Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordntngen föreskrifver, anmäld anledning till ga Prof. Utdrag den 24 April x82gi anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Arméen. Från Högvördige PresteStåndet* S. D* Föredrogs och lades till Handlingarne Constitutions-Utskottets Memorial N:o 20, rörande Herr C. Hallenborgs anmärknings-anledning i afseende på MötesPassevolancen vid Skånska Infanterien. S. D. Vid skedd föredragning af Statsutskottets, den a5 i denna månad, under N:o 307 afgifne Memorial , fann Preste-Ståndet för godt, att, med bifall till hvad Utskottet deruti föreslagit, förklara, det Götha CanalDirection må, jemlikt Rikets Ständers förut fattade beslut, vara berättigad att, emot aflemnandet af en sådan förbindelse och qvitto, som ett Utskottets Memorial bifogadt Förslag innefattar, de beviljade 100,000 R;dr Banco nu genast lyfta. S. D.
December i823‘ Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande öfver Ire Stånds återremisser på Utskottets Förslag, i anledning af dt särskildta Utskottets Betänkande 328 ConstitutionsUtskottets Betänkanden. om Styrelseverkens reglering förekommande Grundlagsfrågor. Röglofl. Ridderskapet och Adeln. Högvördige PresteStåndet och Valiofl. BorgareStåndet, hafva nied Åtskilliga anmärkningar, som des a RiksStånd, hvart för ■ ig-, förklarat utgöra deras gemensamma tankar, återförvisat ConstitutionsUlskottets, under j\:o 72, den 11 nästlidne November, afgifna Utlåtande och förslag i anledning af de uti särskilda Utskottets Betänkande om en hy Styrelseverkens reglering, förekommande Grundlagsfråga ; hvarvid tillika Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Välloll BoigareStåndet förelagt Utskottet, till återreniissernas besvarande, Åtta dagars tid, räknadt från den 8 dennes. I öfverensstämmelse med 56 Jf Regeringsformen, tillhör det således ConstitutionsUtskottet att, äfven der det ej funne s1 äl att förändra sin en gång stadgade öfvertygelse, söka i möjligaste måtto sammanjemka RiksStåndens tankar, och, att för öfrigt till deras behandlande anmäla de oförenliga kiljaktigheterna; Och Utskottet skyndar att uppfylla denna pligt# likväl med fästadt afseende å anmälknin garnet - Cons titti tionsUtskottets Betänkanden. 329 garnes R'ikildla besk. fiVi het och Stård<- Flu i aliteicns olver vägande. L< u dnii’gs;ät\ Vällofl. BorgareStånrlet ftatnstaller an* tnärkningsvi«, den allmänna ats, ali, enär Särskilta Utskottets Betänkande gilindas på en Körtel.
Herr von kindeström yttrade sig hoppas, et denna Bewillning ej marce taga sin början förr än nästa ar. Hans kixcellencs Herr Grefwen och Landt - Marskalken gjorde derefter Dristeligen föl» sande kronostrion: Bifaller Högloft. Ridderffapet och 2ldcln, at den antagna Bewillninqen, oafkorrkad och oförändrad, til sina bestämda ändamål, utgår til nästa Riksdag, med samma istefsrvLtionsr af RidderskapetS och AdelnS rätt', at astrid bestämma tid och summa, som wjd r?89 och 1792 arens Riksdagar bliswir gjorda; samt at, 1 fast de öfriga Granden göra uagra afdrag i Be. willningeng l-eparkiiion, i lika propwrnon ma afdra. gas a Ridderstkapets och Adelns andel; och BewillNing6-Urffo!tet alaggas, at wid kix^sclirionsn sadanr Noga iakttaga. Hätti! ropades J a« Herr von Lageström begärde den tilläggs Ning, at Bcwillningen ej rager sin början förr än nästa ar. Herr Grefwen och Landt - M arskalken. Det förstas ända. Hans Lxcellsncs Herr Grefwen och La n dt - M arskal ken. Som tiden är korrt och att skilliga saker anni, äro oasajorda, får jag x-ro^onera Högloft. Ridderffaper och Zldeln, at i eftermiddag ä ker sammanträda. Bifölls» Grefwe Al är ner, Öar! 6zf>ris!, begärs de at den ifrän Lanco-Uiskottet inlemnade Berättelse om kan^uens Förwaltning äfwen da matte fa up!äs sas, armindstone dörjan och sinret deraf; men likwäl i hela sin widd intagas i kromcoller. Samtycktes. Sedan Herr Grefwen och Landt.Marskalken utsatt klenum i eftermiddag kil klockan half feni, ätskilldes Högloftige Rjdderskapet och Adeln klockan h til z.
