Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Desiderias dödliga från fälle, öfverensstämmer med Utskottets af Rikets Ständer gillade hemställan i Utlåtandet N:o 131. mom. 3:o, 4:o, 5:o, 6:o och 7:o, angående anslag till komplettering och omarbetning af inventarier; till reparation af första stora våningen i Kongl. Slottet; till anbringande af vattenledning och utvidgande af gasledningen i Kongl. Slottet; till igenfyllande af kanalerna vid Haga lustslott samt till reparationer å sistnämnda slott, grunda sig på Utskottets i 7:de, Sale, 9:de, 10:de och ll:te punkterna af Utlåtandet Nio 38 gjorda och af Rikets Ständer godkända framställningar. § 128, angående anslag till uppförande af ett stratfarbets-fängelse i Carlskrona, innefattar Rikets Ständers beslut i enlighet med 21:sta punkten i Utlåtandet N:o 39. § 129, angående lånet för uppförande af byggnader å häradshöfdinge-bostället Mälby, öfverensstämmer med nu gällande reglementes 115:de §, jemförd med Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 143, 9:de voteringen. § 130, angående de särskilda anslagen för landtförsvaret tillhörande föremål, grundar sig på Rikets Ständers, i enlighet med Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden och Memorial, fattade beslut, nemligen: mom. l:o, angående anskaffning af refflade kanoner, enligt Utlåtandet N:o 66, 27:de punkten; morn. 2:o, angående refflade infanterigevärs anskaffning, enligt 28:de punkten; mom. 3:o, angåeude anskaffande af kavalleri-sablar, enligt 29:de punkten; mom. 4:o, angående fortsättande af arbetena å Carlsborgs fästningsbyggnad, enligt 31:sta punkten; mom.
Då inom 2:dra afdelningen af statsrevisionen, der, under granskningen af telegrafverkets räkenskaper, frågan om denna ersättning af mig framställdes, mitt förslag icke vann afdelningens bifall, får jag reservationsvis föra till protokollet min ofvan utvecklade åsigt om saken: att de städer eiler kommuner, der telegrafstationens inkomster ej betacka tjenstgöringskostnaden, skulle förpligtas ersätta statsverket bristen, så vida de ville fortfarande njuta förmånen af den ifrågavarande telegrafstationens underhåll, men i vidrigt fall att stationen indrogs.» 6:o. vid berättelsen angående Strömsholms stuteri, § 4. Transsumt af Protokollet, hållet hos Rikets Ständers Herrar Revisorer den 5 Oktober 1861, kl. 10 förmiddagen. S. D. Vid uppläsning af 4:de §, innefattande anmärkning deremot, att den vid de öfriga stuterierna, såsom kostsam och mindre ändamålsenlig, redan irangångna method att till kringliggande landsort utsända s. k. vandringshingstar, vid ifrågavarande stuteri ännu användes, Vid framställd proposition på bifall till nämnde förslag , i anledning hvaraf votering, på begäran, anställdes saint sålunda 9 ledamöter röstat ja och 7 nej, var nämnde § af Herrar Revisorer godkänd. Emot beslutet anmäldes reservation af Herr Grefve Cronstedt, Doktor Forssell samt Riksdagsfullmäktige Måns Månsson och Lars Olsson, hvarförutan här skulle antecknas, att Herr Doktor Sandberg ej deltagit i omröstningen. Enligt protokollet: Bruno Johansson. 7:o. Tid berättelsen angående Ultuna Landtbruks-institut. af Herr Kuylenstjerna, Carl Johan Gammal,: »Mot Revisorernes yttrande rörande Ultuna inåste jag reservera mig: ]:o. vill jag ej tillvita styrelsen bristande omtänksamhet, äfven om åtskilliga misstag blifvit begångna; 2:o. de ogynsamrna resultaterna af 1858 och 1859 årens skördar anser jag ej utgöra skäl nog, att så strängt bedöma ställningen vid Ultuna; ty missvexter och öfriga sammanstötande ogynsamrna förhållanden^ såsom stor sjuklighet bland folket m. m., kunna för hvem som helst inträffa.
Silf verstycket, deraf etc. 3:o, angående kopparmyntet, (A. kopparmyntsorterna, och B. ut»yntningen): - Prot.-Utd.rag, 349 Godkändes, med tillägg af ordet Courant efter ordet skillingar, der denna benämning, utan serskild bestämmelse, förekommer; och 8:0, hemställan, att Rikets Ständer må bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af Nådig Kungörelse, ali kronans och öfriga publika Verks räkenskaper komma att, så fort sig göra låter, föras elter den räkne-enhet, som nu af Kongl. Maj:t och RikeLs Ständer antages, äfvensom att Rikets Ständer må besluta, att Bankens och Riksgäldse-Contorets räkenskaper, ifrån och med den tid, som för kronans och öfriga publika Verks räkenskaper varder af Kongl. Maj:t i Nåder bestämd, skola lorås efter enahanda räknesätt: Detta tillstyrkande gillades, med de förändringar: l.o att, i stället lör orden: ”sä järt sig göra later”, må inlöras dessa: ”vid början aj år 1846”; och 2-o, att uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i ämnet må jemväl inlagas anhållan hos Kongl. Maj:l, att Bankens och Riksgälds-Contorels styrelser må så tidigt om den af Kongl. Majit bestämda terminen för det nya räkenskapssättet underrättas, att erforderliga åtgärder för verkställigheten kunna beredas; 1 öfrigt lades utlåtandet, Vo 23, till handlingarne. S. D. Efter å nyo skedd föredragning, bifölls Banco-Utskottels memorial, N:o 24, med hemställan, att fyra ifrån Banken utgifna odlingslån måtte få afskrilvas, samt ett dylikt lån, såsom osäkert, inom linien föras. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D.
Vid den .förstnämnda riksdagen blef frigan ej ens behandlad tullarna absorberade dH alla intressen - vid 1890. års riksdag föll läroverksreformen och ined den sainskolefrågan. Den har i den kongl. ppropositionen t.ill innevarande riksdag iipptagits i en &amp; got förtindrad form .. Detta förslag är ui@digare motiveradt. än de föregående, åtskilligt 5ir upptaget frhn den s. k.. flickskole~omit6iis betänkande af ' den 19 j annari 1888, och det kan nu silgas innebars ett förslag angående vissa skolurs onabilchnde till. samskolor, ej blott om deras tillflilliga nwlimhi~zg därtill. De niivaraude allrniinna liiroverken i Söderköping, Vimmerby, Aske~mnd, Sala, Sölvesborg, Trelleboing, &amp; Ia.rsti: and, Strömstad, Å ~ w, Filipstad, Skelleftef, ~rnskölclsvik, Sodertelge, l&lt;öping, Nora, Simrislmnn, Alingsh, Falköping, Engelholin, Varberg och Arvika, Iivilka f. ii. äro antingen 1, 2 eller 3-klassiga, skola, iiiider vissa villkors iakttagmde i kominiinens sida, kunna ombildas till feinklassign r e d - 4 läroverk och kallas mifidre Zaro~wk. E n del skall hafva tre, andra fyra ämneslärare. l) Dessa mindre läroverk kunna, på framställning af vederbörande kommunalstyrelse, inrättas sksoin samskolor för gossar och flickor. I sådant fall skall kongl. maj: t äga rätt att utbyta nigon eller iiagra å läroverkets stat upptagna manliga Urare - med .undantag af rektorerna - mot fast anställda ämiieslai.arinno~ iiied en aflöning af 1,500 kr., daraf 600 kr. tjänstgöringspeiiningar och tvii ålderstillägg, hvartdera å 250 kr.
Vid förnyad föredragning af Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JV2 17, i anledning af motioner i fråga om indelade räntors och tiondes uppbärande och redovisande af Kronans uppbördsman, m. m., blefvo Usta och 2:dra punkterna of Ståndet bifallna; hvaremot 3:dje punkten, deruti Utskottet hemställt, alt uti en af nämnda motioner väckt förslag, »att, derest, under innevarande riksdag, fråga uppstår om löneförhöjning för något verk eller någon stat, eller någon embetseller tjensteman, som är i åtnjutande af ränteeller tionde-anslag, beräknadt efter hvad detsamma under de tio sistförflutna åren i medeltal utgjort, skall emot kontant anslag utbytas, samt räntorna och bonden till Kronan indragas», ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, återremitterades. Och skulle de under diskussionen uppkomna anmärkningar lill Utskottet öf verlemnas. S. D. Föredrogs ett från Höglofliga Ridderskapet och Adeln ankommet Protokollsuldrag, JYs 189, innehållande inbjudning till Med-Stånden att förena sig uti förstnämnde Stånds, vid godkännande af Stats-Utskottets Utlåtande, JVé 45 Litt. A., i anledning af motioner, angående förändrade grunder för mjöloch sågqvarnars beskattning, fattade beslut om det tillägg lill första punkten, att efter orden »räntan å mjöloch sågqvarnar må» infördes följande, uti motiveringen till Utskottets förslag förekommande, mening: »under förutsättning, att nu gällande författningar, så vidt desamma icke angå frågor om vattenuppdämning, skola i behörig ordning ändras, såväl i afseende å hittills meddelade föreskrifter, rörande rättigheten för mjöloch sågqvarnars anläggning, som ock beträffande den tull, som härvid bör utgå.» Denna inbjudning blef af Ståndet afslagen. S. D. Föredrogos ånyo och antogos att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag Konstitutions-Utskottets nedannämnda Memorial: JY2 8, med förslag till ändring i 1 § 12 mom. samt 4 § 11 mom.
N:o 35. i anledning af väckta frågor om upphäfvande eller ändringar och tillägg uti de angående fattigvården i riket gällande bestämmelser. VIII. B. 177, 184. A. 206, 224. U. 288. A. 297. IX. E. 322. A. 324. — N:o 36. i anledning af ålerremiss utaf och anmärkningar vid vissa punkter af sammansatta Utskottens Betänkande N;o 19, öfver väckta frågor om ändring uti nu gällande bestämmelser, rörande stängsel-skyldigheten. JN:0 37. i anledning af erhållen återremiss af Utskottens Betänkande N:o 27, i fråga om ändringar uti nu gällande Expeditions-taxa. VIII. B. 178. A. 184. — N:o 38. i anledning af väckt fråga om ändring uti 55 § af Kongl. Maj:ts förnyade Nådiga Mil i t iae-boställs-ordning den 23 Januari 1836. VIII B. 287. A. 294. — N:o 39. i anledning af väckt fråga om befrielse för kyrkoherde att vara ordförande i sockneslämma. VIII. B. 287. A. 297. — N:o 40. förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottens Betänkande N:o 35. VIII. B. 288. A. 297. IX. E. 322. A. 324. — N:o 41. i anledning af väckt fråga om åtgärders vidtagande för hämmande af det så kallade stat-torpareoch prolelär-systemet. VIII. B. 288. A. 297. — N:o 42. i anledning af väckta frågor om ändring i skyldigheten att bygga och underhålla vägar och broar m. m. VIII. B. 288. IX. E. 323. — N:o 43. i anledning af väckta förslag till ändringar och til - C 89 ) lägg uti de om skiftesverket i riket gällande författningar. IX. E. 323.
N:o 9 samt bevillmsstadgans lista §; och 2:dra punkten, angide den i 10 och 14 §§ af samina stadga förekommande klassindelning. R. o. Ad. godkände Utskis i dessa punkter afgifne yttranden. ‘l:dje punkten, angide hevilla, efter 2idra artikeln af arbetsfolk och gesäller. Frih. Palmstjerna, Carl Ollo: Enär R. o. Ad., då Bevilln.Utskis förra utlåt, föredrogs, beslöt, att arbetare på landel skola åtnjuta befrielse frän erläggande af bevilln., men Utsk. uti sitt sednast afgifna betänk, i frågan vidblifvil sill fattade beslut, ulan att derföre anföra några vidare skäl, än som linnas tili första tillåt, upptagna, anhåller jag, att R. o. Ad. äfven malle vidblifva sitt redan fattade beslut i ämnet. Häruti förklarade Frill. Raab, Adam Christian, sig instämma, hvarefter R. o. Ad. beslöt att, med vidhlifvande af sitt förut i detta ämne fattade beslut, lägga denna punkt till handlingarne. 4:de punkten, angide bevillningen af handelsbetjenter ii landet samt billardägare; 5:le punkten, angide bevillningen för ut/andningar, som resa omkring i landet och utbjuda eller sluta handel örn utländska varor; och 6:1 e punkten, angide rättighet för taxeringsmännen, att utsätta en ringare afgift, än den såsom minimum bestämda, för a landet vistande personer, som, ehuru ägande enskild, förmögenhet, likväl drifva sä obetydlig rörelse, att den icke anses motsvara berörde minimi-afgift. R. o. Ad. godkände Ulsk:s i dessa punkter afgifna yttranden och förslag. 7:de punkten, angide bevillningsstadgans 35 §. R. o. Ad. godkände det nu alternativt framställda redaktionsförslaget, och ansåg denna punkt i öfrigt ej föranleda till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. 8:de punkten, angide bevillning för kar akter sfullmakter. Hr von Hartmansdorff, Äng.:
HandelsBalken; om upphäfvande af HofRätternes leuterationsrält; om stiftande af en Lag, hvarigenom må förekotmnas, att gäldenär medelst diktade köpe-afhandlingar undanhåller sine borgenärer de tillgångar, han kan ega till betalning af sin skuld; och öfver föreslaget tillägg till 37 Cap. 9 §. RättegångsBalken. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: Rörande väckt fråga, om ett förändradt sätt att insamla Stamhoksoch Collectmedel; i fråga om Åsele Lappmarks församlingars skyldighet, att deltaga uti Allmänna Beväringen; angående yrkad rättighet för Barnmorskelärlingar på Gottland, att undervisas och examineras af någon Läkare derstädes; om rättighet för Nämndemän till skjuts och tractamente för alla förrättnin - t 36o Den 29 Maji, gar i tjensten; rörande föreslagen ändring i nu gällande stadgande om vintervägars underhållande genom så kallade Ploglag; rörande väckt fråga om hemmansdelars sammanslående under en Rök , utan afseende på deras olika nummer; rörande föreslagen förändring vid uppbudande af skallgång till rofdjurs dödande; angående väckt Motion, det Bevaringsynglingarne icke måtte samlas till vapenöfning, förr än de uppfordras til! Rikets försvar; rörande yrkad jemkning i Beklädnadsbidragets utgörande af Soldatrota rne inom Piteå Socken; om marknaders aflägsnande från Kyrkors granskap; omförhud emot utgräfning af myror och kärrängar på Gottland, då tvist derom emellan delegare uppstår, intill dess EgodelningsRätten profvat och afgjort, håde om behofvet och tjenligheten af dylika utgräfningar m. ra.; och om upphäfvande eller nedsättning af vitet för försummad anskaffning af karl till recruteringar. ExpeditionsUtskottets:
I England, der man, såsom bekant är, icke älskar centralisation i statsförvaltningen, har man likväl insett nyttan deraf i statistiken, samt, 1832, upprättat en egen afdelning för statistiska arbeten (under namn af »Statislical-departemént») vid »the Board of trade». Årligen utgifves ett folioband statistiska tabeller öfver befolkning, handel, skeppsfart, penninge-väsende, kriminal-justice, statens finanser o. s. v. Utomdess har England sina »Commissioners of inquiry» — särskildt aflönade einbetsmän, som, försedda med vidsträckta fullmakter, göra resor inom riket, för att på ort och ställe samla statistiska uppgifter för parlamentets behof. Häraf utarbetas sedermera af parlamentets »Select committees» vidlyftiga och kostsamma verk, om hvilkas omfång man kan göra sig ett begrepp deraf, att ensamt under åren 1801—1824 154 folioband sådana arbeten, åtföljda af 152 dylika band bilagor, utgåfvos från trycket. Den Belgiska regeringen har allt sedan landets lösryckande från Holland icke sparat hvarken möda eller kostnader, för att uppbringa sin oificiela statistik till en högre ståndpunkt, och genom dö utmärkta talanger, som hon inkallat i Eenlral-byrån, har hon äfven häri lyckats på ett sätt, att Belgiens statistiska arbeten gifvil detta land ett högt och aldrig tillförene egdt anseende i den lärda veriden. Äfven i Nederländerna, Wurtemberg, Sachsen, Bayern, Neapel, Sicilien, Sardinien, Toscana och Förenta Staterna hafva, efter den allmänna verldsfredens inträdande, statistiska byråer blifvit upprättade, och ibland grannstaterna finner man till och med i Ryssland, der likväl hvarje särskildt departement af ministéren har en statistisk byrå för sig, ett slags Central-byrå inrättad under inrikes ministern, hvarifrån, sedan år ") Die Gegenwart, 83:djc häftet, 1852. 8 Statssamt Allm.
Hon kom från den vidsträckta utsikten med vidgade andliga vyer och med en blick, som talade om kraft och kärlek. Erik beundrade henne mer än någonsin, och han stod ofta långa stunder och såg på mor och barn, men han förstod henne ännu mindre än förr. En augustidag sköt Märta den lilla vagnen utom trädgårdsgrinden och fram öfver den grusade vägen, som ledde till sjön. Harald hade aldrig förr gjort en så lång färd, men hans mor längtade ned till stranden. Bassängen återspeglades i vattnet. Det var lugnt och ljumt i backsluttningen. Märta ställde vagnen i skuggan och tog fram en bok, papper och blyertspenna. Harald sof så godt, medan vinden och vågorna sjöngo hans vaggsång. Bin ' a flögo kring ljungen och sögo honung, en lärka ffög drillande öfver sjön, midt emot på andra stranden höllo några barn på att kläda af sig, nu hoppade de ned i vattnet. Hon hörde dem skrika till hvarandra och såg i detsamma bort till bassängen. Den begagnades ej mycket nu för liden. Hon kom att tänka på, hur länge sedan det var hon sett sina svägerskor, ej sedan hon blef frisk. Hon var sig lik, själfvisk som vanligt. Så drog hon en suck. Boken hade hon glömt, nu tog hon upp den. Det var en fransk grammatik. Hon öppnade den och skref på det rena bladet: » Han skall kunna, hvad jag ej kan, han skall hinna, hvad jag ej hann, han skall finna, hvad jag ej fann, och han skall, med Guds hjälp, kunna bli en man. » Hon läste versen och log, men om nu Gud tog igen sitt dyrbara lån, om Harald, som så många andra små, dukade under för en barnsjukdom! Det var icke första gången den tanken kom öfver henne. Hon hade så ofta, när hon njutit af att se på hans friska kinder och lugna sömn, gripits af denna förgängelsens känsla, som ligger utbredd öfver våren i norden. Man känner genast, att denna härlighet är kort. För att förströ de vemodiga tankarne, slog hon upp verben och förhörde sig. Hon läste högt. Det blef roligare för hvarje stund. De främmande orden rullade mekaniskt öfver hennes läppar, medan glada skolupptåg tittade fram mellan tempusen.
Att det försök, som i nämnde förslag blifvit salt i fråga, med lagens tillämpning skulle bestämdt medföra de menliga följder, som af några talare blifvit förcspeglade, kan jag icke anse för gifvet. Om nemi. den latitud, som della förslag innebär, lemnäs ät Regeringen, så beror det 174 Den 26 April e. m. på densamma att pröfva, i hvad mån den anser lämpligt att göra försöken eller icke, och straffen komma till en stor del att tillämpas just på sådana brottslingar, som, derest den nya lagen antoges, skulle blifva underkastade det ensamma fängelset, nemi. andra och tredje resan tjufvar och de som för dråp njuta förskoning till lifvet, men dömmas till fästning på vissa år. Jag tror icke, att resultatet borde blifva så ofördelaktigt, som en del talare här yttrat, men det skulle leda derhän, att sjelfva straffsystemet blefve i landet kändt och möjligen derigenom en öfvertygelse om dess allvarliga egenskaper spridd, hvilket för närvarande icke är händelsen. Utan att således hålla mig ordagrant vid det beslut PresteSt. fattat, eller ens vilja föreslå R. o. Ad. detsamma, kan jag icke biträda LagUtsk:s betänk. Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik: Jag måste först be klaga, att det Utsk., som fått det vigtiga uppdrag alt utreda denna fråga, tagit henne på sätt skett, och att, i st. f. ali lemna oss lagförslaget i sin helhet jemte yttrande deröfver, det har öfverlålit oss detta s. k. principbetänkande, hvarpå vi nödgas förspilla mycken tid och möjligen ändå icke komma till något verkligt resultat. En värd talare har före mig yrkat, att LagUtsk. borde ingått i en ytterligare utsträckning af grunderna för den nya strafflagen och begärt på grund deraf återremiss. Jag kan alldeles icke instämma i begäran af en återremiss, utan tror, att en sådan vid delta tillfälle vore deu minst ändamålsenliga åtgärd af alla, som nu kunde vidtagas.
Är det ett af samhällsordningens högsta ändamål, att, genom lämpliga Lagar och Författningar, hämma sedeförderfvet, och, så mycket som möjligt, sälta hinder för utöfningen af laster och brottsliga företag, bör då detta syfte, i något fall, vika eller lemnäs till spillo för en juridisk-sofislisk formel, som eger, om ock utseendet, dock ej rätta egenskapen af moral-princip. Hvad i den 6“4:e §, af detta Betänkande framställes, till regel för åtal af oloflig bränvinsförsäljning, har erfarenheten visat vara till stor fördel för förbrytaren på landet. Om han vid Härads-Rätt åtalas, med hvad lätthet bereder han sig icke utväg, att, medelst målets uppskjutande från det ena Tinget till det andra, hela året igenom, och kanske ännu längre, frias från böternes erläggande, hvarföre han alltså har rund tid att skaffa sig ersättning, om han, såsom troligt, fortfar i sitt yrke. Förr kunde sådana mål af Landshöfdinge-Embetet upptagas och afdömas. Detta blef vid sisllidne Riksdag ändradt, utan annat synbarligt skäl, än »löjligheten och händelsen af Land^höfdinge-sätets nog stora afstånd från den' anklagades hemvist. Landshöfdingen har dock ännu rätt, att, till svaromål för en mindre vigtig förseelse, kalla en Kronobetjent, en Gästgifvare eller Skjutsbonde till personlig inställelse vid Lands-Cancelliet. I förstnämde afseende skulle en med svarandens större besvär förenad skyndsammare expedition, måhända kraftigare än något annat medel, bidraga att minska antalet af lönnkrogar på landet, dessa källor till sedeslöshet, oordningar och förspillning af timlig välfärd. Utskottens Afdelning har sam vetsgrannt tagit denna vigtiga omständighet i öfvervägande, då den tillstyrkt, att åtal för oloflig bränvinsförsäljning på landet måtte äfven hos Landshöfdinge-Embetet göras anhängigt. Utskottens majoritet in pleno har, genom votering, förkastat denna tillstyrkan, med hufvudsakligt bibehållande af förra redactionen utaf ifrågavarande §.
Ehuru det är af största vigt att denna försänkning så fort som möjligt kommer till stånd, torde dock ofvannämnda summa hos Rikets Ständer begäras under 5 års tid att utgå med 109,197 R:dr årligen, således för nästa statsreglerings-period under åren 1864, 1865 och 1866 med sammanlagdt R:dr 327,591. Så väl ritningar som förslag öfver denna försänkning öfverlemnades. Försvaret af inloppet till Södertelje kanal vid Brandalssund. Efter befästningarnas utförande vid Waxholm är detta vigtiga hufvudinlopp, som direkte leder in till hufvudstaden, visserligen i försvarsskick och blir det fullständigt, sedan den här föreslagna befästningen vid Oxdjupet äfvenledes blifvit fullbordad. Men det gifves äfven en annan segelled af den farliga beskaffenhet att göra ofvannämnda försvarsmedel nära nog fruktlösa, om den icke likaledes genom befästningar försäkras emot ett fiendtligt angrepp, nemligen den farled, som Bil. Jt? 3 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. .t" 1, om Statsverket 1862. 63 från skärgården genom Södertelje kanal leder in till sjön Mälaren. Skulle det lyckas en fiendtlig flotta att här intränga, så vore med detsamma alla befästningar så till lands som sjös till hufvudstadens säkerhet med ens turnerade. Den af Kongl. Majit år '1856 nådigst tillförordnade Komité för Stockholms och MäJaredalens befästande fästade derföre den yttersta vigt vid dessa för hufvudstaden hotande omständigheter, hvarföre ock uti den af denna Komité föreslagna plan det ingick att medelst befästningen vid Brandalsund, der segelleden sammandrager sig till ett ganska trångt sund, sätta densamma i säkerhet.
Vid sistnämnde §. borde följande tillägg införas: 1 yttra rågången och emellan hemman eller jordandel med serskild numer, samt uti skillnaden emellan inoch afrösnings-jord, gärde by, der skifte är efter delnings-grunden, vare sig stångfall, öresland eller dylikt. Ar hemman eller jord-andel y tterligare skif tad, delen egarne hägna dsig emellan efter den jord-andel, en hvar innehar. Till bemötande al dessa anmärkningar få Utskotten anföra: Hvad angår den i r:sta punkten yttrade mening, att serskilda Stängsel-Författningar för olika Piovincer inom Riket borde stiftas, torde emot antagande af ett sådant förslag kunna invändas: af att gemensamma Stängsellagar för liela Riket varit gällande allt sedan 1443 års Hands-Lag tili efterrättelse utfärdades; by att landets omvexlande beskaffenhet af skogsbyggd, bergsbyggd oell slättbyggd ofta visar sig större, om olika trakter inom samma landskap med Ii varannan jern föras, än vid jemförelse emellan local-förhållandena uti serskilda landskap; c~) att i följd häraf gränserne emellan Rikets provineer icke utgöra någon tillförlitlig grund för bestämmandet af de Districts områden, inom hvilka en serskild Lag borde gälla till efterlefnad, utan skulle indelningen af Districten, sä vida ändamålet ville vinnas, ordnas endast efter de skiljagtigheter, som uti jordens läge och beskaffenhet sig förete; dj att således antalet af de serskilda Stängsel-Lagarna eller åtminstone af de serskilda Districten, der olika stadganden borde tillämpas, skulle blifva utomordentligt stort, hvilket åter ofelbart uti Lagskipningen skulle medföra vacklande och osäkerhet, som kunde medföra betänkliga verkningar;: ef alt slutligen oöfvervinnerliga svårigheter skulle mola vid bestäm - 6 Lagsamt Allm.