarest fartyg årligen byggas och repareras. Priset på dagsverken är 32 sk. under sommaren och 24 sk. banko under vintren. Sjukvården bestrides af en Stadsläkare, som tillika är läkare vid det för stadens och södra Helsinglands gemensamma hellof derstädes inrättade lasarett och kurhus. Dessutom är Provincial-läkaren för södra Helsingland boende i staden. Ålderstigne fattige underhållas uti fattighus, och lill öfrige fattige utdelas understöd efter behof. Undervisning meddelas uti en Apologistskola och en Folkskola. I staden finnes en källare, som tillika är gästgifvaregård, samt fyra värdshus eller krogar.
BevillningsFörfatlningen såsom undantag upprepas. 6:0 Förblifvande vid PresteStåndets redan fattade beslut 1:0 rörande beräkningen af StatsVerkets inkomster, intill dess nästa Statsreglering varder gällande, med undantag likväl i afseende på NumerLotterimedlen, dervid PresteStåndet förenat sig med Ridderskapet och Adeln i beslutet om JNumerLotterilnrältningens afskaffande med 1834 ärs utgång; samt rörande Danska fyringsmedlen och ersättuingarne, uti hvilka frågor PresteStåndet förenat sig med BondeStåndet; och 2:0 Angående Saltpetergärdens utgörande; samt gillande af de utaf StatsUtskottet i anledning af RiksStåndens i desse frågor fattade olika beslut föreslagne voteringspropositioner. 7:0 ydfslag å nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: Den 7 September e. m. 315 BevillningsUtskottets : I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, om ProsteTunnors befriande från Bevillning, hvarvid PresteStåndet beslutit, det ProsteTunnorne i likbet med Embetsoch Tjenstemäns i Kronans ärender resepenningar och tractamenten, skola från bevillning fritagas, och stadgandet derom i den blifvande BevillningsFörordningen intagas. Lagsamt Allmänna Besvärsock EkonomiUtskottens: Rörande väckt fråga, att Rådstufvuoch KämnersRätter må erhålla exemplar af utkommande Författningar, äfvensom att KämnersRätterne må tillhandahållas den så kallade FörfattningsSamlingen; deremot PresteStåndet beslutit, att hos Kongl.
Majit uti nådigt Bref den 9 Juli 1816 yttrat, att vid denna åtagna och fastställda skyldighet, som innevånarne äfven dittills uppfyllt, borde förblifva, med iakttatagande af hvad förrberörda nådiga Bref stadgade och föreskrefve, nemligen att innevånarne vore förbundne att det tillämnade nya fängelset äfven framgent underhålla, Kongl. Majit likväl, i anseende till de särskilda omständigheter, som härvid förekomme, att nemligen länets i allmänhet mindre bemedlade innevånare varit föranlåtne att så nyligen uppföra ett alldeles nytt länshäkte, som genom olyckshändelse gått förloradt, och då åter skulle bestå kostnaden till en annan fängelsebyggnad, fann skäligt i nåder bevilja dem såsom bidrag till kostnadens bestridande hälften af den summa, som i upprättadt kostnadsförslag funnes upptagen, att med 1,514 R:dr 7 sk. 5 rst. Banko utgå af de till allmänna byggnader i landsorten på stat anslagna medel för samma år, hvilken summa Kongl. Statskontoret erhållit bemyndigande att utbetala; och hade, efter användande af detta statsbidrag, återstoden af byggnadskostnaden, som på det hela utgjort 3,150 R:dr Banko, utgått från länet. Sedan fråga vid 1828—1830 årens riksdag derefter Stats-Utskottets Utlåtande M 12. 3 blifvit väckt om länsfängelsernas i Westernorrlands samt Westeroch Norrbottens län öfvertagande af Staten, emot befrielse för länets innevånare från byggnadernas framtida underhållande, hade Kongl. Majit genom nådigt Bref den 31 Oktober 1829, i enlighet med Rikets Ständers i ämnet gjoi’da hemställan, förordnat, att, under vilkor det allt anspråk på vidare ersättning för sjelfva fängelsebyggnaden förfölle och hvarken då eller framdeles finge väckas, Staten skulle underhållet af ifrågavarande fängelsebyggnad ensam bekosta. Efter meddelande af dessa upplysningar hade Kongl.
Lag*?, Allni. Besv.o.Oec,- Vish,Bet. N:o 1<5. i) att de fur begagnandet af mäskvärma, re och rectificator föreslagna afgiflsr borde ned. sättas , den förra lill 10 och den senare till >5 procent af skatte»; t) att det må vara hvar och en tillåtet, som blott vill under en kortare lid af året he. gagna brännirigs-rätten, att endast taxeras t för* hållande till denna lid; /) att en viss accisafgift måtte bestämmas fur det brännvin, sorn till Stockholm införes; och m) huruvida serskild beskattning skall läggas å så kallade enkla pistoriska pannor, hvilla på åtskilliga ställen begagnas, utan alf Ut* skotten utmärkt, huru dylika jnrättnirigar skola vid BevilIningens beräkning anses. Utskotten hafva redan i deras förra Betänkande utvecklat de skäl, hvilka fort-finnas emot brännvinsbrännings • afgiftens beräknande, efter tillverknings beloppet; och ej eller kunna Utskotten tillerkänna något företräde framför lie. skattningsgrunden, efter redskapens ryrnd och beskaffenhet, åt det af en Stånds-Ledamot föreslagne ofvanberörde sätt, att nemligen afgiften skulle beräknas och erläggas för hvarje Lispund gröpe, som i förhållande till de begagnade pannornas art, ansågs på viss tid kunna afverkas.