Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfriga tekniska frågor behöfva icke tagas i betraktande, då desamma icke utöfva något inflytande på den blifvande trafiken, utan endast ingå i kostnadsberäkningarne och på sådant sätt bidraga till bedömmande af den ena eller andra liniens företräde. Vid jemförelse af längd och kostnad uppstå följande förhållanden: afståndet från Stockholm öfver Almarestäke till örsundsbro är 6 mil 260 fot med en anläggningskostnad af 4,330,890 R:dr; från örsundsbro till Sala 4 mil 21450 fot med en an - 88 läggningskostnad af 3,097,289 R:dr; och från Örsundsbro till Upsala 2 mil 11000 fot, hvilka i anläggning erfordra 1,597,911 R:dr. Häraf synes, att våglängden emellan Stockholm och Sala öfver Örsundsbro utgör 10 mil 21710 fot och kostar i anläggning 7,428,179 R:dr Runt, men att hela längden af den banbyggnad, som erfordras för att öfver Örsundsbro sätta Stockholm, Upsala och Sala i förbindelse med hvarandra, uppgår till 12 mil 33310 fot med anläggningskostnad af tillsamman 9,026,090 R:dr. Vid jemförelse häraf med den af Kommittéen ofvanför beskrifna linien från Stockholm öfver Upsala till Sala, befinnes vägen emellan Stockholm och Upsala öfver Örsundsbro vara icke mindre än 2 mil 5760 fot längre, eller mer än en tredjedel af direkta vägen från Stockholm till Upsala, och hela vägbyggnaden vester om Sigtunafjärden 1 mil 4710 fot större, än om banan drages direkte öfver Upsala till Sala.
Antalet sådane skolor ökas årligen, dels genom enskildte personers stiftelser, dels genom menigheternes beslut; ehuru äfvenväl många socknar ännu finnas, hvarest allmogen nekar bidrag lill dylika inrättningar, och fortfarande begagnar blott den gamla utvägen att låta barnen lära sig tarfligt läsa för mor i huset, eller för någon gumina, någon kringvandrande äldre karl eller dylik läsemäslare. Presterskapets nit uppfyller i många socknar bristen på stadigvarande skola, genom dess bemödande, alt förmå föräldrar låta barnen i rällan tid lära något, och dess omsorg att mera än ett år på förhand undervisa och bereda Nultvardsungdomen. Likväl saknas i allmänhet all påföljd af kyrkolagens gamla stadgande, det klockare skall såsom boklärd och skrifkunnig undervisa församlingens ungdom. Förbigående uppräknandet af alla de äldre folkskolorne, hvaraf någre genom enskildta donationer äga tämligen betydliga fonder eller årliga anslag, torde uti denna underdåniga berättelse endast böra särskildt omnämnas de, sedan afgifvandet af sednaste femårs-berältelsen, tillkomne och öppnade, och hvilka äro: Sockenskolor uti Ekeby, Gammalkil, Gistad, W. Tullstad, Slaka, Wreta Kloster, Wånga och Wårdsbergs socknar; bruksskolor vid Hultsbruk, Motala verkstad, Sonstorps bruk och Stjernvik. De fleste af sockneskolorne äro Växelundervisningsskolor, ehuru melhoden ej på alla ställen vunnil förtroende, vare sig af lärarens mindre lämplighet eller andra orsaker; och på alla ställen är anstalt fogad, alt de fattige barn, sorn söka undervisning uti skolan, erhålla den ulan kostnad. Undervisnings-anstalter för slöjder eller handtverk finnas ej inom Länet, undantagandes den tiel af Tecknologiska afdelningen vid Ebersteinska skolan i Norrköping, som kan sålunda anses. För allmänna helsovården äro stationerade 3 Provincialläkare med hvar sitt distrikt. Uti städerne äro 5 Stadsläkare, Vid Lazarett och Kurhus äro 3 läkare; hvartill kommer läkarne vid regementerne, samt bruksläkare och någon helt enskildt praktiserande.
I afseende på denna artikel är deremot råämnet till en stor del produceradt inom landet, och det torde vara ganska svårt att urskilja om ullen i ett kläde är växt på Svenska får eller icke. Ilr Rosenblad: Införseln af ull utgjorde år 1842 1,646,000 2?, för hvilka tull således verkligen är erlagd. Utförseln af klä 6 H. 43 338 Den 20 Januari. de samma år gick icke till mera än omkring 100,000 alnar, och då man vanligen räknar en aln af hvarje mark, sa skulle drawbacken derå icke utgjort mera än restitution för ^ af detta råämne, som blifvit förtulladt. Vid sådant förhållande torde det ingenting betyda, såsom jag nyss nämnde, om några af dessa alnar, som utföras, skulle vara förfärdigade af Svensk ull. Jag anser beviljandet af denna drawhack så mycket mera billig, som man icke i någon annan Europeisk fabriksstat har pålagt lull på införskrifningen af ull. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Ehuruväl jag i sakernas närvarande skick icke fäster någon särdeles vigt vid dessa bestämmelser, så kan jag likväl, dä del blifvit föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, icke annat än tillstyrka bifall till Ulsk:s förslag. I detta afseende torde jag få fästa uppmärksamheten deruppå, att en drawbaek för ylleväfnad till 8 sk. alnen icke motsvarar tullen på den ull, som åtgår lill finare klädens tillverkning, enär det lill dem åtgår utöfver eli U till hvarje aln, och att således klädesfabrikanten, äfven om af fabrikationen utgjordes af Svensk ull, icke återfår mera än tullen för de som äro af utländsk ull. Jag kan således icke annat än instämma i denna Ulsk:s beräkning, ehuru jag anser hela saken af ringa vigt, då det icke är fråga om mera än 8 sk. på hvarje alu kläde. Hr von Hohenhausen: Jag förenar mig äfven med dem, hvilka tillstyrka ^bifall ä Utsk:s betänk., ehuru jag gerna medgifver, att Frih.
Kassans styrelse har under år 1888 haft följande sammansittning: Ordinarz ' e styrelsemedlem ma^, Professor P. G. R o s h, ordförande. Doktor Carl Nyström, vice ordf. tillika kassaförvaltare. Fröken Aurelia Fabricius vid Expeditionen. Fröken Anna Roos 1 I Suppleanter. Professor O. S a n d a hl. Fröken N. Lindberg (under aret afliden). Fru F. Lybeck. Revisover. Kongl. Öfverstelöjtnant C. E. E l j b i n y. Revis0~~~.~~6p~ ?~ea) ~te~ *. Fröken H. Casselli. Fröken L. Bofy. Det torde måhända höra namnas, att ingen af sjukkassans funktionärer uppbar arfvode eller ersättning af något slag. Styrelsen tillåter sig slutligen erinra: Att det vid kassans stiftande beräknade minimiantalet af medleminar eller 1 5 0 ännu på andra Aret af kassans verksamhet icke ar uppnådt, hvilket förhållande innebar en kraftig maning till alla för kassans andamil intresserade att arbeta ' för ytterligare anslutning till densamma. ifven donationsfonden, som ursprungligen afsågs för att bereda understöd för medlemmar, som utan att egentligen vara sjuka, behöfva hvila och stärkande kurbehandling, tarfvar i betydlig mån ökas. Bil. 1 v. Stipendiekomitens berilttelse. Under år l888 har arbetet för insamlingen af medel tili allmänna stipendiefonden fortgått i landsorten enligt den derför uppgjorda arbetsplanen, för hvilken redogjorts i förbundets senaste årsberättelse. Komiten har dervid haft att gliidja sig At välvillig och nitisk medverkan af såväl lanssom lokalombud. Inom 1 5 lan hafva kallats lansombud, och samtliga lokalombud i landsorten uppgå till ett antal af 112. Ett betydligt afbrack har dock insamlingen lidit till följd af de svåra eldsvådor, som under sommaren 1 8 8 8 härjade i Norrland, och hvilka i hög grad påkallade allmanhetens offervillighet.
