Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tänk om det skulle vara hennes mormor, och om hon här skulle röna ett kärleksfullt emottagande! Nu stod det gamla fruntimret på trappan; vagnsdörren rycktes upp, och Mea slöts i ett famntag så varmt, så innerligt, som hennes lifligaste drömmar någonsin målat. “Välkommen, mitt stackars, älskade barn! Se upp, kära min lilla Mea, jag är din mormor.“ Det var en stämma lika mild och välljudande, som den Mea hört i sina drömmar – en kyss lika varm, en blick lika kärleksfull. Det svindlade för lilla Meas tanke; drömde hon, eller var hon vaken? Hade hennes moder stått upp ifrån grafven, för att sluta det öfvergifna barnet till sitt hjerta? Hon lindade armarna om sin mormors hals, dolde ansigtet vid hennes bröst, tryckte sig hårdt intill henne, och milda och välgörande tårar lättade hennes hjerta. Utmattad till kropp och själ af nattvak, resans besvärligheter och den häftiga sinnesrörelsen, hade Mea fallit i sömn, och då hon åter vaknade, befann hon sig liggande ensam på den mjuka soffan i ett litet kabinett. Dörren till det upplysta rummet utanför stod på glänt, och der såg hon, kring ett dukadt thebord, en liten skara blomstrande och lyckliga barn samlad, och dessa kastade emellanåt halft skygga, halft nyfikna blickar inåt det lilla kabinettet. Vid bordets ena enda satt mormodren med sitt blida, lugna och fridfulla ansigte, och vid hennes högra sida hade mamsell Ros sin plats, och Mea tyckte sig aldrig förr hafva sett ett så mildt och belåtet uttryck i denna dams ansigte. De talade alla med dämpade röster, och då stundom något af barnen höjde sin stämma öfver den låga hviskningen, hejdades hon genast af mormor, som lade fingret på sin mun för att bjuda tystnad. Det var tydligt att det var på Mea de tänkte, att det var för hennes skull dessa försigtighetsmått iakttogos. En obeskriflig känsla af frid och sällhet smög sig till lilla Meas hjerta, en sällhet så stor, att den ej kunde finna sitt uttryck annat än i ymniga tårar. Hon låg länge stilla utan att med något tecken tillkännagifva, att hon vaknat.
Balance af Inkommande Sjö- och Landtulls-Uppbörden som efter f. d. UppbördsTullförvaltaren N. P. Lindströms uppgift blifvit från Tull-Cassan stulen Utestående afgifter för Nederlagsvaror från år 1S27 , år 1828 Dito d:o för Nederlagsbrister år 1828 Utestående Uran vin Uddewalla. Summan afskrifven uti i83o års Räkenskaper på grund af Kongl. GeneralTullStyrelsens beslut den i4 Julii samma år. Denne Balancepost är underkastad nästan månadtlig förändring dels genom inbetalningar, och dels i följd af nya debiteringar, den Nederlags-Inspection är skyldig att i förhållande till Nederlagsgodsets liggetid iakttaga. Enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Dom af d. 5 Mars i8a3 är Lindström ålagd att härföre ansvara, på grund hvaraf f. d. Kongl. GeneralTullDirectionen d. 5 Maji 1824 förordnade, att hälften af Lindströms lön skulle användas till Balanccns godtgörande, hvilken inncliällning fortfar. Lefvererade och redoviste uti Julii månad år 1829. Anordnade till afskrifning uti Tullkammarens Uppbörds-förslag för Februarii månad år i83o. Denne Balancepost är af den beskaffenhet att den nästan månadtligen förändras dels genom inbetalningar och dels i följd af nya debiteringar enligt Utslag som SjöTullsRätten af kunnat. /'Enligt Kgl. GcneralTullStyrelsens beslut af den 26 Jnlii 1828, är f. d. DistrictChefen i Götheborg Silfverhjelm ålagd att af motstående belopp betala R:dr 10^3: 4i sk.; och som Tit. Silfverhjelm derefter aflidit, har summan blifvit bevakad I vid den efter honom gjorde ärs-Proclama \ den i3 sisth November. Återstående beloppet R:dr 9598: 16 sk. är med stöd af Kongl.
"Att då boställen redan finnas att tillgå för vissa af "de befallningar, hvilka skulle komma all tillhöra de nya "depart.cheferne, J11 s t.S t a t s in i n is t e r n och de öfrige "af dessa chefer, hvilka af sådan förmån” ike. J u s t. Äfven den förre, såsom varande den högste embetsmannen i Riket, lärer icke skäligen kunna undgå att, åtminstone någon gång, äfven visa artighet åt de härvar. utländska sändebuden. Så har det åtminstone hitintills skett; — så kommer det otvifvelaktig t att ske äfven hädanefter. I början af det nu ifrågavar. utlåt, yttrar StatsUtsk. sig hafva ansett "o undgå ligh nödigt, all lönevillkoren för "Statsrådets ledamöter lemna full tillgång till den lefnads"kostnad, dessa em be t ens värdighet fordrar, och sådant så mycket hellre" &c. Vidare säger Utsk. längre fram (pag. 2) dels "att Stats"rfldets ledamöter aro underkastade representations-kost’’nader;’’ — dels att "de Statsråd, som äro depart.chefer, "äro underkastade större representations-kostnader, än Statsråden utan departement." Efter aila dessa premisser, detta bestämda medgifvande å Utsk:s sida, hemställer jag vördsamt, huruvida resultatet i fråga om beloppet af lönerna veiki, står dermed väl tillsammans. Jag hemställer vidare till hvars och ens begrundande, om J u s t. S La t s m i n i s te r 11, sorn enligt 34 §:n Reg.Frn innehafver "Rikets högsta värdighet," må anses kunna vara fullt belåten nyed 8000 r:dr, samt de öfrige Statsråden med dels 7000, dels 6000 r:dr b:co. Vidare anser jag skilnaden emellan depart.chefernes och de consullativa Statsrådens befattningar och utgifter icke vara så stor, att de sednare böra få 2Ö00 r:dr mindre än de förre, nb. då hyresersättniitgen inberäknas.
Majlis ifrågavarande nådiga förslag någon anmärkning, vare sig i afseende på de särskilda löneoch arfvodesbeloppen eller anordningen i öfrigt, icke ifrågakomrnit, Rikets Ständer, med iakttagande deraf, att, till lättnad af framdeles möjligen skeende indragning, endast Juslitie-Råden, hvilka enligt grundlagen icke få innehafva annat embete, skola erhålla löner, men den behöfliga förstärkningen af nedre Revisionen och dess expedition tillvägabringas genom förordnanden på obestämd tid, för nästkommande slatsreglerings-period beviljat en tillökning i Högsta Domstolens anslag af 32,500 R:dr och uti anslaget för Justitie-Revisions-Expeditionen af 36,700 R:dr, hvilka belopp tillsammans utgöra ofvanomförmälda af E. K. Maj:t äskade summa 69,200 R:dr R:mt. Derjemte, och för den händelse E. K. Maj:t skulle finna lämpligt, att omförmälda förstärkning af Högsta Domstolen redan under innevarande år må komma till verkställighet, få Rikets Ständer, som inhemta!, att för närvarande befintliga besparingar å 2:dra Hufvudtiteln antagligen lemna tillgång till den mindre betydliga utgift, som häraf kan föranledas, underdånigst anhålla att de för ifrågavarande ändamål möjligen erforderliga kostnader måtte varda medelst anlitande af berörde besparingar bestridda. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 15 September 1860. 396 Expeditions-Utskottets Förslog till underd. Skrifvelse N:o 129. Uppläst och godkänd! hos Kidd. och Adeln den 15 Sept. 18G0. Preste-Slåndel den 15 Borgare-Ståndet den 15 Bonde-Ståndet den 15 — ■— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beviljadt anslag till Magister M. Wiberg, såsom honorarium för en af honom wppfunnen räknemaskin m. m. (Stats-Utskis Utlåtande N:o 169.) S. A. K.
Lag wara stadgad, hwarigenom ratttigheten och skyldigheten i frägor om afhandlingar och förbindelser, emellan Staten och Undcrsätarne, blefwe reciproque, sä att lika som Staten kan Lagligen tillhälla Undersåten fullgöra dest löften, denne sednare jemwäl mä äga stadgad wäg och rättighet, att om sä nödigt blifwer, af Staten dest ratt Lagligen utkrafwa; Och detta Memorial behagade Högloft. Ridderstapet och Adeln remittera till Högloft Lag-Utskottet. Ehuru ostvan omförmäldte 2:ne frägor efter min tanka och öfwertygelse, aro af tämmelig wigt, har dock sä midt mig är bekant, hittills icke nägot utlätande deröfwer, frän Högloft. Utskotten, till Högloft. Ridderstapet och Adeln 'nkommit; Äfwensom icke eller jag under tiden welat bes smara Utskotten med påminnelser derom. Men dä nu Riksmötet, inom fä dagar, stall uphöra, föranlätes jag ödmjukast hemställa, om icke Högbemälle -me Utskott kunde blif - Den 6 April. 20Z wa derom erindrade och anmodade, att flyndesamligen, till Riksens Högloft. Ständer, inkomma med deras infordrade yttranden, som troligen för detta mäste wara bereds de, och tilläfwcntyrs redan färdige till afsändning. För öfrigt fär jemwal derom ödmjukeligen anhälla, att derest förbemäldtc af mig wäckte Z:ne frågor, nu mera icke kunna bliswa afgjorde, det mä wara mig höggunstigt ^illätit, om jag sä för godt finner, mine derom ingifne Meniorialer, till trycket befordra lära.
