Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under förmälan, hurusom förre Landssekreteraren i Gottlands län, Riddaren af E. K. Majits Nordsljerne-orden Lars Hambraus, hvilken i 40 års lid med utmärkt skicklighet best ridt omförrtiälda befattning, den 14 November sistlidna år allidit, efterlemnande enka och Irenne barn, deribland en oförsörjd dotter, ulan annan tillgång än en till icke fullt 1,800 Ridr uppgående behållning i boel, har framställning skett, att, enär Hambraeus i lifstiden ej varit delegare i Civilstatens Pensionsinrättning och hans enka således icke kunde derifrån erhålla något pensionsunderstöd samt följaktligen vore i afseende på sin egen och dottrens framtida bergning i en ganska bekymmersam ställning, Rikets Ständer, i anledning häraf och då Landssekreteraren Hambraeus genom sin af nit, duglighet, oegennytta och redbarhet utmärkta tjenstemanna - 304 Expeditions-Utskoltels Förslag lill underd. Skrifvelse ]S:o 205. verksamhet äfven syntes hafva förvärfva! rättvisa anspråk på Statens behjertande för hans efterlefvande åldriga enka, måtte bevilja henne en pension af allmänna medel till belopp af 400 R:dr Hant; och hafva Rikets Ständer, som inhemta!, att Hambraeus innehaft Landssekreterare-tjenslen i Gottlands län från den 5 November 1819 till dess han den 15 Juli 1859 derifrån erhöll nådigt afsked, funnit sig, med afseende å Härnblad långvariga och förtjenst fulla verksamhet i Statens tjenst samt hans efterlemnade familjs vitsordade behof af understöd, böra medgifva, det hans enka, Catharina Elisaheth Beckman, må på allmänna Indragningsstaten uppföras lill åtnjutande af en årlig pension å 400 R:dr. 53:o. Af det den Kongl. Propositionen angående
Ständers pröfning understäldt, -nu icke uppgifva eller tillstyrka något annat eller större anslag af medel för denna inrättning. Angående förvaltningen af och redovisningen för Allmänna Magazins Fonden, har Stats-Utskottet, efter verkställd Revision deröfver, under den 31 i denna månad afgifvit dess särskildta berättelse och Utlåtande, Blifvandes detta allt, järnte Herr Capitainen Hertzenhjelms 3:ne särskildta yttranden till Allmänna Besvärs - och OeconomieUtskottets Protocoll för den 3 4rtästlidne Maji och den 13 uti innevarande månad, Riksens Höglofl. Ständers närmare granskning vördsamligen understäldt. Stockholm den 24 Juli 1815. På Höglofl. Ridd. och Adelns Redam. vägnar Carl de Geer. Eric af Wetterstedt. På Högvördiga Prest-Ståndets Ledarn, vägnar C. von Rosenstein. Bryn. Hesselgren. På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledam. vägnar Carl Fr. Landberg. And Fredin. På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledam. vägnar Jon Jonsson. Hils j}Iansson. Ut - Den * 5 Juli. Utdrag af Protocollet, hållet uti Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotts Plenum3 Onsdagen den 24 Maji i8l5. S. D. .Herr Capitainen Hertzenhjelm fick,' på begäran, ordet, och uppläste ett så lydande Vördsamt Memorial! Då jag uti mitt anförande i Ridderskapets och Adelns Plenum, den 4 sistlidne April, önskade att de Handlingar , sorn röra ett i Kongl, Kammar-Rätten, emot Kongl. Magazins-Directionen, förehaft Anmärkningsmål, skulle infordras, skedde det i den förmodan, att deraf sådana upplysningar skulle stå att erhålla, som bevittnade nödvändigheten af en förbättring i dess inrättning och redogörelsens verkställande, saint tillika visa orsakerna hvarföre den icke hittills kunnat till fullo uppfylla sitt åsyftade ändamål.
