Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Som svar på er fråga kan jag upplysa, att ni åt er 15-årige son kan få duglig lärare i violoncell i hr A. Bergström, k. kammarmusikus i hofkapellet. Adress: Grefturegatan n:r 41. En sakkunnig. Sedan allt löst dam med en mjuk borste blifvit aflägsnadt från gipsbilderna, bestrykas de med en blandning af kall skummad mjölk och blyhvitt (blandningen omröres väl, lär ej vara all för tjock). Bestrykningen förnyas två ä tre gånger efter behof, men skall gipsbilden fullständigt torka mellan hvarje gång. Pyla. Då min uppsats » matsedel för hönsen » föranledt de frågor, som » hönsmadam » i n:r 58 framställer, anser jag mig äfven böra besvara dem. a) Förra sommaren köpte jag en bal risgryn efter 7V2 öre skalp. Priset lär dock nu hafva stigit till följd af ökad tull. Andersson och Lenngren, Göteborg, ha annonserat i Sveriges Hönstidning om billiga risgryn till hönsföda. I hvarje välskött hönsgård bör ris ingå åtminstone en gäng i veckan för sin skalbildande egenskap. b) Träkol och svafvel äro ypperliga preventiv för flere hönssjukdomar såsom kolera och magsyra. Stötta träkol gifvas äfven åt ankor och kalkoner. c) Enda vilkoret att kunna få vinst på sin hönsgård är, att gifva god, tillräcklig föda och bra skötsel, hvilket alltid i längden blir det billigaste. Så länge man håller på den gamla satsen, » hönsen föda sig sjelfva », kan aldrig beräknas någon behållning af en hönsgärd. Kunde blott landtbrukaren förmå sig att egna litet mera omsorg åt hönsskötseln, än hittills skett, skulle han deri få eh ganska vigtig binäring. Hvad min egen lilla hönsgård beträffar (den bestod vid förra årets början af 32 höns, som vid årets slut ökats till 78), hade jag under året i vinst 130 kronor. Största förtjensten var försäljningen af präktiga slagtdjur, hvaraf en del vägde 8 skalp. Såsom bevis på utmärkt varpning kan jag hämna, att 5 minorkahönor under maj lade 120 ägg.
Men jag har en ännu ytterligare anledning tö'moda, det man ej känner denna landsort, då raan grundar beräkningar på brmmantal Min snart från trycket utkommande Fem års berättelse, skall tillräckligen bevisa till-» 766 Den 24 Februarii, tillförlitligheten af dylika beräkningar. Må det emedleitid i förbigående vara sagt, att hemman finnas i Wermland med flere hundrade gånger större ägorymd, antal åboer och kreatur, än på andra ställen. Utskottet har kanske obemärkt, sjelf lemnat ett bidrag i denna del, då det uti nya Fögderiet anmärkte ringa hemmantalet, nemligen 148/5 dock bebos af den äfvensom ringa ansedda summan af 18,560 personer. På hvarje hemman belöper sig således, öfverhufvud tagit, 126 menniskor. Om Fögderierne i de södra Länen i allmänhet hafva en större folkmängd, känner jag icke; men tviflar derpå; mig har denna synts stor nog för att påkalla en egen Fogde. Att denna Folkmängd är för stor tillsammans med de Fögderiernes, hvartill den nu hörer, känner jag deremot ganska bestämdt, äfvensom att den årligen tilltager i större proportion än i de mera cultiverade delarne af landet. Det är ingen möjlighet att ändra gränsorne af de nu varande Fögerierne, på annat sätt än jag föreslagit, utan att rubba ecclesiastique och civilindelningen. Just för att rätta något i denna del hafva Skillingmarks och Järnskogs Socknar blifvit föreslagne att komma till Westra syslets Fögderie, såsom hörande till Kjöla Pastorat i Jösse Härad. Tvenne stora pastoratet uti den norra delen af Wermeland, hafva, sedan sista Riksdag blifvit fördelade t fyra, utom hvilken förutgående åtgärd det icke hade varit möjligt, föreslå FögderiefördelBingen. Det eria steget har föranledt det an - Den 24 Februarii, 767 dra och flera oformliga Domsagor i Wermland skola efter hand, vill jag hoppas, blifva fördelade, ehuru dervid äfven svårigheter skola möta.
Herr Hörlin har nu benäget lofvat att på basis af detta intressanta föredrag — som då hölls i extemporerad form — utarbeta en uppsats i ämnet för Iduns räkning, så fort hans för tillfället strängt anlitade tid medgifver. Vår begåfvade tonsättarinna, fröken Elfrida Andrée, utöfvar en flitig verksamhet. Vi omtalade nyligen en ny orgelkomposition af hennes hand. Hon har nu fullbordat en symfoni för stor orkester, afdelad i fyra satser, hvilken kommer att utföras å Stora teatern i Göteborg den 25 dennes under anförande af kapellmästaren Herbold. Det nya tonverket, som enligt fackmäns omdöme lär vara synnerligen vackert och anslående på samma gång som originelt och karaktäristiskt målande, har namnet » Spillror » o c h ansluter sig i grundtanken till Viktor Rydbergs dikt med samma namn. * Företagsamhet. En industriell inrättning af sä prosaisk art som ett garfveri har väl knappast förr tillkommit genom en bildad ung dams initiativ. En större sådan altar har emellertid en fröken Vickholm upprättat i närheten af Borgå. * TjänsfflicJeorna i England fordra bättre villkor: åtta limmars arbetsdag och en fridag i veckan. Demonstrerande för detta program drog härom dagen en stor tjänstflicksprocession genom Hartlepools gator. Bort med släpen. ' Mot damernas släpande promenadklädningar höjas nu på våren — de nya toaletternas tid — skarpare protester än någonsin ur såväl hygienisk, ästetisk som ekonomisk synpunkt. Kanske skall upplysningen, att i Paris, detta modernas högkvarter, användas släpande promenadklädningar endast af demimondedamer, i någon mån stäfja våra damers lust att uppträda som gatsoperskor. Teater och musik. Dm 19 april. K. operan. Annandag påsk inleddes å denna scen den förebådade serien af Coquelin-föreställningar med Sardous drama » Thermidor », hvilket i Paris så mycket låtit tala om sig och genom don karrikatyrbild, det gifver af franska revolutionen, där väckte sådan uppståndelse, att det måste förbjudas. Som dramatisk produkt visade det sig vara af en tämligen ytlig art, verkande med melodramatiska godtköpseffekter, ehuru naturligtvis den skicklige faiseurens hand också flerstädes förmånligt röjdes.
Preste-Ståndet d. 20 Borgare-Ståndet d. 20 .Bonde-Ståndet d. si Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående grunderne för de från Riksens Ständers Banque utgående Odlings-Län. S. A. K. Riksens Ständer hafva beslutit, att den Fond, hvilken af Banquens medel^ blifvit anslagen och använd för utlåning till odlingar, skall efter hand nedsättas till en Circulations-surnma af Trehundra Tusen Riksdaler, på det sätt, att blott hälften af alla från och med år 1824 ingående capital-afbetalningar å nu varande Odiings-Lån, intilldess Summan blifvit (ill ofvannämnde belopp nedsatt, utgifves i dylik Låneväg, och att utlåningarne af denne Fond från och med år 1824 komma att ske efter förändrade grunder, till befrämjande och understöd i synnerhet för sådane Större Odlings-företag, som äro gemensamma för samhälligheter på .Landet, samt öfverstiga den enskilda förmågan, äfvensom för de kostnader, 'hvilka vid Enskiftes och Storskiftes förrättningar pröfvas nödige; så att Lån till vanliga förefallande mindre Odlingar ej förr, än i sista rummet, kotnma att beviljas och utgå. 978 Underdåniga Skrifvelter. Det särskildta Reglemente, som Riksens Ständer, i afseende på allt hvad med berörde utlåning eger gemenskap, upprättat och faststält, fa Riksens Ständer härigenom i underdånighet till E. K. M. öfverlemna, nied den underdåniga anhållan, att E. K. M. i Nåder täcktes, genom ali. män författning, låta detsamma till vederbörandes efterrättelse kungöra. Riksens Ständer framhärda etc. Reglemente och Författning, angående OdlingsLån. Om ordningen att söka och erhålla Odlings-Lån.
