Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Särskildt anse vi öiiskligt, att hvarje ung qvinna, som står i begrepp att ingå äktenskap, om möjligt icke underlåter att, bättre sent än aldrig, godtgöra det i den tidigare ungdomen försummade, och genom ett år i en hushållsskola söker bereda sig fijr sitt vigtiga kall såsom blifvande husmoder. Men vi tro blott, att det är en lycka för den unga flickan j u tidigare hon får taga itu med och lära sig älska det praktiska arbetet; lir ren sanitär synpunkt torde det ock bäst behöfvas, och göra den största nyttan, så godt som omedelbart efter de sista ansträngande .studieåren. * .fc * Till slut hänvisande till vårt, i det föregående gjorda medgifvande, att hushållsskolans behöflighet till en viss grad är ett fattigdomsbevis, vilja vi ej häller förneka öiiskvärdheten af, att den en gång efter väl förrättadt värfmå blifva åtminstone mindre nödvändig än nu - fullständigt skall den dock sannolikt aldrig kunna undvaras. Till ytterligare belysning af denna vår åsigt tillåta vi oss ändtligen här citera och ansluta oss till några ord af den store läkaren och vetenskapsmannen professor R. Virchow i Berlin, hvilka utgöra slutorden af ett af honom en gång hållet föredrag öfver detta ämne. ” Lycklig den familj ”, säger han, nsom i sig själf förenar alla uppfostringens elementer och kan öfverfösa dem ifrån slägte till slägte! Den familjen torde kunna undvara min tanke och må förkasta honom. Men säkerligen är icke så fallet med flertalet af nu lefvande familj er. Till deras bästa måste nya uppfostringsniedel sökas, om hela samhället skall blifva uppbygdt på en säker gruiidval. Måtte dessa mina ord med sin lilla skärf bidraga dertill! ” 108 Hvarjehanda i qvinnofrågan. Srenska ukndentien har uppfört j k u V. Henedictsoit (sign. Ernst Ahlgren) 5 förslaget till uiadei-stöd åt vittra författare, nied ett belopp af 500 kr., med särskild hänsyn till framställningens och den sedliga uppfattningens fört,jänster i hennes ' Fru Marianne ', samt berättelserna ' Kamrater ' och " Herr Tobiasson " (först utgifven i Dagny). Kongl.
Af enskilta angelägenheter förhindrad att f. n. bevista Riksdagen, får jag vördsamt anhålla, att med bibehållande af min riksdagsmanna-rätt få afsäga mig det erhållna förtroendet att vara ledamot i Bevilln.Utsk. och bänkman i 14:de Afdelningen. R. o. Ad. lemtiade äfven härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer att sammanträda för att utse en ledamot i Const.Utsk. efter Frih. De Geer oell en ledamot i Bevilln.Utsk. efter Hr Bildt. Hr Gr. o. Landtm, framstälde, att på föredragnings-listan för i dag blifvit uptaget LagUtsk:s Betänk. N:o 46, i ani. af ej mindre K. M:s Nåd. Propos. angrde utvidgad religionsfrihet och vissa dermed gemenskap egande ämnen, än äfven särskilda dermed sammanhängande inom KiksSt:n väckte motioner; men att, enligt ankommet prot.-utdr., BorgareSt. likasom R. o. Ad. beslutat, att gemensamma öfverläggningar af samtlige RiksStin rör:de detta ärende borde ega rum, och Hr Gr. o. Landtm, derföre finge hemställa om R, o. Ad. behagade besluta, att nämnde Betänk, ej må ytterligare föredragas förrän de gemensamma öfverläggningarne i ämnet blifvit afslutade; hvilket bifölls. Föredrogos ånyo och i ett sammanhang enl. derom förut fattadt beslut, Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s d. 3 och 7 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 112, i ani. af väckte motioner om vidtagande af åtgärder för utfärdande af nya krigsartiklar, tjenstgöringsreglemente för Arméen, fältförvaltnings-reglemente m. m., och Sam - 70 Dea 14 Oktober. mansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s d. 30 sisth Sept. och d. 3 dennes på boidet lagda Utlåt.
