Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Gemensamma sådana svårigheter voro dels den tunnel, som till en längd af 1,850 fot måste sprängas i närheten af sjön Rinnen, dels jemväl den till 117,532 kubikfamnar beräknade bankfyllningen öfver sjön Werrnelens norra ända; hvarförutan å Nilsbylinien mellan sjöarne Wisten och Fryken förekomme en tunnelsprängning af icke mindre än 4,110 fots längd, för hvilket arbetes fullbordande ansågs åtgå en tid af 3J å 3| år, under det att de öfriga arbetena borde kunna under loppet af 3 år medhinnas, derest icke någon del af första arbetsårets sommar ginge förlorad; hemställando styrelsen att den för hela arbetet beräknade kostnadssumman måtte fördelas att utgå på 3 år, med en tredjedel det första, hälften det andra och en sjettedel det tredje arbetsåret, samt att, om förhållandena dertill skulle föranleda, första årets anslag i afräkning på det tredje måtte förökas med 500,000 R:dr. I den underdåniga skrifvelse, som Rikets Ständer vid sistlidna riksdag afläto angående då beviljade anslag till jernvägsbyggnader, begärde Rikets Ständer att, innan Proposition om anslag till fortsättande af arbetena på Statens stambanor kommo att vid innevarande riksdag aflåtas, vederbörande kommuner måtte på förhand varda i laga ordning hörde, huruvida do ville kostnadsfritt afstå den jord, som för dessa anläggningars fortsättande och fullbordande erfordrades.
"Här skall du få lukta på finska citroner", stötte han polackens näsa oppåt så häftigt, att denne för ett ögonblick blef alldeles förvirrad. Emellertid gick Matts, lugnt, som om ingenting förefallit, fram till det lilla fönstret och kastade blicken åt slottsfjärden. Hans ögon fick ett underligt uttryck. "Voj, perkele", sade han halfhögt och vände sig om för att gå, men nu rusade Raborsky med knuten näfve emot honom, för att slå till. "Pojke", sade lugnt den just ej mycket långe, men så mycket bastantare finnen, "icke har jag tid att leka med dig nu." Derpå grep han tag i den framrusande polacken och kastade den spenslige mannen in ibland den hop knektar, som rusade till. Hastigt omringade desse nu Matti, och hindrade honom ifrån att, som han ernat, skynda till dörren. "Ge rum, eller slår jag armar och ben af er. Är det tid nu med pojkupptåg? Ser ni inte att hertigens flotta seglar in på fjärden derborta." "Åh, prata aldrig dumheter; tro ej du narrar oss att släppa dig lös. Hertigen skulle visst komma sjövägen, då Arvid Eriksson har hela flottan i sin makt." I detsamma ryckte Enevald Fincke opp dörren: "På er post, gossar, nu ha vi fienden här." Fru Ebba hade gjort Stålarm uppmärksam på de ankommande fartygen, och begge insågo genast huru saken förhöll sig. Lif och rörelse förspordes på alla håll i slottet. Snart var manskapet från staden inkalladt. En liflig verksamhet råder en stund öfverallt, men sedan allt blifvit ordnadt på förberedt sätt, börjar det hela vinna ett slags yttre lugn, ehuru hvarje hjerta ännu klappar fortare än vanligt. Från skeppen höras trumpetstötar. En parlamentär nalkas i en slup, han uppmanar slottet att gifva sig; men föraktfullt afslås detta. Och Carl, för klok att utsätta sina små fartyg för elden från slottet, beslöt att aflägsna faran genom manövrerande. Troppar landsattes, och genom låtsade anfall på andra håll, narrades Stålarm att, jemte en del af krigsfolket, lemna slottet.
Inf. Tu Banko t. 11: (i r sk. r. R:dr sk. r. 1 32 Wettar, lampoch ljusWerklyg för slöjderne och handlverkerierne, ej specificerade Win *) 1 skålp. 100 K: dr v. 5 20 — 1 32 Win draf, torr . 1 lisp. — 6 24 — Windrufvor 1 skålp. — 6 12 — Winsten, rå eller renad 1 skålp. — 8 — 36 — Winslenssall 1 skålp. — 3 6 32 Wisund Wäfnad er: Då. hela ytan utgöres af silke, bör väfnader:, ehuru frånsidan utvisar bomull , lulibehandlas såsom helsiden. 1 skålp. 3 25 30 andra slag Shawlar, Sliawletter och andra Dukar, äfvensom genom fasonering lill förkläden utmärkta tyger Halfsiden-, eller af silke till större elier mindre del blandadt med bomull, lin, ull eller andra ämnen: Alngods: 1 skålp. 1 skålp. 4 5 10 Felh och Peluche 1 skålp. 1 10 12 2 24 andra slag Shawlar, Shawleller och andra Dukar, äfvensom genom fasonering till förkläden utmärkta tyger Bomulls-: Alngods: St. Skrifvelse, .V.-o 1-16. Tullvärde. Qvantitet för Tullberäkn. Inf. Tull. Banko. R:dr 3 sk. r. Wäfhader: Bomulls-: Alngods: Gaze, Halflinon, Musslin, Nettelduk, Dimity, Batist, Sticktyg eller Piqué samt alla genom väfnadssättet faconerade, ej specificerade 1 skålp.
Om man antager, att dessa elever blifva sannt religiöst bildade och kunniga qvinnor, hvad är väl naturligare, än att genom dessa lärarinnor sedermera en bättre anda sprides i våra flickskolor. Denna väg anser jag vara den rätta; hvaremot man genom inrättande af en eller två normalskolor visserligen kan erhålla ett begrepp om, huru sådana skolor böra vara beskaffade, men deraf likväl icke någon egentlig eller annan fördel än för en särskild orts innebyggare kan dragas, ty alla derifrån aflägse belägne trakter kunna icke deraf komma i åtnjutande. Hvad Hr Cederschjöld åsyftat, anser jag således lämpligast vinnas genom utvidgning af nuv:de seminarium. Hr von Ehrenheim: Jag instämmer till alla delar uti den af Gr. af Ugglas uttalade åsigt. Det skulle nemi., efter mitt förmenande, vara en verklig olycka, om staten skiljde qvjnnans uppfostran från hemmet. Det är för hemmet qvinnan bör bildas; och alltså vinnes hennes uppfostran bäst i hemmet. Alt, på sätt en föreg:de talare föreslagit, skilja den religiösa uppfostran från den öfriga bildningen, låter sig verkligen icke heller utföra, enär dessa båda uppfostringsgrenar för qvinnan hafva det närmaste sammanhang med hvarandra. Med temlig säkerhet kan ock antagas, att en lång skilsmessa från hemmet komme att inverka skadligt på deri unga qvinnan. Afven jag eger kännedom om de stora svårigheterna för modrarne att kunna gifva sina döttrar en riktig uppfostran; men en allvarlig vilja kan, då den verkligen finnes, undanrödja många hinder. Den 22 Augusti f. m. 87 Ett förslag, som är förkastligt ur moralisk synpunkt, måste äfven vara det ur ekonomisk, samt bör åtminstone icke af R. St:r understödjas. Jag kan på dessa skäl icke annat än motsätta mig det af Hr Bohnstedt nu framställda förslag. Hr Bohnstedt: De invändningar, jag nu sednare hört göras mot statsbidrag för publika flickskolor, torde till en ej ringa del vara föranledda af den föreställningen, att dessa flickskolor skulle vara statsskolor, dit man vore tvungen att skicka sina döttrar.
Dunckers enka Maria Charlotta Tudérus; gifven Haga Slott den 12 Juni 1851; och 3:o angående väckt fråga om försäljning af en kronan tillhörig tomt i Malmö; gifven Haga Slott den 12 Juni 1851; S. D. Efter förnyad föredragning återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Stats-Utskottets utlåtande N:o 158, angående ett lån för uppbyggandet af den nedbrunna kyrkan i Lidköping. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets utlåtanden: N:o 156, angående statsanslag till upprätthållande af den Arméens pensionskassa åliggande pensionering; bifölls. N:o 157, angående ett lån för Domkyrkans i Wexiö utvidgning och reparation; bifölls; och N:o 158, angående ett lån för uppbyggande af den nedbrunna kyrkan i Lidköping; återremitterades. S. D. Beslöts, att delgifva Stats-Utskottet en af Herr Norin anmäld återkallelse af sin motion om utbetalning till Söderhamn af serskilda års uti Statskontoret icke lyftade, enligt Kongl. Brefvet den 19 Maj 1836, staden beviljade räntebidrag. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets utlåtanden och memorial: 334 Prot.-Vtdrag den 18 Juni 1851. N:o 40, i anledning af Anders Pehrssons i Holmerud ansökning om ersättning för en genom vådeld förlorad sedel å 500 r:dr; bifölls. N:o 41, öfver väckt motion, angående förändrade grunder för pensionering af Bankens tjenstemän, m. fl.; bifölls; och N:o 42, i anledning af erhållen återremiss å memorialet N:o 36; tades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets: Memorial, N:o 107, angående minskning af Utskottets Kansli-personal; lades till handlingarne.
