Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ätstillige hördes härtill yttra bifatt Hcrr Lilkverstolpe, Osvick Oullmuncl, conformerade sig nied Herr O^Ilenscbältt. Följande Herrar yttrade sig strifteliggn till Protokollet: Herr kdvlbiiLd, klsri ^reäric: Sedan flere upplyste och wärde Ledamöter med wältalighetens Lfwertygande spräk framställt sina tankar uti det amne, som nu utgör före mäler - 398 Den iZ April. wälet för Nidderstapcts och Adelns uppmärksamhet: ett anine, som till sin bcstaffcnhet och följder ar det wigtiga» sie seni kan komma under StänderS öfwerlaggning, borde jag utan twifwel bibehålla tystnaden: men om mig felas förmåga att lika waltaligt, lika wärdigt yttra mig, wac, ar jag likwäl kasta uti ctt saunt nit för Fosterlandets wal, uti en uppriktig föresatts att förfwara enffiltas rättigheter sä midt de stä tillsammans med det allmännas fordringar: och eldad af dessa känflor, hoppas jvg fä ätnjuta det benagna öfwerseende, som den sanna förtjensten alltid lemnar ät walmeningcn.
Att så snart de årliga utgiftsstaterne blifvit af K. M. i Nåder fastställda, 8:de afdelnm från ArméeFörvaltningens öfriga afdeln:r, som äga att anslagen disponera, meddelas specifik upgift på de summor hvilka böra, på utsatta bestämda tider, tillhandahållas allmänna Verk, Stater och Inrättningar, så att 8:de afdelnm må vara beredd att de erforderliga medlen i beredskap hålla; Att hvarje utgift, till behörighet och siffra, pröfvas och bestämmes af den afdelning, som utgiften tillhör; hvarefter, då utbetalningen skall ske, anmodan derom till 8:de afdeln:n expedieras ; Att, med undantag blott för räkningar och reqvisitioner, hvarå utbetalning beslutes, alla årliga redogörelser, likasom ock all persedelräkenskap, icke granskas inom ArméeFörvaltningen i vidsträcktare måtto, än till ingående behållningen, samt med tillsyn att, hvad förskottsvis blifvit till den redovisande anordnadt, eller af afdeln:n är uphandladt och redogöraren om händer lemnadt, till redovisning finnes uptaget. Den mera fullständiga, eller detaljgranskningen, tillhör KammarRm, dit räkenskaperne, såsom verifikationer, hufvudboken åtfölja; samt Att, uppå tider, som framdeles närmare bestämmas, alla sammandrag, 1 iqvider och verifikationer, som innefatta de 7 afdeln:nes redovisning för det nästförflutna årets medelsoch persedelförvaltning, skola till 8:de afdelnm, som verkställer bokslutet, aflemnas. Hufvudbokens uprättande och insändande till KammarR:n inom tolf månader från redogörelseårets utgång. Statistiska sammandrags och tabellers upgörande, dels för hufvudbokens kompletterande, dels ock när sådaDe arbeten serskildt anbefalles. Uprättande och afgifvande af alla på bokföring och bokslut grundade sammandrag, upgifter och utredningar, som kunna infordras till utvisande af 4:de HufvudTitelns, eller ArméFörvaltningens, inkomster och utgifter, antingen på det hela eller i någon viss gren deraf.
