Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 7, i anledning af väckt motion om ändringar i Instruktionen för Bibelkommissionen ; i dess båda moment; samt N:o 9, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande för utbredande af kännedom i skogshushållning, samt i sättet för torfjords förädlande till brännmaterial; hvaremot vid föredragningen af samma Utskotts Betänkande N:o 5, i anledning af väckt motion om upphäfvande af den genom Kongl. Cirkuläret den 30 November 1849 Kronofogde och Häradsskrifvare tillagda provision för debitering och uppbörd af kronobrefbärings-afgiften, Ståndet lät för närvarande bero vid hvad Utskottet hemställt och lade Betänkandet till handlingarne. S. D. Ett af Ola Lasson från Christianstads län ingifvet, på Ståndets bord hvilande, skriftligt anförande i fråga om sättet för medels anskaffande till jernvägsbyggnaderne, remitterades till behandling af Stats-UIskottet. Den 7 Januari. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Bevillnings-Vtskottet så väl ett af Herr Björnstjerna, Oscar Magnus, denna dag afgifvet anförande med anledning af den öfverläggning, som den 3 sistlidne December egt rum, angående nämnde ledamots motion om åtskilliga förändringar i gällande tulltaxa, som ock de af detta anförande föranledda yttranden. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet Kongl. Maj:ts den 4 dennes bordlagda nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förnyad författning om utskrifningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet, tillika med de i anledning häraf nu afgifna yttranden. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: l:o. Kongl. Maj:ts den 4 dennes bordlagda nådiga Proposition till Rikets Ständer, med förslag till ordnande af Biskoparnes löneinkomster, tillika med de i anledning häraf nu afgifna yttranden; 2:o. Kongl.
In fidem protocolli, Albert Munch. Tisdagen den 9 Maj 1854. Plenum kl. 0 e. m. Gr. Posse, Knut Axel: Till alla delar instämmer jag i den åsigten, att alfvarliga åtgärder måtte vidtagas, för att i möjligaste måtto hämma det onda, hvaraf vårt land nu besväras i följd af den gällande iagstifningen för bränvins-tillverkning, och tror derjemte att detta ändamål ej vinnes, förr än rättigheten lill dess utöfvande icke uteslutande grundar sig på värdet af innehafvande jord; men, ehuru dessa åsigter blifvit lagda till grund för B. o. Ad:s beslut i auledn. af Serskildta Utsk:s Betänk. JV° 8, är jag likväl nödsakad att reservera mig mot nämnde beslut, emedan min öfvertygelse är, att en förändring, som så ingriper uti egande-rätten och tusentals personers enskildta ekonomi, icke bör ske brådstörtande, hvarigenom den väcker större missnöje och vållar känbara förluster i de orter, hvilka med afseende på lokal-förhållanden under förutsättning att en näring, som mera än under ett halft sekel af Statsmagterna omhuldadt, på en gång så försvåras att den medgifna rättigheten endast finnes på papperet, och närtill lägges, att alla föreskrifter synes åsyfta att förvandla bränvinsbränningen till en stadsmanna-näring, må man med skäl frukta att den 1111 vidtagna åtgärden kommer att väcka oro och bekymmer icke allenast hos dem, hvilka blifva stängda från tillverkningen af bränvin, utan äfven hos den arbetande klassen, hvilken, på samma gång den finner bränvinet så högst betydlgt fördyradt, äfven i de orter der deras hufvudsakliga inkomst af jorden är potatis-plantering, för det mesta till hälften hos jordegaren, komma att sakna afsättning af sin vara, hvilken i brist pä nödiga dragare ej kan transporteras en längre väg.
Det mindre bestämda i detta stadgande skulle dock lätt kunna föranleda en mera vidsträckt tillämpning deraf än sannolikt varit åsyftad, hvarjemte alla garantier saknas derför, att den vinst, hvarför afdrag å ersättningsbeloppet skulle ske, verkligen komme ersättningstaganden tillgodo; och då med sannolikhet lärer kunna förutsättas, att månget företag, derför expropriation sker, sedermera aldrig eller åtminstone ej förr än efter en längre tid kommer till fullbordan och att mången gång de deraf väntade förmåner ej i verkligheten inträffa, skulle således, om med afseende just å dessa förmåner nedsättning i ersättningssumman egt rum, den, som fått afstå sin jord, komma att utan eget förvållande få vidkännas ett kanske ganska kännbart lidande, som hvarken med rättvisa eller billighet låter sig förena. Icke heller synes det, med bibehållande af nödig konseqvens, kunna försvaras att, då af två personer, från hvilka jord till samma anläggning exproprieras, båda, ehuru i olika mån, af anläggningen tillskyndas vinst, den, som har den största fördelen, skall vidkännas ett deremot fullt svarande afdrag å löseskillingen, under det den andra är från allt sådant afdrag frikallad. Uti 1 § af nu gällande författning stadgas uttryckligen att, då jord eller lägenhet för allmänt behof afstås, skall en hvar, som deraf skada lider, njuta ersättning derför, och enligt 13 § skall den för ersättningens bestämmande utsedda Nämnd i penningar uppskatta dels jorden eller lägenheten efter dess rätta värde för egaren och dels särskildt den skada, annan än egaren genom jordens eller lägenhetens afstående lider, allt med afseende på tiden för afträdandet.
R:dr såsom anslag utan återbetålnings-skyldighet och 10,000 R:dr såsom lån, allt under enahanda vilkor och förbehåll, som Rikets Ständer fästat vid de statsbidrag af lika beskaffenhet, hvilka nyligen blifvit staden Orebro beviljade. Expediliöns-Utskollels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 20.9. 6G3 Hvad först beträffar det i E. K. M:ts nådiga framställning afsedda byggnadslån, hafva, i öfverensstämmelse med den åsigt, som vid alla sådana af Rikets Ständer förut behandlade frågor gjort sig gällande och föranledt dylika låns meddelande åt andra brandskadade städer, Rikets Ständer ansett låne-understöd, i förevarande hänseende, äfven böra anvisas för staden Jönköping, med anledning' af den eldsvåda, hvaraf denna stad å omförmälda tid blifvit hemsökt. Men som lånebeloppet vid detta, såsom vid andra likartade fall, synes böra lämpas efter den timade eldsvådans omfattning samt egarnes till de derigenom ödelagda tomterna behof af allmänt understöd för uppförande af nya hus i de nedbrunnas ställe, hafva Rikets Ständer icke kunnat bevilja hela den af E. K. M.t i nåder föreslagna lånesumman, helst denna, i förhållande till antalet af de brandskadade gårdarne och i betraktande af härvid för öfrigt förekomna omständigheter, synes större än de byggnads-lån, deraf åtskilliga andra städer efter enahanda olyckor kommit i åtnjutande.
Jr öredrogs å nyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets, den 4 i denna manad, pä bordet lagde Memorial, om begärd rättighet for Utskottet, att, utom den redan antagne Seereteraren och ivänne Cantzlister, ytterligare fyra Cantzlister med fullt arfvode antaga. Ut Supra. Ex Protocollo. Carl Magn. Robsahml Utdrag af Hedervärda Bonde-Ständets Protokoll, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 13 April 1815. S. D. "Vid ytterligare föredragning af Stats-Utskottets den. 31 sistlidne Mars och den 4 innevarande månad förehafdé, men på Bordet lagde Memorial, rörande anslag till Riksdags-kostnader» nas bestridande, hemställde Riksdagsmannen Eric Ericsson från Örebro Eän, om icke detsamma borde, med de dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återförvisas, hvilket, uppå skeende proposition, Hedervärda Bonde-Ståndet biföll; och gkulie de Respectiva Medståndeu, jemte Stals-Ut skot - Den 13 April. 43 skottet, härom vördsamt och vänligen underrättas. Ut Supra. S. D. öedan Kongl. Maj:ts den 5 innevarande månad gifne, i dag ankomne Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående Magazins-Inrattningens förvaltning och närvarande belägenhet, nu blifvit uppläst, ingåfvo Riksdagsmännen Anders Joachimsson från Östergöthland och Olof Brundin från Malmö Län särskildta Memorial, dem de begärde matte i sammanhang med berörde Nådiga Propositioner till behörigt Utskott blifva remitterade; efter hvilka Memorials uppläsande, Bonde-Ståndet beslutade, att de skulle åtfölja of vanberörde Nådiga Proposition, hvilket till Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten öfverleinnades. Ut Supra.
