Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Nto 38. i anledning af ei lia line återremisser å Betänkandet Nto 13, angående medels anvisande till fortsättning af fästningsbyggnaderne vid Waxholm, Carlstén och Carlskrona under är 1851. III. B. 414. IV. 29, 36. A. 37. E. 143. — Nto 39. i anledning af erhållen ålerremiss å utlåtandet Nto ( ) 20, angående ett anslag till Askersunds kyrka. III. B. 414. Stats Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden. — Nto 40. i anledning af Kongl. Majtts nådiga proposition, angående utbyte af indragna Fjerdingsmansboställe! Mylinge emot klockare-bostället Klintorp i Östergöthlands län. III. B. 414. — Nto 41. i anledning af gjord framställning angående riksdags kostnadernas förminskande. 111. B. 414. IV. 29. A. 37. — Nto 42. angående föreslagen ersättning för arrendatorns af förre Löjtnants-bostället Tydje Stom lidna förlust genom vattenflöde under 1845 års sommar. III. B. 414. IV. 29. A. 37. — Nto 43. angående gjord framställning om eli räntefritt lån till Häradsskrifvaren P. J. Ödman. III. B. 414. IV. 29. A. 37. — Nto 44. i anledning af väckt motion, angående utbetalning af stadgad ersättning utaf allmänna medel till vittnen i brott mål, då den tilltalade saknar tillgång, eller ersättningsskyldighet icke kan honom åläggas. — Nto 45. i anledning af Kongl. Majtts nådiga proposition, an gående uteslutande ur kronans jordeböcker och räkenskaper, dels af fisken, som åtfölja vissa hemman, dels af sådane, till utarrendering afsedda, kronolisken, å hvilka vid flera förnyade auktioner arrende-anbud icke kunnat erhållas. — Nto 46. i anledning af väckt motion, angående befrielse för Utsockne-frälsehemman i Halland från skyldigheten att erlägga rotevakans-afgift.
Nu som tillförene skötes hälsovården inom Länet af två provincialläkare och de flere Regementsoch hataljons-läkare, samt i städerne af nödigt antal stads-läkare. Färs och Frosta härader äro de orter inom Länet för hvilka särskilt läkare vore nödig, emedan de äro mera aflägse ifrån städer och ifrån andre läkares station. Behofvet af en läkare i samma härader är å vederbörlig ort framstäldt och anslag till en extra provincialläkare är att förvänta, när tillgångarne sådant medgifva. Någon allmän farsot har under sednare femårs-perioden icke inträffat och det förtroende och tillit allmänheten haft för Lasarettet och Kurhuset i Lund fortfar oförändradt. Så väl dervid anställde läkare som direktionen ägna all 15 möjlig uppmärksamhet för denna inrättning, som likväl i anseende till utrymmet är något inskränkt för detta folkrika Län. Utvidgning af denna anstalt vore önskvärd och af behofvet nästan påkallad. Hälsobrunnarne vid Ramlösa och Helsingborg och äfven den i sednare tider vid hemmanet Gullåkra i närheten af Lund uppfundne hälsokälla, besökas årligen nu som tillförene. Någon minskning uti brunsgästernas antal har i sednare åren likväl förmärkts och orsaken härtill vill man hemta af de lättade kommunikationer med utlandet, till hvilket resor nu mera kunna företagas både hastigare och för bättre priser än i fordna tider. Antalet af fattige vid Ramlösa hälsobrunn synes, tyvärr, icke vara i aftagande. Så långt tillgångarne medgifva, erhålla de fri läkarevård, underhåll och bad, af räntan för den fond Högstsalig Hans Majrt Konung Carl XIV Johan till detta ändamål donerat. Under ledning af en utmärkt Syssloman med biträde af en anställd läkare handhafves Central-dårhus-inrättningen här i staden i samma goda skick nu som tillförene. Hjonens antal utgöra för närvarande 220, och sedan tillbyggnaden nu mera blifvit färdig, äro hjonen bättre logerade än tillförene. Dock torde vidare tillökning i byggnaderne vara behöflig.
