Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Indragnings-Staten efter erhållet afsked eller entledigande från innehafvande befattningar; 5:o, ang:de pension åt Reg:ts-kommissarien vid Södra Skånska !nfanteri-Reg:tet Johan Krook vid afskedstagandet; 6:o, ang:de pension å Allm. Indragnings-Staten för Andre Bataljonsläkaren vid Kaimar Reg:te Ehrenfried Jeremias Kamph; samt 7:o, ang:de pension å Allm. Indragnings-Staten för Underlöjtnanten vid Jemtlands Hästjägarekorps Carl August Gustafsson Stjernefeldt. Den 1 November. 47 Sedermera föredrogos och bordlädes nedannämnde Kongl. Propos:r och Skrivelser, nemi.: Propositioner: 1:0, ang:de upplåtelse åt Eskilstuna öfre kanal-bolag af plats på Carl Gustafs stads gevärsfaktoris område för en slussanläggning; 2:o, angtde afsöndring och upplåtelse åt Westerviks tänd sticksläbriks-bolag af en mindre jordrymd från Tredje Majors boställe Stufverum vid Andra Lifgrenadier-Reg:tet; 3:o, ang:de gjord underd. ansökning om öfverlåtande till staden Christianstad af en Kronan tillhörig tomtplats derstädes; 4:o, ang:de jordafsöndring från Kapitens-bostället Bredaryd Norregård för utvidgning af Bredaryds församlings kyrkogård; 5:o, ang:de utbyte af jord emellan Kronan och Malmö stad; 6:o, ang:de ytterligare anslag för det nya jordeboksverkets fortgång; 7:o, ang:de anslag för framtida vårdandet af Gustaf Wasas monument vid Utmeland i Dalarne; S:o, ang:de ersättning till Kongl. Theaterns och Hofkapellets pensionskassor för de af dem tillförene åtnjutna afgifter utaf enskilda skådespelare m. (1.; 9:o, ang:de utbyte af de till boställe åt Länsmannen i Tredje Distriktet af Vestra Härad i Jönköpings
Sparre om förfärdigande af portofrimärken för Postverkets räkning vore gällande endast till 1857 års slut, samt att, för uppgörande af nytt kontrakt om tillverkning af portofrimärken för år 1858 och vidare General-Post-styrclscn i det längsta ansett sig böra afvakta de beslut, som komme att fattas i afseende på portosatserne och frimärkenas blifvande valörer; men att då kontraktstiden emellertid vore nära tilländalupcn, Post-styrelsen varit betänkt på åtgärders vidtagande, och i sådant ändamål sökt förskaffa sig alla nödiga upplysningar. Härvid hade Post-styrelsen väl förvissat sig om möjligheten att äfven hos annan person, än Grofve Sparre, kunna få försvarliga frimärken tillverkade, men äfven derom, dels att de af Grefve Sparre, med stor både omtanka, insigt, besvär och kostnad anskaffade och till en del af honom sjelf inventerade maskiner, hvaribland företrädesvis borde nämnas prickningsoch hålsticknings-maskinen, hvars fulländade beskaffenhet ingenstädes vore öfverträtfad, syntes böra lemna största garantien för den bästa tillverkning, dels derom, att Grefve Sparre, enligt nya förevisade prof, genom städse upprepade försök, uppbringat tillverkaings-metoden till en fullkomlighet, som lemnade ingenting öfrigt att önska; vid hvilket förhållande, och synnerligast då i betraktande toges, att vid tiden då tillverkningen af frimärken härstädes först ifrågakom, Post-styrelsen sannolikt skulle stannat i stor förlägenhet att sådana åstadkomma, utan Grefve Sparres medverkan och anlitande af hans insigter, samt att han, om än årliga tillverkningskostnaden blifvit betäckt, dock torde haft ingen eller högst ringa ersättning för sina nerlagda kostnader, Styrelsen ansett sig böra företrädesvis söka att med honom träffa ny öfverenskommelse; och hade Grefve Sparre dervid gjort det anbud, att dels till Postverket emot Tio Tusen Riksdaler
N:o aS, angående stämpling af spelkort; N: 20, i anledning af Kongh Majrts Nådiga Proposition, angående fortfarande lindring och befrielse i afseende på Bsvillningen för staden Borås. S. D. Då nu ånyo föredrags Bonde-Ståadets den 24 »istlidne Julii på Fröt. Ut dr, den 4 .dug, 1834* 97 på bordet lagda Prolocolls-Utdrag af samma dag, innehållande underrättelse om Ståndets, vid föredragningen af Banco-Utskottets Utlåtande !V:o 17, i anledning af de inom Riks-Stånden gjorde, till Uiskollct remitterade anmärkningar vid dess under N:o 8 afgifne Betänkande, angående Bankens öppnande till utvexling af Silfver, fattade beslut, samt inbjudning till de öfrige RiksStånden att i samina beslut instämma; fann Ridderskapet oeh Adeln, som ansåg tiden nu vara så långt framskriden, att de för vexlingens början högst nödvändiga förberedande åtgärder, nemligen Rikets Ständers besluts expedierande lill Kongl, Maj:t samt Allmän Kungörelses utfärdande derom till Rikets Provincer, ej kunde medhinnas inom den af Ridderskapet och Adeln fastställde dag för utyexlingens begynnande, för godt att instämma uti Bonde-Ståndets beslut, all Bankens öppnande till utvexling af Silfver skall ske senast den i nästinstundande Oclober; men Bonde-Ståndets inbjudning i öfrigt fann Ridderskapet och Adeln ej för godt alt antaga.
Om ni är okunnig om det naturenliga lefnadssättet och naturläkekonsten och vill veta något om dem, och om ni vill se resultat af kvinnlig viljekraft, bör ni göra ett besök i » Djursholms sanatorium », hvars dörrar med beredvillighet öppnas för er. Ser ni ingenting annat än ett välordnadt, angenämt hem, tviflar ni på att där något kan uträttas för hälsans återvinnande, så passa på och bed fru Deutgen att få se hennes samling af intyg från stackare, som hon hjälpt. Ni får då läsa månget tacksamhetens ord om fru Deutgens outtröttliga vård, månget varmt erkännande, att hennes enkla medel skänkt lisa, och bland underskrifterna finner ni mer än ett kändt och aktadt namn. Helt visst skola fru Deutgens meningsfränder och talrika personliga vänner med glädje erfara, att hon håller på att utarbeta cn vidlyftig vegetarisk kokbok, som säkerligen kommer att gifva många nyttiga vinkar. I nära trettioårigt lyckligt äktenskap förenad med grosshandlaren Feodor Deutgen från Dtiren vid Rhen, har fru Deutgen lyckan att kring sig se uppväxa en lifskraftig barnskara, fyra döttrar och två söner, hvilka förra äro sin mor behjälpliga att sköta det synnerligen sommartiden maktpåliggande hushållet. Alla hafva de god hälsa, starka nerver, friskt mod och stor arbetslust, och de ungas kraftiga muskler och röda kinder skulle kunna fresta den argaste kanibal att blifva » gräsätare ». Ilse Franke. Juniplanschen skalle egentligen, i utbyte mot romanarket, ha medföljt detta n:r. Då emellertid med ett af de första julinumren drottning Sofias porträtt efter H. Salmsons pastell skall medfölja som lösplansch, komma på så sält två planscher under juli månad våra läsarinnor till hända, hoadan ett romanark som vanligt beledsagar i dag blott numret. Till m m s o n. ffag har dig på knät, och du talar till mig ^ med det språk, som blott vi förstå, din moder och jag, och jag jollrar till svar, och ci hafva så muntert vi två.
Det bör för öfrigt märkas, att genom serskilda, tid efter annan, utfärdade Författningar, flere förändringar blifvit i afseende på afradsoch Kronotiondespanmålens samt andra räntors uppsägning, forsling, utgörande och lösande vidtagne, utan hinder af åberopade Ståndsprivilegier, indelningar eller förläningar; att sålunda, till exempel, åliggandet för räntegifvare att föra räntesäd till den ort inom Lagsagan, som af räntetagare anvistes, inskränkts till leverering inom visst kortare afstånd, samt att helt annat är att föreskrifva sättet för räntornas utgörande efter tidernas förändrade kraf, än alt upphäfva den förmon, som i 4;de punkten af PresteStåndets privilegier blifvit der omnämnde Tjenstemän och inrättningar gifven, att framgent tillgodonjuta hvad dem till underhåll och lön tillagdt blifvit, ett upphäfvande, hvarom ej kan vara fråga genom ett förslag, sora åsyftar att fortfarande tilldela hvarje räntetagare fulla beloppet af hvad honom rätteligen tillkommer. Stats-Secreteraren tillstyrkte alltså i underdånighet, att Kongl. Majit måtte i Nåder gilla och fastställa ofvanberörde af Rikets Ständer föreslagne hufvudgrunder för förhållandet mellan räntetagare och räntegifvare vid spanmålsränlors utgörande, att tjena till efterrättelse intill dess, i anledning af Kongl. Majits här ofvan gjorde framställning, beslut blifvit fattadt omoför. änderligt markegångspris ifrån Riksdag till Riksdag. Vidkommande slutligen frågan om ett förändradt stadgande
Ständer lära af betta förnyade tve» bermäle af Konungens Nädiga omwärdnad för Och Lands och FolkS wäl, hemta ben kraftigaste upmuntran, att ä deras sida med undcrdänig bcredwillighct gä Konungens önskan till mötes. Och Hemliga Utskottet gör sig deraf tillika den underdäniga förhoppning, att genom hwarjchanda föreslagna tillökningar i Amor - /,812 ° Den ZO October. AmorListements - Fonden föri Riksstulben, ben tillökning i Bewillningcn, hwilkcn nu bliswer nödig, inom fä är stal kunna minstas. Delta alt stulle genom Utdrag af Arotocollet Riksens Ständers pröfning hemställas. In sistern krotocolli. L. L. Transumt af iZoo ärs Reglemente, batcradk den 14 Junit. Jngrc^cn Jemlikt Riksens Högloft. Ständers kill Herrar Banco-Fullmägkigcs nogaste efterrättelse, härhos bifogade beslut, kommer Banquen, att pä sätt derom finnes förordn-adt, till Riksgalds, Sedlarncs Realisation bidraga. § 2. Som det bliswer ett Banqucns äliggan, de, att med möjcligastc styndsamhet, men tillika drägclig kostnad, söka fä den del af Förmögcnhets-afgiften, som till Banquen uti Wäxlar eller Credit-Sedlar till äfivcniyrs kan komma att inflyta, förwandlad i silfwer eller Spccie-mpnt; säsom hwarutinnan hela Fonden för Realisationens linderhällandc bör bcstä, innan den samma sär af Banque» förelagas; sä har äfwcn en sä, dan utivag härutinnan förekommit ost icke olämpclig, att Banquen nu genast inginge uti Läns upptagande, i Werk - Den ZO October. Werk - Silfwer, efter dest intrinseca wärde i Riksdaler Specie, fbr 4 Procent ärlig
Om det, så sammansatt som Ståndet är, händer, alt den ena dagen en pluralitet vid en § fattar ett beslut, som en annan dag en annan pluralitet, genom ett stridigt beslut, motsätter sig, måste det icke kunna förmenas ett Stånd att slutligen förklara, att det funnit, det omständigheter, som äro en följd af Ståndets sammansättning, föranledt sådana misstag, som icke kunna undvikas, då håga är att redigera lagar, och att sådana från (»aktsamhet här - Den g October c. m. 245 flutna Oriktigheter böra rättas, på det icke något, sorn grundlagen bestämdt förbjuder, måtte äga ruin, nemi. att redan fattade beslut skulle af följande beslut blifva upprifna. Det vore kanske ej svårt att ådagalägga, att ett beslut, af R. o. Ad. fattadt, blifvit genom ett annat upprifvet. Måhända hade Hr Gr. o. Landtm, kunnat göra Ståndet uppmärksamt härpå, innan besluten fattades; men jag förmodar, att det varit för Hr Gr. o. Landtm, lika svårt sorn för Ståndet att följa detta arbete i detail. Jag kan således icke annat än förena mig med Ilr v. Troil uti den anhållan, att Ståndet måtte för dess gemensamma tanka förklara, att Constit.Utsk. måtte till ett helt sarnmanjemnka de förslag, som blifvit från R. o. Ad. såsom gemensamma tankar återremitterade, med afseende hufvudsakligen på de grunder, hvarpå besluten inom Ståndet äro fattade. Hr von Troil; Frih. Cederström behagade, då han sednast hade ordet, benäget gå mig tillhanda med framdragandet afen af de hufvudsakligaste omständigheterna, hvarpå jag stödjer mitt förslag, den nemi., att det finnes vissa §§, vid hvilka R. o. Ad. icke anmärkt något, och att, om samma förhållande inträffade inom de öfriga Stånden, Coristit. Utsk. vid desamma icke skulle få göra någon ändring.
Betänkande, i anledning af väckt motion om ersättning af allmänna medel till vittnen, som i brottmål åberopas. FIos Vällofl. Borgare-Ståndet har, i motion, som till Lag-Utskottet blifvit öfverlemnad, Herr Westman föreslagit, att, då våra lagar icke tillerkänna vittnen, som i brottmål kallas att resa, ofta flere mil, till den domstol, der ransakning skall företagas, någon ersättning i de fall, när den tilltalade, hvilket oftast inträffar, saknar all tillgång, och de personer, som till vittnen åberopas, ogerna vilja blottställa sig för obehaget att, efter ett uteblifvande och stadgad hemtnings-påföljd, fortskaffas med kronoskjuts, likt brottslingar och misstänkte personen, en sådan af billighet och rättvisa påkallad ersättning för reseoch tractafnents-koslnad måtte af Kronans andel i sakören eller af andra lämplige tillgångar anslås; hvarigenom äfven skulle undvikas det uppskof -och dröjsfnål vid brottmålsransakningar, hvil - Lag-Utikoltets Betänkande, N\o 145, 19 ket ej sällan blifver en följd af aflägsna vittnens inkallande, enär de heldre blottställa sig för det ringa bötesansvar, som med deras uteblifvande första gången är förenadt, än företaga.' en långväga resa, ulan hopp om ersättning.
Hwav medlen beträffade trodde dan, att om Eastarr Lrustc i tillgängar, blefwo det ej alltför kännbart att genom - Den 6 April. 285 nom slibfcription och sammanskott »verkställa Lenna reparation. Grefwe ve Is 6srRe. Jag har igenting emot att denna fräga äterremitteras, i synnerhet som reparationen under denna Riksdag hwarken lärer behöfwas eller kail werksiällas' Jag förstär ej att döma huruwida Herr O^örveU haft ratt I sitt omdöme och sitt förslag eller ej. Men en af Riddarehuscts äldsta Ledamöter, eller Vanco-Comniissaricn 8!lkver?tolpe har sagt mig, att man fordom warit betänkt att utmttga secreta Utffotts-Salen genom ena waggens borttagande, hwarigenom ett tillräckcligt 'stort Scssionsrum erhölles, hwilket redan har eldstäder. Denna Anmärkning azihäller jag mätte fä ätfölja Remissen. Friherre ko-enbsne, LcbeiinZ, föreflog att hela detta ärende mätte updragas ät Riddarehus-Directionen, som till nästa Riksdag hade god tid, att undersöka och widtaga de bästa utwägarne. Efter nägra fä ytterligare öfwerläggningar beflöts, nppä derom af Herr Grefwcn och Landk-Marssalkcn gjord proposition, att Utskottets yttrande, ätföljdt afde nu gjorde Anmärkningar, stulle äter-remitteras, samt Utskottet anmodaS att skyndsamt, linder loppet af nästkommande wecka, med förnyadt utlätande inkomma - Föredrogs L nyo och bifölls Constitutions - Utskottets den 29 Mars pä bordet lagda Memorial, i anledning af Grefwe ve is Osr-lle^ till Utskottet remitterade Littainen, hwari föreflogs Höglofl.
Pannerymd, sorm återstår, sedan 2 kannors kokrum afdragits. Redskap utan mäskvärmare. Redskap med mäskvärmare. Banko. Rgs. Banko. Rgs. Kannor. Bih. till R. St. Skrifvelse, N:o i 95. §. 43, Afgift för bränvins tillverkning erlägges förskottsvis och för minst en half månad i sender. §. 44. Afgift för den bränvins-tillverkning, hvarför anmälan sker hos Konungens Befallningshafvande, erlägges i Landträuteriet, och för den tillverkning, som hos Häradsskrifvaren anmäles, till Kronofogden. Skulle i större bränneri tillverkning under en månad öfverskjuta det belopp, hvarför anmälan skett och afgift blifvit erlagd, vare tillverkaren pligtig att inom 8 dagar efter månadens utgång till Landtränteriet inbetala den afgift, som för sådant öfverskott sig belöper, eller den uträkning Lands-konloret meddelar, då med brännerikontrollörens skriftliga intyg styrkes, till hvad belopp öfverskotta uppgått. Detta skall, intilldess afgiflcn derför blifvit gulden, uti särskildt säkert rum å det ställe, der tillverkningen skett, under kontrollörens lås förvaras. Afgift för öfverskott skall utgå med en fjerdedels förhöjning utöfver hvad i 40 §. finnes bestämdt, om öfverskollet stiger öfver en tiondedel af del tillverkningsbelopp, för hvilket anmälan skett och afgift blifvit förskottsvis erlagd. Ofverskotts-tillverkning, som med mer än en femtedel öfversliger nämnda tillverknings-belopp, vare bränvins-tillverkare förbuden. §• 46.
Norige använda ett konseqvent system af förtryck, för att utrota det sjelfständighetssinue, som vi så högt akta hos oss sjelfva. Om raan vidare, för att bibehålla åt Sverige öfverhögheten inom unionen, undandroge vissa unionella angelägenheter från den gemensamma representationens behandling och förflyttade dem till den Svenska representationen eller till Svenska Regeringen särskildt, skulle man då icke i och med detsamma äfven förstöra hela unionsrepresentationen, hvars upgift just var att utgöra verktyget tor de båda folkens frivilliga förenande till ett gemensamt och innerligt helt? Om man alltså närmare undersöker förhållandet, skall man, såsom jag tror, finna, att den väg, som Ekon.Utsk:t föreslår för den blifvande revisionen, omöjligt kan vara den praktiskt rätta. Det ges här uppenbart endast tvenne vägar, som kunde leda till målet, antingen ren amalgamation, hvilken dock, enligt hvad Utsk:t sjelft. anmärkt, numera är omöjlig, såsom stridande mot tidens rigtning, eller ock det öppna erkännandet och medgifvandet af hvarandras jemngoda rättigheter såsom fria och sjelfständigt folk och deraf följande gemensam behandling af samtliga unionsangelägenheterna. Utskrts förslag deremot, som hvarken innehåller amalgamation ej heller fullkomlig likställighet, hallar, om jag så får säga, på båda benen. Det kan således icke följas. Återstår alltså endast den sednare alternativa vägen, frihetens och broderlighetens sköna väg, som ju är den gamla vägen, hvarpå Sverige alltid framgått. Erhåller man nu på denna väg, hvad som knappast synes tvifvelaktigt, en ny unionsorganisation, sådan som äfven tyckes föresväfvat Utsk:t, en unionsrepresentation, som behandlar unionsangelägenheterna, unionsembetsmän och en verklig Unionskonung, som Den 17 Mars e. m. 237 fattar beslut med lika gällande kraft för båda rikena, nåväl, M. Hrr, har man då icke i sjelfva verket vunnit det höga målet, nemi. enhet och gemensam styrka inom unionen? Och skall ej en sådan unionsorganisation dag för dag bli så mycket starkare, enär densamma är fotad på hvartdera folkets nationella sjelfständighet och inbördes jemnlike frihet?
At den utredning angående förevarande anslagsbekof, som finnes uti det den Kongl. Propositionen bilagda 8tats-Ilåds-protokollet (pag. 55—59) meddelad, har Utskottet inhemtat, bland annat, att det af direktionen lör ifrågavarande inrättning utlåtna underdåniga förslag till stat innefattade en auslags-tillökning å 14,800 R:dr, men detta förslag hade Kongl. 8undhcts-kollegium, uti sitt deröfver afgifna underdåniga utlåtaude, ansett kunna tåla någon jemkning och åtskilliga föremål al mindre angelägen beskaffenhet derifrån uteslutas; och hade samma förslag derefter blifvit af Kongl. Majit än ytterligare nedsatt till hvad Kongl. Majit, på sätt ofvan omförmäles, uti sin nådiga Proposition för inrättningen begärt. Beträffande särskildt den ifrågaställda förhöjningen af^professorernes och och adjunktens aflöning, hade direktionen fästat uppmärksamhet å svårigheten att för lärarebeställningarne vid inrättningen erhålla, än mer att vid densamma lästa, personer med erforderlig allmän bildning och särskild sakkännedom, så framt deni betoges utsigt att inom denna verkningskrets vinna den nödiga utkomst, de hade skäl att påräkna, helst andra möjligen angenämare vägar stöde dem öppna. Då likväl, såsom direktionen vidare antort, för utbildningen af de vetenskaper, som vid inrättningen idkas, äfvensom lör undervisningen vore af största vigt, att icke ständiga ombyten af lärarepersonalen egde rum, måste de nuvarande låga lönerna hafva en menlig inverkan både pä deu vetenskapliga utvecklingen och på undervisningen. Af de förändringar, som med denna sednare redan vore vidtagne, hade blifvit en följd att läraren erhållit ökade göromål, dels genom utsträckt föreläsningsskyldighet, dels genom dem åliggande ledning af de praktiska öfningarne, som jemväl blifvit tillökade, hvilket åter vållat, att lärarues tid blifvit genom arbete inom inrättningen i möjligaste måtto upptagen, så att för dem ringa eller ingen utsigt funnes lör handen, att kunna utom densamma bereda sig den erforderliga fylinadeu för lelhadskostnadens bestridande.
Årligen afskeppas från Borgholm omkring i5,ooo tunnor hvete, råg, korn och hafre. Af öfriga varor, som skeppas från Borgholm, förekomma i synnerhet så kallad Ölandssten och oarbetade kreatursben. Från andra inrikes orter importeras sill, salt, specerier, bränvin med flere varor för Stadens och landsortens behof. Värdet af importen skattas vanligen till något öfver 100,000 R:dr Banko, och motsvaras i allmänhet af exportvärdet. Stadens handelsrörelse eller snarare den vinst, som deraf inflyter, anses vara i aflagande och de handlande synas äfven här hafva lidit af den dagliga försämring af handelskonjunkturen, hvaröfver under de sednare åren på så många ställen klagats. Handtverkarne hafva i allmänhet svårt att berga sig. Då borgarerätt i Borgholm kan vinnas utan hinder af skråförfattningarne, så har det handt, att många handtverkare, hvilka saknat både erforderlig skicklighet i yrket och förlag lill dess drifvande, der sökt och vunnit burskap; och denna omständighet torde till en del förklara den anmärkta svårigheten för dem, att tinna tillräcklig utkomst. Stadens inkomster äro ännu obetydliga och utgöra vanligen icke mera än 600 R:dr Banko 0111 året. Den staden anslagna jord är af ringa vidd och består till största delen af betesmark. I Borgholm har under sednare åren inrättats en Apologist-Skola, med en af Staten lönad Lärare. Lärjungarnes antal uppgår vanligen till 25 ä 3o. Calmar i Lnnds-Canzliet den 3o Maj 1844* C. U. NERMAN. C. A. Palme. J. O. Siljeström. O*5t” BEFALLNINGSHAFV ANDES UTI itora Kopparbergs Län TILL KONGL. MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRS-BERÄTTELSE för Åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842. ii i ~ STOCKHOLM, 1844. TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare.
Huru besynnerligt är ej menniskohjertat, verkeligen en underbar oförklarlig gåta! kan du fatta Emilia, huru förskräckelsen och oron öfver en förmodad olyckshändelse till den grad kunnat upröra min fantasie, och reta mina nerfver, så en par tre dygns opasslighet deraf kunnat blifva följden. Tänk dig, hvilken obetydlighet nu gaf anledning till, att jag i några dagar hållit sängen: som jag omnämnde, var för en vecka tillbaka Herr S. utridande till en liten by, icke så alldeles långt härifrån; att Friherrinnan tidigare hemväntade honom samt under oro, jemte mig gick att invänta hans ankomst vet du äfven; nå väl, klockan blef sex, sju, åtta och ingen S. hördes af, nu steg Friherrinnans ångest till betydlig höjd, emedan hon förebrådde sig hafva tillåtit honom begagnandet af den högst ystre hästen, ännu en half timme tillbragtes af Friherrinnan under väntan, då hennes hälsa i anseende till den kulna och redan fugtiga höstaftonen icke tillät ett längre uteblifvande; vi gingo såleds in samt satte oss hvardera vid mitt kammarfönster, hvilket hade utsigt åt vägen. Klockan led mot nio hvarunder skymningen så synbarligen tilltog, så man knappast mera kunde urskilja något föremål, Men likväl kom ingen S. Friherrinnan promenerade nu tyst längs kammargolfvet, men jag hade omöjligt förmått mig taga ett enda steg, så våldsamt klappade mitt hjerta, och genombäfvade mig den häftigaste oro. Jag kände mina kinder glöda under bemödande, att med mina ögons tillhjelp, urskilja någonting, hvilket jag å vägen tyckte röra sig; verkeligen såg jag nu en mensklig gestalt, men vandrande till fots, jag ilade under den obeskrifligaste ångest trappan utföre och intill köket, dit den ankommande redan anländt, och just nu höll på framtaga en röd silkesnäsduk, den jag bestämt igenkände tillhörde S., Jag såg intet vidare, det svartnade för min blick och sanslös nedföll jag i den bakom mig stående förskräckta Annettes armar.