Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidkommande således först den för läroverkets ändamålsenliga verksamhet högst vigtiga frågan, huruvida vid hvart och ett af de större elemenlar-läroverken bör anslås fast lön för en stadigvarande Rektor, eller ett flyttbart arfvode för vissa år tillerkännas en eller annan biand de vid läroverket anställde lärare, har Utskottet, efter sorgfällig pröfning af de skäl, som anförts för och emot båda dessa sätt att anordna skolornas styrelse, slädnät i den öfvertygelse, att såväl uppfostran som undervisning inom läroverken bör genom den förstnämnda åtgärden säkrare befrämjas. Om i hvarje annan förvaltningsgren bestämda styresmän med en fast ställning och icke blott tillförordnade för några fä år i sender, anses nödige, så torde beholvet deraf icke mindre göra sig gällande inom skol-verket. Upprätthållandet af ordning ibland ett talrikt antal lärjungar af olika åldrar fordrar, just för alt mildhetens medel skola företrädesvis blifva för ändamålet tillräckliga, en stark myndighet i den styrandes hand. Uppgiften att framkalla och befrämja en harmonisk samverkan emellan ett stort antal lärare, förutsätter icke allenast en öfverlägsen, ulan äfven en längre fortsatt och jemnare personlig inflytelse. 1 afseende på undervisningen blir det, vid den mångfald och del omfång, hvartill denna i sina särskilda grenar numera utvecklat sig, af yttersta vigt, att en enhet vid behandlingen gör sig gällande, hvilken måste i första rummel utgå från skolans styresman och frän de djupare insigler i undervisningens konst och i undervisningsämnenas inbördes sammanhang, som han endast genom länge fortsatt studium och utvidgad erfarenhet kan förvärfva. På grund af dessa skäl hafva i alla de länders skol-verk, der den offentliga uppfostran vunnit en högre grad af utveckling och fullkomlighet, fästa styresmän städse ansetts bchölliga i läroverken och företrädesvis i de större. Det undantags-förhåilande, som hos oss, inom en del af undervisnings-verket, egt rum, och hvilket tvifvelsutan gifvit upphof till förslaget att för låt/re elementarläroverk tillsätta fasta Rektorer, men alt för högre elementar-läroverk med ett flyttbart Rektors-arlvode förse någon af hvarje skolans lärare, synes hafva hemtat sin anledning från förhållandena vid de gamla gymnasierna.
Sanctionen , tagit sig anledningar att yttra misstroende, om, säger jag, man härvid uttryckt sig på ett sätt, som kan hafva en nyttig och hälsosam verkan till realisationens påskyndande, så finnér jag för min del, att sedan man nyttjat detta vapen, så långt det, kan med nytta och fördel användas, finnes det likväl ett annat mera ädelt och måhända lika kraftigt, nemligen det, att bemöta saken med det förtroende, hvartill den är berättigad. Det är ur denna synpunkt, och för att icke brista i ett förtroende, som är lika nyttigt och nödigt för realisationens befordrande, som jag förklarar, att jag för min del instämmer i Utskottets förslag. 332 Den 5 Mars f. ra. Hans Excellence Herr Grejven och LandtMar skal ken framställde proposition först på bifall till sjette punkten, och sedermera på antagande af Herr von Hartina nsdorffs redactionsförslag. Båda dessa propositioner blefvo med Ja och Nej besvarade, hvarjemte votering af Herr von Hartmansdorff begärdes. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken föreslog följande voteringsproposition : Den sorn bifaller, att, på sätt StatsUtskottels i 6:te punkten af Utskottets sednare Utlåtande, angående allmänna Grunder för RiksgäldsContoirets utlåning emot inteckning i jordegendom, tillstyrkt, Reverserne må ställas uti Svenskt. Banco, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer 6:te punkten i Utskottets berörde utlåtande att erhålla följande lydelse: Reverserne ställas i Svenskt Silfvermynt, men med rättighat för låntagarenatt betala ränta och Capital med Svenskt sedelmynt, så vida RiksgäldsContoret icke skulle, under det silfverutväxling i Banken ej äger rum, fordra ränta och capital-afbetalning i silfver. Den 5 Mars f. tV). Hvilken voteringsproposition godkändes och anslogs.
