Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Se Byggningabalken, 26 capitlet, 2 §. Prestval, om ändringar och tillägg i Kongl. Förordningen derom af ( H3 ) af tion 1 A piil 1843. Privatbanker, om indragning af. Se Banker, privat-. — om stiftande af lag för. Se Banker, privat-, — om skyldighet för dem att i Piteå hålla invexlingsconlor. Se Banker, privat-. — om skärpning af straffet för förfalskning af deras sedlar. So Förfalskning. Privilegier för Apothekare. Se Apolheksprivilegier. — köpings-, för Grebbestads fiskeläge, angående. Se Grebbestad. — Ridderskapets och Adelns, den 16 Oetober 1723, 32 §, angående förklaring öfver. Se Handelsbatken, 3 capiliet 5 §. — stads-, för Höganäs. Se Höganäs. Probenrenter, angående inskränkning i tiden för deras vistande i Riket. V. B. 380, 625. VI. A. 346. Professorerne vid Lunds universitet, angående löneförhöjning för. Se Löneförbättring. Proletärer, angående medlen att förekomma tilltagandet utaf. I. R. 497. IV. B. 491. V. A. 294. Promotorial i lagsökningsmål, om rättighet för fordringsägare till erhållande af, hos Konungens Befallningshafvande. III. B. 178. A. 351. V. C. 381. A. 628. VII. E. 4. E. 68. ( 114 ) Propositioner oell Skrifvelse^ Konungens nådiga: — N:o 2. till Rikets Ständer, angående åtskilliga kyrkoherdars underdåniga ansökningar om löneförbättring af indragen behaglig tids förlänings-spanmål. I. R. 139. VII. R. 354/395. A. 400.
Herr Lilkvorgtolpe, k^rsckric Lamuel, yttrade at han nu först erfarit, ar. Herr (Hilen8V33N5 motion blifwit begärd pa bordet, men at sedan det blifwit utredt, ar fragan wore incon»,- rnrionol, worren sadan begäran kraftlös. Förfin del wille han fullkomligen bestrida, arden ens wänne sa mycket afseende at kunna läggas pa bordel. Än mer, ac den skulle kunna lägga något hinder i wägen för et lagligt beslut, fattadt af Lleckoror, som utöfwac Riksens Ständers magt. Friherre Lockeström, kuckolk, yrkade at det af Herr (Hllensv.agn anmälta klander matte vfwerlemnas til laglig åtgärd, och Nidderssapei och Adeln arerraga sina göromål rörande wigtigare ärender. Herr 8ilfvsr8tolpo,^ob>3N Oa vick, wille för sin del dertil gerna samtycka, men trodde, ar under det Herr 6zck,(M8vaan för en sadan sak wore lagförd, han ej til Nidderstapets och Adelns öswerlaggningar borde äga tilträde. Herr Sjette Band' N:o 2. Herr klingsporr, 6er6t, lfrade emot Herr gyllsnsvsans ställande under lagligt tillas. Herr Grefwe» och Landtmarskalken uplaste 78 §. i Riksdags-Ordningen, hwilken han ansäg innehalla en fullständig föressrift om sattet huru denna sak borde behandlas. Herriliam.kelir, förmodade, at Herr gyllensvaan, om han besinnade beskaffenheten af sin motion, skulle lära beqwäma sig at densamma återtaga, men at i fall han dertil icke wille samtycka, borde saken efter gammal praxis, til pröfning af Riddarhus-Utskottet förwisas.
St, för påbörjande och fortsättning af arbetena å vestra stambanan från Stockholm öfver Södertelje mot Katrineholm, måtte, till utgående under innevarande samt nästkommande 3:ne år, eller under tiden till 1860 års slut, anvisa en sammanräknad anslagssumma af 3,786,000 Edr, och för fullföljande af samma banns anläggning genom Westergöthland till och förbi Götha kanal 5,073,333^- Edr, äfvensom för fullbordande af bangården jemte verkstäderna i Götheborg 310,000 Edr, eller tillsammans 9,169,333^ Edr Ernt, likväl under vilkor att kommunerna, häradsvis, i de trakter jernvägen framgår kostnadsfritt öfverlemna den för banan och stationerna behöfliga jord och bekosta upförandet af stationshusen, på sätt och i den ordning jernvägsstyrelsen framdeles kommer att bestämma»; af Hr Hjerta, »att anslag måtte anvisas för banan från Götheborg till Orebro», dervid talaren icke upgifvit anslagets belopp; af Gr. af Ugglas, »att anslag måtte anvisas för banan från Götheborg till Örebro, dock att åt K. M. må öfverlemnas att bestämma banans riktning från Hjulö till Orebro.» Härvid anmälde sig och yttrade Gr. af Ugglas: Jag afstår från mitt förslag och förenar mig med Gr. Sparre. Hr Gr o. Landtm, framstälde vidare, att Erih. Sprengtporten föreslagit, »att R. St. måtte, för påbörjande och fortsättning af arbetena å vestra stambanan öfver Södertelje mot Katrineholm, till utgående under innevarande samt nästkommande 3:ne år anvisa en summa af 3,000,000 Edr, och för fullföljande af samma banas anläggning genom Westergöthland till och förbi Götha kanal 7,100,000 Edr, äfvensom för fullbordande af bangården och verkstäderne i Götheborg 465,000 Rdr Ernt»; uti hvilket förslag Erih.
Rikets IIoi-Räller och alla andra Domstolar sko la efter Lag och laga Stadgar döma; Rikets Collegiér, LandtRegeringen tillika med alla andra Verk samt högre och lägre Lmhelsmän, skola förvalta de dem åliggande sysslor och värf, enligt de Instruktioner, Reglementen och föreskrifter, som redan gillia äro eller framdeles kunna gifvas, lyda Konungens bud och helallningar och räcka hvarandra handen lill fullgörande deral och af allt hvad Rikets tjenst utaf dem fordrar; blifvande de Konungen i laga ordning ansvarige, om något utaf dem underlåles och försummas eller olagligen behandlas. Oförändrad. § 47. Konungens Hof slår under Dess enskilda styrel se; kunnande Han häruti förordna som Honom godt synes. Alla beställningar vid sitt Hof må Konungen efter behag tillsätta och derifrån afsätta. Bitsdags-Ord§ 48. l.-o Svenska Folkets representanter kallas Riks mngen § i dagsmän och utgöra Riksförsamlingen, hvilken sammanträder pä tvä Afdelningar. Dessa Af delningar kallas Första Kammarenj och Andra Kammaren. För ulöfningen af Riksdagsmanna-befallning gälla inga andra föreskrifter, än Rikets Grundlagar. 2:o. Första Kammaren består af Etthundradesjuttio fem Riksdagsmän, örn hvilkas val stadgas i Vallagen. 3:o Andra Kammaren består af Sjuttiofem Riksdagsmän , deni Första Kammaren utsett. Till Riksdagsman i Andra Kammaren kan väljas briar och en, som till Riksdagsman i den Första valbar är; dock att, der han icke fyllt Trettiofem år, han bör hafva bivistat minst två Riksdagar före den, då uppdraget tillträdas skall. Enär första Kammaren vid Riksdags början, på sätt i 62 § säges, erhållit underrättelse om de i Andra Kammaren sedan sist hållna Riksdag inträffade ledigheter, skall till fyllande af hvarje sådan ledighet nytt val anställas för C om litti lion?. - lis lo t te Is Memorial, M 2. å lydde.
Maj:t som ansett, att denna del af Slottet borde , i likhet med hvad sorn skett med den förfallna Logårdsmuren, å Slottets Östra sida, af huggen gråsten uppföras, för att Proposition om Statsverket* tillstånd och lehöf. 8o9 derigenom erhålla enahanda prydlighet och varaktighet, har anbefallt ett förslag öfver kostnaden härtill, hvilket uppgår till en Summa af omkring 120,000 R:dr Banco; och Kongl. Maj:t föreslår till Riksens Ständer, att till detta arbetes utförande på ett sätt, som med skyndsamhet förenar minskning i kostnad, antingen anvisa erforderliga medel, utöfver hvad som af nu varande byggnads-anslag för Slottet eller de öfrige publika Husen i Stockholm eller Landsorterne årligen kan dertill användas, eller ock medgifva, att för berörde ändamål en lämplig Summa må upptagas genom Lån , hvarå Ränteoch Capital-betalningar skulle bestridas af besparingarne på hyggnadsanslagen. Då för de i sednare tider, följd af I Riksens Ständers beslut, till Reeidenshus i åtskilliga Län inköpte enskillde egendomar fastställde Stads-afgifter böra, på sätt Kongl. Maj:t förklarat, af Kronan utgöra för så stor del af samma hus, som icke af Boställsinnehafvaren för dess enskilda räkning begagnas; så lära i följd häraf Riksens Ständer finna nödigt, att medel härtill varda på Åttonde Hufvud-Titteln uppförde. o Nionde Hufvud-Tilteln: ttör Åkerbrukets, Handelns och Näringarnas befrämjande.
Har RYTTMÄSTARN. du något vidare att fråga om! Inte alls! LAURA. RYTTMÄSTARN. vara god underrätta mig när doktorn kommer. (Stänger chiffonieren och reser sig.) Det skall ske! LAURA. Då går jag upp på mitt rum, och du kan RYTTMÄSTARN (går genom tapetdörren till höger). oartig mot honom. Du förstår! (Går.) LAURA. Så fort han kommer, för jag vill inte vara Jag förstår! FEMTE SCENEN. LAURA (ensam; betraktar sedlarne hon håller i handen.) SVÄRMODRENS RÖST (inifrån). Laura! FÖRSTA AKTEN. LAURA. Ja! Ar mitt té färdigt? SVÄRMODRENS RÖST. LAURA (i dörren till våningen). Det ska strax komma! LAURA (går mot utgångsdörren i fonden, då Kalfaktorn öppnar och anmäler: ­ Doktor Östermark.) DOKTORN. Min fru! Välkommen herr doktor! Hjertligt välkomLAURA (går emot och räcker honom handen). men till oss. Ryttmästarn är ute, men han kommer strax igen. DOKTORN. men jag har redan varit ute på besök. LAURA. Jag ber om ursäkt att jag kommer så sent, Var så god och sitt ner! Var så god! Jag tackar min fru. DOKTORN. LAURA. fället, men jag hoppas Ni skall trifvas ändå, och Ja det är rätt sjukligt här på orten för till för oss, som sitta i ensamheten på landet, är det af stor vigt att finna en läkare som intresserar sig för sina klienter; och om Er, doktor, har jag hört FADREN. så mycket godt, att jag hoppas det bästa förhållande skall råda oss emellan. å andra sidan för Er skull att mina besök icke milj är ju i alllmänhet frisk och... Ni är alltför nådig min fru, men jag hoppas DOKTORN. skola bli alltför ofta af behofvet påkallade. Er fa LAURA. icke haft, men det är ändå icke allt som det bör vara. Ja några akuta sjukdomar ha vi dess bättre DOKTORN. Inte det? LAURA. önska det.
78894) af Kaffe r e a l i s e r a s mitt resterande lager af SÄNDES TILL LANDSORTEN MOT EFTERKRAF ELLER FÖRUT INSÄND REMISSA. PROF AF SAMTLIGA SORTERNA ERHÅLLES FRANCO MOT INSÄNDANDE AF 20 ÖRE I FRIMÄRKEN. @ as~ Ingen hör försumma att profva dessa verkligt goda och billiga Kaffesorter, hvllka ej äro att förväxla med de, som af andra firmor utbjudas under samma namn. TELEGRAFADRESS: K. W. KARLBERG, KARLBERGIUS. ALLM. T. Stockholm. OBS. Fullt profenl. vara. Redbar behandl. Ferm exp. Skynda rekvirera. fraktfritt! Santos-kaffe Ä 0.50 PR KG. I:ma Santos-kaffe — Ä 0.75. 0.85 • » Extra I.m * Santos, högsta kvalité, absolut rent Ä 0 90 PR KG. Extra I:ma Salvador Ä 0.95 » » Extra fin Portorieo-art ... Ä 0.98 • » Extra I:ma Costa Rica ... Ä 1.00 » » Extra fint Plantage-kaffe Ä 1.05 » » Extra I:ma Liberia Å 1.10 » » Extra fin ljus Java Ä 1.15 » » Extra Irma Guatemala Ä 1.20 » » HÖGRE PRIS I SMÅBALAR OM 10 Ä 20 KG. Allt Kaffe lever, fraktfritt vid närmaste järnvägsstation vid köp af hel säck. PRISERNA ÄRO VID KÖP AF MINST 10 KG. OBS.! Vid köp af hel bal 60 kg. sändas alla sorter fraktfritt till köparens närmaste järnvägsstation. " Örtmixtup " för magsjukdom. af fackmän erkänd bästa cycle. OBS.! Reparationer äfven af framdeles velocipeder å min utföras verkstad. K.
Jiet, ej blott för hufvudstaden, utan ock för landsorterna, anser Utskottet nödigt, att å Statsanslaget härtill beviljas den tillökning , sorn oundvikligen fordras för Inrättningens utvidgande och underhåll i det fullkomligare skick, hvartill plan är uppgjord. Utskottet förmodar likväl, det styrelsen torde linna utväg att bereda Inrättningen ett förökadt bidrag af Tracfeurer och andra dylika näringsidkare, samt att alltså förhöjningen å hvad Staten består må kunna till mindre summa bestämmas, än sorn är föreslå, gen ; i följd hvaraf Utskottet tillstyrker en ökning af förra anslagsbeloppet med 23C5 E:dr 14 sk. 4 r:st, så att hela underhållssurnman pä Stat för denna Inrättning må blifva 8000 R:dr årligen. Angående åter de 600a B;dr, som enligt hvad Herr Ofver-Ståtbållaren föreslagit, erfordras till nödiga reparationer och förbättringar samt Inrättningens utvidgande? så tillstyrker Utskottet, att detta för en gång erforderliga kostcadsbelopp måtte bevil jas s att innevarande år utgå lien 2 9 Maj. 647 utgå, och hvartill Utskottet i den sluteligen af. gifvande Pinanceplarten skall föreslå tillgång. 5:0 I sammanhang härmed har Kongl.. Maja äfven i dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd, omförmält behofvet af medel till för. svarslösa hafvande Qvinnors intagande å Lazaretterna samt derjemte, genom särskild remiss till Utskottet i detta ämne, med förklarande, det Kongl. Maj:t varit betänkt både om beredande af rum för sådana personer å Sjukhusen i de orter, der sådana finnas, och om deras intagande på Lazarettörna, der annan tillgång saknas.
Af den 6 dennes: N:o 8. I anledning af väckt Motion om Bevillning å hvarjehanda Utländska öfverflödsvaror. Rörande väckte Motioner om Bevillning å liort-spel. Angående väckt Motion om befrielse från Bevillning af recognitionssmide. Af den 7 dennes: Angående serskilte Förslag till förenklande af Beredningsoch TaxeringsGomitéernas förrättningar. Angående dels väckte Motioner om inskränkning i Kongl. KammarRättens befattning med BevillningsÄrenden, dels ock ett ingifvet Förslag lill inrättande af en RiksPröfningsComile'. Angående väckt Motion, om infordrande af upplysningar, rörande Kongl. Den a3 Mars e. m. 327 KammarRättens anmärkningar emot BevillningsComite'erna i åtskillige Län. Angående gjorde framställningar, dels om bestämmande af viss tid för utfärdande och pröfning af KammarRättens anmärkning emot Skattdragande .och Uppbördsman, dels om inställande af gjorde anmärkningar i afseende å Hemmansvärden. Lades på bordet. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till Ellofva om aftonen, In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 och 1829. Adertonde Häftet. STOCKHOLM. Tryckta hos Johan Hörberg, i83o. i: Thorsdagen den 26 Mars 18*29, Plenum klockan 10 Förmiddagen. Justerades 4 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den a3 dennes f. m. fattade beslut. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den 23 Mars 182g.
Bergs-Kollegium med Kontroll-Verket, „ „ Öfver-lntendznts-Embetet, „ „ Bibliotheket, „ , Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar samt „ „ General-Landtmäteri-Kont or et äro uti Kongl. Kammar-Rätten reviderade för båda åren 1840 och 1841 utan erinran, hvaremot de för Kongl. Kammar-Kollegium och „ Stats-Kontoret äro granskade för år i84o med, men för år 184 1 äfven M£a«anmärkning. Vid samtliga dessa räkenskaper hafva Revisorerne icke funnit något att eiinra. Zoologiska Riks-Museum uti Vetenskaps-Akademiens hus besöktes den 2:drs sisth November af Revisorerne, som funno allt i utmärkt godt skick. Dock saknas nödigt utrymme för de rika Samlingarne, hvilka oupphörligt tillväxa. Med anledning häraf och då hela Skelettsamlingen och en stor del andra i vetenskapligt hänseende dyrbara Samlingar nu måste uti packlårar och lådor förvaras å vindarne, anse Revisorerne sig böra till Rik ets Ständer hemställa, huruvida icke lämpligt vore, att medel anslogos, antingen till hyra eller inköp af lokal för embetsmännen, al hvilka en del nu bo i huset, samt för nödiga verkstäder, hvarigenom eldsfara äfven aflägsnades från detta Museum och betydligt ökadt utrymme för Samlingarne vunnes. Om sedermera i framtiden en öfvervåning uppfördes, vore i detta afseende icke något öfrigt att önska. — 321 — Kongl. Btbliotheket har jemväl blifvit af Revisorerne besökt. Anslaget till böckers inköp förhöjdes vid nästlidne Riksdag till 5,ooo R:dr, hvaraf 1,000 R:dr i 3:ne år finge användas till arfvoden för extra biträden vid Bibliothekets ordnande och Katalogers upprättande. I följd häraf, har hela öfra afdelningen af fiibliothekssalen, innefattande vid pass 20,000 Volu mer, blifvit ordnad, å nyo uppställd, och signerad, förutan åtskilliga andra arbeten.
De förvandla mål af en ganska vanlig art till stora och vigtiga derföre, att, då de i ovanlig form behandlas, man alltid är böjd att se dem genom förstoringsglas. De blifva sålunda, ofta ganska oförskyldt, hvad man kallar causes celebres. Jag kan dessutom svårligen inse, hvarföre sådana undantagslagar skola finnas blott för tankeyttringar i tryck. Jag kan icke fjnna annan skillnad emellan tankeyttringar i tal och skrift och tankeyttringar i tryck, än att de sista hafva större auditorium och derföre ku,.na göra mera skada och således fordra större garantier mot missbruk; ty i sjelfva i5 H. 14 io6 Den 17 Octobcr e. m. saken mäste det vara detsamma, om jag såsom instrument för mina tankars meddelande nyttjar penna oell bläck, eller press och trycksvärta. En af formiddagens talare medgaf, att Svenska folket, på dess närvar, odiingsgrad, måhända ännu icke vore moget för juryinrättningen. Ilan yttrade vidare, att tryckfrihetsmålen vore af en särdeles ömtålig natur, men kom likväl, nog obegripligen, till den conclusion, att just dessa ömtåliga mål voro de, som företrädesvis borde öfverlemnas till behandling af just den institution, för hvilken folket icke var moget. Helt annorlunda coneluderade Frankrikes lagstiftare, utgående likväl frän alldeles samma premiss. Brottmål i allmänhet hafva nemi. i Frankrike alltsedan första revolutionen afdörats af jury; men tryckfrihetsmålen hafva just derföre, att de ansetts af en ömtåligare natur, ej slått under jury förr, än efter Julirevolutionen, utan derförinnan varit af de vanliga domstolarna behandlade. Min andra anmärkning mot vår tryckfrihetsjury är den, att densamma är vald för tillfallet, i hvilket afseende den nog mycket liknar dessa afskydda och med rätta afskaffade commissipnsdomstolar.
Sedan Öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till §:n oförändrad och dels bifall dertill med uteslutande af orden »eller har någon vittnat falskt inför rätta, då ed honom eftergifven varit.» Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till §:n utan förändring, hvartill svarades blandade ja och nej, samt sedermera propos. på §:ns antagande med uteslutande af ofvanornförmälde mening, då svaren utföllo med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Gr. Hamilton begärde votering. Uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den som bifaller 5:te §:n i 13:de kap. af Lag-Utsk:ts förslag till strafflag, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, bifaller R. o. Ad. §:n med uteslutande af orden: »eller har någon vittnat falskt inför rätta, då ed honom eftergifven varit». Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja—17. Nej—19. 6:te §:n. Gr, Hamilton: 1 öfverensstämmelse med det beslut, R. o. Ad. i går fattade, får jag anhålla att denna § måtte få föl jande förändrade lydelse: »Den som gjort sig förfallen till straff efter l:sta eller 2:dra §:n, skall ock dömas medborgerligt förtroende för alltid eller på viss tid förlustig». Samma skäl, som då anfördes, torde äfven gälla i afseende å denna §. Hr Ribbing: För min del måste jag anse det vara en högst olycklig förändring, om den, som vittnat falskt, skulle dömas medborgerligt förtroende för alltid förlustig. Vi hafva nemi. intet stadgande som förbjuder den, som förlorat medborgerligt förtroende, att vittna, och en sådan person skulle således, utan Den 15 Juli f. m. 479 att han förbättrat sitt lefverne eller genom sitt uppförande ingifvit mera förtroende till sin sanningskärlek, kunna begagnas såsom vittne och derigenom åstadkomma mycket ondt.
Revisorerne vid besök på stället dertill haft full anledning. Så hade jag trott det böra omförmälas, t. ex.: huru långt byggnadsarbetet fortskridit; att vissa delar af parkettgolfven äro mindre omsorgsfullt inlagda; att rappningen på väggarne redan börjar lossna och nedfalla; att de taflor, som från lokalen i Kongl, slottet blifvit hit förflyttade, ligga uppstaplade i högar, otillgängliga för allmänheten; samt huruledes en del marmorpelare äro skadade och lappade». 34 - 266 - 16:o Emot Revisorernes boslut att besöka Astronomiska Observatorium oeb allmänna Barnbördshuset. af Grefve von Rosen, F. (7,: »Det af Revisorerne fattade beslut att besöka Astronomiska Observatorium och allmänna Barnbördshuset har jag, i likhet med hvad fallet varit i fråga om flera dylika besök, motsatt mig, emedan den tid, som åtgår för sådana besök, enligt min tanke, bättre kunde användas för fullgörande af de åligganden, som äro grundade i gällande instruktioner, hvilka ej innehålla någon föreskrift om dylika besök». Häruti instämde Doktor Moberger och Kontraktsprosten Lundberg. 267 - Kongl. Stats kontorets underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1864 afgifna berättelse om granskning af statsverkets förvaltning under år 1862. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Till åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning genom remiss den 21 sistlidne Oktober, får Stats-kontoret härmed afgifva underdånigt utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers berättelse om den innevarande år af dem verkställda granskning af statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning under är 1862, uti de delar nämnda berättelse til) yttrande af detta embetsverk föranleder; och bifogas Ofver-direktörens för Myntoch Kontroll-verken underdåniga utlåtande i anledning af hvad Revisorerne i afseende å dessa verk anfört.
Upplästes twänne Protocolls-Utdrag frän det Wällofl. Borgare-Ståndet, af den 11 i denna manad, innes ällande det ena, att BorgareStåndet till ett särskildt Utskott hänwist den af Bonde-Ständet wäckta frägan om uppskjutande med pröfningen af de ämnen, som ifrän nyst hällne Riksdag blifwit till den nästkommande hänfkjutne; det andra, Borgare-Ståndets bifall till Constitutions Utffottets yttrande öfwer Riksens Ständers Justitia-Ombudsmans förfrågan om desi wistelseort, da Riksdag annorstädes än i Hufwudstaden hålles. Lades till Handlingarne. Upplästes ett Memorial af den 11 dennes, inlemnadt fran det Utskott, ät hwilket blifwit uppdragit att utmäta sig rörande förändringen af 8 ^ uti Banco-Utskottets Jnstruction, och i bwilket Memorial, jemte anförande af skälen till denna Utffottets t llstprkte förändring, förslaget härtill salunda war framstäldt: Dä Kongl. Majit DeN 13 Augusti. 6Z Maj:t i Räder för godt finner, att Banco-Utskottet nägon Proposition meddela rörande sädana mål, som hemliga hällas böra, och Utskottet ej skulle finna sig förut genom denna Jnstruction berättigad!, att dcn med Riksens Ständers rätt afgöra; äligge det Utfiottet, att sedan Banco-Fullmagtige blifwit hörde, i allmänna ordalag, och utan hemlighetens uppdagande, Riksens Ständer om den erhällna Propositionen underrätta, för att wid hwart och ett sädant fall, särffildt begära Riksens Ständers tittftänd, att med deras rätt förordna om de ämnen, som i Kongl. Majtts Proposition innefattas. Lades pä Bordet.
Exc. Hr Gr. och Landtm., att, i afs:de å det ifrågav:de lista mom:t, yrkats bifall till detsamma, med undantag af den sista meningen, som lydde sålunda: »Dessutom skall det åligga husbonde att meddela upgift ang:de beloppet af hvar och en af sina tjenares löneförmåner, när detsamma öfverstiger 300 rdr för år»; hvilken mening Gr. Mörner ansett böra undergå den förändring, att siffran 300 utbyttes emot siffran 400, hvaremot Gr. Lagerbjelke och Hr Printzensköld yrkat hela denna menings uteslutande; och skulle, till följd af hvad sålunda yrkats, den del af morn:t, som lemnats utan anmärkning, och ofvanoranämnde mening göras till föremål för särskilda proposir. 254 Den 25 Augusti e. m. Härefter framställde H. Exc. propos. å bifall till det ifrågav:de mom:t, med undantag af dess sista mening, hvartill svarades ja ; och sedan propos. på bifall till merberörde mening med den af Gr. Mörner föreslagna förändring blifvit framställd, men med nej besvarad, gjordes propos. på afslag å samma mening, dervid svarades ja. 2:dra momentet. Hr Printzensköld: I förev:de mom. finnes ett stadgan* de intaget, hvilket synes mig vara mindre lämpligt, för att icke säga oriktigt. — Det heter nemi.: »Inom den församling eller »det distrikt, hvarest fastighetsegare, näringsidkare eller tjenstinne»hafvare är bosatt och bör vara mantalsskrifven, skall jemväl all »hans å annan ort belägna egendom samt hans der idkade rörelse »eller innehafvande befattning upgifvas». Om således en näringsidkare har fast egendom på flere ställen, så skall han uti den upgift, som meddelas inom den församling eller det distrikt, der han är mantalsoch skattskrifven, upgifva berörde förhållande. En näringseller fabriksidkare bör utan svårighet kunna upgifva den rörelse, han på flera skiljda ställen idkar.