Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
RifSbag bito för tnrebningen od) möbleringen af RifSgälbSkontorctS förra ljus bito för proötjTonctta 3nrcbitingen uti bet af RifSgälbSkontoret nu begagnabe l)ttS krebitio*3lnflag: 3 afräfning ö Slnftagct för anlägganbet af en SSattulebning till karis* frotta . 20,000. ytterligare ntbetalbt pö bet loib 1828—i83o örenS RifSbag amoifabe lilla krcbitioet 75,000. Sitt ffoitgl. kontmcrcekotteginm titt Utt*3)iScont*5onbcnS för* fiärfning 39,000. ^örffott: görjliutit litoab forn, enligt liqutb, öfmerffottcn på StatSSSerfctS 3nfl'ni* fler för ör i83i mtberttigit bet på famma öfmerffott attmifabc anjTag af 70,000 R:br, åfmeitfom ben beri upptagne krtra StatSbrtfl R:br 25,741: 9. 10. etter tittfammanS 95,74i-‘ 9.10. görjfjutite fojiitabcr för fiftlibne RifSbag 822: 33. A. Biörck. C till Rifeté ©tänbcré, år i835, förfamläbe Rebiforcrd af ©rate*, 33aitco* orft Rifégälbé*§S3erfeit ikrättelfe angåenbe Rifögälbö*Soittoiret.)
Vi voro ledsamt nog förhindrade bevista denna föreställning, och då uppfö- randet af samma opera i måndags till följd af hr Bruns opasslighet måste inställas, kunna vi alltså ej meddela något närmare om densamma. Hr Bruns såväl sång som spel lär, efter hvad vi inhämtat, hafva varit af god verkan. Största bifallet väckte han med sina piskkupletter. Äfven fru Ste7 ' ky fick sin rikliga anpart af applåderna. Under inöfning att inom kort gifvas är operan » Phryne » med fru Anna Petterson-Norrie i titelrollen. Richard Wagners - &gt;Niebelungen-Ring&gt; samt » Tristan och Isoide » komma som bekant att under instundande juni månad uppföras å k. operan härstädes af ett uteslutande tyskt operasällskap under ledning af direktören d:r Löwe i Breslau. Bland solisterna märkas så framstående namn som fruarna Morän Oiden från Munchen och Staudigl från Berlin samt hr Elmblad, hvilken tillika tjänstgör som förste regissör. Abonnementslistor äro utlagda i hrr Looströms &amp; Comp:s bokhandel å Norrbro. K. Dramatiska teatern. Ett synnerligen intressant program har det Almlöfska gästspelet tillfört oss i och med Ibsens lustspel » De ungas förbund », som i tisdags afton efter en tioårig hvila upptogs på denna scen. En i de minsta detaljer så skarpt utmejslad karaktärsfigur som Knut Almlöfs Daniel Hejre skulle vara en stolt prydnad för hvilken världsscen som helst. Någon afmattning i den utmärkta prestationen kunde på ingen punkt förmärkas, och det högljudda bifall, som hälsade hvarje den minsta af de satirmättade replikerna, utgjorde en förtjänt hyllning åt ett konstnärsskap, som bibehållit all sin glans och smidighet in i en ålder, där de flesta sedan länge skulle ha trubbats af årens tyngd. En värdig medbroder från den gamla stam-rollbesättningen ägde han i hr Thegerström, hvilkens Aslaksen äfvenledes visade sig förunderligt ha motstått tidens tand. Hr Fredrikson gjorde kammarherren med en nobless och värme, som verkade äkta och ryckte med till fullkomlig sympati.
N:o 281, angtde rättighet för åtskilliga rotehållare vid Westerbottens regemente att återbekomma dem oriktigt påförd vacance-afgift; N:o 282, om anslag för sammanträden af Skandinaviska naturforskare och läkare; N:o 283, om ersättning till pensions-inrättningen för Skånska städernas embetsoch tjenstemäns enkor och barn för en å nämnda inrättning öfverlåten fordran hos K. M. och Kronan; N:o 284, ang:de Landskamereraren, Kammarrättsrådet S. Lindberg förunnad befrielse från all ersättningsskyldighet i och för Kronofogden Hoflings balance; N:o 285, ang:de pension för afl. Bancofullm. Anders Danielssons enka och barn. Likaledes upplästes lill justering Exped.Utsk:s förslag N:o 19 till § i riksd.beslutet, angtde dagsverksskyldigheten till kungsgårdar och boställen. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Det Höglofl. Ståndet torde bafva gifvit akt derpå, att fråga nu icke är om en underd. skrifvelse till K. M., utan om en § i riksd.beslutet. Dess ändamål är naturligtvis, att man måtte äga en underrättelse för framtiden om de beslut, som af statsmakterna blifvit fullständigt fattade. Hittills har så tillgått, att alla sådana mål, hvilka under riksdagen blifvit så Den 5 April f. m. afgjorda, att de kunnat lända till efterrättelse, hafva omständligt intagits i riksd.beslutet, såsom statsregleringar och Jagföiändringar, m. in. dylikt. Deremot hafva sådana R. Sits heslut, hvilka berott på K. M:s samtycke eller R. St:s önskningar, blifvit lill rubriken och skrifvelsens nummer i liksd.beslutet omförmälda och sådant allt med rätta. Ty om ett sådant beslut i sin helhet införes uti en §, på sätt nu föreslaget är, så skulle läsaren i framtiden tro, att det vore i öfverensstämmelse dermed, sorn beslutet gatt i fullbordan, ehuru K. M. måhända hade antingen förändrat eller alldeles afslagit Ständernes framställning.
Dem beta, kan, i fall Ridderstapet och Ade.ln beslutar at Stängsel-skyldigheten wid Kongs-Ängarne stall existera, Utstotletö Förslag i detta afseende förfalla, emedan det wore löjligt at förestrifwa någon oecnnoinist cletaiile, da man uplätit jorden pä ärrenäs mot en witz öfwerenskommen Hrrengs-8umm3, L fall ej afsigten wore at förhindra en högre Luttu, , af i fräga warande Jord. Grefwe körner, -löolk 6öran. Jag kan för min del ej ogilla den Anmärkning, at der för Kronan wore bättre, at til Staten erhälla Hö i natura, an at läta lösa det efter markegängs pris, Den 27 Mars. r rz? pris, vch sedan pä ^uckion uphandla det erforderliga (Qvantum; men innom Utskottet wörö de fleste Ledamöter af den ranka, at en sadan speciel reglering ej wor.e möjlig, emedan den endast kunde gälia för de Angar, som nara omkring Mälaren äro belägne. De andra Ständen wore i detta fall sä cleciäerLlle, at det war omöjligt, ar förmädem, at pä de hos Nidderskapet och Adeln gjorde Anmärkningar fasta nägon upmärksamher. Hwad Stängsel - skyldigheten beträffar, lärer principer» om dest allmänna nytta wara underkastad något twifwelsmal, dä pa wista Orcer skogsbrist werkar mycken dyrhet wid Stängsel. Der wore kanske äfwen wädligt at pålägga den, när den ledde lil kostnad ej allenast för den som Qwille odla, utan äfwen för Grannen som ännu icke tänkt derpä. Min öfwerrygelse är derföre, at den som wik odla, sjelf ma stänga, men at derföre en annan skulle wara skyldig at äfwen stänga sin andel, kan jag för min del ej inse. Friherrej eeäerstrom, jacob.
Ståndet genast kan punktvis till afgörande företaga betänk., bifalla den eria punkten och afslå den andra, oberoende af hvad grundlagen stadgar för behandling af frågor, som blifvit beredda i andra än Ridd.Utskottet. — Efter jag har ordet anhåller jag få tillkännagifva, att jag instämmer uti den uppfattning för frågans afgörande, sorn Hr Frih. o. Landtm, framställt för R. o. Ad. såsom genaste vägen att komma till slut i frågan. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Ridd.Utskts förslag att bänkm.valen skola afskaffas. Ropades starka ja, blandade med ganska många nej. ■rrx Deu ii April f. m. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, alt han trott sig finna, alt R. o. Ad. bifallit bans nn framställda proposition. Frih. Gederström, Jacob, samt Hr Hjerta begärde votering. Hr Hjerta: Jag bar visserligen icke mycket emot Ridd.- Utskls betänk., men jag begär votering blott för den omständighetens skull, som jag nyss nämnde, nemi. att förvara hvarje persons rättighet alt få sin tanke uttryckt vid afgörandet, och för att få dictera contra-propos:n. Jag tror, att allas mening bäst blefve bevarad, om propos. först framställes till bifall eller afslag på betänk., och sedermera, derest detsamma afslås, propos. till bänkm.valets bibehållande, eller antagande af Hr Lefre'ns förslag. Gr. Frölich: Jag tillstår, att det var mot min önskan, alt propostn föll sig så som den gjorde; men sedan så lyckligen inträffat, att svaret varit sådant, att Hr Frih. o. Landtm, kunnat anse ja vara öfvervägande, så är jag nöjd dermed. IVu återstår således endast att bestämma contra-propos:n. Att uppgöra den, öfverletnuar jag åt dem, som önska annat än ja, emedan jag, för min del, svarat ja på propositionen. Frih. Boye, Ludv.: Såsom jag uppfattat
Jag anhåller dock att vid detta tillfälle få betyga Hr von Hartmansdorff min tacksamhet för den moderation, hvarmed han yttrat sig ang:de de omtvistade lärometoderne. Den strider märkligt mot den hetta, hvaimed det nya skolsystemets försvarare eljest, åtminstone i tryck, hafva behandlat denna fråga. Jag bör anmärka ett af honom begånget misstag, då han säger, att jag föreslagit en afgift, uppgående endast till \ af hvad nu vid nya elementarskolan betalas. Jag förmodar att den afgift af 20 r:dr b:co, han omnämnde, utgår för ett helt år, hvaremot jag föreslagit högst 5 r:dr samma mynt terminvis; och skulle således den ärliga afgiften uppgå till hälften af den vid nya elementarskolan. I de flesta fall har Hr von Hartmansdorff instämt uti hvad jag föreslagit. Endast några anmärkmr deremot har lian framställt,' såsom vid 2:dra mom. af 2:dra punkten, der jag föreslår att den nya. elementarskolan måtte blifva utvidgad, d. v. s. att den måtte 302 Den 22 December f. in. få en större lokal åt sig upplåten, så att det vore möjligt för skötlan att emottaga ett obegränsadt antal lärjungar. Han liar fästat sig vid ordet obegränsadt och funnit det mindre lämpligt. Men enligt skolordningen, åligger det de gamla skolorne att emottaga så många som anmäla sig, d. v. s. eli obegränsadt antal; om en skola bade så stort tillopp af lärjungar, att de icke kunde inrymmas i den gamla lokalen, finge väl styrelsen hos vederbör, anmäla detta förhållande. För min del önskar jag uppriktigt att den nya elementarskolan måtte få en utvidgad lokal, på det så stor fördel som möjligt måtte komma allmänheten tillgodo af denna skola. Dessutom bekänner jag öppet att den nya skolmetodens mindre lämplighet just skall starkast framträda då fråga blir att efter densamma undervisa ett större antal lärjungar. Jag liar föreslagit att bevilja liyresmedel åt denna skola för anskaffande af lämplig lokal, hvaremot Hr von Hartmansdorff ansett att anslag borde beviljas till inköp af eget hus åt denna skola, hvartill då sannolikt skulle behöfvas omkring 50,000 r:dr.
Ehuru det bör för modas att den föregående undersökning, som nu blifvit Föreskrifven, skall medföra säkerhet för en hvar emot inskränkning uti hans lofliga näringsfrihet; likväl och på det att ej någon må sakna tillfälle att lagligen bevaka sin rätt, skall uteslutande Privilegium ej i något fall utfärdas annorlunda, än med det vilkor, att sedan dess innehåll blifvit, genom Privilegii-innehafvarens försorg, trenne gånger i Stockholms Postoch InrikesTidningar kungjordt, den som förmenar sig vara genom samina Privilegium förnärmad, är öppet, att inom trenne månader ifrån sista kungörandet, hvarje månad till trettio dagar beräknad, skriftligen anmäla sig hos Commerce. Collegium, som då, efter förnyad noggrann undersökning, bör skyndsamt meddela utslag, huruvida klaganden företett skäl, som förtjena sådant afseende, att dst vilkorliga Privilegium, som blifvit utfärdadt, kommer att förfalla; eller om han varit obefogad till sin talan, och samma Privilegium således må till dess kraft och verkan fortfara; i hvilken sednare händelse han bör sakfälla® att böta 5o till 100 R:dr efter omständigheterna, och tillika kännas skyldig att ersätta Privilegii-innehafvarens förlust genom uppehåll och förordsakade kostnader. I fall anmärkning emot uteslutande Privilegium icke, in - 36 Den i Martil» norn förenämnde tid blifvit vederbörligen bevakad, vare det ej underkastadt något klander. 2) Kortaste tiden för åtnjutande af ett uteslutande Privilegium bestämmes till sex (6) år, hvaremot längsta tiden ej må öfverstiga (i5); och vilje vi ej i nåder medgifva, att sådan tid må förlängas, så framt icke synnerliga skal skulle dertill föranleda och någon för Riket vigtig slöjd funnes, ej kunna på annat sätt främjas. Vid bestämmandet af en sådan tid bör göras afseende på uppfinningens härkomst, om den är Svensk eller endast första Copian af en Utländsk; samt på den större eller mindre kostnad, sorn den antingen redan medfört eller i utfö. randet skall medtaga. i ,T)
Ägor som tillhöra kronohemman eller boställen får inte göra sådana avsöndringar utan Vårt nådiga tillstånd. Malmö den 2 februari 1807. GUSTAF ADOLPH. Kungörelse angående förhöjning i postporto. Malmö den 5 februari 1807. Då postverkets utgifter ökat har Vi ansett nödvändigt till en billig förbättring av postförarnas villkor och för att främja postens säkrare och skyndsammare gång, höja portot med 50 %. Ett brev mellan Göteborg och Abborrfors kostar 12 skilling banco lodet. Undantas taxorna på brev mellan Hamburg och Helsingör samt postsjöfarten mellan Ystad och Stralsund. Malmö den 5 februari 1807.GUSTAF ADOLPH. Kungörelse angående vad vederbörande iakttaga skall i anseende till 1733 års Regementsskrivar-Instruktion utsatta böter för de räntebetalare vid de indelta regementena, som utebliva från det andra avlöningsmötet för året. Stockholm den 5 februari 1807. I anledning av uppkommen fråga huruvida regementsskrivaren har rätt, att på anmälan erhålla handräckning för att uttaga böter som enligt 1733 års regementsskrivarinstruktion skall erläggas från den räntebetalare som vid första mötet inte betalt räntan. För den som vid andra mötet inte fullgjort sina skyldigheter förordnas, att regementsskrivaren gör en förteckning på dem som inte varit närvarande eller genom ombud uppfyllt sina skyldigheter. Förteckningen skall uppläsas för allmogen, bestyrkas av kronobetjänt och sändas till Kungl Maj: ts Befallningshavande, som förelägger honom att inom viss tid visa om han gitter, att han varit av laga förfall hindrad att inställa sig. Dessa förteckningar skall läsas upp i kyrkorna i de socknar, där dessa personer bor. Om de urskuldar sig och betalar det försuttna vitet avförs ärendet. Skulle personen fortfarande inte betala hänskjuts ärendet till domstol. Då resorna till Befallningshavaren ofta överstiger vitesbeloppet tillåts att anmälan görs hos kronobetjäningen på orten, som sedan förmedlar ärendet till Befallningshavaren. Kungörelse angående återkallandet av den, Kungl Kollegium under den 28 november 1806 utfärdat. Stockholm den 23 februari 1807.
December 1862, Kongl. Majit, jemte det, uppå derom gjord underdånig ansökning, dåvarande Chefen för statens jernvägsbyggnader, Öfversten m. m. Friherre N. Ericson erhållit entledigande från berörda chefsbefattning, tillika funnit godt förordna, att den myndighet och förvaltning, som dittills af bemälde Chef utöfvats, skulle från och med 1863 års ingång fördelas på två särskilda styrelser. Af dessa skulle, enligt hvad af nyss åberopade nådiga bref vidare inhemtas, den ena, under benämning Kongl. Styrelsen för statens jernvägstrafik, öfvertaga befattningen med alla de ärenden, som afsåge ordnandet af allmänna trafiken å stambanorna, i den mån de vore eller blefve färdigbyggda, vidmakthållandet af banorna jemte dertill hörande byggnader, verkstäder, materiel m. m., äfvensom uppbörden och förvaltningen af dervid inflytande medel. Den andra, benämnd Kongl Styrelsen öfver statens jernvägsbyggnader, hade deremot att, intilldess annorlunda kunde varda i nåder förordnadt, utöfva högsta ledningen af nybyggnadsarbetena vid statens stambanor och hvad dermed egde gemenskap, samt i följd deraf uppbära och förvalta de för dessa arbeten anvisade medel. I anledning häraf hafva Revisorerne ansett lämpligt att, under rubrik >'Statens jernvägstrafik», här nedan särskildt upptaga redogörelsen för de till begagnande upplåtna banorna. Beträffande först de till jernvägsbyggnader anslagne medel, så redovisas dessa för revisionsåret uti 6 särskilda hufvudböcker, nemligen för: l:o Öfverstyrelsen öfver statens jernvägsbyggnader, 2:o Vestra stambanan, 3:o Södra stambanan, 4:o Östra stambanan, (Katrineholm—Norrköping), 5:o Norra stambanan, 6:o Nordvestra stambanan, (Laxå - Kristinehamn). Samtlige dessa räkenskaper hafva för revisionsåret undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, redogörelserna för Öfverstyrelsen samt vestra, södra och östra stambanorna med, men för norra och nordvestra banorna utan anmärkning. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: l:o Öfverstyrelsen öfver statens jernvägsbyggnader. Debet. Balans från år 1862:
Yl. Creditiv för Riksg.cont., att till större eller mindre del kunna begagnas fr. d. i Sept. hvarje år t. d. t Juli det nästpåföl jan de. 25:te punkten: att den vid sednaste riksdag Riksg.cont. medgifna creditiv rättigheten, hvilken i så måtto skiljer sig från de förutnämnda cassacreditiven, att den är för Cont. kostnad soch rän te fr i samt årligen på förhand försäkrad, måtte få bibehållas; dock med rättighet för Bancostyreisen att äfven detta creditiv uppsäga, då Bankens egen ställning sådant fordrar. Frih. Cederström: Den rättighet, som detta mom. tillägger Bancostyrelsen, att uppsäga creditivet i Riksg.cont. synes mig mer än lättsinnigt föreslagen. Jag kan icke begripa, hvad det vill säga, att tillåta Bancostyrelsen att uppsäga detta creditiv; ty det faller af sig sjelf, att om Banken kommer i verkligt behof af att sådant må ske, måste R. St. sammankomma för att om förhållancfet öfverlägga, emedan statsbehofven då ej kunna blifva uppfyllda. Jag tillstyrker derföre, att i detta mom. den mening, som börjas med ordet dock, måtte utgå och mom. slutas med ordet bibehållas. Den 31 Juli c. ra. Gr. Cronhjelm: Jag tyckte mig höra, att Frih. Cederström påstod, att detta stadgande om rättighet för Bancostyrelsen att uppsäga Riksg.contts creditiv i Banken innebär en stor lättsinnighet. I sådant fall anhåller jag, att denna lättsinnighet må blifva qvarstående. Jag finner nemi. rättighetens bibehållande vä! grundadt; ty om Bankens ställning fordrar, att ett så stort creditiv, som det ifrågavaiv, icke må af Banken utgå, bör man lemna Banken tillfälle att uppsäga detsamma, enär det blifvit lemnadt kostnadsfritt för Riksg.cont. och utan hypothek.
4 Sami. 1 Afd. 2 Hand. 23 tiäft. 11 82 Stats-Utskottets Utlåtande M 122. vissa anslag ar vordet ökadt i den mån sådant måst blifva en följd af den utaf Rikets Ständer godkända beräkningen af indelta andelen utaf ordinarie räntan. Uti högstberorde nådiga proprosition om Stats verkets tillstånd och behof har Kongl. Majit gjort åtskilliga framställningar om anvisande af medel dels för vissa år eller tills vidare, dels för en gång, till föremål, tillhörande Civil-departementet, dervid i ordningen först förekomma frågor om anslag eller lån för kanaloch sluss-anläggningar, mindre jernvägar, hamn-byggnader m. m., för anläggning a[ nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, för understödjande af mindre hamnbyggnader och årensningar samt för befrämjande medelst anslag eller lån af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar lill beredande af odlingsföretag. Utskottet skall angående alla dessa frågor afgifva särskildt utlåtande och öfvergår nu till behandlingen af de fdjande. 1:0 Till undersökningar, inspeklions-koslnader samt expenser för allmänna arbeten har Kongl. Majit äskat enahanda årliga anslag, som vid sistlidne riksdag bestämdes, eller 18,000 Ridr Rimt, att utgå för de tre åren 1858, 1859 och 1860 med tillsammans 54,000 Ridr; och som upplyst blifvit, att detta belopp fortfarande är behöfligt, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, i enlighet med Kongl. Majits nådiga framställning, må bevilja till ifrågavarande föremål 18,000 Ridr Riksmynt årligen, eller för nästkommande 3 år tillhopa 54,000 Ridr samma mynt. 2:0 Vidkommande aflöningen ål Styrelsen öfver allmänna vägoch vatten-byggnader samt dess tjenste-biträden så väl i hufvudstaden sorn i landsorterne, har Kongl. Majit, som funnit förhöjning i denna personals arfvoden vara, i anseende till den ökade lefnadskostnaden, af behofvet påkallad, begärt, att Rikets
Ridd. och Adelns återremiss på Memorialet N:o 14. S. D. Föredrogos å nyo Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utsköttets följande Betänkanden: N:o 101, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskctlets Betänkande N:o 17, angående väckta motioner, om Stapcl-Städernes skyldighet att hålla upplag af salt och spanmål; Fröt. Utdr. d. iö dug, 1834. 7 Hvad Utskottet, rörande saltupplagsskyldighelen föreslagit, afslogs, meli Utskottets hemställan i öfrigt godkändes; och N:o 102, förnyadt Utlåtande, i frågan om indragning af Biskopsoch Domprosts-Embetena; Bifölls. S: D. Till ytterligare handläggning företogos Statssamt Allmänna besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtanden: IN':o i5, i anledning af vackt fråga om allmänt bidrag, för att befrämja anläggning utaf lior och tork-inrättningar för spanmål; Lades till hand lin gar ne; N:o 16, i fråga om skogsplanteringar i Skåne; och N:o 1 n, i anledning af vackt motion, alt Rikets Ständer ville förnya deras underdåniga anhållan vid sista Riksdag, att under den blida årstiden samt alltid vid marcher till och ifrån väpenöfhingar tågande truppar malte anbefallas, att tälta eller bivouaquera och sielfve tillreda sin mat; Biföllos; jN:o 19, i fråga om försäljning till Skatte af Ecclesiaslique hemman i Skåne; Ståndet lät bero vid hvad Utskottet föreslagit; och K:o 2i, i anledning af väckt motion, angående lindring uti extra ro» teringen inom Bohus Län; Bifölls. S. I). Föredrogs å nyo och lades till handlingarne Bevillningssamt Allmänna Besvärscch Oeconomie-Utskottens Utlåtande N:o 4> i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande JNdo 2, i fråga om Jagt-bevillning till premier för rofdjurs dödande.
' .«tpeter-flattenL leswererande en sädan person kunde w-ua närwarando, som agde de Chemiffe kunflaper, hwilka för ert pä sa ra och Wstenflavliger grunder bygt omdöme om den lefwererade Salrpererns halt och godhet aro erfors! rlige; dä all Saltpeter ', som ef more förfalflad eller-uppenbarligen uti tillwerkningen wärdss lösad kunde warda pä det sätt ewottagen, att i förhästanLe till dest olira godhet ett > örr^ eller mindre qwantum räknades pä Lispundet , sä att Krsnan derpä icke i nao gon mon blefwe lidande Hwad widare angär den wäckte srägan om Stadsjvrds Deltagande i Saltveter-flatten, sä och ehuru Utflyttat si'n« ner, att sedan den ömniga tillgäng pä Saltpeter , son? ifrän Fi land fordom kunde päräknas,nu mers förswun» nit, och det således more ange'ägil att winna ^sättning för dna förlust, samt, af sadan anledning, för sin del skulle anse för det Allmänna nyttig?, om <Fkadexne, lika »ned Landet, för sin iord deltoge ! Saltpeter-ffatten.; Dock som dett ärende, säsom en b flatcnings krägg, icke tillhörer Allmänna Besivärsroch Oeconomre-UtfloNets handläggning, sä anker Mflottet sig icke tillständigt, att derhfwep något närmare Utlåtande meddela.. Beträffande sedermera de af Herr öfverste Lieutenanten k, uter-chSlc, äfwen siotde yrkanden , att betalnins Hen f»r dey, Saltpeter som, tvid dr anbefqsie Wcfionek tzrbsndes r ch sidan lesser eras, mä te emot Uppbördsman^ Luitto af Kronofogden i Orten liguideras, samt att Kronan genom, ett ursatt lönande pris försäkrade all» Mwerkgr?
Afgå och öfverfl y tias till anslaget för Elementar - Läroverken; se Tab. Lill. I) 245: 25. D:o iudragne, nemligen anslaget ål Pedagogien uti Arboga 54: 97. » Enköping ■ 17: 24. 72:21. 317:46. Exprdilions-lllshotlels Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 191. Span m ål. Penningar inueita nanror, enligt markeg&ng på förslag. Indelt på förslag. Oindclt. Summa Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis ä 2 R:dr kub.-fot. Skrifvelse N:o 197. Tillkommer: 1:o Ny anvisning, ali användas till löneförbättring vid samt utvidgning af sådana Pedagogikuli hvilka undervisningen vunnit en högre grad af utveckling 27,999: 41. och 2:o från Elementarläroverkens anslag hit öfverflyttade; se Tab. Litt. — Afgå och indragas: åt Pedagogien i Enköping anslagne 187: —■ 4,313: — Indelt Spanmål: Nuvarande anslaget 5,392 Kub.-fot 8 k:r AJgå och Indrages: anvisade Spaninålen åt Pedagogien i Arboga 20 kub.-f. 9 k. » d:o i Enköping 24 » —» » d:o i Söderhamn 181 » 7» 226 » 6 » Återslå 5,166 Kub.-fot 2 k:rå2R:dr 10,332: 40 Oindelt Spanmål såsom i 1858 års Stat 897: 80 Gymnastiska Central-Inslitutet Sundhets-Kollegium med Medicinal-Staten: Penningar: Nuvarande beloppet 189,702: — Tillkommer: ny anvisning, nemligen: Till löner, å 1,500 R:dr, för 20 nya Provincial-läkarebeställningar inom de orter i Riket, der sådane äro af be hofvet mest påkallade 30,000: