Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa sednare blefvo så mycket mera välgörande, som i anseende till Danmarks export på England, förstnämnde land härifrån år 1847 afhemtade en större mängd slagtkreatur samt kött och fläsk, och någon tid äfven smör, hvarigenom likaledes dessa förnödenhets-artiklar uppjagades i pris och hafva sedermera föga fallit. Denna omständighet har i betydlig mån upphjelpt landets andra näring, Boskapsskötseln, hvilken likväl, i saknad af betesmarker och höbohl jemförligt med åkerjorden, icke kan, åtminstone å släLtlandet, hvarest utfodringen sommartiden verkställes till det mesta med halm, blandad med grön-höstnad af vicker och klöfver, vinna den framgång, som å andra orter. Till det tunga jordbruket å slätten fordras större och kraftigare dragare, hvilka, om de af jordbrukaren skulle uppfödas, blefve alltför dyra, i anseende till den längre tid som åtginge, innan dragkreaturet blefve fullkomligt användbart. A den lältarc jordmånen deremot i detta och angränsande Christianstads län, uppfödas fäkreaturen mera beqvämligt å dervarande beten, kunna tidigare begagnas vid lindrigare jordbruket samt under tiden vinna den mognare växt och styrka, som erfordras för jordbruket å slätten, hvars invånare, så väl herreman som bonde, för det mesta inköpa dragoxar från öfra orterna; dock har man i sednare åren, i anseende till lägre priser å fäkreatur, funnit sin uträkning vid alt, i synnerhet från Danmark, inköpa arbetshästar, hvarigenom man trott sig kunna vid jordbruket minska vanliga antalet af dragkreatur och i deras ställe anskaffa så många flera kor. De många utlänningar, såväl Tyskar som Danskar, som i sednare åren inflyttat, hafva i anseende till inrättandet af Meijerier, föregått med vackra exempel, dem länets jordbrukare i allmänhet efterföljt. Såsom en gifven följd häraf har inträffat, att ost och smör, ehuru till högre pris än i förra tider, finnes i öfverflöd af ortens produktion, och jemväl till utförsel åt andra orter. Någon 9 Någon egentlig boskapsskötsel kan således icke sägas äga rum å slättbyggden, ulan liufvudsakligen, fastän i mindre skala, å norra delarne af länet.
Riksdags-Ordningen, att de af Riksens Ständer å Hufvud-Titlarne anviste Summor icke må dragas till andra ändamål, än dem, sorn under samma Titlar höra, hafva Riksens Ständer funnit nödigt förklara, att de å Utgifts-Titlarne uppkotmnande besparingar hädanefter skola disponeras, endast för de behof, som inom Hufvud-Titlarne kunna företal - tl/iiUrdafttga Skr ifve! siri 369 falla, samt atr, i händelse något återstår, sedan älla sådatie utgifter blifvit bestridde, dermed bör förhållas på lika sätt, som med öfverskotten å Xnkomst-Ti liarne, och samma återstod följaktligen lefvereras till Riksgälds-Contoiret, för att anyändas uti ilen af Riksens Ständer vid 1809 oell 18 10 arens Riksdag föreskrifne ordning; Och få, i afseende på det af Revisorerne anmärkta förhållande, att, åren 1 8 1 9 och 1820, atskillige utgifter, hvilka E. K. M. anvisat å 8:de Hufvud-Ti(eins besparingar, blifvit, vid bristande tillgång, godtgjurde af öfverskotten å Inkomst-Titlarne, Riksens Ständer tillika i underd. anhålla, att E. K. M. täcktes hädanefter icke bevilja några årliga utbetalningar å förmodade besparingar af denna Hufvud-Titel, helst, då dess Anslags-Sum. mor till större delen äro bestämde för endast förslagsvis beräknade utgifter, några besparingar derå följaktligen icke kunna med visshet förutses. 7:0 Likaledes och enär, efter hvad Riksens Ständer inherntat, äfven de senara åren en del af y:de Hufvud-Titelns Anslags-Summa, emot egenteliga äudamålet med dess bestämmande, blifvit använd till
Pr Wällofl. Borgare-Ständels Ledam. wägnar O. öste cl t. Pä H§gw. Prest-StändetS Ledam. magnar 6. Pä Hederm. Bonde-Ständets Ledam. magnar O. Lrukn. - ^lex. Uppläst hos Ridd. och ?ldcln den z Julik. - , Prcst-Ständel den z Söorgare-Ständet den z Bonde-Ständer den z R WZrdsamt Memorial! iksdagsmannen Anders Pet tersson fran Skaraborgs Län, har till Hederwärda Bonde. Ståndet in - rc>94 Den z Julik. lngiswlt ett derifrån den r? denneS till Laa-Utstottet renurteradt Memoria!, hwaruti Riksdagsmannen begärt, att den förklaring matte meddelas öfwer ;8)2 ars Kongl. Stangselförfattning, att likasom den ager vstridigt wuSord sam stänga will em» ilan aker och äng, lckasä ma i fräga om Ukägo.-stäng, sel detta witsord icke äga rum, da i total drist af stogstillgäng eller andre dvina vmst'ndi"hcter, en sadan stängseMldiohek stulle medfara en grannes altför stora och kärmbwa lidande, hwilket denne genast borde wara liyidig hos Domaren anmäla och utföra. L ka med Anders Pettersson finner wäl Lag,Utstottct, att elm-u ifrägawarande Författning i allmänhet är bygd pä goda och billion grunder, kan den likwäl äga den med andre För'altttngar gemensamma brist, att icke wara pä alia ställen med lika rättwisa anwändbar; men dä harwid förekommer a ena sidan, alt
Hovkanslern har att förordna boktryckeriombudsman, som skall tillse att boktryckare och hans arbetsfolk uppfyller sina skyldigheter. Det gäller särskilt att se till att inga skrifter som strider mot tryckfrihetsförordningen utkommer från tryckerierna. Vite på 50 riksdaler första gången och 100 andra gången om någon förbryter sig. Hovkanslern utfärdar privilegier att få ha bokhandel och även bedriva lånebibliotek. Denna förmån skall hädanefter tilldelas bokhandeln. Bokhandlarna tillsammans med boktryckarna utgör en egen societet med reglemente som hovkanslern medger. Han förordnar även ordförande i societeten. För att förekomma att förbjudna eller skadliga böcker utbjuds på bokauktioner, skall bokauktionskammaren fjorton dagar före auktionen till hovkanslern inlämna en förteckning på de böcker som skall auktioneras ut. Bokauktioner vid akademierna står under akademibibliotekariernas ansvar och i andra städer under konsistoriets. Till hovkanslerns prövning hör: Alla besvär som rör mål angående reglementen och författningar i boktryckarsocieteten. Alla frågor om olaglig tryckning av teologiska skrifter, teaterstycken som inte blivit granskade och fått tillstånd att tryckas, författare vilka gränsar till tillåtna privilegier. Falskt årtal eller tryckort får inte finnas eller dessa uppgifter helt saknas. Ekonomiska och politiska mål som liknar de här uppräknade. Skulle hovkanslern finna något som är åtalbart skall han skriftligen anmäla detta till justitiekanslern. Så fort han får vetskap om att otillåtna böcker trycks, skall han genast stoppa tryckningen. Finns sådana böcker i boklådor, lånebibliotek och på bokauktioner skall de genast tas bort. Stockholms slott den 23 februari 1802 GUSTAF ADOLPH Förklaring hur med livstidsstädja av jord på landet förhållas skall, samt om rättigheten för ogift men myndig bliven person av kvinnokönet att sin jord till landbo eller arrendator upplåta; Stockholm den 2 mars 1802. Personer av kvinnokönet som erhållit Vår Nådiga Resolution att vara myndiga har samma rätt som andra fullmyndiga personer att utarrendera sin jord. Skulle hon ha skulder kan borgensmännen ur hennes fastighet söka betalning. Detta är Vår rätta tillämpning av Vår utfärdade förordning angående städsel och legojord.
På eftermiddagen var röst riittqfy6- gan Smne för diskussion och framgick deraf, att qvinnorna i Sucrige, tidigare än i något af de öfriga nordiska länderna, haft kornmunal rösträtt, men att denna rätt ej förr än på de senare åren i någon nämnvärd utsträckning begagnats. Friigan om politisk rösträtt hade deremot ej mycket af handlats. 1 ilTorge sammanfalla i hufvudsak vilkoren för kommunal och politisk rösträtt; hvar och en som eger rösträtt är ock valbar nied den skilnad att man för att vara röstberättigad endast behöfver vara 25 år, nien för att vara valbar 30 år. I Norge kan derför icke vara tal om arbete enbart i det ena eller andra afseendet. Flera förslag gående ut på att skaffa den norska qvinnan rösträtt äro nu inlemnade till stortinget. Så väl på Island som i Ffnland har qvinnan kommunal rösträtt och i Danmark arbetas ifrigt för att hon ma erhålla sådan. Under diskussionen framgick att för denna fråga visserligen fans intresse hos enskilda personer, men det klagades ock öfver likgiltighet derför hos den stora allmänheten, ej minst hos qvinnorna Såsom bästa sätt att bland qvinnorna sprida kunskap om och intresse för rösträttsförhållanden ansågs bildande af rösträttsföreningar samt i allmänhet organisation af de qvinliga krafterna. Under diskussionen förekommo äfven hunioristiska infall. S i till exempel vid behandlingen af nämda fråga, då fröken Alli Trygg (Finland) yttrade sig ungefär på följande sätt, under det hon framräckte,sin hand: ' Den här (tummen) förmår icke mycket ensam, icke heller den här (pekfingret), eller den här, den här eller den der ", uppsträckande det ena fingret efter det andra, " men suv), zZade äro de organisation och förmå mycket ', och härvid lyfte hon sin hand med kraft i höjden.
Regerings-fbr ra e n . 460 — till anskaffning af Spannmål vid inträffande missväxt-år r 356 Crusell förste KammarMusicus honom beviljad pension . ... 5o Curhus-afgiftens fortfarande; i anledning af Nådig Proposition derom 411 8 Register ofver Rikets Ständers und. Skrifvelser. N.o D. Dahlgrens} f. d. vice Kronofogden , und. ansökning om eftergift af ådömda balance-medel - 341 Dana-arf j tillfallet Kronan, dess anslående till en Scholae-Fond i Wahlö Församling x Upsala Stift x63 Decharge för Stats-Rådets Ledamöter, med flera. . 432 Discont-Verket: jemkning i dess Stadgar , i anseende till den för Ön Gottland tidtals hämmade postgång • rpt Domare-förrättning: erforderlig ålder dervid . $7 —* ordinarie j skyldighet att. ersätta vicarii omkostnader för resor utom Domsagans gränser gr Domböcker och Protocoll renoverade! Rådmäns och Kämnerers befrielse för försummelse att sådana till Öfver-Domare insända 70 Dur elimar sch-kostnader : angående anslaget dertill å Riks-Statens 3:dje hufvudtitel . 3G5 Dykerioch Berglxings-anstalterna i Riket . 3o2 — -Compagniets uppgifna vilkor för fortsättning af befattning med Bergnings - anstalterna 3a5 Dylta Register öfoer Rikets St anders und. Skrivelser. 9 Njo Dylta Svafvel-Bruk: begärd undersökning i afseende derå 289 E. Eskilstuna: upplåtande af 2:ne tunni, jord till begrafningsplats fö'r dess Stadsoch Landsförsamlingar 55 — inrättande af en allmän undervisnings-anstalt derstädes 80 — anslag af jord till ökadt utrymme för
Alla tandpulver af kol och krita böra alltså undvikas. Ett godt tandpulver, som äfven med tillbjelp af en mjuk borste kan användas af barn, är följande af tandläkaren Schlenker i hans Illustrerade tidning för tändernas och munnens vård, förordade: kolsyrad magnesia, pulver af florentisk violrot, 3 gram af hvardera, vidare 3 decigram thymol, 4 droppar pepparmyntolja samt 20 droppar nejlikolja, hvilket allt kan erhållas på hvarje apotek. Tvätt. Sätt att t v ä t t a och bleka yllekläder, hvilka gulnat af svettning under begagnandet. * Hvarje husmoder med vilja och förmåga att öfvervaka alla detaljerna af sin hushållning, således äfven tvätt, vet, huru svårt det är att få yllekläder rengjorda, utan att de krympa eller hopfiltas. Mångårig erfarenhet har lärt mig, att det är bäst att tvätta ylle i varmt vatten, men då måste också lika varmt sköljvatten vara i ordning, så att hvarje persedel genast efter tvättningen blir sköljd och urvriden; (strumpor, tröjor etc. böra vridas på bredden, ej på längden). Om man på en gång tvättar flere persedlar, innan man företager sköljningen, så af kylas dessa, innan de komma i det varma sköljvattnet, och just derigenom uppkommer krympning och hopfiltning. Om man deremot, såsom många bruka, tvättar och sköljer i kallt vatten, blir faran * Vid Iduns första pristäfling belönt med hedersamt omnämnande. Red. Kroppkakor. (Svar till Agnes A. i n:r 9.) Olandskroppkakor af det uräkta slaget äro sannolikt icke mycket smakliga för eder i Östergötland. D e äro emellertid ursprunget till de bättre kroppkakor, som lagas i Kalmartrakten, och af hvilkas beredning jag vill söka lemna en beskrifning, ty sådana förekomma till min mans förtjusning på vårt middagsbord hvarje tisdag i fastlagen. Två hela ägg vispas. Deri hälles 1 qvarler (ursäkta de gamla måtten!) god mjölk. Denna blandning hälles öfver ett potatismos af 3 ' / s skålpund väl halfkokt potatis, som rifvits. I detta inarbetas derefter Vji skålpund hvetmjöl jemte något salt.
Hr von Hartmansdorff yttrade sig vid slutet af debatten med några ord, om memorialets läggande till handlingarne; men på den grund, att 3 Stånd fattat sitt beslut derom, hvadan fortsättandet af den långa tvisten hos R. o. Ad. syntes alldeles ändamölslöst. Dessutom ansågo andra talare Exp.Utsk. hafva varit obefogadt med förslag af egen drift framkomma. I likhet härmed har Gr. Horn äfven nu ansett att Exp.Utsk. skulle gå utom gränsen af sin befogenhet, om det föresloge dagen, samt alt det vore talmännen, som borde framkomma med ett sådant förslag. Detta har visserligen äfven vid någon föregående riksdag varit praktiseradt; men jag ser icke ensamt i denna omständighet någon slags säkerhet derför att större enighet derigenom skulle vinnas; utan den måste väl vinnas bäst derigenom alt en tjenlig dag föreslås, utan afseende på hvilken person, som gör framställningen. Dessa betraktelser återföra min tanke lill Hr Brakels yttrande att, vid bedömande af motionens egenskap all lagenligen kunna remitteras eller icke, raan här, såsom eljest, måste taga för regel, att man icke bör hafva undseende för person, utan ensamt hålla sig till sak. Jag är också ganska långt ifrån att förvänta något undseende från R. o. Ad. för min person. Jag är visserligen icke deraf genom några särskilda anledmr förtjent; men tror likväl att R. o. Ad. icke bör vägra remiss på mitt förslag, och får säga, att då alla de fasliga riksolyckor, dem Hr Brakel förmodade skola blifva en följd af ifrågavar. §:s tillämpning på äldre sättet, icke inträffat efter dess flerfaldigt sålunda skedda tolkning af tillförene sammankomne R. St., — jag också alldeles icke fruktar att komma i den stora olycksgrop, som Hr Brakel aktat nödigt för mig vid detta tillfälle upgräfva. Emedlertid anser jag icke behöfligt alt här vidare yttra något om tjenligheten eller oljenligheten i denna sak, då jag inom Utsk. får tillfälle dertill, hvilket jag ej skall underlåta att begagna. Frih. Raab, Adam Christian:
Efter hvad nu är utredt, har likväl berörde anslag visat sig vara alltför ringa för att jemte öfriga härtill förut afsedda medel fylla behofvet, hvarföre Rikets Ständer icke torde undandraga sig alt anvisa de ytterligare medel, som för ändamålets vinnande må erfordras. I detta afseende är upplyst, alt, derest den nf Kongl. Maj:t fastställda förbättrade utspisningsstat för garnisons-regementenas manskap skall kunna fortfarande tillämpas, dc bidrag, som, utöfverdet från regementenas stater utgående gage och brödkorn m. m., påräknas fran serskilda uppgifna tillgångar å 4:de Hufvud-titeln, icke äro större eller mera lillräcklige, än alt en årlig brist, kalkylerad till 150,000 R:dr, måste uppstå. För ifrågavarande föremål erfordras således ett motsvarande anslag, hvilket Kongl. Maj:t, med afseende ä de omvexlande prisen å lefnadsförnödenheter, ansett böra erhålla egenskap af förslags-ansiag. I denna del tror dock Utskottet sig icke böra understödja Kongl. Maj:ts nådiga framställning. Det synes deremot Utskottet lämpligare, alt an-slaget till ett fast belopp bestämmes, äfven om någon tillökning i summan derigenom skulle blifva behöflig. Faslställes anslags-beloppet lill 175,000 R:dr, bör det, enligt Utskottets tanke, i alla händelser varda tillräckligt, helst det kan antagas, att de varupris, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 71. 55 hvarpå den i Deparlements-chefens betänkande framlagda kalkyl sig grundar, icke allt fortfarande blifva lika höga sorn under de sednare åren. I öfverensstämmelse härmed hemställer derföre Utskottet, att Rikets Ständer måtte för nästa slatsreglerings-period anvisa en summa af 175,000 R:dr R:mt årligen till betäckande af de utgifter, som utöfver härför afsedde medel kunna erfordras lill mathållningen för Garnisons-regementenas manskap.
S. D. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskottets nedannämnde den 1 och 7 dennes på bordet lagde Memorial: 248 Prof.-Utdrag den 10 Juni 1854. N:o 7, med förslag till tillägg i 28 § Regerings-formen; N:o 9, med förslag till ändring i 68 § Riksdagsordningen, angående tiden för revisionerne af Statsverkets, Bankens och Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning; och N:o 10, med förslag till tillägg i 98 § Regerings-formen och 64 § i mom. Riksdagsordningen, angående suppleant för Rikets Ständers Justitieombudsman. Ridderskapet och Adeln antog de af Konstitutions-Utskottet i dessa Memorial framställda förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. D. Vid förnyad föredragning af Konslitutions-Utskottets den 1 och 7 dennes på bordet lagda Memorial N:o 8, med förslag till ett tillägg i 59 § Regerings-formen och 27 § 1 mom. Riksdags-ordningen, rörande propositionen om Statsverkets tillstånd och behof, hänvisades till Konstitutions-Utskottet den af Ridderskapet och Adeln, såsom dess gemensamma tanke förklarade anmärkning, att förstnämnde § bör erhålla följande lydelse: ’’Efter Rikets och Statsverkets tillstånd och behof läte Konungen till Utskottets öfverläggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomsterna, och hvilka behof genom Bevillningar böra fyllas. Konungens framställning härom bör jemväl åtföljas af förslag rörande sättet, huruledes sådant lämpligast ske kan”.
Således anhåller jag om bifall på Friherre Åkerhjelms förslag, äfven i formen, emedan jag tror att Rikets Ständer Röra inskränka sig till grunderna, och utarbetandet ske af de myndigheter, hvilka äro i tillfälle att på ett ändamålsenligt sätt handlägga målet. Herr Munck af Rosenschäld: Jag har icke grundat mitt påstående endast derpå, att målet blifvit handlagdt af Lagoch Be•villningsUtskotten, utan äfven derpå, att frågan rörer en straffbestämmelse, i hvilken jag tror Lagstiftande Makten böra deltaga. För öfrigt, om Ridderskapet och Adeln skulle finna tiden för långt liden, finnes en utväg, nemi. att afslå Utlåtandet, och lägga Friherre Åkerhjelms förslag på bordet. Grefve von Fersen: Jag instämmer i Den 39 Januari! f. nj. 109 den siste Ledamotens anhållan om alsing på Utlåtandet, men hemställer tillika, om icke Herr Munck af Rosenschöld behagade medgifva, att Friherre Åkerhjelms förslag nu må företagas punktvis i stället för att läggas på bordet. Herr Munck af Rosenschöld: I afseende på den frågan, om Friherre Åkerhjelms förslag skall blifva hvilande eller genast företagas till pröfning, underkastar jag mig gerna Ridderskapets och Adelns önskan. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall å Utskottens ifrågavarande Utlåtande. Ropades Ja och Nej. Herr Lefre'n: Jag Önskar, i händelse af afslag på Utlåtandet, det förord, alt sådant icke måtte lägga något hinder i vägen för antagande af de punkter i Friherre Åkerhjelms förslag, som äfven finnas i Utskottens. Herr von Hartmansdorff: Detta anser jag så mycket nödvändigare, som man annars kunde säga, att Friherre Åkerhjelms förslag innefattade en ny motion, hvars företagande särskildt skulle strida emot formerna. Friherre Åkerhjelm: Jag instämmer med den siste Talaren. I mitt förslag äro flere delar, hvilka äfven finnas i Utlåtandet. I 10 Den 22 Januari i f. ra. Herr Tham:
äfvensipm salt mat) sylter, sötsaker, kaffe och spirituösa samt ej förtära större kvantiteter föda för hvarje gång, utan i stället flere små m å l - tider under dagens lopp. På fastande mage på morgonen en timme före första måltiden bör N i dricka ett glas varmt vatten, hvari upplösts en tesked konstgjordt Carlsbadersalt. N i måste fortsätta kuren flere veckors tid. Annonser. Mag[1341] och hudsjukdomar. EnpiialfrMrlfflÉil önskas köpa. Svar märkt » D. P. (G. fl. m. fl. ställen. af uppskrämda patienter. 2) Vttnd E r (ill hvilken läkare som helst; specialister hvarken finnas eller behöfvas. 3) N e j, visst icke, om N i blott.ej fortsätter. Rcseda. Öronsusning kan hafva flere orsaker, och därefter rättar sig naturligtvis behandlingen. Utan undersökning omöjligt att yttra sig. H a r N i, som N i säger, undergått behandling af skicklig specialist, så är det,väl k n a p - past troligt, att någon annan läkare kan hjälpa Er. För den händelse N i » kulle vara allmänt klen och blodfattig, vilja vi råda er att söka börja lämplig allmänbehandling. Én bekymrad moder. N i måste säga oss er dotters ålder och hur hon uppfödes, för att vi skola kunna gifva E r nfigot r å d. Kaliihe. S o m vi trots er fullständiga b e - skrifning icke kunna afgöra, af hvad slag er sjukdom är, så vilja vi råda E r att personligen vända E r till läkare, kanske helst specialist. Naima. Genom användande af brännsalfvor o. d. kunna håren aflägsnas blott för en kortare tid och växa sedan igen, likasom när N i rycker ut dem, emedan i bada fallen själfva hå ' rroten ej förstöres. Upprepas dessutom dylika manipulationer, blifva håren allt gröfre och gröfre. Så vidt vi veta, ges det blott ett säkert medel, och det är elektrisk behandling, hvilken dock är långvarig och besvärlig, emedan hvarje hår måste behandlas särskildt. Närmare upplysning härom torde Ni kunna erhålla af någon specialist i hudsjukdomar. Ung jurist.
Slutligen och då under innevarande år fall kunna inträffa, som erfordra tillämpning af åtskilliga stadganden och föreskrifter i nu gällande instruction, hemställer Utskottet att Ridderskapet och Adeln mätte besluta, det den nya Instruction, som af Ridderskapet och Adeln antages, skall tillämpas först från och med 1867 års början. Förslag till Instruction för lliddarhus-Direktioiicii och Riddarhusets Tjciistcuiäii. l:sta Artikeln. Riddarhus-Direktionens sammansättning och åligganden. §• 1. Riddarhus-Directionen väljes på sätt 30 § Riddarhus - Ordningen stadgar, och består af Ordförande jemte Sex Ledamöter, hvilka uti sina befattningar fortfara, intill dess nytt val blifvit verksteldt. I Ordförandens frånvaro förer den efter Matrikeln äldste närvarande Ledamoten ordet. Endast de Sex Ledamöterne åtnjuta honorarium. § 2. Afgår Ordförande utur Directionen, inträde då den af Ridderskapet och Adeln för honom utsedde Suppleant, och, om Ledamot afgår, den bland de utaf Ridderskapet och Adeln valde Suppleanter, som, enligt erhållet röstantal, är närmast i ordningen. Hafva alla dessa Suppleanter såsom ständige Ledamöter i Directionen inträdt, må de rum i Directionen, som än ytterligare kunna blifva lediga, tillsättas genom val, som med slutna sedlar af Directionen anställes. Om vid dessa val tvenne eller flera erhålla lika många röster, anställer Directionen genast dem emellan lottning. Skulle den sålunda utsedde afsäga sig befattningen, anställes nytt val. »Wid alla andra tillfällen då val eger rum, sker omröstning inom Directionen öppet till Protocollet. I händelse af lika röster blifver den mening gällande, uti hvilken Ordföranden eller, i hans frånvaro, den efter matrikeln äldste närvarande Ledamoten instämmer.» § 3. Vid Directionens sammankomster skola minst Fyra Directeurer vara närvarande.