Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har blott yrkat att man skulle sjelf göra tillämpningen efter sin öfvertygelse och icke tillåta Const.Utsk. alt draga slutsatser af obestämda framställningar af allmänna satser. Hvad sjelfva formen för frågans behandling beträffar, så liar Frih. Boye för en stund sedan anhållit hos Hr Frih. o. Landtm., att få veta hvarom vi egentligen discuterade. Derefter täcktes Hr Landtm, låta uppläsa det förslag, som uppkommit sedan Hr von Hartmansdorff på andras begäran tillåtit att frågan finge delas. Jag var också belåten med alt få höra hvarom discussionen skulle fortgå; och som jag då hade ordet, så sade jag att jag ville inskränka mig lill att endast yttra mig om den del, som rörer den yngre kammaren, efter denna punkt nu först skulle förekomma och icke hela frågan i ett sammanhang. Kär R. o. Ad. då icke gaf tillkänna sin önskan att frågan skulle i sin helhet begagnas, och som discussionen sedermera länge fått fortgå endast om den yngre kammarens bildande, så anser jag ganska riktigt, alt Hr Landtm, nu ger oss propos. om den discuterade punkten , så alt hvar och en må få tillfälle att om den andra punkten efteråt sig yttra; men ali nu åter slå frågorna tillsammans för att deröfver discutera en limme samt åter dela deni, det der stöter något mycket på bordaloux och jag tror icke det går an att så behandla ärendena. Hr Dalman: Jag lager mig friheten fästa uppmärk samheten derpå, att det var Gr. Spens, som föreslog att hagan skulle delas, frågan nemi. om val till yngre och äldre kammaren. Gr. Spens föreslog detta under vissa villkor, nemi. det villkor, att Hr von Hartmansdorff skulle låta den sednare frågan falla. Delta villkor blef icke af Hr von Hartmansdorff antaget, i följd hvaraf Gr. Spens också, såsom jag fattade hans yttrande, återtog sin anhållan om delningen. Jag kan således icke finna att någon motion blifvit inom R. o. Ad. vederbörligen väckt om en sådan delning.
Att detta ingalunda blef oskäligen stort, »torde temligen lätt inses, om man besinnar, att en reparation och aptering förvandlades till »en nybyggnad, och om de uppgifna siffrorna sammanställas med den nytta byggnaden till»skyndat Barnhus-inrättningen.» Af de hos Direktionen förda protokoller har dessutom, enligt hvad Justitie-kanslersembetet omförmält, inhemtats: att, efter det en af förra Direktionens ledamöter, åt hvilken Direktionen uppdragit tillsynen öfver ifrågavarande byggnadsarbetes behöriga verkställande, den 24 Oktober 1845 anmält, att när taket och skiljemurarne å den byggnad, som skulle till tvätt-, torkoch badhus förändras och inredas, blifvit nedtagna, det vid anställd undersökning visat sig, att byggnaden icke hvilade på sådan grund, att den till afsedda ändamålet kunde begagnas; hvilket opåräknade förhållande haft den påföljd, att liela byggnaden måst rifvas och ny grund läggas, samt att vid närmare beräkning af det för ifrågavarande inrättningar erforderliga utrymme och i betraktande af den obetydliga tillökning i kostnaden för vinnande af samma utrymme, det befunnits mest ändamålsenligt uppföra byggnaden till bredd och längd något större än som i början varit afsedt; så förklarade Direktionens dåvarande Ordförande,jemte alla öfriga för tillfället närvarande ledamöter, åtta till antalet: »att de an»sågo omförmälda förändringar hafva varit af behofvet påkallade» och derföre gillade deras vidtagande. Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit och handlingarne i öfrigt innehölio, fann val Justite-kanslers-embetet, å ena sidan, det fortfarande böra föras Direktionen till last, dels att densamme, på sätt anmärkt blifvit, utan förnyad underdånig anmälan samt Kongl. 24 3 — Maj;ts lemnade nådiga tillstånd, i så betydlig mån öfverskrida den kostnadssumina Direktionen förut bos Kongl. Majit uppgifvit såsom för ofvannämhde byggnad erforderlig, dels ock att samina byggnad, jemlikt hvad utaf Rikets Ständers Revisorers samt de af Kongl. Majit utsedde
Om endast 3 instanser 94 Den 16 Augusti f. ra. funnes, vöre verkställigheten i den första måhända bade riktig och nödig. Jag borde altså tillstyrka afslag; men då det synes vara en opinionssak, skall jag icke vara envis i mitt motstånd. Jag håller likväl icke af palliativer och vill hellre, att det felaktiga skall stå qvar, tills det faller af sig sjelf, än att dess fall skall fördröjas genom ändamålslösa lappningar. Sådana äro mina skäl för afslag å betänk.; men vill It. o. Ad. antaga detta alternativ, skall jag icke uppehålla med votering för min åsigt. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Jag kan icke fatta annat, än att betänk, ej behöfver pröfvas, då N:o 82 är af R. o. Ad. bifallet och det nu förevar, tillkommit endast för den händelse, att Ständerna icke skulle besluta lagmansoch kämnersrätternas afskaffande. Jag tror, att pröfning af detta betänk, vore ett till hälften medgifvande, att man icke vore säker om riktigheten af det förra beslutet. Jag tillstyrker altså, att betänk, må läggas till handlingarna; men skall man ingå i pröfning deraf, instämmer jag med Frih. Ehrenborgh deri, att det bör afslås. Frih. Raab, Adam Christ.: Ehuru mina förhoppningar äro vida skiljda från Frih. Boyes, då han förmodar, att Konungen skall afslå R. St:s beslut, angrde betänk. N:o 82, och hyser den förtröstan, att Konungen icke ånyo skall vägra bifall till R. St:s för andra gången framburna önskan i denna del, yrkar jag dock lika med honom, att förevar, betänk, gerna kan bifallas. Olika tänker jag åter med Frih. i den omständighet, att man icke skulle kunna antaga partiella förbättringar i lagen. Vi hafva redan nog länge väntat på den nya lagen, och ett eller annat decennium torde ännu nara att emotse, innan den kan vara färdig till antagande. Det synes då lika nyttigt som oskadligt, att vissa af behofvet särdeles påkallade förändringar icke emedlertid fördröjas.
Barnen legitimerades, och hvilket är väl värdt, att lägga märke till — äfven om de voro nflade. före äktenskapets bekräftande genom civil-akten.» (Utförlig framställning härom i {> en 8 Februari f Ri. Lufi. Benthems Holländischer Kirchund Schillen Stååt, 1698, s. 343 i,) Holland har under så lång tids bepröfvande af riktigheten och sanningen till grund för denna inrättning funnit sig väl deraf. Det borgerliga som religiösa lifver, kan man säga, blomstrar i detta land framom de flesla andra Europeiska stater. Revolutionens öfversvärnningar hafva, enligt, alla trovärdiga vittnens försäkringar, långt ifrån härjat der, emedan den icke behöft det, så mycket som i kringliggande och andra Stater. De äktenskapliga förhållanderne äro, till och med i de större städerne, såsom sjelfva Amsterdam, oftast värda att betraktas som mönster. Det är frihetens lifgifvande ande, vid sidan af dess naturligt lagliga begränsning, som här har utbredt sin välsignelse och som folkets representanter hafva rätt att omtala med stolthet. Sålunda yttrar sig bland annat D:r van Herverden 1846: »På friheten äro våra kyrkliga och politiska inrättningar baserade, Religionsfriheten, Jude-emancipationen, Pressfriheten, skiljandet emellan Kyrka och Stat — allt framsteg, som manga i Tyskland bingtansfullt önska — äro hos oss afgjorda saker. » (Rud. cit.) Skottland, der Civil-äktenskapet varit rådande alltsedan den Skottska Fri-kyrkans oafhängighetsförklnring ifrån Staten år 1680, afgifver (efter Rudelbach) ett ännu mera talande bevis på frihetens oundgänglighet och välsignade följder, äfven i detta afseende. Ty derom äro alla enige, på hvad ståndpunkt de än må stå, hörande till en fri national-kyrka, eller till en sekt, att här har det i många afseenden lyckats kyrkan att likasom förklara Staten, nemligen i familjelifvets innersta krets och helgedom.
Uldr. d, il Julli i<?34- Adel» för godt, att, sedan de Irenne Öfrige Riks-Slånden godkänt nämnde förslag, dervid låta bero. S. D. Återremitterades Lag-Utskottets den 3o sistlidne Junii e. m. på bordet lagde Utlåtande N:o 81, i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Skrifvelse, med öfverlemnande af Lag-Comiteens förslag till Allmän CivilLag, äfvensom öfver väckta motioner, hvilka härmed stå i sammanhang. S. D. Då nu i ett sammanhang föredrogos så väl Bevillnings-Utskottets Betänkande JNfco 5, angående grunderne för den blifvande Allmänna Bevillningen, som samma Utskotts den 3o sistlidne Junii r. m. på bordet lagde Utlåtande N:o i5, i anledning af de vid nyssnämnde Betänkande gjorde anmärkningar, blefvo desse båda Utlåtanden af Ridderskapet och Adeln bifallne, med den förändring, att skydds-afgiften, hädanefter som hittills, skall utgöras ifrån fyllda 17 års ålder.
Billigast af alla, För en ny konkursmassas räkning realiseras: 1,000 st. Celuloidkragar » » o,6o » 0,25 2,000 par Damstrumpor » » » 0,30 » » 4&gt;5° » 2,50 1,700 st. Barnkoftor hemstickade 1,450 » helylle-Tricot kläder s — går » Henrik Gahns Creolin-, Svafvel-, KarMsyreoch Tjärtvål » 7, — » 3&gt;7S 2,000 » ext. i:a Damkoftor, hemst. » » 9,50 » 5i — 1,600 » ext. x:a Mansrockar hemstickade * » 10, — » 5,50 600 » Germania d:o hemstickade » &gt; 6, — » 3,75 1,200 » Extra i:a damvästar, hemst. » » 4,50 * &gt;5° 600 par halfylle Diagonalbyxor » 2,75 400 » helylle-Chewiotbyxor, Norrk. » 4,50 1,000 m. korderoj dubb. br. » 0,80 » 0,63 2,000 » halfylle diagonal (det starkaste byxtyg som finnes) i endast moderna mönster » o,95 2,000 st. Stanleys-Skjortor (dessa äro de finaste och mest praktiska sommaren 1890 kommer att bjuda på i skjortväg) » 2, — 200 dussin näsdukar * Ij5° 400 par Kronkordcroj-byxor » 2,75 900 meter Kronkorderoj » 0,90 T,800 st. hemstickade Tricotkläder 3 — 6 år (ny sort): 2,50 1,100 » Imit. i:a hellinne Téservetter med röd bard och frans 2,50 200 » Hemväfda ext.
Skulle och läsa i kyrkian, tå ej offentel. gudstienst är; och ett litet bord göras til at sättas i choret at wid läsningen bruka och hafwa böckerna på. Lilla lönen för innewarande åhr förbehölt sig Lars Ersson, och hade kommit öfwerens at gifwa utlagorne, och säx d:r k.m:t til Jöns Ersson. 4. Sacristie-taket skulle göras nytt och wäggarna fordras. Klåckstapelen spånas litet til med en tilökning ned uppå. Bogården rödfärgas och tiäras. Ås 8 juni 1760 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 174, ÖLA. I Åhs 1 sönd. p. Trinit. d. 8 jun. Ther lästes up kyrkio-räkningen för åhr 1759 och war öfwer 148 d. 15 öre 16 p. s.m:t. Fattig-delningen. Om Doct. Darelii Sochne-apothek el. Läkare-bok, hwaraf i Rösta wille hafwas. Offer för gymnasisten Weider. 32 För åhr 1761 vide Acta visit. Rödön 23 maj 1762 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 175, ÖLA. I Rödön then 23 maji. Kyrkioräkningen, hwarwid är i behåll 339: 31: 8 s.m:t. Fattigräkningen upläst. Kyrkans utantak skal effter Pinges lagas och tiäras med rödfärga ifrå Hofwerberget inblandad. NB. Blef ej thenne gång med ny spåning, som 1760 p. 3 föreslogs; utan effter församl. älstes samråd, vid. protoc. Gafs tilkenna, at af församl. älste, vid. ibid. p. 3, war godt funnet och slutat, at orgelwerket skulle med bildhugg. arbete ziras och målas, hwilket nu af sochnemännerne i gemen för godt ärkändes:
Fullmägtige erhöllo för detta låns förvaltande en serskild Instruction af Rikets Ständer, hvari äfven föreskrefs: en från Contorets öfriga bokföring alldeles serskild bokföring; §. 2; sättet; huru Contorets egna medel i 3-procents-lånet skulle användas; till räntans besparande; §.6; samt der uttryckligt säges: att Rikets Ständer vid nästa Riksdag vilja om räntemedlen förordna; §. 10. Mig synes alltså, att Utskottet ej, såsom nu, på sätt 11 punkten, pag. 22, föranleder, bort inblanda saken med de regleringar, hvilka nu böra ske i Penningeväsendet, utan hade bordt serskildt behandla den, såsom en Rikets Ständers ensak att besluta, om de vilja 6a Den 4 Maj! e. m. bibehålla 3-procents-lånet eller ej. Om man på annat sätt behandlar saken; om man låter på gamla viset RiksgäldsContoret kasta sina Creditsedlar på Banken, och ej nyttja egna räntebärande papper; om man låter alla öfverskott af Statsinkomsterne försvinna i RiksgäldsContorets Cassaräkningar, och icke redovisas såsom tillgång för nästa Ständer; då blifver följden; att RiksgäldsContoret, under det att dess skulder drabba Banken och förstöra myntväsendet, sjelf blifver en slags Bank, i stället att vara en förvaltning af Riksgälden; och att våra skatter aldrig skola synas nog stora, fastän de äro större, än de behöfdes. jag anhåller alltså, att TJtskottet ville låta anställa redovisning i denna del och föreslå RiksStånden, huruvida och till hvad belopp de vilja låta 3-procents-lånet intill nästa Riksdag fortfara.
Stats-utskottels sedan den 4:(-le dennes på bordet hvilande nu ånyo föredragna: Memorial JV:o yg, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 36. Lades till handlingar ne. Utlåtande N;o 8oj i anledning af väckt motion, angående återstäl lande lill Calmar domkyrka af arrende-inkomsterna utaf jordlägenheter, tillhörande Calmar f. d. fästning. Återremitterades med anmärkningar. Utlåtande N:o 8ij i anledning af väckta motioner, om försäljning till skatte af en del kronan tillhöriga fisken, m. m. Dito N:o 83j i anledning af väckt motion om optionsrätt för Umeå stad till det så kallade lasaretts-fisket eller nya försöket. Dito N:o 84j angående ersättande af kostnaden för sednast samman kallade riksrätt. Dito N:o 85j angående det staden Wexiös näringsidkare beviljade förlagslåns återbetalande till Riksgälds-kontoret. O O Dito N:o 86j i anledning af föreslagen afskrifning af det för Kattliolms-kanalens anläggning och sågströmmens upprensning beviljade lån; Dito N:o 8jj i anledning af Revisoren vid Riksgälds-kontoret A. L. Kulilaus enkas ansökning om förhöjd pension, och Dito N:o 88j i anledning af väckt motion, angående befrielse för gästgifvaren Eskil Johanssoji från debiterad rolevakans-afgift; Bifollos samt Utlåtande N:o 8g} i anledning af väckt motion, angående Ridöns anslående till allmänning åt Färentuna härad. Återremitterades med anmärkningar. 246 Prot.-utdrag den 8 Mars 1848. S. D. Föredrogs och bifölls Bevi/lnings-utskottets den i och 4 dennes bordlagda betänkande N:o 7, angående posl-bevillningen. S. D. Biföllos vid ånyo skedd föredragning Banco-utskotlets sedan den 4 dennes på bordet hvilande: Memorial N:o 3i, med hemställan, att ett tillfälligt förskott måtte meddelas åt fonden för belåning af fast egendom.
Spannmål på slutet skulle leda, torde man finna, att dylika operationer äro högst ätvcntyrliga, fordra oerhördt stora penningetillgångar, och änskönt med all försigtigt tighet exequerade, tillskynda Staten betydliga iörluster. Under de tider då årsväxterne äro föränderlige, och föranleda till mer och mindre tillgång på Säd provincerna emellan, kan det blifva möjligt att medverka till Spannmålsprisens upprätthållande, men så snart ett allmänt öfverflöd inträffar, och fråga blir att handla i stort, då bli i va dylika försök utan märkbar nytta i8?o års skörd var så rik, och lemhade en så öfverflödig tillgång på Spannmål , att om MagazinsDirectionen än haft hela sin fond oanvänd, skulle Directionen dermed icke förmått styra Spannmålsprisen. Huru vill man då med skäl yrka det vara ett fel hos förvaltningen som icke är möjligt att utföra? Huru hindra Spannmålen att falla i värde, då alla ha öfverskott att sälja, och ingen, sorn behöfver köpa, skaffar sig mer än hvad han för dagen behöfver, på den räkningen att priset den följande dagen kan falla än mera? dådan enskildte speculanten ingenting vill våga på én vahra, som han det ena året efter det andrs ser falla i priset', och för hvars afsättlighet inom eller utom landet någon tid icke kan beräknas. Vid en sådan conjunctur, hvars in-: Bil. till Ridd. o. Ad. Pr. Ill Band. 11 162 Den 11 April f, m. träffande ingen kan förekomma, och som låtit känna sina verkningar öfver större delen af Europa, på samma gäng som hos oss, är landtmannens förlägenhet ostridigt ganska stor j men hvar och en som blott behagar tänka öfver saken, lär otvifvelagtigt inse, att MagazinsDirectionen emot detta onda icke kunnat något uträtta. Men MagazinsDirectionen har af denna öfverflödsperioden äfven haft sin känning.
R:dr d) till rensningar för flodvattnets afledande i en del af Umeå eif äskas ett anslag af 11,000 R:dr, deraf under år 1867 skulle utgå Vidare föreslår Kongl. Maj:t att Rikets Ständer må anvisa: a) till fond för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, anslag b) till understödjande af sådana myrutdikningar och vattenaftappningar inom Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län, samt Elfdals, Fryksdals, Jösse och Nordmarks härader i Wermlands län, som företrädesvis afse att förminska frostländigheten, anslag c) till lånefond för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag inom rikets öfriga delar d) till fond för understödjande af mindre hamnbyggnader samt upprensningar af åar och farleder, anslag Beträffande så väl vilkoren för erhållande och åtnjutande af statsbidrag till allmänna arbeten af ofvan omförmälda särskilda slag, som kontrollen å arbetenas utförande enligt fastställda planer, föreslår Kongl. Majit bibehållande af de i berörda afseenden nu gällande föreskrifter. Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader generalförslag rörande understöd för ifrågasatta allmänna arbetsföretag skola meddelas Rikets Ständers Statsutskott. Kommande de kartor, kostnadsförslag och öfriga handlingar, hvilka för vidare upplysningar i dessa ämnen kunna blifva för Rikets Ständer erforderliga, a,tt vara hos bemälda Styrelse att tillgå. Slutligen vill Kongl.
Jag skulle i öfrigt betvifla, att med en så klen enskild kredit, som vår, de ifrågavarande Banco-obligationerne koramo, att i betydligare mån inflyta i den allmänna rörelsen, utan förblifver troligen största delen deraf hvilande i cassakistorne hos de 2UQ Den 20 Ko Vem ber f. m. stone Capitalisterne, hvilka sannolikt blefvo de, som egentligen deraf skördade gagn, så länge nemligenPapperens kredit varade; men om denna fluctuerade, hvilket motionären sjelf synes hafva tagit för afgjordt, så lära dessa nymodiga Coupons slutligen röna samma beklagliga öde, som de ännu icke förglömda Discont-obligationerne. Man säger vidare, att Jordbruket och Näringarne behöfva understöd och uppmuntran. Ja, ganska sannt, men skall allt detta tillvägabringas genom lättheten alt göra skuld? För min del förstår jag icke conseqvencen i denna lära. Stabilitet åt våra ekonomiska författningar, en ändamålsenlig inrättning t. ex. af vår spanmålshandel, och ett ändamålsenligt skydd åt våra näringar, befrämja dessa vida bättre än lån, eller med ett vackrare namn capitaler, hvarmed de må förkofra sig sjelfva. Månne, genom attlemna Näringsidkaren ett förlag, (sorn dessutom genom den höga räntan faller benoni ganska drygt,) för att dermed åstadkomma produetion, man gjort honom så väsentlig nytta, som, om man ställer honom i oberoende af ofta ombytta och vacklande författningar, samt derigenom gifver honom tillfälle, att säkert beräkna värdet och afsättningen af sin produkt? Jag tror det icke. Då i öfrigt ifrågavarande Coupons fundera sig på en af Rikets Ständer garanterad % Den 20 November f. m. 201 StatsBanks kredit, lära de svårligen kunna betraktas annorlunda, än såsom förklädde Stockseller Stats-obligationerj med hvilka de ock hafva alla egenskaper gemensamt, att nemligen vara ouppsägbara å innehafvarens sida, alt amorteras genom inköp, då de falla under al pari m. m.
Cederströms och att då inga facta kunna uppgifvas, förblifva verkningärne af vidtagna beslut inom möjlighetens obestämda gräns; men då en Konungens Rådgifvare, genom uraktlåtet uppfyllande af åliggande pligter, på flerehanda sätt kan motverka Fäderneslandets interesse i förhållande till fremmande Magter, kommer han först i tillfälle att bedöma följderne deraf i hela deras vidd, när han kan göra sig sjelf reda för lagligheten af sina Handlingar. Revisorers Berättelse. 9iP För öfrigt hade Nationen uti Grundlagarne åt sig förvarat rättigheten , att inom Obestämda former kunna verka emot den Konungens Rådgifvare, som genom underlåtna skyldigheter gifvit eller kunde gifva anledning tili skadeiiga förändringar uti Fäderneslandets ineller utrikes förhållanden, och som massan af Nationen, oändligt mera än individen, vöre med oupplösliga hand fästade vid Fosterjorden, så vore ock allmänna uppmärksamheten till allt, hvad som eger gemenskap med så vigtiga interessen, både laglig och naturlig. Uti ytterligare ingifven Skrift har Herr General-Adjutanten, på flere anförde skäl, klandrat ofvannämnde, af mig nyttjade uttryck, såsom innefattande politiska ämnen, hvilka mig icke rörde, hvarpå jag munteligen svarat med den anmärkning, att en Ämbetsman, stäld under tilltal inför en så utomordentlig Criminal-Domstol, som den höga Riks-Rätten, kunde väl efter min tanka hafva att följa sig närmare rörande föremål, än anfall mot mig för politiska åsigter. Med desse anföranden ansågs Aetionen Parterne emellan vara slutad, under hvars fortgång den förändring uti Domstolens personal inträffat, att Herr Stats-Commissarien Haak under tiden blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder utnämnd till vice President i Kongl. Stats-Contoiret och af sådan anledning utur Riks-Rätten afträdt; och som skriftvexlingen i målet då redan hunnit slutas, ansåg Riks - 99® Riksens Ständers Rätten, som ändå var domför, att någon ny Ledmot i bemälde Herr Vice Presidents ställe i detta mål ej borde tillkallas.
Meddelande af Conlracterne in exlenso, hvarvid Utskottet bör serskildt anmärka : a) att 4;de punkten tydligt visar, huru Styrelsen insett möjligheten af handelns återgång, med ersättningsskyldighet å Kronans sida; samt att sålunda till lagligt ansvar bör anmälas den Embetsman, som fått sig uppdraget, att å Kronans vägnar uppgöra Contractet, och som icke uti detsamma stadgat nödiga vilkor, för att trygga Staten io6 Den 14 Maji. motersättningskostnader af onödiga, onyltiga och genom slöseri och slarf tillkomna, utrustnings-utgifter; b) att samma punkt icke i bägge exemplaren af Contractet är lika lydande; och att sålunda till lagligt ansvar bör anmälas Kronans Commissionär, som derigenom blottställt Staten för Ökade ersättnings-ansprÄk; hvarvid Utskottet äfven bör noga söka utreda, hvilken Aucloritet eller person det ålegat, att vid handelns återgång bevaka Statens rätt, samt enligt 3o Riksdagsordningen till lagligt ansvar föreslå den eller de, som bordt yrka laglig undersökning, angående de obilliga ersättningsfordringarna, samt angående det märkvärdiga förhållandet, att då en sådan olikhet i Contracterne förefanns, likväl det exemplar blef gällande för Köparens ersättnings-anspråk, som af honom innehades, och icke det af honom äfven underskrifna och i säljarens värjo befintliga exemplaret, hvari Köparen förbehållit sig en vida billigare ersättning. 3:o. Granskning af redogörelserne för Ut« rustningen, serskildt af den som föregick aflefvereringen, och serskildt af hvad som sedan af Köparen blifvit derutöfver verkställdt.