Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag för ut till Protocollet lemnade upplysningar för att beräkna beloppet af den sportselersättning, som rättvisast kunde tillerkännas AdvocatFiscalen i Götha HofRätt, var ändamålet härmed vist ej att söka förvilla. Jag trodde, att en säkrare grund för bedömandet deraf icke kunde gifvas, än hans egen uppgift, och efter den har jag uppgjort min calcul. Händelsevis påminner jag mig nu, att då fråga förekom, att ersätta Stockholms Stads Magistrat för förlusten af Fisket i Norrström, kom det ej i beräkning, hvad Magistratens Ledamöter sjelfve uppgåfvo sig hafva förlorat, utan endast hvad de till TaxeringsCommitfeen uppgifvit sig deraf hafva årligen haft i inkomst. Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde , om icke Herr Stjernstams ofvannämode Memorial, sorn innefattade anmärkningar vid Statsoch LagUtskottens d. 27 sistledne Maj förmiddagen till bemälte Utskott återremitterade Utlåtande, i anledning af väckt motion, rörande HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på IndragningsStat samt, upphörande af en AdvoCatFiscalen i Kongl. Götha HofRätt tillagd ersättning för förlorade sportler, äfven kunde , jemte de af åtski 1 lige Ledamöter, i anledning af berörde Memorial, nu af - Den 6 Junii e. m, 125 gifne yttranden, till Statsoch LagUtskotten remitteras, hvilket bifölls. Då nu å nyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens den 26 sistledne Maj under N:o 71 afgifne, samt den 3 dennes på bordet lagde Betänkande, angående yrkad förändring uti skyldigheten till vägarnes underhållande; fann Ridderskapet och Adeln , uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, för godt bifalla det i samma Betänkande upptagne första alternatif, eller att Bruk och Skattlagde Qvarnar icke böra uti väghållnings-skyldigheten deltaga; hvarjemte berörde Betänkande äfven i öfrigt af. Ridderskapet och Adeln gillades.
De proposaåter, rörtde extra-statsreglenn, hvilka BondeSt. ogillat, voro godkända af de trenne öfriga RiksSlånden. Sistnämnda förhållande, att ett Stånd stannat emot tre, har äfven inträffat med en annan fråga—jag mins nu ej hvilken — rörrde extra-stätsregler;n, hvaruti tre Stånd godkänt voter;s-propos:na. R. o. Ad. hade ogillat dem, men R. o. A‘d:s ledamöter röstade likväl öfver densamma, I detta fall har således R. o.- Ad. föregått BondeSt. med godt exempel och har sålunda derutinnan intet oliqvideradt. Hvad åter saken beträffar, så bar hon icke blifvit afgjord genom en tillfällig majoritet, utan R. o. Ad. bar flera resor vid bl ifvi t samma mening i samma fråga. Jag inser således icke, alt någon annan propos. kan af Hr Frih. o, Landtm, i detta hänseende göras, än den, sora Frih, Cederström begärt, nemi. att inbjudningen mätte läggas till handlingarna. Hr Munck af Rosenschöld: Det är just den omständigheten, att R. o. Ad. icke godkänt voler:s-propos:na 100 Don 7 Juni. som jag anser vara grundlagsvidrig, och det Sr ifrån att hafva begått en sådan grundlagsvidrigliet, som jag önskar att Ståndet måtte frigöra sig, genom antagande af BondeSt:s inbjudning, hvartill jag således tillstyrker bifall. Hr Lagerheim, Lars Magnus: Oberäknad den skilnad, som en värd talare redan förut anmärkt, emellan egenskapen af de voter:s-propos:r, som blifvit af BondeSt. ogillade, och de nu ifrågavar. propostna, hvilka R. o. Ad. samt PresteSt. förkastat, att nemi. uti de förra BondeSt. var ensamt om sin mening emot de trenne andra Stånden, då deremot uti de sednare tvänne RiksSl. förenat sig om summa beslut emot tvänne andra Stånd, finnes äfven en annan ganska märkbar olikhet emellan dessa båda förhållanden.
