Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
'Alltför gerna , sa wida det endast ar uplysningswis och ej bestrider werkan af KonglMasttö i dag upiästa nådiga.Skrifwelse. Derefter asismnade Grefwe hamilton sit DiKa» men, hwilket af Riddarhus - ^ilc^Isn uplästeö, sa lydande: Da Män aro lifwade af lika warma för dek allmänna bästa, och upeldade af samma nit för rättigheters bibehållande,-ar det ej sagdt, at de derföre skola se saken under en lika synpunkt; i synnerhet i det som rörer medlen at komma til et gemensamt föremål. Detta ar mensklighetenS lott och kil och med en lycklig lott, ty i stridigheters utredande blifwer sanningen pa det kraftigaste updagad. Alltid kan e» wist hetta ej undwikas, men wid de siesta tillallen anser jag den mer skadelig än gagnelig för rådplägningar, mer som foster af egenkarleken au af ^Lkriokismen. Nu til ämnet. Uplysningswis kan ingen wara förment at härom orda. Dec smickrande förtroende, hwarmed jag warit hedrad, och som allt sedan 1789 giswit mig kilfälle at biwista det Hemliga Utskottets rådplägningar, , föranleder mig ar tro der jag'at-mindsiontz el nwcket kan mintaga mig pä de historiska ksLir om Riksgälds-Lonlorers uprinnelse, fortgång samt»u warands ställning, och i och mod detsamma hoppas at i opinion fästa der begrep, wig synes man bör göra sig om Kong!. Masts, Hemliga U.stottcts och Riksens Ständers ?!emos olika rättigheter i alla de ämnen, som röra R'kets.Pennlnge-werk.. Utstakningen as besia olika gransor ar för Högloft.
Ingenting önskar han längre, ingenting hoppas han, allt är honom likgiltigt. Det kommer sig af öfveransträngningens trötthet. Mekaniskt uträttar han sitt arbete; lika mekaniskt deltager han i hofvets nöjen och förströelser. Allt tycks honom utstakadt på förhand, alla hans handlingar äro numera resultat af framhärdelsens lag, snarare än af en fri och medveten vilja. Han kan icke hejda sig; därtill skulle det fordras kraft, som han icke äger. Det stora fragment af ett lifsverk, som ligger bakom honom, skjuter på bakifrån, drifver honom framåt, ty hvar handling öfvad i lättsinne och obetänksamhet, har oförutsedda följder, som ställa nya kraf på sitt upphof, och, så länge han ännu står upprätt på maktens tinnar, måste han åtminstone försöka att häfda sin ställning, fullfölja sina afsikter, rättfärdiga sina syften – försvara sitt lif. Så agerar han då vidare men planlöst, utan öfvertygelsens kraft och fasthet. Och alla fienderna hånle i mörkret, peka finger åt honom och hviska, att han är rädd. Däraf växer deras mod. Öfverstelöjtnant Numsen, som är öfverbevisad om förrädiska stämplingar, aflägsnas från sin post i hofvets omedelbara närhet, transporteras till ett annat regemente, men straffas icke. Major Adler utnämnes till chef för den flygande kåren, som strax därefter upplöses, hvarefter Sjællands dragoner under befäl af generalmajor Eichstædt och major Carstenskjold öfvertaga vakten. Starka truppafdelningar eskortera de kungliga ekipagen på deras resor till hufvudstaden hvar tisdag och fredag då fransk komedi uppföres på hofteatern. Klockan fem eftermiddagen stå ekipagen för dörren; två timmar efter midnatt återvända de till Hirschholm, där Majestäten hvar onsdag gifva cour. Parforcejakter och promenader till häst utomhus, spelpartier och allsköns sällskaplighet inom hus taga hvar ledig timme af dagen i anspråk. Sent stiger ministern upp, dåsig och slapp går han till arbetet, som är honom en pina därför att han icke själf tror på resultatet. Det hvilar en förbannelse vid allt hvad hans hand berör.
