Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
49 utrikes eller af sjukdom vore hindrad sjelf värda regerings-ärendena, skulle Riks-styrelsen under liden uiöfvas af Stals-Rådet, som jemväl borde föra regeringen intill dess Rikets Ständer derom vidare förordnat, i fall, vid Konungens frånfälle, Hans efterträdare vore omyndig, samt derest Konungahuset skulle på manliga sidan utslockna; och sedan föreningen emellan Sverige och Norrige år 1814 försiggått, hade i Riks-akleu den 6 Augusti 1815, med anledning af stadgandeno i Svenska Regerings-Formen och de dermed sammanstämmande eller dit hänvisande föreskrifterne i Norriges Grundlag, blifvit bestämdt, bland annat, huru Stats-Rådet borde vara sammansatt vid de tillfällen, då gemensam styrelse för de förenade rikena i berörde fall erfordrades; men emellertid hade, sedan Sverige erhållit thronföljare, hvars ålder öfversteg den, sorn i 41 § RegeringsFormen är för Konungs myndigblifvande fastställd, Rikets Ständer vid 1812 års Riksdag, äfvensom sedermera vid 1818 års Riksmöte, öfverlemnat och uppdragit åt bemälde thronföljare personligen, att, vid tillfälle af Konungens sjukdom, förestå Riks-styrelsen, och hade lika beslut blifvit lut lade al Norriges Stort hing i hvad samma rike angick. Efter E. K. M:ts thronbestigning hade likväl all verkan af dessa särskilda beslut upphört. Ett annat förhållande, än som vid Grundlagens stiftande egt rum, hade dock nu lyckli gen inträdt, då inom Konungahuset en längre tid funnits Prinsar, som hunnit ofvannämnda ålder, och den glädjande förhoppning kunde hysas, att detta förhållande äfven för framtiden skulle fortfara. Med Grundlagens anda syntes då vara mest. öfverensstämmande, att, vid ofvan omförmälda fall, Thronföljare», derest han uppnått sagde ålder, eller eljest annan till denna ålder hunnen Prins af Konungahuset, emotloge rikenas styrelse i Konungens ställe.
Den 12 Jan 1 Sool Från ETögloflige Riddeks&apet och Adelie.. S'„ D. Vid föredragning af Kongl. Maj:ts denne dag ankomneNådiga svar af den 3 dennes på Rikets Ständers underdåniga skrifvel se af den 16 November, angående utsättande af en viss dag till Riksda gens afslutande, fann Ridderskapet och Adeln samma Nådiga svar ej er fordra någon åtgärd, utan lade detsamma till hadlingarne.. S. D. Lades till handlingarne Banco-TJtskottcts den 8 dennes på hordet lagde Memorial N:o 77, i anledning af de från hedervärda BondeStåndet erhallne återremisser af Utskottets under N;o 66 och 68 afgifne Betänkanden., S. D. Då nu å nyo föredrogs Eanco-Utskottets den 8 dennes på hordet lagde Memorial, med förslag till sammanjemkning af Riks Ståndens olika beslut, i anledning af Utskottets under N;o 65, afgifne Utlåtande om fortfarande: understöd till ynglingen Silfverstolpe, förblef. Rldderska - Fröt. Ut dr. d. 12 Jan. i Ö35. U pet ock Adeln vid sitt i ämnet förut fattade heslut, samt godkände den f öreslagne voteringspropositionen. S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Banco-ZJ t skottets den 8 dennes på bordet lagde Betänkande N:o ^5, i anledning af Herr Grefve Cronhjelm? motion, om utarbetande af fullständiga instructioner för DiscontDirectionerne och dessa Verks Revisorer. S, D. Återremitterades Banco -Utskott ets den 5 dennes på bordet lagde Betänkande N:o -j\, i anledning af Herr Rosenblads, Bernhard, motion om förändring i fördelningen af styrelse-åtgärderne i Banken, och i sammansättningen af Bankens understyrelse.
Hvad åter angår Hr af Wingårds Motion, så finner Utskottet icke med Motionairen, att Mariaeberg* Artilleri-skolas anläggning lemnar riklig ersättning folden fonds öfvergång till StatsCassan, som han åberopat, hvadan det af honom åsyftade anslag ej eller kara af StatsUtskottet tillstyrkas. Den lo Jan. 1829. Betänkande n. N:o 20. Utlåtande, angående sökt befrielse för Färjemans-Bolaget i Helsingborg från Stämpladt papper på deras Båtpass. {V.-a.) Utskottet, har från Vällofl. BorgareStåndet cmottagit ett så lydande Memorial: "Med tillämpning af 4 §• 2 morn., i K. Kungörelsen angående Stämplade pappers-afgiften af dea 8 Januarii 1824, sorn stadgar för Certificater och Sjöpass för till Utrikes ort gående inhemska fartyg 12 sk. stämpladt papper, har Färjemanslaget i Helsingborg för hvarje gång det med sina små öppna båtar från nämnde Stad seglat till Dannemark , dels med Svenska och Norrska utrikes posterne, dels med resande och dels med exportvaror, efter åläggande måst förse deras båtepass med 12 sk. eller lika kostbart stämpladt papper som för det största Svenska Skepp för den längsta utrikes resa erfordras, hvadan Färjeman s-laget för deras små, öppna, endast 2a3 läster drägtiga båtar, hvarmed de på 1 k 2 timmar fram och åter fullborda deras utrikes sjöresor, hvilket sker flera gånger på dagen, måst vidkännas en tryckande beskattning, vida större än den alla Svenska Skeppsrederier i förenämnde afseende utgjort, ehuru Färjemanslagets frakts förtjenst på året icke motsvarar ett Fartygs fraktbehallning. Detta uppenbara missförhållande vid Författningens tillämpning har tillkommit deraf, att öppna små Si Stats-TJtskottets katar blifvit ansedde för fartyg, som Författningéti afser ock omnämner, då likväl med benämningen fartyg hvarken i eller utom Lagstiftningen hittills förståtts öppna små båtar, så torde rättvis rättelse i berörde omständighet lätt stå att vinna genom ett sådant tillägg i Stadgan om stämpiadt papper, att Helsingborgs
Jag vill endast, med anledn. af den upplysning flr Ridd.Sedelin meddelat, hafva äran tillkännagifva, att under denna riksdag har Exped.Ulsk. i allmänhet återfått löparen, sedan skrifvelsen blifvit återremitterad. Om den först blifvit skickad till PresteSt. känner jag ej, men väl att den kommit till Exped.Utsk. innan PresteSt. i anledn. deraf vidtagit någon utgärd. Hr von Hartmansdorff: Jag hemställer till Ståndet, om vi icke kunde lemna derhän hvad öde denna expedition haft inom de öfriga Stånden, för alt komma till den votering, som blifvit begärd, och i afseende hvarpå jag hemställer till mina värda motståndare, om de icke skulle vilja uppteckna deras, conlra-propos., så att vi finge höra den i sin helhet uppläsas, i stället för att nu uppläses ett stycke här och ett stycke der, hvaraf något sammanhang ej kan fattas. Jag hemställer slutligen till mina motståndare, huruvida de, som äro så noggranna i fråga om ordalag, kunna med sina politiska samveten förena att jemka och förändra de ordalag, som finnas i Ekon.Utsk:s betänkande. Gr. Frölich: Man kan med skäl säga om denna saken, att den blir allt brokigare och brokigare. Det är verkligen märkvärdigt att nu erfara det Frih. Rehbinder varit i PresteSt. och funnit att ifrågavar. skrifvelse af misstag skulle kommit dit. Hr Frih. o. Landtm, afbröt Gr. Frölich och hemställde, örn hvad han nu yttrade af honom ansågs höra till ämnet. Gr. Frölich afbröt här Ilr Landtm, och yttrade några ord utan att vara uppropad.
Memorial, i anledning af 3;ne Riks-Stånds beslut, angående åt~ gärders vidtagande till Riksdagens snara af slutande. Sedan så val Högvördige Preste-Ståndet som Yällofl. Borgare-Ståndet, med antagande af Hedervärda Bonde-Ståndets inbjudning af den a3 sisll.
Och landthamnar, uppbära dessa bestämda afgifter, böra äfven framgent få denna förmån oqvaldt tillgodo njuta, finner Utskottet intet hinder vara att tillstyrka företagandet af den yrkade undersökningen, hvilken torde böra omfatta så väl städerne vid Rikets hafskuster, som dsm, hvilka äro belägne vid de större segelbara insjöarne, samt att, sedan en sådan undersökning egt rum, till allmän efterrättelse måtte kungöras, hvilka afgifter hvar och en stad må ega rätt uppbära, från hvilka ställen de till hvar och en stad böra utgöras, samt till hvad belopp de böra utgå, genom hvilket allt den dubbla förmån måste uppkomma, att städernes rättighet till fordrande af ifrågavarande afgifter icke mer skall sättas l fråga, och att all tvetydighet om gränsen för städernas anspråk i detta afseende förebygges; lärande Riksens Höglofl. Ständer, 1140 Btsv. och Ekon* Utsk. Betänkande». i händelse aE bifall till detta förslag, sorn Riksens Höglofl. Ständers egen pröfning vördsamt underställes, finna för godt att det samma hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla,med underd. anhållan; det Kongl. Maj:t å Riksens Ständers underd. önskan, om dess verkställighet, täcktes fästa Nådigt afseende. Slutligen har Utskottet, i anledning af den fråga, som hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln uppstått, om icke den af vice Talemannen Jon Jonsson väckte motion e~ gentligen afsett upphörandet af de afgifter, som till. Carlskrona stad utgå af fartyg, hvilka besöka Runneby köping, ansett sig böra upplysa, att intetdera af berörde ställen finnes omnämndt i Jow Jonssons memorial, hvilket tvärtom synes åsyfta ett allmänt afskaffande af de till Rikets sjö- och stapelstäder ingående afgifter af fartyg, som anlöpa köpingar och landthamnar. Stockholm d. g Augusti 1823. -Ä»-®0®a9QOOOO©-aS. Besv. «ch Eken, Utsk. Betänkanden, N:o 162.
Jag greps af ett vildt begär att göra det omöjliga möjligt, att se honom, tala vid honom, återgifva honom lifvet, och jag förstod på samma gång dunkelt, att hvad jag ville trotsa mig till af ödet, af Gud, af den makt, som länkar våra hemligaste vägar, det var befrielsen från den tanken, att den människa, hvilken i lifvet gifvit mig mest, skulle mottaga sin undergång som inseglet på slumpens föraktliga makt. Jag minns nu blott, att jag reste och att jag länge stod och knackade på Reinholds dörr. Då intet svar kom, öppnade jag sakta dörren och steg in i ett stort rum, hvilket såg ut som en gammal målaratelier, och hvars väggar rundt omkring voro nästan klädda med böcker. Solen sken in genom en stor glasruta, hvilken som ett bredt tvärband delade taket i två hälfter. Längst in varseblef jag en fördjupning, i hvilken jag skymtade en säng, och när jag kom närmare, såg jag, att Reinhold ännu låg. Hans drag uttryckte ingen märkbar öfverraskning öfver att se mig, han reste sig blott upp i bädden och betraktade mig, utan att yttra ett ord. »Reinhold!» sade jag med så lugn röst, jag kunde, och gick fram för att fatta hans hand. Han tog min och såg mig med en underlig blick i ögonen. »God dag,» sade han med en stämma, hvilken han tydligen ansträngde sig att göra vänlig. Men han gjorde inga frågor, tycktes öfverhufvud finna det alldeles i sin ordning, att jag kommit. Jag svarade på hans enstafviga tilltal så godt jag kunde, talade om mitt hem, om våra vänner i Stockholm, hälsade honom från alla, och då han fortfarande teg, satte jag mig ned bredvid sängen. »Det var snällt, att du kom och hälsade på mig,» sade han slutligen med samma klanglösa röst. Därefter lade han sig ned, lutad mot armbågen, vände sitt ansikte mot mitt och betraktade mig en lång stund, utan att tala. Instinktlikt förstod jag, att det icke var lämpligt att störa honom, att han af något för mig okändt skäl önskade, att jag skulle tiga. Jag fick också god tid att återvinna herraväldet öfver mina nerver, som voro nära att svika mig.
Bbda follo ocksB i lramrsrna, i den Forsta efter en ganslra intressant debatt, ford forniimligast emellan, jzistitie&amp;~istern och jostitieridet Afzelius, som betecknade den nuvarande ii1ctenaka~~sla.gstiftningen sgsom varande en af cle mest antikverade inom v&amp;rt riitt och tarfvaide en fnllstandig omarbetning, hrilken endast sknlle undanskjntas genom partiella reformer. Det af K. M: t framlagda och nyligen af bBde kamrama antagna Iagforslaget allgdende akta makars ege~zdo~itsfoi~l~dlla~~cle~~ och hvad darmed ager sambnnd innebiir, sfisom vi forut niimnt, hvarken i dess urspron&amp;a gestalt eller i dess af utskottet omarbetade form d g o n genomgripande reform sf de hittillsrarande fiirhalandena, men det utgor dock ett steg, om ocksl helt litet. jkanzbt. Det iir, soin sagdt, inga genorngripande foriindringar och annu mindre n8.gra nya principer det kungl. forslaget komnler med, men val bbringss darigenom en vdbehiiflig klarhetl och reda i r8r forAldrade och duakla iiktenskapslagstiftning, hvarjiimte ett biittre samlimnhang Bstadkommes mellan lagbuden, en fiirdel, som harvidlag ingalunda bor forbises. Shsom vi reden i en foregBende nrtikel niimnt, iir det meci ledsnad reformvannerna finna ur det klmgl. forslaget nteslutna tv8 nf de af 1884 Brs riksdag uttalade onskemllen, det for den gifta kvinnan viktigaste, riitten att utan iiktenskapsfiirord r l d a iifver egendom, som ar h e m e enskildt tillhorig, samt forbud for nlannen att ntan hustruns aamtycke afyttra eller forpanta fast egendom, tillhiirig malrarnas gemensamma bo. B f de %1.
PZ Vallokli^e Re^rAare-ätänäets Pä Pleäsrvaräa Lonäe-^ran vajnar ästä P.säarnöcers vajnar /ibr. lknAst. U. t.ullniar. Upl.lil Ko; 8on6e-8r^n->>:k n O-ioker iz,o - Wördsamt Memorial. ^ följd af det Hederwärda Bonde-StändetS älerremist med anmärkningar wid Stats-Utskottets Betänkande angäende Riksdags-kostnaderne. sär ZZ2 Den 9 October. fär Statsutskottet, under äberopande af hwad samma Betänkande innehäller om vgörligheten, att förr än efter Riksdagens flut bestämdtuppgifwa Summan af detze kostnader, ytterligare gjöra det Hederwärda Ständet uppmärksamt derpä, att, om ock Stats-Utssottet nu ffulle in. fordra wederbörandes uppgifter pä hwad till denna dag kan wara utbetaldt, hwilka uppgif. ter, som till en del mäste hämtas frän Kongl. Stats Contoiret i Stockholm, omöjeligen stä att erhälla inom den för Riksdagens flut beramade tid, wore ändamälet ändä ingalunda wunnit, emedan hwarken kostnaden till Riksdagens flyttning till Hufwudstaden nu kan blifwa känd, icke eller de kostnader som för Hans Kongl. Höghets Kron-Prinsens emottagande och resa till Stockholm, blifwit af Stats.Utstottet föreflagne att utgä af de 150,000 R:d. som till detta behof jemte Riksdags'kostn-derne ansetts kunna erfordras. Hwad angär utgiften till LandtMarskalkens och Talemännens Tafflar, beror bestämmandet deraf, enligt Riksens Ständers beslut wid sista Riksdag, pä Kongl. Maj.ts Nådiga pröfning.
För Antimonium, Spiesglans och Regulus, har Kongl. Majit, med afseende å nä- Antimoringarnes behof, föreslagit nedsättning af införsels-afgiften från 1 sk. till 6 rst. skälp., hvar'"«*»- emot Herr Hjerta i sin ofvanberörde motion, med erinran om den ringa tullinkomst af endast något öfver 200 R:dr B:ko, sorn denna artikel inbragle, yrkat tullfrihet derå. 8 Bevillnings-Utskoltels Betänkande, A’:o 3. 1 öfverensstämmelse med Kongl. Majlis förslag, hemställer Utskottet, att införsels-afgiften å Antimonium må nedsättas från 1 sk. lill 6 rst. pr skålp. Apelsiner, Under erinran, hurusom handeln med åtskilliga frukter vore betungade med allt flför dryga afgifter, hvilka, utan motsvarande nytta för stals-kassan, försvårad införseln, samt hurusom tull-afgifter på konsumtions-artiklar för det dagliga behofvet i sig sjelfva icke borde betraktas annorlunda än såsom ett nödvändigt ondt, hvilket folket måste vidkännas så långt det vore för det allmännas skull behöfligt, har Herr Hjerta, på i öfrigt, angående de särskilda artiklarne, anförde skäl, föreslagit nedsättning i införsels-afgifterne å Apelsiner, Citroner och Pomeranser från 1 sk. 6 rst. till 9 rst., å Kastanjer från 1 sk. 6 rst. till 1 sk., ä Korinlher från 2 sk. 8 rst. till 1 sk., å Plommon och Sviskon från 1 sk. 6 rst. till 1 sk. pr skålp., och å Oliver från 12 till 4 sk. pr kanna; förmenande Herr Hjerta, att dessa tull-nedsättningar skulle föranleda så betydligt ökad införsel, alt staten icke förlorade något i inkomst. Herr Grefve H. E. Taube har åter i väckt motion föreslagit, all alla frukter och bär måtte beläggas med samma tull-afgifter, och således de i taxan specificerade särskilda slag deraf inbegripas under hufvud-rubriken: Frukter och Bär.
BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Ledamöter^ Ståndets Ledamöters Vägnar vägnar JE. G. Holm. Petter Jernström. A. J. Wahlstjerna. Uppläs* hos Högloft. Ridd. och Ad. den 7 Juli, Högvörd. Prest-Ståndet den 7 Vallöf!. Borgare-Ståndft den io Hederv, Bonde-Ståndet den 7 tRiksens Högloft, Ständers StatsUtskotts Betänkande, angående f d. vice Talmannen Jon Jonssons Memorial - Den 7 Juli. 823 viorial ovi lindring uti BåtsmansIndelningen i Blekinge Lån. Till Hedervärda Bonde-Ståndet har f. d. vice Talmannen och Riksdagsmannen för Bräkne, Medelstads och Östra Härader i Blekinge Tan Jon Jonsson ingifvit^tt, angående lindring uti indeldta Båtsmanshållet, så lydande Memorial : ”Uti den ort, hvarföre jag förer talan, har Rikets försvar från äldre tider blifvit utgjordt med ett beständigt Båtsmanshåll, bestående af både indelning och rotering. Det förra utgör ett belopp af omkring 86ro hela Hemman., sorn, enligt cöntract , äro/ skyldige att till årlig tjenstgöring utrusta och underhålla 1500 Båtsmän.’’ ”Hemmans och Jordeboks-rentan är väl anslagen för denna indelnings vidmagthållande, som uppgår ej till mera än ungefär -frdelar af det belopp, som till Båtsmännen blifvit i våroj: och penningar anordnadt, heldst på hvarje num< mer endast 17, 18 högst 20 Daler Silfvermynt, räknadt efter 3 Dal. på Riksdalern , blifvit anslagne, mea karlen, i grund af samma cöntract tillagd 24.
Diarium med anteckning hvad som i hvarje sak tid efter annan blifvit tillgjordt, och huru den blifvit afslutad, Ben ig Julii t. ml 413 samt vid hvarje års slut till RiddarhusDirectionen häröfver med Berättelse inkomma. a6 5. T, RiddarhusFiscalen IligSvarar mot 28 §* ger att uti alla frågor af Juridisk beskaffenhet förfara efter Lag och de Testamentarie ska förordnanden, sorn i ser; skildte fall kunna vara gifns, äfvensom att tillse, det enahanda behandlingssätt lag-, tages då sådana frågor i Dixectionen förekomma, hvadan han äger, att derest något häremot skulle förelöpa sin mening i ämnet till Directionens Protocoll afgifva. Likaledes må han till rättelse hos Directionen anmäla om han förnimmer någon olaglighet blifva af Riddarhusets Tjenstemän begången; och skall han i öfrigt vara närvarande vid Directionens öfverläggningar samt Cassornes inventering samt deras rätt och säkerhet yrka och bevaka. Börandes Fiscalen till alla Directionens handr lingar äga fri tillgång. 5i4 Ben 19 Juliie, m,. 27 §. Skulle under påstående Riksdag, RiddarhusFiscalen af laga förfall vara hindrad att tjensten förrätta, bör han det hos LandtMarskalken anmäla. RiddavhusCancelUJlerne. 28 §. De tvenne RiddarhusCanzlisterne skola i allmän* het förrätta hvad dem af RiddarhusSecreteraren, antingen på Ridderskapets och Adelns eller RiddarhusDirectionens vägnar anbefslles; och samfällt biträda den RiddarhusDirecteur, som häfver de genealogiska Handlingarne samt Aichivet under dess vård, och derjemte årligen hvardera aflemna femtio renskrifna Genealogiska Tabeller. 39 §. Svarar mot 29 §. Svarar mot 30 §. Förste Canzlisten åligSvarar mot 31 §. ger föra protocollet i Directionens sammankomster.
16 regementsofficerare » 200 » 3,200 » 8 depotkapilener » 100 800 22 yngre dito » 200 4,400 — 5,200 » 60 löjtnanter » 40 R:dr 2,400 » 60 underlöjtnanter » 60 » 3,600 » 3 regementsskrivare » 70 » . 210 » 50 styckjunkare » 47 » 2,350 » 18 tygstatsmästare » 57 » 1,026 24 tygstatsgesäller » 37 » 888 30 gevärshandtverkare» 47 » 1,410 3524 » med rättighet för handtverkspersonalen att fortfarande bibehålla nu under lönerna inbegripen spanmål, utgörande alltså den äskade summan 20,884 R:dr, hvarifrån dock borde afgå de för 1 löjtnant, 1 underlöjtnant och 1 styckjunkare belöpande löneförbättringar med 147 R:dr, hvilket belopp, enär denna personal vore anställd vid artilleribatteriet i Norrland, borde påföras Norrbottens Hästjägare-sqvadronsfond, då återstoden belöpte sig till 20,737 R:dr. Enligt hvad af det vid Kongl. Maj:ts nådiga proposition fogade Statsrådsprotokoll öfver landtförsvarsärenden inhemtas, har, på uppdrag af H. K. H.
Bilagan litt. D. vid » 5. Stipendie-f onden, Kongl, och Hvitfeldtska » 262—263. Stockholms allmänna Barnhus » 205—208. byggnader, anslag till underhåll af » 55. — Garnisons-sjukhus » 80—81. — Elementarskola » 261—262, — Navigationsskola » 97. Bilagan litt. O. vid » 96. — Normalskola för vexelunder visning en » 260—261. — Slotts brandvåsende och yttre lyshållning » 179. byggnadsmedel » 178. Utlåtandena, Stochholms stads Konsistorii räkenskaper hronoråkenskaper .. undervisningsverks rä kenskaper — Station af Flottan .. —- Veterinärinrättning Storskiftes-verkets fortgång ' Tabellen vid Stora Kopparbergs lån, skiften och af vittringar i Straffoch arbetsfängelset• Bilagorna litt. R. och S. vid Strengnäs stifts Konsistorii räkenskaper Strömsholms slott — stuteri Stuten, Flyinge — Ottenby — Strömsholms — Öfverstyrelsens räkenskaper Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader räkenskaper — öfver ekplantering arne räken skaper — öfver fängelser och arbetsin rättningar (Fångvårds-sty relsens) räkenskaper Bilagorna litt. R. och S. vid Styrelsens öfver stuterierna räkenskaper Stämplade pappers-uppbörden Summarisk redovisning öfver anslaget till Nationalmusei-byggnaden Sundhets-kollegii räkenskaper Svartsjö lustslotts dito Svenska akademiens dito Svenska språket, anslag till ordbok öfver Säkerhetshandlingar, Kongl. Räntekammarens — Postverkets Södra stambanan från Falköping — från Malmö Bilagorna litt. D. och E. vid Tabellkommissionen, Statistiska Taxa för jernvägstrafiken, Bil. litt. C. vid — för telegrafering å jernvägarne Utlåtandena. » 283. — optiska » 89. Testamentsfonden, Filéenska » 15. — Langska, bilagan litt. P. vid ... » 98. Nor önska » 14. — R önnowska » 198.
Under pröfning af detta vigtiga ärende, hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet, i främsta rummet, på frågan om nyttan och behofvet af Folk-Skolor; hvarvid Rikets Ständer visserligen instämt med Läroverks-Comiteen, om upprätthållandet af den grundsatis, att Religionsundervisningen bör, genom föräldra-omsorgen, bibringas barnen, på det att denna undervisning må gifva de intryck af lefvande Gudsfruktan, hvilka ingenstädes kunna för barnen blifva så verksamma, sorn inom det Expedit iöns-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse N:0 igg. i3 christliga hushållet; men då erfarenheten visat att föräldrar eller målsmän understundom antingen försumma att förskaffa barnen denna undervisning, eller ock befinnas oskickliga, ovilliga eller oförmögna dertill, och då således densamma icke kan på alla ställen och för alla barn med erforderlig säkerhet påräknas, utan af förefallande hinder och omständigheter mer eller mindre åsidosattes, eller ock, om den icke uteblilver, åtminstone icke verkställes med den omsorg, som vederbör, så hafva. Rikets Sänder ansett nyttan af Folk-Skolor vara ostridig, ej för att uttränga den husliga undervisningen af föräldrarna;, som ingalunda bör åsidosättas, utan för alt., jemte densamma, der den finnes, på ett fullständigare sätt leda till ändamålet. Det blifver nemligen en gifven följd att, då barnen på della sätt kunna erhålla en sLörre och säkrare kunskap och färdighet i de stycken, som för deras bildning äro nödige, så bör detta återverka fördelaktigt äfven i afseende på den husliga undervisaingen i framtiden, och således långt ifrån att Skolan skulle menligt verka i afseende på föräldrarnes omsorg för deras barns christliga oell sedliga bildning, tro Rikets Ständer fast hellre, att Skolan skall blifva, det rätta och måhända enda medlet att återbringa denna omsorg till mera verksamhet, der den förfallit.
Maj:ls Befallningshafvande skriftligen sökt handräckning lill deras utbekommande, eller försummar att om inventeringarnes förrättande och redogörelsernes infordrande i rättan tid dra - Expeditions-Utskotlels Förs luff till underd, Skidfvetse N:o '136. 405 ga försorg, eller oek till Karte-sigillale-försäljningsman utlemnat oell förtrott mera slämpladt papper från Landt-ränleriets förråd, än sorn svarar mot dennes uppbördsborgen.