Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan ej förstå annat, än att det besynnerliga förhållande derigenom skulle uppstå, att hela planläggningen efter 3 års förlopp skulle kunna ändras, och ett helt nytt Skifte blifva af nöden, hvarigenom ändamålet af en säkrare Den 6 April e. m. 347 äganderätt helt och hållet skulle motverkas. Friherre Anckarswärd har äfven yttrat den farhåga, att dea rikare Delägaren skulle kunna tvinga den fattigare till försäljning genom hot att skifta. Jag har redan yttrat mina tankar i detta afseende. Om tillräckligt biträde lemnäs till utflyttningarne, skall förhållandet blifva annorlunda. Så har t. ex. i Skåne den fattigare, som nödgats utflytta, ofta genom utflyltningshjelpen och de fördelar han haft af Skiftet, blifvit förmögnare, än den qvarblifvande. Jag tror derföre, att den yttrade farhågan ej förtjenar serdeles afseende, åtminstone efter den erfarenhet jag haft tillfälle inhämta om saken. Man har äfven åberopat de lyckliga följderne af 1812 års Författning. Detta har på intet vis varit förhållandet i Skåne. Följden har der varit en större långsamhet i Skiftesverkets fortskridande. Vida lyckligare följder medförde i8o3 års Författning; och deri tror jag man skall igenfinna orsaken till Skånes på sednare tider ökade cultur och välstånd, i ojemnförligt större mån, än hvad 1812 års Författning kunnat dertill bidraga. Herr Hjertas Gustaf: Ämnet är efter min tanka af den största vigt, då man vet> att blott faf Svenska jorden ännu blifvit skiftad; och då man sett den stora skilnaden emellan de bygder, som undergått Skifte, mot de marker, hvilka ännu ligga 348 Den 6 April e. m. i samfällighet.
Deremot hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, i likhet med hvad förut egt rum, anvisa den äskade summan 248,600 R:dr 84 Öre, att under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866 fortfarande från Riksgälds-kontoret utbetalas. c) Derjemte, och enär dels till följd af förnyade prisregleringar, dels af andra orsaker, som i Statsråds—protokollet omförmalas, Kongl. Maj:t genom särskilda nädiga Bref af den 12 Februari och den 3 December 1861 samt den 14 Januari 1862, funnit sig föranlåten att, för passevolansens fortfarande, bevilja passevolantörerna vid nedanriämnda regementen följande ytterligare tillökningar i deras beklädnadsanslag, nemligen: vid Svea och Andra Lifgardes-regementena samt Sappörkompaniet ärligen under nuvarande statsregleringsperiod 10,212 R:dr 12 öre, vid Lifgardet till häst för åren 1862 och 1863 årligen 1,594 R:dr samt slutligen vid Husarregementet Carl XV jemväl under sistberörda 2:ne år årligen ett belopp af 14,541 R:dr 58 öre, har Kongl. Maj:t begärt, alt dessa tillökningar, utgörande tillsammans 26,347 R:dr 70 öre, likaledes måtte såsom ett Intendeuts-afdelningens behof varda å ordinarie stat uppförda. Vid detta ärendes behandling har Utskottets uppmärksamhet fästats vid den betydliga tillökning som, på sätt här ofvan förmäles, ifrågakommit för passevolantörerna vid Husarregementet Carl XV, hvarföre, då någon utredning derom icke återfinnes i oftanämrida Statsråds-protokoll, Utskottet trott sig böra meddela, hvad Utskottet i sådant hänseende varit i tillfälle att inhemta. I allmänhet har alltför lång brukningstid varit bestämd för en del persedlar vid detta regemente och synnerligast för dem, som dagligen måste begagnas, hvarförutan de fastställda prisbestämraelserna å samtliga persedlar i flera fall varit lägre, än de i allmänna handeln gängse varuoch persedelvärden.