spädning. För handskarnes hållbarhet ansvaras. Glacé-, kul. 4 knapp., breda silkessömmar kr. 1- 50 blandad efter engelsk och fransysk smak, D:o d:o 5 snörknäppen d:o » 2 N:R 508. HVAD ÄR ATT GÖRA VID ÄGG, SOM, flere sorter. KOKTA SÅ ATT HVITAN ÄR FULLT STANNAD, DOCK D:o d:o 6 knapps Mousquetaires » 2 Biffstekssås. INNEHÅLLA EN TUNN, LIKSOM SKUREN MJÖLKVASSLA? Husmor. samt alla slag, såväl eleganta som enklare, N:R 509. SKULLE NÅGON VILJA UPPLYSA MIG Malda kryddor OM, HURUVIDA DET NUMERA FINNES NÅGRA S. K. Glacé- och Gants de Suédes från 2 till 20 (garanteras oblanANGORAKATTOR, OCH OM SA ÄR, HVAR MAN MÖJLIdade) på bleckdosor GEN SKULLE KUNNA FÅ SÅDANA? knappar. med genomborradt Convallaria. lock. HVAR SKALL MAN FÄ GUIPYRSPETSAR Rekvisitioner från landsorten mot efterkraf. GJORDA EFTER UPPGIFVET MÖNSTER OCH 12 CMTR B o r d s a l t i paket om 425 gram ( BUTIKER: BREDA FÖR BILLIGT PRIS? GARN TIL] SLAPPES AF flere gånger prisbelönade och fullt jämBESTÄLLAREN. Convallaria. 45 Vesterlånggatan 45, förliga med de bästa utländska fabrikat. FRÅGAS, HVAD SOM EGENTLIGEN FOR5 Sturegatan 5, DRAS FÖR INTRÄDE VID » Gymnastiska CentralTillhandahållas hos Hrr specerihandinstitutet » I STOCKKOLM. HURU LÅNG ÄR KURSEN, lare. SAMT HVAD KAN DEN KOSTA? SVAR EMOTSES MED TACKSAMHET AF Tiny 23.
N:o 52, i anledning af väckt fråga om utsträckning af den årliga Banko-diskontrevisionen till Rikets Ständers Bank i dess helhet. Bifölls. N:o 53, med berättelse, angående förrättad revision af Banko-diskont-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1853. Hvad tillstyrkes, pag. 12 och 15, bifölls, och i öfrigt lades Betänkandet till handlingarne ; och N:o 54, med hemställan om en gratifikation till Vaktmästarne vid Banko-diskontverket. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 25, i anledning af Borgare-ståndets återremiss af 29 och 32 §§ uti det vid Betänkandet, N:o 4, fogade förslag tili Bevillnings stadga. Ståndet lät vid detta Utlåtande bero. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 2, i anledning af väckt fråga om inrättande af ett Statistiskt Embets-verk samt anslag dertill. Bi/t. lill R. Sl. fröt. 1853—51. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 116, i anledning af väckta förslag om utvidgande af en del Elementar-läroverk. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 115, i anledning af väckta motioner, dels beträffande Elementarläroverken, samt de s. k. Psedagogierna, eller mindre stads-skolorna, dels om tillägg till föreskrifterne, i afseende på Student-examen. Härvid förekommo yttranden, under följande litteris. å nedannämnde sidor: Litt. A, pag. 12, Godkändes; Litt. B, pag. 12, Godkändes; Litt. C, pag. 13.
I g är i hufwudsaken aldeles af samma tanka som Grefwe vs la 6arckie, jag wille allenast fräga, om icke, utan att särstedt wara bifogad, Stats-Rädtts mennig i sjelfwa propositionen wore införd. -Herr Grefwen och Landt Narstalken swarade, alt deri endast ommlas, at Hans Mapt rädsörl wisia Deputerade till utarbetande af en defen» stons plan. Pä ätstilliges begäran upplästes 8y § Regeringschrmen jämte den 87 § som deri äberopas. Zere r Den 4 ^yembeeirs Zerr Koräenstol^e, ^NQ.rs, ester hwad jag NU hört, lärer härmed ej annorlu.rn kunna förhällas, än att Herr Grefwen och LandeMarskalken i Underdånighet hos Hans Maj:t anhaier om del as Stats-Radets yttrande: men dä detta nn är af Hög» loflige Ridderstapet och Adeln önskat och beslutat, underställer jag, om icke det äfwen wore nödigt, akt de öfriga Standen genom Deputation derom malte underrättas. Denna erindran hördes nog allmänt tvinna bifall. Uppropade och afsandes en Deputation till de öfrige Ständen, under anförande af Grefwe ve I», Laräie, ^acod, hwilken stulle aflemna underrättelse vm dessa Ridderstapet och Adelns, i afseende pä denna Kongl. Maj-ts Nädiga proposition, nu fattade Beslut. Uppbröks Herrar Electorernes af första Classen lista till wal af Ledamöter i allmänna Bcswarsoch Oeconomiä-Utskottet, efter Grefwe Daubs, (rustak Oiäric, och Friherre (Ilklstarre, FuIImägtig, Herr Ankarcrona, Lonraä Vilkelin, och befunnos dertill wara utsedde. N:o 85. Grefwe von kolen, (rustak kreäric, Landshösdinge.
