Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag missunnar visst ingen det nöje och den uppbyggelse, som han tror sig hemta på Operan; men är dock enfaldig nog tro, att den, som väljer detta ställe för att ”odla smaken'” och i synnerhet ”sederne”, har valt ett ganska vanskligt mönster. Historien lilia väl, som erfarenheten, torde nogsamt ådagalägga huruvida smakens*och sedernas odling och förfinande, tillika varit dess renande förädling och sanna förbättring. Må opartiskheten döma, hvarest de enklaste, renaste och de mest okonstlade seder finnas, antingen i stora städer, der spektakel dagligen hållas, eller i den mest hortgömda vrå på landet, der allmogen icke vet hvad Theater vill säga! Må dessa spektakler förnöja, förtjusa, förädla, förfina sina dyrkare och vänner —• men må de ock bära sig sjelfva utan alt betunga Staten med sitt underhåll —• och de skola gerna för mig få vara i fred. Jag älskar frihet, dygd, upplysning och odling af samhällslefnaden och sederne, men icke hemtade ur sådane källor — utan af naturens, religionens och den sanna moralens hänvisning och efterföljd. Nej! gif då hellre dessa medel till någon Folkundervisnings-anstalt, och nyttan deraf skall bli oberäkneligt större än nu, då de, efter min tanka, offras åt Mott — fåfängan;” Hvaruti Nils Pehrsson från Södermanlands Län instämt. Stats-Utslottets Utlåtande N:o SJ. F ernt e Hufv udTiteln. Penningar enligt i83o ärs Riks-Stat. StaisU [.kottets förslag. Förhöjning. Minskning. Skona Konsterne.
Eders Kongl. Majit har till Committerades utlåtande i Nåder remmitterat en af Stockholms Fabriks-Societet väckt fråga om Hall-Rätternes indragning. •— Committerade, som redan yttrat 6o8 Betänkande om Rikets Styr el se-Verk. den öfvertygelse, att dessa så kallade Domstolar böra indragas, anse sig nu , till besvarande af högstberörde Nådiga remiss, böra i underdånighet utveckla skälen dertill. Hall-inrättningar synas ifrån första början egentligen hafva varit vräkningsanstalter, för att derigenom tvinga fabrikanter till leverering af godt gods; men de hafva blifvit utvidgade till verkliga förmyndare-anstalter för fabrikerne oell äfven till Domstol i mål, dels emellan de vid fabrikerne varande betjente och arbetare inbördes, dels ock emellan desse sednare och fabriksegare, äfvensom skuldfordringsrnål emot de sistnämnde der skolat göras anhängige; hvarförutan Hall-Rätternes tjenstemän bordt hålla controll deröfver; att fabriksidkare icke finge till stämpling vid Hall-jRätten uppgifva utländskt gods såsom inrikes tillverkadt.
Bet arik anden. ma ml på Fjerde Hufvud-Tituln, eller bland Clerecieoch Färo-verkens Stater intagas, icke allenast för den del deraf, som kominer att utgöras af nya anslag, utan äfven för allt det, som Gymnasiioch Soholae-verken af alder innehaft och utgått under Titul: Anordning utom Stat: hvilket hmils ej varit på Riks-Staten uppfördt, samt att Riks-Statens Inkomst-summa må deremot i samma man, sorn Gymnasiioch Scholse-verkens anordning utom Stat sig bestiger, förhöjas under de Inkomst-Titlar, dit det utom Stat hittils innehafde hörer. Den Föredragande hade i underdånighet upprättat ett Förslag till den Proposition, Kgl. Maj:t således beslutat, och, sedan Kongl. Majtt till sitt innehåll gillat detta Förslag tillstyrkte Stats-Radet i underdånighet att Kongl. Maj:t täcktes låta Propositionen afgå, sådan som den vid Protocollet för denne dag, af Kongl. Majtt i Nåder undertecknad, finnes bilagd. Hvad sluteligen beträffar det som Uppfostrings-Commiféen hemställt om sattet till Föne-regleringens verkställande samt vilkoren dervid och i samma afseende rörande de serskildte Fonderne till Färo-verkens behof, till Bygg-, nader och Emeritorum Fonér, fann Kgl. Majtt i Nåder för godt att uppskjuta afgörandet af desse och andre vidrörde omständigheter, till dess Riksens Ständers svar på den Nådiga Propositionen ankommit. Ex Protöcollo G. M. Elgenstjerna. Stats-Utskottets Betänkqnden. gay Stats - Beredningens underdåniga Utlåtande. Stormäktigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:t har till Dess StatsBerednings underdåniga utlåtande i Nåder behagat remittera UppfostringsCbmmitéens, under den 6 sistledne Martil, afgifne underdåniga Betänkande och Förslag till Bonings-Stat vid Bikets Gymnasier och allmänna Scholor.
Här är blott fråga om sådana nya artiklar, som förut icke varit till införsel tillåtna, och å hvilka således icke någon Tolag kunnat vara bestämd. I detta senare fall anser jag frågan vara af Bevillnings-natur. Jag tror att Rikets Ständer icke hafva rätt att afskaffa den gamla Tolagen; men då Rikets Ständer beslutat tull på varor, som förut ej varit tillåtne till införsel, och städerne ej äga Tolag å alla Varor, utan blott å vissa, så anser jag Rikets Ständers lätt vara att bestämma, det ingen Tolag för dessa varor beräknas. Jag tror, att Herr Tham kan upplysa, om icke förhållandet är sådant som jag nämnt, och då är ej Kongl. Maj:ts magt förnärmad. Herr Tham: Att försvara Utskottet mot de Talare, som från början af Riksdagen ogillat Utskottets förfarande, har visserligen ej varit min tanka. Utskottet bar ej ingått i pröfning om Tolagen för annat än 6 artiklar, hvilka alltid varit tillåtne till införsel, och hvilka Rikets Ständer alltid sagt skola vara fri tagna från Tolag. Herr Lefren måste således rnissminna sig, ty Utskottet har aldrig satt i fråga Tolag på de hittills förbjudna artiklarne. Herr af Billbergh har tvärtom visat, att städerne så mycket mindre lida orätt, som städerne erhållit Tolag på alla artiklar, hvilka förut voro förbjudne. Då frågan således nu endast är om sådane artiklar, som alltid varit til - Den 4 J a n u a r i r e. m. 69 låtne till införsel, har Utskottet i Memorialet ej kunnat säga annat än att frågan derom ej kan komma att i Förstärkt Statsutskott upptagas. Hvad beträffar den villervalla, som Herr von Hartmansdorff omtalar, för det Utskottet ej föreslagit i slags tull, så är detta bjelpt genom Yoterings-propositionerne. BorgareStåndet har föreslagit gamla tullen, och de, sorn ej vilja hafva Tolag, votera mot BorgareStåndet. Herr Lefrén: Jag har oriktigt fattat Herr Tham, och afstår från mitt yrkande, sedan jag blifvit upplyst om mitt misstag. Jag trodde, att här var fråga om varor, som förut varit till införsel förbjudne.
Statshushåll”nings-systemet kommer att stadga den tillfälliga och godtyckliga industri-inskränkningen, eller förbuds-principen , såsom ”grundsats, till det resultat, att beräknin"garne, och förläggandet af de ekonomiska ”företagen icke kunna sträcka sig längre, än ”ifrån månad till månad, och gör jag mig ”förvissad, att Rikets Ständer under åsido”sättande af det ensidiga interessels inverkningar, uppfatta vigten för näringsidkaren, ”att äga säkerhet för sin rörelse, äfvensom ”vigten för det allmänna, att den ekonomiska lagstiftningen uppfattas efter såda”ne åsigter, som omfatta samhällsinteresset ”i sin helhet, och icke förete endast ögon”blickliga och tillfälliga kastningar, till förmån, ömsom för ett interesse och ömsom ”för ett annat, under samhällets allt för ”synbara lidande, och omöjliga förkofran så ”länge osäkerhet i myntvärde, med osäkerhet i industriföretagen, gemensamt motverka den förkofran och framgång, som ”naturkrafterna utveckla, då friheten alt sätta ”dem i verksamhet, icke motverkas genom ”osäkerheten att i följd af oförväntad om”bytlighet af Statshushållnings-systemer, ”kunna påräkna någon frugt af de ekonomiska företag, hvaruti man nedlagt sin ”möda, sin omtanka och sitt capital.” För mig synes hela denna mening icke innefatta något, som möjligen kan redas, för att derifrån uppställa en underdånig skrifvelse till Hans Maj:t Konungen. Jag afstyrker fördenskull med min röst en sådan, emedan det obegripliga icke kan beskrifvas. Vare derföre långt ifrån mig, att med denna anmärkning såra Friherrens skriftställareförmåga. Den är vida öfver mitt klander, och jag skall alltid minnas, om möjligt är, hvad jag hört af en och annan Psycholog afhandlas, nemligen: att snillet äfven har sin apatlue under hvilken det endast producerar obegripligheter. Jag vördar för mycket naturens visa hushållning, för att icke äfven vörda den lag, som bjuder själskrafternas aftagande i mohn af kroppens ansträngningar.
Herr Advocat-Fiscalen paleman hade yttrat stg att just detta förhällande emellan rccla fonden och Sedelstocken röjdes klarligen i de ivid Protocollerne i detta ämne fogade kalkuler, hwilka till ett opartiskt bedömande af wälet i hela dest widd, ej borde frän äskade upgiftcn i sädant fall uteslutas: och hade Herr AdVocat-Mcalen sälcdes föreslagit, att i Banco-Urskottets till afgifwande utlätandc öfwer jfragawarande Remis! mätte införas: att frägan redan bos Högloft. Bancotttskvttct förcwarit, men blifwit afflagcn pä den grund att Utskottet funnit Potocollerne wara af den beskaffenhet, att de ej borde göras allmänna. Herr Prosten Doctor klorön hade yrkat, att i det, rörande detta ämne, fattade Beslut, ej nägon ändring mätte företagas. Hwareftcr Kansli-Afdclningcns samtlige Herrar Ledamöter förklarat sig fördlifwa wid det deras Protocoll för d. 16 ststl. Junii innchällcr; och dcrpä bcslutit: att till Högloft. Danco-Utskottcts plenum hem, ställa, om icke i Banco-Utskottets till afgifwande utlä» tande wä andragas: att de omständigheter rörande den skedda förändringen af 1800 ärs Ständers faststälda Realisations-Plan, som förenämdc till Banco-lltskotket remitterade Mcmorialer innehälla, hos Utskottet till noga öfwerwägande förcwarit; och att Utskottet, enligt kleni-Protocollct för d. 22 ststl. Juni, funnit desamma wara af den beskaffenhet, att Utskottet, jemte anmärkning till Fullmäktige, dessutom trott stg böra anmäla händelsen inför dess respcciive Principialer i den beräl - 330
Det är väl sant, att Räntan på Odiings-Lånen är låg, men, då man tager 1 betraktande besigtningskostnader m, m. i och för sjelfva Dånets erhållande, samt derefter nya Borgens-skrifter hvart år, remisser , postporto och Commissions-arfvoden, så blifva desse X,ån, serdeles i smärre andelar, för Allmogens inskränktare Odlingsföretag mera besvärande, än man föreställer sig, och många stunder , sorn i fordno> tillhört arbetet allena , komma hädanefter att upptagas för liqvidatiottsomsorger, hvilka för deri Svenska allmogen städse torde bordt förblifva främmande. Att Magazins-Inrättningen må fullständigare än hittills, kunna blifva verksam till allmänt gagn, i synnerhet för Jordbruket, är Utskottens gemensamma öfvertygelse; men att undandraga allt ärkännande af dess hittills gjerda allmänna nytta, är likväl högst obilligt. Utskotten hafva redan i förra Betänkandet (pag. 36 och 37). generelt förklarat, hvarföre de Stats-och Hanlto-TJisliottens Hetunkanden'. 461 hellre tillstyrkt Lån på EfTecter , än på Fastigheter. Så länge Säd icke ligger behållen, utan afsättning, kan ingen Jordbrukare rättvist klaga Öfver bristande naturlig drifkraft för sin Näring: det är blott då afsättning brister, som förskott för denna Modernäring torde böra i fråga komma, och då infaller tidpunkten för MagazinsD irectionen att blifva verksam. Manufactur-tillverkningarne porduceras consecutive från dag till annan; hafva längre liggetid, innan de förvandlas till Penningar, hvarunder nya rudimaterier måste uppköpas. Men Jordens afkastning skördas, så tillsägandes, blott en gång för äret, med en strax derefter vidtagande afsättning. Om Jern - tillverkningen och Manufactur-rörelsen hafva tillvext och trefnad, coosumera de dess mer Spannemål och lifva derigenom Landtbruket. Motsatsen syntes de år, då Jern-handteringen låg nere.
Af - Dest 4 November^ 257 r8og den ro Octodkk upslLtz i BonLe>St!nkett ttmitteradt tIL WtatS-UlMtet 0- Firfatkarcn tillSNt att af detta Memorial lämna Dr dfrige Respektive Etiinden drl, betpgar Z. 8. LrLHLrä, Wördsamt MeMorLati Da Fäderneslandets utblottade tillstånd högt fordrar den fparsamaste Hnshällning med allmänna medlen, och dä således indragningen af hwarje onödig utgift för Staten ar en ren winst, som i lika mohn bidrager till minstande af det tillärnade Bewillnings-beloppet, föranläkeS jag i sadan afsigt a egne och mine Hemmawarande Medbrbders magnar, anmäla huruledes en wid Qwarnarp L Jönköpings Tän, Under föra Regenngen widtagen och pa entrep renade stöld Exercitie Inrättning till up-agifmen öfning uti manege-rivningen för Smälands Dragon RegeMeNte, ärligen kostar Staten en summa af icke mindre än 6coc> Riksdaler Banco, hwitten betydliga Utgift för Kronan sä mycket häldre kan och bör besparas, som i fall icke nagott dermed äsyftad öfning för Regementet werkeligen wunnes, den förmente nyttan deraf, likwäl pä intet sätt swarar emot kostnaden lill Inrättningens underhäll! och dä Rusthällarne, Under ifrig önstan att denna för dem mycket beswäriliga anstalt kunde upphöra, gerna ätaga sig, att pä egen bekostnad läts exercera sine
District bestämma värdet af de der belägna Hemman , tillhörige en , inom 2tne år försåld , i flere Districter eller Län belägen större Egendom , för hvilken en sammanslagen köpesumma finnes utsatt , må det , om ej verkliga förhållandet kan annorledes utrönas, vara TaxeringsCommiltéen i hvarje District tillåtit, att åsätta de inom detsamma belägna Hemman det varde , sorn i förhållande emellan köpeskillingen och Egendomens satnmanlagde Hemman, tal på dem belöper. JBevillningsZJtsk. Betänkandeni 239 13 MornEfter fulländade Taxeringar, Sligger HäradsSkrifvaren, dels att genast eller sist inom trenne veckoj: meddela utdrag öfver alla vidtagna ändringar i BeredningsCommittéens åtgärder till hvarje Socken, för hvilken ändring ägt rum , för att å Predikstolen behörigen kungöras , dels ock att till Konungens Befallningshafvande uppgifva de värd^h, som blifvit hvarje Boställe , vid de inom Länet förlagde Regementer-xjch Corpser åsatte; Skolande desse sistnämnde förteckningar deröfver af Konungens Befallningshafvande öfversändas till vederbörande ChefsEmbeten, att tillställas RegementsSkrifvaren eller Uppbördsmannen vid Regementet , dom derefter skall påföra hvarje högre och lägre-x Tjensteman, sorn vid Regementet bör skattskrifvas , så väl den Bevillning , som af Boställe och Hön bör utgå , som alla de öfrige 'utskylder , hvilka efter denna Stadga komma af honom att erläggas , och sådane medel , som af Eönerne må innehållas, behörigen verificerade i Landt Ränteriet utan uppehåll lefverera, 14 Morn. All Taxering skall verkställas i öfverensstämmelse med uppgifterne till Mantalsskrifningen , dock så , att rättelse må gifvas' i grund af de anmärkningar dervid , som af BeredningsCommittéerne blifvit gjorde.
Jag hade velat ådagalägga min öfvertygelse om det irrationella af allmänna val i allmänhet, och ännu mer om deras tillämpning på Sverige; men då här är så mycket taladt i denna väg, då nu tiden är så långt framliden, och jag i alla fall är förekommen af de talare, som yttrat sig före mig, så ber jag alt helt kort få förklara, att jag med min röst kommer alt bi 11 u da det förslag, som jag anser antagligast, för att komma till det mål, hvilket jag tror vara oundvikligt, nemi. att den 4;delade representationen må upphöra; men dervid fäster jag naturligtvis det villkoret, som jag förmodar att hvarje representant för sig bestämt, att icke vilja med sin röst bidraga till upplösning af det närvar., ehuru olämpligt än det må vara, såvida han ej förutser ett bättre tillstånd af det tillkommande; men då jag erkänner att jag omöjligt kan fatta ett sämre tillstånd af representationen än det närvar., anser jag en förändring vara af nödvändigheten påkallad, och för alldeles oundvikligt, att R. St. i närvar, tidpunkt bestämma sig för en annan riksdagsform , under hvilken de kunna iG8 Den a4 O c to ber f. ra. arbeta lill något nyttigt ändamål. Deraf följer dock ingalunda, att jag fullt ut godkänner alla de förslag, som hafva haft för afsigt, med upphäfvande af de närvar, förhållandena, att af helt och hållet främmande elementer sammansätta en annan stat. Vore det tillfälle alt åstadkomma något sådant, vore det möjligt att derigenom nu komma till ett fullkomligt rationell tillstånd, och att helt och hållet vinna det resultat man åsyftar genom denna representationsförändring; så skulle äfven jag dertill vilja bidraga. För närvar. anser jag likväl frågan endast vara : hvad kan möjligen dervid vinnas? Hvad kunna de närvar. 4 RiksStm komma alt besluta till vinnande af någon förändring och förbättring uti representationen ? Jag måste således inskränka mig till det möjliga i denna fråga. Dervid får jag på förband förklara, att jag ej anser någon möjlighet för någon representationslörhättring existera, derest icke R. o. Ad. uti första rummet bestämmer sig att afstå från sin nuvar. representationsrätt. Detta är således det första offer, som jag anser oundvikligt, och för hvilket jag bestämmer mig.
Häradsskrifvaren blir stött, om man ej gifvet' honom sin köpta titel af hofkamererare, och landshöfdingen heter president, låter kalla sig just.canceller, o. s. v. Vi begabba kejsaren i China för att han tagit titel af solens son och månans cusin, under det att vi ibland oss haft dem, hvilka emot fienden ej ens anfört 50 man, och dock heta generaler. Detta är ju nästan så löjligt, som att gifva åt en luren dre - Den 5 S e p t e ni b e r. 217 drejare titeln af commercerud; och dock har detta ej varit utan exempel. Ibland all den skada litelsjnkan vallar, är ej den, sorn vårt sköna språk lider, den obetydligaste. Apor af utländningens åsigtcr, former, drägtcr och seder, betager oss litelsjnkan den förmånen att också tillegna oss den i andra länder redan sekelgamla lättheten i uttryck, samtalsvis, och delta, ehuru de derstädes använda pronomina, Engelsmannens you, Tyskens sio, Fransosens vous och Italienarens lei, ingalunda äro mera välljudande än det svenska ni. Qvinnan, sorn ej endast har hjerta, men äfven öra för det behagliga, begagnar ofta detta välljudande ord och tillåter gerna att det mot benne användes; då deremot emellan männer det anses såsom half skymf. Hvilken karl skulle här våga att kalla sin like Herre? och dock är ”Herr Willielm” fullkomligen så välklingande som ”Sir William”. Hvem minnes ej Sten borgs svar: ”Jag är ej herre: jag är hofsecrcterare”. Till all denna oegentlighet, inbilskhet och synvilla är titelraseriet skuld. Hvarföre räcker icke Norrskhetsifveru till, i äfven della fall, för att återskaffa oss det sinne för det redbara, som dessa kloka bröder förstått att bevara i den lyckliga vrå af Europa, de bebo. Då Sveriges Konung hyllar sanningen, tillhör det Hans folk att sky lögnen. Och hvad är väl en tom titel annat än en af fördomen privilegierad lögn?
När nu vägen emellan Malmö och Lund, såsom man vet, har blifvit roakadamiserad, så äro de Skånska vägarne, så vidt det afser tillförseln till sjöstäderna, icke så dåliga som inuti landet. Vidare har Hr von Troil sagt, att Köping-Huits-vägeu troligen icke skall fortsättas, och följaktligen borde man vid blifvande jernvägsanläggningar alldeles icke fästa afseende på denna bana. Vid slutet af sitt yttrande säger deremot Hr von Troil, att de öfriga provinserna hafva ju Köping-Hults-vägeu och de kunna ju pa den forsla sina produkter. Jag finnér icke något sammanhang i denna bevisning, då man i ett afseende betraktar Köping-Bults-vägen såsom den funnes och i ett annat afseende såsom den icke funnes. Men efter sorn jag är inne på Köping-Hults-banan, sa far jag säga att det förefaller mig, efter all hvad jag här och idkeligen fått höra, att det har mycken likhet med den gamla historien om presten, sora talade om den onde och detta onda väsendes alla onda gerningar, 264 Den 23 September e. m. och då han slutade, så yttrade en af hans åhörare, ali ”nog har hin onde gjort mycket ondt, men så vela också presterue all tala om del.” Det förefaller mig all om de som, så mycket bemödat sig att nedsätta dessa jernvägar, auväudl sina bemödanden i motsalt riktning, så skulle saken måhända haft andra aktier. Frih. Cederström har liknat mitt förslag, alt dela summan, vid Konung Salomos åtgärd, då han ville dela barnet. Jag får säga att jag icke kan finna mycken likhet emellan Konung Salomo och R. St., men om man ändlligen skall begagna liknelser, så må det tillåtas mig, att likna R. Si. vid Konung Alexander den Store, hvilken högg af den Gordiska knuten. Frih. Sprengtporten har sagt, att det icke kunde vara riktigt att lägga en jernväg parallell med vattendrag. Jag frågar då om icke den Skånska vägen skulle komma alt gå parallell med både Östersjön och Nordsjön, och om icke den skulle gå vida mera parallelt med dessa vattendrag, än den andra banan med Götha Kanal. Vidare har Frih.
S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets den 4 dennes bordlagda memorialer: N:o 14, med återlemnande af en uiaf Lektor 1). Söderberg väckt motion, hvaruti blifvit hemstäldt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t anhålla, att en undersökning måtte ske, rörande anläggandet af en Fyrbåk på nordvestra udden af Gottska Sandön. Ståndet beslöt remittera berörde motion till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:ö 15, med återlemnande af Riksdags-fullmägtigen från Jönköpings Län, Johannes Johanssons motion, angående inrättandet af ett Post-kontor vid Säthälla gästgifvaregård i nämnde Län. Ståndet ansåg omförmälda motion tillhöra Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling. N:o 16, angående Riksgälds-kontoret affordrad depositions-afgift före återställandet af infriade och derefter i Rikets Ständers Bank deponerade obligationer. Bifölls. N:o 17, angående hyresfri upplåtelse af ett rum i Riksgälds-kontorets hus för härvarande ränteoch kapital-försäkrings-anstalt. Bifölls. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets utlåtande N:o 13, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående medels anvisande till fortsättning af fSstningsbyggnaderne vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona under år 1851, blef detsamma, på grund af deremot gjorda anmärkningar, återremitteradt. S. D. Föredrogs åuyo Banko-Utskottets memorial N:o 2, med öfverlemnande af Banko-fullmägtiges till Utskottet afgifna berättelse. Lades till handlingarne. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Stats-Utskottet Hr Gustafssons motion, om anslag till techniska skolor. S. D. Föredrogos ånyo följande Stats-Utskottets utlåtande och memorialer:
Men rned den industriens utveckling och ångkraftens utvidgade användande, som i våra dagar eger rum, förekommer det mig mera än sannolikt, att ändamålet skulle kunna vinnas på annat sätt vida lättare och med mindre kostnad, antingen genom att åt någon enskild uppdraga tillverkningen af sedel-papper under noggrann kontroll af Bankens tjenstemän, eller ock genom en enklare anläggning på närmare håll, som icke fordrade underhållandet af en hel koloni af omkring två hundra menniskor, med alla de hus och lägenheter jemte flere tjenstemän, som dertill erfordras, att icke nämna alla bestyr, resor och forslingar. som aflägsenheten gör nödvändiga. Det belopp af stenkol, som fordrades för att drifva en ångmachin af erforderlig styrka på något ställe i Stockholm, torde icke kosta mera än den omiilliga ved-åtgången på Tumba. Men om också denna åsigt för närvarande icke delas af många, så torde dock ej kunna förnekas, att Tumba är ett pappers-bruk för tillverkning af sedel-papper och blott för detta ändamål och för skötseln af Tumba-hemmanet JVi 1, på hvars egor bruket ligger, fordras en stor personal och en betydlig förvaltnings-kostnad. Om nu dertill skulle läggas Tumba M 2, utgörande ? mantal, så skulle dess brukning fordra en vidlyftigare tillsyn och flere arbetare, så vida man kan antaga, att de, sorn der nu finnas, äro fullt sysselsatte och deras antal icke är större, än sorn för närvarande hehöfves. Bruks-förvaltarens jemte 2:ne bokhållares tid och krafter äro nu fullt upptagne i och för pappers-lillverkningen med hvad dertill hörer, hvadan tillsättning af en särskild gårds-inspektor torde komma att anses behöflig. Att sköta en landtegendom för det allmännas räkning plägar dessutom vanligen icke gifva någon behållning. Skulle åter den nya egendomen bortarrenderas, sedan qvar - 0 Banko-Dlskoltets Memorial Jtä 33. nen och skogen voro undantagne, torde arrende-summan ej blifva synnerligen betydlig, åtminstone har den förr väckta frågan om utarrenderandet af nuvarande Tumba icke framkallat några lysande anbud.