Grdförandenb, i Herr Landt-Marstalkens ställe, sit« tranden: i Del. n. 7». 2 Del. 267. 271. vscs», ArfPrins ; Om Utnämnande af Hans Gouvere mur: 2 Del. 785.-Dest Stal; se Stat. p. k»Ib!tr!ei, F'ihcrre , yttrande: t Del. HF. pasievolance: Konungen s propösttion derom: 1 Del. 245. — OM 1 edsättande af cil Utstött lill Pasicvo» lancefräganS berida dt: i tel. Z86. Lill, Larl 7i.xol, yttranden: Regementernes ersättande tör sidne förluster salut om expettance löner och accords ersättningar: l Del. 398—6 4- 61Z. L09. porträtt, Landt-Marstalkens2 Del. 715. pr-escrtptionstld för rätte! er i storstiften och enssif» ten : i Del. 538- 552—556. 616. Angående accordsörsättningar för Oificerare af f. d. gm,ka Arnian. ^7. ^ Ln, beklädnaden för extra Noterings.luansta 37. Dm Major kokrnborgL st.n «f Wadst ng Ärigsn-.anshus-casta, 37.— Om ccnonal till Wadstena Kri-Mianshus-casta, 37- — Om besiamn.aiide af wilkvren och afgiflerne för bränwmslillwerknmg,anch answar för starka drycker? omäitcliga bruk,37. —Om Swensta ultra,narinsta besitlUingarNeS drätsel och sty« belse, Z8- — Slngäcnde UtstrimingSsättet af Förstärkninqsman, kapel, 89. — Om medel till cN ny w.igS anläggande mellan Wermeland och Jemtland, 245.-^
I anledning hvaraf den fråga otwini. ii på.äkna och yttra, att tillgång finnes, då likväl det måste bero på eventuelle händelser, om och till hvad. belopp öfverskotter blifva på innevarande års Statslntrader eber icke, och tillgången således icke är bestämdt gifven; äfvensom huruvida det kan vara lämpeligt för bibehållande af Statens Chelin, att, med afvikande ifrån föiflutna tiders praxis, gilva anvisring till beta n ng på en tillgång, som ännu icke existerar och möj gi n kan uteblifva. I den enskildta hushållningen anses den närma sig till Banqueroutes tillstånd, sorn ger anvisning till betalning på den tillgång hail ännu icke äger Och möjli en icke erhåller, hvilk n sällsamma utväg icke förr vidtages , än ali säker tillgång saknas. Ibskottet föreslår vidare, att ett, 1 afseende på Casserp-byggnaden, upo agit Lån af NummwLotteriets Med? 1, till belopp af ;o,ooo R dr, kunde afskr'fvas, hvilket tillstyrkande föranleder till begäran af närmare sp. cel upplysning om NummerLotterut, så 1 afseende på dess tillgångar, som århga u göter, hvarom Riksens Siänder, åtmins'one denna Riksdag, böra i alla fall af StatsOtskottet vänta fullständig upplysning; anseende jag, det Riksens Ständer icke böra om afskrifningen fatta något beslut förr än detta föle ått, och anhåller, i grund af förenämnde An-; märkningar, att Utskottets Betänkande må återremitteras och de samma till Utskottet må tolja - Den 13 Maji. 355 Friherre Wrangel, Henning: T en tid rå Nationen allmänt klamar öl ver för dryga Skatter, kan jag ej dela lika tankat med Utskottet, att lemna anslag af Statsmedlen ttll sådant , som kan umbärasAndra GardesRegementet har så länge saknat Cassern , att d t ännu vidare torde kunna hjelpa sig en dylik förutan.
Majit återupprepar, att det är det skadliga endast af Tryckfriheten, som Kongl. Majit härigenom åsyftar att afskilja, för att så mycket säkrare bevara dess återstående delar och med en nyttig frihet förena ett nyttigt tvång. Kongl. Majit har under sine Företrädare sett en likartad rättighet af Konungamagten utöfvad, sett allmänna ordningen med denna rättighet närmare förbunden och, innan den i senare tider öfvergick till illiberalitet, Skrifter af ett sannt och 292 Riksdagen 1812. ädelt värde under sådana vilkor lemna Svenska bokpressen. 2:o Bland anmärkningar, som förekommit mot Tryckfrihets-Lagen, och bland frågor, i anledning deraf redan väckte, är äfven den, att i Tryckfrihetsmål inför Domstol finna en Svarande Part. Lagskiparens tveksamhet i detta fall har uppkommit vid jemförelsen af föreskrifterna i 7 Mom. 1 § och 3 Mom. 5 § af Tryckfrihets-Förordniligen. På sätt detta senare Lagrum anvisar och Lagens allmänna syftning synes utmärka, har Boktryckaren imedlertid blifvit ansedd som Svarande. Med aktning för Författares anonymitet, den Kongl. Maj:t i alla obrottsliga fall önskar se bevarad, återstår likväl att öfverväga, hvilka olägenheter Boktryckarens an svars-skyldighet medför. Utom det att Boktryckaren, af en billig farhåga hildemia skyldighet, förvandlas till ett slag af Censor för det arbete honom Öfverlemnas, måste äfven, i händelse af åtal, hans förklaring och försvar ofta nog blifva så mycket mera ofullständiga, som han kan brista i kännedom eller omdöme af den åtalade Skriftens halt och mening. Af detta förhållande skall åter följa, att Domarens undersökning blir ofullständig. Då dessutom Namnsedlens brytande enligt Tryckfrihets-Lagen icke äger rum, utan sedan saken inkommit till Hof-Rätten, inträffar derigenom det, åtminstone i brottmål, ovanliga rättegångssätt, att svarande Part under rättegångens lopp ombytes, så vida Boktryckaren, som stått till svar vid Underrätt, aflöses i denna skyldighet vid Öfverdomstolen.
Län för uren 1851—1855. 3 18 Förhållandet i afseende å kopparsmidet vid Tunabergs och Forssjö kopparhamrar samt koboltsbrytning och stampning vid Tunabergs koboltsverk inhemtas af följande tabell. Kopparsmide. Värde 1 Banko. Kobolt. Värde 1 Banko. år 1851 57 11,400 2,980 7,940 _ » 1852 41 — 8,200 6,175 18,525 — » 1853 37 — 7,400 3,563 10,089 » 1854 42 10 — 9,350 4,070 12,210 — » 1855 34 7,480 1,437 4,311 — Summa 211 10 — 43,850 18,035 53,075 — eller i medeltal för hvarje år . 42 6 — 8,766 - 3,605 — 10,615 — 1 Fabriksrörelsen å landet kan icke sägas vara utaf någon egentlig betydenhet. Utom de öfverallt förekommande tegelbruken, mjöloch sågqvarnar samt stampverk, finnas inom Länet en hjulfabrik, som dock icke drifves i någon större skala, 4 stycken pappersbruk, ett krutbruk, 12 stycken garfverier, kalkugnar för beredning af kalk lill egne behof, ett marmorbrott, med ett uppskallningsvärde af endast 3,000 R:dr Banko, en nyligen anlagd tobaksoch snusfabrik, samt det en half mil från Nyköping vid Harg belägna bomullsspinneri med dertill hörande kemiska blekeri. Denna sistnämnda inrättning, ägande ett uppskatlningsvärde af 473,000 R:dr Banko, drifves fortfarande med synnerlig framgång och sysselsätter ett stort antal arbetare. Till verkningsvärdet uppgick 1855 till 301,780 R:dr, oberäkuadt verkställd blekning af hvarjehanda gods för ett belopp af 3,791 R:dr, allt Banko.
L Sami. 4 M S M/t. L 34 Ma/rks IVackr§s ?rogc>§r/ron, IV:o 23. vid vite älägges att bvsrt iredje är till Rätten ingifva sin redovisning, varder bsn sämedelst blottstäld för llere besvärligbeter, frän II vili: n linn bittills varit befriad neli än vidare s> nes böra fredas, 8a länge kan redligt oell ssmvetsgiannt kul Igor sina äligganden, oell I>sn8 befattning af vederbörande bländer lemisss ntan anmärbiiing. ^tt dessa olagen!,eter iebe aro af underordnad art, in868 lätteligen deist, att en person, förordnad till förmyndare för ett eller lieie onlvnöige barn, ät bvilbs ett obetvdligt arfsbeiopp fallit, sbulle, afven oin alla Iiaii8 ätgärder af de onivndiges l^raniler godbändes, 8e 8l'g ntidsabad att gäng etter annan till Rätten ingifva 8in förm) ndare-räbning, oell i anledning «!e>al tilläfventyrs blifva tvnngen inläta sig i tvist ined utsedde gransbningsrnän om sä besballade aumärbningar, att barnen, dä de bomma tili myndig alder, iebe funnit sig befogade framställa nägon enda st dem.
Ian malle utgifva* i oell för berörde ändamål, under följande vilkor: a} alt den, sorn anmälde sig till erhållande af dylikt byggnadslån, borde förevisa intyg, antingen af varfsdisponent eller af bosalie män i o den, hvilkas trovärdighet af pastor och kronobetjent vitsordades, att han gitt i författning örn nybyggnad af kustfartyg från 10 till och nv-d 100 läster, hvartill köl vid varf eller å uppgifven strand lunnes sträckt; b) alt skeppsbyggmästare eller två för idkande af skeppsbyggeri i orten kände trovärdige män intygade, hvad det tiiiämnade fartyget, biloch bollar'iligt, kunde anses kosta, äfvensom livad utrediiingskostnaden ungefär kunde erfordra; c) att för fullbordandet af fartygets byggnad ställdes antaglig borgen, äfvensom för återbetalning af lånet, på det sätt, att efter 3 års förlopp, fdel af kapitalet och ett års ränta ä 4 procent erlaiies. samt sedan hvartdera af de två nästföljande åren $ i afbetalning och 4 procents ränta å det återstående kapitalet, intilldess länet blifvit lill fullo betaldt; d^ all, då dessa vilkor uppfylldes, byggnadslånet måtte utgifva-', allt efter fartygets beräknade värde, till ett belopp af högst 5000 r:dr, på det sätt alt hälften erhölles genast och andra hälften, då bevis aflemnades, alt fart \ get galt af stapeln. Utskottet linner väl sjöfarten inrikes orter emellan, såsom bidragande till en snabb och fördelaktig afsättning af inhemska produkter, vara lör landets förkofran af väsendtlig nytta; trien då, till underlättande af landels näringar i allmänhet, utvägar för Iåns et hållande blifvit af staten beredde, anser sig Utskottet, sakna skäl att till motionen tillstyika Rikets Ständers bifall. Stockholm den 20 April 1848. Ank. till Exp. Utsk. den 21 April, kl. 10 L m. Utlåtande, i anledning af vackt motion om prägling af en medalj öfver afl Professuren m. m. E. G. Geijer. (U. A.)
•— Någon ränteberäkning å den ifrågavarande Stats-Verkets skuld till Banquen, hafva Utskotten af sådan grund funnit icke vidare böra komma i fråga; utan endast afräkning å Capitalet af allt som varder inbetaldt; Och då denna Capital-afbetalning, verkstäld i Banquens egna Sedlar, skulle om dessa Sedlar ej åter utgåfvos, åstadkomma en minskning, så väl af Banquens Capital-tillgångar, sorn af dess Sedelstock; hafva Utskotten ansett samma afbetalningar icke kunna på något tjenligare xxvi Staisoch Banco-Utskottens Vtlätatidenl sätt för hufvudändamålets ernående användas, än att dermed bereda en tillökning af Banquens réela fond, och såmedelst småningom förflytta en af Banquens betydligare fordringar, från Classen af allenast bokförde och beräknade tillgångar, tillden af de verkligen tillgänglige och användbare. Utskotten få alltså vördsammeligen till Rikets Höglofl. Ständer aflemna det Förslag att: Från och med nästkommande ars början all ränteberäkning å Stats-Verkets skuld till Banquen må upphöra, men ä Capitalct ärligen intill nästa Riksdag af betalas 150,000 R.dr R.-co , hvilka af Rikets Ständers Fullmägtige uti Rån. qnen användas till inköp af myntbara metaller efter enahanda grunder, som de, hvilka i afseende pä det lika beskaffade inköpet för den i sådant ändamål af satta delen af Banquens behållne vinst, blifva gällande. Möjligheterne att Statens penninge-verk med Banquen än ytterligare kunde förblandas, och ännu större del af Banquens bokförde tillgångar komme att bestå i fordringar hos Staten, anviste till betalning på efterkommande, bero hufvudsakligen på vilkoren för de i Regeringsformen omnämnde Creditiver, och på Banquens förhållande till Riksgälds-Contoiret. Förslagen, angående det senares förhållanden i afseende på pennigeväsendet,'äro särskildt framstälde , och det mindre Creditivet, såsom anvist att utgå_af de för RiksgäldsCootoiret anslagne tillgångar, förekommer äfven under denna särskilda framställning.
I 8 :de Mom: utgå orden Quarstad eller. — I 9 :de Mom: har Utskottet föreslagit fölljande nya Redaction: Hwar som beträdes att hafwa försåldt och utspridt en i laga ordning med quarstad belagd eller confisquerad skrift, ware 1 Bokstäverna skadade. 50 786 Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll tvid alla sådana tillfällen, då lian om quarstaden (bordt) kunskap ägt eller bordt äga, till samma answar som Författaren förbunden, och umgälle förbrytelsen efter enahanda grunder. Rubbning af quarstad (eller om) hwaruppå försälljning eller utspridande ieke fölljt, umgälles efter 8 :de Gap: 8. §. Uts: Moni. Finner HofCantzlern att utrikes ifrån inkommen, på främmande språk författad skrift innehåller något stridande emot 3. §:s 4. 7. 9. 10. och 13:de Morn:, åligge honom, att, efter tils widare derå lagd quarstad, i underdånighet inhämta Kongl: Maj :sts befallning, huruwida densamma bör till föryttrande frigifwas eller under widare quarstad förblifwa. Till den ändan åligge hwar och en som genom gjord anmälan hos HofCantzlern är berättigad att Bokhandel idka, att till HofCantzlern eller hans Ombud inlemna förteckning på inkomna utländska skrifter. Skulle å någon sådan quarstad läggas, och skriften ej innom en månad till försälljning frigifwas, njute ägaren ersättning af StatsMedlen efter beswuren Räkning efter factura. — Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll 787 * eller Suppleant 5:te §. Lagligheten af Böckers och Skrifters innehåll skall hädanefter pröfwas, icke af Ordinarie Domstol, utan af en Iury eller Nämnd, bestående af TrettioSex personer, hwilka, utan arfwode eller kostnadsersättning, för denna befattning, alltid uti Hufwudstaden sammanträda.
Låt vederbörande blifva under längre tid väl vane vid att alltid erhålla en sådan påminnelse, så att de tro den alldeles nödig, och emellertid glömma föreskriften i a:a och n:e §§. Riksdagsordningen, om Riksdagsbeslutets ensamt tillräckligt förbindande kraft, så skulle en Regering, som tilläfventyrs ej ville hafva någon Riksdag, ej behöfva vidtaga den ringaste positiva åtgärd, utan endast underlåta att påminna om Riksdagskallelsens kungörande. Ingen rådgifvare kunde ens tilltalas för underlåtenhet af cn handling, som ingenstädes finnes ålagd såsom skyldighet. När skulle auetoriteterne då förrätta valen? De väntade en påminnelse från Regeringen, men den komme ej; tiden ginge emellertid förbi, och sedan finnes ej något sätt, hvarigenom Ständerna skulle på lagligt vis kunna komma tillsammans, om ej Konungen af gunst och nåd sammankallade dem. Derföre anser jag det i86 Den 12 Februari i f. m. vådligt att vänja vederbörande vid en dylik påminnelse om Riksdagskallelsens kungörande. Samma talare har slutligen yttrat, att åter remiss skulle vara utan ändamål, emedan han förmodat, att Utskottet ej skulle frångå sin öfvertygelse. Men efter den närmare kännedom jag har af saken, anser jag ej otroligt, att Utskottet skulle frånträda den, sedan det genom de gjorde anmärkningarne blifvit bättre upplyst. Jag styrkes så mycket mera i denna förmodan, som saken afgjordes blott genom en rösts pluralitet; och tre eller fyra Ledamöter, som ej voro tillstädes, när beslutet fattades, hafva sedan reserverat sig emot detsamma. Jag fortfar således att yrka ålerremiss. Friherre Cederström, Jacob: Den nu förevarande frågan synes mig af Herr af Uhr redigt uppfattad och framställd. Herr Cederschjöld har, vid uppläsningen af ii §. Riksdagsordningen, stannat, när han kommit förbi det stadgande, som innehåller att valen med all skyndsamhet skola verkställas; men längre fram i samma §. står: samma dag, då i kyrkorne Riksdagskallelsen kungöres, skall Soknestämma till nästföljande Söndag, för Electors-val af allmogen, utlysas.
Den som, med bifall till Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet gillade förslag, vill att stadgandena i § 23 af gällande Bevillnings-förordning angående bevillning af karaktersfullmagter skola upphäfvas, röstar J a j Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma, i enlighet med Borgareoch Bonde-Ståndens beslut, nu gällande föreskrifter för bevillning af karaktersfullmagter att bibehållas. § 25. Med afslag å Utskottets hemställan om förändrad lydelse af sista mom. af ofvannämnda §, hvilket morn. afhandlar de uppgifter, hvilka angående fabriksidkares tillverkningar skola af städernas Magistrater aflemnas, har Borgare-Ståndet beslutit, att ifrågavarande mom. skall ur Bevillnings-stadgan utgå. De öfriga RiksStånden hafva deremot gillat den af Utskottet föreslagna redaktionen och då stadgandet är af reglementarisk beskaffenhet samt tre Stånds sammanstämmande beslut derutinnan utgör Rikets Ständers, har Utskottet ondast skolat sådant anmäla. Formulärerna. I öfverensstämmelse med sina beslut om bibehållande af bevillning för karaktcrsfulhnagter, hafva Borgareoch Bonde-Stånden afslagit Utskottets framställning att i samtliga formulär, der kolumnen eller rubriken karaktersfullmagter förekommer, densamma må uteslutas tillika med de anförda exemplen. Deremot hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Stånd et, i konseqvens med de af dem fattade beslut om upphäfvande af nu stadgade bevillning för karaktersfullmagter, godkänt Utskottets berörda framställning rörande formulären. Af det beslut, som i hufvud - Bevillnings-Vtskottets Memorial 16. 5 frågan slutligen blifver ltikets Ständers, beror emellertid formulärens beskaffenhet i omfönnälda hänseende; och hemställer Utskottet fördenskull att, i händelse bevillningen för karaktersfullmagter skulle genom Rikets Ständers beslut komma att upphäfvas, kolumnen och rubriken karaktersfullmagter tillika med de anförda exemplen då må ur formulären uteslutas, men i motsatt fall qvarstå.
Förr än hvad sålunda är föreskrifvet, blifvit fullgjordt, derom bevis bör af upp”bördsmannen utfärdas, må pass eller påskrift dera för resa i landet eller dess ”fortsättning eller för återresa ur riket icke kunna meddelas; skolande sådan utländning, innan han eger i någon stad inom riket utbjuda eller sluta handel ”om utländska varor, jemväl åligga, att i stad hos Magistraten eller dess (hänförande styrka sig hafva den stadgade afgiften betalt och tillika uppgifva den ”tid han vill i staden sig uppehålla. Den utländning, som, utan att hafva så”dant fullgjort, eller den stadgade afgiften behörigen erlagt, beträdes med att ”utbjuda eller sluta handel om utländska varor, skall, jemte afgiftens betalande, ’’böta 300 Rdr, hvaraf ena hälften tillfaller åklagaren och den andra fattigkassan ”i den stad eller socken, der förseelsen egt rum.
— Att emellertid nu, på begäran af enskild motionär, för anskaffande af boställe åt Häradshöfdingen i Norra Helsingland, bevilja nytt anslag till betydligt högre belopp, än som förut ansetts tillräckligt för beredandet af enahanda förmån jemväl åt Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten, har Utskottet, för sin del, trott så mycket mindre böra ifrågakomma, som det torde kunna antagas att, derest Statens medverkan till anskaffande af boställe åt Domaren i berörda ort vore af verkligt behof påkallad, Kongl. Maj:t icke skulle hafva underlåtit att, efter vederbörandes hörande och frågans erforderliga beredning, till Rikets Ständer aflåta framställning i ämnet. 1 betraktande häraf och då Utskottet i öfrigt icke kunnat finna anledning dertill, att Häradshöfdingen i förenämnda domsaga, utöfver honom tillförsäkrade lönevilkor, skulle framför åtskilliga andra Domare å landet, som jemväl äro i saknad af boställe, af dylik förmån komma i åtnjutande, har Utskottet ansett förevarande motion ej höra af Rikets Ständer bifallas. Stockholm den 17 September 1860. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1860. Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Sept. 1860, kl. 12 m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående be grafningsoch öfriga kostnader i följd af Hans Mayl Konung Oscar l:s dödliga frånfälle. (U. A.) Uti högstberörda, den 4 3 sistlidne April till Rikets Stander aflåtna och af samtliga Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade, nådiga Proposition (under Jtfs. 1 -I2 införd i Usta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll) meddelas, att, enligt afslutade och till Kongl.