Vidare förekomma utgifter, utöfver, hvad förslaget innehåller, hvilka dels drabba Staten direkt, dels enskilta och dels korparationer, såsom utlemnade kostnader för militär-etablisementer m. m. af fortskaffnings-, magasinsoch sjukvårdslross, af underhållet häraf; för lågt uptagna utgifter och för högt uptagna inkomster, på sätt de förenade Utskms utredning närmare uplyser, och hvilka upgifter såsom ännu ovederlagda, må anses såsom fullt riktiga; slutligen drabbas de beväringspliktige af kostnader, dels direkta, dels indirekta, som i lägsta kalkyl upstiga lill högst betydliga summor, hvarjemte, i händelse den af Hr Stiernsvärd föreslagna landlstorm ej är ämnad att endast komma på papperet, betydliga utgifter drabba alla medborgare för vapen och ammunition. Jag har kalkylerat hvad kostnaden kan blifva för alla till den nya organisationen behöfliga militär-byggnader, som äro angifna i förslaget N:o 1, och då derstädes tillräckliga bestämmelser icke hafva förefunnits, har jag gått tillväga med all möjlig hushållning, men likväl icke fått kostnaden lägre än hvad följande upgifter utvisa; nemi.: Byggnadskostnad för kaserner, stallar, sjukhus m. m. i garnisons-orterne 5,604,500. Inventariers upsättning för d:o 1,138,162. S:a b:co r:dr 6,742,662. 464 Den 16 Juli. Härtill har Hr Stiernsvärd ansett de under Krigs-collegii vård ställda kassor vara tillräckliga utgörande dessa enl. dess förslag 3,394,692. hvarigenom en brist upstår af 3,347,970. Underhållet af ofvanstående materiel upgår lill 2 proc. af byggnadernas kapital-värde 112,090. 6 , af inventariernés d:o 68,289. eller årlig utgift ej uptagen 180,379. Vidare har Hr Stiernsvärd icke omnämnt den kostnad, som genom landtstormens upsättande skulle ådragas, hvilken jag icke anser vara ringa, med afseende på fattigdomen inom landel.
Contant Allmänna medel. Spanne mål. Sparine• mål. 1 :r 58 10 k;P Contant. Spanne mål. T:r xo66 261 k:p Contant. Spanne mål. Rrdr sk. Brist. Spanne måi. T:r k:p Contant. Rrdr I sk. 120 07 16 xo97 28 - ■ / j/i t: i Transport tanta tillgängens 70 Rich-, varde cirea — 10 ä o Återstå 325 Utföres således - För Wexiö Stift befinnes således brista Lunds Stift. För Skolorne är anslaget Föreslås: En högre Liirdoms-Skola i Malmö Eikå med den i Enköping, men med 50 procents förhöjning i Löne-Staten T:r 412 med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens 110 E:dr 25 skill. 10 r:st, värde circa —■ 15 Återstå 397 Utföres såletfes - _En lagte Lärdoms-Skola l Christianstad Eika med den i Upsala, men med 50 proc. förhöjning i EöneStsten T:r 195 Med afdrag af elen härvarande Contanta tillgångens 52 R:dr 36 skill., värde circa - — 7 Återstå r 88 Utföres således - Eli högre Närings-Skola i Helsingborg Inka med den i Alingsås men med 50 proc. förhöjning i Eone-Staten - T:r 210 med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens 62 R:dr, 5 skill. 4 rest, värde circa - 9 och den för Lunds Trivialskola 52 40. dito - 7 16 Återstå 194 Utföres således En lägre Lärdoms-Skola i Landscrona Eika med Christianstads - T:r 193 Med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens, 38. 44. 6., värde circa - — 5 o Återstå 190 Utföres således En lägre Lärdoms-Skola i Ystad Eika med Christianstad - T:r 195
Borgare-Stänvet anförd af Riksdagsmannen ifrän Linde, Borgmästaren dlor. seföm, som förmälte at Borgare - Ståndet til ffpndesamt utlätande af Stats-Utskottet remitteradt Konungens i dag upläsie Nådiga Proposition rörande biträde for Stats-Werket af Riksgälds Contoircts Wäxel-förräd, samt til samma Utskott äter remitterat, jämte Anmärkningar, desi Protocolls - Utdrag af den i4 Augusti, rörande Inrikes Läns uptagande. Afwenwäl upläste Herr Borgmästaren följande: Utdrag af Protocollet, hällit i BorgareStändets Plenum wid Riksdagen i Stockholm, den 18 Augusti 1809. S. D. Af Höglofl. StatsUtssottets Protocolls-Utdrag den y:de innewarande Mänad, rörande den til Wälbeinalte Utskott remitterade Frägan, om undersökning och redogörelse för de Allmänna Medlens Förwaltning sedan >8no ärs Riksdag, hade Borgare - Ständet inhemtat ej mindre et korrt Sammandrag af Redogörelse, tillika med de för nödig uplpsnina i wiste hartil hörande omständigheter, dels til Herr Presidenten och Commendeuren Friherre och dels til General Tull?-Arregde - Societeten^ Herrar Fullmägtige stälde Förfrägningar samt derä erhallne Sivar, jemte Utskottets tilkänna - 1140 Den Si Äugustl. snart de inkomma, stola til Riksens Högloft. Ständer aflemnas; än äfwcn bwad Stats-Utstottet, i följd af desi updragne befattning, an. gäende sä wäl gränsen för densamma, som sät. tet at öfwer ifrägawarande förwaltning erna en mera speciel revision, widare anfört och hemstält. Wid granskningen af hwad således nu fordrar
Jag ber derföre att få tillägga några ord, och jag skall bemöda mig att göra det med mera lugn, än den person, som dertill ofta uppmanar mig, men sjelf icke kan styra sin ifver, den han uttrycker stundom med munnen och stundom med fötterne. Den upplysning Utskottets Ordförande meddelat oss, huru Beslutet blifvit i Utskottet fattadt, och huru dervarande Leda - Den 9 Mars e. m. io3 möter af Hedervärda BondeStåndet omfattat Utlåtandet vid uppläsningen med så mycken enthusiasm, ger mig just anledning att anmärka, huru farligt och oförsvarligt det är, att berusa vår redliga Allmoges varma känslor med fanatiska framställningar i Religionsämnen, som den icke i ögonblicket kan riktigt bedöma. Till edert omdöme, mine Herrar, vädjar jag nn, om det är lyckligt, att detta Utlåtande blifvit allmänt kringspridt bland allmogen? Säkert hade det varit nyttigare, om det kunnat supprimeras. Jag anser det såsom en fläck på vår tids upplysning, och ännu en gång ber jag för min egen räkning få till Protocollet anteckna, att jag anser det vara till olycka för den enfaldige och till skam för Rikets Ständer, att ett sådant Utlåtande får existera. Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de emot Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets ifrågavarande Utlåtande gjorde anmärkningar böra föranleda till detsammas återremitterande. Ropades starka Ja och Nej; hvarjemte votering begärdes. I anledning hvaraf Hans Hxcellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande Voteringsproposition: Den 9 Mavs e, m. Den, hvilken bifaller Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Utlåtande* som afstyrker visse Ilelgedagars försvinnande el-» ler förflyttning till Söndagar, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses berörde Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkaingar, till Utskottet återremitteras.
— N:o 49, i anledning af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom Riks-Stånden vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 28, öfver väckta motioner om dels upphäfvaude, dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord A landet : B. X. 63, 157, 174.'194; E. XI. 219. — N:o 50, i anledning af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom Riks-Stånden vid förehafvande af Utskottets Betän kande N:o 34, i fråga om antagande af ny lag om tio-årig preskription och om års-stämning: B. X, 63, 157, 224, A. 224, 225; E. XI. 219. — N:o 51, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 35, rörande väckta förslag dels om förändrad lagstiftning angående förlag, dels ock om rätt till underpant i lös egendom i allmänhet: B. X. 160, 218, 244, A. 244; E. XI. 315. N:o 52. i anledning af återremisser i vissa delar af Utskottets Betänkande N:o 37. i fråga om förändrad lagstiftning angående förmyndare-vården: B. X. 286, 293, A. 293; E. XI. 219.
