Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ack det var en förf ärlig olyck a för landet när vi fick en sådan regent! E r i k J a n s s o n . Hvad vågar du s äga, obetänk samme yngling! kom ihåg att det är din l aglige öfverherre. M a u r i t z . Det är Rådet och Ständerna jag svurit trohetsed och j ag erkänner ingen annan l aglig öfverherre än dem. Är det flera än du som hyllar dessa grundsatser s å u ndrar j ag sannerligen i ntet på att så mycken split och oenighet råder i vårt arma fädernesland. Men svara mig Mauri tz på ära och tro, är det h är bara löst prat eller har du något skäl för dina hårda yttranden? M a u r i t z . Tusende skäl, betrakta bara hans förhållande emot sin gemål och Enkedrottningen. Det vore bedröfligt, j ag hoppades något annat. M a u r i t z . Oh, jag kan berätta er förfärliga h istorier, den ena värre än den andra, men intet nu och intet på det h är stället; ni ska inte bo qvar h är, det löper så myck et folk u t och in oupphörligt. I grannskapet finns rum för resande och j ag ska gå dit för att skaffa er en annan lägenhet om ni s å vill. Tack för det, k ära Mauri tz, jag skall gerna flytta dit redan i afton. M a u r i t z . Jag går genast och skall vara tillbaka om någ ra minuter för att lemna er svar. ( Går till höger. Erik Jansson sätter sig vid bordet till ven ster .) FEMTE SCENEN. GUSTAF. ERIK JANSSON. G u s t a f ( som kommit in under slutet af föregå ende samtal , åtföljd af Mäster Anders , hvilken genom ett hemligt tecken visar honom på Erik Jansson och sedan går . Gustaf är en kelt klädd ). God qväll, käre far! tillåter ni mi g att flytta min stånka till ert bord, j ag tycker inte om att dricka ensam. Alltför gerna, här är rum för oss begge. G u s t a f . Skål då kamrat, en sk ål för fäderneslandet ( dr icker ). Ni suckar? den skålen borde väl hvarje redlig svensk dricka med lätt hjerta.
277. — att förena sig i Bonde-Ståndets beslut öfver Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66, angående regleringen af utgifterna under ltiks-Statens Fjerde Hufvud-Titel, i hvad det rörer ett tillägg till 16:de punkten, beträffande mathållning lör manskapet vid garnisons-regementena: III. 430, A. 431. — att förena sig i Bonde-Ståndets beslut i afseende å Sammansatta Bevillnings-, l agsamt Allmänna Besvärs-och EkonomiUtskottets Betänkande N:o 2, angående vilkoren för bränvins tillverkning: IV. 115, 348, A. 349, 350, 351. — till Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, att förena sig i Borgareoch Bonde-Ståndens sammanstämmande beslut i afseende å ll:tc punkten af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87, rörande medel för norra stam-banans fortsättning från Upsala till Sala: IV. 376, 425, 433, 474, A. 482. — att förena sig uti Bonde-Ståndets beslut öfver 33:dje punkten af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 99, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvud-Titel: V. 169, A. 169. till Preste-Ståndet, att biträda Bonde-Ståndets, vid behandling af Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 4, fattade beslut, angående användande af bränvins-medlen: (Preste-Ståndet antog inbjudningen). — att instämma i Bonde-Ståndets fattade beslut öfver §§:na 1; 3. momentet 2; 9. momentet 2; 14 samt 21. momentet 3 i Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 34, med förslag till ny Jagt Stadga: VI. 25, 26, A. 26. — att förena sig uti Bonde-Ståndets beslut öfver momentet f. uti; 69:de punkten af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 139, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel, hvilket moment afbandlar fråean om arfvoden åt folkskole-inspektörer: VI. 161, 163, A. 164. — att biträda Bonde-Ståndets beslut öfver 79:de punkten (beträdande Lins-djurläkare) i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 139, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel: VI. 164, A. 164.
