Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Tornerhjelm afgifvit, till betryggande deraf att icke dylika missbruk skola kunna äga rum. Han har nemi. föreslagit, att icke allenast bevis skall lemnäs på att varan är tillver - 33 G Den 14 Mars. k ad i Sverige och att varan verkligen afgålt härifrån, utan äfven bevis från consuln på den ort, dit bränvinet skickas, alt det verkligen dit ankommit. Detta synes innefatta tillräcklig controll, och dessutom måtte det vara Regeringen och dess embetsman öppet att, om så erfordras, föreskrifva flera controller i detta afseende. Innan jag fortsätter mitt yttrande, anhåller jag dock nu om upplysning, huruvida underrättelse erhållits om de öfriga Ståndens beslut i ämnet. I anledn. häraf tillkännagaf undert. Ridd. se c re t., att någon underrättelse om af de öfriga RiksSt:n röride förevar, betänk, fattade beslut ännu icke hade ankommit, hvarefter Frih. Raab fortfor: Hr von Hohenhausen har vidare sagt, att landet blifvit skattskyldigt till andra länder för victualievaror. När jag nyss nämnde, att Preussen och Danmark årligen exportera betydliga qvantiteter bränvin, och det är kändt, att dessa länder jemväl exportera victualievaror; så torde deraf inses, att bränvinsexport icke behöfver göra ett land skattskyldig! för victualievaror. Jag tror, att vårt land äger stora ressourcer, både för bränvinsproduction och production af victualier, blott dessa ressourcer varda ändamålsenligt anlitade. Dessutom ber jag att få fästa uppmärksamheten deruppå, att dessa exportpremier alldeles icke förorsaka någon statsutgift, ty i samma mån, som bränvin exporteras, får också Slaten sä mycket mera bevillning af tillverkningen. Det är icke egentligen det råa bränvinet, som bör exporteras, utan spriten, och denna har på Hamburgs börs gått och gällt såsom en allmän handelsvara. Jag kan derföre icke annat än tillstyrka bifall lill Hr Tornerhjelms motion och afslag å Utsk:ns betänk. Gr. Lagerbjelke, Gustaf:
A f allt detta framgår, att en viss grad af sparsamhet kommit till sin fulla rätt vid ordnandet af nya moder. Äter igen ett hoppgifvande tecken! För den dansanta ungdomen bibehålies emellertid de korta toaletterna, hvilka nedtill garneras med veokrika rysch, hvari man här och hvar instuckit en blomma. Huru många vackra och anslående färger än finnas att välja på bland de nu inkomna lätta gasirsoch wifes-tygerna, förmå de dock ingalunda undantränga den gulhvita färgen, hvilken ännu står främst vid valet af baltyger och, garnerad med band oeh blommor, lämpar sig ytterst väl. De långveckade klädningarna prydas med snoddoch perlbroderi, mellan vecken inskjutna mörkare tygsorter eller med blommor. Vi hafva alltså redan tagit ett betydande steg på ett område, der vi qvinnor äro de i såväl sällskapssom hvardagslifvet tongifvande. Så mycket större anledning hafva vi att glädja oss åt den frihet, som äfven våra utländska moder erbjuda i detta afseende. Under den närmaste framtiden torde, som ofvan redan är nämdt, de släta, raka drägterna. försvara sin plats, all den stund de lemna obegränsadt tillfälle för figuren att framträda i en mera helgjuten form. Såsom ett lyckligt sätt att moderera denna lätt till öfverdrift ledande enkelhet, har man sökt anbringa ett och annat draperie apropos, hvarigenom den undre släta, djupt veckade drägten vinner ännu mera såväl i utseende som klädsamhet. De korta supédrägterna stå fortfarande så- som de förherskande; dock har släpet i viss grad återeröfrat sin rättmätiga plats. Man vill gerna framhålla den elegans, som detta, väl anordnadt, onekligen gifver åt sin bärarinna. Dock stannar det tills vidare endast vid ett 1888. Figg. Drägter för barn om 6 — i o år. röda, laxfärgade, mörkeller olivgröna, violetta eller bronsfärgade släp, med hvilka i så fall det ärmlösa lifvet måste öfverensstämma. Ärmarne utgöras vanligtvis af tyll eller spetstyg.
