Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I vår offentliga uppfostran synes den kroppsliga utvecklingen hittills icke hafva varit så afsedd, som sakens vigt skulle kräfva. En tilltaganda fysisk waghet visar sig också, enligt erfarne såväl skolmans som gymnastik-lärares vittnesbörd hos skolungdomen på flere ställen inom landet. Genom den nya skolsladgan har otvifvelaktigt lärjungarnes själsansträngning blifvit i betydlig män förökad, dels till följd af den större mängd olikartade läroämnen, som i skolorna böra inhemtas, dels ock derigenom att lästiden för året blifvit förlängd från 32 till 36 veckor. Då man lätt kan 52 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 448. befara, alt en förtidig förslappning kan blifva en följd af den spada tankekraftens alltför stora ansträngning, synas dessa förhållanden Utskottet vara värda det allvarligaste behjertande. Utskottet har på sådan grund ansett sig böra föreslå uppförandet af ett särskildt gymnastik-lärare-arfvode till ett någorlunda tillräckligt belopp lill livart och ett af de högre läroverken samt ställande till Kongl. Maj:ts disposition af en rund summa för utdelandet af sådana vid de lägre läroverken, i den mån denna vigtiga angelägenhet hinner ordnas och skickliga lärare hinna bildas. Ett sådant arfvode vid de högre läroverken anser Utskottet icke kunna bestämmas lägre än till 500 R:dr, och för att vid läroverken kunna vinna och bibehålla skicklige sådane lärare,: synes en förhöjning af detta arfvode, efter deras tjensteålder, böra ega rum, i likhet med hvad för den öfriga lärare-staten är föreslaget, så alt arfvodet höjes efter 5 års tjenstgöring till 750 R:dr och efter 10 års till 1,000 R:dr. Hvad aOöningen af sådane lärare vid de lägre läroverken angår, har Utskottet antagit, att om den summa, som för sådant ändamål skulle ställas till Kongl. Majlis disposition, bestämmes till 9,000 R:dr, densamma bör blifva tillräcklig.
Gud måtte det icke svika henne — detta, det stora, det stora. Då doge hon visst, ja då måste hon dö. Erik spände upp ögonen. Hon talade andlöst fort: — Erik, Linde håller af mig, han har ett ögonblick nej, nej, nej — hon fattade hans arm hårdt, då han eldröd rusade upp. — Nej han har aldrig sagt det, han bara en enda minut — tog i mig, det är allt. Så de hånlogo dessa ord med lögnaktig, platt, plebejisk uppsyn! — Skenheliga skurk — joo det är fint, så skall det vara, där har du dem, min kära Matilda, är du inte na botad så — få-an jag går genast till honom. Han ville bort mot dörren, men hennes fingrar voro af järn. Det blef ett ögonblicks nästan tafatt tystnad. Matilda stirrade in i något stort, dumt något. Behöfde hon hafva gått till Erik, hon som varit så segerviss? Det var med ens, som om hon spelat en roll. — Hur vet du, att inte också jag ...? Han slet sig hårdhändt loss. Så blef han stående, och hans starka färg aftog mer och mer. — Gör du det? sade han skyggt och såg på henne med förvildad blick. Då blef allt åter starkt och visst. — Kom — hviskade hon. Och han kom och satte sig på soffan, och hon föll på knä där bredvid och talade. Ibland lutade hon hufvudet i sina knäpta händer, ibland kastade hon det tillbaka och hennes fuktiga, litet oklart skimrande blick mötte hans, som bar det strängaste uttryck, den förmådde. Det var en egendomlig bekännelse, och svårt vore nog att säga hvar fantasibarnet slutade och hvar människan tog vid. Men som Matilda Hjelm då trodde, så var det. När hon tystnat, reste sig Erik med en lätt harkling och gick framåt golfvet. På hvilket språk skulle han väl svara henne? Det sårade honom hemligt, att hon icke tycktes på minsta sätt rädd för honom, det gaf honom en obehaglig förnimmelse af underlägsenhet, och ärligt taladt förstod han icke fullt situationen. Så sköt den tanken upp, att Yankeeprästen varit i stånd att uppfatta henne bättre än han.
