Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Printzensköld: Genom en föga angenäm händelse har jag blifvit nödgad att taga kännedom om förhållandena med Utredningsförrådet här i Stockholm, och dervid funnit i alla afseenden bekräftadt, hvad den siste talaren yttrat om Förrådsförvaltarens göromål. Dennes tjenst är sådan, att den lön K. M. föreslagit, af 2,500 Edr, icke ens står i jemförligt förhållande till den vidsträckta ansvarighet, som åtföljer tjensten, långt mindre till det ofantliga värde af förrådsartiklar, som Förvaltaren har under sina händer. Jag skulle anse det vara sf största fördel för Staten, om denne tjensteman blefve så aflönad, att befattningen icke, såsom nu, vore att hänföra till de lägsta tjenstegraderna inom embetsmannacorpsen, utan att den kunde med framgång erbjudas åt personer, hvilka redan innehade en samhällsställning, som lemnade full garanti derföre. att de voro utrustade med sådana egenskaper, som här voro af så oberäknelig vigt, nemi. den strängaste integritet, den största moralitet. Men om en sådan lön icke kan denne tjensteman tilläggas, så bör han åtminstone erhålla hvad K. M. föreslagit, hvarföre jag tillstyrker bifall till K. M:s Propos. och afslag på Utsk:s Betänk, i denna del. Den härefter först till bifall å Utsk:s förslag framställda propos:n besvarades med starka Nej, jemte ett eller annat Ja; hvarefter arfvodet för Förvaltaren vid Stockholms Utredningsförråd bestämdes till 2,500 Edr llmt. Beträffande sedermera Utsk:s tillstyrkande rör:de tillökningarne för öfriga personalen, anförde Hr Stjernsvärd, Gust. Mauritz: Jag erkänner fullt giltigheten af de skäl, som inom KrigsColhm gjort sig gällande, men får hemställa, att vid den inkomstförhöjning, som här är föreslagen för Intendenten vid Stockholms Utredningsförråd, måtte stadgas samma vilkor, som E. o. Ad. beslöt för Gen.Intendenten.
Sedan år 1841 den 18 December Kollegiernas förslag inkommit, gaf Kongl. Majit, den 9 Februari 1842, befallning om lönanslagets fördelning. tm-o den 23 September 1840, angående granskning af de under KommersKollegii förvaltning ställde fonder (84). Sedan KommersKollegium med infordradt yttrande inkommit, bar Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den 27 Juli 1841, förklarat, att anmärkningen rörande fabriksidkaren Fellings förlagslån icke föranledde til! någon åtgärd; och, i afseende på anmärkta förhållandet med hufvudboken för gamla ulldiskont-fonden, förordnade Kongl. Maj:t, att hädanefter i hufvudboken skall, på sätt KommersKollegium hemställt, för hvarje år upptagas ett omslut, innefattande på ett ställe ett sådant sammandrag, som Rikets Ständers Revisorer åsyftat. — Beträffande anmärkningen i afseende å de af gamla ulldiskontfonden betalda medel till inlösen af aktier i magasinshuset, i Norrköping, beslöt Kongl. Majit, att hvad af den anmärkta summan ej erfordrades till inkon al aktier, hvarom öfverenskommelse under en af Kollegii president företagande resa kunde träffas, skulle genast derefter och sist inom den 15 September 1841 till ulldiskont-fonden inbetalas, hvarefter medel till inlösen af återstående aktier i berörde magasinsbyggnad, vid hvarje sig dertill yppande tillfälle, finge af nämnde fond utassigneras. Hfif$:o den 30 September 1840, angående tiden för tillämpning af den nya Föi fattningen om brån vinsbränningen (108). Under den 26 OkLober 1840 bar Kongl. Majit, med bifall till Rikets Ständers underdåniga anhållan, härom utfärdat allmän Kungörelse. lillio den 23 September 1840, angående anslag till understöd för inrättande af ullsorleringsanstalter i Göteborg och Malmö (97). Sedan KommersKollegium med infordradt underdånigt utlåtande inkommit, har Kongl. Majit genom nådigt bref den 12 Maj 184l meddelat
Jag reserverar mig ytterligare emot majoritetens beslut, hvarigenom Utskottets i dess förra Utlåtande tillstyrkta termin af fyra år för införsels-tillåtelsernes sättande i verket blifvit förkortad och inskränkt till 3 år. Likaledes reserverar jag mig emot majoritetens beslut, hvarigenom den frångått Utskottets tillstyrkande i dess förra Betänkande, att, i enlighet med Tull-Comitens förslag, höja dxswbacken å raliineradt socker ifrån 3 »k. 11 rst. till 3 sk. 3 rst. Ändtligen reserverar jag mig mot majoritetens tillstyrkanden uti "j 2 mom. och 11 §. af de, Tulitaxe-förslaget åtföljande Underrättelsern». I afsseende på det först nämnda, håller jag före, att vidail i Taxan stadgad förtullning af varor efter värde behörig värdering bör af tillkallade sakkunnige värderingsman verkställas och förtullningen ske, i enlighet med det af värderingsmännen varorne åsatte värdebelopp, hvarigenom en flerdubblad tullinkomst skulle tillfalla Staten och näringarne tillgodonjuta eti verkligt och ej illusoriskt skydd. Del af majoriteten föreslagne är, med iagttagande af nödig controll, för den större trafiken icke verkställbar*. Bled hänsigt åter till det senare, anser jag klar billighet och rättvisa fordra, att inhemska Närings-idkaren, hvars rätt, ej mindre än Statscassans, är beroende deraf, att varor icke under origtiga benämningar förtullas, bör Bil. till BevillningsUtskottets Utlåtande} Nio 3o. 2.9 erhålla rättighet, äfvenså väl sorn godsegaren, att vid uppkommen tvist hos Kongl. Maj:t öfverklaga General-Tullstyrelsens beslut.
Då hafva -Gancellie Cornmissarierne icke något rum, eller så kalladt förmak att anvisa de personer, som viU ja rådföra sig rörande Banco-Lån, och då Corn. missariatet är samladt i conférence, kunna de icke i Sessionsrummet inlåtas, och i alla händelser icke utan olägenhet för justeringar af Protocoll, Brefexpeditioner, Memorialer m. m., en mängd andra olägenheter att förtiga. Med afseende på alla dessa betänkligheter, finna Cornmissarierne sig föranlåtne, att hos Herrar Fullmägtige tillstyrka den af Revisions-Commissarien föresiagne tillbyggnaden, och anse för deras del nödigt, att i händelse densamma . skulle bifallas, beslutet derom matte sa tidigt jitfärdas, att de förberedande ansulterne för 6oo BilncoUtskottets Bctänkanden. verkställigheten häraf, under loppet af vintern, matie kunna vidtagas. Vidkommande åter reparationen af rernnan å stora Bancohuset, så torde densarr.mas verkställighet, om hvars an-, gelägenhet Cornmissarierne snart sagt med hvarje dag mer och mer öfvertyga*, få ankomma på Revisions-Commissarien, i enlighet med Banquens öfrige reparationer.” Herrar Fullmägtiges Resolution häröfver af den i 1 Januarii 1816 lyder sålunda: ”Efter uppmärksamt öfvervägande af hvad Herrar Cornmissarierne så väl i anledning af Vexel-Banco-Commissariernes gjorde anmälan, om bristande utrymme för arbetet inom VexelBanco-Contoiret, sorn Revisions-Comroissariens, derom afgifne utlåtande, uti Memorial af den 13 sistlidne
Ständer anvisat det för berörda ändamål begärda extra anslag, 4,500 R:dr årligen, under de af E. K. Maj:t uppgifna vilkor. 24:o. Till utdelning vid Landtbrukare-möten såsom premier för husdjur, redskap och ladugårds-produkter af utmärktare slag har E. K. Maj: t begärt, att för nästa statsreglerings-period måtte beviljas enahanda anslag, som vid sistlörflutna riksmöte dertill anvisades, nemligen 3,000 R:dr årligen, eller för tre år tillhopa 9,000 R:dr, och då, enligt hvad Landtbruks-Akademien uti sitt i ämnet afgilna underdåniga betänkande anfört, de på landthushållningen så fördelaktigt inverkande allmänna Landlbrukaremötenas framtid är i hög grad beroende deraf, att ifrågaslällda anslag fortfarande kommer att utgå, hafva Rikets Ständer för berörda ändamål anvisat under nästa statsreglerings-period enahanda belopp som hittills och i sådant afseende bland Hufvudtitelns extra anslag uppfört 3,000 R:dr. Expeditions-UIs koltets Förslag lill underd. Sedan, på sålt det uti E. K. Maj:ts nådiga Proposition åberopade Statsråds-protokoll närmare utvisar, Stumholliinderi-styreisen i underdånighet anhållit, det E. K.
Då ändamålet med allt laga skifte är, att genom egornas sammandragande bereda åt den enskilde större beqvämlighet vid brukningen, och i följd deraf äfven större fördelar, så är det ostridigt, att denna egornas sammandragning är så mycket fullkomligare och ändamålsenligare, som den innehåller ett färre antal jordskiften. I ju flera sådana egorna läggas, ju snarare kan man vänta, att de skola underkastas nytt laga skifte, får att ännu mera sammandragas. Då nu kostnaderne och de temporaira olägenheterne af Skiftes-forrättningar äro betydliga, så är det klart, att det blir en förlust både för den enskilde och för jordbruket i allmänhet, om flera förrättningar användas till ernående af det ändamål, hvartill blott en enda varit behöflig. Om Lagstiftaren således å ena sidan bör medgifva, att flera än 3:ne skiften kunna ega rum, måste han likväl å den andra tillse, alt denna tillåtelse, ämnad till undantag, icke upphöjes till regel. Man. har påstått, att Jordegarne, gode Männen och Landtmätaren lika så väl, ja må hända bättre än Egodelnings-Rätten, förstå bedöma, om egorna kunna läggas i 3 skiften, eller 4 erfordras. Utan att träda Landtmätarens och gode Männens insigter för nära, torde det vara tillfyllest, för denna argumentations försvagande, att erinra, det man i Skiftes-stadgan utgått ifrån den prassumtion, att Egodelnings-Rätten i alla skiftesärenden eger större oväld och insigter än Landtmätaren och gode Männen, enär deras åtgärder äro underkastade Egodelnings-Rättens pröfning. Denna Rätt är derjemte att anse såsom andra instantien i Skiftes-ärenden; och samma praesumtion, som i allmänhet finnes, att tvänne instantier, om också den högre i sjelfva verket ej vore mera upplyst, snarare upptäcka och rätta felaktigheter än en enda, eger också vid ifrågavarande fall sin fulla giltighet och tillämpning.
Det är således utan att initzkänna den Nations lycka, svin i en redan bestämd och af tiden och utgången gillad och rättfärdigad fördelning af den Lagstiftande magten har funnit de frågor pä ett tillfredsställande satt afgjorda, som ännu sysselsätta de flesta öfriga, det är snarare »inder fullt medgiftvaude af en sädau Statsförfattnings företrä - 508 Expeditioner till Riks-StLnden. den, som Constitutions-Utskottct likwäl ansett sig nödsakadt att twifla pä möjligheten af dep införande och tillämpning under en olika sinnenas ställning och da nyheten af försöket, under crkändt behof af stöd uti allmänna omdömet, troligen skulle finna sig motwerkad af detsamma. Utskottet har trott, att tvid fragan om en ny inrättning borde också endast sadane grunder tagas i betragtande, htvilka, härledda utur sakernas Natur och uödwändkga, antingen som en följd af menniskans arbetsförmåga eller af dep sätt att fatta och »verkställa beslut, skulle inga, antingen uti wilkoren för äganderätten eller för sättet att föreflä och bestämma Samhällsordningens förbindelser. Utskottet har således trott sig finna depa anledningar till en olika fördelning af Representation uti twänne redan nämnda, men enkla och oundwikliga skillnader, som i htvarje Samhälle mer eller mindre skola giftvas emellan Förmögenhet och Folkmängd, och i följe htvaraf Utskottet redan föreslagit en olika grund för röstberäkningen tvid walet af Representanterne, nemligen: efter Folkmängd och Betvillning. De således walda Representanter skulle lätteligen efter denna anledning delas i twänne delar, htvaraf den sednare skulle wara den minst talrika, men förena förmögenhetens och odlingens, den förra Återigen, mera talrik, njuta popularitetens och tilltagsenhetens fördelar.
St. beviljat, ändamålslöst och hela den i många år bearbetade planen att sätta Wisby hamn i det stånd att den för sjöfarten blefve gagnelig, skulle förfelas och arbetet blifva slående sora det nu befinnes, i följd hvaraf stormarne skulle nedrifva mer och mer, slutligen tilltäppande hamnen, så att det sedermera icke torde blifva möjligt att utan betydliga kostnader densamma iståndsätta. Frih. Cederström, Rud.: Jag tillstyrker R. o. Ad. att fatta det beslut, sora Frih. Palmstjerna föreslagit, men gör det af ett helt annat skäl, nemi. att, om ett så beskalfadt vilkor, som del BorgareSt. hemställt måtte utsättas för anslaget till Wisby hamn, varder fastställdt, det då synes mig, som skulle detta kunna tydas såsom en indirekt förklaring, att hvarje hamnbyggnads-företag, för hvilket medel vore utan något dylikt förbehåll anslagna, skulle möjligen hafva att påräkna något mera än den derför en gång anslagna summan. 262 Den 28 Jo ni. Af detta skäl och utan att ingå i pröfning huruvida det af Frih. Palmstjerna afgifne yttrande i sig innefattar nöjaktig åsigt af detta speciella ärende, är det som jag, i resultatet med förbemälde Frih. önskar instämma. Då nu II. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om II. o. Ad. bifölle att ifrågavar:de inbjudning lades till handlingarne, anmälde sig och yttrade: Frih. Palmstjerna: Jag anhåller att beslutet måtte blifva sålydande, att inbjudningen lägges till handlingarne, såsom varande obehöflig. Uppå härefter framställd propos. lades inbjudningen till handlingarne med förklarande att det deri ifrågaställdta vilkoret ansågs obehöflig!. Föredrogos ånyo Bevilln.Utsk:s d. 21 och 26 dennes på bordet lagda mern. N:o 11, i anledn. af serskildte utaf Högv. PresteSt. fattade beslut vid handläggningen af Utskis betänk. N;o 5, angale tullbevillningen. Frih. Palmstjerna, Carl Otto:
Skuld till Banken på Räkningen N:o 89,101: 5. 4. Fordringar hos säkra Läntagare 1,278,419:18.3. Dito Riksgälds-Contoiret . 65o: — - Förskott till Ull-DiscontFonden .. 110,000:— - 1,459,494 38 5 Summa 2,2l5,I2I •7 8 Stockholm af Manufactur-Diseont - Revisorers Berättelse. 563 Discont-Fonden År 1320. Credit. Balance från År 181g. Fordringar hos säkra Låntagare v 1,202,679:18.11. Dito Ccssionanlcr 88,469:45. 4. Flir lust-Co lito. Inkomst. Ordinarie Ränta . 47>^8o:25. - Interesse efter förfallodagen , . 4^97: 29. 3. Ersättningar 2: - 52,780:10.3. Gravationer. Interesse till LåncBanken för Lånet N:o 8 2,673: 1.6. Dito för Länet N:o 5 .. ig,936:35.g. Arfvoden > 1,782:— 7. Aflöning 5,638:39.8. Extra Utgifter . 2,608:29.6. Skuld till Banken på Räkningen N:o 8. Sg.ioi: 5.4. Dito dito på dito N:o 5 728,003:47.8. Ralance frän År 1820. Utelöpande Attester 9,322:39.7. 826,427 44 / J Balance till Ar 1822. Fordringar hos säkra Läntagare i,3i4,060: 5.10.
RiksSt:n hafva i denna fråga visserligen stannat i olika beslut, men dessa beslut ligga hvarandra i alla fall så nara, att jag ej kan föreställa 111ig, alt StatsUtsk. kunnat framställa något annat jemkningsförslag, iin Utsk:s eget, hvilket är det centrum, omkring hvilket de olika besluten mer eller mindre hållit sig. En värd talare har trott att jag tillförene instämt i den redaction, som i afseende på denna punkt blifvit af R. o. Ad. anlagen. Jag får i anledn. deraf upplysa, att jag visserligen, då Hr Rosenblad första gången yttrade sig i denna fråga, fullkomligen instämde i den åsigt, som han då framställde och fann den icke vara särdeles skiljaktig från Utskls förslag; men sedermera gjordes vid [Jr Rosenblads förslag den förändring i R. o. Ad:s beslut, att den nya organisationsplanen borde vara byggd ensamt på utsträckning af beväringens öfningar, hvaremot uteslutande skedde af de ordalag, som i Utsk:s förslag förekomma, alt II... St. med detsamma borde uttrycka den önskan, att denna utgärd kunde stå tillsammans med lindring för de rustande och roteringsskyIdige. Från det ögonblick man gjorde en sådan förändring ansåg jag mig icke kunna i beslutet instämma, emedan, efter min åsigt, dessa båda frågor stodo i ganska nära sammanhang.
Nu kan det Jérra ske, 23 Den 5 October J. m. utan att det $ednare lyckligtvis behöfves, och ändå tvekar mani* Jag vet, att det är lika svårt att ändra gamla institutioner, som att aflägga gam. la ovanor, om aldrig så origtiga, om allrig så klandervärda; man söker för båda outtömliga, ehuru svaga, ofta för person och saken vanhedrande ursägter; det påtagligt onda och origtiga vill isynnerhet på allt sätt och i det längsta bibehålla sig. Så yrkar man t. ex. nu, att AssistanceContoiret är en välgörenhetsinrättning för de egenteligen medellösa och fattiga, och att dessa, den förutan, blefvo blottställda för nöd och elände. X/ikväl skulle jag tro, att de trasor, som dessa der beläna, blifva till så ringa värderade, att de i hvad klädstånd som helst finge för dera lika mycket, om ej mer och troligen äfven, i afseende på räntan, med icke större präjeri än vid AssistanceContoiret, der io a ii procents ränta genast afdrages. Också detta präjeri är olagligt och origtigt, och sätter lagens bud i strid, vid tillämpningen på en Corporation och enskildte. Samma sak, som är tillåtlig för den /orra, är olaglig, vanhederlig och straffbar för de sednare. Denna motsägelse är ju orimlig och blott derföre borde ifrågavarande lag och moral kränkande inrättning upphäfvas.
Så t. ex. drog en dag i förra veckan en vacker kavalkad af unga damer på velociped genom Hörby. Kavalkaden bestod af två fröknar Trolle-Bonde från Trolleholm, två fröknar Kamel från Hvidarp, två fröknar Posse från Bosjökloster, två fröknar Schwerin från Skarhult, en fröken Hermansson från Stockholm, dotter till grefve Hermansson, samt en fröken Hermelin. Frukostmiddag intogs i Hörby hotell. Dödens skördar. I måndags afled härstädes lugnt och stilla efter en längre tids sjukdom hofintendenten Johan Christoffer Boklunds efterlämnade maka, Carola Stuttgardier, född i München 1833. Den bortgångna, som genom sitt vänsälla och trofasta väsen gjort sig synnerligen afhållen af den stora släkt och vänkrets, som nu står sörjande vid hennes bår, tog med lifligt intresse del i sin år 1880 aflidne mans rika lifsgärning och har äfven varit en verksam medlem af Dräktreformföreningen. De närmast sörjande äro grosshandlaren I. Boklund, arkitekten H. Boklund, Malmö, en yngre ogift dotter samt fem mågpar: artisterna Oscar Björk och Nils Lundström, operasångare J. Grafström, ingeniör Fr. Malmberg och banktjänstemannen Nils Fr. Bachér. » TJggleviksguniman » är död. I förra veckan afled på Sabbatsbergs fattighus en, af såväl den äldre som yngre generationen i Stockholm väl känd personlighet. Hennes namn kände få, men hennes titel kände alla: Uggleviksgumman. På hennes prästbetyg står namnet Matilda Sofia Hallgren, och vid sin död var hon ett par och sjuttio år. Källan hade hon » tagit i arf » efter sin moder, som afled för trettio år sedan. » Jungfru Hallgren », som hon på fyrtiotalet kallades, betjänade sin mor vid källan och sålde den traditionelt hälsobringande drycken, till hvilken man om söndagar och under sommaren äfven kunde få en » avec » af saft samt några karameller. Valborgmässoaftonen var gummans recettnatt och då förtjänade hon alltid — som hon sade — till ett par nya skor och en kjortel. * Teater och musik. Kungl. Operan.
Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets betänkanden, utlåtanden och memorial : N:o 94, i anledning af väckt motion om förändring af sättet för utmätt fastighets försäljning: bifölls; N:o 95, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 60 öfver väckt motion, angående upphäfvande af 3 och 4 §§ i Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, rörande bysättning: Ståndet godkände Herr Grefve Mörners förslag till förändrad lydelse af 4 § uti Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, enligt vid Lag-Ut skotlels betänkande N:o 60 fogade reservation; 848 Prot.-Utdrag, den ig April 1845. N:o 96, i anledning af väckt motion 0111 tillägg till Kongl. Förordningen den 9 November 1844, angående inteckning al ej mindre lifstidsslädja oc!» undantagsaftal, än ock all annan afhandling om ^nyttjanderätt lill fast egendom å landet: bifölls-, N:o 97, i anledning af väckt motion, att mannen må tillerkännas en rätt i bo, motsvarande den, som medelst morgongåfvan är förunnad hustru: bifölls. N:o 98, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets memorial N:o 70, med sammanjemkning af de inom Riks-Slånden fattade skiljagtiga beslut, rörande den i betänkandet No 52 behandlade frågan om indragning af Lagmans-, Kaninersoch Riddaresynerälter: lades till handlin garne', N:o 99, i anledning af väckta motioner, angående stiftande af Lag för aclie-bolag:
Oct. 2 A. P. in, 174- Nov. P. 655. Dec. 2 A. P. 34. ChartaeSigillatae-medlen, angående verkställd granskning af redogörelsen för. Aug. Sept. 2 A. P. 52. Clara sjö, om upprensning af. Sept. 2 A. P. 402, 5i6. 527, Nov. P. 86. Cock, Axel, yttranden. Febr. P. 810. B. 988. CommerceCollegium, Berättelse öfver Revision af de under dess förvaltning stående fonder och medel; se Revisorer. Commissarietjenst, angående uppförande afen ny på Bankens Stat. Dec. P. 265, 36a, 412- ConcoursLagen, angående ändringar uti. Dec. P. 362. ConsistoriiNotarier, om ansvaret för, då de förskingra allmänna eller enskilta medel; se LandsSecreterare. ConstitutionsUtskottets Memorialer, angående tryckning af en uppgift på de hvilande förslag till ändring i Grundlagarne, sorn. vid denna Riksdag till afgörande förekomma. —- rörande frågan om tillsättande af ett särskilt Utskott. Febr. Mars P. 167, 307. 91 Constitu^jnsUtskottéts Memorialer, angående Hans Kongl. Höghet KronPrinsens utnämnande att i vissa fall föra ordet uti Rege-* ringen. Mars P. 38o, 53^, 608. — rörande sättet att inom Utskottet verkställa läsningen af StatsRådets Protocoll. Mars P. 642, 652, 7*8. — med hemställan om Deputerades förordnande till uppsigt öfver Grundlagarnes felfria tryckning, April P. 58, 365,373. Dec. 2 A. P. 4°7* — med öfverlemnande af tryckt uppgift pt de från sista Riksdag hvilande förslag till ändringar i Grundlagarne. Junii P. 11g. — med förslag till ändring i 68 §. Riksdagsordningen.
Maji P. 260, 278, 33q. — örn Grosshandlaren Weners ansökning rörande nedsättning af Arrendet för Svartsjö Kungsgård. Julii P. 1044. ■— om nedsättning af Controll-stämpel-afgif* ten å Metaller. Maji P. 261, 279, 33q. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande om medels anslående till kostnadernes godtgörande för II. K. H. KronPrinsens förestående förmälning och verkstälde Utrikes resa. Ang. P. 542- Sept. P. 10, 101. — om inköp för Statens räkning af Geographiska Inrättningens GhartaWeik och dess öfverlemnande till General-LandlmäteriContoiret. Aug. P. 206. «— om byggningshjelpens förvandling och säkrare bestämmande. f 533 StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocolIsUtdrag: rörande all jords lika beskattning och om en allmän ny refning och sl<;ilf läggning. Jimil P. 567, til i. — i anledning af aninäikllingnvi» Uls llels Belänkande, rörande förundrad di... - sition af Räntan A Wermlands Landi v iii :isCassil. Maji P. 4 5 ', 458, 5)2. — i anledning af väckt motion angående inlösen af fyra slycke ii casserad*; RiksgäldsConloirels CreditSedlar. Maji P. A5s, 45q, 543. — om utvidgad Läkarevård inom Blekinge Län. Äng. P. 4j/t. — om anslag för en särskild ProvincialLäkare i Härjeådalen. Äng. P. 6.8. — om ändring af de i Hallands Län följde grunder för Skattelösen af KronoHemman. 543. i anledning af väckt fråga om mölespassevolanee-afgiftens utgörande.