Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Frågor uti detta amne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och afandra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions-Utskottet, hos Stånden andragas, men icke af Riksens Ständerafgöras, förr än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hördt. Under Rik sens Ständers öfverläggningar derom skola icke Konungens beslut uti mål, som röra enskilde Personers eller Frågor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions-Utskottet, hos Stånden andragas. Sedan sistnämnda Utskott deröfver blifvit hördt, af gäre Riksens Ständer dessa frågor i de fall, der Utskottet dem till Riksens Ständers i denna §. omfönnäldta 'pröfning och behandling Constitutions-Utskottets betänkanden. 129 Corporationers rättigheter och angelägenheter, kunna ens nämnas, ännu mindre någon Riksens Ständers pröfning underställas. öfverlcmnadt. Under Riksens Ständers öfver läggningar derom, skola icke Konungens Beslut pröfning underställas. Se Bihanget, 3 Bandet sid. 63. Borgare - Ståndets Dito d. 8 och 13 Maj, sid 2354, 2449. Bondeståndets Dito d. 8 Maji, sid. 55. Talen skola ske Valen skola inför Magistraten, på ske inför Magistrasätt å hvarje ort hitten, efter det å hvar - 30 Constitutions Utskottets hetänkanclen, tills öfligt varit, och beräknas rösterne efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar, samt för Falu Bergslag , efter FjerdepartsGnifvedelarna. Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutna sedlar, af Borgerskapet, eller af detsamma utsedde Electorer, må Riksdagsfullmägtig icke kallas.
— Utur dessa ås ig t er måste jag sålunda reservera mig mot alla Utskottets beslut, alt på Riks-Siånden införlifva nya medlemmar, utom hvad angår Allmoge, som innehafva Säterioch Rå- och Rörs-hemman, hvilka jag ansett redan vara med Bonde-Ståndet införlifvade genom Rikets Ständers vid denna Riksdag fattade beslut, att medgifva Fräl se-h emma ns-ega ra inträde der. Jag anser nemligen Säteri och Rå och Rör utgöra en underafdelning af frälsejorden i Riket”. Häruti instämde Herr Brakel j Biskop Faxe och DomProsten Halmström , som serskildt tilläde: ”Då de serskilda omröstningsresultat, på hvilka Utskottets nu afgiSna Betänkande sig grundar, varit ganska tillfälliga, ofta bestämda af en vid olika tillfallen olika närvarande personal, stundom ej uppgående till mer, än a-3:delar af Utskottets, samt ej Sällan berott af elen aflagda voteringssedelns utslag; så hade jag förmodat, att detta memorial icke bordt inner fatta Constitutons-JJ t skottets Meni, AJ',o $5. 9 fatta något bestämdt förslag elier tillstyrkande af några Grundlagsförändringar, utan, såsom en inledning till det påföljande Betänkandet angående Landskaps-Ständer, allenast en uppgift al de inom Utskottet divergerande ligen inga rne och de deraf ujapkomne, med hvarandra så föga förenliga besluten, samt, lill följd hära/, den uttryckliga förklaring, att, under en sådan opinionernas skiljaktighet, Utskottet icke tilltrott sig med något hopp om framgång kunna vid denna Riksdag för Rikets Ständer framlägga något förslag till national-iep resen ta tion s-förändring å Biksdagar. Mig