Den af Revisorerne omförmälda redovisning för 1,700 R:dr Banko, forsk juina, enligt Kongl. Brefvet den 29 September 1841, af de s. k. tulloch beslagsmedlen till omkostnader för anskaffande af några bandoch strumpstolar från Tyskland, är numera lill Kollegium aflemnad och till vederbörlig granskning remitterad. 5:o Revisorerne hafva ansett, att då deunder Kommers-Kollegii förvaltning ställda extra licent-samt tulloch beslagsmedlen utgöra statsmedel, desamma böra, i likhet med öfriga så beskaffade medel, ingå och redovisas i sammanhang med Stats-verkets allmänna tillgångar, och för sådant ändamål extra licent-ir edlen, genom vederbörade Magistrater, samt tull och beslagsmedlen, genom General-Tull-Styrelsen, till Kongl. StatsKonloret inlevereras, hvaremot ett lämpligt anslag till bestridande af de utgifter, som af ifrågavarande medel hittills bekostats, kunde å Riksstaten till Eders Kongl. Maj:ls disposition anvisas. Hvad först angår extra licent-medlen, så utgöras dessa, på sätt Revisorerne uppgifvit, af de särskilda afgifter, som vid jernvågarne i Riket utgå af sådana utländska, i Sverige icke privilegierade fartyg, hvilka derstädes intaga last af jern.
Men på samma gång dessa distrikt-sparbanker, hvilka ytterst böra hvila på socken-kommittéer, i allo till sin verksamhet lemnäs full frihet och sjelfständighet, synes det mig, som om de böra ställas i den förbindelse med den till länsstaden förlagda distrikt-sparbanken, att de der få efter behof insätta och uttaga influtna medel. Derjemte torde alla distrikt-sparbankerna böra beredas tillfälle att, antingen, så vida bankens kapital icke mot full säkerhet kan utlånas i den ort, der banken är förlagd, få mot högsta möjliga ränta öfverlemna det överskjutande beloppet till Statsverket, hvars direkta fördelar i mer än ett afseende torde sammanfalla med sparbankernas, eller ock berättigas, eller måhända till och med förpligtas att för en viss procent af sitt hela rörelse-kapital inköpa Statens eller af Kongl. Maj:t fastställda inrättningars obligationer. 8 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 97. På grund af allt detta tager jag mig anledning vördsamt tillstyrka Rikets Ständer, att i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta förslag till en lag rörande sparbanker, samt vissa bestämda grunder för deras organisation och verksamhet, samt, innan berörda lag utfärdas, lemna Rikets nästsammanträdande Ständer tillfälle att sig deröfver yttra.» Häri instämde Friherre Cederström, H., och Kontrakts-prosten Janzon. Ank. till Exp.-Ulsk. den 26 Febr. 1863, kl. 8 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om inrättandet af skolor för meddelande af undervisning i tjenstehjons-sysslor. Denna motion (N:o 167) är väckt inom Höglofliga Ridderskapet och Adeln af Friherre Creutz, St., hvilken uti ett vidlyftigt anförande sökt ådagalägga nödvändigheten af undervisningsanstalter, der de, som ämna stanna i den tjenande klassen, kunna bildas till dygdiga, kunniga och skickliga tjenstehjon.
Utaf den, för är i83o, förskotts-vis lefvererade Bankens räntevinst 200,000 R:dr, äro restituerade iig,3og. 20. 2. Byggnads-Låne-Biträde till Götha Canal-Bolag . .. 274*000. 183r års Anslag till Strömränsningar samt lättade Vatten-communicationers hefrämjande .. 5o,ooo. - Summa R:dr Banco. 443,3oQ 20 2 526,54 Stockholm i December i832\ Revisorernes Berättelse med tillhörige 10' Bilagor. Stockliolm, tryckt hos Samuel Rumstedt, 1833, 9tifet8 •jpöglofl. ©tdntccé .Justitie (Drafcuiismans ^mfoetsJkrättelee fot åt 1831. tvpcft fyoé $3. 5(. 9?orftet>t & @önct, 1832. jag i ben febnaft ctfgifrra <£mbetö*S3erätteIfen pttrabe min metting om npttan af fu(l(?änbiga 0tati|fi|?a uppgifter öfwer mijia förfjållanben i lag* jfipningen och uppgaf be (jittber, hmilfa legat emot beinöbanbet, att företaga en pålitlig utrebning öfwer lag|Tipningené tillftånb i Stifet, funbe jag tillifa uttrpcfa ben förhoppning, att h^ab % mig icfe marit möjligt, att åjtabfomma, änbocf |?ulle minna fullborban genom merfffälligfjeten af Äongl. SDtajttö giftia S^åbiga befallning, att domare fFola, innan ben i Slpril fjwarje år, till äpanö
