Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hofpredikanten Wensjoe, om reglering af hufvudstadens Elementar-läroverk, jemte deröfver afgifna yttranden; 5:o af samme motionär, angående statsanslag för fortsatt utgifvande af "Svenska språkets lagar”, tillika med ett af Biskop Fahlcrantz i anledning deraf afgifvet yttrande; 6:o af Kontrakts-prosten Holmberg, om Malmö skolas bibehållande såsom ett högre Elementar-läroverk, tillika med hvad i anledning deraf i Ståndet blifvit anfördt; 7:o af Prosten Millén, angående förhöjning i anslaget till Kapell-predikanterne i Wermlands Finnmark; 8:o af Prosten Melén, om pension åt aflidne Kommissions-landtmätaren Zanders efterlemnade enka; 9:o af Doktor Nordlander, angående pension åt aflidne Professoren Jöns Svanbergs fyra oförsörjda döttrar; 10:o af Komminister Beckman, om löneförbättring för åtskilliga vid Domkapitlen och Församlingarne anställde tjenstemän; il:o af Domprosten Björling, angående anslag för tillfälliga behof i afseende på religiösa oroligheters hämmande; 12:o af Prosten Ljunggren, om anslag till Uddevalla skolas förseende med Rektor och fyra Kolleger; 13:o af samme motionär, om bidrag af statsmedel till Doktor Tranei sjukvårds-gymnastik i Uddevalla; 14:o af Professor Agardh, om förhöjning i arfvodet för verkställandet af meteorologiska observationer; 15:o af Kontrakts-prosten Tegnér, om anslag till löneförhöjning åt lärare för Bammorske-elevernas undervisning i Stockholm; och 16:o af Prot.-Utdrag den 3 December i856. 89 16:o af samme motionär, angående anslag till aflöning åt en extra Provincialläkare för Nya Kopparbergs bergslag. S. D. Till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten remitterades en af Prosten Melander i dag afgifven motion, med förslag till Stadga om val af Organister, Klockare och andra Kyrkobetjente.
Från och med år 1846 till och med år 1856 äro af anslaget lyftade 500,000: Diverse inkomster af hyresoch försäljnings-medel 10,793: 25. 1. Credit. Balans till år 1857: Såsom fortsättning af de uti sednaste revisions-berättelse meddelade uppgifter angående National-musei-byggnaden, få Revisorerne, som vid besök å stället tagit kännedom om detta arbetes fortgång, anföra, att den hos utländsk leverantör gjorda beställning af takbjelkar m. 11. effekter utaf jern, hvilken beställnings sentidiga fullbordan förorsakat dröjsmål med arbetet, numera under hösten nästlidne år hit ankommit, hvarefter tak å byggnadens flyglar blifvit uppsatt och med koppar beklädt. Under den sedermera förflutna tiden hafva källarvåningen, Usta och en del af 2:dra våningen blifvit hvälfda, äfvensom behöfliga mellanmurar uppförts i midtel-byggnaden, till hvilka arbeten, enligt uppgift, åtgått icke mindre än 630,000 stycken murtegel; — ocb äro derjemte 45 stycken marmor-kolonner uppresta samt den utvändiga marmor-inläggningen å pilastrarna verkställd. En del af de byster, som skola uppställas uti å byggnaden anbragta nischer, äfvensom åtskilliga mindre skulptur-arbeten till fönster-prydnader äro utförda af vid byggnaden anställde arbetare och vittnade om ovanligt konstnärliga anlag bos dessa personer. Vid Revisorernes besök å stället arbetades med uppläggandet af grofva jernbjelkar för att förbereda uppsättningen af tak å midtel-byggnaden. Kostnaden för hela byggnads-arbetet har, enligt Revisorerne meddelad uppgift, uppgått till följande belopp: af f. d. Byggnads-kommitéen utbetalda Runt R:dr 54,917,94 af nuvarande Byggnads-chefen till och med år 1857 utgifvet » » 799,486,71 i 1858 års redogörelse afförda utbetalningar till och med den 7 September » » 116,018,24 oredovisade förskotter, nämnda dag utestående, » » 98,064,70 Summa Runt R:dr 1,068,487,59.