Öfver-Post-Directeurs-Embetet hade i underdånighet framställt, huru poslinlraderna minskats genom enskilde communicationers föranstaltande för brefs fortskaflfande, och anfört, att såsom vilkor för Diligence-Inrättningen mellan Stockholm, samt Rikets vestra och södra orter, redan blifvit stadgadt, att denna Inrättning icke måtte emottaga och afsända bref under 8 lods vigt, och att i nästan alla länder, der allmänna Postinrättningar finnas, det skall vara förbudet, så väl för enskilde, som för Entrepreneurer af forvagnar, eller andra dylika anstalter, att befordra förseglade bref; hemställande bemälde Embete derföre, att det i allmänhet måtte blifva resande och allmänna transportinrättningar vid ansvar förbudet, att medföra förseglade bref under 8 lods vigt, men att sådana brefs befordran med skeppslägenheter deremot, under vissa tillika föreslagne vilkor, måtte tillåtas. Vid föredragningen häraf, den 27 Febr. i835, fann, i öfverensstämmelse med Stats-Secreteraren och Stats-Rådet, a) Kongl. Majt, både med hänsigt till begreppet om enskild rätt och i betraktande af de betydliga svårigheter, controllerna skulle blifva underkastade, betänkligt att då i allmänhet förbjuda resande att emellan orter, som hafva allmän postgång, medföra förseglade bref, men ansåg emedlertid giltig anledning vara för handen, att, till efterrättelse för befälhafvare på ångfartyg och seglande fartyg, samt forman och diligencer, hvilka af allmänheten begagnas, i Nåder föreskrifva de vilkor, hvarunder bref fingo med dylika transporlinrättningar fortskaffas; i hvilket hänseende Kongl, Kungörelse den 7 Mars 1835 utfärdades. y) Tit. Bohm. z) Tit. af Wetterstedt, Mörner, G. Lagerbjelke, Poppius och von Schulzenheim, a) Tit.
Mig vill det således synas, såsom skäl förefunnes att sammanjemka KiksSttns beslut i enlighet med BorgareSt:s, hvarföre jag anhåller alt R. o. Ad. måtte deri instämma eller, om något hinder i formelt hänseende deremot nu skulle möta, att detta Mein. måtte till Utsk. återremitteras. I anledn. af delta Hr Cederschiölds yrkande yttrade Hr Gr. o. Landtm., att hvad frågan om återremiss beträffade, hinder för framställande af propos. icke förekom; men att då Utsk. icke gjort hemställan om förändring i det beslut R. o. Ad. fattat, utan tvärtom tillstyrkt de öfriga Stånden att biträda det beslut, hvari R. o. Ad. stannat, nemi. att det framstälda förslaget må blifva oförändradt hvilanda till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, Hr Gr. o. Landtm, ansåg R. o. Ad. icke, på grund af en sådan hemställan från Utsk., kunna instämma i BorgareSl:s beslut, hvaremot, i händelse återremiss beslutades, det kunde bero på Utsk. att söka sammanjemkning i den syftning, som BorgareSt:s beslut innehöll. Öfverlä ggningen förklarades nu fulländad, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, framställde, hurusom, i följd af hvad han redan yttrat, fråga nu endast vore om återrerfiiss eller Memorialets läggande till handlingarne, såsom den enda behandling, som, derest återremiss icke beviljades, kunde komma i fråga, och efter sedermera gjord hemställan om R. o. Ad. ansåge de gjorda anmärkme föranleda till återremiss, hvarvid ropades Nej, hlef förev:de Mern. lagdt till handlingarne. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Consl.Utskis d. 12 och 15 dennes på bordet lagda Mern. N:o 25, med ani. af E.iksSt:ns beslut rörande det af Const.Utsk. uti Mern.