Vik ' ikt är, att ni borstar edra tänder äfven om kvällarne. A n - vänd något lämpligt tandpulver (t. e x. d:r Ulmgrens). D:r — d. Carl Malmbergs välrenommerade köpas billigast i Concentrerad Ättika HANDSK-AFFÅRER. på flaskor för utspädning. För haudskarnes hållbarhet ansvaras. Glacé-, kul 4 knapp., breda silkcssömmar kr. 1:50 D:o d:o 5 snörknäppen d:o » 2: — D:o d:o 6 knapps Mousquelaires » 2: • — samt alla slag, såväl eleganta som enklare, Glacé- och Gants de Suédes från 2 till 20 knappar. Rekvisitioner från landsorten mot efterkraf. Senap, blandad efter engelsk och fransysk smak, flere sorter. Biffstekssås. S o j a, 5 ^ C:is Malda kryddor (garanteras oblandade) på bleckdosor med genomborradt lock. flere gånger prisbelönade och fullt jämförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. ri3391 C a r l En anspråkslös bättre flicka med jämt och godt lynne, önskar plats i familj att biträda i husliga göromål. Den sökande är därjämte villig att betala 100 kr. pr år. Svar märkt » M. K. » torde godhetsfullt sändas till Öresundspostens byrå, Helsingborg. IVIivlxxxToorg. ©stfFtnafats [1937] E praktisk och frisk flicka af god familj önskar plats att gå frun tillhanda. Den sökande är kunnig i vanliga hushållsgöromål samt i enklare väfnad och linnesömnad. Små pretentioner. Svar emottagas tacksamt, märkta M. Arboga p. r. ir. n [1844] En medelålders bildad tyska, som talar och skrifver franska o. engelska, önskar plats som sällskap hos äldre pers. o. kan biträda i småbestyr eller med skrifning. Goda rekommendationer å Fredrika-Bremerförbundets byrå, (G.
St:r vid 1828 års Riksdag beslutit, utan att någon propos. eller väckt motion om ett sådant uprifvande föregått samt utan att några giltiga — ens'urskuldande skål linnas för tillintetgörande af en i laga väg tillkommen, redan tillämpad Pen 7 Mars. i 5 och ej upliäfd förhandling emellan statsmakterna. Jag finner äfven i denna omständighet ett vigtigt skäl för mitt klander af Utsk:ts behandling af ärendet, helst Regeringen, till följd af 2:ne så olika beslut, som R. St:rs af år 1829 och det nu af Utsk:t föreslagna, måste råka i förlägenhet om hvilketdera skall vid tillämpningen ega högsta vitsordet. Jag vill här icke åter uprepa de skäl, som specielt föranledt förslagets väckande om Leckös användande till ekplantering, hvilka skäl synas mig icke ännu hafva blifvit nog granskade samt qvarstå hittills såsom ovederlagda. Men vid det resultat, som följt på förslagets behandling inom Utsk:t, framstår sjelfmant den frågan: af hvad orsak skall just eken, detta Sveriges ädlaste trädslag, vara undantagen från de hägnande omsorger, som nu börja både ifrån Statens och den enskildes sida egnas åt Svenska skogarnes uphjelpande? Det år både kändt och erkändt att, sedan ekskogen vid 1828—3 0 årens Riksdag lemnades till privat disposition, densamma varit blottställd för ett utrotningskrig, som hotar att utesluta den från Svenska trådslagens antal. Ständerna, som då förutsågo en sådan utrotning och tillika funno att, med en fortsatt lagstiftning mot detta utrotande, ingenting kunde vinnas, anslogo derföre, såsom vi redan hört, ända till 25,000 tid mark till ekplantering, ställd under Statens direkta vård. — Så tänkte då R. St:r på efterkommande! — Ar det nu således — jag frågar — skäl att frångå denna grundsats i en tid, då brist på ek i verldshandeln höjt dess pris ända till 2 till 3 rdr pr kub. fot och föranledt användandet af teakträdet från en annan verldsdel, hvilket trädslag i handeln upgått ända till 4 rdr och derutöfver pr kilb. fot i England ?
Den siste värde talaren har sagt att man uti förevar, fall borde taga rörelsen om hand, och åberopat exemplen från Österrike, Preussen m. fl. stater, der man tvingat egarne af privilegierad jord att utan ersättning afstå från sina förmåner. Han har likväl dervid glömt, att förhållandet derstädes är högst olika med hvad det är hos oss; ty der eges den privilegierade jorden af en privilegierad klass, då deremot här i landet sedan är 1809, i afseende å rättighet lill jordegendoms besittning af hvad natur som helst, privilegierade klasser icke finnas. Gr. Liljencrantz: Då såsom jag förmodar den under öfverläggning varande, af mig väckta motionen blir remitterad till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., der jag har äran att vara ledamot, så kommer jag i tillfälle, att bemöta de anmärkn:r, som emot denna motion redan äro gjorda eller komma att göras, och jag vill af sådant skäl icke 1111 onödigtvis uptaga B. 0. Ad:s tid med att, så godt jag förmådde, utförligare besvara de gjorda anmärkmne. Jag vill blott helt kort söka att bemöta hvad jag i hufvudsaken anser väsendlligast anfördt. Dervid får jag förklara att jag, i strid med såväl den förste som den siste talarens yttranden, icke finner i de uplästa sidonie af komiterades betänk, något enda skäl anfördt, som är af beskaffenhet alt lägga hinder i vägen för den motion jag framställt. Eli af de väsendtligaste skäl, som der anföras, är tvifvelsutan, alt utgifvandet af ett stort antal obligationer skulle rubba våra penningeförhållanden. Vi hafva åtskilliga exempel i sednare tider af beviljade rättigheter för sä väl hypotheksinrättningar som enskilde banker att göra lån utrikes. Så t. ex. medgifver det för Östgötha bank utfärdade reglera, rättighet att uptaga en lånesumma af, såsom Den 4 Januari. 3t jag vill minnas, 9 millaHamburger kurant.
Slutligen kunna Revisorerne icke undgå anmärka, att, om oek ett de sednare åren minskadt antal häktningar, i förening med i författningarne grundad frigifning, ej allenast gemensamt bidroge till fängvårdskostnadernas hållande vid möjligast låga belopp, utan ock borde, likasom de i ^sednare åren ökade omkostnader för fattigförsörjningen och dennas omsorgsfullare handhafvande, gifva förhoppning om sedernas förbättrande och brottslighetens förminskning, synes dock det stora antalet, personer utan bestämd sysselsättning, som ökar städernas befolkning och nästan öfverallt anträffas i landsorterna, väcka farhåga för motsatsen och ådagalägga ett förhållande, som påkallar Rikets Ständers uppmärksamhet till utfinnande af medel emot ett ondt, hvilket eljest torde i framtiden komma att välla ett betydligt ökande af de höga summor, fångvården och fängelsebyggnader redan medtaga. Stuteri-öfverstyrelsen. Af räkenskaperna, hvilka i Kongl. Kammarrätten blifvit granskade för år 184S utan, och för år 1849 med anmärkningar, inhemtas följande förhållanden _ 157 _ »ebet. år 8848. år 1849. Balans från föregående året: Uppbörd: — Extra dito 3,50(1: Cpcilit. Utgifter: Aflöning 1,600: 1,600: Hushyresersättning och expenser - 400: 400: Landtbeskälares underhåll180: 583: 24. Balans tilt påföljande äret: Någon erinran ä Revisorernes sida har härvid icke förekommit. Strömsholms stuteri. Räkenskaperna, hvilka i Kongl. Kammarrätten blifvit granskade för båda aren med anmärkningar, upptaga förhållandet mellan inkomster och utgifter sålunda: »ebet. ar 184». ar 1849. Balans frän föregående året: Uppbörd: — Auktionsmedel 22: 24. — 18: Observationsmedel' 8: 31. — Lefverering från Stuteri-öfverstyrelsen 6,864: 6,864: S:r 27,301: 35. 1. 29,341: 17. — Balans till påföljande året: Balans från föregående året:
Ridderskapet och Adeln. S. D. Då nu i nyo föredrogs Allmänna 490 Prof. Utilr'. d. ag Maji 1818- Besvärsoch Ekonomi-Utskottets ilen 15 dennes aflåtne, samt den 33 i samma månad på bordet lagde Memorial, i anledning af de hos Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 10 sistlidne Februarii ineddeldte Betänkande, angående yrkad rättighet för Städernes Magistrater att få förrätta alla så kallade Dykeri. Auctioner; fann llidderskapet och Adeln, att,1 enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifråga-' varande Memorial, borde läggas till Handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets den 22 dennes afgifne samt den 23 i samma månad på bordet lagde ej mindre Betänkande angående åtskillige till detsamma remitterade och Allmänna Bevillningen rörande Anföranden, än ock Memorial, rörande åtskillige från Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium er hål Ine upplysningar, ansåg Ridderskapht och Adeln berörde Betänkande och Memoj. rial endast böra läggas till Haudlingarne. S. D. Föredrogs å nyo och gillades Bevillnings-Utskottets under N:o 20 afgifne samt den 25 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Stånöet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 1 dennes ineddeldte Betänkande angå-' ende Post-inrättningen och deraf till Stats-Verket inflytande inkomster* S. D. Då nu å nyo föredrogos Allmänna Besvärsosh Ekonomi-Utskottets den 15 dennes aflåtne samt den 27 i samma månad på bordet lagde anie Memorial, i anledning afdehosRid - Prat. Utdr. d. jg Maji i8l3. 49 t derskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden-. 1.