Nu hänvisar Statslltsk. honom till laga domstol, enär han endast åberopat sin lagliga rätt. Men jag frågar eder, Mine Hrr, skulle någon af Eder, efter ali hafva tillerkänt sin tjenare vissa rättigheter, vilja, när han utfordrar beloppet, säga lill honom: ”Jag lofvade dig visserligen hvad du nu begär, men gifver dig _det icke, förr än laga domstol ålagt mig, alt upfylla milt löfte.” Ar detta svar icke värdigt någon enskild husbonde, så är det ännu mindre värdigt Konung och Ständer, att åt en Statens tjensteman gifva ett sådant svar. Icke heller är det väl betänkt alt sålunda behandla en tjensteman med så obehaglig befattning, som Kammar-Rins Adv.-Fiskal innehar, ty följden kan blifva, antingen att åtalen varda lamt utförda, eller att skickliga personer skola vägra, alt emottaga ett så otacksamt updrag, som att utföra balans-mål utan ersättning, så vida ej högre lön åtföljer embete!. Derpå skulle Staten naturligtvis ingenting vinna, utan förlora; ty det år ulan tvifvel bättre, att låta åklagaren få betalning för hvarje utfördt åtal, än alt gifva honom en högre ständig lön. Denna kan af honom såsom säker inkomstkälla påräknas, antingen han anstränger sig eller icke. Derföre är hon ej heller en sådan sporre till verksamhet i tjensten, som möjligheten, att genom förökadt tjenstenit jemväl öka sin inkomst. 126 Den 26 Augusti. På grund af hvad jag sålunda haft äran anföra och då R. o. Ad. återremitterat Statslltsk:s Utlät, i ett med detta likartadt mål, anhåller jag om propos. på förevar:de Betänka återförvisning. Hr von Troil, Sam. Gust.: Sora jag med min röst biträdt ifrågavande Utlåt., anhåller jag endast med några ord få angifva skälen dertill. Hr von Hartmansdorff har uplyst, alt Adv.-Fiskalen Printzensköld år 1851 ingick till K.
Iåns erhållande framför vanliga skuldsedlar, men att deremot inrikes vexlar och accepterade invisningar, löpande på 3:ne månader och derunder, gynnas medelst belånings-rätt emot 4 procents ränta.” af Herr Akerman, F.: ”Då jag i Utskottet icke tillhört Finance-Af delningen, som beredt det ärende, hvarom nu ifrågavarande Betänkande handlar, och en lill den grad brådskande behandling deraf i Utskottets plenum ägde rum, att så lång bordläggning af nämnde Afdelnings yttrande icke kunde medgifvas, att för Räkenskaps-Afdelningens ledamöter rådrum bereddes att af yttrandet taga den noggranna kännedom, som erfordrats för den vigtiga frågans bedömande, kunde jag väl, såsom vid sådant förhållande moraliskt oskyldig, i händelse Rikets Ständer skulle finna Betänkandet icke motsvara, hvarken deras förväntan, eller det för hand varande hehofvet af ett genomgripande förslag till reglering af penningeväsendet, hafva inskränkt mig, att emot Betänkandet i sin helhet låta anteckna min reservation, men då jag, under det ärendet i plenum hand - 8 Bil. till Banco-Utslottels Betänkande, N:o 29, lades, uttalat och så godt jag förmått och tidens korthet medgifvit, sökt göra några åsigter gällande i strid med den pluralitetens mening, som dikterat heslutet, hör jag måhända äfven i min reservation antyda dem. Om det numera är temligen allmänt insedt och erkändt, att, likasom utländningen, derest han ifrån oss erhåller varor eller tjenstbarheter till högre värde, än vi af honom, måste godtgöra oss skillnaden med det öfverallt gällande liquidations-medlel:
Polletten under liden berättigar dess innehafvare till inträde på Riddarhuset, men då hail af rättskänsla och billig grannlagenhet hittills af hållit sig derifrån, enär han förnummit, att tvekan om hans lagliga rätt dertill uppkommit, är jag öfverlygad, att han äfven deruti ännu fortfar. Jag tror svårligen, att saken på annat sätt, Un det nu vördsamt föreslagna, kan komma 64 Den 17 November. i riktigt skick, hvarken för det närvarande, eller för framtiden. Herr Rosenqvist, Fredric Leonhard uppläste följande: Vid den af en värd Ledamot väckte fråga, hvilkendera af Herrarne dorchimont hör inträda i sin aflidne faders lediga Nummer, anser jag mig böra nämna: Att år 1812 blef Majoren Carl F. Johan dorchimont, såsom det heter, upphöjd till Adeligt Stånd, och 1814 introducerad under N:o 2227 på Svenska Riddarhuset. Stamfadrens Äldste son är Herr Öfversten och Riddaren TVillielm A■ Dorchimont; och enligt 2 §. uti den af Konungen under den 18 December 1823 utfärdade Riddarhusordning, jemförd med 3q §. i RegeringsFormen, hade således Herr Öfversten bordt inträda uti sin aflidne faders lediga Ätteruna under nyssnämnde Nummer; äfvensom Herr Öfverstens äldste son, på lika sätt, bordt inträda efter sin Fader, och så vidare, i rätt nedstigande led. År 1817 d. 7 October blef Herr Öfversten och Riddaren Dorchimont, medan kans fader ännu lefde, sjelf upphöjd i Adeligt Stånd, och under N:o 22D2 introducerad; samt är således Stamfader för en “y
Endast i det fall, att bankbolaget med sig förenar delegare med den rätt, sorn i § 3 bestämmes, må förenämnda belopp ökas, dock icke utöfver 40 procent af den summa, hvartill enskild Banks grundfond högst får uppgå; b) vidare skall bankbolaget hos allmänna Svenska Banken deponera lätt säljbara räntebärande obligationer till ett belopp efter uppskattadt värde, som dock icke med mera än 50 procent får öfverstiga den summa som blifvit enligt mom. a) inbetald. Dessa obligationer nedsättas af allmänna Svenska Banken i Rikets Ständers Bank; e) lill det belopp, som motsvarar de i mom. b) stadgade depositioner eger bankbolaget att undfå allmänna Svenska Bankens sedlar utan ränta eller annan afgift, än den, som särskildt stadgas såsom ersättning för sedlarnes förfärdigande och för bokföringen; d) öfver sagde i Rikets Ständers Bank deponerade räntebärande obligationer erhåller allmänna Svenska Banken dispositionsrätt för det ändamål här nedan säges och under kontroll af Rikets Ständers Banks Fullmägtige; e) allmänna Svenska Banken eger, att, för bibehållande af den för sedlarnes inlösen i allmänna Svenska Banken afsedda vexlingskassa, vid det belopp omständigheterna fordra, af den enskilda Bank, som undfått sedlar mot deposition af obligationer, infordra ett belopp i sedlar, på det sätt, att allmänna Svenska Banken på samma gång minskar, derest den icke redan minskat, den sedelrörelse, som af 156 Motioner i Borgare-Ståndet 1862. ./W 69. Banken sjelf bedrifves på grund af sådan deposition och i lika mån i förhållande till beloppet af dessa depositioner; f) inom sex veckor eller den längre tid, som af allmänna Svenska Banken bestämmes, är den enskilde Banken skyldig att insända det belopp i allmänna Svenska Bankens sedlar, som på densamma belöper, elier ock att derför aflemna Rikets Ständers Banks sedlar, eller annat .bevis på der insatt metallisk valuta, eller ock godkända vexlar på utrikets ort.
