Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den största olägenheten för skolan är emellertid, att den alltjemt är ambulatorisk, så att man måste tura om med undervisningen i icke mindre än fyra rotar efter hvarandra, n. b. ifall man är ensam lärare, och derigenom hafva barnen under den långa ledigheten i de serskilda rotarne allt för godt tillfälle till att glömma af hvad de inhemtat under den korta tid, skolan pågick i deras egen rote. Men jag hoppas, att det härmed skall blifva bättre stäldt i framtiden! För närvarande är det en äldre student från Lunds akademi, som ehuru utan examen och ej fri från begär efter starka drycker genom prosten Stålboms förbarmande fått öfvertaga det stora ansvaret; hans namn är Hylander och han lär skola stanna här såsom extraordinarie lärare tills vidare. – Nu vill jag bedja dig vara snäll och ursäkta, att jag skrifver så fasligt tätt och hopgyttradt, men jag har för tillfället ej mera än detta simpla halfva halmpappersark, som jag bekommit af min kära moder, och derföre måste jag taga väl vara på utrymmet; dock lofvar jag dig, att det ej skall blifva en ful vana att skrifva till dig på detta sätt, ty dertill är jag alltför rädd om min stil. Redan nästa gång, jag skrifver till dig, skall jag skrifva 1000 gånger bättre, på det att du obehindradt må kunna läsa min stil. Denna gång får du emellertid försöka att tyda mina hieroglyfer sådana som de blifvit. Jag skall med snaraste köpa linieradt postpapper att skrifva på, ty då behöfver man ej befara, att man skrifver krokigt, och dessutom är sådant papper mycket trefligare att använda. – Klockan är nu 10 på aftonen, hvarföre jag är färdig att begifva mig till sängs. I morgon eftermiddag skall jag, då examen är slut, gå ner till postbudet, som bor i kyrkbyn, med brefvet, så att det kommer med till Falkenbergs postkontor i morgon. Skrif nu snart till din intill döden trogne vän och broder John Chronschough. P. S. Du må tro, att det för mig var ett serdeles högtidligt ögonblick, då jag för några dagar sedan vid mitt första besök i prestgården hade äran att till prosten framföra biskopens helsning.
Skrifvelse, iV.-o ?5. samt genom ett, till följd af en mera utbildad industriel anda, noggrannare iakttagande af de i främmande länder gjorda uppfinningar eller förbättringar i slöjd och konst, dessa uppfinningar hastigt och allmänt här i landet blifva kända och med lätthet kunna hit införas, hafva Rikets Ständer ansett rättigheten för en person att, med andras uteslutande, få af desamma sig begagna, så väl innefatta ett förnärmande af det allmännas rätt, som ock medföra ett mehnligt inflytande och en hämmande verkan på den ständiga utveckling, som måste fortgå uti hvarje lands industri, om den skall kunna ega bestånd bredvid och uthålla täflan med andra länders industriela verksamhet; hvadan Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att i den förnyade patent-förordning, som kommer att i nåder utfärdas, ej måtte inflyta det uti 3 morn. af 3 § i nu gällande förordning om patenter förekommande stadgande om rättighet till erhållande af patent för införande af i andra länder kända, men här i riket förut ej verkställda, uppfinningar i slöjd och konst. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Maj 1848. Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den ii Mnj 1848. Presle-ståndet den l3 Borgare-ståndet den i5 Bonde-ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående tillägg till 14 § i 3 art af Kongl, instruktionen för skogsoch jägeristaten den 16 Mars 1838. (Allm. Besv.- o. Ekon.-utk. Bet., N:o 66.) S. A. K. Uppå förekommen erinran, huruledes föreskriften i 14 § af E. K. Ma nådiga instruktion för skogsoch jägeri-staten i riket den 16 Mars 1838, att afhemtningen af det under höstmånaderna stämplade virke bör vara verkställd inom medlet af nästpåföljande April månad, gifvit anledning till den, serdeles för mera aflägse boende hemmansegare, i hög grad betungande nödvän - ExpeditionsUtskottets Förslag till und.