I händelse någon af dem nu är närvarande, uppmanar jag honom att förklara, om lian icke instämmer i den åsigt jag nu yttrat. Herr Rosenblad: Det är allenast i fortsättning af Herr Lefrens anförande, som jag vill yttra mig. Herr von Hartmansdorff har ansett det hafva varit bättre, att taga den ifrågavarande summan af den outtagna Statsbristsumman, än af mindre Creditivet. Resultatet hade i det hela blifvit detsamma, då RiksgäldsContoret i alla fall måste betala StatsContoret; men formen hade då varit olaglig. 62 §. RegeringsFormen säger, sedan den i det föregående talat om de ordinarie inkomsterne: ”Sedan StatsVer”kets behof blifvit af StatsUtskottet uppgif”ne, och af Rikets Ständer pröfvade, ankommer det på Rikets Ständer, att en deremot svarande bevillning sig åtaga, samt att tillika fastställa, huru särskildta suni - I g4 Den 19 Mars f. m. "nior deraf skola till serskildta ändamål an "vändas, och dessa summor under bestäm "da Hufvudtitlar uti RiksStaten anslå.” 6, §. innehåller vidare: "Så väl Rikets Ordi "narie Statsmedel och Inkomster, som hvad "på sätt omförmäldt är, under namn af Ex "traordinarie Utlagor eller Bevillningar til "StatsYerket af Rikets Ständer anslås, va "re under Konungens disposition, att tii "de af Rikets Ständer pröfvade behof oc "efter den upprättade Staten an ordnas.” Bian dessa medel är Allmänna Bevillningen, son ingår till RiksgäldsContoret. Deribland ä just den outtagna delen, hvilken Herr voi Hartmansdorff åsyftat böra tagas, i ställe för lilla Creditivet, och jag hemställer, on det icke varit olagligt, att på dessa sum mor hänvisa något, sorn varit stridand mot RiksStaten.
Jag nämner detta hufvudsakligen derföre, att jag är öfvertygad att inom många län en mängd af allmogen kommer att väljas till landstingsmän. Dessutom är det af vigt vid de beslut, som landstinget fattar, att de personer, som skola verkställa dessa beslut, kunna kontrolleras, och dertill är ingen tjenligare än en härads-representation. Att landstinget skall upptaga alla de ärenden, som tillhöra bärandet, är icke gerna tänktbart utan ändring i Bevillningsförordningen och flere författningar. Skulle man ändock kunna tänka sig, att en sådan ändring verkställes, så blir det nödigt att landstinget icke sammanträder blott en gång, utan oftare, hvilket åter blefve både kortsamt och besvärligt. Hvar och en länsstyrelse vet, att vid en mängd frågor måste man höra häraderne antingen inför domstol eller inför K. M:s Bef:de. Dessa ombud äro i allmänhet valde ett för hvarje socken inom häradet. Om man deremot tillämpade kommunallagarne, så blefve det efter folknummer och således rättvisare, än man nu kan vänta sig, då ombuden endast yttra sig hvart och ett för sin socken, oberoende af de öfrige. Dessutom känna häradsboerne ofta icke det ämne, som utgör föremål för deras deputerades afgörande, annat än genom den kungörelse, som blifvit dem meddelad. Vanligen erhålla ombuden en instruktion, efter hvilken de skola besluta, och är frågan om en utgift, så föreskrifver oftast denna instruktion att de skola svara nej. Då nu dessa ombud infinna sig vid det pålysta sammanträdet, kunna de ofta nog finna den sak, som utgör föremålet för deras hörande, vara både rättvis, nyttig och billig, men de äro bundna af sin instruktion. Funnes nu en härads-representation, så vore alla dessa ärenden ölverlemnande åt densamma, och då kunde värderika upplysningar för landstingets medlemmar inhemtas af dessa härads-representanter. Dessa äro för mig de skäl, som föranleda mig att yrka återremiss af Betänk:t, och i likhet med den siste värde talaren anser jag det vara af vigt, att Utslct genomläser den reservation, som af en ledamot i kommunal-komitén är i berörda hänseende afgifven.
Hemliga Uiffotkct har följt billighetens föreskrifter, da der ansett, ar sammanskottet kil IvoalrtslioQS ^onäsn borde utgöras af all förmögenhet, efter en wisi fast ställd proLsnr; enligt denna princip drabbar afgiften endast d,m, som äro Fastighetsägare, draga ränta af ullanka Lapiraler eller sadana, som uti någon rörelse ä ro gjorda fruktbara, samt innehafware af större Löner; ! - ! 6lt den träffar asla besia, liki et lika förhållande och i män af deras förmögenhet; den frikallar härifrån alla de af 8-Men» Medlemaiar, är hwilka lyckan med mera sparsam hand utdelar gods och egendom; men dest? sednare, h,vilken alädjesnll känsla! desi? fa äswen njuta frukten af et redbart Mynt, sedan de i flera ar igenom ec wacklande mymwärde ofta ftnmit bade kön och arbers-sörrjenst otflräckeliga ri! nödrorftig bergning. Huru tilfredsställande är det da icke, at ig-nom den förrflagna ofnsren, bidraga til wanlotrade medtiiidersätares wal! Dec sriwilljga offer wi gore til 8rsren af wart Silfwer och andra rcdbarhecer, lönar ost med de» glada erinran, at hafva lättat en ä.stad Konungs bekymmer, al hofwa bidragit til Fäderneslandets basta, lil allman och enstilld båtnad och den mindre bemedlades bättre utkomst. Detta flora ändamål, hwilket icke en eller flere, oaktadt isrigaste böjelse dertil, mägkar upnä, blir likwäl möjligt ar winna, igenom deras samfaldtq åtgärd, som äga förmögenhet; huru lyckligt är dek dä icke, ak fa räknas uti desto sednares a«ta>! ware dock icke detta sagdt kil Ridderstapet och Adeln i den afsigt at wäcka deras ädelmod; dec första Riks-Ätandet bchöfwer härli! inga anmaningar:
Den lilla f oreningen, som borj at under mycket blygsarnma f orhillanden och i liten skala, has det vackra andamilet, att Sgenom anordnandet af aftonsamkvlin for fabriksflickor bereda dessa en nyttig forstroelse efter deras enforrniga och anstrangande arbete jamte tillfalle till bildadt siillskap&gt;). Foreningen, i spetsen for hvjlken st&amp; nigra for v h a arbetande systrar varmt intresserade personer, verkar inom Kungsholms fi~rsnlnling, som bekant ett af hufvudstadens mest be-. tydnnde fabriksdistrikt, och har haft gliidjen ntt se sina striifrantlen kronas lned det basta resultat. Foreningen disponernr nu ofver egen lokd, d5ir. samkvain ined foredrag, musik och annan bildande och roande underhwning flere gbnger anordnas under rinterns lo pp, alltid med det lifligaste intresse olvfattade af de nnga fabriksflickornn sjiilfva. Antalet sf dem, som onska delttrga i dessa enlrln fester 21 % iif ven i standigt tilltagande. Den id&amp;, som Ligger till grund for ofvanstiiende forenings verksamhet, strafvmdet att dstikomna en sammanslutning af kvimor ur skilda samha.llsklasser, Lr fiir visso icke uy, och i flei-a delar af rbr hnfvudstad och inom olika 1u: etsar arbetas for samma behjiirtansviirda syfte, men det ar oss en gladje att knnna oinnilmna hvarje nytt steg frainit i ienna riktning. Kvinden og Samfundef. Dansk fiindesamf nnds f iirtjiinstf ulln organ, har pb 254rsdagen af ssnmfundets stiftelse, den 1 ?5 dec. 1 S %i, utgifvit ett Fest~zumzer med omviixlande innehiill.
Beträffande äter frägan, huru förhallas skall med hus. bondes debitering för de kjensthjons Skyddsafgift, som äro skattskrifne ä egendomar, belagné i annat Taxcnngs-district an der husbonden mistas; anser Utskottet af;. Art. 5. Z. 6. mom. följa, att Skyddsafgiften för tjensthjon i sadant fall kommer a.t päföras husbonden i det Taxerings. disickt, der egendomen är be - Den 22 September. 685 lagde afgift för tjenstehjonet, lagen, och att Bewillningen afdrages ifrån dennes Bewillder äfwenfiör erläggas; hwil, ning. ket dock genom exempel uti En annan fräga äterstär Formulairen till Taxerings, likwal att beswara, nemligen: uppgift närmareflallupplysas, huru bör i förenämde hänseende förhallas med tjenstefolk, skattskrefne a egendomar belägne i annat Taxerings-di. sinet an der husbonden wi. sias? Z detta fall lärer förmodeligcn det undantag i z. Art. 5. ö- 6. mom. fä äga rum, att husbonde debiteras för dess tjenstcfolis Skyddsafgift ä den ort, der tjenste, hjonet är skattjknfwit, samt att afgiften uppbäres hos den, som egendomen förestår. Pag. Z7- Pag. g?, i Tariff. N:s r. Efter orden: för behällen Som denna Tariff endast inkomst under Femtio Rikshar afseende pä afgift för daler erlägges ingen afgift, behällen inkomst, lärer det bör af förut anförde skäl tilproponerade tillägget ej waläggas: efter denna Tariff, ra af nöden.! Tariffen Tariffen N:o 2. pag. z8. Under Artikeln Arbetare, Utskottet tror att med Ve tillägges gifte samt enklingar barn, för hwilka lindring i med barn nägon lindring i Bewillningen äger rum, enafgiften utan att barnens al, dast menas sädane som arö der harwid bestämmas.
Banks bekostnad varda preglad till minne af aflidne BancoSecreteraren Helsingii stora förtjenster om Banco-Verket, äfvensom att ej mindre ett exemplar i guld af denna me daille måtte öfverlemnas åt hvardera af hans a:ne efterlefvande bröder, än ock i silfver åt Ledamöterne af Bankens Öfveroch Under-Styrelse tillika med öfrige Embetsmän inom den tjenstegrad Banco-Secreteraren Helsingius i lifstiden tillhört, samt i bronz åt alla andra tjenstemän vid Banco-Verket; hvarjemte exemplar af denna medaille torde, på öfligt sätt, böra offentliga Myntsamlingar tilldelas. Stockholm den 19 Juni 1840. 1— OäC ■ Bih. till R, St', Trot. iSej.o. 6 Samt, £ AJd, £6 Haft, 5 STOCKHOLM. Tryckt hos A. G. Banco-Ut.sk. i JV.:o 4ö. Ank. lill Exp. -Utsk. den 8 Juli kl. $ a e. m. Betänkande, med hemställan, (leds om ersättning till Öfversten och Riddaren C. J.
Hvad man i det afsidet yttrat är likväl ett misstag, ty i det sednare landet finnes ett Nolarial-system, hvaremot England saknar ett sådant, men eger i stället ett mycket aktadt Advokat-stånd, som upfyller Notarial-inrättningens förbindelser och är en säker rådgifvare åt qvinnan. J Sverige fia - Den 12 December e. m. »45 nes icke något Advokat-stånd, och de, som dit räknas, Stnjuta icke det hästa anseendet, ehuru undantag finnas. Hvad ändtligen angår exemplet från Danmark, så må jag bekänna, att denna stat ingalunda är en mönsterstat för mig, och jag är icke benägen jurare adverba minislri. Exemplet är dessutom nog nytt, enär beslutet om förändringen derstädes fattades för några få dagar sedan och, såvidt jag hört refereras, med den försigtighet, att qvinnan skall först varn under en curators inseende derefter hon blir myndig. Emot Ulskts förslag har man äfven framställt den anmärkn., att anmälan om qvinnans myndighet skulle i vissa orter kunna fördröjas. Jag, tror dock att några månaders dröjsmål dermed icke kan skada. Beträffande den financiela krisen, så, oaktadt allt hvad som är sagdt att tidpunkten för införandet af förändringen icke är lyckligt vald, erinra att denna kris kommer att kännas tryckande länge nog, men icke kan qvinnans myndighet dertill bidraga, ty omöjligen lalér det sig tänkas, att pl u ra I i tet en of dem vilja på en gång blifva myndiga. Man har sagt, att under nuvido förhållanden antalet af ansökningar om myndighet icke upgå till mera an 3 ä 400 årligen. Således, om benägenheten hos qvinnor att blifva myndiga icke varit större, kan någon synnerlig fara icke vara för handen, i händelse lagen antages. Jag yrkar bifall till Utslcs förslag. Ropen på propos. förnyades. Hr Carleson: Då jag är afgjord motståndare både till Utsk:s förslag och K.
Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet i Ståndet denna dag väckte motioner af: l:o Doktor Emanuelsson, om förbud för landthandlare att försälja bränvin eller andra brända eller destillerade drycker, åtminstone ej utan sökt och erhållet vederbörligt tillstånd; 2:o Prot.-Utdrag den 19 November 1862. 33 2:o Prosten Sondén, om upphäfvande till kraft och verkan af § 84 i Kongl. Förordningen den 6 September 1842, angående trappers och persedlars förskaffande; 3:o Doktor Rundgren, om tillägg till Kongl. Kungörelsen den 22 Maj 1852, § 3, att barn, som icke inhemtat Foikskole-stadgans minimum af kunskap, ej må i arbete antagas; och 4:o Doktor Säve, om nödiga förändringar i 1859 års Läroverks-stadgas läseordning och strafflagar. S. D. Föredrogs och remitterades till Stats-Utskottet Rikets Ständers innevarande år församlade Revisorers berättelser om granskningen af l:o Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning; och 2:o de under Kongl. Maj:ts och Rikets Kommers-kollegium ställda fonder och medel. Från Vallofl, Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Expeditions-Utskottets nedannämnda Utlåtanden : JM 4, i anledning af en utaf Kommitterade till Tryckfrihetens vård gjord framställning, angående förändradt sätt för tryckningen af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser; och JM 5, i anledning af framstäjdt förslag, angående särskild tryckning af de inom Riks-Stånden väckta motioner. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades Herr Renströms motion, JM 18, om upphäfvande eller inskränkning af förbudet mot beräkning af högre ränta än sex för hundra årligen; tillika med deröfver afgifna yttranden.
Derefter satte de sig tillsammans uppå berg-spetsen, och talade kärligen med hvarandra. Prinsen förtäljde, huruledes han blifvit förbytt till ulf, och om all den nöd han utstått medan han fick löpa omkring i skogen; men konunga-dottern talade om sin sorg, och alla de tårar hon fällt me’ns han var borta. Sålunda sutto de hela natten igenom, och visste intet ordet af, förrän stjernorna begynte slockna för dagen, att man kunde skönja omkring sig. Som nu sol rann upp, blefvo de varse, huru der lopp en stor väg under berget ända fram till kungs-gården; men ifrån berg-åsen kunde man skåda omkring sig åt alla håll öfver landet. Då sade gubben: »skön jungfru, vänd dig om! Märker du något der borta?» ’Ja’, svarade prinsessan, ’jag ser en ryttare på en skummig häst; han rider allt hvad han förmår framåt vägen.’ Gubben sade: »detta är ett il-bud från din fader, konungen. Han kommer snart efter med hela sin krigs-här.» Nu blef prinsessan öfvermåttan glad, och ville straxt gifva sig ned för att möta sin fader. Men gubben höll henne tillbaka, och sade: »vänta! ännu är det för tidigt. Vi vilja först se huru allting aflöper.» Det led så någon stund, och solen lyste klar, så att dess sken föll på kungs-gården nedanföre. Då sade gubben: »skön jungfru, vänd dig om! Ser du något der borta?» ’Ja’, svarade prinsessan, ’jag ser mycket folk komma ut ur min faders gård; och somliga draga vägen fram, men andra fara till skogs.’ Gubben sade: »detta är din styf-moders tjenare. Nu har hon skickat en skara att möta konungen, och helsa honom välkommen; men de andre fara till skogs för att leta efter dig.» Vid detta tal blef konunga-dottern orolig, och ville nödigt stadna qvar, utan beddes få gå ned till drottningens folk. Men gubben höll henne tillbaka, och sade: »vänta ännu så länge! Vi vilja först se huru allting aflöper.» Det gick så åter en stund, och konunga-dottern blickade stadigt framåt vägen der konungen skulle komma. Då sade gubben: »skön jungfru, vänd dig om!
Fj erde hufvudtiteln. Förhållandet med inkomster och utgifter inhemtas af bifogade tabeller. (Se bilagorna Litt. D. och E.) § 6. Till bestridande af Krigs-kollegii aflöning har, under revisisions-åren, likasom föregående år, förutom det å 4:de hufvudtiteln uppförda anslag, anvisats betydliga bidrag från åtskilliga Bilagan Mntl. O. till MS5S års Revisionsberättelse angående Statsverket, sid. SM. Bebel. För år Departements-chefen Departementets Kansli-expedition Dito Kommando-expedition Krigs-kollegium Generalitets-staten Ingeniör-korpsen . Topografiska korpsen ... Artilleri-staben Ofver-kommendants-expeditionen i Stockholm Kommendants-staten Krigs-akademien Allmänna Garnisons-sjukhuset Rese-stipendier för Militärläkare Kavallerioch Infanteri-regementena Militie-boställs-kassan Exercis-sqvadronernas underhåll Fouragering vid indelta Kavalleriet^ Till trossens underhåll . Mötes-kostnader Ersättning utöfver markegångspris för dagportioner Lifgardet till häst Kronprinsens Husar-regemente Svea Lifgarde Andra Lifgardet Wermlands Fältjägare-regemente . Svea, Götha och Wendes Artilleri-regementen I 39. t. 62,140: j — 3 Fouragering af värfvade Kavalleriets och Artilleriets hästar Dito af Artilleriets legda hästar Lifbevärings regementet Gottlands National-beväring Hallands Beväring Bevärings-manskapets vapenöfning Försvarsverket i allmänhet eller Krigs-kollegii Departementer . Lifmundering för indelta Infanteriet Inqvarterings-kostnader i Stockholm Dito i landsorterna Salpeter-uppköp Ved och ljus för fästningsoch garnisons-ortpr . Spanmåls-upphandlingsoch bageri-kostnader Durchmarsch-kostnader Reseoch traktaments-kostnader Dito för Magistrater och Borgare Ackords-förskott och ersättningar Skrifmaterialer m. m. för Krigs-kollegium m. 11. verk Dito för Departementets Kansli-expedition Extra utgifter
2:o $råit benna afgift frifadad lifwäl be SJtjölqwarnar, font imtefjafwad af Ijenjietnän eder anbra, i l)witfad infomft af lönen eder l)anbteriitgeit qwarnettd affajtnittg blifwit upptagen od) tid ©ewtdniitg räfttab; be Sftjölqwaritar od) ©ågar i ©täberna od) på lanbet, font npttjad ettbajl tid l)udbef)of od) ej för tndtägt, webergädniitg af fränttnanbe od) grannar eder tid affalu; be för egna SOianufacturierd od) ^abriferd bef)of aitlagbe ©tampar od) 2öalf 41 fdrotba ifrågamaranbe Dmarnar gå miitft fyra månaber af året. Csnafjanba förlfådanbe ege rum mib ©ågar, forn efter benna författning titt färffilb 3Semid 3:o llraftlåter egare af förenämnbe ffattlagbe ®ågar ocp dmarnar att upp F) öennUning af /tokerier. §. 32. l:o ©åbana fifferier, förn utgöra färffilba, i forbebofen upptagna, (ägen 3:o ^pöra befja lägenheter imber hemmanetd Skattläggning och hofwa fåtebeö ingått i befi märbe, äro be från benna afgift befriabe.
Klubbar, Riks-Ståndens, angående kostnaderne derför Kolhandel, angående dess frigifvande ... Kolmätningen inom Bergslagerne, om upphäfvande af 1843 ars författning derom Kongl Majus Nådiga Proposition, Svar och Tal: Kongl, Maj.ts Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof . , Kongl■ Mattts Nådiga Svar: l:o I anledning af åtskilliga antagne Grundlagsförändringar den 19 October 1844 2:o I anledning af dito den 9 No -vember 1844 . 3:o I anledning af åtskilliga Lagförändringar den 19 Maj 1845 Kongl. Maj.ts Nådiga Tal och Berättelse vid Riksdagens öppnande, om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan 1840-1841 årens Riksdag Kongl. Mattts Nådiga Tal vid Riksdagens slut den 24 Maj 1845 Konungens Befallningshafvande, om bestämmande af viss tid för måls afgörande derstädes. Se Dotnstolarne, Koppar-Räntan Se Stats-Verket, dess Inkomster, sid. 4. Kort-Spel, om stämpling samt afgiften deraf . Krcatursracer, inhemska, om åtgärder till deras förbättrande. Se Boskapsskötselns befrämjande. 5— O CD p CIQ ■ </>r ri V »-^5 O < ^3 O o % eV N:o Cr. 1 •Smniapjy t PresteStåndet. Borgareståndet. BondeStåndet. Se Anmälan 58* J9 om ett Gouverneiiren tilldeladt ersättningsbelopp* Se Anmälan 59. „ Se Hufvudtitel 4:de. Krigs-tiofRättens upplösning, ang:de. Se An' mäla n 22» Krigs-Ångfartyg, om anslag till. Se Hufvudtitel 5:te. Krono-At hets-Compagnierne , angående derifrån frigifnes' förpassande till hemorten. Se Arbetsoch Pionnier-Corpsen , angående Krono-Arbetskarlarnes å Carlsborg undergående af kroppsstraff inom Fästningen.