Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M 16, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse åt Eskilstuna öfre kanalbolag af plats på Carl Gustafs stads gevärsfaktoris område för en slussanläggniug. Bifölls. M 17, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår Bifölls med den förändring att ordet »af» på första raden af 5:te mom. utbytes mot ordet »och»; samt M 18, i anledning af förre Bokhållaren i Riksgälds kontoret J. E. Lindbergs ansökan om förhöjd pension. S. D. Föredrogos och biföllos, hvart efter annat, Banko-Utskottets nedannämnda Utlåtanden: M 10, i Iråga om afskrifning af åtskilliga vid Lånekontoret i Wisby balanserade fordringar; JYs 11, i anledning af ett utaf Handlanden C. A. Wahlberg gjordt ackordsanbud; JVs 12, i fråga om understöd för extra ordinarie Kammarskrifvaren vid Lånekontoret i Malmö C. G. Lohman; och M 15, i anledning af förre Vaktmästaren vid Bankodiskontverket J. M. Eklunds ansökning om erhållande af pension. S. D. .Föredrogos och biföllos, hvart efter annat, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnda Betänkanden: M 12, i anledning af väckt motion {M 38), om upphäfvande af 84 § i Kongl. Förordningen den 6 September 1842, angående truppers och persedlars förskaffande; JVs 13, i anledning af väckt motion (JV3 67), om afskaffande af nu brukliga biskopsskrud; JVs 14, i anledning af väckt motion (JV2 137), om förändrad grund för fördelningen af roteringsskyldigheten; JV2 13, i anledning af väckt motion (M 6), angående förändring i sättet för uppbörd af augmentsräntorna; M 16, i anledning of väckt motion (J\2 128), om ändring i Kongl.
DS Riksens Ständer wid 1800 ärS Riksdag Slogo sig, att emot en afgift af ^ Lisp. oluttrad Saltpcttcr af hvarje Mantal som af Kronan med 1 Rd. 24 ss. för Lisp. skulle betalas, blifwa befriade ifrän den Saltpekters-kokning Kronan tillförne haft rättighet att sjelf »verkställa, och hvilken för Landtbruket tväl, 4774 Den Zo (Yclober. girande författning beständigt lärer komma att fork. fara; sä torde likiväl Mätas mig underställa Högloft. Ridderssapet och Adelns pröfning, om det icke worc nödigt alt nägot närmare bestämma Saltpclterns bessafsenhet. Ocn benämning af förswarsgod som Riksens Ständer wid 180I ärs Riksdag lärer utsatt, är under, kastad flere explicationcr, och ehuru den utfärdade För» fattningen af den 28 Febr. i8os, endast utsatt som oantagklig den salpetter, svin med Jord, Lera, Sand, Grus och Sten worc inblandad, sä har Ukwal ej allenast ett tillägg af andre främmande ämnen gifwit upbördsmän tillfälle at c flera saltpctter som innchällit nägot sälta och fett, hwilket för mig 2:nc är pä hwart annat inträffat och nödgat mig wandra ifrän Lands» Höfdingc-Embetct till Krigs - Collegium, ber ben för god blcf antagen; men författningen utsätter äfwcn, att efter nägra ärs förlopp en ptterligare pröfning kunde äga rum, om Kronan skulle komma akt i nä» gon betydande mohn lida. Ehuru billigt det ä ena sidan synes wara, sä kunde denna pröfning bliswa för de skattskyldigc och tlllwerkare mycket betungade, i thy att dek dels blefwe ombjcligt att en Uppbördsman hant Wederbörligcn p-öfwa hwarje mindre partie, utan ock att sä kunnige Uppbördsmän, som dertill wcderborde, sällan uti orten kunna erhällaS.
Regerings-Formen, i afse ende på utlännings naturalisation; Gillades till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. D. Föredrogs å nyo Constitutions-Et kottets Memorial, N:o 38, med förslag till ett stadgande i 4' §* Riksdags-Ordningen, om Stats-Rådets Ledamöters tillträde i alla Stånds Plena ; Återremittwades med den anmärkning, som förklarades för Ståndets gemensamma tanka, att alla Siats-Råden böra hafva rätt att bivista andra Stånds Plena, än der de hafva säte och stämma. [Trot. Ut dr, d. 9 Oct. iS34. Från Vä Ilo fl. Borgare-Ståndet.
Förkl. utan Pag.) Den af Revisorerne omförmälde fråga, angående Brudgåfvefonden meddelade lån, förekommer äfven i i832 års Revisions-berättelse, och Utskottet får således bär längre fram uti 90 §. sig deröfver i ett sammanhang utlåta. Kongl. Sundhets-Collegium. §. 41. (Pag. 121.) I afseende på medicinalfondens fordringar för de, åren 1817 och 1819 till åtskilliga Läns Curhus-Inrättningar lemnade förskott, åberopar' Utskottet det Utlåtande, Utskottet kommer att afgifva i anledning af Kongl. Majlis i delta ämne afgifue Nådiga Proposition. Kongl. Control-Varket. §. 4^. Revisorerne hafva anmält, att uppbörden i Slockholm af ControlStämnelmedlen, hvilken utgör omkring halfva inkomstbeloppet, genom sen leverering blifvit såsom restantier för år 1827 upptagen, och hvarigenom äfven uti Rikshufvudboken synts en brist af 3,421 R:dr 14 Bilt lill RViol. i834■ 4 Sami. 1 Afd. 1 Bandet. 4 jule Häftet. Stals-Vlskottcts Utlåtande IV.-o 22. sk. q r:sl. å samma års Controlmedel, hvilken dock sedermera blifvit levererad.
Jag är således öfvertygad, att förslag till grunderne för Bevillningen inkommer till Ståndens plena inom kortare tid, än som blifvit hegardt. 332 Den 26 Januarii e. ra. Herr Hjerta, Gustaf: Jag får vördsamt anhålla om upplysning, huruvida BondeStåndet jemväl begärt, att grunderne för alla de extraordinarie Bevillningarne böra af Utskottet uppgifvas; jag trodde, att fråga endast var om allmänna Bevillningen. Skulle det icke så vara, förenar jag rpig med Herr Tham derom, att sjelfva Tulltaxan icke kan hinna så hastigt inkomma till Stånden; men det oaktadt finnes intet hinder för Utskottet att uppgifva grunderna för allmänna Bevillningen och de öfriga extraordinarie Bevillningarne. Då är ock liufvudändamålet vunnet, emedan man deraf ser, att Statsbristsumman af StatsUtskottet är riktigt uppgifven. BondeStåndets begäran afser egentligen detta. Det förefaller mig besynnerligt, att höra äfven BevillningsUtskottet göra svårighet att inkomma med grunderna för bevillningen inom den för Riksdagar constitutionelt bestämda tiden, under åberopande af, att den är för knapp tilltagen. Det blir i sådant fall en skyldighet, och jag skulle till och med tro en skyldighet för Regeringen att i ConstitutionsUtskottet föreslå, att denna tid måtte förlängas’, så att icke någon gäng en hastig afblåsning kan vålla öfverflödiga Bevillningar. Det är på denna grund jag yrkar, att Utskottet måtte hastigt arbeta. Jag kan ej neka, att de svårigheter man framställer, för att få lång - Den 26 Januarii e. ra. 333 re anstånd, synes mig nära gränsa till Charlataneri.
Skrifvelse N:o 64. kassans upprii 1.1 hållande erfordrades, jemväl egde kännedom om dclegarnes bidrag, hafva Revisorerne liemslällt, alt en summarisk uppgift å alla kassans inkomster och utgifter hädanefter måtte räkenskaperna bilogas. I anledning häraf har Krigsmans-kassans Direktion vid det afgifna underdåniga utlåtandet bifogat uppgjorda utdrag al räkenskaperna olver alla kassans inkomster och utgifter för åren 1852 och 1853; och ehuru Direktionen dervid i underdånighet framställt den mening, all Rikets Ständers Revisorer icke skulle, på grund al dvlika räkenskaps-utgifter. kunna utreda eller' tillförlitligt bedöma kassans större eller mindre behof af statsanslag, linna likväl Rikets Ständer, enär nämnde uppgifter dock synas blifva lill någon ledning för ett sådant bedömande, sig böra hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det Nådig föreskrift mätte varda vederbörande meddelad, att, jemte de utdrag af kapital-räkningarne öfver Amiralitets-Krigsmans-kassans pensionsoch gralial-fonder, hvilka, enligt Kongl. Brefvet den 31 Juli 1845, lill Rikets Ständers Revisorer skola öfverlemnas. äfven ,summariska uppgifter öfver samma lönders alla inkomster och utgifter böra till hvarje stals-revision uppgöras och Revisorerne meddelas. Styre-Isen öfver Fängelser och Ar/jets-inriitfninyar.
Om dessa myror, hvilkas jordmån, art och natur skall vara af en sällsynt god och förmånlig beskaffenhet befunnen, skulle medelst vattuaftapp. ningar göras productiva, (hvilket troligen icke medförde särdeles Stora omkostnader) blefvo derjemte äfven landets rddan i brak befintliga sidlåndté åkrar, ångar och betesmarker förbättrade, samt Boskapsskötseln, synheriigast Fårafveln, dermedelst mera lönande och i den mån förkofrad, att tillräcklig tillgång å de måst behöfliga victnalier derigenom förbereddes; hvarmedelst äfven ullen befordrades till en betydlig exportproduct.
I^Iuj.l8 l^ädiAu dio^08ilion unAuende 8lul8-> eAlerinAen Illisvil unlordl, i us8eende dellolvel ut ökudl unlul enill6l8- oell ljen8lemän vid du8litise-1vevi8ion8- nell 3u8lilike-(3un2l6r8-I3x^edilion6i'N6, söre8lär Iion»I. ^luj/t ull, utöfver de 8ummor, 80m ledan sinnu8 un8luAne sör 3u8lilise-Iievi8ion8- I.xjledilionen, Oullinellel sör ulrike8 l>refvexIinAen, de svia 8lul8-l3x^editionerne 8uml Ilos-Lun/dei 8-slx^editionen, Isikel8 8lunder niulle, lii! skilnad i ^,llöninA8-8lulerne för de under 8lut8-I)e^urlem6nl6n I^d:inde Lun^li-Ixx^edilloner, unvi8U lill8ummun8 l/^,666 d:dr 32 8k., ull, jemte ds n^u I3x^edilion8-(3Iies8-Ionein6 , ulAu trän oell med innevurunde manuds llörjun, llvuriAenom, olleräknudl n^ssnurnnde, i följd us 8lul8-8eerelerure-Lmlletenus u^^Ilöiunde, tillkomne Inner, 8luls-un8luAen för is> uAuvurunde I3xjiedilioner skulle komniu ull ujl^AZ lid fuljunde Ilelo^^, nemliAen: lör du8liliss-8lul8-I3xiledilion6n . ^,666: 82. sör duslilike-sievisions-Ixx^edilionen .
Januarii, till Stats» och BancoUtskotten remitterade Memorial , i an4 ledning af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse,' angående Myntvärdets upprätthållande. Från Högvördige PresteStåndet. S, D. I anledning af de mot StatsUt* Skottets Memorial, N:o 54, med dertill hörande Bilagor, angående beräkningen af Stats» Verkets inkomster, gjorda anmärkningar, blef detsamma till förenämnde Utskott återremitteradt. S. D. Remitterades till Comslitutions Utskottet: En, i den form 29 §. Riksdagsordning gen föreskrifver, anmäld anledning till anmärkning emot Föredraganden i Ecclesia; stik-Ärenden. Från Vällofl* BorgareStåndet. S. D. Efter föredragning af Constitu-i ^ionsUtskottets Memoria^ N:o 5, till Höglofl, g6 Prof. Utdrag den 19 Februarii 1829. Ridderskapet och Adeln, med Utlåtande, i anledning a £ gjorda anmärkningar emot en af Kongl. Mij:t föreslagen redactionsförändring i a4 §. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Besv. ock Ekon. Ut sk. Betänkanden. 6 03 jemförlig med dessa ofta inträffande tillfälliga skogseldar, som ödelägga hela skogssträckor, och omätliga Timmerförråd. Man kan icke utan deltagande läsa om de Yermländska skogs-inbyggarnes nöd och förlägenhet» enligt Carlstads HushållssäJlskaps berättelse. Hernösands handelsklass har sjelf redan till Kongl. CommerceCollegium föreslagit och begärt, såsom medel till landets och rörelsens lifvande, en friare afsättning. Man föregifver Skogarnes afstånd och otillgänglighet hela 20 tuil bort 5 men hvad växer då inom dessa 20 milen? Utom hvad som genom berg afstänges, lärer väl vara omätliga trädförx'åd, som kunde åtkommas. Det är visadt, att hvarje ökad Pid. i pris skulle främja transport en mil längre in från Skogstracterna, då nu blott kan huggas och fällas närmast stränderna.
Sedan Revisorerne, efter en Summarisk framställning af det utaf Räkenskaperne befundne förhållandet, derjemte anmält, att vid samma Räkenskaper någon anmärkning icke förekommit, hafva Revisorerne, i afseende på de uti 1827 års Hufvudbok utbalancerade utestående fordringar hos förre Föreståndaren vid Södra Correctionslnrättningen här i Staden, Ryttmästaren C. W. Wenus, utgörande i Capital och oguldne räntor tillhopa 5,320 R:dr 3y sk. n r.*st., enligt Irenne särskilde Reverser af Wenus, den 5 Oetober 1824 på 2,5oo R:dr, den i3 November 1826 uppå 3,ooo R.‘dr och den 29 Julii 1827 på 1,200 R:dr, samt hos f. d. Bokhållaren vid samma Inrättning II. E. Säfbom, Capital och ogulden ränta, 1,739 R:dr 1 sk. 8 r:st. enligt Säfboms Revers den 2 Maji 1827 på 1629 R:dr 29 sk. 4 r:st., förmält, att å desse fordringar, som skota härleda sig, hos Wenus, hufvudsakligast från erhållne för sträckningar till anläggningen af ett Jagtvarf, samt hos Säfbom, från proprie-balance vid dess hos Inrättningen innehafde uppbördsbefatlning, förlust synes vara att befara för hela beloppet hos Säfbom, samt för Wenus’s Revers på 1,200 R:dr, utan att anledning förefunnes, att nuvarande Styrelse kunnat någon bestämd säkerhet för desse Balancer anskaffa.
Förestående motion, jemte hvad i ofvanberörde måtto rörande detta ämne förekommit, har Utskottet i öfvervägande tagit; och härvid ansett sig böra, innan utlåtande öfver hufvudfrågan i motionen afgifves, först i afseende på motionärens uppgift, att anledning lill afslag å Rikets Ständers vid sistlidne riksdag i ämnet framställda underdåniga anhållan skulle till en del vara hem ta d från den likgiltighet, hvarmed rusthållarne vid de afsutna kavalleri-regementena besvarat frågan om afskaffandet af meranämnde sqvadronsmärken, lemna den upplysning, att icke en enda rusthållare vid dessa regementen i förevarande ämne blifvit hörd. Vidkommande derefter bufvudsaken, eller afskaffandet af sqvadronsmärkena, får Utskottet anföra, att, då, i anledning af motionärens förra framställning i detta ämne, Rikets Ständer fästat Kongl. Majrts nudiga uppmärksamhet derå, samt en fullständig utredning deraf sedermera egt rum, på hvilken Kongl. Maj:ts ofvanomförmälda nådiga beslut af den 1 April 1846 sig grundar, något skäl ej lärer synas vara för handen att tillstyrka Rikets Ständer att å nyo med detta ärende taga befattning, helst då det står öppet för rusthållarne, i det fall, att afhjelpandet af den utaf motionären öfverklagade olägenheten af dem allmänt anses behöfligt, att kunna samfält hos Kongl. Majrt derom framföra underdånig anhållan; och kan således Utskottet icke tillstyrka, att motionen må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. Stockholm den a5 Februari 1848. Reservation af Riksdags-fullmäktigen Anders Andersson från Örebro län: ”Emot det af Utskottet fattade beslut får jag mig reservera. Jag kan ej annat än finna det af motionären väckta förslaget ganska välgrundadt, och deremot icke gilla de skäl till dess afstyrkande, Utskottet funnit för godt anföra. Det är mig nemligen omöjligt att inse nyttan af den vidtagna åtgärden att med brännstämplar förse vissa indelclta regementers nummerhästar. Allm.
Hr Printzenskölds minne, atl del satt en Fullm. af R. o. Ad. i Banken, som slutade med att göra bankrutt, ehuru han icke skjöt sig. Ilr Gr. o. Landtmis härefter, först till bifall å förevande punkt, och sedermera lill afslag derå, samt antagande af Banko-Fullm:ges, i afseende på Diskont-Direktionens sammansättning afgifna, uti Utsk:s Mern. uptagna förslag, framställda proposir besvarades med blandade Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemslälde om R. o. Ad. behagade i denna punkt bifalla Utsk:s förslag, samt, efter denna proposms besvarande med Ja och Nej, förklarade att han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Hr Printzensköld begärde votering. Uplästes till justering och godkändes följande voterts-propos.: Den som bifaller lista punkten af BankoUtskis Mern. 66, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, afslås nämnde punkt och antager R. o. Ad. det af BankoFullmige, i afseende på Diskont-Direktionens sammansättning, afgifna förslag. Vid voteringens slut beiunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 20. Nej — 25. Uppå härefter framställd propos. upskjöts fortsättningen af fffrevaride ärendes pröfning till eftermiddagens plenum, samt åtskiljdes H. R. o. Ad. kl. £ till 3 e. m. In fidem protocolli, Alberl Munck. 88 Den 28 Ok lober e. m. Lördagen den 28 Oktober 1854. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 2:ne prot.-utdr. för förmiddagens plenum. Fortsattes pröfningen af BankoEtsk:s Mein. JU 66, med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter i lista Afdelmn af Bankorcglemilels 4ide artikel, ^ngide Diskont-verkens organisation; hvarvid nu förekom 2: dr a 'punkten. Hr Aminoff, Joli. Fredr.:
Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets den 30 sistlidne December f. m. och den 4 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 10, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående åtgärder för uppförande af en byggnad emellan Carl XIlI:s torg och Operahuset i Stockholm. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Stats-Utskottets dep 30 sistlidne December f. m. och den 4 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 13, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående medels anvisande till fortsättning af fäslningsbyggnaderne vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona under nästkommande år; S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets nedannämnde den 4 dennes på bordet lagda memorialer; N:o 16, angående Riksgälds-kontoret afTordrad depositions-afgift före återställandet af infriade och derefter i Rikets Ständers Bank deponerade obligationer; och Bih. till R. S. Prot. 1850 $ 1851. 9 Sami. 14 106 Prof.-Utdrag den 8 Januari 1851. N:o 17, angående hyresfri upplåtelse af ett rum i Riksgälds-kontorets hus för härvarande ränteoch kapital-försäkrings-anstalt. S. D. Föredrogs och lades till handlingarna Banko-Utskottets den 4 dennes på bordet lagda memorial N:o 2, med öfverlemnande af Banko-fuilmägtiges till Utskottet afgifna berättelse. S. D. Remitterades lill: Stats-Utskottet:
Ståts-Utskottets utlåtande öfwer förckomne anmärkningar, wid bilagan till Stats-Neglcringen Lit. H., innefattande allmänna UtgiftS-Staten. Dr Zuprs. S. D. Högloft. Lag-Ulstottets Betänkande, i anl-dning af Kongl. Majus Mdiga Contra-Proposttion, angäendc afgärda Bysrätt att söka 0 b erhålla skifte i stoz och utmark, föredrogs och gillades. Dt lix l?rotocollo D. Valerins. Utdrag af Protokollet, hältet uti Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stochholm den 26 Februari! 1810. S. D Föredrogs, och bifölls Högloft.Allmänna Beswäreoch Oeconomic-Utstottets betänkande af den 22 dennes, angäende fngars förante och bewakning. Dt rupr->. S. DGillades hwad Högloft-Allmänna Beswärs» och Deconomic-Utstottrt, uti Protocolls,-Utdrag af den sa i denna Mänad, anfört och hemställt, i anledning afHerr AdWoeat-Fifcalen kalkmäo^ Dteworial rörande en föreslagen Inqwai tering» och Serwiecafgift, till ersättning för Dr newä - Den 17 Zlprir. 7Z7 newänarne. i de Städer , hwarest Militaire Troupper aro förlagde. Ilt supr .
Stats-Kontoret saknar deremot en egen Hufvudbok öfver sin enskilda rörelse; ty Kongl. Ränte-kammarens så kallade Hufvudbok utgör endast en kassa-redogörelse för kalender-året, och Riks-hufvudboken, dit resultaterna af samtliga Verks och Inrättningars räkenskaper ingå, användes visser - ligen för närvarande äfven såsom Kongl. Stats-Kontorets Hufvudbok, men synes icke vara dertill fullt tjenlig, synnerligast i anseende till dess sentidiga afslutande. Bland olägenheterna, hvilka, i Revisorernes tanka, uppstå genom saknaden af en vanlig Hufvudbok för Kongl. Stats-Kontoret, företer sig nemligen, bland annat, att under den tid, som förflyter emellan utbetalningarne af en summa och Riks-hufvudbokens afslutning, man icke är i tillfälle vinna en till alla delar fullständig kontroll och öfversigt af Kongl. Stats-Kontorets enskilda ställning; att åtgärders vidtagande i afseende å förskotters redovisning, fordringars indrifvande m. m., kan förglömmas en längre tid; att följaktligen Statens säkerhet för sådana summors inkassering jemväl äfventyras, enär under närvarande förhållanden en balans-post kan blifva i saknad af åtgärd under 2i år och möjligen derutöfver; såsom Kongl. Ränte-kammarens i Riks-hufvudboken intagna General-räkning nogsamt visar. Revisorerne anse fördenskull det vara af synnerlig vigt och ledande till ordning, att Kongl. Stats-Kontoret, lika med öfriga Verk, låter öfver sin enskilda rörelse årligen upprätta och afsluta en Hufvudbok, hvilken sedermera till Kongl. Kammar-Rättens revision öfverlemnas. Vid jemförelse emellan statsutgifterna och anslagen derför i Riksstaten, hafva Revisorerne funnit följande omständigheter böra bär omförmälas. §. 1. Sednast afgifna Revisions-berättelse innehåller anmärkning i afseende å de Herr General-Löjtnanten m. m. Lorichs tillagda 1200 R:dr, för bestridande af Ordförande-embetet i Kongl.
Om den i Nej-propositionen föreslagne redactiön antages, tillintetgöras de Stadganden, som i detta ämne redan äro godkände; och någon ändring i rågångarne skulle då ej äga rum, förr än båda rågångsegarne voro ense derom; en omständighet, hvilken ganska säkert sällan inträffade. Jag tror det derföre vara bäst, att utesluta hela 7 Capitlet. Grefve Spens: Det är visst sant, att genom den af mig föreslagne redactionsförändring i denna §, blir 7 Capitlet mindre vigtigt, och efter min tanka mindre farligt; men jag kan alldeles icke medgifva, att det blir utan vigt. Jag skulle önska höra den Deri 27 Augusti f. m. författning, enligt hvilken man nu kan få en ömsesidigt antagen rågångs-ändring stadfästad, och laga kraftvunnen att gälla äfven efter parternas död. Genom den af mig föreslagne ändring, blef en sådan öfverenskommen rågångsrubbning stadfästad för framtiden; sådant bar kanske hitintills varit praxis, men det skulle löna mödan att se, om någon författning derpå finnes. Herr Hjerta liar sagt, att några rättelser i origtiga rågångar på detta sätt icke skulle komma att ske; men förhållandet är icke så; ty ofta göras öfverenskommelse!’ i denna väg, ehuru de, enligt min tanka, kunna blifva underkastade tvist. Jag torde få anhålla om upplysning, om någon känner en sådan författning, som bestämdt tillåter öfverenskomrhelser angående rågångsmätningar. Herr Hjerta: Jag underställer Grefve Spens, om vi icke heldre borde låta hela 7 Capitlet alldeles utgå; emedan det, med någon utsträckning af hans princip, ej beliöfves; det talar då om hvad som aldrig kan inträffa. Herr Danckwardt:
Under anförande, huruledes den i Kongl. Förordningen af den 24 Maji i825 medgifne rättigheten, att'från Norrige till Sverige tullfritt införa bränvin och ålskiilige andre varu-arliklar lill vissa bestämda qvantiteler, föranleder till den uppenbaraste elusion af Författningen, och 1cmnar skydd ät tullförsnillningen och den i sig sjelf otillåtna varu-införseln i stället för att motverka sådane företag, hafva ofvaunämnde Motionairer föreslagit, att R. H, Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, att förrberörde i Kongl. Förordningen <ien 2.4 Maji 1828 medgifna rättighet till tullfri införsel af vissa varu-arliklar från jN orri ge till Sve rige måtte upphäfvas. Utskotten, som dela Motionairernes öfvertygelse, att det för handeln mellan Norrige och Sverige gällande undantags-stadgande, i stället att bereda de bägge ländernas ömsesidiga fördel, i icke obetydlig mon motverkar kraften af de Författningar, som kunna vidtagas i ändamål att skydda vårt lands näringar och upphjelpa dess oeconomie, få, såsom den enda åtgärd till afhjelpande af ifrågavarande olägenhet, hvilken det på Rikets Ständer ankommer att vidtaga, föreslå, att Rikets Högloflige Ständer måtte till Kongl. Maj:t aflåta en underdånig skrifvelse, deruti Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet fästes å nödvändigheten deraf, att, sedan Rikets Ständer förhöjt bränvins-bevillningen, och äfven tullafgifterne å de flesta colonial-varor blifvit uppsatta, införseln af sådane varor öfver Norrige icke befordras till men för vårt eget land och minskning i den beräknade tullintraden; och torde i denna underdåniga skrifvelse den bestämda önskan å Rikets Ständers sida uttryckas, att qvantiteten af spirituosa, sorn tullfritt må kunna på Sih. till R. S.