Och har nu motionären, med upplysning, att afgiften för närvaraude utginge till förmån för församlingens folkskolor och utgjordes i penningar med 300 ridr, begärt, att, till ersättning för ifrågavarande, från rektorslönen alskiljda, löneinkomst, Rikets Ständer måtte, i likhet med hvad vid Bih. till R. Sf. Prof. 7853 § 1854. 4 Sami. 1 Afd. 27 Häft. 2 10 Stats-Ulskottels Uttalande, N:o 73. 1847 och 1848 årens riksdag för stadsskolan i Nora beviljades, anvisa ett belopp af 250 r:dr årligen. Af Rikets Ständers vid nyssnämnda riksdag aflåtne underdåniga skrifvelse af den 20 Oktober 1848 N:o 232 inhemtas, att, enär den emot de då mera upphörde s. k. djeknepenningarne svarande afgift, hvilken hvarje matlag i Nora Bergsförsamling från äldre tider utgjort till rektor schöl® i Nora stad, uppgående till 45 skeppund tackjern, vöre af samma natur, som djekne-penningarne, hvilka Rikets Ständer vid 1834 och 1835 arens riksdag beslutat skola upphöra emot ersättning till de auktoriteter, som förut disponerat denna inkomst, men de för sådant ändamål anvisade medel icke lemnade tillgång till dylik godtgörelse åt rektor vid Nora stads skola, Rikets Ständer, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, biföllo, att ett belopp af 298 r:dr 6 sk., motsvarande omförmälde 45 skeppund tackjern, å riks-staten uppfördes, såsom ersättning till rektor vid stads-skolan i Nora för berörde inkomst.
Skulle emedlertid den föreslagna jemnlikheten i giftorätten enligt landsrätt bifallas, så följer deraf, att boets gemensamma gäld bör, i enlighet med grunderne i r i Gap. Giftermåls-Balken, af dem till hälften hvardera betalas, samt alt 2:dra mom. i nämnde Capitels 7 §., angående makars inbördes rättighet till vederlag för under äktenskapet såld odaljord, bör ändras till den lydelse, att makarne till hälften hvardera skola med sin jord gifva fyllnad för den jord, som till begges nytta blifvit afyttrad. Bih. till R. Uti Rikets Ständers ofta nämnda underdåniga skrifvelse, omförmäles jemväl, hurusom vid sista Riksdag blifvit, i sammanhang med en lika arfsoch giftorätt, beslutad en sådan förändring, att den rätt broders och systers barn ega att, vid arfslägt träda i sin ajlidne faders eller moders ställe, skalle till sydams afkomlingar utsträckas; och som Herr Ekhohn yrkat, att berörde skrifvelse mätte i sin hel het förnyas, samt derigenom väckt fråga om alla de förändringar, samma skrifvelse upptager, anser Utskottet sig följaktligen böra meddela yttrande rörande nämnde utsträckning i arfsrätten och de i anledning deraf föreslagne förändringar i lagens bestämmelser, derom Rikets Ständers beslut ej eller blef af Kongl. Maj:t antaget.
Delegare, som ej till fullo inbetalt på honom belöpande andel i teckningssumman, skall, för hvad. å hans lott är oguldet, afgifva sin skriftliga förbindelse, inom viss i bolags-ordningen utsatt tid; och må den förbindelse, innan den är fullgjord, icke återställas, med mindre utbyte sker, efter thy bolags-ordningen härom bestämmer, eller ock sådant fall inträffar, att återfåendet är i öfverensstämmelse med § 6 medgifvet. § 6. Bolags-ordningen utsätte, hvad äfventyr skall följa på delegares underlåtenhet att inom rätter tid afgifva sådan förbindelse, hvarom i § 5 förmäles, eller verkställa beslutad inbetalning å aktie. Bestämmes älven ty ret till förlust af aktie-rätten, då bör tillika i bolags-ordningen stadgas, om delegaren, efter sitt uteslutande från bolaget, skall vara fri från vidare ansvar, eller om hail ändå förblifver skyldig att återstående inbetalning till större eller mindre del fullgöra. Råkar bolaget i konkurs inom ett år från det delegare efter denna § utesluten blef, vare han ej genom uteslutandet befriad från nyssnämnda betalningsskyldighet, så vidt borgenärers rätt angår; och skall förthy å betal - Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N;o i33. 241 ningsskyldigheten afgifven skriftlig förbindelse icke i detta fall återställas förr, än sagde tid förflutit. § 7. För bolag, hvars aktier ställas till viss man, bör bolagsordningen innefatta föreskrift, huruvida den, som genom öfverlåtelse, arf eller på annat sätt blifvit delegares rättsinnehafvaré, må, efter skedd anmälan, inträda i bolaget, eller om lian är skyldig att, efter aktiens inbetalda belopp eller annan grund, för aktien taga lösen. § 8. Bolaget välje syssloman, en eller flere, att utgöra bolagets styrelse för de företag, hvarom bolaget sig förenat, samt att å bolagets vägnar tala och svara.
Ning ej borde äga rum, förr an efter sista Uppbördsstämmano Utskottet tillstyrker bifall till desie anmärkningar, sa att det mä förblifwa wid förra Författningars föreskrift, och §m i likhet dermed förändras» §. Hwad Högwördige Prest-Stäntzek scrssildk anfördk emot Berednings - och TaxeringsrCoinuitteernaS förnyade sammanträde, finner Utskottet wälgrunLadt, och medgifwer likaledes de rättelser i Redaktionen af z:dje §:ns » och 2 Mom, som bemältt Ständ anmält. §. z. Hwad fa wal genom anmärkning frän Höglost, Ridderstäpek och Adeln, sorn Högwördige PrestStandek blifwit yrkadt, tik befrielse för ynglingae wid Rikets Allmänna Lärowerk, har Utstottet funnit med Konung Carl den X:S ännu gällande privilegier bokstafweligen öfwerensstämmände, och liket sa.billigt att medgifva den^sfkortning för 4 minderåriga Barn af Allmogen och andre mindre bemedlade, pa lika fäkt, som enligt Bewillnings - FörorHningen af i8rs, warit tillåtit. Hwatz aker till widare befrielse för Uddewalla nch Estilstuna Städer blifwit ästadt, här Urffstttk rj trodt stg kunna tillstyrka. 2452 Den 8 Augusti. Da Utskottet äftven trott sig böra fwara pä de generella anmärkningar, som blifwit emot best förslag afgifne, sä förekommer: >:o. Hwad 2:ne Ledamöter af Högloft. Ridderskapet och Adeln anmärkt mot Utskottets dröjsmål med dest förstaas afgifwandc.
Då ingen näringsgren i förskott erlägger Staten tillkommande afgifter, äfven om man vill åberopa de, med förevarande fall ej jemförliga, af handlanden för redan inköpt vara erlagda tullsatserna, så måste tillverkaren redan på denna grund ovilkorligen yrka afskafländet af en så uppenbar orättvisa. Kommer dertill, att bräuvinstillverkningen är och alltid skall blifva en för jordbruket naturlig binäring, men jordbrukaren, som i allmänhet, ej har stor tillgång på rörelsekapital, genom lagstiftningen antingen helt och hållet uteslutes från begagnandet af denna binäring, hvilken afser den naturliga rätten, att efter omständigheternas kraf använda sin egen rå-vara, eller också inlockas i en alltför vådlig låneeller handelsrörelse, hvarigenom redan mången blifvit bragt till undergång, så borde ej kunna uppstå någon betänklighet vid att undanrödja ett sådant ondt. § 22. 7:o att tillverkning, som med mera än kdel öfverstiger föreskrifven högsta tillverkning må vara förbjuden, men att öfverskottstillverkning inom nämnda gräns ej må beläggas med mera än vanlig afgift. Då tillverkaren, sedan skattens erläggande i förskott blifvit borttagen, icke kan förskaffa sig någon otillbörlig fördel, genom att anmäla sig för ett visst belopp men tillverka dubbelt, så torde föreskrifterna i denna § saklöst kunna utgå. § 24. 8:o har tillverkare icke inom föreskrifven tid erlagt bestämd afgift, varde det under allmänt förvar upplagda bräuvinet, genom kronobetjeningens föranstaltande, å öppen auktion för kronans räkning afyttradt och afgiften jemte kostnaderna dermed betäckte. § 25. 9:o varder bränneri genom vådeld eller annan olyckshändelse förstördt, må nedsättning i bränningstiden under en månad ega rum §28. 10:o att kontrollörs arfvode bestämmes till minst 3 och högst 6 R:dr och att kontrollör utses för helt å.r socknevis, såsom hittills af Kongl. Majus Befallningshafvande, men efter förslag från kommunalstyrelsen.
