Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning, blefvo följande Constitutions-Utskottets Memorial afslagni: N:o 38, i anledning af Borgare-Ståndets återremiss på Memorialet* N:o 3t, rörande ett tillägg i 5 moni, 14 §, Iliksdags-Ordningen; och N:o 3g, i anledning af Borgare-Ståndets återremiss på Memorialet, N:o 3o, angående Allmänna Beredningens Constitutionela befattning. S. D, Föredrogs å nyo och lades till Handlingarne Constitutions-Uiskottets Memorial, N:o 37, rörande Casper Wijhnans anmärkningsanledning, i afseende på Inkomst-Ofverskottens disposition* S. D. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o i65, i anledning af erhållen Remiss af Kongl, Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, den )g December 1828, angående fördelningen af de, genom en med Kejserliga Ryska Regeringen afslutad Liquidations-Convention, influtne medel, föredrogs å nyo och bifölls. S. D. Till Banco-Utskottet I-emitterades en af Herr Jeans Hemberg väckt motion derom, att* sedan Rikets Ständer afslagit hans, å Uddevalla Stads Borgerskaps vägnar, gjorda anhållan, att Banken skulle eftergifva sin Inteckningsrätt uti åtskilliga byggnader och fastigheter, som blifvit intecknade lör ett Borgerskapets lån af i5,ooo Rdr, berörde eftergift måtte beviljas, åtminstone i afseende på den å Stadens utmark varande Ståndskog, Fröt. St Från Hedervärda Bonde-Ståndet. S. D. Vid nu anställd! val, utsåg Bonde-Ståndet till Fullmägtige uti Rikets Ständers Bank, Ståndets nuvarande Talman, Johan Olsson "Långberg från Gefleborgs Län, samt Riksdagsmännen Matts Ericsson från Stockholms Län och Johan Ericson från Stora Kopparbergs Län; och till forsta Suppleant derstädes Gustaf Pehrsson från Stockholms Län; till andre Suppleant Anders Andersson från Westerås
Den föreföll honom helt främmande. Det kom öfver honom en underlig oro och beklämning. Han kände sig icke hemma, han hade icke längre några rötter här. Af gammal vana vände han sina steg mot riksdagshuset; det hade ju varit medelpunkten för allt, hvad han tänkt och upplefvat den tiden, han sjelf satt i lagstiftarnes församling. Nu tog han blygsamt plats bland åhörarne och lyssnade till förhandlingen. Det var en detalj af den alltuppslukande tullfrågan, som debatterades. Majoren var tullskyddsvän, hade varit det så länge han kunde minnas tillbaka. Men han var ingen dogmatiker. Han visste, att denna fråga såväl som andra kunde ses från olika håll, och som han icke var fackman, inlät han sig aldrig i dispyt om saken. Personliga hugskott och sympatier hade ju intet värde för en grundlig utredning; man måste ha studerat ämnet riktigt ingående för att kunna uppträda med ringaste spår af auktoritet. Dessmer slog det honom, der han satt, med hvilken sjelfkänsla och säkerhet hemmansegarne lagstiftade. Detta var rätt och detta var orätt, det fans icke utrymme för tvekan eller tvifvel. Deras anföranden voro tomma på innehåll som tröskade ax; det var ingenting annat än ett evigt omtuggande af det, de läst i bladen — men med hvilken okritisk papegojeton de utnötta talesätten fördes fram! Majoren sjöd af harm der han satt; allt hans gamla bondehat hade vaknat till lif under denna debatt. Men det, som grep och pinade honom ännu mer, var att se sina gamle partikamrater stå på samma sida som vandalerna och försvara samma sak. Saken sjelf var ju i hans tankar god; men det var, som om den förlorat något af sin renhet genom att tagas upp och försvaras af dessa läppar. Han hade trott, att han följt med händelsernas gång, trott sig veta, hvad som tilldragit sig under årens lopp. Men han hade ingenting vetat förr än nu, och nu föll det öfver honom som en känsla af skam. Deprivationen hade gripit kring sig långt värre än han någonsin anat; intelligensen hade blandat blod med vandalerna. Samma kyla och beklänming, som varit hans första intryck af hufvudstaden, kom nu igen dubbelt tyngande och dubbelt pinsam.
BEHANDLING AF OCH HOS LÄKARE. Detta vin är ren drufva, behagligt Manzanilla, ett torrt vin med Bekymrade, kusiner. SE SVAR TILL NAIMA I med en svag muscatsmak. Det rekombehaglig arom och smak N:R 5 OCH TILL I. S. I N:R 4. 1 Fine Sherry Muscatel » menderas af läkare såsom synnerligen Olorozo, ljust golden, fylligt C. JR. EDRA TÄNDER BEHÖFVA TYDLIGEN DELS J (Fine Old Sherry Muscatel .. helsosamt, och är, utspädt med vatteD, GÖRAS RENA, DELS PLOMBERAS, HVARFÖR NI BÖR SÅ med utmärkt arom och, Very Old Superior Sherry FORT POM MÖJLIGT VÄNDA ER TILL TANDLÄKARE. — men särdeles angenäm dryck ... Kr. 1.25 smak Muscatel D:R TJLMGRENS TANDPULVER. — HELST I SOMMAR. Helena. NEJ. Nälly. ANVÄND FÖR ANSIKTET SAMMA BEHANDLING SOM I N:R 12 I SVARET TILL VERITAS TINNES ANGIFVEN FÖR SKÖTSEL AF HUFVUDET. H U S M Ö D R A R! Prenumerant af Idun Nicola V — s. AKTA ER VÄL FÖR FÖRKYLNINGAR. — GYTTJEMASSAGEBAD, Försöken Th. Winborg &amp; C:is H A N D S K A K TALLBARRSBAD OEH DYLIKA BAD. Carl Gustaf. BREF AFSÄNDT D. BEi Stockholm tillverknngar af köpas billigast i SVARADES ÅTER DEN 2 APRIL. CONCENTRERAD Djupt ångrande flicka. 2) ALLMÄNSTÄRKANDE BEHANDLING MED SUND OCH KRAFTIG FÖDA, GOD LUFT, AFRIFNINGAR OCH BAD (HELST EN BADKUR) SAMT MÖJLIGEN LÄMPLIG MEDICIN. 3) på flaskor för utSANNOLIKT ICKE. 4) NEJ — TVÄRTOM!
Ständer fastslälldt belopp af 1,600 R:dr hvardera, å Allmänna Indragnings-staten uppföras. 4:o Elementar-Läroverken. a) Uti E. K. M:s Nådiga Proposition har, på grund af Stats-Gontoirets anmälan, att, vid fördelning af det anslag, som, enligt Rikets senast församlade Ständers beslut, blifvit be viljad t såsom ersättning för de så kallade Djekne-penningarue, hvilka ansetts böra upphöra, en brist af 168 R:dr 14 sk. uppstått, berörde belopp blifvit föreslaget aLt, såsom tillökning uti nämnde till 5,800 R:dr bestämde anslag, å stat uppföras, till hvilken framställning Rikets Ständer godtfunnit lemna bifall. b) Uti Nådig Skrifvelse af den 24 sisllidne Februari, har E. K. M. behagat till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna en af Directionen öfver Stockholms stads undervisnings-verk till E. K. M. ingifven underdånig skrift, deruti Directionen anhållit, att E. K. M. malte Lill Rikets Ständer allåta Nådig proposition om beviljande af 2,000 R:dr Banco, såsom serskildt löne-anslag åt Stockholms Gymnasium, att användas till aflöning åt en ny lärare och förbättring i de öfriges inkomster, genom hvilket understöd detta Gymnasium, skulle sättas i tillfälle att, i likhet med hvad redan vid flere af de öfriga större Gymnasierne eger rum, fördela undervisningen på Irenne lärosalar; hvarvid löne-förhöjningen föreslagits för de tvänne äldsta Lectorerne från 965 Expeditions-TJtskottels Förslag till und. Skrifvelse, N.o 171. 333 R:dr, sorn de åtnjuta, 1,200 R:dr, för de tvänne nästföljande från 820 R:dr till 1,000 R:dr, för den 5:te läraren från 800 R:dr till 870
