Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den i A pril. 7 ofvanberörda regel, genom öfrige skaltskyldiges, som icke äro hemmansägare, innehafvare och brukare, classificerande i jemförligt förhållande lill helt, halft, £:dels, |:dels, ■j-gtdeis och Tlg-:dels hemman, eller än mindre hemmansdelar, samt att bestämma rösträtten och taxera bidraget derefter, helst som en slik tillämpning dels äger rum i hänseende till masugnar, hyttor, hamrar och härdar, mjöloch såg-qvarnar samt andra industri-inrättningar vid fråga om kyrkooch prestgårdsbyggnad m. m., dels ock flerestädes redan blifvit använd, vid fördelande af fattigvårdsafgifter och troligtvis jemväl andra communal-afgifter på sådana i hvarje fall lagligen bidragskyldiga personer, som icke hvarken äga, innehafva eller bruka hemman; anhållande jag att vidare få härom vördsamt åberopa mina i plenum den 11 sisth Mars gjorda framställningar, ang:de villkor och sätt för uttaxering af fattigvårdsbidraget och för derefter lämpad beräkning af rösträttigheten i fattigvårdsangelägenheter. För öfrigt synes det i §:n 6 föreslagna stadgandet: ’T ”de ärender, som endast angå hemman och prsestationer ”efter hemmantal, rösta endast hemmansägare,” behöfva förtydligas med tillägget: hemmansägare, innehafvare och brukare, samt de ägare eller innehafvare af bruk, verk och dylika inrättningar, som jemte hemman deltaga i prestationen. § 8. Här stadgas väl: ”Skulle så inträffa, atti sockenstämma fattas beslut i ämnen, hvarom sockenstämma icke ”äger rätt att besluta, då bör ordform deremot göra föreställningar, &c.”
- 635 undersökningar kan föreställa sig besvarandet af tre särskilta frågor : 1:0 Hvad önskar landets styrelse veta för att derefter kunna reglera sina dispositioner? och hvad den enskilte Hushållaren, för att efter förhållandet på andra Orter kunna lämpa sina spekulationer och företag? 2'o Då man utgår från den almänt medgifna oell uti Hcglofl. Htskottets Betänkande motiverade åsigten, att sådana uppgifters ofullkomlighet uti sakernas närvarande läge icke får afses; huru böra de då påbjudas, för att med hvarje år erhålla en säkrare bestämning? 5:0 Huru böra de inrättas, så att deras inhemtande blifver lätt och deras anförande enkelt, samt till följe deraf enskilta personer icke må förtröttas att samla och publike Embetsman icke alt ordna de samlade underrättelser? — Det lärer lätt medgifvas, att afsigten med ifrågavarande uppgifter, de må ske i Tabell form eller berättelse, kan icke vara någon annan än den, att enligt naturen af all statistik, Hnna Rikets tillgångar och innevånarnes medel till utkomst. Men denna kunskap fan icke vinnas, med mindre uppgiften sker i tal eller ziffra, som säger förhållandet bestämdt, eller, då fråga är om säd eller årsväxt, huru denna förhåller sig till årets medelskörd. Ingen, hvarken Styrelsen, eller Magazins-Directionen, eller den enskilte Hushållaren är belåten med sådana uppgifter som dessa: ”Skörden svag, medelmåttigt ringare än förr, temligen god", o. s. v. och Ö3Ö Besv. och Ekon. Utsk. Betänkanden. kan i alla fall icke göra något bruk af den, innan lian gjort ett öfverslag i ziffra, hvad dermed menas, eller af skördens sannolika belopp. Denna ziffra är således d t enda som synes böra ingå i sjelfva Tabellen/men sorn tillika bör åtföljas af anteckningar, hvilka uppgifva grunderna tili beräkningen med hvad mera, sorn enligt sin natur icke kan reduceras till Tabell - form. Ett schema för den Tabell, som jag föreställt mig vara den rätta, eller åtminstone närmast uppnå sin betämmelse, får jag härhos förslagsvis vördsamt bifoga.
Ad. ansåge denna § böra bibehållas. Ropades ja. Hr Gr. o. Landtm, framställde härefter, alt i fråga om 16 § af Utsk:s förslag, som redan blifvit uppläst och handlade om utförsel af malm, rå och osmält, ej specificerad, hvarå utförselförbudet blifvit af R. o. Ad. bibehållit, Hr von Hartmansdorff yrkat återremiss; hvarjemte Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge de emot ifrågavartde 16 § gjorde anmärknme föranleda till återremiss. Ropades ja. 10:o Ang:de den nu gällande 21 § eller 17 § i Utsk:s förslag. R. o. Ad. godkände den af Utsk. föreslagna 17 §. 11 :o förslag. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att'då den förändring, som uti ifrågavartde § blifvit af Utsk. vidtagen, afsåg det förhållande, alt alla varor skulle vara till införsel tillåtne, R. o. Ad. torde finna att den af Utsk. föreslagna redaction icke fullt öfverensstämde med R. o. Ad:s beslut, samt derföre äfven denna § borde återremitteras. Ropades ja. 12:o ang:de den nu gällande 23 §. eller 19 § i Utsk:s förslag; 13:o ang:de den nu gällande 24 §, *■ eller 20 § i Utsk:s förslag; 14.-o ang:de den nu gällande 25 §, eller 21 § i Utsk:s förslag; och 15:o ang:de den nu gällande 26 §, eller 22 § i Utsk:s förslag. R. o. Ad. godkände de af Utsk. föreslagna 19, 20, 21 och 22 §§• 16:0 Ang:de den uu gällande 27 § eller 23 § i Utsk:s förslag. Frih. Palmstjerna:
Utsk.Utl.N:o a6. våkden åtagit j härtill måst användas, har a1 en inom Staden' nedsatt Comité föreslaget blifvit, att berörde Arbetsoch CorrectionsInrättning bör från Stadens Allmänna Fattigvårds-anstalt helt och hållet afskiljas, dels emedan Stadens invånare icke förmå att på en gång utgöra kostnaden för dessa båda Inrättningar, dels ock derföre, att det åsyftade ändamålet med den förstnämnde icke kan vinnas, då den icke på långt när är eller kan , vara svarande mot behofvet, samt att anhållan deremot borde hos Rikets nu församlade Ständer göras, det Götheborgs Stad pch hela den vestra delen af Riket måtte på närmare håll få tillgodonjuta fordelarne af en Arbetsr och Corrections-anstalt, iordningsatt och underhållen på Statens bekostnad. Med anledning häraf hafva Götheborgs Stads bemälde Fullmägtige nu hos Rikets Ständer anhållit, att en Arbetsoch Correctionsanstalt, med tillräckligt utrymme, mitte, så skyndsamt som möjligt, blifvainrättad uppå Statens bekostnad, antingen uti Götheborgs Stad eller dess grannskap; till ytterligare stöd för hvilken begäran Fullmägtige anfort: Att på hela denna folkrika sida af Riket ingen sådan Inrättning finnes, utom i Malmo Stad, hvilken dock anses ensamt för Södra delen af Riket erfordras j Stats-samtAllm.Besv.o.Oec.Vtsk. Ull.N:o 26. si Att inom Götheborgs Stad och dess närmasta omgifningar, ett stort antal sysslolösa och på utsväfningar begifne personer skall finnas; Att dessa personers transporterande till aflägsna Inrättningar anses för Staten medföra en större förlust, än som med deras vår dande på stället kan blifva förenad; Att, genom Corrections-anstalternas spridda läge, den besvärliga fångskjutsen till stor del inskränkes ; Att ortens näringar och de inom Götheborg belägna Allmänna förråd förmodas lemna större tillgång på tjenligt arbete till Correctionisternes sysselsättande, än på många andra ställen i Riket j