sig till östra centralbanan, berättas att inom Södra S ö d r a teaterns senaste nyhet, den franska treVi socken existerar jämväl en &gt;damernas egen » lista för aktieteckning, på hvilken tecknats omaktsfarsen » Ställföreträdaren » af hrr Busnach, kring 40 aktier. Listan cirkulerar endast bland Duval och Hennequin, har gjort en ganska vacker fruntimmer, som äro så situerade att de kunna skrattsuccés. Den första akten är litet långranha råd att teckna flere eller färre aktier i järndig, men sedan tar det sig betydligt i de två väsren. Ingen manlig individ är med på denna följande, som ingalunda spara på muntra galenskaper i äkta iranskt lustspelshumör. Om detta » damernas egen » teckningslista. senare — den galliska andan — ligger så eärskildt nära till för Södra teaterns krafter, vilja * vi lämna osagdt; visst är att fröken Stiegler i hufvudrollen liKSOm fröken Hjort, hrr Lambert, E. Wagner och Hagman i de sekunderande iyckas gifva det en tolkning, som synes vår hyggligt borgerliga stockholmspublik synnerligen antaglig. Och något annat kan man ju i grund och botten ej begära. Kungl. teatern har i ny instudering och ny uppsättning återupptagit » Trubaduren ». Hufvudrollerna innehafvas af fruarna Östberg och Linden samt hr Ödmann. Vi återkomma härtill i nästa nummer. — Andra symfonikonserten gifves i morgon lördag under anförande af hr V. Stenhammar. Dramatiska teatern har under veckan på sin spellista åter upptagit » Hamlet » med delvis ny rollbesättning. Hr Skånberg utför nu Hamlet och fru Lindberg Ofelia. Pianisten Harold Bauer gaf i tisdags konsert i Musikaliska akademien inför en ganska talrik och intresserad publik. Och om vi än under de senaste åren haft tillfälle att här höra pianister, som stå framom honom — senast hr Borwick — så måste dock erkännas, att han ingalunda gjort sig oförtjänt af en hel del af de loford, man nu senast sett anföras om honom från hans uppträdande i Köpenhamn.
Mot tullsatserna för dessa slag, som äro föreslagne till hälften af deras förutvarande belopp, har jag icke något att anmärka, men anser, ur synpunkten af den stora tullminskningen, tillsammans 23,300 Riksdaler, årliga nedsättningen bort för de 2:ne första åren inskränkas till 15 öre pr skålpund af förra slaget och till 30 öre för det sednare samt först med 3:dje året nedgå till 10 och 20 öre för de särskilta slagen; 4:o. Papperstapeter och Border. Tullsatsen för detta varuslag, som hittills varit 40 öre pr skålpund, är föreslagen att nedsättas, med öfvergångar, till 12, 10 och 8 öre. Tillverkningen af Tapeter och Border har inom landet numera vunnit en betydlig utveckling med hänsigt till Fabrikatens både mängd och beskaffenhet. Den föreslagna stora tullnedsättniugen första året från 40 till 12 öre anser jag, redan i och för sig, ej hafva skäl för sig, om ock ett och annat dylikt förhållande ur förslaget kan anföras; men jag tror derjemte, att det medelvärde, komitén antagit å Tapeter, som till Riket inkomma, eller efter 1 Riksdaler pr rulle af omkring 1 skålpunds vigt, vara väl lågt och rättare kunna antagas till 1 Riksdaler 50 öre, derå 8 procents tull å en så beskaffad vara icke synes utgöra en för högt beräknad tullsats. Jag föreslår vördsammast, att lägsta tullsatsen må bestämmas till likhet med hvad de Svenske underhandlarne uppgifvit, eller 12 öre pr skålpund, samt att öfvergångssatserne må bestämmas för de 2:ne första åren till 25 öre, för de 2:ne följande till 15 öre och för det 5:te till 12 öre pr skålpund. Stockholm i April 1864. W. Karström. 73 Att de af komitéen föreslagna tullnedsättningarne, äfven om Traktaten med Frankrike icke ifrågakommit, äro af behofvet påkallade, torde vara obestridligt.