Län, angående anskaffande af så kallad mätareafgift för den Spannmål, som till Jönköping införes; af Anders Larssons från Elfsborgs Län Memorial, angående bestämmande af en billigare grund för rösträttigheten vid Kyrkoherdeval, emel* 286 Den 15 Junit Ian Stads* och Landsförsamlingar, som äga gemensam råstor-, af Eric Pehr ssons från Nordmarks Härad af Carlstads Län , angående förändting af Fattigprocentens beräknande i Sterbhus } af Lars Jacobssons trän Gottland Memorial, angående yrkad rättighet för Öns invånare, att på egna ägor upptaga och med full frihet begagna kalkstensbrott, utan föregående anmälan derom hos Konungens Befallningshafvande; af Nils Ericssons från Gefleborgs Län, angående ersättning för Götha CanalBolag till Rotehållarne för det manskap, som under Canalarbetet skadas och blifver till krigstjenst odugligt; af vice Talemannen Hjckerts, angående förvandlingen af de så kallade Kungshästar; af Olof Olssons från Stockholms Län, angående Postföringen olver Ålands haf; af Eric Jo. hanssons och Hans Hanssons Irån Stora Kopparbergs Län, angående ersättning för fångskjuts och brefbäring; af Eric Olssons från Ölme Härad i Carlstads Län om BrännvinsminuteringSrätt för Gästgifvareg af Eric Fredricssons från Jönköpings Län i samma ämne; af Frost Lars Andersson från Öster Dalarne, om en afgift för begagnande af vägen från Eifvedalen förbi Särna till Norrska gränsen; af Pehr Anderssons från Södermanland, om upplifvande af Kongl. Brefvet den 23 September 1747, sorn bestämmer prestanda till Bruken af åboerna å de hemman, hvilka af Bruksidkare blifvit till Skatte inlöste, och af Pehr Olssons och Pehr sinderssonr från Södermanland, angående Soldaternas hemkalls utgörande in natura, emot befrielse för RotehåUarae att underhålla Soldattorp. Af den 22 Maj, angående; Återremiss af Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkande, dels om ändring i åtskilliga omständigheter af hvad Författningarne nu stadga, rörande tiden och sättet för MarkegångsTaxornas upprättande, samt
Krigsfiskalen androg uti sin förklaring att, jemlikt 14 Kapitlet 12 och 14 §§ Krigsartiklarne, med hvarannan jemförda, Krigs-Ofverdomstol skulle tillkomma att omedelbarligen upptaga och pröfva af Officerare inom Garnisonen begångna förseelser, ehvad de innefattade tjenstefel eller ej; samt att denna grundsats hittills alltid antagits gällande, hvarföre Krigsfiskalen ock, i enlighet med sin Instruktion, innehållande bland annat föreskrift för Krigsfiskalen att åtala sådana mål', som hörde till Krigs-Ofverdomstols omedelbara upptagande, ansett sig hafva varit behörig att med det ifrågavarande målet taga befattning och Justitie-Ombudsmannen således hafva saknat befogenhet till den af honom emot Krigsfiskalen framställda anmärkning. — 16 — 1 anledning häraf framställde Justitie-Ombudsmannen det påstående, att de åtalade åtgärderna måtte förklaras hafva varit utom Krigsfiskalens behörighet vidtagna, men öfverlemnade till Kongl. Krigs-Hofrättens bepröfvande, om och hvad ansvar derför horde ega rum. Genom utslag den 20 November 1856 utlät sig Kongl. Krigs-Hofrätten, att, som enligt 14 Kap. 14 § 5 mom.
Vegetationens enformighet torde här i väsentlig mån betingas af terrängens enformiga beskaffenhet. – Någon fast klyft finnes här ej. Marken utgöres öfverallt af sand och sandblandad lera, i hvilken jag icke kunde finna en sten så stor som en bösskula eller ens så stor som en ärta, oaktadt jag letade på en sträcka af flere kilometer längs med strandvallen. Äfven från hafvets botten utanför kusten upphemtade skrapan aldrig några stenar, ett förhållande som är märkligt bland annat derför, att det tyckes visa, att strandisen från Ob-Jenisej icke drifver ned till och smälter i denna del af Kariska hafvet. För öfrigt innehålla sandlagren icke heller några subfossila snäckor, såsom förhållandet är med Jenisej-tundrans sandbäddar, och äfven »Noach-trä» tyckes här saknas. Om man får döma af våra iakttagelser från detta ställe, skiljer sig således halfön mellan Ob-viken och Kariska hafvet ganska väsentligt från den öster om Jenisej belägna tundran. Några invånare sågo vi ej till, men öfverallt på stranden syntes talrika spår af menniskor, af hvilka en del gått barfotade, af renar, hundar och samojedslädar. Ofvan om strandvallen fans en offerplats, bestående af 45 i en hög lagda björnskallar af olika ålder, en mängd hufvudskålar af ren, en underkäke af hvalross m. m. På de flesta björnskallarne voro hörntänderna utbrutna, ofta saknades underkäken helt och hållet. Några af benen voro mossbelupna och lågo nedsjunkna i jorden, andra hade, såsom vidsittande kött utvisade, blifvit ditlagda detta år. Midt i benhögen stodo fyra träbitar uppresta. Tvenne utgjordes af en meter långa käppar med utskurna hak, tjenande att uppbära de renoch björnskallar, som dels voro uppspetsade på stolparne eller upphängda på de inskurna haken, dels uppträdda genom ett i pannbenet skuret fyrkantigt hål.
Hemliga Utskotta billlgar uts betänkandet och lemnar ractwisa, til et för Riksgalds-Seckarna bli', wande Mlndskadc warde til >6 rrv kiva krec,'edels p" e^s»; uppå samma grund kunde det ock nediä'tas til nu sör tiden warande mindstadt wärde emot 8 >> c^-specie > som är procent elit,- per meclium 2; puecnl, hwllket än iner skulle förebygga de» fattigas barwid bl> wande förlust w>d dageliqa behofwet, länne Samlarens tilläte, liga lpecularion pä winning dermed, samt göra realisationen med största billighet 8 och en tredjedels procent lättare, med cc deremot swaraude mindne silfwer-cilstott. Desta conliäerarioner hafwa föranlakit mlg at l största hast och ofullkomligt upställa följande reslisg-ion» projeÄ, som jamte ofwananförda underställes Högloft. Ridderstapers och 2kdelns uplysta prösting, om något deraf duger at omvända. Matte någon lyckligt upftnna et mera tjenligt och nyttigt pros Li, til detta ändamål, sa wistt som ek sa. dant af Högloft. Ridderskapet och Apeln underdanigst warder Hans Kongl. Ma,:ts pröfning underställdt, äfIven som säkert belönas med Hans Machs nndigsta wäl. behag, dä dor befordrar Dest Höga och Nådiga önskan. ^SLlitsr!ons-krojser. Uppå enahanda goda achgler som Höglofl. Hemligs
— Lånerörelse, förslag angående åtskillige förändringar i nu gällande stadganden rörande. II. 72. 11. 73- Se vidare BankoUtskottets Memorial N:o 37. — metalliska kassa, om bemyndigande för Banko-Fullmäktige att utöfver det faststiilda maximum för den behållning som Banken under vanliga förhållanden får ega i Hamburg eller Altona qvarstående, af Riksgälds-Kontoret till bestämdt pris inköpa det silfver, som Riksgälds-Kontoret kan å nämnde orter hafva att aflåta, saint att detta silfver må inräknas i, m. m. XI. 353- R. 354- B. 441, 444, 454. A. 457. — metalliska kassa, om vissa tillägg till Reglements-föreskrifterna angående. XI. B. 394, 399- A. 410- — organisation, angående reform i. I, 30. R, 47. III. B. 505, 613. 657. A. 669. — pappersbruk. Se Tumba. — sedlar, angående förändring af den text, som medelst Rikets sist församlade Ständers beslut blifvit antagen för de sedlar som vid decimal-systemets införande utgifvas. A' 543 V. U. 176 225. A. 226, 231, 422- — sedlar, om minsta valören af, efter det nya mynt-systemets införande. II. 298. A 226 — sedlar, om förslag till ändring i 72 § Regerings-forraen, angående inlösen af. VII. B. 377, 447, A. 510.
Att denna punkt må af Rikets Ständer bifallas 3:0 Allm. Besv.~ och Ekon.-UIsko Itets Betänkande N:o 183. 9 3:0 Vid Biskops afgång eller förut, derest Biskop blifvit med förbindelse att underkasta sig löneförändring tillsatt, skall utredning ske af alla de med tjensten förenade löneförmåners belopp, för hvilket ändamål boställenas afkastning bör med noggrannhet uppskattas samt öfriga hemman, lägenheter eller jordar, som icke af Biskopen bebos eller brukas eller för boställets skötsel äro behöfliga, så snart lagligen ske kan, utarrenderas, hvarje gång för så lång tid, som för utarrendering af Kronans egendomar i allmänhet är eller varder bestämd, allt i den ordning och på det sätt Kongl. Maj:t täckes närmare föreskrifva.» Den i förevarande punkt föreskrifna utredning afser att få med noggrannhet utrönt verkliga beloppet af de med hvarje Biskops-embete för närvarande förenade löneförmåner, på det att, ifall detta belopp finnes öfverstiga den lön, som, enligt föregående punkt, bör embetet tillkomma, öfverskottet må derifrån afskiljas, på sätt de följande punkterna närmare utvisa och ingå till en s. k. Biskops-löneregleringsfond, för att användas till jemnande af annan Biskopslön. I afseende åter å det sätt, hvarpå den för ett Biskopsembete bestämda lön bör komma dess innehafvare tillhanda, har den nådiga Propositionen icke föreslagit någon förändring i nuvarande förhållanden, hvaraf följer att, om densamma varder af Rikets Ständer antagen, biskopslönerna forifarande som hittills komma att utgå i form af kronotionde, boslälls-afkaslning, indelta räntor o. s. v, som af Biskoparne omedelbart uppbäras. Utskottet befarar dock att härigenom ett af regleringens hufvudsyften, nemligen en billig och jemn fördelning af Biskoparnes inkomster, komme att i väsendtlig mån förfelas.
Det has emellertid behittnts OSS, att v i r doktor tog sig bra ut i lagerkransen, hvilket mdste forefalla ganska snmtirkningsvardt for hvar och en, som sldidat en massa doktorer vanstallda af denna med vAra dagars miinniskotyper myclcet illa harmonierande huf vudprydnad. Dolctor Astrid Cleve har gtskilliga egenskaper, som skulle giira hknne bemgrkt, iifven om vi hade storre tjll.gLng p&amp; lwinliga doktorer. Den for en iakttagare pi % Iibgt hiill troligen mest frappanta Br hennes stora nugdom. Att bestiga paraassen vid 23 i r s Blder ar niimligen alls icke vanligt nu for tiden, dti fordringarna pB grsdualdissertationers vetenskapliga vgrde och omfdng antagit ganska dryga proportioner. I all synnerhet ar det markvardigt i friga om en flicka, alldenstund en dylik icke plagar ha tiUfalle eller h&amp;g att sH helt rikta sin energi pB studierna, som en man kan ha. Dfen a h a markviirdigast ar det med Astrid Cleve, som utonl det vetenskapliga intresset synes vars utrustad med alla mi; jliga andra intressen och har funnit tid att forsoka sig p t en he1 mnssa andra omr&amp;den an studiernas. Iuom somliga a£ dessa omrlden %.Ihon val endast amator, men i ett och annat torde hon ha forvlixfvat masterskap; sarskildt ar detta fallet med vissa grenar af sport, dar hennes uppdrifua skicklighet forviirfvat heme en stor ' itminstone lokal ryktbarhet.
Till Lag-Utskottets behandling har Högvördige Preste-Ståndet remitterat ett af Herr Lektor Sonden lill samma Stånd ingifvet memorial, deruti lian föreslagit, att en revision af alla författningar angående edgång måtte i vederbörlig ordning företagas, för afskaf/inde af onödig edgång,' samt att Rikets Ständer, oberoende af en dylik revision, måtte i underdånighet anhålla om en sådan förklaring af gällande lag och författningar, att ett förnyande af en aflagd ed blir obehöfligt och att således hvar och en, som efter något visst lagstadgande gått ed, varder frikallad från skyldigheten att åter aflägga ed af enahanda beskaffenhet; varande detta förslag, efter hvad som finnes tecknadt å remitterade och den 17 dennes till Utskottetankomna memorialet, understödt af tre utaf Högvördige Ståndets Ledamöter. Då emedlertid foreskrifterne om edgång tillhöra dels de delar af lagstiftningen, som tillkomma Konung och Ständer gemensamt dels ock den del, hvilken genom grundlagarneär uppdragen åt Konungen allena, och då motionären, hvars förslag går ut på förändring i lagstiftningen, utan inskränkning i omförmälte hänseende således i sitt memorial sammanfört två olika frågor, a f hvilka endast den, som afser förändring i den lagstiftning, sorn Konung och Ständer gemensamt utöfva, må af Utskottet behandlas, utan att memorialet innefattar någon så beskaffad närmare utredning af de sammanförda, men blott i allmänhet vidrörda frågorna, som är nödig för deras särskiljande, anser sig Utskottet, med anledning af Riksdagsordningens 51 §, höra till Högvördiga Presteståndet, för den åtgärd, som vederbör, uterBih. till /? St. Prot. 1858 & 1854. 7 Sami, 1 A fdel., 1 Haft. 2 Lag-Utskottets Utlåtande N:o 1. lemna ifrågavarande memorial; hvilket för samtlige Riks-Stånden vördsamt tiilkännagifves. Stockholm den 20 December 1853. k Höglofl. Ridd. och Adelns vägnar Eric Sparre. k Yällofl.
Forts, af Bevillnings-Utskottets Memorial, N.o 4i. Jemte det Utskottet hemställer, att Ridderskapet och Adelil samt Bonde-Ståndet behagade frånträda berörde deras ömsesidiga beslut och instämma i Utskottets af de begge öfriga Stånden antagna förslag, får Utskottet emedlertid, för det fall, att denna framställning icke vinner bifall, föreslå, att nu må röstas angående redaction, -värde och införsel-tullen; hvaremot och då, beträffande det af Ridderskapet och Adeln, rörande utförseln, hvilken, enligt alla Ståndens beslut, skall vara fri från tull, serskildt beslutade ofvanförmälda stadgande, någon åtgärd icke lärer kunna af Utskottet föreslås förr, än afgjordt blifvit, om kläde kommer att till införsel förbjudas eller icke, Utskottet hemställer, att det må vara Utskottet öppet att, i sammanhang med det serskilda memorial, Utskottet kommer att, angående eventuella tullafgifter, till Rikets Ständer afgifva, föreslå den vidare åtgärd, som af Ridderskapets och Adelns omförmälda beslut må finnas påkallad. För den nu erforderliga voteringen blir nödigt, att, innan omröstning i liufvudsaken eger rum, genom en preliminär votering utrönes, hviiketdera, Ridderskapets och Adelns eller Bonde-Ståndets, beslut bor utgöra contra-proposition , nemligen sålunda: 310:o. Den, som anser, att till contra-proposition i hufvudvoteringen om LJll bör antagas Ridderskapets och Adelns beslut, att all ull skall under en rubrik sammanföras med 20 sk. värde och 2 sk. införsel-tull, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; vinner nej, kommer contra-propositionen att utgöras af Bonde-Ståndets beslut, att bestämmelserna å Ull skola blifva de, som Utskottet i Betänkandet N:o 21 föreslagit, eller: Ull, okammad eller kammad:
Utskottet, som haft tillfälle beskåda ifrågavarande glob, delar motionärens åsigt om densammas ändamålsenlighet och det gagn för undervisningen det skulle med föra, om efter denna modell dylika glober förfärdigades och vid elementar-läroverken blefve att tillgå, samt anser sig derföre böra tillstyrka, det Rikets Ständer måtte bevilja den föreslagna summan 1,500 R:dr Bauko, eller 2,250 R:dr Runt, till inköp af den utaf Kyrkoherden Janzon förfärdigade astronomiska glob, med förklarande att densamma bör till Vetenskaps-Akademien öfverlemnas, för att derstädes hållas tillgänglig. 129. Slutligen får Utskottet, utom de redan nämnda extra anslagen till inköp af bostad åt en särskild kapell-predikant inom Tyngsjö kapellag i Dalarne och till anskaffande af nödiga instrumenter för de meteorologiska observationerna, här upptaga öfriga af Utskottet i sammanhang med den ordinarie stats-regleringen tillstyrkta extra anslags-sununor, nemligen: Slals-Utskollels Ullålande 148. (Fortsättn.) Si (ill uppförande af en kapell-byggnad vid Muonionalusta, för en gång, 4,800 R:dr; » inköp af boställe åt en kapell-predikant derslädes, för en gång, 4,000 R:dr; » uppförande af ett bönehus med begrafningsplats vid Turtola by, för en gång, 5,000 R:<jr; » löne-förhöjning vid sådana stads-pedagogier, hvarest undervisningen hunnit en högre grad af utveckling, äfvensom, under samma vilkor, för pedagogien i Avesta, 20,000 R:dr årligen, eller för 3 år 60,000 R:dr; » ersättning åt Rektor i Linde lör förlorad inkomst af djekne-penningar, för åren 1854—1857, 113 R:dr 8 öre; » stipendier åt civile personer, som genomgå lärokursen vid Gymnastiska Central-Institutet i ändamål att bilda sig till gymnastik-lärare vid elementar-läroverken 2,000 R:dr årligen, eller för 3 år 6,000 R:dr.