S. D. Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: JV2 28, i anledning af motion om bestämmelser rörande ersättning åt provincialläkare för sjukbesök; JV2 29, i anledning af väckta förslag om förändrade anordningar i trafiken å Statens jernvägar, ändring i derför gällande taxa, m. m.; iNs 30, i anledning af motion angående beräkning af bouppteckningsmäns arfvode för uppteckning af fast egendom; M 31, i anledning af motion om lag emot godtyckligt ombyte af tillnamn; JV$ 32, i anledning af motion om bestämmande af vissa vilkor i fråga om rättigheten att utbekomma brandstod; och JV2 34, i anledning af motion angående sättet för verkställande af en kommuns beslut i fråga om hundskatt. Ridderskapet och Adeln. S D. Företogs val af sex Revisorer för att, ä Ridderskapet och Adelns vägnar, deltaga uti innevarande års revision af Stats-, Rankooch Riksgäldsverkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: Grefve af Ugglas, Carl Ludvig Fredrik, f. d. Öfverste; Friherre von Essen, Hans Henrik, Bruksegare; Friherre Hermelin, David, Possessionat; Herr Lagerberg, Sven Adolf, Kapiten i Kongl. Maj:ts Flotta; Herr Bergenstråle, Claes, Kapiten; och Herr von Kraemer, Anders Robert, Major. S. D. Upplästes de hos Rikets Ständers Elektorer för utseende af Rikets Ständers Justitie-ombudsman och hans Suppleant den 20 dennes hållna protokoll, hvaraf inhemtades, att till Justitie-ombudsman blifvit utsedd förutvarande Justitieombudsmannen, Advokatfiskal, Riddaren af Kongl Maj:ts Nordstjerne-orden, Nils August Fröman, samt att Expeditions-chefen, Riddaren af Kongl.
5:o B malte Revisorers Berättelse^ angående Allmän Magazinslnrättriingeris räkenskaper och förvaltning» 6:0 i T yon Hartmansdorffs, August, dew i dennas på bordet lagde Memorial, aB5 [ Den 5 Fehr ilar ii. 271 gående'1 Stånds., och UtskottsCanzelliernes aflöning. Allmänna Besvärsoch Ekonomie Utskottet : Det af Kongl. Maj:t till Riksens Ständer Öfverlemilade, och den 29 sistlidne Januarii på bordet lagde, förslag till allmän stadga för fattigvården i Riket och tiggeriers hämmande, samt flen i Nåder förordiiacle Cömmittés i ämnet afgifne underdåniga Betänkande; jemte Herr voii Hartmansdorff?., Åugust» rörande samma ämn® denna dag afgifne yttrande. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomie Utskotten: Kongl. Maj:ts den 29 sistlidne Januari! på bordet lagde Nådiga proposition till Riksens Ständer, om antagande af en författning, angående förändring eller utdömande af Vattenverk, som genom uppdämning skada jord, ellet5 hindra dess odling. Banco Utskottet s Riksens Ständers Revisorers åren 1820 oclj 1822 afgifne Berättelser, rörande BancoVerkets tillstånd och förvaltning. Expeditions Utskottet: Herr Brummers, Carl Magnus, den 29 sistlidne Januarii på bordet lagde Mentorp Den 5 Fehruarii» angående en förändrad redaction af Bihanget till RiksStåndens Protocoll, Ut supra, S. D. Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUtskottets den 3o sistlidne Januarii afgifne och den i dennes på bordet lagde Memorial, angående upplåtande af SecretaUtskottsSalen åt BevillningsUtskottet. Ut supra. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 3 qvart till 8 om altonen. In fidem Protocolli* O. J. Lagerheim.