Platen, såsom l)ep:tsCbef hade beräknat, bar nuvar:de Dep:(sChef föreslagit en tillökning af 40 Underofficerare hvilken ingen sakkunnig kan med alivarvilja påstå, efter Flottans nuvaride förhållanden vara obehöflig eller för mycket tilltagen. 6:o. Angående förändringar med Marin-Regementet. Hvaruti dessa skulle bestå, är icke närmare uppgifvit — att Marin-Reg:t hvars styrka, spelet inberäknade utgör 800 man, icke 790, såsom Gr:n upger, skulle kosta mer än ett Garnisons l\eg:te i Stockholm är ogrundadt; och måste påståendet derom, härleda sig från den omständigheten, att uti de från Landtförsvars Dep:tet — afgifne aflönings förslag, kostnaden öfver Stat för manskapets naturaunderhåll icke blifvit der uplagen, utan måste särskilt beräknas, då den deremot i allöningsförslaget för Marin-Reg:let uptagits till hvad den förmodats komma att i medeltal verkligen utgöra. Af följande beräkning visar sig ui fallandet blifva, beklädnadskostnaden utesluten, den dock för Marin-Reg:let upgår till mindre belopp än det för Svea LifGarde: Enl. allöningsföreslaget för Marin-Reg:tet — Lit F. skulle detta Reg:te om 800 man i fall aflöningsförhöjningarne beviljas, komma alt årligen kosta R:mt R:dr 146,708: 30. Hvartill bör läggas värdet af 1950 tunnor natura spanmål, ej i förlaget värderade ä 10 R:dr » » 19,500: — Således hela kostnaden Runt R:dr 166,208: 30.
Då jag af Herr Ribbings yttrande finner, att han äger för liten kännedom om en del af sitt Fädernesland, anser jag mig skyldig upplysa, att med undantag af JernBruk, Sågverk samt åtskilliga andre rörelser, der större antal menniskor användas, utan att jordbruket för deras behof å sådane ställen kan vara motsvarande, norra Orterne i allmänhet nu 7 år efter hvarandra försett sig med Spanmål af egen production; hvilket tyckes bevisa, att dessa orter icke äro så att förakta, som Herr Ribbing behagat gifva anledning till, utan tvärtom förtjena allden uppmärksamhet, som åt dem kan lemnäs. 376 Den 6 April e. m. Alt folkökning ger ett Land styrka, lärer icke kunna bestridas, och att förhållandet är sådant i nämde Provincer, torde Herr Ribbing bäst kunna utröna af utT komne Tabeller för senaste förflutne 12 år, och derefter torde äfven kunna bedömas, om odlingarne derstädes äro i tilltagande, och om de äro gagneliga, hvilket åtminstone jag vågar tro, enär de hufvudsakligast verka till Folkmassans förökande, hvarigenom dessa gränseorter skola uppr binna, att, vid inträffande krig, inom sig ega ett sjelfförsvar, till dess behöflig undsättning hinner ankomma. Hvad SkiflesSfadgan vidkommer, så tror jag visst, alt för de norra Orterna med. de till dem hörande vidsträckta Skogstrakter, den behöfver någon jemkning, för att der med fördel kunna begagnas, och får, i anledning deraf, vördsammast tillstyrka, att underdånig hemställan hos Kongl. Majit må göras, om icke en undersökning i ämnet vore det tjenligaste, hvarigenom utrönas kunde, hvilka förändringar behofyet huff vudsakligast påkallar, så att norra Orlerne må finna den fullkomligt användbar. Herr von Hartmansdorff', August:
Om jag det gör, är det mindre i hopp att kunna öfvertyga någon af majoriteten om rigtigheten af de åsigter om måttligt tuliskydds behöflighet i allmänhet för våra näringar och för jordbruket isynnerhet, som Den 23 April f. m. 445 jag städse hyst och ännu hyser, än för att framlägga för FJrr.ne de skäl, hvarpå jag stödjer dessa åsigter. Då jag likväl befarar att komma in på samma stråt, som föregående talarne, eller att afhandla lärorne och systemerne för national-ekonomi och social politik, skall jag endast framlägga skälen för min önskan om tullars bibehållande för de alster, som jordbruket lemnar, och synnerligast dem, som kunna anses såsom mera förädlade, hvaraf nu förevarande artikel, eller smör, utgör en del. Theorierue äro mig icke främmande; deras resultater, hvad de alse och iiuru de olika systemerne verka på ett folks sociala lif, har jag något fullständigt yttrat mig om vid 1860 års riksdag, då jag älven hade förtroendet att vara ledamot af Bev.- Utskit. Jag har aldrig kunnat förmå mig att betrakta menniskan endast ur statsekonomisk synpunkt, eller som en organism, hvars beröring med och förhållande till den materiella verlden uteslutande bör betraktas. Man måste äfven betrakta henrie uti socialt hänseende. Från den förra synpunkten kan jag visst leda mig till de lagar, af hvilka ett folks välstånd beror; nr den sednare heintar jag insigt om de lagar, som lända till ett lölks välfärd. Skyddstullens ändamål är att uppdrifva den inhemska industrien. Härigenom betingas, som jag sedermera skall förklara, jordens ständigt ökade fruktbarhet, hvilken blir i tillfälle att alstra allt rikare medel åt den genom skyddstullen framkallade industriens arbetande befolkning. Jordprodukternas afsättning tilltager och gör odlingen af de mindre gifvande markerna möjlig. På lika yta blir alltså befolkningen städse tätare och utbytet blir iifligare i förhållande af folkmängdens ökning, ja än större. Vid glesare befolkning är man inskränkt till sin egen hjelp, vid tätare befolkning, hvarest allehanda hjelp står att få, fördelar sig arbetet.
I följd häraf och då till exempel Flädie-hemmnnet har 16 tunneland i5 kappland jord efter uppskattning, hvarifrån dock bör räknas vid pass 24 kappland gårdstomt och vägar, hvarefter återstår 14 tunneland 23 kappland, anslås deraf först till äng -Jmed 2 tunneland 3o|- kappland, hvarefter resten 11 tunne2'4f kappland taxeras lill minimi-afgift efter | tunna med 8 tunnor 26 kappar, hvaremot maximum efter lika afgift för hela jordrymden blir 12 tunnor ri kappar. Af Önnerups uppskattade sammanslag* pe jordrymd 92 T:r 5 k:pr efter afdrag af gårdstomt, roteringshus och vägar t „ 12 „ äng . 18 , 11 , jp 2^ alerstar ^ 3.14, Den 28 Octobci f. m. derföre minimum blir 55 T:r 2|k:pr, äfvensom maximum 69 T:r 3| k:r, men för detta, ett af Domkyrkans bästa straxt intill Laxmans-Åkarp belägna och med delta jernforliga hemman oell såsom belägit nära Lund kan och bör dessutom för det bättre afsättningstillfället tilläggas både på minimum oi'h maximum 5 tunnor, eller det Landlgille, som lärer skola utgå till Wallkärra kyrka ; Ordföranden Herr Doctorn oohDomprosten Wåhlin förenade sig med Herr Borgmästaren Bäckström, till följd hvaraf följande minimioch maximi-afgifter blifva föreslagne för de Domkyrkohemman i Malmöhus
•> > » om ändring af 59 § , , , , , , Svar på återremiss , , , , j V'*terings-re,uHat , , , , », om ändring i 22 § ,. , », , , , Riksgälds-Cöntoret’, om utbyte af Contorets till Banken utgifne Obligationer , Svar på återremiss , , , » , » om upphörande af dess garanti för Hypotheks - Föreningars skuldförbindelser, , , , , , , , », >. » de»s befrielse från Chartte Sigillafae afgift. och Expedition»-lösens erläggande , , , , , - , • * » » » om alla bevillnings-medels samt öf riga contaata bidrags ingående till Contoret ,,»» v. » >•. Ståndens stridiga beslut i anledning af Voterings-, proposition ,.v , , », , >, * * s, Sy ar på. återremiss , , , , Anmälan om. blifvande votering Om inträffa dt uppskof med vo-, teringen , , , , , , » , * », » Full mag t i ges derstädes afgifne, af Stats-Uukot tet granskade Berättelse om Verkets styrelse och förvaltning , , , , , , , , > > » » Pradenptionstid för inlösen af dess creditsedlar , , , , , , * » » » ytterligare uppdrag för dess Full-. mägtige i afseende å afskrifning af åtskilliga Götha Caual-Bolags och Malmö f. d. Di^contverks fordringar » angående decharge för dess. Botp areSta w d e.t. Bond«- Ståudet.
Fri a 33 16 33 16 io 2 Tridfrugtcr, sc Frugtcr. 54 Bil. t, Exp-Utsk:s försl. f* fÅr*/*. iV.-o 5<?5‘. <^vauuTcT^or T ullberäkningcn. T ullvärde. Trädvaror: Bjelkar eller Balkar af Furu och Gran: Ifrån och nied 8 till och med io tums fyrkant midt på: öfver i5 alnars längd öfver io till och med [2 tumsfyrkant midt på: till och med i5 alnars längd öfver i5 alnars längd . öfver latumsfyr kant, midt på: till och med i5 alnars längd öfver i5 alnars längd Platta, af i i tums bredd, 5 tums tjock lek, 5 ä 8 alnars längd , af 9 tums bredd och 5 tums tjocklek , af i3 tums bredd, 9 1 styck. 1 styck. 1 styck. 1 styck. 1 styck. t styck. 1 styck. Införsels Tull. Utförsels Tull 6 Bil. t. Exp.-Utsk.-s försl, t, tind. skrif. N.-o 386. 55 r ullvin de yvautitct föi Tu liber åkningen. Införsels Tull. lj lii'»'- Tull els 1 7.4 Trädvaror: Bjelkar eller Balkar af Furu och Gran: tums tjocklek, 5 å 8 alnars längd Bjelkar eller Balkar samt Sparrar af Furu och Gran kunna utföras både liksidiga och platta; Bestämmelsen i denna Taxan af berörde Trädvarors fyrkant eller dimension tvärt öfver beteknar fjerdedelen af deras totalomfång midt på (hvarigenom t. ex. en Bjelke, som på två motsatta sidor innehåller 13 tums tjocklek, och på de 2 öfriga endast 8, kommer att vid Tuliciarering behandlas lika 1 styck. 7 6 3 6 56 Bil. t. T ullvärde. Qvantitet för Tullberäkningen. Införsels Tull. U tförscls Tull. Trädvaror:
På grund af dessa skäl, anhåller jag således, om jag också i detta yrkande skulle komma att stå ensam, att R. o. Ad, ville med sitt. bifall omfatta den reservation, som Prosten Millén afgifvit; men skulle ej denna anhållan beviljas, så, enär jag visserligen står de afslående ledamöternes åsigt i detta fall vida närmare än de bifallandes, tillstyrker jag för sådan händelse afslag å Utsk:s ifrågavar:de hemställan. Hr Tersmeden, Pehr Reinh.: Det är med verklig tillfredsställelse och tacksamhet som jag, och säkert mången med mig, mottagit ifrågavar.-de Betänk., då vi i minnet återkalla det af samma Utsk. vid förra Riksdagen afgifna Utlåt, som helt och hållet afstyrkte hvarje reform i förevar:de hänseende. Frih. Raab afgaf då en reservation i ungefärligen samma syftning, som Utsk:s nu gjorda hemställan. Det afstyrkande Betänk, bifölls här på Riddarhuset, ehuru med en majoritet af blott en röst, och Betänk, godkändes äfven i PresteSt.; de öfriga begge Stånden antogo såsom sin gemensamma tanke Frih. Raabs reservation. Under sådana förhållanden kan det icke anses annat än som ett godt tidens tecken, att Utsk:s pluralitet stannat i ett så beskaffadt beslut som det förevar:de, och lika med Gr. Liljencrantz finner äfven jag det ganska tillfredsställande, att bland reservanternas antal ingen af R. och Ad, eller Borgareoch BondeStins ledamöter befinna sig, likasom jag jemväl med mycken glädje funnit, att bland reservanterna inora PresteSt, saknas ett namn, och att detta tillhör en Biskop. Den 4 Mars e. m. Då jag anhöll om ordet, var det egentligen för att till besvarande uptaga åtskilliga af de anmårkn:r, som blifvit framsända mot Utsk:s Betänk.; men jag har härutinnan hufvudsakligen blifvit förekommen af de föregtde talare, som yttrat sig i samma syftning som jag. Jag ber dock att få bemöta några af dessa anmärkmr.
Den som bifaller, att stämmoböter skola utgöras med 12 sk. b:co för skattebelopp på en debetsedel af till och med 12 r:dr b:co, och alt för hvarje full skatteriksdaler derutöfver stämmoböterne ökas med en skilling b:co, voterar >a; den det ej vill, voterar "ei; Vinner nej, komma stämmoböter såsom hittills att utgå med 12 sk. b:co, utan afseende på skattebelppet å debetsedeln. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, sorn följer: Ja — 48. Nej - 39. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att nu återstode till afgörande sättet för fördelningen af böterna, hvilken Utsk. föreslagit till en tredjedel åt uppbördsmännen och två tredjedelar åt socknens fattiga. Då Frih. Cederström nu började att yttra sig rörtde denna fråga, erinrade Hr Landtm, att R. o. Ad. före vo - 374 Den a3 Ja n u a ri f. m. teringen förklarat öfverläggningen i liela saken fulländad, oell att således nu endast återstode fattande af beslut i den del af frågan, som Hr Landtm, sist omförrnält. Frih. Cederström: I händelse det icke är tillåtet att ingå uti discussion ronde den af Utsk. föreslagna fördelningen af böterna emellan de fattiga och kronobe!jeningen, så får jag belt enkelt begära afslag på Utskis tillstyrkande i denna del. Hr Landtm, hemställde derefter, om II. o. Ad. behagade bifalla Utskis förslag angtde böternes fördelning. Ropades starka nej, blandade med ja. Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. ansåg att stämmoböternes fördelning, såsom hittills, till hälften emellan uppbördsmännen och socknens fattige, borde bibehållas. Bifölls. Hr Lefren: Som icke något ofFicielt tillkännagifvande inkommit, luiru Presteoch BorgareStm afgjort saken, så får jag anhålla att R. o. Ad. ville besluta en inbjudning till dessa Stånd att sig med R. o. Ad. förena.
Då Konungen stadfästar Riksförsamlingens beslut, må ej något deruti ändras, tilläggas eller uteslutas. § 135. Ar genom Riksförsamlingens beslut, på sätt i 134 § stadgas, förslag gjordt R till ändring eller tillägg i någon af rikets grundlagar, då skall det förslag, utan vidare åtgärd, hvila till nästa lagtima riksdag, och varde emellertid genom trvck allmänheten kunp gjordt. Vid nästa lagtima riksdag tage Riksförsamlingens båda afdelningar, hvar i sin ordning, förslaget åter uti öfvervägande, och röste deröfver med ja och nej, utan att kunna någon ändring deri göra. Antages det då i båda afdelningarne; varde det öfverlemnadt till Konungens sanktion, såsom i 134 § sägs: antages det icke, hvile frågan till nästa lagtima riksdag, då hela Riksförsamlingen skall sammmanträda och den afgöra; och blifve det beslut såsom Riksförsamlingens gällande, om hvilket minst tvåtredjedelar af de röstande ense äro. Antages förslaget då, varde det Konungen understäldt, såsom ofvan sagdt är: antages det icke, förfalle frågan. Är grundlagsfråga af Konungen väckt, varde den hvilande, derest en af Riksförsamlingens afdelningar förslaget bifaller. Ej må Utskott eller Riksförsamling eller någon af dess afdelningar uti Konungens förslag ändring eller tillägg göra. Väckes förslag till sådan ändring, och detsamma i den ordning, som angående lagfrågor stadgadt är, af Riksförsamlingen godkännes; då må anmälan derom ske hos Konungen, som derå gör det afseende Han för godt finner, meu läte Sitt svar komma Riksförsamlingen ofördröjligen tillhanda. Bifaller Konungen Riksförsamlingens hemställan, hvile då Konungens förslag med sålunda medgifven förändring till påföljande riksdag, till den behandling förut är föreskrifven för hvilande grundlagsfrågor. Har Riksförsamlingen i dennna ordning förslaget bifallit, så är det lag. Ej må förslag till ändring eller tillägg i grundlag å annan än lagtima riksdag göras. § 136.
Stan•ders pröfning blifvit föreslaget : 1:0, Att det gamla underhållssättet elter måtte få vidtaga. a) Inom Hågloflige Ridderslapet och Adeln: Af Herr Grefve Gyllenborg, Johan Henning, sorn, efter en lemnad öfversigt af de flera olägenheter, hvilka Talaren förmodar hafva varit med Mötes-Passevolancens erläggande under de 15 sisla iren förenade, samt linder åberopande af Rikets Ständers vid 1812 års Riksdag gjorda erkännande deraf, ”att ’ kostnaderne för Soldatens matsäck vore endast förskottsvis utgifne och borde Roten af ^'Soldaten ersättas,’’ hemställt, J’om icke Soldaternes underhall på möten och marcher må besörjas på sätt af ålder varit, i öfverensstämmelse med Kneckte-Contracten, vanligt, med förändring blott i afseende på furegifna angelägenheten af nu varande underhållssätts bibehållande, att, genom Statens mellankomst, anstalter vidtagas till emottagande af så beskaffad möteskost till Regementsmöten, som uppfyller ändamålet och af Rotebondens hushålls-tillgångar kan utgöras , i hvilket afseende af denne senares val borde få bero, huruvida han sjelf vill möteskosten Statssamt Allm.Besv.o.Oec. Utsi.Utl.N:oyi. 9 anskaffa och vid Regementsmötet aflemna, eller, efter tidigt erlägga penningar efter markegång för de år allena, då sådana Regementsmöten inträffade.
Domaremaktens granskning och afgörande; och sorti »Konungens Högsta Domstol, vid pröfning af den emot Herr Wallenbergs riks»dagsmanna-behörighet gjorda och inom Borgare-Ståndet sedermera förnyade an»märkning, förklarat, att, enär Herr Wallenberg, såsom i Sundsvall burskap egande »och mantalsskrifven, mäste anses vara derstädes bosatt, funne Högsta domstolen »ej skäl att göra ändring i det slut, hvari Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i »Wester-Norrlands län i målet stadnat, och genom hvilket Herr Wallenbergs val »till Riksdagsman för Sundsvall blifvit fastsläldt, med tillägg, att Magistraten, i »följd deraf, hade alt för Wallenberg behörig fullmakt utfärda; alltså anser jag »mig, på nu antydda grunder, förhindrad att i nämnda hänseende framställa pro»position: Ståndet obelaget alt, örn det ej instämmer i begreppet härom, gifva »denna sin mening tillkänna, enligt stadgandet i 53 § Riksdags-ordningen.» Denna propositions-vägran har, enligt anställd omröstning, sedan en voterings sedel blifvit atlagd och förseglad, befunnits icke gillad af treliosju bland Ståndets vid tillfället närvarande ledamöter; hvaremot samma vägran af elfva ledamöter godkändes; vid hvilket förhållande öfverläggningen, enligt 55 § Riksdags-ordningen, förklarades hvilande och målet förvistes till Konstitutions-Utskottet, som skulle anmodas att, inom åtta dagar efter erhållen del af protokollsutdraget om denna propositions-vägran, till Ståndet inkomma med moliveradt och bestämdt utlåtande öfver frågans stridighet eller enlighet med Grundlagen.
Vid sådant förhållande finner Utskottet den nu föreslagna tillökta utgiften kunna utan olägenhet från Riddarhuskassan utgå; och anser Utskottet, på de af Hr Grefve af Ugglas anförda skäl, jemväl både Ridd. o. Adelns fördel och billigheten fordra, att, derest RiddarhusSekreteraren skulle finna sig föranlåten att före nästa Riksdag, i auseende till sjuklighet, begära samt af Direktionen erhålla afsked, oaktadt han icke efter RiddarhusDirektionens instruktion är till pension vid afskedstagande! berättigad, någon sådan likväl bör honom tilläggas. Beträffande beloppet af samma pension, så och med afseende derå att RiddarhusSekreteraren vid uppnådda 57 års ålder uti mer R idd ar h us-Utsk o 11 ets Utlåtande N:o 21. 3 än 16 år varit på Riddarhusets ordinarie stat uppförd och under 5 Riksdagar bestridt den både mödosamma och ansvarsfulla RiddarhusSekreterare-sysslan tillstyrker Utskottet, på sätt Hr Grefve af Ugglas hemställt: det må Riddarhus-Direktionen bemyndigas att åt Riddarhus-Sekreteraren vid afskedstagande! före nästa Riksdag bevilja pension från Riddarhuskassan att qvartaliter utgå med ett belopp af 375 rdr, eller 1,500 rdr rmt årligen, hvilket icke med mer än 300 rdr understiger den lön, bemälde tjensteman på Riddarhusets stat åtnjuter. Stockholm den 27 Okt. 1860. Stockholm, Typografiska Föreningens Boktryckeri, 18ö0 RIDMRHIJS-MEKTIOMS RIKSDAGS-BERÄTTELSE I8S9. Bilaga till Ridd, och Adelns Protokoll vid 1859 års Riksdag. 1 Hörs amst c Memorial. Den berättelse, som, enligt 15 § af den för Riddarhus-Direktionen utfärdade Instruktion, hör, vid början af hvarje Jtiksdag, till Högloft, ltidd. och Adeln afgifvas öfver hvad vid Riddarhusoell Stift-ärendeuas förvaltning, sedan sista Riksdag, sig tilldragit, får Riddarhus-Direktionen härmed äran öfverlemna, jemte det