Utskottets Svar till Adeln på den gjorda anmärkningen, X 2. 3. s 192. Adelns ProtocollsUtdrag med anledning af detta Svar, X 2. 2. s 194* Riksdag&Beslutet, §. 44* HufvudTiteln, om nedsättning af anslaget för Tredje; Motion, remitt. till StatsUtskottet, II s 1224* i3i Besvarad 1 Betänkandet om Statens, Riks-, tredje Hufvudtitel. Humble, om förbud mot införsel af utländsk; Motion, remitt. till Ekon. Utskottet, II s ra53. : t*."? Utskottets Betänkande, VIII s <)51 — ."sFgjjfå^sbifiaf PresteStåndet, IX s 579, af BorgareStåndét, IX s 585, af Adeln, IX s 597. Hultings ansökan, i anledning af, att erhålla betalning för en af RiksgäldsContöiret utgifven obligation. Hus oeh byggnader tillhörige Allm. Magazinslhrättningen; II s 588, 64o. >— om, till Samlingsrum för de tre OfrälseStåndeii; Förslag väckt lio§ BondeStåndet och remitt. till StatsUtskottet, hvari äfven PresteStåndet instämt, IX s 33. Utskottets Utlåtande, IV lis 187, i38, ' bif. af PresteStåndet, IX s 51, återrem. af BondeStåndet, IX s 5a, bif. af Adelil, IX s 55, af BorgareStåndet, IX s 56. Ytterligare Utlåtande, IV 1. s 38i, 382, bif. af BondeStåndet, IX s 87. — om värderingsgrunden till Bevillningsutgörande för brandförsäkrade, i Städerna; Förstärkta StatsUtskottets Memorial, IV 5 s 3 — 7, lemnadt till Bevilln. Ut** skottet af Adeln, IX s 1070.
Vid anställd undersökning häraf , förefaller det Contoiret som Wadstena Adliga Jungfru-stifts-kassa och Adliga Kadettskole-fonden, hvilkas trädande i verksamhet grunda sig på Kongl. Skrifvelser eller Påbud samt Riddarhus-Reparations-fonden icke böra förenas, hvaremot 6 Riddarhus-Uts k o tte ts Utlåtande N:o 14. de tvenne förstnämnda af dessa stiftelser skulle kunna, jemte Riddarhus-kassan utgöra grund-fonder hvartill de öfriga under Höglofl. Direktionens vård ställde fonder borde sammanföras, i händelse eli sådan förening anses lämplig. Beträffande derefter Riddarhus-Reparations-fonden, hvars räkenskap grundas på Special-räkningar från Rikets alla län samt Öfver-Ståthållare-Embetet i Stockholm, så är densamma (åtminstone i dess nuvarande antagne form) af så invecklad beskaffenhet, att dess sammanslående med andra fonder skulle betydligt aflägsna i stället för att befrämja det upgifna ändamålet: reda oell enkelhet i Riddarhusets Räkenskaper. Då den väckta frågan således bör, enligt Contoirets förmenande, egentligen afse de större och mindre under Höglofl. Direktionens vård ställde fonder, hvilka, med en gemensam kassa eller Banko-räkning, hafva hvar och en sin särskilda räkenskap, hvaruti hvarje fonds egna tillgångar, inkomster och utgifter på runstycket redovisas, har Contoiret ansett sig, till lättnad för ämnets utredande, böra i korthet här uptaga och redogöra för det hufvudsakligaste innehållet af de testamenten och dispositioner, hvarpå dessa fonder sig grunda. Enligt Riddarhus-Sekreteraren C. G. Bungencronas testamente af den 26 November 179 4, skall, sedan om åtskilligt deri blifvit förordnadt, återstoden af egendomen »öfverlemnas till Höglofl.
