Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t vidare den 3 Februari 1841, och således före Herr af Kolens den 17 derpåföljande Mars skedda utnämning lill Justitie-råd, i nåder gillat de af Riksens Ständer uppgifna grunder för Nummerlotteri-inrättningens tjenstemäns och vaktbetjentes uppförande å Allmänna Indragningsstaten; samt att Kongl. Maj:t sedermera under den 4 Juni 1841, i sammanhang med nådigt beslut angående åtgärderna för Lotteri-inrättningens slutliga ”upplösning”, uttryckligen förklarat, dels att Inrättningen borde anses hafva ”upphört” med året 1840, dels att, i följd deraf och från Inrättningens upphörande, eller från den 1 Januari 1841 räknadt, tjenstemännen och vaktbetjeningen, å hvilka den af Riksens Ständer godkända och vid deras skrifvelse den 18 December 1840 bilagda förteckning blifvit genom nådigt bref Stats-Kontoret till efterrättelse meddelad, skulle å Rikets Allmänna Indragningsstat uppföras, för att derå, ”på sätt och med de vilkor, Riksens Ständer omförmält” och Kongl. Maj:t fastställt, sina löner eller arfvoden tillgodonjuta. Enär nu Herr af Rolen, sorn den 17 Mars 1841 i nåder utnämndes till Justitie-råd, hvilket embete ej lämpligen var med hans innehafvande Sekreteraretjenst å Stat förenligt, icke kunnat vid Justitie-råds-platsens emottagande vara i okunnighet om Riksens Ständers af Kongl. Maj:t godkända och Numerlotteri-Direktionen meddelade beslut, angående Lotteri-inrättningens upphörande och vilkoren för tjenstemannapersonalens öfverflyttande å Indragningsstat, och hemälde Justitie-råd sålunda icke egt någon laglig rätt att, sedan han med Sekreterarebefattningen upphört, Sekreterarelönen å Indragningsstat framgent bibehålla, har Konstitulions-Utskottet sett sig föranlåtet anmärka, att Föredraganden, vid afgifvandet af ofvananförda underdåniga tillstyrkande, sin rådgifvarepligt icke vederbörligen iagttagit. 5:o. Angående skatteköp å Hospitalshemmanet Jerla.
Fiolen har såsom ett dyrbart minne därför att han, rätt räknadt, var b r a litet » sig följt henne o c h haft sin plats på ett sammetssjälf », m e n n u gaf hans stycke dock tillfälle åt hyende i hennes salonger. V i d sin senaste resa det värderade konstnärspar, på hvilket Vasateatill V e x j ö medtog hon d e n för att öfverlämnas tern inom det högre dramat för d e n närmare till Nordiska museet, hvilket nu skett genom framtiden k o m m e r att stöda: fru Uakanson o c h häradshöfding, T. Nilsson. Fiolen förvaras o c h herr Svennberg, att utveckla några af d e bästa förevisas i museets historiska afdelning i n:r 79 sidorna af sin gedigna konst, liksom åt publiken Drottninggatan. att hälsa d e efterlängtade hjärtligen välkomna såsom ändtligen fast bundna vid en hufvudstadsscen. Linnés dotter. P å Vaksala kyrkogård utom Härefter representerades d e n lättare konstart, Upsala finnes en gammal vanvårdad graf. I hvilken framdeles, liksom tillförene, torde kunna många år hade d e n varit öfverlämnad åt glömpåräkna huld å Vasateatern jämsides m e d allvarskan o c h skulle säkerligen förblifva så för all ligare diktverk, af ett uppsluppet franskt lustspel, framtid, o m icke några gamla församlingsbor » Maskeraden » af Bisson o c h Carré. Detta spirierinrat sig, att d e n g ö m m e r stoftet af d e n store tuella tokeri framfördes m e d d e n medryckande Linnés dotter, Sara Kristina Duse. Åtgärder torde fart o c h flytande samspel, för hvilka herr Eanfts nu k o m m a att vidtagas för att sätta grafven i sällskap åtnjuter stadgadt erkännande. Dess p å ett värdigt skick. Sara Kristina Duse var född detta område allra bästa krafter voro o c k i elden. 1751, gift m e d kapten H. H. Duse o c h bosatt på Fröken Rustan var helt enkelt briljant s o m en Gränby i Vaksala. H r r Alb.
Läns undsättning och äro, i den för detta Län här ofvan upptagne summa, inbegripne till ett värde af 10,000: de öfrige 5,196 tunnor i\ kappar blefvo till undsättning ej använde, utan af Stats-Verket öfver tagne, till ett pris af9R:dri4 sk. pr t:a, utgörande — 48,283:27. 2. Summa R:dr 53,283: 27. 2. varande återstoden af de till Comiterade utbetalde medel till Kongl. Räntekammaren återlevereräde, med - 5,53g: 36. 10. Summa R:dr 63,823: 16. — B) Undsättningen ejter i83i års missväxt. I och för detta års missväxt upptager Hufvud-Bokcn följande i slu - Ståts-Utskottets Berättelse N.o 321. 15 tet af samma år utbetalde summor, hvilka till framtida redovisning utbalanceras, nemligen: För Norrbottens Län R:dr 70,000: — —■ — Jemtlands dito — 2,000: Wester-Norrlands dito '•— i5,ooo: Westerbottens dito . — 45>ooo: Till Grosshandlaren Liljewalch i och för Norra Länens undsättning — 19,000: Chartce-Sigillatce-Verkets , af Kongl. Kammar-Rcitten med anmärkning granskade Räkenskaper> för år i83i_, hafva utvisat i Debet. Balance från år i83o .. Utgifter: Lands-Contorens och Landt-Räntmästares provision Försäljningsprovision . Transportkostnader Diverse omkostnader Aflöning för Chartae-Sigillatae-Contoret Hvitstämplingskostnader Papper till Chartor Leverering till Kongl. Räntekammaren Sedan afkortningar och restantier ifrån berörde uppbörd afgått, lemnar densamma en behållning till Siats-Verket af 322,460 R:dr 9 sk. 11 r:st.
Herr von Hartmans dorffs, August, den 26 dennes f. m., på bordet lagda Motion, att StåtsUtskottet måtte anmodas ofördröjligen inkomma med Utlåtande, rörande de flere till Utskottet remitterade Förslag till Instruction för Rikets Ständers Revisorer, S, D. Föredrogs å nyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets, den 5 dennes, under N:o 36 afgifna och, den i? derpåföljde e. m., på bordet lagda Utlåtande, i Trot. Utdrag den 3o Junii 182g. anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angåe.nde hästars posterande, i stället för manskap, af Extra Roterings-skyldige. S. D. Remitterades till StatsUtskottet: 13 §. Uti Riddarhus-Utskottets, den 26 sistlidne Maji, aflåtna och, den 9 dennes e. m., på bordet lagda Memorial, innefattande Utlåtande öfver Riddarhus-DirectionerisRiksdags-Berättelse, i hvad angår Riddarhus-Rirectionens hemställanden, dels att Riddarhus-Directionens Protocoll vid det tillfälle, då de återstående af Ridderskapets och Adelns Fieni-Protocoll, hvilka under Riksdagens lopp ej hunnit justeras, efter densaminas slut inför Directionen varda justerade, alltid måtte, jemte Ridderskapets och Adelns Protocoll, på Stats-Verkets bekostnad, till Trycket befordras, dels ock, att anslag af allmänna medel måtte till vägabringas för upprättandet och tryckning af Register öfver Ridderskapets och Adelns Protocoll vid I8r5 års Riksdag Från Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Bevillnings - Utskottets Memorial, N:o 31, med en af Herr Friherre C H.
Statsutskott yttrades under discussionen r "Bättre nu limitera för strängty framdeles spörjs nog om någon enskild derigenom skulle af B e t ä n k a n d e n. 3a3 särskilde forhållanden finna sig särdeles förfördelad och det blir tid nog då leuterera det. Nu är åter förhållandet annorlunda — alla inom de stadgade praescriptionstiderne inkomne ansökningar om ersättning för uppbringningar af de Magter, som voro i fredligt förhållande med Sverige, äro nu kände och utredde, äfvensom de särskilde eller extraordinaire omständigheter för någre af dem, sorn förmått K. M:t att till R. St:r göra serskild framställning härom. 3:o Vid desse K. M:ts särskilde remissers besvarande, står det visserligen StatsUtskottet fritt att föreslå och R. St:r alt afgöra, om afseende kan göras till alla, eller blott några, eller till och med ingen af de särskilde ansökningar; men då K. M:t funnit sådane särskilde förhållanden med de nu ifrågavarande målen , att K. M:t ansett sig böra dem till R. Stms pröfning öfverlemna, så kan det väl på intet vis anses lämpeligt, att Stats-Utskottet eller R. St:r, skulle undandraga sig denna pröfning. De hinder för förra beslutets verkställande, sorn mött än i dénena, än i den andra, men merendels för hvarje mål blott i en enda, och som det tycks af K. M:t smindre vigtig ansedd punkt, har K. M:t sjelf anmärkt, men tillika, då målet i öfrigt befunnits af ersättningsgild beskaffenhet, anmält sådant, äfvensom för någre bland dem i nåder särskilt uttryckt att befundna brister uti någon af de formalitets pre'stationer, som R. vSt:r föreskrifvit, bevisligen ej härrört af någon oloflig idkad handel, utan varit en tvungen följd af alldeles extraordin. omständigheter, hvadan K. M:t ock om någre * 3?4 Stats-U tskottets af desse mål särskildt yttrat, huru sådane ersättningssökande Liefve dubbelt hardt lidande, örn desse särskilde omständigheter ej kunde afses.
Ridderskap^? och Arlelp, Högvördige Ppestefjtandet samt Vallöf}. BqrgareStåndet , på BeyiliningsUtskottets derom gjorde förslag, f-,stställt dep synliga förmögen hoteli ti|l grund för der; blifvande Bevillningens utgörande, har Hedervärda Bondeståndet deremot antagit hvad 1810 års författning föreskrif. ver, så att hvarje skattskyldig bör, antingen genom progressiv afgift efter behållen inkomst, ejler efter särskild tariff, såsom skyddseller minimi afgift, utgöra deri Bevillning, spm för hqnom , efter ettdera af dessa taxering^ sätt, högst uppgår, med iakttagande af det project, Hr Landshöfdingen von Törne, vitl J$i5 års Riksdag, af. gifvit, hvilket i fråga om behållna itikomst-afgiftcris indelning i 96 classer från och med en till och med 20,000 Riksdaler, samt med viss prq* cents förhöjning derutöfver, jemte särskild bevillning af sterbhus , testamenten och fidei commiss m, m. bör tjena till efterrättelse t till följd hvaraf BqndeSlåndet ansett vidare yttrande icke behofligt öfver Utskptretu förslag om Beyillnirigs: afdrag för Ränta i upplåntg Capitaler, rörande alternativa framställningen om edgång för Borgenärer da lagsökning ansfälles , till utrönande huruvida nämnde Bevillnings.afdrag fått tillgodo» Bevillning* UtxRottet» Belänkandtn. 34$ njutas af Gäldenär, örn Bevi hången* beräkning efter värdet af all fast Egendom, samt å Busttjenstrnarker, för rotefrihet och fair Qvarnar om Bevillning af Handlande, Fabriqueurer, Skeppsredare, Handtverkare, Borgare mfl. i förhållande till deras rörelse, 0111 Bevillning af Bergverk och särskildte Manufacturier, samt
Efter att. vidare hafva anfört do omständigheter, som hufvudsakligen syntes tala för eller emot inrättandet i vårt land af seminarier — i afseende hvarå Utskottet till undvikande af större vidlyftighet får hänvisa till åberopade StatsRåds-protokoll, pag. 15 och 16, — hade Departements-chefen, på grund af hvad dervid förekommit, yttrat, att man väl i allmänhet och der omständigheterna sådant mcdgåfvc, borde föredraga inrättandet för lärarinnor af sådana bildningsanstalter, der lärjungarne jemväl kunde erhålla husrum och kost, der det således vore möjligt att ordna deras undervisning på det mest ändamålsenliga sätt, och der föreståndaren kunde, under ett ständigt umgänge med eleverna, icke blott med noggrannhet följa deras framsteg, utan ock bedöma deras fallenhet för det kall, hvartill de skola bildas, äfvensom slutligen deras skicklighet i dess utöfning. I afseende å den allmänna planen för ifrågavarande anstalter och dermed förenade kostnader, har Departements-chefen meddelat, att, ehvad Rikets Ständer skulle bevilja anslag för ett Institut med åtminstone till en del, på stället boende elever, eller för ett Seminarium, i första rummet fordrades inköpandet af härtill lämpligt hus. Kostnaden, något mindre för ett seminarium, kunde, enligt iuliembih. till II. St. Prot. 1853 §■ 1860. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 16 Haft 11 82 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. tade upplysningar, för ett institut ej beräknas lägre än till 120,000 R:dr R:mt, under antagande att föreståndare och lärarinnor skulle vid anstalten hafva fria husrum, samt att framdeles en modell-skola kunde med densamma förenas. Att för ändamålet hyra lokal mötte stora svårigheter, då endast undantagsvis något hus torde finnas, hvilket utan betydlig förändring af dess inredning vore härtill användbart. Kostnaden skulle ock, för en längre tid beräknad, sannolikt blifva större, då härtill fordrades ett årligt anslag af omkring 8,000 R:dr R:mt. Den öfriga årliga kostnaden kunde för ett seminarium inskränkas till 9,500 R:dr, nemligen:
Med verklig välvilja har Styrelsens och Inrättningens Föreståndares bemödanden härutinnan af vederbörande Leverantörer bemötts, och är det hufvudsakligen åt Garnizonen, Handlande, Borgare, Fabrikanter och Handtverkare inom huf - 55 Bil. till K. Propos. N:o 23. vudstaden, som förenämnde arbeten blifvit utförde. Oberäknadt det vigliga ändamålet, som vunnits genom corrections-hjonens beständiga sysselsättning att vänja de flygtiga vid stadga, de lättjefulla vid arbetsamhet, befrämja ordning och lydnad inom Inrättningen, och dymedelst hos dessa dels brottsliga, dels förvillade menniskor, bilda ett sinne, som, utan att qväfva kärleken till friheten och hoppet örn dess ernående, alltid underhåller en stilla undergifvenhet under ödet, och ett otvunget och opåkalladt erkännande af begångne förbrytelser, tillskapar äfven denna sysselsättning en inkomstkälla för Inrättningen till lättnad för Staten, sorn redan uppgått till eli högre belopp än troligen af fångars arbeten i landet pä ett ställe någonsin erhållits. Under den återstående delen af det förflutna året, eller från medlet af Julii månad, då den qvinliga arbets-personalen flyttades lill Inrättningen å Norrmalm, inbi ingades af dess arbeten nära 4000 R:dr P>:co, och från innevarande års början till den nästföiflutue månadens slut, har inkomsten af Correctionslrjonens arbeten uppgått till 9,709 R:dr samma mynt, hvaraf roed så mycket mera säkerhet bör kunna slutas , att denna inkomst vid årets slut går utöfver 1 1,000 Bil. till K. M. Nåd. Propos. No 23. 59 R:dr B:co, sora magazinen ii ro uppfyllde af råämnen, för hvilka beställningar äro gjorda och flere enahanda slags leverancer aflemnas fortfarande till förvaltningen på stället.
Under förutsättning af bifall till nästföregående punkt och då i öfrigt emot företedda ritningar och kostnadsförslag ej något varit att anmärka, har Utskottet ansett ofvannämnda kostnadssumma blott kunna minskas med 10,000 R:dr, enär den föreslagna afgiften till byggnadskassan af 144 lärjungar, utaf hvilka högst två tredjedelar torde böra beräknas såsom betalande, svårligen kan antagas uppgå öfver 1,000 R:dr, och således ej större summa än den nvssberörda dermed amorteras, om någonting skall kunna afsättas till nödiga reparationer och bildande af byggnadsfond, hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte anvisa ett belopp af 62,000 R:dr, i och för verkställande af nödiga förändringar å Strengnäs läroverkshus äfvensom till inköp och inredning af den byggnad, hvilken är afsedd till förvarande af läroverkets bibliothek och samlingar, att, i mån af behof, från Riksgäldskontoret utbetalas. 105:o. I sammanhang med väckt fråga om utvidgande af lägre elementarläroverket i Halmstad, hade äfven, då, i anseende till lärjungarnes tillvexande antal, den nuvarande skol-lokalen befunnits otillräcklig, och hvarken tillbyggnad eller förändring deraf kunde bereda nödigt utrymme, framställning blifvit gjord angående behofvet af ett nytt skolhus; och då de tillgångar, som för uppförande och inredning deraf kunde af ifrågavarande samhälle påräknas, vore otillräckliga, hade stadens innevånare, genom utsedde komiterade, i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om, bland annat, beviljande af anslag eller, derest sådant ej kunde erhållas, af lån till ett belopp af 50,000 R:dr, såsom bidrag till omförmälda byggnad; och hade Landshöfdinge-embetet i länet, vid handlingarnes insändande, till denna ansökning tillstyrkt nådigt bifall, deruti jemväl Kongl. Maj:ts Refallningshafvande i särskild skrift samt Domkapitlet i Göteborg uti infordradt underdånigt utlåtande instämt.
— Det rätta sättet är deremot att upsummera produkten af frihandelsåren sinsemellan och derefter jemföra denna med produkten af de år, då skyddssytemet gjort sig gällande. En sådan jemförelse kan icke nu upställas, då man icke med tillförlitlighet känner förhållandet med import och export 1859. Jag befarar emellertid, att, då denna blir känd, resultatet skall visa sig helt olika mot hvad den värde talaren föreställt sig. Jag är ingen ovän af ett frisinnadt handelssystem, som är något helt annat än ett frihandelssystem; men jag kommer alltid att yrka försigtighet och måtta i tillämpningen äfven af det förstnämnda. Gr. Liljencrants; Då man vid detta tillfälle till öfverläggningsämne jemväl uptagit förhållandet mellan vår export och import, så anser jag mig, till bemötande af upgiften rörande var exports fördelaktiga ställning till importen, såvida dessa båda hvar för sig sammanräknas under loppet af flera år, böra erinra H. III. iO C26 Den 22 Februari. derom, att, förutom den upgifne importens belopp, åtskilliga andra, ganska vigtiga fakta böra tagas i beräkning vid bedömande af exportens värde i förhållande till importens, såsom t. ex. Svenska resandes utgifter i utlandet, som för 10 år torde upgå tili mill., annonce-afgifter af många slag, tullförsnillade varor m. m. Men som denna fråga icke står i något egentligt sammanhang med den, som nu utgör föremål för 11. o. Ad:s öfverläggning, så anser jag mig ej böra eller ens kunna uptaga detta ämne till behandling. Nu gäller frågan endast, huruvida Banken bör med 4 mill. af sina influtne medel deltaga i det utländska lånet, eller om tilläfventyrs Banken borde med en än ytterligare andel eller med hela sin vinst, nemi. 6 mill. rdr, ingå i samma lån. Jag tillåter mig att i förbigående, innan jag öfvergår till denna hufvudfråga, be att lå fästa upmärksamheten på en af de mot denna punkt afgifna reservationerna, der det heter, att ett missförhållande eger rum f. n. mellan den metalliska valutan och sedelstocken, och att den sednare i väsendtlig mån borde nedsättas.
Professoren Rogbergs enka och barn „ om rättighet för Kronofogden Hollstén, Landt-Räntmästaren Ahlgren och LandsKamereraren Hertzman att, såsom sådan, få åtnjuta fulla beloppet af innehafvande indelta löner; se Indragnings-Staten, Allmänna, pag. 5, £ Pensionering; se Hof-Statens >>>))))))»>> 2- CT” pr* — N;o 29 28 »1 eliel Memor “9 Riks-Ståndens Beslut. t/i c 5 n £- —. ra -r> -s r& °- SVt Gaa Tq Vt 1 cd rt> Vt c 03 D PPto " ] v> D R ciq* Ridd. 0. PresteBorgareBondeN:o Pag. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. „ Civil-Statens; se Granskning 10,49- Pensions-Statj Bankens, ,,,,,,,, „ Riksgälds-Contorets; se Riksgälds Conteret 4°- Pensions-Staterne ; se Hufvud-Titel, Sjunde. Per mehr ef,* se Diplomatarium. Permittering; se Manskap. Personer, dömde för mindre brott; se Brott, dito dito till allmänt arbete; se Lagförklaringar. Pitea: eftergift af ett Danaarf till dess förmon; se Danaarf. Planpenningar: om grunden för beräknandet deraf, samt om flyttning af soldattorp från ett till annat hemmans^ ägor ,,,,,,,,, Plenaj Riks-Ståndens: kunna sammanslås till ett gemensamt; se Riksdags-Ordningen §. 46. „ , kunna bivistas af Stats-Rådets Leda möter; se Riksdags-Ordningen §. 4'i lt dito dito af Justitioe-Ombudsman; se Regcrings-Formen §, 99. „ „ om tillägg till Lagen för åhörare dervid ,,,,,,,, Poignants omyndiga söner; se Understöd.
Hr. von Hartmansdorff till den seger, han under gårdagen skulle hafva vunnet; men mig synes denna seger eller utgången af gårdagens votering på intet vis kunna till räknas denne värde ledamot. Jag tror nemi. icke, att under öfverläggningen förl. gårdag, åtminstone kan jag icke erinra mig det, någon talare förklarade sig instämma med Hr von Hartmansdorff, på sätt fordom så ofta skedde, utan tvertom tycktes enhvar hafva sökt sorgfälligt undvika detta. Orsaken dertill syntes mig också helt naturligen ligga derutinnan, att i hvad Hr von Hartmansdorff anförde, man tyckte sig återfinna nästan ord för ord citater ur en serie tidningsartiklar, dem vi alla torde hafva läst och igenkänt ej allenast allt detta tal om den vådliga förgrymmelsen hos ofrälse embetsman, öfver att ej in - 158 Den 16 Februari. låtas i än vidsträcktare män uti representationen, utan äfven den för oss adelsmän mindre behagliga förklaring, att Adelns på börd grundade representationsrätt i en eller annan form vore en verklig förvridning af Ståndsidéen i allmänhet o. s. v. Detta allt och mera af enahanda syftning återfinnes, säger jag, i en serie af artilklar, hvilka äro så föga hugnesamma, så föga vänligt sinnade mot Adeln, och så föga göra rättvisa åt dess princip. Jag tror således på dessa skäl, att Hr von Hartmansdorff i går Vid voteringsurnan tillfälligtvis sammanträffade med ett stort antal personer, hvilka på sjelfskrifvenheten, den Hr von Hartmansdorff förkastar, satte det stora värde, att de, just för alt bevara sjelfskrifvenheten, afslogo det hvilande förslaget. Andra afslogo det, emedan de vilja få allmänna eller samfälda val, — hvarutinnan Hr von Hartmansdorff, som alltid afstyrkt sådane val, och förordat embetsmannakorporalioners inträdande i representationen, på grund af s. k. yrkes-val, — alltså ej kunnat med de förenämnde afslående ledamöterne i afs. å afslagets motiver öfverensstämma.
