Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Departementschefernes vid GeneralTullstyrelsen, Presidenten af Billberghs och Cancellirådet Valerii befriande från ådömdt ersättningsansvar i målet, rörande den efter aflidne Uppbördstullförvaltaren Finér yppade balance, dels särskilda motioner, i fråga om beviljandet af enahanda eftergift för förre Kamereraren KammarrättsRådet Winroth och förre Conlrollören Middendorff. V. B. 197, 335. A. 636. VII. U. 435. A. 460. IX. U. 687. X. A. 335. E. 460. — N:o 89. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om ett ytterligare anslog af 4000 R:dr årligen lill understöd för rustoch rotehållare i Jemtland. V. B. 197. A. 355. VI. E. 4. — N:o 90. i anledning af väckta motioner om ett årligt understöd för aflidne GeneralDirecleuren m. m. Claes Livijns efterlemnade enka och oförsörjda barn. V. B. 380. A. 603. VI. E. 4. — N:o 91. i anledning af Kongl. Maj-.ts nådiga remiss å Commissariens i det numera upphörda RevisionsContoret för Allmänna Magazinsärendenas utredning, Assessoren J. A. Törnemans och Revisorens vid samma contor, J. G. Nyströms underdåniga ansökningar att fortfarande å Allmänna Indragningsstaten få bibehålla deras vid Contoret innehafde löner. N:o 92. i anledning af väckt motion, om inköp för Statens räkning utaf egendomen Hammarby, fordom tillhörig Carl von Linné. V. B. 380. A. 604. ( 143 ) StatsUtskottcts Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 93. i anledning at väckt motion om ytterligare anslag till fullbordande af reparation å de vid Vreta klosters kyrka varande grafchor.
Föredrogos ånyo och biföllos Lag-Utskottets Utlåtande N/l 58, i anledning af väckt motion om upphörande af den ännu gällande undantagslagstiftning i afseende fi brott, begångna af de vid uuiversiteterna studerande; Betänkande M 59, i anledning af motioner om dels upphäfvande, dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord å landet, så ock att lösa frälseskattejord samt frälseränta; Betänkande M 60, i anledning af väckt motion om ändring af Kongl. Förordningen, angående städsel och lego af jord på landet, den 13 Juni 1800; Betänkande N/l 61, i anledning af motion om ändring i nu gällande föreskrifter, angående anmälan af missnöje emot sådana domstols i invändningsfrågor med delade beslut, hvaremot klagan icke får annorledes än i sammanhang med hufvudsaken fullföljas; Betänkande N/l 62, i anledning af motioner om ändring i Kongl. Förordningen, angående inteckning i fast egendom, den 13 Juli 1818; och Betänkande N/l 63, i anledning af motion om ändring i 4 Kap. 2 § Jordabalken. S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Lag-Utskottets Memorialer : N/t 64, i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande, NU 38, öfver motioner om ändring af 12 Kap. 2 § rättegångsbalken; 628 Prot.-Utd.rag JYs 65, i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande, JYS 44, öfver motion, angående tillåtelse för enskilde att anställa särskild prestman för gudetjenstens upprätthållande i orter, aflägsna från församlingens kyrkor; och JYs 66, i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande, M 47, öfver mo tioner, angående dels inrättande af en hofrätt i Hernösand, dels ock Svea och Götha hofrätters fördelning i flera mindre hofrätten S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betäokanden:
Svar med uppgift å pris m. m. torde uppgifvas under adress » Elisabeth », Hörby Postens red., Hörby. (G. A. 50650) -] (• ' - ÅRIG FLICKA fr. landet, hvilken vill 1 0 lära matlagning och finare handarbeten, önskar fortast möjligt inackordering i bildad familj, där dotter (döttrar) finnas. Svar, innehållande nödiga upplysningar och anspråk, insändas till » E. D. », Iduns exp. huden har Salubrin mot hårsjukdomar vunnit alltjämt ökadt förtroende och användning. Specialité: INACKORDERING. För en ung f. d. tjänsteman, som tidtals hemfaller åt morfinmissbruk, önskas inackordering i godt hem på landet, hälst i Norra Sverige, hvarest tillsyn kunde egnas honom af stadgad och erfaren man samt någon sysselsättning beredas honom. Svar med uppgift å pris för månad förväntas under adress Förmyndare, Stockholm, Södra postkontoret. (G. 3874) namnet Iduns Modetidning och som år 5 kronor pr år, följa dessutom 1 gg i TIDNING P. Til. Björstedt, Handelsl. o. Kalligraf. magsjukdom. INACKORDERING för 2 å 3 flickor kan nu erhållas i en prästgård, belägen i en vacker högländt skogstrakt omkr. 1 mil från Mariestad. Konfirmationsundervisning meddelas äfven om så önskas. Svar till » Kyrkoherde », pöste restante. Mariestad. (G. 86598) Fräkenpomadan innehåller inga för hyn skadliga beståndsdelar. Många intyg och tacksamhetsbref från hela Skandinavien. Pris 3 kr. pr burk. Expedieras emot postförskott eller efterkraf. planschupplagan — som kostar endast OBS.! Mest erkända Handelsläroverk. Idun Prenumerationspris pr Idun m e d Modetidning och kolorerade planscher Idun m. Modet, utau kol. pl. Idun ensam 1 ByrÅ: år: kr. FRITHIOF Signe Liedberg är född på en landtgård i närheten af Wexjö samt genomgick denna stads elementarläroverk för flickor. Till tvänne af sina Utgifningstid: hvarje Allm. Tryckeri Aktiebolag 6:te årg.
Ständer blifvit ifrågasatt eller i öfrigt kunde finnas vara af behofvet påkallad. Öfver den af Rikets Ständer sålunda gjorda underdåniga hemställan täcktes Kongl. Majit genom nådig remiss infordra Kommers-kollegii underdåniga utlåtande, och förordnade sedermera i nådigt bref af den 7 Mars i843, att Kollegium skulle afgifva underdånigt förslag till så väl ny konsuls-stadga, som fördelning af konsuls-distrikten i allmänhet, hvarefter och sedan bemäldle Kollegium, af anförde skäl, den i5 Maj 1846 till Kongl. Majit afgifvit serskildt underdånigt utlåtande öfver de delar af Rikets Ständers ofvanberörda underdåniga framställning, som åsyftade nedsättning af konsulad-afgifterna å Svenska fartyg å de orter, der samma afgifter, i följd af äldre förordnanden, utginge till högre belopp, än de som för Norrska fartyg erlades, eller i Helsingör, London och alla andra hamnar i St.orBritauien och Irland samt hnmnarne i Alicantes och Livornos konsuls-distrikter, Kongl. Majit uli nådigt bref af deri 12 påföljde Juni, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad uti Kommerse-koilegii nyssnämde underdåniga utlåtande blifvit hemstäldt, i nåder förordnat, alt, från och med 1847 års början, lästafgiften för Svenska fartyg, sorn lossa eller lasta i hamnar inom Helsingörs, Londons, Alicantes och Livornos konsulat-disl rikt, komme alt, jemkad till närmaste likhet med hvad för Norrska fartyg beta - Allm. Desv. och Ekon -Utskottets Belnnkamle, j\:ö 89.
Hvad först angår frågan om öfverflyttning från 7:de till 2:dra Hufvud-liteln af det för ifrågavarande ändamål afsedda anslag, finnér jemväl Utskottet en sådan öfverflyttning lämplig, helst, alltsedan vården och underhållet af alla både äldre och nyare länsoch krono-häkten af Fångvårdsstyrelsen öfvertogos, något annat bestyr dermed icke tillkommit det under 7;de Hufvud-liteln lydande embetsverk, åt hvilket vården om kronans hus och byggnader i allmänhet är uppdragen, än att det hittills anvisade beloppet af detta verk årligen lill Fångvårds-styrelsens disposition anordnats. Utskottet tillstyrker alltså bifall till hvad Kongl. Maj:t härutinnan föreslagit. Beträffande anslagets belopp, har, enligt Stalsråds-protokollet, DepartementstiiU till R. St. Prat. <836 åi 1837. 4 Sami. t Afå. 17 Haft. 4 se Siats-Utskottets Utlåtande ,\t 42. chefen uti sin, af Kongl. Majit gillade, framställning, funnit detsamma icke bora bestämmas lägre än till 13,000 R:dr, hvaremot uti Kongl. Majits Nådiga Proposition den summa, som äskats, är upptagen till 13,800 R:dr. Detta sednare belopp synes ock, efter den i protokollet intagna utredning af frågan, vara del, sorn af Kongl. Maj:t afsetts. Och sorn upplyst är, att nuvarande anslags-summa icke på långt när motsvarar det verkliga behofvet, samt den begärda förhöjningen, så som har ofvan ar nämndt, grundar sig på en inom vederbörande embetsverk uppgjord kalkyl öfver utgifterna, har Utskottet ansett sig äfven i denna -del böra tillstyrka bifall till Kongl. Majlis
— De handlingar, sorn innefatta aktie-egarnes förbindelser att fullgöra den, på grund af aktieteckningen, dem åliggande inbetalningsskyldigliet å deras aktier, böra deponeras hos Kongl. .Maj:ts Befallningshafvande inom det län, der bolaget har sitt forum; 3:o, arbetet å jernvägen bör vara påbörjadt före den 1 Maj 1864; skolande de vid jernvägsanläggningen erforderliga arbeten sedermera oafbrutet fork gå, så att jernvägen varder fullbordad och för allmänna trafiken upplåten inom förloppet af den tid, Kongl. Maj:t eger att bestämma; och må Styrelsen för all männa vägoch vattenbyggnader genom sakkunnige män, som på Styrelsens förslag af Kongl. Maj:t förordnas, utöfva tillsyn derå, att arbetena varda i öfverensstämmelse med vederbörligen fastställda planer utförda, samt att vid verkställigheten godkända arbetsmethoder följas, och fullgoda materialier användas ; 4:o, länet får innehafvas räntefritt under tre år från den dag, hvar och en särskild del deraf blifvit lyftad; hvarefter å lånebeloppet, i den mån lyft ning egt rum, skall inom hvarje kalender års slut inbetalas fem procent efter år räknadt, hvaraf för hvad af lånet dessförinnan icke godtgjorts beräknas fyra procents årlig ränta, och återstoden utgör kapitalafbetalning.
Om åter man inskränkte sig till gårdens planering och inhägnande medelst jerngaller samt uppförande af tvenne smärre paviljonger, blefve ränteförlusten endast omkring 3,500 Rdr årligen och ännu mindre derest för närvarande portalen icke uppfördes, hvarigenom 8,625 Rdr besparades och byggnadskostnaden kunde nedsättas till omkring 63,000, då följaktligen den årliga ränteförlusten icke uppginge till mer än omkring 3,000 Rdr. Herr Grefve Lewenhaupt ville för sin del tillägga, att Herr Grefven helst önskat uppförandet af med hufvudbyggnaden sammanhängande flyglar åt gården liknande i byggnadssättet dem som ingått i den ursprungliga planen för Riddarhusets utbyggande med flyglar åt torget. Herr Friherre Bennet, som i anseende till faran för mehnlig inverkan på hufvudbyggnadens grundläggning icke delade Herr Grefve Lewenhaupts önskan om med hufvudbyggnaden sammanhängande flyglar, ville af de nu framlagda byggnadsförslagen lemna företräde åt det som afsåg anbringande å vestra och östra sidorna om gården af tvänne flyglar, hvilka kunde inredas jemväl till lokaler för uthyrning. Hellre hade likväl Herr Friherren önskat uppförandet af 2:ne större paviljonger i nordöstra och nordvestra hörnen med fot lika hög som den på Riddarhuset och sjelf va byggnaden i öfrigt deröfver med enahanda dimensioner som hufvudbyggnadens, hvarigenom jemväl en temligen rymlig våning i hvardera paviljongen kunde inredas till uthyrning. De nu föreslagna paviljongerna voro, i Friherrens tanka, allt för små för att åstadkomma ett någorlunda prydligt utseende och alltför dyra för att begagnas endast till Yaktmästareboslälle och vedförvaringsrum. I sammanhang härmed ansågo Direktionens bemälde Herrar Ledamöter, att derest Ridd. o. Adeln beslutade nedrifning af de å Riddarhusets gård befintliga byggnader, den nuvarande hyres mannen, Stallmästaren Lundbäck, borde uppsägas till afflyttning den 1 April 1864; äfvensom att för sådant fall
Nordre eif, angående uppmuddring af . ... 158: 34. Norling, S. A., angående pension till . 167: 32. Normalskola för flickor, angående inrättande i Stockholm af 148: 34. Norrforss, angående minimi-arrendet för fisket , 26. Norrige och det inre af Jemtland, angående en kommunikationsled mellan .144. Norri ges grundlag, angående utdelning af .70. Norselfven och Fryken, angående en kanal emellan 158: 36. Norström, Vilh., angående pension till 167: 59. Norrtelje stad, angående anläggning af en större hamnbyggnad vid 158: 16. Norrviken, angående en kanalledning till 158: 31. Nyköping, angående anslag till skoloch gymnastikhus i .148: 104. Näsby, angående utbyte af .21. Nätarens sund, angående brobyggnad öfver 158: 13. Nöbbelöf och Otlarps församlingar, angående kronotionde i . 134. O. Odlingslån, angående anvisande* af medel från Riksgälds-kontoret till 288. Officerare, angående utbetalning af innehållen aflöning till fångne 75. 16 Utlåtandets Kammer och Moment. Officerare, angående anslag till Officerare, sora ingå i utländsk krigstjenst 76. » angående voterings-proposition i fråga om dito 229. Ollestad, angående förändrad disposition af 66. Operahuset, angående en byggnad för postverket å lomten intill . 82. Ordinarie ränta, angående vissa deri ingående skatter 33 b. Orlhopediska Institutet, angående anslag till 148: 49. Oscarshamn och Hvetlanda, angående en jernväg mellan 235: 8. Oxelösund, angående statsbidrag till väganläggning till • . • 158: 5. P. Pajala och Öfver-Torneå, angående väganläggning mellan 158: 11. Palmstedt, Carl, Professor, angående förhöjning af hans pension . 167 : 82. Pedagogien, angående löneförbättringar för 148. Pensioner, se Nionde Hufvudtiteln
Äfven visar det sig, vid betraktande af Kongl. Majits Utslag om åtalet emot Consistorium, att en sådan grund icke af Kongl. Majit antagits såsom giltig och lagligen leckinde till det slut, hvaruti Consistorium stannat, då Kongl. Majit ansett Consistorii Beslut egentligen härledt ifrån hvad som funnits upplyst i fråga om Munck af Rosenschölds »uppförande i allmänhet.'» Om derföre Consistorium förklarats icke hafva gjort sig skyldigt till så beskaffadt embetsfel, hvarför ansvar, enligt 1 Kap. 12 § Rättegångs-Balken, äger rum, blifver det likväl vid betraktande af motiverne till det nådiga Utslaget uppenbart, att den grundsats Justitie-Ombudsmannen i detta mål förfäktat, vunnit bifall af Konungens Högsta Domstol; och dermed är äfven åt Svenska Tryckfriheten förvaradt det med Grundlags helgd 149 befastade stadgande, att utgifvare af tryckt skrift får allenast efter tydlig lag till ansvar för innehållet deraf ställas, på det sätt och i den ordning, Tryckfrihetslagen be stämmer. Afven i en annan principfråga, som uti målet förekommit och är af väsendtlig vigt, synes mig, att Justitie-Ombudsmannens åsigt vunnit Konungens Högsta Domstols bifall, nemligen derutinnan, att, sedan Justitie-Ombudsmannen helt och hållet bestridt giltigheten af den, såsom ensamt och tillräckligt skäl att ogilla åtalet, utaf Kongl. Hofrätten uttalade grundsats, att högre myndigheter, oaktadt klagan, gillat och fastställt Consistorii Utslag, hvilket förty icke skulle kunna för Consistorium medföra ansvarighet; så har Kongl. Maj:t så till vida godkänt Justitie-Ombudsmannens yrkande, som nämnda skäl, ehuru af Kongl. Hofrätten ansedt tillfyllestgörande för dess domslut, i det nådiga Utslaget icke ens upptagits såsom på sakens utgång inverkande; utan har Kongl. Majit i stället ur helt annan grund härledt den följd, att besvären icke föranledde till ändring i det slut, hvaruti Kongl. Hofrätten i saken stannat.
— Emellertid äro de qvarstående ostensibla skälen för religionsfrihetens, d. v. s. religionens, vänner hoppgifvande för framtiden: dels i negativt afseende, emedan dessa Utskottets qvarstående skäl icke innehålla något försvar för ifrågavarande författningars principiela rigtighet, dels ock i positivt afseende, enär alla de stadganden, hvilkas upphäfvande jag föreslagit, gemensamt lära, likasom allt annat utom Gud, hafva den egenskapen att med hvar dag blifva äldre, och således, kanske snart nog, uppnå den ålder, då deras bräckligheter, som jag vidare skall i denna reservation söka framhålla, gifva ett Lag-Utskott mod att på dem nyttja dissekerknifven och undersöka deras inre halt. Jag förmodar dock, att en stor del af Sveriges i politiskt-religiöst eller kyrkligt hänseende tänkande män redan erfarit och klart inse, att alla de stadganden, hvilkas annullerande och ersättande med nya, jag föreslagit, äro mogna för en sådan reform. Konventikelplakatet, det nyare, likasom det äldre, har åstadkommit många rättegångar, krångel, böter och onödiga besvär, utan att ändock uppfylla sitt ändamål, renlärighetens bevarande och sektbildningens förekommande: och att Kongl. Föroidningen den 23 Oktober 1860, »angående främmande trosbekännare och deras religionsöfning», hvilken förordning, här såsom annorstädes, torde kunna kallas dissenlerlag, icke medfört åsyftad verkan — (de dissenterandes utträdande från Svenska s. k. Statskyrkan, till förekommande af oreda och trassel i kyrkligt hänseende) — torde äfven Högvördiga Ståndets med lemmar villigt erkänna. 8 Lag-Utskottets Utlåtande M 42.
(Beviljadt vid 1840 och 1841 års riksdag samt utbetaldt år 1846) 5,000: — 4,250: — » staden Warberg, å 30,000 R:dr, för fullbordande af hamnanläggningen derstädes, emot årlig inbetalning af 5 procent å denna summa, hvarvid 3 procents ränta å kapitalåterstoden beräknas. (Beviljadt vid samma riksdag och utbetaldt år 1844) 24,655: 67. 23,899: 45. » sistnämnde stad, å 22,500 R:dr, för samma ändamål, emot dito af 6 procent och beräkning af 4 procents ränta å återstående kapitalbeloppet. (Beviljadt vid 1847 och 1848 års rikdag samt utbetaldt år 1849) 18,373: 55. 17.756: 45. » staden Cimbritshamn, å 37,500 R:dr, för dervarande hamnbyggnad, emot årlig inbetalning från 1856 års slut af 5 procent, dervid 3 procents ränta för kapitalåterstoden beräknas. (Beviljadt vid 1840 och 1841 års riksdag samt utbetaldt år 1843) 36,750: — 36,750: — » sistnämnde stad, å 7,500 Rdr, för samma hamnbyggnad, emot dito dito af 8 procent, dervid räntan beräknas efter 2 procent å kapitalåterstoden. (Beviljadt vid 1844 och 1845 års riksdag samt utbetaldt år 1845) 7,050: — 6,591: — » staden Christianstad, å 30,000 R:dr, för hamnanläggning vid Ahus, emot inbetalning af 5 procent årligen, hvarvid beräknas 3 procents ränta å det återstående kapitalbeloppet.
MARGIT. frukosten med oss! Var icke ledsen på mig, utan stanna och dela BIKTFADERN. en förrättning. Det är omöjligt, alldeles omöjligt; jag skall ut i MARGIT. efter min man! Min man! Låter det inte lustigt? (Går in.) BIKTFADERN. Det är endast ett påfund! Stanna nu, så går jag Segerrusig, lycklig, god, välvillig! Nej! mina krafter räcka icke! Min börda är tung nog! Jag, tänk jag, skall gå bort och trösta en döende! med händerna för ansigtet.) Jo, mycket lustigt! Men... att se honom! Om jag kunde lära mig att gråta! (Går ut gråtande Scen V. MARGIT och BENGT. MARGIT. Patern har gått. han öfverflödig. Då måste vi vörda hans finkänslighet, ty nog var MARGIT. en kyss! För mig är hela verlden öfverflödig. Gif mig BENGT. len är, hur grön skogen! Lifvet är dock härligt! MARGIT. Tusen! (De gå omarmade till fönstret.) Se hur blå him Lifvet är härligt! BENGT. hur liten mödan, hur små hindren! O, jag känner är du lycklig åt din frihet, Margit? MARGIT. Hur lätt synes icke hvarje arbete som föreligger, mig i stånd att bära jorden på mina axlar. Säg, O, jag är så lycklig! (Gråter.) BENGT. Du gråter, älskade! MARGIT. Det är af glädje. BENGT. Må det aldrig bli af sorg! Scen VI. TJENARE med en vinkylare, som de ställa på golfvet; andra bära in faten med rätterna. HOFMÄSTARFN. HOFMÄSTAEEN. PAGEN med kanna och bägare; Den nådiga herren och frun äro betjenade! 30 BENGT utan att höra hofmästaren visar Margit på brudskruden. Feén har lagt sin hamn efter sig! MARGIT, brydd och skamsen. Ack, käresta, förlåt! HOFMÄSTAREN. Den nådiga herren och frun äro betjenade! BENGT. du, Margit? Ah! Han vill att vi skola spisa! Hvad säger MARGIT.
Den 17 Julii f. m. ”Sålunda beviljade Sländerna vid 1812 ”års Riksdag en allmän Nationalbeväring, ”hvarigenom Sveriges samtelige Rotehållare ”gingo i mistning af en dem, vid Indelnings”vérkets upprättande, gifven försäkran om ”frihet då och i framtiden från all annan ”utskrifning till krigstjenst. Icke destomin”dre beviljades nästan allmänt den begärda "Passevolanceafgiften under i5 års tid troligen i det välgrundade hopp, att efter den”na tid och fredens återställande, tillgodonjuta en lindring i Rotehållsbesväret, svarande emot den åtagne pligten af personlig krigstjenstskyldighet. Rotehållarne unner Nerikes Kongl. Regemente delade år ”1812 den allmänna andan; beviljade således ”denna MötesPassevolanceafgift, hvilken ingalunda grundar sig på en förevarande skyldighet att underhålla deras karlar under möten; ”emedan KneckteContractet med dessa Rotehållare uttryckeligen stadgar: att de njuta ”befrielse från så väl matsäcks gifvande, som ”deras Soldaters skjutsning till och från möten. ”Väl veta vi, att våra företrädare, före Pas”sevolanceContractets ingående, af välvilja ”och omtanka för deras Soldaters bestånd, ”icke varit nogräknade med deras rättigheters iagttagande, som blifvit en vana att ”eftergifva, hvarföre också Kongl. Maj:t i ”Dess Nådiga stadfästelse af MötesPassevo”lanceGontractet under den 12 Februarii ”1813' ålagt Soldaten, att återgälda Roten ”endast halfva Passevolanceafgiften, eller 4 4a Den 17 Julii f. m. ”R:dr B:co; men vi kunna icke betvifla, att ”Roteliållarne under Nerikes Kongl. Regemente genom ofta nämde Contraets tillän”dalöpande med förleditår, återställas i de"ras ursprungliga rättighet till befrielse från ”deras Soldaters underhåll på Möten, hvarjemte de äga den största anledning förmoda, att
Af dessa 4000 Ridr blefvo, uppå underdåniga hemställningar, genom Eders Kongl. Majlis särskilda Nådiga Bref den 20 Juli 1840 och den 27 April 1841, 600 Ridr särskildt anslagne alt användas till understöd åt K rono-Nybyggare och befordrande af tjärubränning oell pottaske-lillverkning. Ifrån år 1831 till och med år 1839 har alltså, såsom missväxt-understöd, inom eletta Län blifvit af Eders Kongl. Majit i Nåder anslaget ett belopp af 27 tillsammans 71,000 R:tlr Banko. Denna summa är visserligen högst betydlig; men da, livad angar de genom Kongl. Brefvet den 18 October 1836 beviljade 15,000 Kalr Banko, jag af den brefvexling, sorn forts med låntagarne, inhämtat, alt spannemålen påföljande vår inom orten sälls, råg till 13t R:dr och Korn till 11 R:dr Rgds, hvilka priser, alldeles lika med de fcir år 1836 satta markegångspriser, hvad råg angar understiga, och hvad korn beträffar endast obetydligt öfverstiga de nu efter 3:ne rika skördar gångbara sädesprisen, och då vidare de pä understöd för hela Länet beräknade anslag, sorn åren 1835, 1838 och 1840 begärdes, endast uppgått till 4000 R:dr Banko för Jiva lidera året, och af en jemförelse emellan detta belopp oell Länets folkmängd af närmare 90,000 individer ådagalägges, alt beliofvet af understöd icke måtte hafva varit af allmännare beskaffenhet, hvilket dessutom ådagalägges deraf, att sedan anslaget 1838 blifvit af Eders Kongl. Maj:ls Befallningshafvande sålunda fördeladt, att 5 Socknar erhållit hvardera 133 R:dr 16 sk. Banko samt de öfriga olika belopp ifrån 100 R:dr ända ned tili 33 R:dr 16 sk.
St. ej blott beslutit, det Bankens egna obligationer, 6 Banco-Utskottets Memorial V.o w5. härrörande frän dess före i83o gjorde upplåningar, skulle, för framtiden, genom Disconten, belånas, utan jemväl å fonden för publike papper och actier, samt, till | af försäljningspriset, medgifvil belåningsrält, med borttagande af belåniugsrätten för några föga betydliga, i 2:dra punkten af§. i4 (i83o års Banco-Reglem. pag. i36), uppräknade papper, beviljat belåningsrätt lill go proc. af capital-beloppet för Riksgälds-Contorets, efter sisth Riksdag, utgifne obligationer med 5 proc. årlig ränta, för Riksgälds-Contorets obligationer med lägre ränta än 5 proc. om året, eller utan viss förfallotid eller uppsägningsiätt å fordringsegarnes sida och för Armeens Accords-amorteringsfonds-obligationer, och såmedelst äfven, utan någon beräkning af Bankens obligationer, medgifvit belåningsrätt å publika pappersfonden för ett vida större belopp än förut varit fallet, samt Utskoltet från Höglofl. Ridderskapet och Adeln emot* tagit ej mindre en derstädes väckt motion, om rättighet för Banken att upptaga iån till förstärkande af fonden för Handels-Disconten och belåningen af publika papper, än äfven en annan motion, att Utskottet ville (ill R. St. inkomma med specificeradt förslag å de publika papper, hvilka borde såsom belåningsbara uti det nya Banco-Reglementet uppräknas, har Utskottet, dels i Betänkandet N:o 7g, vid besvarandet af förstnämnde motion, fästande Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att ile 5oo,ooo R:dr, sorn B ineo-Disconten och Låne-Contoren, i ett för allt, enligt i83o års Banco-Regi emen te., hafva att använda lill belåningen af publika papper, icke Lunde blifva tillräcklige för den lill BancoDisconten, eldigt R.