Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om representationsreformen tagit en rigtning, som icke synes önskansvärd för åtskilliga ledamöter af detta Hus, kan förebråelsen icke träffa dem, som i tid sökt verka för en sådan förändring i R. o. Ad:s representationssätt, hvilken, om den blifvit i tid genomförd, kunnat leda dertill, att representationsfrågan gestaltat sig annorlunda, och som en icke overksam deltagare i det beslut, hvarigenom R. o. Ad., vid en tidpunkt, som Den 7 December. 395 nu är längesedan förfluten, afsade sig sin sjelfskrifna representationsrätt, anser jag mig berättigad att härom erinra. I politiken, liksom på stridsfältet, finnes det ett strategiskt ögonblick, och den, som låter detta gå sig ur händerna, förlorar fältet. Och det återstår då icke annat, än att intaga en ny position; men denna blir då icke alltid den bästa, utan måste man nöja sig med den hästa möjliga. Till de aktade talare på motståndssidan, som i följd af sina rojalistiska tänkesätt anse sig höra förkasta den Kongl. Propos:n, tillåter jag mig framställa den erinran: att det icke alltid varit till båtnad för konungamakten, då dess vänner drilvit sin rojalism för långt; en sanning, hvarom man kan öfvertyga sig, om man kastar en blick på Frankrikes historia under perioden från 1815 till 1830. Rojalismen hade under denna tidpunkt inom de Franska kamrarne stegrats till en höjd, som icke kände några gränser; men — med hvilka följder! Skall jag behöfva påminna härom? Representationsfrågan har ingått i ett nytt stadium. Den har, om jag får så uttrycka mig, lemnat skolan och, sedan den iklädt sig manlighetens toga, inträdt i samfundslifvet. Det är denna grundtanke, som genomgått min framställning, då jag under ett föregående plenum yttrade mig i detta ämne. Och jag har härtill intet annat att tillägga, än att det är min innerliga och fasta öfvertygelse, att ett bifall af R. o. Ad:n till förslaget skall bereda Konung och Folk ära, lycka och glädje. Hr Wahlfelt, Paul Fredrik Axel:
Däremot kan jag alldeles säkert säga, att jag hos inga har funnit den höjd af personlig utveckling, själfförsakelse, människokärlek och humanitet, hos inga en sådan förmåga att kunna ge, utan att begära något tillbaka, hos inga en sådan hjärterenhet, en sådan mild kraft, kort sagdt, en så outtömlig godhet som hos de ogifta kvinnor, hvilka, utan personlig lycka, lefva för andras. Jag vill tillägga ett ord, — kanske allra mest hos de ogifta kvinnor, som dessutom äro fattiga. Husmoderlig almanack. Juli. Allt hvad naturen i rikligt mått erbjuder under sommarmånaderna tager husmodern tillvara för att kunna under vintern bringa litet omväxling i den eljes på grönsaker njugga årstiden. Efter råd o c h lägenhet samt familjens smak syltas, saftas, inkokas på konservburkar eller torkas både bär och grönsaker. — Att alla buteljer och syltburkar långt förut böra vara rengjorda, förstås af sig själft; ty många saker stå sig ej, o m icke förvaringskärlet varit fullkomligt torrt Korkar (om gamla, ej skadade, begagnas, äfven dessa förut iordningsställda) böra i o c h för korkningen ej koka, blott blötas i varmt vatten, tills de bli mjuka, ty genom kokningen upplöses den i korkarna befintliga garfsyran, o c h saften kan därigenom antaga en bäsk smak. — På landet beredes ost särskildt i denna månad. — Af hönskycklingar till afvel väljas sådana med hvita fjädrar framför dem med svarta, emedan de förra sägas bli bättre värphönor. Trådgården hålles alltjämt ren från ogräs. Jordgubbs-retvov aflägsnas emellanåt, så att hela kraften må bibehållas i moderplantan; om låöga refvor utläggas i solen för att vissna, kunna de användas som bast. Själfva plockningen af jordgubbarne sker tidigt på morgonen, hvilket äfven gäller om de flesta bär och grönsaker, i synnerhet om hallon och ärter. Ärtplockningen kräfver särskild uppmärksamhet; båda händerna måste samtidigt begagnas: med den vänstra håller man i rankan, medan den högra försiktigt afnyper ärtskidan, som lägges i ett s. k. plockarförkläde, som man tagit på sig.
Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 30 sisth Augusti på bordet lagde Betänkanden: N:o 121, i anledning af väckt motion om tillförordnande af en Sundhets-kommission, m. m.: och N:o 122, i anledning af väckt motion om lärarnes vid Elementar-läroverken pensionering. Från Högt. Pr este-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stals-Utskottets Memorial, N:o 256, med förslag till sammanjemkning eller voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande extra anslag till föremål, tillhörande 4, 6, 7 och 8 Hufvud-tiilarne, hvarvid Ståndet fattade beslut som föijer: 4:de punkten lades till liandlingarne. Utskottets i 8:de punkten till Preste-Ståndet ställda inbjudning antogs, till följd hvaraf der föreslagna voterings-propositioner ansågos hafva förfallit. Med vidblifvande af sina i öfrige punkter omförmälda beslut, godkände Ståndet de af Utskottet i dessa punkter föreslagna voterings-propositioner. S. D. Föredrogs ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 20, i anledning af väckta frågor om ändring i de angående fattigvården i Riket gällande föreskrifter. Härvid förekommo ifrågasatta förändringar i följande 88 af Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om fattigvården i Riket den 13 Juli 1853: 8 1. Yttrandet med anledning af Kontrakts-prosten Runsténs förslag godkändes, hvaremot Ståndet, som ogillade Utskottets framställning i fråga om förändring af sednare punkten uti denna §, ansåg, med bifall till hvad i Lektor Sondéns reservation blifvit fö reslaget, nämnde punkt böra erhålla följande förändrade lydelse.' ”Arbetsför och frisk person vare skyldig att, ulan fattigvårdens betungande, försörja sig sjelf. Föräldrar och barn skola, i män af behof å ena, samt förmåga å andra sidan, bidraga till hvarandras försörjning 8 2.
Herr Hjertås Motion anser jag för ett opassande, illa användt, löjligt hot. Grefve Frölich, David: Jag var ej närvarande, då Friherre Anckarswärds Motion ventilerades; men jag får förklara, att jag i sådan händelse hade instämt i den mening, som Ridderskapet och Adeln fattade, nemligen att en proposition på denna motion ej kunde i enlighet med Grundlagen framställas. Men deremot kan jag ej finna, att Grefve Horns motion på något sätt strider emot Grundlagen, eller att Ridderskapets och Adelns redan fattade beslut dit kan appliceras, och proposition således vägras. Jag anser, att då ett Riksstånd ingår med en framställning till ett annat RiksStånd, bör derpå gifvas ettsvar, som ej innehåller någon reprimande utan snarare ett deltagande i dess yttrade önskan, på sätt Grundlagen kan tillåta. Jag förenar mig således med Grefve Horn, så mycket heldre, som Herr Grefven ochLandtMarskalken nyss hemställde precist detsamma, nemligen alt Ridderskapet och Adeln skulle remittera BondeStåndets protocollsutdvag, med anmodan till StatsUlskottet att 3o4 Den 26 Januarii f. m. dervid fästa det afseende, som kunde vara förenligt med Grundlagen. Jag tror, alt flere så fattade Herr Grefvens och LandtMarskalkens ord. I alla fall förenar jag mig med Grefve Horn. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, att, då Hans Excellence nyligen uppläste Grefve Horns förslag, hade visserligen de ord, som innefatta berörde förslag, utgått ur Hans Excellenees mun, men likväl ingalunda, såsom Hans Exeellences egna ord, utan endast i egenskap af Grefve Horns nyssnämnde förslag. Herr von Hejnne: För min del anser jag möjligt, att sammanjemka frågan så, att då Ridderskapet och Adeln ej tyckes vilja instämma uti BondeStåndets tanka, det ifrågavarande Protocollsutdraget likväl, af aktning för BondeStåndet, remitteras, men med tillkännagifvande, att Ridderskapet och Adeln ej delar BondeStåndets åsigter.