Fastighet har Utskottet åter ansett lämpll» gast kunna indelas i följande Fyra Classer, nemligen*. a) Jordbruket ä Landet med allt hvad dit enligt 1, 2, 3, 4, 5 och 6 Morn. i 3 §. ii Art. af nu gällande Bevillnings Förordning kan hänföras och med derstädes utmärkte undantag; b) Hus och Jord i Städerna; c) Bergverken jemte derunder begripne Grufvor, Masugnar, Bruk* och Manufacturiet Bevilln.-TJtsiottets Betaniande N.o 7. 15 och allehanda andra dylika Verk och Inrättningar, samt , d) Mjöloch Sägqvarnat, Walkoch Stampverk, så val som skattlagde Fiskerier, hvilka innefattas under Hemmanens skattläggningar, eller såsom husbehofs-inrättningar i senare tider tillkommit* Emot den så kallade Minimi-Tariffen har vid denna, liksom sistlidne Riksdag, blifvit anmärkt, att densamma vöre föga förenlig med Taxeringsmännens rätt och pligt, att efter Ed och Samvete bestämma värdet å Fastigheter; men Utskottet har ansett ett sådant bestämmande genom Tariff nödigt, såsom norm för Bevillningens beräkning och utgående af Jordbruket å landet, samt hyser för öfiigt den tankan, att Taxeringsvärden i allmänhet nu mera blifvit så stadgade, och grunderne för bedöman^ det så tillgänglige, att denna Tariff bör kunna tillämpas med så billigt afseende på verkliga värdet, att någon skälig anmärkning deremot knappt torde förekomma. Den af en Motionair såsom nyttig ifrågasatte Maximi-Tariff har Utskottet deremot ansett, hvarken af behofvet påkallad eller använd» bär; och torde Utskottet alltså få föreslås riG Bevilln.'-TJ t skottets BhUnkande N-.o j'. 3:0
Sedan flere ledamöter begärt votering, upplästes och godkändes följande voteringspropos.: »Den som bifaller Stats-Utsk:ts hemställan i 8:de punkten af Utlåtit N:o 53, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. denna hemställan och bifaller K. M:ts framställning om beviljande af medel för anställning af länsarkitekter». Voteringen företogs härefter, och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja—62. Frih. Liljencrantz, Johan: Med det här föreslagna anslaget till Postverket sammanhänga åtskilliga anmärkningsvärda förhållanden, som äro förtjenta af R. o. Ad:ns uppmärksamhet. Hvad särskildt beträffar K. Mits Propos., så kan jag icke neka Den 10 Mars f. m 227 till, att jag finnér det besynnerligt, att K. M:t ansett lämpligt att äska en förhöjning af 500,000 rdr i Postverkets stat, utan att uppgifva någon anledning, hvarföre Postverket skulle kräfva detta anslag. Jag vill dock icke fästa'mig vid anslagssummans belopp, utan öfvergå till en annan sida af frågan, nemi. huruvida icke R. St:r böra bestämma Postverkets stat lika väl som andra embetsverks. För andra verk finnas af R. St:r pröfvade och godkända stater, men sådant är icke förhållandet med Postverket. K. M:t utfärdade 1863 ny instruktion för Postverket och höjde dervid ganska betydligt flera posltjenstemäns löner. En sådan maktfullkomlighet har hittills rörande Postverket tillkommit K. M:t, men jag hemställer, om det icke vore skäl, att R. St:r, hvilkas tid ganska ofta upptages af voteringar ang:de högst obetydliga utgiftsposter (såsom t. ex. då R. o. Ad. för några dagar sedan skulle besluta om 3Ch rdrs löneförhöjning åt en vaktmästare vid Ingeniörkåren), något mer än hittills tillse, att icke ett så stort belopp af statsmedlen, som 2 millioner, af K. M:t godtyckligt disponeras.
Vore det m ö j - hufvudet under gossmössan o c h det oförfärade hjärtat under den rutiga ulstern har med tillhjälp ligt för en resande af kött o c h blod att taga lofaf en tillräcklig portion af företagsamhet och mod, ven af Phileas Fogg i Jules V e m e s r o m a n? Frå- gan dryftades, beräkningar anställdes, o c h slutlide klingande skälen i plånboken naturligtvis ej gen erbjöd sig egaren af den ofvan nämnda tidatt förglömma, gått i land med hvad h o n företagit o c h rest ensam, till o c h med utan koffert ningen, som dagligen utkommer med jordklotet afbildadt å ömse sidor o m frihetsgudinnans stod, jorden rundt på 72 dagar! att bekosta resan för ett par oförfärade fruntimmer, s o m vore villiga att praktiskt bevisa möjligheten af en resa jorden rundt på mindre än 80 dagar, vintertiden till på köpet. Vilkoret var, att ett fruntimmer skulle resa österut, ett annat vesterut, o c h att de skulle åtaga sig resans mödor o c h ansvar på egen hand, ensamma, sålunda styrkande det djärfva påståendet, att en i frihetens luft uppma fostrad ung amerikanska är i stånd att sköta sig \ ILpI) är vårens månad, går in öfver norsjälf under alla förhållanden. diska bygder, har med den och en sydDetta var något, som passade för Nellie Bly. Hon mottog anbudet o c h reste österut, den uppligare vår för den italienska nationen randats gående solen till mötes i likhet med Phileas Fogg, en tid af rik åminnelse — åminnelsen af en medan den andra kvinliga resanden styrde kosan af dess störste söner, en af alla tiders snillvesterut. Huru Nellie Bly ur denna täfling gick rikaste diktare, Dante Ällighi&amp;ri, och af den ut med en lysande seger, det känner nu hela världen.
Beträffande åter inqvarteringen i Göteborg, fastställdes i nåder en tariff, efter hvilken garnisonen derstädes ägde uppbära inqvarterings-ersättning i kontant, att, jemte hvad 1841 års Inqvarterings-ordning i öfrigt innehåller, lända lill efterrättelse från oell med den tid, då gällande kontrakt om inqvarteringen i nämnde stad, efter föregången behörig uppsägning, komtne alt upphöra. 35:o af den 18 April 1845, angående Krigskollegii Arlilleri-afdelnings skulder för inköp af Mariebergs egendom (164). 1845 den 30 April föredragen och vederbörande till kännedom och behörig verkställighet meddelad. 3©:o af den 22 April 1845, angående regleringen af planpenningar m. in. (167). 1846 den 14 Januari föredragen; och, med bifall till Rikets Ständers underdåniga anhållan, blef, i fråga om planpenningars beräknande vid Uplands, Södermanlands, Jönköpings, Kronobergs och Calmare Regementen, den af Rikets Ständer begärda nådiga Förklaring öfver Kongl. Brefvet den 28 Oktober 1817 i nåder meddelad. 7T.o af den 22 April 1845, angående en förändring i utgörandet af beväringsskyldighet?!! å Gottland (170). 1845 den 24 Oktober föredragen och i nåder bifallen, hvarom Landshöfdingen på Gottland anbefalldes att utfärda Kungörelse.
Den farhåga, man hittills hyst för inrättningen af Ministrar, hvilka ensamme skola svara för de till deras befattning hörande ärender, och derjemte hafva inseende öfver de särskildte Publique Verk, hvilka närmast deraf bero, synes Kongl. Maj:t lätteligen böra vika för känslan af det närvarande behofvet, för tidens allmänna efterdöme, för nödvändigheten att i möjligaste måtto sammanbinda den verkställande Magtens åtgärder och bereda densamma ett tillfälle att, för bristande drift eller underlåtne skyldigheter i någon af Förvaltningens grenar, endast hafva en man att derföre till ansvar ställa, utan att genom detta ansvars fördelning på flere, förlama den farhåga, det bör väcka. Kongl. Majit har äfven trott, att Svenska Folkets rättigheter äro lika bevarade genom en Stats-Minister, som genom en Stats-Secreterare eller annan föredragande, och att det enda, det äger rätt att fordra, är, att den senares ansvarighet inför Nationen för sina rådslag blir på den förstnämnde öfverflyttad. Det är af dessa anledningar Kongl. Majit föreslår en förändrad redaction, grundad på upprättandet af Sex Stats-Ministrar samt ett nytt sätt för ärendernes beredning och föredragning, af 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 och 38 §§ af Regerings-Formen, såsom en följd hvaraf 11 och 15 §§ helt och hållet skulle utgå. Kongl. Majit har ansett, att till antalet af de i 35 § Regerings-Formen upptagne Embetsoch Tjenstemän, hvilka innehafva förtroendesysslor, borde läggas Advocat-Fiscaler, alla de Personer, som utgöra eller höra till den så kallade Landt-Regeringen, Cheferne för alle sådane Verk och Inrättningar, som af Konungen utnäm - Bilaga B till Mern. 505 nas, äfvensom samtlige Embetsoch Tjenstemännen i Konungens Canzli och dess Departementer. Anledningen härtill igenfinnes tillräckligen uti det närmare samband, som förehar desse Tjenstemän med den verkställande Magten.
Men – då är det väl inte så noga om det kommer åstad i dag eller i morgon? – Åh ne–ej. Men, hvad vill du? – Jag vill tala med dig, kan du väl förstå. Jag har ju hundrade saker att säga och fråga om. Kom låt oss gå inåt skogen litet. Han hoppade raskt öfver diket och räckte handen utemot henne. Vill du? – Men så måste vi tala hela tiden ... Tack! — Åh, min fot! – Trampade jag dig? gjorde jag dig illa? – Visst trampade du mig. Hon såg mycket lidande ut. Nå, never mind! Bara der ingen ser oss, du? Han vände sig om. Inte en själ att ögna. Hvad är det för något ondt i det förresten, att vi gå ut i skogen? Det har vi då gjort hundrade gånger. Inne i skogen, så långt från vägen, att de inte längre kunde se den, medan de gingo sakta – mycket sakta –, började han allvarligt och tvekande: – Alice! – vill du lofva mig en sak? – Hvad då? Han tog båda hennes händer, bedjande: Att jag slipper för officiel förlofning. – Men Georg – man kan då väl inte? Jag menar, man måste väl vara förlofvad? – Nej! – det är der ingen lag om, det jag vet. Naturligtvis skall alla menniskor, under de tre veckor det lyses för oss från predikstolen, veta, att jag tänker gifta mig med dig, men förr kan jag inte inse, att de har med det att göra. – Jag tycker du har rätt, förstås. Men hvad skall de andra säga, tror du? – Hvad de behagar. Hvad angår det oss? Var nu förnuftig, Alice, och tänk litet. — Tänk bara, du! – Jag skulle aldrig kunna förmå mig bara att kyssa dig, när någon såg det – det skulle synas mig en profanation Och gjorde jag inte det, så blef det förstås skvaller och prat, om hur kallsinniga vi voro. Nej, nej, det blef vämjeligt ... – Men, entre nous hon såg på honom med hufvudet på sned – småleende – och klippte med ögonen mot solen. – Vill du låta bli att kokettera, unge. Så vet du ju jag inte kan tala en smula förnuft. Och det var vi ju så bra i tagen med nu
Föräldrarne uppnå sina afsikter, utan att plåga barnen med för mycket tvång, och när de finna något att klandra, kunna de undvika ovänlighet och stränghet. Hela stammen vakar också öfver de enskilda barnen och låter dem förstå sitt ogillande eller bifall, allt efter som de förtjäna det. Det är märkvärdigt, att den indianska uppfostran kan utveckla en sådan egenskap som själfbeherskning, men just för denna dygd äro indianerna berömda. Enligt Lumholz (» Bland människoätare ») lär förhållandet, vara ungefär detsamma i Nordqueensland: » de svartas barn äro icke så dåliga, som man skulle tro efter den uppfostran, de få. » Det, som naturfolkens barn ha att lära, består till stor del i praktiska färdigheter. Teoretisk undervisning tager aldrig där så mycken tid, att den bringar barnen till ett lefnadssätt, som icke passar för deras lefnadsålder. Men likaväl saknas icke teori. När lä- rare och elev äro hågade, berättar den förre ett eller annat, som närmast kan vara att tänka på. Medan en indiankvinna håller på att flå en hjort, kan hennes son få lust att veta något om, hur man bär sig åt, då man jagar ett sådant djur, eller hurudant lif det för i skogen o. s. v. Så kommer fadern; han har ingenting att göra, men om jakten vet han noga besked och likaså om hjorten, och intet är honom kärare än att prata med barnen på lediga stunder. När hjorten är flådd, vet gossen mer om hjort och jakt än förr. Till och med skolgång saknas icke helt och hållet. Sålunda berättar den tyske upptäcktsresanden Jung om en slags skola hos sydaustralierna. En gammal man samlar ihop pojkarne i sin stam och lär dem klättra, kasta spjut o. s. v., han berättar dem om djurens vanor och undervisar dem i ordning och själfbeherskning. En gammal kvinna lär flickorna bygga hyddor, binda nät o. s. v. Aleuterna hade också fordom egna skolmä- stare. Innan de ryska prestema kommo, funnos alltid i byarne minst en eller två gamla män, som ansågo sig särskildt kallade att uppfostra barnen.