Då emedlertid något i behörig ordning fattad t beslut, angående fördelningen af dessa utgifter med deraf följande reglering af tjenstebefallningarne icke vore till efterrättelse gällande, har Kongl. Majit funnit den nuvarande slaten för Utrikes Departementets Expedition tills vidare oell älven under dea tid, nu skeende Statsreglering komme att omfatta, böra fortfara, endast med iakttagande dervid af de förändringar, som kunde föranledas dels af ifrågaslälld förhöjning i tjenstemännens aflöning, dels ock af det i sammanhang dermed framställda förslaget om öfverflyttning från Departementets Stat till Allmänna Indragniugs-stalen af de å den förra Staten upptagna löner för 3:ne Kabinettskurirer och en Translator för Finska språket; hvaremot, beträffande de å Tredje Hufvudtiteln förekommande anslag för Minister-staten samt till skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter, Kongl. Majit ansett ofvanberörde fördeiningsgrund desto hellre böra lith. till K. St. I Afd. 18 Haft. I Stats-Utskoltels Utfå tande N:0 43. tillämpas vid bestämmandet af Sveriges andel i dessa utgifter, som det skäligen kunde antagas, att äfven Norrige för sin del skulle finna denna grund med rättvisa och billighet öfverensstämmande och ali densamma sålunda komnie att för framtiden och äfven i andra fall tjena lill efterrättelse i frågor om för begge Rikena gemensamma utgifter. Af sådan anledning har Kongl. Majit begärt, att å Svenska Kiks-slaten nu mätte uppföras: för Statsministern för Utrikes Ärendena
Då vore det mycket ärligare att genast säga, att R. St:r icke mera kunna med H I. 4 50 Den 2 November. silfver inlösa sina sedlar; men detta få dock R. St. icke göra för de sedlar som de redan utgifvit, och så lange de högtidligen lofvat att hvarje af deras; Bank utlemnad sedel skall med silfver infrias, och om de äfven förut mången gång brutit ett sådant löfte, så böra de deraf icke kunna hemta någon anledning, att göra sig skyldige till ett nytt löftesbrott, utan örn de skulle finna sig för framtiden vara oförmögne att genom Styrelsen för deras Bank anskaffa silfver till inlösen af denna Banks sedlar, böra de åtminstone först inlösa alla de sedlar, deri deras löfte står förpant ad t, oeh sedan icke mera lofva något sådant, som de icke vilja eller kunna hålla åt innehafvarne af de sedlar, som derefter af dem utgifvas. Jag anser således Hr EhrenbofFs motion vara både i hög grad orättvis mot hvar och en innehafvare af en Riksbankens sedel —• genom sin störande inverkan å alla creditoch penningeförhållanden —, på samma gång och högst förderflig för hela vårt fädernesland. Men det oaktadt tror jag icke att någon rätt är i grund lagen nedlagd att förvägra remiss å denna motion; men hvart den skall remitteras, är en sak, som jag icke i denna stund bestämdt vill afgöra; ty till följd af åtskilliga motiver deruti, tillhör den BankoUtsk:t; men då frågan är om export-förbud, kan den likaväl tillhöra Bevilln.Utsk:t. Frih. Sprengtporten. Jak. Wilh.: Jag biträder för ingen del det förslag, som Hr Ehrenhoff väckt; men jag kan lika litet biträda den tanke, som en annan talare uttryckt: att R. o. Ad. skulle vägra remiss å motionen.
Alltjemt seende sig omkring med spänd uppmärksamhet, framtog han en stor plånbok ur bröstfickan af sin rock, genomsåg de papper, som lågo deri, sorterade dem med noggrannhet och gjorde med blyertsstiftet anteckningar derpå, under det att hans läppar rördes, liksom han räknat, men under allt detta hade han en mycket bekymrad och orolig min, och då ljudet af raska och spänstiga steg i detsamma nådde hans öra, spratt han till, hopsamlade hastigt de lösa papperen, instoppade dem åter i plånboken och tillknäppte rocken. Allt detta skedde likväl med en så nervös brådska och tydlig sinnesrörelse, att ett af papperen, som var helt litet, föll ur, utan att han märkte det. Alf såg det nedfalla mellan buskarne, där han satt, och försvinna i gräset. Nästan i samma ögonblick, som juden åter påsatte hatten och steg upp, syntes Hawerfields resliga figur framträda ur småskogen. Han gick fram emot juden, som mötte honom, utan att besvara dennes helsning eller låtsa märka hans framräckta hand och de ord, som denne yttrade med en inställsam röst och en min af ödmjukhet, besvarade Hawerfield med ett utbrott af harm och förakt, som tycktes i hög grad skrämma hans lilla kamrat. Alfs fruktan, att deras samtal skulle föras på engelska, liksom i parken vid Langenau, besannades också verkligen, han förstod icke hvad de sade, och äfven om han förstått det, så talade de nu så lågt, att endast ett och annat ord framträngde till det ställe, der han låg gömd. Som han ingenting begrep af deras samtal, sökte han så mycket ifrigare att läsa betydelsen deraf i deras ansigten och frapperades derunder af en sällsam gemensamhet, en slående likhet imellan dessa båda personer, som vid första påseendet tycktes vara fullkomliga kontraster.
13 menligt kan inverka, ett säkert bedömande af sig yppande utbredda sjukdomar och farsoter, samt anordnande af de åtgärder, hvilka till dessas hämmande kunna och böra företagas, uppsigten öfver apothek, barnmorskor och vaccinatörcr, förrättande af beväringshesigtningar, sakkunnigt deltagande i styrelsen öfver länets sjukvårdsanstaltor, behandlingen och besvarandet af rättsmedicinska mål och frågor med flera åligganden, sorn hit höra, äro samtliga af den vigt för det allmänna, att de fordra, om icke helt och hållet, sin egen man, åtminstone en, för hvilken deras handhafvande och underhållandet af de kunskaper, hvarpå detta bör grundas, icke alltför mycket undantränges af läkareyrkets speciela utöfning; och att hvarje län egde åtminstone en sådan läkare tjensteman är utur alla synpunkter högeligen af behofvet påkalladt. Kollcgii mening är härmed ingalunda, att do öfriga inom länet anställde Provincial-läkarne skulle fritagas ifrån alla ofvan uppräknade, till den allmänna helsovårdens område hörande tjensteåligganden, dem de till större delen, hvar inom sitt distrikt, närmast borde handhafva, men flera bland dessa, såsom uppsigten öfver apotheken, vaccinationen, barnmorskeväsendet, beväringsmönstringarne m. m. och alla sådana förslager och åtgärder, som hafva afseende på hela länets gemensamma och allmänna lielsovård, borde tillkomma Förste Provincial-läkaren, hvilken föröfrigt i denna sin egenskap skulle åligga att, genom från vederbörande läkare infordrade rapporter och upplysningar samt, der Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande så nödigt pröfvade, genom undersökningar på stället, taga kännedom om den allmänna hälsovården, med allt hvad dertill hörer, på sätt detta uti en blifvande nådig instruktion närmare kan komma att bestämmas.