Juslitie-kanslarens fullmakter: för Stads-fiskaler i 4:de och 5:te klassens städer (inbegripen Kan sii-gebiihr å 3 R:dr) 4: 50. Kongl. Maj:ts Resolutioner och Utslag å hvarjehanda ansökningar och besvär (inbegripen Kansli-gebuhr ä 9 R:dr) 12: 75. Kongl. Mafts Dom, Deserlionsdom, Confirmation på förlikning och Resolution öfver 3,000 R:drs värde (inbegripen Kansli-gebuhr å 12 R:dr) . 15: 75. öfver 9,000 dito ( dito å 18: — ) . 21: 75. öfver 15,000 dito ( dito å 22: 50. ) . 26: 25. öfver 30,000 dito ( dito å 45: —■■ ) . 48: 75. och för hvarje fulla 1,000 R:dr derutöfver 1 R:dr50 öre, motsvarande Kansli-gehiihr. Alta Kongl. Maj:is Domar å 3,000 R:dr och derund er samt sådane hvilka icke röra något bestämdt värde, liksom för resolutioner i allmäubct (inbegripen Kansli-gebuhr å 9 R:dr) 12: 75. Anm. Då Kongl. Majlis Dom, Confirmation och Resolution upptager mera än ett ark, belägges den derjemte för hvart och eli af de öfriga arken med stämpladi papper, på sätt uti 4 § 1 mom. stadgadt är. Lejdeoch Pardons-bref (inbegripen Kansli-gebuhr å 4: 50. 6: — Deduktions-afgift, vid ingifvande af deduktioner och kontra-deduktio ner i revisionssaker, motsvarande Kansli-gebiihren 3: — förutom kartering enligt 4 § 1 mom.
Till Rotehållares fullkomliga tillfredsställelse är detta verkstäldt i Westmanland på ett sätt, Sorn visserligen icke gör Soldaten mindre brukbar, förändrar hans-egenskap af National militair och Jordbrukare, eller rubbar Indelningsverket. I Westmanland har man ansett å ömse sidor nyttigt, att soldaten, i stället för jordlappar i hjärtat af Rotens ägor, finge visst qvantum säd och hö, enligt generelt stadgande för hela .Länet; derigenom vinner Rotehallaren att icke årligen se pretentionerna tillväxa; att vid Storeller Enskifte* delningar icke se hinder läggas af Soldatvretar, hvari oftast alle Byamän icke hafva delaktighet; att icke vid Åkerns och Ängens skörd och bergande komma i osäm - Den 27 Juli e. m. ja med Soldaten; att icke behöfva hålla I oge och Lada åt Soldaten med mera. Soldaten deremot kan med mera lugn gä i fält, när han åt sin hustru öfverlemna? en bestämd inkomst, tillräcklig till hennes bergning, i stället att öfvergifva ett åkerbruk, som i hans frånvaro skall vårdas af en qvinna, och skötas af främmande ofta ogena personer. Den ledsamma hagan om fardag vid vacancer undanrödjes äfven härigenom. Säkerligen lära dessa hänsigter passa för alla'sädesrika Provinser, — 1 Norrland orh Skogsorterna deremot, hvarest stor vidd af ouppodlad mark är att tillgå, beredes må bä nda sä val enskilt som allmänt bästa säkrast igenom det der brukliga sättet att åt Soldaten upplåta odlingsmark, som han pa sin och sin hustrus lifstid får flitt disponera. Grefve von Lantingshausen, Albrecht, som anmält sig att tala, förmälte sig vara förekommen af Grefve Lilliencrantz. Herr Berghman, Ambrosius Magnus: Jag finner Herr Stats Secreietaren Lannerstjerna* anmärkningar så välgrundade, att jag förenar mig med honom, och anhåller om proposition till afslag å Utskottets Betänkande. Men i händelse Höglofl.
Privilegier eller Tillståndsbevis till handels idkande charteras med — till anläggande af bergverk, manufakturier, sågar, pappers och andra bruk med Privilegia exclusiva (Patenter) med . Testamenten, såsom de der kunna upphäfvas eller förändras, behöfva vid första uppvisandet inför Domstol icke förses med högre charta än men, då testamentet vunnit laga kraft eller genom slutlig dom blifvit stadfästadt, bör, såsom ett vilkor för begagnandet, beräknas och utgöras stämpladt pappersafgift efter behållna värdet af det bortgifna, enligt bouppteckning, nemligen: l:o för egendom med full eganderält, till trefjerdedels procent; och 2:o för egendom, som, efter så beskaffadt förordnande, ej är med eganderätt, utan endast med nyttjanderätt öfverlåten, en fjerdedels procent af dess värde. Och bör dessutom, om chartae—sigillatse—afgiften icke genast kontant, emot företeende qvitto, deponeras, på enahanda sätt, som i afseende på bevillningens erläggande stadgas i Kongl. Kungörelsen den 11 December 1811, borgen för stämplade pappers-afgiften ställas, och bevis derom vid testamentets bevakande företes: åliggande det vederbörande Domstolar, att hvarje år, inom Januari månads utgång, samla och till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande insända alla under nästföregående året inkomna bevis öfver aflemnade löftesskrifter af ofvannämnda beskaffenhet, tillika med förteckning, som i korthet upptager deras innehåll.
En del anser, att af arméens boställen kan be - 17B Den 14 April i. m. redas icke allenast rikliga förmåner för regementerna, utan att jemväl betydliga öfverskott derutöfver skulle kunna, sedan ifrågav:de upskattning egt runi, erhållas. För min egen del tillhör jag icke deras antal, som hylla denna öfvertygelse; och vill i korthet upgifva skälen derför. Om nemi. dessa indelningar vore så fördelaktiga, hvad är då orsaken, att de af arméens officerare, som icke ega enskild förmögenhet, nära nog äro fattige? Skulle icke arméens officerare, för den händelse de egde tillgång på sådana egodelar samt deraf, förr eller senare, kommit i åtnjutande, slutligen folifv» behållna eller åtminstone, som man säger, burgna personer? Man ser dock beklagligen mer ofta exempel på motsatsen. Vanligen befinna de sig, då de blifva gamla och orkeslösa, uti brydsam ekonomisk belägenhet. Likväl har Utsk:t undanskjuta hela denna fråga och afstyrkt bifall dertill, emedan, heter det., denna lönereglering borde omfatta icke allenast hvarje regemente, utan hela arméen, sålunda, att alla befintliga tillgångar skulle sammansmältas och arméen derefter aflönas. Denna åsigt af frågans behandling synes mig, jag kan icke neka derför, något öfverraskande. Emellertid och för den händelse detta varit Utsk:ts mening, tyckes mig hafva varit lämpligare, att Utskrt för sin del tillkännagifva, att det. ansett skäligt förorda denna åsigt. Då hade E. St:r kunnat deröfver sig yttra, och man hade då kunnat blifva förvissad om, huruvida den gamla, fasta och beundransvärda institutionen af indelningsverket högt eller ringa af representationen aktades. Utsk:t har vidare yttrat eller anmärkt, att, då, jemlikt hvad af K. M:s Nåd. Propos. inhemtas, meningen icke varit att företaga en så genomgripande omstörtning af arméens nuv:de förhållanden, man ansåg, det hvarje regemente kunde på egen bekostnad låta sin löneregleriug verkställa.
Då det ifrågavarande anslaget sålunda blifvit till beloppet af samtelige Riks-Stånden bifallet, återstår för Rikets Ständer att afgöra, huruvida detsamma bör, enligt Utskottets förslag, anvisas intill nästa Riksdag såsom arfvode för en adjungerad Ledamot, eller, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits Nådiga Proposition, uppföras såsom lön på Stat till en ny Assessor i Svea Hof-Rätt, och i detta sednare fall, om i fullmagten skall intagas det förklarande, som af Preste-Ståndet anselts erforderligt. Bih. till R. St. Enligt hvad Utskottets utlåtande, N:o 69, utreder, har, vid föredragning af utlåtandet, N:o 35, icke allenast hos Preste-Ståndet utan äfven inom Ridderskapet och Adeln, till stöd för den åsigt, att de förändringar i HofRätternes organisation, som kunde i anledning af Lag-Comiteens förslag vara att förvänta, ej borde lägga hinder i vägen för den ifrågavarande assessorslönens uppförande Stat, blifvit anfördt, att i fullmagten kunde göras ett sådant förbehåll, som nu af Preste-Ståndet beslutats; och då denna åsigt äfven närmar sig den, som legat till grund för Ulskottets af de öfrige arne Riks-Stånden gillade förslag, anser Utskottet sig böra inbjuda Ridderskapet och Adeln att i Preste-Ståndets berörde beslut sig förena, i hvilket fall votering torde få anställas enligt följande Proposition. Den, som vill att såsom arfvode för en adjungerad Ledamot i Kongl. Svea Hof-Rätt anvisas ett belopp af i5oo R:dr, att intill nästa Riksdag utgå, voterar, Ja; Den, det ej vill, voterar, Nej. Vinner Nej, uppföres såsom lön på Stat, å Riks-Statens Andra Hufvud-Titel, i5oo
Om våra Utsk. vore ändamålsenligare sammansatta, bestående såsom i andia länder af några få personer, utsedde för tillfället att utreda ett bestämdt ämne, öfver hvilket de ansågos äga en speciellare kännedom, och icke såsom här tillsattes för hela riksdagen, med åliggande att yttra sig öfver en mängd olikartade och, endast i följe deraf, ofta mindre kända ämnen, skulle jag visserligen anse det vara riktigast, att Utsktu sjelfva utsago sina ordförande!’; men under nuvar. förhållanden finner jag det dels likgiltigt dels underkastadt många betänkligheter. Som dock denna fråga ej är föremål för närvar, öfverläggning, vill jag ej med den upptaga R. o. Adts tid. Endast så mycket må det tillåtas mig nämna, att ehuru under närvar, organisation ett dylikt sätt att utse ordföranden ej alltid torde hafva till följd en bättre utredning af ämnena; så torde den dock medföra en utvidgning af Utsktns redan förut nog stora inflytande på målens slutliga afgörande — ett förhållande, som, om än någon gång nyttigt och fördelaktigt, jag dock tior i allmänhet icke något Ständ, och isynnerhet icke R. o. Ad., har skäl alt eftersträfva. De olägenheter, som förmenas uppkomma af Ridd.Ordnrs närvar, föreskrift, kunna åtminstone till en del undanrödjas genom det vanligtvis tillgängliga och äfven stundom begagnade medlet, att intaga säte på grundaf fullmakt, om man önskar inträda i Utsk. och anser sin egen nummer hinderlig derför. Men jag tror ej, att de verkliga svårigheterna vid tillsättande af Utsk. äro till finnandes i det nu omtvistade stadgandet, eller kunna genom dess förändring häfvas. Enligt min tanke är det riksdagarnas längd, mängden och mångfallden af ämnen, som gör det svårt att finna personer, ägande tid, håg och förmåga att egna sig till ett så långvarigt, träget och mödosamt arbete.
Stamholländeri-styrelsen för de tre åren 1867 1869 beräknat följande utgifter: l:o till underhåll och upphjclpande af redan befintliga holländerier: inköp af 10 djur å 1,000 R:dr per stycke R:dr 10,000: — omkostnader förenade med arrendedjurens hopförande till bildande af nya holländerier, flyttning af uppsagda stamhjordar, ersättning af sådana förluster, som icke drabba stamholländeri-innehaf vare, m. m . „ 6,000: — -[ fi pOQ: _ 2:o till inköp af fyra hjordar af den i Norrland inhemska nötboskapsrace, hvarje hjord bestående af 10 kor, eller tillsammans 40 kor å 150 R:dr per djur R:dr 6,000: — till inköp af 8 tjurar af förädlade, för Norrlands förhållanden passande racer å 750 R:dr „ 6,000: — 4 kreaturavågar jemte deras transportkostnader „ 1,000: — tillfälliga oförutsedda utgifter „ 1,000: — qqq. Summa R:dr 30,000: —; och har Kongl. Maj:t med anledning af hvad Stamholländeri-styrelsen anfört, af Rikets Ständer nu äskat, att till bildande af lämpliga holländerier för de Norrländska länen samt till andra för Stamholländcri-styrelsens verksamhet nödiga utgifter måtte för år 1867 å extra stat anvisas enahanda belopp, som till införskaffande af goda afvelsdjur af utmärktare boskapsracer förut varit å samma stat beviijadt eller 10,000 R:dr. Då, på sätt Stamholländeri-styrelsen andragit, de
R:dr; dito dito, 2,322: — » utdikningen af Barrsjö-kärret på Södra Nånö bys egor i Estuna socken, å 330 R;dr; dito dito, 198: 1. » sänkningen af sjöarne Norrviken och Edsjön inom Sollentuna, Eds och Fresta socknar, å 6,000 R:dr; dito dito, 6,011: 89. » dito af sjön Erken i Estuna socken, å 2,400 R:dr; dito dito, 2,788: 75. » dito af Sigridsholms samt Lilloch Nederängssjöarne inom Lunda, Widbo och Skeptuna socknar, å 6,400 R:dr; återbetalas med 8 procent årligen, hvarvid räntan beräknas till 3 procent, 6,400: — Transport: 7,910,643: 39. 8,550,159: 29 3,824: 77 4,749: 74 131: 41 144: 78 1,105: 65 685: 78 2,904: 76 13,000: - 1,562: 41 864: - 1,806: — 171: 61 5,531: 89 2,596: 75 6,400: 8,595,628: 84 — 28 — Transport: 7,910,643: 39. inom Södermanlands län: för sänkningen af sjöarne Långhalsen , Yngarn och Hallbosjön, jemte flera mindre sjöar, inom Rönö, Jönåkers och Oppunda härader, å 75,000 R: dr, emot årlig återbetalning af 8 procent, hvarvid räntan beräknas till 2 procent, 75,000: — inom Östergötlands lån'. för sänkningen af sjön Tåkern i Lysings, Dals och Göstrings härader, å 30,000 R:dr; återbetaldt jemte krouo-utskylderna, 1,199: 5. » dito afo sjöarne Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Asunden, Emmern, Strien och Nimmern inom Hanekinds och Kinda härader, å 240,000 R:dr, emot årlig återbetalning af 8 procent, hvarvid 2 procents ränta beräknas, 240,000: — » dito dito, ytterligare lån, å 150,000 R:dr, emot återbetalning af 6 procent, med beräkning af 4 procents ränta, 141,351: 68. » dito af Halleby-sjön inom Skärkinds socken och härad, å 3,480 R:dr; återbetalas jemte krono utskylderna, 3,480: — » fortsättningen och fullbordandet af Storåns upprensning och dermed sammanhängande vattenaf tappningsarbeten inom Tjellmo och Krigsbergs socknar, å 100,000 R:dr, emot återbetalning af 8 procent, hvarvid räntan beräknas till 3 procent, 100,000: — på Gotland-, för utdikningen af Burge myr, å 5,550 R:dr, emot årlig inbetalning af 5 procent,
Bristen på speculation i spannmålshandel, sedan MagazinsDirectionen upphörde, har åter förvållat att de höga spannmålsprisen, sorn 1826 års missväxt föranledde, mindre riktade våra utan upplag varande åkerbrukare, än utländska och några inrikes handlande, anie goda år hafva åter igen fyllt alla behof inom landet; och om icke missväxt i Europas sädesrikaste länder i år bered t oss en oförmodad, och ovanlig afsättning utomlands, så skulle sädesprisen vid denna Riksdags början förmodligen hafva varit ännu ringare, än de befinnas. Utrikes afsättning är likväl en utomordentlig händelse, hvilken ej under allmänna förhållanden, då Liffland, Polen, Tyskland och Danmark gifva vanliga skördar, kan inträffa. Att i längden hjelpa sig fram med lån, utan afsättning, är omöjligt, dels emedan inga lånefonder dertill förslå, dels derföre att lån blott är ett medel att uppehålla sig, intill dess afsättning vinnes, hvarförutan lånen snart uppgå till jordens värde, och göra jordbrukaren bankrutt. Discont-rörelsen visar hurudan jordbrukarens belägenhet i detta hänseende är, oberäknadt de intecknade fastighetslån, för hvilka hans jord i allmänhet är pantsatt hos enskilda, eller bos långifvande cassör. Af den utredning Grefve von Schwerin gjort / »68 Den i5 December e. m. af BancoDiscontens rörelse i Stockholm för år 1824, hvilken uti 1825 års Revisionsberättelse finnes intagen, erfares, att ehuru Discontlån visserligen äro för jordbrukare otjenliga, hade dock dessa den största andelen i de 3,736,950 R:dr, som voro u tlånta i 3,262 lån, eller i,i3i,o8o R:dr, fördelade uti 1,112 särskildta lån; och ibland Länen var det sädesrikaste, eller Östergöthlands, just det, som jemförelsevis med de öfriga, hade största andelen, eller 473>pio R:dr, fördelade på /\2i lån. Ser man till förhållandet vid de andra LåneContoren, så visar det sig enhanda. Inom Götheborgs
Besvärso. Ekon.-Utsk:ts den 29 nästl. Juli bordlagde Betänk. N:o 34, i ani. af dels K. M:s Nåd. Propos. med förslag till ny jagtstadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt. Föredrogos och biföllos sammansatta Bevillnings-samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 29 sistl. Juli på bordet lagde Betänk:n: N:o 6, i ani. af väckta motioner dels om upphäfvande af föreskrifterna rörande tullstämpling af från utrikes orter ankommande varor, samt dels om upphörande af städernas vågoch kaj-afgifter såsom särskilda utgiftsposter; N:o 7, i ani. af väckt motion om upphörande af ej mindre alla extra afgifter för fartyg, som till tullverkets tjenstemän för extra tjenstgöring erläggas, än äfven af förpassning för tullfritt gods mellan Svenska hamnar i de fall, der sådan nu eger rum; N:o 8, i ani. af väckt motion om inklareringsoch lossningsrätt för fartyg vid landthamn eller kanalstation, dit de äro destinerade; N:o 9, med ani. af väckt motion om vidtagande af åtgärder till hämmande af insmuggling af Danskt bränvin till Sverige; samt N:o 10, i ani. af väckt motion om upphäfvande af den i K. Förordnm d. 3 December 1842 bestämda afgift för vägning af inkommande utländskt gods, som, efter vederbörlig tillåtelse, verkställes i eller vid godsegarnes enskilda magasin. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 29 nasti. Juli bordlagde Utlåt. N:o 43, i ani. af väckt motion ang:de sättet för stämnings delgifvande åt byalag. Föredrogos och biföllos Lag-Utsk:ts den 29 sistl.
Besigtningsman underlåta att med den noggrannhet, som vederbör, undersöka det levererade godset, det skulle åligga Advokat-Fiskalen i det Verk, för hvars räkning varan blifvit levererad, att inför domstol lagligen tilltala Besigtningsmännen, så att Kronan må åtnjuta full ersättning för all uppkommen förlust af dem bland Besigtningsmännen, som varan godkänt. Det vore likväl ofta svårt för Besigtningsmännen att bedöma varorne, annorlunda, än till deras yttre egenskaper, och en ovan Besigtningsman kunde lätteligen blifva utsatt för förbiseende, helst om förrättningen måste med skyndsamhet verkställas. Ifrågavarande förrättningar medförde dessutom stort besvär, äfvensom kostnad för anskaffande af föda utom hus samt för skjuts, särdeles inom Stockholm, hvadan, äfvensom på grund af flere anförda skäl, motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det en ersättning af minst Två R:dr Banko måtte tilläggas Städernes Magistratspersoner och Borgare för hvarje dag, de kallas till biträde vid besigtningar, inventeringar, värderingar, syner och dylika förrättningar för Kronans räkning; och vore den tillökade utgift, som derigenom skulle komma att drabba Statsverket, enligt motionärens tanke, af ringa belopp jemförelsevis med den förlust, som nu tillskyndas den enskilde. Utskottet får, i anledning af förevarande motion erinra derom, att de deri afsedda förrättningsmännen icke åtnjuta aflöning af Staten och att denna således icke kan skäligen göra anspråk på deras biträde utan att derför lemna nöjaktig ersättning: och då de här ofvan upptagne, af motionären anförda skäl synas
Sl. Brot. 1862 & 1863. 8 Sami. 21 Hafi. 4 26 Allmänva Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 9i. nyss anförda stadgandena om läkare-edens afiäggande och meddelande af rätt till läkarekonstens utöfning på föreslaget sätt. Likaså förordar Sundhets-kollegium den förenkling, att stadgandena om examenskommissionen borttagas och att de olika delarne af den praktiska examen förrättas af hvar sitt läroverk. Det är endast dessa förändringar, som Sundhets-kollegium gör till vilkor för sitt godkännande af förslaget. Det säger uttryckligen att »till hvad komiterade i §§ 1—5 föreslagit (och således äfven till det i § 4 förekommande stadgandet om theoretiska examens afiäggande endast inför fakulteterne) finner Kollegium sig föranlåtet tillstyrka nådigt bifall.» Slutligen yttrar Kollegium »att det hvarken kunnat tillstyrka utbildandet af alla 3 nu befintliga, medicinska läroanstalterne till fullständiga, af hvarandra i alla delar oberoende undervisningsverk, ej heller till antagande förorda komiterades hufvudförslag, hvaremot Kollegium ansett komiterades alternativa förslag vara förtjent af nådigt afseende, dock icke såsom, enligt komiterades åsigt, en blott interimistisk anordning, utan snarare såsom en definitiv reglering af den medicinska undervisningen i riket, samt med förutsättning att Kongl. Maj:t derjemte täcktes bifalla de af Kollegium i underdånighet påyrkade förändringar i vissa bland de af komiterade föreslagna bestämmelserna till planens utförande, synnerligast med hänsyn till den praktiska examen och dess båda afdelningar, hvilka sistnämnda förändringar Kollegium anser vara af så väsendtlig vigt att dem förutan hela den åsyftade förbättringen i den medicinska undervisningen skulle genom förslagets antagande tillintetgöras.