Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R dr och för de öfrige Adjunkterne till 2,000 R:dr hvardera. Deremot aro dessa Riks-slånds beslut skiljaktig» i afseende å det ifrågakomna f.irslags-auslagets belopp, hvilket Ridderskapet och Adeln fastställt till 30.000 R:dr. men Preste ståndet åter ansett bora lättas i enlighet med de af Ståndet beviljade förhöjningar. Sidan Utskottet sålunda redogjort för Riks-ståndens brs'ut i förevarande ämne, får Utskottet, för afgörande af (Vågan om beloppen af de Professorsoch Adjunktslöner, i afseende hvarå olika meningar hos Stånden uppsiåit, föreslå omröstningar, enligt följande särskilda propositioner: a) ”Den, som vill, ali, jemte beviljad tillökning af lönerne för 10 Professorer i de verldsliga Fakulteterne vid Upsala Universitet tid 4,500 R:dr Runi hvardera, lönerne för de öfrige ordinarie Professorerna i nämnda Fakulteter jemte Bib mthekaricn och Räntmästaren samt 2 eineriti-löner bestämmas lill ett belopp af 4,000 R:dr sagde anot hvardera, löstalja; den det rj vill, röstar nej : vinner nej, komma samtlige ifrågavarande löner ali ökas till 4,500 R.dr Runt.” b) ”Den, sorn vill, att löueine för de 8 äldste Adjunkterne i de verldsliga Fakulteterne vid Upsala Universitet skola, lika med de ofri, a Adjiiiikts-lönerue derstädes, förhöjas lill 2.000 RaJr Runi hvardera, röstar j;1: den det rj vill, röstar nej ; vinner nej, komma förstnän nda 8 Adjuukts-löner att hvaidera ökas till 2.500
Maj:t, ej mindre behagat tillkännagifva Dess Nådiga afsigt att, sedan afgjordt blifvit, hvilka boställen af förenämnde beskaffenhet kunna alldeles indragas, uppå vederbörandes derom skeende underdåniga anmälan, i Nåder prof-' va, huruvida icke sådana ledigtilifvande boställen må kunna upplåtas till boställen för Domare eller Krono-betjente å de orter, der en sådan förmon för dem saknas, än jemväl i Nåder befallt, att Skogsoch Jägeri-betjentesysslor, hvilka, för bibehållne Parkers och Alkaänningars vård och bevakning, erfor* Stats samt Allm, Besv.o. Oec.-Utsk.Utl.N-.o H', 35 dras, endast tills vidare få tillsättas, så att inneliafvarne deraf, när som helst, kunna derifrån endtledigas; Och då, genom hvad sålunda bemställdt och af Kongl Majtt i Nåder beslutadt blifvit, de mest bestämda föreskrifter, i fråga om indragning af all öfverflödig Skogsoch Jägeribetjening, redan äro meddelade, anse Utskotten någon ytterligare åtgärd i detta afseende icke af Rikets Högloft. Stan - der vara att vidtaga, I anledning af de af RiksdagsFullmägligen från Jönköpings Län P, Pettersson meddelade uppgifter uppå åtskillige, i dess tanka, tjenliga localer för Ekehygge samt Ekars planterande inom Vestra Härad af berörde Xiän, hafva Utskotten ansett sig böra upplysa, att den af Herr OJversten af Borneman, den 22 December 1822, till Kongl. Maj:t afgifne och med Utskotten communicerade underdäniga Berättelse öfver förrättade un* dersökningar jemväl i denna trakt af Riket fullständigt uppgifver sd väl beskaffenheten af den i berörde Härad växande Ekeskog, som de fördelar derutaf för en framtid kunna päräknasi hvadan de af P. 36 Stats samt Allm.