Jag trodde ock att en sådan samtidighet i införandet af decimalsyslemet för både mynt, mätt, mål och vigt, skulle underlätta dess antagande af allmogen, för hvilken, vid jemförelse af de särskilda räkningssätten, öfverensstämmelsen 48 Den 4 Mars e. m. emellan de nya systemen för mynt, mått, mål och vigt gjordes lätt åskådlig och dess ändamålsenlighet derigenom vida lätlfattligare. Mitt yrkande, att några förberedande åtgärder måtte vidtagas, stödjer sig derpå, alt vid förra riksdagen ingingo R. St. lill K. M. med den und. anhållan, alt K.. M. täcktes låta lill tryck befordra en handbok öfver decimalsystemet med hänseende till mått, mål och vigt, för att folkskolorna tillhandahållas. Enär R. St. då funno sådant lämpligt i afseende pä mätt, mål och vigt, trodde jag att det icke kunde vara så olämpligt, då frågan nu rörde våra myntförhållanden. Hvad Frih. Cederströms, Rudolf, åberopande af 12-räkningens ålder, såsom ett skäl för dess bibehållande beträffar, så ber jag att få i det fallet fästa uppmärksamheten derpå, att den tid 12-räkningen i vårt mynt varit nyttjad, är icke längre än sedan 1776. Tillförene ända ifrån Gustaf I:stes tid var dalem delad uti 32 öre, och den egentliga myntenheten var marken, som var delad i 8 öre; sålunda bör tiden för 12-räkningens begagnande ej lägga någon särdeles tyngd i vågskålen. Om dock hvad jag förut yttrat i afseende på nödvändigheten af förberedande åtgärder, ej skulle af R. St. anses maktpåliggande, och man således redan nu skulle pröfva och antaga decimalsystemet för mynt ensamt; så måste jag, enligt min förr uttalade åsigt, fortfarande förorda det af Frih. Wrede vid 1840 års riksdag framställda förslag, såsom, enligt min tanka, ägande ett obestridligt företräde framför det af Utsk. föreslagna.
I den andra lilla episoden spelar Dagens Nyheter en rol, och den skulle visserligen icke vara förtjent af att om Ur dagens krönika. 2nämnas, derest icke denna tidning nu skall föreställa ett slags officiöst organ och i alla händelser är genompyrd af ministériel förtjusning. Detta ministeriella organ finner det lämpligt att gifva utbrott åt följande lilla smakfulla tirad, med anledning deraf att statsministerns justerade yttrande inflöt i Posttidningen: » For dem, ' som ilikhet med oss anse, att kungliga löften eller tycken ej böra vara för riksdagens beslut afgörande, var det beriktigande af tidningsreferaten, hvilket genom Posttidningen offentliggjordes, ingalunda ovälkommet. » Nej, det förstås det — för en ministériel tidning hafva » kungliga löften och tycken » icke mycket att betyda, mot hvad ministern vill och tror. Det kunde dock hända, att en minister, som sålunda gör politik på egen hand, be-finnes hafva uppgjort räkningen utan värden och då — det kan man ju saklöst medgifva — blifva de ministeriella funderingarnas värde mer än problematiskt. Yi hafva icke hunnit så långt, att det är ministrarne, som regera oss, utan vi tänka, att det är konungen som bjuder och ministern som lyder. För Dagens Nyheter är emellertid detta bakvänd ordning. Om detta också icke förvånar oss med den ställning som den ministeriella tidningen till konungamakten intager, så är det en annan sak, som icke kunnat undgå att lifligt förundra oss. Den värda tidningen säger nämligen, att det » beriktigande af tidningsreferaten », hvilket anses hafva blif-vit gjordt genom Posttidningens meddelande in extenso af statsministerns yttrande, varit för tidningen » ingalunda ovälkommet ». Det är icke denna belåtenhet, som förvånat oss, utan den omständighet, att icke Dagens Nyheter sjelf, genast som detta » beriktigande » i Posttidningen förekom, skyndade sig att meddela sina läsare detsamma, ty nu kommer det befängdaste af alltsammans, nämligen att det såsom oriktigt af Dagens Nyheter stämplade referatet i samma påstådda oriktiga form förekommer äfven i Dagens Nyhetersegna spalter. Men vi lemna denna sak for att öfvergå till de andra frågor, i hvilka regeringen lyckades genomföra sina förslag.
S. D. Föredrogos ånyo och godkändes Stats-Utskottets Memorial och Ulåtanden: N:o 5b5, med förslag till den Afdelning af Riksgälds-Contorets Reglemente, som angår delta Verks utgifter, i följd af ordinarie Stats-Regleringen; N:o 566, med förslag till reglementariska föreskrifter, i anledning af de Riksgälds-Contoret ålagda serskilda utbetalningar; N:o 567, med förslag till reglementariska föreskrifter, angående Riksgälds-Contorets inkomster; N:o 577, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Christinehamns stads Äldstes underdåniga ansökning om eftergift af Kronans rätt till ett i nämnde stad fallet Dana-arf; och J\T:o 578, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å afgifna yttranden, med tillhörande kostnadsförslag, rörande ifrågasatt anskaffande och inredning af annan tjenlig local för Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Stall-Stat, i stället för de nu dertill upplåtna, å Kongl. Majrts och Rikets Commerce-Collrgii egendoms-tomt befintlige, trädbyggnader. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banco-Utskoltets Utlåtanden och Memorial: N:o igi, öfver en af Herr Rosenblad, Bernh., väckt motion om rätt till delagtighet i Banco-Statens Enke-Cassa för Banco-Discontens och Låne-Contorens samt Tumba Bruks tjenstemän och betjente; N:o ic)2, med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 4 Artikelu i nu gällande Banco-Reglemente; Prot.
Memorial N:o 24, med förslag till de förändringar, som jemlikt Rikets Ständers beslut, i anledning af Stats Utskottets Utlåtanden N:ris 51 lit. A och 219, i fråga om serskilda 484 Prot.-Utdrag den 14 Augusti 1851. till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande mot statsanslag, böra äga rum uti förordningarne, angående dels stämplade pappers-afgiften och dels allmänna bevillningen; bifölls i sin helhet; samt Betänkande N:o 25, i anledning af väckt motion, rörande verkställande af undersökningar för utrönande af rätta beloppen, hvarmed de i 15 § tulltaxe-underrättelserne medgifna tull-restitutioner höra utgå; bifölls. Den 14 Augusti. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens nedannämnde den 12 och 13 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 37, i anledning af Kongl. Majrts nådiga proposition, om förhöjning i postskjutslegan, ,samt åtskillige inom Riks-stånden väckte frågor om förändringar i sättet för utgörande af postskjutsen, om anslag till beredande af lindring deruti samt om dess öfverflvttande å gästgifveri-skjutsen, m. m.; och N:o 38, i anledning af väckt fråga om stipendier för folkskolelärare, som å Institutet för döfstumma och blinda genomgå en kurs i methoden att undervisa döfstumma. S. D. Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 12 och 13 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 39, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 9, rörande anslag af allmänna medel till ersättning för under smittosamma sjukdomar nedslagtade kreatur, vidblef Ridderskapet och Adeln sitt förut i ämnet fattade beslut, hvarenligt, uti den af Utskotten föreslagna underdåniga skrifvelse, borde införas ett så lydande tillägg: ”dels ock att Kongl.
I allmänna handeln hafva vi, i afseende på denna varas afsättning, alt strida med den mest industriösa Nation i verlden, sorn uphjuder allt för att utestänga, på alla kända handelsplatser, afsättningen af allt annat jern, än det, som i dess eget Land är tillverkadt, och om det hittills icke lyckats, få vi endast tillskrifva sådant Svenska jernets bättre qvalite; men blifva vi stationära i beredningssättet af vårt jern, under det att i England, Frankrike och Norra America beständiga bemödanden äga rum till förbättrande af dessa Länders tillverkningar, så skall tilläfventyrs slutligen den olikhet i godhet, sorn nu förefinnes, uphöra. Den 19 Februarii f. m. För en och hvar, som något är bekant med jerntill verkningen, är kändt, att Tackjernets beskaffenhet bestämmer möjligheten alt bereda ett godt och tjenligt Stångjern, och att vilkoret för ett dugligt Tackjern är en rigtig och ändamålsenlig blandning af de olikartade malmer, som i allmänhet hos oss förefinnas. Allt intilldess en Ledamot af detta Stånd, för omkring 20 år sedan, införde de nu omtvistade malmvågarne, och dymedelst beredde möjligheten af en jemn och oföränderlig upsättning på Hyttugnen, berodde ali upsättning af arbetarens bandlag och ögonmått; och då jag anser denna förbättring vara af det väsendtligaste inflytande på jernhandteringens förkofran, kan jag vid detta tillfälle lika litet undgå att öppet erkänna den förbindelse jag anser Svenska jerntillverkarne stå till denna nitiske Embetsman, som jag nödgas bestrida, att den underdåniga hemställan må till Kongl. Majrt göras, som Utskottet nu föreslagit; en hemställan, som skulle gifva styrka åt inrotade vanor och fördomar bos mindre uplyste Tackjernstillverkare, och som för öfrigt är alldeles öfverflödig, enär Kongl. Maj:t visserligen icke lärer fastställa BergsAuctoriteternes åtgärder i denna del, i händelse de på olagligt sätt tillkommit eller Svensk mans äganderätt blifvit för nära trädd.
