Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Så kände hon efter om håret kommit i oordning, och de gingo in i förmaket; detta afskyvärdt stela furmak, som Marianne hade sådan fasa för och som var alldeles oförändradt. Lampan i taket var tänd, och Marianne gick fram till spegeln. Hon såg sitt ansigte endast i skugga, men det syntes att hon var blek och att ögonen hade röda kanter. Det hade varit en förskräcklig färd. Sedan jungfrun hade ordnat pelskläderna på en hängare ute i det yttre rummet kom hon in och slog ned rullgardinerna för alla fönstren, med ett surrande, taktmessigt ljud för hvar gardin. Efter en sista lång blick på ryggen af sin matmors svarta atlasklädning gick hon ut i köket, slutande sina iakttagelser inom sig sjelf. Hon hade denna isolerade ställning, som makten medför, och att meddela sig med pigorna skulle för henne ha varit att sänka sig under sin rang. Men hennes ansigte hade förlorat sitt glada uttryck, när hon gick ut. Icke ett ord – icke ett ord af den nya matmodern för allt hennes besvär, och ändå hade hon tagit nätterna till hjelp den sista tiden, och ändå visste hon, att om man också sökte med ljus och lykta, så skulle man icke vara i stånd att finna en spindelväf i hela huset, och hon visste att ... Här förlorade det sig i obestämda och bittra reflektioner. En piga stod i köksdörren och hviskade med drängen som varit vid stationen. Jungfrun gick dem förbi utan ett ord eller en anmärkning. Om matmodern var stolt och om det kändes tungt, så inte rörde det dem! De kunde gerna stå der och hviska, hon skulle ingenting säga. När Marianne vände sig från spegeln, mötte hon Börjes blick; han stod och såg på henne med ett slags vemodig ömhet. Han visste att hon skulle komma att finna det så tomt den första tiden, men han var också säker på att det skulle gå öfver. »Marianne», sade han, och hans ansigte fick åter sin trygga belåtenhet, »nu önskar jag att jag kunde tala och säga dig om det så vore bara tiondedelen af hvad jag tänker. Jag skulle säga dig, att jag önskar du måtte trifvas hos mig, och att du för hvar dag måtte komma att hålla mer af vårt Tomtö.
Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik, ingifne skriftliga yttrande; Jag anhåller vördsamt få till prot:t antecknadt, att jag, som af tjenstegöromål var förhindrad ifrån att vid sista plenum tillstädesvara, hvilket hinder fortfar för hvarje Onsdagsplenum under inncv:de månad, således icke deltagit uti beslutet i fråga om giftomannarättens uphörande för qvinna, som fyllt 25 år samt behörigen anmält sig vilja varda myndig förklarad LTplästes och godkändes Exped.Utsk;ts under N:o 69 afgifue förslag till B. St:rs underd. skrifvelse till K. M. ang:de nya predikotexter m. m. Föredrogs, men begärdes på bordet, ett från Högv. PresteSt:t ankommet prot.-utdr. N:o 295, med inbjudning till MedStm att förena sig uti PresteStrts beslut om förändrad lydelse af Exped.Utsk:ts förslag N:o 13 till slutparagraf i riksdagsbeslutet. Anmäldes och bordlädes StatsUtsk:ts Utlåt:n: N:o 116, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de eftergift af 1857 och 1858 årens återstående arrende för Kungsladugården Borgholm på Oland; N:o 117, i ani. af K. Propos. i fråga om kostnadsfri uplåtelse af Kronan tillhörig jord åt Gellivare blifvande bolag för anläggning af en jernväg emellan Gellivare malmfält och Bottniska Viken; D.fr-9 J n nt f. m. 143 N:o 118, i ani. af väckta motioner ang:de uphörande af den åtskilliga hemman och lägenheter åliggande arbetsskyldighet till Kungsgårdar och boställen ; samt N:o 119, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. angille indragning tili Kronan af det Kronofogden i Gottlands läns södra fögderi på lön anslagna bostället Luxe, mot kontant ersättning till boställs-inn e lia f varén.
S. D. Lag-Utskottets Betänkande, N:o 62, i anledning af åtskilliga Motioner orri ändringar, dels i Goncurs-Lagen den 13 Julii I8IR> och dels i Kongl. Förordningen den 22 October samma år, om Edsforrnulaire i Concursmål, blef, vid förnyad föredragning , i anledning af deremot gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteradt; hvarjemte ett, i anledning af den beslutna återremissen, af Professor Bolméer afgifvet anförande, tillika med hvad dervid inom Ståndet blifvit yttradt, till Lag• Utskottet remitterades. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconornie-Utskottens Utlåtande, N:o 34, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N:o 6, rörande väckt fråga, att Rådstufva-och Käiriners Rätterne ina erhålla Exemplar af utkommande Författningar, äfvensom Kaniners Rätter - Prof. Utdrag dan t 2 Ja nii iS?g. ne ma tillhandahållas den sa kallade Författnings-Samlingen, blefvo så väl förevarande Ut. låtande, N:o 34, som ock Utskottens förut i ämnet afgifna Betänkande, N:o 6, afslagna, hvaremot Ståndet beslöt att hos Kongl. Maj:t skulle i underdånighet hemställas örn sådane åtgärders vidtagande i afseende på Svensk Författnings-Samlirig , att prornulgerandet af Förordningar genom densamma må ega rum, och således allt ytterligare behof af Årstrycket derigenom upphöra; äfvensom att Kongl. Maj:t i sammanhang härmed täcktes i Nåder anbefalla en sådan reglering i afseende på Författningars fullständiga och ordentliga utdelning till vederbörande Autoriteter, att de anmärkta bristerne i detta afseende blifva afhulpne. Från Vällofl, Borgare-Ståndet.
Hr Hjerta uplyser mig nu att så ej är, att vi böra bygga våra vägar som i Amerika, der de till stor del endast äro provisoriska, samt att vi böra vara nöjda och tacka Gud. blott vi på våra banor komma något litet fortare än efter K. M:ts Nåd. Skjutsordning, eller 1 mil på 6 qvart. Ehuru egen, betviflar jag dock att denna åsigt kommer att delas af flertalet. Jag öfvergår nu till den andra delen af Utsk:ts majoritet, den som bestrider Niissjö-linien ur praktisk synpunkt; vägen kommer ej att bära sig, säger man, den trakt, den genomgår, är ej fruktbarare än Laga-linicn, dess malmtillgång är mindre, den kan således ej inbringa mer, men dess högre stigningar förorsaka högre driftkostnad; hvarföre då ej heldre hålla sig till den kortare och billigare. Vid jemförelse de båda banorna emellan bör aldrig den mellanliggande trakten tagas i beräkning; den sträcker sig icke utöfver de 3 mil, man antager utgöra en jernvägs verkningskrets; den är således gemensam för båda. Betrakta vi då landet vester om Laga-linien, finna vi detta på 3 mils afstånd längs banan innehålla 00,000 innevånare, öster om Nässjö deremot upgår befolkningen till 90,000, således bra litet på båda, dock 50 proc. mera på Nässjö-linien. Vester om Laga finnes ingen spanmål att afyttra, öster om Nässjö omkring 30,000 tunnor; af kreatur och iadugårdsprodukter har' Nässjö mer än dubbelt mot Laga; vester om denna sednare finnas inga städer, öster om Nässjö 2:ne med öfver 200,000 rdrs tillverkningsvärde; vid Laga 28,000 tunnland odlad jord, vid Nässjö 65,000, således öfver 100 proc. mera. Skog finnes på båda linierim, dock torde mera deraf komma att forslas på Nässjö, då Laga går så nära intill Hallandsåarne, hvilka erbjuda ett långt billigare transportmedel.
Toran må erhålla eftergift af det ersättningsbelopp, till Banken, som det, till följd af Baneo-Fullmägliges, i omförmälda mål, meddelade beslut, skulle åligga honom alt, lill större eller mindre del, godtgöra; finna BancoFullmägtige för deras del ej hinder att uti denna Revisorernes hemställan sig förena. Efter af en Ledamot gjord hemställan, att inventering af i Banken Lelånt, på Stockholms våg befintligt, jern samt öfrige exportable effecter, någon gång årligen måtte anställas, hafva Fuilmägtige den i4 December 1837 beslutat, att vid den Inventering, som Kongl. General-Tullstyrelsen årligen låter förrätta, jemväl någon å Bankens vägnar borde tillslädesvara, i enlighet med hvilket Beslut ett serskildt Ombud sedermera årligen blifvit af Berättelse af Banco-Fullmägtige. 4g af Fullmägtige utsedt, som å Bankens vägnar deltagit uti omförmälde Inventering. Bankens Ombud vid år r838 förrättade Revision af Rikets Ständers Låne-Contor i Götheborg, har, bland annat, fästat Banco-Fullmägtiges uppmärksamhet på de dryga afgifter, hvilka äro förenade med erhållande af sådane Våg-Attester från Jernoch Metallvågen derstädes, som erfordras för de våg förde effecternes belåning uti Låne-Contoret, äfvensom derå, alt denna omständighet ofta skall hafva förhindrat egare af vågfördt jern, att begagna den af Rikets Ständer för dem afsedda Lånelillgång, hvilket åter skall hafva verkat till minskning utaf Låne-Conlorets ränteinkomster, samt lill följd deraf anhållit, att Banco-Fullmägtige ville vidtaga någon åtgärd till den anmärkte olägenhetens afhjelpande.
Faddrar vid Hertigens af Östergöthland Dop, Rikets Ständer dertill utsedde. X. 264, 329, 34o. — vid Hertigens af Östergöthland Dop, om sättet att utse deputerade dertill. X. 265. Falkenberg, Friherre Melcher Gustaf, yttrande. XXXI. 247. Fartygsägare, om ersättning åt, för olyckor sorn genom Lotsars förvållande åstadkommas. Se Lotsar. Fastigheter eller orörlig pant, om Bankens fonder till utlåning på. Se Banken. — om grunderne för värdering af. XVI. B. 376. XVII. 221. XVIII. Å. 21 T. XX. 142. R. 3o2. XXVIII. U. 21 r. XXIX. 63. XXX. A. 15. XXXVI. B. 36. XXXVI!. A. 263. XXXIX. B. 2 2 3. A. 2 5c> Fastighetsbelåning, om fond för en ny, me delst särskilt upplåning af Banken. LVI. B. 247. LVU. B. 129. LVIII. B. 56. LXIII. A. 248. 222 Fastighetslån, omsådan författning att Banken måtte kostnadsoch portofritt erhålla det silfver, som uti Ränterierne deponeras i afbetalning för. Se Silfver. Fastighetsägare, om lättad utväg till lönebidrag åt. LXIII. U. 122. U. 257. Fatalier, angående förändring i tiden, hvarifrån de böra beräknas. Fatalie-timman. Se Rättegångstimman. FattigCassor. Se Kyrkooch FattigCassor. FattigColonier, om anläggande af. VI. 34- VIII. R. 493. XXVII. B. 222. XXVIII. A; l44- Fattiges försörjning, angående förändring i 1788 års Förordning angående. II. 291. VI. R. 264. XXXIX. B. 285. XL. A. 2'56.
Under en Envåldsregering, der Regentens vilja är den högsta Lag, der Statens Embetsman äro ingen annan än honom ansvarige för sina handlingar, och der således ingen annan motvigt finnes för Embetsmanna-förtrycket än Regentens öfveriägsna förstånd, vaksamhet och kärlek till rättvisan, der är en MinisterialFörvaltnins visserligen farlig och i samma ögonblick förderflig, som Regenten upphör att äga någondera af de nyssnämda egenskaper. Uti en så organiserad Stat betraktas derföre som en kl8nod hvarje privilegieradt forum, hvarje Collegium eller Embetsmanna-Corporation, som genom den i dess natur grundade långsamheten och betänksamheten vid ärendens afgörande, bildar ett slags efterhängsen motkraft, hindrande, så långt den förmår inflyta, den utan uppehåll framåt verkande Minis teriak Styrel sen. Ett exempel härpå lemna de fordna Parlamenterne i Frankrike, hvilka, sedan folkets friheter under en följd af envåldsregeringar råkat i glömska, utgjorde genom sitt, likväl mer på häfd och småningom ökadt anseende, än på verkeliga prerogativer grundadt inflytande, den enda öfriga bom emot förtrycket, den enda makt, sorn i någon måtto förmådde hejda Ministrarnes och Hofvets vexande anspråk. Men i Constitutionella Stater är ett sådant förtrögnings-system icke blott öfverflödigt,' utan verkehren skadligt. Organismen är der icke Serskildta Utskottets Betänkanden, 66fj Jemförlig med ett mechaniskt verkande Macliineri, som, för att icke löpa för fort, belt öfver här och der en blyvigt till rörelsens justerande den är tvärtom ett lefvande helt, der rörelsekraften mäter och bestämmer sig sjelf, och der jetn^igten endast kan rubbas af tillfälliga eller yttre hinder, dem man derföre, långt ifrån att vidhäfta, bör vara angelägen att undanrödja. I Sverige, under dess nu gällande lyckliga Fundamental-Lagar, äro Konungens Rådgifvare och Föredragande Nationen ansvarige inför Lagen.
Lånen på guld och silfver 388,659 — på jern. koppar och flere vågförde effekter: och kreditiv-rörelse, i följd af Utskottets jun 3,500.000. i Stockholm 1,589,975: 22: 8. i Götheborg 1,072,550: 2,662,525: 3>Q51 184; ^ ^ Tillökning Max imum för lån på fast egendom Fonden eller Circulationskapitalet för denna belåning utgör, enligt 170 § i Banko-Reglementet, . Förstärkning af berörde fond, meddelad af Banko-Fullmäktige den 14 Dec. nasti, år Beloppet af lån emot inteckning i fastighet och återbetalning i silfver utgjorde, enligt 1843 års bokslut, 448,815:25:4. 6,500,OCH): — 5,500,000: 350.000: 482,959: 13. 10. -6,332,959; 13.10. Tillökning Maximum för lån på publika papper För lån genom Handelsock Närings Diskonlen 3,500,000: —- Jemlikt 1843 års bokslut utgjorde: Förstärkningen a£ fonden för denna utlåning 3,041,375: Stockholms Handelsoch JVärings-Diskonts reservfond 231,525: — •— 3,272,900: Tillökning 227,100: ■— .— (Som denna låne-rörelse till en del bedrifves genom upplånta medel, har fonden i sjelfva verket blifvit, i följd af Utskottets förslag, minskad, på sätt vid sid. 31 här ofvan närmare utredes.) Föreslagen tillökning i Jern-Kontorets Kreditiv 200,000: Maximum för Kreditiv till Fahlu Bergslag, Stockholms Stads Brandförsäkrings - Kontor samt Spar-bankerne i Riket . 300,000: Vid 1843 års slut utestodo:
R:dr försvarsärenden närmare bestämmas: finnande Kongl. Maj:t jemväl Rikets Ständers medgifvande nödigt för utdelning ur kronans förråd af äldre exersisgevär under längre tid, än den Kongl. Maj:t ansett Sig böra med högst ett år, för hvarje gång ansökning derom hos Kongl. Maj:t blifvit gjord, hittills bevilja; äfvensom att föreningarne må berättigas att å dessa sednare gevär göra de förbättringar, hvartill anledning kan förefinnas. 2:o. För Fortifikatiönsbehof: Till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad » fortsättande af fästningsbyggnadsarbetena vid Carlskrona 3:o. Topografiska korpsens arbeten: Till fortsättande af dessa arbeten, samt till kart graveringen » aflöning åt den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära kartverkets skyndsamma utförande 4:o. Arméens pensionering: För fortsatt tillämpning af nu gällande pensionsstäter för arméen samt Gotlands landtbeväring, ett kreditiv att, i mån af behof, användas till betäckande af den skillnad, som för arméens pensionskassa kan under åren 1864, 1865 och 1866 uppstå i följd af den nya pensioneringen: 150,000 R:dr årligen eller för 3 år samt, för år 1863, ett fyllnadskreditiv å 50,000 R:dr(hvilket här nedan upptages), att anlitas till betäckande af det årets behof utöfver redan anvisade 100,000 R:dr: viljande Kongl. Maj:t framdeles, om så erfordras, göra framställning till Rikets Ständer om betäckande af den brist, som uti 1862 års kreditiv kan uppstå.
Får af ädlare racer, hemställa Utskotten vördsamt, det behagade Rikets Håglöf!. Ständer öfverlemna till Kongl. Majrts Nådiga pröfning att, efter omständigheterna, förordna, antingen dessa Får ån vidare böra å samma orter förblifva, eller till ökad trefnad för hjordarna, och större vinst för landet, genom racernas kringspridande, till andra Provincer af Riket förflyttas. Hr Anckarswärds hemställan om tvånne nya Stamschåferiers anläggande torde, af hvad Utskotten, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, egt tillfälle redan anföra, få anses öfstyrkt; hvarenjot Utskotten anse sig böra understödja bemälde Motionairs Förslag', att transportkostnadsfi i in - 22 Stats-, Bevillningssamt Oec.-Utsk. Uti. N.-o 109. försel till Ystad, af för enskildes rakning från utrikes orter införskrifna adla Får, må, på sått hittills skett, intill nåsta Riksdag fortfara. Deremot, och i anledning af Hr Grefve Barks framlagda project, att en fond af 200,000 Rtdr måtte anslås till lånbitråden for enskilde till Schåferiers anläggande af finulliga Får» hafva Utskotten skolat yttra den öfvertygelse, att dylika åtgärder, att, medelst directa penningeundsrstöd, uppmuntra enskilda till Scbåferianlåggningar, icke leda till ändamålet; hvarföre Utskotten vördsamt afstyrka Rikets Iloglofl. Ständer att bifalla ett för Stats-Verket så betungande, och till sina nyttiga följder så osäkert anslag, som det af Hr Grefve Bark föreslagna. Slutligen, och i afseende å Riksdagsfullmågtigen Botvid Jonssons yrkande, att, till befrämjande af den inhemska Ullens production och afsättning, införsel af utländsk
Exc. Herr Grefve Löwenhjelms, Carl Axel, denna dag väckta motion om ett tillökadt årligt anslag för Drottningholms och Svartsjö lustslott; 2:o Friherre Stjernstedts, August Wilhelm, denna dag väckta motion om årligt understöd för Majoren Ulrik Gregorius von Konows efterlemnade enka; tillika med de i anledning af denna motion afgifne yttranden; 5:o Friherre Leijonhufvuds, Broder Abraham, denna dag väckta motion om anslag till påbörjande af Stockholms befästande å landsidan samt till anskaffande af det för de först färdigblifvande skansarnes bestyckning nödiga antalet kanoner; 4:o Herr Björnstjernas, Johan Magnus, denna dag väckta motion om skjutsersättning till Indelta Arméens olveroch underbefäl samt civilstat för en del af de resor, som i tjenste-ärender företagas; tillika med ett i anledning af denna motion afgifvet yttrande; , 5:o Herr Bogemans, Carl Adolf, denna dag väckta motion om statsbidrag för hamnbyggnaden vid Grenna; tillika med de i anledning af denna motion afgifne yttranden; 6:o Herr Thams, Casper Wolrath Victor, denna dag väckta motion om löne förbättring lör lärare-personalen vid Institutet för döfstumma och blinda samt anvisande af lön för en särskild religions-lärare derstädes; 7:o Densammes denna dag väckta motion om pension för Ordningsmannen vid Institutet för döfstumma oell blinda, Johan Olof Ljunggren; 8:o Herr Cederschiölds, Bobert Theophron, denna dag väckta motion, angå ende förhöjning af Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans och de vid hans expedition anställde tjenstemäns aflöning m. m.; 9:o Herr Leijonanckers, Fredrik Wilhelm, denna dag väckta motion, angående pension för f. d. Tull-Inspektoren Henrik Julius Tham. Bevillnings-Utskottel: l:o Herr Ehrenborgs, Richard, denna dag väckta motion, om förbud emot all utskänkning af bränvin under helgedag; Prot.-Utdrag den 26 November 1856. 55 2:o Friherre von Knorrings, Axel, denna dag väckta motion med förslag till förändring af åtskilliga stadganden rörande bränvinsbränningen; 3:o Herr von Knorrings, Erik Oscar, denna dag väckta motion, angående förhöjdt. dagtraktamente för vittnen vid mätning och profning af bränvin; 4:o Herr af Domers, Gustaf Wilhelm, denna dag väckta motion, angående tillverkning af stämpladt papper med valörer i Riksmynt.
Vid sistledit års slut utgjorde tillgångarne i Örebro Sparbank, den ende i Länet, sammanräknade 12,253 Rall3a skill. 9 r:st. Banco, eller nära fem gånger Bankens fond vid 1828 års utgång; hvilken betydliga tillökning utgör ett öfvertygande bevis på Inrättningens allt jemnt tilltagande förtroende. Gästgifvareskjutsen, angående hvars ställande på Entreprenad, Länets innevånare, till följe af Eders Kongl. Maj:ts derom meddeldle Nådiga befallningar, vid serskilde tillfällen, ehuru utan framgång, blifvit erinrade, utgöres ännu på sätt af ålder vanligt varit, dels med anslaget håll och dels med Gästgifvarens och Reservelagets Hästar; Och ehuru den i senare åren tillkomna Deligence-Inrättning emellan Slockholm och Götheborg, hvarvid Deligencen passerar Länet emellan Fellingsbro och Bodarnes Gästgivaregård^!’, synes vinna förtroende; kan Inrättningen likväl ännu icke anses hafva vunnit den omfattning, att på denne af Resande starkt begagnade väg, hållskjutsen derigenom synes blifva öfverflödig, eller tiden nu vara inne, att föreslå densarnmas fullkomliga upphörande. Till befrämjande af Odjurens utödande, hafva nästan alla Socknar i Länet, med anledning af Eders Kongl. Maj:ls, uti Circulaire den 19 Junii i83o, derom gjorda Nådiga framställning, träffat föreningar om praemiers erläggande för, utom skallgång, dödade Rofdjur, till ett belopp af Tolf Riksdaler för Björn, Nio R:dr för Varg och Sex R:dr, allt Banco, för Lo. Hvad slutligen 5:o
Jag skulle anse dem, som dertill göra sig skyldiga, ovärdiga att bekläda det presterliga ömbetet, och något biträde af lagliga myndigheter kunna de icke erhålla. Det beror således endast på, att författningarna hållas i helgd, att förekomma tvister om presterskapets rättigheter i delta fall. På den ort, der jag varit både rustoch rotehållare och äfven någon tid tjenstgörande officer, har manskapet blifvit underrättadt om sina skyldigheter mot presterskapet, och der har jag aldrig hört, att någon pastor fordrat betalning för vigsel, barndop eller begrafning. På de ställen, der manskapet erlagt en sådan betalning, måste det hafva varit frivilligt. Anser man ett sådant förhållande påkalla någon åtgärd af lagstiftande magten, innan det urartar till vana, så anser jag det vara bättre och billigare att för den, som mottager sådan betalning, stadga något vite eller tjenstens förlust, än att ålägga gemenskapen en sexdubbel lösningsskyldighet. Hr v. Hartmansdorff har äfven nämnt, alt Utskrs förslag innefattar en billig medelväg derutinnan, att gemenskapen, i stället för Den 16 Augusti c. m. nit utgöra ifragavar. dagsverken på egen kost, nu finge åtnjuta kost af presten. Jag vet icke, hvarifrån Hr v. ffartmansdorlf hein tar stöd för ett sådant påstående. I författningarna finnes det icke, ty de äro nyss upplasta af Hr Riben, och praxis liar öfverallt varit sådan, alt gemenskapen vid utgörandet af dessa dagsverken erhållit kost af presten. Samma förhållande måste hafva ågt rum år 1689, då författningen utfärdades, enär då värdet af 3:ne dagsverken utsattes lill endast 12 öre sirat. Jag kap således icke inse annat, än att det är högst obilligt att förhöja lösningssky Idigheten, då gemenskapen icke tillskyndas någon motsvarande förmån, hvaraf den förut icke varit i åtnjutande, så vida författningarna hafva eflerlefvats.
Brandförsäkrande och Reparation ra. m., så att en förnyad Capitations-bevillning af, Ridderskapet och Adeln blefve af nöden och jemväl vore af RiddarhusDirectionen föreslagen; alltså och då, vid så beskaffadt förhållande, RiddarhusCassan icke torde böra efterskänka ett billigt anspråk på ersättning för Rummets upplåtande, jemte slitning af det der befintlige Klädes-öfverdraget å Bänkarne; hvilket, nyligen blifvit på RiddarhusCassans bekostnad repareradt; äfvensom nya Meubler äro vordne anskaffade; fann RiddarhusKammereraren sig, af dess pligt såsom Riddarhusets Tjensteman, föranledd till den hemställan, att Höglofl. Utskottet, i händelse af bifall till Friherre Leijonhufvuds begäran, tillika måtte dervid föreslå en lämplig hyra för Rummens begagnande, och för erforderlige Meubler, med Ved till eldning, af 66 R:dr 3a sk. B:co i månaden; äfvensom, i RiddarhusKammererarens tanka det blefve nödigt, att, i anseende till mera säkerhet för eldsfara, 456 Den a5 November. eldningen derstädes verkställdes af någon, utaf Riddarhusets Vaktbetjente. Efter någon stunds öfverläggning t ämnet, dervid Herrarne af Ekenstam, Brunerona, Kuylenstjerna, Printzenskjöld och Bråkenhjelm hördes yttra enahandaåsigt, som den af RiddarhusKammereraren framställda, hvaremot Utskottets öfrige Herrar Ledamöter, Herr Riben, Friherrarne Wrede och Oxenstjerna samt Grefvarne Snoilsky och Mörner, ansågo det icke vara förenligt med' Ridderskapets och Adelns värdighet, att för Rum, som eljest stodo obegagnade, nu mera än tillförene, fördra hyra af ett Rikets Ständers Utskott, deruti en fjerdedel utgjordes af Ridderskapets och Adelns egne Ledamöter; företogs omröstning med slutna Sedlar öfver följande Voteringsproposition.