Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa R:dr 36: 37: Och från dessa 36 R:dr 37 sk. 4 r:st. afdrages dess andel, eller hälften i årliga Passevolancen, 4 B:dr, återstå 32 R:dr 37 sk. :4r:st., deraf ofvannämnde Beklädnads-beliof, 12 R:dr 20 sk. 8 r:st. skall tagas. Häraf blifver klart, att Soldaten af sina årliga Löne-tillgångar derefter icke äger mer öfrigt än 20 R:dr 37 sk. 4 r:st. Banco, Med hämtad anledning af ej mindre KnekteContracten för de öfriga InfanterieRegemenlen i Armeen, hvilka i allmänhet hvart 3:dje år berättiga Soldaten till ny SläpMundering af Roten, som efter nu varande Författningar och ofvan åberopade BeklädnadsFörordning, skall till Färg och Skärning m. ra. i allo öfverensstämma med Lif Munderingen, än Regementets IndelningsVerk af den 22 Mars 1699, som, i anseende lill de Nerikes Provincer, hvars Hemman äro ovanligt inskränkta både till Åker, Äng och Skog, öfvergångna tätare Roteringen, och då Rotarne för deras svaghets skull icke kunde åtaga sig eller åläggas 252 Den 5 Januarii. att gifva Soldaten Släpkläder, uttryckligen anslagit 1686 Daler 3 st. iof Pengar Silfvermynt, efter Kronovärdi, odisponerade Hemjnansräntor till Beklädnadens underhållande för ofvannämnde 474 man; har BeklädnadsDirectionen, uti till Kongl. M.aj:t aflåten underdånig Skrifvelse, anhållit, att, efter dessa Räntors primitiva bestämmelse, få disponera dem till Nerikes Soldaters Beklädnads-behof, hvilket Kongl. Maj:t afslog uti Nådig Skrifvelse af den 14 October sistlidet år, på grund att det vöre en Statsverket påräknad inkomst.
Herr von Schantz, Gustaf, anförd® skriftligen lill protocollet: Vördsamt Memorial. I anledning af Riksens Höglofl. Ständers StatsUtskotts nu afgifna Betänkande, rörande Lönförh; jning för Rikets civila Erabetsoch Tjenstemän, får jag, inför Eders Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln , följande i ödmjukhet anföra: I det hnfvudsakliga vill jag icke bestrida, att StatsUtskottets förslag till i fråga varande Lönförhöjning blifvit grundadt på rättvisa och billighet, äfvensom det synes vara uppfattadt efter en noga kännedom af Statsverkets tillgångar. Likväl vågar jag tro, att i den projecterade classificationen en och annan förändring lämpeligen k^nde finna rum: Såsom, då det af en hvar lärer utan svårighet medgifvas, att en Löntagare, som åtnjuter endast 200 R:d. omöjligen, i närvarande tid, kan äga anständig utkomst; så vöre väl en sådan Löntagare onekligen berättigad att uppföras i högsta tillöknings-classen, eller 75 procents förhöjning; och med anledning häraf de , som njuta 500 R:d:s lön, i den andra*; de, som njuta till och med 45°» * tredje classen; och så de öfrige i billig och rigtig progression derefter. Den 2 Juli e. m. 85 I afseende å halfva Lönsummans beräknande och förvandling i Spannmål, ansar jag visserligen den af Utskottet derföre antagna grund, af 4 R :d.
I Lim lineus blifvit år 1859 nämnd till denna befattning och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 utgjort R:dr 171: 81, men 1863 års dylik lösen endast « 18: 75, så att skilnaden utgjorde R:dr 153: 6. 4 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition Nio 22. Kongl. Majlis Befallningshafvande i Christianstads lån, der Lands-sekreteraren m. m. C. A. Olson blifvit år 1850 till denna befattning utnämnd och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 utgjort R.dr 856: 42, men 1863 års lösen endast » 122: 50, så att skilnaden vore R:dr 733: 92. Kongl. Majlis Befallningshafvande i Blekinge län, der Lands-sekreteraren H. V. Abelin blifvit utnämnd till denna befattning år 1855 och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 uppgått till R:dr 338: 97, men för år 1863 utgjort endast » 54: 40, hvadan skilnaden vore R:dr 284: 57. Kongl.
Man sporde alla där i gården men fann ingen, som kunde det kvädet, förr än man kom till den isländska kvinnan Gudrid, som nyligen anländt till Grönland och blifvit upptagen i Torkels hus. »Hvarken är jag trollkunnig», sade hon, »eller är jag spåkvinna, men min moder Haldis på Island lärde mig ett kväde, som hon kallade Vardloka». »Du är lycklig, som är så vis», sade bonden Torkel. »Här företagen I något», återtog Gudrid, »som jag ej tror vara till båtnad, ty jag är kristen.» »Måhända», sade valan, »skulle du dock kunna vara folk till någon hjälp här och likväl ej vara sämre för det; men jag håller mig till husbonden Torkel för att få, hvad jag behöfver.» Denne bad nu Gudrid ifrigt om bistånd, och till sist lofvade hon att sjunga. Kvinnorna slogo därpå krets om trolldomsaltaret, hvarå valan satt, och Gudrid sjöng kvädet så fagert och väl, att ingen af dem, som stodo där omkring henne, tyckte sig hafva hört något kväde sjunget med vackrare röst. Valan tackade henne för sången och sade, att nu hade många af de andar, som velat skilja sig ifrån henne och ej längre vara henne lydiga, kommit dit, och de hade funnit kvädet skönt att höra — så väl hade det blifvit sjunget. »Och nu», sade hon, »ser jag nogsamt mycket, som tillförene varit doldt för mig och många andra. Jag kan säga dig, Torkel bonde, att denna svåra tid ej skall räcka längre än öfver vintern; när det våras, varder året bättre.» Därpå vände hon sig särskildt till sin hjälparinna: »Men dig, Gudrid, skall jag strax löna för den hjälp, du gifvit oss, ty jag ser granneligen ditt öde. Du skall göra det ansenligaste gifte här på Grönland, men endast en kort tid skall du njuta godt däraf, ty dina vägar ligga ut till Island. Därute skall från dig komma en ätt, både stor och god, och öfver din afkomma skiner så klart ljus, att jag ej mäktar se ditåt. Hell dig, min dotter; farväl!»
Af dessa handlingar böra, såsom Bihang till samtlige Riks-Ståndens Protocoil, Konungens Propositioner, Utskottens Betänkanden samt de Protocolls-Utdrag, sorti innehålla Riks-Ståndens deröfver fattade beslut, äfvensom Riksens Ständers skrif reiser till Konungen, och Riksdags-Beslutet serskildt från trycket, under Expeditions-Utskottets eller sedan Riksdag slutad är, Tryckfrihets-Comiteens uppsigt, utgifvas, dock att hvad förut är pä allmän be - Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. 31 kostnad tryckt och till Riks-Ständen utdelad tj icke mä i B ihan get ånyo tryckas. Se Bih. 3 Sami. Mern. | Preste-Slåndets Prot. B. XIV: pag. 495. Förslag angående Stats-revisions förrättande årligen. Derjemte skola — ändringar besluta. Desse Revisorer, sorn skola vara Sex af hvarje Riksstånd, böra melian Riksdagarne sam-' manträda så ofta, alt hvarje Revision mä kunna omfatta tvänne års afsiutade räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-förrätlningen sin början den 15 September; skolande så viii Riksens Ständer, som afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden till näslpåföljande Revision, till hvilken Revisorerne böra af Derjemte skola förändringar besluta. Desse Revisorer, som skola vara Sex af hvarje Riksstånd, böra emellan Riksdagarne årligen sammanträda den i5 September„ hvarje Revision omfatta ett års af slutade räkenskaper och icke någon öfverskrida Två månaders tid. Med Revisorernes röstberäkning förhålles, enligt de uti 66 § utstakade grunder, Riksdags-Or dningen. §. 68. för - 32 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 4. Konungen kallas. Och må ingen Revision öfverskrida en lid af Tre månader. Med Revisorernes röstberäkning förhålles, enligt de uti 66 § utstakade grunder. Se Bih. 3 Sami. Mern.
Anslaget till ersättning för utarbetande af uppgifter öfver samtliga kostnaderna för de särskilda föremål, som tillhöra Kongl. Krigs-kollegii förvaltning, ... — 1,500: — 1864 års anslag för anskaffning af 2,000 rejflade infanterigevår, för ersättande af ett lika antal sådane gevär, som skola från Kronans förråd utlemnas till skarpskytteföreningarne i riket, — 25,000: Dito till aflöning åt skirpskytteinstruktörer — 30,000: — Dito till målskjutningspremier för skarpskytteföreningarne s 5,000: — Dito för utdelning af kostnadsfri ammunition åt dito... — 5,000: 660,156: 28. — Dito dito för angelägna arbeten och anskaffningar vid flottans stationer 50,000: — Anslaget till försök för utrönande af dels s. k. pansarplåtars af Svenskt jern förmåga att motstå skott, dels ock lämpligaste konstruktionen af refflade gjutna kanoner för fartygs bestyckning m. m — 160,000:
K) Uti Banko-Utskottets Betänkande, N:o 43. 25 k) Uti den revision, som årligen bör förrattas öfver Filial-banks räkenskaper och förvaltning under det förutgångna året, skall ett af Banko-fullmäktige utsedt ombud deltaga. I) Skulle vid revisionen emot Filial-bankens förvaltning göras någon anmärkning, som af Banko-fullmäktige godkännes, bör rättelse i anmärkta hänseendet beredas. Följer ej rättelse, vare Fullmäktige berättigade att uppsäga till större eller mindre del det Filial-bank lemnade lån till inbetalning inom sex månader. m) I händelse nuvarande Privat-banker komma att upphöra, äro, jemlikt 2 punkten 2 moni. härofvan, 2,500,000 Rdr afsedda att ersätta den minskning i rörelse-kapitalet, som deraf skulle blifva en följd, vare sig att denna ersättning sker förmedelst inrättande af nya afdelningskontor utaf Riks-banken eller genom anvisande af nödiga medel till redan varande låne-kontor eller i och för bildandet af Filial-banker. Till lånbiträde åt sådane Filial-banker, som, utan ändamål att ersätta upphörd Privat-bank, kunna bildas, ega Fullmäktige att använda ett belopp af 1,500,000 Rdr, hvilket, i fall flera dylika banker skulle samtidigt uppstå, dem emellan fördelas efter Banko-fullmäktiges bepröfvande. n) Nämnde belopp af 1,500,000 Rdr bildas dels af de 500,000 Rdr, hvarmed fonden för belåning af publika papper blifvit förminskad, dels af äldre odisponerade vinstmedel samt dels af den från och med detta års början till och med 1853 års slut inflytande behållna vinst, under iakttagande, att det bestämda maximum för sedelstock härigenom icke öfverskrides; kommande de från fonden för publika pappers belåning anvisade 500,000 Rdr att i denna låne-rörelse begagnas, intilldess desamma erfordras såsom lån till Filial-banker. Stockholm den 3 Juni 1851. Bih. till R. St.
Om det metriska systemet, pä sätt "dess upphofsman synes hafva förväntat, redan vore eiler ock hade utsigt att blifva allmänt antaget af hela den öfriga civiliserade verlden, då skulle det visserligen hafva varit skäl äfven för oss att tillegna oss detsamma. Nu är deremot förhållandet långt ifrån att vara sådant, enär detta system blifvit i sin helhet antaget endast af några få folk, hvilka för någon tid varit underkastade det fransyska väldet, hvaremot de flesta folk, med hvilka vi°stå uti närmare handelsförbindelser, till hulvudgrunderna bibehållit sina gamla måttoch vigl-systemer. fördelarne af det ifrågavarande systemets införande i Sverige skulle följaktligen, från denna synpunkt betraktade, icke blifva märkbara för andra än för de jemförelsevis få personer, som stodo i direkta handelsförbindelser med Frankrike, Holland eller Belgien, och icke ens för dem vara jemförlfga med de olägenheter, som den stora massan af landels innebyggare dagligen och stundligen skulle underkastas genom förändringen, utan att någonsin komma i tillfälle alt erfara motsvarande fördelar. Att sjelfva systemet, i och för sig sjelf betraktadt, hvilar på en vacker tanka, äfvensom att det är enklare och lättare att med ord beskrifva än något annat, kunna Utskotten ingalunda bestrida; men alt det är vetenskapligen riktigare än något annat system, tro sig Utskotten deremot icke böra obelingadt medgifva. Från vetenskaplig synpunkt finnes icke mer än en fordran, som man ined skäl kan yrka af ett målloch vigt-system — men denna är ovilkorlig — den nemligen, alt enheterna i detsamma måste vara med fullkomlig noggrannhet och på ett fullkomligen otvetydigt sätt bestämda. För att vinna detta ändamål, har man icke allenast i Frankrike,” utan älven i åtskilliga andra länder, föreslagit, alt grunda längdmålts-enheten på något visst oföränderligt naturmått. Men erfarenheten har visat, att man genom delta förfarande, i stället för alt uppnå det sökta ändamålet, tvärtom aflägsnat sig från detsamma.
Sorn jag, i anseende til! angelägna Embetsärender, erhållit Hans Excellence, Herr Giefvens och LandtMarskalkens benägna tillstånd , att på några dagar till Länet återresa, och således icke torde få öfvervara afgörandet af Höglofl. BancoUtskottets upplästa Memorial, angående den af Herr Förste Archiatern och Commen, Ridd. 0. Ad, Prat. N;o 57, $S. 450 Den 19 Juni. deuren von Schultzenheim väckta motion, utbe* der j-.g mig vördsamligen att dervid nu få anföra löljande: Om jag uppfyllt en särde’es angenäm pligt , då jag, i mera erfarna ined bröders frånvaro, inför Höglofl. Ståndet, mer än en gång lyckats att, genom ämnets utveckling, bidraga till bifallande af Höglofl. BancoU skoffets Be* tänkanden, och sådant äfven vid tilfällen då min enskilda mening icke i alla omständigheter varit med pluralitetens fullkomligen öfverensstämmande, tinner jag mig för närvarande, då min öfvertygelse är så helt och hållet motsatt och öfverläggningen rörer ett ämne, som jag anser vara af betydlig vigt, i den obehagliga nödvändigheten, att yttra mina tankar med den frimodighet, sorn mera lcdes af värma för saken än aktningen för mina Medbröders, och misstroende för mitt eget, omdöme. Det är en skyldighet att respectera andras öfvertygelse, och jag skall aldrig glömma erkännandet af denna pligt; men om den stödes på mindre tillförlitliga uppgifter, är det en lika stor rätt sorn skyldighet att, till änd målets vinnande och eget försvar, framställa sanningen enkel, och afskilja de tydningar, som skulle kunna bortskymma den lör mindre skarpsynta forskare. Må Höglofl. Ståndet bedömma hvilketdera är vådligare, bibehållandet eller afskaffandet af en åldrig fördom; om det är klokt el« Den 19 Jidit.
N:o 71, öfver väckte motioner, ang:de rättighet för underdomaren alt förklara ogift qvinna myndig; N:o 90, i anledn. af väckt motion om ändring i 16 Cap. 11 § kyrkolagen; N:o 91, i anledn. af väckt motion om serskilda broltmålsdomstolars inrättande; samt Nio 92, i anledn. af väckt motion om indragning af Bergstingsrätterna. Till följd af K. M:s nådiga kallelse lill plenum plenornm denna dag kl. 11 f. m. afgick Hr Gr. o. Landtm, jemte R. o. Ad. kl. | till 11 till Rikssalen, der II. Ex. Hr JustitisB-Stats-Mi nistern å K. Mits höga vägnar, uppläste ett K. Mits Nådiga tal, innehållande svar i anledning af åtskilliga utaf R. Stir föreslagna lagförändringar, samt sedermera Hr Gr. o. Landtm, å R. Stis vägnar till K. M. i underdånighet öfverlemnade R. Stis underd. svar med bifall till 2:ne K. M:s Nådiga proposir, rörande lagfrågor. Enligt Hr Gr. o. Landtm:s före afgången från Riddarhuset framställda och bifallna propos. åtskiljdes H. R. o. Ad. vid utgåendet från Rikssalen kl. 5 till 12 på dagen. In fidem protocolli, Albert Munck. 9 H. 36 562 Den 7 Oktober. Lördagen den 7 Oktober 1848. Plenum kl. 11 f. m. Justerades pleni-prol:n för d. 29 sistl. Juli f. och e. m. Med tillkännagifvande att Hr Gripensvärd, Jacob Olof, som varit ledamot af LagUtsk., inlemnat sin riksdagsmanna-polett, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Electorer att utse en ledamot i nämnde Utsk. efter Hr Gripensvärd. Hr af Georgii, Carl Evert:
Med undantag af tack jerns-pannor, skola på alla andra pannor och dertill hatt eller stängsel-skifva, lösa panne*bröst, rectifications-apparater och mäskvärmare, ehvad dessa senare äro af metall eller träd, Landtmätaren eller Justeraren å hvarje af dessa delar, med stämplar utmärka initial-bokstäfverna af sitt namn och årtalet, då uppmätningen skett, samt derjemte å pannan redskapens uträknade panne-rymd. Stämpeln på panna sättes å halsen eiler dess öfversta del; på de öfriga ofvan uppräknade delarne, å de ställen, der den blir väl synlig utan att skada redskapen. §. 18. Landtmätare eller Justerare, hvilka, för att mäta och stämpla bränvinsbränningsredskap, kallas från sitt hemvist af enskild man, åtnjuta derföre af denne sistnämnde resekostnadsersältning och arfvode, såsom för andra embetsförrättningar. Kallas han åter till uppmätning och stämpling af flera redskap på ett och samma ställe eller by eller socken, der flera redskap vid ett och samma tillfälle af honom kunna mätas och stämplas, tillkommer honom resekostnads-ersättning och arfvode, endast såsom för en resa, jemte den serskilda betalning, som han bör erhålla, då mätning och stämpling sker i hans hemvist. Sker mätningen och justeringen å det ställe, der Landtmätare eller Justerare bor och vistas, uppbäre han sex runstycken för hvarje kanna, som den inätna och stämplade redskapen innehåller. Erforderligt handtlangarebiträde vid förrättningen må Landtmätare eller Justerare kunna af panne-egaren äska; men med behörigen justerade och krönta målkäril bör han sig sjelf förse. Etan serskild betalning skall Justerare meddela skriftligt betyg, enligt bifogadt formulär, så väl öfver mätning, sorn stämpling; skolande betyget upptaga en noggran beskrifning på redskapens beståndsdelar och deras dimensioner, med utsättande af den dass, hvartill redskapen hörer, samt huruvida den är inrättad alt drifva?
S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-utskottets den 9 och 10 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 44, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets betänkande N:o 27, öfver Kongl. Majrts nådiga proposition med förslag till lag för aktie-bolag, beslöt Ridderskapet och Adeln att, med afslag å förevarande utlåtande N:o 44, antaga den lag om aktie-bolag, som i Kongl. Maj:ts nådiga proposition blifvit föreslagen, och hvartill Utskottet i sitt betänkande N:o 27 tillstyrkt bifall. 368 Prot.-utdrag den 15 Maj 1848. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Lag-ucskuttets den 9 och 10 dennes på bordet lagde betänkande N:o 46j i anledning af väckte motioner om upphörande eiler inskränkning af under-domares skyldighet att renovera dom-böcker. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-utskottets nedannämnde den 10 dennes på bordet lagda utlåtanden: N:o 127, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående majoren G. Krooks ansökning om godtgörelse för mistade löne-inkomster; N:o 128, i anledning af Kongl. Maj.ls nådiga skrifvelse, angående kronobagaren S.
Danska trupper hade oväntat ingått förening med Frankrike. Kronprinsen hade av de allierade fått överbefälet över en stor korps. Den 13 augusti upprättade han högkvarter vid Oranienburg och fördelade armén så att på en och en halv timme 80.000 man kunde nå stridslinjen. Vid denna tid hade olika allierade trupper inte minst Kronprinsens, tvingat franska armén till betydande förluster. Den 21 augusti kom underrättelse att en fientlig styrka på 80.000 man var i antågande och ryckte fram mot Berlin. Nu satte Kronprinsen sina trupper i rörelse. De allierade angrep på flera punkter och förföljde fienden. Vid segern vid Grossbeeren togs 26 kanoner, 30 ammunitionsvagnar, mycket bagage och 1500 fångar däribland 40 officerare. De närmaste dagarna togs flera nya fördelar och fienden fick retirera. De gjorde svagt motstånd. Den 2 september togs 16.000 fångar. Kronprinsen förlade 4 september sitt högkvarter till Rabenstein för att marschera till Leipzig. Vid Jütterbock blev det strider och den fientliga armen retirerade. Slaget vid Dennewits blev viktigt. De svenska trupperna har i tapperhet och mod inte eftergivit de ryska och preussiska och general Adelcreutz, generallöjtnant Tavast och generalmajor Lövenhielm har ärofullt tävlat med de andra arméernas chefer i förberedandet av den vunna segern. Kungörelse om krig mot Kungen av Danmark Haga den 15 september 1813. Sedan Kungen av Danmark efter länge ovänligt bemötande trots fredsslutet av år 1809, nu börjat oroa svenska sjöfarten genom kapare och att ta besättningen på uppbringade skepp tillfånga, har Vi funnit Oss nödsakade att möta våld med våld. Därför har krigstillstånd med Danmark inträtt. Från och med nu skall all handel, skeppsfart och postgång upphöra med Danmark och Norge och därunder liggande länder och orter. Vi befaller alla Våra fältmarskalkar, överståthållare, generaler, amiraler och landshövdingar att hålla allvarsam hand över obrottslig efterlevnad. Haga slott den 15 september 1813. CARL
Kan ej öfver å eller s‘röm stängsel sättas, som fred gör emellan den hägnad, som å hvardera sidan uppföras skall, efter hvad nu sagdt är, dä varde hela stängseln å ena sidan satt, och njute den, å hvars sida den sättes, skäligt skadestånd af den andra, om han af den stängsel mehn häfver. Går rågång eller skilnads-linea öfver berg eller annorstädes, der hägnad ej uppföras kan, varde stängseln satt å annat ställe, som närmast är och tjenligt pröfvas, mot skadestånd, som sagdt är. Sträcker sig rågång eller skilnads-linea ut mot sjö, ström, eller å, då skall stängsel på tjenligt sätt, sä långt ut i sjön, strömmen eller ån uppsättas, att fred derigenom vin nes. JKid stängsel bör afseende göras på olika beskajf enhet af den mark, hvarå stängsel upprättas, så alt, der större svårighet i denna del möter, skälig minskning i hägnadens längd deremot beräknas, hvilket genom uppskattning af göras skall, innan uppdelning af stängseln verkställes. Grind 17 Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon -LIskottens Betänkande, N:o 30. Grind och led bör i delningen af stängsel-sträckan intagas och beräknas, derest ej delegarne om dess underhållande annorlunda öfverenskomma, J 11 §. i/fr stängsel efter hittills gällande Författningar upprättad, antingen på grund af fastställd stängseldelning, eder till följe af domstols laga kraftegande beslut, då bör dervid förblifva och de om stängsi iskj Jdigheten nu g tf na föreskrifter således icke derå tillämpas, sä länge de flesta ,delegarne, efter personernes antal räknadt, dermed ätnöjas eller den redan varande stängseldelningen icke genom laga skifte, eller till betydligare förändring, letande egoutbyten inom skifteslage1 varder rubbad.
Utskottet icke angifvit den sedan år i8a3 tillåtna friare in-©clt utförsel af varor, såsom enda orsaken till en lifligare och förmonligare handelsrörelse, utan blott utmärkt detta förhållande såsom i hufvudsaklig mon medverkande till detta fördelaktiga resultat, och att således dean - 4 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N.o 44- gifna öfriga orsakerna gerna kunna stå tillsammans med hvad Utskottet uppgifvit, får Utskottet anföra: att alla tiders och länders erfarenhet lärt, att en betydlig export af ett lands varu-artiklar icke kan ega rum utan import och utbyte af andra länders producter; att den ökade importen måste hafva åstadkommit ett större och fördelaktigare utförande af våra inhemska producter, helst Sverige icke egt silfver till användande vid utrikes liqvider, och alt de af Utskottet framdragna exempel på åtskilliga Fabrikers aftagande och stationaira tillstånd, ehuru de varit gynnade af införsels-förbud * ådagalägga dessa förbuds otillräcklighet, men alldeles icke kunna anföras såsom prof på verkningärne af i8a3 års friare Tull-systém, hvilket, i anseende till dessa, icke varit tillämpad^ Hvad Utskottet för öfrigt anfört om åtskilliga Fabrikers förkofran och bibehållande under utländsk medtäflan , samt om Näringarnes tilltagande i allmänhet efter år 1823, bekräftas ytterligare af Kongl. Commercé-Collegii underdåniga Berättelse om Fabrikernas och ManufaCturernas tillstånd i Riket för år 1827, införd i Postoch Inrikes-Tidningen för den 2C) sitlidne Julii.