Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Orsaken måste vara någon annan; och, om man närmare betraktar saken, skall man tinna att det icke är lärdomen, utan okunnigheten, som utgör det komiska elementet. Kontrasten emellan det högvisa utseendet, som bär tydliga spår om nattvak och stora ansträngningar, för inhemtande af kunskaper, — kontrasten emellan detta utseende och okunnigheten om allt, som för en menniska är nödvändigt att känna, — är otvifvelaktigt det som väcker löjet.» Om en dylik person säger en af våra skalder: »De gamla Grekers skor han känner, »Men sina jemnt han bakframt spänner.» Härvid får jag anhålla att icke blifva missförstådd. Min mening är alldeles icke att fördöma studiet af den klassiska litteraturen. Tvärtom, jag värderar den ganska högt, såvida det drifves så långt, att man inhemtar någon verklig kunskap om denna litteratur, och förmår upfatta det karakteristiska deri. Men hinner man aldrig längre än till grammatikan, och icke ens uti den så långt, att man mäktar anställa jemförelser emellan de gamla språken och modersmålet; så tror jag, att den tid, man å ett sådant studium användt, kan anses nära nog förspilld; och ändå mera, det t. o m. verkar skadligt i afs:de på modersmålet, enär ynglingen lätt förledes att å detta tillämpa de reglor han inhemtat ur Latinska grammatikan. Det är således endast emot den uti Skolstadgan antagna grundsats, att redan i barnets späda ålder låta det börja med latin-läsandet, som jag protesterar; ingalunda mot det klassiska studiet i allmänhet. Ett sådant sätt att ordna undervisningen medför mångfaldiga olägenheter, af hvilka jag i min motion antydt åtskilliga. Jag tager mig friheten att derur upläsa ett stycke: »Sedan jag, såsom jag förmodar, visat att de stora för»delar man skulle hemta från de klassiska studierne icke i verk»ligheten förefinnas, torde det återstå att framställa om icke det ti»diga studiet af de gamla språken medför bestämda olägenheter, och Den lt Oktober. 133 »i mångå äfs:den menligt inverkar på det unga sinnet. En närmare granskning af vår latinläsande ungdom skall visa, att den har alldeles förvändt begrepp om Staten.
Niir dR till fröken Ohlsson i hyra och som ersiittning för hennes arbete betalas 200 kronor, är det som iiterstar till bestridande af öfriga utgifter, sasom underhall af modellerna och dessas siindande till landsorten, betalning af annonser, trycksaker och korrespondensmeddelanden, så. godt som ingenting. Med mycken möda lyckades det styrelsen att till förman för föreningen f&amp; till s t h d en soaré. Denna ägde rum 12 mars d. Professor Montelius höll ett föredrag, med titel: ~ E t. blad t ur kvinnans histor i a ~. F r u Sterky, fröken Dorph, herrar Scholander och Stenhammar bidrogo med atskilliga musiknummer. Styrelsen fAr harmed till alla dessa frambiirs sin och föreningens djupa tacksarnhet. Behallningen af denna soaré omkring 200 kronor - torde under ett par år kunna riidda föreningen fran ekonomisk underghg. Styrelsen har under det g&amp;ngna aret @ t följande sammansiittning: - A. ef Fredrika-Bremer-Förbundet valda ordinarie r Fru Bo7man. Jolin. Fröken SiZow. Suppteante~: F r u Berg. Linder. B. af draktreformföreningen valda Ordinarie: 8uppleanter: F r u Scholander. F r u Arvedson. Boklund. Bendix~on. F r u Cederschöld. F r u Bolin. Humble. Fröken Bergman. Palme. Fröken Pnlmqvist. Revisionsberättelse. Undertecknade, af Draktreformföreningen utsedda revisorer, hafva vid företagen granskning af riikenskaperna fr&amp;n 1: sta jan. och med 3l: sta dec. samma Ar befunnit dessa i godt skick och behörigen verificernde, hvarföre vi tillstyrka, att full ansvarsfrihet m&amp; beviljas styrelsen. Dock hemstfilla revisorerne, som finna det nu anviinda bokföringssattet mindre tillfredsstallande med afseende A reds och klarhet, att niista Ars räkenskaper mA annorlunda uppställas, s&amp; att befintliga balanserade tillghngar tydligare framträda.
Atomens hela organisation förbjuder Konungen alt i anseende till anciennetet och skicklighet flytta officerare från den ena tjenslegraden till den andra inom armeen; hvaraf ofta händer, att inom det ena regrtet blifva officerare 2 å 3 gånger längre qvarstående i en grad än vid ett annat reg:te. Den orättvisa, som derigenom verkligen vederfares de officerare, hvilka sålunda komme att qvarstå uti en grad, från hvilken officerare vid ett annat regUe, hvilka icke äga större skicklighet eller förtjenst, mycket hastigare avancera, skulle otvifvelaktig! verka menligt på armeens moral, hufvudsakligen linder blandad tjenstgöring i fält, om icke K. M. ägde elen utvägen att i någon mån jenina detta missförhållande genom tilldelande af en högre tjenstegrad; men så snait denna organisation af arméen upphör, så att befälet kan blifva mera flyttbart inom sina grader, förfaller det skäl jag nu anfört. Frih. Hamilton, Hugo: Långt ifrån att, i likhet med en värd ledamot, afstyrka förevar, förslag såsom onyttigt, kan jag icke annat än biträda den tanken, att det är nyttigt och välgrundadt. Detta förslag åsyftar, om jag icke misstager mig, hvad som understödes af en ganska allmän opinion inom Svenska folket, nemi. att den fåfänga och flärd uti lefnadssätt, sorn vinner näring och understöd af tilelväsendet, mätte upphöra på den enda rätta vägen, nemi. genom sjelfva sakens afskaflfande, och icke på den väg, sorn jag aldrig kunnat biträda, att mer eller mindre drygt beskatta en tjensteman eller medborgare, för det han välförtjent erhållit en belöning af sin Regering.
öfverflyttades till Bjärstad, för att derifrån, såsom kapellans-boställets åliggande, fortfarande utgöras, dels ock att soldattorpet med dertill hörande jord fortfarande för framtiden finge på Wiskeryds egor qvarligga och af soldaten begagnas såsom någon ersätttning för den mindre afkastning Bjärstads boställe lemnar. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N.o 28. 3 Uppå de af skatlläggningsmännen sålunda föreslagna grunder, hafva såväl Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, sorn Dom-kapitlet uti sine afgifna underdåninga yttranden tillstyrkt det sökta boställsbytet, hvaremot boställs-direktionen och chefsembetet dervid serskildt fästat det vilkor, att soldattorpet borde på Svinstads församlings eller dess komministers bekostnad förflyttas till Bjärstad. I afseende på de sålunda framställda vilkor, hafva åter Krigsoch Kammar-koliegierne upplyst, att kapellans-bostället Wiskeryd från och med år 1847 blifvit från all roterings-skyldighet befriadt, så att det egentliga hindret för bifall till det sökta boställsbytet finnes undanröjdt; hvadan kollegierne, som emot den till utrönande af ifrågavarande 2:ne boställens ömsesidiga värden anställda refningsoch skattläggningsförrättning icke funnit något anmärkningsvärd! förekomma, för egen del i underdånighet hemställt, att, för den händelse bytet i Nåder bifölles, af Bjärstads hemmans och utjords dragande ränta, tillhopa 11 rdr 34 sk. 10^:dcls rst. specie, hvilket hemman med utjord skulle i stället för Wiskeryd blifva kapellans-boställe, 4 rdr 38 sk. 7\ rst. eller enahanda belopp som kapellanen hittills af Wiskeryds hemmansränta innehaft, måtte honom tillgodokomma med: Jordeboks-ränta. Städjepenningar — 16. — Två tunnor korn 1. 24. — En tunna hafra — 18. — Sex dagsverken — 18. — En och en half årlig häst — 12.
Genom korsespondens med kompetenta personer i sydliga Sverige har koniit6n till sin glädje erfarit, att iitrandringen synbarligen börjat aftaga, och att Sm&amp;lands och S k h e s iiliga döttrar tyckas allt mera bijrja att nöja sig med det arbete och den knappare arbetsförtjänst, som hemlandet erbjuder. Emellertid har man så väl i Danmark som i Sverige afven iusett den fördel, som skulle vinnas, om alla s. k. fcestekotttor blefve underkastade kontroll; n %riuaste följ den h&amp;af skulle vara, att icke azlktoriserade koinmissionskontor blefve afskaffade. E t t förslag i detta syfte liar af regeringen blifvit framlagde i danska riksdagen. För att riksdagsmännen skulle kunna bilda sig ett begrepp om dessa icke auktoriserade kommissionskontors förderfbringande rerksainhet, .inbjöd Dansk E ' liifidesanzfund mot slutet af förlidet &amp; r riksdagens ledaulöter till ett disl~ussions~nöte. Här framhölls afven den för srenska arbeterskor vadliga sidan af saken, och aftryck af fröken G. Adelborgs uppsats » Sce) uka8 tjii~istjlickors i~tanlzdriq till Dmlnzark~ utdelades till mötets besökare. Dagny Om qvinnans tillträde till förvarf. Af Marcus Rubin, Chef för Köpenhamns Statistiska kontor. Med författarens t i l l ~ t h d för Dagny öfversatt af A. R. g. (Forts. och slut.)
