Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
När åt en mänsklig själ frikostiga Gudar förunnat härliga gåfvor i mängd, tanke och känsla o c h vett, när åt gåfvorna se ' n en stor harmoni är förvärfvad, när de ej tränga hvarann, när de få verka i fred, visar på anletet sig en klarhet, den grekerna kalla Euphrosyne; vi ha intet, som svarar därmot. Glädtighet icke är n o g; ej munterhet säger detsamma; Huldhet liknar det mest; också med frid det kan ges. Älskliga namn på en älskelig ting! O att många det bure lika behörigt som den, hvilken dess tydning här fått. Dessa den gamle ärkebiskopens galanta verser äro skrifna så sent som 1 8 4 1, och det är med dem jag afslutar denna lilla axplockning ur en ung flickas poesialbum, därvid förbigående en mängd » dii minores&gt; och släktingar, hvilkas poetiska utgjutelser troligen mindre skulle intressera Iduns läsarinnor. Karl August Hagberg. Hvilken är, enligt eder åsikt, den märkligaste kvinnan i er provins? Glömmen ej, kära läsarinnor, att ifylla formuläret i n:r 32 och insända det till Redaktionen af Idun. i D U N 278 mig, men det blef aldrig af — troligen förorsakade postportot henne bryderi. Året därpå fingo vi underrättelse om hennes död. Och Fortsättning på en gammal flickas denna hustru hade haft med sig den efter våra förhällanden rätt vackra hemgiften af nittiofunderingar. tusen kronor. A f S. T. Att sålunda sätta hustrun pä förknappning (Forts. o. slut.) kan medföra flere olägenheter.
14 Försöken Th. Winborg &lt; &amp; C:is Stockholm tillverkningar af Concentrerad Kungsträdgårdsgatan 18 Bostad: Stora Vattugatan 2, Mottagning: helgfria dagar kl. i 1 0 — i 12 f. m. Theodor Blanchs Al männa LifförsäkringsKonst-Salong — Kungsträdgården — Ö p p e n: Hvardagar 9 — 5; Söndagar 1 — 5. Inträdesafgift 50 öre. Utställningen fortgår ännu endast några dagar. OBS.! Alvén. Silhouettkiippning Billigaste lifförsäkringsanstalt i Sverige. Inga aktieegare. i dödsfallsersättningar. tillgångar. årlig premieinkomst. K o n t o r: Drottninggatan 3 8. [380] af H r A u g. [407] [34] Tandläkaren För Gossar. * Engelska Chevlot ROLAND MARTIN * K a v a j e r Tandläkare Constance Elbe, Humlegårdsgatan 8, 2 tr. Rådfrågningstid 1 — 2. Soja, flere gånger prisbelönade och fullt jemförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. Mottagningstid helgfria dagar 10 — 2 och 4 — 6 e. m. OBS! Verkställer allt, som hörer till tandläkarekonsten. [240] * J&lt; samt Il patentstiekade JENGJUJLSILA. af egen tillverkning inkomna till billiga priser hos 5 6 Drottninggatan 5 6. Ständigt lager af Svarta äkta Lyoner-Sidentyger och äkta Schalar. i K. L. LUNDBERG &amp; C:i. £ $ å å - | I ErAZJTXZZED. R E G I M E N. ^ Bästa skydd mot köld och värme 1 * 2 Emaljerade Syltgrytor 1 Anker Heegfaards af minut i hvarje välsorterad parti i S k o g l u n d &amp; till salu i Jernhandel eller Bosättningsmagasin utmärkta samt i Olssons tillverkning finnes Gjutgodsupplag, Lilla Vattugatan n:r 34. För Normal-Underkläder. Prisbelönta med 6 Guldmedaljer.
Ulsk:s förslag går nemi. ut på att ett årligt anslag till ränteoch kapital-liqvider skall afsättas, svarande emot 5 proc. af det belopp, som uplånas, Om man nu antager att det är fråga om ett större lån, som icke på en gång behöfver uptagas, ulan som endast successivt skall komma till användning, och således blott successivt behöfver uptagas, så, enär Riksg:s-Kont. har hela den anvisade summan lill sin disposition, kan lånet uptagas till vida högre kapital-rabatt, än som blifvit förespeglad. Antaga vi det exempel, som blifvit anfördt, eller att Staten behöfde uplåna 5 milin-, hvilka kostade honom 5 proc., och som således gör 250,000 R:dr, så skulle, om första året endast en mill, behöfde uptagas, en ganska ansenlig kapital-rabatt kunna medgifvas, och delta vore icke förekommet genom förslaget. Visserligen kunde något vara vunnet dermed, men icke allt-. Man måste likväl i en sådan fråga, som denna, alltid komma derhän, att man tror att de personer, åt hvilka updraget är anförtrodt, handla klokt och förståndigt, och deruti ligger i sjelfva verket den bästa och enda regeln. Icke skulle man inom en annan representant-församling anse det vara billigt och försigtigt att på förhand tillkännagifva, huru lågt de, som kunna ega anspråk, böra spänna sin båge, för att tvinga dem att gå in på de vilkor, som föreskrifvas; men med den osäkerhet, som här f. nf. tåder ang:de Dyttan af så beskaffade saker, sorn de nu ifrågavar:de, och med den åsigt, som Ulsk:s förslag innehåller, att R. St. skola med treårigt förutseende kunna bedöma de förhållanden, som under mellanliden kunna inträffa, torde det vara nödvändigt att stadga sådana restriktiva föreskrifter, som här blifvit föreslagne. Hr Bildt:
En-gros-lager hos Otto Dahlström &amp; Komp. m Mört och välsmakande S p i s b r ö d 33 öre, v ' Knäckebröd 40 öre. Drottningg. O b s. Hvarje kaka 10 kg. hemsändes. mär kt med E. H. — E. K. Samuelsson. itabl. m. H. ställen. [1332] u s m ö d r a r! S e n a p, Mandåd efter engelsk och fransysk smak, flere sorter. M m l återkommer aldrig. 30,000 meter l:ma Halfylle Flanell som kostat grå 70 öre, röd 88 öre och hvit 84 öre, bortslumpas till grå 51 öre, röd Gl öre och hvit 01 öre metern. A. Williamson, Stockholm. [135GJ Ä t t i k a pä flaskor för utspädning. Ett nytt, osvikligt, smärtfritt likg tornsmedel (bättre un Collodln och alla j - andra liktornsmedel) borttager full^ komligt liktomar med roten inora kortaste tid. Inlagdt i eleganta kartonger har Deletor den stora fördelen fram— for alla dylika medel, att man stan" _ digt bär det på sig. Hvar och en Z som har liktornar skall skatta sig 5, lycklig efter att bafva användt Deletor. C * ^ Hvarje kartong kostar l kr., som in£ fl sändes som postanvisning eller i sparge märken. Posto. telegrafadress » De" * letor », Mörsil. Jf Ö ä SS Z Z r [G. Deletor. g f l i c k o r Försöken Th. Winborg &amp; i Stockholm tillverknngar af K M Agathe Backer-Grondahl. (Med porträtt.) — Till Finlands mödrar; poem af Zacli. Tojielivs. — Tngen af döttrarna vill stanna i hemmet; af Avs. — Iduns nionde pristätliug. — Farlig lek; skiss af Elisabeth Kuylenstierna. — Ärade läsarinnor! — Kejsarinnan Teresa af Brasilien. (Med porträtt.) — Koka med gas! — Exi ouppgjord räkning; af Sune Folkeson.
Men då, uti min tanka, bevillningen endast i verkligt och högsta nödfall bör ökas, och ‘enär utaf det extra anslag, 2,820,000 R:dr, sorn Rikets Ständer vid förra Riksdagen beviljade, ännu vid årets början 686,0(9 ^:c^r 24 s^- 10 r:stfunnos i behåll; då likaledes under loppet af innevarande år å samma extra anslag 210,000 R:dr blifva alt tillgå, och då dessutom gamla passevolancefonden presterar en tillgång af några 100,000 R:dr, hvilken, åtminstone förskottsvis, kan för nu ifrågavarande utgifter disponeras och användas, samt följaktligen, för bestridande af dessa utgifter, mer än tillräckliga medel redan äro att tillgå uti samlade fonder; så håller jag, före det rättaste hade varit, att Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t i Nåder, uppå de nu uppräknade, redan existerande tillgångar, äfven anvisa de utgifter, som Kongl. Majit, för de här ifrågavarande föremålen, i sin höga vishet pröfvar nödige. Då Högloft. Utskottet, i stället att omfatta denna utväg, beslntit tillstyrka Rikets Ständer, att med bevillning betacka ifrågavarande anslag, så vågar jag likväl tro, att dessa anslag både kunnat och bort undergå en ej obetydlig nedsättning, i följd af den grundsats jag redan haft äran yttra, att hevillningcn endast i högsta nöden bör ökas, och blott för så beskaffade utgifter* som verkligen äro oundviklige samt ovilkorligt nödvändige. Utaf de tvenne anslag, sorn Utskottet tillstyrkt, synes mig icke något enda till sitt belopp ega denna egenskap af oundgänglighet och ovilkorlig nödvändighet.
Maj b. 9 Juui b. 12 Sept. å. 8 Juli a. a. 5 Alij;, a. a. 15 Aug. b. 5 April b. 22 J ini b. 5 April b. 5 April b. 15 Juni a. a. 22 Sept. b. G Maj b. 18 Mars å. 3 Auj;. a. 12 Sept. b. 17 Okl. b. 13 Okl. b. 24 Mars a. a. 13 Maj b. 29 Mars b. 15 Maj a. a. 5 Juni b. 8 Mars b. 15 Aug. b. 11 Mars b. 22 Sept. b. C Maj b. 6 Maj b. 14 Juni b. 11 Sept. b. G Juli a. a. 2 Aug. l2^Aug. b. 8 April b. 22 Juni b. 8 April b. 1 April b. 17 Juni a. a. 21 Sept. b. 10 Maj b. 21 Mars b. 29 Juli a. a. 11 Sept. b. 17 Okt. b. 13 Okt. Boigare Stiindet. b. 21 Mars a. a. 11 Maj b. 29 Mars b. 13 Maj a. a 7 Juni Jb. 8 Mars b. 16 Aug. b. 11 Mars b. 21 Sept. b. G Maj b. 6 Maj b. 14 Juni b. 9 Sept. b. 10 Juli a. a. 3 Aug. a. a. 16 Aug. b. 1 April b. 22 Juni b. 5 April b. 1 April a. 17 Joni a. a. 21 Sept. b. lil, Maj b. 18 Mars 29 Juli a. 9 Sept. a. a. 17 Okt. b. 12 Okt. Uppfordrings-kosl till båtsmännen i Bobus Län, upphörande af • Upprensning af Nordre eif . ... „ af Tjufholms-sundet .. „ af Laforsen i Ljusne eif „ af Emmån . Uppror, om stiftande af en lag deremot .
Jag skulle nied ett ord på allt sätt söka öfvertyga BoudeSt. att comiterades förslag in 4:o litt. a sid. 193 är det, som för framtiden i alla hänseenden lofvar största fördelarne, såsom mest öfverensstämmande med landels närvar, ståndpunkt i stats-ekonomiskt hänseende, och då jag på anförde skäl sålunda finner mig icke kunna biträda denna del af K. M:s nåd. propos., anhåller jag att StatsUtsk. måtte föreslå U. St. att för deras del be sluta räntepersedlarnes förvandling lill en för all framtid bestämd penningeskatt, under de iakttagelser som comiterades betänk, innehåller. De indelta räntornes indragning till statsverket, och vederbör. embetsmäns förseende med motsvar. lönebelopp i penningar, har, på sätt comiterades betänk, fullständigt utreder, länge utgjort ett föremål för statsmaktcrnes likväl hitintills fruktlösa tillgöranden. lin sådan åtgärd föreslås äfven nu uti comiterades betänk., och synes utgöra ett oeftergilligt villkor för vinnande af enkelhet, enhet och reda i skatteväsendet. Då man jemför K. M:s propos. af d. 18 Nov. 1828 och K. hr. af d. 2 Febr. 1833 med den nu lill öfverläggning varande propos:n, så finnér man Regeringen i detta afseende hafva gjort ett betydligt steg tillbaka. Af det den K. propos. vidfogade Statsråds-prot. inhemtas, huru departits-chefen för finanserna, under vitsordande af alla de fördelar hvilka både för räntegifvare och löntagare skulle uppkomma genom de indelta räntornas indragning lill Statsverket och vederbörande embetsmäns aflöning med penningelöner, likväl icke ansett sig böra tillstyrka K. M. antagandet af comiterades förslag i denna del, hvadan nåd. propos. derom också icke blifvit R.
Tillgångarne understego således skulderna vid 1861 års slut med R:dr 33,151,630: 3. 7 — 50 - De uti den räkenskap, hvarom nu är fråga, upptagna, till användande för jernvägsbyggnaderna eller till rånteoch kapitalbetalningar å jernvägslänen afsedda inkomster, hvilka, i den man de influtit, blifvit å Riksgälds-kontorets för jernvägsbyggnadsmedlen öppnade särskilda räkning i Rikets Ständers Bank insatta, hafva under år 18G2 utgjort: Ytterligare återbetalning af de till liqviderna för 1858 års tillfälliga statslån förskottsvis använda medel utaf 18G0 års jernvägslån, Banko Mark 2,250,000 eller Riksmynt Rulr 3,000,000: — Godtgörelse för de till Rikets Ständers Bank i slutet af år 1802 öfverlemnade, till sistnämnde lån hörande, 44 procents obligationer å tillsammans 510,500 Thaler, utgörande återstoden af den andel utaf detta lån, som Banken öfvertagit, R:dr 1,279,653: 33. äfvensom för den derå, enligt dä tillika aflemnade räntekuponer, upplupna, men icke förfallna ränta, » 10,210: — » 1,289,863: 33. De under år 1862 till utbetalning från Riksgälds-kontoret förfallna årliga ränteoch amorteringsanslagen för jernvägslånen, nemligen: för 1858 års lån R:dr 1,166,666: 67. och för 1860 års lån » 1,466,000: — eller tillsammans R:dr 2,632,666: 67. hvaraf, medelst öfverlåtande på dessa fonder af Riksgälds-kontorets fordringar för tillsvidare förräntade medel, godtgjorts » 1,663,631: 94. och kontant erlagts genom insättning å ofvannämnde banko-räkning » 969,034: 73.
Hwetlanda Gästgifvaregård bär i häradet, är en af Länets större samlingsplatser: der fem stora landsvägar sammanstöta, der Ting och Marknader hållas, der trupper sammandragas och öfvas och der Apothek samt Post-Contoir finnas. Lannaskede Hälsobrunn samlar här under sommartiden fremlingar till orten. Jordbruket i Östra Härad står på en liög ståndpunkt, ty Häradet bär från längre tider tillbaka haft Possesionater, de der utmärkt sig så' som stora Odlare och Landthushållare* Derigenom befinna sig fler»1 Landtegendomar mycket väl milliverade och såsom sådana, eller eljest af mera betydenhet, må nämnas Trollebo, Farstorp, Salshult, Gölberga> Trishult, Hellinge, Bjädesjö och Flishult. Någon egentlig Bruks-egeO' dom finnes här icke. Västra Härad har svagare jordmån i allmänhet än något af de föro* beskrifne, Härifrån gör dock Nydala Socken ett undantag, hvarföre oc» Medeltidens Munkar, hvilka i trakten icke kunde finna en mera frukta* lokal, till bostad, här byggde Nydala Kloster i Konung Sverker dd1 äldres tid år t »44- Ännu är Nydala Säteri med sina underlydande hemman, Häradets största gods och ett bland de större i Länet, pryd' ligt bebyggd!; pcb med omsorg underhållit af ägaren Ryltmästaren Silf' versparre. Här förekomma derjemte två andra i fordom tid markvard^ ga Herre-Säten Eksjö Hofgård ett af de ädle Slurarnes och Lundholmen) Gyllensljernornes stamgods. De underlydande Hemmanen äro länge seda1* undansålde till Bönder, men Sätesgård arne ännu ostyckade, och, lyck' ligtvis, i sådana händer som omsorgsfullt bibehålla en viss qvarlefva a deras fordna storhet. Hök med Lindefors Bruk och underlydande Hemman pryda Häradets norra del, och Winsjö, Fredricsdalil, Prinsnäs^ Hullerstad, Thorarp, Björnskog, och Nordanskog äro för öfrigt alt alif bland Häradets mera utmärkte possessioner.
5 Angående Riksgälds-kontorets skulder. § 2« De af Riksgälds-kontoret för upptagna lån, roed undantag af den fordna utländska statsskulden, utfärdade och förut icke inlösta, eller eljest, jemlikt Rikets Ständers beslut, ur räkenskaperna afförda obligationer, äfvensom de obligationer, hvilka hädanefter varda af detta verk ulgifna, böra, så till kapital, som upplupna räntor, enligt desammas ordalydelse, infrias; hvarvid dock den af Rikets nu församlade Ständer för några längesedan förfallna obligationers inlösande bestämda preskriptionstid till 1849 års slut iakttages, så vida allmän kungörelse om denna preskriptionstid under innevarande års lopp varder af Kongl. Maj:t i nåder utfärdad. § 3. Jemlikt Rikets Ständers, vid 1815 års Riksdag, fattade Beslut och Riksgälds-kontorets, till följd deraf, under den 9 November samma år, utfärdade förbindelse, utbetalas en summa af tvåhundratusen r:dr årligen till Hans Majit Konungen eller Dess arfvingar efter successionsordningen af den 26 September 1810. § 4. För det, enligt 177q års riksdagsbeslut, såsom hemgift åt dåvarande Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, anslagna kapital af etthundratusen r:dr, erlägges af Riksgälds-kontoret fem procents årlig ränta, hvilken, efter Hans Maj:t Konungens anvisning, qvartalsvis utbetalas. § 5.
Jag förenar mig för öfrigt med Herr Lagmannen von Rööks reservation.” N:o 39. Ank. till Exp. Utsk. :den 23 April, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af vackt fråga om af skaffande af offentlig afbön. Det åligger Lag-Utskottet att meddela utlåtande öfver Rikets Ständers Justitae Ombudsmans vid denna Riksdag, uti sista embetsberättelse!!, gjorda hemställan, om icke det, i sammanhang med straffbestämmelserne för ärekränkande beskyllningar och äfven för vanvördliga yttranden i tal och skrifter, stadgade offentliga afbedjande af förbrytelsen inför Rätta borde afskaffas. Jemte uppräknande af de lagens rum och författningar, hvarest offentlig afbön är påbjuden, nemligen: 5 Cap. 2 §, i4 Cap. 2 och 3 §§, i5 Cap. t) § Missgernings-Balken, sistnämnde § sådan den lyder i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779, 60 Cap. 2, 4 och 5 §§ samma Balk, 9 Cap. 4 § Utsöknings-Balken, 14 Cap. 7 § Rättegångs-Balken samt 9 och 10 §§ af Kongl.
Det ligger likväl i sakens natur, att rättigheten bör finnas, och då vi komma till lånerörelsen, är det tid nog att tala om garantierna deremot. — Efter hvad jag nu haft äran anföra, återstår endast att yttra några ord i anledning af Frill. Cederströms kategoriska omdöme öfver privatbankerna och Hr Lagerlijelms, som mig synes, med mera sakkännedom afgifna yttrande i samma ämne. Jag tror, att privatbanksystemet, om det utbildas i naturlig ordning, skall visa sig medföra mycken nytta. Framkallas privatbankerna af behofvet och understödjas såväl af opinionen som af en fast vilja hos associationerna sjelfva att noggrann! uppfylla sina förbindelser, är jagöfvertygad, att man deraf kan vänta sig framgång; men lika med Hr Lagerhjelm tror jag ej, att man kan bygga på deras utbildning så hastigt, att hela banksystemet för närvar, derpå skulle kunna byggas. Först då, när ett verkligt behof för statsbanken inträdt att indraga sin rörelse, kan erfarenheten visa, att privatbankerna fått en sådan stadga, att de kunna sättas i stället för statsbanken. Hr von Troil, Emil: Här äro gjorda flera anmärkningar, dels mot redactionen, af åtskilliga Hrr, som för öfrigt instämt med Utsk., och dels af andra, som i sjelfva saken varit af en annau åsigt. För de förstnämnda ledamöterna torde jag få börja med att uppläsa ett redactionsförslag, hvarmed jag hoppas, att de skola blifva nöjda. Det lyder, som följer: Bancostyreisen berättigas, då Bankens säkerhet det fordrar: att försälja, till större eller mindre belopp, Bankens in ne hufvan de statsobligationer: att, i utbyte emot Bankens ägande in tecknade fordringar med 4 proc:s ränta, af R. St:s Riksg.- cont erhålla ett motsvarande belopp af Riksg.- cont:s o uppsägbar a obligationer, äfven löpande med 4 proc:s ränta; att upptaga lån mot räntebärande obligationer, ställda på viss tid eller uppsägning, samt att, derest sådant emot förmodan af behof påkallas, minska eller indraga Bankens lånerörelse.
Då slägtingen, hvilken var designerad till en hög plats i ministären, oaktad t Matschtets ifriga protester fortfor att nedsätta dennes frisinnade vän, reser sig slutligen Matschtet, kastar sitt glas med varmt te i ansigtet på interlokutören och lämnar rummet. Följande morgon afreste han till Kijew, där han någon tid idkade studier vid universitetet och knöt intima förbindelser med en mängd af de Ukraiaofila professorerna. Året 1871 har varit af stor betydelse för hela det tänkande Ryssland, å ena sidan på grund af tilldragelserna i Frankrike och å andra sidan genom processen mot den Nietschajewska organisationen i Ryssland, vid hvilken mera än 80 personer dömdes för ett försök till bildande af en hemlig förening. Dem » första allvarsamma förödelse inom partiet framkallade hos den frisinnade ungdomen stor nedslagenhet. Men heta hufvuden och lifliga hjärtan kunde icke stanna vid nedslagenheten. » Vi äro överflödiga i vårt land », tänkte de, » då våra begrepp, som dock äro den nuvarande bildningens sista ord, icke motsvara det ryska lifvets och tänkandets ståndpunkt. Vi äro här främlingar, med våra åskådningar kunna vi, om vi skola blifva vår öfvertygelse trogne, icke vinna någon ställning i detta halfasiatiska samhälle. Striden öfverstiger våra krafter: folket sofver och regeringen år allsmäktig — vi, en svag handfull tänkande människor hafva ingen utsigt i en strid mot sådana motståndare. Men vi äro blott genom börden förbundna med Ryssland, vårt fädernesland är hela världen, hela den utvecklingsdugliga mänskligheten, som fostrat oss med sina ideer. Låtom oss sålunda kämpa i spetsen för mänskligheten! Framstegets seger, där dess krafter äro mest koncentrerade, skall öfva inflytande på hela världens öde. » Af dessa ideer beherskades bland andra tolf unge män, som öfverenskommo att lämna universitetet och begifva sig öfver oceanen, dit där inga vidskepliga traditioner från en gången tid finnas, där människan och tanken äro fria, där allt tillhör framtiden. Bland desse var också den 21-årige Matschtet. * * Efter att hafva stiftat bekantskap med medlemmarne af den interna
Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, K:o 5. uppläsas, synes Ulskolten destomera lämplig, som, på sätt motionären anmärkt, ett närmare öfverseende af dessa räkenskaper icke torde kunna vid sockneslämman medhinnas, fä Utskotten, som i öfrigt inhemtat, alt dylika föregående revisioner redan på flera ställen ega rum, för vinnande af bestämd föreskrift i ämnet, vördsamt föreslå Rikets Ständer, att uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj.t anhålla, det Kongl. Maj:t, genom utfärdad förordning, utan rubbning af de föreskrifter, hvilka i afseende på granskning af kyrkornas räkenskaper genom serskilda författningar redan äro gifna, täcktes i nåder stadga, att nämnde räkenskaper skola undergå revision af ombud, dem församlingen må ega att för sådant ändamål å allmän socknestämma utse; hvarefter revisionsberättelsen tillika med räkenskapsförare/is förklaring öfver framställda anmärkningar, der sådana egt rum, böra å den för räkningarnas uppläsande bestämda socknestämma församlingen delgifvas. Stockholm den 28 April i 848. \:o 5 Ank. till Exp.-Utsk. den 29 April, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om tillägg titt 2 mom. 6 § af Kongl, härordningen den 17 April 1828, om forntida minnesmärkens fredande och bevarande. Med anledning af de olägenheter, som för enskilde samlare af fornsaker ansågos uppkomma, till följd af den uti Kongl, förordningen den 17 April 1828 angående forntida minnesmärkens fredande och bevarande, stadgade skyldighet om dylika konststyckens hembjudande till Kongl. Maj.t och kronan, har Herr Munck af Rosenschöld, Kils Rudolf, uti ett hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 5.
Tennoch blyaska samt tjära; tjär berm a eller v r a k t j ä r a. 274, 275 och 276 voter:s-propos:na godkändes i följd af Ståndets förut fattade beslut. Tobak, införselstullen. 277 voter:s-propos:n godkändes. Tobak, u t f ö r s e I s t u 11 e n. 278 voter:s-propos:n förbigicks i följd af Ståndets förut fattade beslut. a36 Den 5 April e. ra. T i - å d> Inbjudningen antogs, i följd hvaraf 27g och 280 voler:s-propos:na ansågos förfalla. Träd varor: bjelkar och sparr ar. 281, 282 och 283 voter:s-propos:na samt yttrandet ang:de anmärkt), godkändes. Trådva ror: bräder och plankor, så g a d e af furu och gran. 284, 285, 286 och 287 voter;s-propos:na godkändes. Trädvaror: bräder och plankor, sågade af alm, bok, m. m. Hr Prytz: R. o. Ad:s beslut att bär dela de ifrågavar. bräderna i två classer och att blott bestämma tull för dem af ek och ask men lemna de öfriga fria till utförsel, synes vara så väl grundadt, att jag tror R. o. Ad. ej böra antaga den föreslagna inbjudningen utan vidblifva sin mening och således godkänna voter:s-propos:n. Inbjudningen blef icke antagen, utan godkände R. o. Ad, 288 voter:s-propos:n. Träd var or: sågade, fane'rsk ifvor och handspakar. 289 och 290 voter:s-propos:na godkändes. Trädvaror: lister, sågade. 291 voter;s-propos:n godkändes.