Då protokoll blifvit inför Regerings-rätten justeradt och af Protokolls-sekreteraren uuderskrifvet, bestyrke den ledamot, som främst i Regerings-rätten sitter, genom sin underskrift, att de justerade besluteu äro rätt införda. 44 Kongl. Maj:ls Nåd. Skrifvelse JVf 54. Utdrag af Protokollet öfver Juslitie-Departements-drenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stals-Rådet å Stockholms Slott Tisdagen den 25 November 1856 i närvaro af: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-Ministern Gunther, Hans Excellens, Herr Siats-Ministern för Utrikes ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist. Hans Excellens Ilerr Justitie-Stats-Ministern anmälte i underdånighet: Att sedan Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning den SiH nästlidne Juni, af Rikets Ständers underdåniga skrivelser den 5 November 1854, angående beredande af förslag dels till lag angående naturalisation af utländske män, dels ock lill särskild stadga för behandling af en del regerings-ärenden, för den händelse att af Rikets sednast församlade Ständer till behandling vid innevarande riksmöte antagne förslag till grundlags-stadganden i dessa ämnen skulle varda slutligen bi fallne, i nåder anbefallt utarbetandet af berörde utaf Rikets Ständer önskade förslag; så hade, till åtlydnad häraf, nu mera blifvit upprättade ej mindre »Förslag till lag, angående ordningen och vilkoren för utländsk mans upptagande till Svensk medborgare», än äfven »Förslag till Stadga för Regerings-rätten», hvilka förslag jemväl i Stats-rådet undergått förberedande granskning. Efter uppläsande af dessa förslag, sådane de finnas vid detta protokoll fogade, behagade Kongl. Maj:t, efter Herr Juslitie-Stats-ministerns jemte
StatsUlstottet hemställer detta Riksens Högloft. Ständer wördsamligen. Stockholm den 25 Januari! 18 Pä Högloft. RidderPä Högwordige Preste stopet och Adelns LeStänders Ledamöters damöters wägnar: wägnar: (.'ises klemmA. 1'ti. VVeiUmsn. Pä Wällofl. BogarePä Hederwärda Bonde SländetS Ledamöters Ständers Ledamöters wägnar: wägnar: l7srk I^anäberZ. Joksn LricLkn. K. Lröäoliuk." Herr Dett 27 Januarlk. 1247 Herr v. lantingshausen, ^lbfeckit, förklarade sig ej hafwa nägot akt påminna wid det begärda uppfkofwet med Plena, häldjt det tillkommer Herr Gre wen oä) LandtMarstalken att utfäkta dagarne lill Nidderstapkt och Adelriö sammankomster Lik, wäl ifall nägot mäl fkulle wrdra ätgärd af Plena, borde tillfälle dertill icke fattas, hwarföre Herr Grefwe» wille föreflä att plenum hwar 8:de bag mätte hällas. Herr Grefwe» och LandtMarfkakken hem, stälde till Höglost. Ridderffapet och Adeln om den stulle wilia medgiswa, akt nu nästa Mändag blefwe Plenum, hwarelrer be öfriga dagorne af weck m ble^we fri för Ukfkotteks rakning. Sedan ater Mändagen derpä ett Plenum och dek öfriga af ben följande weckan afwen fritt. Sälunda hoppades Herr Grefwen och LandtMarikalken att Urstotlek skulle erhälla tillräckelig arbetstid. Hans Excellens Herr Grefwe lluutk utbad sig sälvm Ledamot af StatsUtffottet fä förklara, bet han trodde UtTottrt böra finna sig wäl belättt, om det erhö»e 5 dagar i ben ena och lika mänga i den följande weckan för filt arbete.
Utmärkta halsdukar af nyaste mode och bästa kvalitet från Englands förnämsta fabrik. Svampar. Mycket stort och välsorteradt lager af utmärkta svampar af alla slag till ytterst billiga priser. Ansiktssvamp. Japanesiska saker. Stort urval till mycket låga priser. Alla nyss inkomna, däribland brickor af många nya modeller. mycket låga priser, Rumprydnad. Man låter slipa af en grön rhenvinsflaska till hälften, bronserar den afslipade kanten med något guldbrons, målar på det därigenom uppkomna glaset blommor, landskap eller vapen och har så en vacker blomvas. H u s k u r e r. Vintern med sina gråkalla dagar är nu kommen med sitt följe af snufva, röda händer, blå näsa m. fl. attributer. Många läsarinnor skola därför säkert med glädje mottaga följande huskurer mot de små obehag den kalla årstiden för mången brukar medföra. Till lindring af röd näsa använder man en salva beredd på följande sätt. Man tager 20 gr. zinksalva, 5 gr. risstärkelse och 2 gr. finpulveriseradt svafvel, blandar dessa ingredienser till en fin, jämn salva och bestryker näsan därmed på kvällen. På morgonen tvättar man huden med ljumt vatten, och efter torkningen ingnider man den ytterligare med rent rismjöl, så att all fuktighet är borta. 1 1 O) I • r&gt; • Den nya svenska Handväfapparaten d till stoppning af duktyg, strumpor m. m. En ytterst nyttig, hållbar och praktisk artikel. Öfver 500 olika slags A t r a p p e r, många passande till juldekorationer och jullotterier. Också andra sorters dekorationer till julgran etc. Dessutom en mängd andra till julen passande saker. OBS. r&gt; 8 O &gt; f&gt; O) 1 Försäljningen af dessa varor Jakobsgatan 1 8, 1 tr. u p p. i Percy F. Luck &amp; C:is Handelsaktiebolag. SI Mot röda händer, som förorsakats af kyla, använder man om aftnarne, innan man går till sängs, en ingnidning med varm glycerin och tvättar sig sedan på dagen aldrig kort före innan man går ut eller utsätter sig för någon temperaturvexling.