Svea Lif-Gar* dels Casserö, med antagande af sednare ah lernalivet; i frågan nm Pension för Enke» Fru Grefvinnan Adlercreutz; angående förvaltningen af Strömsholms och Kungsöhrs HO Den 19 November f, m; Ktijigsgårdar; om arrendetiden af Strömmings fisken; rörande Charla; Sigillatas medels redogörelsen; om redogörelsen för de lill Veneriska smittans hämmande anslagne medel; i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande i frågan om Revision af Tullverkets med flere räkenskaper; om sökt befrielse från betalning af bristande arrende för Wendlholms Hof-Stalläng; om förrättad granskning af Tullverkets räignskapcr; i anledning af väckt motion om Fond till Pensioner för Stats Rådets Ledamöter; om sökt lån till anläggande af en hamn vid Wadstena; och om Jäne-bilräde till fullbordande af nya Bibiiotheks-byggnaden vid Upsala Universitet. StatsBancooch Lag - Utskottens: An gående räntan vid penninge-fÖrförsträckningar ; och örn enskilde Banker el-i ler Disconter. Stats7-Banco-samtÅll män na Besvär sg ochOeconomie -U tskottens: Öfver en Motion om låne-biträde af allmänna medel, till befordrande -af Arbetshus-Inrättningar. Statsoeh Lag-Utskottens: I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i frågan om Den kj> November f. m. au Hot-Rättens öfver Skånejgoch Blekinge ställande på Indragnings-stat, hvarvid Borgare-Ståndet afslagit Stats-Utskottets tilisljrkande, i afseende på ersättning för förlorade Sportler till Ädvocat-Fiscalen i Götha IIof-Rätt, Lagmannen Hedenstjerna. StatsLa gsamt Allmän naBesvärso c h O e c o n'o mie-Utskottens: i . Öfver väckte Motioner om förändring i nuvarande FångfÖringssält m. m. Statssamt Allmänna Besvärso cjh Oeco no mie-Utskottens:
Tio års arbete har jag som extra ordinarie lånat staten, staten betalar aldrig sina lån, som bekant; följaktligen måste den enskilde göra det för staten! AKTÖREN. Ni är kommunist? K. SEKTERN. Alls icke! Jag betalar sjelf mina lån och fordrar att staten också gör det. Jag lånar af Larsson, det är sant; men jag lånar frun bänknyckel i engelskan; jag står i kö när Jenny Lind uppträder; jag går med familjen i bild ANNO FYRTIÅTTA ningscirkeln och köper för 30 banko åt barnen till jul... Är jag skyldig något? (Adjunkten och Per ha slutat arbeta.) K. SEKTERN (presenterar). Tillåt presentera! Aktör Klinger, adjunkten Gren, (Lundqvist sträcker sig fram) Lundqvist... gå efter svafvelstickor ... Artisten Nygren! (Lundqvist går snopen.) Scen 5. DE FÖRRE, LARSSON. LARSSON. Så der, mina herrar; slå er ned nu, så ska' vi roa oss på vårt vis medan damerna dricka the! Er skål! ADJUNKTEN. (De gruppera sig omkring bordet med bålen.) Nej, mina herrar! Karl Johan Abrahams skål, en utmärkt faders förhoppningsfulle son! LARSSON. (Drickning.) Jag tackar er, mina herrar! (slår adjunkten i ryggen) Se så, gamle Green, var rolig nu! Ta den der Åhlströmska biten, du vet, så ska' vi låta herr Klinger sjunga "O Isis" se'n. ADJUNKTEN. Min bäste bror, jag är verkligen så trött, för jag har haft två lik före midda'n; men lite senare. LARSSON (ger honom en blick). Alltid skall du vara ogen när jag ber dig om något, men vänta du! Spelar herr Klinger Fortuna? AKTÖREN. Nej, det gör jag. inte! - LARSSON. ANNO FYRTIÅTTA Nå, då slå vi oss ner och språka, medan de andra herrarne ta en pott! AKTÖREN. Med nöje! det. ADJUNKTEN, K. SEKTERN och PER vid Fortunan.
Må således beslutet omfatta hela punkten, så kunna alla de anmärkmr, som gjorts vid de serskilda momme blifva af Utsk. tagna i betraktande, så framt ej andra Stånds beslut förhindra all vidare behandling af saken. Ingen olägenhet kan upstå deraf att återremittera punkten i sin helhet, mea väl om ett bifalles, ett annat afslås eller återremitteras. Jag anhåller alltså om återremiss af hela denna 31:sla punkt. IIr af Dalström: Man har talat om att föredragningen skulle ske punktvis till bifall, afslag eller återremiss; detta synes mig icke behöfligt enär alla momme hafva sammanhang med hvarandra, och att således rättast är, alt propos. framställes på punkterne tillsammans. Beträffande 2:dra mom. har man gjort den anmärka, att summorna icke äro rätt fördelade för de serskildt afsedda ändamålen ; jag är nästan af samma tanka, men anser mig icke derföre böra understödja begäran om återremiss, emedan jag vel, att vid detta, som vid alla andra lånekontor, det slår Bankofullmäktige fritt, att 5 II. 27 418 Den 14 April. reglera, huruvida större eller mindre del af hela anslaget bör användas till den ena eller andra grenen af lånerörelsen. Som jag alltså icke anser återremiss nödig, anhåller jag om bifall till Utsk:s förslag. Hr Bildt: Om det vöre mig möjligt att inse samman hanget mellan de 3:ne första och det 4:de mom. så skulle jag allt för gerna afstå från den anhållan, som jag framställt; hvarvid jag i förbigående får anmärka att denna anhållan är öfverensstämmande med den rättighet, sora enl. grundlagen tillkommer hvarje representant. Det 4:de mom. eger likväl icke något sammanhang med de 3:ne föregående, och jag kan ej finna olägenheten af ali dessa 3 första mom. varda bifallne, men det 4:de återremitterad); så har det äfven tillgått inom ett annat af RiksStm. Skulle R. o. Ad. behaga bifalla hela punkten, d. v. s. alla de 4 mom. så kan ju det låta sig göra likaväl om propos. framställes på hvarje mom. serskildt för sig.
Men en af de gamle svarade honom och sade: ”Unge broder; vilsne och i töcken hafva vi vandrat, och lång tid tog sökandet efter väg, så att nu då vi funnit den äro krafterna uttömda och ungdomens dagar förbi; vi hoppas derföre ingalunda att hålla jemna steg med eder, som – ledsagade af kunnige vägvisare – redan vunnit ett långt försprång, det I med edra spänstiga steg lätt kunnen öka. Men vore detta ett skäl för oss att stå stilla? Vore det icke fast mera af nöden att skynda dess mer om vi icke vilja förlora eder ur sigte? – Må de andre svara för sig, men jag för min del vet nogsamt att jag aldrig skall hinna det sköna land hvarifrån dagens ljus synes höja sig; för den skull ämnar jag dock ej stanna i slagskuggan af det berg som nu stänger vägen och hindrar min blick. Tvärtom. Med uppbjudandet af alla mina krafter vill jag sträfva uppför dess skrofliga sida, och när jag hunnit högre upp och min synkrets vidgats, då skall jag se dem jag älskat vara långt borta, närmare målet, men på dem vill jag tänka och icke på mig, och med blicken fäst på den gryende dagen skall jag sjunka ned och dö.” H[err] K[andidat]. Det skall blifva mig en glädje att i ”Fyris” spalter återse min akrobat och med nöje antager jag Ert förslag att lemna skildringar från Skåne, så mycket mera som detta förslag just nu går mina egna önskningar i förväg; ett skiftesrikt lif har nämligen redan tidigt satt mig i tillfälle att lära känna folkets lynne, vanor och föreställningar. Med högaktning I dag kom ”moster” Ahlgren och sökte mig. Jag hade väntat mig en inskränkt gammal gumma som kanske till och med önskade att erhålla något slags understöd af mig. Då hon inträdde, liten och oansenlig fast snyggt och nätt klädd, helsade jag stelt, ty hennes besök var ett temligen ovälkommet afbrott i mitt arbete. Hon satte sig och vi lemnades ensamma. Detta var lyckan. Jag frågade, hon berättade. Jag fann ett gammaldags språk, späckadt med franska glosor, men också intelligens. Hon hade mycket att berätta, i synnerhet om sin son den finske ingeniören, den yngste af hennes tre söner, Gustaf Ahlgren.