Deremot bär Paul Fritz Mengel från Upsala län (motionen N:o 441) hemställt, att termins-afgillen vid samtliga elementarläroverken och vid alla undervisningsanstalter, som åtnjuta understöd af Statsmedel, skall afskaffas; anseende nemligen denne motionär att all offentlig undervisning bör vara kostnadsfri. Enligt 154 § i den gällande läroverksstadgan skall lärjunge, då han vid läroverket inskrifves, till dess så kallade ”egna kassa" erlägga 4 R:dr 50 öre i inträdesafgift. För hvarje termin betalas för honom vidare 4 R:dr 50 öre, som likaledes ingå till nämnda kassa. Till läroverkets ”premieoch fattigkassa” utgår likaledes för hvarje lärjunge, då han inskrifves, en afgift af minst i R:dr; men denna sednare kassas belopp utdelas årligen bland lärjungarne, dels såsom belöningar för flit och framsteg, dels till understöd, sjukvårdsoch begrafningshjelp för de mest behöfvande. Slutligen erlägger, enligt 135 §, hvarje lärjunge vid inskrifningen 50 öre till läroverkets ”bibliolekskassa”. Såsom allmän regel gäller emellertid, enligt 51 §, att medellösa lärjungar åro från dessa afgifter frikallade. Den grundsats är således icke hos oss tillämpad, alt undervisningen vid elementarläroverken skall vara alldeles kostnadsfri; och Utskottet kan ej heller, i betraktande af elementarläroverkens ändamål, biträda åsigten om Statens skyldighet att helt och hållet bekosta denna art af undervisning och således anskaffa densamma äfven Allm. Besv.- och Ehon.-Utshottets Betänkande N:o 118. 33 äfven åt de förmögnas söner på bekostnad af de skattdragande, hvilken åsigt, efter Utskottets omdöme, vore berättigad blott i den händelse att elementarläroverken hade lill uppgift alt meddela bildning endast åt dem, som skola blifva Statens embetsmin. Utskottet föranlåles alltså afstyrka bifall lill Mengels motion.
"Eller stall, enligt Protocolls-Utdrag ifrån Ridderstapet' och Adeln, hwar och en, enär desi förmögenhet gär utöfwer 52 R:dBewillnings-afgift, anses stylvig, alt sin behailna inkomst, ware sig af Fastigbet, Näring eller Capitaler uppgiswa, dock med rättighet till afdrag af skulder, men med förbehåll för Taxerings-Committeen att uppgiftens rigtighet pröfwa och att Wisten derefter fastställa." Wid l2 fragan förenade sig Högloflige Nidderstapet och Adeln med Högwördige Presteoch Walloftige Borgare. Standen: Hwad angeck Capilations-asgistens erläggande esker Dagswerks,warde, och sedan i afseende pa denna Punct, Ridderstapet och Adeln derom emot, tagit Bonde « Ståndets inbjudning, bestöt Nidderstapet och Adeln att sin deröswer yttrade tanka frångå, och med de öfriga Standen sig förena, att denna Capitation med En Riksdaler pä Person mätte betalas. De L622 Den ro Augusts. De öfriga uppgifnchsragornaöfwerlaninade Nidderskapet och Adrin oförändrade lill det Förstärkta Stats-Utskottets decision. Widare, efter föredragning af BewillningsUtskottets Meinorial om de twistiga fragorna, rörande Bränwins-afgiften, blef detsamma af Hög. lofligt Niddcrskapet och Adeln lill alla delar gilladt. Slutligen och da anmält blifwit att wid Nedactionen af Charle-Sigillate-Förordningen, befunnits att rörande den 22 §. deraf, Borgare-Standet emot de öfrige Respective Standen warit af oskiljaktig mening, ansag Ridderssapet och Adeln alt det Förstärkta Stats-Utstottet borde anmodaö att skiljaktigheten i behörig ordning afgöra. Supra. Lx ?rotocollo, 6. Silverstolpe. Utdrag af protocollet, hältet hos Högloft.
Påföljande år väcktes fråga om Faktoriets förening under gemensam styrelse med Eskilstuna Fristad, och den i3 Mars 1823 tillsattes en Kommitté, hvilken skulle afgifva yttrande öfver fördelen af att på arrende öfverlåta Faktoriet till private, framför att drifva det för Statens räkning m. m., och tillstyrkte Kommitterade, under den 23 Februari 11824, sednare alternativet, af bland andra skäl af vigt, äfven af det, att vid Kronans Faktori kunde tilldanas erforderlige, å Stat bestådde, skicklige Gevärs-arbetare för vapenrepara tion vid Regementerna. Styrelsen öfver Faktoriet och Eskilstuna Fristad borde, efter Kommitterades förslag, förenasunder en Direktion, och detta förordnades i nåder, under den 19 Maj 1824, då Kongl. Kollega korta tvååriga befattning med Faktoriet åter upphörde.” •”Efter denna tid intill medlet af år i836, äger Kollegium icke någon officiel kännedom om förhandliugarne vid Faktoriet eller om gevärs-tillverkningen derstädes, särdeles som Kongl. Majit den 27 Ju 2Ö - — 154- — ii i 1826 förordnat, det räkenskaperna från Faktori-Styrelsen borde till KonglKammar-Rätten direkte afgifvas; men ingingo gevärsleveranserna till Kollegium underlydande Förråder* oell ombesörjdes under liden Gevärs-reparationer jemväl vid detta Faktori* Genom flera Styresmäns frånfälle oeh Rustmästares afgång, mötte många svårigheter för arbetets vederbörliga bedrifvande, och då slutligen skicklige Rustmästare ej stodo att erhålla, såg
— Förlåt, bror, sitt ned, jag har straxt slutat rakningen; men hvad i all verlden gör du ute så tidigt på Annandag Jul? — Jag skall helsa från H., sade N — g med ett små * slugt leende. (Han har väl inte kommit hit kl. 8 bara för att helsa från H., tänkte M. Ettdera har H. hissat upp byggmästaren på någon julkalasbjudning, eller ock har han hittat på något sattyg. Han måtte väl inte bjudit hit N — g på frukost heller). — Vi träffades i går och H. talte om ’ et, fortfor N — g. — Hvad för slag? — Di der tjugufemtusen, som du fick till julklapp. — Tjugufem tusen! Små dj — ar, eller hvad? — Tjugufem tusen kronor — vet jag — Du vill väl inte att det skall blifva bekant. Jag lofvar heligt att inte tala om ’ et för någon menniska; men jag ville låna tjugutvå tusen. — Inte mera? — Inte för närvarande. — Hvad sade Flugis? — Vi träffades på Ladugårdslands-schweizeriet och jag frågade hur du mådde. » Nog mår M. bra, alltid », sa Flugis. » Han fick tjugufem tusen kronor kontant till julklapp af sin rika moster, och mera får han, när hon dör; men han vill inte att det skall blifva bekant, för då blir han öfverlupen affolk, som vill vigilera. » — Jag behöfde placera några inteckningar; tror du att M. skulle vilja låna mig tjugutvå tusen? sar jag. — » Jo, det kan du vara säker på; men skynda dig bara, innan det är för sent », sa H. — och derfore kom jag så tidigt. — Har aldrig H. lurat dig förut? frågade M. — Jo, han är så illmarig; men den här gången såg jag på honom att han talade sanning. — Ja så; men jag säger att det är osanning, som vanligt. — Du skall få borgen för räntorna. — Drag för liin i våld! — Åtminstone femton tusen! — Är du tokig? — Jag kommer således för sent; du har lånat ut pengarne på sjelfva juldagen?
Krigs-Colle!ium återievererat med utne Hyresmedel för det Kronan tillhörige f. d. Olden-; urgska Huset vid Norrbro > 1821 års Riks-Siat, Odisponeradt af Anslaget pa Tredje Hufvud-Titteln • „ ,* ‘ ‘ 2u6: 2^‘ 9- ' hvarifrån afg5r a o Disposition pä Besparingarne a 1820 ars Tredje Hufyud-Tittel Utöfver det belopp, hvartill de för samma sr efter alslutad Memorial - Bok uppgått 2,682: 3g. i 404,52.3 34j 8 ! 464,523,341 8\ 7,144,27310 4 Transport Transport (fl äreg till 2: tira Sami. Rev isor er nes tterUtlelse Nio 1 Transport Utgifterne å de på Andra HnfVud-Titteln föjrslagsvi uppförde anslag till Skrifmaterialier och Expenser tamt Vedoch Ljuspenningar för Collegierne med flere publhjue Verk, äfvensom till Rese-och Tra ctaments-penningar för Civile Ämbetsoch Tjenstemän, hafva ar 1820 öfverskjuta anslagen med en Summa, sorn, likmätigt Kongl. Brefvet den <) December 1818, af Öfverskotten å Stats-Verkets inkomster kommer att godtgöras , Balance till 1821 års Riks-Stat, Åttonde' Hufvud-Titteln, disponerad! utöfver de förslagsvis beräknade anslagen i stöd af Kongl, Brefvet dea 9 December 1818 „ Summa Riks-Staten upptager. Öfverskott mot hvad Riks-Staten beräknar. Special-Rakningarne med flere tillgångshandl. uppt. Dito af anslaget till Salpeters upphandlande Dito för 18-19 och förra åren Dito Behållningen på Sjunde Hufvud-Titteln