Den fätjTilDt jlaDgaDe läjle*afgiften. <£ga flera Del uti jfepp, påföreö hela SSeroiUningfrafgiften #ufrouD* ellet Q[orceöponDent*reDaren. SntillDejj uppmätning af Sattyg gunnit roetfjläHaö, böta fåDane, forn äro ouppmätte, af ^apetingémännen anfeö till Den Drägtighet, i läfletal beräfnaD, forn, eftet egatené uppgift, jemförD meD De upptyéningar, fyroilfa Derjemte fun* na etf)ållaö, fan bejlätnmaS. Dm uppgift öfwer eganDe Sattyg, fe §. 64. §. n. dpanDttretfare, meD Dem jemförliga SOlanufactutijler och anDta förut icfe upptäfnaDe iöorgate, jfola, meD bibehållanDe af Den i allmänhet fajljlällDa grunD, till $em procent af infomjlen taperaö, meD leDning af neDanjlåenDe, till nät* mate rättelfe fajljlällDe clajjiftcation, nemligen: jf ©tocityolm och (Sötheborg. fjorton €la$fer. Sörfla Slaten SlnDta D:o §reDje D:o . SjerDe D:o . • ♦ . to 100 ©junbe b: o • . — 75 TCttonbe b:o . — 60 ‘jftionbe b:o . — 45 xiionbe b:o — 35 0fte b.o ♦ ♦ « , . — 25 tolfte b:o — 20 £cettonbe b:o - 15 ^jortonbe b:o
För Idun af Frida Segerdahl-Nordström. min ensamhet har jag suttit och erinrat mig, att det just nu är trettio år sedan » skridskokungen » Jackson Haines uppenbarade sig s o m en meteor på Stockholms horisont och därigenom åstadkom en verklig epok i den inhemska skridskoåkningens annaler. Jag minnes ännu s o m i går, huru vi i min lilla enskilda skridskoklubb — bestående af jämnåriga vänner o c h bekanta, däribland ett par skogselever, Arvid Leijonflycht o c h Otto Hederström — hade samlats på Nybroviken en eftermiddag och roade oss m e d åkning, när vår uppmärksamhet plötsligt blef fäst v i d att en åkarsläde körde ned på isen tätt intill banan o c h där stannade. Den åkande, en ung man, kastade af sig sin stora päls o c h m e d ett h o p p var han nu nere på banan, där han nästan flygande, framglidande s o m en ande, gjorde de underbaraste steg o c h cirklar m e d en elegans, en styrka och smidighet i rörelserna, s o m vi aldrig haft b e g r e p p o m. Hans försilfrade skridskor, som till formen v o r o olika våra, den smått koketta blå kostymen m e d sitt grå pälsverk, hans bröst täckt af glänsande ordnar o c h medaljer, hans för öfrigt i alla afseenden ytterst behagliga apparition — allt försatte oss i mållös häpnad och k o m oss att studsa, stanna, stirrande på denna märkvärdiga uppenbarelse, s o m bara genom sin vackra konst fick fritt svängrum på banan, där han utvecklade hela sin färdighet, Hvilken himmelsskriande skillnad, när vi vå- gade några steg på våra gamla skridskor, som rasslade och skuro i isen v i d vändningar och skär, DUN 1897 mot hans lätta, ljudlösa färd! Och sådana konstiga steg o c h figurer han beskref i isen! Ja, det var rent underbart, tyckte vi. » H v e m är han? » » Hvad heter han '? » » Hvarifrån är han? » voro frågor, som korsades. Men ingen visste någonting.
Då således detta stadgande, sorn endast vill förhindra att depositionsbevis skulle hafva egenskapen af löpande sedlar, icke är tillämpligt på den omständighet, sorn jag nu nämnt, så föreslår jag, att lista raden af 2 moni. ma utgå och således mom. börjas med ordet: ”depositionsbevis.” Gr. Cronhjelm: Sedan den siste talaren föreslagit en förändring uti 2 mom. återstår för mig endast att föreslå den förändring deruti, att den sista raden, ”och efter föregången anmälan i banken,” mätte utgå. Förhållandet är, såsom den värde talaren har nämnt, alt man för närvarande vill hindra depositionsbevis ali blifva allt för myckel löpande, och derföre föreskrifva, alt de alltid skola transporteras på viss man. Den andre delen af moni. deremot säger, alt man skall avisera banken vid en sådan öfverlåtelse. För närvarande hafva bankerne inrättat sin uppoch afskrifningsrörelse sålunda, att så snart på uppoch afskrifningsräkning assigneras 5000 r:dr b:co, sä skall banken derom aviseras, men icke för smärre sumuior. Den 23 April e. ni. 09 Har synes alt man har troll, att en sådan anmälan skulle göra sedeln mindre löpande, hvilket dock icke blefve följden; men om man skulle vid utställning af en assignation på 20 r:dr b:co vara skyldig alt derom förut avisera banken, så skulle det göra eli. uppehåll i liqviden, sorn alls icke vore gagneligt, ulan som tverlom skulle medföra, all den, på hvilken assignalionen blir transporterad, får sina penningar sednare än han har rätt att vänta. Dä således ingen nytta kan vinnas genom en sådan avisering för smärre summor, och då bankerna lika litet lära försumma alt i sina utläningsreglor stadga avisering för den händelse, att depositionsbevisen lyda på så stora summor, ali en sådan avisering är nödvändig, så får jag hemställa, alt detta stadgande måtte ur ifrågavarande 2 mom. utgå. Frih. Cederström: Med Frih. Palmstjerna instämmer jag deruti, att deposition på uppoch afskrifningsräkning icke må ingå uti beräkningen af upplåningen vid privatbankerna, ulan pä deponerade ca pil alet.
I STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1854. Ank. till Sxp.-Utsk. d. 18 Aug. 1154, kl. t e. m. Memorial till Rikets Ständer j med förslag till ändringar i 56 och 81 §§ Regerings-f ormen samt 29 § 1 mom. Riksdagsordningen j rörande behandlingen af frågor om ändring i Grundlagarne. Angående de redan före år 1823 uppkomna och sedermera städse fortgående meningsstrider om rätta tydningen af Grundlagarnes föreskrifter i afseende på formerna och förfaringssättet vid beredning inom Riks-stånden af frågor om ändringar i sådana lagar, har det vid 1847 års riksdag tillsatta Konstitutions-Ulskott, i dess Memorial N:o 21, afgifvit en omständligare redogörelse, som tillika upplyser beskaffenheten af de flera förslag till förändring af hithörande Grundlags-stadganden, hvilka från och med förstnämnde års riksdag varit utan framgång gjorda. Dessa menings-stridigheters tillvaro ådagalägger redan i och för sig, att omförmälde Grundlags-stadganden sakna nödig tydlighet och bestämdhet, och äfven vid en flygtig jemförelse emellan 56 och 81 §§ Regerings-formen måste det för hvar och en synas uppenbart, att de särskilda föreskrifterna i samma ämne uti viss del äro, hvad ordalydelsen beträffar, sinsemellan stridiga. Orsaken, att de flera gjorda försöken till Grundlagens förbättring härutinnan fruktlöst aflupit, lärer således vara att finna i den svårighet, som möter vid mera omfattande förändring af nuvarande ordalydelsen i nämnde §§, att träffa det, hvarom meningarne lättare kunna förenas. Vid sådant förhållande har nuvarande Konstitutions-Utskott, under hvars förhandlingar ofvanberörde menings-skiljaktighet om Grundlagarnes rätta tydning nyligen Bih. till R. St.