Med afseende å Lands-kanslisten Hanssons af läkare intygade oförmögenhet, i följd af sjuklighet, att sin tjenst vidare bestrida, samt å hvad Stats-kontoret i underdånighet anfört, har E. K. Maj:t nu föreslagit Rikets Ständer, alt bemälde Hansson mätte förklaras berättigad att, efter erhållet afsked från Landsknnslistljensten, oaktadt han icke uppnått föreskrifven lefnadsoch tjensteålder, ä allmänna lndragningsstaten uppföras för åtnjutande af årlig pension, motsvarande landskanslistlönen på stal, eller 500 R:dr R:mt; och hafva, i betraktande af hvad härvid förekommit, Rikets Ständer funnit skäligt, att denna nådiga framställning bifalla. 40:o. Hos Rikets Ständer har blifvit anfördt, hurusom numera aflidne Förste Landtmätaren i Nyköpings län Guslaf Johan Lentz, hvilken under en 34-årig tjenstemannabana egnat hela sin tid åt ett samvetsgrann! utöfvande af sina mödosamma befattningar och under nära 7 år varit tillförordnad Förste Landtmätare i det län, der han sedan under 6! år innehaft samma tjenst på ordinarie stat, icke, oaktadt ett träget och mödosamt arbete under en lång följd af år, lyckats förvärfva något till be tryggande af sin familjs bergning, utan hade hans enka, Mathilda Charlotta Bergnéhr, slraxt efter mannens i April månad år 1858 inträffade död nödgats till borgenärernas förnöjande afträda boet; och då hon med sex barn nu befunne sig i den mest bekymmersamma belägenhet, har på grund häraf (ramställning skett, det Rikets Ständer måtte bevilja henne en årlig pension af 400 R:dr R:mt. Med afseende å sålunda anförda och genom bifogade handlingar bestyrkta förhållanden, hafva Rikets Ständer funnit godt, att Förste Landtmätaren G. J. Leatz’ enka, Malhilda Charlotta Bergnéhr må på allmänna lndragningsstaten uppföras till åtnju tande af en årlig pension å 400 R:dr. 41:o.
Hon är den första utlärda kvinliga handtverksmästare i Sverige. Det är många år gångna sedan så skedde, och de sociala förhållandena hos oss halva sedan utgifvare: F RITHIOF HELLBERG. Träffas å byrån kl. 10 — 11. A l l m. Telef. Utgifning-stid: hvarje helgfri fredag. Lösnummerpris: 15 öre (vid kompletteringar). I Stockholm: hos redaktionen, i bokladorna «amt ä tidningskontoren. Petrini. den tiden så omgestaltats, att vi, som nu äro unga, icke kunna till fullo känna det ihärdiga arbete och sociala mod, som fordrades, för att, med nedbrytande af all möjlig gammaldags slentrian och fördomsfullhet, å detta område öppna ett nytt verksamhetsfält för den svenska kvinnan. Men visst är, att härtill kräfdes mera af outtröttligt arbete och orubblig beslutsamhet än som mången gång fordras för att beträda de å den sociala rangskalan vida högre ställda banor, som nu å så många områ- den öppnats för den kvinliga verksamheten. Vi vilja emellertid icke insistera, att Hilda Petrini reflekterade mycket häröfver, eller att det var några djupsinniga funderingar öfver mannens och kvinnans olika sociala ställning, som gåfvo uppslaget till hennes banbrytande verksamhet å det svenska kvinnoarbetets område. Det ingick icke mycket filosoferande i den tidens flickuppfostran, och hvad Hilda Petrini särskildt beträffar, låg hon, utgången från en af Södermalms äldre, burgna och an I DU N 70 Hon ter sig lika slätt under himlens sol, en karlavulen m ö, s o m en man i kjol. Det kvinliga, det ljufva b ö r ej förloras, fast fältet för din syn o c h din id förstoras. J^rithiof sedda borgarfamiljer, ung, liflig och ovanligt vacker, en af sin tids firade skönheter, med hela sin naturel alldeles icke åt det hållet. Det var helt enkelt verksamhetslust och trängtan till personligt oberoende, understödda af rika praktiska anlag, som föranledde Hilda Petrini att med ett raskt grepp lösa en af den tidens kvinnouppgifter. Hon ville hafva en själfständig verksamhet och sitt eget arbete att tacka för sin utkomst.