Äro sido-arfvingar i lika led, men olika gren; tage då den arfvet, sorn är af närmare stamfader eller stammoder med den döda: äro de af samma stamfader eller stammoder ; varén, samarfva. Al §. Äro bak-arfvingar å fäderne och å möderne sidan samarfva; tage hvardera sidan hälften, ändå att å deri ena flere arfvingar äro , an å den andra: äro å endera sidan alle döde, falle alltsamman andra sidan till. Äro sido-arfvingar ä fäderne och möderne samarfva, eller finnes å endera sidan ej någon till, vare lag, som om bak-arfvingar sagdt är. Är sido-arfvinge bride å fäderne och möderne skyld med den döda; njute då han både fäderne och möderne del. 12 §• Halfslägt träde till arf med helslägt, dock ej till annan del, än i Lag-Utskottets Utlåtande N:6 1S9, 7 tlen, som fader eller moder., genom hvilken de med hvarandra skylde ä2 ro ef ter ätträkningen taga skolat, om den Ufvat. 13 §< Skall sidoarf delas emellan flera grenar i en ätt; tage hvar gren lika lott. finnas under en hufvudgren flere grenar; delen ock de sig eniel• lan efter lika grund; och tagen sedan de, som inom en gren är o, hvar sin lott efter hufvudtalet. 14 §• Bak-arfvingar och sido-arf vingar arfvén, till och med nionde led: den i f jermare skyldskap är, vare ej arfvinge. 3 5 §' Äro bröstarf, sidoarf eller bakaf fallne tillsamman i dens hand, som ärfves , g
'Enahanda yrkande, i afseende å den föreslagne ersättningen, är franies! äl dt al Nidas Lönsson fi ån Christianstads Län, med hvilken Lars Bengtsson , Nils Jeppsson, Hukan Nilsson, Per Pålsson, Per Jonsson och Sone Persson, alla från Skåne, samt Gustaf Appelqvist från Blekinge instämt. Utom dessa motioner, af hvilka några blifvit remitterade enskildt lill Ekonomi-Utskottet, några enskildt till Slals-Utskollet, och andra åter tili dessa Båda Utskotts gemensamma pröfning, bär från 'Jdögvördige ,Pieste-Ståndel blifvit till förstnämnde Utskott öfverlemnad en motion af Herr Gontracts-Proslen Sandberg, som deruti tillstyrkt utfärdande af en ny Författning, hvarigenom kronobrefbärings-skyldigheten blefve jemnare ocdi •lättvisare fördelad. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, som lill gemensam handläggning (örehaft, hvad sålunda förekommit, få, i anledning deraf, erinra, att hufvudsakligen enahanda yrkanden med de bär ofvan anförde blefvo .framställde vid sista Riksdagen, då sammansatte Stats-samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, i Betänkande N:o 14» bland annat, upplyst: ”att vissa tjenligen belägne .hemman, sorn äro kionoskjuls-skyldige, utsetts alt fortskaffa de bref, skrifvelse.!’ och kungörelser, som i ”embetsoch andre angelägna ärenden utsändas, men till hvilkas förande ordinarie post ej kan begagnas, såsom emellan Landshöfdingen och Kr«- ”nofogdarue, .Länsmännen, m. fl., samt till kyikorne; ’’att Statssamt Allm. Bes v.- och Ekon.- Utskottens Betänkande, JY:o 108. 17 ”att., enligt Kongl. Brefvet den 11 Juli 1811, kronobref-Bärare, äro frie frän krono-sk julsningar ”alt Kongl. Maj:ts samtlige Befallningshafvande, genom Kongl.
Mot PresteSt:s beslut rör:de de yttre karantänerna, bar ingen anmärkn. af vigt blifvit gjord. Hr Cederschiölds yttrande, ronde 3:e punkten innefattar mycken välmening, men det ligger ett missförstånd till grund derför. Det är omöjligt att utan oerhörda kostnader ordna karantäns-anstalterna så, att med den lifliga och årligen tilltagande ångbåts-kommunikalionen alla de från olika håll ankommande och till olika kathegorier hänförliga karantäns-skyldige, der skulle kunna mottagas. Lämpligast är otvifvelaktigt att de karantäns-skyldige qvarblifva på de fartyg, med hvilka de ankommit; och de hafva då intet att klaga, enär de under karantäns-tiden njuta samma beqvämligheter, som de haft under resan. Hr Cederschiöld har vidare yttrat, att de karantänsskyldige åtminstone borde under karantäns-tiden vara lika bra logerade, sorn fångarne i cellfängelser. Ja väl! men då bör man ock vara beredd, att på karantäns-byggnader nedlägga lika kostnad, som för upförandet af cellfängelser blifvit använd. Slutligen bar Hr Cederschiöld önskat, att 11. St:r i den underd. skrifvelsen måtte anhålla att K. M. före den nya författn:ns utfärdande måtte anbefalla Sundhets-Colhm att afgifva yttrande i ämnet. Detta torde vara öfverflödigt att begära, emedan det i alla fall säkert kommer att ske. Jag förnyar ännu en gång min anhållan att R. o. Ad. måtte antaga PresteSt:rs beslut och att, om så sker, de öfrige Stånden måtte inbjudas, att med R. o. Ad. sig förena. Hr Cederschiöld’, Fredr. Au g.:
Jag Deri 17 Mårt ii. 817 Jag vet ej om jag är för nogräknad pl ord, men jag tror att Grundlagars tydare alltid böra tala samma språk som Grundlagarnes stiftare talac; jag skulle tro att den sorn uppfattat Grundlagens idéa, icke gerna gillar de nyttjade olika benämningar af verkliga Grundlagsförändringar ocb af tillfälliga modificationer; att den som känner den i Grundlagen medgifna rättighet att motionera förändringar i Grudlagen ej heller kan (inna uttrycket af en för alltid itdåends Grundlagsförändring för alldeles rigtigt, och att mången icke finner någon särdeles betydlig skillnad emellan orden förändring och modification. Vidare nämner ConstitutionsUtskottet huru det erinrat sig, att Riksens Ständer vid 1 § 12 och 1 81 7 årens Riksdagar genom enhälligen beslutna ocb sedan inför Thronen framburna önskningar beredt åtgärder, hvilka till äfventyrs torde ha synts Utskottet äga någon likhet med den åtgärd, hvilken nu af Kongl» Maj;t blifvit önskad. Skillnaden är visserligen ingen till saken,' helst som Ständerne ofelbart gerna önska motsvara Kongl. Maj:ts nådigst yttrade önskan; men skillnaden är ganska väsentlig i afseende på formen. Konung Carl den XIIRde hade år 1811 Bil. till Ridd, 0. Ad, Pr. II Band. 53 Si8 Dm Ig Martil. i anledning af fortfarande sjukdom, uppdragit Styrelsen åt sin Herr Son, då varande Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, jag förmodar att Nationen såg denna åtgärd gerna, och Rikets Ständer skyndade vid 1812 års Riksdag att derföre tacka Konungen samt framburo den önskan, att vid återkommande sjukdom, Kongl. Majt täcktes fatta samma beslut, samt att Hans Kongl. Höghet alltid med sina råd måtte få gå Kongl. Majit tillhanda. År i8»7 väcktes motion i alla Stånd, men af enskilta Riksdagsmän att Kong!. Majit måtte täckas tillåta, det dåvarande Hans Kongl, Höghet Hertigen af Södermanland, i händelse af Hans Majit Konungens och Hans Kongl, Höghet KronPrinsens sjukdom skulle få förestå Regeringsärenderne.
St. vid nästinstundande riksdag framlägga ett förslag, hvilket, jemte en deri upptagen tillräcklig och jemnare fördelad aflöning för Rikets biskopar, äfven utvisar den tillgäng, som genom en sådan reglering kan blifva att påräkna, hvarjemte den tillgäng, som genom berörde reglering kunde uppkomma, borde användas lill löneförbättring för svagare aflönade prester och skollärare. Den specifika förteckning pä samtliga biskoparnes löner, hvilken åtföljer reservationen, visar att t. ex. Ärkebiskopens lön för ett är utgjort 12,550 r:dr 31 sk. 9 r:st.; visserligen har Frih. Palmstjerna i den nyss upplåsta reservationen upplyst, att beräkningen blifvit uppgjord för ett år, hvarunder spanmälsprisen varit sär - Den 9 April f. m. 1S5 särdeles höga, hvarföre icke eller i verkligheten lönerne skulle uppgå till det belopp, sora blifvit uppgifvet; men dervid måste jag anmärka, alt, om man granskar denna specifika uppgift, linner man öfverallt särdeles låga taxeringsvärden såväl pä boställen, som på stomhemman och öfriga lägenheter, som blifvit biskoparne tillerkände, hvarförutan endast 4 proc:s afkastning blifvit deraf beräknad som inkomst. Då man granskar Hrr Biskopars löneinkomster, finner man, ali de öfverstiga vida hvad som blifvit anslaget till Rikets vigtigaste och mest maktpåliggande embeten, och att således en hemställan, af den beskaffenhet, som Frih. Tersmeden föreslagit, verkligen är af behofvet påkallad, det anser jag åtminstone obestridligt.