Denna utdelning har hittills verkställts med sådana exemplar utaf dessa lagar, sorn blifvit tryckta för att intagas i det s. k. årstrycket eller Svensk Författnings-saniling, ehuru de derför afsedda exemplaren, i anseende till sitt format och den stora stilen samt det glesa trycket, äro till medtagande och begagnande vid Riks-ståndens samt Utskottens och deras Afdelningars sammanträden mindre beqväma. Lika med ofvanbemälde motionär, anser Stats-Utskottet det vara för Svenska Nationens representanter nyttigt och upplysande att känna den för brödrariket gällande Grundlag; men derjemte anser Utskottet, att samma representanter, för att till allmänt gagn och enskild tillfredsställelse kunna uppfylla sitt vigtiga kall, måste jemväl ega tillgång till och kännedom om ej mindre Riks-akten, än åtskilliga andra rörande Sveriges statsskick och könstitutionela institutioner utfärdade lagar och författningar. Utskottet, som vid förevarande motions behandling fästat sin uppmärksamhet å nu anförda förhållanden, får derföre hemställa, att Rikets Ständer, med afseende å den i Riksdags-ordningens 21 § föreskrifna utdelning till hvarje Riksdagsman af Rikets Grundlagar, måtte i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta från trycket, i lämpligt mindre format, utgifva dessa lagar samt vid deras tryckning och utdelning låta dem åtföljas af ej mindre Norriges Grundlag och Riks-akten, än Sveriges Konunga-försäkran, Riddarhus-ordningen, Ansvarighets-lagarne för Stats-rådets Ledamöter, Riks-ståndens Fullmäktige i Banken och Riksgälds-kontoret samt Direktörerne vid Lånekontoren jemte Instruktionerne för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och Revisorer samt andra gällande föreskrifter i afseende på revisionerna af Statsverket, äfvensom att ett öfver nämnde lagar och författningar upprättadt alfabetiskt register måtte varda dem bifogadt. Stockholm den 3 Juni 1857. STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1857. StatsU/slottets Utlåtande N:o li. 1 Arik. lill Exp.-Ulsk. den S Juni 18S7, kl. 7 e. m.
Pieste-Slandet godkänt, hlifvit af öfrige Riks-Stånden återremitteradt; så har Utskottet^ i dess förenämnda Utlåtande, vidhållande sitt afstyrkande, oförändradt atsrlemnat Betänkandet Lill förnyad pröfning af Rikets Ständer; och inhemtas af sedermera ankomna Protokolls-Utdrag: att Hederv. BondeStandet, med upphäfvande af Kong!. Förordningen den io Juni i84i, beslutat, att förut gällande sladganden rörande bysättning skulle åter träda i verksamhet samt inbjudit öfrige Riks-Stånden att i delta beslut sig förena; alt emedlertid denna inbjudning icke blifvit antagen af någotdera Ståndet; men att Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet i så måtto bifallit väckta motionen, som de antagit Herr Grefve Mörners emot 7 Lag Utskottets Betänkande, IV;o 117. Betänkandet afgifna reservation, deruti Herr Grefven tillstyrkt, alt, med ändring af 4 §• uti nämnde Kongl. Förordning, samma §. måtte erhålla följande förändrade lydelse: ”Har gäldenär gjort konkurs, ankomme det pa Konkursdomaren att pröfva, huruvida för fordringar, som i konkursen bevakade blif\it, bysättning å gäldenären sedermera må äga rum. Om gäldenärs skyldighet alt för sin gäld svara med hvad han framdeles ärfva eller förvärfva kan, skils i Konkurslagen”; hvaremot Preste-Ståndet vidblifvil sitt förra beslut i ämnet. Då den förändring, Bonde-Ståndet uti ifrågavarande hänseende beslutat, följaktligen är olika med den, som Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet ansett böra ega rum, och då desse Riks-Stånd ej velat ined Bonde-Ståndet sig förena, föranlåtes Utskottet, för sammanjemkning af de således yppade skiljaktiga meningarne i saken, vördsamligen inbjuda BondeStåndet alt öfvergå på Ridderskapets och Adelns samt Dorgare-Ståndets mening, hvilken, derest denna inbjudning antages, kommer att utgöra Rikets Ständers beslut. Stockholm den 6
S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades Jöns Perssons från Blekinge län motion, om ändring i 2 § 1 mom. af Kongl. Förordningen den II Juni 1862, rörande ordnandet af Presterskapets aflöning. S. D. Föredrogs Kongl. Majrts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer med till kännagivande, att Kongl. Majit i nåder förordnat Statsrådet, Kommendören af Kongl. Nordstjerne-orden Henrik Bredberg att under innevarande riksdag utöfva den befattning med riksdags-ärenden, som, enligt 36 och 42 §§ Riksdags-ordningen, en ledamot af Siats-Rådet tillkommer; och beslöts, att denna nådiga Skrifvelse skulle läggas till handlingarne, samt, med anledning af sistnämnde grundlagsrum, Utskotten, genom utdrag af Protokollet, underrättas om samma Skrifvelses innehåll. S. D. Föredrogos och bifollos Expeditions-Utskottets Memorial: JV2 1, angående ökadt kansli-biträde; M 2, angående upplagan af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll; samt M 3, i fråga om prenumeration å Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Banko-Utskottets Memorial JVS 1, med öfverlemnande af Bankofullmägtiges till Utskottet afgifna berättelse. S. D. Uti ingifven, ånyo föredragen motion hade C. J. Svensén från Cal mar län hemställt, att, för underlättande af riksdagsarbetet, Utskottens Betänkande!) m. m. måtte tryckas med i marginalen gjorda korta underrättelser om deras innehåll. 20 Prot.-Utdrag den 12 November 1862. Jemte det motionen remitterades till Expeditions-Utskotlet beslöts, att de öfriga Utskotten skulle, genom utdrag af protokollet, om samma motions innehåll lemnäs meddelande. S. D. Förodrogos Höglofliga Ridderskapet och Adelns de öfriga Riks-Stånden delgifna Protokolls-utdrag:
Af denna Plan fuija många Beslut; hvaraf jag endast vill kort» ligen nämna de hufvudsakligaste: 1:0 Ingen BancoSedel utgifves utan Fond; således måste framdeles de Creditiver upphöra att af Riksens Ständer disponeras, som vid inträffande af Krig varit att tillgå; hvaraf följer att en KrigsFond måste framdeles tillskapas af Bankens Räntor. 2:0 Att, som de gamla EgendomsLånen försvinna, får den Princip i Bankens Utlåningar följer, Den 5 Januarii. 385 följer, att Hypolhekerna äro rörliga, lill exempel Effecler, Namn &c. 3:o Här finnes endast 2,200,000 Riksdaler af Banken anslagit till Götha Canal, hvilket, efter erfarenheten bekräftade KostnadsFörslag, ligtigt förslår till Canalens färdigbyggnad. Banken skulle då intet, på sätt Götha CanalsBolagsFörslag till FinancePlanen innehålla, utbetala till detta Arbete 4>8oo,ooo Capital och Räntor till Capital — 2,5oo,ogo Summa 7,300,000 R:dr Banco. 4:o Bankens Creditiv i{ Mill. som Götha Canal undfått: Jag vill cj tala om 900,000 Riksdaler i Byggnads-bilriide — är icke afskrifvit. Men Riksens Ständers Bank bör af Götha CanalBolags Disconts utestående Fordringar, hvilka af Ilan k en öfvertagas, i kraft af sin förmånsrätt, uttaga detta Creditiv. Herr Lagerhjelm anhöll alt dess Anförande måtte till Statsoch BancoUtskollen remitteras. Lades på Bordet* Friherre von Platen, Achates Carj hade inlemnat ett så lydande: Vördsamt Memorial! För att icke på sisla Motionsdagen bortRidd. 0■ Ad. Fröt.
fullmafter ocl) ooteringéfeblar bertoib; men t mål angåenbe öfwer* flagabe olaglighet mib preftwal, bå befamma urte innefatta någon för* brptelfe, utan mera för cioila ån fritninela äro att anfe, npttjaé fiäntp* labt papper, fåfom roib anbra rättegångar ftabgabt är; *Protofott, ittneligganbe, äfmenfont bplifa Iptnblingar; — raib grnfwe*, t)ptte* ort) ^ammatfinebéjHmmor, ber Sergmäftare, ®e* fcpmorner ocl) SBergöfogbe föra orbet, få rniba Sergmäftaren icfe för tillfället gifmer embetöntflag, ellet protofoUet feberntera wib boniftol företeö; Doittcnfer för ompnbiga barnö mebel; SHanfafniitgat; sRebogörclfe för biöponerabe mebel; Olcgifiraturcr, inneligganbe m. m.; Olefepafs till od) ifrån Uiiföbagat, få mål font till refor i embetöärenben; Olefolutiotter, fommunifationö* ort) int)ibitionö SSJlaj:t infäitbaö; 9iibbate Qvartering af fiontrarter, ^ppeaffmnMingar t»d> ^nrlmibelfet ut. t». i:o 5frrenbe Sill alfa arrettbett, fontrafter od» afpanbliitgar, utan wifi fttmuta, ffad, ef
I händelse denna Kongl. Majrts Proposition af Rikets Ständer antages, kommer den såmedelst beslutade Lagförändringen, att, genom utfärdande allmän Förordning kungöras, dervid, såsom en följd af samma förändring, till förtydligande af 2 /. uti 17 Cap. Handels-Balken, jemväl bör förklaras, att livad detta lagrum innehåller om faddergåfva, som är förvandlad och ej i behåll, icke må lämpas lill den händelse, då omyndig för sådan faddergåfva eger fordran hos föräldrar eller förmyndare, i hvilket fall, elter hvad ofvanför om omyndigs fordran i' allmänhet är sagdt, skall förfaras; men på det öfverförmyndare och andra vederbörande må ega erforderligt rådrum, att vidtaga de försigtighetsmått, som, med anledning af denna lagförändring, kunna anses nödige, bör den dock icke blifra gällande i de concurseller förmonsrätts-tvister, sorn'hos vederbörande Embetsverk redan äro eller göras anhängige under loppet af första året, efter det den nya Författningen blifvit kungjord. Kongl. Maj.t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. R. Martin. Protocoll öfver Justitia?-Ärenden _, hållet inför Hans Majst Konungen i Siats-Rådet ä Stockholms Slott den 1 Mars i83j, Närvarand e: Hans Excellence Justitia; Stats-Ministern Herr Grefve Rosenbladj Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af Wellerstedt Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörnery Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke , Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm , Herr Grefve Adelsvärd„ Friherre Åkerhjelm j, Poppius, Kongl. Majit s Nådiga Proposition N',o 49» 5 Justitiae-Råden: Stråle j Isberg , Justitia;-Cancelleren Bergenschöld.
Från Fullmäktiges dispositionsräkning halva af räkningen »böter i följd af bankens brandreglemente», till en person understöd hufvudsakligen till pensioner och gratifikationer åt aflidne officerares, underofficeholms stad, som i landsorten; Och utvisar förestående uppgift beloppet af de pen-i hvad anmäldt blifvit, varit här i staden boende. 68 Transport 1) Enkan Allida Marii pensionsfond 16) m) Assessor Ahliöfs testamentsfond n) Kofferdiskepparen Ahlströms pensions-inrättning o) Brandvaktskassan p) Fonder, ställda under Bemedlings-kommissionens förvaltning q) Pensionsfonder, förvaltade af direktionen öfver borgerskapets enkhus r) Sadelmakare-åldermannen Jakob Fagerbergs pensions-inrättning 17) s) Af Grosshandels-societeten förvaltade kassor 18) t) f. Kryddkramhandlare-societetens pensionskassa u) f. Vinskänks-societetens pensionskassa v) KofFerdiskeppare-societetens fattigkassa t) Stockholms sjömanshus-inrättning 19) , y) Strandbergska läkare-inrättningen 20) zj Nödhjelpskassan å) Sällskapet »de nödlidandes vänner» ä) Sällskapet »de fattiges vänner» ö) Sällskapet för uppmuntran till örn och sedlig modersvård 21) aa) Kniperska pensions-inrättningen för fattiga ogifta fruntimmer bb) Paulinska donationsfonden cc) Groenska fattigförsörjnings—inrättningen Transport 16) Utgifterna af andra slag utgöras af lifräntor, hvilka framdeles förvandlas till 17) Uti det under titeln »utgifter af andra slag» upptagna belopp innefattas 540 B:dr 18) Sedan sista berättelsens afgifvande har en fond tillkommit, stor 21,577 B:dr i^f. d.JSjökaptener, dels till gratifikationer åt sådanes enkor och barn. 19) Under Sjömanshus-direktionens förvaltning står äfven den s. k.
