Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till sommarens utställning förbereder hon ock en rikhaltig kollektion af konstväfnåder, hvilka säkert skola ådraga. sig välförtjänt uppmärksamhet af alla vänner till den svenska konstslöjden. Skulle en eller annan af dessa från konstutställningen vilja göra ett besök i det vackra etablissementet vid Birger Jarlsgatan, där trettio väfstolar dagligen äro i gång, kunna de vara förvissade om det mest tillmö- tesgående mottagande. S. 1897 V. von Seidenst am. itt element är det blåa haf, Där tusen skiftande dagrar leka, Där stormar ryta och fläktar smeka Och spegeln täcker den djärfves graf. Tänk, hvilken skillnad att stå på land, Då blåsten tjuter i alla knutar, Emot att segla med svällda klutar Och vågsam fart m o t en fjärran strand. Med Man Och Det Tänk, när j a g fattad af instinkt ljus Den snäckan förde till fiket öra, Fick j a g med undrande glädje höra De kära vågornas sakta brus. Och därför säger jag oförskräckt: Ej lönar binda den unga hågen. Gud många pilar lagt af för bågen, Och spänstig sträng blir ej snarligt bräckt. Man Man Men Som stänger utsikt af vågsköljd strand, reser murar, man söker stäcka. världshafsbruset sluts i en snäcka, slumplikt faller i rattan hand! Anna Knutson. faran växer det unga m o d, brås på hjältar — det kan ej fela — muntert känns i hvar åder spela stolta, sjudande vikingsblod. I någon lyxbok med guldtryckt pärm Står ej mitt släktled förnämt beskrifvet, Men hvarför kråkungen fiskmås blifvit, Jag räknar ut i en vändning ferm. Far liksom farfar förtjänar ros För sin förmåga att så och samla. På samma torfva de dogo gamla, Men morfar han var en käck matros. I Spanska sjön blef hans lif forspildt, Men gryet icke af vågen släcktes, Ett tjogtal år runno bort, så väcktes Det åter upp hos mig, arme pilt! T y sannerligen, jag fick bestå En verklig skärseld, förr ' n jag fick följa Min håg att gunga på mörkblå bölja.
Fröliehs förslag, likväl med det tillägg, att det må ankomma på direclionens eget bepröfvande, huru mycket bör finnas i contant af riksbankssedlar, och huru mycket i säkra reverser, alt inlösas vid anfordran. Hr Bogeman, Carl Adolph: Jag kan ej instämma i Ilr von Hohenhausens yrkande, att minst 4° proc. i reda penningar skola tillskjutas vid bankers stiftande; deremot förenar jag mig uti hvad Frih. Stjernstedt och Hr Ribbing tillstyrkt. Jag anser ej någon våda uppstå deraf, alt minimum bestämmes lill a5 proc., ty det skulle, efter min tanke, tvertom medföra en högst ofördelaktig verkan, örn man bestämde ett högre minimum. Hr Lefrens önskan om utbyte af ordet ”minst” emot ordet ”högst” kan jag ej gilla, emedan ett sådant band på bankens styrelse ej är naturligt eller välgörande, ulan skulle, efter mitt förmenande, vara skadligt och hinderlig! för direetionen, som bör äga rättighet att bestämma delta efter sig företeende omständigheter. Hr Gripenstedls framställning kan jag ej annat än gilla; men jag hemställer likväl hvad som vore vådligare, om en bank nödgades stoppa, men ändock ersatte hvar och en fullt ut, eller om det skulle inträffa, att förluster blefie följden af en sådan händelse. Jag tillstyrker således att första morn. af ifrågavar. § måtte blifva antaget, på sätt de sammansatta Utsk:n föreslagit, med det tillägg, sorn Hr Lagerhjelm nyss yrkat, och hvilket redan finnes intaget i BorgareSt:s beslut. Frih. Cederström, Jacob: Vore meningen att öf verlemna åt direetionen alt handla efter sig företeende omständigheter, så behöfdes också ingen lagstiftning.
Herr Canceili-Rådet von Hartmansdorff samt Herr Öfversten Lefrén, Herr Öfver» Hof-Predikanten Doctor Hedrén och Herr Doctor Fornander ansågo Justitiae-Ministern icke heller böra hos Kongl. Maj:t föredraga 263 Justitia? befordringsärender, synnerligen då han för öfrigt ej vore föredragande af andra Justitias-mål, Herr Bagge ansåg, att, utom de ärender, hvilkas handläggning, enligt pluralitetens beslut, skulle Justitiae-Ministern tillkomma, äfven borde upptagas Kyrkooch TryckfrihetsLagar ; och Herr Borgmästaren Hagander samt Banco-Fullmägtigen Anders Danielsson yttrade, vid granskningen af hvad Herr Cancelli-Rådet von Hartmansdorff^ förslag, uti nu i fråga varande afseende, innehåller, att, då de, för deras del, gillade det förslag, Committerades pluralitet till Justitire-Departement upprättat, de följagteligen icke kunde yttra sig öfver Herr Cancelli - Rådets uppställning af samma Departement. Ek Protocollo P. jy. Poignant. Utdrag af de hos R. H. S4 Särskildta Utskott hällne Frotocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år 1823. Under öfverläggning om Organisationen af Kr hs-dr ender nas förvaltning, aotörde Herr 2 64 Öfversten Lefrén, att det vore hans enskildta tanka, att, till vinnande af den enh t i Styrelsen , som med reglering af Rikets Förvaltnings-verk åsyftas, krigs-ärenderne, både i hvad de angå Landt-Arméen och Flottan, borde förestås af en gemensam föredragande.
1 händelse det icke varit skälens vigt, som gällt på delta rum, så jag vill ej gå tillbaka till händelser, som en hvar ändock torde påminna sig. Man har sagt, att det vore just ett be» vis på kärlek för offentligheten, att Const.Utsk. icke förhemligat sina prof, och att man sålunda hade orätt att vilja se vådor för det allmänna i Const.Utsk:s handlingssätt. Men de vådor, som uppslå af en sådan tryckning, bevha just mot» satsen; ty, på sätt grundlagen säger, skall man ej uppenbara hvad hemligt hållas bör. Jag uppträder ingalunda sorn åklagare emot Const.Utsk., ty det blir tids nog för våra efterkommande alt draga riktiga slutsatser, när man sett hvad bruk, som göres af den tillåtelse ConstUtsk. lemnat. Men en slutsats kunna vi draga, nemi. om ändamålet med dylika handlingars utleinning, hvilket röjes just genom egenskapen af den person, som dem begärt. Coust.Utsk:s ordförande har sagt, att man icke borde ställa Ulsk:s ledamöter till rätta annorstädes än inför domstol. Jag Önskar att han sjelf och flere med honom hade ihågkommit detta, när fråga var om Konungens rådgifvare, Men då ansåg sig en hvar, fastän domstol finnes, berättigad att här ställa dem till rätta för hvilken småsak som helst. För Utsk:n finnes ingen annan domstol än riksdagsmännens omdöme; men icke ens denna vill man tillåta att yttra sig. Alla de som klandrat Konungens rådgifvare tyckas hafva bestämda anspråk derpå, att dessa fordna maktinnehafvare skola med tystnad åhöra, ja, med complimenter emottaga de förebråelser, som göras dem. Månne det nu icke vore tid, äfven för Utsktn, såsom maklin - Den a6 Maj. innehafvare, att låta sig väl behaga cle nnmärkn.T, hvilka emot dem göras? Hvar och en, som är, eller hoppas att blifva maktens innehafvare, får, om han ej redan äger godt tålamod, söka vänja sig vid anrnärkiurs afhörande. Jag ber om lirsägt för det jag så länge upptagit R. o. Ad:s lid.
Majit måtte täckas hos Rikets Ständer göra framställning derom, att, i händelse Roy icke inom den tid, som af läkare ansetts erforderlig flir alt kunna med större visshet bedöma sjukdomens utgång, blefve så återställd till helsan, att han kunde inträda i embetsutöfmng, utan då funne sig nödsakad att derifrån söka afsked, honom måtte beviljas rätt till erhållande af det årliga pensions-belopp, sorn i allmänhet vore Justitieråd vid afskedstagande förunnadt, samt till stöd för berörda anhållan åberopats ett af Medicine Doktor A Montén den 21 i samma månad utfärdade betyg, hvaraf inhemtats, att Justitierådet Roy, genom ansträngdt arbete och stillasittande lefnadssätt, ådragit sig kongestion åt hufvucfet, hvilken åkomma, småningom utbildad, förliden vår stegrats derhän, att sökanden då nödgades afstå från utöfningen af sitt embete, att ehuru tillståndet sedermera betydligt förbättrats, det likväl icke vore möjligt att ännu med större sannolikhet afgöra om och när han skulle kunna återtaga sin embets-verksamhet, men att, då i allt fall någon helsobrunn ytterligare borde begagnas och gynnande årstid dertill måste 44 Stats-Utskottets Utlåtande JY$ 1G7. afvaktas, tiden för möjlig tjenstbarhet ej kunde antagas inträffa förr än efter medlet af nästkommande års sommar; så har, jemte öfverlemnande af ifrågavarande ansökning, Kongl. Majit, uti nådig skrifvelse till Siats-Utskottet af den 10 innevarande månad (JV5 133), behagat tillkännagifva, att Kongl. Majit, dels med afseende derå att Justitierådet Roy, som är född år 1802 och i Statens tjenst inträdde år 1822 samt år 1855 utnämndes till sitt nu innehafvande embete, befinner sig efter en ansträngande och för det allmänna gagnelig verksamhet i Hera särskilda domare-befattningar uti den ekonomiska ställning, att han, enligt hvad kändt vöre, saknade enskilda tillgångar för sin och sin hustrus framtida bergning, dels ock enär det är af synnerlig vigt för ärendenas jemna gång i Högsta domstolen att
R:dr 3i sk. 3 rst., fordringar hos Cessionanter: och hör Utskottet härvid upplysa, alt sistnämnde Summas betydliga belopp härleder sig deraf, alt den del af Manufaclur-Discont-fondens fordringar i Concour.^er, för hvilken tillgång saknas, icke får enligt förfaltningarne afskrifvas förr än sä väl Gäldenären, sorn Ilypptheques-utgifvarne allidit, utan alt efterlemna något till sin Skulds betalande; hvarigenom inträffar, att dylika osäkre fordringar ofta ganska lång tid blifva i Räkenskaperne ba - 664 Sta ts-Utskö ttets Betänkande ru iancérade, under hvilken tid nya osäkra fordringar naturligtvis mast yppas. Beloppet af de under år 1822 tillkomne fordringar i Concoutser har endast utgjordt i 1,429 R:dr 34 sk. 1 rst. J ’ Vid IIufvud-Böckerné; jemte öfrige Rakenskaperne olver Manufaclur-Disconloell Uli-DiScöht - fohderné för år 1822; beli vid de öfver (oddernes utlåningar samina år i Kongl. Commerce^Coliégium förde Prdtocoller, här Utskottet icke funnit något att erindra; äfvensom de till dessä fonder hörande Såkerhetshandlingar, vid anstäld Inventering, befunnits i behörigt skick. Enär, edligt hvad fortat är nämnt; Rikets sist församlade Revisorer anmärkt; hvad som, i afseende på ifrågavarande jonders förvaltning för år 1822, ansetts förtjena uppmärksamhet; har Utskottet vid den nu vei kstälde ytterligare granskning äf berörde förvaltning, icke funnit något ätt erindra eller påminna. i \
Härefter och dä klockan war half 12 företogs det till i dag utsatte Bänkmanswal, s wilket i enlighet med Riddarhus-Ordningens föreskrifter förrättades, och hwilket flutades innemot kl. 1, dä följande Herrar befunnos hafwa blifwit till Bänkmän utsedde: Bänken N:o 1 Grefwe I^venynnpr, 6uZt?>k, Ofwerste. 2 GrefweHottrineisrSl', kiLN8,Iustitie-Canzler. Z Grefwe O^tlensrolpe, Onri, Kammarherre. 4 Grefwe Ouller, Flrllmägtig, Friherre Oron srectr, Zaeob, Major. ' 6 Grefwe klosén, kodsir, General-Major. 6 Grefwe LnnZs, Fullm. Grefwe lllMvenyjelm, 6-Ar>, Kammarherre. 7 Grefwe von OtÄnringsttansen, ^.Ibreettr^ General-Major. 8 Friherre XVi-e^e, irAbiKn, General. 9 Friherre kosse, Osr-t klin, ioOfwerste. ro Friherre kksmitton, Ortrl. Ofwerste Kammar-Junkare. r r Friherre von kssen, kkAnskkem-io, En afRikets Herrar, Stats-Räd. 12 Friherre llsnollvarär, Esri o. Ofwerste. iZ Friher - ZI Julli. 1Z Friherre Djurklou, Nils ^6olk, Major. 14 Friherre DuZerbjelKe, Joliun, Ofwerste Lieutenant.
Mig synes ostridigt, att Exped.Utsk:s memor., isoleradt betraktadt, ej kan föranleda till annat, än att R. o. Ad. kunde besluta, att den förbigångna punkten i BancoUtsk:s betänk. A:o i4 borde föredragas. Men om jag betraktar detta me - Den 21 Augusti. wernor, i sammanhang med den förbigångna punkten i BancoUtskts betänk., uppstår fråga om sjelfva saken samt anledning för Idr Gr. o. Landtm, att förklara sin åsigt i frågan. När Hr Gr. o. Landtm, afgaf en sådan förklaring, var del naturligtvis under förutsättning, att R. o. Ad. ville företaga sjelfva saken. Nu har dock förhållandet förändrat sig derigenom, alt tankarna i delta afseende visat sig vara stridiga, och enligt min tanke har Hr Gr. o. Landtm, icke händerna bundna att nu låta hufvudsaken afgöras derföre, att han på den grund, att husets ledamöter underläto att yttra sig straxt, då målet föredrogs, gifvit sin åsigt tillkänna. Hr Gr. o* Landtmls förklaring har endast afseende på sjelfva saken, och då den ej blifvit föredragen samt en stor del af Husets ledamöter önskat, att den ej nu må föredragas, svnes mig, att frågan är i samma skick, som deri vore, i fall Hr Gr. o. Landtm, icke uppläst sitt yttrande. Jag skulle jemväl tro, att dä R. o. Ad. ej syties vara ense om, att saken nu skall företagas, det är Hr Gr. 0. Ländtm:s pligt att derom inhemta Siåndets tanke; och efter derom gjord propos., skall det häst visa sig; huruvida Ståndet vill uppskjuta profningen af sjelfva saken. Frih. Ehrenborgh: Med Exped.Utskis betänk, i hand ser jag tydligt, att Utsk. endast begärt att få inhemta R. o. Ad:s beslut. Jag tager mig derföre friheten att ytterligare fästa Hr Gr. o. Landtnäs samt R. o. Adis Uppmärksamhet uppå, huruvida det är möjligt, att R. o. Ad. kah gifva Exped.
d:sn — 2 — 1 25 — pumpträd: borrade, st. — 4 12 Virke, oarbetadt, sägadt eller tillhugget.: bjälkar och sparrar af furu och gran: af mindre tjocklek än S tum midtpå 1 st. 3 — 500 28 6 af 5 till 8 tum midt* på 1 st. — 6 — 52,352 15 — Ved: gran 1 famn __ 6 _ i 26 3 andra slag St. Cé KALKYL öfver bränvinsbr tinnings-af gift en, beräknad för de år 1846 taxerade brtinvinspannor, enligt den af Rikets Ständer vid 1847—1848 års riksdag fastställde tariff. w 3 3 cs | lista klassen. Antal pannor. Pannerymdsafgift för 6 månader. Antal pannor. Pannerymdsafgift för 6 månader. Antal pannor. Pannerymdsafgift för 6 må- nader. Antal pannor. Pannerymdsafgift för 6 må- nader. Antal pannor. Pannerymdsafgift för 6 månader. k:r R:dr. sk. R:dr. sk. R:dr. sk. R:dr. sk. Pannerymdsafgift för 6 månader. Antal pannor. Pannerymdsafgift för 6 månader. Antal pannor. Pannerymdsafgift för 6 må- nader. Antal pannor. Pannerymdsafgift för 6 må- nader. Antal pannor. Antal pannor. Pannerymdsafgift för 6 månader. Antal pan - Pannerymdsafgift för 6 månader. Antal pan - Panneryrndsafgift för G månader. Antal pan - Pannerymdsafgift för 6 månader. Secil! niny\-U, sko! tels Utlåtande, JY:o 29. 1 N:o 29. Ank. til! Exp.-Utsk. d. 24 Aug., kl. 11 f. m.
V;J första underrättelserne om de eldsvådor, sorn under loppet af förlidet åx öfvergingo Stä - Proposition om Städerne Norrköping 0. Borås. 675 derne Norrkoping och Borås , skyndade Kongl. Maj:t, att så väl af dess egna tillgångar, som af Statsmedel, anslå särskildta understöd för dessa Städers nödlidande innevånare. Kongl. Maj:t, som härigenom uppfyllt en af sina dyrbaraste, Konungsliga pligter, och hos olycklige medborgare underhållit mod och krafter till lidna förlusters godtgörande, vill nu i Nåder fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nytran , att genom lämpliga bidrag befrämja nämnde Städers snara åter-uppbyggande. Bägge hvar t sin mån, försedde med flerfaldiga fabriks inrättningar , erbjödo de förmånlig afsättning och förädling af kringliggande Landsorters producter: deras återställande i sitt förra välstånd skulle tvifvelsutan betrygga samma förhållanden till ömsesidig båtnad för Städerne och Landet: och de betydliga summor, som ett skyndsamt återuppförande af förstörda boningar och verkstäder komme att kringsprida för materialier och daglöner, skulle lifva allmänna rörelsen i angränsande orter. I betraktande af dessa omständigheter och då Kongl. Maj:t dessutom har sig bekant, att en betydlig del af Banquens till utlåning bestämda Fonder hittills är obegagnad der qvarstående, har Kongl. Maj:t funnit allt skäl, att till Rikets Ständers bifall öfverlemna de för Städerne Norrköping och Borås hos Kongl. Majit särskildt gjorda underdåniga ansökningar, att af allmänna medel, på lindriga betalnings-viIkor, erhålla lån understöd till de nerbrända husens åter uppbyggande. Norrköping till ett belopp af 300,000 R:dr, och, Borås tili 150,000 R:dr. Kongl. Majit föreslår G76 Preposition om Städerna Norrköping o. Borås; tillika,.att följande villkor må för ifrågavarande lån-understöd bestämmas: 1:0
— Som intet Regulativ fans för Mynt-Represtnrativernas värde, så måste, till följe af den allmänna och oomkullstötliga Handels principe, att allting skall köpas till så lågt pris det kan köpas, och allting säljas så dyrt det kan saljas, Coursen nödvändigt vara underkastad betydliga förändringar. När nemligen tillgången påVexlar var liten, betjente Tracen - Den 18 December. 371 ten sig af Remittentens förlägenhet, och stegrade priset på sin vara, samt höjde således Coursen. Voro Vexlar åter mindre efterfrågade, och deras Innehafvare eller så kallade Tracenter i behof af Svenska Penningar, så kunde köpared, genom afprutning på priset nedsätta Coufseri. Den betydliga föränderlighet i Coursen som tillkommit dels af ofvannärnnde naturliga orsaker, och kan hända dels äfven af olycklig ga försök att med konst styra densamma, al; Strade ater ett eget slags Handels spekulation, hemligen Vexel - ockring. Man köpte, då Cour* Sen v-r låg, Vexlär, ej för eget behof* utan blott för att gömma* til dess Coursen blef hög* och då kunna säija dem med vinst. Dennä Vexel handel drog betydliga Capital ur allmänna Rö'elsen, deli medit-rkade således till förstorande af den så mycket öfverklagade Pettfiihge-bfistefh Den från de nu anförde orsaker fiärröradde bristen på Penningar i allmänna Rörelsen blef känbar ej blott för den* ufö vet sin tillgång , gäldbundne Vinglaivn, för hvilken förlägenheten , bekymret och nöden voro ett Välförtjent Straff! utan äfven den reolige, icioge* tarflige och föfsiktlge Näiings - idkaren kundd thed all sin omtanka och allt sitt bemödande* ej undgå att hafva en alltför bedröflig och oförtjent känning af det allmänna eländet. —- Att Under dylika omständigheter häfva velat ytterligare förminska Rörelse; capifalet genom fortsättning af Seddstöckens Amortering, hade förttiodeligen ännu mef skolat föröka ©lyckorna* 372 Den 18 December.
Beredningen har äfven trott, att ett sådant Representationssätt, med all mensklig omsorg utarbetadt, ändå alltid skulle behöfva tidens mognad för att uppnå ett sådant värde, att det, allmänt gilladt af Nationens tänkesätt, kunde vinna dess odelade bifall, ja, till och med, att dess införande alltid komme att behöfva anledning af sådana antingen förut beredda eller tillfälligt sammanstötande omständigheter, som undanröjde all tvekan att detsamma antaga. Under detta förutsättande, och då det naturligtvis, efter den af Riksens Ständer erhållna befallning, är Utskottets pligt att, efter dess förmåga, enligt dessa Bilaga B till Mern. 883 grundsatser företaga utarbetningen af det äskade förslaget, och det vore med Utskottets värdighet föga förenligt att inkomma med förslag, hvilka stödde sig på förmodade beräkningar, och, då säkra grunder till åtskilliga af de beräkningar, som härtill fordras alldeles saknas, lärer Utskottet för det närvarande nödgas afstå ifrån allt försök att nu uppgöra något förslag. Men, då denna omsorg måste lemnäs åt efterkommande, torde Utskottet böra vara betänkt på model att förbereda deras arbete. Dess hemställan tili Riksens Ständer synes derföre böra innehålla, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Majit förnya deras hos Hans Majit redan vid tvänne Riksdagar förut yttrade underdåniga önskan, om fogande af en anstalt till samlande af allmänna statistiska kunskaper öfver Sverige; och att dervid, i synnerhet och för detta ändamål, noggranna undersökningar måtte anställas, om Rikets befolkning, dess förhållande i afseende på Stånd och näringsclasser, dess förhållande till orternas vidd, till förmögenhet och till lefnadssätt. Dessa uppgifter skulle åtminstone länsvis behöfva vara utarbetade och stödja sig på detailler öfver hvarje härad. De borde kunna leda till utredande af det rätta förhållandet i afseende på de jordägare, som hittills ansetts orepresenterade; de borde tillika på ett tillförlitligt sätt kunna upplysa beskattningens, så väl den beständigas som den tillfälligas fördelning.
Att minska, om icke förekomma, de stora förluster till lif och egendom, som vållas af bristande ledning nattetid förbi nämnda ref, måste vara en Statens oeftergifliga skyldighet, hvilken ock i viss mån vore erkänd genom de å samma kust redan på Statens bekostnad ordnade anstalter för skeppsbrutnes räddning. Framför dylika anstalter vore dock onekligen att föredraga de, som förebygga sjelfva skeppsbrotten; och såsom en högst angelägen sådan anstalt för farvattnet mellan Skåne och Bornholm borde en fyr-anläggning å Sandhammaren vara att betrakta. Den visserligen icke obetydliga kostnaden för dess' utförande syntes ock fullt motvägas genom den minskning i förluster på skepp och gods, som den ifrågaställda anläggningen otvifvelaktig! skulle hafva till följd, att icke tala om den derigenom afvända fara för sjöfarandes lif eller helsa; varande af Lots-direktören föreslaget, att denna fyr—anstallt, för att icke förvexlas med de 2:ne närbelägna Danska fyrarne å Bornholm och Christiansd, af hvilka den förra lyser med stillastående sken och den sednare är omgående eller blinkfyr, skulle bestå af två fyrar och förses med lentille-apparater af andra ordningen och med stillastående sken, för hvilken anläggning med dervid nödiga hus, kostnaden skulle, beräknad efter på stället skedd undersökning, komma att uppgå till 181,000 R:dr R:mt, hvarvid såsom orsaker till anläggningens fördyrande uppgifvits dels den af flygsand bestående mark, som för densamma måst utses, och dels åtskilliga andra, byggnadsarbeten derstädes mötande svå righeter. Med godkännande af hvad Departements-chefen härom yttrat och hemställt, har Kongl. Maj:t, för anläggande å Sandhammaren af en fyr-inrättning utaf nyssnämnda beskaffenhet, af Rikets Ständer äskat ett extra anslag af 181,000 R:dr R:mt, att under åren 1861—1863 med en tredjedel årligen utgå; och får Utskottet, med afseende å det vitsordade behofvet af den ifrågaställda fyr-anläggningen, tillstyrka beviljandet af detta anslag.
De beräkningar, sockerbruksidkarne uppställt i fråga orri det högre tullskydd, som raffinaderierna i andra uppgifna länder skulle åtnjuta, kan jag icke obetingadt godkänna; men frågan derom är icke af den betydelse, att jag vid utredningen deraf torde böra uppehålla mig. En omständighet, som ganska direkt vederlägger behofvet af en högre tullafgift, än den föreslagna, innefattas deremot i nu varande förhållande, att Norskt raffinadsocker får hit införas emot sammanlagda afgifter af 3 sk. 5 rist. skålpundet, och att en årlig ganska betydlig införsel egt rum — år 1854 af 1,390,000 skålpund — samt. att de Svenska sockerbruken kunnat med denna införsel uthålla täflan. Då den af kommitterade föreslagna tullafgiften, som hädanefter skulle o r> blifva gällande äfven emot Norrige, öfverstiger nyssberörde afgifter med ganska nära 8 r:st. B:ko eller 1 sk. R:gs skålpundet, förefinnes således, enligt min underdåniga tanke, icke något skäl att å raffinadsocker stadga en högre tullafgift, än den af kommitterade föreslagna, eller 13 öre skålpundet. I stället för den af kommitterade föreslagna tullfrihet för Soda, hafva Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen, ehuru vitsordande varans uteslutande användning såsom beredningsämne för åtskilliga näringar, likväl ansett henne kunna utan olägenhet fortfarande beläggas med en tullafgift, som föreslogs till 20 öre per liiitiijl. Muj:ls Nåd. Prop. ii I. <>l centner. Men på de af komrnitterade anförda skäl, finner jag mig böra underdånigst hemställa, att Eders Majit täcktes bifalla deras förslag. För den under hufvudrubrikerna Strumpor och Vantar förekommande underafdelning »andra slag» (än heleller halfsiden) hafva komrnitterade föreslagit nedsättning af införsels-afgifterna, nu tillsammans utgörande 1 R:dr 9 sk. 10 rist., till 32 sk.