Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Konungens Befallningshafvande böra öfver efterlefnaden af allt hvad i denna Författning stadgadt blifvit, hålla allvarlig hand; och skall det ovilkorligen åligga krono-, stadsoch polisbetjente, samt andre i sädant afseende vederbörligen förordnade personer, att förbrytelser deremot på det allvarsammaste beifra; egande derförutan alle och en hvar rättighet att förbrytelser emot denna författning angifva och åtala; undantagande barn emot föräldrar, samt tjenstehjon, under den tid, dc i tjensten äro, emot husbondefolk; men rättighet, att så i städerne som på landet anställa visitation och göra beslag, tillkommer endast kronofogdar, landsoch sladsliskaler, länsmän samt andre af Justitie-kanslers-embetet eller Konungens Befallningshafvande förordnade personer, äfvensom polisoch stadsbetjente i städerne hvar och en inom sitt distrikt, så vida ej, hvad kronofogdar och länsmän beträffar, desse genom Konungens Befallningshafvande, efter hos Kongl. Maj: t föregången underdånig anmälan, blifvit bemyndigade att anställa visitation äfven utom deras distrikt. Då beslag göres, skall det ske i två tillkallade vittnens närvaro och efter det brännvinshrännings-redskapens innehafvare eller i dennes frånvaro, hans på stället varande ombud eller någon af hans husfolk derom blifvit tillsagd; åliggande det nämnde publike betjente att, när förbrytelser hos dem af andra angifvas, målen lagligen instämma och utföra, dock på angifvarens äfventyr och ansvar, om angifvelsen saknar grund eller anledning, eller diktad är.
129 stat uppföras 4 Kanslister med lön af 1,000 R:dr för hvardera eller tillhopa 4,000 R:dr, och återstående 2,000 Ridr, motsvarande aflöning lör 2 Kanslist-befattningar, som komme att indragas, ställas till Kollegii disposition för befrämjande af göromålens gång inom nämnda tjenslegrad, dels ock att de sätskilda belopp, som å den provisoriska staten för Kammar-kollegii Advokatfiskals-kontor äro uppförda för en Kanslist och lill befrämjande af kanslisl-göromålens gång, tillhopa utgörande 1,000 R:dr, mätte förenas till lön på stat för en Kanslist i samma kontor; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt alt till denna nådiga framställning lemna bifall. 3:o. Slats-Konlorel. Beträffande Stats kontoret, har E. K. Majit föreslagit, att öfvertalige Notarien derstädes, Johan Adam Jaedrén, som lider af svår bröstsjukdom och hvars afgång, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut i skrifvelse den 16 Februari 1858, utgör ett vilkor för genomförande af den då bestämda arbetsoch lönereglering i Statskontoret, måtte, på allmänna lndragnings-staten förflyttas med bibehållen aflöning, enligt Slals-kontorets äldre stat, af 1,344 R:dr, hvilket belopp tillika med de ät f. d. Ombudsmannen och Redogöraren vid Direktionen öfver Lappmarks Ecklesiastik-verk anslagna 650 R:dr. som genom siste innehafvarens afgång äro besparade, följaktligen komme alt från embetsverkels nuvarande aflöningssumma afgå; hvarjemte E. K. Majit äskat, att denna summa, som endast är provisoriskt bestämd, och, eller afdrag af omförmälda båda belopp, utgör 85,100 Ridr, måtte för dermed afsedda ändamål på ordinarie stat uppföras. Denna nådiga framställning har i så väl ena som andra hänseende blifvit af Rikets Ständer bifallen.