Ibland dessa anser jag den största ligga i den förändring som 1 § undergått. Det är något stötande för min känsla detta utstötande från församlingen, helst det är förenadt med skyldigheten, att, oaktadt man skiljer dem från kyrkan, de skola enligt g 3 erlägga de ulskylder dem ålegat, om de fortfarande tillhört statskyrkan. Icke heller anaer jag rätt att man lemnar dem åt sitt öde, som affa 11it från statskyrkan och icke kunna ansluta sig till annat samfund, men detta rör dock mera form än sak. Jag kan icke föreställa mig, att det länge kan vara ett sådant tillstånd, ty om icke K. M. på grund af 89 g Itiksd:sOrdn:n kan anbefalla Presterskapet att taga vård om dessa personer, som mera än andra synas vara i behof deraf, bör det icke dröja längre än till nästa Riksdag, då statsmakterne måste vidtaga åtgärder i detta afs:de. Jag tror äfven, att så som författningen är upslälld, de förespeglade vådorna skola inträffa, så att vi framkalla hedningar och mormoner, och beträffande de sednare visar erfarenheten, att vi icke kunnat undgå dem. 2 mom. i § 1 är särdeles illa redigeradt. Det lyder så: »Hvad nu blifvit stadgadt har ej tillämpning å den, som yngre är än 18 år, der ej Konungen för särskilda fall annorlunda förordnar.» Enär nu nästföreg:de g innehåller, att den, som omfattar sådan mening, som mot den EvangelisktLutherska bekännelsen stridande är, skall först varnas, och, om han deraf icke låter sig rättas, sedermera skiljas från kyrkan, förefaller det något besynnerligt, att en person under 18 år skall efter sådan varning och utstötning från kyrkan utverka sig Konungens tillåtelse; men ett sådant fall torde innan nästa Riksdag blifva sällsynt, och man får derföre för de många andra fallen söka göra de förbättringar, som vid denna sena timme af Riksdagen äro möjliga att åstadkomma. Jag vill likväl icke yrka någon förändring i mom. 2, emedan jag i sanning icke vet, huru man skall kunna påhitta något, som har sannolikhet för sig att blifva af R. St:r antaget.
Ränta, om upphäfvande eller inskränkning af förbudet emot beräkning af högre än 6 för hundra om året , Bg 18 6 2 3 — b. 15 Sept. b. 14 Sept. 14 Sept. a. 15 Sept 173 55 » om medgifvande för Rikets Sländers Rank af fri, se Bank, Rikets Ständers. 110 tL T, Motionei Riks-St (Elfte S gen w n 2. Uj cj a “5 Oj (c re Sa oo Oj C8 3q oo R. TJ 5 O (t -a «r s. » »O • i.S.5- ? Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. Ränta, angående eftergift till åtskilliga låntagare hos Stats' lånefonden af skillnaden mellan b. 18 Mars 9 och 8 procent af erlagd — 6 1 28 "1 b. 18 Mars b. 14 Mars b. 18 Mars Räntor och tionde-anslag, om ändring i sättet för uppbörd och redovisning af alla särskilda verk, stater, inrättningar, stif(A.57,P.31.) telser och kyrkor indelade — !
Uran att Dm lo Januarik. 49z ott söka förringa wärd t ever säkerbeten af den kännedom man tror fia om Sala Grukwa förwärswcd, dels genom Embetsmäns pä stället dels genom särffildte LvmmchronerS u; dersöknmgar, tror jag likwäl att ett hastigt ös,oer!emnande af Grufman till Jnteusientecues irra disposition stut» te kunna medföra wädlrga rögder, i den händelse art man ännu ej nog fullständigt och lakett undersökt Gruswans werkeliga tillständ. Jag tror ott den förmodan man med bästa anledning hyser der, om att desi framtida brytande ef kommer att löna mödan, bör ölwergä till all den wisioet som en xä säkra wettnskapliga Bergsmanna undersökningar grundad ö nertygelse kan medföra, innan Grufr wan ödelägges eller, som jag af flera anledningar anser för nära detsamma, öfmerlemnos pä föreslaget sätt till Jnteresienkttne. J..g hor hört af dem som tror sig känna Grusmon dtt pästäende bade göras och bestridas, akt ännu inrom en korrt nd en större tillwerkning af Sil wer skulle kunna ffe bäde of den Malm tom de till GrufwanS beständ kemnade Pelare och Bergfästen, samt andra ännu onyttjade ställen hysa.
Jag skulle mycket önska att kunna instämma i den siste värde talarens yttrande i afseende på behandlingen af denna fråga; men efter mitt begrepp är den behandling, han önskat, stridande emot 3o § Ridd.Ordn. Jag tror icke, att någon af R. o. Ad:s ledamöter kan från Riddarhuset uteslutas af Ståndet, förrän hans fällda yttranden af ett Utsk. blifvit pröfvade. Så läser jag berörde (j, och tror derföre icke, att Hr Gr. o. Landtm, kan gifva en sådan propos., som Gr. Horn synes hafva åsyftat. Hvad åter beträffar frågan om justeringen af det prot., som innefattar Hr Crusenstolpes ifrågavar. yttrande, så torde R. o. Ad. erinra sig, att denna discussion börjades med min anhållan, att detta yttrande måtte ur prot. uppläsas, på det Hr Crusenstolpe skulle få tillfälle att detsamma justera. Han visste således ganska bestämdt, att denna begäran var gjord och att hans yttrande skulle till justering föredragas, i händelse R. o. Ad. dertill ville bifalla. Hr Crusenstolpe yttrade sig näst efter mig och innan Hr Gr. o. Landtm, ännu hade in - D en Bo April f. m. 347 heratat, huruvida R. o. Ad. biföll min begäran om justering af Hr Crusenstolpes yttrande. Så snart Hr Crusenstol Ee hade slutat, uppträdde Hr Ridd.secret. och uppläste mererörde yttrande till justering, hvarföre jag ej kan anse honom hafva någon vidare rätt att justera detsamma. Han var närvar., då justeringen begärdes, och det berodde på R. o. Ad. att dertill bifalla. Också bestred han ej denna justering. Om han sedermera godvilligt aflägsnat sig härifrån, så är det hans sak och icke Ståndets. Jag anser således Hr Crusenstolpes yttrande vara justeradt och bestrider all ändring deruti på annat sätt, än om han ber att få utstryka det af honom begagnade ord, såsom af honom sjelf ansedt olämpligt, och R. o. Ad. dertill lemnar sitt samtycke; men detta är en särskild fråga, som icke tillhör justeringen.
Ingeniör-Corpeens Räkning för Expens-, Diverse och Aflöningsmedel. 1838 och 1839 årens Stater för Corpsen utgjorde i penningar 2 1,535 Rdr 8 sk., hvartill komma tillökningar för 1376 T:r spanmål under lönerna år 1838 Rdr 2,622: 32, — , i83p .. 3,583; j6. *-* Derjemte utgingo, enligt Kongl. Brefvet den 3o Januari 1828, af anslaget till oförutsedda Militärbehof, i5o Rdr till en Material-Bokhållare, för vården af den i Stockholm inrättade Ponton-trainen. — 112 — Af 3:dje Hufvudtitelns besparingar äro i lönetillökningar St Sekreteraren oell Kanslisten utbetalda 200 Rdr hvartdera året, jemte förhöining för vissa T:r spanmål derunder, år i838 1 5 2* samt å Allmänna Indragningsstaten; åt Majoren Gillberg 3oo: „ Löjtnanten Lithander .. „ 133- 16. — , Material-Bokhållaren Felin .. 25o: hvilka sistnämde belopp, vid innehafvarnes afgång eller befordran, indragas. Kongl Krigs-Aka domien. Utaf Räkenskaperna, hvilka äro i Kongl. Kammar-Rätten granskade för år i838 utan och för år 1889 med anmärkning, inhämtas ställningen sålunda; Debet. år 1838. år 18S9. Balans från föregående året: Uppbörd:
Majrt måtte, sedan rätta förhållandet med den dispositionsrätt, sorn Lunds Academi eger öfver de till densamma donerade hemman blifvit utredt, samt, i händelse ej deruti något hinder förefinnes, täckas utfärda sådana Nådiga föreskrifter, i afseende på utarrenderingen af Lunds Aeademis hemman, som förut äro för dylika fall meddelade för Lunds Domkyrkas hemman samt Kyrkooch Skole-hemmanen inom Malmöhus, Blekings, Christianstads, Hallands samt Götheborgs och Bohus Län. istockholm den 12 November 1814. Asak till Exp. Ulsk d. 17 Nov., kt 1 r. n. Betänkande, i anledning af väckt motion om rättighet för Tiondegifvare i Skäne att få liisa den lill Stockholms Allmänna Barnhus anslagne Krono-tionde efter markegång spris, med tillökning af i lag stadgad forsel-lön. Uti ett till Hederv. Bonde-Ståndet ingifvet och till Allmänna Besvärs©eh Ekonomi-Utskottets handläggning remitteradt memorial, har Riksdagsmannen Pehr Jönsson från Christianstads Län, såsom fullmägtig för en ort i Skåne, derifrån Tionde-spanmålen utgår till Stockholms Allmänna Barnhus, omförmält, hurusom Directionen öfver nämnde Inrättning, vid lösen efter markegång af den till Barnhuset anslagne Kronotionde-spanmål, ålagt Tiondegifvarne att derutöfver betala 1 R:dr Banco för tunnan såsom forsel-lön, då deremot de, som betala tionde till Malmö Barnhus, enligt 12 <§. i Kongl. Instruetionen för Scraphimer-Gillet af den 18 April 1791, få lösa denna tionde efter markegång med den i Kongl. Förordningen den 22 Juli 1803 sedermera stadgade förhöjning af 10 sk. B:co tunnan för korn och råg.