Men ehuru ingen försäkran emot möjligheten af Tollska arfvingars anspråk och af en äfventyrlig utgång på en tvist härom kan jordägarna i förväg gifvas; tror jag dock icke derföre böra lemnäs ogjordt, hvad som kan göras till ställningens betryggande. Och hvad jag anser kunna, till verklig fördel, göras består deruti, att af Konung och Ständer gemensamt beslutas — 49 — beslutas en författning, hvarigenom Kronan förklarar Sig nu mera icke äga någon rätt till de i fråga varande Trippiska köpegodsen eller deras inlösande. En embetsresa har under innevarande år blifvit verkställd genom Stockholms, Södermanlands, Nerikes, Skaraborgs, Elfsborgs, Göteborgs och Bohus, Hallands, Kronobergs och Jönköpings län; hvaröfver särskild dagbok på vanligt sätt är författad och bland handlingarna förvarad. Hos några domstolar har dervid blifvit anmärkt ovanlig långsamhet i utförda måls afgörande; och deraf, så väl som af en och annan i öfrigt yppad försummelse äro föranledda åtal, hvilkas utgång kommer att i framtida berättelser visa sig. I allmänhet har förhållandet funnits vara klanderfritt och af enahanda beskaffenhet med det, som förut i samma och andra orter blifvit iakttaget. På denna resa har jag besökt tre cellfängelser; och deras tillstånd har icke lemnat bekräftelse åt den ogynnsamma tanka, som påstås hafva börjat gripa omkring sig, rörande fördelarna af detta slags fängelser. Det är fåfängt att förneka, hvad de uträtta, ej allenast till lättnad i brottmålsransakningar och afböjande af den eljest oundgängliga vexelundervisningen imellan fångar i konsten att dölja sanningen, utan ock till brottslingars verkliga förbättrande och minskning i antalet af de mindre brottsligas återfall. Erfarenheten strider emot den förnedrande föreställningen, om menniskonaturen, att brottslingar, som dock ingen ting annat äro än menniskor, icke skulle kunna förbättras. Man säge, hvad man vill; från de ensliga fängelserna utgå ganska många förbättrade; med brottet missnöjde och intagne af full föresatts att öfvergifva det. Om endast få af dem kunna hålla denna föresats; så är orsaken dertill helt annan, än att de icke vilja det.
Nro 73 öfver Hr E. M. Lefflers motion, att då förmyndare förordnas af annan domstol än den underrätt, i hvars domsaga förmyndaren bor, sistnämnde rätt må erhålla del af förordnandet; Nro 112. i anledn. af återremiss af Utskrs betänk. N:o 74 öfver riksd.fullm. Peter Anderssons från Halland motion örn bestämd föreskrift, huruledes förmyndare bör ansvara för ränta å myndlingens capital; N:o 113. i anledn. af återremiss af Utsk:s betänk. N:o 75 öfver Hr Sal. Rubins motion, angrde ändring af 23 cap. 5 § sista mom. Ärfdabrn; N:o 114. i anledn. af återremiss utaf Utskrs betänk. Nro 76 öfver Hr Sal. Rubins motion om stadgande, att, då domstol förklarar någon böra stå under förmynderskap utöfver den i lag bestämda myndighetsålder, sådant skall i tidningarna och från predikstolen kungöras; N:o 115. i anledn. af återremiss utaf Utskrs betänk. Nro 2 öfver Hr Th eol. Lect. m. m. Lars Laurenii motion, det rättigheten att kalla huspredikanter måtte upphöra eller åtminstone varda i vissa hänseenden inskränkt; Nro 116. i anledn. af återremisser utaf Utskrs betänk. Nro 28 öfver väckta motioner, angrde skärpning af straffet för åverkan, samt Nro 68 öfver Riksd.fullm. Joli. Erikssons motion om ett tillägg till 17 cap. i3 § Handbm; Nro 117. i anledn. af återremiss utaf Utskrs betänk. Nro 82 öfver väckta motioner om upphäfvande af kämnersrätter, lagmansrätter och riddaresynerätter, samt om ändring eller upphäfvande af åtskilliga lagens runi, rörrde rätlegrsordningen; - 3o Den i September. Allm. Besvärsoell Oeconom iUtskottet:
H.vad sjelfva saken angar, äger den sa mänga sidor och sa fina gränsor, at de lätt kunna ansii annas och'öfwerskridas i afseende uppå den gemensamma förbindelse, som förekommer emellan Husbönder och Tjenare och de små oräkneliga och tilfälliga omständigheter, hwaraf en hushållnings rörelse och gäng beror, hwrlken icke en gäng är grundad uti frihet och wälbehag, som icke fast mer solens bade dagliga och ärliga rörelse. Et Tjenstehjon, om det en gang komms sik långt, at det med öfvertygelse insäg föreningen emellan Husbondens och sin egen »välfärd och förkofran, stulle det wisierligen wara wärdigt sin del uti dea tid, som för de sina bolag, hwaruti det är en medlem , föreskrifver en adlolm nödwändighet af göro» malens gisna^ men tillika ofta ombyteliga förwakning, förflyttad genom mängfaldiga tilfälligheter uppå olika stunder af dygn och dagar; men nagra anmärkningar mäste annu föregå innan rvi komme til siutsaitsen. At alldeles neka, eller för wista betänkligheter förkasta denna staga hel och hällen, ar ej annu något fullgilltigt bewis. Alle öfwerensstämme wi deruti, at wi behöfws et bättre, trognare och skickligare tjenstefolk; men wk ma wäl icke wänta ost det af Lagar, hwilka upkomma af oordningar eller af fruktan, som fordrar en stundelig upsigt. Första steget uppä denna bana af odling» mäste wäl begynnas med mennifkans xst/stfta och moraliska bildning. Naturmenniska», är annu under desta bägge grader af cultur. Wi behöfwe likwäl icke med någon möda af forskning och eftertanka söka ljus uti detta ämne; Naturen har sjelf wisat ost wägen, innan den ännu med en högre erfarenhet blifnit 59 Zll6 banad.
Deremot hafva Under samma år till utgifter i och för ekeplanteringarne på Wisingsö, i föreskrifven ordning, från Riksgäldskontoret utbetalts tillsammans » 12,000: — hvadan det härstädes innestående beloppet af dessa medel vid innevarande års början utgjorde R:dr 485,211: 21. Då under den tid, hvarom nu är fråga, någon anvisning eller reqvisition icke skett å det vid sednaste riksdag återstående beloppet utaf den uti reglementets 20 § omförmälda fond, som blifvit afsatt för afskedade folkskolelärares pensionerande, så innnestår ännu i Riksgälds-kontoret den i åberopade § uppgifna återstoden, 101,940 R:dr, utaf denna fond. Den förstärkning Rikets sednast församlade Ständer beslöto bereda åt densamma genom anslåendet dertill af slutliga besparingen å de vid 1859 och 1860 års riksdag till folkundervisningens befrämjande anvisade medel, har, i anseende till saknad kännedom om denna slutliga besparings belopp, ännu icke kunnat i Riksgälds-kontorets räkenskaper sagde fond tillgodoföras. 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 3. Den hos Riksgälds-kontoret innestående behållningen af de, enligt reglementets 24 §, för undsättningar vid missvexter eller felslagna skördar anvisadé medel utgjorde, då Fullmägtiges berättelse till Rikets sednast församlade Ständer af gafs, R:dr 1,358,731: 66- Under den sedermera förflutna tiden har Kongl. Statskontoret ytterligare öfverlemnat till Riksgälds-kontoret för sagde ändamål afsedda medel, under år 1863 R:dr 40,000: — under år 1864 n 80,000: — och under innevarande år » 30,000:
Just. Omb.ns Emb.-Ber. </.|4[2V(«>.ii828. nedsätta kostnaderne, så långt det stått att förena med en ändamålsenlig och nödig utveckling al Nationens stridskrafter, hvarom Kongl. Majrls Nådiga propositioner och årliga Stats-Regleringar tillräckligen vittna; Och hade Rikets Ständer kunnat öfvertyga sig om Kongl. Maj:ts faderliga tänkesätt äfven derigenom, att Kongl. Majrt tillåtit en betydlig nedsättning i Indelta Cavalleriets styrka, och till Statsverket öfverlemnat de betydliga inkomster af häst-vacance afgiften, som till följe af denna nedsättning egt rum, och hvilka Inkomster till det minsta utgjorde 3o,ooo Tunnor Spannmål, som till Statsverket ingå hela den tid de derom afslutade Contract komma attfräcka. Sålunda och på alla dessa skäl fann Kongl. Majrt Rikets Ständers underdåniga skrifvele icke föranleda lill någon vidare åtgärd. 23. — af den /\\ October, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss, uppå Öfversten m. m. C. Silfver skölds ansökning om accords ersättning. i8a3 den 28 Octobcr föredr., och öfverlemnades till Handelsoch Finance-Expedition att tjena till upplysning rörande de utgifter, som till bestridande af de för ' Bil. t. R. St. Just. Onib.-ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1S28. ig Furstendömet Pommerns afträdande inflytande medel blifvit anordnade. 24. — af den \ October, angående Mili laire Undervisningsverket. 1824 den 29 Januarii föredr.; och bebeslöt Kongl. Majrt, att till närmare
Dar ^fottgf. föfajtt, font attfer prifett å Det frut, proilfet från förra* Derne förfäljeö, Döra DejfämmaS efter De fojfttaDer bronan för DetfammaD tilltoerfniitg må(f toiDfänttaö, förorDnat, att De re* Dan förut, i förpåttauDe Därtill, alltför låga frut*förfä(jtting$*pri* fen (lola fmåntngom pöjaé titt ett, titttoerfningé*fo(fnaDerne mot* ftoaraitDe, Delopp. 0å toäl ^nDelta Slrntéen, font 23etoäringé*manjlapet, Daftoa årligen, få toiDt tittgåttgarne Det meDgiftoit, marit titt De toanli* ga toapemöfningarne famntanfallaDe, utom i De fall, Då en mera fnapp tittgång på tifömebef ocf> omättligt ficgrabe prié föranfe&t Äongt. S0?aj:t att, ett eller annat år, titt unt>totfant>e eif be men* liga fötjber font £rupperö fammanbragning unber fåbane för* ^aCfanben funnat för ben ntinbre bcmeblabe beten af 2lttmänpe* ten ntebföra, inom mipa 93rcminfer injiätta 6åbe ^legemcntö* ocp 33emäringé*mötena. itongt. 9)?aj:t fjär bocf merenbelé bå tilt bet pafötjanbe åretö mapenöfnittgar låtit fammanfatta ben cfaft af 25emäringö*manj?apet, font af berörbe orfaf icfe fontmit att ttnber bet föregåettbe året öfmaö i mapen. gör att mebbeta ej minbre
Af dessa jemte öfriga i motionerna anförda skäl föreslås af Doktor Landgren: “att Rikets Ständer måtte ingå till Kongl. Majit med en underdånig skrifvelse, hvari anhålles att Kongl. Majit täcktes i Nåder genom Dess Befallningshafvande låta undersöka landsvägen från Enånger upp genom Wester-Norrlands län samt uppgöra en fullständig plan och kostnadsförslag till dess omläggning, för att föreläggas näst sammanträdande Rikets Ständer; hvarjemte Kongl. Majit täcktes i Nåder gepom Dess Befallningshafvande söka förmå kringliggande kommuner, som obestridligen af vägen hafva största gagn, att till större eller mindre del i arbetet och kostnaden deltaga", och af’ Herr Brun', “det Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit anmäla behofvet af en omläggning ixtaf en del af den stora Norrländska kustvägen, samt begära att Kongl. Majit täcktes anbefalla undersökning för en sådan vägomläggning, jemte utrönande i hvad mån vederbörande kommuner kunna förmås att härutinnan deltaga och till hvilket belopp Staten derföre kan böta tillsläppa medel. “ Enär det är af vigt, ej blott för resandes förskaffande och för varutransport, utan äfven ur strategisk synpunkt, att förbindelsen med Norrland alltid må utan afbrott förblifva möjlig; men, på sätt motionärerne jemväl erinrat, .sjöfarten å Bottniska viken så väl under sex månader af hvarje år, som derförutan, i händelse af ett krig med någon Sverige öfverlägsen sjömagt, lärer blifva stängd; samt dertill kommer att Norrland blott i ringa mån åtnjutit eller ännu på länge lärer komma att tillgodo njuta de fördelar, som genom vidgade jernvägsförbindelser Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Jag anser jemväl det stadgande att ordföranden skall hafva votum decisivum, högst oriktigt, enär det lemnar allt för stort inflytande åt en af K. H:ts Bef:de förordnad person. Jag skulle helst vilja att han icke egde någon rösträtt, utan blott att leda öfverläggningarne, och i hopp att TJtsk:t möjligen kan taga dessa mina anmärkningar i öfvervägande samt inkomma med nytt förslag, som är bättre, får jag anhålla om propos. på återremiss af tredje stycket i denna §. Gr. Lagerbjelke: Om jag rätt fattade den siste talarens anmärkningar, så var det tre saker i detta morn., hvarmed han 188 Den lf> Ma.»_c. ra. var missnöjd, nemi. dels att ordföranden har votum deeisivum, dels att han skall anmäla sin särskilda mening till prot., då han blir öfverröstad, och dels att ledamöterna få anmäla sina särskilda meningar. A intetdera af dessa skäl kan jag biträda hans begäran om återremiss. Bet har alltid varit vanligt i alla komitéer att ordföranden har votum deeisivum, och hvad fara, som deraf kan uppstå, är för mig omöjligt att fatta. Det har mångfaldiga gånger blifvit här upplyst att bevilln:s-beredningens uppgift ingalunda är att uppgöra en defmitif taxering, utan detta tillhör tax:s-komitéen. Det enda, som i afseende på den andra anmärkningen kan inträffa, är att tvenne särskilda meningar inkomma till ! ax:s-komitéen, hvilket naturligtvis endast kan leda till upplysning af frågan. Den talaren, som gjorde de ifrågavarande anmärkningarne, sade slutligen att rättighet till reservation i alla fall icke kan ledmöterna förmenas; det är väl möjligt att så är förhållandet, men icke kan det vara något fel i lagen att den upptager en sådan rättighet. — Då jag således icke kan godkänna de gjorda anmärkningarne, anhåller jag om propos. på bifall till tredje morn., likasom till det första.
Dånet deltaga, beräknas till afdrag på det belopp, som genom upplåning af Allmänheten skall ytterligare anskaffas, till ersättande af hvad som uppå Creditivet i Banken blifvit, i och får anslagen, disponeradt; så att om t, ex. Bankens fordran, når års upplåningen skall kungåras, bestiger sig till boo,000 R:dr, men Riksgålds-Contoiret kan med sine enskilde medel deltaga uti 3 proCents Lånet får 50,000 Riksdaler, kungöres icke till upplåning af Allmånhe - 7’ Stats-Vtskottets Er-län handen. ten, större Summa, ån 550,000 Riksdaler o, s. v. s 5. Summan af utelöpande Obligationer får icke på en och samma tid med mera ån högst Tjuge Tusende (20,000) Riksdaler öfverstiga samman,tagne beloppet af hvad som år ifrån år, efter afdrag af Bankens levereringar, genom upplåning mäste anskaffas. Och på det, i afseende på enskildes deltagande uti Lånet, förhållandet i möjligaste måtto må kunna Controlleras, så böra Banco-Attesterne, öfver de uti, 3 proCents Lånet insatte medel, uppvisas uti Riksgålds-Contoiret dagen efter den, då insättningen skett; eller, om helgedag inträffar, nåstpåföljande söknedag. Försummas denna, för Attesternes uppvisande föreskrifne tid, får insåttaren skylla sig sjelR, om under tiden, för Banco-Attester af sednare datum, blifvit utgifne Obligationer till det bestämda högsta belopp, som på en gång får vara utelöpande; och han således, i stället för Obligationer, får återtaga sine insatte penningar.. 9 §■ Skulle total Summan , sorn på en och samma tid alldrahögst får vara upplåna Stats-ULskottets Betänkanden.
Bej tänkande rörande medlen till öfverflödefs hämmande, samt yrkadt förbud mot yppighets^ varors nyttjande och förbrukning m* m. 686 Den 30 Maji, Upplästes och lades på bordet följande från RiddarhuaUtskottet inkomne Hörsamste Memorial! Sedan RiddarhuslJtskottet i 10 § af sitt till Höglofl, Ridderskapet och Adeln den »8 sistlidne Mais afgifne Utlåtande öfver RiddarhusDirections RiksdagsBerättelse haft äran anmäla, det Utskottet ansett Instructionen för RiddarhusDirection af den 25 April 1810 och nu gällande LåneReglemente i åtskillige delar tarfva ändring, så får Utskottet nu till Högloflige Ridderskapets och Adelns upplysta bepröfvande vördsammeligen öfverlemna härhoS bifogade förslag så väl till ny instructioö för RiddarhusDirection, med de derunder lydande Embetsoch Tjenstemän, som till Reglemente angående Lån af de under RiddarhusDirectionen ställde fonder. Stockholm den 26 Maj 1818. På RiddarhusUtskottets vägnar, C. F. Posse. C. W* Riben. Utdrag af Protocollet, ballet i Högloflige RiddarhusUtskottet den a6 S. D. Vid justeringen af det project till förändrad Instruction för RiddarhusDirectionen Den 30 Maji.
I följd deraf föreslog jag inrättandet af ett S.tamStuleri, och i följd häraf anhåller jag nu vördsammast örn proposition, att de föreslagne 8000 R:dr måtte uteslutande användas till bildande af ett StamStuteri af ren ädel fullblods-. race vid det af våra nuvarande Stuterier, hvars local för ändamålet är bäst passande. Då jag nu erhållit ordet, skall jag utbe mig få besvara några af en föregående talare gjorde anmärkningar. Herr Hjerta har sagt, att han ej ville medgifva några medel till detta ändamål, emedan han ej såg någon plan, hvarefter de skulle användas. Det tillkommer egentligen icke mig, att besvara denna anmärkning; men då jag afgifvit några upplysningar i ämnet, skall jag upptaga detta, som synes mig nödvändigt att besvara. Jag för min del anser planen innefattas i Chefens för StuteriStyrelsen motion, Jag instämmer väl icke i det system Den 14 Q c t o b e r f. m. denna motion innehåller, men tror mig likväl deruti finna ett system framlagdt, nemligen att öka antalet af låndtbeskälare. Jag delar ej denna åsigt, ty jag utgår från en helt annan synpunkt, nemligen förbättrandet af qvaliteten. Äfven jag tror, att 8000 R:dr är en för liten summa, för att dermed kunna uträtta något betydligt; men med 40,000 R:dr på 5 år, rätt använda, tror jag några goda hingstar och moderston skulle kunna anskaffas, och ett litet, men godt, StamStuteri slutligen kunna hildas. Om, såsom jag föreslagit, 5o,ooo R:dr på 5 år dertill blifvit använde, hade väl verkningarne blifvit större, men jag afstår dock från yrkandet af proposition derpå, enär Utskottet ej trott sig kunna uppge tillgångar dertill. Herr Tham, Wolrath: