Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är väl icke troligt, att någon bank för närvar, skulle kunna inrättas på landet; men vi böra ihågkomma, att t. ex, i den nära Götheborg belägna byn, som lyder under landsrätt, och i några större köpingar, der bankinrättning möjligen kunde framdeles komma i fråga, tillfälle dertill blefve afsknret, och jag inser icke, hvarföre ej K. M. borde kunna oclrojera en bank, som lyder under landsrätt, Delar under deli na synpunkt jag tror, att Ulsk:us förslag kunde bifallas, Den iG Mars e. m. Jag är för öfrigt förekommen och instämmer med Gr. Frölich i friiga örn utbytande af ordet bolagsreglorna emot bolagscontractet; oell då jag anser, att med bolagscontractet måste förstås hufvudskriflen, finner jag onödigt att begära det tillägg, alt detsamma i hufvudskrift skall tili rätten ingifvas. Frih. Cederström: Jag delar icke deras öfvertygelse, som tro, att TJtsktn haft för afsigt att befordra bankanläggning på landsbygden derföre, att de föreslagit, att häradsrätten skall få del af bankens privilegium och bolagsreglornä. Jag skulle tro, att en annan vigtigare afsigt legat lill grund för detta förslag. Häradsrätterna äro nemi. i landsorten öfverförmyndare och måste derföre vara i behof att känna hvilka individer blifvit ansvariga delägare i hankinrättningen. Detta är vigtigt för häradsrätterna, dä deskola nämna förmyndare. Det är således magtpåliggande, att delagärne äro kända icke allenast af rådhusrätten i den stad, der banken anlagges, utan äfven af häradsrätterna i hela provinsen. Jag kan ej heller gilla, att kungör, endast införes i tidningarna, och tror, att den äfven bör allraängöras i alla kyrkor inom provinsen. Jag instämmer för öfrigt i hvad bär blifvit yttrndt, att det ej vore förståndigt att tillåta privatbankers anläggande på landet, och att således en bestämdare redaction erfordras än den, sorn i Ulsk:tis och i Gr. Frölicbs förslag är uppgifven; ty enligt Gr.
Friherre Leäerkröm . ^acol, understödde Herr I^oräenäolpes tanke. Han trodde, att Ridderjkapets och Adelns bifall tilllönesummans belopp icke annorlunda borde anses, än som ett gillande i förhand. Men dä anmärkningar wid andra stallen i Betänkandet moro gjorde, ansäge han älerremist blifwa mödwändig. Herr Landtmarffalken gjorde derpå proposition pä äterrremifl, hwilken bifölls. I2ZH Den 24 Zobruarri. Zerr Grefwe» och ^andlmarskalkey upkä« sie 47 §. af Ri/ödaqs-Ordnjngen rörande Talemans Beredningen och frägade, huru Ridderstapet och Adeln behagade utse de Ledamöter af Ständer, som i. den? samrya borde deltaga. Grefwe ve!a 6akc!ie yttrade sig, alt ehuruväl han ansäge det wara ständers rättighet, att utse desie Ledamöter, önstade han, att det mätte updragas Herr Grefven och Lanhrmarstalken, att för hwarje gang serstilt kalla hwilka personer af Ridder» stapet och Adelq hay sjelf behagade. Gansta manga instämde häruti. Zerr Grefwe» och Landtmarffalken ftägade, om Ridderstapet och Adeln härmed allmänt förflarade sig nöjdes Bifölls. Högloft, RidderstLpek och Adely ätstildeskl.^tilltz. In kiöem ?rotocolli 6. Lilversiolxc. Mä^ Den 26 Zebruerii. 1237 Mändageii dcn 26 Februarii. Plenum kl10 förmiddagen. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hällit i Högloft. Ridderstapels och Adelns Plenum den 24 Februarii 1810. S. D. Fortsattes granstningen af StatsReglerings-Bilagan Litt. E., angäende MilitaireSraterne till Lands, jemte Stats.
Enligt det af Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års riksdag fattade beslut, afsågos med det då beviljade anslaget af 6,000 r:dr tvenne serskilda föremål, nemligen: uppförandet af kyrkor och inköp af ett prestboställe inom Wermlands finnmark. Sedermera hade Rikets Ständer, under seduaste riksdag, för sistnämnde föremål anslagit ett belopp af 1,000 r:dr, utan att, så vidt Riksgälds-kontorets regle mente visade, genom det sednare anslagets beviljande, någon tillökning i den, för samma föremål förut disponibla, anslagssumman medgafs eller någon förändring i beslutet om densammas användande stadgades.
17 riets personal och inventarier måst, under afvaktan å utgången af Skepparens egna räddnings-försök, i beredskap hållas, uti bergnings-afgift erlägga 25 procents förhöjning utöfver hvad 6 §. i allmänhet föreskrifver; att deremot, och då Skeppare, efter att hafva vägrat emottagandet af Dykeriets honom bevisligen erbjudna biträde, sedermera om hjelp anlitar personer, som icke äro i Dykeriets tjenst, eller vid bergningen begagnar för tillfället anskaffad redskap; men, då alla dessa hjelpmedel befinnas otillräckliga, omsider ser sig nödsakad att om räddning Dykeriet tillita, skall bergnings-procenten erläggas med femtio procents förhöjning utöfver hvad i 6 §. för hvarje Serskildt fall stadgadt finnes. Bevisning derom, att Dykeriets biträde blifvit Skepparen erjbudet, skall, der sådant äskas, å Dykeri-ombudets sida åstadkommas i den ordning allmänna Lagen uti 1 n Capitlet Rättegångs-Balken i allmänhet föreskrifver; och må öfverlemnandet till Skepparen i tvänne vittnens närvaro af detta Reglemente, på sätt 25 §„ sista Momentet här nedan derom förordnar, i de fall, då de närvarande ej förslå den Skepps Bih, till R. St-Fröt. 1828—183°> to.-de Sami. 3 B. i Häftet if 1 18 Exp.-Utsk. Förslag till lind. Skrif v. N-o 3 02. brutnes språk, betraktas som laga bevisning derföre, att Dykeriets hjelp blifvit honom tillsagd. 6 §. Då fartyg genom Dykeriets åtgärd blifvit af grund hjelpt eller ur annan nöd räddadt, utan att last behöft lossas, erlägges derföre fyra procent af lastens och fartygets uppskattade värde. Har sådant skett, sedan en del af lasten först måst lossas, erlägges, efter lika beräkningsgrunder, sex procent. Men, om lossning af hela lasten varit oundviklig, betalas åtta procent af lastens och fartygets sammantagna värde.
Betänkande voro renskrifne !6amt till underskrift framlagde, Utskottet fått emottaga åtskillige af de från Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium äskade upplysningar, dock endast rörande de under Andra och Tredje Provins Contoxren lydande Län, hvilket förhållande, ehuru dessa upplysningar nu mera ej kunde hafva något inflytande på Bevillnings ar* betet, Utskottet ändock an seth t sig böra tillkännagifva; likväl utan att Det funnit sig hafva an - Prot. Utdr. d. 3 Junii 1818. 559 ledning till ändring i hvad Utskottet uti sitt Betänkande anfört, rörande nödvändigheten af upplysningars erhållande vid framtida Riksdagar. S. D. Vid förnyad föredragning, biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi • Utskottets sedan den 21 sistledne Maj på bordet hvilande Utlåtande N:o 105 öfver yrkade Tabell-Forrrmlairer för Herrar Landshöfdingars Berättelser om årsväxten m. m. Den 5 Jtinii igiS* Från Häglofl. Ridder skap et och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskpllets den 26 sistlidne Maj aflåtne samt den 3 dennes på bordet lagde hemställan angående Revisionen af förvalltningen utaf de under Kongl. Krigs-Collegii Disposition stälde Kassor, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma hemställan, i anledning af dervid gjorde Anmärkningar, till Stats-Uttkottet återremittera. S. D. Då nu å rryo föredrogs Stats-Utskottets den 26 sistlidne
Jag skulle sålunda tro, att en missräkning af Utsk. ligger till grund för den föreslagna förändringen; och som meningen icke torde vara att inskränka bränningstiden för den som skall betala skatten, så tror jag man gör klokast uti att låta den gamla författningen i detta fall fortfara. Gr. af Ugglas: Jag skulle anhålla att Hr Printzensköld ville taga en almanacba och efterse, om icke från d. 15 Nov. klockan 12 på dagen till månadens utgång gör 15^ dygn; om han då lägger sina 14|~ dygn af Dec. dertill, så får han sin fulla månad. Efter först till bifall å Utsk:ns ifrågav:de tillstyrkande framställd propos., som besvarades med blandade Ja och Nej, blef propos. till afslag derå framställd och besvarades med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att lian ansåg Ja härvid hafva varit öfvervägande. Vidare förekom Utskins tillstyrkande i fråga om en tidsbestämmelse för beredning af mäsk till bränvinstillverkning, och yttradq sig derom Hr Braunerhjelm: I denna § har Utsk. gjort ett nytt tillägg i nu gällande författning, förmenande att deruti skulle förefinnas en brist, i fråga om mäsktillverkningen. Skulle en sådan brist verkligen vara för handen, så vidlåder den äfven den föregående författningen. Denne omtalar icke alls mäskberedningen, som är tillåten när som helst och af hvem som helst. Den kan ske för olika ändamål, såsom för beredning af ättika, prässjäst 472 Den 4 Maj. eller kreatursfoder, eller jäst, och det är omöjligt att urskilja för hvad ändamål den företages, eller bevisa att den gjorts för brän vinstillverkning, förrän mäsken kommer i pannan, för att der kokas till bränvin. Lika väl som Utsk. känner jag, att förfrågningar varit gjorda bos K. M., om mäskberedning skulle få företagas. Om någonsin det ordspråket, att »alla frågor äro farliga», kan finna sin tillämpning, så är det här; ty det gafs till svar, att roan egde rätt till mäskning 3 eller 4 dagar förr än bränvinstillverkningen skulle företagas.
Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 166, ÖLA. Anno 1752, Walborgsmässotiden och ther effter, hölts i alla församlingar sochnestämma, tå, utom kyrkio-räkningarna ej widare förehades; utan I Rödön öfwerlades om organistens lön, then sochnemännerne heller wille gifwa i penningar til 40 plåtar. Ryttare lofwade en half d. kop.m:t til mans årl. thet ock förmodes af soldater och husmän. Härom kommer framdeles at widare slutas och faststellas. I Näskot bidraga the i lönen lika mycket med Rödö sochen; hälst som the wilja betiena sig af samma organist, och få til sin lilla kyrka ett positiv, el. litet orgwerck. I Aspås understödja the til lönen, såsom förra året taltes, antingen i korn eller penningar. I Åhs uplåta the sin andel i nya Lindköp. bibeln till Aspås emot 6 d. kop.m:t. Rödön–Näskott–Aspås–Ås 24 augusti 1752 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 167, ÖLA. Samma åhr d. 24 aug. dagen effter thet orgewercket inwigdes, slöto Rödöns sochnemän i prestgården med organisten h:r Gabriel Brodien om 50 plåtar eller etthundrade d:r silf.m:t i lön för honom: wiljandes heller gifwa den i p:g:r än säd. Samma lön kommer på Rödön och Näskot at låta uträknas på röken, när man får wisst slut, hwad til understöd kan fås af ryttare och soldater. Och blef honom G. Brodien sedermer fullmacht af the begge intresserade församlingar meddelt: warande han både i musiken och lefwernet en skickelig person, then förste organist här i Jemteland; barnfödd i Enköping Westmanland an. 1730, och tilförne organist i Åkarby uti Upland, 1 mil ifrån Upsala. NB. Af Ås blef intet: Aspås ock lemnades.
Det icke klarinett o c h stråkinstrument, där klarinetten skötom lagom styf ståltråd. E n rak käpp, 1 | cm. i minst intressanta på utställningen är en väfstol i tes på ett mästerligt sätt af dir. Kjellberg, kom det genomskärning, är det redskap, som behöfs. Ungefull verksamhet. nummer å programmet, kring hvilket väl det mesta fär 1 dm. af ståltråden lemnas rak, och därnedanför Det rikhaltiga lagret af utställda föremål torde intresset samlade sig, nämligen Chr. Sindings viras tråden fyra ä fem hvarf omkring käppen, afknisärskildt kunna rekommenderas för den nu började pianokvintett (e-moll). Originalitet, klang och formpes strax därefter med en tång och lossas. Det julmarknaden. skönhet känneteckna denna komposition, som stälraka stycket är lagom långt att stadigt vira omkring ler sin upphofsman mycket högt på tonsättarnes grenen, på hvilken ljushållaren skall fästas. rangskala och lofvar särdeles mycket för framNågot, som kan sysselsätta äfven de minsta bartiden. Pianostämman erhöll en förträfflig tolknen, är upplockande af bomull, som skall ligga tillning af hr Richard Andersson. — Bubensteins stråkkvartett (f-dur) väckte likaledes lifligt bifall, reds i en korg att strö 6 o m fina flingor öfver granen. Kungl. operan, uppförde i måndags för första gånypperligt utförd som den blef. Den musikälskande Finnes hos någon af de större verklig förmåga att allmänheten bör vara hr AULIN o c h hans kamrater gen under innevarande säsong Boitos opera » Mefisköta vattenfärg och pensel, rekommenderas förfärtacksam, för det de framföra ej blott god klassisk stofeles? och detta med en rollbesättning, den bästa musik, utan äfven förstå följa med sin egen tid. digande af naturtrogna flaggor. Bleckslagaren kan som väl på mycket länge förekommit i denna opera.
Uplästes en af Hr Lagerhjelm, Pehr, inlemnad sålydande motion: Den nu gällande Tull-taxan ådagalägger tillvaron af prohibiIiva grundsatser för den del af Sverges ekonomiska lagstiftning, som af densamma beror. Befordra de Sveriges materiela välstånd? — verka de fördelaktigt på upfmningen, på nitet och driften hos närings-idkaren att ej blott vårda sin rörelse, men ock tillegna sig tidehvarfvets framsteg i hans yrke? — m. e. o. äro dessa grundsatser egnade alt nu för tiden väcka och framkalla intelligens uti den fosterländska industrien? Dessa frågor förtjena ett svar; ty de äro af icke ringa vigt! Jag sade: "Nu för liden!" emedan den period, hvaruti vi röre oss, är af helt annan art än hvarje föregående. Hvem ser ej huru industrien utvecklar sig med Jette-steg? Tiden har i allmänhet brottom, och utför på ett tiotal af år, hvad som fordom uptog ett århundrade inom skickelsernas stora verkstad för att fullbordas. Upfinningarna följa lätt på hvarandra. Knappt har den ena blifvit bekräftad, förr än en annan visar sig. Den yngre generationen har lättare alt finna sig hemmastadd under dessa vexlingar uti industriens verkningssätt än den trögare åldern, som i förment visdom heldre håller sig fast vid gamla idéer än arbetar sig in i nya förhållanden. Och hvarföre har ungdomen detta företräde? — Jo! •— emedan den betraktar allt med vetenskapens synglas, icke är fängslad af vanor och icke känner någon förskräckelse vid att beträda nya banor. Ett ralionelt tullsystem har till npgift ej blott att befordra den Närings-idkarens välstånd som njuter fördel af höga tullsatser, utan ock att lemna utrymme åt intelligensens sjelfverksamhet, hvaruti frihet och täflan ingå såsom mäktiga häfstänger.
December aflämnade och sedermera på bordet hvilande Anförande , angående det mindie skiljemyntets utväxling. S. D. Remitterades till Stats Utskottet. Kongl. Majus Kådiga Propositioner till Rikets Ständer : i:o Ang. sökt befrielse från Bränvins Bevillningens utgörande för åren 1810, i8ri och I8I3 af Personer å landet, som ej aga eller besitta jord. 2:0 I afseende på den vid 1815 års Urtima Riksdag yrkade rättelse i förfa1 tningarne öm afdrag till Sta ens förmån å Civile Embetsoch Tjenstemäns indelte löner. 3:0 Äng. användande af de innom Söder* manlands Lan befintlige så kallade Jag backar. 4:0 Ang. uppförandet af en Minnesvård’ ProtohollsUtdrag d. 18 UeC. 1817. 447 öfver Prins Carl August på Qvidinge Hed i Skåne, r,:o Ang. inrättandet af Allmänna Arbetsoch Corrections-Hus på Borgholms Slott och i Wadstena. 6:0 Äng. nödige medel och utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmagtliållande. Statsoch Bevillnings-Utskotten. Kongl Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer om en stadgad afgift af hvarje Mantalskrifven Person lill den Veneriska smittans hämmande, samt utvidgande af dertill nödige CuranstaUer. S. D. Blef Herr Ullbergs, Jon, väckte motion, angående så väl skyndsam verkställighet af Riksens Högloft. Ständers vid 18X5 års Urtima Riksdag fattade beslut, om t.yckning af Beneficiioch Benådningssamt Allmänna Indragnings-Sta'erne, med de se lan nyssnämde Riksdag deruti skedde förändringar, som ock, att Rikets samtlige SpecialStater måtte genom trycket bringas till Allmänhetens kännedom, tillika med allt hvad uti samma ämne blifvit uti Borgare Ståndet denna dag yttradt, remitteradt till Riksens Ständers Rtais-Utskott. S. D. Instämde BorgareStåndet uti det af Höglofl.
— Den i Husby socken redan år 1837 inrättade särskilde sparbank, som vid 1850 års slut hade en behållning af 8,220 R:dr 28 sk. för 139 insättare samt en hjelpfond af 826 R:dr 5 sk., åtnjuter jemväl fortfarande förtroende inom nämnde ort, så att insättarnes behållning vunnit den betydliga tillökning, att den vid 1855 års slut uppgick till 431 inotböcke'- med 22,152 R:dr 19 sk., deraf 2,034 R:dr 33 sk. tillhörde 123 soldater af Lifkompaniet vid Kongl. Dal-regementet, och utgjorde bankens hjelpfond då ett belopp af 1,484 R:dr 11 sk. 5 rist., allt Banko. 22 I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts för Stora Kopparbergs läns och bergslags enskilda bank meddelte och till 1857 års slut gällande oktroj, har nämnde banks rörelse fortgått under ifrågavarande fem år. Diskontrörelsen uppgick år 1855 med beviljade lån och utestående fordringar till 780,137 R:dr 16 sk., hvaraf vid årets slut 411,170 R:dr voro oguldne. Under samma år hade kassa-kréditivrätt blifvit beviljad 115 personer, hvilka på sådan räkning i banken upptagit 2,711,000 R:dr, hvaraf vid årets slut endast 80,400 R:dr icke voro återbetalde. På uppoch afskrifningssamt deposit-räkning hade under nämnde år varit insatte 1,324,300 R:dr och vid årets slut innestodo deraf 179,200 R:dr. I öfrigt utgjorde då bankens fordringar på, mot nedsatt ränta, enligt 1847 års bolagsstämmobeslut, till särskilda sockenmenigheter lemnade försträckningar till beredande af arbetsförtjenst åt fattige och försvarslöse personer 4,030
Oltinnnu äter föräldrurnu sinu zlligter emot durnen oell ensumt ät sdolun ol ve, lemm» omsorgen utt dildu durnens Iläde lije, tu oell förständ, 8ä försvärus sdoluns delu demödunds, oell den dodu dodstufven dun till oell med rsvusvu det dögre undligu lis, dvurtill s,o liggu inom mennisdodjertut. Oliuru 8älede8 en fördättrud, ullmun foldunclervisning ingulundu dör undunträngu eller dun göru den ensdildu inoni föräldruduset öfverflödig, unser dvongl. Nuj:t lidväl told-sdolor döru inom ullu försumlingur inrättas, dels emedun flere föräldrar linnus, 8om sudnu törmugu oell tillfälle, stundoni ufven vilju utt lemnu sinu duin nö<lig undervisning, dels emedun fränlullnudurn döru ezu tillfälle iniiemtu den undervi8ninA,8om 8ulinuden gfforuldrur eller unliöriAU elje8t 8liulle deröfvu deni.
Ber. p. 83.) Uppå derom af Stockholms Stads Drätsel-kommission gjord framställning, hafva Fullmäktige den 3 September 1846 beslutat, alt under en tid af tvenne år, räknadt från den 1 April 1847, till bemälde kommission emot en årlig hyressumma af 500 r:dr banko, upplåta det Tumba bruk tillhöriga, här i staden belägna, magasinshus, för att till slagteri begagnas, 32 Banko-Lfa kottets Berättelse, N:o t4. Utskottet, som, på de derför uti Fullmäktiges berättelse anförda skäl, icke funnit något att emot denna åtgärd erinra, bar till serskild pröfning förehaft den af bemälde kommission gjorda anhållan, att omförmälde egendom må antingen genom försäljning eller emot årlig hyra på längre tid till Stockholms stad upplåtas, samt meddelat Fullmäktige det fattade beslutet. §• 31. (1845 års Rev-Ber. § 67. 1847 år Rev.-Ber. §§ 75 och 76. Banko Fullm. Ber. p. 86.) Sedan Fullmäktige, med anledning af stadgandet i 250 § af Banko-Reglementet, låtit i allmänna tidningarna införa samt i de Tumba angränsande kyrkor uppläsa kungörelser om anbuds emottagande i och för utarrendering af Tumba bruks jordbruk, men endast fått emottaga 3:ne anbud, hvaraf det högsta befanns lyda å 80 r:dr banko, för år räknadt , samt bruksarbetarne, uppå tillfrågan, förmält sig icke vara benägna att, under något vilkor, jordbruket vid Tumba emottaga, hafva Fullmäktige, som ansett något vidare kungörande vara utan ändamål, helst jordbruket under de sednare åren lenmat vinst, samt anledning icke förefinnes, att ett motsatt förhållande skall inträda, hemställt, att ifrågavarande föreskrift måtte från Banko-Reglementet uteslutas. Utskottet kommer framdeles att öfver denna hemställan sig yttra; och inskränker sig således nu till den hemställan, att de af Fullmäktige i ofvanberörde hänseende vidtagna åtgärder måtte godkännas. §. 32. (Banko-Fullm.
Mälaren kommer att beviljas, och jag ämnar icke eller yttra mig deremot, men önskade hemställa, huruvida icke försigtigheten fordrade, att man icke bestämde Köping såsom banans slutpunkt, utan i allmänhet sjön Mälaren, då tillfälle lemnades öppet såväl åt bolaget alt verkställa ytterligare undersökningar, som ock åt K. M. all pröfva lämpligheten af den föreslagna utsträckningens ändpunkt. Jag (einnar detta till deras öfvervägande, hvilka lika med mig intressera sig för sakens framgång. En annan anmärkn. vid denna punkt synes mig af sjelfva sakens natur kunna föranledas. StatsUtsk. har nemi. föreslagit, att bolaget, för att komma i åtnjutande af de ifrågavande fördelarne, skall bilda sig inom slutet af år 1852 och jemväl inom nämnde tid hafva börjat anläggningen af banan. Mig vill det synas som en sådan föreskrift skulle göra alla andra beslut i denna fråga ändamålslösa. Vi hafva något hvar erfarenhet utaf hurti pass fort ärenden expedieras här i landet och nu vill man alt under loppet af denna korta tid allt skall medhinnas, bolag bildas, oktroj detsamma raeddeias, reglemente upgöras och sanktioneras, om hvilket allt en vidlyftig korrespondens måste föras emellan Sverige och England lill större delen under den tid af året då kommunikationerne åro mindre hastiga än nu. Skulle verkligen bolaget inom loppet af år 1852 vara fullkomligen organiseradt anser jag redan deruti ligga en i vårt land ovanlig skyndsamhet och nu vill man dessutom föreskrifva att det redan inom denna tid skall hafva påbörjat sina arbeten. Jag tror att detta knappast är möjligt och skulle således vilja föreslå den förändring uti liden, att bolaget skulle vara bildadt inom slutet af 1852 och inom Juni månads utgång påfölj. år hafva börjat arbetet. Afven på delta sått vinnes det omtalade ändamålet, att Rikets näslsammanträdande Ständer skulle få se banan öpnad och dessutom finge Regeringen tillräcklig tid på sig att med noga iakttagande af Statens säkerhet npgöra oell reglera denna vigtiga angelägenhet, och då det inom Juni månad år 1853 måste vara afgjordt huruvida det nu ifrågasatta bolaget skall komma i åtnjutande af den beslutade garantien eller icke, har Regeringen äfven i sednare fallet rådrum att till de i November sammankommande
N:o 129, om arfvode för extra Canzli-biträde; N:o 130, i anledning af väckte frågor, dels om upphörande afFyr-Båkoch Lots-afgiflerne, och dels om förändrande af vissa punkter i nu gällande Lots-reglemente; N:o 131, angående föreslagen förenkling af titulaturer i embets-skrifvelser lill och från embetsverk och enskilde persorner» N:o 132, i anledning af väckt motion, att Läkare, som anställas vid Bruk eller hos menigheter, må vara pligtige att under krig tjenslgöra vid Armeen; N:o 133, i anledning af väckte motioner om medverkan för afskalfande af slafveriet på ön St. Barthelemy; N:o 135, i anledning af föreslagen Districts-fördelning inom Stockholms Län vid de årlige markegångs-taxornes upprättande; ig6 Prot. Utdr. d. i3 Mars iS4r - N:o 136, i anledning af väckt fråga om vidtagande af åtgärder, i afseende på Rikets sjömagt till handelns tryggande; samt N:o 137, i anledning af väckt Förslag, att Bevärings-skyldige å Öland samt inom Norra och Södra Möre Härader af C timar Län hädanefter må till vapenöfningar sammanträda i Calmar stad. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs en från Vällofl. Borgare-Ståndet, genom utdrag af dess Prolocoll för den 8 dinnes, N:j 613, till Binde Ståndet framställd inbjudning alt deltaga i det beslut, som förstnämnde, Riksstånd fattat, vid handläggning af 1 §. 1 och 2 momenlerne uti det vid Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 5, rörande folkundervisningen, fogade förslag till författning i ämnet. S. D. Vid föi nyad föredragning afslogs en från Högvörd.