Dessa af oftanämnde kungörelse föranledda anmärkningar hafva blifvit af mig uti underdånig skrifvelse den 31 Okt. 1850 hos Kongl. Majit framställda, med erinran tillika, det händelsen gifvit iner än vanlig anledning att taga i betraktande den sida af ämnet, sorn framställde dess egentliga vigt: det mångfaldiga äfventyret af missbruk i en art al lagstiftningsmakt, hvilken med eller utan behörighet här i landet utöfvas af så många underordnade myndigheter. Sålunda hade polisförordnanden i hvarjehanda ämnen, eldigt redan gammalt bruk, blifvit utfärdade och fortfore ännu att utfärdas af Konungens Befallningshafvande i alla orter, samt stundom af städernes Magistrater eller Poliskamrar, äfven utan medverkan eller sanktion al Konungens Befallningshafvande; och dessa förordnanden funnes för närvarande åberopade, såsom till efterlefnad gällande samt af domstolar och myndigheter iakttagna, till en nära oberäknelig mängd. *) Jag förmodade det kunna antagas, att dessa lokallagar, icke sällan mindre val beräknade, skola tillskynda hvar sin orts invånare olägenheter, någon gång besvärande äfven for resande, af hvilka orten besökes och som sällan kunna vara om dylika lokalförordnanden underrättade — olägenheter, hvilka kunde inträffa äfven då, när i dessa polislagstiftningar ingen afvikelse sker utöfver gränsen af den ekonomiska lagstiftningsmakten. Men det kunde, efter min tanka, dessutom ej skäligen annat förväntas, än att bland mängden af dessa stadganden skola finnas äfven afvikelser af denna beskaffenhet, hvilka följaktligen dels kräfva rättelse och dels tyckas vittna 0111 olämpligheten af denna de underordnade myndigheternes lagstiftningsbefattning, hvarifrån afvikelserne leda sitt ursprung. Af de sålunda i underdånighet anmärkta förhållanden har jag funnit mig föranlåten till följande särskilda underdåniga hemställningar:
I afseende på några andra var proportionen något olika, men jag ber att få påminna derom, alt jag icke lemnat ifrägavande upgift såsom någon bestämd regel, utan endast såsom ett bevis derför, att Utsk:ns förslag, om icke precist lika, dock i sjelfva verket någorlunda nära innehåller ' samma inskränkningar, som förefinnas uti 1846 års författn. Vidare har Gr. Lagerbjelke framställt den deduktion, att om riksmynls-kassan genom depositioner till den grad ökade sig, alt den närmade sig grundfonden, och, om man icke bade rättighet, alt i st. f. den inflytande riksmynts-kassan utgifva sedlar, skulle rörelsen kunna afstanna, men Gr:n har förbisett, att om en sådan rikedom uti riksmynls-kassan förefinnes, så är det ingenting som hindrar, att af densamma åter utsläppa det öfverflödiga beloppet, ty blott densamma, såsom talaren sjelf medgifvit, motsvarar } af hela grundfonden, så är del under vanliga förhållanden tillräckligt. Jag återkommer likväl till hvad jag förra gången yltrade, att jag alldeles icke framställt något bestämdt yrkande, alt Utsk:ns förslag i detta hänseende borde antagas i st. f. det nu gällande 4:de mom:tet i 1846 års författn., utan jag tog mig friheten visa', att i praktiskt hänseende Utsk:ns förslag vore lika så godt, om ej bättre, än det nu gällande. Hvad angår de för kreditiver lemnade säkerhelshandl. som skola grunda rättigheten lill sedel-emission, vidhåller jag milt, i öfverensstämmelse med en annan talare, framställda påstående, att det är nyttigt, att uti detta afseende göra en inskränkning. Gr. Lagerbjelke har misstagit sig, då han synes tro, att jag icke skulle anse de för krediti vs erhållande lemnade inteckningar, obligationer, aktier etc. utgöra sådana handlingar, hvarå sedelutgifningsrätt skulle kunna grundas.