Till allmänna iakttagelser vid grufve-brytningen skola för öfrigt följande omständigheter räknas, nemligen: Att afsänkningarne från dagen icke göras större än behofvet fordrar samt så tilldanas, att dagvattnets ledande i grufvan, så vidt möjligt är, undvikes; att, när arbetet nedkommit på djupet, band och pelare till grufvans framtida säkerhet afsättas, der sådant behöfves och berget är fastare samt det med minsta afsaknad för malm vinsten lämpligen ske kan; att uppfordrings-schackt anläggas der, hvarest största malmvinsten kan väntas och bergets beskaffenhet sådant medgifver; att kommunikations-orter mellan sänkningarne inrättas till befordrande af bergoch vatten-uppfordringen samt för ernående af vädervexling på djupet; att fält-orter anläggas och fortdrifvas, så långt brytvärd malm dertill föranleder, alltid med beräkning, att gruf-arbetet heldre med stross-arbete, än tak-brytning, må kunna fullföljas; att försöknings-orter uppslås, dels till undersökande af gång-artens mäktighet i längd och bredd, dels ock för att derinom upptäcka malm eller derutom tilläfventyrs påträffa nya parallela malmgångar; att alla gruf-arbeten anordnas till ernående af de förenade ändamålen af största möjliga malm vinst, lättad uppeller utfordring af berg och vatten samt nödig vädervexling och beqväm vandring upp och ned i grufvan; samt ändtligen, att lösbrutet berg icke får qvarlemnas i grufvan, eller, utan Bergs-öfverstyrelsens särskildt meddelade tillstånd, i andra grufverura eller tillgränsande gamla grufvor afsljelpas. § 46.
R;dr B:co höra qvarstå, såsom snslag till belöning för författande af en fullständig historia om Konung Carl XI.s regering,' S. D. Hedervärda Bonde-Ståndets, uti Frotocolls-Utdrag af den i4 dennes, meddelade inbjudning till Borgare-Ståndet att förena sig uti Bonde-Ståndets, vid pröfntngen af Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 248, angående utgifterne under Riks-Siatens Sjette Hufvudtitel, fattade beslut* att, utöfver hittills varande Statssumma, 3,333 R:dr 16 sk, för Institutet för blinda och döfstumma, ett ökadt anslag af 2000 R:dr, eller tillsammans f»,553 R:dr 16 sk. må på Staten uppföras, med dervid fästadt vilkor, att ytterligare en Elev, från hvarje af Rikets Stift, må vid Institutet emottagas och vårdas, blef af Borgare-Ståndet icke antagen. S. D. Föredrogos å nyo Stats-, Bancooch Lag-Utskottens Utlåtanden i N.o i5, med förslag till Lag, angående myntbestämningen, Prat. Vidraq den tf> Octobir 183g. l]l återremitterades , på grund af gjorda an« märkningar, och N:o 16, med förslag till Lag för Rikets Ständers Bank, återremitterades på grund af gjorda ani märkningar. S. D. Vid förnyad föredragning, biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 259, i anledning af väckt motion om fritt spelsätt å Kongl. Numer-Lotteriet, 1 händelse denna Inrättning komme att bibehållas ; N-o 260, i anledning af Herrar Fulltnägtigesi RiksgäldsContoiret hemställan, att uppkommande lönebesparingar under vacancer måtte få användas till understöd för En» keoch Pupill-Cassan derstädesj N:o 261, I anledning af Riksdags-Fullmägtigen JVijktnans motion, att Hedervärda Bonde-Ståndets
Och att det allmänna tänkesättet talar för full frihet i detta fall, bevisas bäst deraf, att mången ej ens anar tillvaron af ifrågavarande förbud, ja, att icke sällan den, som sjelf står i begrepp att knyta äktenskap inom anförda svågerskapsled, öfverraskas af underrättelsen att han dertill måste begära Konungens bifall. Detta enkla faktum förintar ock giltigheten af det emot ifrågaställa frihet anförda skäl, att exemplet af könsförbmdelser inom dessa svågerskapsled vore för sedlighetens bevarande vådligt. Men vid det förslag, Utskottet på grund af nu uttalade åsigter går att afgifva, förutser Utskottet en anmärkning om inkonseqvens. Det skall måhända invändas att samma skäl, som tala för upphäfvande af 5 § i Giftermåls-Balkens 2 Kapitel, äfven gälla för upphäfvande af samma Kapitels 6 §, hvilken, sådan jemväl den blifvit modifierad genom'Kongl. Förordningen den 10 April 1810, lyder: »ej eller må man i andra svågerlaget, utan att Konungen dertill gifver lof, äktenskap bygga med sin hustrus stjufmoder, eller sin stjuffaders enka; cj eller med sin döda dotters mans enka, eller med sin stjufsons, eller stjufsons sons enka» Utskottet, begränsadt af motionens uttryckliga innehåll, har ej egt någon grundlagsenlig anledning att föreslå rubbning af sistnämnda §, men anser sig, i anledning af den förutsedda anmärkningen, böra erinra, att nästan hvarje partiel lagförändring måste förorsaka en mer eller mindre ögonskenlig inkonseqvens i det bestående lagsystemet och att den ifrågavarande, om den ens är verklig, icke medför någon våda och på intet sätt är i tilllämpningen förvillande. Det kan dock sättas i fråga, om nu anmärkta inkonseqvens icke är mera skenbar än verklig. Till sin hustrus stjufmoder står man nemligen i ett slags vördnadsförhållande, — en slags respectus parentelas, som ej eger rum Bih. till B. St.
Wid föredragning af förstärkta StåtsUtskottets den 24 innevarande månad afgifne 3 särskildta Memorial : N:o 353, Angående grunderne för den blifvande Bevillningen. N:o 334» Angående utvidgad fribrefsrätt för Städernes Magistrater och N o 355, Angående anslag till inköp af Astronomiska Instrumenter för Observatorium i Stockholm, fann PresteStåndet det berörde Memorial endast borde läggas till handlingarne. 51S4 Fröt. Vtdr. d. 29 Juli» 1823. 8. D. Wid förnyad föredragning af SlatsUtskoltets utlåtande öfver M bagges motion, om;ränta för fordringar hos Kronan enligt GeneralKrigsCommissariatets vid f. d. Arméen mot Norrige, åren 1815 och 1816, utstälde fordringsbevis, blef detsamma af itåndet återremitteradt. Från Wällofl. BorgareStåndet. S. D. Föredrogs Constitutions-Utskottets Memorial N o 37, med förslag till upphäfvande af ett tillägg i 6 te Mom. 1 jf. Tryckfrihetsförordningen; Och blef samma förslag antaget, att, enligt 56 §. Regeringsformen, hvila såsom Riksens Ständers utlåtande till nästa Riksdag. S. D. Bevillningsutskottets Betänkande No 18» angående Postverket och de deraf inflytande Bevillningsmedel föredrogs ånyo och blef af BorgareStåndet förkastadt.