H os Hedervärda BondeStåndet har Riksdagsfullmägtigen från Carlstads Dan Olof Olsson, i Memorial, som den 18 sistlidne December är till Lagtjtskottet remitteradt, anfört, att vid Utmätnings-auctioner å landet , serdeles i glest befolkade orter, det icke sällan skall hända, att boskapskreatur och 8 LagUlskottets Btldnhandt N:o g5. bohagsting, som för obetalde krono-utlagor och allmänna utgifter eller andra skulder blifvit i mät tagne , försäljas till vanpris och ofta till halfva värdet, derföre att, tillfälligtvis i orten elier grannskapet af försäljningsstället, inga andra köpare linnas, eller inga andra inställa sig , än de, sorn vilja draga fördel af den skuldsattes trångmål; hvaraf följden blifver, att, då det utmätta godset, utan afseende på dess rätta värde, försäljes till hvad pris som helst, den skuldsatte förlorar def öfverskott, sorn eljest skulle honom tillkomma ; och som denna olägenhet , efter Motionairens tanka, kunde förekommas derigenom , att Utmätnings-auctioner, i synnerhet å kreatur, blefve, så framt afståndet det möjligen medgifver, haline å örtens allmänna kreatursmarknader, der köpare, äfven från aflägsna orter, till stort antal samlas, hvilkas täflan borde hindra prisets fallande under rätta värdet; så har Motionaireri föreslagit, att skrif velse om denna förändring vid executiva auctioner matte till Kongl, Majit i underdånighet afgå. Utskottet, som fullgjort sitt åliggande att granska detta förslag , hvilket flere af Hedervärda BondeStåndets Ledamöter förklarat sig finna alldeles olämpligt , anser tillräckligt att a£ de många skäl , på hvilka, LagUtskotteti Betänkande N:o 25.
Fabrikernes tillverkningar icke bör vara att befara, då rörelsen ej är inskränkt till någon viss dass af medborgare, utan deremot fullkomligt fri och öppen för personer af alla stånd och vilkor, sorn åstunda att i densamma ingå, så att följakteligen erforderlig concurrence vid dess bedrifvande aldrig kan saknas, så framt idkaren njuter säkerhet i Författniogame och kan vara förvissad att ej blottställas för ,de äfventyr och förluster, som äro oundvikliga följder af vacklande och föränder lige economiske Systemer, och att i allt fall Dt,n 28 Junii f. m. de Svenske Slöjdenäringarnes Upprätthållande är ett föremål af allmän vigt och utan all tvifvel mera förtjent af en liberal och för landets sanna fördelar nitälskande Nationalrepresentations behjertande, än den tilltälliga förmon, som möjiigen kunde för en korrt tid tillskyndas ett antal varuförbrukare enskildt. Under tillämpning af dessa grunder, torde Höglofl. Ridderskapet och Adeln finna, att en så beskaffad anstallt, 60tn de nu föreslagna, icke skulle kunna förenas hvarfen med billighet och rättvisa eller med Rikets sannskyldiga båtnad, aldraminst på en tid, då andra nationer, och deribland den Engelska och Franska, som säkerligen äro nog upplyste, för att utan fördom bedöma sina economiska fördelar och hvilkas Manufacturer redan för längre tid tillbaka, uppnått den stadga och fullkomlighet, att de vida mindre än de Svenske slöjdenäringarne ägde att äfventyra vid en medgifven främmmande concurrence, ännu draga i betänkande, att med bifall till senare tiders högst beprisade läror i Statshushållningsvettenskapen, tillåta en rubbning af ett näringssystéme, hvars värde och redbarhet
Till betäckande af kostnaderna för verkställigheten af Kongl. Majrts och Rikets Ständers beslut i fråga om beskattnings-väsendels förenkling och till påskyn dande af arbetena vid de nya jordeböckernas afslutande och granskning, hafva Rikets Ständer beviljat och till Kongl. Maj:ts disposition anvisat ett anslag af Ett hundra tusen R:dr, att från Riksgälds-kontoret, i mån af behof, utgå under innevarande och nästkommande 2:ne år; hvadan de för sagde ändamål erforderliga medel böra af Riksgälds-kontoret, i afräkning å detta anslag, på det af Kongl. Maj:t föreskrifna sätt utbetalas. 32 Stais-VtskoUels Memorial M 281. Dessutom bör hvad som, uppå vederbörliga reqvisitioner, redan blifvit eller hädanefter varder för enahanda kostnaders bestridande från Kongl. Stats-kontoret förskottsvis utanordnadt och förut icke blifvit på samma sätt godtgjordt, upptagas i do årliga liqviderna mellan Statsoch Riksgålds-verken till ersättning utaf det särskilta förslags-anstag å högst Sextio tusen R:dr, sorn Rikets sednast församlade Ständer beviljade för de i afseende på beskaitnings-väsendels förenkling vidtagna beslutens befordrande till verkställighet. § 142. Med anledning af gjord framställning om inlösen af Kamreraren Carl Sandbergs samlingar och anteckningar rörande Svenska kameral-väsendel, hafva Rikets Ständer ställt till Kongl. Maj:ls disposition en summa af Fem tusen R:dr, för alt, derest sådant pröfvas ändamålsenligt, i mån af behof, användas till inköp för Statens räkning af dessa samlingar; hvarjemte och under förutsättning, att sådant inköp kommer att ske, likaledes till Kongl. Maj:ts disposition anvisats ett belopp af Ett tusen fem hundra R:dr, på det att 500 R:dr deraf årligen må, under den tid denna Riksdags stats-reglering omfattar, kunna, på sätt Kongl. Maj:t finner lämpligt, tilldelas bernälde Kamrerare, emot det att han fortfarande bidrager till ifrågavarande samlingars förökande samt under behörig kontroll ordnar och vårdar det hela.
Likaså hafva Fullmäktige i Riksgälds-koutoret uti sitt häröfver infordrade underdåniga utlåtande, deruti Fullmäktige anmält, alt de ej heller för närvarande egde till sin disposition några medel för den sökta gratifikationens utbetalande, yttrat alt, enligt Fullmäktiges tanka, sökanden genom det besvär och den tidspillan, som ifrågavarande mångåriga och för Stals-Ulskuttets Utlåtande, N:o 28. 7 hans tjenstebefattning alldeles främmande uppdrag medfört, förvärfvat sig skäliga anspråk på någon vedergällning af allmänna medel; hvarjemte Fullmäktige i underdånighet förklarat, alt de icke funno något att erinra emot den i sådant hänseende uppgifna beräkningsgrund. Hvad nu först beträffar den gratifikation, hvarom magazinsförvallaren Röding i underdånighet anhållit såsom vedergällning för det bestyr, han i afseende på kortslämpligen i Carlshamn under de förflutna åren haft sig uppdraget, så anser Utskottet sig höra upplysa, att, enligt 7:de mom. i nu gällande, under den 23 Februari 184-2, utfärdade Kongl, förordning angående spelkprl-slämplingen, denna stämpling, så vidt den afser bev.illningsafgiftens behöriga erläggande och kontrollerande, bör i landsorterna verkställas inför magistraten, i närvaro af ett utaf Kongl. Maj is befallningshafvande serskildt förordnadt ombud, af hvilket ombud, jemlikt samma förordnings 12:Le moni., den härvid begagnade stamp skall hvarje gång efter dess nyttjande förseglas. Men någon föreskrift, angående kortens stämplande genom bemälde ombuds försorg, finnes icke i denna förordning meddelad, ulan innehåller densamma tverlom, att Kongl. Maj:ts befallningshafvande bör om slämplingens verkställande förständiga vederbörande magistrat.
— Ut Supra. Ejx Protocollo C i. a s Levijn, N:0 413. Ankom den 18 Ane, t8*3- Riksens Högloft. Ständers Stats - och Bevillnings-Utskotts Utlåtande, angående väckt fråga, 0111 Krono-ntskyldernes erläggande in natura, samt nedsättning af; Bevillnings-Procenten å fastigheter inom Blekingen, Uti ett till Riksens Höglofl. Ständers Statsoch Bevillnings-Utskotts gemensamma handläggning Stats -Utskottets Betänkande!!. d. 26 sistl. Februarii från Hedervärda Bonde-Ståndef remitteadt Memorial, har Riksdags-FuHmägticen Pehr Persson h ån Blekinge, under anförande deraf, att de contributioner, sorn för 10 Sr tillbaka frivl. gt : t< g >3, och då kunde utan öfverdrift ei kärni ng af jordbrukaren utgöras, gmm sedermera inträffad stagnation i allmänna rörtlsfn minskade afsättnings-tillfällen och 1 etydligen nedsatta pris pa landtman lä-varor, blifvit rriargiubbelt tryckande, samt i lingdén icke kunna utan fara fur de skattdragandes Lestånd utgå, och [att Blekingen blifvit vid samma tid, med anledning af tillfall ginen n 1 mera helt och hållet upphörde orsa 1 er hegre uppskattadt, än det för det närvarande kin tili, hemställt, om tcke dels någon jemkn ng eller nedsättning kunde me 'gifvas å Bcvilln ngs-Procenten af Hemmansvärdet i allmänhet, dels och ail nogen i nämnde Lån. hvarest en allmän pet n ngehrist de senare år» n intraff.
Den stående arméens rättighet att värfva och rekrytera äfven bland de beväringsskyldige fortfar, och anses den beväringsskyldige, som tjenar för nummer i den stående arméen, derigenom uppfylla sin beväringspligt; börande dock härvid noga iakttagas, att, sedan någon del af beväringsmanskapet blifvit till rikets försvar uppbådad Sammansatta Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s Betänkande N:o 7. 13 och inmönstrad, ingen sålunda utskrifven får för arméen eller flottan anvärfvas eller till indelta arméens eller flottans kompletterande vid krigets utbrott användas, § 41. Mom. 1. Sedan, vid utbrott af krig, indelta arméen eller båtsmanshållet enligt gällande författningar blifvit kompletterade, upphör, under den tid kriget varar, rustoch rotehåilares rekryterings-skyldighet, hvilken deremot, efter återställd fred, vidtager tre månader sedan trupperna återkommit till sin hemort, så framt Kongl. Maj:t ej af särskilda omständigheter skulle i nåder finna godt att en längre vakanstid tillåta. Mom. 2. Alla vid indelta arméen och båtsmanshållet under krig uppkommande vakanser skola genast fyllas med beväringsmanskap, hvilket dock endast må tillsvidare uti de ledigblifna ordinarie numren insättas, såvida ej beväringskarlen efter slutadt krig åstundar att, på de i sednaste legokontrakt betingade vilkor, i numret qvarstå; i hvilket fall sådant ej må af rusteller rotehållaren förvägras, utan dylikt med beväringskarl fyldt nummer i allt anses såsom behörigen rekryteradt, med deraf följande ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. §■ 42. Med beväringsmanskap, som fullgjort sin beväringspligt eller som under tjenstetiden af hvad orsak som helst blifver från tjensten skildt och entledigadt, förhålles i afseende å laga försvar, efter hvad derom i allmänhet stadgadt är. § 43. Hvad här ofvan finnes i nåder stadgadt, medför icke någon rubbning af national-beväringen på Gottland, sådan densamma är eller framdeles kan blifva ordnad.
Al part och Rikets Importer och Exporter blifvit återställda i jemvigt, ali Sjöhandel ptå upphöra m. m, 2:0 I anledning af Herr Tornerbjelins; Memorial, om fri utförsel af Skånes Natur-, och Konstalster, 3'0 I anledning af gjorda anmärkning gar vid Utskottets Betänkande oin nytt Reglemente för härvarande Judar. Ut Supra. S. D. Allmänna Besvärsoch OeconoinieUtskottets följande, den 29 Juni afgifua och den 29 Juni och 5 Juli på Bordet lagda, Betänkandeu blefvo af Ridderskapet och Adeln nfslagna, nämligen; 1:0 I anledning af yrkadt förbud émot löpande Assignationers utgifvande af en* skilda personer m. ni. Den 7 Juli. e. m 2:0 I anledning af åtskilliga till Utskottet remitterade Memorial och Dictamina, angående Gränse-tullama imellan Sverige och Norrige, samt jLandt-Tullsinrättningen i Riket och den dervid bibehållna Tullbevakning, m. m. Ut Supra S. D. FöljandeStatsUtskottets den 5 och $ Juli på Bordet lagda Retänkanden och Memorial, af föregående dag, blefvo af Ridderskapet och Adeln bifallne, nämligen: 1:0 I anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om Stats-Verkets Inkomster och deras beräkning i RiksStaten .. • o * ifrån nästkommande års början, och påfolljande år intill nästa Riksdag. 2:0 Angående sättet att controllera de till RiksgäldsContoiret från Länen inkommande Summariska Redogörelser för Allmänna Bevillningen och öfriga RiksgäldsQontoirets fonder, 3:0 I anledning af gjord anmärkning vid Utskottets Betänkande angående SlottsByggnaderna på Kongsör. 4:0 I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Lösens erläggande till Kronofogdarna för påskrifter å Utmätnings-Resolutioner.
Kejsarens önskningar rörande lifegenskapens uphörande. ålen detta sociala omskapningsverk, är så stort, att när man dertill täger i betraktande den kända svårigheten med rekryteringarna, hvilka äro den Ryska allmogens högsta förskräckelse, så ligger äfven deri en ökad anledn. hvarföre Ryssland, under det födselarbete hvari det nu är inbegripet för sin inre ut veckling, måste undvika de våldsamma ansträngningar som dessa rekryteringar medföra. I den statistiske författares arbete som jag nyss citerat, finner man äfven huru det under sista kriget förhöll sig med rekryteringen. Inom 20 månader egde följande rekryteringar rum: Den 10 Febr. 1854: 9 på 1,000 i vestra provinserna; » 9 Maj » 9 »■ i östra » » 7 Sept. » 10 » i vestra » » 13 Dec. » 10 » i östra » » 10 Febr. 1855: 13 » i 18 guvernementer » 31 Maj | » 12 Aug. > » 13 » i de öfriga; » 7 Okt. J Den G Februari. » 10 » i de östliga provinserna. Det är bekant till on del hvarifrån bebofvet af dessa våldsamma rekryteringar härledde sig; de förorsakades nemi. af de oerhörda förluster Ryssarne ledo under marscher och derom nian läste upgifter i utländska tidningar, som väl till en del kunna dragas i tvifvelsmål, men man har likväl sett att t. o. m. ryska författare, som på sednare tider fått mera frihet att yttra sig öfver inre förhållanden, deri instämma. Så har t. ex. Statistikern Tengoborski, (enligt citation af Tyske statistiker), vitsordat att af 400 rekryter som afsändes från en ort vid Dniepern anlände blott 78 till Krim. Det är klart att rekryteringen, hvilken såsom man vet i sig sjelf väcker motvilja hos den ryska bonden, skulle under sista kriget blifva förhatlig genom det stora antal som uttogs af befolkningen, och blifva det ännu mycket mera genom de berättelser som tränade tillbaka till provinserne om det elände hvari deras familje-medlemmar, deras söner och bröder till en stor del förgingos.
N:o i3, i fråga om inrättande af enskilde spänmåls-förråd i Riket; Bifölls; och N:o 14, i anledning af väckta motioner, JeTs om upphörande af Kronobrefbäringsskyldigheten, dels om ersättning för samma onus; Bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomi e-Ufskottens Betänkande N:o 5, i anledning af väckt fråga, om förändring uti gällande stadganden, angående de till Brukens tjenst anslagne Recognitions-skogar; Bifölls. S. D. Föredrogos å nyo Banco-Utskottets Betänkanden och Memorial : N:o 18, i anledning af de till Utskottet remitterade motioner, af Herr Prosten Östberg, angående ett Banco-lån till S:t Annae Capell-Församling, samt af Herr Hahn, rörande ett Banco-lån till Umeå stad; Bifölls. N:o 19, i anledning af motion, om fortfarande rättighet för vissa A - 8o Brot. Utdr, d. 3» Julli iS34- cad emi er att tillvexla sig en bestämd mindre summa Silfver, emot lika antal; Bauco-Sedlar; Bifölls; ecb N:o 20, i anledning af anmärkningar emot Utskottets Memorial Nio 13, med tillstyrkan, alt Rikets Ständer måtte bos Kongl. Majit i underdånighet anmäla de hinder, som mott för Silfverutvexlingens början den i innevarande Julii; Lades tilt hamllinsrarne. S. f>. Föredrogos å nyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtande»: N:o o, öfver väckta motioner, om skyldighet för Presterskapet att bekosta husesyner, oeconomiske besigtningar och Landtmiiteri-arfvode för Prestebohl; Bifölls.