Tager man å annans mark olofligen torf, näfver, löf, bast, vindfälle, ris, gren, eller annat sådant, som ej till bruk upphugget eller beredt är böte för åverkan två gånger värdet.” § 54. Ofverträdelser, som blott förnärma enskild persons rätt och ej angå föreskrifter, som till allmänt gagn gifna äro, må, då ansvar för stöld eller snatteri icke ifrågakominer, endast af målsegaren åtalas”. Genom antagandet af detta förslag hade lagstiftaren emellan tillgrepp af vexande träd och af vindfälle eller ris stadgat en skilnad, som skulle väcka folkets uppmärksamhet, och afhålla från lättsinnigt fällande af träd, som stå på rot. Tager man derjemte i betraktande att snatteri-bot enligt Utskottets förslag eger rum vid tillgrepp af ända till 15 R:drs värde, samt att, med afseende å det låga värde, som ännu åsättes skogseffekter, sådana effekter till detta värde utgöra flera hästlass, så torde det vara uppenbart att den sorn tillgriper vexande skog till ett sådant värde är en stortjuf, och förtjenar tjufvens näpst, då deremot den fattige, som, i saknad af dragare, tager ris, grenar, vindfällen eller dylikt endast straffas med böter; och, äfven om han fäller vexande träd, svårligen lärer taga så mycket, att han kan bestraffas hårdare än för snatteri. Men, äfven under erkännande af hvad här blifvit anfördt, skulle tiden icke vara inne för denna förändring. I vårt naborike, Norige, som icke torde vara mindre Bih. till B. St. Prot. 1862 §/• 1863. 7 Sami. 1 Afd. 13 Haft. G 42 Lag-TJtshottets Betänkande N:o 35. skogrikt än Sverige, var likväl tiden för denna förändring inno redan för 20 år tillbaka, eller 1843, vid antagandet af deras nya strafflag; och icke den ringaste klagan bar deröfver försports.
Riksdag beviljade extra statsanslag ' Af Bankens behållna vinst och kapital-öfv er skott vid 1839 års slut „ Manufaktur-Diskontens runtcvinst för åren 1843 och 1844 Ersättning för 1841 års, utaf Kongl. f. d. Nummcr-Lotteri-Inrättningens medel utbetalda, lön till nämnde Inrättnings Sekreterare Afbetalningar å 2:ne Nummer-Lotteri-Kollektörers balanser Hushyra för en år 1841 för Rikgälds-Kontorets räkning inropad egendom i Borås Årligt ränte-anslag till Hans Maja Konungen Anslag till Stals-behofvens fyllande , . .. Understöd för sådan Fattigvård, som bör af Staten bekostas, Extra statsanslag för Länshäktenas ombyggande Dito till aflöning för Lagberedningen ... Dito för Försvarsverket till lands Dito för Dito till sjös Dito för vattenkommunikationer och hamnbyggnader Dito för landsvägarnes omläggning och förbättring ... Dito för vattenaftappning ar och od lingsj öretag Dito för aflöning och undersökningskostnader för allmänna arbetens utförande Dito för Civil-Ing enior ers bildande vid Mariebergs Läroverk Dito för uppförandet af en Lanshöfdingt-Residensbyggnad i Wexiö samt Embetshus för Landskansliet och Lands-Kontor et m. m. i Wenersborg Dito för iståndsättande af Konungagrafvarne i Warnhems Kyrka Byggnadsanslag för Fria Konsternas Akademi samt Universiteterna i Upsal och Lund Anslag till Folkskolelärares bildande och aflönande Särskildt anslag till Garnisonsskolan i Christianstad .. Anslag till befrämjande af Skandinaviska Natur forskarnes sammanträden Dito till dito af praktiska Skeppsbyggeri-Instituters inrättande Dito till llllsorteringsanstalters dito . Ersättning för de till Ortala f. d. Kronobruk disponerade kolräntor Understöd för Rustoch Rotehällarne inom Jemtland Anslag för beredande af en Arbetsinrättning i Eskilstuna 727,984: 35. 4. Utbetalning af det s. k.
