Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä Oe» conoinie-Utskottet uti sitt Utlåtande, i anled* ning af Gottlands Hernmans-åboers anförde besvär öfver en dem ålagd skyldighet att hålla last» bryggor samt bygga Strandridare-Roställen, yttrat den tankan, att detta ärende icke hörde till Utskottets handläggning , utan att detta besvärs*» mål borde till det Hedervärda Bonde-Ståndets Enskildta Besvärs-Utskott remitteras, lärer det» ta Oeconomie-Utskottets yttrande skäligen icke kunna bestridas. Huruvida de af Oeconomie» Utskottet uti dess Betänkande meddelta' upplysningar, hvarifrån den Gottlands Allmoge ålagde skyldighet sig härleder , kunna gifva anledning till den begärta äterremissen , då nämde upplysningar äro med rätta förhållandet enliga, och Utskottet, af redan yrkade skäl, undandragit sig att ingå uti någon pröfning af Besvärandernes anförande, hemställer jag till Höglofl. Ridd. och Adeln; efter min tanka är återremiss -i detta fall icke antaglig, då irigen anmärkning blifvit gjord emot Utskottets Utlåtande, att detta mål icke tillhörde dess befattning; och anhåller jag, i anledning häraf, att den begärta äterremissen måtte af Höglofl.
— I forna lider, dä det verkliga Borgareståndet förvärfvade sin styrka och sitt anseende, var föreningen emellan köpmannen och hans bodhetjenter, handtverkaren och hans gesäller och lärpojkar familjens; men huru är det nu? Huru mången handtverkare upptager nu i sitt hus, vid sill bord, lill sin vård sina gesäller och lärgossar? Deras vanliga tillflyktsorter krogarue må härpå lemna svaret. Men ännu mera hotande är det från Tyskland införda system, alt, med förjagande af alla landi bönder och jordtorpare, införa de stora bruken, skötta af gifta statdrängar, denna pä den friska jordbruksbefolkningen öfverflyttade kräfta frän de stora fabrikerna. Skulle detta system fä tilltaga, skulle otvifvelaktigt i Sverige uppstå en class af parias, främmande för dess ära, sjelfständighet och samhällsordning, och hvarthän detta skulle föra, kan man lätt inse. Vid sista riksdag försökte jag alt genom föreslående af vissa lagbestämmelser lägga ett hand på della förderflig.» system, men jag saknade understöd, och inser läll, att, beniödanderne i detta fall icke kunna utgå från den enskilde mannen. 1 II. 63 498 Den 25 Augusti. Jag erkänner, att den enskilda goda viljan kan genom verkningen pä bruket, sederne, göra mest, och att ett välförstädt enskildt intresse ovillkorligen Ljuder della, men dä dessas röst hittills ej förmått tillräckligt göra sig gällande, mäste lagarne ocksä komma emellan. Jag får sälunda föreslä: ”Att R. St. hos K. M. anhålla, att K. M. mätte i nåder uppdraga åt Dess lagberedning, alt föreslå sädane lagbestämmelser, som kunna anses erforderliga, för att i möjligaste måtto förekomma tilltagande af s. k. proletärer.” Remitterades till Lagsamt Allm. Resv.- och Ekon.Utsk:n. Hr von Troil, Emil, uppläste 5 motioner, så lydande: 1. Civillagstiftningens föremål är, åtminstone i allmänhet, icke att i samhället framkalla nya förhållanden, men alt bringa laglig ordning i dem, som af gammal vana linnas eller genom samhällets stigande utveckling framträda.
Ja det förstås, Men tys t, etc. 9 Med dån och buller den skall förgås, Men tys t, etc. M A M S E L L E N . Herre ... gyckla inte med mig,... säg mig s anningen! K N U T . Den har j ag sagt er, men låt oss inte oroa andra Ni s ynes mig stark nog att bära det. Intet ord derom till någon. Adjö min herre. (för sig) Det var rysligt mycket på en gång det här... Jag måste ut. (möter v. Gy llenmalm i dörren) Goddag, Kapten! Akta sin dotter, hon har en friare och en förförare... Gör upp sin räkning med verlden, Kapten ... det är mitt råd... Annars är det slut i mo rgon skall jag berätta (går). Fjerde Scenen. Knut. v. Gyllenmalm ( klädd i en gammal sliten uniformsrock, med Tapperhetsmedalj och Svärdsorden). K N U T . Hon är förträfflig ... lika galen som h on brukar. v. G Y L L E N M A L M (utan att se Knut). Gör upp sin räkning med värden... Han får väl tåla sig mi n käre herr Bäck , j ag ämnar ej bedra honom på hyran. K N U T (lägger handen på hans axel). Knut, mi n egen gosse! Så skulle mina g amla sjunkna ögon ändå njuta den fröjden... Min Gud ... jag tackar dig. K N U T . Min dyre far! Femte Scenen. De förre. Maria. M A R I A . Pappa! Ack , hvad vi äro lyckliga pappa, som har Knut här... Ack, vi äro alldel es öfverlyckliga ... icke sannt? Kommen till mi tt hjerta, båda två... Mina kära barn... Min ålderdoms tröst ... den enda jag eger i denna verlden, utom mi tt obefläckade namn och min s tolta vapensköld. Knut, du skall upprätthålla detta namn, du skall ju det, min gosse? K N U T .
Bland öfrige anläggningar böra anmärkas: 1 färgeri i Medelpad med 2 arbetare och 500 R:drs årlig medelafkästning, samt 2 sådana i Södra’Ångermanland med 45 5 arbetare och 3,300 R:drs tillverkningsvärde, några garfverier och' vadmalsstampar, ett repslageri, samt 7 stycken kalkugnar på Alnön, hvilka under de sednare åren lemnat god afkastning till förhöjda priser. Antalet af handtverkare och gerningsmän på landet med deras arbetare har under de seduaste fem åren varit följande: o ar 1851 1 443 68 X) 1852 . — j428 76 B 1853 — ; 488 99 B 1854 509 137 B 1855 : 520 105 Handtverkare, Gerningsmän. > -S er g) Väfnadsslöjden bedrifves i Medelpad och Södra Ångermanland endast till husbehof, hvaremot i Norra Ångermanland icke obetydliga partier tillverkas för afsalu. Man antager att af de inom Länet tillverkade lärfter blifvit afyttrade: år 1831 458,000. > 1854 ' . - 444,000. » 1855 425,000. eller tillsammans alnar 2,184,630, som gifver ett medium äf 436,926 alnar om året. De genom Kongl. Kungörelsen den 22 Februari 1762 påbudna premier för den finare lärftstillverkningen utgå ännu och hafva under qvinqvenniet utgått på följande sätt: Alnar lärft uti Summa Premiernas Belopp i l:sta klassen. 9:de klassen. 10:de klassen. alnar. Banko. år 1851.. St “t 43 Häraf synes att den finare lärftstillverkningen mer och mer minskas, samt att någon tillverkning af larfter i 7:de, 8:de, 9:de och 10:de klasserne icke hvarken under sist förflutna eller näst föregående qvinqvennium blifvit anmäld till premium.
Ett Memorial af Eric Persson från Carlstads Län , om befrielse för Parterna att lösa Protocolls Utdrag i förlikta mål som afskrifvas, tillika méd dervid gjorda tillägg. Ett Memorial af Jonas Andersson från Calmare-Län , angående öfverseende och jemkning i Författningarna om Enskiften, jemte de i anledning deraf gjorda mundteliga tillägg. Ett Memorial af Eric Johansson från Medelpad, om frihet att anlägga så kallade Svansharnrar eller husbehofssrnedjor för vatten - samt Stampverk m. m. Till Allmänna Besvärsoch OeconomicUtskottet, Ett Memorial af Per Nilsson från Stora Kopparbergs Län , om upphäfvande af Tullarna på gränsen emellan Sverige och Norrige. Ett Memorial af Olof Larsson från Carlstads Län, angående ett närmare reglerande af Varancé-Rotarne. Ett Memorial af Jonas Andersson från Calmare Län , om vidtagande författning till förekommande af oordningar och olagligheter vid Rentepersedlarnes infordrande och leverering. Ett Memorial af Riksdqgs-Fullmägtige från gottland, om rättelse uti flera olägenheter, som, igmot ingångna Båtsmans-Contract, skola betunga den roterade allmogen på Gottland, hvaruti Full®ägtige från åtskilliga andra Län instämt, Ett % IJen i Maj. Ett Memorial af Pengt Svensson från Östergöthland, om Eruksoch Utjordsägares deltagande Wti allmänna vägars rödjande och underhållande. Ett Memorial af Jonas Håkansson och Lars Uaissön från Calmara Län, angående Döderhults Köping i Calmare I^än. Ett Memorial af Fullnjägtige från Gottlands Län , om Husbehofsqvarnars byggande på Gottland utan Syn eller erläggande Synekostnad. Tvänne Memorial af Eric Persson från Carlstads Län och Anders Aberg från Vesterbotten, om införsel af utländsk Spannmål, jemte deryid gjorda tillägg. Ut supra. Ex Profocollo Olof Werlin. Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den I IVJaj, Vördsamt Memorial. J anledning af till Utskottet ankomna remisser af den , enligt ? g.§•
Vidare tillstyrker Utskottet alt, i stället för det i denna § förekommande obestämda uttryck »invid det ställe, der auktion, marknad o. s. v. hålles», en viss omkrets från nämnda ställen må bestämmas, hvarinom minuthandel eller utskänkning af bränvin skall vara förbjuden, i hvilket afseende Utskottet föreslår J mil från merberörda ställen; hvilket till Rikets Ständers godkännande hemställes. § 26. Herr von Koch har yrkat, att efter 1 mom. i denna § måtte införas ett nytt moment af denna lydelse: »I stad må under marknad eller å sådan så kallad torgdag, då allmogen vanligen mera allmänt infinner sig med sina varor å salutorgen, minuthandel med bränvin icke idkas sednare å dag än till klockan 6 eftermiddagen och utskänkning af bränvin icke tillåtas annorlunda än vid måltider åt spisande gäster.» Då väsendtliga svårigheter möta vid bestämmandet af hvilka dagar i stad skola anses såsom torgdagar samt vederbörande embetsmyndigheter, enligt stadgandet i -1 morn., ega att, der omständigheterna sådant påkalla, inskränka den tid, under hvilken bränvinsförsäljning under vanliga förhållanden är tillåten, tillstyrker Utskottet, att ofvannämnda förslag icke må till någon åtgärd föranleda.
N:o 5. KONGL. MAJ.TS. Nådiga Proposition till Rikets Ständer om afhjelpande af den årliga bristen i Salpeter-Fonden och om ett förändradt sätt för SalpeterGärdens uppbärande; Gifven Stockholms Slott den 2g October 1828. Ibland de omsorger Kongl. Maj:t städse baft osparde för allt, som pröfvats kunna bereda allmän och enskild båtnad, bar Kongl. Maj:t icke underlåtit den, som påkallats af Salpeter-handteringen, lika oumbärlig för Försvars-verkets behof, som i oeconomiskt hänseende vigtig, och hvilken ur sitt iråkade förfall åter upprättad, på de orter i Riket der locala hjelpmedel gifva den naturlig trefnad och styrka , redan framgått eller fortfar att framgå till en ändamålsenlig utveckling. Kongl. Maj:t bar också i nåder anbefallt de anstalter, hvilka ansetts dertill hufvudsakligen bidragande; och som erfarenheten bestyrkt den vidsträcktare nyttan af den år 1816 vidtagna åtgärd, att all af Plant-laduegare utöfver eget gärdbehof bevisligen tillverkad Salpeter, af Kronan inlöses för sju R:dr 24 sk. B:o för Lispundet, bar Kongl. Maj:t låtit densamma, ehuru de sistförllulne åren för Salpeter-fondens min - |o Kongl. Mpjds Nådig*, Propps.
Men det vill synas, som om man häruti skulle se ett ödslande med ardetskraft och anlag. Och dock äro väl t. ex. telegraf och telefon eller andra mer och mindre mekaniska arbetsområden föga tacksammare fält att nedlägga krafter och anlag på. Döttrarnas kvarvaro i hemmet behöfde ej innebära att de v i d ett hems upplösning befunno sig mera strandsatta än öfriga kvinnor, som måste arbeta för utkomsten. T y praktisk duglighet har alltid sitt värde. Och på de praktiska verksamhetsfälten finnes det dock kall, där pappersmeriten och tjänsteårsberäkningen ej borde vara oundgängligen nödvändiga. Familjelifvet skulle vinna på att hemmen mindre gärna än nu sker utsläppte sina döttrar; trängseln på kvinnans offentliga arbetsmarknad blefve mindre (som bekant råder det däremot brist på tjänare), och månget vekt och ömtåligt ungt hjärta skulle slippa att försaka familjelifvet och kylas ute bland främlingar. Men detta att » gå hemma » utan bestämd yttre sysselsättning är något som för icke förmögna flickor i våra dagar anses mycket oförståndigt. Och denna tidsanda sätter också våra flickor mycken oro i blodet och drifver dem ofta onödigtvis ut ur hemmets värld. Bland dessa unga kvinnor, som af omständigheternas eller tidsförhållandenas makt blifvit försatta i nödvändigheten att lefva utanför hemmet, uppstår lätt en ringaktning för familjelif och familjeplikter. Och det öfvermod, jämte den obundenhet och det själfsvåld, ett fritt kamratlif lätt alstrar, innebär en i många afseenden stor fara för familjen. Det är alltid svårt att finna sig tillrätta m e d förhållandena i tider, då gammalt och nytt brytas, och som vår tid både i samhällsformer och åsikter haft att uppvisa mer än vanligt våldsamma brytningar, äga vi måhända stora skäl till undseende med dessa » löshästar », som tidigt hafva blifvit uppryckta ur hemmets sköte. Men därför behöfva vi icke vara blinda för den fara för familjen, det kvinnliga kamratlifvet medfört, icke heller finna några som helst IDUN 379 en » själfständig » och oberoende kvinnas öfvermodiga låter berättigade. T y en lifsgärning i hemmet är lika mycket värd som en lifsgärning utanför detsamma.
Iden ena delen af livad jag ämnat yttra, är jag redan förekommen af Frih. Sprengtporten med flera andra talare; jag vill således blott nämna, att ifall Hr Landtm, skulle anse, alt Don 4 November f. 111. (li n af Hr von Hartmansdorff väckta frågan lian hlifva föremål för öfverläggning, så anhåller jag, alt den inålte få hvila på bordel, på det alt ingen snrprise må inträffa, hvaröfver man beklagade sig, då passevolance-frågans afgörande Lief uppskjutet. Gr. Frölich: Man skulle nästan tro af Frih. Cedi inströms yttrande, alt R. o. Ad. hade framställt lill PresteSt. någon fråga, sorn skall besvaras. Om så är, så tillstår jag, alt del hell och hållet undfallit mig. Om del aler är en jemkningsfråga från StalsUlsk. lill de andra Stånden, så ser jag ej att dermed behöfver göras något uppskof. HvadPre-teSt. deruti beslutar måste jag anse nära nog likgiltigt, icke för saken, men för delta Stånds behandling af frågan. Jag kan således ej finna annai, än all, så framt icke Fiih. Cederström kan visa, atl någon fråga blifvit från della Stånd till de andia Stånden framställd, vi alldeles icke äro nödsakade all afvakta prot.ntdr. örn deras beslut, för att här kunna afgöra frågan. Jag förnyar således min framställning om att (lågan mätte sättas främst på listan i nästa plenum. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Som StalsUlsk; i det nu föredragna jemkiiings-hetänk. föreslagit så väl R. o. Ad. och PresleSt. i vissa delar, som äfven borgareoch RondeSltn i åtskilliga fall, att frångå sina beslut, så förefinnes samma skäl för de andra Stånden alt uppskjuta med frågans afgörande, intill dess R. o. Ad. fattat sitt beslut, sorn äger ruin för della Stånd att afvakta de öfriga Ståndens beslut.
Slutligen beslöt Ståndet, att Skiftes-Stadgan, vid ny redaction deraf, bör i oafbruten numerföljd af paragrapher utgifvas. S. D. K ngl, Majits Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 18 dennes, angående Directionens för Dyketioch liergnings-Compagniet Trot. Utdrag deri 3o Julii 182g. m uppgifna vilkor för vidare fortsättning af dess befattning med Dykerioch Bergningsanstalterna i Riket, remitterades till Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten. S. D. Vid förnyad föredragning bi föll os följande Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o i63, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss, i fråga om upplåtelse af en plats å Eskilstuna Kungs-Ladugårdsegor för förflyttande dit «f Osteroch Yester-Rekarnes Häradets i Eskilstuna Stad belägna Lazarettsoch Curhus-Tnräithing; N:o 164, i fråga om fortsättning af det arrende, Eskilstuna Stad innehar af Eskilstuna Kungsladugård; och N:o 199, i anledning af Kongl. Majrts till StatsUtskottet aflåtna Nådiga Proposition, af den i3 N ovember 182B, angående Sala Silfver-Verk. S. D. Efter å nyo skedd föredragning af StatsUtskottets Utlåtande, N:o 2.00, i anledning af de Berättelser, som Rikets Ständers, till S:atsBanco och Riksgäldsverkens öfverseende åren 18^5 och 1827, församlade Revisorer afgifvit, angående de under Kongl. Maj:ts och Rikets CommerceCollegium ställda Fonder och medel, biföll,Ståndet den 9 punkten, lade den 6 till Handlingarne och lät bero vid de öfriga punkterne af berörde Utlåtande.
R:dr 50 öre ingå såsom beräknad förhöjning för 27 '1 tunnor under lönen inbegripen spanmål, men, Under vilkor att ljuspenningar och beräkning af spanmålsförhöjning under lönen komma att upphöra, ökas till '10,000 R:dr eller med... 3,317: 55. b) att lönen för sekreteraren hos öfverståthållareembetet må frän dess nuvarande belopp, 3,000 R:dr, höjas till 3,500 R:dr, eller med 500: hvarigenom motsvarande ersättning för förlorade inkomster af passlösen ej komme vidare att erfordras; c) att lönen för den hos sekreteraren tjenstgörande kanslisten må bestämmas till likhet med aflöning i lägsta O o lönegrad i andra embetsverk eller 1,000 R:dr och alltså ökas med 100: samt d) att till aflöning åt fyra nya exekutionsbetjenter, ä 300 R:dr för hvardera, må anvisas ... 1,200: kommande, om från dessa förhöjningars sammanlagda belopp 5,117: 55. afdrages den genom kamrerarebefattningens hos öfverståthållare-embetet redan skedda indragning för statsverket åstadkomna besparing af 300: — anslagstillökningen å öfvörståthållare-embetets stat att uppgå till 4,818: 55. 8:o. Landsstaterne i lånen. Jemte tillkännagifvande det Kongl. Maj:t har för afsigt att, sedan vissa infordrade upplysningar ingått, till Rikets Ständer aflåta Transport R:mt R:dr 51,017: 55. Bih. till R. St. Prat. 1862—1863. l:a Sami. l:a Afd. 6 42 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1862.
blir på en gång idrott och sällskapsnöje, och Redan den omständighet, att damerna — i motofta, då vi flockvis tumla om i vågorna, måste sats till männen — vid alla tillfällen hafva klä- jag skratta vid minnet af det, så att säga, affärsder på hela kroppen, visar, att vi befinna oss hos mässiga sätt, hvarpå mina saltsjöbad undanstöka» vildar »; damernas örhängen samt hårnålar fördes i de svenska badhusen. mildra dock intrycket af den ociviliserade smakDen svenska gymnastiken har många vänner här, riktningen och försonar äfven den mest urringade och nyssnämnde svenske grefve har med glans dam med indianskornas två » mantas », schalar af upptagit sina svenske föregångares verksamhet på samma slag som de, hvilka bäras af männen. detta område; dessutom förestår han den tyska Indiandamen sammanfäster sin öfre » manta » unridklubben samt är fäktoch gymnastiklärare i der hakan med en silfvernål, hvars hufvud icke chilenska och engelska gymnastklubben, så nog är mindre än ett ordinärt äple. har den mannen fått arbete tillräckligt. Undertecknad är den lyckliga ägarinnan till en Helt nyligen anlände äfven en svensk kvinnlig dylik nål, hvilken, utom sitt goda hufvud och kulgymnast, fröken Hult, hit till Valparaiso. Henturhistoriska värde, äfven äger det, att jag fått nes mål var dock Santiago, där hennes landsmän den af en svensk vän, bosatt i närheten af indioch mina personliga vänner, herrskapet Billing, anområdet. Det är eljes svårt att erhålla några föra svenska gymnastikens runor med den äran. sådana prydnader, ty indianerna äro icke uppFröken H. såg äfven ut till att kunna främja det lagda för handel af detta slag. svenska namnets anseende här ute. Men förlåt, gästerna ha j u ännu icke blifvit Men hvad säger Iduns redaktion om att föra undfägnade! den ärade tidskriftens läsarinnor på en liten tripp Behagen I inträda till den där ståtlige mannen! till våra chilenska indianer?
Hindbeck. 14 O Rikets Ständers skrifvelse af den 29 Maji 1829, angående Rådmans och Kämnerers befrielse från deltagande i ansvar för försummelse att till Öfverdomare insända renoverade domböcker och protocoll m. m. < 1830 d. n Januarii; svar å Riks-Salen. Ij.O Rikets Ständers skrifvelse af den 12 Junii 1829, med förslag till förklaiing af 26 Gap. 1 §. Byggninga-Balken, angående skyldighet att deltaga i kyrkobyggnad, med hvad dertill hörer. 183o d. 1 Mars; svar å Riks-Salen. l(j;0 Rikets Ständers skrifvelse af den 19 Augusti 1829, angående afskaffande al' muntliga stämningar i tvistemål. i83o d,. 'j Januarii; svar å Riks-Salen, samt kungörelse expedierad. IJ:° Rikets Ständers skrifvelse af den 19 Augusti 1829, med första g till förklaring af 2 och 3 §§. i 14 Cap. Missgernings-JBalkeu, 28 Bil. till R. S. Jtiit, Ombudsnt. Emb. Ber, den i5 }an. i834- i83o (i. 7 Januarii; svar å ftiks-Salen. S. D. Rikets Ständers skrifvelse genom serskild remiss öfverlemnad till Lag-Comiteen, för att vid en skeende granskning af det allmänna Lagförslaget tagas i öfvervägande. l8 :0 Rikets Sländers skrifvelse af den 10 September 1839, med förslag till ändring af 16 Gap. Giftermåls-Balken, angående medgift och hemföljd. j83q d. 12 Mars; svar å Riks-Salen. 1Q|0 Rikets Ständers skrifvelse af den ro September 1829, med förslag till ändrad redaction af 8 §. i 17 Cap.
Den 31 December 1855 bade Banken behållning i vexelkassan 1,857,166 R:dr 14 sk ; utelöpande kreditsedlar 2,425,480 R:dr; fordringar på diskont-räkning 1,416,587 R:dr 30 sk., och på kreditivräkning 412,796 R:dr 32 sk., samt skuld å depositionssamt uppoch afskrifnings-räkningarne 958,740 R:dr. Länets Brandstodsbolag har äfven under en ständigt utvidgad rörelse vunnit ett ökadt förtroende. Delaktigheten i bolaget utgjorde den 31 Mars 1855 för fast egendom 21.062,000 R:dr och för lös egendom 12,845,400 R:dr banko. Brandskade-ersättningar blefvo under året 1854—1855 beviljade med tillsammans 47,568 R:dr 13 sk. banko. § 4. JPolitisk-Wtrfattning. Kammarverk. De förhållanden, som härunder vore att upplaga, hafva i allmänhet ej under sednaste förflutne fem åren undergått andra förändringar än de, hvilka synas af den bifogade tabellen för landet. Hemmansklyfning 21 äger visserligen understundom rum, dock ej i väsendtligare måtto än förut. Allmogens växande förmögenhet och penninge-tillgång föranleda visserligen dertill att de större egendomarne splittras, emedan derifrån afskiljda hemman betalas högt i förhållande till den afkastning, de i en brukares hand kunnat lemna jordägaren. Samma förhållanden minska deremot äfven behofvet af hemmanens sönderstyckande, och föranleda ej sällan förut skiljda delars sammanförande i en hand. Antalet af i författningsenlig ordning verkställde jordafsöndringar har icke heller varit anmärkninesvärdt. O Den vissa bruk och vattenverk tillkommande rättighet att uppdämma vatten måste naturligen någon gång förhindra odlingen af ofvanliggande fält, men har ej föranledt några särdeles tvister eller klagomål.
Lifgardet till häst Kronprinsens Husar-regemente Artilleri: Svea Artilleri-iegemente Götha dito dito Wendes dito dito Fyrverkare-korpsen Infanteri: Svea Lifgardet Andra dito Wermlands Fältjägare-regemente Ingeniör-korpsen S:r S:r Ordinarie ansia Ä anslaget: Artilleri-staben. S:r Diverse utgifter för värfvade Arméen i allmänhet Ä anslaget: Allmänna Garnisons-sjukhuset. Af reservationerna å förra anslaget : Indelta Arméens möteskos tnader. Ä anslaget: Svea Lifgardet. Ä anslaget: Andra Lifgardet. A anslaget: Wermlands Fältjägare-regemente. Ä anslaget: Svea, Götha och. Wendes Artilleri-regementen. Ä anslaget: Ingeniör-korpsen. Å anslaget: Kavallerioch Artilleri-hästars remontering och skoning. Å anslaget: Lega för hästar till Artilleriets exercis. Ä anslaget: Fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar. A anslaget: mathållning för manskapet vid värfvade Garnisons-regementena. Ä Artilleri-afdelningens andel i anslaget: Försvarsverket till lands i allmänhet. A Fortifikationsafdelningens andel i anslaget: In-<A anslaget: Ä anslaget: Ä anslaget: Extra utgifter. Ä Besparingarne å 4: de liufvudtiteln. Norrbottens Ilästjägare sqvadrons fond. Summa Summarum. Antal man. Uppbörd: Vederlag för indragne hemmansräntor i Jemtland 11,850: — Dito för dito dito i Medelpad 4,232: 44. Credit. Utgifter: Bidrag till lön, lega och servis 10,251: 10. Balans till år 1860: Summa 108,216: 14. A Revisorernes sida har härvid icke varit något att erinra. Kongl. Krigs-akademien. Räkenskapen, som blifvit med anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten, har från Revisorernes sida icke föranledt till någon erinran.