Fullmagter, Constitutorial, Protocolls Utdrag, m. m., hvarigenom Embeten, tjänster, beställningar och sysslor med verklig lön vid Civile, Mililaire, Ecclesiastique samt andre Stater, af hvad namn de vara må, tillsättas och bortgifvas af Kongl. Maj:t samt Hofoch Öfver-Rätter, Collegier, Riks-Marskalks-Embetet, Academie-Cancelleren, Öfver-StåthållareEmbetet, Justitias-Cancelleren, Kongl. Directionpr och Comiteer, Öfver-PostDuecteoren, Landshöfdingar, Ståthållare, Directeurer vid Kongl. Maj:ts Bevillnitigf-\Jtskottets Bet. Nio 13. vj med lön på Stat; [Fullmagter, Constitutorial, Protocolis Utdrag, m. m., hvarigenom embeten, tjenster, beställningar och syslor med verklig lön vid Civile, Militaire, Ecclesiastique samt andre Stater, af hvad namn de vara må, tillsättas och bortgifvas bör stämplade pappersafgiften, Charlas Sigillatae-recognition inbegripen, beräknas till fem procent af lönen, —- Notarii Publici, Stads-Mäklare och Skepps-Clarerare: i Stockholm och Götheborg 16: — i - de öfrige städerne 4: ~ Hbf-Rälts-Advocater och Liqvidätions-Commissarier 5:
Jag actionerade honom för detta oskick, med den påföljd, att han måste rätta oordningen; och först dä blef det möjligt att med visshet bedöma hans uppbördsslällning, hvilken, efter en annan serdeles skicklig kronofogdes omdöme, för hvilken jag visade handlingarne, aldrig skulle med full tillförlitlighet kunnat redas, örn det förra redovisningssättet fått än vidare fortfara. Jag hade icke trott, det Frih. Palmstjerna skulle tillstyrka ett levereringssätt, som uppenbarligen leder till oordningar af dylik beskaffenhet, hvilka äro just de, sorn hvarje embets - Den 9 September e. m. 219 man, som har med uppbörden att skaffa, bör göra till sitt angelägnaste syftemål, att söka förekomma. 3:dje punkten af samma förslag innehåller: ”hvad af de till militite-boställsstaten indelte räntegifvare ej kunnat i rättan tid utbekommas, skall af kronans behållna uppbördsmedel fyllas, och detta fyllnadsbelopp derefter för kronans räkning indrifvas”. Detta låter ganska bra, och synes vid första påseendet icke i verkställigheten vara underkastadt någon svårighet; men när man skall göra en förändring i uppbördssättet, så bör man också göra sig ett fullständigt och klart begrepp om, huru denna förändring skall tillvägabringas så alt icke olägenheter af ganska eftertänklig art derigenom må uppkomma. De resterande räntorne skola naturligtvis i fögderiräkenskapen uppföras såsom restantier, men under hvilka titlar skulle det ske? l*å indelningsariiklarne kunna de icke balanceras, ty dessa äro ju restfritt levererade; alltså skola resterne göras synliga pä kronans behållna räntor: men ä dem finnas i verkligheten inga rester, emedan dessa tillkommit derigenom att af besagde räntor brislerne ä indelningstitlarne måst fyllas. Och fogden skulle följaktligen genom en sådan restföring framställa ett förhållande, som strider emot sanningen.
Sedan det uti en föregående artikel om flygsandsfälten i länet omtalade arbete till läkning af Höka-hemmanets flygsandsfält vid Laga-åns utlopp, hvars utförande uppdragits åt en inom Laholms stad vald direktion, nu kommit så vida, att den rörliga flygsanden, som förr igentäppte Laga-åns utlopp, nu blifvit dämpad, har å-vattnet redan börjat uppskära strömfåran, så att pråmar och mindre farkoster kunna från staden utgå på redden. Under de sednaste fem åren hafva utskeppats från staden 14,941 tolfter bräder jemte mindre partier andra trädvaror m. m. 35 Laholms stad äger 940 tunnland inägooch 909 tunnland utmarksjord. Ehuru jorden icke är af god beskaffenhet, lemnar den dock, såsom i allmänhet väl skött, en god afkastning. Halmstads Slott i Landskansliet den 22 December 1856. P. A. LEWENHAUPT. H. J. Kleverström. Carl Hane. Sfi ■u'aA I >io|eJisaiio btwinauJ 006 doo -ogém kmlnnui ;M.(> i ut?. *ini.-iii;.i '■'>< ii» ** .(odoKnilk; i un , Jiob n*>f) ' 11» ht r i' ■ ^ i ^ h • ■»i ■. ;4 —_ ■»»( \ ^ ts; : >< . i , .^riuil«B/jlr "i* " :n i/.{!/.:►!v/;u ./ <i ' i«M IikI) i Laholms Stad Halmstads dito Falkenbergs dito Warbergs dito . , kongsbacka dito. Summa | Hus och Tomter, Verk och Inrättningar. Jord. Aker. >• 3 qq Skog och utmark. Summa Tunnland. Hemmantal. St. Tild. T:ld. T:ld. T:ld. Län för åren 1851 till och med 1855.
IX. A. 209. — Wto 69. i anledning af återremiss å Wto 19. VI. B. 92. A. 420. -— Wto 70. i anledning af återremiss å N:o 18. VI. B. 92. A. 420. Xir. A. 276. XIII. B. 274. XV. A. a3o. XVII. A. 47i. B. 5i2. XVIII. E. 3. — Wto 71. i anledning af Herr Törnebladhs, Carl, i egenskap af Rikets Ständers Justitias-Ombudsman, väckta motion, om löne-ersättning. VI. B. 92. A. 425. — Nto 72. angående tryckningskostnaden för RiksStåndens Protocoll vid innevarande Urtima Riksdag, prenumerationen å samina Protocoll, samt redovisningen för de tryckta exemplaren. VI. B. 92. A. 42^. — Wto 73. öfver Herr Bflåths ifrån BorgareStåndet remitterade motion, om dels låneunderstöd, och dels serskildt anslag utaf allmänna medel till en hamnbyggnad vid staden Wadstena. VI. B. 92. A. 425. —- Wto 74. i anledning al Kongl. Majtts Wådiga Proposition till StatsUtskolIet, angående lån af allmänna medel till understöd vid fullbordandet af en brobyggnad vid Carlskrona. VI. B. 92. A. 425. VII. E. 79. — Wto 75. i anledning af Herr Forsbergs ifrån BorgareStåndet remitterade memorial, angående låneunderstöd till staden Uddevalla. VI. B. 92. A. 425. — Wto 76. öfver Riksdagsfullmägtigen Anders Svenssons från Hallands Län motion, angående låne-anslag till en brobyggnad öfver Wissa-ån vid Halmstad. VI. B. q2. A. 425. — Wto 77. i anledning af Herr Gustaf Zanders motion, om förändring i villkoren, emot hvilka ett byggnads-låne-biträde vid sistledne Riksdag blifvit beviljadt staden Worrköping. VI.
Sr ett bland de betydligaste hinder för dess vidare eultivation och befolkning;” — Och Utskottet tror sig vördsamt boxa tillstyrka, att Riksens Högloflige Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl Majit behagade, i afseende på metljoden för skattläggningen af norra orternes nybyggen, i Nåder föreskrifva sådane lämplige grunder och förbättra, de åtgärder, att de nu öfverklagade olägenheterne måtte föreiommas. Dernäst anser Ekonomiutskottet nyttigt, att den förmån, som Kongl. Majits Nådiga Resolution, den 6 Mars 18m, tillägger Nybyggare i Verlerbottens Län, i det de, vid Nybygges upptagande kunna erhålla 30 till 35 frihetsår, hvilken lid, i händelse åboen fullgör sina skyldigheter, kan förlängas till sammanlagda 50 år, måtte utsträckas och blifva gemensam för alla Nybyggare i norra provincerne. Nyhemmans å boen bur det jemväl förunnas, att emot erläggande af § års sammanräknad Ranta, efter skattläggningsbeloppet, få lösa Nybygget till skatte och såmedelst förvärfva full »gande rätt dertill; äfvensom det i Ekonomiutskottets tanka, skulle bidraga till mycken lättnad för Nybyggarne, om det belopp af 6 tunnor leora, som harn enligt Kongl. Majits Nådiga Bref af den 13 Maj 1818 får åtnjuta, blefve iiiadt till 8 tunnor, att af honom uppbäras under, gine år på det sätt, att han de 2 ine första bekommer 3 tunnor, samt sine tunnor det sista året. 361 Sta ts-Uts-kottets Betänkande n; .Ekonomiutskottet tror sig slutligen bora föreslå, att de förmåner, jemte de deruti nu önskade tillag:* ock förändringar, hvilka. Kongl. Brefvet nen 13'M'j 1817: tillägger Nybyggare i Vesteroch Norrbottens Eän, måtte utsträckas och foran* nas alla Nybyggare uti de norra orterne i allmänhet, under hvilken benämning Utskottet anser rike s alla provincer på norra stdan om
Skrifvelse} N.o 272. 481 Tullvärde. Qvantitet InförsclstuU. Banko. Jern : smidt eller valsadt: slång-, platt-, | tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd, för tullberäkningen. Banko. Ii:dr sk. r.st R:dr sk. list 16 och öfver | tums fyrkant 8 */ C 1 skepp:d 1 \ stäp. v. f För b. 14 — smältstycken S 1 skeppal ) 3 24 — bandoch platt-, under | tums tjocklek, bultoch galler-, samt t stäp, v. ( sänk-smide, rundt eller kantigt, knipoch fyrkantaf | tum och derunder, skäroch klippjern , saltpanneplåtar, J tum tjocka och deröfver, samt af 12 20 tums bredd ocb deröfver . plåtar: oförtente, under | tum tjocka: f 1 skepp:d J \ stäp. v. J För b. 33 16 — af till och med 6 Ltt:s vigt stycket ( 1 skepp:d V ) stäp. V. ; För b. 36 öfver 6 L#:s vigt stycket f 1 skepp,d ^ ^ stäp. v. j 8 24 — 100 förtente . spik af 2 tums längd och der1 1 skepp:d ) \ stäp. v. ) 5 — 40 _ öfver ( 1 skepp:d ( X stäp. v. 5 7 24 all annan spik samt allt annat manufakturoch handtverks3 smide, ej speciliceradt . 1 skålp. 36 — 8 • Jernskrot., gjutet, smidt eller valsadt ( 1 skepptd ) i stäp. v. / 2 — - — 16 — Jästj comprimerad 1 skålp. 1 —1 — 4 Kakelj alla slag 1 skålp. 1 — Kalk: — 32 osläckt. 1 tunna _ 8 . 3 16 släckt 1 läst 40 — Jerntråd; se Träd. Jordfrukter; se Frukter. Jufter; se Hudar och Skinn. thh. lill R. St.
M. disponeras fär lärares aflönande och elevers underhåll vid ett institut af ifrågavarande beskaffenhet; äfvensom och då Rikets Ständer inhemtat, att vid det å kofferdi-skeppsvarfvet i Carlskrona inrättade skeppsbyggeri-institut undervisningen ej mindre uti mathematiska ämnen, än ock i skeppsbyggeriets theoretiska och praktiska delar bestrides af tvenne officerare vid Kongl, flottans Konstruktions-korps, men att elevernes praktiska öfningar å berörda varf icke kunnat bringas till önskvärd fullständighet, Rikets Ständer få i underdånighet anhålla, att, sedan det med disponenterne af nämnde kofferdi-skeppsvarf den 16 Februari 1843 på sex års tid afslutade kontrakt nästkommande år tilländagått, skeppsbyggerielevernes undervisning och praktiska öfningar må försiggå å Kongl, skeppsvarfvet i Carlskrona, såsom, i anseende till mångfalden af der förekommande nybyggnadsoch öfriga arbeten, fullkomnade arbets-methoder samt mera Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 23a. 613 fullständiga verkstäder af alla slag, modellsa mlingar och andra hjelpmedel för undervisningen, erbjudande den bästa inom fäderneslandet tillgängliga praktiska skola för blifvande skeppsbyggmästare, samt alt E. K. M. i sammanhang härmed täcktes i nåder utfärda de föreskrifter och låta vidtaga de anordningar, som för befrämjande af det med skeppsbyggeri-institutet åsyftade ändamål pröfvas lämpligast, anseende Rikets Ständer att, intill dess omförmälda förändring blifvit vidtagen, några nya elever icke böra vid institutet antagas.