Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Domare till stöd för deras tanka åberopade, å ena sidan, Kongl. KrigsArtiklarne af den 31 Martil 1798, jemte flere speeiela senare föreskrifter rörande Disciplinen inom KrigsStåndet, samt, å den andra, 1809 års Regeringsform med den derpå grundade af Rikets Ständer upprättade och af Kongl. Majit i Nåder utfärdade Instruction för Rikets Ständers Justitia Ombudsman af den 27 Februarii 1810; har jag ansett förhållandet med nämnde Action desto heldre böra läggas under Rikets Ständers ögon, som ^Lagstiftande Magten såmedelst sättes i tillfälle, att genom positiva Stadganden undanrödja den vid dylika måls pröfning hos serskilda Domare förekommande tvetydighet. Det hade nemligen tilldragit sig, att Konungens General Adjutant för Arméen låtit, genom Krigs-Fiscals-Embetet, förofvannämnde ii R. St. Just. Orrib. Emi. Ber. <1. 4 Nov. 183 8. skrift tilltala BataillonsLäkaren, Doctor Ramström inför Kongl. KrigsHofRätten, sorn, sedan skriftvexlingen mellan Actor och den tilltalade slutats, genom Utslag den 27 Julii 1825, sig sålunda utlåtit: Att den af Ramström. klandrade reparation, i följd hvaraf han med arfvode såsom Bataillons-Läkare ensam måst tjenstgöra vid Arbetscornrnenderingen, varit icke allenast öfverensstämmande med de, i afseende på ett inskränktare antal Befäl och Läkare m. m. vid Arbetscommenderingar, utfärdade föreskrifter, utan ock af Kongl. Maj:t i Nåder anbefalld, hvadan ock KrigsHofRätten fann Ramströms klander obefogadt och medförande ansvar efter 16 §. i i Cap. af 179S års Kongl. KrigsArtiklar; Och emedan Ramström derjemte, vid anmälandet af sin klagan, åsidosatt föreskriften uti 15 §. af nyss åberopade Capitel i Kongl.
Vid granskning och öfvervägande af hvad Motionairen sålunda anfört, och enär, enligt de underrättelser Utskottet inhemtat, olikhet i meningar, angående gränsen för HofRätts skärskådande och pröfning af UnderRätts ransakning och Utslag i så kallade underställningsmål, skall ega rum ej blott g JjGgTJtskoltets Betänkande N:o 13.’ hos serskilda HofRättet, utan ock hos seri skilda afdelningar af en och samma HofRän, i följd hvaraf olikhet i behandlingen af dy* lika mai jemväl uppstått, har Utskottet, lika med Molionairen, funnit det allmännas for* dran på enhet i Iagskipnings-formerne på* kalla ett bestämdt stadgande eller en förklaring öfver lagens rätta förstånd och mening i detta ämne. Då Utskottet vidare, i afsigt att bereda den likstämmighet, hvars saknad och behof Utskottet sålunda ant3git, under* sökt och med hvarandra jemfört de grunder, yå hvilka de olika meningarne sig stödja, har Utskottet ej tvekat att gifva företrädet åt deras tanka, hvilka anse OfverDdmaréns pröfning af underställningsmål ej böra inskränkas till endast den del af UnderRättens
Bet. N:o 98.) S. A. K. Hos Rikets Ständer liar framställning blifvit gjord derom, att transitooch nederlags-rätt måtte beviljas Slitö hamn å Gottland; hvarjemte till Rikets Ständers kännedom kommit, huruledes, då fråga härom redan i enskild väg, genom underdånig ansökning, blifvit föremål för E. K. M:s Nådiga pröfning, ej mindre Handels-societelerne i Stockholm, Wisby och öfrige vid Östersjön belägne stapelstäder, äfvensom i Götheborg, än ock nedannämnde auctoriteter sig i ämnet yttrat, hvarvid, med tillstyrkan af bifall till ansökningen, såsom skäl derföre är vordet anfördt, af E. K. M:s Befallningshafvande på Gottland: alt ett nederlag vid Slitö, uppburet af en betydande transito-handel, otvifvelagtigt skulle vara för ön Gottland af en stor ekonomisk fördel, utan att någon skadlig medtäflan deraf för någon på Sveriges fasta land belägen handelsplats vore alt befara, samt att, om äfven resultatet af den beviljade transitooch nederlags-friheten skulle inskränka sig till en i ansökningen omförmäld liandels-förbindelse, såsom upplags-oit af skogsproducter och afhemtnings-ort af styckegods för de af is länge tillstängda handelsplatser inom Finska och Bottniska vikarne, och såsom en nödoch vinterhamn för deras fartyg, skulle fördelen för landet icke blifva obetydlig; och af General-Tull-Styrelsen: alt de ogynnande förhållanden, Gottlands fordna så vigtiga utförsels-artiklar, kalk och skogs-producter, så väl insom utrikes, i senare åren blifvit underkastade, fordrade att gifva öns handel i annan väg någon ersättning; ali äfven efter upphörande af Gottlands lysande handelsperiod tider förflutit, då handelns allmänna rigtning kunnat göra denna ö i commercielt hänseende lill en för Sverige synnerligen vigtig ort, derest nederlagseller så kallad transito-rätt då varit för någon passande hamn derstädes medgifven; samt att organiserandet af en nederlags-inrältning vid Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Uti., N:o 154.) S. A. K. Sedan Seraphimer-ordens-gillet, jemte anmälan, hurusom, dels i följd af de betydliga omkostnaderna för inrättandet af central-hospitaler och desammas ordnande hufvudsakligen till kuranstalter för vansinnige, dels i anseende till hospitalshjonens de senare åren betydligt ökade antal och derigenom uppkomna tillökning i de årliga utgifterna vid liospitalerna, dels ock genom den minskning i hospitalsfondens årliga inkomster, som varit en följd deraf, att hospitalens utlånta kapitaler till större delen blifvit för ofvanberörda ändamål medtagna och någon ränta å dem således icke vidare vore att påräkna, hospitalsfonden blifvit försatt i den belägenhet, att dess årliga inkomster för framtiden ej kunde blifva tillräckliga för hospitalens vidmakthållande, helst än vidare förbättringar, nödvändiga nybyggnader och större reparationer förestode, af sådan anledning ej mindre fästat E. K. M:s nådiga uppmärksamhet å angelägenheten deraf, att hospitalsfonden blefve befriad från en derifrån ut - 152 Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Arr Landt-Narffglken hemstälde om ej, sedan uden nu mera wore sä långt liden akt blott fä dagar älerstode lill fluret af den i Regeringsformen stadgade Riksdagstermin§ Ridderstam och Adeln Den 2i Iulii. 343 Adeln skulle anse nödigt, att hos Hans Kongl. Maj:t i underdånighet anhälla, pä sätt i grundlagarne stadgas, om någon förlängning af Rilsda. gen. Sjelfwa antalet af de Återstående malen skulle underligen åstadkomma föga tids Utdrägt; men ibland vesta funnos nägra fä af serdeles wigt, såsom de hwilka rörde bewillningen, hwilka ännu icke moro inkomne och hwilkas behandling och afgörande torde fordra någon cmgäng, Herr LandtMarskalken hemstalde om ej Ridderstapel och Adeln skulle behaga förena sig derom, att en tiv af tre weckor elier 14 dagar kunde till veda måls afgörande anses behöflig, och anhållan hos Kongl. " Maj:t i enlighet dermed inränas. Grefwe körner, Loran, understäl de om icke dä någon bestämd lid fwärligen kunde u'sattas, det försigtigaste och formligaste wvre,att, enligt grundlagarnes lydelse begära Riksdagens förlängning pä en wist tid. af högst en mänad, jemte yttrande af den underdäniga åstundan, att Hans Maj:t behagade förut aflysa Riksdagen i händelse Riksens Ständer skulle efter sin önskan hafva de äterstäende »nälen destförinnan afgjort. Hanö Excellence Zerr Grefwe Ruut!, instämde till alla delar »ned Grefwe iVlörner. Han tradde mål art 14 dagar skulle »vara tillräckliga: likwäl kunde man derom ej wara föwistad ifall aterremist i bewillnings fragorna komma att äga rum.
R:dr, förvaltningskostnaden oberäknad; — att, enligt nu ifrågavarande förslag, Inqvarlerings-ersättningen till Garnisons-regementerna uppginge till 64,376 R:dr 36 sk., deraf på kostnaden för servisen skulle belöpa 24,964 R:dr 25 sk., hvilken summa icke öfverstege 'hvad för det dermed åsyftade behof erfordrades; samt att, så vidt inqvarterings-verkets ofvanuppgifne inkomster 37,307 R:dr skulle alldeles frångå staden och denna ändock komma att i serviskostnad utgifva 24,964 R:dr, de inqvarterings-skyldige sålunda skulle, i stället att åtnjuta lindring, ytterligare betungas med omkring 12,000 R:dr, motsvarande skillnaden mellan nyssberörde 24,964 R:dr och de 12,997 R:dr, som för inqvarteringen nu tillskötos; hvadan inqvarterings-gifvarne ock blott medgifvit, att i samma mån stadens utgifter för inqvarteringen minskades, men ej till högre belopp, dess inkomster för inqvarterings-verket finge nedsättas; och har slutligen Inqvarteringskommissionen, jemte Magistraten och Ofver-Ståthållare-Embetet. hemställt, att Kongl. Majit täcktes, med detta förbehåll, till Rikets Ständer ånyo aflåta nådig framställning. Uti eget, i frågan afgifvet, betänkande tillstyrkte jemväl Krigs-kollegium i underdånighet Kongl.
ObservationsMedel 3,ga4:4°- — Tull för Finska Varor . 72,370: 28. 2. GränseTull — Nederlagsre cognition 21*008: 14.— Dito Ränta 4: 38. Abandonne rade varor . 67: 43. 2. Härpå afgå följande Affeortningar. nemi.: Restitutioner 12,770:36.— Så kallad Vestindisk Lindring 56,274:12.— Awesta KopparTull 2,888: 44* — Landsorts Lastpenningar 3,205:46. Utaf sistnämnde Summa äro följande omkostnader och Ut-gifter bestridde nemi.: Öfverföras 2,264,121:38.10. 4o S tats-Uts kottets Öfverförde 2,264,121:38,10. Ordinarie Aflöning 263,719:20.— Expectanceeller Indragnings - Pensioner till afskedade Embetsoch Tjenstemän samt Betjente , , 28,271:38. 8. D:o till Enkor och Barn 3,609: 17. 4. 3i 88r 8 Arfvoden, enligt den af K. M:t fastställde Stat * , , 3,197: — Dito serskildt beviljade af General - Staten . , Extra Staten 24,430:43. — Jiåde-gåfvor Begrafningshjelp Resor och underhåll , 16,700:43. 9.
Uti en hos Bonde-ståndet väckt motion, hvarå Utskottet erhållit remiss, har Gustaf Johansson från Kronobergs län, med afseende å theaterns förderlliga inflytande på sedligheten, och då till underhåll af en sådan inrättning i hufvudstaden, eller Kongl. Theatern, årligen af allmänna medel utginge en summa af 80,000 r:dr, yrkat dels att, i fall sistnämnde Theater icke kunde helt och hållet indragas, en kommitté måtte nedsättas af allvarligt sinnade män, hvilka tillsågo att sådane stycken, som sårade sedligheten, icke finge derå uppföras, dels att allt anslag af statsmedlen för theaterns underhåll nu oell för alltid måtte upphöra. Utskottet får i anledning häraf upplysa, att det af allmänna medel till Kongl. Theatern anvisade anslag utgör allenast 6000 r:dr för året, hvilket belopp, med afseende å theaterns högre syftemål såsom konstinrättning och dess inflytande på allmänna bildningen, icke torde kunna såsom alltför högt betraktas; och då, enligt serskilde föreskrifter, det åligger vederbörande myndigheter tillse, det sådane stycken, som för sedligheten kunna vara sårande, icke till uppförande å någon allmän theater varda tillåtne, har Utskottet funnit sig böra hemställa, att Gustaf Johanssons ifrågavarande motion må lemnäs utan afseende. 20:o. öfrige till denna hufvudtitel hörande anslag, deruti förändring icke blifvit ifrågaställd, hafva, på sätt bifogade tabell utvisar, blifvit af Utskottet föreslagne till enahanda belopp, som tillförene. 21:o. Med afseende å behofvet af serskilda anslag för följande till denna hufvudtitel hänförlige föremål, hvartill Kongl. Majit ansett medel böra sökas inom de tillgångar, hvilka, enligt hvad Kongl. Majit uti inledningen till Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof beräknat, äro att disponera utöfver statsverkets fortgående ordinarie och extra ordinarie inkomster, har Kongl. Majit äskat nedannämnde snmmori 14 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 01. a)
Denna hemställan har vunnit det nådiga afseende, att undersökningar äro anbefallde och till en del redan verkställde, så å Svenska som Norrska sidan; och om planen i det hela ej möter desto större svårigheter är all anledning att denna väglinie kommer till stånd. — Derigenom blefve provinsen i icke ringa mån belryggad emot de tunga bekymmer, som inträffande missväxter medföra, i thy att behofven af lefnadsförnödenheter med förmån kunde fyllas från nämnde kustort, dit seglationen är öppen hela året och således äfven under vintern, åtminstone under största delen deraf, i motsats med förhållandena vid Östersjö-hamnarne; och när en gång tullförhållandena med Norrige blifva reglerade mera tidsenligt och så, att oförtullade utländska varor få från Norrige transito införas och först vid gränsen underkastas tullbehandling, kommer den nya väglinien ofelbart att utöfva ett både stort och välgörande inflytande, så för Jemtland som angränsande orter. På derom gjord ansökning har nådig tillåtelse meddelats, att inom Bräcke socken, tillhörande Räfsunds pastorat, åtskillige från Bräcke kyrka 7 aflägse boende hemmansåboer jemte torpare, inhyseshjon och fältjägare, må bilda ett särskildt kapell-lag, under namn af Nyhems kapell, med rättighet att egen kyrka uppföra; dock att, i fråga om moderkyrkans underhållande, borde enligt författningarne förhållas. Likaledes är nådig tillåtelse meddelad för Hotagens kapell-lag, inom Fölinge Lappmarks pastorat, att få en särskild prestman derstädes anställd och att, såsom bidrag till dennes aflönande, utaf fonden för Ecklesiastikverket i Lappmarken tillsvidare årligen uppbära 200 R:dr Banko, hvarförutan', till inköp af boställe åt kapellpredikanten, af nämnde fonds besparingar för en gång anvisats ett belopp af 1,000 Riksdaler samma mynt. — Stambok i och för ny kapellkyrkas uppförande är jemväl bifallen. Af under sednaste åren väckte frågor om klyfning af visse pastorater inom Länet är hitintills endast den, som angår Offerdals pastorat, slutligen afgjord och det på så sätt, att
En servett lägges öfver en s. k. bråpanna, och i denna breder man nu svalen; derpå lägger man ett hvarf af fläsket, skuret i vackra bitar, sedan ett hvarf kött och fortfar sålunda, så länge något är qvar. Emellan hvarje hvarf strör man fint salt och hvitpeppar. Derefter knytes handduken till med ett starkt snöre, och syltan lägges i spadet, hvari fläsket kokat, att värmas igenom, upptages och ställes i press öfver natten. » Siri. » Potatismos. Potatisen kokas och skalas samt kramas väl sönder. En bit smör, en kaffekopp socker, några stötta bittermandlar, litet salt, så mycket uppkokt mjölk man tycker behöfs. Då det är väl blandadt, röres det fort åt en led, tills det blir alldeles hvitt. — A r mycket godt. — ia. Potatisbullar. Potatisen kokas, skalas och kramas sönder mycket väl. 2 ägggulor, 1 kaffekopp strösocker, 6 å 8 stötta bittermandlar, salt efter smak. Blandas till moset, som rullas till lagom stora bullar att få rum uti en väl smord munkpanna. — Beräknadt för 8 personer. — ia. Pommersk ölsoppa. C — 8 ort smör brynes med mjöl, hvarefter man lägger en full matsked mjöl deri, och röres det, till dess afredningen blir starkt brun, då man tillsätter ett stop kokande öl, till hvilket satts socker, hel kanel, citronskal, kardemumma och litet salt till afredningen. Soppan får ett uppkok och anrättas öfver rostadt franskt bröd. Gourmand. Ålstufning efter engelsk-amerikansk metod. Man tar 2 medelstora ålar, som flås (ej lefvande!!!) och rensas; hufvud och hals skäras ifrån, resten delas i stora stycken, som rullas i mjöl, peppar och salt och stekas i smält smör. När styckena äro bruna, tagas de upp och ställas en qvarts tid vid elden, så att fettet kan dra ut, hvarpå de få svalna.
Betjäntens första åliggande är att öppna salongsdörrarna och tydligt uttala ordet: » Serveradt », travestering af det franska: » Madame est servie. » Tilläggas må emellertid att den egentliga vikten ligger vid, att hvardagsmåltiderna serveras så korrekt, att vid festligare tillfällen ingen afvikelse sker från den fastställda dagliga ordningen, annat än naturligtvis den att flere rätter kringbjudas och flere personer serveras. Ar ej en husmoder noga med, huru hennes tjänare passa upp i hvardagslag, kan hon vara viss på, att de komma att dumma sig, då hon har främmande. En festmiddag innehåller tre af delningar: den första omfattande soppan, hors d ' oeuvre, relevéer, varma och kalla entréer; den andra steken och mellanrätterna; den tredje desserten, före hvilken serveras ost. Hvad vinerna angår, må nämnas att de hvita serveras kalla, hvaremot de rödas arom först framträder vid högre temperaturgrad, d. v. s. de böra redan på morgonen upptagas ur källaren och ställas i rumsvärme; att ytterligare höja deras värmegrad är däremot ett misstag. I hvilken ordning de böra följa? Se där ett ämne, som kan vara vanskligt nog att inlåta sig på. Som regel gäller, att en stegring i fråga om vinsorterna under hela måltiden bör göra sig märkbar. Efter franskt mönster tillåta vi oss lämna ett förslag, hvilket emellertid ej utesluter flerfaldiga variationer. Marsala och rödt vin på soppan; rhenskt på fisken; Måcon på entréerna; Bordeaux eller Bourgogne på steken, Champagne på samma gång och till middagens slut; Madeira eller portvin på desserten. Vid en förtrolig middag, där man känner gästernas smak, kan man i afseende på vinerna tilllåta sig ganska stora friheter, exempelvis att endast servera champagne under hela middagen. * Från Iduns läsekrets.
Enär något försök ej eller blifvit gjordt att vederlägga min framställning om de vådliga följder för egande-rätten till fast egendom, som af detta godtyckliga förfarande skola uppkomma och att derigenom , på sätt jag i motionen utvecklat, lagligen förvärfvad och befästad egande-rätt de facto kan upphäfvas, ofta utan annan möjlighet för egaren, att vinna ersättning försitt lidande, än, medelst våldförande af 3:dje mans , i laglig ordning vunne panträtt i den egaren olagligen af - io Bil. till LagUttkottets Betänkande N:o s’ hände fastigheten, sä synes, åtminstone för mig, det anmärkte förhållandet vara af sa väsendtligt inflytande på medborgares trygg” het och säkerhet, att det förtjenar rättelse, antingen såsom jag , i följd af min åsigt om det åberopade lagrummets tydlighet hemstält, genom utgåendeCirculaire-bref till vederbörande domstolar, eller ock medelst utfärdande lagförklaring; men då LagUtskotfet ej allenast lemnat min framställning utan afseende , utan jemväl föreslagit, att ofta åberopade stadgande i 1805 års Förklaring skulle utbytas emot 3 §. 7 Cap. JordaBalken af Förslaget till C'ivil-Lag , får jag , med anmälande af min reservation mot denna Utskottets åtgärd , fortsätta den hemställan min motion innehåller; och anser jag det föreslagna utbytet af lagbuden angående åtkomstens styrkande till afhand fastighet , destomera olämpligt, som 3 §. 7 Cap. JordaBalken af Xjagförslaget är uppstäld i hänsigt till ett helt olika lagfarts-system med det nu gällande, och derigenom, nu antaget, ett högst vådligt utrymme skulle lemnäs för Domares godtycke , att, med förbiseende af Lagens bud i 1 Cap. 1 och 8 §§. JordaBalken, angående hvilka äro laga fång å fast egendom och huru afhandiingar derom skola vara upprättade , antaga skiljagtiga systemer för åtkom». Stens styrkande.
Då nära sex roddslupar med samma armering som ångkanonslupen lära kunna åstadkommas, föt hvad denna sednare ensamt kostar; så torde nyttan af roddtlottans uteslutande förvandling till ångfiotfa, ännu vara ganska problematisk, och lärer i Norrige en fördelaktigare Certe för ett mellanting, emellan den nuvar:de slupen och jollen, redan vara bepröfvad, samt åstadkommet] med ett betydligt lindrigare kostnad, än den nuvartde slupens; och likasom jollen. blott förande en bombkanon. Jag döljer mig ingalunda, och bör icke heller i denna del undanhålla min öfvertygelse, i afseende å de svårigheter, som vid betraktande af Rysslands öfvermakt, framställer sig äfven för ordnandet af vårt Skärgårdsförsvar, till en sådan styrka, att inan dermed kunde anse sig i tillfälle, med fullt hopp om framgång möta öfvermakten. Om det är sant att Ryssland under kriget byggt ända till 500 kanonbåtar, och deribland många med ånga, så upkommer visserligen härvid, i fråga om öfvermakten, samma betänkligheter i afseende å Skärgårdsvapnet, som det jag visat kunna motses för linieflottan; och huru man än vill ordna sjöförsvar för Sverige, stannar man alltid vid den slutsatsen, att vt dervid äro beroende af Vestmakternes biträde och hjelp, och hvilken under det för handen vartdo Europeiska Statsförbundets skick, nu mera icke bör kunna uteblifva. För Skärgårdsförsvaret upstår likväl den betydliga skillnad, att en mindre styrka, skyddad utaf skär och klippor, genom manöver, och klokt begagnande af lokalförhållanden, kan i sund och vikar, samt uti insjöar göra äfven en starkare fiende betydligt afbräck; och att en kanons! ups-ffotta kan åstadkommas och underhållas med ojemförligt mindre kostnader än en linieflotta. Derjemte förekommer äfven till Skärgårdsvapnets fördel, att Vestmakterne deruti hos oss, i händelse af behof, böra kunna påräkna ett understöd, sorn minskar nödvändigheten för dem, att med större svårigheter medföra kanonbåtar till Östersjön.
Å. 25o. XXIX. U. 236. XXX. A. 57. XXXV. 154. XL. 7. -— angående väckt motion om utvidgad Smidesrätt för Ofvansjö och Thorsåkers Bergs - i6 lager i Gestrikeland. XII. B. 15^. XXIV. A. 3c). Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af väckte motioner om skyldighet för Hus-, Tomtoch Jordägare i vissa Släder, att deltaga i Borgerskapets onera. XIII. B. 266. XV. A. 143. XX. U. 3ai. XXI. A. 104. — i anledning af väckt fråga om en från Tofta hemman frånskild Skogsparks återgång till nämnde heraman. XIII. B. 267. XV. A. i56. i anledning af väckt fråga, om vägning af hö, i stället för parmmätning, samt om begagnande af krönta tunnor vid försäljning af brännkohl. XIII. B. 267. XV. i56. XXXV. A. 251. XXXVII. E. 273. — i anledning af väckt fråga, om BergsTingsRätternes bibehållande i det skick, hvari de nu befinnas, m. m. XIII. B. 346 XV. A. 265. XXIV. U. 72, A. 84. — i anledning af väckt fråga om ny organisation af HushållsSällskapen. XIII. B. 346. XV. A. 275. — i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande angående den gamla Psalmbokens aflysande från bruk och nyttjande vid offentliga Gudstjensten. XIII. B. 346. XV. A. 275. XVII. E. gg. — i anledning af väckte frågor om upphörande af ekonomiska besigtningar hvart 3:dje \ STOCKHOLMS /ÖG°/OL£3 JUEIDISILI Bllii//' HK »7 3:dje år å Soldate-Torp, samt om Soldatens skyldighet att sjelf underhålla Torpet. XIII.
Utskottet sorn ej. kan, föreställa sig» att dessa Auctoriteter skola stå i strid härom med, hvarandra har derpå bygt den förmodan, att om dess grunder till Tull-Beyillningen godkändes. skulle alla de mått och steg både kunna tagas och värkeligen sättas i verket, som leda till; det åsyftade ändamålets vinnande och att om, förenad villja ägde ruin detta äfven skulle ernås. ; den åter sorn tager fö r g i f v e t att Regeringen och Ständerna i oekonomiska äreudei^ »ltid skola stå I opposition, har fullkomlig rått, att intet nyttigt kan uträttas. En och annan Talare har förslagit, att Utskot-. tets Betänkande nu borde återremitteras till B«- villningsoch OeconomieUtskottets gemensamma ^handläggning; men utom det att sådant rakt strider mot Grundlagen, som stadgar, att ds ■ett Utskotts Betänkande första gången föreIkomnjer. och anmärkningar dervid göras, som. afseende förtjena, Betänkandet bör till samma Utskott återremitteras är predjudicat vid donna Riksdag, redan gifvit, ty då Herr Friherre Wrangel i anledning af BeyilLnings-Utskot. tets Betänkande angående de af Herr Friller • Den 28 Junti c, m. 6öi ren föreslagna grunder för allmän Bevillning» teskattning, önskade få frågan remitterad äf-r yen till Oeconomie-Utskottets handläggning,' hvilken önskan af ingen bestriddes, förklarade Herr Grefven och Landt-Marskalken att sådant icke kunde medgifvas, då ett Betänkande som återremitteras enligt Grundlagen nödvändigt skulle återvända^ till detUtskott hvari fråa det kommit.