Platen, Baltzar Julius Ernst, i anseende till förestående bortresa, alsagt sig sina platser, den första i StatsUtsk., den andra i BaneoUtsk. samt den tredje i Oecon.Utsk., och hemställde II. Ex., då de tvenne första möjligen innan riksdagens slut torde återkomma, om R. o. Ad. behagade tillåta dem att, oaktadt deras afsägelser, bibehålla sin riksdagsmannarätt. Bifölls. II. Ex. anmodade Hrr Electorer att skyndsamligen ersätta de sålunda i Utsk:n uppkomna ledigheter. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum skulle kl. 6 på eftermiddagen komma att fortsättas. Den 6 Apri 1 f. m. Ånyo föredrogs BeviIln.Utsk:s d. 3o sistl. Mars på bordet lagda betänk. N:o 5y med förslag lill i och 2 art:na af bevilln.förordn. Hr af Billbergh, Joli. Peter: I 4;de § har Utsk. föreslagit såsom tillökning, hvarför bevilln. skulle erläggas, jemväl hushyror och inquarteringspenningar, att beräknas lika med extra arfvoden, tractamenten för tillfälliga förrättningar etc. under titel extraordinarie inkomst. Jag har ej något deremot, endast denna utgift kommer att lika drabba alla löntagare, som åtnjuta sådana förmåner. Jag ber att få fästa uppmärksamheten vid orden: hushyror och inquarteringspenningar. De betyda detsamma; men man föranlätes tro, att Utsk. ej dervid fästat enahanda betydelse, och tvifvel kan uppstå, om det gäller för boställshus. Jag kan ej tro, att Utslus mening varit, att blott de lägre lönlagarne, som åtnjuta inquarter:spenningar, skola derför erlägga bevillning, men ej de högre embetsmännen, som innehafva boställsrum. Jag föreslår altså, att i stället för hushyror och inquarteringspenningar införes hyresersättning och värdet af hushyra in natura.
Jag finnér således alldeles tydligt, att någon propos. icke lärer kunna göras på något annat årtal än i83g, för nästa riksdags början. Hvad åter dagens bestämmande beträffar, har jag ingenting emot, att den utsattes i Sept. månad; men jag anser mig böra tillkännagifva, att jag efter en hastig efterräkning tror mig finna, att d. i5 Sept. inträffar på en söndag. 84 Den i5 Januari. Frih. Cederström: Af den upplästa motionen har R. o. Ad. inhemtat ursprungliga stadgandet i 49 S Reg'F., som innehöll, att R. St. skulle sammankomma, när 5 år frän den sist hållna riksdagens slut förflutit; men att orsaken tillförändringen var den, att R. St. vid i8og års riksdag hade för afsigt att beräkna tiden, inom hvilken nästa riksdag skulle inträffa, från det år, föregående riksdag börjat, är klart äfven deraf, att 1809 års Ständer utsatte följande riksdags början, icke till Maj månad i8i5, utan till September månad samma år, hvaraf synes, att från första stunden af grundlagens upprättande årtalet varit det, efter hvilket man skulle rätta sig. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. behagade bestämma dagen för början af nästa lagtima riksdag till d. i5 Sept. iS3g. Bifölls. IL Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han ämnade hemställa, om R. o. Ad. någon dag i nästa vecka skulle behaga anställa val af Ridd.Direclion. II. Ex. ansåg sig likväl förut böra fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att Ridd.Utsk. uti dess memor. öfver yrkade ändringar uti Ridd.- Ordn. först föreslagit det tillägg i 37 § Ridd.Ordn., att särskildt val, på sätt 33 § Ridd.Ordn. stadgar, skall in pleno vid hvarje riksdag anställas tilt ordförande i Ridd.
En enda persons tillsjuknande werkar denna olägenhet, som lätt hjelpes dermed at Ordföranden, endast i sädan händelse fär votum decistvum. 6:0 Emedan Adeln icke kan eller bör fä rätt at til Utskotten sända en Ledamot, hwars ditkomst förändrar och afgör beflutet, fastän AAndra Bandet 21. de 162 De» 14 deln kar rätt at ditsända långt flere, sa länge de samfält ej coneurrera til mer än z af Utffottets rösträttighet. Sluteligen har jag förmodat at dä Ridderffapet och Adeln formeligcn afgjordt, at ingen eftergift af dest fä äterstäende rättigheter widare kunde komma i fräga, ct sädant beslut äfwen til detta ämne wore lämpeligt. Herr klllllmLn, Otto l^reilric, förmälte sig hafwa funnit Herr 8ilver8iolpL8 yttrande sä grundeligen uttänkt, at han til alla delar instämde i detsamma. Grefwe iVIörner, ^.iäoll (ZörLN, an» wärkle wid hwad Friherre yttrat, det de andra Ständens mindre antal af röstande representerar et större antal af nationen, at detta ej i allmänhet kunde sägas, emedan det wisterligen ej gälde om PrästeStändet. Friherre ^illfencrLnt? swarade at hans anmärkning ej angätt nägot Ständ särskildt, utan alla de tre ofrälse Ständen gemensamt. Härefter gjorde Herr Grcfwen och Landtmarflalken den proposition: Om Höglofl. Ridderffapet och Adeln behagade bifalla, at Ridderffapet och Adeln, enligt Constitutions-Utffottets tilstyrkande, skulle hädanefter til Utflotten lemna et lika antal med hwartdcra af de öfrige Ständen. ' Ro - Den 14 Julik. Ropades siere gänget flarka Ja och Nej hwarjämte Herr Nrucx-, Friherre chiii jenc:r-, TntL och ätstillige flere hördes prka votering.
Jag inser icke det förträffliga utaf op. nandet af en sådan inväg till hjertat af Riket, och Biåtte det ursägtas mig, om jag hänföres till den må hända allt för dumma slutsattsen, att Canalen en gång, i fall af föreningen med Östersjön, möjligen äfven kunde komma att ingå uti beräkningen för centralattaquen, lika så väl som uti centralförsvaret. Jag anhåller *tt Utskotten måtte taga denna tanke under öfvervägande. Man förebrår nog allmänt och kanske ej utan skäl 1815 års Ständer, att icke redan då hafva stannat vid Westgötha linien, emedan företagets förhållande till landets krafter icke mera var någon tvifvel underkastad t. Jag åter upprepar, huru jag fortfar i min öfvertygelse, att förmånerne eller både den directa och indirecta vinsten af Götha Canal aldrig kan blifva sådan, som den ädle Grefven helt naturligt, vid alla tillfällen, förutsätter; jag känner gansk* väl att vinsten icke bör beräknas med blotta afseende å de genom Slussafgifterne inflytande inkomster, utan äfven fastmera af de öfrige StatsOeconomisk* förde - Den 6 Augusti e, m. lärft®, hvilkas inträffande, jag oförställt tillstår mig för så många sekler betvifla, att jag icke ens inser möjligheten af Canalens framtida underhållandé , sedan den en gång blifvit fullbordad. Denna Canal-anläggnings för tidiga vidtagande anser jag omisskänneligen bevittnas, genom landets oförmåga att lemna några bidrag till de smärre Canal-anläggningar, sorn äro i fråga, och hvilkas nytta är otvifvelaktig^ då våra rikhaltigare malmer, genom en sådan utväg, med fördel kunde förflyttas till de ännu obegagnade skogarne; genom dessa medel, skulle våra productioner utom allt tvifvel småningom blifvit förökade, och när varumängden som nödvändigt transportmedel påkalla Götha Canal j så hade säkerligen den rätta tiden för anläggningen varit inne och medlen skulle då erbjudit sig sjelfve.
Grefwe De Is. 6aräie, facol), 1 äterkom med dell af honom anförda Deput^LioiiLu, och tilkännagaf, at Presteoch Borgare-Ständen, r likhet med Ridderskapet och Adela , bifallit förordnandet af et Stats Utskott. Bonde-SLändeL hade lofwat taga de dem meddelta ämnen i öfwerwägande, och om sina beslut deröfwer Ridderffapet och Adeln underrätta. Herr ^Vin^Lrcl, Larl I^reöric, fom hade anmält sig at tala, upropades, men i betraktande deraf/ at tiden redan war längt liden och wänge af Ridderffapets och Adelns Ledamöter fränwarande, afstod ifrån sin rättighet at nu tala, under förbehäll, at äga sig densamma i nästa lUei-um förwarad. Grefwe Ick amilton, 6u8tLk ^Ltbier, Up« läste til laotncollee följande: Wid 1800 ärs Riksdag wäcktes cn fräga, hwarä jag wisierligen icke skulle waga a nho fästa Högloft. Ridderffapets och Adelns upmärksambet under et Riksmöte, med ffäl helgadt ät högst angelägna öfwerläggningar, om jag icke more öfwertpgad, at äfwen det ärende jag ämnar widröra, wore af mycken wigt. Sedan Bewillnings-Utffottet nu blifwit vrganiseradt, anser jag högst nödigt, at detta Ut» Z72 Den 13 Maj. Utskott med en Instructjon förses, deruti Utskottet borde gläggas, at genast utarbeta och se, dan til Riksens Ständers pröfning öfwerlemnä de allmänna grunder, hwarefter den npa Bewillvingen til Riksffuldens afbördande bör utgä. Orsaken bwarföre detta Förslag förra Riksdagen ej antogs, eMerar ej nu.
Underlåter Regent eller Interims-regering att verkställa sådan kallelse, lörfares som för sådant fall i hvartdera Rikets Grundlag är stadgadt.” Sedan Rikets sednast församlade Ständers Konstitutions-Utskott, i Memorial N:o 47 den 4 September 1854, afgifvit utlåtande öfver de af Kongl. Majit i förutnämnde nådiga proposition den 11 Augusti samma år föreslagna ändrade stadganden i Svenska Grundlagarne, som i allo motsvara hvad här ofvan intagna förslag till Förordning i 1 och 3 §§ i afseende på Sverige innefattar; dervid Utskottet funnit 4 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 5. sig böra till bedömande upptaga sjelfva frågan om giltigheten af de grunder, pa hvilka så beskaffade ändringar och tillägg i Riks-Akten, som de nu föreslagna, skulle anses vara erforderliga, så att, vid beredningen af förslaget till ändringar i Grundlagarne, jemväl kunde tillses, om dessa ändringar voro i följd af de genom Sveriges och Norriges förening uppkomna förhållanden nödiga; så och då det al bemälde Utskott sålunda beredda ärende blifvit till afgörande vid nu ingångna Riksmöte hänskjutet och ännu på Rikets Ständers pröfning beror, anser nu varande Konstitutionsutskott sig icke böra såsom föremål för sitt utlåtande upptaga innehållet af omförmälde 1 och 3 §§ i ofvannämnda Författnings-lorslag, i annan måtto, än att Utskottet har att tillse och sig yttra, huruvida emot uppställningen och ordalydelsen af dessa stadganden något må vara att erinra. Hvad som deremot i förevarande Författnings-förslag legat utom gränsen för Utskottets vid förlidna Riksdag afgifna utlåtande, är innehållet af 2 §. som bestämmer Interims-regeringens sammansättning och ordningen för dess verksamhet; i hvilket ämne Svenska Grundlagarne endast skulle innehålla hänvisning till Riks-Akten. Härom bör således Utskottet nu hufvudsakligen sig yttra. Kongl.
Föredrogs å nyo Statsoch BancoUtskottens den 12 sistlidne September under N:o i4 afgifne, och den 21 i samma månad f. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:ris 1,2, 3, 4 oc^ 5 förut meddeldte Betänkanden, angående: N:o 1, bestämmandet af Bancosedelns silfvervärde; N:o 2, nödige ansedde provisoriske åtgärder, innan silfverutväxlingen kan företagas; N:o 3, Bankens förhållande lill Staten, jemte hufvudgrunden för dess lånerörelse; N:o 4, nödvändigheten af en förbättrad Lagstiftning för Banken; och N:o 5, några lämplige ansedde stadganden för framtiden, i afseende på så väl första enheten, som underafdelningarne af det metalliska myntet i silfver. 45 H. 24 37a Den 16 O c to ber e. m. Grefve von Schwerin j Fredrik Bogislaus: På grund af gjorde anmärkningar in» om alla Stånden, hafva de fem Betänkanden, som de förenade Utskotten först afgåfvo, blifvit omarbetade; allt, som hörer lill myntfrågan, har blifvit upptagit i ett enda Betänkande; lagfrågorna hafva fått sina särskildta Belänkanden. De fyra första Betänkanderne äro oumbärliga vid nu förestående discussion. Utskotten hafva i slutet af förevarande Utlåtande upprepat alla de punkter, för hvilka motiverne i sjelfva Belänkanderne blifvit uppgifne, jemte vederläggningarne af de deremot gjorda inkast. Om Ridderskapet och Adeln behagar i dag företaga frågan till afgörande, tror jag, att det vore lämpligast, att börja med punkterna, då, i fall någon det begär, samt innan proposition framställes till bifall eller afslag, det raisonnement, som hörer till hvarje punkt, kunde uppläsas. Hvad sjelfva bestämningsgrunden beträffar, hvilken finnes föredragen i första punkten, har Ridderskapet och Adeln derom redan fattat sitt beslut, så att man nu torde kunna begynna med andra punkten.
M:t täcktes låta utarbeta samt vid början af nästa riksdag till Rikets Ständer framställa Nådigt förslag till den särskilda lag, angående ordningen och viikoren för naturalisation af utländsk man, som uti berörda föreslagna tillägg i grundlagen är åberopad. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 3 November 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Okt. 18S4. Preste-Ståndet den 28 Borgare-Ståndet den 28 Bonde-Ståndet den 3 Nov. —■ Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, angående beredande af förslag lill särskild stadga för behandling af en del regerings-ärender. (Konst.-Utsk:s Mern. Uti en hos Rikets Ständer gjord framställning, innehållande förslag till ändring af vissa stadganden i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, i afseende på behandlingen af en del regerings-ärenden, har uppmärksamheten blifvit fastad derå, att inom de administrativa myndigheternas verkningskrets sedan äldre tider funnits åtskilliga, på tillämpningen af de lill den egentliga statsförvaltningen och allmänna hushållningen hörande författningar beroende frågor, som, ehuru innefattande rätlstvister, ansetts icke böra skiljas från den administrativa behandlingen och öfverlemnas till domstolarnes pröfning; af hvilken fortfarande behandling på administrativ väg blifvit en följd, att omförmälde frågor, elter deras pröfning hos de förvaltande verken eller Rikets Kölle - Expedilions-Utskoltets Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 171. 475 gier, kunde lill Kongl. Maj:t såsom regerings-ärender inkomma; i hvilket fall de, enligt Regerings-Formen, i lika ordning, som för öfriga regerings-ärenden, med undantag af ministerieia mål och kommando-mål, skola af Deparlemenls-cheferna, hvar och eri för sitt departement, beredas och inför Konungen i Stats-rådet föredragas; och hade sålunda Grundlagen tagit i anspråk
Dä man ifrån denna summa afdrager hushyra, 300 r:dr, kronoutskylder och eommunalafgifler, 200 r:dr, böckers inköp m. m. återstår för alla iefnadsbehofven möjligen 800 r:dr. Hvar och en torde lätt inse, att med familj, och en slags representationsskyldighet för de studerande, att se dem i sitt hus, är det en omöjlighet alt lefva pä detta belopp. Man bar kallat de 5 professorer, som nu ej kommit i fråga lill löneförhöjning, för de yngste. Detta är efter min åsigt en falsk benämning, ty det händer ofta, att de till fullmaktsdatum yngste, äro till lefuadsoch tjeusteår vid Academien ibland de äldre. För öfrigt upplyses, såväl af motionen, som af de delta betänk, åtföljande reservationer, att de 5 professorer, hvilka nu blifvit ifrån iönetillökning uteslutne, verkligen hafva billighet och rättvisa pä Den 6 November f. m. 73 på sin sida, att en sådan erhålla. Jag hoppas således, att R. o. Ad., inseende att Sveriges politiska vigt beror på dess högre cultur och de lifvande krafter, sorn vårdar deusamma, beviljar återremiss af denna punkt, med förklarande, att R. o. Ad. finner billigt, att äfven de s. k. 5 yngsta professorerne förunnas den tillökning i löneförmåner, sorn till de 10 äldste blifvit föreslagen. Hr von Rosen: Jag anhåller om upplysning, om och på hvad sätt denna fråga är afgjord af de öfrige Stånden. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att underrättelse om pröfningen af StatsUtsk:s förevar, utlåt, ankommit endast från BorgareSt., som bifallit nu ifrågavar. punkt. Hr von Rosen: Enskildt har jag haft den underrättelse, att denna punkt skall vara bifallen af de öfrige Stånden, och vid sådant förhållande, fastän reservant, ville jag hemställa, om ej äfven R. o. Ad. skulle vilja deråt lemna sitt bifall. Frih. Palmstjerna: