Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
ligen finna &amp; n B Sorosis., li~itrs medlemmar till ' största delen iiro kvinnor, so111 förtjäna sitt iippelialle sisoin liikariniior, journalister, larariiiiior, Itonstiiiirinnor, skioldespelerskor, shngerskor o. s. v. BIaiiga af dem ha redan efter nlhghigt., förtjiinstfullt arbete iiiiiiiiit högsta afsatsen af i.j.ktbarlietens tcappa, niidra &amp; er iiro arinii ej längre komne an till de nedersta trappstegen. En del ledaiiiöter iiro rika ' iniiiis liiistriir och ha aldrig beliöft att p i egen litiiid iipptiiga kampen för tillvaron. De föredraga sor ro si ss friska andliga atmosfär frainför ett toint siillskapslif i ytliga kretsar och visa diirigeiioin godt omdöine. DI ' iniddagen var slut iirröjdes inom ett .par iniiiiiter den största salongen och damerna slogo sig ned i. en Iialfkrets onikring ordföran-. ' ' ' a. 96 dens bord, Iivarp % klubbaii lag bredvid en vas doftaiide rosor. Xii började sjiilaspisen att serveras Bt såviil ledaiilöter som gäster. Det gick systematiskt till vQa. Klubben ar indelad i komitder eller utskott precis soin vid riksdagsförhanclliilgar. Vid hvarje månadsmöte iiligger det ett utskott att dryfta en viss friga af allniant intresse. 8iliiiida agnas eii sanimaiikomst i t frigan oni uppfostran, en annan å t vetenskapliga frågor, eii tredje å t iilantropi o. s. v. Oktobermötet var i liiinderiia p % ~oktoriniioriia, allesaiiinian praktiserande liikare i staden, till pA köpet ined stor, inbringande miiigArig praktik. Den ena doktorinnan efter deii andra betriidde talareplatformeii och upplëste en iippsats, soiii varade knappa feni minuter. De gingo alla rakt p&amp; saken i frågan:!)
Till största delen glest befolkadt, med länga afstånd till städer, marknadsplatser och andra ställen, der anskaffandet af en stor del lefnadsförnödenheter och alyttringen af egna produkter verkställes, kräfver behofvet ett jemförelsevis stort belopp af kontanta penningar å små valörer, som lämpa sig efter de i landet gällande varuvärden och andra dagliga behof; och då det behöfliga myntförrädet lättare medlöres och förvaras i forin af sedlar,„sä synes häri ligga ett vigtigt skäl för att sådana må finnas ä ganska låg valör. Alven för försändningar med posten af kontanta penningar medföra sådana sedlar en stor lättnad och ej ringa kostnadsbesparing; och dä den ifrågavarande sedelvalören ä 1 R:dr öfverensstämmer med den i landet gällande räkneenhet för penningar, synes äfven härutinnan vara en anledning att hemta för ett fortsatt bibehållande af densamma. På dessa, jemte de öfriga skäl, som vid föregående riksdagar anförts för bibehållande af sedlar ä 1 R:dr K:mt, anser sig Utskottet böra till Rikets Ständer hemställa, att Revisorernos berörda framställning ej må till någon åtgärd föranleda. Stockholm den lö Februari 1863. Reservationer: af Herr Friherre von Schwerin, Julius: ”Emot Utskottets beslut att förorda ett fortfarande lifgifvande af sedlar å En Riksdalers valör, får jag reservera mig pä följande skäl. Klingande mynt är pä den utländska marknaden värdemätare. Hos oss utgöres denna till följd af 72 § Regeringsformen äfven af "pappersmynt". Genom denna olikhet kommer inoch utrikes handeln ofta i origtigt förhållande inbördes. En större sedel-emission i Sverige medför en ökad konsumtion af såväl inhemska som utländska produkter. De förra salderas lätt med pappersmyntet. Icke sä de sednare, hvartill erfordras klingande mynt. Inom de båda handelsområdena utgör således värdemätarnes olika beskaffenhet en ytterligare "gränsskilnad". Klart är, att såväl i afseende pä handeln i *sig sjelf, som ock på möjligheten och lättheten att betala vår utländska skuld, det vore skäl att borttaga denna gräns.
Föredrogos a nyo och gillades följande Staissamt Allmänna Besvärsoch Oeco lomie-Uiskottens den 33 sistlidne April afgifna , samt den 4 dennes e. m. på bordet lagda Utlåtanden N:o i5, i anledning af väckt fråga om odeladt användande af Wisby Hospitals inkomster för Helsovården på Gottland ; N:o 14. i anledning af vackt fråga pm lindring för de Heraman i Blekinge, hvilka blifvit till Lotsars underhållande indelte ; N:o 16 , i anledning af väckt tråga om förändring i de om Milit!» Boställens tillträdande gällande författningar j N:o 17, i anledning af vackt fråga om upprörande af en Magazins-Byggnad i Thorshälla ; N:o 19*, i anledning af Kongl. Majus till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition om förhöjning i Rotehjelpen för svag» Rotar inom Kronoberga och Caltnare Län ; N-o 30, med anledning af väckt frågs om tillökadt^anslag för^Bergs-Scholan i Fahlun ; Prof. Utdrag den II Maji l8ä<). 39 N:o si, i anledning af flera väckla Motioner om behofvet af nya Provincial - Läkares tillsättande i åtskilliga delar af Riket Den ii Maj igap. Från Högloft* Ridderskapct och Adeln* S. D. Remitterades till Lag. Utskottet : Herr Thams, Wollrath, dea 7 denne», e. m. på bordet lagda Motion, angående Förmyndare-Kammares organiserande. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den 10 sistlidne Mars^ under N:o 9, aflåtna samt den 16 i samma månad e. m. på bordet lagda Memorial, med Förslag till ny redaction af si §. Rikadags-Ordningen, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde Redactions ; J?örs 4o Prat. Utdrag den 11 Maji slag, till den behandling 56 §. RegeringsFormen föreskrifver, godkänna* S.
Naj:t 6 en zj 8eptemtzer i83y i nafven skrift, tiar billne Roreständaren tor O^mnasliska Lentral-Institutet, Rrotessoren n^. m. T'. //. /Z//A-.!- efterlemnade lunika, t7Z-cr/-Zotter ZVetteZZZarZr, underciani^st anlialiit, dets att Icenne jemte tem otorsorjde barn kunde i Meter förunnas ett extr» nädär viet elen af mannen i lifstiden innelcalda Rorestandarekiestältnin^, med Ribeträilande tillika, tor äret, afetet i nämnde egenskap ^ersonelt kevitjade extra Rune-ansla^, 6vo R:dr; dets oek att titt Rikets nästsammankommande 8tander mittte ^oras Mcti» framställninA, att samma extra anslag, såsom enda räddningsmedlet för en i ctet allmännas tjen8t sällsynt verksam veta af RiKet8 8tänder mect tiifall neli understöd uppmuntrad mans enka oell Rarn, linge fortfarande af dem tillgodonjutas; ofver lrvitken ansökan Direotionen för 8toeklm1m8 8tads Undervisningsverk Idilvit trörct, samt Rongt. Naj:t8 oell Rikets 8tats6ontor mect Dtlätande i underdänigtmt inkommit. Rongt.
Men, ehuru visserligen försvaret kan sägas vara i produetivt hänseende nyttigt, emedan det är den produetiva förmågan, som fordrar försvar, kan jag likväl icke inse, hvarföre man till skäl försitt afstyrkande skall uppsöka en anledning, sorn icke hörer till frågan; ty det är egentligen för statens sjelfbestånd, sorn försvaret erfordras. Det andra skälet lyder, sorn föijer; "Utsk. tror sig böra öppet uttala den öfvertygelse, att, i Rikets närvar, ställning, några betydliga uppoffringar för efterkommande icke böra göras i afseende på försvarsverkets iståndsättande." Detta argument är väl det mest sophistjska, det minst lämpliga, som någonsin kunnat framställas. K, M, har uti sin nåd. propos. aldrig hegart några uppoffringar för 334 Den 28 Augusti. efterkommande, utan det är just motsatsen, som K. M. begärt. K. M. liar föreslagit införandet af ett fondsystem, på det att efterkommande måtte komma att vidkännas bördan af de för försvarets iståndsättande nödvändiga utgifterna, i samma mån som fördelarna deraf komma dem lill godo; och nu svarar likväl Utsk, att statens närvar, ställning icke medgifver några uppoffringar för efterkommande, ehuru sådant aldrig är ifrågastäldt, Det är således Utsk. sjelft, som vridit frågan derhän. Jag begär, att Utsk. ville eftersinna detta vid afgifvandet af sitt slutliga utlåt., och att Utsk., somför Nationen står i ansvar försina handlingar, ville besinna, att om någon fara skulle uppstå, Utsk, inför Nationen står illa till boks, om det inledt Svenska folket i glömska af sky 1— digheterna mot sig sjelf och sina efterkommande.
De skulle ej tändas förrän via fyratiden, då den väntade skulle komma, men inemot klockan två börjar en och annan pröfva om hans fackla brinner bra. Då tända de allesammans och hälsa ljuset med vivarop. Det är omöjligt att stå i mörker, då så mycken glädje flammar inom en. På hotellen blifva de resande väckta och uppmanade att stiga upp. »Det är fest i Palermo i natt, o signori!» De resande fråga för hvem. »För en af socialisterna, som regeringen har frigifvit ur fängelset. Han kommer nu på morgonen med ångbåten från Neapel.» — »Hvad är det för en man?» — »Han heter Bosco, och folket älskar honom.» Det är ett sysslande öfver allt i natten för den väntades skull. En af getherdarna på Monte Pellegrino håller på att binda små bellisbuketter, som hans getter skola bära i halsbandet. Och som han har hundra getter, och alla bära halsband Men det måste göras. Hans getter kunna ej vandra in i Palermo nästa morgon utan att vara smyckade dagen till ära. Sömmerskorna hafva måst sitta vid arbetet ända till midnatt för att få färdiga alla nya klädningar, som skola på denna morgon. Och då en sådan liten sömmerska har slutat att arbeta för andra, så får hon lof att tänka på sig själf. Hon sätter ett par plymer till i hatten och reser bandrosetten alnshög. I dag måste hon vara vacker. Hela långa rader af hus börja illumineras. Här och där kastar man upp en raket. Lustbomber fräsa och knalla i hvartenda gathörn. Blomsterhandlarna utmed den långa Via Vittorio Emanuele få sina butiker tömda gång på gång. Ständigt, ständigt mer af de hvita orangeblommorna! Hela Palermo är uppfylldt af den söta orangedoften. Portvakten i Boscos hus får ej ro ett ögonblick. Praktfulla tårtor och tornhöga buketter vandra oupphörligen uppför trapporna. Och där komma hälsningsverser och lyckönskningstelegram. Det vill aldrig taga ett slut.
Utskottets yttrande i fråga om uppförande på allmänna IndragningsStaten af 800 R:dr årligen för nuvarande Ståthållaren å Stockholms Slott, Herr Friherre Klingspor; så har Utskottet i slutet af dess Utlåtande N:o 236, tagit liksom för afgjordt, att då PresteStåndet och BorgareStåndet bifallit Utskottets förra förslag derom, samt ingen anmärkning dervid blifvit af Ridderskapet och Adeln gjord, sistnämde Riksstånd äfven borde anses hafva samtyckt. Denna senare idé kan jag likväl icke finna vara riktig, enär någon proposition på bifall ännu icke blifvit framställd. Tiden är således nu först inne att afgöra denna, så väl som många andra punkter, mot hvilka väl inga anmärkningar äro gjorda, men som ändock kunna afslås. Min representationspligt befaller mig, att icke göra gracer på mina fattiga medborgares bekostnad; och det skulle således Den 21 September e. ni. 7> illa anstå mig» alt bifalla denna generosité mot Herr Friherre Klingspor, då jag vid 8:de Hufvudtitein anmärkt såsom någonting oerhördt, att i Lejonbacken, öfver hvars reparerande Friherre Klingspor har öfverinseendet, redan äro nedgräfde 120,000 R:dr Banco, och att ännu 80,000 R:dr ytterligare påfordras. Jag nödgas alltså bestrida de af Utskottet såsom bifallne ansedde 800 R:dr Banco till Herr Friherre Klingspor, oaktadt jag hyser all aktning för Herr Friherren, och gerna skulle önska , att Stats Verket vore i tillfälle anslå honom dubbelt större summa än den, hvarom fråga är. Men der ingen ting är att taga, der är ock ingenting att gifva, och det är på den grund, sorn jag för min del nödsakas säga nej.
Då nu Herr Kyrkoherden Wennerströms framställning blifvit uteslutande grundad å strängheten af det straff, hvarmed prest för fel i ofvanberörda hänseende af gällande lag hotas, och Herr Doktor Falck under diskussionen hos Högvördiga Preste-Ståndet förklarat, att hans förslag, i hvad det afsåge rättighet för prest att i fråga om äktenskapshinder begära domstolens utlåtande, »kunde utan synnerlig olägenhet falla, derest det i hufvudsaken, de förändrade ansvarsbestämmelserna, vunne afseende», så synes som skulle hufvudändamålet med motionärernas framställningar vara uppnådt, derest lindrigare straffbestämmelser för ifrågavarande fall varda, i anledning af Kongl. Maj:ts omförmälda Proposition, af Rikets Ständer antagna. Men Utskottet anser sig dock böra i korthet angifva, hvarföre Utskottet, oberoende af frågan om förändrade ansvarsbestämmelser, finner motionerna icke vara af beskaffenhet att kunna bifallas Skyldigheten för prest att pröfva kontrahenters hinderslöshet till äktenskap sammanhänger nemligen på det närmaste med den i vår lagstiftning såsom regel antagna princip, att kyrklig vigsel är ett vilkor för giltigheten af ett äktenskap, och synes icke utan oegentlighet kunna öfverflyttas på civil myndighet, utan att jemväl de borgerliga rättsverkningarne af äktenskapet varda genom sådan myndighets åtgärd bestämda. För öfrigt är Pastor, såsom inom Högvördiga Preste-Ståndet ock blifvit anmärkt, i de flesta fall den, som med största säkerhet och minsta besvär för vederbörande kan utröna, huruvida hinderslöshet till ett ifrågasatt äktenskap förefinnes eller icke, enär det vanligen är i kyrkans handlingar, som bevisen för en sådan hinderslöshet måste sökas. Men i intet fall anser Utskottet lämpligt att uppdraga ifrågavarande pröfning åt domaren, 8 La g-Utskottets Betänkande N:o 75. än mindre åt domstolen. Ett sådant hänskjutande till domaren eller domstolen af en fråga, som ej är af tvistemåls egenskap, vore för den egentliga domareverksamheten främmande, hvarjemte den olägenhet dermed vore förknippad, att domaren komme att på förhand yttra sig i ett ämne, der han sedermera, i fall att tvist uppstode, kunde blifva skyldig att meddela utslag.
Förbrytelser emot denna Förordning Böra, så i stad, som å landet, vid allmänna Domstolarne åtalas och afdömas, med undantag af frågor om oloflig Bränvinsförsäljning i de städer, der Police-inrättning finnes, och i hvilka dylika frågor uti hittills vanlig ordning behandlas. Då den tilltalade skriftligen anmäler sitt erkännande af förbrytelsen, må personlig inställelse undvikas. Åklagare, som Besvärar med oskäligt åtal, vare skyldig gälda kostnad och skada. 65 §. Af denna Förordning bör alltid ett exemplar finnas å hvarje minuteringsställe i försäljningsrurnmet uppspikadt, vid böter io R:dr. Ber.-, Bagsamt Allm. Besa.- och Oecort.- Utslc'.s Utlåtande JSf'.o 8. 43 F o r m u l a i r e till Mätningsoch Ståmplings-bevis å bränvins-redskapen N:o Enkel Dubbel -j "J med fast > panna r med löst \ bröst utan j Cylindrisk } balt mcd 00 lum9 3nSrör Dubbel j* rectificat°rj fästad vid hatten C Att sättas emellan pannan \ och afkylnings-redskapen Mäskvärmare '>>• Koppar h B B B_ B CfQ td fot I t:m fot g t:m i st. oval äf 6 t. diam. i st. rund af * t. diam. fr fr Pr1 b n ! & £ p b Redskapens paunerymd är stämplad å pannans | ^grsta (-|uj |—00. På panna, hatt, mäskyärmarc och rectiiicator åsatt min namnstämpel S. S. 1835. N. N; den 183— (Justerarens namn.) Reservationer: af Herr StuartFredric: ”Under de sammansatta Utskottens nitiska Bemödanden att genom en sträng Författning söka förekomma det morali - 44 B ev.-, Lagsamt Allm.
Soldatenknappa och ocillräckeliga aflöning har Stats»U'Eoitet föreslagit en tillökning af 2 ik: om dagen för A tillenet och Konungens Egit warfrvade Regemente, mm ukesiniit Mariniererne eller Orlo-js. och A miens F'o»- torne ifrån denna ganska tulliga och medelmä.tiqa lörmän, hwarjgenom de s mare fä k lk. mindre om dagen än de förre. Skälet härtill kan ärminstone icke jag finna, da hwar och en känner att Sjö Soldaternes tjenstgöring är lika trägen om icke trägnare ä» §66 Den i2 December. hen, som alw^r undra wärfrvade Soldater: De hafi p>a flersal ig ä^ggaude,-; De s^ola wara bade Artillerister, Sjömän och Jnfaurerister, och denna tre» dubbla tjenstaöring sones berättiga dcm till lika stor om icke större asiönmg au an^ra wärswaoe Troiipper. De hafwa wäl Z2 lik i mänadtelig lön; men derföre siks, ka de förrätta Artilleris med annat arbete! utan alt erhälla särffild betalning, da deremot andre Eorpser pndsä för Arbeten 2 ff. om daae». Under-Officers, rena wid Slöstaten aro ä'w n aldeles uteglömde, 0- agtadt de halma samma behof af tillökning, sä mycker mer, som de jämförelscwis med Arkillcrie Under» Lss cerare aro wioa sämre lonke.
Ilkan ej sölca mkttnad genom att blott ana o&amp; sh vara. säll, han vill som Psyke, veta », vill » se » - och sanniiigen kan te sig för honom så bister, att han varit lyclrligare, om hrni aldrig fatt veta. Och dock, har h m det, so111 Rydberg miiiorstädes lzallat ett » gossely~~.~ie », iir hans hvifvel icke Mefistos isigt hLafulla. utan det » varma, sökande, pröfvaiide », som off rar allt i liarlek, så ska-l1 den sralkande drycken icke iiteblifva. Brottsligt ai. clii ej att viga tankens strid, brottsligt ar snarare att söka omedvetenheteus och f öriiitelsens lycka. Detta &amp; r optiinism och en optimism, som räddar det väsentliga i tillvaron. Betydelsefullt synes, att deen klassiska poem om persoiilighetens strid inleder diktsaiulingen, och att varldsförnyelser afslutar den. skildringen i s TT&amp;rdträdet I sLifslust och lifsledar - Iivars sentenser, sk sammaiistalda, verka något bart, men hvars dityramber stråla af rosig hellenisk ungdomsfagring - måttar Viktor Rydberg bl. n. ett öfverlägset hugg &amp; t det lilla intelligenssnobberi, som iiii-. der någon tid hotat att varda den modernaste ba.rnsjukdomei~ har hemma, och som för öfrigt icke e1zt7crst %r löjligt. enar det. j u plägar sattas i förbindelse med vissa brutala teorier om den starkares ratt. Vi skola ocksi strax iterfinna Rydbergs satir i helt andra; än dessa, blott föraktfulla tonfall. Uteslutande. i sistnämnda skala affärdar han däremot hitr det koketteri med slapphet, s dekadans D och lifsleda, som miste vara osägligt motbjudande för denne D gosselynnets s, Psykes och Dexippos ' skald. Så, har slaget omsider drabbat f r i n I~ononz!
3. till delegarne i Bälinge mossar, inom Bälinge härad och socken, för utdikning och aftappning af dessa mossar, å 2,058 R:dr 6 sk., dito dito af 102 Il:dr 43 sk. 6 rst.jemte dito för samma år, och 102 R:dr 38 sk. 4 rst. för år 1879, 2,366: 35. 4. 2,263: 39. 10. » deltagarne i aftappningen af Sandby sjön 1 Wesslands socken af Örbyhus härad, å 3,000 R:dr, dito dito af 150 R:dr jemte dito för samma år, och 149 R:dr 40 sk. 6 rst, för år 1879, 3,449: 40. 6. 3,299: 40. 6. » dito i upprensningen af Slada-ån och sänkningen af Barknåreeller Griggebosjön i Hållnäs socken af Olands härad, å 3,333 R:dr 16 sk., dito dito af 166 ll:dr 32 sk. jemte dito för åren 1851 med 1880, och 166 R:dr 23 sk. 8 rst. för år 1881, 4,166: 23. 8. 3,999: 39. 8. » dito i sänkningen af Tösjön i Tierps socken af Örbyhus härad, å 305 R:dr 23 sk. 5 rst., dito dito af 24 R:dr 24 sk. 1 rst. jemte dito för åren 1852 med 1865, och 12 R:dr 24 sk. 6 rst. för år 1866, 233: — 3. 208: 37. 2. » dito i dito af Wendclsjön i Wendels socken af samma härad, å 344 R:'dr 33 sk. 2 rst., dito dito af 27
Infödd eller främmande, som penningar sig till godo å räkning i Banken häfver, eller något till förvar hos Banken ander försegling inlemnar, eller emot förskrifningar af Banken någon valuta utgifver, vare för Bihang till R. St. Prot. 1834- 6-te Sami. 2-dra Afd, 2 %ulra Jdåfteti 10 Bancooch Lag-Utskottens Betänkande 2V'.o 3. vissat!, att han eller hans rätts innehafvare skall, efter eget behag och de i hvarje fall utstakade vilkor, kunna deröfver anordna och förfoga; så att, hvarken under krigseller fredstid, det hos Banken nedsatta eller till densamma försträckta må för allmän eller enskild räkning konfiskeras eller med qvarstad beläggas. Vid insträffadt dödsfall, eller der egendom till Borgenärers förnöjande blifvit afträdd, ege vederbörande rätlsinnehufvare alt om innestående tillgångars utbekommande serskildt anmäla sig Iros BancoSlyrelsen, och sina anspråk lagligen styrka. §• 7 • Kongl. Svea Idof-Rätt i Stockholm skall allena och i första rummet vara Bankens lagliga Domstol, antingen Banken är kärande eller svarande, der icke i serskilda fall blifvit annorlunda uttryckligen stadgadt. Fordringsanspråk, hvilka af Banken bevakas efter Concurs-Lagen, vid serskilda Domsäten, måga hos dem pröfvas och afgöras, så framt icke någon invändning eller anmärkning uppstått mot giltigheten af ett slikt Bankens fordringsanspråk; men om så sker, skall tvisteämnet till pröfning och afgörande hos ofvanbemälde Hof-Rält hänskjutas. • §■ 8.
Beträffande dernäst hvad som blifvit anmärkt mot Utskottets förslag till befordrande af Diligenceoch Forvagns-Inrätlningar, så har väl Utskottet icke ansett sig böra frångå dess förut gjorda tillstyrkan om bidrag för dem af Nionde Hufvud-Titeln, äfvensom Utskottet får upplysa, att en sådan tillstyrkan, i afseende på anslag af Postmedlen, nn mera är öfverflödig, sedan Rikets Höglofl. Ständer, med bifall lill Stats-Utskottets Betänkande N:o 80 och N:o 214 i denna del, redan beslutat, att öfverskott af postmedlen må företrädesvis användas till Postinrättningens ytterligare förbättrande och till understöd och befrämjande af de gagneliga Diligence-lnrättningarne} samt att den sä kallade Paketpost farten md erbjudas något serskildt Bolag, somt mot tillgodo - Allm. Besvoch Oecon. Utsk. Betankande IV.O 11 njutande af ett årligt tillskott af postmedlen, på stadgade vilkor åtager sig och ansvarar för vidmagthållandet af denna communications-anstalt. Men Utskottet erkänner rigtigheten af den härvid gjorda erinran, att några tillräckliga bidrag, hvarken af Nionde Hufvud-Titeln eller afpostmedlen, i anseende till dessa fonders inskränkta tillgångar och deras disposition till andre redan bestämda ändamål, för Forvagns-Inrältningarne kunna vara att förvänta, hvadan den uppmuntran, man i nämnde väg velat dem bereda, icke heller kan blifva svarande mot ändamålet. Utskottet inser derjemte, att dylike anstalter skulle mycket befrämjas, örn de, på sätt Herr Prosten Ödman yrkat, berättigades att mel de skjutsande contrahera om öfvertagande, emot ersättning, af dessas skjutsningsskyldighet å de dagar Diligencer framgå, i likhet med hvad Forvagns-Inrättningen emellan Hufvudstaden och Upsala blifvit i Nåder med gifvet. Af sådan anledning har hos Utskottet fråga uppstått att för Diligenceoch Forvagns-Inrättningarne föreslå en sådan förmon.
Om den financieila lagstiftningen utöfvar ett sådant välde öfver alla industriella förhållanden (och detta skulle jag genom mångfaldiga exempel från Sverige och utlandet kuuna illustrera), så hemtar jag deraf fullt skäl för den åsigt, att en varsam behandling är nödig, och att öfvergången från ett system till ett annat, om det också vore bättre, mäste långsamt beredas och företagas. Ännu mera nödig måste jag anse varsamheten nu vara, då något erkändt bättre i min tanka alldeles icke blifvit framlagdt. Alt helt och hållet indraga lånerörelsen från landsorterna, synes man icke åsyfta, (ehuru projecterade lagstadganden kunna leda dertill), men man har såsom alternativa förslager framställt, att nya discontcontor borde från Riksbanken utläggas, att Riksbanken borde ingå i bankerna såsom aclieägare till hälften, eller slutligen alt enskilda bolagen må bibehålla sin sjelfständighet, men röra sig endast med Riksbankens sedlar. Afsåge man endast formen för rörelsen, eller vore frågan endast om mekanismen, (och derutöfver har man i allmänhet ännu icke sträckt sin pröfning), så skulle jag måhända föredraga statsbanken såsom ensamt sedelutgifvande, hvarigenom onekligen bästa controllen och största beqvämlighelen för allmänheten vore vunnen — springkällan vid Tumba skulle visserligen kunna släcka törsten åt oss alla — men så rent materiel är ej frågan; det är lånesyslcmets inneboende anda, som måste betraktas. Papperscredit är numera nästan oundgängligen nödig i den civiliserade verlden, men dess utsträckning utgör ock, såsom jag redau förut antydt, den farligaste frestelse till öfverspänning i Den 25 Januari f m. 439 rörelsen, till missräkning och sin egen förstöring; en värmande eld, som frisläppt lätt urartar till allmän härjning. Konsten är att kunna erbjuda den i sådant mått och i sådane former att faran af dess missbruk i möjligaste mån förekommas. Creditlagstiftningen conlrollerar densamma, och realisationens bestånd heror deruppå. Endast då den är ställd under allmän lag, kan sedelrörelsen antaga den elasticitet, som är nödig, om a ena sidan myntvärdet skall uppehållas och å den andra sidan enskild credit kunna utbilda näringslif uti landet.