4° åtgingo förr än Linne och Hernqvist kunde aflemna en enda skicklig Lärjunge; 8 år, innan man vid Veterinärinrättningen hann hilda Lärare, och nu först, sedan detta skett, är tidpunkten inne att bilda Elever. Nästa Riksdag kunna DjurLäkare först påräknas. Friherre Cederström, Jacob: Jag kan ej instämma med Herr Bråkenhjelm deruti, att för det Elever ej ännu finnas i tillräcklig myckenhet vid Veterinärinrättningen, man ej skulle anslå löner för Djurläkare. Det är klart, att, då Veterinärinrättningen får understöd, bildas snart Elever, och, i mån deraf, utgå de till Provincerna. Derföre böra löner nu anslås, men tjensterna dock ej besättas med andra än examinerade sujetter. Kommer några löner att tills vidare stå vaeanta, så är det ju en besparing för Staten, hvilken icke kan blifva skadlig. Friherre Anckar swärd, Carl Henrik: Förra gången denna fråga förevar hade jag äran yttra mig deruti; jag vill nu endast tillägga, att jag icke tror Länen nödvändigt vara i behof af att på allmän bekostnad erhålla Djurläkare. ProvincialMedici äro ej tillsatta för de speciela sjukdomstilifällena, G H. 28 434 Den 19 December e. m. ty då voro de otillräckliga. Länen Lora förse sig sjelfva med Djurläkare, eller också vara dem förutan. Vid inträffande farsoter kunna de från Veterinärinrättningen erhålla Djurläkare, utan någon tunga för Staten. Jag afslyrker således Friherre Cederströms Motion. Hans Excellence Herr Grefven och Lan dt Marskalken föreslog, att Friherre Cederströrns berörde Motion, jemte de i anledning deraf afgifne yttranden, måtte till StatsUtskottet remitteras; hvilket bifölls. Å nyo föredrogs Herr af Siléns, Georg Axel, den 12 dennes f. m. på bordet lagde Memorial angående all Jords lika beskattning. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken erinrade, att Herr af Sillen begärt tillsättande af ett Särskilt Utskott för pröfniugen af hans Motion. Grefve Posse „ Arvid: Då Friherre Cederströins Motion om ett nytt
En per mille-fonden; N:o 64, angående yrkad restitution till Upsala stad af erlagd eganderätls-bevillning för en del af stadens jord; samt N:o 65, i anledning af Fullmägliges i Riksgälds-Contoref hemställan, angående den numera indragna Canzlist-tjensten vid deras Expedition. S. U. Då nu ånyo föredrogs så väl Stats-Utskottets de:: 30 sistlidne November e. m. på bordet lagda utlåtande, N:o 63, i anledning af hegardt anslag i stället för den hemmansegare inom Landa socken af Halland tillerkända, men dem fräuröfvade ulfiyttningshjelp, som ock Hederv. Bonde-Ståndets den 4 dennes e. m. på bordel lagda prolocolls-utdrag, innehållande inbjudning till Med-Stånden att deltaga i Bonde-Ståndets beslut, att ett till 500 R:dr Banco nedsatt belopp borde i nämnde afseende utaf Prot.-Utdrag, den 11 December 1844• 417 utaf allmänna medel utgå, beslöt Piidderskapet och Adeln, med godkännande af den uti Utskottets förrberörde utlåtande intagna slutledning, på det sätt biträda inbjudningen, att Ståndet biföll, att ett lill 500 R:dr Banco nedsatt belopp må, såsom gåfva, af allmänna medel lill förrbemälde hemmansegare inom Landa socken al Halland utgå. S. I). Då nu ånyo föredrogs Siats-Utskottets den 30 sistlidne Novembere. m. på bordet lagda memorial, N-\o 67, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande Kongl. f. d.
miste affärdas till närmaste PostContoir i; Amål, för så väl emottagande, sorn affärdan-, de af angelägnare bref; hvilka olägenheter den nyligen uti nämnde Ort anlagde Oscars, Stad äfven skall dela. Af dessa anledningarföreslås, att ridande Post en gång i veckan må afsändas från redan varande Posthemmanet Afvelsäter stora Landsvägen, genom Gillbar gs Härad, till Hemmanet Berga i Glafva, Socken, sorn förer den förstnämnda Posten till Carlstad, samt alltså redan är ålaggd Postförings skyldighet; och skola derföre, då Ökne Postgård äfven är belägen, på denna väg, som endast utgör något öfver 5 mil, högst gne nya Poststationen erfordras. Denna föreslagna nya Post borde afgå från Afvelsäter Onsdags morgon, ©Iler så snart Götheborgs Posten dit anländer, och samma dag förås, till Berga, der den stadnade. Thorsdagen, borde han återvända, för atti Afvelsäter natten derefter åtfölja den då från Carlstad ankommande Posten till Venersborg, Götheborg och Uddevalla; hvarvid Postgången p| Carlstad borde orubbad fortfara. 3:0 Memorial af Herr Em. Höök, deruti öfverfelagas en olägenhet för Kongelfs Stad, bestående deruti, att Höst och Vår, eller d| Väglaget ej är gynnande, och Posten från Best), och Ekon. XJtsk. Betänkanden. Stockholm samt från öfriga Orter i Riket till Götheborg ankommer något sednare, än den Tyska och Skånska posten, hvilken endast medför brefven till Bohuskindska Stä* derna, blifva de andra öfverliggande derstädes till nästa postdag, 5 a 4 dagar derefter, ofta till känbar förlust för Staden och alla Correspondenter i orten.
Derefter uplästes punKs-wis de af Lag-Utskottet föreslagna förändringar af åtskilliga Lagens rum. Uppå aiord ?ropolirion bifölls den förändrade rista §. af 4» Cap. Jorda - Valk. endast med den af Herr —E?Zl lanäsfell förcstagna tilläggning at de baker, hwartil dea skyldig förklaras, som täger borrt Rattens anslag pa skedda Upbud, ansägoS bora ga lil treskiftes. Förändringen af 2. §. i IV. Cap. Jorda - Balke» bifölls. Likaså i 5. §. af IV. Cap. samma Balk. Wid upläsningen af förändringen i irsta §. 5. Cap. Jorda Balken yttrade stg Grefwe 8rrämkslt, k>säris 6sor§, det han ansage lämpeligast at bördeskillingen nedsalteö wid der'Ting, lil hwiikrc stamning tages. Herr von ingeström, stonas, instämde i billie,heten af denna anmärkning. Hwsm skulle smara Bördemanncn för räntan af det Lavira!, han wid förutgående Ting hade nedsatt? Hans Lxeellonce Herr G ref iven och äandr-Marskalken ^roponsraäo bifall pa den »plasta §. med den af Grefwe Lcromkell ^rojscksraäs förändring. Friherre vs Leer, 6sr1, trodde meningen wara den, at Vördemannens talan skulle afgöraS ä dek Ting, til hwilket stämmes och Bördeskillingen wid sam» ina Ting nedsättas. Herr ve^onstolps, stonas 8amus!, anlag Bördemän böra til godo »juta lika lang tid lil bordefkillings nedsättande, som lil Stämning. Friherre Ho^s, klrls stab an ston. Lag» INskottet har welat komma sä nara som möjeligt til afsigcen af Konungens Nådiga kroxvtilion, nämligen et ars minnande i den tid, svm nu fordras til fastas erhållande.
Sedan Stats-Utskottet ansett ofvanberörde motion böra gemensamt med Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet behandlas; så hafva de förenade Utskotten tagit ärendet i öfvervägande, samt dervid funnit, att de hemman, hvilka genom afvittringarne utrönts brista i egor, jemförelsevis emot skattetalet, och ej fått emot egobristen svarande fyllnadsjord, obestridligen äro berättigade att, i förhållande lill egoine, erhålla nedsättning så väl i mantal sorn ranta, och alt förmedlingen i afseende å alla onera tillgodonjuta, utan afbidan på den tid, då nyhemman, efter tilländalupne frihetsår, ingå i skatt och kunna öfvertaga den genom förmedlingen försvunna räntan; Och då, vid det förhållande, att en del af räntorne äro åt löntagare anslagne, nödigt är, alt ersättning, genom anslag af Statsmedlen, dem beredes; men beloppjet af detta anslag, sorn kommer att minskas i den mon nyhemman i skatt ingå, för närvarande ej kan bestämmas, • enär ännu icke är lagligen pröfvadt, i hvad mon förmedling är "af nöden, eller Statssamt Allm. fiesv. och Oecon.-Vtsk. Vllåtandts