Efter afskedstagandet till sin död, som inträffade i början afår 1854, hade han i särskild pension såsom blesserad officer 300 R:dr B:ko. Dessa äro de löneförmåner, denne aktade och tappre Finne åtnjutit för den 40 års långa tjenst, han offrat åt det gamla Sverige, hvars fana han förblef trogen, dä systerlandet Finland, hans moderland, slets från det blödande Sverige. Major Carlqvist hade att uppfostra 6 barn, hvilken talrika familj ej lemnade honom möjlighet att spara ihop något för sina efterlefvande eller bereda sin enka någon pension. Majorskan Carlqvist, född Anna Margaretha Klow, är snart 61 år gammal och sjuklig, samt till följd deraf oförmögen att numera genom eget arbete bidraga till sitt uppehälle; hennes tre oförsörjda döttrar, Milda, Carolina och Emilie, äro likaledes, synnerligen de tvä förstnämnda, mycket svaga till helsan, hvilka alia förhållanden närmare bestyrkas af närlagde 4 intyg. För att i någon ringa män betrygga dessa 4 värnlösa qvinnors framtid, får jag vördsamt föreslå, att ät enkefru Majorskan Anna Margaretha Carlqvist och hennes tre oförsörjda, förut nämnda döttrar måtte beviljas en ärlig pension, stor Trehundra l?:dr Runt. Stockholm den 26 November 1862. G. M. Sommelius. Motioner i Borgare-Ståndet 1862. .JV& 113. Af Herr Swidin: Örn löneanslag för anställande af en Provincial-läkare i Carlskoga härad. Länge har behofvet af en Provincial-Iäkares anställande inom Carlskoga härad varit ganska, kännbart, då bemälda härad, sorn består af Carlskoga och Bjurkärns socknar, eger en folkmängd af tillsammans omkring 11,000 personer, hvilka, på 3 ä 5 mils afstånd från närmaste städer, måste s;öka hjelp af läkare, så snart någon sådan inom häradet icke finnes att tillgå.
Denna korps, som för det närvarande utgöres af endast 150 man, är föreslagen att ökas med 50 man, för hvilka årliga aflöningskoslnaden skulle uppgå till 5,104 R.dr s sk.; men Kongl. Maj:t askar nu endast anslag för 25 man, med . 2,552: 4. I den mån ångfartygens antal tilltager, for drar omsorgen om deras säkerhet, att skicklige Transport R:dr 8,077: 24. — 24 Kongl. Majds Nild. Prop. till 11. Transport R:dr 8,077: 24. — personer anställas för machinernas skötande, Kongl. Maj:t äskar derföre för bildande af ytterligare Ivaline machinist officerslöner, utom de två, sorn redan finnas 1,500: 9,577: 24. Spanmål in natura för ofvannämmle 180 matroser och jungman samt 50 under-kanonierer utgör, å 3 tunnor för hvardera, 690 tunnor, lör hvilka, å 6 R:dr pr lunna, belöper 4,140 R:dr; men sorn kontant aflöning här ofvan är utförd endast för halfva styrkan; bör beräkningen af spånlinden ske i samma förhållande. Och Kongl. Maj:t föreslår derföre, alt för 115 nian må anvisas aflöningsspamnål, 345 tunnor, beräknade, å 6 R:dr tunnan, till 2,070: hvarförutan upptages såsom tillökning: Materielen : Beklädnad för 90 matroser och jungman, ä 30 R:dr pr man R:dr 2,700: och för 25 man kanoniere!’, å 42 R:dr pr man 1,050: 3 750- _ Diverse anslag : Vidare äskar Kongl. Maj:t, förden händelse båtsmannens beklädnad skulle komma alt, enligt hvad Kongl. Maj:l uti serskild skrifvelse till Rikets Ständer föreslår, af kronan underhållas, uppförande å stat af årligt anslag härtill med R:dr 28,000:
Han satt framför sitt skrifbord, med ryggen emot henne, så att hon ej kunde se hans ansiktsuttryck — men hon anade det. Hvad som skulle sägas måste sägas nu — eller aldrig — hon visste det! I matsalen utanför var uppdukad en liten supé för två, och hela hemmet bar den prägel af förfining och hemtrefnad, som endast kan utgå från en själfull kvinnas hand. 1894 » Hugo! » Han svarade ej. » Hugo! » kom det ännu varmare och mera bönfallande. » Tag af dig den där grannlåten, o m du inte vill, att j a g skall bli tokig! » sade han häftigt, med ännu en blick i spegeln, som återgaf hennes bild. » Strax! » svarade hon, utan att röra sig ur stället. » Nu är du väl n ö j d? » frågade han bittert. » Jag har visshet! » » Och den ger dig rättighet att bryta med allt? » » Inte bryta, men. » hon hämtade efter andan. » D u vet det, jag har sagt dig det! Det är mäktigare än j a g själf — mäktigare än allt annat! Jag kan inte. » Hon föll på knä och gömde sitt hufvud i hans sköte, och han såg ned på detta så oändligt kära hufvud, medan den stränga, hårda blicken i hans ögon allt mera trängdes tillbaka för ett uttryck af ömhet och smärta. » Du vet, att jag redan som flicka drömde om att bli konstnärinna — men så kom du — och kärleken upptog mig, så att j a g var färdig glömma allt annat. » » Och ändock dröjde du med ditt svar? » » Ja! Så ung jag än var, anade jag, att det bodde en makt inom mig, som var större än jag visste, och som kunde växa ut en dag utan min vilja eller vetskap. Därför prof sjöng j a g för en framstående musiker. » » Det är således honom j a g har att tacka för min lycka! » — • återigen hörde hon det hårda bittra tonfallet i hans stämma. — » Och han hade inte så höga tankar om dig som du själf? » » Nej! Jag var mindre än han väntat, » sade han. » Det var ingen själ i föredraget, och jag saknade gnistan. » Han skrattade till. » Och nu har egenkärleken vuxit ut igen. » » Säg inte så!
Län, sig förenat, dc-n sistnämnde dock med tillägg, att förvaltningen af den upplagda Spannmålen borde besörjas af Socknens Deputerade samt Kronofogdarne biträda med försäljningen af Spannmålen och medlens indrifvande, hvarjemte Botvid Jonsson enskildt yrkat, att, tilt befrämjande af Spannmålsafsättning utom Riket i goda år, såsom ett medel till sädesprisens vidmagthållande, icke allenast en obehindrad och tullfri utförsel af Spannmål matte blifva tillåten, •utan ock att, då säden utomlands faller till lågt pris, utförseln från Sverige matte uppmuntras genom så kallade exportpremier, derom allt de närmare reglementariska stadganden borde till Kongl. Maj:ts vishet öfverlemnas. Dessa framställningar, hvilkas utförligare upptagande, än här ofvan skett, Utskotten ansett så mycket hellre böra undvikas, som sådant blott skulle leda till en tröttande vidlyftighet, Statssamt Oee.-UtsJt. Uti.
Kimrök. Knapergall och ekollon. Krita. Papp. 36 Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 23. 60:o Den, som godkänner Utskottets förslag att å Hår, häst eller tagel nedsätta inlörsels-afgiften från 2 sk. 6 r:st till 2 sk, skålpundet, röstar Jaj den, det ej vill, röstar Nej ; vinner Nej, varder gällande införsels-afgilt bibehållen. 6l:o Den, sorn instämmer i Utskottets förslag att å Kimrök nedsätta införsels-tullen från 6 till 4 r:dr per 100 skålpund, röstar Ja ,* den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, förblifver gällande införsels-afgift oförändrad. 62:o Den, som bifaller Utskottets förslag att ä Knapergall och ekollon, malen eller omalen, bestämma 3 sk. införsels-tull per lispund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies gällande införsels-afgift 1 sk. 2 rst. skålpundet. 63 :o Den, som gillar Utskottets förslag att å Krita, röd och svart, nedsätta införsels-tullen från 9 till 6 rst. skålpundet, röstar Ja ; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles gällande införsels-tull. 64:o Den, som bifaller Utskottets förslag att å Papp bestämma 6 rst. införsels-tull per skålpund, röstar Bevillnings-Ulskoltets Memorial, N:o 23. 37 Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej , kommer gällande införsels-tull , 1 sk. skålpundet , att bibehållas. 65:o Den, som godkänner Utskottets förslag till 4 sk. införsels-tull skål-Qvicksilfver, pundet å Qvicksilfver, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, förblifver gällande införsels-tull, 7 sk. per skålpund, bibehållen. 66:o
Klockan precis fyra på eftermiddagen gaf första raketten ifrån Grintorpsbacken signalen att Grefvens vagn syntes, och då uppställdes allt folket i hay eller två linier på borggården, och fyra hvitklädda pigor ställdes af Konduktören i vackra attituder på en hög ställning utanför stora porten; de hade hvar sin blomsterranka i händerna och stodo på ett ben hvardera, med det andra upplyftadt, två framåt och två bakåt, som såg mycket bra ut, men som jag tyckte nästan för högt emot respekten, och måtte ha kostat grufligt på, emedan de blefvo röda i sina ansigten och svettades under det de väntade. – Så snart Grefvens vagn kört in på borggården, påtändes styckena, hvarur elfva skott lossades (af det tolfte fräste bara fängkrutet till och det ville ej smälla) och då vagnen stadnade der flickorna stodo med sina blomsterfestoner, samt grefven passerat dem och uppsändt en nådig blick under deras ben, emottogs han och omfamnades af Hennes Nåd och fröknarna, hvilket var förbålt rörande. – Så snart detta var skedt, gaf Konduktören med en blårutig näsduk tecken åt musikanterna att börja med spelet, då alla voro i ordning till processionen. 1:o Gick en lustig bonddräng, lik en Arlequin, med en strutmössa af papper och en lång staf, den han svängde och kastade i luften samt tog igen. 2:o Musikanterna, fyra stycken, klädda i turkiska byxor af gult blaggarn och med svarta ansigten som morianer. 3:o Rättaren med en kommandokäpp och svart björnskinnsskägg. 4:o Alla barnen; de minsta först och de äldre se’n, par efter par, alla utsirade med löfkransar, och, i anseende till den gängse varande illa artade snufvan, snutna. 5:o Jag, i svart jacka med skärp och rosettperuk. 6:o Alla ogifta drängar med röda band om hattarna, och pigorna med utslaget hår, par efter par. 7:o Tvenne drängar, klädda i Grefliga vinterkuskkappor med vargskinnskragar.
