Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt om under första året möjligen någon brist på inhemska fartyg lill bedrifvande af denna frakthandel skulle uppslå, så är jag fullkomligen öfvertygad derom, att Finnarne mycket gerna skulle vilja sälja en del af sine fartyg, emedan det är allmänt bekant, att deras frakthandel på Ryssland icke är lönande. Jag tillstyrker vördsamt bifall till Utsk:s betänk. Gr. Horn: Lika med den siste värde talaren har jag tillstyrkt bifall till Ulsk:s betänk. Jag bar gjort det på den grund, att jag är öfvertygad derom, att till 1846 års början skall ett tillräckligt antal kustseglande fartyg finnas, från Svenska varfven utgångne; men då flere talare här äro af en motsatt mening, och jag tror mig inse, att betänk., om det kommer att antagas, blifver det med det amendement, som »r föreslaget, så vill jag äfven deruti förena mig, på det att man måtte vinna åtminstone ett ändamål, eller det, att en gång komma till skydd för denna vigtiga inhemska näring. En värd talare har yttrat, att det icke vore genom kustfart, som nationerne bildade sina sjömän, utan att delta skedde på fiskarebåtarne. Jag vili visserligen icke bestrida, att ju icke äfven af fiskare danas förträffliga sjömän; men jag vägar äfven tro, alt kustfarten i detta fall är af en särdeles vigt. Särskildt tror jag, att den största sjömakten, England, fäster en uteslutande vigt just vid denna kustfart, för atthilda sina sjömän; det är nemi. hvad jag tror, från stenkolsfararne invid Englands kuster, som Englands både handelsoch krigsflotta tager sina bästa sjömän. Hr von Hartmansdorff, Aug.: För min del får jag yttra, 336 Den 11 December e. m. att jag visserligen anser bäst vara, om den ifrågavar. kustfarten kunde genast utföras genom inhemska fartyg. Men jag är öfvertygad, att de skäl, som reservanterne anfört, förtjena allt afseende.
Dä nu lill afgörande föredrogs StatsUtsköttets Memorial Nio 281 j med hemställan, angående Revision öfver Förvaltningen utaf de, Under Krigs-Coilegii disposition ställde Kassor, fann Borgare-Ståndet godt att detta Memorial till Stats-Utskoitet återremittera, med anhållan att Utskottet matte Ifrån Kongl. Krigs - Collegium infordra upplysning hvilka och af hvad beskaffenhet ifrågavarande Kassor äro, samt med anledning häraf, förtiyadt Utlåtande afgifva. S, D. Föredrogs å nyo Allmänna Besväcsoch Ekonomi-UtSkottets Memorial No 133, i anledning af Prest-Ståndets dervid gjorde anmärkningar vid Betänkandet angående ändring uti förvaltningen och redovisningen af de till Hospitaler, Lazaretter och Barnhus anslagne medel 5 Och som Ståndet bifallit Utskottets förra Betänkande, vid hvilket Beslut, Ståndet äfven nu för«j tlefj skulle ifrågavarande Memorial endast läggas till Handlingarne. S. D. Biföllos vid å nyo skedd föredragning följande Utlåtanden från Stats - Utskottet, nemligen N:o 879, angående Chartae-Sigillatse medels Redogörelsen och N:0 275 angående Krigsfonden samt särskilte Comrniiterades förvaltning af Allmänna medlen, hvilket sistnämnde Utlåtande derjemte remitterades till Banko-Utskottet, i afseende på ded uti samma Utlåtande gjorde hemställan, om förskott utur Banken till anskaffande af de 590,400 R:dr , som utaf Krigsfonds-medlen blifvit i Götha Canals och Malmö Diskont-Verk 564 Prof. Vtdr, d. 5 Juni 1818.' placerade , och som behöfva vara disponible lill den termin, då Krigs-Committéens och RiksgäldsContoirets accepterade och den 1 nästkommande Julii till betalning förfallne Invisningar , till ett belopp af 900,000 R:dr Banko böra inlösas. 5.
Förhällningen emellan Victualie och Bergswigren ar nu, sedan slitnings markerne urestutas, icke särdeles inwecklad, uran som 2Z kill 22 eller som 100 till 88 sä att Bergs-wigren är jemt 12 procent läktare än Victualie-wigten och förwandlas alltsä ett gifwit qwantum Bergswigt till Victualie wigk om 12 procent asdrages: en operation sä läck, att den ej kan undfalla hwar och en som förstär att göra Böcker och Räkenskaper; men pä det den enfaldiga jämwäl ma kunna utreda sig, fä Commilterade härhos i underdänighet bifoga en Tabell, N:o r deruti Bergswigt ända ifrån Marker till rov Skeppund och sä widare till flere Tusende är förwandlad till motsvarande V.ckualiewigt hwilkcN Tabell genom Trycket kan göras allmän derest wigtförändringen skulle komma kill »verkställighet. Att widare kunna finna huru mycket alla jernek älagde sethilda afgister böra wara högre för Victualie - Den 28 Zebruarii. l6>z alic an Bergswigten, i proportion af den förres tyngd, ster pä det sältet, alt man ökar Beras nigren med-Adelar pz netto upkommer hwad pä Vclualiewigten sig belöper, sä art om ett Skeppund Bergsvigt, bör widkannas en utgift af 5 si. 6 rst. sä belöper prportionaliter pä Ett Skeppund V.clualiewigt desin 5 si. 6 rst. med tillägg af Adelar deraf eller 9 rst. och således tillsammans 6 si. z rst., hwilket ar uti Tabellen genom exempel sä uplysi, att iniel misitag derwiv bör äga rum. Hwad äter Itpstads-wigren beträffar, sä ar dea allenast i Upstäderne och allisa pä längt när, ej sä allmänt bruklig som den förra, och i följd deraf är swärigheterne mid desi reduclion ej sä betydande.
Maj;l i underdånighet anhålla, alt, om, eller förulgången undersökning, det skulle befinnas antingen ali de nu föreslagna eller andra åtgärder kunna vara Ijenliga och böra vidtagas för uppnående af del ändamål, som med ofvannämnda framställningar åsyftats, E. K. Maj:l då af anslaget till Lotsoch Fvringsväsendet malte använda hvad lill seglationens betryggande i dessa farleder anses behöflig!, eller om berörda anslag härtill ej lemnar tillgång, hos Rikets näst sammanträdande Ständer göra den framställning i ämnet, hvartill omständigheterna kunna föranleda. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 31 Oktober 1863. 40 Expeditions-Utskollets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 144. Till). Litt. A. Tabell öfver Riks-Statens Sjöförsvars-Departementet. Aflöning s-Stater. Departements-Chefen Departementets Kansli-expedition Departementets Kommando-expedition Förvaltningen af Sjöärendena: Nuvarande anslaget 35,200: — Tillkommer: Löneförhöjning åt 3:ne Kammardrängar å 50 R:dr 150: — Aflönings-staterna vid Flottans stationer i Carlskrona och Stockholm samt depot i Göteborg: Penningar: Tillkommer : a) Rationsersättning till åtskillige officerare vid Flottans Marin-regemente; 8 st. rationer å 270 R:dr 2,160: — samt stallhyra för 8 tjenstehästar å 50 R:dr 400: *— 2 500- b) Till 2:ne korporalslöner vid Flottans Skeppsgossekorps, å 14 R:dr 60 öre 29: 20. c) Arfvodes-förhöjning åt Amiralitets-församlingens i Carlskrona Kantor och Klockare 200: — 2 739- 20. Transport ExpeditionsLits kottets Förslag till anderd. Skrifvelse, J\':o 144. 41 Femte Hufvud-Titel. Oi n del t Span mål. Indelta räntor Penningar. enligt markegång på förslag. Mått. Värde förslagsvis å K:dr Summa.
181 hafva deremot de inom Riksstånden gjorda framställningarne utgått från den förutsättning, att alla större och mera besökta Pedagngier nu borde såsom sådana upphöra och bland Elementarläroverken uppflyttas. Rikets Ständer halva för sin del ej kunnat undgå att erkänna giltigheten i allmänhet af det skäl, som väsendtligen legat till grund för E. K. Majlis i detta hänseende tillkännagifna åsigt. Då nemligen pedagogierna tillhöra folkundervisningens område och följaktligen deras hufvudsakliga ändamål i allmänhet mäste vara att bereda sina elever en så beskaffad undervisning, sorn kan vara nödig och lämplig för dem, hvilka antagligen icke komma att fortsätta sina studier vid Elementarläroverken, synes det Rikets Ständer icke vara följdriktigt eller ändamålsenligt, att dessa skolor skulle, så snart lärjungeantalet något mera tillväxer, blifva förvandlade till Elementarläroverk, hvarigenom undervisningen från första början komme att erhålla del strängt begränsade omfång i hvarje lärokurs, som vid nämnda läroverk eger rum, och för dem är icke allenast lämpligt utan äfven nödvändigt, under förutsättning, att deras lärjungar i allmänhet genomgå flera klasser af skolan. Den större frihet med hänsigt lill undervisningens omfång, som folkskolestadgan medgifver, utgör derföre, enligt Rikets Ständers tanka, en väsendtlig fördel, hvilken det ej synes vara skäl att undandraga pedagogierna i andra fall, än der deras förändring till flerklassiga Elementarläroverk af särdeles vigtiga omständigheter påkallas.
Denna inkom den 6:te Februari 1854 med underdånigt förslag i ämnet, hvilket förslag vid riksdagen samma år öfverlemnades till granskning af Preste-Ståndet, och hafva i anledning af samt i närmaste öfverensstämmelse med de af Preste-Ståndet dervid framställda anmärkningar, Kommitterade utarbetat ett nytt förslag till Kyrkohandbok, hvilket vid sistlidna riksdag undergått ytterligare granskning af Preste-Ståndet och derefter af E. K. M:t blifvit Rikets Ständer förelagdt. Den lörsta och egentliga anledningen till det ifrågavarande förslaget är således att söka i de ofvan omförmälda klagomålen från en del personer, hvilka söndrat sig från församlingen eller äro på väg att göra det; och hafva vid sidan häraf gjort sig gällande de inför E. K. M:t af Preste-Ståndet uttalade anmärkningar om bristfalligheter i nuvarande handbok. Bilt. till B. St. Exp e (lilio n sUts k o t tets Förslag lill underd. Skrifvelse JS:o 69. Nu ehuruväl återvinnandet till kyrkan af ett antal med dess ritus missbelåtne personer mäste erkännas vara ett vigligt och eflersträfvansvärdt mål, torde dock, vid valet af dertill föreslagna medel, höra dels tagas i betraktande hvad utsigt dessa må erbjuda till ernående af det med dem afsedda ändamålet, dels ock fästas afseende på önskningarne hos den vida större del af församlingen, som är belåten med det beståndande och för hvilken en förändring deri skulle utgöra en verklig öfverraskning. I det förra hänseendet betvifla Rikets Ständer, huruvida det åsyftade ändamålet kan vinnas genom de mindre eftergifter och jemkningar, det nya bandboks-förslaget innefattar, enär den söndring, som under sednare årtionden visat sig inom Svenska församlingen och mest bestämd framträdt i de Norrländska lönen, rörer sig kring vigtiga punkter i den evangeliska läran, i hvilka man icke till fullo kunnat gifva de missnöjde rätt.
P r o s p e k t ra. m. (S. T. A. OBS.! D e n n a bok af den kända universitetsläkaren afhandlar barnens vård alltifrån födelsen till och m e d skolåldern. Genom, den redan utgångna första stora upplagan är arbetet tillräckligt både kändt och välkändt. OBS.! K a n portofritt erhållas äfven från Hälsovännens expediticn, Stockholm. t h bästa Corset Corset för sångerskor. passande för bästa passande för Corset mest bekväma Corset. Ö T E B O R G. T. A. Meeths. 2 5 ö r e: a Den Den Den Garantibevis medföljer hvarje armlapp. b " alla årstider. Endast äkta m e d vårt skyddsmärke » Canfleld " " a T för alla sportalla figurer. lukt. OÖfverträffadt skyddsmedel for hvarje klädning. Utan sömmar. Utan Vattentäta. S T O C K H O L M S Andra omarbetade och tillökade upplagan med förf.s porträtt och 24 teckningar. s foulard, idkande damer. Beläget V2 m i l till hafs utanför Oroust mellan Lysekil och Marstrand. Ypperlig rekreationsort. Hafsluft. Segling. Fiske. Salta bad. Luftbad. Gyttjebad. M a s s a g e. Sjukgymnastik. Elektricitet. Utförliga prospekt sändas på begäran. Rikstelef. 81233) C a n f l e l d R bästa Den Kärringöns Halsbad, f t siden (B) O Den Henning Öfverström. Undervisning gratis. 10 års fullkomlig garanti för fabrikationsfel. T. A. 60292) antagas fortfarande elever, damer och herrar, i skilda kurser. Undervisning i anatomi, fysiologi och sjukdomslära meddelas af läkare och medicine amanuenser. Fullständig undervisning i den elektriska vibratorns användande meddelas. Den nya handvibratorn har undergått fullständig förändring, i det den fått dubbel axel, mera lättoch tystgående än med den enkla. Kapten W. A m a n s nya anordning för symaskiner för drifvande af Direktör C. H. Liedbecks vibrator finnes till salu hos Direktör CH. Liedbeck och Kapten W. A m a n.
Maji afgifne Betankande, rörande wilkom» för Bränwins-tillwerk, ningen hädanefter m. in-, samt de dermed fran alla Ständen följaktige anmärknings-Memorialer; beflöt Utskottet att, utan ytterligare pröfning, antaga dea inskränknings-principe för Bränwins-lillwerkning a Landet och i Städer, för hwilken den wida större 472 Den 8 Junit. delen af dem, som uli Scanden öfwer malek talat, sig förklarat. Utskottet stamlägger derföre följande project till författning för en inskränkt Bränwinsbränning med särskildte förcstrister för deni, som fa idka denna handtering a Landet, och särskildt för Städerie, i anseende till det olika förhållande, sim emellan Landet och Städerne sig företer: t:o 'Att rättighet till Bränwinstillwerkning pa Landet, endast dör åtfölja Hemman och Hemmansdelar. s:o Att y-> kannors pannerymd bör wara ett maximum, hwaröfwcr en eller flere Brännvins-pannor sammanräknade, icke fa anläggas eller begagnas uti ett Werk i Skader, ock pa Landet wid en Egendom, sim brukas af samma folk och dragare, , med undantag af Stockholm, Götheborg och Carlscrona, hwarom härnedanföre i ic> puncten bestämmes. gw Utskottet tror att Hemmanswärdet och ej den högst osäkra grunden af Hemmantal bör tagas till grund för Bränwinv-tillwerknings rättigheten pa Landet och deraf beroende större eller mindre kannerymd af panna, sim derföre kommer att begagnas, sa att 4:0 Aaare eller Brukare af Hemman eller Hemmansdelar a Landet, under och till och med 227.0 R:dr Banco wärde, swarande efter nu »varande Bewillnings-Förordning mot ett Hemman af sämsta Clasen böra fa begagna en Z4.k:ors panna. Frän 2OLv t ll och mcd4ooO Rdr Bro warde 50 dito. dito.
Borggården på wästra hörnet wäges up, och then samma tiäras med inblandad rökrita. Fattigstock. Communis i bäckenet [?] 26 Aspås 1 juni 1755 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 168, ÖLA. I Aspås d. 1 juni, 18 p. Tr. Kyrkioräkningen. Klåckstapelen förl. sommar upbygd. 3. Befants borggården nu wara under byggnad och uptimrad; men sochnemennerne wille at til taket derpå, af kyrkan skulle bestås. Sedan wille the tiära den annat åhr, och ny rökrita blanda. 4. Påmintes at änkan Agnes skulle utgifwa sin 3 d:rs plåt. Rödön 15 juni 1755 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 169, ÖLA. I Rödön den 15 juni. Uplästes kyrkioräkningen. Aftaltes at offra en gång om åhr til kyrkan, medan hon skyldig är. The som ännu återstode med friwilliga gofwor til orgewercket påmintes af...nna[?] sig. Kyrkiowachtaren Daniel Andersson skulle aflåta med orge trampningen, wachta kyrkiodören och mer, som hans syssla tilkom. Bewiljades honom en collect, 14 dagar till. 5. Drengen Jonas Eriksson i Prestgården skulle emottaga orgetrampandet, som aflönas med en collect årligen. [I marginalen:] D. 14 sept. i sochnest. aftalt om borggården och kyrkans hwitlimn. samt kalkslag. på tornet, til wåren. Ås 29 juni 1755 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 169, ÖLA. I Åhs d, 29 jun. Sedan nu kyrkan war kalkslagen och hwitlimad. 1. Kyrkräkn. föreläsen. Om en altarkanna af silfwer påmint, hwilken kom thit 1756 i mart. af 74 ¼ lod, för 529 d. kop.m:t.
iksom alla andra har jag naturligtvis några dussin gånger låtit spå mig. Det är ett ganska drägligt vinterkvällsnöje i brist på något bättre. Men när spåkvinnan tystnat, har jag i regel också glömt bort större delen af, hvad hon sagt både om » den mörka damen » och » den ljusa », om » brefven med pängarna » och om » de glada underrättelserna, som vänta&gt; o. s. v. Men sista gången jag råkade ut lör en sibylla, fastnade af en slump en af hennes spådomar i mitt minne, och ur den spådomen utvecklade sig sedan en rätt lustig liten historia, som jag inte kan underlåta att berätta. Så här gick det till: Jag tillbragte min sommar på västkusten. Mitt pantsatta hedersord hindrar mig att ge er historiens tråd genom att nämna hvar. Men så mycket kan jag säga, att det var på ett ställe, där de unga damerna voro många, men de bedårande få. I tre veckor och två dagar väntade vi fåfängt på den första. Den andra hade ännu icke infunnit sig, när min afresa inträffade. Men då den första kom, Spar ej på krutet! Det är gjordt att brinna, och redan smällen har sitt lilla värde. Låt i en glad raketdans världen finna, att muntert är det krig, som är på lärde! Och när vi tröttna s ' en en gång på leken, så hitta vi väl på en ny, min flicka. Först när vi tröttnat på den sista leken, är tid att tömma glasen, när vi dricka. » Jag fruktar allvarligen, att mina verser inte skulle ha gjort någon synnerlig lycka, utan ömkligeu kommit till korta i täfian med kandidatens, som sannolikt vore hållna i en mera innerlig och hjärtebevekande ton. Möjligen kom ieke heller hans kväde någonsin fram. Åtminstone hade det ingen afgörande verkan. T y det började snart stå klart för oss, att alla våra poetiska och opoetiska ansträngningar båtade till intet, sedan en ny fiende oförmodadt uppenbarat sig på valplatsen. Han måtte ha varit gammal vän i familjen, ty han slog sig genast ned vid hennes bord och vek 245 under hela dagen knappt en hel minut från hennes sida. — Det måtte vara hennes äldste bror, analyserade löjtnanten lugnande vid första middagen.
Jag kan på intet sätt förena mig med de Talare, som yrka högre pcnsioms-rätt för Häradshöfdingarne, Vo - Ö5<> Den I j Julli e, m. ro de ovilkorligen förbundne, att sjelfve göra sin tjenst, skulle jag äfven tillstyrka detta; men så ar icke förhållandet, ty jag känner dem, som vid 3o å 4o års ålder upphöra att göra tjenst, taga Vicarius, sorn delar inkomsterne, och framskrida sjelfve sitt lif uti maklighet. » Jag tror, att då fråga är om en pensioris-reglering föi' Embetsman , böra de hafva företrädet, som äro ovilkorligen förbundne, att sjelfve förrätta sin tjenst. Hvad åter dem ankommer, som ända till dödsdagen genom andre kunna fullgöra sine tjenste-befattningar, böra de komma i andra rummet; vi hafva ej förut varit frikostige på pensioner, och vi hafva likväl aldrig saknat nödige Embetsman. Man klagar öfver alltför talrika Embetsmän, men detta är just icke ett medel att förminska dem, isynnerhet då desse Tjenstemän på visst sätt under sjelfva tjensteiiden kunna bereda sig tillfälle till pension, då de dela sin lön med en Vicarius. Om man skulle utsträcka pensions-rättiglfeten till den grad, som nu yrkas, så skulle man dagligen se Embetsmanna-classen förökad, synnerligast då 60 år för en Landshöfdinge ofta ej är så hög ålder, att han ju icke äger tillräckelig vigeur, för att göra sin tjenst. Skulle han då äga rättighet taga afsked med pension, vore det på sådant sätt en möjlighet, att lika många i framtiden vöre pensionerade, som tjenstgörande. Friherre Cederjirom: Först utbeder jag mig att få rätta det misstag jag gjorde, och hvarom Friherre af Nordin erinrat mig, att nemligen LandtStaterne ej skulle vara upptagne uti den gtf.n n judi c. m. nya pensions-inrättningen.
Betänkande n. 3 rg M:t oell Herrar Comitterade ej allenast kunnat finna att äfven billiga ersättnings-anspråk gifvas, fastän de ej öfverensstäinde med alla de åberopade grunderna, utan äfven funnit verkeligen desse 19 målen vara af sådan beskaffenhet. Hvarföre skulle ej R. St:r, tvärtemot H. Stats-Utskottets pluralitet, möjligen kunna finna detsamma? Hvarföre skulle ej R. St:r kunna finna att en ytterligare pröfning öfver billigheten af desse anspråk bör företagas? Hvarföre skall H. Utskottet framkasta ett hinder, som må hända är blott af pecuniär och i sådant fall af mindre värdig beskaffenhet, då fråga är om ersättning till olycklige medborgare, hvilka Staten ej förmått skydda till deras egendom, eller i tid varna för faran? Hvarföre förebära en consequens i handling med föregående Ständer, förrän man pröfva! dess consequens med rättvisa och billighet? Högh Utskottet hade derföre i min tanka bordt gå K. M:t till mötes, och ej mindre för dess egen tillfredsställelse skull, bordt undersöka, huruvida någon eller flere af desse Reclamenter ägde billiga fordringsanspråk till ersättning af Staten, pröfva om ej någon af dem möjligen till och med ägde dem större, än de som redan åtnjutit ersättning. Jag tog mig den friheten uppmana ocb uppmanar än ytterligare dertill, då jag, utan att vara i pecuniärt hänseende det ringaste interesserad i dess frågors afgörande, likväl tror mig böra behjerta en sak, den en enkel rättskänsla befaller mig att ej pröfningslöst skjuta ifrån mig. Jag trodde mig kunna uppmana dertill, då jag hade mig bekant närmare förhållandet med ett af de ifrågavarande upp - 320 Stats-Utskottets bringningsmålen , genom hvars korta framställning , jag hoppas kunna ådagalägga billigheten af målens närmare granskning. Ett Svenskt Fartyg afseglade den ig Augusti 1813 från Wisby, lastadt med trädvaror och kalk, till Rostock, sålunda 8 dagar förrän det Danska Placatet utfärdades, hvarigenom Svensk Egendom förklarades underkastad condemnation. Motvind uppehöll
Vandn 11sr forr en g&amp;ng vsrit d&amp;r, och hon lofvar IIU att lotsa de a n h a flickorna dit. Ingen af kontrahenterna kostar en taake pb, att de &amp; ro liliiddn ' i bara nattlinnen! MAnga an.dra upptig iiro elnellertid inycket nnturliga och prgktigt beslzrifna. Vi vilja sarskildt nalnna Odygflp8sens marlzatta,) saint)) Den nye Robinson och hins Fredsg.z Skada blott, att den maws hiindeiser boken innehtiller, iir sam~uantrangcl inoin en sii tr&amp;ng ram son1 en endn vecka. Barnen forefalls dii~igenoin riktigt jgktade, sA inycket mer, som de alltsomoftnst, i st.allet for att sofva anviinda Bfven niitterna till utfijrandet af sina pihitt. En natt t. krypa n&amp;n af flickoraa ut genom fonstret - ocksii nu j endast ntittljnnen - och. khttra upp pii ett tak for att proinenera i in6.nskenet. Och salnma nntt krdngla sig ett gar af gossarna in i. en kal1,are for att dar under golfvet soka slrstter - sBsom)) lrung Birgers gyllene iron %, m. in. I sista knpitlen fi,~: man en litea god, och rolig resum6 nf allt hvad barnen sl&amp;dacie pb ntstallningen, dit de efter besoket pB Sjovilr fingo Atfalja)) inorinor)) och sina foraldrar. De talrilra jllustrationeri~a i bolren gro, son1 alla andra s6dana af samma Ila.nd, mycket niitta.)) Historien om en hiist, beriitt.ad af honow. sjiilf. Fritt efter Miss N. Sewells)) Black Beauty)), ntgifven af Hennilzg Wendell. Pris 1 ks.
En sådan läroanstalt, tagen i sin vidsträcktare mening, omfattar båda dessa classen, och behöfver i lärarepersonal: 1:0 en föreståndare, som har närmaste ledningen och styrelsen af inrättningen, hvilken tillika undervisar i agronomi, agricultur och boskapsskötsel; 2:0 tvänne andra lärare, emellan hvilka fördelas undervisningen i de delar af chemi, matliematik, mekanik, praktisk jordmätning, fysik, botanik, zoologi och mineralogi, som i landthushållningen finna tillämpning; 3:o en lärare i boskapsläkare-konsten; 4:o en lära re i räkning, skrifning och linear-ritning; 5:o en lärare, som på fältet inöfvar i det egentligen praktiska åkerbruket, samt i användandet af dertill erforderlig redskap; 6:0 en snickare och en smed, som undervisa och handleda i slöjdeocli smidesarbete, till förfärdigande af ändamålsenlig åkerredskap. Inrättningen fordrar vidare i materiel: 1:0 en större jordegendom af tillräcklig rymd, för sysselsättning af det antal lärande, som der skola inöfvas; 2:0 åbyggnader, till inrymmande af lärare och lärande, för lärosalar, mathållning m. m.; 3:o böcker, modeller och instrumenter för undervisningens behof. Den första af de två classerna, hvartill räknas alla de, som antingen sjelfve äro i besittning af jordegendom , eller hafva för afsigt att, såsom arrendatorer eller inspectorer, för - tr Den 16 Mars e. ra. 5a 1 förvalta andras egendom, och som i förhand inhemtat nödiga förberedande kunskaper, skulle blifva delaktig af alla delar af undervisningen, som vid inrättningen lemnäs. Den andra classen, bestående af sådana personer, hvilka kunna hänföras lill dem, som i det Svenska jordbruket kallas rättare, och som i allmänhet räknas till arbetsclassen, skulle inskränkas till den undervisning, som lemnäs af läraren i jordbrukets utöfning å marken, i skrifning, räkning, linearteckning, husdjurens skötsel och allmänna sjukdomar, kännedom af de i landet varande sädesarter och fodervexter, samt slutligen i förfärdigande af jordbruksredskap.