Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Disconters utredning på det satt och i den ordning nu stadgadt blifvit, borde förskjutas af Riksens Stånders Bani; hvaröfver ordentlig och serskild liqvidation emellan Banken och RiksgäldsContoiret hvarje dr skulle upprättas”. Friherre Wirsen , Gustaf Fredric: Sedan man i de föregående punkter baslutat, att be* loppet, som erfordns till DiscontLiqvidationen, skall i RiksgåldsSedar utgå, lärer det vara nödvändigt, att bär göra en dermed öfverensstäm; mande ändring; och jag hemställer således, att orden: ”af Riksens Stånders Bank &c.” intill punktens slut må utgå ur denna punkt, och i stället införas: ”a] RiksgåldsContoiret. Uppå derefter if Hans Excellence Herr Grefven och Land Marskalken gjord proposi. tion, fann Riddersbpet och Adeln för godt be. sluta, att hvad son erfordras till de ifrågavarande 3:ne Disconte,s utredning, på det sätt' och i den ordning nu stadgadt blifvit, skulle förskjutas af RiksgädsContoiret. Uti i8;de puncten hade Utskotten hemstålt: ”att det nu intagne liqvidationssått för utredningen af Gäha CanalBolagsMalmöoch GölheborgsDicont Inrättningar måtte förklaras genom Koiungs och Stånders gemensamma beslut såsom en till allman efterrätt telse gällande författning”. Den 2 Junii. 91 Friherre Cederström, Jacob; Om denna författning skall få kraft af Lag, måste nödvändigt sådant gå i den ordning Grundlagen stadgar. Det tillhör ej Statsoch BancoUtskotten, att föreslå Lagar. Det förevarande ämnet år blott en enkel Statsregleringsfråga, till hvars afgörande lagligen ej behöfs Kongl.
N:o 25. R. St. underdån. Skrifv. N:o 19. Motion N:o 12, om bidrag af statsmedel för anläggande af en ny väg mellan Öhrträsk och Åsele kyrka samt derifrån tili Wilhelmina kyrka. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. R. St. underdån. Skrifv. N:o 175. Motion N:o 13, om anslag till utvidgande af läroverksbyggnaden i Umeå. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. Motion N:o 136, om förhöjning för Westerbottens län af det utaf Kongl. Maj:t i dess nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof äskade anslag till understödjande af myrutdikningar och vatter.- aftappningar. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. it. St. underdån. Skrifv. N:o 175.' Motion N:o 185, om ytterligare anslag till brobyggnaden öfver Ume eif i närheten af Umeå stad. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141 och Mern. R. St. underdån. Skrifv. N:o 175. — —• Motion N:o 317, om statsanslag för åtgärder till föreko mmande af Ume elfs utskärningar vid Ytterhiske i Umeå socken. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. Motion N:o 371, om uppbörd och redovisning af de militiestaten an slagna indelta räntor i sammanhang med kronouppbörden, samt om åtskilliga dithörande föreskrifter. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. NilsSOIl, Per, från Christianstads län, Motion N:o 14, om rättighet för ogift qvinna att blifva myndig vid tjugofem års ålder utan anmälan hos domstol. Lag-Utsk. Betänk. N:o 28. R. St. underdån. Skrifv. N:o 82. —• — Motion N:o 15, angående förändringar i nu gällande författning rörande bränvinstillverkning. Sammans.
M. snart måtte lossa de band, som trycka de mosaiske trosbekännarne lika hardt som de nedsätta Svenska folket i ulläodningens opinion , såsom ännu icke ägande den upplysning och rättskänsla, hvilka fordras af ett constitutionelt och fritt folk; men som jag har anledning tro att beläuki redan af 3:ne Stånd blifvit bifallet, så anhåller jag D c ii a4 April f. m. vördsammast, att R. o. A<J., såsom bevis på ogillandet deraf, måtte afslå detsamma. Som ytterligare bevis på sannfärdigheten af hvad jag yttrat om mosaiske trosbekännarnes oklanderliga uppförande inom landet, vill jag blott nämna, att utaf de många ansökningar, som enligt tidningsberättelser till H. M. Konungen ingingo från åtskilliga orter om upphäfvandet af i838 års författning ang:de Judarnes emancipation, så vill jag nästan tro, alt ingen sådan begäran ifrågasattes eller ingick från något af de län, hvanni de städer äro belägna, der mosaiske trosbekännare äro berättigade alt vistas, åtminstone ingafs ingen sådan begäran från något ställe inom Götheborg och Bohus län, hvars innevånare, ehuru icke böjde för att efterskänka någon del af sina frioch rättigheter, likväl äro nog upplyste för att icke önska eller begära få dem utvidgade på bekostnad af medtnenniskors rätt. Frih. Hamilton, Hugo: Till en början anhåller jag att inför R. o. Ad. få förklara, att endast det sjukdomsförfall, som hindrade mig att deltaga uti Utsk:ns öfverläggning, då ämnet der behandlades, har varit orsaken dertill att icke mitt namn finnes bland reservanternes. Sedan den siste värde ledamoten med så aktningsvärd värma och full sakkännedom yttrat sig i ämnet, liar jag föga att tillägga.
Fan ds vägen kemme att gå, och sora hitintills, till större delen, är obebodd, förmodades efter hand blifva befolkad, och, i förhållande - lim 2 7 April, 4 3 g de dertill, odlad; samt 4:0 att härigenom en ginväg af öfver 30 mil, emellan Stockholm och Trondhiem, och af ännu större betydlighet för de Norr örn Stockholm belägne orter, vennes,.einedan någon närmare väg från sistnämnde orter till Norrige nu icke finnes, än förbi Eda skans och Kongsvinger; hvarjemte farten öfver det besvärliga Dåfre Fjället undvikes. Vid utlåtandes afgifvaride öfver hvad Handelsmannen Wigander sålunda föreslagit, får Utskottet vördsamligen förklara, det Utskottet visserligen inser nyttan af alla nya vägatilaggningar, som bidraga till en lättad comtnunication emellan Rikets Provinser, och förnämligast emellan dem, hvilka för det närvarande äga så stora landsvägar, samt följakteligen icke kunna med hvarandra hafva communication, utan medelst långa, besvärliga och kostsamma omvägars nyttjande; äfvensom att Utskottet finnér,' det bland alla nya väganläggningar, deras, sorn bidraga till en lättad gemenskap och förening med våra Norrska Landsman, äro af den största vigt; men innan Utskottet ingår uti särskildt yttrande öfver den nu föreslagna väg, utbeder det sig, att fa vördsamligen erinra Riksens Höglofl.
Konungen har sjelf fästat uppmärksamheten deruppå, att denna grundsats ej är i allmänhet stadgad, och Utskottens Utlåtande gifver ytterligare stöd för denna mening, då det förklarat sig ej kunna säga, hvilket är det rätta» Ont delta är förhållandet, mäste man väl ock, utan att uppställa ett sådant Stånds beslut, som den sista Talaren framställt, betrakta, hvar skattebördan mest trycker, och betrakta, om det verkligen är billigt att ålägga skatter för den nya undervisningen, Om det nu tydligt visar sig att den största bördan drabbar landet och jorden, och man 62 Ben i4 Augusti f. m. vill bifalla Utskottens princip att slutligen afse de högre Undervisningsverken; så frågar jag, hvilket förhållande mäste uppstå; och om det kan blifva grundadt på billighet och rättvisa, samt om icke följden skall blifva, att man allt mera trycker på den klass, som redan har svårt att utgöra sina utskylder, för att befordra de högre klas sernes fördelar. Jag frågar, om det är rätt att Staten uppträder såsom den der ger förlag åt den högre undervisningen, på den lägre klassens bekostnad, och utan att företrädesvis afse dess egen nytta. För min del synes mig tydligt, att principen bor vara den, att, om någon bildning i Sverige skall hafva understöd af Staten, är det folkbildningen; men att alldeles inga anslag böra lemnäs till förbättring af de högre Läroverken, som redan äga medel tillräckligt, eller till tillämpnings-skolorne, till hvilka hvar och en bör bidraga, som begagnar dem. Jag ber dessutom att få fästa uppmärksamheten deruppå, huru det ser ut i vårt Iand med den jordbrukande klassen, äfven i ett annat afseende, som icke ringa rÖrer Undervisningsverken, nemligen näringsförhållandet, för att derigenom draga en slutföljd för oriktigheten att nu förbättra Läroverken. Det är nemligen gifvit, att Städerne, genom de privilegier de åtnjuta, motverka en praktisk bildning i näringarne hos BondeStåndet. Det har svårt att få sina barn uppfostrade i Städerne till närings - Den 14 Augusti f. m. 63 yrken. Skall nu BondeStåndet betala till dem, sorn bo i Städerne, då deras söner ej kunna der få praktisk bildning.
Mä ett flög Johannes ôpp å feck tag i kragen på förvaltern å kast’en hannlösst imot dôra, satt dôra geck ôpp å förvaltern kom ut på gårn, mä hövv före. »Gär’t bätter sjôl, dett rôtne svin,» skrek’en å mä dä samm bynt’en storgråt. »Han kan gå, han åg,» sa’n te den are harrkärn å når’n feck se att Stall-Ola stog kvar, sa’n: »Ja, du, Ola, kan gå, du åg, ja ôrker int hôll imot!» Ätter dätt här kan en fäll förstå att dä va närpå att Johannes feck flött sin väg, men patron töckt int han kunn åvar’en å däfför feck’en bli kvar sänna han bett förvaltern ôm orsäckt. Men förvaltern kunn allri förlåt’en att han hadd blitt utkasta tå’n. Jämt la’n sä imot’en, hvar gang dä ble tal ôm att Johannes skull bli rätter äll teminstingens stalldräng. Å når förvaltern en gang i tia flött iffrå bruke, va Johannes så gammel, satt dä int va te tänk te gär’n te nô ann än dä han va. Å så feck han gå där å slit å dra sôm gårsdräng i all si ti. Ve den tia, sôm ja kom te Björkstafôrs va’n övver di åtteti å va langsänna ur tjänsta. Han hadd fått sä e litta stôg ner ve såga å där lefd’en på tocka smôler, han kunn få ôppifrå harrgårn å på di öxskaftan han gjord. För se öxskaft dä va dä end han kunn gär på gammeldagan, för yga ble dåli på’n på slute. Men den gamle kônstmästern satt i’n än å dä fanns ingen på hel bruke, sôm kunn gär bätter öxskaft än gôbben Johannes.
St. antagne myntsystem; 3:o K. M:s nåd. skrifvelse af d. 20 dennes, i fråga om restitution af hvad utaf hemmansinnehafvarne å Oland blifvit i ränta för den å hemmanen på ön fördelade utmark, från och med år 1847, till Kronan erlagdt utöfver det nedsalta belopp, hvar med berörde ränta eller s. k. utmarksskatt numera utgöres; 4:o K. M:s nåd. propos. af d. 16 dennes, ang:de beviljande af låneunderstöd åt de genom eldsvåda hemsökte innevånare i staden Christianstad för uppförande af nya byggnader i de afbrändes ställe; 5:o K. M:s nåd. propos. af d. 16 dennes, ang:de anvisande af medel till godtgörande af från stats-kont., utaf under händer hafde medel, utbetaldt understöd till de genom eldsvåda hemsökte Christianstads stads innevånare, samt om öfverflvttning på riksg.- kont. af befattningen med det bemälde personer beviljade lån; 6:o K. M:s nåd. propos. af d. 16 dennes, ang:de förändring i villkoren för återbetalning af det lill uppförande af nytt rådhus i Wexiö efter den staden sednast öfvergångna eldsvåda beviljade låneunderstöd; 7:o K. M:s nåd. propos. af d. 16 dennes, ang:de afskrifning af de, såsom bidrag till kostnaden vid ny tomtreglering af städerue Wexiö, Åmål och Kungsbacka, éfter de dessa städer öfvergångne eldsvådor, af mindre kredilivet anvisade belopp; 8:0 K. M:s nåd. skrifvelse af d. 7 dennes, ang:de bestämmande af ersättning lill de personer, som i behörigordning för - 410 Den 23 December f. m. ordnas att i egenskap af krono-ombud vara närvar, vid bevillnings-stämplingen af spelkort; 9:o K. M:s nåd. skrifvelse af d. 7 dennes, i fråga om arfvode lill skepps-ombudsmannen vid Stockholms sjömanshus för uppbörden och redovisningen af det under berörde sjömanshus hörande sjöfolks kronoutskylder; 10:o K. M:s nåd. propos. af d. 7 dennes, ang:de eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter aflidne collega schola: J. E. Ekelund, till fördel för Ekelunds i behöfvande omständigheter efterlemnade enka; 11:0 K. M:s nåd. skrifvelse af d. 7 dennes, i fråga om befrielse för förre depart:ts-cheferne i general-tullstyrelsen, presidenten J. P. af Billbergh och kanslirådet J. D. Walerius, samt kamereraren, kammarrätls-rådet Winroth och kontrollören Middendorff, från ådömdt ersättningsansvar i målet, rör:de den efter aflidne tullförvaltaren Finér yppade balans; 12:o K. 5I:s nåd. skrifvelse af d. 20 dennes, ang:de inqvar terings-skyldigheten i Slockholm;
Då ifrågavarande utgifter äro oundgängligen nödiga, så framt det med deri kemiska byggnadens uppförande afsedda ändamål skall vinnas, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte, för en gang, anvisa dels 13,500 R:dr R:mt till laborationsrummens i det nya kemiska rnstitutionshuset i U psala npterande för deras ändamål, dels 15,825 R:dr samina mynt lill första uppsättningen af der erforderliga instrumentalier. 80:o. Till fyllande af de betydliga luckor, som förefinnas i Upsala universitet botaniska museum, har Kongl. Maj:t äskat ett anslag, för en gång, af 4,500 R:dr. Enligt hvad i Statsråds-protokollel an föres, kari delta universitet i egentlig mening icke anses ega något botaniskt museum, ehuru detsamma har åtskilliga till en del dyrbara materialier til! bildande af ett sådant museum i enskilda samlingar, som blifvit till universitetet skänkta, Jhh. till It. St. (Fortsättn.) Enär ett fullständigt, väl ordnadt botaniskt museum är ett nödvändigt vilkor för beredande af en fullt ändamålsenlig undervisning uti hithörande läroämne, har Utskottet, i betraktande derjemte af tillfället att till musei kompletterande få begagna den botaniska institutionens nuvarande utmärkta föreståndare, funnit sig böra tillstyrka, att det till ifrågavarande föremål för en gång begärda anslag af 4,300 R:dr R:mt må af Rikets Ständer beviljas. 81:o.
Revolutionsplaner och utkast till en konstitution finnas ock från samma tid. Resan till Paris, där prinsen genast kände sig så hemma, som blott en furste med medfödd valfrändskap för fransk hofton och franskt umgängeslif kunde göra det, kan i viss mån sägas hafva gifvit en sista fullbordan åt hans ungdomskarakter genom det dubbla intrycket af hofvet och af upplysningskretsarna, af detta Versailles, som med sin skimrande ståt och sitt stränga ceremoniel var som en lysande symbol af konungadömet, och af Paris’ litterära cirklar, i hvilka upplysningstidehvarfvets alla jäsande idéer trädde den unge fursten till mötes. Här nådde ju honom också, just vid slutpunkten af hans ungdomsutveckling, kuriren, som kallade honom till Sveriges krona. Jag har något bredare talat om denna grundläggande, af den större allmänheten mindre uppmärksammade perioden i Gustaf den tredjes lefnad och skall från hans regentår endast beröra själfva de tidpunkter, då hans väsen genom omständigheternas makt förvandlas och omformas. Allbekant är, hur han i augusti 1772 genom en med en rask regissörs skicklighet utförd coup de théâtre förändrade fosterlandets och sin egen ställning. Han visade vid denna revolution den egendomliga art af handlingskraft, som han förfogade öfver och som mindre var förmåga af uthålliga dagsverken än fantasimänniskans uppblossande energi, och han kastade sig in i företaget med det äfventyrslystna mod, den om hasardspelshjälten påminnande bravur, som ända intill guillotinens dagar hörde till 1700-talets adelsdygder. Själfva revolutionen, så genomgripande i sina följder, utfördes med något af det glada jublet i ett lyckadt puts, och enstaka episoder, såsom, när kontre-amiralen Tersmeden efter att hafva »revolutionerat» Skeppsholmen, skaffade fram förfriskningar och man midt under pågående statsstreck drack konungens skål, hafva en lustig prägel af stockholmsk gemytlighet. Genom sitt milda och ädelmodiga uppförande efter revolutionen, den dock jämförelsevis liberala konstitution, han gaf landet, och sina människovänliga reformer blef »Nordens
Salens strand ©tvifvelaktigt skett med afseende på möjligheten att hit anknyta en vigtig kommunikationslinie genom förenämnda delar af Kronobergs län; så öfvertygar ock en enda blick på kartan derom, att ifall en kommunikationsled för samma trakter och de angränsande i Blekinge kan, med Alfvesta och Carlshamn till ändpunkter, åstadkommas, så är det hufvudsakligaste vunnet af det ändamål, för hvilket Rikets Ständer vid nyssberörda riksdag beviljade understöd och lån af statsmedel. Då jag nu går att påkalla Rikets Ständers uppmärksamhet på denna angelägenhet, bör jag icke underlåta att genast bemöta den enda anmärkningen af vigt jag väntar att få höra, nemligen att mitt förslag bort underställas Kongl. Maj:ts pröfning och bana sig väg till Rikets Ständer genom en Kongl. Proposition. 1 detta hänseende erinrar jag då at.t, på sätt jag ofvan nämnt, Kongl. Maj:t redan, genom Dess nådiga framställning till 1856 års Ständer, i allt hvad som uti mitt förslag utgör hufvudsak gifvit. det äskade vittnesbördet om ifrågavarande företags vigt och behöflighet samt om befogenheten af anspråket på Statens mellankomst till detsammas understödjande; och att det endast är i fråga om den sedermera vidtagna förändringen i planen, som ett dylikt vittnesbörd saknas, hvilket ej heller skulle blifvit händelsen, derest sednast anställda lokalundersökningar, de der utförts af Chefen i södra Vägoch Vattenbyggnadsdistriktet A. Remmer, hunnit fullbordas så tidigt innan riksdagens början, att underdånig framställning i ämnet till Kongl.f|Maj:t kunnat medhinnas. Men af den beskrifning på ifrågaställda Bih. till R. St. N:o 303. kommunikationsled, som af bemälde
Domare-förrättning förordnas,* 6:0 N.'o 25, om ändring i föreskrifter ne ] angående UtmätningsAuctioner å landet,' och 7:0 N:o 26 , om enskildes rättighet att föreslå ändring i Författningar. *» S. D, Återremitterades, i anledning af gjorda anmärkningar, LagUlskottets Betänkande, N:o 19 , öfver Herr P. Ceder schfalds Idotion j angående Rådmäns och Kämnerera iProt. Utdrag den a Mars lSagj 13 befrielse från deltagande i ansvaret för för* summelse, aft till Öfver Domaren insända renoverade exemplar af Domböcker och Protocoll. S. D, I anledning af gjorda anmärkning gar, återremitterades StatsUtskottets Betänkande, N:o 61, öfver väckt Motion om öfverlåtande af en Kronan tillhörig Tomt åt Oelreichska Enkehuslnrättningen i Landskrona.' S. D. Vid förnyad föredragning biföl lös följande StatsUtskottets Utlåtanden : 1:0 N:o 60, rörande vackt Motion i angående grunden för räntornes utgörande af några Thorshälla Stad upplåtne hemman; a:o N:o 65 , i anledning af väckt Mo* tion , angående fördelningen af den vid Auc^ tioner å confiscerade varor utgående Fattig-’ procent, och 3:0 N:o 64 , 1 anledning af väckt fråga om nedsättning i räntan å lån utur publika Cassör. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets Utlåtande, N:o 62, i anledning af erhållne Remisser från samtlige RiksStånden på Rikets .Ständers Revisorers åren 18*5 *4 Prof. Utdrag den 2 Mars »829. och 1827 afgifne Berättelser till Rikets Ständer, om samma år verkställda granskningar af StatsVerkets och dertill hörande Allmänna Fonders tillstånd , styrelse och förvaltning åren 1822, 1823'.
Han kunde således för sina beliofver göra en beräkning, och bade troligen vid förefallande Penningeförlägenhet tillgång till hjelp, då hail ägde säkerheten att för det qvantum Säd han kunde aflåta, erhålla en gifven Penningesumina. Hans Jord skulle också derigenom få ett bestämdare pris, som nu, under sednare tryckande penningetider, ej haft något värde, då Egendomar, på UtmätningsAuclioner, oftast bortgått till mindre än halfva beloppet af livad de kostat, Då Riksens Ständers Revisorers Berättelse, om Allmänna MagazinsDirectionens Förvaltning, finna skäligt önska, att en säker grund måtte bestämmas för Magazinslnrättningens företag, hvaraf den hittills varit i saknad; så har jag en ökad anledning lill förhoppning, att då Riksens Ständer gå att i detta afseende göra något stadgande, mitt Förslag om ett för vissa år faststäldt Sädespris (hvarföre ett medium af förra årens gångbara priser bör uppsökas, ) mätte vinna det afseende, som i synnerhet den mindre bemedlade Jordbrukarens belägenhet påkallar. Om likväl mitt Förslag skulle, i afseende på Sveriges Norra Provincer, ej finnas fullkomligt användbart, tror jag likväl säkert, att dét för de Södra Proviucerne skulle i sitt verkställande endast medföra goda och för Jordbruket välgörande följder. Jag anhåller vörd - Den io Januarii. 683 samt att detta mitt tillägg får till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskoltet åtfölja mili i detta ämne väckta Motion.
Då nyttan och behöfligheten af den sökte upplåtelsen till Hospitalet af ifrågavarande jordlägenheter finnes behörigen vitsordad, och upplyst blifvit, dels att den mark, som från Kronoparken Åsen ansetts behöflig, är af ofruktbar beskaffenhet, hvadan genom densammas afträdande någon förlust Kronan icke tillskyndas, dels att Stats-Utskottets Utlåtandej N',o 175. 9 att ofvanberörde andel af Ulltuna Kungs-ladugårds egor, utan olägenhet för Kungsladugården, kan derifrån afsöndras, har Utskottet funnit sig ega skäl tillstyrka, att Upsala Central-Hospital måtte undfå rättighet att, i enlighet med år 1837 upprättad, vid de med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition ankomne handlingar, fogad charta, på Kronoparken Åsen, inhägna och begagna ifrågavarande 7 tunnland 6* kappland jord, samt när nuvarande arrende å Ulltuna Kungs-ladugård upphör, af Kungs-ladugårdens egor intaga och använda förenämnde 6 tunnland 28! kappland äng och beteshage; hemställande Utskottet derjemte, att Hospitalet må frikallas från erläggande af någon afgift till Kongl. Maj:t och Kronan för de jordlägenheter, hvilka sålunda skulle komma att detsamma upplåtas. Ank. till Exp. Utsk. den 17 Juni, kl. 3 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, att åbooch besittningsrätten till Kronohemmanet Sunnegata måtte återgå till Fröken Anna Sophia Bratt, eller hon, i annat fall, erhålla ersättning af Statsmedlen. (I. A.) Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt, till Stats-Utskotlet remitterad, motion, har Riksdagsfullmägtigen från Skaraborgs Län Fr. von Zveigbergk föreslagit, att besittningsrätten till hemmanet Sunnegata Uppegården i Kållands härad och Kollandsö socken af Skaraborgs Län, hvilken, enligt motionärens förmenande, blifvit obehörigen frånkänd aflidne Löjtnanten C. G. Bratts och dess äfven aflidna hustrus A. E.
Östra stambanan, fortsättning af . 80: 1. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1866. i BIHANG TILL *■«. SAMTLIGA RIKS-STÅNDENS PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1865 OCH 1866. FJERDE SAMLINGEN. 2dra Afdelningen: Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomim. fl. Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. Stattsamt Allm. Ank. till Eip.-Utak. den 21 Febr. 1866, kl. 1 e. Memorial. Till biträde vid behandlingen af de till Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets handläggning hörande ärenden, har Utskottet antagit en särskild Sekreterare; och får Utskottet, med anmälan härom, hos Rikets Höglofliga Ständer anhålla, att nämnde Sekreterare, som den 12 uti innevarande månad inträdde i tjenstgöring, måtte från och med samma dag, samt så länge hans biträde erfordras, få uppbära arfvode till det belopp, som framdeles kommer att bestämmas, samt under tiden, intill dess sådant skett, ett förskott till lika belopp med hvad för Sekreteraren hos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet blifvit bestämdt, eller Etthundra Sjuttiofem Riksdaler, för månad beräknadt. Stockholm den 19 Februari 1866. På Ridderskapets och Adelns Ledamöters vägnar: C. M. Björnstierna. På Preste-Ståndets Ledamöters vägnar: A. F. Beckman. På Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar: S. Heijkenskjöld. På Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: Nils Andersson. O. A. Beckman. Bih. till B. St. N:o 2 Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Febr. ISOG, kl. i e. ms Betänkande, i anledning af väckta motioner, innefattande förslag till lättnad uti rustningsskyldigheten.