Hvad har ni att göra i de här trakterna? frågade öfversten tillbaka och skakade hand på det hjärtligaste. Ingenting, för att säga hela sanningen med ens. Har gjort en liten tur västerut för att se om här vore något att göra. Ja, ja! guldmässlingen är det lika svårt att undgå som den andra, gäckades öfversten. Man tänker aldrig på huru ytterst små chancerna äro inte förrän man blifvit behörigen bränd. Än ni själf? Inte är det väl häller bara för att andas bärgsluft ni är här? Ingalunda. Chicagoluft är god nog för mig, så tjock den än är, om inte tiderna vore så eländigt dåliga. Där var platt ingenting att göra och så begaf jag mig västerut. Bara tidsfördrif således, den här utflykten? Åhnej! nytta och nöje i förening. Ehuru nöjet härvidlag uppriktigt sagdt är fan så måttligt och utsikterna till nytta åtminstone för ögonblicket obehagligt små. Jag reser med ett kuriositetsmuseum, upplyste öfversten slutligen efter sin långa inledning. Jag skrattade så jag skakade, medan öfversten först såg förargad ut, men till sist skrattade med. Ja, hvad tusan skall man göra? sade han innan jag hämtat mig tillräckligt för att yttra något. Jag vann hela attiraljen tält, vagn, hästar, vasbilder och allt det öfriga på spel af den förra egaren, som ej kunde betala kontant. Och då jag inte kunde få något tillnärmelsevis antagligt pris för skräpet beslöt jag själf försöka drifva affären. Hade nästan varit bättre om jag låtit honom behålla alltsamman! Huru så? har den skäggiga kvinnan blifvit kär och låtit raka sig? eller den feta flickan magrat så kopparna inte hållas på brickan? Åh, drag för morrade öfversten. Kom och tag en whisky så skall jag tala om historien. Grina sedan om ni har lust. Utrustningen för museet och tillbehören värderades till femtonhundra dollars, berättade öfversten så snart vi inmundigat whisky'n utom gorillan, som ensam kostade tvåhundra. Fjorton hundra hade jag vunnit, så jag fick ro ut med trehundra i kontanter. Affären har gått rätt bra här ute i västern, ehuru utgifterna äro oförsvarligt stora. Men jag tar tjugufem cents i entrée i stället för tio i städerna.
(Slats-Usk:ts Utlåtande N:o 63.) S. A. K. Sedan hos E. K. Majit i underdånighet blifvit anmäldt, att den lill Jemtlands Hästjägareoch lältjägare-korpscr å Frösön nära Östersunds stad upplåtna mötesplats, Expedilions-Vtskoltets Förslag till anderd. 75 innehållande en vidd af 42 tunnland 16 kappland, vöre för dessa korpsers samtidigt inträffande vapenöfningar otillräcklig, enär å densamma nödigt utrymme saknades ej allenast för målskjutningsbanor och skotlvallar, utan ock för kokstäder, marketenteri, väg till valtningsställe m. m., och i sammanhang härmed underdånig framställning skett, alt en Regemenlspastors-bostället Westerhus tillhörande, skogstrakt, hvarå, efter öfverenskommelse med nuvarande boställshafvaren, Häsljägare-korpsens lägerplats och vallningsväg samt begge korpsernes skjulningsbanor nu finnas inrättade, äfvensom ock en under samma boställe lydande torplägenhet norr om berörda skogstrakt samt den odlingsmark, som ligger norr om Fältjägare-korpsens baracker, eller samtliga å en häröfver upprättad karla med Litt.
Den gamla sköterskan satt och slumrade i en länstol, och själf låg hon där, den lyckliga drömmerskan, fängslad i sin bädd, en kvald sjukling, som m e d ångest räknade slagen af nattens timmar — Full af undran tog prinsessan emot smycket, som den okände räckte henne. En känsla af glädje och befrielse genomilade henne, hon var ånyo frisk och stark, alla både sjä- lens och kroppens smärtor hade försvunnit. Med darrande hand fäste hon smycket i sina lockar. då tyckte hon, att hon miste Flere år förgingo. Den unga prinsessan fotfästet och började sväfva uppåt. Den i hade mognat till kvinna, och af hennes forna okände bredvid henne var borta, men i | fägring återstodo blott, de djupa, skimrande Gynna det J s v e n s k a arbetet / K ögonen och det ljufva leendet. Sjukdomen hade härjat hennes ungdom, gått som en frostvind öfver hennes lifs vårgrönska, men ur det bistra lidandet framsprang, likt den äkta pärla, som alstras af musslans sjukdom, den själens pärla, som kallas tro, en barnafrom, lefvande tro, som gjorde hennes lif rikt och skönt och kom henne att själf kalla sig » den lyckliga ». A f sin omgifning, af sina vänner och undersåtar kallades hon » den lyckliggörande ». I sina rum i den gamla borgen, som hon aldrig lämnade, satt hon likt en g o d fé och spann tröst och hjälp och vederkvickelse åt de lidande; vid sitt fönster stod hon afton efter afton och såg, hur solen gick ned bakom de sekelgamla lindarna i slottsträdgården, där skvalpandet af fontänens vatten af bröt kvällens tystnad, och bad för sitt folk, för sina många » barn », anförtrodde dem åt den gode Herden, hvilkens trofasta, läkande hand hon själf så väl kände till. Men svåra tider k o m m o öfver landet; farsotens och hungersnödens mordänglar susade med sina svarta vingar ifrån nejd till ö f a b H « hörnet af Norra Smedjegatan, StockholmUUIIUUUII Ull IDUN Men penningar må- ste hon hafva, mycket penningar.
Följande §§. i detta Capitel ändras till denna lydelse: 4 §. Under Rätt i stad, är Rädstufvu-Rätt. Der ege stadens Borgmästare och Rådmän döma. 5 §. Öfver dessa äro Hof-Rätter, dit rättegångs saker från Under-Rätterne komma måge, som framdeles i denna Balk sägs. 8 §. Häradshöfding skall denna ed svärja inför Hof-Rätten Ar han fjerran derifrån stadd, eller kan han sig der ej infinna, förr än Ting 'skall hållas; förordne Hof-Rätten, hvar det ske må. Nämndeman lägge eden af å Tinget. Borgmästare och Rådman göre ed sin å Rådstufva, Lag-UIskolUts Betänkande, N:o 52- j5 i närvaro af Konungens Befallningshafvande , eller den han i sitt ställe förordnar. 10 .§• Denna §, sådan deri lyder i omförmälde Kong]. Förordning, ändras sålunda: JVu häfver Häradshöfding förfall, att han sitt Embete ej förrätta kan; kungöre det Hof-Räten. Prof vas det lagligt, förordne HofRätten en skicklig man, som Embetet i hans ställe förestår. Samma lag vare om Borgmästare, der Råds tufvu-Rätten utan honom ej domför är. Häfver Nämndeman förfall och varder förthy Härads-Rätten ej domför, eller saknas eljest fulltalig Nämnd, i andra fall än det, som i i3 Gap 4 § sägs: kalle Häradshöfding af de bönder, som närmast bo, en eller flere, efter thy som behofvet fordrar. Tredje Capillet om Lagmaus-Tiug upphätves. 4 C a p. Öf\ piskriften af delta C/>pitel ändras sålunda: Huru serskildt Härads Ting skall hållas, fom kallas urtima Ting. 2 §* Sista punkten i denna § eller omen: 'om serskildt Lagmans-1 ing vare lag samma” uteslutes. Femte Capillet om Kämners-Rätt upplräfves. 6 C a p. Om RådstufvuRatt. Detta Capitel kommer att erhålla följande lydelse: 1 §.
Och flere och flere blifva dessa adelsfamiljer, som få lof att sälja och lämna sina älskade hem på landet, emedan landlbruket icke inbringar något och fordringarna på familjens gästfrihet icke minskas. Och att skiljas från ett sådant gammalt hem, där generation efter generation lefvat och dött, är nog knappast mindre sorgligt än att se sina närmaste dö. Dessa gamla, som ha känt hvarje människa på godset, sett hvarje träd i skogen växa, och hvilkas minnen knyta sig till hvarje väg och stig där ute vid fädernas gård, de skola nu sitta i en hyrd våning i staden, må- hända många trappor upp, i saknad af alla, de lämnat, och saknande det förlorade paradiset. De unga och barnen, som haft skog och park och friluftslif från morgon till kväll, spärras in som fångna fåglar i b u r. Och framför allt är det minnena! Minnena från fars och farfars tid! Allt delta obeskrifliga och oförklarliga, och dock det verkligaste och bästa af allt — det är borta för alltid och öfverlämnadt Men det finnes ännu och skall nog ännu länge finnas svenska adelsmän, som i all tysthet hålla på adelns gamla rättigheter, och för hvilka dessa rättigheter hufvudsakligen beslå i alt säga till sig själfva: » Noblesse oblige ». IDUNS JULNUMMER FRAN STOCKHOLMS " STORA VÄRLD u a f MARIKA STJERNSTEDT (MARK STERN). GREFVINNAN ELISABETH WACHTMEISTER, FÖDD VON PLÅTEN. FRU ANNA VON KRUS EN ST.) ER NA, FÖDD GREFVINNA POSSE. ET FINNS NATURLIGTVIS i Stockholm som i alla andra gamla länders hufvudsläder en särskild aristokratisk samhällsklass, en » hautc voléé », » societet » eller hvad man nu vill kalla den — en samhällsklass, som ingen riktigt kommer att tillhöra, såvida han ej är född därtill eller, om det är frågan om en kvinna, gift sig in däri.
Dock är sädesodlingen icke endast tillräcklig för Länets behof, utan lemnar betydligt öfverskott till afsalu. Boskapsskötsel står likaledes här på en ingalunda lofvande ståndpunkt. Så, sorn åkerjorden skötes, del v ill säga efter uråldrigt bruk, så skötes ock ängen. Väl lemnar den under vanliga år tillräcklig afkastning för det befintliga antalet kreatur, men della antal är vida för ringa och står ingalunda i ett rationell förhållande till ett väl ordnadt bruk af jorden. Om med bättre foderodling boskapsskötseln bättre bedrefs, vore ett stort steg gjordt lill ett förbättra dt åkerbruk. Hästafveln är stationär, såsom mycket annat i Länet. Skogome, tillhöriga hemmanen, äro genom århundradens misshushållning nästan ulödda, och det lilla, som är qvar, medtages ar från år allt mer och mer. Snart kommer denna rubrik att alldeles försvinna ur femårs-berättelserna för Länet, hvarest bränntorf i betydlig mån redan användes som brännmaterial. Bergsrörelse. Äfven härom är i" föregående femårsberättelser sagdt allt hvad yttras kan. Om ock Bohusläns klippor hade malm-anledningar, skulle de likväl troligen aldrig, i brist af bränsle, kunna begagnas. Fabriker och Bruk. Att fabriksrörelsen tilltagit, inhemtas af bifogade sammandrag utaf de till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommeis-Kollegium ingångne årliga berättelser. Ar 1841 funnos inom Länet 11 bomullsoch linne-fabriker, 1 porterbryggeri, 3 segelduks-fabriker, 20 färgerier, 6 garfverietför Engelsk läderberedning, 5 oljeslageriet-, 3 pappersbruk, 3 skeppsbyggerier, 5 sockerbruk, 18 tobaks-fabriker och 56 diverse andra fabriker, hvilka sysselsatte 2,309 personer, hvilka tillverkade och förädlade varor till ett värde af 2,529,865 R:dr Banko, och alltså 805,573 R:dr mer, 4 än för 5 år tillbaka; men, enligt hvad härvarande fabriksidkare i en till Kongl.