1 B ev ilin i agsUt skottets Förslag till Tulltaxa. 4 3 'fullväl'de. WÄ FN A DER: Bomulls: Bomullstyger ■5.4 - 4o - 4o - 20 - 3o — 40 • 32 10 . f8 4° i finhet cif - o. m. 4 qv. ver 76 trådar på tummen i ränningen af 6 tiil och med 9 qvart, bredd Corderoy och Goldet t. qv. bredd , . , . Dimity t. o. m. 8 qv. bredd . Fe i b Gaze, Halflinon, Musslin eller Nettelduk och Mollj t. o. m. g qv. bredd Percale och Batist t. o. m. 5 qv. bredd Sammet och Manchester lill o, m. 4 tjv. bredd Satin och Jean t. o. m. 5 bredd ... Sticktyg eller Pique och Tricot t. o. 111. 5 qv. bredd . Tyll Alja ej specificerade: genom sjelfva väfnadssättet slata, såsom Calico, Bomullslärft ni. fl. . genom väfnadssättet faconerade t. o. m. 8 qv. bredd För ofvan uppräknade Bomullstyger af större Bredd, än Bär för hvarje slag är utsatt, förhöjes värdet och införseltullen i förhållande till den större Bredden. De väfnadsslag, hvilka, i egenskap af Bomulls-alngods, äro till införsel medgifnc, må, äfven i form af Dukar, förtullas mot enahanda afgift, som för hvarje aln af samma väfnad Ur i Taxan Bestämd. vantitet, för 1 T uilbcrakii. Införsel-tull. Hevillnings-tJlskollets Förslåg till Tulltaxa. T nllvänle. | Qvantitet för Tullberäkn. J —- 31 — 2 — VÄFNADER: Bomulls: Alngods: Färgade:
Hon framkastade några ord om nyttan af en kryddgård för hushållets behof, och om det nöjet hon deraf skulle njuta — men Petter svarade kort: «sådant der förstår jag mig icke på, och, som jag förmodar, Marie icke heller. Denna sommar kommer att bli afgörande i många fall, och med strunt befattar jag mig icke; grönsaker och rötter fås ifrån Grönskog — för betalning — det förstås, och dermed punkt.» Leonna fästade sig ej vid uttrycket om den «afgörande sommaren,» utan funderade, hvar hon nu skulle göra af med de syrener och rosentelningar fru Brandén lofvat skicka henne från Grönskog. Sluteligen beslöt hon att plantera dem vid föräldrarnas graf. Detta var dock ej så lätt att verkställa; hon behöfde biträde, och så väl brodrens dreng, som ett par andra karlar, hon anlitade, voro både för lata och vidskepliga, de sade: att för sådana barnsligheter störde de icke de dödas hvila, «ty de kunde börja gå igen.» Äfven trodde man, att «prestfar» ej skulle tillåta sådant m. m. Ledsen genom deras motsägelser, vandrade Leonna till prestgården, för att höra hvad pastorn skulle säga derom. Ännu på ett betydligt afstånd från boningshuset, uppfattade hennes öra ett besynnerligt surrande och gällande ljud, som tilltog allt mer och mer. Pastorskan hade hvad man på landet kallar: ¯spinntalko¯, och hela traktens «snälla spinnerskor» voro samlade, för att sno ihop inslag till en lärftväf; pastorskan satt sjelf och härflade garnet. Leonna bad henne icke låta störa sig, ty hon ville endast tala några ord med pastorn, som också genast kom ut ur sin «studerkammare.» Leonna framställde sin önskan, med förfrågan om det lät sig göra. Pastorn funderade en stund: «Nå, hvarföre icke det!» sade han sedan. «Väl har det icke ännu varit brukligt här hos oss på landet, och fröken bör således ej undra på folkets prat; men har fröken mod att vara den första, ta nog andra exempel deraf. Blommor på grafven säga de efterlefvande bäst, att «¯allt kött är hö¯, som en liten tid blomstrar och sedan försvinner.»
Låne-Contoir en; angående åliggande för Götheborgs Låne-Conloir att till Lånsökande öfversända beviljade lån och besörja omsättningarne 74- angående inrättande af Låne-Contoir på Gottland, m. m. i32 „ inköp af hus för Låne-Contoiret i Götheborg i36 7 angående anställande af en Canzlist till bitäde åt Ombudsmannen vid Götheborgs Låne-Contoir j 3g. „ eftergift af ersättningsanspråk mot Directeu ren vid Malmö Låne-Contoir för den genom Kamereraren Lindstedt Contoiret tillskyndade förlust 161. „ afskrifning af arrendet för Malmö Låne-Con toirs gårdstomt 102. Lånerörelsen, Nordenankars, F. IF., förslag till reglering af Bankens lånerörelse i vissa delar i58. I anledning af återremiss 179. Memorial, i anledning af Riks-Ståndens beslut i ämnet 188. Fastighetsoch Odlingslån: angående väckt fråga att i Landtränterien få erlägga afbetalningar å i Banken upptagne fastighetslån 8. „ sättet för förnyande af Bankens inteckningar S']. „ förändring i föreskrifterne, i afseeende å låns erhållande utur Bankens och andra publika Cassör 58. „ förändrade föreskrifter, i afseende på Bankens fastighetssamt odlingslånerörelse , 8/p Utlåtande, i anledning af återremiss 119. „ om belåning af redan inlecknade, på Banken transporterade, skuldebref 68. „ belåning af fast egendom å landet till fastighetens halfva taxeringsvärde 83. „ i anledning af återremiss 118. „ om förstärkning af fonden för fastighetslån . 15o. , belåning i Banken af Bergsfrälse-egendona 162. „ afskrifning af a:ne Odlings-lån 16. af Kronofogden Lagerlöfs skuld för ett dylikt lån 145. Lån till städer oell corporationer med flere ändamål: angående lån för Kyrkors byggande, och serskildt för uppförande af Domkyrka i Hernösand ... i 3.
S. D. Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 2, i anledning af motioner, innefattande förslag till lättnad uti rustningsskyldigheten, afslog Ståndet punkten 1, innefattande momenten litt. a, b och c; hvaremot punkterna 2 och 3 biföllos. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Betänkande M 24. i anledning af motioner om förändrade stadganden i afseende på vilkoren för rättighet att fullfölja mål hos Hofrätterna och Högsta Domstolen, dervid Ståndet biföll allt hvad Utskottet föreslagit och hemställt, med undantag af: punkten 7, i fråga om skyldighet att fullgöra dom; punkten 8, angående upphäfvande af stadgandet uti 58:de punkten af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 om skyldighet för den, som vill i Hofrätt föra klagan öfver Underrätts utslag i brottmål, att, der han blifvit till böter fälld, vid besvären foga borgen för böterna eller bevis, att de blifvit i ränteriet nedsatta, eller intyg om sin fattigdom; och punkten 9, deruti Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte för sin del besluta en författning, hvarigenom förordnas, att den, som i brottmål blifvit af Underrätt tilldömd ersättning för skada eller kostnad, skall, ändå att klagan i Hofrätt föres, njuta utmätning derför emot borgen, efter hvad i 3 Kap. 5 § Utsöknings-Balken sägs; 196 Prot.-Utdrag den 10 Mars 1866. hvilka tre punkter återremitterades; hvarföre äfven diskussionsprotokollet i dessa delar skulle Utskottet tillställas. Den 10 Mars. Frän Hoglofl. Ridder skåpet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Stat-Utskottets Utlåtande M 53, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjunde Hufvudtitel, fattade Ridderskapet och Adeln följande beslut: Irsta punkten. Utskottets hemställan bifölls. 2 dra punkten.
Jernvägsskenor, om anslag för åstadkommande af tillverkning utaf sådana inom riket. Motion N:o 135. Stats-Utsk. Utlåt. Inhemsk kredit, om jernvägsfondens förstärkning medelst. Motion N:o 134. Stats-Utsk. Mern. Instruktion för Landshöfdingarne och de vid Länsstyrelserna anställde tjenstemän angående ändringar uti. Motion N:o 104. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Jury, om nedsättande af en kommitté för utarbetande af förslag om sådan i brottsmål. Motion N:o 141. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 17. K. Kalmar och Lamhult, angående åtgärd till underlättande af jernvägsanläggning mellan. Motion N:o 51. Stats-Utsk. Utlåt. Karta-sigillata-förordningen, om dess reviderande. Motion N:o 100. Bevilln.- Utsk. Betänk. Kasernbyggnad, för Svea Artilleri-regemente, om beviljande af 250,000 B:dr till påbörjande deraf, med vilkor att den förlägges på en uppgifven tomtplats. Motion N:o 58. Stats-Utsk. Utlåt. Kavallerichef, angående nedsättning af det antal hästar, han är skyldig hålla. Motion N:o 28. Stats-Utsk. Utlåt. Klercker, Carl August af, Motion N:o 81, angående pension åt Majoren Nils Johan Giertz’s enka, Lona Fredrika Giertz, född Bahr. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 74. R. St. underdån. Skrifv. Knorring, Erik Oskar von, Motion N:o 1, angående pension åt Kapitenen i arméen Erik August Björkman. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 74. Motion N:o 2, om pension åt Häradshöfdingen C. G. Levins enka, Wilhelmina Levin, född Grönblad. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 74. R. St. underdån. Skrifv.
Denna E. K. M:s Nådiga framställning hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och då, enligt hvad nu mera upplyst och ådagalagdt är, den vid sistlidne Riksdag af Rikets Ständer helnia,!p »kattftfnnäljfiing af ifrågavarande i Bohuslänska skärgården befintliga holmar och skär icke kan för Statsverkec mearora annat än en högst obetydlig inkomst, men en dylik åtgärd deremot otvifvelaktigt komme att för ortens medellöse fiskare i väsendtlig mån försvåra idkandet af deras enda näringsfång, enär de blifvande egarne sannolikt icke torde medgifva andra rättighet till fiske invid holmarne eller att derå upplägga fiskredskap, så och då härtill kommer, att, på sätt uti den Nådiga Propositionen jemväl finnes antydt, nämnde holmar möjligen kunna i en framtid blifva för det allmänna erforderliga, hafva Rikets Ständer bifallit, att samtlige] i E. K. M:s Nådiga Proposition omförmälde och i Kammar-Collegii deruti åberopade underdåniga utlåtanden af den 7 November 1843 och 10 Juni sistlidet år specifikt upptagne, odisponerade kronoholmar må, utan afgift till Kronan, tills vidare upplåtas, de utarrenderade vid arrendetidens slut och de öfriga genast, till fritt och allmänt begagnande af hvarje Svensk undersåte; börande behörig anteckning härom i Jordeboken verkställas; hvilket, till svar å E. K. M:s i ämnet aflåtna Nådiga Proposition, Rikets Ständer härigenom få i underdånighet anmäla» Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 15 Febr. 1845. Expeditions-Utskottets Förslag till lind. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adels den 12 Febr. 1845- Preste-Ståndet den 12 — Borgare-Ståndet den i5 Bonde-Ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Häradsskrifv varén J.
Hvart och ett borgerligt straff, måste väl hafva för afsigt att rätta den brottslige. År nu meningen att rätta den brottslige, så är väl det enkla fängelset en vida bättre lägenhet för en nitisk fångpredikant eller för Konsistorium, att på den förvillade söka inverka, medan han af yttre omständigheter icke är förhindrad att egna sin upmärksamhet åt andliga ting. De hafva då god tid alt upbygga honora med sann kristendom och återföra honom ifrån hans förvillelser. Det finnes således ett dubbelt skäl för att icke ålägga någon detta barbariska straff, då han icke begått något verldsligt brott. En andlig förvillelse ligger vidt utom menniskors förmåga, att beherrska, och så mycket orimligare är det således, att derpå lägga ett straff, som kan förderfva en menniska för hela dess lifstid. Jag vill icke besvära Ii. o. Ad. med att uplaga alla de många anmärkmr jag kunde finna mig föranlåten alt göra emot föreg:de talare uti motsatt syflning, och jag skall derföre inskränka mig lill de vigtigaste ibland dem. Hr Tham berältade en händelse om en person sorn dött på Danviken, men han nämnde icke om delta skett till följd af mania religiösa eller något annat. Om nu detta varit fallet, ehuru Hr Tham icke sade det, så bär jag åtskilliga gånger förut haft den olyckan att höra sådant anföras, och ingenting är vanligare än alt höra personer, som äro obenägne emot allt andligt lif, omtala, huruledes den eller den personen blifvit galen af religions-svärmeri, men jag hör deremot aldrig någon tala om de 1000-tals menniskor, som blifva galna af dilirium tremens. Om de 1000-tals menniskor, som af fylleri hänga och dränka sig, talar icke eller någon, men om en person genom läsning af Guds ord blir grubblande, och kanske finner sin föreg:de vandel så syndig och förkastlig, att han förlorar sina sinnen, derom talas öfverljudt.
S. D. Remitterade BorgareStåndet till Rik - sens ProtokoIlsTJtdrag d. 7 Febr. X313> $s>tj sens Höglofl. Ständers Statssamt Allmänna Besvärs - och Ekonomi.Utskott, Kongl, Maj:ts den 16 December 1817 daterade Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, med Cornrnitterades för SaltpeterArenderne afgifne underdåniga be* .rättelse, ont Saltpeter-Näringens tillstån 1, Frän Hedervärda BondeStåndet. S. D. Uti nu uppläst Protocolls Utdrag af den adra dennes förmälet sig Höglofl. Ridderskapet och Adeln för sin del fa tat det Beslut, att ett Särskildt Utskott, bestående af det minsta mnjeliga antal Ledamöter af hvarje Stånd, skulle tillsättas för att utarbeta de Allmänna grunderne, icke allenast för indragning och sammanslående af öfverflodige Embeten och Tjen» ster, utan ock för en förbättrad Ai betsmetod} X hvilket Beslut de öfrige Respedive Stånden blifvit inbjudna, att sig med Höglofl. Ridderskapet och Adeln förena; Och fann Hedervärda BondeStåndet för godt, att uti detta Beslut för sin del instämma med dervid gjordt tillägg, att BondeStåndet ansåg minst Fyra Ledamöter af hvarje Riksstånd böra uti detta Utskott tillsät4 tast Om hvilket allt Respective MedSfånderi skulle vördsamt och vänligen underrätras. S. D. I anledning af Riksdags*och BancoV Fullmäktigen Anders Danielsscfns från Elfsborgs Län framställning, beslöt BondeStåndet, att genom meddelan, e Utdrag af Pro'ocolIet, vänligen anmoda Allmänna Besvärs oell Ekonomiutskottet, att, så fo l sig möjeligen göra later, till Ståndens Plena inkomma med dess Utlåtan» Bihang till Riks-St.
Jern: gjutet, innefattade att, med upphäfvande af nu stadgade utförsels-förbud för »Tackoch Barlast-», »Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade», samt »Hällar öfver l£ tums tjocklek samt Lod och Lödjor öfver ett skeppunds vigt stycket», dessa artiklar, äfvensom »Hällar af lf tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, Lod och Lödjor till vigter af 1 skeppunds vigt och derunder till skepp.», derå utförsels-tullen nu är bestämd till 2 R:dr skepp:t st. v., skulle åsättas utförsels-tull af 1 R:dr per skepp, st. v., samt att utförsels-tullen å »söndersågade Kanoner och Mörsare, samt kasserade Kulor och Bomber» skulle bestämmas till 24 sk. skepp. st. v. Bih. till B. St. Ben. Jern. 42 Bevillnings-Utskoltets Memorial, N:o 16. Gjutet: Tack-, Kanoner m. m. Endast Bonde-Ståndet har i allo godkänt detta förslag; Ridderskapet och Adeln har med bifall till förslaget rörande »söndersågade Kanoner etc.» bestämt utförselstullen för öfrige förenämnde artiklar till 1 R:dr 24 sk. pr skepp. st. v., och Preste-Ståndet, som äfven bifallit förslaget rörande »kasserade Kanoner &c.,» har, med bibehållande af utförsel-förbudet för Tackoch Barlast-Jern, såsom eventuel tullsats derå antagit Utskottets förslag af 1 R:dr skeppundét st. v., hvilken utförsels-tull äfven blifvit af Ståndet bifallen för »Kanoner, Stycken m. m.,» men för Hällar, Lod och Lödjor af ofvannämnda slag förhöjd till 2 R:dr. Borgare-Ståndet har, med bifall till förslaget i öfrigt, beslutat att »kasserade Kanoner och Mörsare, söndersågade, samt Bomber och Kulor» skola vid utförsel vara tullfria. Vidare hade
Att denna icke kan verkställas af Köpings lilla samhälle, det torde en hvar lätteligen inse, och hvad som i min tanka mycket bidrager till att hos R. o. Ad. förorda ifrågavar:de anslag, är verkligen det förhållande att Köping har med betydliga omkostningar gått i författning om anläggning af en kaj af sten, som efter hvad för mig blifvit uppgifvit, redan kostar 17,000 R:dr, att i den mån som samhället får dertill erforderliga medel man ämnar ytterligare utsträcka denna kaj-anläggning, samt att derjemte en icke obetydlig bassin blifvit uppgräfd i närheten af denna kaj, så att fartyg der kunna vända, hvilket förut var omöjligt. Under dessa förhållanden och då det är alldeles omöjligt att verkställa den ifrågavande upprensningen med mindre summa, än den som här blifvit föreslagen, vågar jag förorda densamma hos R. o. Ad. Jag ber att få fästa upmärksamheten derpå att hela kostnaden för detta fö retag upgår till icke mindre än 140,000 R:dr om ån skall kunna blifva så bred alt tvänne fartyg der kunde mötas, men att motionären ansett sig endast böra föreslå beviljandet af ifrågavar:de 40,000 R:dr, hvarigenom man åsyftat att dels något uprensa ån och dels utvidga densamma på några ställen, så alt fartyg der skulle kunna gå förbi hvarandra. I närvarande stund är förhållandet sådant, att när ett fartyg skall inlöpa, så måste tecken gifvas för att förvissa sig om att icke något annat fartyg mötes. Sammalunda är förhål landet, då man vill utlöpa ifrån Köping; man måste då underrätta dem som möjligen kunde komma ifrån Mälaresidan, atVde tills vidare - Den 29 Juni e. m. 545 clare icke få inlöpa. Det hinder för trafiken, sorn härigenom upr kommer, är icke obetydligt. Frih. Cederström har sagt att sisth år utskeppades ifrån Köping 40,000 Skaf jern och trafiken derifrån är således ganska betydlig. Skulle no Köping blifva ändpunkt för jernvägen, så inser R. o. Ad. den ökade vigt af detta anslag, hvilken derigenom skulle upkomma.