St:rs föreskrift om ifrågavar:de obligationers inköp stridande förbehåll ”att de med proc. ränta löpande ”obligationerne skola, för att af Riksg:skont. kunna inköpas, vara ”antingen redan upsagda eller upsägbara till inlösen efter en, och ”högst sex månaders förlopp.” I följd af denna föreskrift hafva de Hypotheksföreningars Direktm, som velat till Riksgrskont. försälja sina obligationer, varit nödsakade, att till nämnde kontor aflemna serskilda förbindelser af innehåll, att Direklme ansvarade, att de obligationer Kont. komme att inköpa skulle, utan afseende på obligationernes lydelse inlösas efter sex månaders föregången upsägning. Det torde icke vara svårt alt inse hvilket menligt inflytande ett sådant förfarande af R. Stms egne Fullmägtige måste utöfva på möjligheten för Hypotheksföreningarne att i sin rörelse begagna inhemska kapitaler. Hypotheksföreningarnes obligationer hafva nemi. härigenom inom landet förvandlats till vanliga skuldebref, i följd hvaraf obligalionsinnehafvaren, när han vill återfå sina penningar ständigt vänder sig till obligationsutgifvaren, i stället alt enl. idéen af dylika papper, obligationerne borde genom köp gå man och man emellan, utan afseende derpå att kapitalet är hos utgifvaren upsägbart inom längre eller kortare tid. Då ett penningeverk med så betydliga kapitaltillgångar som Riksg:skont., genom sin styrelse gifvit den inhemska obligationsrörelsen en sådan stöt, är det helt naturligt, att Hypotheksföreningarne endast för tillfälliga behof kunna begagna inhemska kapitaler, samt Den 31 D eccmber f. m. 303 att deras lrafvudsakliga rörelse måste grundas på utländsk skuldsättning.
Men om, detta oaktadt, det torde blifva svårt för hvilken som helst att i någon krigsadministrationen tillhörande detalj uppsöka brister, till hvilkas afhjelpnnde ej redan preliminära steg äro tagna, eller nyttiga förbättringar, hvars behof ej på förhand äro insedda och i mån af tillgångar successivt införda; så mäste man medgifva att, näst den styrande kraft, hvars välgörande verkningar upptäckas i vårt land, öfverallt, der man ej med flit blundar, eller betraktar sakerna ur partisinnets synglas, armeen står i verkligt stor förbindelse hos de män, hvilka, under en sådan organisation, endast genom samhällighet, nit och verksamhet, kunnat uträtta så mycket för armeens bästa, som nu ligger för allas Den 7 Muj f. m. rigon — såsom t. ex. styrelseverkens förbättrade organisation, general-befälens, lill lättare öfversigt, likformigare, kraftigare oell hastigare verkningar ledande inrättning. För k r ig sbild ningen: resestipendier, Mariebergs läroverk, Krigs-academiens andamålsenligare organisation, examens-commiteer i alla och militärskolor i de flesta districter, corporalskolorna samt instrnctions-bataljoncrna på Drottningholm. För armeeus Underhåll, beklädnad, bevärings och vapenöfning: beklädnadslöningsoch boställs-directioner; mötespassevolance-inrättmn; gevärsfactoriernas förbättring; de större lägren på en gång; generalernes och soldaternes skolor; indelta arme'ens lönereglering; accordernas successiva amortissement; pensions-inrältntr m. rn. Lägg härtill, att de af ålder med nationens ekonomi, vanor och begrepp sammanväxta förhållanden blifvit respecterade, så vidt tidens kraf det medgifvit, och att de nya inrättmna blifvit med de gamla så förenade, att de nu utgöra ett sammangjutet helt; och man torde få erkänna, att en hela försvarsverket omfattande plan redan länge varit med framgång följd, saint att den, likasom alla det verkliga snillets skapelser, ehuru djuptänkt, dock varit så naturligt enkel, att den af det vanligaste menniskoförstånd kunnat uppfattas.
Erfarenheten har visat, att denna förminskning i Under-befälets antal, som i mån af de dåvarande Sergeanternas afgång blifvit satt i verkställighet, så att numera högst få Sergeanter qvarstå, ganska menligt inverkat på Under-officeiskorpsernes tjenstbarhet i allmänhet, och i synnerhet på möjligheten af den erforderliga dagliga tillsynen, hvilken vid en kaserncrad trupp oundgängligen kräfver tillräckligt Underbefäl, och hvarförutan det icke är möjligt för Öfver-befälet att, som sig bör, vara ansvarigt för manskapets ordning och krigstukt. Efter Sergeanternes sålunda skedda indragning finnas, enligt nu gällande stater, vid hvarje kompani endast två Underofficerare, nemligen en Fanjunkare och en Furir, af hvilka den förstnämndes tjenstgöring hufvudsakligen är afsedd för handhafvandet af den vigtiga ekonomien vid kompaniet, som ofta fordrar Fanjunkarens aflägsnande från kasernen samt i öfrigt, då han der kan vara tillstädes, upptager hans tid med expeditionsoch räkenskapsgöromål; hvaremot den sednare, eller Furiren, merendels är upptagen af vaktgöring, handräckningar eller andra kommenderingar, hvilka så ofta och till det antal förekomma, att af de vid hvartdera regementet anställde 8 Furirerna knappt någon är att påräkna för den erforderliga dagliga tillsynen i kasernen. Den sålunda befintliga bristen på Under-befäl kan endast till någon del anses afhjelpt genom Distinktions-korporalernes användande til! Under-officers-tjenstgöring, enär dessa Korporalen såsom stående till manskapet i närmare förhållande af kamratskap samt delsude med manskapet lika Bil. JYl 3 till Kongl. Majus Nåd. Prep. Jtf 1, om Statsverket 1836. 15 underhållssätt, gemensamma boningsrum m. m., icke kunna såsom förmän tillvinna sig den moraliska makt öfver manskapet eller å samma manskap hafva det i nu ifrågasatta delar af tjensten så högst nödvändiga inflytande, som ett egentligt Underbefäl tillkommer.
951 föregången pröfning af skicklighet och redlighet, föreslås och antagas, till förrättande af Statens 'Embeten och Sysslor, under dermed förknippadt ansvar, och dem som enskilde fastighets-ägare finna godt att bruka till vårdare af sina Skogsplanteringar och hvilka, om än någon Embetsman i orien lemnade sin åtgärd vid deras tillsättning, likväl icke kunde afkläda sig egenskapen af planterings-ägarens enskilda tjenare; har betänkligheter att, för särskildta fall bryta den Rättegångs ordning Rågen för säkerheten i bevisning funnit nödigt stadga, och hvarigenom angifvare i allmänhet äro från vittnesmål uteslutne, föranlåtit Utskottet att afstyrka äfven hvad i denna del blifvit föreslaget. Till Riksens Höglofl. Ständers vidare bepröfvande varder dock detta, jemte de särskilda meningar, hvaruti några af Utskottets Redamöter stannat, vördsamt underställdt. Stockholm den 27 Juni 1815- På Höglofl. Riddersk. På Högv. Prest-Siån och Ad. Redamöters dets Redarnöters vägnar II. F. Strömfelt. ■ Joli. Olof Wallin. vagnar Ståndets J^edamöters vägnar JE$ G. Holm. På Vallöf!. Borgare - På Hederv. BondeStåndets Redamöters vägnar Petter Jernström. A. J. Wahlstjeroa. Utdrag §53 Den 7 Juli. Utdrag af Frotocollet, hållet uti Högloft. Lag-Utskottet vid Ur t mia Riksdagen i Stockholm den 27 Juni 1815- Föredrogs ater Kongl. Majrts till Biksens Höglofl. Ständer aflåtrje Nådiga Skrifvelse den 3.1 sistlidne Maj, rörande ansvar för åverkan a de till befordrande af Skogarnes återväxt i Skåne skeende planteringar och om sättet att i bevis leda dylika förbrytelser. Utskottets fleste Ledamöter förenade sig om det Utlåtande häröfver, sorn dess under denna dag afgifne Betänkande i ämnet innehåller.
Eller samlas man på någon af osteriorna vid piazza Barberini eller i » Katakomberna » vid Fontana di Treri — ett sådant gammalt näste, som finnes endast i Rom — tapetseradt med spindelväf, madonnan på väggen, romerska lampor, smala bord och långa bänkar, värden i skjortärmarna vid spiseln, mörka romare i spetsiga hattar, lockiga campagnaflickor ... Där sitta rekryter och veteraner sida vid sida. Där är ingen gemen, där är bara korpraler. Vid det långa bordets ända sitter patriarken Thorvaldsen med sitt hvita hår, sina blå barnögon och sitt melankoliska leende. Den lille Fogelberg är där, tidigt grånad men liflig och glad, Jerichau sitter där, tankfull och stillsam, Qvarnström, som räknar sig till Thorvaldsens närmaste vänner, Marstrand, Roed och den lefnadslustige Ktickler, som sedan iklädde sig kapucinerkåpan, Constantin Hansen, Rohde, Meyer, den lugne Stäck och den lille Palm, finnen Ekman, någon gång också italienaren Plagemann. Den alltid skrattande Egron Lundgrens fina drag synas där bredvid den trygge Wahlboms tjufpojksansikte och Troilis lejonman. Det händer också, att gamle Södermark infinner sig med en stor soppskål under armen och i skålen sillsallat, som han rört ihop efter eget recept. Eller gör man promenader till det gamla Rom, hälst — om månen är uppe — till Colosseum, där om vinterkvällarne näktergalen sjunger, gömd i den rika vegetation, som höljer de gamla hvalfven. Där sjunger man duetter eller hår man tagit mandolinen med sig. » År gå som månader, dagar som timmar », har Fogelberg skrifvit från Rom. Och Scholander instämmer: — " dagen synes kort som en minut, och morgonmessans amen knapt förklingar,. förrn aveklockan bådar dygnets slut ". I Paris däremot finner man dagarne längre än i norden. Man hinner med mera. Paris är därför arbetets stad. De få bland kamraterna, som börjat sin resetid där med flitiga studier efter naturen, de behöfva aldrig ångra sig.
Maj:ts nådiga Skrifvelser: l:o i fråga om ersättning af statsmedel till trenne Officers-enkor, för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigsfångenskap; 2:o i anledning af Cimbrishamns stads ansökning om eftergift af återstoden å ett staden beviljadt amorteringslån; 3:o angående hegardt anstånd med föreskrifua kapitaloch ränle-inbetalningar å de till Norbergs järnvägsanläggning af allmänna medel anvisade lån, och 4:o angående Markaryds församlings framställning om befrielse från skyldigheten ali betala återstoden af ett för dess kyrkobyggnad beviljadt lån utaf allmänna medel; samt : !■ tv Prol.-Utdrag den 8 November 1862. 19 Följande motioner, nemligen: l:t> af Olof Nilsson frän Westerbottens län, om vägunderhållningsskyldighetens skiljande från jordbruket och öfvertagande af Slaten mot allmänna skattebidrag m. m., jemte yttranden; 2:o af samma ledamot, om afskrifning af en del utaf Westerbottens läns äldre undsättningsskuld, med yttrande; samt 3:o af Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län, om förskott af 500,000 Riksdaler till fortsättande af jernvägsarbetena emellan Falköping och Jönköping. S. D. Remitterades lill Bevillnings-Utskottel: Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående fortfarande kurhusafgift, samt Johan Lekbergs från Nerikes län motion om bränvinsminuteringsoch utskänknings-afgifternas ingående till Landt-ränterierna och derifrån skeende fördelning på samtlige släder och socknar inom länen, jemte under öfverläggningen afgifna yttranden. S. D. Föredrogs och remitterades till Lag-Utskottet Kongl. Majlis nådiga Proposition om tillägg uti 15 § af Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, angående den allmänna beväringen, jemte de i anledning af den nådiga Propositionen afgifna yttranden.