Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att uppöf va gemensamhetskänslan ville jag visst gärna tillråda, men som det nog kommer att dröja länge, innan människorna riktigt hos sig kunna fullkomma denna känsla, så låt oss under tiden försöka hvad som praktiskt kan åstadkommas. och tro mig, ingen hustru kommer att känna sig aflönad eller till följd däraf sårad, emedan makarne gemensamt bestämma en viss summa för henne att själf disponera. A. P. I samma ämne ha dessutom nya inlägg kommit redaktionen tillhanda från fru Ellen Bergström, » En gift man » och Ave, dock för sent att inflyta i detta nummer, hvarför de måste anstå till ett kommande. Sen till, att Idun tidning och Iduns finnas hos alla edra Modebekanta! Suomessa, (I F i n l a n d.) Några vildblommor samlade af E s s t e s e. (Forts.) V. Balen. (Vår.) Det är vår. Snön har smält, och jorden är varm af solens strålar. I skogen är lif och rörelse. Gran och tall ha nyss sändt ut de nya årsskotten, som skära och ljufliga se sig omkring. Fjolårets mossa ruskar på sig och tänker på att renovera sin toalett. Blåbärsriset tvättar sina späda blad i dagg. Sipporna nicka mot hvarandra; de ha så mycket att prata om, ty i dag är den stora dagen — baldagen. Bal, vårens första bal! Hela skogen skrattar vid tanken på den stundande festen. Pyrolerna, ännu för små att vara med, ha fått lof af sina mammor — mossorna — att vara uppe och titta på. Harsyran med sina fina blommor, style Louis X V I, lägger sista hand vid sin toalett; de smala gredelina ränderna i hennes hvita blomklädningar glittra i solen. Aftonen nalkas. Dagens förberedelser äro slut, balfebern har blåst bort med vårvinden. Solen står i väster, bofinken stämmer upp preludierna till festen, och Aino gick nyss hem genom skogen, trallande en vemodig vårvisa. Man samlas till balen. Sipporna äro öfvervägande till antalet bland gästerna. D e blå ha hvita pärlsmycken; deras kjolar växla i färg från djupaste azur till ljust blåhvitt och violett.
Utskins uppmärksamhet på detta ämne, och söka afböja ett beslut, som skulle tillskynda en enskild corps ganska kännbara förluster, hvaraf den visserligen icke hatgjort sig förtjent; och jag är fullt öfvertygad, att de redan förut anförda uppgifterna, hvarpå jag grundar billigheten af dess anspråk, skola kunna bestyrkas af hvar och en, som känner förhållandet. Att denna corps, såsom TJtsk:n tyckas tro, i alla händelser skulle vara skyddad för någon förlust, genom den förbindelse stadens äldste i den förut omtalda förklaringen afgifvit, att, oberoende af det som kommer att beslutas, erlägga samma inqvartering som hittills, är en villomening; ty detta conlract är stäldt på 3 månaders uppsägning, och ofelbart händer det att staden snart afsäger sig skyldigheten att tillskjuta fyilnaden, ifall statsverket för en så obetydlig besparings skull ej kommer att erlägga den till fullo. Hr Bildt, Knut, anförde skriftligen: l hvad Hr Gripenstedt nu anfört rör:de inqvarteringsförhållandena med Götheborgs garnison får jag i allo förena mig, med anhållan, att få äran fästa de H. Utskais uppmärksamhet på den omständighet, att det vore högst obilligt, 0111 de i Götheborg garnisonerade corpser skulle förlora någon del af nu innehafvande inqvarlerings-förmåner, som jemnt fylla behofvet. Frågan är nu att nedsätta inqvarterings-penningarna i följande förhållande: för en snbaltern-officer från g5 till 5o r:dr b:co: , capitaine „ 143 , 8o, , major , a85 , 200, , öfverste-lieutenant , 335 , 266: 32. öfverste, från en god local in natura, till 400 b:co, som äro otillräckliga att hyra en dylik. 5G/t Den a3 September f. m. Det ur troligt, ntt dessa föreslagna summor kunna blifva tillräckliga i Rikets öfriga garnisons-orter (utom Stockholm), men alt de icke iiro det i Götheborg kan vitsordas af hvar och en, sorn derom äger någon erfarenhet.
Saken har dock en juridisk sida, som troligen förr eller senare kommer att vålla hufvudbry. För att avancera till ordinarie fordras först och främst läkarebetyg, som visar, att den sökande ej lider af lyte eller sjukdom, hvilken » menligt inverkar på tjänsten ». För det andra kunskapsbetyg, utvisande att personen i fråga genomgått fullständigt läroverk för flickor eller äger kunskaper jämförliga med dem, som berättiga till fullt afgångsbetyg från 6:te klassen i de högre gosskolorna. Åfven utan sistnämnda betyg kan dock ordinarie anställning vinnas. Men den sökande erhåller då lägre tjänstegrad och aflöning — den senare i regel uppgående till cirka 1,100 kronor pr år, — räknas i » staten » (•- Flere af de extra biträdena ha i saknad af fullständiga betyg skyndat att begagna sig af denna utväg till delaktighet i pensionskassan och större säkerhet för framtiden. För högre gradens ordinarie lyder titeln: kontor sslirifvare, liksom för deras manliga kolleger. Arbetet är detsamma för män och kvinnor på samma plats, aflöningen däremot här, liksom på de flesta andra områden, där båda könen samarbeta, högst olika. Då en manlig kontorsskrifvare har 2,400 kr. pr år, måste en kvinnlig nöja sig med högst 1,800 kr. Grundsatsen att lika arbete fordrar lika lön har likaså litet vid järnvägen som annorstädes kommit till genombrott. Vid denna punkt af samtalet steg en fin rodnad upp på min kvinnliga interlokutörs kind, och ögonen fingo eld, då hon tillade. » Hvarför skall det så vara? Må den man som är klokare och kraftigare än en kvinna arbeta sig upp till höga äreställen — alla banor och alla möjligheter ligga öppna för honom. Men vi kvinnor, som stanna på de lägsta poster och där arbeta utan utsikt till avancement och all den lifvande uppmuntran, som ligger häruti, vi borde hafva lika mycket betaldt som våra manliga kamrater. V i göra samma arbete (stundom mer! ), och alla verkliga lefnadsförnödenheter äro lika dyra för oss som för mannen. Oeh det öfverskott af arbetet, som heter nöje och vederkvickelse, behöfva äfven vi. Nu pressa de i stället ned lönerna så mycket som möjligt för oss.
Bko röstar Ja ; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, beslutar R. o. Ad. att bevilja ofvannämnde jernvägsbolag ett lån af 50,000 Rdr Bko, att utgå under enahanda vilkor, som låne-anslag, enl. StatsUtsk:s Utlåt, N:o 174, blifvit beviljadt till GefleDala jernvägs-aktiebolag. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit sålunda: Ja — 11. Nej — 36. _ j! 1 Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.Utslcs den 16 och 18 dennes på bordet lagda Utlåt. Nio 36, i anledn. af väckt motion, angide tillsynen öfver och regleringen af den Gymnastiska undervisningen inom landet. Den 19 December. 35» Föredrogs ånyo Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s den 16 och 18 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 39, i anladn. af väckt motion ang:de bildande af en stam för Örlogsflottans matroser medelst enrollering af skärgårds-folk. Hr Carlheim-Gyllenskjöld, Henr. Adolf Oscar: Det iir mindre det resultat, hvartill Utsk. kommit, än Utslr.s motiver, som föranleda mig att anhålla om It. o. Ad:ns upmärksamhet för några ögonblick. Utsk. har såsom skäl för sitt afstyrkande yttrat att Utsk. anser den af motionären för Flottans bemanning med sjövandt folk föreslagna årliga utgift af 7,500 Rdr Rmt, böra i fredstid undvikas, på det att, i händelse af ett krig, medel må vara att tillgå för anvärfning och förhyrning af för Flottans bemanning erforderligt folk.
Rioderskapet och Adeian. S. D. Remitterades till Siats-Utskottet ett af Herr Brummer, Carl Magnus, den 19 dennes afgifvet anförande, med afseende på Kongl. Majlis till nämnde l.lskott remitterade Nådiga Proposition, angående eolonien S:t Barthelemys återställande under Sveriges allmänna drätsel och förvalt - Prot-Utdrag, den 3o October tS44- 261 S. D. Vid föredragning af de protocoil, hvarigenom Ridderskapet och Adeln underrättades» alt vid den 28 dennes, jemnlikt 97 och 98 §§ Regerings-Formen och 63 § Riksdags-Ordningen, anställda val, blifvit utsedde till Rikets Ständers Justiföe-Ombudsman, Hof-Rälls-Rådet oell Riddaren Carl Ludvig Landin, samt till haus efterträdare, ifall han innan nästkommande Riksdag skulle med (löden afgå, Lagmannen och Riddaren Edvard Gabriel Runeberg, beslöt Ridderskapet och Adeln anmoda Lxpeditions-Utskoltel att uppsätta och till Riks-Slånden inkomma roed förslag till de förordnanden, hvilka i anledning häraf för nämnde personer böra utfärdas samt till den underdåniga skrifvelse, sorn rörande berörde val till Kongl. Maj:t bör afgå. S. I). F öredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 17 dennes f. m. på bordet lagda betänkande, iN:o 43, i anledning af väckt motion om rättighet för fabrikanter att, genom utbjudande i husen, afyttra deras tillverkningar. S. D.
NummcrLottcriet med Brudgåfve-Fonden . G. Kongl. Mgnt-Verkel . 0. Kongl. Conlroll-Verket . 10. Kongl. Kongl. Seraphimer*Ordens-Gillet „ , sid. IOC lii. Invalidhus-Fonden » 140 15. Civil-Statens Pensions-Cassa r .» 112 14. Arméens Pensions-Cassa • » 114 14. Salpeter-Fonden .. ,. . » 116 IG. Lappmarks Ferl esias tiga eVerkets Fond » lii) 17. Ansi agen för Fängelser oell Arbels-lnrättnmgar i Riket , . » 121 18. D:o för Allmänna Garnizons-Sjukhuset i Stockholm » 124. 18. D:o för Allmänna Garnizons-Sjukhus-Bgggnaderi » 12.1 20. D:o f ör Kongl. Andra LifGardets Cassern-Bgggnad » 126 21. Strö mrensnings-Fonden . » 1.27 22. Kongl. Convog-Commissariatets Cassa Kongl. Carl Gustafs Stads Gcvärs-Factori » 158 24. Kongl. Öfver-Intendents-Fm betet .. .. » 159 26. Stockholms Stora Barnhus » 140 27. Finska Ersädtnings-Medleii » 146. Reservationer ... ...» 149. Bilagor till Berättelsen: N:o 1. Sammandrag af Capital Räkningen till 182g års RiksHufvudbok. JY:o a. D:o af D:o till i83o års RiksHufvudbok. Serskildt Sammandrag af RiksHufviulbokens CapitalRäkning för år 182g. IV:o fTabell öfver någre af Rikets senast församlade Ständer till ätskillige behof anslagne medel. Underdåniga Utlåtanden till Kongl.
Sedan Ridderstkpet och Adeln hade beslutik, at lVIsjor Lissl stulle afhälla sig ifrän sit Fullmägtigstap, trodde jag, at et sädgnt inierims wal, bief en följd, och detta ivar orsaken til mit förslag.' Herr ?iper, Larl Ulric. Friherre Os Oscr har redan sagt hwad jag ärnat anföra. Jag sär nu allenast tillägga, at Herr lVlsjor Lissl först mätte blist wa hörd. Herr H61 sr sparre, ^xsl. Hwarföre skulle RiksgaldS-vireänonen nu wara mindre fulltalig i NikSgäldS-Lonroirels bekymmersamma belägenhet genom yppade smek, hwarö sammanhang wi ej känne, och som möjcligt wis kunde wara widsiräckkare, an wi enS wåge förmoda? Herr kinetcbulö, Osrl kHestmc. Det hos Ridderstapet och Adeln nu förcwarande ämne, hartmanne sidor, Len första är redan wisad. Jag conkormersr mig deruti med Herr lVlsjor Lillbsrg, al nar man har en skyldighet, sä bör den upsyllas, och för öfrigt har jag den lankan, ak detta ar et Oeconomieum som ligger i hwart stånds ston, at för sina egna Fullmägtiga asgö, ra. Den andra Punkten är den, at ingen ma bliswa dömd ohördan. Herr iVOjor Lissl är angifwen men ej hörd. Jag förenar mig derföre lil alla delar med Friherre Os 6ssr; men at lV4sjor Lissl ma afhälla sig stan Riksgälds-Conroirer, dec sinner jag gansta billigt. Det ar m, skyldighet pä alla ställen, at wisa redo för sina goro. Jag förenar mig med Hemliga Urskotteks klxtrsQumkrorocolli, at Herr Major 8rasl lils widare mä afhälla sig. Herr Grefwsn och Landt - Vlarskalken.
Utskottets hemställan och bibehöll den för nämnda artikel nu stadgade införselstull. Instrumenter, fältskärs-, mathcmaliska, m. fl. samt instrumenter, musikaliska. Utskottets hemställanden biföllos. Jern, gjutet. Utskottets första, tredje och fjerde hemställanden biföllos, hvaremot Ridder• skåpet och Adeln, med afslag å Utskottets andra hemställan, beslöt, att den nu med 1 R:dr per centner utgående tullafgiflen (ör grytor, pannor, kittlar med flera skulle bibehållas. Jern, smidt eller valsadi samt kassakistor, Utskottets hemställanden biföllos - 390 Prot.-Utdrag den 27, 28, 29 och 30 Maj 1863. Kläder. Utskottets första hemställan afslogs och den nu för vissa slag kläder stadgade förhöjning af 30 och af 100 procent i den för tyget bestämda tullsats bibehölls; hvaremot Utskottets två sednare tillstyrkanden biföllos. Knallhattar—knytning ar. Utskottets hemställanden biföllos. Koeffyrer. Med afslag å Utskottets hemställan, antog Ridderskapet och Adeln det förslag, som Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen i afseende å denna artikel afgifvit. Krinoliner—krut. Utskottets förslag antogos. Ljus. Med afslag å Utskottets hemställan, biföll Ridderskapet och Adeln hvad Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen angående denna artikel löreslagit. Lump—perlor. Utskottets förslag antogos. Perukmakarearbeten. Utskottets hemställan afslogs och den nu stadgade tullafgiften bibehölls Pomeransknoppar och skal — spännhalsdukar. Utskottets förslag antogos. Såpa. Utskottets hemställan afslogs och den nu gällande tullbestämmelsen bibehölls. Säckar — tobak. Utskottets hemställanden biföllos. Tran.
Ångaren styr ut ur Bodö hamn, går rundt den udde, på hvars yttre sida staden af misstag blifvit bygd, och traskar sakta och makligt uppför Saltenfjord till Knaplundö. Ejder, måsar, skarvar och andra sjöfåglar simma framför oss under färden. Innanför den nya molon förekomma de i flockar på trettio, fyratio, femtio — intill hundra. Utanför molon bilda de formliga fält af rastlöst rörliga grå och hvita punkter. Man kan icke förebrå dem för feghet. Ångaren kan händelsevis ha sin kurs rakt på ett sådant där fält af ejder och nalkas obevekligt, trots att de snabbt simmande fåglarne nästan springa på vattnet och med mirakulös säkerhet klara alla små backar, som vågorna bilda. I allra sista stunden dyka de med hastiga knyckar och ett raskt slag af vingarne eller flyga de upp för att slå ned strax vid sidan. Ett intressant skådespel var det, som bjöds vid mynningen af Saltenfjord. En god stund hade vi iakttagit en större fågel, som med slappa, långsamma vingslag hållit sig högt uppe i luften och nu sänkte sig öfver en flock ejder. Det var en hafsörn af största kaliber. Ejdrarne skockade sig tillsammans, men döko icke och flögo icke. Örnen kom allt närmare, fortfarande med slapp och slö flykt. Vi väntade hvarje ögonblick att han skulle lägga sina vingar tillsammans och störta sig öfver flocken. Spänningen ombord var lika stor som bland ejdern, men medan ejdrarne summo hit och dit rådvilla, stodo, vi som fastspikade och väntade katastrofen. Jag hade min lilla blixtkamera i beredskap, allting var på så nära håll, att de skarpsyntaste bland passagerarne kunde se örnens onda och stela blick. Men där hände icke något som vi väntade. Örnen flaxade och vinglade, var ovig och obeslutsam, ville gärna ha sin stek, men högg den icke. Slutligen var han endast några alnar från ejderflocken, och då flög den ifrån honom med snabba, hvinande vingslag. Örnen höjde sig genast, hade icke tanke på en förföljelse, utan började samma klumpiga attack på en annan flock och på en tredje, fjärde och femte under loppet af en fjärdedels timma. Slutligen ledsnade han och satte sig på ett skär.
