Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets utlåtande, N:o 163, i anledning af Kongl. Majrts nådiga skrilvelse om anvisandet af ett serskildt kreditiv till betäckande af kostnaderna för de rustningar, som af närvarande politiska förhållanden kunna påkallas; hvilket utlåtande bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets utlåtande N:o 124, angående regleringen af utgifterna under riksstatens åttonde lvufvudtitel. Borgareståndet lät bero vitt ingressen, samt 10, 11 och 54 punkterna, jemte en till sistnämnde punkt hörande tabell, återremitterade 45 punkten, samt biföll utlåtandet, N:o 124, till dess öfriga delar, äfvensom, i sammanhang med utlåtandets bifallna 25 punkt, en, vid föredragning af Stats-utskottets utlåtande, N:o 125, angående regleringen af utgifterna under riksstatens nionde hufvudtilel, uppskjuten punkt, nemligen den trettonde, till handlingar ne lades. Från Hederv. Bonde-ståndet. Föredrogs Stats-utskottets sedan den 6 dennes på bordet hvilande utlåtande N:o 148, i anledning af erhållna återremisser å betänkan - Prot.-utdrag den 40 Maj 4848. 349 det N:o 39, angående regleringen af utgifterna under riks-statens ^andra hu fvudl itel. Utskollels yttranden, i anledning af gjorda anmärkningar vid inledningen samt l:sta punkten, jemte icke återremitterade punkten af betänkandet N:o 39, fann Ståndet ej föranleda till någon åtgärd. a:clra punkten bifölls. Vid 5:te och loxle punkterna vidblef Ståndet sitt förut fattade beslut; och vid medståndens beslut i fråga om ia:te punkten lät Ståndet bero. S. D. Då uu ånyo föredrogs Stats-utskottets den 6 dennes bordlagda utlåtande N:o 1/fg, i anledning af erbållne återremisser å betänkandet N:o 73, angående regleringen af utgifieroe under riks-stalens fjerde liufvudtilel, lät
2/1 sk. å hvarje tunna, vara lika billig som för Löntatagare fördelaktig; men hvad angår bestämmandet af denna Spannmåls värde i penningar, tror jag hvad Utskottet dervid föreslagit, om uppgörande af ett medium af liera års Markegångar, icke här vara det rätta, emedan desamma kunna nog betydligt - variera, och ändamålet egenteligenär att bibehålla lönerna vid ett efter tidernas omskiften beräknadt värde; jag anser derföre för det rättaste, att alltid det sednaste årets Markegång tages till grund för nämnda Spannmåls förvandling i penningar. Men en annan i Utskottets Betänkande förekommande omständighet har i synnerhet fästat min uppmärksamhet.! Icke utan förundran har jag funnit vara föreslaget: att de Embetsoch Tjenstemän, hvilke komma att åtnjuta Lönförhöjning å stat, så framt de tillika uppbära Löner å Indragningsstaten, skola antingen till viss del eller ock helt och hållet förlora de sednare. Jag hade icke bort förmoda, att det kunnat undfalla Utskottet , till hvad grad ett generelt och ovilkorligt stadgande kunds föranleda, ej mindre till verklig orättvisa och känbart lidande för en mängd Embets - Den 2 Juli. e. m. ook Tjenstemän, än äfven i (Jerå Tjeristhefattningar till oreda och villervalla. Ut-, skottet kan icke hafva glömt, att allmänna Indragningsstaten utgöres icke endast af sädana Emhetsoch Tjenstemän,- hvilke, frikallade fran ali tjenstgöring, endast afvakta en placering på stat, för att lemna de löner, sorn de på Indragningsstaten nppbä-, pa ; Utsk-ottet liar sig säkerligen val bekant, att på Indragnings-staten' äfven manga sädane Embets-qch Tjenstemän äro uppförde, sorn, jemte ägande andra sysslor och Löner'på stat, bibehålla de Embeten och Tjenster, som blifvit till framdeles Indragning uppförde , men likväl icke kunna indragning underkastas, så länge deras innehafvare fortfara alt göra tjenst, eller tills] de derifrån afgå.
Totala beloppet af de Stats - Verket, till Stats-utgifternas bestridande af Riksens Ständer vid denna Riksdag anslagna inkomser, och sorn i Riks-Staten upptagas, Llifver således: Ordinarie Inkomster - 1,687,420, 26. 7, Tull-, Post-, .Chartae-Sigillataaoch Husbebofs Bränvins Brännings - Medel - 1,717,349- 14- 5- Samt bidrag af Allmänna Bevillningen till Stats-bristens fyllande, inberäknad en del af Tandt-Tull s - ersättningen och hela Bränvins,-Comsumtions-afgiften - 1,420,000. Tillsammans 4,824,769. 41, — 2:0 Stats-Verkets utgifter hafva, genom de af Riksens Ständer vid denna Riksdag fattade beslut, på nedannämode Hufvud-Titlär undergått följande förändringar: Första Hufvud titeln innefattar Kongl. Hofoch Slots-Staterna. På denna Hufvud-Titel häfva följande tillökningar blifvit beviljade, nämligen: I Eders Kongl. Majus Hof-Stats Summa - 50,000. Till meublers inköp och reparation i de Kongl, rummen - 5,000. —. Transport R:d 55,000, Hand - Den 4 Augusti Transport R:d 55,000. __ Handpenfiingar till Hennes Majit Drottningen - 10,000. —_ Förhöjning i Hans Kongl, Höghets Hertigen af Södermanland , Ätats-Summa 33>333> 16, Förhöjning i Flennes Kongl. Höghets Prinsessan Sophia Albertinas Stats-Summa 12,000. Till Hö-Transporter för Kongl, Hof-Stallet 1,000, — •
Man har således icke något skäl att blott på grund af det höjda beloppet afslå Utslcs tillstyrkande. Utsk. bar tillstyrkt ett lån af 100,000 Rdr mot 4 proc. ränta, men har aldeles icke satt i fråga någon räntefrihet för detta kapital. Det är endast ett understöd af 1 proc. om året, om man anser den vanliga räntan vara 5 proc. Enl. upgift består den kommun som här är i fråga af J91-| mantal, och då der troligen icke finnas många herremän, så är det kanske många hundra jordbrukare som äro interessenter i detta företag. För att nu erhålla ett lån till företagets fullbordande, skulle de nödgas alla sammanträda til! gemensam bolagsstämma för att öfverenskomma om den säkerhet de kunde erbjuda för lånet. Redan häri synes mig ligga ett skäl för Staten att mellankomma med sin kredit, isynnerhet som Staten har den lyckan att alltid kunna återtaga dessa medel, hvilket en enskild icke skulle bunna. Jag har åtskilliga gånger genomrest denna trakt och alltid hört omtalas de stora förhoppningar man fäste vid detta företags utförande. Om man såsom Gr. Sparre antydde skulle vänta en Riksdagsperiod för att erhålla en K. Propos. i frågan, så förlorade man 3 år, under hvilka man icke hade någon nytta af det redan nedlagda arbetet. R. Sl:r skulle genom bifall till förslaget endast ådraga sig en kostnad af 1,000 Rdr Bko årligen d. v. s. skillnaden mellan den ränta som af låntagarne skulle erhållas och den som Staten sjelf skulle få betala. 1 allmänhet anser jag, att alla understöd, som lemnäs åt kommuner, böra vara lån och icke anslag utan återbelalnings-skyIdighet, och då här är fråga om ett lån, hvarmed Staten kan utan någon större upoffring befordra ett stort företag, så anser jag att man bör bevilja detsamma. Hr Björnstjerna, Job. Magnus: Jag upträder för att tillstyrka R. o. Ad. att antaga StatsUtsk:s förslag, men ämnar icke uprepa de många skäl, som redan af åtskilliga talare här blifvit anförda.
Comp. jemte de öfriga bankirfirmor, som voro participanter i consortium, erhållit uppdrag att med Fullmägtige öfverenskomma angående optionsrätten för det med nämnda consortium sednast afslutade jernvägslån; dels jemväl att ordföranden i Skandinaviska Kreditaktie-bolaget i Göteborg, medelst telegram af denna dag, underrättat att nämnda bolags verkställande direktör vore stadd på resa till hufvudstaden i anledning af, bland annat, den väckta frågan om en tillfällig försträckning åt Riksgäldskontoret. Till delegerade, som borde med vederbörande underhandla angående de sålunda gjorda anbuden, utsågo Fullmägtige deputerade för låneärendena, nemligen Majoren Wolffelt och Grosshandlaren Berg samt dessutom Fullmägtiges ordförande Friherre Tersmeden, Kapitenen Hierta och Riksarkivarien Nordström. Vid nästa derefter, den 8 December hållna sammanträde föredrogs en från Heinemann inkommen skrifvelse, deruti han tillkännagaf sig af consortium hafva erhållit uppdrag att underhandla med Fullmägtige om utsträckande af sednaste jernvägslånets optionstid till 1865 års slut på sådant sätt att consortium skulle få öfvertaga optionen under samma tid delvis eller hel och hållen, och, i hvilketdera fall som helst, utan Aufgeld. Liqviden skulle lemnäs genom tre månaders vexlar och kuponerna borde, enär lånet vore stäldt i Engelsk valuta, göras betalbara till en bestämd kurs i Hamburg och Frankfurt am Main. I sammanhang med detta erbjudande framställde Heinemann jemväl det förslag, att Riksgäldskontoret skulle ega från 1865 års början, mot procents provision, i sex temligen lika delar, med mellantider af en månad, indraga 500,000 Pund Sterling i tre månaders vexlar, ställda på J. Henry Schröder & Comp. i London. Vid förfallotiderna skulle Riksgälds-kontotet visserligen vara skyldigt att betäcka dessa vexlar, men det skulle likväl på Riksgälds-kontoret få bero, att under årets lopp Stats-Utskottets Utlåtande J\/s 29.
Ingen tilläte sig personligen förolämpande uttryck, sker det, pröfwe Ständer, huruwida den Ledamot, som sälunda sig förgätt, mä as Landt-Marskalken eller SländetS Taleman erhälla tjenlig föreställning och warning, eller, om fåken bör behandlas enligt 78 §, eller ork aldeles förfalla. §- 5i. I en skrift böra ej flera mäl af olika beskaffenhet sammandragas. Icke eller ma ett Memorial, som flera än en Ledamot underskrifwit, emoktagas, med mindre det är leknadk as Stänkers Ledamöter, fran Dm 2i December. izzz frän något Stift, Stad eller Län, och sadan orkö angelägenheter beträffar. §> 52. Utaf alla Memorial, ssm äro af den egenskap att de lill »agor Riksens Ständers Utskott böra re» mittcras, skola Fyra exemplar till Ständer ingifwas; hwsraf ctt aflämnas till Utskottet, och de öfriga, tvid tillkännagifwande as beslutet om remitz, tillsiällcS Med»Sländen. §. ;z Enär ett ämne sluteligcn skall asgöraö, bora al» la dertill hörande handlingar »plasas, sä framt nä» gon Slänt.kS Ledamot sädant ästimdae. Ej mä något mäl kill slutelig: afgörande företagas förr, än Landt» Marskalk och Taleman först inhämtat, huruwida Ständer anser öfwerläggningm fulländad, hwarefter Propositionen susteead framstall.s. Beswaras Propositionen med Ja, mä mäl erindringar derwid i tjenliga ordalag göras, men ingen försöka ark Beflutet genom ny öswerläggmng upriswa. Beswaras Pro» positionen med Za, blandadt med naara Nej, elter twärconi, och de , som öswerrösiade äro, ej begära votering, läte de, om dem sä godt synes, sin särffil» ba mening i Pcotocollet aulckna; knjiuandcs sädant dem ej i något fall sörwägras.
9 Utskotten hafva vidare inhemtat, att, jemlikt Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegii den 4 Mars 1825 till Konungens samtlige Befallningshafvande utfärdade Circulaire, Kongl. Maj:t, i anledning af Rikets år 1823 församlade JStanders i underdånighet gjorda hemställan om åtskilliga tilläggningar uti ofvannämnde Kongl. Bref af den 25 November 1802, förordnat, att, i den händelse, då något lagligt och gällande hinder emot grusoch sandhemtning å in egor och hagar pröfvades förekomma, så att den icke utan verklig skada för joadegaren der kunde ske, samt dessa väglagningsämnen icke eller å skog och utmark för väglotts-egare funnos att tillgå på det lämpliga afstånd eller af den beskaffenhet, att de kunde begagnas, Härads-Rätten egde, på väglottsegarens begäran, efter i vederbörandes närvaro föregången undersökning , bestämma, hvarest och på hvad sätt, å inegor och hagar, sand och grus tjenligast oell till minsta skada för jordegaren linge, emot utsatt skälig ersättning åt honom af väglotts-egaren, afhemtas. Detta allt hafva Utskotten tagit i öfvervägande; och ehuru hvarken af motionen eller något af de ofvanåberopade Kongl. Brefven, angående sandtägt i den så kallade Stallåsen , kunnat tillförlitligen utredas , huruvida denna ås är belägen å kungsgårdens utmark eller inegor; likväl och då, i förra fallet, genom lag och allmänna författningar, nemligen 25 Cap, 12 §. ByggningaBalken oell Kongl. Brefvet den 25 November 1802, kungjordt genom Kongl.
St Lulea Eif och dell andra åt Öster till Calix El", af hvilka den förra så val till dess större farbarhet sqm förde L gtigare lägenheter till nya anläggningar bör föredragas, ehuru den sednare i framtiden äfven kan blifva af stor vigdt. I anledning häraf föreslår Herr Biuhr, att hos Kongl* Majit i underdånighet begära, det ett tjenligt Masugns ställe med nödigt Skogs-fång måtte på deri stödra Cqmmunications-Linien utses och en Masugn på allmän bekostnad uppbyggas, samt att en tjenlig transports väg öfver Land föranstaltas från Gellivare till Luleå Ejf, och denna Eif medelst upprensnings samt hamnställens och last-, nings-platseis utsynande, göres beqväm för båtfart i stort, hvarunder tillika lämpligä vattenfall, Nybygges lägenheteroch Skogstrakter borde för framtida anläggningar utses och afsättas; till hvilket allt en Fond af 50,000 R;dr Banco före-. slas att efter bahof utgå och användas. Herr af Robsons Memorial innehåller för* nämligist en framställning af de vigtiga fördelar, Sijrn Bergverks Näringen i Norrbottens Län, grundad pa Malm från Gellivare, skulle medföra orten och det allmänna, men att, innan detta kan bringas i verkställighet, flere förberedande åtgärder mäste förutgå, örn framgången skall kunna, med sannolikhet beräknas: Sta t * - U ts k ot t e ts Be t ä n k a n d e ri. 15 i Bland de (vanne påtänkta och möjliga Communications Leder från Gellivare, är väl den åt Calix, genom redan föregången undersökning 11a. g >rlunda känd, men fort än de ll företrädesvis Valjes, borde också deli andra lied till .Luleå Eif blifva till sill beskaffenhet närmare Utredd, livar före en ytterligare Utförlig Undersökning öfver den samma tiilstyrkes, pa hvilket! sedan användandet af ett till äfventVrs blifvande ähsiag af Stats-Medlen, till befrämjande af Bergs-Käringens uppkomst i Norrbottens Län, måtte grunda sig.
Den uppläsning af Ril^s St:ns protutdr., hvilken nyss är gjord, skulle möjligen föranleda mig lill den förmodan, att äfven BondeSt. hade ämnat bevilja 696,000 frdr, och att det är genom misskrifning som 666,666 rrdr 3?. sk. blifvit upptagna; ty prot.- utdr., som nu af Ridd.Secretm upplästes, innehåller tydligen, att det gamla eller hittills utgående anslaget beviljades, och det har utgjort 696,000 rrdr. Det är således troligt, att BondeSt. haft samma mening, som R. o. Ad. samt PresteSt. ; men den saken är nu förhi. Hvad den sednare frågan om de 22,5oo rrdrna angår, har jag intet annat att säga, än hvad jag yttrade från början. Jag önskade nemi. att denna fråga skulle skiljas från den, som R. o. Ad. nu redan afgjort. Jag kan då ej finna annat, än att detta anslag är af 3 Stånd afgjordt, nemi. af BorgareSt., PresteSt. samt R. o, Ad., hvilka alla hafva anslagit beloppet till Krigs-collegii deparlementer. På sådan grund hemställer jag, om icke Hr Frih. o. Landtm, skulle vilja fråga Ståndet, huruvida det icke anser frågan redan vara genom 3 Stånds beslut afgjord, hvadan ali fråga om voterts-propos. derom bör förfalla. Hr Frih. o. Landtm, upprepade, i anledn. af Hr von Hartmansdorffs nu gjorda anmärkn. det yttrande han nyss afgifvit, att, sedan StatsUtsk. förklarat frågan om rotefrihets-medlen vara genom tre Stånds beslut afgjord, och då de upplästa prot.utdrZn icke vore deremot stridande, Hr Landtm, ansåg sig genom 69 §:n Reg.Ftn vara förhindrad att framställa någon propos, i afseende på votering om denna fråga. Frih, Sprengtporten:
Enligt N. N. Hypotheks-förenings vid allmänt sammanträde oss lemnade fullmagt, förbinda vi oss härmedelst, i bela Hypotheks-föreningens namn och k dess vägnar, all noggrannt ställa oss till efterrättelse följande af Rikets Ständer stadgade hufvudgrunder för Ilypolheks-föreningar: (införas) Skulle så oförmodadt inträffa, att Rikets Ständers Riksgälds-Contor, genom vår uraktlåtenhet i någon nion att punctuelt fullgöra våra genom Riksgälds-Contoret garanterade skuldförbindelser, blefve för någon sådan fordrad t eller tillskyndad t någon utgift af hvad slag den vara må, förklaras Riksgälds-Contoret härigenom berättigadt att, till beredande af fond dertill, genast och utan vårt vidare hörande eller föregånget uppbud, låta genom offentligt utrop försälja erforderligt antal af de, till motsvarande belopp af hvarje Riksgälds-Contorets för N. N. Hypotheks-förenings skuldförbindelse ingångne garantie, såsom säkerhet derföre aflemnade, i n tecknade reservfondsobligationer; erkännande derjemte Hypotheks-föreningens förbindelse, att vid anfordran fullt utbetala till så väl capital som ränta allt hvad RiksgäldsContoret genom dess, oss meddelade garantie, blifvit nödsakadt utbetala och icke genom de pantsatte reservfonds-obligationernes realiserande kan utbekomma. N. N. dvn (datum). På N. N. Hypotheks-förenings vägnar. (underskrifter). Härjemte bör vara bilagd Hypotheks-föreningens vid allmänt sammanträde utfärdade fullmagt för Directionen att ofvanstående förbindelse i Föreningens namn och å dess vägnar utfärda. Utskottet har slutligen trott sig böra till Rikets Ständers bepröfvande aflemna förslag till den garantie, som Fullmägtige i Riksgälds-Contoret ega att å Hypotheks-föreningarnes utfärdande skuldförbindelser meddela, och får således härtill föreslå följande Formulaire: Enligt Sveriges Rikes Ständers, vid allmän Riksdag, oss, deras Full Bihang till R. St.
Efter jag nu har ordet, kan jag icke underlåta att fästa 11. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att den diskussion, som i dag ägt runi, säkert varit särdeles välkommen för Ilr von Hartmansdorff, sorn ock framdeles icke lärer underlåta att vända sig densamma lill nytta, enär Hrr Gripenstedt och Akerman nu lenmat den värde ledamoten eli kraftigt handtag uti sin opposition mot den K. propos. örn den nya kriminallagens antagande, dä bemälde 2:ne Hrr på eli hånfullt sätt uppträdt emot den sats jag framstält, och hvilken är densamma som förekommer i den nya lagen, hvars antagande af Ständerna samme Hrr redan tillstyrkt. Hr Gr. o. Land tm. yttrade att, såsom följd af 1111 ifrågavar. motions omedelbara sammanhang med en förut af Ilr Cederschjöld väckt och afR. 0. Ad. till Statssamt Allm. Resv.-o. Ekon.-Utskm remitterad motion, diskussionen 1111 vändt sig 0111 begge molionerncs innehåll; men att då den nu föredragna motionen syntes böra remitteras till annat Utsk., än Hr Cedersehjölds nyssberörde förut väckta motion, Hr Landtm, hade för afsigt att framställa särskilda propos:r i afseende på remitterandet af de nu i hvartdera ämnet afgifne yttranden. Hr Cederschjöld: .lag hemställer vördsamt, huruvida icke detta kan undvikas 0111 motionen blir remitterad lill alla 3 Utskm Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- 0. Ekon.-Ulsk:n, hvarom jag vördsamt anhåller. Frih. Raab: Jag tager 111ig friheten hemställa till Hr Cederschjöld, huruvida det icke kan vara tillfyllestgörande 0111 denna motion remitteras till samma Utsk. som den föregå le, helst den står i omedelbart samband med densamma, och då Hr Cederschjöld lunsig bekant att Utsk. är oförhindradi att meddela sig med de öfriga Utskm. Hr Cederschjöld:
Lades till handlingarne. i2:te punkten, ang:de anslag till befästningarne i Stockholms skärgård. Lades till handlingarne, med förklarande, att R. o. Ad. vidblef sitt i detta ämne förut fattade beslut. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Gr. Posse, Fredr. Salomon, och Hr Prytz, Lars Adolph, hvilka i anseende till embetsgöromål, nödgades lemna riksdagen för längre lid, anhöllo att, med bibehållande af deras riksdamannarätt, blifva entledigade från sina befattningar såsom ledamöter i Bevilln. Utsk. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att i deras nästa sammanträde välja nya ledamöter i Bevilln.Ulsk. efter Gr. Posse och Hr Prytz. Lades på hordet nedannämnde från Utsk:n inkomne ullålm, mern. och betänkm, nemi. från Stats-Utskottct: N:o 78, i anledn. af väckta motioner om beredande af aflöning för en vice Bibliothekarie vid K.. Bibliotheket. N:o 79, i anledn. af väckte motioner om anslag för en gång lill inköp af instrumentalier ro. m. för trenne navigationsskolor ; N:o 80, i anledn. af K. M:s nåd. framställning om afskrifning af eller ersättning för åtskilliga dels på öfverskotten af statsverkets inkomster anordnade, dels från K. Statscont. af under händer hafvande medel bestridda utgifter; N:o 81, i anledn. af Kronofogden A. G.
1 Ris 24 8 Tryck-, olimmad 1 Ris 3f och i Packor . 24 IO Velin-, anses värde och tull5< procent högre ä i 3 n 38 Bil. t. Exp.-Utshs försl, t. und, skrif. Tullvä rdc ■I (Qvantitet fö Tullberäkningen. 1 Införsels Tull. Utförsels Tull. Papper: samma sorter a vanlig tillverkning Guld-, SilfverTurkiskt och alli annat tryckt, figureradt, färgadt eller må- iadt, ej specifiIO ceradt , , . 1 Ris 3 l6 5 i5 Paradiskorn 1 # I 6 Pelsverk eller Pelterier: Oberedda: «4 12 Björnhudar 1 styck. Pelsverk: oberedda: Bock-, Get-, taroch Lammskinn, mer eller mindre klippta, se Hudar och Skinn. Bil. t. Exp.-Utsk:s Jörsl. t. und. skrif. N.-o 386. 39 (Qvantitet för Införsels Utförsels TullvUrde. TullberäkTull. Tull. ningen. Pelsverk eller Pelterier: Oberedda: 6 45 Hillerskinn IO’ Ej specificerade Beredda: mer eller mindre, eller betade och hopsydda , alla slag, förtullas med 5o procents förhöjning uti den för 100 Rdr V. 10 1 4o Bil. t. Exp.-Utsk:s försl. t. und. skrif. Qvantitet föi TullberäkTull yäj:de. Införsels Tull. U tförsels Tull. ningen. oberedda här ofvan utsatta Tull. Pennor, Skrif-: 5 Oberedda Äkta, oinfattade och infattade . 1 # 1 Fri a Fri 0 o a 2 2C> 12 Oäkta, Glas. Andra slag Persiko-k arnor Perukmakare-arbeten Pimpsten Piphufvuden: Af Sjöskum , omonterade monterade Fri 12 2 Pennor, Blyerts-, se Blyertspennor. Perkal, se Väfnader af Ylle. Perlegryn, se Gryn.
Fran Allmänna Besvärsoch Ekonomie!)'tskottet 1 F) Af den ig sistlidne Fehrnarii, i anledning af väckte frågor så väl om upphörande af frikallelsen för Ridderskapet och Adeln från deltagande med Borgerskapet uti kostnaderne för deras Hus och Tomter i Städerne till Kyrko-? FrestSkoleoch RectorsBostälIs-byggnaders samt öfrige StadsEgendomar ålagde skyldighet ter, som ock derom, att de onera, hvilka till-? höra Gårdsägare bland Städernes Borgerskap, måtte utsiräckas lill alla Fastighetsägare i Städerne utan undantag. 2) Af den S dennes, öfver det af Kongl. TahellCommissionen aflenmade sammandrag af TabellVerket för sednast förflutne qvincjuee* Dm 16 Junii }. »«. pium jemte förslag till ändringar och förbät» triugar uti Tabellernes framtida inrättning. 3) Af sar,irna dag, innefattande förslag till jemkning emellan RiksStånden i deras fattade beslut, rörande frågan om skyldigheten att afskala barken å utsynte pkar. Vi supra. S D. Då nu å nyo föredrogs Statssamt Ali* manna Besvärspqh EkonomieUtskotfens dep 8 dennes afgitne, samt den if i samma månad på bordet lagde, Utlåtande j anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens den 26 sistlidr.e April meddeldte Betänkande öfver Kongl. Mstpt? Nådiga proposition, angående särskilte ansfalters vidtagande, till förekom-? mande af stegring i priset å d?t grofva brödet i Hufvudstaden; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit flen 4 si$tlidne Maji af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottens ifrågavarande Utlå<j lande borde läggas til!
Enär någon införsel icke lärer ega rum af konstgjorda Mineralvatten, hvilkas tillverkning dessutom i den höga transportkostnaden hafva allt behöfligt skydd, och det icke kan vara lämpligt att för statsintradens skull fördyra inkommande naturliga mineralvatten, såsom i allmänhet afsedda endast för sanitära ändamål, anse komiterade väl, att tullfrihet bör för denna artikel medgifvas; men då den år 1862 gifvit en inkomst af 5,815 Rdr, hemställes likväl, att, innan fullkomlig afgiftsfrihet inträder, tullen, som nu utgör 10 öre pr kanna, må för åren 1865 och 1866 nednedsättas till och utgå med 5 öre. Af kådämnen eger tullfrihet redan rum för Ambra; Asfalt; Assa foetida, med vilkor som för apoteksvaror; Beck och Beckolja; Bernsten; Drakblod; Gummi gutta, äfvensom för Gummi elasticum eller Kautschuk och Gutta percha; Storax, såsom apoteksvaror samt Tjära, Tjärbärma och Vraktjära; — och för öfriga med relativt låga tullafgifter belagda sådana ämnen hafva komiterade ansett tullfrihet skäligen kunna, likasom i Tyska Tullförenigstraktaten medgifvas, nemligen för Kopaive-, Peruvianskoch annan nativ Balsam; Gallipot; Gummi lacca och annan ej specificerad Gummi; Harpoes och Harts; Kopal; Mastix; Sandarak; Schellack, och Terpentin. Ljus. Mineral vatten. Kådor. 64 Latrits, Lakrits har sig åsatt en tull i Svenska taxan af 8 öre och i tariffen Lakritsrot.