Summa 3ii,33o: 1. 1 i. 336,25.9:31. 4- a) Sedan, i anledning af Rikets Ständers begäran uti underdånig skrifvelse den 20 Mars 1841, Kongl. Maj:t, den 20 påföljde April, i nåder anbefallt Dess och Rikets Stats-Konlor att afgifva utlåtande, huruvida 1836 års Reglemente för Mynt-Verket kunde i ett eller annat afseende tarfva jemkning, förtydligande eller rättelse; så har, enligt hvad Revisorerne varit i tillfälle inhemta, bemälte Kollegium, den 3o nästlidne Juni, till Kongl. Maj:t inkommit med förslag till nytt Regle 12 - — 90 — mente för Mynt-Verket, och för mot i verna utförligt redogjort; varande frågan således nu beroende på Kongh Maj:ts nådiga pröfning, b) Under revisions åren, har till Öfver-Direktören för Myntoch Kontroll-Verken utgått det uti r84 1 års Revisions-Berättelse om förmälda arfvode, 1,000 R:lr, jemte tillökning för g5 Tunnor spanmål, som den j) Maj i835 honom i nåder tillädes för ledningen och tillsynen vid utförandet af nya mekaniska inrättningar vid Myntet m,m. Derjemte åtnjuter bemälte Öfver-Direktör i lön i,3-oo R:dr årligen, med i^3 Tunnor spanmål, fria boställsrum i Mynt-Verkets lokal samt en viss procent ai' Kontrollmedels-öfverskotterna, utgörande omkring a5o Rt-dr årligen. Då man med ali sannolikhet kan antaga, att reparationer och nybyggnader vid ett Verk, af beskaffenhet som Kongl, Myntet, årligen skola förkomma , samt ifrågavarande arfvode således lärer blifva af permanent egenskap, ehuru meningen vid beviljandet deraf utan tvifvel varit, att detsamma skulle försvinna, när de nya byggnaderna och machinerna blefvo fullbordade, anse sig
Förgäfves söker man i dessa Verks räkenskaper dt-n öfverensstämmelse, som borde finnas om dessa enskilde medel varit enligt Konungens Bref särsk ldt re» dovisade. Och då det numera icke kan hjelpas, sedan Rikets Ständer granskat dessa räkenskaper och lemnat dem oanmärkta, är det ej behöfligt att framställa en specifik förteckning på ■de beständige skiljaktigheterne i Boksluten. Det torde vara nog, att jag blott anmäler, hvad jag hufvudsakligen finner värdt uppmärksamhet, nemligen att åren 1812, 13 och 14 visa Räkenskaperne i Allmänna Magazins-Directionen och Xiiqviderna med Krigs-Eonden, att Magazins-Di - l Sämb 4 Band, 28 434 Stat s-Utskotlefs Betänkanden; rectionen till fullo godigjort ifrågavarande inforskrifningar till Krigs-Fonden. Att således Kongl. Brefvet af den ix Äng, 1815, som anbefaller indrifningen af medlen, synes bordt hafva anbefallt betalningen af Krigs" Fonden, i stället för af Allmänna Magazins» Directionen; samt att detta origtiga förhållande uppkommit deraf, att den särskilda räkningen icke eni gt befallning blifvit förd; samt genom en deraf föranledd provisionel liqvids ofullständiga uppgörande emellan bägge Verken, under pågå. ende återlevereringar medfört Allmänna Maga. zins-Inrättningen en förlust, som jag, enligt de beräkningar jag ensam förmått göra, anser minst vara 134 a 135,000 Bd. B:o, numera omöjlig att aterfå, oagtadt att det synts mig omöjligt att Krigs-Fonden bordt kunna deraf betala 100,000 Bd.
Det undantag, som Utsktn i delta betänk, behagat göra för presteoch klockarebol, såsom innefattadt under PresteStts privilegier, utgör det sista corollarium af 83 Den 3 Mars c. m. besynnerligheterna i samma betänkande. R. o. Ad., som vid 180g och 1810 årens riksdag afsade sig rättigheten att besitta hemman af säteri-natur, hvarigenom rättighet för hvarje Svensk man öppnades att förvärfva och innehafva jord af sådan natur, har derigenom icke frånsagt eller ens kunnat frånsäga jorden något dess natur tillhörande privilegium ulan endast Ståndets enskilda rätt af en uteslutande besittning af all sådan jord. Något stånds-privilegium alt besitta boställen finnes alldeles icke, ty en adelsmans, en prests, en borgares eller en bondes son kan blifva prest och derigenom komma i besittning deraf Det är således ej något Stånds utan ett jordens privilegium, som är i fråga. Detta betänk, slutar med de få orden: ”att till de i ämnet väckta motioner tillstyrka bifall.” Det synes vara en alldeles ny form att framkomma med ett sådant förslag för Ständernes tillgörande, då man ej vet hvad resultatet af ett bifall til] en sådan hemställan skulle blifva, med mindre man genomläser de motioner, hvarom betänk, handlar. Allt detta synes mig utgöra skäl att afslå betänk., hvarom jag anhåller om Hr Frih. o. Landtm:s proposition. Hr von Rosen, Georg: Jag har inom Utsk:n reserverat mig emot beslutet, ehuru jag icke finner mig vara antecknad som reservant, och påyrkar att betänk, måtte afslås, såsom innebärande ett ingrepp i äganderätten. Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk;ns betänk. N:o 38 afslogs af R. o. Ad. Ånyo föredrogos och biföllos Lagsamt Allm.
Från denna bangård kunde jernvägen sedermera genom undanrödjandet af några hus föras rätt fram öfver Trädgårds-föreningens tomt samt utmed sjöstranden förbi Sabbatsberg till höger om Rörstrand öfver Karlbergs-alléen och i närheten af Solna kyrka ansluta sig till den i riktning mot Upsala utstakade linien. Genom en sådan plan skulle för rörelsen vinnas den största beqvämlighet inom hela staden och utmed dess flesta hamnar, emedan sidospår från banan kunde för lastvagnars transporterande med hästkraft utdragas dels genom jernvägen till Stadsgården, dels från mynningen af Riddarholmskanaien utmed kajen förbi Flugmötet, Kornhamn och Slussen till Skeppsbron, dels från samma kanalmynning utmed Riddarholmens södra strand längs ångbåtsbryggan, och slutligen längs Tegelbackens lastkaj framåt Kungsholmen. Till fördelarne af denna plan hörde äfven, att den gemensamma bangården utmed Röda Rodarne vid Klara sjö skulle blifva belägen nära stadens medelpunkt. På den föreslagna bankfyllningen mellan södra bergen och Riddarholmen skulle göras tvänne med rörliga broar försedda öppningar för intagande af fartyg i den hamn, som bildas innanför denna bank. Kostnaden för detta företag, om hvars utförbarhet Öfverste Ericson gjort sig förvissad, har af honom blifvit på följande sätt approximativt beräknad: För sprängning utmed södra bergen R:dr R:mt 270,000. » fyllning och banans formerande framför Skinnarvikens byggnader och fabriker, jemte expropriations-koslnader » » 193,000. » grusoch stenfyllning för bankens bildande mellan sö- dra bergen och Riddarholmen, 84,000 kubikfamnar » » 696,000.
Preste-Ståndet den 5 Borgare-Ståndet den 5 Bonde-Ståndet den 6 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående inrättande af en pensionsanstalt för fartygsbefälhavare, styrmän och annat sjö (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 172 och Mern.
Ty om Utskits förevarande Betänkande bifölles af JR. St:r, kunde Utsk:t, dä det framdeles företoge Frih. Creutz’ motion, icke gerna yttra annat, än att samma motion förföll, till följd af det i denna Iråga af Ständerna fattade beslut; och blefve på sådant sätt all pröfning af den motionen afskuren. Jag kan således icke eller litt frånträda mitt påstående, det Ut sk: t i förevarande hänseende icke handlat förmånligt. Ilr Nordenfelt har om förevarande två motioner, hvilka lära blifvit behandlade på Utsk:ts lediga stunder, begagnat ett epitlief, sorn hos mig viickte verklig förundran. Om jag icke oriktigt erinrar mig. benämnde Hr Nordenfelt dem asmåsaker». Ar det verkligen Hr Nordenfelts mening, att frågan om ungdomens undervisning i kristendomen är en småsak? 1 afseende å lämpligheten att utsätta pris för författandet af en ny lärobok i kristendomen, har Hr Nordenfelt sagt, att da till författande afen dylik bok fordrades inre kallelse, skulle möjligen depersoner, som hade sådan kallelse, just af det utsatta priset afskräckas från att denna kallelse åtlyda. Utan att ingå i närmare bedömande af den sålunda framhållna farhågan, vill jag endast hista upmärksanihet derå, att den omständigheten, att en allmänt antagen lärobok finnes, är tillräcklig att afhälla äfven dem, som dertill ega verklig inre kallelse, —- från försöket att författa en ny sådan Hvartill skulle ock deras arbete tjena, då de på förhand visste, att det icke kunde lyckas dera att få en sådan hok antagen vid allmänna undervisningen. Det är väl sannt, att det kan stå särskilda kyrkoherdar och skolföreståndare fritt, att följa någon annan lärobok; men jag tviflar likväl högeligen att mången finnes, som vågar något dylikt. Hvad blefve följden om en person, som njutit undervisning efter en ny lärobok, sedermera inflyttade i annan församling, der Lindblomska katekesen ännu begagnades? Jo! otvifvelaktig! den, att han vid husförhören kotntne att lida skam och hån, för det han icke kunde läsa utantill merbercrde katekes.
S. D. När Banko-Utskottets elen ifi:de i Bistledne månad afgifna, på bordet hvil.ande, Betänkande i anledning af de anmärkningar , sona inom respective Stånden blifvit gjorda vid Utskottets Memorial af den 22 December 1817 i frågan om liqvid med Diskont-Verkens egna sedlar för lån och omsättningar, nu åter före-, drogs, fann Hedervärda Bonde-Stfindet, efter derom framställd proposition, för godt bifalla Banko-Utskottets ifrågavarande Betänkande , med den förändring och det tillägg, att inbetalningar och omsätsningar af Lån i Filial-Diskonterne, må endast med desse Diskonters Assignation ner, men ej med deras tre procents Obligationer verkställas i om hvilket Beslut respectiv® Med-Stånden samt Banko-Utskottet skulle vördsamt och vänligen underrättas. S. D. Vid ytterligare föredragning bifölls^1 uppå derom serskildt meddelad proposition, StatsUtskottet den ^:de dennes afgifna och sedan si-! sta Pleni-dag pa bordet hvilande Utlåtande öfver vice Presidenten m. m. Iserhjelms motion; örn förbättring i aflöningen för Ledamöterne i Ilikets Allmänna Arenders Beredning. S. D< Vid ytterligare föredragning bifölls,' uppå derom serskildt meddelad proposition, Stats** Utskottets under den 4:de dennes afgifne och sedan sista Pleni-dag på bordet hvilande Utlåtande angående väckt fråga om Götheborgs Stads befrielse från inqvarteringar åt den derstädes förlagde Escadre af Arméens Flotta. SD. Vid ytterligare föredragning bifölls,’ uppå derom serskildt meddelad proposition, StatsUtskottets undet den 4;de dennes afgifne ocl> HÖ Fröt.
Maj:ls Nåd. Skrifvelse, N;o 69. 13 Rikets Ständer, såsom allmän grund för en sådan nedsättning, stadgat och medgifvit, i nåder pröfvat skäligt att samma skattläggning til), efterrättelse gilla och fastställa. Vidkommande den af hemmans-inneliafvarne på Öland sökte och af Rikets Ständer för deras del medgifne återbäring utaf statsverket af hvad från och med år 1841 blifvit af bemälde hemmans-innehafvare i ränta för den, å hemmanen på Ön fördelade, ifrågavarande utmark utöfver det belopp, hvartill samma ränta eller utmarksskalt genom Kongl, brefvet den 23 Juli innevarande år är vorden för framtiden bestämd, erlagdt, så har Kongl. Maj;t. jemväl funnit godt i nåder bifalla, att så beskaffad återbäring må ega rum, dock under vilkor, att de medel, hvilka sålunda komma att restitueras, varda använda för sådane ändamål, som för Ön äro af gemensam nytta, i hvilket afseende Kongl. Maj:t låter anbefalla Dess befallningshafvande att sedan Ölands innevånare, genom lagligen valde sockne-ombud, blifvit vid sammanträde inför Kongl. Maj:ts befallningshafvande i ämnet hörde, med underdånigt förslag rörande medlens disposition på ofvannämnde sätt till Kongl. Maj:t inkomma; Och vill Kongl. Majit härmed till Rikets Ständer öfverlemna, att det för den beviljade restitutionen erforderliga belopp anvisa, alt i behörig ordning utgå efter den i orten gällande markegång under de år, för hvilka skatten debiterats och återbäring nu kommer alt ske. De förenämnde fråga rörande handlingar skola tillhandahållas det Utskott, till hvars handläggning densamma varder öfverlemnad; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR 5. J. Munthe. Uih. till Ff. St. Nåd, Skrifvelse, N:o 59.
Ting behandlas; men obestridligt torde det vara, dels, att denna mening icke i Förordningen finnes klart uttryckt, dels ock, att sådan tillämpning deraf kan medföra olägenheter, och mången gång verkliga förluster//- Bil. till LagUtskotteis Betänkande N:b 56^ ig *'Nu,' enär IntecknlngsForordnlngen i 17 §. bjuder, alt Inteckning , som fastställd varder, gäller för Borgenär med förmonsrätt från den dag, han Inteckningen vid Laga Domstol sökt, skulle jag för min del tro r att då Inteckning blifvit vid Ordinarie Ting sökt, men hinder mött för slutligt afgörande deraf , någon betänklighet icke borde ega rum mot ansökningens upptagande och pröf-i ning vid Urtima Ting, på endera Partens ansökning derom , såvida enahanda vilkor: härvid fästes, som uti 2a §. för Intecknings förnyelse är vordet bestämdt, alt nemligen derest Inteckningen bifalles, det skall åligga Borgenären , vid förlust af den vunna säker» heten, å nästa Ting hos HäradsRätten uppJ visa Intecknings-handlingen, eller Urtima TingsRättens bevis öfver den beviljade In-1 teckningen för att ånyo i InteckningsProtocollet antecknas.’’ 5,En sådan Lagförklaring skulle, efter mitt omdöme, undanrödja den anledning till olika tydning af stadgandet, som för närvarande icke lärer saknas.
Bavtt i mautalåldugb till namn, föbelfcdv od) äftueit febeffebag föv bet älbfta af be mtubevdvtgc, [arnt ittfövc i be tluättuc tidof ta cos luntiter fräntft bevaå antal, forn fd eftergift på ttämttbe gvuitb fvdtt tnantalspeits tttttgar, ocf) bevitäft be Bavttå antal, föv (nutifa 23eiut(littugå Sldmogett i ^cvjedbalctt faint Öftev 95 pjctpen, mcit eivo ålagbe att utgöra ben få fallabc Auitg8gårb8 SSefrtelfe tift pälfteit af Söenritlittugeu efter l:fta 9lrt. njuta, intill näfta 9tiföbag, fytffare t 33opu3 Sätt, font icfc ega jörb, tbfa näring eller paftoa annat pr fe, fantt be af allmogen t SöcftcrBcttenä, 9torrficttcn3 cd) ^emtlanbS Slätt, äfmcttfom fyjelltraftentc i SÖeftcr Sätt, ptutlfa, enligt 4ayctiitg3 SOiajttä ocp Aron att b till @tat3 Socf tttå, t SanbbBöcfer ocp räftttttgar, löetutllittngcit ocp öfrige Mifögälbbslyonterct tillftagite fottber tcfe famtitaitBlattbaö nteb 0tatsMSoutoret3 cd) attbre SÖcrfb mebel. §. 131. l:o Dftuer pela böctuillttittgcit efter benna @tabga ffall för ©tocfpolntb 0tab af ArDito4lppBörb§
Skrifvelser. * en tillgång för de vid denne reglering ökade eller tillkomne utgifter; äfvensom, till befordrande af enahanda säkerhet för de Militäre Lönernas bestridande, under Tredje Hufvud-Titeln blifvit ■uppförde ett penningebelopp , som är tillräckligt att, vid ett Riks-markegångspris af till och med 8| R:dr å Lönings-Spannemålen, den samma si väl som den i penningar bestämde Lönen utgöra, hvarigenom alltså Tredje Hufvud-Titelns utgift härutinnan är med bestämdt anslag på Ordinarie Staten reglerad, Utgifts-Titlarne hafva för öfrigt erhållit följande af Riksens Ständer bifallne tillökningar och förändringar, Första Hufvud-Titeln, innefattande Kongl. Hofoch Slotts-Staternel Tillökningar: För Hennes Maj:t Enke-Drottningen hafva,' utom den besparade Underhålls-Summan för Hans Kongl. Höghet Kron Prinsens Hofhållning såsom. Arf-Furste 50,000 Rdr; och Hennes Maj:ts förre Handpenningar 10,000 R:dr som tillsamman utgöra det Underhålls-belopp 60,000 Ruir Hennes Majit tillkommer, blifvit anslagne till ersättning för Vadstena Slotts dispo-; uerande , hvilket eljest såsom Enkesäte skolat tillträdas, äfvensom mot vilkor af Arrende Kontrakt tets å Starby Kongsgård bibehållande och till någon ersättning af förra Handpenningarne, 'tillsamman , 10,000, Nuvarande arrendet af nyssnämnde Kungsgård 200 T:c Spanmål in Natura, som efter Stats - Underdåniga Skrifvelser. 557 pris 4 J R:dr här upptages 9°o. ...• R:dr 10,900- — —- Tillökning åStaten för Kongl.Slottets Polis samt Lysoch Ren-liållning 3,605. 37. 4." Till
Väl klädd, vacker och distinguerad, rörde hon sig med den största ledighet i residensets salonger och hennes konversation var lätt och angenäm. Den där människan — den här gången uteglömde man » stackars » — ägde sällskapsväna, det syntes då. Alla täflade om att visa henne välvilja, till och med stadens grefvinna, född Jönsson, var nog " älskvärd att rikta några ord till henne, obeskrifiigt nedlåtande, men fröken Sundh låtsade ej märka det. Hon var vid briljant humör, och då möttes hennes och värdinnans ögon i en leende, förstående blick. Hennes ord i denna vikliga » kvinnofråga » böra därför kunna påräkna ett synnerligt intresse från Sveriges kvinnor, burna som de äro af en rik och mognad erfarenhet samt en underhållande framställningsform. * " Mödrar emellan. " in. » Kärlek o c h björkris. » Då Idun så vänligt uppmanar Sveriges mödrar att taga bladet från munnen i uppfostringsfrågan, så fördristar jag mig att följa uppmaningen, ehuru jag ej förr skrifvit för offentligheten. Kanske någon kunde få nytta af mina rön, som väl äro gammalmodiga, men dock gifvit goda resultat. Själf uppfostrad med kärlek och björkris, hvilka två goda saker ingalunda förskjuta hvarandra, beslöt jag att för mina barn använda samma enkla medel. Upptagen af hushållsgöromål, hade jag ingen tid att pjåska med min första lilla. Jag tillsåg, att hon var ren, gaf henne mat på bestämda timmar på dagen, vande henne vid att roa sig själf och höll punktligt på softiderna. Hon fick ligga i sin vagn, till dess hon själf började göra försök att lyfta hufvudet från kudden. Då fick hon sitta med kuddar mot rygg och sidor och mjuka leksaker framför sig, till dess hon blef så stor, att hon kunde rulla sig ur vagnen. Ett täcke breddes då på golfvet, och ett par kuddar lades därpå. Där fick hon ligga och sprattla, helst framstupa, till dess hon själf gjorde försök att krypa, så draga sig upp efter stolarne och leda sig från den ena till den andra. Detta, till dess hon kunde gå fritt. Barnens uppfostran kan ej börja nog tidigt.
I sammanhang härmed har ock Bonde-Skändet till Constitutions-Utstottcts utlälande wclat remittera den fräga, huruwida af alla Mcmorialcr, som till ett Ständ ingifwas, afskrifter owillkorligen böra aflemnas att de öfrige Ständm till underrättelse meddelas. 56 §- Dek stadgande, akt icke nägot ärende mä upptagas eller föredragas sä sent, att Bcflutct derom kunde blifwa frugtlöst, synes fordra nägon förklaring; Att meningen icke rörer det hufwudsakclig» Beslutet, har wclat stutas deraf, att det samma aldrig kan blifwa frugtlöst derföre, att det förr eller senare widtagcs; men om äter med ordet Beslut fbrstäs det som tilläter frägans upptagande och föredragande, lärer med det följande ordet frugtlöst förstäs, att öfwerläggningen icke kan bringas till stut, i hwils ken händelse och derest Constitukionens förslag innefattar , att icke nägot ärende bör upptagas eller föredragas sä sent, att hufwudsakligt Beslut innan Riksdagen tillända löper, icke kän fattas, torde till förekom» Tredje Band. 578 Den 19 September. mande af mistkydning, mera bestämda ordalag kunna rväljas. 6z §. Derwid kundc ett tillägg behöfwa göras, som utstakade huru fdrhällas skulle, när alla el, ler flere än Tre af Högsta Domstolens Ledamöter förklarades owärdjge Allmänhetens fd, troende. 64 §. Härwid äberopas den anmärkning BondeStändct, wid granskning as Rcgerings-Fornmn, framställt emot Inrättningen af en Committé till Tryckfrihetens wärdande. 65 §- Ä'skillige Ständets Ledamöter beropa» be stg pä ben redan afgängne hemställan om ändring af Ristningssättet innom Banco-Utskottct. 67 Z. Den erindran har härwid blifwit gjord, dels att blott en Revision emellan hwarje Riksdag bor, be förrättar, dä Riksdagarne nu mera pä bestämde tider hällas, dels ock att under en sädan