Stadgan den 13 April 1808, om jagt och djur-fång, bifölls. N:o 16, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande, N:o 5, öfver väckta frågor om förändring eller förklaring af gällande stadganden angående skyldighet att bygga och underhålla prestgård, tingshus och häradsfängelse; Lades till handlingarne. N:o 17, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 6, öfver väckta motioner om förändring af nu gällande stadganden angående flyttningstid för tjenstefolk. Lades till handlingarne. N:o 18, i anledning af väcki motion om förnyelse af stadgandet i 52 § af KoDgl. Resolutionen på allmogens besvär den 29 Juni 1752, angående rättighet för allmogen att till Rikets städer få till försäljning aiföra den afvel och de varor, dess hemman af sig kasta, bifölls. N:o 19, i anledning af väckta frågor om ändringar och tillägg i Kongl. Brefvet den 5 Februari 1808 samt Kongl. Kammar-kollegii derpå grundade Kungörelse den 29 i samma månad, rörande besittningsrätt till kronohemman, bifölls. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Betänkande N:o 37, i anledning af väckta motioner, angående brottmåls-lagstiftningen. 358 Prot.-Utdrag den 12 Augusti 1854. Härvid förekommo: l:o Yttrandet, pag. 31, i anledning af Herrar Henschens och Ekholms der åberopade motioner; Godkändes. 2:o Förslag till författning om stöld och snatteri, samt om rån, jemte allmänna bestämmelser. Återremitterades, och 3;o Förslagen, under Ntris 23 och 4, sidorna 39, 40, till trerme särskilda författningar, i uppgifna hänseenden. Biföllos. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 22, rörande några, vid reglering af Tulltaxan, af Riks-Stånden ännu icke af gjorda frågor.
Härvid hafva Rikets Ständer tagit i behörigt öfvervägande, huruledes den palriarkaliska ställning, husbonde i fordna tider intog till sitt tjenstefolk, till en del upphört, till följd af sednare tiders åsigter, samt att numera förhållandet emellan husbonde och tjenstehjon hufvudsakligen betraktas ur synpunkten af kontrakt; men om också dessa omständigheter lemna stöd för en ändring i omförmälda lagstifning, har likväl derjemte befunnits att husbondes ofvanberörda rättighet icke lämpligen kan helt och hållet upphöra med afseende på tjenare af alla åldrar. Då nemligen, här i riket, fattiga barn, ofta vid 10 å 12 års ålder, gro nödsakade att hos främmande personer förtjena sitt uppehälle samt derföre äfven att hos dem antaga årstjenst, har det förekommit betänkligt, att, genom upphäfvandet af rättigheten att tilldela sådana minderåriga tjenare husaga, undandraga deni det husfaderliga väldet, under hvilket de kunnat blifva uppfostrade till goda medborgare, samt i stället blottställa dem Ea p edilia n .?• Uls k o t tals Förslag lill underd. Skrif reise N:o 258. 245 för all redap i yngre Sr blifva, i följd af eli okynnig! lynne, som kanske med måttlig aga kunnat kufvas, utkastade bland en lös och understundom moraliskt förderfvad befolkning. Det synes derföre vigtig), att bibehålla rättigheten för husbonde att aga tjenare af mankönet under 18 år, före hvilken ålder ynglingars uppfostran i allmänhet icke är fullbordad, samt af qvinnokönet under 16 år.