isig, ?:de Sami, N:r 13. t4* §8’ Lag-Utskottets Betänkanden. icke de tvistande skulle besväras med langa oell kostsamma resor, det synes blifva högst tvifvelagtlgt, att kunna uti hvarje sådant district finna Ledamöter, som både dertill äga érforderlige egenskaper, förenade med Lag-Kunskap och skickelighet att i behörig ordning skrifteMgen författa de föreningar, hvilka emellan de tvistande åstadkommas och afslutas, och jemväl äro villige, att, så ofta sådant skulle behofvas, utan någon eller åtminstone mot en ringa, belöning, uppoffra tid och möda till de värf dem ålåge. Då nu härtill än vidare får läggas att livad Herr Bergencreutz föreslagit, det, uti hy. rje instämdt tvistemål, Parterne borde, med å hvardera sidan utsedde tvänne gode män, sammanträda, i ändamål att genom dem, innan målet får till Domstolens pröfning öfverlämnäs, bereda förening örn det stridiga, skulle blifva att etablera en art af så kallade Compromiss-Rätter, dem Lagen väl nu tillåter, men till antagande hvaraf ingen lärer böra tvingas, samt i öfrigt erfarenheten vitnar det förliknings-Domstolar, der de blifvit organiserade, redan funnits icke leda till den nytta som af dem väntas, utan till det mästa lära vara upphörde, finner Utskottet anledning för sig icke vara att, emot hvad förut skjedt, tillstyrka bifall till i fråga varande förslag. Riksens Höglofl. Ständers vidare pröfning varder dock detta vördsamt understäldt. Stockholm den 30 Januarii i8iS> Lag-Utskottets Betänk anden, 99 N:r u 5. Lag-Utskottets Utlåtande, i anledning af åt erremiss, rörande tiden för Kungörelsers upläsande under Gudstjensten. Högloft. Ridderskapet och Adeln, Wällofl. BorgareStåndet och Hedervärda BondeStändet hafva till Lagutskottet återremitterat det af Utskottet den 17 nästledne December afgifne Utlåtande öfver Herr Professoren Doctor C, P.
Stockholm den 15 November 1865. B. J. Holmlin, från Göteborgs och Bohus län. iVo Af Samuel Johnsson från Jönköpings län, dels om förändring af vilkoren för det vid sist hallna riksdag, för uldikning och aftappning af sjöarne Tjurken och Näfvelsjön, m. fl. vattendrag i östra härad af nämnda län beviljade lån, dels ock om ytterligare lönebidrag för enahanda ändamål. Rikets Höglofliga Ständer hafva vid sist hållna riksdag för utdikning och aftappning af sjöarne Tjurken, Näfvelsjön, Furueller Försjön och Stensjön m. fl. vattendrag i Myresjö, Näfvelsjö och Näsby socknar af Östra härad och Jönköpings län, beviljat ett lån af 42,000 R:dr R:mt med vilkor att efter tre års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånet från Riksgälds-kontoret först utbekommits, årligen skulle erläggas åtta procent å hela den lyftade lånesumman, hvaraf räntan skulle godtgöras efter 5 för 100 af obetalta kapitalbeloppet och det öfriga utgöra afbetalning derå. Enligt ett af numera aflidne Majoren och Riddaren John Backlund i November månad år 1851 uppgjordt förslag, som legat till grund för beräkningen af lånets belopp, skulle kostnaden för detta betydliga och särdeles gagnelig*1 sjösänkningsföretag uppgå till endast 63,750 R:dr eller, efter sedermera skedd rättelse, i följd af anmärkning från Kongl. Styrelsen för allmännna Väo och Vattenbyggnader, till 65,770 R:dr 75 öre. Herr Majoren hade jemväl åtagit sig arbetet på entreprenad, men aflidit sedan detsamma blifvit, påbörjadt och endast Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 331. till en mindre del blifvit utfördt, hvarefter arbetet tills vidare fått afstadna samt undersökning företagits och kostnadsförslag uppgjorts för utrönande af hvad som deraf återstod och bestämmande af kostnaden för dess fullbordande.
Det är i förlitande på denna svenska benägenhet för det fränimande och tro på det utländskas förträfflighet, som vi hoppas, att våra läsare skola finna intresse i en kortfattad redogörelse för den omfattning och betydelse ” hemstudierna ” hafva i utlandet. Måtte den hos några kunna väcka eller öka intresset för detta studiesätts användande äfven i vårt land! Den gamla svenska odygden skulle då visa sig vara en dygd. Det är i Amerika, de nya ideernas land, som hemstudierna synas först ha,fva uppstått, och det är säkerligen det land, der *) Forts. af en uppsats, behandlande: 1 ” Hvad som menas med hemstudier, II Deras nytta ”, i Dagnys Aug.-Sept. häfte 1886, till hvilket vi hänvisa. En I %ngvarig sjukdom har fördröjt utgifvandet af nedanstgende uppsats. detta stiidiesätt fått sin största utbredning. Det äldsta sällskapet för hemstudier, hvars stadgar kommit till vår käiiiiedom, är ” Society to encourage Studies at home ”, i New York! Det har satt såsom sitt mål: ” A t t viinja unga g 7. i ~ nor vid att använda niigon ringa del a f dagen till systematisk och grundlig liisning. ” Inga examina åsyftas, inga bestämda kurser eller knnskapsmått fordras. Man endast uppsätter läroplaner. gifver råd, rättelser och upplysningar. Slutligen hålles hvarj e år ett möte, då årsberättelsen uppläses tillika med. de bästa af de under året inlemnade uppsatserna. Undervisiiiiigeii skö- tes uteslutande af lärarinnor, dock sällan af lärarinnor till yrket, utan af fruar eller fröknar, som för att göra sina egna studier fruktbringande erbjuda sig att utan ersättning sköta skriftväxlingen hvar och en med ett par lärjungar. I hvarje ämne finnes en öfverlärarinna, genoni hvilkens hand alla anmärkningar och inlemnade skrifningar böra gå och som fördelar lärjuiigariie på det lämpligaste sättet bland lärarinnorna. Numera äro icke få bland lärarinnorna f. d. lärjungar. Ett bibliotek, hvars böcker lärjuiigarne ha rätt begagna, är upprättadt, och räknade redan för ett par år sedan öfver 1500 volymer.
M. täcktes anbefalla vederbörande stifts-sty reiser att, der sådant icke vedan skett, sä snart sig göra later med presterskapet öfverenskomma om och uppgöra en reglering af adjunkternes löner samt med berättelser derom sedermera till E. K. M. inkomma; äfvensom och dä, i fråga om förändrade bestämmelser för utgörande af klockareoch kyrkovaktarelönen, Rikets Ständer, för sin del, anse enahanda utväg, sorn i fråga om presterskapets aflöning här ofvan blifvit föreslagen, eller att genom frivilliga öfverenskommelse!* söka åstadkomma de förändringar uti nu gällande berakuingssätt, hvilka af hebofvet kunna påkallas, äfven i förevarande fall tillämplig, Rikets Ständer få underd:st anhålla, det E.. K. M. täcktes i nåder förständiga samtlige konsistorierne att uppmana församlingarne i stiften att, efter de grunder, sorn för ändamålet kunna anses mest lämpliga, tillvägabringa öfverenskommelser angående den lön, klockareoch kyrkovaktare för dessa befattningar må ega. att af församlingarne uppbär». Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 20 Oktober 1848. 672 Expeditions-UtskoUets Förslag till lind. Skrifvelsej Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln deri 21 Okt. 1848. Preste-ståndet den 21 Borgare-ståndet den 21 Bonde-ståndet der 23 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående beskattnings-väsendets samt uppbördsoch redogörelse-verkets förenkling.
Från Ridderskapet och Adeln har Stats-Utskottet erhållit remiss å Kongl. Maj:ts den 16 nästlidne December till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition, med förslag till ordnande af Biskonanies löneinkomster; men som, efter hvad Utskottet inhemtat, högstberörde nådiga Proposition blifvit af de 3:no öfriga Riks-Stånden remitterad till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, har Utskottet funnit det icke tillkomma sig att med detta ärende taga befattning; hvilket Utskottet, med anledning af Ridderskapet och Adelns remiss, ansett sig böra anmäla. Stockholm den 16 Januari 1860. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 47. 1 JW 49. Alik. till Exp.-Utsk. den 28 Jan. 1860, kl. 2 e. m. Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Iiiks-statens Första Hufvud-titel. (U. A.) Denna Hufvud-titel, soin innefattar anslagen till Kongl, hofoch slotts-staterna, fastställdes vid sednaste riksdag till en summa af 1,301,400 Ridr R:mt, deraf 1,185,500 R:dr beräknades för den förra och 115,900 R:dr för den sednare af nämnde stater. Uti den af Kongl.