Skrifvelse, N:o 166. lil! godo; hvarjemte traktaten innehölle bestämmelser rörande Sveriges deltagande i aflösningen af Schelde-tuilen, hvartill samtycke lemnats mot vilkor: att aflösningssummans totalbelopp icke komme alt öfverstiga 36,000,000 francs; att Belgien toge på sin andel tredjedeleu af detta belopp; alt återstoden fördelades emellan öfriga stater i förhållande till deras sjöfart på Scbelden; att Sveriges andel ej komme att öfverstiga en summa af 543,600 francs; att denna andel borde gäldas medelst annuiteter till lika belopp, inbegripande kapital äfvensom ränta efter lyra lör hundrade på de icke inbetalda kapitalbeloppen; att annuileterna bestämdes lill 25 och den första erlades i Briissel den 1 Januari 1866; att räntan å annuileterna beräknades från den dag, då ratifikationerna af traktaten emellan Belgien och Nederländerna af den 12 sistlidne Maj komme att utvexlas; samt att Sverige egde att på förhand inlösa hela sin andel eller någon del deraf; Så har, i fråga om medel lill bestridande af omlörmälda utbetalningar, E. K. Maj:t, enär Handelsoch Sjöfarts-fondens tillgångar medgäfve alt intill nästa statsregleringsperiods slut från denna fond verkställa dessa till beloppet mindre betydliga utbetalningar, upppgående lill, förutom ränta, 21,744 francs eller omkring 15,600 Riksdaler Riksmynt årligen, icke funnit nödigt att nu af Rikets Ständer för sådant ändamål äska beviljandet ai särskildt anslag; men då, i händelse omständigheterna, emot hvad nu syntes antagligt, icke skulle tillåta utgiftens fortfarande anvisande å berörda fond, andra tillgångar framdeles mäste anslås, har E. K. Maj:t, med tillkannagifvande alt E. K. Maj:t, under förbehåll af Rikets Ständers bifall, å ifrågavarande traktater meddelat Sin ratifikation, nu i Nåder föreslagit Rikets Sänder, alt genom deras godkännande bekräfta de förbindelser i afseende å betalning iill Belgien af Sveriges bidrag (ill Scheldetullens aflösning, hvilka E. K.
Modeller af alla slag. Mynt af alla slag. Mössa, för inpackning och stoppning, och skogsull. Musikalier, skrifna eller tryckta. Muscus. Perlemor, oarbetad. Mattor, begagnade. Galläpplen. Konstsaker, såsom slatuer, byster, basreliefer. Opium. Guld i stänger ocb till smältning. Helgryn, och andra gryn af sädesslag, som äro fria från transito-afgifler. Ben. Vide, skalad eller oskalad. Repslagare-arbeten, deruti inbegripue sadelgjordar och fisknät. Halm, skuren eller hackelse. Hudar, garfvade eller icke, ulan undantag, såsom pelsverk, kalfocb fårskinn, karduan, marokin etc. Hvalross-hudar (af sjöhäst eller sjökalf). Enspön. Äkta perlor. Pimpsten. Blodsten. Kalksten. Krita, och pulveriserad krita. Gips. Ädla stenar. Stenar af alla slag. Trä fa neer. Platina, icke arbetad. Bly i tackor, gammalt bly lill smältning, och gammalt valsadi bly. Fjäder till sängkläder, och dun. Hår af alla slag, (deruti inbegripue borst och bår af svin). Krulltagel är underkastadt tull. Ärter. Fisk, färsk. Beck. Potates. Puzzoianerjord. Affall af papper af alla slag. Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition N:o 72- 13 Rödfärg. Blod. Blodiglar. Salt (med undantag af det sorn användes till pharmaceuliska behof). Späcksten. Talg. Sumac. Taflor, såsom gravyrer, lithographier och stenographier. Garfvarbark. Hvit Kölnisk lera. Piplera, mergel, engelsk lera, porcellaines-lera, valklera, lera förjsockerdäckning och andra jordarter, lera och mergel, såvida de icke äro att anse såsom färgarter. Sköldpaddor. Torf. Trippel. Taktegel. Gåspennor. Hafstång till inpackning och uppstoppning. Marienglas. Kött, färskt och saltadt.
Dess oförminskade bibehållande betryggas enligt 4 §. här nedan. §• 4- Af Bankens årliga inkomster skola dess ränteoch förvaltnitigs-utgifter jemte möjligen inträffade förluster for året i första rummet godtgöras. Hvad derefter öfrigt ärj har Banco-Styrelsen under tidrymden från Riksdag till Riksdag att, i och för Banco-Verkets consoliderande, förvalta, på sätt Rikets Ständer, i egenskap af Bank-Bolag , förordna. Det öfverskott, som sedermera utöfver den i 3:e §. uppgifna summa af 5,000,000 R:dr B:co qvarstår, skall vid afslutningen upplagas under benämning Bankens Reservfond. Beloppet deraf vare Rikets Ständer vid kommande Riksdag, i egenskap af Ombud för Svenska Folket, oförhindrade alt jemväl till andra allmänt nyttiga ändamål, efter godtfinnande, använda. §. 5. Ibland Banco-Verket rörande ärenden, som, enligt Regerings-Formens 86 §, skola hållas hemliga, inbegripas Banco-Slyrelsens öfverläggningar och beslut, i afseende på den reela fondens (metalliska cassans) vidmagthållande, inlills besluten i verkställighet gått. §. 6. _ Infödd eller främmande, som penningar sig till godo å räkning i Banken häfver, eller något till förvar hos Banken under försegling inlemnar, eller emot förskrifningar af Banken någon valuta utgifver, vare för Bihang lill R. St. Prat. 1834._ 6-te Sami. %dra Afd. % laira Håftet, ' 10 Bancooch Lag-Utskottens Betänkande IS'.o 3. vissad, att lian eller hans rätts innehafvare skall, efter eget behag och de i hvarje fall utstakade vilkor, kunna deröfver anordna och förfoga; så att, hvarken under krigseller fredstid, det hos Banken nedsatta eller till densamma försträckta må för allmän eller enskild räkning konfiskeras eller med qvarstad beläggas.
— Annonser mottagas endast genom S. Gumeelius annonsbyrå och hos redaktionen. Abonnentsamlare antagas. IDUN Utoijven ef JWH (() FJ (EUÄR (i är den degantaste o c h r i k Skand. Modet. haitigaste Utgifvandet af veckans nummer har något försenats på grund af de mellankommande många helgdagarne. 1 sitt slag. 4 Ett storstadsbarn. Berättelse af J o h a n för O: » 1 91 O: (D ar en prydnad för den finaste eller budoar. Skand. Modet. salong ar också ej afsedd att vara Bfr en modejournal, utan Modet. en endast tidning för salongen, Skand. Modet. Skand. Modet. Skand. Modet. Idun J^ordling. (Forts.) lllt efter som qvällen framskred, kom det emellertid något underligt nervöst öfver pappa Eebolledos sätt, som hastigt tilltog till fullständig oro. Han vred sig oroligt fram och åter på sin plats, reste sig så plötsligt och gick ett slag öfver golfvet, stannade framför fönstret, jemkade rullgardinen åt sidan och stirrade ut i den lilla trädgårdens mörker, genom hvilket den hvita snön lyste, spöklikt och matt. Satte sig så ned på nytt för att efter några minuter upprepa samma manöver. Det var, som väntade han någon, som dröjde. Ruth förundrade sig häråt, men låtsade om intet, utan fortsatte, så godt hon förmådde, att i glädtig ton tala om gamla dagars minnen och om kommande dagars förhoppningar. Han hörde endast till hälften på hennes ord och lemnade allt mer förströdda svar. De anspråkslösa julkiapparne voro redan expedierade, de brokiga vaxljusen i granen brunno ned: hon måste släcka dem det ena efter det andra, och det blef skumt och dystert i rummet i jemförelse med det bländande ljus, som tidigare hade rådt. Euth kände med smärtsam ängslan, hur den korta, lyckliga trefnaden, den hon gjort sig så mycken möda att skapa, löstes upp som i en dimma, och hon ansträngde sig, feberaktigt, hälft förtvifladt, att med glada ord och skratt, som började klinga allt mera tvunget, hålla den qvar.
Vid föredragning af Lckg-Ulskotlets den 19 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 124, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 62, öfver vackt motion, angående gemensam Lag för inrikes och utrikes vexlar, blefvo Utskottets förenämnde betänkande och utlåtande af Ridderskapet och Adeln a/slagne. S. D. Föredrogs och bifölls Lag-Utskottets den 19 dennes på bordet lagda betänkande N:o 125, i anledning af väckt motion om sättet för behandlingen af de allmänna Lagförslag af större omfattning, som Kongl. Maj:t, vid en kommande Riksdag, kan vara sinnad att till Rikets Ständer framställa. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Alldenstund flere af Ståndets valda Ledamöter och Suppleanter i Förstärkt Banco-Utskott med vederbörlig permission från Riksdagen afrest, och på det icke någon brist i det erforderliga antalet af Ledamöter af Ståndet måtte uppkomma och förorsaka hinder för afgörande af redan anmälda voteringar, så blefvo nu Comministrarne Janzon och Hedin utsedde att vara Suppleanter i ofvanbesagda Förstärkta Utskott och i sådan egenskap der ingå i ordningen efter de redan förut valde Sup pleanterne - P rot,-Utdrag, den 20 Maj 18f5. 953 pleanterne; hvarom Prolocolls-Utdrag i vanlig ordning expedieras skidle. S. L).
734 lästers drägt. Svartvik, 5 d:o om — 753 d:o Korfhamn, 3 d:o om — 474 d:o Åbord, 2 d:o om — 241 d:o Bollsta, 2 d:o om — 440 d:o, tillsammans alltså å landet byggda 16 fartyg om sammanräknade 2,642 lästers drägtighet, af hvilka det största, byggdt å Wifsta varf, mätte 402 läster, 3 öfver 200, 10 emellan 1 och 200 samt endast 2:ne under 100 läster hvartdera, alla beräknade på utrikes sjöfart. För Wifsta och Svartviks varf, som tillsammans sysselsätta 154 arbetare, är de der byggda skeppens värde beräknadt till 34,700 R:dr Banko. 2:ne Glasbruk finnas inom Länet, tillhörande ett gemensamt bolag, nemligen Skönvik, beläget i Medelpad vid hafskusten, och Sandö, vid Ånge rmanell ven i södra Ångermanlands Fögderi. Vid det förra sysselsättas 95 arbetare, deraf 6 denne höst från Böhmen införskrifne för utöfvande af taf - 44 felglastilIvevkning. Vid det sednare tillverkas endast grönt glas af, enligt uppgift, 16 arbetare. 1842 års tillverkningsvärde vid begge bruken beräknades till 53,066 R:dr Banko. De äro begge gynnade af ett fördelaktigt läge, så i afseende på vedliilgång, som transport af produkterne. De till ett antal af 218 i tabellen upptagna i alla delar af Länet spridda skattlagda Sågverkens tillverkning är ofvan under artikeln Skogen uppgifven. Husbehofssågarae uppgifvas vara 131, men uppgå sannolikt till högre antal. Beloppet af tillverkningen dervid tilltror jag mig ej att kalkylera. Vid Westanå pappersbruk i Medelpad hafva detta år 7 arbetare varit sysselsatte, och i uppgiften till Kongl. Kommers-Kollegium för år 1842 upptogs nämnda års tillverkningsvärde till 2,566 R:dr Banko.
Af sådan anledning hafva de Reglementen jemte dertil hörande föreskrifter, som nu äro gällande för innehafvarne af ej mindre de från Adeliga Kadeltskole-Fonden utgående högre och lägre lliddarhus-Stipendier än äfven de å samma Fond anslagne NäringsSlipendier, kommit att undergå granskning, och som det dervid befunnits, att berörde Reglementen, hvilka blifvit fastställda, för de lägre Riddarhus-Stipendiaterne år 1804, lör de högre Riddarhus Stipendiaterne år 1815 och för Närings-Stipendiaterne år 1830, under den sedermera lörflutna tiden, till följd af särskilda utaf Ridd. o. Adeln fattade beslut, erhållit flere förändringar och tillägg, de der icke blifvit i sjelfva texten intagne, samt att Reglementena dessutom innehölle åtskilliga, i Direktionens tanke, numera mindre lämpliga stadganden, som ansetts böra dels uteslutas dels emot andra utbytas, har Direktionen funnit tiden vara inne för en omarbetning af ifrågavarande Reglementen i deras helhet. Direktionen liar följaktligen låtit upprätta förslag till nya Reglementen ej mindre för dem, som innehafva Stipendier "från Adeliga Kadettskole-Fonden, än äfven för dem, som åtnjuta de å Bergenstjernska-Fonden anslagne 24 Akademiska Stipendier, för hvilka sednare något särskildt Reglemente hittills ej funnits, utan beslämmelserne i Reglementet för de lägre Riddarhus-Stipendiaterne varit gällande med de undantag, som föranledas utaf de i Stiftarens testamente förekommande stadganden. Dessa förslag hafva sedermera blifvit utaf Direktionen granskade och godkända, sådana de finnas denna Berättelse bifogade (Bilagorna Litt. E. F. G. och 11.). Att här ingå uti någon vidare redogörelse för skälen till de afvikelser från nu gällande Reglementen, sorn i förslagen förekomma, torde vara desto mindre erforderligt, som förändringarne ej äro af någon väsentlig beskaffenhet och anledningarne dertill lätt inses vid jemförelse med de nuvarande Reglementenas innehåll i motsvarande delar. Endast hvad förslaget till Reglemente för Närings-Stipendiaterne beträffar, anser
De åtgärder» som, tid efter annan, vidtagits kill ullculturens befrämjande, hade Statssamt Allm. Besv.- c*h Ekon.-Utskottens Betänkande, N.« 4^’ 3 verkat icke blott en förökad production af sjelfva varan, utan ock en bättre behandling deraf, hvilket halt till följd dess större användbarhet och högre värde. En lika vigtig del af landtbruksnäringen vore hornboskapsskötseln, sorn icke linge tillbakasättas, om landtbruket på det hela skulle kunna göra de ytterligare framsteg, som den allmänt vaknade andan för dess förbättring gåfve en tillfredsställande anledning att hoppas. Erfarenheten hade redan bekräftat, att olika boskapsracer, oaktadt de njöto samma underhåll, dock merendels lemnade en olika afkastning af de producter, sorn med deras underhållande afsåges, och derföre hade jemväl enskild jordegare allt mer och mer riktat sina bemödanden derhän, att utfinna och tillegna sig de racer, som, med behörigt afseende på climai och andra locallbrhållanden, kunde anses vara de mest lämplige. Men i ett land, der brist på capital i allmänhet holle industrien tillbaka från de hastigare framsteg, hvaraf han eljest vore mägtig, kunde ej förväntas att landtbrukaren, öfverlemnad åt sina egna krafter, skulle utsätta sig för vådan af den möjliga lörlust, som uppköpet af dyrbara racedjur och deras långväga transport från aflägsna länder medförde, äfven om han kunde tillvägabringa de medel , som dertill fordrades; och om än sådant vore händelsen, så skulle det likväl icke kunna påräknas att de sålunda uppköpta racedjuren skulle införas till så stort antal och så jemnt i Riket fördelas, att tillgång derpå kunde anses vara beredd åt alla dem, som skulle vilja sig deraf begagna. Sådane enskilda företag, ehuru berömliga och nyttiga, saknade jemväl den säkerhet för sitt framtida bestånd, som framför allt erfordrades, om den derigenom åsyftade förädling af inhemska boskapen icke skulle blifva ofullständig och osäker i afseende å dess framtida utveckling.
Förskott till gamla ull-diskont-fonden, kapital 12,020: upplupna räntor . 363: 45. 7. 12,383: 45. 7. 6:0 Fondens fasta egendom, enligt Kongl. KoIIegu beslut den 29 December 1843, upptagen till dess brandförsäkrings-värde, 60,000: — ■— Vinstoch förlust-konto. Inkomster: Osäkra fordringar: a) Diskont-lån . 197,576:27. 9. b) Upplupen ränta å Rosenborg & Sto Förskjutna medel: Förskott till gamla ull-diskont-fonden, kapital 13,010: — upplupna räntor 381: 1. 4. Kollegii beslut d. 29 December 1843, upptagen till dess brandförsäkrings-värde, 60,000: . j 2,895,279 ■ 20 2 Summa | 4,724,580] 10| 10j Stockholm af ManufakturF. A. Palme. t — 17 — Transport 97,482: 32. 6. 2,881,040 42 2 Utgifter: l:o Aflöning, arfvoden och pensioner 10,939: 2:o Taffelpenningar och arfvoden till Kommerse-kollegii President och Ledamöter m. 11 4,258: 40. — 3:o Extra utgifter, såsom postpenpenningar, skrifmaterialer, ljuspenningar, m. m. ... 1,932:39, 8. 4:o Omkostnader för egendomen 1,085: 36. 4. 5:o Rikets StändersRiksgälds-kontor, enligt Kongl, brefvet den 9 November 1841, 14,000: G:o Ränta till Rikets Ständers Bank för af kreditivet begagnade medel 45,563: 18. 4. ^ ^ ^ Fondens vinst utgjorde således år 1853 . 19,702 42 2 Balans till år 1854. Skulder: Till Rikets Ständers Bank, Kongl.
2 Husdrängar å r5o R;dr 3oo. 2 /.Q0 Uti de för RtgsContoirets Erhbetsoch Tjenstemän samt VäktBetjente här ofvan utförda löner, utgörande ett sammanräknadt belopp af Tjugotvå Tusen EtthundraTjugofem Riksdaler, hafva R. St:r vid innevarande Riksdag tills vidare beviljat en provisionel tillökning af Tjugo (20) procent i ett för allt ifrån och med innevarande år i83o; dock under förbehåll, att denna lönförhöjning af 20 proc:t endast kommer att, i egeusknp af serskildta årliga arfvoden, utgå, samt att följaktligen, i fråga om Tjenstemans eller Vaktbetjentes pensionering, blott sjelfva lönebeloppet, men icke arfvodet eller den provisionela lönelillökningen får tagas i beräkning vid pensionens bestämmande. Transport 3o, L2Ö 22,125 r - Transport 3o,i25 - Till indragning vid Tryckeriet. i Factor eller Sättare å 16^ R:dr i månaden eller för året 200. — - Anmärkning-. Vid innevarande Riksdag hafva R. St:r för Boktryckaren Rumstedt hcviljut en personel tillökning af Tjugo proc:t i berörde Arfvode af 200 R:dr, att utgå från och med innevarande år i83o, och tills vidare; dock under förbehåll att denna tillökning icke kommer att tagas i beräkning vid bestämmandet af den pension, som Ramstedt möjligen framdeles kan enligt författniugarnc tilläggas. Pensions-Staten. R. St:rs f. d. JustitiasOmbudsman, Förste ExpeditionsSecreteraren Friherre L. A. Mannerheim i,5oo. — - Framlidne IlofJägmästaren Friherre Gripenstjernas ef ter le mnade Dotter Mariana C.