Maj:ts Befallningshafvande, såsom öfverexekutor, meddelade, gjordes genom underordnade myndigheter eller underexekutorer, då deremot i hufvudstaden icke funnes anställd någon tjensteman, motsvarande underexekutorerne i öfriga delar af riket, hvaraf blifvit en följd att de beslut, som af Öfverståthållareembetet, såsom öfverexekutor, meddelades, öfverlemnades för verkställighet omedelbart till exekutionsbetjente, hos hvilka, med lön af allenast 200 till högst 400 R:dr, icke kunde förutsättas sådan bildning eller i öfrigt sådana egenskaper, som erfordrades för så beskaffade förrättningar, hvilka ofta voro af invecklad och magtpåliggande samt i allmänhet af grannlaga beskaffenhet, har Öfverståthållare-embetet ansett af nöden, att, för öfvervakandet och ledningen af exekutiva verkställighetsåtgärder, inom Ufverståthållare-embetet anställdes en tjensteman med benämning exekutionskommissarie eller stadsfogde, hvilken i exekutiva ärenden skulle hafva samma åliggande, som kronofogdarne på landet, eller att af allmänheten emottaga utslag i och för utmätning eller bysättning, samt för sina åtgärder ansvara och redovisa i öfverensstämmelse med lag och särskild instruktion, samt förthy i underdånighet hemställt, att till arfvode för en tjensteman såsom underexekutor samt till kanslibiträde åt honom måtte anvisas ett belopp af 4,000 R:dr årligen. Då emellertid det i allmänhet tillkommer städerna sjelfva att bestrida de kostnader, som med exekutionsväsendet derstädes äro förenade, hafva Rikets Ständer, med hänsigt för öfrigt till det angifna inskränkta ändamålet med anställandet af ifrågavarande tjensteman jemte biträde, ansett något bidrag från Statens sida för detsamma icke böra ifrågakomma; hvadan Rikets Ständer ansett sig ej kunnat bifalla hvad Eders Kongl. Majit i förevarande hänseende föreslagit. 12:o. I sammanhang med förestående framställningar, rörande Öfverståthållareembetet, har Eders Kongl.
Stat; om den ändring i 28 § Regeringsformen, att till vissa beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära, än den rena evangeliska ; om den ändring i 31 § Regeringsformen, att äfven andre af städernes innevånare, än Borgerskapel, må ega att deltaga i val till Borgmästare; om ändring i 39, 40, 41, 42, 43, 51, 91 och 95 §§ Regeringsformen samt 4, 9, 10, 23, 26 och 41 §§ Riksdags-ordningen, rörande Riks-styrelsens förande i vissa fall; om ändring i 52 § Regeringsformen och 24 § Riksdags-ordningen, angående tillförordnande af Bonde-Ståndets Sekreterare : om redaktionsförändring i 85 § Regeringsformen; om en redaktionsförändring i 90 § Regeringsformen; om ändring i 14 §, 4 och 5 mom. Riksdags-ordningen, i fråga om fjerdepartsegares i Fahlu Bergslag samt bruksegares valbarhet; om ändring i 15 § Riksdags-ordningen, angående hemmansegares representationsrätt; - Expeditions*Utskottets Förslag till underd. Riksdags-ordningen, angående bestämmande af arfvode för Bonde-Ståndets Riksdagsfullmägtige; om ändring i 23 § 1 mom. Riksdags-ordningen, angående ordförande i Borgareoch Bonde-Stånden, innan deras Talmän äro förordnade; om ändring i 30 § 3 mom.