Att härdelsen verkligen kan vara sådan för många, måhända de flesta orter, om uppbörden boijas i Januari, måste medgifvas; ehuruväl för en del orter, t. ex. dem, som hafva afsättning vid de stora Januari-marknaderna i Jönköping, Norrköping och Orebro m. fl., slutet af denna månad är just den lämpligaste att begynna uppbörden, medan influtne penningar äro i behåtl. För de fleste orter är Februari och första delen af Mars lämpligast; ty dels hafva då de stora marknaderne, t. ex. i Carlstad, Wexiö, Sala, Hedemora. Strengnäs m. 11. samt i öfrigt vinterföret lemnat tillfälle till afsättning af landtmanna-producter, dels hafva de orter, der allmogen uti kolning söker tillgång att afbörda sig sina skatter, då begynt köra sina kol och vid bruken derå erhållit förskott eller betalning. För det mindre antal orter, der penningarne skola hemtas af tackjerns-försäljning, är den merendels jemväl då gjord, med undantag nästan blott af trakterna kring Christinehamn och för hvilka meranämnde författning medger undantag allt intill den 15 April. Men det nya förslaget skulle inskränka uppbördstiden och i många orter förhindra dess början vid lämpligaste tiden. Det skulle göra det omöjligt att uti något Fögderi sluta uppbörden innan den 14 Mars, då afflytta nde åboer frånträda sina hemmansbruk, och ofta försälja, hvad de hafva, samt begifva sig utom Fögderiet. Rådrum till förskingring af tillgångarne skulle lemnäs och handräckningsåtgärderne mångfalldigas. Jordegarne skulle, mera än hittills, utsättas för, att i stället för brukare, torpare och arrendatorer få erlägga utskylderne. På niånga orter skulle uppbördsstämmorne, i stället för att hållas under den årstid, då resor beqvämligast ske , inträffa i käl—lossningseller i såningstiden, och Kronofogdarne blefve af redovisningsarbetet i Maj hindrade att närvara vid Taxerings-Comitéerne.
I mål, som kroppsskada angå, skall under skadeståndet räknas icke allenast läkarelön och annan kostnad, utan äfven ersättning för hinder eller brist i den skadades näring, för sveda och värk, så ock för lyte eller annat stadigvarande men, om sådant blifvit honom tillfogadt 3 §, För lidande, som genom brott emot personliga friheten, eller genom falsk angifvelse eller annan ärekränkande gerning, må anses vara någon tillskyndadt, skall ock vedergällning gifvas. 4 §. Komma make eller barn efter den, som dödad blifvit, att genom hans frånfälle sakna nödigt underhåll; då skall dem, efter ty, med afseende å så väl den brottsliges tillgångar, som andra omständigheter, skäligt pröfvas, tilläggas såsom skadestånd hvad för makan eller barnen tarfvas till dess de sig eljest försörja kunna; och må det skadestånd, efter omständigheterna, sättas att utgå på en gång eller å särskilda tider. 5 §. Hafva flere i brott tagit sådan del, som i 3 Kap. 1, 3, 4, 5, 6 eller 7 § sägs; svare de, en för alla och alla för en, till skadestånd; vare ock de, som efter 9 § i samma kapitel gjort sig delaktige i brottet, derigenom att de dolt, köpt eller förvttrat det de vetat vara genom brott åtkommet, eller besörjt omarbetning deraf, hvar för sig till sådan ansvarighet, som sagd är, med gerningsmannen bundne för det, hvarmed de brottslig befattning tagit. 6 §. Ar skada gjord af person under femton års ålder eller sådan, som i 5 Kap. 4 eller 5 § omtalas, och kan ej skadestånd erhållas hos någon, som för underlåten vård öfver den person är till ansvar för vållande förfallen; gånge då skadeståndet ut af dens egendom, som skadan gjorde; varde dock. med afseende så väl på dennes större eller mindre förmåga att sin handlings skadlighet inse, som på de tillgångar han äger till skadeståndets gäldande, beloppet deraf jemnkadt, efter ty som skäligt pröfvas. 11 Ej skall till skadestånd, i det fall nu sagdt är, tagas hvad som till uppfostran för barn, eller underhåll för afvita nödigt finnes. 7 •§.
Sättet att controllera de till RiksgaldsContoiret från Eänen inkommande Summariska Redogörelser, för allmänna Bevillningen och öfriga Riksgälds-Gontoirets Fonder. s:o N|- Den 7 Juli. 2:0 Några begardta nja Iiöne-anslag för Sundhets-Collegii Stat, 3:0 Uöne-förbättring för Lands-Stats Betjeningen. 4:0 Yrkad ersättning för Bohus , Carlstads och Elfsborgs Fäns Invånares besvär oell lidande under sista fälttåget. ifrån BancoUtskottet: Om begardta Uåne-biträden af Banken för XJddevalla och Götheborg m. fl. Städer. ifrån Särskildta Utskottet, rörande 1:0 Det Förslag att, intilldess Vexel-coursen hunnit falla till alpari, och Bikets importer och exporter blifvit återställde i jemnvigt, all Sjöhandel må upphöra. 2:0 Fri utförsel af Skånes naturoch konstalster. ifrån Constitutions-Utskottet: I anledning af Herr Spaldencreutz^ Förslag att Riksens Ständers Justin® Ombudsman må uppdragas någon controll deröfver att Riksens Ständers Beslut uti emanerande Författningar må blifva riktigt uttryckte, m. m. Ut supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. Efter öfverläggning om Allmänna Besvärsoch Oeconpmie - Utskottets den 3 nasti.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om det icke vore lämpligare, att Ridd. och Adeln sjelf inginge i pröfning af förslaget, än att, på sätt Herr Cederschjöld föreslagit, öfverlemna till ConstitutionsUtskottet, att i enlighet med ett af Ridd. och Adeln, i afseende å Rättegångssättet i Tryckfrihetsmål fattadt allmänt beslut, ombesörja ny redaction af de återstående §§ i förslaget, samt om icke hvarje moment finge serskilt uppläsas, då hvar och en af Ridd. och Adelns Herrar Ledamöter ägde, att dervid göra den eller de anmärkningar, hvartill han funne sig befogad. Ropades Ja. Herr Cederschjöld: Då är min anmärkning vid det nu upplästa momentet att detsamma bör förfalla. Den i Februarii e. ra. i3 Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, om Ridd. och Adeln godkände Herr Cederschjölds anmärkning, att 18 § i mom. borde förfalla. Ropades Ja. § >8. q:o Målen instämmas till RädhusRätt i den stad, derunder Boktryckeriet eller Bokhandeln lyda; Universiteten dock förbehållen deras Jurisdictionsrätt, enligt Academiska Constitutionerna, öfver underlydande Boktryckeri eller Bokhandel. 3:o Uppstår fråga om Boktryckares eller Författares af tryckt Skrift tilltalande eller hörande, böra han eller de inför Domstolen personligen till svars stånda, och åtnjute i öfrigt deras rättegångsförmåner, enligt allmän Lag och särskilta Författningar, uti allt hvad icke uttryckligen, genom denna Grundlag, annorlunda stadgas. 4:o Vid kallelse till Domstolen, erhåll e den tilltalade del af åklagarens stämningsansökning, som skall innefatta bestämd uppgift om förbrytelsens beskaffenhet, jemte åberopande af det eller de Lagens rum, hvarå käromålet grundas. § 1:0 Under Rätt lige i dessa mål endasé Den i Februarii f. ra. ransaka samt öfver qvarstadsoch uppkommande rättegångsfrågor Utslag meddela.