Ej kunde denne hjärtat värna mot sådan bön, strax med en gifmild hand på nytt han fyllde koppen upp till rand .- » Drick, du behöfver, och jag unnar gårna.r&gt; • — Ett litet samspråk följde dåruppå, fördt något tankspridt ifrån Martins sida; till sysslan, hvilken nu en stund fått bida, Johannes snart dock måste återgå. » Guds fred, » han hetsade, » tack för i dag! Nu må du tro, det skall bli friska tag. » Det skred mot middag, ingen hördes af; visst tyckte Martin, att det drog på tiden, men hoppet dock förloradt han ej g af, blott halfva dagen var ännu förtiden. Fram till sitt fönster gick han då och då, den lilla gatan syntes tom och öde; men vinden ändrats, snön nu tycktes gå upp i ett enda väldigt vattuflöde. — Ah, hvad var detta för en klagolåt, som plötsligt trängde fram till Martins örat Besynnerligt — den ljöd liksom den gråt, hvarmed de späda ofta pläga störa. Se där! — En kvinna, ytterst torftigt klädd, kom nedåt gatan med ett barn p&gt;å armen; den lille smög sig, skälfvande och rädd, med sakta koidan tätt till modersbarmen. » O, » utbrast Martin, » här är verklig nöd! Här är en plikt att bjuda hjälp och stöd. » Ut han begaf sig, ropande: » Hitåt, gå trappan ned, den till min bostad leder, därinne hunnen I få värma eder, ack, arma kvinna, hvad ni blifvit våt! » — » Men kanske komma vi blott Ull besvär? » — T Nej, hvila nu från mödorna på vägen, sitt ned i stolen invid brasan här! » — Glad kvinnan lydde, men ock smått förlägen. » Jag kan förstå, att ni, som många andra, fått kämpa hårdt i dag med köld och frost, så låt mig bjuda litet resekost, törhända långt ni ännu har att vandra. » Nyss Martin ordnat till sitt middagsmål, som för i dag bestod af kraftig soppa, däraf till brädden fyllde han en skål och bjöd sitt främmande med bröd att doppa.
M. måtte låta, »efter gemensamma grunder, verkställa en fullständig undersökning och utredning om så väl den fasta egendomens verkliga värde, som om städernas och landets ömsesidiga skattebidrag. » Vi hafva en komité, som blifvit nedsatt för att utreda städernas beskattning, den har nu arbetat i 7 år, och har likväl, som jag tror, icke medhunnit mer än fem städer eller något mera. Om nu en komité skall nedsättas för att utröna icke blott Svenska jordens verkliga värde, utan äfven städernas och landets skattebidrag, så bör väl denna komité komma att räcka minst 10 gånger denna tid, eller uti 70 år. Om nu likväl denna komité blir sammansatt af de yppersta snillen, eller om sjelfva nuvar:de BevillmsUtsk. deri inträder helt och hållet, och den till och med efter blott tio år skulle kunna framkomma med ett förslag, så hade jordvärdet och andra förhållanden förändrat sig under tiden, och förslaget blefve, i följd deraf, olämpligt. För att kunna vinna det ändamål man åsyftar, måste man hufvudsakligen, med behörigt afseende på de skattdragandes olika ställning och förhållanden, upgöra nya och mera rättvisa principer för bevillningens utgörande och dessa böra sedan tjena till underlag för ny BevillmsEörordning. Jag vet väl att man i detta fall aldrig, åtminstone till en början, kan åstadkomma någon fullkomlig rättvisa, men principerna kan nu vara riktiga, om också deras tillämpande i detalj understundom måste omarbetas. I alla fall får man derigenom en grund, på hvilken man kan bygga, och kommer vida fortare till målet, än på sätt Utsk. föreslagit. Hvad var Bränvinslagen vid förra Riksdagen? Jo den var full af fel, vid denna är den betydligt bättre, och vid nästa Riksdag blir den kanske ännu bättre, och på så sätt kan den slutligen komma att upfylla sitt ändamål. Men huru står det till som det nu är? Jo, man har i allmänhet icke vunnit något med att nedsätta procenten för näringsidkare, och med jordens taxering står det på samma punkt som förut. Visserligen hafva några städer ökat sin bevillning, och bland dem märkes i synnerhet Carlstad, Gefle och Malmö, men flertalet af de andra städerna hafva dels icke ökat den, dels ned - 436 Den 26 Mars. gått till minskad afgift.