Hvar kommer du ifrån ?« Så talte kantorn fogligt till gubben uti vrån. » Helt mycket spör du, kantor, men jag dig svara vill: Mitt krus ger jag dig icke, det hör mig ensam till; Bland björnar blef jag uppfödd, mitt arfbref heter brist, Hit kom jag ifrån häktet, der låg jag instängd sist. » » Ej illa », sade kantorn, » du lägger dina ord. Så plär det ske, gudnå ’ oss, på denna sorgejord. Men låt förklädna ’ n falla, låt se dig söm du är Och ge allt groll på båten. Vet, det skall supas här! » Och nu från gästens hufvud föll fårskinnspelsen ner. I stället för den gamle en hvar en yngling ser, Ej just alldeles nykter, ej heller just smitfull, Men älsklig till att påse som perlan uti gull. Han stod ibland dem präktig med näsa kopparblå, Med väldiga karbunklar och många finnar på. I drifvet arbet ’ Bacchus dem hade bringat an, Och såsom ädla smycken de slötos till hvarann. Och kantor Ring sig reste i sina lockar grå. Han tog sitt stop i handen och drack och talte så: » Jag svär att Fritiof fylla så snart han kommer hit, Så hjelpe öl och bränvin, derhos en ospard flit. » Helt plötsligt då den främling sig sträckte upp så hög, En blixt af trotsig vrede hans anlet öfverflög. Han högg sin hand i bordet, så det i salen klang Och upp från bord och bänkar hvar enda bonde sprang. » Och hör du nu, herr kantor, hvad jag dig säga vill: Ung Fritiof är min frände, jag känner honom till, Uppå hans vägnar super jag här ikull en verld. Så hjelpe mig min strupe, derhos en gästfri värd. » Men kantorn log och sade: » Helt ljufligt är ditt tal. Sitt ned, här skall bli lustigt i nordisk klockarsal. Fyll honom muggen, Bolla, med öl som du har bast, En sådan rolig sälle skall bli vår julegäst. » Med nederslagna ögon hon räckte muggen då, Och darrande var handen och öl blef spildt derpå.
Läget, vid foten af ett högt berg, men dock på jemn plan, gömmer hela staden, som också, oaktadt de ofantliga odlade fält, man öfverser ända ifrån Ludvigsburg, först utanför stadsporten märkes, hittills skymd af stora trädgårdar och några låga kullar. Stuttgart ligger nära en half mil vester om Neckar, och här aflägsnar sig vägen ännu mera från den behagliga floden. Invid staden stiger den genast i zigzag uppför det höga berget, och fyra mils väg färdas man öfver berg, genom skog, med blott få utsigter utåt Neckardalen och till den på dess östra sida sig utsträckande «rauhe Alp». Denna är en bergskedja, med 3 till 4000 fot höga spetsar, som ifrån Bodensjön, sammanhängande med stora Alperna, drar sig åt nordvest. Först i närheten af Tübingen nedstiger man åter i dalen, hvilken här är ⅓ mil bred, samt förenar sig med Ammerdalen, nämnd efter en liten å, som faller i Neckar. I föreningspunkten mellan båda dalarne, på de öfriga tvenne sidorna omgifvet af berg, ligger Tübingen. Staden är nästan hel och hållen byggd i äldsta stil, med ganska få nyare byggnader. Husens diameter tilltager med hvarje våning, så att den högre belägna alltid med ett stycke skjuter ut öfver den undra våningen. De luta sålunda öfver den trånga gatan, och taklisten är ofta midt öfver denna. Åtminstone kan man i regnväder icke, utan fara för takdropp och strålen från takrännorna, gå på midten af gatan, utan måste hålla sig till dess sidor, der husen äfven för öfrigt gifva skydd. Rådhuset (från 1435) är ett non plus ultra af detta byggnadssätt. Flera hus äro också försedda med runda, rättare fyrkantiga, heltäckta altaner (Erker), något icke ovanligt äfven i norra Tysklands städer. En gårdstomt är en okänd sak. Husets nedersta våning företräder deremot ofta stall och fähus, och öfver den reser sig detsamma 4 à 5 våningar högt, hvartill ännu stundom komma mansardrum. Kyrka och universitetshus äro likaså gamla hus; det sednare bygges dock nu nytt.
Då jag i mitt förra yttrande begärde återremiss föranleddes jag dertill af en här lemnad upgift, att UtrikesStastMinisterns lön skulle till en del utgå från Norska Statsverket. Sedermera har StatsUtsfcs Ordf:de upläst StatsEåds-protit i ämnet och lika med Utsk:s ledamöter kan jag icke finna att meningen varit sådan. Skall i framtiden något dylikt ifrågasättas, så förmodar jag, att det kommer att meddelas R. St:r, innan hufvudsakligt beslut derom fattas. Yid sådant förhållande afstår jag från mitt yrkande om återremiss och bifaller Utsk:s Betänk, under vilkor likväl att UtrikesMinistern icke tillika upbär något bidrag från Norrige, och anhåller jag, att detta måtte äfven blifva E. o. Ad:s beslut. Gr Frölich: Jag har få ord att tillägga. Sedan Hr Cederschiöld återtagit sitt yrkande om återremiss, är jag långt ifrån att påyrka den. Eljest hade detta varit ett siitt att förmå StatsUtsk., att, då, såsom det sjelf upgifvit, det äger tillgång till hemliga handlingar, tillkännagifva, hvad meningen egentligen varit, och måhända föreslå en und. skrifvelse till K. M, ty det är påtagligt, att om förhållanderne skola blifva sådana de nu äro, och jag ser icke hvarföre icke Eegeringen skulle vilja bibehålla dem så, förblifva vi in statu quo d. v. s. vi få aldrig se några kraftiga åtgärder vidtagas till befordrande af Unionens fullbordande. Erfarenheten har visat, att de hittills varit inskränkta till nedsättande af komitéer, hvars arbeten tryckas i Norrige men undanhållas Svenska allmänheten, som sålunda framgent kommer att leka blindbock. Frih. Tersmeden: Om Gr. Frölich tror, att det dokument, hvarur jag upläst en del, är något hemligt, bedrager han sig storliga. Det var endast det StatsEåds-prot, som finnes bilagdt den K. Proposm och blifvit tryckt utdeladt till hvarje riksdagsman, som deraf velat taga kännedom.
N:o 209. Motion N:o 118, om inskränkning af universitetern as disciplinära myndig het öfver de studerande. Lag-Utsk. Betänk. N:o 58. Motion N:o 119, om total eller partiel förändring af 9 kap. och 12 kap. 2 g Ärfda-balken. Lag-Utsk Betänk. N:o 18 och Mern. N.o 24. R. St. underdån. Skrifv. N:o 34. Motion Ko 230, angående pension för Kamereraren J A. Furstenhoff. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 153 samt Mern. R. St. underdån. Skrifv. N:o 186. Motion N:o 231, om anslag till påbörjande af norra stambanans anlägg ning i enlighet med äldre förslag, öster om Sigtuna-fjärden direkte till Upsala, m m. Stats-Utsk. Utlåt. Ko 87 samt Mern. ivis 117,143 och 145. R. St. underdån Skrifv. N:o 121. Motion N:o 300, om anvisande af statsmedel till en teknisk läroanstalt i Upsala. Stats-Utsk. Utlåt N:o 99. Sundsvall och I]liicke gästgifvaregård i Jemtland, om anslag utan återbetalningsskyldighet till åvägabringande medelst jernväg, båtled och landsväg af en fullständig kommunikationsled mellan. Motion N:o 66 Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. R. St. underdån. Skrifv. iVo 175. SVfiflZ, J. 11., Motion N:o 290, angående vissa ändringar i Kongl, förordningen om kommunalstyrelse i stad den 21 Mars 1862. Allin. Besv.- och Ekon. Utsk, Betänk. II St. underdån. Skrifv. Svensk Författningssamling, angående upplåtelse å entreprenad åt den minstbjudande af tryckning utaf. Motion N:o 302. Allm. Besv.- och Ekon - Utsk. Betänk.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde - Ståndet väckte förslag om en mera allmän och utvidgad näringsfrihet f samt, i sammanhang dermed, öfver den uti Vällofliga Borgare-Ståndet af Herr Edelberg gjorde motion om gränsors bestämmande emellan Stads - och Landtmanna - Handtering ar. 340 Lagoch Besvurs-TJtshottens Betiinhändcn. T~ ill Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten hafva blifvit remitterade i:mo från Höglollige Ridderskapet och Adeln, ett af Herr Friherre Jacob Cederström ingifvit Memorial, hvaruti, med antagande af den grundsatts, att frihet i lollige näringsfång befrämjar ett Samhälles samt hvar och en af dess medlemmars välstånd, och utvicklar samt fördkar dess productiva krafter, men att deremot det Samhälls-Contract, som utesluter någon af dem , hvilka deruti ingått, fran lättigheten att utöfva det Samhället gagnande yrke, hvartill han känner eller tror sig äga fallenhet och förmåga, skall vara felagtigt och följagteligen hindra den täflan, sorn är det verkliga medlet, att åstadkomma ymnoghet af varor och att bestämma deras rätta värde, Herr Friherren yrkar, att, med ändring af hvad 3 och 4:de Capitlen Handels-Balken föreskrifva, samt med upp» hafvande af de band, sorn genom Skråordningen och flere Författningar äro lagde, det må blifva livar och en fritt, att, på landet eller i Stad, idka hvilket lofligt handtverk eller näringsfång han behagar, enär denne, endast hos Styrelsen i orten sig anmäler, samt, i förhållande till sin rörelse och förtjenst, skattar till Staten, och dessutom den, som bor i Stad, deltager med de öfrige' Innevånarne derstädes i utskylder till Staden och dess Embetsmäns underhåll; och 2:do från Hedervärda BondeStåndet, ej mindre ett
S. A. K. CJom, i afseende på ordningen och sättet för Kyrkovaktares antagande, hvarken uti Kyrkohagen eller i sednare utkomne Författningar något finnes förordnadt, utan endast stadgadt är, att ledigheten till sådane beställningar bör i Allmänna Tidningarne kungöras, och, vid deras återbesättande, äfskedade välfräjdade krigsmän framför andra komma i åtanka; alltså få Riksens Ständer, med anledning af härom väckt fråga, hos jE. K. M. i underdånighet anhålla, att Ev K, M. täcktes till allmän efterrättelse i Nåder förordna, att, vid återbesättandet af Kyrkovaktare-tjenster, som hädanefter blifva lediga, Kyrkoherden bör af de Sökande uppföra y.ne på förslag, och Församlingen derefte^ ensam ega ratt, att af de sålunda föreslagne personer, eller, derest Sökandernes antal icke är sa stort, af dem, som till tjenstens erhållande sig anmält, välja den , om hvilken Församlingen kan sig förena. Riksens Ständer framhärda etc. Underdåniga Skrifvelser. 183 N:o 78» Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d.' 11 Julli x 8 3 3^ Preste-Ståndet d. 12 Borgare-Ståndet d. 13 — •— Bonde-Ståndet d. ig Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inskränkning af Guldoch Silfver-broderier ä Militaire och Civile Uniformer. S. A. K.
För — 201 — För Christianstads Läns Kyrkor'. Lands-Konlorets Summariska Extrakt balanserar, enligt förteckning, åtskilliga mycket gamla fordringar och skulder, dem Revisorerne anse böra,genom fullständig utredning, till betalning eller afskrifning befordras, 01 van uppräknade K vrko-Räkenskaper äro granskade i Kongl. Kammar-Rätten för år 1838 med anmärkningar, utom de för Blekinge och Bohus Län, hvilka ej till någon erinran föranledt; men hafva för år s 83g ännu ej i hemälte Verk reviderats. Kyrko-Kassornas ställning i Christianstads, Malmöhus och Bohus Län inhämtas af nedanstående Tabeller. Christianstads Läns Landtkyrkor. Hebel. år 1838. år 1839. Balans frän föregående året: Balans till följande året: CreaSit. Malmöhus Läns Landtky rkor. Hebel. Balans frän föregående äret: Bohus Läns Landt ky r k 0 r, Debet. Balans från föregående år et t Fordringar Inkomst .. 38,5o2: 3r. Balans till följande året: Summa 44’^^7'- 2. 6. 46.445* 38. 7- Räkenskaperne för Carlskrona Stadskyrka äro granskade af Revisorerne, som dervid icke haft något att erinra.. Expens-medels-Siäkningarne för Kongl. Svea Hof-Rätt , „ Kammar-Kollegium „ „ Stats-Kontoret „ , Bergs-Kollegium med Kontrollverket „ „ Sundhets-Kollegium hafva i Kongl. Kammar-Rätten blifvil för åren i838 och 1839 gran - — 203 — skade med, men de för Kongl. Kammar-Rätten, utan anmärkningar. Revisorerne hafva härvid ej funnit något att erinra. Revisorerne hafva, vid slutet af derus förrättning, besökt följande publika Verk och Inrättningar: Teknologiska Institutet. Antalet af Eleverne utgjorde i5t. Större modelloch machinsamlingar finnas; dock synes det Hevisorerne att lokalen är för det åsyftade ändamålet allt för inskränkt» Nja Elementar-Skolan.