Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Kollegierna hafva för öfrigt ansett det icke vara möjligt att, i det skick ärendet nu förekommit, meddela yttrande om beloppet af en sådan rotehjelps förhöjning, derest den funnes böra ifrågakomma; fy, då gifvet är, att alla rotar icke äro lika goda eller lika dåliga, blefve häraf en ovilkorlig följd, att det understöd, en rote må tillkomma, icke kan rättvisligen bestämmas, med mindre speciel undersökning af hvarje rote egt rum och derefter jemförelse med annan rote, som anses vara fullgod, blifvit anställd, på sätt i likartadt fall enligt Instruktionen den 4 Maj 1838 skett i fråga om åtskilliga rotar i Skåne, hvilket ärende jemlikt Kongl. Brefvet den 7 Juli 1841 slutligen afgjorts. I afseende å den af Rikets Ständer gjorda anmälan, att de jemväl emottagit framställning om hjelp åt svaga rotar vid andra regementen, hafva Kollegierna vidare yttrat, att, då icke blifvit omnämndt, hvilka regementen härmed afses, samt hos Kollegierna icke vore att tillgå några handlingar, hvaraf med tillförlitlighet kunde Utrönas, om vid något regemente eller korps finnas rotar, hvilka, i förhållande till andra, må vara till understöd i roteringen berättigade, funné Kollegierna, derest Kongl. MajUs Nåd. Skrifvelse M 87. 5 framställningen i denna del borde till någon åtgärd föranleda, annat ej vara att vidtaga, än alt Kongl.
Hwad Den 4 November. 2'3 Hwad Staderne beträffar, anser Lag-Utstottet stq, med sä mycket större säkerhet kunna tillstyr a, det ransakning öfwer häck ad Person mä före agas sist inom ätta dagar frän den, dä arresteringen, med ordsaken beritt, blifwi hos Domaren behörigen anmäld, som Ukstoi2l icke har anledning föreställa sig, det tiden i allmänhet blifvit ouövig-nsts uppstjuten, eiler as sadan ordsak '.verkligt stal till klagan ägt rum. Men ehuru ej mindre till besparing af allmän' na medel för Fangars underhäll, samt lindring uti de sarstiidta kostnader och beswär, som för deras be, målning med mera mäste tili enskildes-smara betun, gande aruyandas, än ock för att minsta det till egen, telige bestraffningen icke hörande lidande, som langwarigt fängelse mevfö-er, det är lika angelägit som rättwist. att ransa ning med görligaste skyndsamhet afven a Landet förettrges; finner dock Lag-U stöttet, i afseende ä Lands-Orternes oandlig» stiljackttga best-rffenhet till Districvernes widd m. sig icke kun. na föresiä bestämmandet af sadan id i a: mänhet till mindre an tre weckor, inom hwiiken den angiftres förhör inför Domstolen ofelbart bör taga början. Skulle derinom hwar en infalla Laga-Tiug uli det Harad eller Tings-Lag, der den häcklade stall ställas för Rätta, e ler Ordinarie Domhafwanden. för andre Ämbets-förrättningar, jas eller andre Laglige hinder, äga tillfälle anställa Urtima-Ting, borde sädant werkställas af Extra Domare, hwilken, enligt hwad Kongl. Maj:t genom skri! welle den io Ncv. 1780 i afseende ä stpndesamt afdömmande af bro: emot 2l4 Den 4 November. Författningarne om Bränmvins-Branning och försäljning för detta i Näder befallt, borde af Kong .
S. D. Efter skedd föredragning biföllos Stats-Utskotlets nedannämnda Utlåtanden : Prot.-Uldrag den 14- Januari 1860. 187 Nio 20, i anledning af väckt fråga om anslag af allmänna medel för reparation af S:t Maria kyrka i Sigtuna; N:o 50, i anledning af väckt fråga om beviljande al statsanslag för att dermed inbetala kapital-återstoden af ett, för uppförande af Calmar stifts läroverksbygg nad, i Rikets Ständers Bank upptaget lån; N:o 51, i anledning af väckt fråga om inredande i Upsala slolt af en våning för den Kongl. Familjens räkning; N:o 52, i anledning af Anders Erikssons från Elfsborgs län motion, om förlängdt anstånd med återbetalning af ett åt jordbrukare inom nämnde län beviljadt undsättningslån; Nio 55, angående väckt fråga om afskrifning till någon del af ett åt jordbrukare inom Askers härad af Örebro län beviljadt undsätlningslån, samt anstånd med inbetalning af lånets återstående belopp; och Nio 54, angående väckt fråga om eftergift till någon del af återbetalningsskyldighet å ett åt jordbrukare inom Malexanders socken af Östergötlands län beviljadt undsättningslån, eller anstånd med inbetalning af samma lån. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos följande af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-JJIskollet afgifna Betänkandeni Nio 10, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Brefvet den 10 Maj 1855, angående priskuranters upprättande å de i markegångstaxorna upptagna persedelslag; Nio 11, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande till förekom*- mande af irrlärors spridande vid Universiteten och öfrige läroverk; Nio 12, i anledning af väckt motion att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om aflåtande af nådig Proposition om ett nytt hofstalls uppbyggande; N:o 15, i anledning af väckt motion att hvarje ledamot af
Icke desto mindre vill jag, dels på grund af de skäl, hvilka blifvit af motionären och andra sakkunniga personer anförde, dels på grund af den likhet, som onekligen i många afseenden förefinnes mellan öfrige prebendarier och de af mig omnämnde, med min röst understödja Ekon.-Utsk-.ts ifrågav:de Betänk, i sin helhet. Frih. af Ugglas: Man har yrkat bifall till Utskits förslag, men, hvad innehåller då delta förslag? Jo, en und. skrifvelse till K. M:t med anhållan om prebende-pastoratens indragning i allmänhet. 1 första rummet sk lille väl detta gälla Biskoparnes prebenden; nu har dock K. M:t genom ett Nåd. Bref af den 26 Febr. 1864, i sammanhang med frågan orri regleringen af Biskoparnes löner, stadgat att de hädanefter skola behålla endast ett af sina prebenden, och jag hemställer då till eder, Mina Hrr! om det är tänkbart eller troligt att K. M:t skulle lyssna till Ständernas anhållan att indraga äfven detta prebende och således ändra ett beslut, som K. M:t nyss efter behörig utredning fattat, och hvilket håller på att tillämpas öfver hela landet. Hvad de öfriga prebendarierna angår, eller lärarne vid de Theologiska fakulteterna samt Theologie-lektorerna vid de i stiftsstäderna befintliga elementar-läroverk, så uppgår deras sammanlagda antal till endast 26 eller 28. Jag vill visserligen erkänna, att en reduktion af deras prebenden kunde vara behöflig, ehuru å andra sidan skäl tala för deras bibehållande, då de lemna sina innehafvare tillfälle att praktiskt utbilda sig i sitt kall, men jag vågar dock sätta i fråga, huruvida en indragning af dessa 20 å 30 prebenden skulle vara en så brådskande åtgärd, att man derom nu borde aflåta en skrifvelse till K. M:t, då, såsom vi veta, denna frågas slutliga afgörande numera rätteligen tillhörer ett helt annat forum än R. St:r. Frågans jemförelsevis ringa vigt och min öfvertygelse att K.
Jag instämmer med de Talare, som yrkat , att ingen vidare afgift än hittills för Brännvinstillverkningen, såsom förberedande ämne till ätrika vid de ifrågavarandeFabrikerne, må äga rum, emedan undantaget grundar sig på ett Kongl, privilegium , och emedan det vöre för mycket 488 Den 10 December f. m. betongande, att beskatta både rå-ämnet, och den deraf förädlade varan, Hvad frågan beträffar, att, vid ett nytr Pnvilegii utfärdande, förbjuda föisäljning af brännvin, så tror jag ej ett sådant uppskof behöfves, ty Konungen har gifvit Prjviegiutn att tillverka ättika och brännvin, blott för ättikans skuld. Mig synes följakteligen , som skulle Riksens Ständer genast kunna fästa det vilkor vid brännvins-tillverkningens undantagande fran den högre beskattningen , att Fabriken ej får försälja rudimaterien , emedan det vore att begagna tillverkningen till ett annat ändamål, än hvarföre undantaget blifvit bevil-' jadt. och emedan intrång i andra briinnvinsbrännares näringsfång derigenom skulle vållas. Således anser jag lämpejigt, att man beslutar det inga ytterligare band, såsom försegling af redskapen , eller afgifter på brännvins-tiliverkning för beredande af ättika, måtte åläggas, mer än tillförene , men att det deremot tor vara fabriken förbudet, att försälja bränvin, vid förlust af rättigheten , att tillverka sådant för ättik-be-. redningens skuld. Herr CederschjöldPehr Gastaf'. Jag är förekommen af den siste värde Talaren deruti , att man ej behöfver afbida den tid, då Privilegium tilländalöper, för att bestämma, det ej brännvin får försäljas; helst såsom samme värde Talare upplyst, att intet Privilegium blifvit gifvit på att få tillverkab rännvin, än mindre att få det genom afsalu föryttra. Grefve von SchwerinFredric Bogislaus.'
Afzelius I.illa V a t t u g a t a n 34. jj Behandlar företrädesvis magoch hudsjukdomar. Praktiserar 1 juni — 1 sept. vid H j o vattenkuranstalt. Hvardagar ' / 23 — \ A. X Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. Bostad: Stora Vattugatan 2, Mottagning: helgfria dagar kl. \ 1 0 — £ 1 2 f. m. Nedra botten, I ' 2 tr. upp. [207] Otto Elmgren, Adolf Hörnström 30 Regeringsgatan 30. Mottagningstid helgfria dagar 10 — 2 och 4 — 6 e. m. O B S! Verkställer allt, som hörer till tandläkarekonsten. Försäljes 1 Vi, Vsi U och Vs tunnor till billigaste^ piiser. 1 kilo kostar endast 25 öre. Äfven finnas l: m a Castletaay D e - likatess-Sill samt iskällarsaltad färsk och rökt L a x hos m M m m ^ m 1 G. Johanson. På det ej förvexling må förekomma mellan mitt fabrikat af hållbara och giftfria emaljerade kokkärl och andras af mindre god qvalité, men af samma utsende, fä- stes uppmärksamheten på, att hvarje kärl af min tillverkning är försedt med vidstående fabriksmärke i rödt på svart. Finnas att tillgå i hvarje väl sorterad jernhandel. Anker Heegaard Kjöbenhavn. Försöken Th. Winborg &amp; C:is i Stockholm tillverkningar af Concentrerad Ä t t i k a på flaskor för utspädning. S e n a p, blandad efter engelsk och fransysk smak, nere sorter. Beefsteaksauce. S o j a, flere gånger prisbelönade och fullt jemförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. [2941 Lax " Ä r det möjligt! " måste en hvar utropa, som får se den V e s t e r l å n g g a t a n 6 6, Stockholm, emottager ull, gammalt ylle och uppaf mig härmed till den ärade allmänrepadt silke till spinning, väfning (för heten erbjudna hand) samt schaloch filtberedning.
I anledning af Revision öfver KrigsRäkenskaperna. 3:0 Angående Fri Victualiehandel. 4:0 Om Renskrifvarebjelp för ExpeditionsUtskottets Canzlister, Upplästes och lades på Bordet följande inkomne Betänkanden och Memorial: l:o Från StatsUtskottet, af denna dag ,i anledning af gjord motion huru förhållas bör med de Actier hvilka tillhört f. d. Konungen, men nu mera äro att anse såsom Statens egendom} utgörande dessa Actier ^3 st. i Södertelje Canal och 2:ne i Trollhätte Slussverk. Utskottet tilIstytker att de förra måtte åtmindstone till nästa Riksdag qvarstanna uti RiksgäldsContoiret , och att Contoiret må fullgöra de ytterligare inbetalningar hvilka under tiden kunna varda föreskrifne ; och att, hvad de sednare angår, hvilka utgöra en obetydlig summa, äfven måtte med deras förvandlande i penningar anstå till nästa Riksdag. 2:o Från StatsUtskottet, af förlidne gårdag, angående föreslagne arfvoden för Extra Den 5 Augusti e. m. Tjenstmän och Vaktbetjening dels vid den af Statsoch BancoUtslcottet sammansatta Beredning för målet angående Götha Canal, dels vid Revisionen öfver CommerceCollegii fonder samt Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning , utgörande hufvudsummorna för de förra 300 och för de sednare 350 R:dr B:co. 3:0 Från StatsUtskottet, af denna dag, med bifogadt förslag till Instruction för de af Riksens Ständer till deltagande i ÖfverRevisionen af 1810 och sednare årens KrigsRäkenskaper, utsedda Deputerade; tillstyrkandes derjemte Utskottet, att så väl
Så gingo Mose och Aaron in till Pharao, och sade till honom: Detta säger Herren de Ebreers Gud: Huru länge vill du icke ödmjuka dig för mig, att du släpper mitt folk till att tjena mig? Vill du icke släppa mitt folk, si, så vill jag i morgon låta komma gräshoppor i alla dina landsändar; Så att de skola öfvertäcka landet, så att man icke skall se landet, och de skola uppäta hvad eder qvart blifvet och undsatt är för haglena, och skola uppäta all edor grödande trä på markene; Och skola uppfylla all din hus, och alla dina tjenares hus, och alla Egyptiers hus, hvilkas like dine fäder, och dina fäders fäder icke sett hafva, ifrå den tid de på jordena kommo, intill denna dag. Och han vände sig, och gick ut ifrå Pharao. Då sade Pharaos tjenare till honom: Huru länge skole vi lida dessa plågor? Låt folket gå, att de måga tjena Herranom sinom Gud; vetst du icke ännu, att Egypten är förderfvad? Så vordo Mose och Aaron igen kallade till Pharao, och han sade till dem: Går åstad, och tjener Herranom edrom Gud. Hvilke äro nu de som gå skola? Mose sade: Vi vilje gå med unga och gamla, med söner och döttrar, med får och fä; ty vi hafve en Herrans högtid. Han sade till dem: Rätt så, Herren vare med eder. Skulle jag släppa eder och edor barn dertill? Ser der, om I icke hafven något ondt för händer? Icke så, utan I män går åstad, och tjener Herranom; ty det samma hafven I ock begärat. Och de drefvo dem ut ifrå Pharao. Då sade Herren till Mose: Räck ut dina hand öfver Egypti land om de gräshoppor, att de komma öfver Egypti land, och äta allan grödan upp i landena, med allt det som qvart blifvet är efter haglet. Mose räckte sin staf öfver Egypti land, och Herren dref ett östanväder i landet i den hela dagenom, och i den hela nattene.
®t:r, trögttc fine förbinbelfer emot gäberneslanbct, Ä. 3)?aj:tS faberliga afffgter till ntöteö oeb bcmiljabc ben äffabe mil* VIII @tat3*Utffottet§ lione», l;maraf 600,000 9f:br getiafi anffogoS fint odfj fpllnaben bctätfteS efter färffilbt beröm fattabt beffut, ©e* nom görfpnenS fficfelfc gläbjeS Sfifet nu nf en roibn Ipdf @:lr lära mib betta fbrbållaitbe nogfamt infe, att ben till Ärigémagten reban Sr 1810 antagne million nu mera i cfc fan fmara emot bel;ofmen, bå ben för när* maranbe egentligen utgör föga mera än en balf miflioit, eller l;mab font är betfantma, ej för flår tift anffaffattbe af uter än omfring hälften af be förnöbenbeter, font år 1810 berföre funbe erhållas. SKeb fullt förtroenbe mänber ftg St. SD?a;:t falebeS till Sf. <2t:r3 bepröfmabe foflerlattbSfäit* fia, od> trygg, bet St. <St:r ej blottflälla betta urgamla Stife, att mib inträffanbe frig, t fafnab af gäfiningar, glottor oeffgörråber, oaftabt fine StribSmänö tapperhet, förlo* ra fin fjelffiänbigbct, jTöflaå af ftenötliga bärar och beröfmaS fine Söner ocf; görfmarare, gör dt.
Maut wille pä Rikssalen Rikers Ständer berta sitt Nädiga beslut rillkannagifwa, ContraProposiuon skulle dem göras om sädan an. drinq as 6 tz. 2 Cap. GiftermälsBalken: Akt agteuskap mätte tillatas i de leder af andra Swägerlaget som deruti omnämnas, sä framt Konungen dertill kemnade bifall. liix ?rotoco1IIo ?ek>r ak I^orkelleZ. Utdrag af Protocoller öfwer JnstiliaÄrender, hatter uti Kongl. Majus Högste Domstol eller JustitiaRevision, Maudagen d. g:de December 1809. Narwarande: JnstitiäRaderne ^aZerbiaim Grefwe L^lleuborZ von Lrrokircti Grefwe hamilton I^iljevalcla 2iorvc>zel poppius och Liom. Sedan till följe af Högste Domstolens den r:sie denne manad widtazne bestnt, Handlingmne rörande ben hos Rikets Stander yppade och lill Kongl.
Ehuru detta sjelfbestånd eller bestitenhelen aldrig kan bestämmas aritmetiskt, medelst något visst bråk i hemmantalet, enär bemmanssättningen ej varit i följd af något gifvet förhållande hvarken till jordrymden eller till jordens uppskattade värde, och med besutenhet ej något annat bör kunna förstås, än att med en faders pligt och en husbondes rätt kunna försörja sig och de sina, synes dock klart för hvar och en, som eger kännedom om hemmans vidd och jordens möjliga afkastning, att, inom detta Län, der hemmansklyfning på flera ställen utsträckts till —-.'dels och ända till 5j^:dels mantal, egovidderne, stundom inskränkta lill endast några få kapplands rymd, blifvit i så små lotter fördelade, att man tryggt kan säga om de hushåll, som på dem bygga och bo, att de äro hushåll utan hushållning, med saknade utvägar till säker bergning. Det är genom dessa hemmansklyfningar, på af onera och statsbidrag betungade hemmansdelar, som icke motsvara besutenhet, och genom en ännu mera obegränsad rätt till jordafsöndringar utan hemmantal samt till torps och backstugors uppförande, som ett betydligt antal hushåll tillkommit, utan att ega annan utsigt till bergning än genom tillfälligt och' ovisst dagsverksarbete. Häraf torde Eders Kongl. Maj:t Nådigst inhemta, huru den fasta förmögenheten på landet, under en följd af flera år, inom detta Län blifvit till en del så sönderspliltrad och ojenint fördelad emellan den derigenom uppkomna befolkningen, att den åt en stor delaf dessa bushåll ej kan gifva nödigt uppehälle. Derjemte synes huru behofvet af rörlig arbetsförtjenst i samma förhållande ökats bland denna befolkning, som, äfven i fall en sådan arbetsförtjenst tillfälligt erbjudes, ej eger någon trygghet för framtiden. Till en del af dessa förhållanden hafva ovilkorligen enskiften varit en, i betydande män, verkande orsak. Ej att denna orsak låg i sjelfva enskiftes-principen, men i sättet på hvilket den tillämpades.
På sådan grund kan jag för min del icke finna annat, än att den nya redactionen är bättre än den gamla, och att den förra bör antagas. Man har sagt, att om orden ”gångbara pris” uteslötos, så skulle deraf kunna uppstå den följden, alt egendomarnes taxeringssnmma inom ett län kan blifva nedsatt under minimivärdet, eller under minimitariffen. Sådant kan jag icke anse någonsin kunna blifva möjligt; ty då jag läser minimitariffen, så finner jag, att det icke beror på taxeringscomiteernas skön att höja eller sänka summan af hemmanens taxeringsvärde för hvarje län, utan att denna summa måste minst uppgå till det belopp, som finnes uti minimitariffen utsatt. Tariffens rubrik lyder nemi. sålunda: ”Tariff öfver värdet å hemman, som innehafvas med äganderätt, samt de i 2 art. 20 § af bevilln.stadgan omförmälde hemman, hvilket värde hvarje år, intill nästa riksdag, icke får för något län uppskattas lägre, än här utsättes.” Häraf synes det ju tydligt, att ifrågavar. värde icke får komma till en lägre punkt, än minimi tariffen medgifver. När man då funnit, att de ofvannämnde orden åstadkommit chikaner och oreda vid §:s tillämpning, så anser jag alt Utsk. har ganska rättvist förfarit, dä Utsk. föreslagit denna re dactionsförändring, och yrkar således bifall lill betänk, i denna punkt. Frih. Ridderstolpe: Jag har alt tacka Hr Printzenskjöld för det bemödande han gjort sig att visa att jag hade orätt, helst han derigenom har bevisat mig, att jag ytterligare bör önska afslag på den nu föreslagna förändringen. Visserligen är delta förslag ett menskligt, men att det till den grad skall vara menskligt, alt det syndar i en §, för att godtgöra det i en annan, det finner jag icke vara Den 2 December. 25 vara behöfligt. Jag fortfar således att önska afslag på betänkandet. Hr Oxehufvud, Olof Philip: Sedan jag begärt ordet, är jag egentligen förekommen af Hr von Schantz och Gr. Cronhjelm, och jag instämmer helt och hållet uti hvad de yttrat.
Den der ej will, Skrifwer Nej. Winner Nej, kommer ConstitUlionS.Utstkoklet, att skilja de nya srägoc frän dem, som uti förra Constittttions-Ulsikoltets betänkande, rörande förändringar i Tryckfrihets lagen, moro föreslagna? Samt hemställde denna proposition till bifall. Rooades starka Ja och Nej. Zerr Landt Marskalken yttrade sig tro, att Ridderskapet och Adeln kunde bifalla denna conlraproposilion, såsom med en rakt ordning öfwerens» stämmande. Ropades mänga Ja och fa Nej Hmarefrer Zerr Landt-Narskalken ätee upläste hela den sist förestagna voterings-propositionen, hwilken enhälligt Bifölls. Deruppå företogs genast pä manligt sätt, och efter upläsning af sz § Riksdags ordningen och 4Z 'tz Rid. 8Z2 Den 26 Junit. § Riddarhus-ordningcn, voteringen kl. H till z och hutades kl. ^ till Z, dä voteringsprolvcollcl uplästes, af hmilket befanns, att rösterne pä följande sätt utfallit: Tfa 122. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 25 September. 875 e) mera äga nägon rättighet att sbrwägra Packkistor nas uilefwercring. Friherre Oestsrström: vek mä wara att de werkekigen tillhöra Prinsen af Lrun8eviZ Oa>8 , mäste likwäl r) lundens Berättelse patzera plsli-, , och det bLr wara Ständerne, som besluta utlefrvcrcringen. Herr ? ec klIn , solmy -^stolpsi : Herr Grefwe I)e Is 6nrciia lärer mena, att Banco-Utskvttet bör wara närvarande wid öppnandet, och kunna efter förcgängcn pröfning utlemna Depositum. Grefwe De la 6 arZis:
Jag tror att ingen af opartisk öfvertygelse lärer bestrida mig, att de uppoffringar, som i några år utöfver nu anviste tillgångar, möjli”gen kunde komma att betunga Staten i följd ”af Lotteriets indragning visserligen ersättas ge”riom den förståndigare hushållning och sedli”gare anda, som måste blifva en följd af denna ”dårskaps förvisande ur Samhället, — att uträk”ningen på tillfällig vinst undergräfver sparsamhet och jemn arbetsamhet hos alla Glassér, och ”att förtviflan och brott oftast sluta en sådan ”misslyckad uträkning. Om aflägsnare Län och ”Landsbygder mindre veta af detta onda och ”dess följder, än Hufvudstadens och öfrige Stä”ders Innevånare, kan det likväl aldrig blifva ”likgiltigt för dem, om Lernmarne af den kropp, ”de tillhöra, äro friske eller ej; de ia äfven der, ”af sin känning i sinom tid; Kostnaden af Brott” målsrättegångar, Fångföringar, Tuckthusoch ”Spinnhusinrättningar bäras ej af Städerna aljö - 638 StatsUtskottets Betänkandiit. ”na. Icke eller är det Städernas ensamma xrj^ ”tresse, att det antal Tjenstemän, som nu fornö”ta sitt lif vid dessa skadliga Werk gå förlorade ”för alla de nyttiga industri-företag i Staten, ”hvarförutan den ej kan bestå och i afseende ”hvarpå man länge insett nödvändigheten af att ”återföra den personal, Staten för sin förvaltning ”mäste föda i riktigare proportion till Landets ”tillgångar.
Prop. till h. St. 1847. 77 Transport R:dr 65,266: 32. små rum, och således fortfaraade är i saknad af utrymme för det stora antal lärjungar, sorn deri önskar inträde. Vid sistlidne Riksdag beviljade Rikets Ständer till folkundervisningens befrämjande, utom folkskole-afgiften, följande anslag att af allmänna medel årligen ulga till och med det år, då nu instundande Riksdag slutas, nemligen: till understöd för folkskole-lärares aflönande inom de socknar, der, enligt Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af särskilda omständigheter och förhållanden, kan blifva erforderligt R:dr 20,000: „ seminarierna för bildande af lärare viri folkskolor efter Kongl. Maj:ts nådiga disposition 9,100: „ stipendier för elever vid seminarierna alt i mon af behof af Kongl. Maj:t disponeras 12,000: De skäl, på hvilka Rikets Ständers oinförmäldta beslut är grundahl, qvarstå ännu hufvudsakligen oförändrade; och Kongl. Maj:t äskar derföre, att Rikets Ständer för ofvanuppgifna ändamål må anslå enahanda belopp, som vid nästförllutna Riksdag, att utgå årligen under ytterligare tre år med en sammanlagd summa för alla åren af 123,300: — För ombyggande af veterinär-inrättningens i Stockholm, för närvarande i ganska förfallet skick befintliga, smedja, med konstruktion efter en annan mera ändamålsenlig plan, äskar Kongl Maj:t den i upprätladt kostnadsförslag beräknade summa af 1,241: 16.