Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Således, när saken rätt betraktas, torde den öfvertygelsen svårligen kunna någon bibringas, alt jag haft orätt i mina arimärkmr, samt alt öfver Riksg.-kont:s ställning kan, med anspråk pä tillförlitlighet, upgöras någon beräkning, sorn leder till annat resultat än det, sorn Riksg.-kont:s nu afgifna kalkyl innehåller. Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s d. 22 dennes på bordet lagda betänk. IN:o 17, i anledn. af väckt motion om Statens öfvertagande af utgifningen utaf bibeln, psalmboken och katcehesen. Föredrogos, men lades på begäran af Gr. Lagerbjelke, Gust., och Hr von Troil, Samuel Gust., ånyo på bordet Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s ncdannämnde d. 22 dennes bordlagda belänk:n: N:o 18, i anledn. af väckt fråga om förändring i sättet att tillhandahålla afskedade krigsmän pensioner och nådegåfvor; och N:o 19, i anledn. af väckt motion om uphörande af befälets vid indelta reg:tene inverkan vid upgörande af legokontrakter emellan rotehållare oell rekryter. Föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 25 dennes e. m. på bordet lagda mern. N:o 2, om antagande af två Kanslister. Frih. Cederström, Rudolf: Såsom ledamot af Exp.Utsk. anser jag mig böra upgifva orsaken, hvarföre detta betänk, blifvit skriftligt och icke tryckt, öfverlemnadt till R. St. Det är nemi. så kort, att det icke uptager mera än en sida. Det vore vid sådant förhållande mindre god hushållning att ej afbida flere utlätm, i sammanhang hvarmed jemväl det nu föredragna naturligtvis vid tryckningen kommer att intaga sin plats.
Jag har velat lemna dessa upplysningar, på det de , som icke så noga genomläst Utskottets ty värr nog vidlyftiga Betänkande , ej måtte tro, att Serskildta Utskottet häruti velat åstadkomma någon sammanblandning. F'ör öfrigt får jag helt och hållet förena mig med hvad Herr Grefve Löwenhjelm yttrat. Grefve von Platen : Såsom Ledamot a£ Constitutions-Utskottet är det icke min afsigt, att 6öka afböja en nterremiss j jag vill blott upplysa om de åsigter , som man i Constitutions-Utskottet haft rörande denna fråga. Jag får likväl börja med att förklara, det jag icke nu kan ingå i något svaromål rörande HofCanzlerens Embete, hvilket förekommer under en särskildt punkt. Hvad vidare beträffar ansvarigheten för det goda, som icke är gjordt, så kan den hvarken hänföras till 106 eller 107 § , annorlunda än då Allmänna Opinionen vi - 43 Den t Dcceniber f nu sar sig vara emot någon af Regeringens Organer, då den först gifver en vink derom , och sedan gör det tili en ren nödvändighet att använda dessa §§. Så förhåller det sig äfven i andra Länder, och så torde det vara i hvarje land , om man vill hafva något ansvar på Regeringens felaktiga steg. Jag tror, att, så länge det icke är den Allmänna andan, som sä uttrycker sig, håfve vi svårt a£^ med papper och trycksvärta åstadkomma det åsyftade ändamålet. Men för att komma till sjelfva ärendet, så hafva derom i Utskottet varit olika meningar, och, utao att upprepa, hvilka personer stridt för dessa meningar, får jag upplysa , att saken der blifvit vidlyftigt discuterad. Visserligen såg man å ena sidan svårigheten af att finna en man med tillräckliga insigter att förestå Krigsförvaltningen både till Lands och Sjöss. Men denna svårighet blef ännu större , om man skulle inbegripa de 2me olika brancherne , den theoretiska och den practiska. Man bör ock se svårigheterne å andra sidan , om man oväldigt skall bedöma saken.
Hans Éxcetlence Herr Grefven och Landt Mar skalken upptog till föredragning StatslJtsköttets, den 20 Juni* på bordet lagda Betänkan» de angående den summa sorn för StatsOch RiksgäldsVerkens behof erfordras att genom Bevillning utgöras, hemställandes om, då det Vöre Ridderskapet och Adeln kändt, att det* Samma hufvudsakligen innebölle Bevillningssummans föreslående till 2,500,000 Riksdaler, Ridderskapet och Adeln önskade att Betänkandet Skulle andra gången uppläsas. Då icke någon härtill hördes vara hugad, gjorde Herr LandtMarskalken proposition om Ridderskapet och Adeln bifölle , att den af .StatsUtskottet till tvä och en half milhoner Riksdaler föreslagna Bevillnings-sumtna, skulle meddelas Bevillningsutskottet, för att tjena det* samma till grund vid Bevillningens fördelning. Ropades i allmänhet jat men f Den 2 a Jim. Grefve Gyllenborg, jfohan Henning, ropade Hej, och frågade om meningen nu vore att bestämma Bevillningens belopp, i hvilkét fall han önskade, att Utskottets Betänkande först matte uppläsas. Friherre Cederström, Jaeob, yttrade sig tro meningen böra vara, att detsamma bestämdes så vida, som det kunde tjena till grund för Bevillningsutskottet vid Bevillningens repartition. Friherre Stael von Hollstein, Corfitz Ludvig: Att bestämma summan af Bevillningen innan man känner behofvet, är icke det rätta: Grundlagen föreskrifvcr en annan ordning, och StatsUtskottet har ännu ej inkommit med Stats-reglerings-förslagefc. Herr LandtMarskalken låt härefter uppläsa Betänkandet, samt, efter dess slut, ett ProtocollsUtdrag från Hedervärda EondeStåndct af förlidne gårdag, med tillkännagifvande , att Ståndet beslutit öfverlemna . detta Betänkande till Bevillningsutskottet, för att tjena till grund för Bevillningens bestämmande.
• Oaktadt eller kanske just derför att hon före sin fraperiod har ett konstnäreskap af värde att hänvisa till, har hon, i likhet med en » nn * n framstående kvinlig artist, om hvars snara återbördande teatern tyckes ha förhoppning, försmått att efterfölja det af en och annan obetydlig eller mer än obetydlig aktris eller literatris med förkärlek hyllade braket att, med sublim ringaktning för välljud eller det naturliga representant-skapet för fatni \ jen, oka ihop både det gamla och nya namnet.Pépa — det varit hr Hillbergs talang, som kommit att fungera såsom ett slags hörnsten för associationens skyldigheter i konstnärligt hänseende. Vid sidan af hans jägmästare i » Stål och flinta », Mannel i » Galeotto » och Petruchio i » En argbigga », fins ?il knappast hvarken &amp; manseller kvinnosidan något att anföra, som höjer sig öfver det aktningsvärda eller virtuosmessiga. Och den blamage teatern nyligen ådrog sig genom den hafsiga och vårdslösa iscensättningen af en Shakespearepjes, har han med framgång sökt ntplåna genom den omsorgsfulla och goda uppsättningen af en annan Shakespearepjes. Hr H: s talang är säkerligen ingen d&amp;lig hörnsten att bygga på, och vore det icke ens för teatrar med gedignare och upphöjdare sträfvanden än de som väl i sjelfva verket äro utmärkande för någon af härvarande skådebanor. Bland Dramatiska teaterns för närvarande maktegande torde han ock vara den som är mest utrustad med en något mångsidigare och djupare literär håg samt förmåga att studera sig in och intressera sig för uppgifter af högre art än det för dagen moderna. Och då en teater af rang, som respekterar sig sjelf, icke för försumma en dylik repertoar och det vill synas som om publikens smak skulle, klokt vägledd, kunna arta sig mer för sådana saker än hittills, borde associationen kunna i i flera hänseenden ha stor nytta af hr Hillberg.
M:t, som i anseende till den yppade frågan om Enkan Hörners Testamentariska Disposition anbefallt Dess JustitiaeCantzler, att med afseende å K. M:ts och Kronans härunder beroende rätt, tillse att densamma blifver behörigen bevakad samt låta förhållandet vederbörligen undersöka? härmed, beträffande Wahlö Församlings gjorda underdåniga ansökning, hafva till Rikets nu församlade St:r i Nåder öfverlemnat frågan, huruvida det belopp af Enkan Hörners efterlemnade qvarlåtenskap, hvilket såsom Dana-Arf kan komma att K. M:t och Kronan tillfalla, må till det af bemälda Församling i un - Betänkanden, N:o 185. g3 derd:het begärdte behof och gagneliga ändamål få användas; i hvilket afseende Handlingarna rörande detta anine nu B. St:rs Statsutskott tillsändas. K. M:t förblifver R. Sttrs Statsutskott &c.” Då, enligt hvad ContractsProsten, Kyrkoherden Wallinder upplyst, Barna-undervisningen inom Wahlö Församling, hvarest ifrågavarande Dana-Arf fallit, finnes i ett ganska beklagansvärd! tillstånd, enär, utom y Fjerdingar Spannemål årligen, något anslag icke finnes till bestridande af dertill erforderlige utgifter, och Consistorium, i anseende till det högst nyttiga ändamål, som Församlingen med sin ofvanberörde underd. ansökning åsyftat, ntmligen att, med dess biträde, kunna derstädes grundlägga en UndervisningsAnstalt för Församlingens fattigare barn, äfven understödt den underd. ansökningen; har Utskottet, med afseende jemväl derpå, att Enkan Hörners efterlemnade qvarlåtenskap till det mästa blifvit inom nämnde Församling förvärfvad, ansett sig böra tillstyrka: att det belopp af Enkan Hörners efterlemnade qvarlåtenskap, hvilket såsom Dana-Arf kan komma att K. M:t och Kronan tillfalla, må till det af Wahlö' Församling i underd:het anmäldta behof få användas.
Då de för afhållande af farsoten Cholera påbudne, nådiga författningar först utkommo, syntes någon stagnation i denna rörelse vara att befara, emedan de stränga visitationerna och nödvändigheten att noggrant uttaga och uppvisa pass, i början injagade rädsla hos allmogen; men det nyttiga ändamålet med dessa försigtighetsmått dröjde ej länge att blifva begripligt; och den vunna öfvertygelsen härom i förening med den genom sednaste förpassnings-stadga medgifne lättnad för skärgårdsfarten, hafva ej förfelat att bibehålla den i en ostörd verksamhet, än mera lifvad genom den förmonliga re af - — *7 re afsättning de vanliga frakterna af ved, kol, fisk och hö vunnit medelst försvårande af medtäflan från Finland. Föryttringen af skogseffekter och mjölk i hufvudstaden är derefter, nied afseende å antalet af de personer, sorn deraf hämta deras hufvudsakliga bergning, att nämna bland Länets vigtigare näringsgrenar. Icke allenast jordägarne sjelfve, inom ett afstånd af 2 till 3 mil från Stockholm, draga en betydlig inkomst af sina ladugårdar; genom dessas brukliga utarrenderande uppkommer äfven tillfälle till försörjning för en mängd familjer, hvilka, oaktadt den dryga afgiften af 3o till 75 R:dr Banko årligen för hvarje kokreatur, hafva nog öfrigt för deras uppehälle. Hvad angår afsättningen äf skogs-produkter, hafva, efter hvad jag redan haft nåden anföra, de lockande höga prisen i hufvudstaden bragt densamma till en höjd, som på flere ställen är mindre förenlig med skogarnes framtida bestånd. Salpeter-tillverkningen förhåller sig i det närmaste lika som tillförene. Den utgör sammanlagdt för de i ifrågavarande fem åren 3,68a LU.\ eller 706 LU. 8 ii. årligen. Plantladornas antal är 61; hvarförutan finnas ^3 så kallade jordgolf, der jordsamlingar för nämnde ändamål beredas.
Lades till hatidlingarne. samt N:o 54, till svar å två Riks-Stånds återremisser af serskildta punkter i Utskottets under N:o 29 afgifna berättelse om Banco-Fullmägtiges åtgärder och förvaltning på det hela efter näslförflutite Riksdag. Lades till handlingarne. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln’. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 18 ceh 22 silstl. Juli på hordet lagda Betänkanden: N:o 70, i anledning af väckt motion om förändring af grunderna för Befordran inom Preste-Ståndet. N:o 73, i anledning af väckt motion om utvidgandet af Calmar Stift. S. D. Bifölls Stats-Utskottets, den 22 och 25 sistlidne Juli på bordet lagde memorial N:o 207, angående tillkomsten och förvaltningen af åtskillige, under Kongl. Krigs-Collegii disposition ställde, fonder och medel. S. D. Återremitterades Statsoch Banco-Ulskottens den 25 sistlidne Juli på hordet lagde Utlåtande N:o 8, i anledning af Prosten Klingvalls ansökning om dagtractamente under den tid, Prosten, som varit en af Rikets Ständers år 1839 församlade Revisorer, måst, efter slutad revisions-förrättning, uppehålla sig i Stockholm. S. D. Bifölls Banco-Ulskottets den 25 sistlidne Juli på bordet lagde Utlåtende N:o 51, i anledning af väckt motion om belåning af colonial-varor vid Handelsoch Närings-Disconten i Götheborg. S. D. Lades till handlingarne Banco-Utskottels den 25 sistlidne Juli, på bordet lagde memorial: N:o 52, till svar å Vällofl. Borgare-Ståndets återremiss af Utskottets Betänkande, N:o 26.
Böcher, med undantag för de på Svenska annorstädes än i Finland Böcker, tryckta och af Finske undersåtar författade, äfvensom Redskap och MaMaskine1'- skinerier, jemte dertill hänvisade Bobiner, Deglar, Kardor, Kardläder och Skrubbor, samt särskilt specificerade Ångmaskiner och Ångpannor äro redan från all tull fria; och då någon återgång från denna tullfrihet hädanefter icke lärer ifrågakomma, synes den från Frankrikes sida uttalade önskan, att nämnda tullfrihet betryggades genom en Traktatsbestämmelse icke böra möta något hinder. Slutligen hafva de Svenske underhandlarne, likväl under erinran, att Tyska Tullföreningstraktaten förbigår denna fråga, vidrört den här å Raffinadsocker utöfver råsockertullen stadgade surtaxe af ej mindre än 62 procent, hvilken surtaxe antagits möjligen kunna nedsättas till 50 procent. Från de Franske fullmäktiges sida har deremot något yttrande i detta ämne icke blifvit afgifvet; men då frågan möjligen torde vid de ytterligare traktatsförhandlingarne återupptagas, hafva komiterade ansett sig jemväl derom nu böra uttala sin mening. De alldeles egendomliga och ännu icke fullt utredda förhållanden, hvilka såväl inom Frankrike som vissa andra länder gjort sig gällande i afseende å s. k. drawback vid utförsel af raffinad-socker, hafva hittills så väl här som annorstädes utöfvat väsendtligt inflytande på bestämmandet af den surtaxe, utöfver råsockertullen, som vid den förädlade varans införsel må ega rum. Om ock denna synpunkt framdeles kan och bör 9 66 lemnäs åsido, innebär likväl så väl rå- som raffinadsockrets egenskap af Sveriges förnämsta kassa-artikel samt statens behof att, obehindrad af för lång tid bindande aftal med främmande makter, kunna fritt vidtaga de förfoganden, som af vexlande omständigheter må finnas påkallade, i afseende på tullbeskattningen å denna kassa-artikel, enligt komiterades tanka, tillräckligt skäl att göra frågan härom af traktaten oberoende.
Skall nu detta reg:tes officerskår underkastas en särskild kostnad, till följe af mötesplatsens flyttning, så beginge man en dubbel orättvisa, och jag anhåller derföre om bifall till motionärens hemställan. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts förev:de hemställan och dels att R. o. Ad., med afslag derå, skulle bevilja en summa af 6,240 rdr 60 öre till ersättning af kostnaderne för flyttning af Westgötha-Dahls Regementes officersoch under-officers-korpser tillhöriga byggnader från res:tets fordna mötesplats Nygårdsängen till den nya mötesplatsen Grunnebohed; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå och beviljande af ofvanberörde anslag, då svaren utföllo med många ja, jemte ett eller annat nej; och förklarades ja hafva varit öfvervägande. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 e. m. In fidem, O. Brakel. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 1 prot.-utdrag för den 26 dennes och prot:t för den 7 sistl. Februari. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af 2 Suppleanter i Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:t efter N:o 1187, Hr Hay, fullm. Gr. Lagerberg, Gustaf Fredrik, och N:o 2149 Hr Liljensparre, fullm. Gr. Sparre, Eric Theodor; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 1586 Hr Raab, fullm. Frih. Raab, Hugo; samt N:o 1824 Hr von Törne, fullm. Hr Nordenfalk, Erland. Öppnades
Förslag till adress i anledning af Deras Majestäters Kröning i Norige: VM 3, 167, A. 170. — N:o 94. angående försäljning till skatte af de Danviks Hospital tillhöriga, med ständig städjeoch besittnings-rätt på innehafvarne upplåtna hemman och lägenheter: VIII. 3 — N:o 95. angående ändringar i nu gällande Skiftes-Stadga: VIII. 17. — ,N:ö 96. om förändring i sättet för Revisionen af Kyrkornas i; vissa delar af Sverige räkenskaper: VIII. 17. _ E — 67 Expeditioner till Kongl. Maj:t, Rikets Stander: — N:o 97- om upphäfvande af förbudet mot skådespels uppförande i en del ståder under vissa tider på året: VIII. i29. — N:o 98. om allmogens i Garpenbergs socken befrielse från skyldighet att utgöra tjenstbarheter åt Garpenbergs bruk samt upphörande af socknens roterings-frihet: VIII. 129. — N:o 99. Förslag till Rikets Ständers underdåniga adress i anledning af Deras Majestäters Konungens och Drottningens Kröning i Norige: VIII. 167, A. 170. — N:o 100. angående förändrad redaktion i tulltaxan af artikeln socker, samt uteslutande af 9:de §:n i tulltaxe-underrättelserna: VIII. 351. — N:o 101. angående utbetalning af statsbidrag till ett vägförbättrings-arbete, som icke blifvit inom behörig tid påbörjadt: VIII. 351 — N:o 102. angående förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid: VIII. 352. — N:o 103- i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om antagande af en författning angående ränta vid försträckning på viss kort tid : VIII. 352. — N:o 104. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår:
Bör man då endast vara ansvarig för utgången af en sak , ehuru man visat, att man följt öfvertygelse och redliga afsigter , utan att fela emot Reglementen och föreskrifter? För öfrigt äro de i, 100,000 R:dr, för hvilka CanalVerket häftar till Disconten, visst icke förlorade, destomindrey som devid Canalen befintliga Materialier och Ef - Den 17 Martil, e. m. 167 fecter uppgå till minst tre fjerdedelar af denna Summa; och jag tror att, om, som jag hop-3 pas, Canalarbetet äfven hädanefter kommer att fortsättas, erfarenheten skall ådagalägga, det Directionens , uti ifrågavarande afseende, vid. tagna åtgärder varit ganska kloka och för det heja nyttigt beräknade. Jag vet rätt väl att några misstag blifvit under arbetet begångna , hvilka jag alltid varit den förste att omtala och erkänna, då jag emottagit min befattning, ej af öfvertygelse om tillräckliga kunskaper, utan endast af Fosterlandskänsla; men jag vet älven, att redliga afsigter icke böra fördömas, för det utgången ej svarat till förmodan ; och när jag nu haft äran oförstäldt framlägga sanna förhållandet, kunna väl då på Directionen lämpas sådana ord, hvilka i dagens Pleno bru-, kats af en Ledamot, men hvilka jag, af skyb dig aktning för Ridderskapet och Adeln, icke åter vill upprepa ? Samma Ledamot har talat om laglig undersökning afCanalDirectionernes åtgärder. Jag anhåller äfven och önskar, att den strängaste granskning må förordnas , men då , i anseende till de nyttjade uttryck, jag anser mig nu likasom sub reatu, anser jag ock, under närvarande förhållanden, min röst härstädes böra tystna. Mångå yttrade härtill deras bifall. Friherre Anckarsvärd, Carl Henric, aitr förde 6krifteligen: x 68 Den 17 Martil, t.
Jag ville äfven fästa upmärksamheten på olämpligheten af att beläcka denna förlust af reparationsfonden. äfvensom jag instämmer i de Hrrrs åsigter, sorn anse att denna förlust icke bör drabba den s. k. Adliga .Jungfrustiftskassan, men i allmänhet tror jag att det naturligaste är, när någon förlust drabbar en enskild fond. och R. o. Ad. anser att denna förlust bör den enskilda fonden ersättas, — att Riddarh.-kassan bör betacka förlusten och icke en kassa, som är afsedd för ett specielt ändamål, såsom reparationsfonden, synnerligen dä denna kassa kommer att tagas i ett betydligare anspråk. Hr Silfverstolpe. Fredr. Otto: I hufvudsaken förenar jag mig i det yttrande, som blifvit af Hr Björnstjerna afgifvet, och tillstyrker att ersättning utgår från Riddarh.-kassan. Men det är ett ytterligare motiv härför, som jag ber att få anföra, nemi. att det säkerligen måtte ligga i R. o. Ad:s intresse att donationer göras af enskilde personer, till förmån för fromma stiftelser, som gagna R. o. Ad. Säkerligen skola personer vara myeket mera benägna att göra sådana donationer åt R. o. Ad., om de finna att Ståndet behandlar en sådan händelse, som denna, på ett ädelmodigt sätt, och ersätter de förluster, som möjligen kunna tillskyndas kassor, hvilka stå under dess disposition. Jag anhåller om återremiss med yrkande att ersättningen måtte utgå af Riddarh.-kassan. Hr Björnstjerna: Jag vill icke uptaga tiden med att gensvara hvad här har blifvit sagdt. Jag har redan antydl att det är fullkomligt likgiltigt huru förlusten ersättes, antingen det sker från reparationsfonden eller Riddarh.-kassan. men icke vill jag att de fattiga fröknarne, hvilkas medel blifvit bortstulne. derigenom skola blifva lidande. Hr Printzensköld: Jag kan icke inse rågot skäl, hvar före man icke skulle anlita den ena eller andra kassan för ersättning af ifrågavat :de förlust, så snart det kan ske ulan att förnärma någon annans rätt.
Landtm, yttrade, att han, då något olika tankar inom R. o. Ad. torde hafva upstått om den ordning, som borde iakttagas vid de val, hvilka i dag komma att förrättas, finge uplysa, att enl. det upsatta, ehuru ännu icke justerade prot. för d. 1 dennes, R. o. Ad., jemte det dagen för anställande af val till Fullmäktige i Banken och Riksg:s-Kont. samt Direktörer vid Låne-Kont;n i Götheborg, Malmö och Wisby, bestämdes, beslutat att vid samma tillfälle och såsom förut varit vanligt skulle utses 3 Suppleanter i såväl Banken som Riksg:sKont. samt en Suppleant vid hvartdera Låne-Kont., och Hr Gr. o. Landtm, sedermera förklarat, att till följd deraf val komme alt förrättas l.o af 3 Fullmäktige i Banken, 2:o af 3 Fullmäktige i Riksg:s-Kont., 3:0 af 3 Suppleanter i Banken, 4:o af 3 Suppleanter i Riksg:ssKont. samt 5:o af en Direktör och en Sup - Den 11 Mars f. m. 171 pleant vid hvartdera Låne-Kont, samt vid sistnämnde val å vallistorne borde bestämdt utsättas den befattning, hvartill hvar och en af de derå upförde personer utsågs. Derigenom hade således blifvit afgjordt, att ifrågavar:de personer skulle utses genom 5 serskildta val och att det 5:le valet afsåg alla Direktörer och Suppleanter vid Låne-Kont:n. Justerades 3 Prot.-Utdr. för d. 8 dennes samt Pleni-Prot. för d. 11 sisth Februari. Uplästes ett af Frih. De Geer, Carl Emanuel, inlemnadt sälydande Mern.: Af enskildta angelägenheter hindrad att längre uppehålla mig ä Riksdags-orten, får jag i ödmjukhet afsäga mig den plats såsom ledamot af Allm.
N:o 5, till Kongl. Muj.-ts Prop. i847. Haft i. 7 5o år, behörigen ordnade, skola för allmänheten kunna hållas tillgängliga på bestämda tider i akademiens nya vackra lokal, i underdånighet anhållit, att Eders Kongl. Maj:t måtte bereda akademien ökade anslag för samlingarnas utvidgande, nödiga tryckningskostnaders bestridande samt för det nya musei inredning. Kostnaden för samlingarnes ökande har, med uteslutande af skillingar och runstycken, under fem års förlopp uppgått: 1827—1831 till 2,380 R:dr b:ko, således öfverhufvud för hvarje år 476 1832—1836 lill 3,243 648, 1837—1841 till 5,294 1,058, 1842—1846 till 7,972 1,594. Dessa kostnader hafva således under hvarje quinquennium ökats med ungefärligen 50 procent, och under hvartdera af de sista fem åren med nära 60 procent öfverstigit det på stat anslagna beloppet 1,000 R:dr B:ko. Det är icke antagligt, att de ständigt ökade inköpen af betydliga skatter, som, i forntiden nedlagde, genom utvidgade odlingar af förut orörd mark, kommit i dagen, skulle hafva uppnått sitt maximum. Det är tvärtom sannolikt, att sedan samlingarna i en bättre lokal komma att ådraga sig allmänhetens uppmärksamhet, tillfällena till deras utvidgande skola mångdubblas. Vissa afdelningar af dessa samlingar hafva hittills, af brist på utrymme och medel, icke kunnat vinna den tillväxt, akademien önskat och under andra förhållanden varit i tillfälle att befordra, såsom till exempel, minnesmärken från kristna medeltiden. Om icke akademien sättes i tillfälle att täfla med främmande uppköpare, hvilka under de sednast förflutna åren bortfört sådana i stor mängd, skall det efter få års förlopp vara försent att börja samla för vårt nationalmuseum. Äfven myntkabinettet är i behof af ökade tillgångar för kompletterande af myeket stora luckor, som finnas i vissa serier.