Smålands )) 1,880,800 )) 470,200 » » 400 Östgötha )> 1,000,000 » » 250,000 )> » 500 — Örebro » 1,200,000 » » 300,000 » » 100 — Wermlands » 983,000 » » 245,750 » » 100 — Stora Kopparbergs » 676,080 » » 169,020 » » 360 — Mälare-Provinsernas » 1,651,000 » » 412,750 » » 66 32. Götheborgs )) 2,000,000 » » 500,000 j) » 1,000 — Summa » 10,490,880 » » 2,622,720 15 procent mera för Götheborgs Privat-Bank 300,000 Summa 2,922,720 Bih. till R. St. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N.-o 40. Förslag till Lag för enskilda Banker. §. 1. Bankrörelse, med rättighet att utgifva tryckta eller graverade kreditsedlar, må utaf enskilde personer endast i förening lill bolag bedrifvas, efter dertill af Kongl. Maj:t meddeladt tillstånd. • Sådant .tillstånd må beviljas på högst 10 år, och kan, såvida ansökning om förlängning blifvit af bolaget bos Kongl. Majit gjord 18 månader innan nämnde lids utgång, förnyas, dock ej öfver 10 år för hvarje gäng. §■ 2. Till Bank-bolags stiftande erfordras minst 50 namngifne delegare, under den ansvarighet, som i denna lag bestämmes. §• 3. Rådstugurätten i den stad, der Bankens hufvudkontor upprättas, vare i alla mål bankbolagets lagliga forum.
Statsförfatt* ningen icke understödjes af juryinrätfningar, municipalinstitutioner och verklig nationalarmering; att det icke skulle gifvas någon gräns för tillväxten af den stående hären af Domare, Administratörer och Soldater; att Ministé.; fen är skuld till de financiella oredorne; att den bordt förekomma förblandningen af Stan tens skuld med Statens mynt; att den vållat Di Den 17 Jpril e, m. keligen varit nyttigt att en del af dessa förändringar blifvit tillvägabragte, om hvad mari anfört rörande vissa brister verkeligen öfverénsstämde med rätta förhållandet, om det var billigt att tillskrifva Ministéren händelser sorn han dels icke bordt förese, delsicke utan kränkning af Grundlagen kunnat förekomma? Då man nu så lätteligen förebrår Ministéren att Representationsförändringen icke ägt rum, med hvad skäl har man väl gifvit sig rättigheten att tadla föregående Ständers beslut, med hvad skäl har man bevisat att en sådan förändring Verkligen är nyttig och nödig? Har man då förgätit att Sverige ensamt ibland Europas nationer, har ett sjelfständigt och oberoende Bon? deStånd, att en representationsförändring troligen icke kan med någon fullständighet göras, utan att detta Stånd skulle undergå en omskapning, eller sammansmältning som skulle upplösa de urgamla förmer, hvilka hittills utgjordt kärnan af vår nationalkraft? att med detsamma Samhället skulle skakas uti sina grundvalar; att jättet huru• en representationsförändring skulle tillvägabringas och grtmderné hvarejter den nya representationen skulle bildas, möta båda delarne lika stora svårigheter; att Verkställigheten af det ena och andra skulle 1'ka sätta i fråga allas rättigheter och allas säkerhet? Jag har fordom, såsom, medlem af ConstitutionsUtskottet haft uppdrag att uppsätta det Betänkande, som Utskottet rörande detta ämne 1810 om våren afgaf och just detta arbete, har mera än något annat ölvertygat tnig om svårigheterne och vådan af sjelfva Den 17 April e. m. 5 5? saken
Hvad nu i denna del först angår Herrar BancoFuIImägtiges medgifvande, att måttelige gratificationer endast för ett år i sender mi kunna af Directionen eller Bolaget fötunnas medelloi* finkor ocL* Bart} efter aflidne Tjen. Banco Utskottets Betänkan den. i8$ gtemän och Aibetare, som gagnat Verket), si har BancoUtskottet funnit sa mycket mera skäl att instämma uti ett sådant medgifvande , sorn ■utom det att Utskottet ansett detsamma vara grundadt på billighet och rättvisa, det egentliga ändamålet på sådant sätt fullkomligen vinnes, utan att Bolags Delegarne sjelfve blifva på förhand bundne eiler betagne deras tillständiga rättighet att vid sammankomsterne för hvar och en gång pröfva de olika omständigheter, under hvilka, med afseende å CanalVerkets tillgångar och Gratifk-ationstagarnes tilläfventyrs förändrade belägenhet in. m. fråga kunde uppstå huruvida sådane anslag till ett lika eller mindre belopp böra fortfara.
Debet. Balans från år 1858: Förskotter, upptagna inom linien, 120,164: 8. Uppbörd: Kontant anslag, enligt Kongl. Indelta räntor, enligt markegång på förslag, 900: — Ersättningsmedel 345: 76. Skulder, upptagna inom linien, 62,484: 58. Credit. Balans från år 1858: Skulder, upptagna inom linien, 66,024: 10. Utgifter : Hufvudoch reservförråderna 74,704: 53. Belägringsoch positions-artilleriet 120: 39. Fyrverkare-korpsen 2,283: — Artilleriet i allmänhet 30,761: 19. Infanterioch kavalleri-regementena samt beväringsmanskapet 64,362: 69. Bilaga Litt. I. till 1861 års revisions-berättelse angående stats-verket, sid. 60. Debet. Cr edit. Fordringar ocl skott, balanse från är 1858 linien. förrade norn Kontant behåll frän år 18S ning 8. ! | Stats-anslag. | Extra uppbörd. Brist. Anticipationer till år 1S60. Summa. Skulder till år 1860, balanserade inom linien. Skulder från år 1858, balanserade inom linien. lAnticipationer år 1858. från Utbetalning. Besparing. Kontant behållning till år 1860. Summa. Fordringar och förskott, till år 1860 balanserade inom linien. 15,000 s 15,000 Departements-chefen 15,000 I I 15,000 | . 39,000 _ 39,000 _ Departementets Kansli-expedition •••• 39,000 39,000: — -— 107 59 12,550 j * . 12,550 i Dito Kommandodito 12,550 — 12,550 10 94 fi ! Försträckning mot ersättning 8,561: 83.
Skyldig att till kommunens i § 5 omtörmälda gemensamma utgifter bidraga, är en livar som inom kommunen, ehvad han derstädes bosatt är eller ej, eger eller brukar hemman, hemmansdel eller annan i mantal satt jord eller från hemman under full eganderätt afsöndrad eller till allmän bevillning för sig taxerad fastighet, eller derstädes idkar bergsbruk, fabriksrörclse, handel, handtverk eller annan till bevillning taxerad näring, äfvensom en hvar, som inom kommunen sitt rätta bo och hemvist häfver eller hafva bör, och antingen af Staten eller af kommunen eller på annan grund sådan lön, pension eller inkomst åtnjuter, att derför bevillning till Staten såsom för inkomst erläggas skall. Bidrag som från ett eller flera af nu nämnda föremål för beskattning inom kommunen kunna upptagas, kallas kommunalutskylder. Be särskilda afgifter, som utgå lör tillverkning eller försäljning af bränvin eller andra brända eller distillerade drycker, må vid bestämmande af kommunal-utskylder ej i beräkning tagas. Jordegare eller boställshavare, som ät landbo eller arrendator upplåtit sin jord eller sitt boställe, vare från erläggande af kommunal-utskylder derför befriad, enär dessa utskylder enligt denna §:s T.sta mom. skola af brukaren erläggas. 22 Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Utlåtande N:o 161. § 63. Om hvad som rätteligen hör förstås med uttrycket ”i god tid” kunna möjligen kommunal-nämndeu och de särskilda styrelserna vara af olika meningar, hvadan Utskottet, för att förebygga hvarje olägenhet häraf, tillstyrker att, i enlighet med hvad Landshöfdingen v. Troil föreslagit, orden ”i god tid” i denna §:s sista moment utbytas emot orden "före den 1 September.” § 64. Afven här förekommer ett dylikt obestämdt uttryck, som kan föranleda missförstånd, hvilket deremot undvikes, om början af §:n erhåller följande lydelse: Utgiftsoch inkomst-förslagen skola uppgöras före den 1 Oktober hvarje år; skolande på den i nämnda månad sammanträdande ordinarie kommunalstämma, särskildt de etc. § 66.