Den, som bifaller Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens förnyade Utlåtande, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, rörande Krono-Skogarne, samt åtskillige dermed gemenskap ägande motioner, voterar , Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln, med afslag å nämnde Utlåtande, godkänna den af Herr af Robson vid Utlåtandet fogade sär. skilta tanka. Herr Lagerhjelm: Jag hemställer, om man icke i Contra-propositionen borde intaga det af mig föreslagne tillägg i afseende på undersökning, om na varande Jägeri-betjenings behöflighet och skicklighet. Herr Grefven och Landt Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att det af Herr Lagerhjelm föreslagne tillägg äfven borde i Contra-propositionen upptagas. Ropades Ja och Nej. Den 12 December e. m. 6i9 Herr Hjerta: För min del skalle jag vå ga hein ställa, om icke Contra - propositionen helt enkelt kunde innefatta afslag å Utskottens Utlåtande , emedan om Herr af Robsons förslag skulle antagas, det skulle komma att kosta Staten ganska betydligt till aflöning för den deruti tillstyrkte Comité, som synes mig vara alldeles öfverflödig. Herr Grefven och Landt-Mar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade att Contra-propositionen endast måtte innefatta afslag å Utskottens ifrågavarande Utlåtande. Ropades Ja och Nej. Herr von Hartmansdorff': Som den Contra-proposition Herr Grefven och Landt-Marskalken först föreslagit, eller Herr af Robsons reservation mot Utskottens förslag, synes vara den rigtigaste, så anhåller jag, att någon förändring deruti ej eller må äga rum. Herr von Schinckel: Det lär vara min rättighet , som begärt votering , att få yttra mig om Contra - propositionen ; och jag anhåller derföre, att den mä blifva på de puncter , sorn utaf Herr af Robson blifvit föreslagne uti dess vid Utskottens Utlåtande bifogade reservation.
Komma vi nu till pathologien, så innehåller den en skildring af samma lifvets lagar, som fysiologien, men sådana de göra sig gällande i det sjukliga tillståndet, och äfven här behöfver man på theoretiska funderingar lika litet spilla sin tid, som i afseende å dem, hvilka gälla för det sunda tillståndet. Slutligen medicinens historia, som omfattar de ulmärktare personligheter, hvilka uppträdt på den medicinska litteraturens och handlingens områden, och skildringen af de olika systemer, som under tidernas lopp blifvit af den ena eller andra framställda. 1 det af Institutet år 1856 afgifna förslag till ordnande af den medicinska undervisningen och examina derstädes, sattes denna vetenskap i sista rummet, emedan det är alldeles omöjligt att begripa och hafva någon nytta af medicinens historia förr, än man slutat sina öfriga studier. Ehuru detta ämne ingår bland äinnena till theoretiska examen, och verkligen är theoretiskt, så kan det knappt så benämnas, utan förtjenar blott namnet minneslexa; det är illa att så är, ty ämnet är af stor vigt. Jag hemställer, efter denna hastiga öfverblick, till hvar och en, hvad det egentligen är för theori, som ingår i den s. k. theoretiska examen, och hvilken del deraf det kan vara, som man omöjligen skulle kunna tillegna sig annat än i skygd af universitetet? För min del vågar jag tro, att dessa vetenskaper, hvilka naturligtvis stå i samband med andra, emedan ingen vetenskap är eller kan vara isolerad, fullkomligen lika väl kunna studeras här i Stockholm, som i Upsala, och öfverallt der det finnes tillgång på skickliga lärare samt den materiel, som för undersökningar och experimenter är nödvändig. Man har också sagt, att de theoretiska studierna böra föregå de praktiska, och det må vara en sanning, då det uttalas såsom en allmän sats; men denna torde medgifva åtskilliga undantag, och komiterade för den medicinska undervisningens ordnande hafva också ganska skarpt betonat, att theori och praktik vid den medicinska undervisningen på det intimaste sammanhänga med hvarandra, samt böra gå hand i hand, en sak som är en oemotsäglig sanning.
Fordna tiders erfarenhet kommer Utskottet att frukta hvarje inblandning med Statsverket, men deraf beror ju äfven nu Bankens säkerhet — Mot Nationens i laglig eller olaglig väg beslutade ingrepp finnes ej heller nu någon trygghet, och det Öppna våldet kan lika lätt emot Bankens silfverfond användas, men deremot torde jag få åberopa den garanti mot "rubbningar i Rikets penningeväsende” och de Jlerfaldiga olyckor, sorn uppstått genom ansvarslösa Ständers Bankförvältning”^ som Utskottet i Betänkande N:o 8, pag, 7* trott sig finna deruti, ”att förhållandena härmed i väsendtlig nion ”förändrats, sedan ej allenast närvarande realisationsföretag vunnit stöd af ”Bankens publicitet, som måste afböja hvarje försök i en framtid att förnya ”de misstag, hvilka tillintetgjort de tillförene, tid efter annan, vidtagna för”sök, att i myntväsendet återföra ordning och stadga, utan ock en allmänna”re upplysning i detta ämne hunnit att spridas; ibland Nationen och dess ”Representanter.” Att Riksgäfds-Contofet icke skulle ega bestämda anslag till sin credits uppehållande, finner jag vara grundfalskt, då hela bevillningen genom delta Verk ingår; men någon inblandning härmed bör ej ifrågakomma, då genom vinsten af lånerörelsen Riksgälds-Contoret vinner alldeles samma säkerhet, sorn Banken nu eger, att kunna betacka alla förluster och räntor. Att en Låne-Bank måste ega mera credit än en Depositoch WexelBank, anser jag äfven orätt, om annars deras qapitalbehållning antages varat Hor till Banco-Utskottets Utlåtande N:o 16. lilia, ty om den förra eger årsinkomster, så är den senare just genom sin rörelses enkla och säkra natur betryggad emot alla förluster, men dessutom säger ju Motionairen, att Riksgälds-Contoret bör träda emellan och ansvara för de förbindelser
Åled nådigt bifall lill denna Riksens Ständers underdåniga anhållan täcktes Kongl. Maj:t Uti Nådigt Bref af den 26 Mardi i3iO förordna Bergs - Rådet och Riddaren Rothoff, sarri? Bergs - Hauntmannen och Riddaren Pihl, att anställa en så beskaffad undersökning, som Riksens Ständer i underdånighet begärt, och vid samma tillfälle böra Bergslaget i frågan om vilkoven för en ny reglering af Contractet och Grufvedriften saint härom aflemna Berättelse till Rergs-Collegium. Sedan denna undersökning under de följande åren blifvit verkställd, och Committerade med deras Berättelse härom till Kongl. Bergscollegium inkommit; så har detta Kongl. Collegium under den 21 Januari! innevarande år till Kongl. Majit afgifvit dess underdåniga utlå - SlätsUtsJiGltets Betaniahden, tande i detta ämne, hvarutinnan Collegium i underdånighet anfört, hvad Collegium ansett säkrast bidraga, att vid Sala Silfver"Verk förena ett i framtiden lönande "Bergsbruk, Interessenternes bestånd och ortens fördel med någon vinst för StatsVerket, och hvarvid Collegium jemväl ansett nödigt vara, att i underdånighet framställa en korrt öfversigt, så väl af Historik en om Silfver - Grufvans beskaffenhet och öden i äldre och senare tider, som af de grunder och vilkor, hvarpå Sala Bergslag erhållit och ännu innehar Silfververket. leetta Kongl, Bergs - Collegii underdåniga utlåtande, tillika med åtfö jande Handlingar har Kongl. Majit under den 7 sistlidne April i Nåder öfverlemnat till Stats Utskottet.
Bifölls. As 18, i anledning af Rikets Ständers Justitie-ombudsmans motion’i afseende på kärande parts skyldighet att gifva vederparten del af uppskofsbeslut Återremitterades. Prot.-Utdrag den 7 Mars 1866. 191 JM 19, i anledning af väckt motion om rättighet att i brottmål svara genom fullmägtig. Bifölls JM 20, i anledning af väckt motion om förändrad lydelse af vittneseden Bifölls. JM 21, i anledning af väckt motion om förändrad bestämmelse i afseende på qvittning af rättegångskostnad. Bifölls JM 22, i anledning af framställda förslag angående förändradt sätt för doms eller utslags afgifvande i Rådstufvurätt eller bos Ofverståthållare-embetets kansli, Bifölls. JM 23, i anledning af väckt motion om förändrade föreskrifter i afseende på sättet för kommunikation af besvär, som blifvit till Hofrätt ingifna. Återremitterades. JM 24, i anledning af väckta motioner om förändrade stadganden i afseende på vilkoren för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterna och Högsta Domstolen. Hvad Utskottet hemställt och föreslagit biel' af Ridderskapet och Adeln bifallet, med undantag af Utskottets å sidorna 4 3 och 14 afgifna förslag, hvilka på grund af deremot gjorda anmärkningar till Utskottet återremitterades. Från Hogv. Preste-Ståndel. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets Betänkande JM 24, i anledning af väckta motioner om förändrade stadganden i afseende på vilkoren för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterna och Högsta Domstolen stadnade PresteStåndet i beslut, som följer: Utskottets å sidorna 9 och 4 0 framställda förslag till förändrad lydelse af 4 och 7 §§ i 30 Kap. Rättegångs-Balken afslogs, och återremitterades hvad Utskottet å sidan 10 föreslagit och yttrat rörande dels upphäfvande af 6 § i 30 Kapitlet nyssnämnda Balk dels Riksdagsfullmägtigen Anders August Anderssons motion.
Det må derföre ur synpunkten af den fattiga klassen vara väl värdt att man betänker sig, innan man ytterligare förhöjer afgifterna på bränvin. Det har blifvit yttradt, att eftergiften af de 10 öre pr kub.-fot skulle komma den fattigare delen af befolkningen till godo. Ja, om den fattige verkligen köpte en kub.-fot salt, antager jag att han möjligen skulle kunna få den för 10 öre billigare pris, derest tull icke funnes, men jag tror icke, att det i allmänhet så tillgår, utan de flesta verkligen fattige köpa mindre qvantiteter och då torde handelsmannen icke afdraga ett eller 2 öre på den grund att han sjelf fått varan för billigare pris. Jag har föga hopp om framgång lör min mening och vill derföre icke vara envis, men jag måste sluta dermed, att Frih. Klinckowström, med hvilken jag i afseende å våra financiella frågor eljest flera gånger haft tillfälle att instämma, gifvit mig ett starkt skäl för min åsigt, ty då den tablå, vi hafva att förvänta från Stats-Utsk:t, lärer blifva så förfärlig, att den icke en gång motsvaras af de målningar, Hr Frilen här förut gjort, då tror jag att det är skäl för H. o. Ad:n att söka bereda tillgångar, med hvilka man kan göra front mot de väntade stora utgifterna, och i detta afseende äro 220,000 rdr icke att förakta. Frih. Sprengtporten, Jakob Wilhelm: Om jag vore öfvertygad, att minskningen i tullinkomsten till följd af salttullens borttagande icke behöfde fyllas genom annan beskattning, som tilläfventyrs blefve ännu tyngre att bära, skulle måhända äfven jag gifva min röst för borttagandet af denna tull. Jag anser för öfrigt temligen tvifvelaktigt, huruvida konsumenten derigenom skulle få någon väsendtligare lättnad, ty jag har oftast funnit, att det är importören och mellanhandel:: som draga fördelen af sådane nedsättningar.