Maj:ts Nådiga Proposition till Pikets Ständer, angående afskrifning af Upsala Academies skuld till RiksgäldsConloret, för ett erhållet lån till fullbordande af det nya JBibliothekshuset i Upsala; N:o ng, i anledning af vackt fråga om inrättande, på Statens bekostnad, af en arbetsoch corrections-anstalt inom Götheborgs och Bohus Län; N:o 120, i anledning af väckt motion, rörande de utskylder, som för Landshöfdinge-Residenset i Nyköping böra till stadens cassa betalas; JNf:o 12 r, i anledning af väckt motion, om arfvoden till städernes Rådhus-Rätter för deras befattning med Tullmål; N:o i22, i anledning af väckt fråga, om bidrag af Statsmedlen till förbättrande och islåndsättande af Warbergs haran; N:o .123, i fråga om-begärdt Statsanslag för en hamnbyggnad vid Cimbritshamn; N:o 124, i anledning af vackt fråga om understöd af allmänna medel för hamnbyggnad och strömrensning vid Ronneby köping; N:o ian, i anledning af väckt motion, om Statsanslag för segelfarts öppnande genom sundet vid Björnängshals nära Marstrand; N;o 126, ’ anledning af väckt fråga om rättighet för nybyggessökande, att, emot behörig borgen, lyfta hela odlingsunderstödet, så snart genom bevis styrkes, att odlingen blifvit verkställd; N:o 127, i anledning af väckt fråga om det tillägg i Afvittringsstadgan, att alla syner, som ske i och för nyhemmans upptagande, måtte af Staten bekostas; Fröt.
Då, enligt hvad erfarenheten såväl vid nuvarande som vid föregående Riksmöten ådagalagt, R. o. Ad:s personal ständigt är underkastad omvexlingar, så att — åtminstone vid början af Riksdagen — före snart sagdt hvart enda plenum polletter till inträde å Riddarhuset dels inlemnas, dels uttagas, men det tvifvelsutan såväl för Hrr Elektorer vid tillsättande af blifvande ledigheter i Utskm. som ock för valen lill ledamöter i förstärkta Utsk. m. fl. val, äfvensom för Riksdagsärendena i allmänhet, är af icke ringa vigt att ega kännedom om Ståndets sammansättning under olika tider af Riksdagens lopp, får jag vördsamt föreslå, att genom Riddarhus-Kansliets försorg och under tillsyn af Riddarhus-Fiskalen, som i allt fall öfver Riddarhusets ledamöter förer noggranna längder, särskild efter Bänkmansfördelningen uppgjord förteckning öfver R. o. Ad:s röstberättigade ledamöter, med utsättande jemväl af Bänkmans-, Elektorsoch Utsk:s-ledamots-befattningarne för dem, som till sådane blifvit valda, måtte minst en gång hvarje månad till trycket befordras och bland Ståndets ledamöter utdelas. Besväret för Kansliet med dylika förteckningars uppgörande bör ej blifva särdeles betungande, helst om för ändamålet stående stilar vid tryckeriet användas, och kostnaden lärer, isynnerhet i sistnämnde fall och i förhållande till omkostnaderna för öfrigt riksdagstryck, få anses vara af ingen betydenhet. Derest denna motion af HögloQ. R. o. Ad. remitteras till Riddarhus-Utsk:t, vore det för verkställigheten af ifrågavarande förslag önskligt, om bemälde Utskott ville afgifva sitt Utlåt, i frågan så tidigt omständigheterna medgifva. Remitterades till Riddarh.-Utsk:t. Gr. von Saltza, Carl Anton Philip, anförde mundtligen: Då den lag. som ännu med få modifikationer reglerar vår tillverkning af bränvin, blef antagen, mottogs den af nationen utan knot, oaktadt den stora rubbning den medförde i ekonomiskt hänseende, derföre att den hvilade på en stor moralisk grund.
Riksdag funnit sig böra bevilja då nödiga ansedda anslag af allmänna medel för uppförande af ifrågavarande tvenne lärohus, samt upplyst är, alt, i följd dels af de under sednare åren stegrade prisen ä inalerialier och dagsverken, dels af andra inträffade förhållanden, som vid kostnads-förslagens uppgörande icke kunnat förutses, dessa anslag behöfva ökas, så framt byggnaderna skola kunna fullbordas, Rikets Ständer, med afseende å angelägenheten alt dessa arbeten icke, för bristande medel, må afbrytas, funnit sig böra, utöfver de förut anvisade anslagsbeloppen. nu, lill fullbordande af lärohus-byggnaderna i Wexiö och Wisby, bevilja för den förra byggnaden 30,000 Ridr och för den sednare 15,000 Ridr Runt, alt i mån af behof utgå, dock med förbehåll, att några kostnader för byggnadernas underhållande icke komma alt drabba •Statsverket. 21 io I anledning af väckt fråga om anslag för utvidgning af Läroverksoch gymnastikhusen i Nyköping, hafva, efter lagen kännedom af en till Rikets Ständer i nåder öfverlemnad underd. Skrifvelse i enahanda ändamål, med densamma åtföljande handlingar, Rikets Ständer funnit derigenom vara ådagalagdl, såväl att ifrågavarande skolhusbvggnad, i anseende till det ständigt vexande antalet af lärjungar, numera saknar tillräckligt utrymme och således är i högsta behof af utvidgning, som ock att gymnastikhu - Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 222.
R:dr, dito dito 504 R:dr för åren 1860 med 1873, och 252 Rdr för år 1874 6,300: — 7,308: — » deltagarne i sänkningen af Ostanbräcksoch Wiisjöarne inom Tuna socken och Södra Helsingland, ä 6,240 R:dr, emot årlig inbetalning af 8 procent å lånesumman, under 141 år, från 1862 års slut 6,240: — 6,240: — » dito i sänkningen af Fäbodetjern i Söderala socken, å 480 R:dr, emot dito dito, 480: — 480: — » dito i sänkningen af Aloch Telge-sjöarne i närhe ten af Söderhamn, å 27,600 R:dr, emot återbetalning från 1863 års slut af 8 procent årligen å denna lånesumma, hvarvid räntan beräknas efter 3 procent 10,000: — inom Westerbottens län: till Bruksegarne O. Forsell och E.
Jemtland och Norrige, angående en kommunikationsled mellan . 144. n 7 o Jerlåsa, angående danaarf till förmån för 133. Jernlunden, angående sänkning af sjön 158: 32,33 Jernvägsstambanornas fortsättning år 1857, angående medel till vestra och södra . .16. 55. Jernvägsstamliniernas utförande och derför erforderliga medels anvisande 62. » angående återremiss å, jemte förslag till voteringspropo sitioner rörande .. 97. » angående utförande på enskild bekostnad af vissa delar af 98. Jernvägar, angående medel till Statens 99. » angående en Centralverkstad för materielen vid 100. » angående en jernvägsstation å Södermalm .112. angående återremiss å d:o d:o 114. » angående förskott å beloppet till arbeten å vestra stambanan .118. b angående verkställda omröstningar rörande .113. Q Reg. öfv. Stats-Utsk:s Utlåt. o. Memor. 1856—1858. 2 <0 Utlåtandets Numme och Moment, Jernvägar, angående sättet och ordningen för utbetalning af medel till 125. » angående återremiss härå . 150. » angående medels anskaffande genom skattskyldig jords försäljning för 161. * angående lån till Gefle-Daia .174. » angående lån till jernvägsanläggning mellan Wessman och Barken ' .175. » angående ytterligare lån åt Nora-Ervalla jernvägsbolag . 176. » angående undersökningskostnad (ör jernväg från Wexiö till Södra stambanan . 221. Jfösjön, angående sänkning af ... 158: 48. Indragningsstalen, angående utgifter till 167. Industriella förhållanden, reseberättelser rörande 110. Ingeshult, angående jordafsöndring från ... 138. Ingeniörkorpsen, angående löneförhöjning för .71: 24. Inqvartering, angående förhöjning af ersättning för soldatsoch båtsmans247.
R:drs värde och deröfver stycket 100 R:dr värde 20 R:dr inf.-tull. Bomulls: Al ngods: Tryckta eller prässade 8 sk. inf.-tull per aln Bomulls med blandning af lin: Dräll och Damast 24 sk. inf.-tull för 1 qv. aln, samt i R:dr tull-värde. Ylle: Alngods: af Kardull eller okammad ull allena: Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck , 1 R:dr inf.-tull per aln. Half-Ylle: Dukar: Shawlar och Shawletter samt halsdukar af ull eller ull och bomull tillsamman t 00 R:dr värde, 20 R:dr inf - tull. Linne och Hamp: Dräll och Damast 1 R:dr inf.-tull för 1 qv. alu samt 2 R:dr tullvärde. Kammarduk och Batist 36 sk. inf.-tull per alu 40 Förstärkta Stals-Utskottets Memorial N.o 4°9• Voterar Ja; Dea det ej vill, Nej; Vinner Nej, komma tullbeslämmelserne å följande Varu-artiklar att blifva: Helsiden: Shawlar, Sbawletter och andra dukar: af så kalladt Bourre de Soie 4 R*dr iuf.lull per Skälf* Halfsiden: eller af silke med blandning af bomull, lin eller ull: Alngods, alla slag 2 R:dr inf.-tull per Skålp. Shawlar och Sbawletter och andra dukar: af io R:dr värde och deröfver stycket, ioo B:dr värde i5 R:dr inf.-tull. Bomulls: Alngods: Tryckta eller prässade: Corderoy, Cordet, Dimity, Felb, Gaze, Halflinon, Musslin eller Nettelduk och Moll, Percal, Baltist, Sammet, Manchester, Satin, Jean, Sticktyg eller Pique', Tricot och Tyll • Tullrärde och införsel-tull härå i o proc. högre än för hvila af samma slag.
I en inom Vällofliga Borgare-Ståndet väckt motion, N:o 222, har Herr C. Hullman föreslagit, att Rikets Ständer ville, till kreditiv från Riksbanken Bih. till B. S. Prot. 1862 & 1863. 6 Sami. / A/d. 5 Häft. 2 10 Banko-Utskottets Utlåtande JVs. 19. för cn filialbank i Carlstad, hvartill aktier å ett belopp af en million R:dr blifvit tecknade och hvars reglemente vore till Kongl. Maj:t för erhållande af nådig fastställelse ingifvet, bevilja ett belopp af 500,000 R:dr, pa de vilkor, som i nu gällande Bankoreglemente äro föreskrifna. Då den ordning, som hittills utan undantag följts i afseende på meddelande af försträckning åt filialbank, att Rikets Ständer anvisat det belopp, hvilket dertill finge användas, men att åt Banko-fullmägtigc öfverlemnats att bestämma om fördelningen deraf på de filialbanker, hvilka, efter uppfyllande af föreskrifna vilkor, sig till erhållande af försträckning anmäla, äfven för framtiden torde böra iakttagas; och då dessutom, efter hvad kändt är, oktroj för omförmälda filialbank ännu icke blifvit af Kongl. Majit i nåder beviljad, så får Utskottet, på dessa skäl, afstyrka bifall till ifrågavarande motion. Stockholm den 15 Januari 1863. STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN 1863. HankoUhkollets Utlåtande A :o ‘20. Ank. till Exp.-Utsk. den IG Jan. 1863, kl, 12 midd. Utlåtande, i anledning' af eli utaf f. d. Faktoren och Handlanden C. G. Schöldström gjordt ackords-anbud. Hos Utskottet har f. <1.