Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nuvarande anslaget 32,050: — Tillkommer: ytterligare ersättning för Rusthålls-afgiflen 11,050: — Invalidhus-Fonden : Ersättning för Hemmans-räntor och Arrenden, Fu7'slays-anslay 8:gr Allmänna Indragnings-Staten. Penningar: Af det vid 1853—1854 årens Riksdag anvisade beloppet utgår, jemlikt s. k. Stats-Iig garen för år 1857 nu endast 481,377: 85. Tillkommer: ny anvisning 137,119: 91. S:gr 618,497: 76.' hvilket belopp, för jemnande af slutsumman i den blif-< vande nya Riks-staten ökas med 34: 53. återstår således att utföras 618,532: 29. Indelta räntor efter markegång på förslag. Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o eud-Titeln. 161 Penningar. Riksmynt. Indelta Räntor, enligt markegång, på förslag. Oindelt. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis ä 2 R:dr kub.-fot, Summa. Riksmynt. R:dr ö. Kubikfot, k.l R:dr ö. St. Suppl. 21 16-2 ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 229. som lör jemnande af Indelta Räntornas Förslags-värde i nja Riks-staten, nu minskas med 56: 8 samt utföres lill 7 439: 11. Indelt Spanmål. 1855 års Riks-stal anslår 29 T:r 15 kpr.
Ingen astronom kunde ifrigare kika efter en nyss upptäckt komet, än Feodor efter löfruskan i det af Hedda utmärkta fönstret; men alltid förgäfves. Vännerna intogo redan sin middag, och språkade om deras felslagna förhoppningar. Då inträdde en ordonnans, som anmälte, att den vakthafvande officern insjuknat och Schalinsky, den närmaste i ordningen, skulle intaga hans ställe. «Farväl både rendez-vous och soupé! nu får du gå allena,» sade han och knöt på sig skärp och ringkrage. «Af det första blir det ändå ingenting,» yttrade Feodor misslynt. «Men såg du hvem som körde in på deras gård; förmodligen var det brodren?» «Jag vet icke,» svarade den andra och gick. Feodor gaf sig åter ut på planen, men ingen oliveqvist vinkade sin fridshelsning till hans stormande hjerta. Vid fyra tiden, såg han tvenne fruntimmer resa bort i hvar sin schäs. Hedda med sin syster, tänkte han. Leonna har nu visst icke mod att gå allena till kojan, men så framt brodren icke är hemkommen, kan jag väl kanske träffa henne i afton ändå, om också blott för att lemna henne ett bref. Lifvad af detta hopp, lät han manskapet göra venstersväng och marschera upp närmare till boningshuset; då såg han det ominösa fönstret stå öppet; en hvit fruntimmersarm syntes tillika med en stor löfqvist; det såg ut som armens ägarinna ifrigt jagat ut en insekt. Sedan slogs fönstret bullersamt igen, och den «¯talande qvisten¯» ställdes mot glasrutan. Hvem var gladare än vår Feodor, som snart såg skymten af en ung qvinna långsamt vandra den väg, som förde till mötesplatsen. Ingen af hans rekryter längtade mera än han efter befrielsetimmen. Den kom, och han skyndade andra vägen. Stugans dörr stod öppen. Flickan, med en liten svart duk knuten om hufvudet, stod der framme vid fönstret och pysslade om fogeln i buren, liksom omedveten att någon kom in. Feodor nalkades tyst, och lade sakta handen för hennes ögon. «Hvem är det?» frågade han.
Och dä Banco Utskottet äger grundad anledning tillden glada Den 5 October. 27 L glada förmodan, att Riksens Ständer wid sin nästa sammankomst, skola finna deras Banco. Werk, hafwa hämtat förnyad förmäga, till ytterligare utsträckning af de biträden, som Nä. ringarne i allmänhet, och witze Närings grenar i synnerhet, oafbrutit sätt, och framgent fä be. gagna; tror Vanco-Mskottet fig ej fela, dä det till de Respectiwe Ständens upplysta ompröf. ning och gunstbenägna godtfinnande wörd.amt öfwerlemnar, huruwida ju icke, meranämde, egentellgen till Landtbrukets nödwändiga under, stöd ämnade Discont rättighet, mä intill nästa Lagtima Riksdag, under anbuden säkerhet, och emot förbehällen Ränta, af Magazins-Dircctionen, efter förefallande behof, fä nyttjas. Arebro den 5 October 1810. K. kmlc. L. 6^!Ien!,lrö!Z. Usrz kä. lkinormäsr, kl. Obmsn. k/l. kkslswZius. Uxllä k«r Lrmtelige Mk5-§l8ii!leo äei» 6 ONolier iZr». Wördsamt Memorial. Ä?ed anledning af erhällne Retkätzer ifrän z:ne Riks. Ständ fär nu det särskilta Utskottet den äran afgifwa sitt »Mande öfwer den bäde hos Högloft. Högloft. Ridderskapet och Ädeln och det Hederwärda Bonde-Ståndet wäckta fräga, om widtagande af wista sörsigtighets mätt i anseende till f. d. Konungens wistelse-ort och till afwändande af ett försök ä dest sida att nalkas eller beträda Sweriges gränsor.
Emedlertid vill jag begagna tillfället för att upplysa, det de egentliga och verksamma controllerna emot de befarade missbruken redan äro vidtagna genom de 2:ne stadganden, som föreskrifva: a) att insättningar hos kame reraren oundgängligen skola ske (i Stockholm) medelst bancoattest, men icke contant, samt b) att uttagning af beviljade lån aldrig får ske utan företeende af speciel fullmagt från låntagaren. Sedan nu äfven detta sednare stadgande tillkommit med anledn. af kamereraren Lindstedts vingleri»' vid Malmö discont och af derpå följande K. M:s nåd. dom, så anser jag controllerna emot de angifna missbruken vara till den grad fullständiga, att de göra andra stadganden i detta fall, ringast sagdt, öfverflödiga och onyttiga. Jag förnyar derföre min anhållan om propos. på återremiss af memor., under förutsättning, att mina vid detsamma gjorda anmärkn:r få blifva till Utsk. följaktiga. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Till försvar för Utsk:s memor. har jag icke hört mer än ett skäl, som jag anser af någon vigt, det nemi, att det beror på kamereraren att ställa sina kunders låneansökningar främst på föredragnlslistorna, på det de först må erhålla lån. Detta vore, i händelse af penningebrist inom disconten, en kränkning af andras rätt, så framt eljest den ordning kan råda inom discontverken, att det beror på en tjenstemans godtycke att upprätta föredragnlslistorna huru han behagar. För mia del har jag åtminstone föreställt mig, att ansökningarna numereras i den ordning de inkomma och i denna nummerföljd uppföras på föredragningslistorna. Skulle likväl eu sådan ordning icke vara stadgad, så föreslår jag, att den för framtiden må blifva införd, hvarigenom allt hinder undanrödjes för kamererarens bibehållande vid den rättighet, hvaraf han hittills varit i besittning, att vara enskild commissionär, synnerligast när den ordning blir vidtagen, som nu är föreslagen, att penningarna icke få tittagas utan mot särskild fullmagt.
Då vårt sjöförsvar, om det kommer att påkallas, troligen kommer att bestå i skärgårdskrig, blir äfven en kännedom af våra skärgårdar af större vigt än den öfning, som på större fartyg i sjömannaväsendet kan inhemtas. Slutligen har Hr af Billbergh sagt, att man för flottans öfning hellre kunde anslå en viss summa af tullverkets öfverskott, än att sammanblanda flottans och tullverkets interessen. Detta gifven mig anledn. att tänka på det hufvudsakliga skäl, som kan ligga till grund för den åsigt, att flottan icke skall användas till Den »5 December c. m. 219 kustbevakningen; och jag medgifver, att detta skäl är talande mot det förslag, jag understöda Det förefaller mig klart, att landbevakningens inkomster af lieslag komma att betydligen nedsättas, om en sådan sjöbevakning utanför landbevakningen kommer att organiseras; men jag tror icke, att detta skäl bör kunna föranleda till förändrad öfvertygelse, i fall man tror, att lurendrejeri och tullförsnillning lättare skola kunna förekommas genom landoch sjöbevakning tillsammans, än genom den ensamma landbevakningen. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Det ämne, som nu är föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, har blifvit så vidlyftigt utveckladt, att jag icke kan hafva något att deri tillägga; men jag anhåller att få föreslå en modification, soin troligen skall förlika de skiljaktiga meningarna. Då jag nemi. delar den opinion, att en väsendtlig fördel för conlrollen å tullinkomsterna åstadkommes genom en armerad kustbevakning, samt en bestämd fördel vinnes för flottans öfning derigenom, att flottan iakttager en sådan bevakning, är jag ock af den tanka, att R. St. borde åt K. M. öfverlemna att af tullmedlen använda en viss del för den s. k. kustbevakningen, dock så, att man derjemte bestämdt antyder, att ett sådant anslag icke äger rum, så framt icke öfverskotten på tullmedlen skulle dertill gifva tillgång.
Med de theoretiska grunderna måste först börjas, alltid dock med hänsyn till den tillämpning, som af dessa sedan skall göras; då dessa grunder blifvit tillfyllest inhemtade, inträder det praktiska stadiet, under hvilket praktiken väl är det öfvervägande, men med ständigt afseende på de theoretiska grunderna; theori och praxis måste då gå jemna steg med hvarandra. Men för inhemtande af praxis är det oundgängligt att tillfälle beredes att se och i verkligheten studera de processer, som utgöra föremålet för den vetenskapsgren, uti hvilken praktiska insigter skola förvärfvas. Lika litet som någon kan bli praktisk läkare, utan att i verkligheten hafva studerat sjukdomarne och sjuk - 252 Deu 18 April f. m. domsprocesserna, lika litet tror jag att någon kan bli praktisk bergsman ntan att bafva studerat grufbrytning, malmsmältning och metalltillverkning m. m.; båda må hafva huru djupa theoretiska studier som helst. Rfter dessa allmänna anmärkningar öfvergår jag till nu ifrågavarande ämne. Ar bergshandteringen en praktisk vetenskapsgren, eller ett praktiskt yrke, som hvilar på theoretisk grund? detta lärer väl ej kunna förnekas. De till bergsvetenskapen hörande theoretiska ämnen äro: mathematik, physik, kemi, mineralogi, geologi, allmän metallurgi m. m.; de praktiska: speciel metallurgi, med tillhörande praktiska ölningar, markscheideri och grufbrytning, bergsmekanik och maskinlära, skogshushållning och brnksekonomi m. m. Huru och hvar skall undervisning i de förra och i de sednare meddelas? Båda skola enligt K. M:ts Nåd. Propos. flyttas från en bergslagsorl, der de nu äro förlagda, till hufvudstaden, och der förenas med teknologiska institutet. Jag beder ingen misstyda eller illa upptaga att jag framställer följande frågor: vere det skäl att flytta undervisningen uti landtbruk från Ultuna till Upsala, från Alnarp till Lund? undervisningen i navigation från Göteborg till Alingsås; från Stockholm till någon uppstad? Skulle någon framställa dylika förslag, torde han visst ej erhålla många anhängare för sina åsigter.
St:r gjort sig gällande uti bränvins-lagsliftningen, eller att så mycket som möjligt inskränka bränvinsbränningen, vore om spanmålspriserna, dels lill följd af en förväntad rik skörd, dels till följd af bränvinsbränningens inställande under hösten och vintern, skulle just under tiden, då allmogen skall betala sina skatter, nemi. Jan. och Fehr., till den grad falla, att landtmännen härigenom blefve högst lidande. Ehuru utsigterna, i afseende på den blifvande skörden, äro ganska lofvande, tror jag dock, att man häröfver icke kan med bestämdhet yttra sig, förr än man afvakta! Augusti månad eller den tid, då höstsäden kan vara inbergad. Af dessa skäl skulle jag hafva önskat, att, i fall det låtit sig göra, behandlingen och afgörandet af denna fråga blifvit upskjuten ännu en månad. Skulle R. o. Ad. anse, att den icke kan upskjulas, utan bör ju förr dess heldre afgöras, får jag för klara, att jag är mera böjd att afslå än att bifalla Utsk:s Betänk. Jag anhåller, att detta mitt yttrande måtte uti prot. blifva uptaget såsom en reservation af mig emot Utsk:s beslut. Sedan härefter Gr. Lagerbjelke och Gr. Taube förklarat sig vilja afstå från den af dem begärda bordläggning, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att, derest inga andra ledamöter påyrkade Merms bordläggande, diskussionen derom komme att fortsättas. Gr. Posse, Knut Axel: Jag hade föreställt mig,att Serskildta Utsk:s åtgöranden hade haft 2:ne syften, det ena att ge - 366 Den 19 Juli. norn inskränkning i bränningstiden förminska bränvinsfloden, och det andra att förekomma lönnbrännerierna, men genom detta Betänk, har jag funnit min villfarelse fullkomlig, ty jag kan icke finna annat än alt Ulsk. befarat brist på varan och inden synpunkten sökt bedöma frågan.
Diverse omkostnader i Lubeck för indraget silfver Behållning vid årets slut 2,532,467: 12. 6,117,040:12 A/,61 o,899. Angående inkomst och utgift i följd af vexelhandeln förefinnas detaljerade upplvsningar i ofvan åberopade Revisionsberättelser, hvaraf inhemtas: ■' 1859. 1860. 1861. att Inkomsten utgjort Behållning således Uppgift i berörde hänseende för detta år kan först efter årets utgång meddelas. Banko-Utskottets Memorial N:o 1. 13 Indragning af silfver in natura har ifrågakommit under 1860 och innevarande år. I Revisionsberättelserna lör nämnde år äro intagna utredningar öfver kostnaderna för indragning af silfver, hvilka kostnader, fördelade på det antal Riksdaler, som det indragna silfret vid utmvntning lenman Banken, angifva följande resultat: 1860. 1862. För skillnaden imellan Hamburger Banko och Svenskt Silfver Specie Rmt 0,00901. 0,00902. För Myntskatten „ 0,00755. 0,00755. För Omkostnaderna „ 0,00653. 0,00589. S:gr Rmt 0,02309. 0,02246._ och således för hvarje 4 R:dr Rmt-stycke „ 0,9,236. 0,8,984. eller utöfver 9 öre för 1860, men något under 9 öre för 1862 för hvarje 4 R:dr Rmt-stycke; härledande sig skillnaden derifrån, att Fullmäktige detta år lyckats något nedsätta de med indragning af silfver förenade kostnader.
De hade vid middagsbordet, när frågan var om doktor Ström, sett henne se oändligt mystisk ut, och bådo henne nu enträget att säga hvad hon visste. Som min penna är för trög att följa det snabba loppet af hennes tunga, vill jag endast ge ett utdrag, förutgånget af en och annan upplysning om personen. Ström, som i flera år varit stadens enda läkare, hade i senare tider erhållit en medtäflare i professionen, som minskat hans praktik och inkomst. Bekymmersamt nog för en husfader med åtta barn, der de äldsta döttrarna vuxit upp med de anspråk, förmodad skönhet och småaktig titelhögfärd alltid ge åt en försummad huslig uppfostran. Så länge han ensam varit herre öfver de goda stadsboarnas helsa och lif, var han förbehållsam i sitt väsende; i de muntraste samqväm förföll han ofta i distraktioner; ty han ville bli ansedd för en mäkta lärd man. Men sedan han sett sin antagonist omtyckt och sökt för sitt behagliga och muntra umgängessätt, utan att man derföre satte hans kunskaper i fråga, gjorde Ström en frontförändring i hela sitt väsende. Han spelade muntergök, radoterade, berättade anekdoter — qvicka i hans egen tanke, plumpa och tvetydiga i andras. Det oaktadt förlorade han den ena bättre kunden efter den andra. Af harm öfver det tvång han, för att bibehålla krediten, ålade sig i umgänget med fremmande personer, tog han igen sin skada hemma, der han spelade hustyrann. Aldrig kunde den stackars hustrun göra eller tala honom i lag, så mycket mera, som hon ej kunde finna sig vid hans nya sätt att vara. Missaktad af mannen, blef hon det äfven snart af barnen, som gjorde nästan hvad de ville. Nu inträdde en lofvande tidpunkt för vår eskulap. Ryssarne togo landet i besittning, ett sjukhus inrättades och han erhöll läkarevården; patienternas antal ökades med hvarje dag; besynnerliga rykten gingo — dem lemna vi derhän — nog af, husets affärer antogo ett bättre utseende, åtminstone till det yttre. Ström hade genom en för honom lycklig händelse blifvit chefens läkare, och man vet huru underordnade gerna följa sina förmäns exempel.
Med den odling Språket wunnit, med renade begrepp i flera delar, hwilka kunde räknas såsom öfwerlefwor af en äldre troslära, hade dock bruker smäningom afwikit frätt tvifla föreskrifter och behofwet af en förbättrad Handbok börjat att alt mer och mer kännas. Detta föranlat Glorwördigst i äminnelse Konung Lvsnk IIIatt uti strifwelse af ben 9 6zo Den 14 Zebruarii. Februarii 1789 anbefalla Preste - Ständek, att ine komma med underdånigt utlakande om de ändringar i ritualen, som kunna finnas nödige och nyttige. Derom öfwer ades wid Jubelfesten är 179g och blef arbetet updragit ät Committerade, hwilkas förslag till en förbättrad Handbok är 1799 af Trycker utgals. Öfwer detta förslag yttrade sig pä Nävig befallning Preste-Ständet wid Riksdagen i Norrköping är 1800 och tillstyrkte i underdänighet dest öswerfeende och ur» giswande, hwarmed likwäl kommit att dröja till nu warande Riksdag. Wid den samma har Preste-Ständel ännu närmare öfwersedt och granskat förstaget och hos Kongl. Maj:t i underdänighet anhällit, att samma förslag, med de förbättringar som af Ständer blifwit gjorde, mätte säsom en ny Kyrko-Handbok till allmän efterrättelse Utfärdas; dock att i de delar som närmare röra enskilta personer än den allmänna Gudstjensten, det mL wara hmar och en fritt att wälja af gamla eller nya formulairet för Barndop, Brudwigsel och Barnaqwinnors Kyrkogäng, enär det hos Predikanten tillkännagifwes. Kongl.
Bifölls; och JM 58, i anledning af väckt motion om anslag til! omläggning af allmänna landsvägen emellan Borås och Sundholms gästgifvaregård i Marks härad samt till understöd åt utfattiga i samma härad. Utskottets tillstyrkande sid. 7. Bifölls. Hvad vid slutet af Utlåtandet anföres, Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Statssamt Allmänua Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: JM 14, i anledning af väckt motion om åtgärder för vinnande af en bättre prestbildning och åstadkommande af medel dertill; JM 15, i anledning af väckta motioner om undersökning af arealen och beskaffenheten af Statens skogar samt om anslag för berörda ändamål; Prol.-Utdrag den 7 Mars 1863. 263 •A2 16, i anledning af väckt motion om augmentsräntornas iogående till Statsverket mot ersättning till rusthållarne; och M 17, i fråga om indelade räntors och tiondes uppbärande och redovisande af Kronans uppbördsmän, m. m. S, D. Föredrogs ånyo och bifölls Bevillnings-Utskottets Betänkande, JVS 6, i anledning af väckt motion om nedsättning af portot för enkel brefvigt lill 10 öre. S. 11. Föredrogos ånyo Utdrag utaf Höglofliga Ridderskapet och Adelns Pro tokoll den 28 sistlidne Februari, innefattande, bland annat, dels nämnda Riks-Stånds beslut i afseende å första punkten af Stats-Utskottets Utlåtande, J\2 45 Litt. A., i anledning af väckta motioner angående förändrade grunder för mjöl och sågqvarnars beskattning, dels inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att i samma beslut sig förena. Inbjudningen antogs och Protokolls-utdraget lades till handlingarne.
Mebel. år 18SO. ar ISSI • Balans från föregående året: Credit* Utgifter: — Balans till påföljande året: Vid flera föregående tillfällen hafva Rikets Ständers Revisorer förmält, hurusom öfverllyttningar skett från statsanslagen för detta lustslott till anslagssummorna för Haga Kongl, lustslott, och sednast församlade Revisorer, hvilka jemväl härom gjort anmälan, yttrade, med anledning af Ståthållare-embetets afgifna förklaring öfver enahanda vid 1849 års Statsrevision framställda anmärkning, den förmodan, att dylika öfverflyttningar icke vidare torde komma att äga rum. Under år 1850 har emellertid en dylik öfverflyttning ägt rum till ett belopp af 5,940 Rdr 42 sk. 5 rst., hvilket blifvit i räkenskaperna bland utgifterna upptaget _ 118 _ såsom lefverering till Haga lustslott, i stället att detsamma, enligt Revisorernes tanke, bordt utbalanseras såsom en fordran hos nämnde lustslott. Revisorerne, sorn funnit sig böra ä förhållandet ånyo fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, anse derjemte nödigt, att ett särskildt .konto i räkenskaperna upplägges, som redogör för liqvidationerna de båda slotten emellan. Strömsholms slott. Dess räkenskaper äro i Kongl. Kammar-rätten granskade för år 1850 med och för år 1851 utan anmärkningar. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: Debet. år 1350. år 1§5I. Balans frän föregående äret: — Uppbörd: Af statsanslaget, enligt Rikets Ständers stat, rätteligen utgörande: oindeltjj^spanmål 67 tunnor efter marke gångspris, förslagsvis beräknade å 6 Balans till påföljande året: Utgifter: Härvid fa Revisorerne anmärka, att, da uti 1850 års kapitalräkning den kontanta behållningen, vid årets slut, utbalanseras med 186 Rdr 22 sk., densamma uti ingående balansen för år 1851 upptages till endast 185 Rdr 22 sk. — 119 — Kongl. Vetenskaps-Akademiens räkenskaper, hvilka blifvit i Kongl.
Den särskilda tabellen för städerne utvisar, att statsbidragen för Carlskrona uppgå till sammanlagdt 65,620 R:dr 40 sk. 11 rst. Af de bidrag, som i tabellen upptagas under rubriken Klereciets underhåll och diverse onera, hat va utgått för hus och tomter till: Afgift lill underhåll af stadens kyrkor 1,417: 10. c. 13 samt för personer hufvudsakligen följande: - Afgift till sLadspastoratet 3,300: 31. — » till amiralitetskyrkan 174: 42. — Öretalsafgift , 1,726: 32. — Afgift till handelskassan 236: Folkskoleafgift 1,221: 36. — Extra afgift sistlidet år i och för koleran: — För ungdomens undervisning finnes en lägre lärdomsskola med 4 ordinarie lärare och 3 duplikanter, uti hvilken medeltalet af lärjungar under de ifrågavarande åren varit 96 och högsta antalet samtidigt 103; vid Kongl. Ma j:ts Flotta artilleri-, styrmans-, konstruktionsoch skeppsgosseskolorna, äfvensom en barnhuseller folkskola för amiralitets-församlingen samt en särskild folkskola för stadsförsamlingen, den förra beräknad för 400 barn och den sednare för 200; hvarjemte en småbarnsskola för 90 barn år 1849 blifvit inrättad och underhålles genom särskild donation och bidrag, så att, med beräkning af eleverne i lärdomsskolan och skeppsgossarne, hvilka sednare äro 260, tillfälle är beredt till allmän undervisning för 1,050 barn och yngre personer. Dessutom finnes en söndagsskola för handtverkslärlingar m. 11. samt å Kongl. Flottans skeppsvarf ett skeppsbyggeri-institut med 2 lärare. Sjukvården. För Kronans manskap är flottans sjukhus, och staden, som afiönar en särskild läkare, men saknar sjukhusinrättning, har vid behof fått sina sjuka, mot eller utan betalning, vårdade å Länets lasarett. Fattigvården.
Föredrogs å nyo och bifölls Statsocfi Banco Utskottens, den 24 sistlidne Februarii, under N:o 53, afgifna och, den 1 dennes e. m., på bordet lagda Utlåtande, i Prot.-Utdrag den 5 Mars 1830. 37 fråga om aflöning för den i sammansatta Utskotten antagne Secreterare. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Banco-Utskottets, den 2 dennes, under N:o 131, aflåtna och, den 3 derpåföljde f. m , på bordet lagda Memorial, med hemställan om en, till följd af Riksdagens förlängande, nödvän, dig blifven jemkning vid bestämmande af tidpunkten, efter hvars förlopp de förfallne Guldoch Silfverpanterne skola genom auction i Banken föryttras. S. D. Då nu å nyo föredrogs BancoUtskottets, den 27 sistlidne Februarii, under Nto 130, afgifna och, den 3 dennes e. in., på bordet lagda Utlåtande, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets, under N.o 120, förut meddelade Memorial, innehållande förslag till jemkning och Oinröstnings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens beslut i frågan om en på upplåning grundad Discontering för handeln och den större rörelsen; fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla hvad Utskottet i förstnämnda Utlåtande hemställt, samt godkänna den deruti föreslagna Voterings-propositionen.