I anledn. af de scrupler, som hos Hr v. Hartmansdorff uppstått rörtde svårigheten att bestämma, när hösten börjar, och att med nödig skyndsamhet få markegångstaxorne till allm. efterrättelse kungjorda, tvekar jag icke att D« * A p ri 1 f. tu. <7? öppet förklara, det jag icke äger någon anledn. befara,' att dylika scrupler hos den verkställande magten skola uppkomma. Hr v. Hartmansdorff har äfven funnit klandervärd!, att commitlerade för markegångssättningarna hädanefter skulle blifva tvungna att rätta sig efter de dem meddelade prisuppgifter. Jag vågar deremot påstå, att denna omständighet är en väsendtlig förbättring i nuvar. förhållanden,— en förbättring, som t. o. m. Hr v. Hartmansdorff sjelf synes hafva meögifvit, då han erinrat derom, att de hittintills fastställda markegångsprisen icke varit öfverensstämmande med de allmänt gångbara, af den orsak, att committerade som hufvudsakligast bestå af räntegifvare, vid prisbestämmelserna göra föga afseende å räntetagarnes interesse. Hvad Ater angår Hr v. Ilartmansdorffs yttrande, att han komme att inför thronen afstyrka bifall lill ifrågavar. förslag, så hoppas jag , att denna fråga måtte blifva af Regeringen afgjord, innan Hr v. Hartmansdorff erhåller en sådan plats, som berättigar honom att deltaga i densammas afgörande. Slutligen ber jag att, i anledn. af hvad här blifvit sagdt om beslutets inverkan på R. o. Ad:s anseende, få förklara, att 'jag äfven finner R. o. Ad:s anseende kunna genom detsamma blifva i hög grad comprometterådt; dock endast i det fall, att Ståndet nu skulle vägra bifalla en framställning, som Ståndet förra gången afslog under uttryckligt förklarande, att detta afslag allenast föranleddes af det hinder, som RondeSt. nu undanrödjt.
Flertalet af de i länet valde deputerade hade yttrat, att de väl ansågo med det allmänna bästa mest förenligt, att alla ränte-persedlar till kontanta penningar förvandlades; men att, då sådant emot Konungs och Ständers beslut ej kunde vinnas eller egentligen utgjorde föremål för deputerades yttrande, de ingingo på berörda, af E. K. M:t framställda, förslag; hvarjemte deputerade ansett, att den mindre betydliga qvarnränta, som nu utginge i råg, borde till korn förvandlas; och hade E. K. M:ts Befallningshafvande icke haft något att emot den föreslagna förenklingen erinra. Med anledning häraf och i öfverensstämmelse med hvad E. K. M:t nu föreslagit, hafva Rikets Ständer för sin del beslutat, att: l:o. Såsom hufvudränte-persedlar inom Norrbottens län bestämmas: spanmål och smör; 2:o. Alla uti dessa persedlar nu fastställda räntor bibehållas med blott den förändring, att spanmålen utgöres öfverallt i korn, hvartill de mindre betydliga, uti annat sädesslag nu utgående, räntor förvandlas; 3:o. Alla öfriga nuvarande, uti ordinarie räntan inbegripne, persedlar förvandlas till bestämd penninge-ränta, att, jemte de vid spanmålens förvandling lill korn möjligen uppkommande bråktal samt nuvarande skatte-titeln penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Slutligen har E. K. M:t, som ansett förenklingen uti grundskatterna vara en angelägenhet, hvars snara tillvägabringande vore af synnerlig vigt, i anledning deraf, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten att bereda medel dertill, att det för ärendenas vanliga gång i vissa afseenden knappast tillräckliga antalet tjenstemän måtte sättas i stånd, att, sedan Rikets Ständer afgifvit svar på E. K. M:ts Nådiga Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Följ mitt råd för en gång, och det skall nog ej bli den sista, hoppas Fru Anna. Lärarinnor har Styrelsen för Stockholms Läsesalong beredt tillfälle att erhålla årsabonnement på Läsesalongen för 3 kr., såvida 20 lärarinnor anmäla sig som abonnenter. Det ordinarie priset är 12 kr. Läsesalongen, som är öppen från kl. 9 f. m. till kl. 10 e. m., bjuder på omkring 100 inoch utländska tidningar samt på ett stort bibliotek med arbeten på 6 af de moderna språken. * ni ut, hvad ni skall hafva, först till smörgåsbordet, sedan till middagen. Antecknar alltsammans, så att ingenting glömmes, gör så edra uppköp, hvilka ni bör kunna hinna göra på en timme. När ni kommer hem, får jungfrun göra upp eld i spiseln och sätta på buljongen (om ni skall hafva sådan till middag), rensa fisken, tvätta potatisen, se öfver knifvar, gafflar, porslin och glas och plocka fram det som behöfs. Under tiden lägger ni upp smör och kallskuret till smörgåsbordet, sylter och sallader samt desert, om ni möjligen har den i ordning af syltade pä ron, marmelad eller något annat, som är lätt att taga till uti en hast! När ni gjord detta, tager ni sjelf fram de fat och karotter, som skola användas, samt visar eder tjenstflicka, på hvilket fat hon skall lägga fisken, steken, etc. Derpå går ni till dukningen, som eder tjenstflicka bör hjelpa till med, ty det är alltig nyttigt för henne. När ni dukat stora bordet och smörgåsbordet, satt fram vinbuteljer och allt, som skall vara, kan ni egna en stund åt eder toalett. Kläd eder i håret och för öfrigt så, att ni endast har klädningen att taga på i sista stund. välgjordt, För F r å n Iduns läsekrets. Efterrätter. Prinsessbakelse, f skalp, smör tvättas; | skalp socker, 8 lod mandel, hälften bitteroch hälften sötmandel, 1 ägg, 1 skalp, mjöl sammanblandas väl. Signe. Goda våfflor.
Dagtractamente t afseende pä deras utgifter för att uppchälla sig ä en ort, genom omständigheterna witzerligen dyrare än den, hwarä de manligen haliva sitt lefnadssätt inrättadt, och särskildta Arfwoden särskilda Personer tilldelas, med afseende pä deras r och för Riksdagen widkända olika ar» betsmöda. Efter Den Z September. 847 Efter desta grunder skulle, oberäknadt de i r. och 2. puncterne upptagne förmoner, Slaten äfwen tilldela merbemälte Embets. och Tjen» stemän. I Tractamente om dagen frän och med fyra ^dagar före Riksdagens dorian, till och med ätta dagar ester desi flut. Hwarje Ständs. Secreterare Z Rdr. Banco. Hwarje annan wid hwarje Ständ nödvändigt tjenst, görande tjensteman — 2 —- — I Arfwoden, för hela Riksdagen räknade: Riddarhus-Seereteraren, Pre» ste» och Borgare. SLändens Secreterare hwardera Zoo R:dr. Banco. Bonde-Ständets Sccreterare MO 1. Notarie i Preste-Ständet 200 1. Notarie i Borgare.Stän» det 200 1. Notarie i Bonde-Stän» det ZOO r. Dito Lvo 2. Förste Cantzlister hos Rid» derffapet och Adeln hwar» dera 200 L. Andre Cantzlister hos Ridderskapet och Adeln, 2. Dito hoS Preste.Ständet, 2. Dito HoS Bor» gare-Ständet, 4. Dito HoS Bonde-Ständet, hvardera 150 — Dest» Sl3 Dm 5 September. Detzutcm Ståndens Wakt. mästare, 2.ne för hwarje Ständ, hwardera, jemte ^ fri Inqwartering, om da. gm i R:d. i6si. — Tractamente, Arfwode och Resekostnad härunder sammanflagne.
Palmstjernas förslag samt sålunda måste rösta i förstärkt StatsUtsk., så, och dä Bondeoch BorgareSt:n synas vara lika enige att genomdrifva StatsUtsk:s förslag, som StatsUtsk:s egen pluralitet, så skulle dess egna och förstärkningens sammanräknade jakande ledamöter vara flera än alla tillkomna adelsmän och prester om de säga nej. StatsUtsk:s förslag bl ifver alltså gällande om J, mine Hrr, antagen Frih. Palmsljernas förslag, ty då håfven J gifvit det förra öfvervigten. Frih:ns förslag utgör således blott ett sätt att på omväg komma till samma mål, som Utsk. åsyftat. Detta, mine Hrr, säger jag eder på förhand, på det att utgången icke måste blifva eder oförmodad, om detta Stånd skulle förhastadt bifalla Frih. Palmstjernas förslag. Blifver åter Frih. Palmstjernas förslag förkastadt, och hvarken Ad:n eller PresteSt. antager Utsk:s förslag, samt det sålunda förfaller, så står det likväl öppet att framdeles, genom serskild motion, framställa Frih. Palmstjernas eller Hr Gyllenskölds förslag lill pröfning. Men då händer kanske, sade Gr. Lagerbjelke i går, 128 Den 8 September f. m. att riksdagen är slut innan något äf dessa förträffliga förslag är vordet antaget. Då blifver af dem intet, förrän en ny riksdag inträffar, och emedlertid är förhållandet, såsom Gr. Anckarsvärd påstår, odrägligt. Ja, om del äfven så vore, komme väl solen ändå att gå upp öfver Sverige hädanefter, såsom hitintills, och häradsskrifvarne jemväl att lefva och hjelpa ej mindre Grefvar än Bönder att uträkna deras räntor, om de icke kunna det sjelfva. Om man en gång kommer derhän att efterfråga huruvida räntegifvarne finna sin ställning så olycklig, som deras målsmän påstå, så torde man finna alt härmed icke är så farligt, ulan alt det förhåller sig med dessa, likasom med dem, hvilka i allmänhet klaga öfver denna verlden, att när de skola skiljas hädan, så vilja de det icke.
Orebro den 11 October 1810. kL NZzlotl. kiötlerslcspett ock ?isae-8t!ri ^äeln5 l-eä-märerr ^ r; I-ekLmLrerr ^scob Lrongeclt. tvl. 8tenbammr»r. kä Vällokl. LorAn^s-8rLncletL kä sleäervZrckL Lonäe-^r^n» I.eci2M6rer5 clerr I.eclLm2ter5 vätznsr ^obaa Wellin. lsob. iktsgn. Wesriaz. I.. ?. Den 11 October. Z7 Reglor och Föreskrifter till de Skatt, fkylldigas och Taxerings. MännenS samt andre Wederbörandes efter, rättelse. 1. <^)id Mantalsskrifningen bor icke allenast uppgifwas de Egendomar och Lägenheter, Werk och Inrättningar, som man inom Taxerings. Districtet äger, utan ock som man derstädes innehar under Arrende eller efter annan upplåtelse; ty derwid mäste, förutan uppgift ä personer och innehafwande Embete, jemwäl an, gifwas all Egendom och befattning, hwarföre Skydds, afgift äger rum, helst denna afgift, till följe af Z. Ärt. g. §. 4. Mom. owillkorli. gen bestämmes efter förhällandet wid Mantalsskrifningen, utan afseende ä sedermera inträffa, de förändringar med Egendomar eller annat. Äfwen iakttages att Husbonde meddelar före. nämde uppgifter i afseende pä dess Tjenare och Husfolk, samt Förmyndare för sina Pupiller, antingen desse senare wistas eller äro Mantals, skrifne ä den ort, der Förmyndaren sjelf bor, eller annorstädes. 2. För rörelse och befattning som idkas r annat Taxerings. District, än der den Skattskyldige sjelf är boende eller för Egendom och Lägenheter som barr der äger eller arrenderar, ster uppgiften i den Ort der Egendomen är belägen, eller der rörelsen utöfwas.
Ilär nyttjas således orden: utöfver de ordinarie inkomster, samt: bevillningar, och utom det att nästföljande §. bestämmer, hvad till bevillning räknas, kunna vi, utan att gå till 1812 och 1828, årens riksdagar, se af den första riksdagen efter grundlagens stiftande, eller densamma, vid hvilken denna §■ sammanskrefs, hvilka afgifter man då räknade sorn bevillningar. Vidare säger 60 §.: Till dessa sednare (eller bevillningarna) räknas sjö- och landttullssamt accisafgifter na, postmedlen, ch ar tse-sig illa t ae-a fgi fte n, h us be h o fs b rä n n e ri m e d 1 e n samt hvad R. St. dessutom särskildt hvarje riksdag som bevillning sig åtaga; och i 6r §. stadgas: Alla afgifter, som R. St. under de i föregående §. nämnde titlar bevil - 364 Den 28 April f. a. ja t, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya bevillningen af R. St. fast-, ställd blifver; d. y. s, att alla de i 60 §. uppräknade afgifterna skola beräknas från riksdag till riksdag, men de ordinarie skatterna äro derifrån undantagnaVidare hafva vi en ytterligare förklaring i en annan §., sorn har, jag upp-, repar det, samma rätt att hållas i helgd sorn 57 5-, och vida stöyre ratt dertjll, än ensidiga tolkningar af den sistnämnde. Den 64 §. säger nemi,: Såväl Rikets ordinär rie statsmedel och inkomster, som hvad, på sätt omförmäldt är, under namn af extraordinarie utlagor eller be v i 11 n i n g ar til l stats verket af R. St. anslås, vare under Konungens dis posi tio n, a 11 till de af R. St. pr öfva de behof och efter den upprätt tade staten anordnas. Här säges således bestämdt, alt de ordinarie statsmedlen äro under Konungens disposition, och då lära de icke heller kunna utan Konungens samtycke borttagas. För öfrigt har Gr.
Inom Preste-ståndet af herr doktor Björkman, sorn yrkat, att denna afgift, hvilken, om den än hittills möjligtvis varit för Stats-verket behöflig, likväl hädanefter lätteligen kunde undvaras, måtte helt och hållet försvinna såsom stats-inkomst, men i stället, tili samma belopp, sorn förr, debiteras och uppbäras såsom fattigvårds-afgift samt aflemnas till församlingarnes fattigvårds-styrelser, i hvilkas hand den skulle utgöra ett behöfligt bidrag till uppfyllande af en väl ordnad fattigvårds pligter, hvaribland motionären framför andra framhållit skyldigheten att bekosta fattiga, vanvårdade barns skolgång och uppfostran till goda och nyttiga samhälls-medlemmar; varande öfver detta förslag, deruti prostarne Nordlander och Melén samt doktor Sandberg instämt, yttranden afgift: a utaf flera bland Ståndets ledamöter; uti Borgare-Ståndet af herr Henschen, sorn föreslagit, att berörda afgift måtte alldeles upphöra, eller, om sådant icke kunde ske, anslås till folk-skolorna och således öfverflyttas till kommunerna, såsom förut skett med en del deraf: samt Bih till R. St. N:o 11. ti ti Bonde-ståndet af Pehr Matisson, fran Wester-Norrlands län, med hvilken största delen af Ståndets ledamöter instämt, äfvensom af Anders Andersson och Johan Johansson från Östergöthlands samt Jöns Eric Ericsson från Orebro län, derom att ifrågavarande afgift måtte öfverlemnas till kommunerna, för att användas, enligt den förstnämndes förslag, för folkskolorna, till bestridande af så väl skollärares fullständiga aflönande, som fattiga barns underhåll och vård under den tid, de af skolan sig begagna; enligt Anders Anderssons och Johan Johanssons mening, till fattig-försörjningen, samt enligt Jöns Eric Ericssons framställning, till upprättande och underhållande af folkskolor för flickor.
Till upplysning om det belopp, som den för Riksgälds-kontorets tjensteinaunapersonal och vaktbeljening nu föreslagna löne—för höjning under år 1837 kommer att utgöra, har Utskottet ansett sig böra bifoga en deröfver uppgjord uträkning. Stockholm den 15 Februari 1858. Reservationer: af Herr Bildt, G.: »Jag finner mig föranlåten anmäla min reservation emot Stats—Utskottets förslag att från Riksgälds-kontorets tjenslemäns tillstyrkta löneförhöjning för sistlidet år de arfvoden skola afdragas, som Fullmäktige, på grund af då gällande reglemente, under samma års lopp tilldelat desse tjenstemän. Genom ett sådant afdrags föreskrifvande skulle, på sätt den utlåtandet bifogade uträkning visar, åtskillige bland bemälde tjenstemän komma att gå i mistning af nästan hela den ifrågaställa och förordade löne-förhöjningen samt flertalet af dem endast i ringa mån komma i åtnjutande af den förbättring i lönevilkoren för sagde år, som af Stats-Utskottet blifvit föreslagen för alla andra i Statens tjenst anställda och med kontanta löner försedda embetsoch tjenstemän. Då Rikets Ständer dessutom för hela tjenstemanna-personalen vid Rikets Ständers Bank beviljat samma löne-förhöjBih. lill R. St. Slals-Ulskoltcts Utlåtande J\s 270. ning för sistlidet, sorn för innevarande år, hvarigenom otvifvelaktig! förhoppning framkallats hos tjenstemännen vid Rikets
Mas rs Swä'ds(l>Lden ^xel OMnkLärs, remirreradc frän Högkofl Rid^eiskapet och Adelen den 2L Seprember srflledll äc; 2.0 Riksdags Fullmägtiges för Görheborgs Grad, Herrar dsnteslons och ^»1,1.8, fiän fVällofl. Borgare »Sräider rcmineradr den 12 fifll. Gclpber; same ^0 Herr Hofmarflalken och Riddaren af Rongk. LNa/ttS iTlordstjerne'Drden, Friherre ker ^6. ?ock8 famr Herr Bammereraren k. 8 rZ! 5 frän Högkofl Rid* derskapcr och Adelén den 4 näMdne k?ow mder remrrrcrade Memorial. Mssottet har ansett äfvftcmde, med ifräqawarande Memoriater, för ordningens ssu», lämpeligen kunna bringas till Trenne puncter, nemligen: 1:0 ' Fri - Den io Iattuarit. 545 Frihet för Jnnewänarne uri wista trakter af Elfsborgs och Hallands Län. att nllwerka och försälja Lmnewämader; 2:0 Rättighet lör tjenstgörande och assk-dude Soldater wid wärkwode Regementerne, att, ulan Mästares tillsyn, sä idka Handtwerk; och;:o TiNand tor fattiga Personer at O.winnokönel att med wista Handelsqrenars, Slöjders och Näringars utöjwande fä sig törsörja; och Ukstoktet har derefter löreragit hwardera af detza punclek särffildk till afgörande.