Thenne Förteckning stallutwifa Säljarens och Köparens naum tillika med then summa, för hwilken Fastigheten fäld blifwit; och mä therina Förteckning icke borrttagas förr än then upbjudna jorden lagständen är. Täger rrägyr thetia Rättens yffenleliga Inslag borrt, börtz Kugn shaler. Iv eZxikler 2. Z. Jorda-Balken. Alord, Hus och Tomt i Staden, som säljes, stall yck inom irenne mänader, sedan köp slutat ar, offenteliga wid öpna dörrar ä Rädstufwu Tre Mändagar upbjndas, fyra weckor ernellan hwart Upbrrd. Försummas thetia ware Lag samma som om Upbud ä jord ä Landet sagdt ar. Faller Helgedag in ä Upbudsdagz tä fullföljes Upbud nästa Mändag cherester. Kommsr ej klander ä thet köp inom tolf weckor ifrän tredje Upbudet, ware thet tä lagständet, och sedan fri-r stilling gifwen är, stall thet med Rattens Fastebref bekräftas. Ej mä Fastebref utgifwas i Staden, förr än Säljaren sjelf eller genom Fullmägtig, inför Rätten handsträckning gjort hafwer och tilstätt köpeskilling gen betald wara, K Kastebrefwet stall nämnas, hurri mänga alnar then Gärd eller Tomt ar bred och lang, sä ock i hwilket quarter och fjerding, och emellan hwilka gator och gränder, then belägen är. Om stifta, och gäfwv ware Lag samina. IV. giller s. §. Isröa.-Balken. Nu kan stattejord utom börd saljas; är thel Kronoställe, gange som härom särskilt stadgadt är; är thet Frälseskatte, hembjuoe thel honom som frälserätt therä ager inom Trenne Mannder efter första Nauder, och hasme han magt then jord at lösa, och sevan Lagfarten fullfölja lata som sagdt är.
Jemte det Utskottet, i anledning häraf, bordt upplysa, att Kansiist-tjensteu vid Fullmäktiges Expedition, på grund af Rikets sednast församlade Ständers beslut, är vorden indragen, får Utskottet, hvad beträffar Under-styrelsens Expedition, hvars tjenstemanna-personal utgöres af en Sekreterare, en Notarie och en Kanslist, erinra, hurusom det stadgande, hvarom här är fråga, vid sednaste riksdag vidlogs i ändamål att kunna vid verket fästa personer med den större skicklighet, sota mäste förutsättas hos den, sorn aflagt högre examen, än den för inträdes vinnande i Banken mest vanliga eller kameral-examen; Och då Utskottet ansett sig desto mindre ega skäl att i detta sä nyligen meddelade stadgande tillstyrka någon ändring för hvad angår Kanslist-befattningen vid Under-styrelsens Expedition, som innehafvare!! deraf, enligt gällande instruktion, är pligtig alt, vid förfall för Notarien, dennes tjenst öfvertaga och bestrida, föranlåtes Utskottet hemställa, 3:o att Riksdags-fullinäktigen Pehr Ostmans omförmäida motion ej må lill någon åtgärd föranleda. Enligt särskildt gifven föreskrift åligger det Chefen för Kassa-afdelningen att ställa borgen eller annan säkerhet för 4,000 R:dr Bauko af den uppbörd, sorn i och för nämnde befattning honom anförtros.
Under den 18 sistledne Augusti har Kongl. Mant OH med. delat Sin, sä wäl pä Hemliga Utskottets, som Slats-Rädets underdäniga tillstyrkan grundade Nädiga Proposition, samt tilt Swea RikeS Kron. Prins föreslagit Prins Läri-^r ävowL k»«i4Lvoi-rL, Furste af Ponte Corvo. Listigt tacksamme för Kongl. Maj.ts hulda om. sorger, och det Nädiga afseende, Kongl. Maj:t täckts göra pä Swensta Folkets högt yttrade röst, samt fullkomligt öfwertygade om HanS DurchlauchtighetS utmärkta egenskaper och dygder, hafwe Wi enhälligt stadnat i det bestutalt .§z6. Den 12 Nowember. »välja och utkora Högbemälte Furste, Prins Jotton ^vi-ius till Swea Rikes Kron. Prins, enligt as Ost uprättad och underfkrifwen Wal Act af den 21 Augusti, I sammanhang härmed och efter meddelan. det af Hans Kongl. Höghets förklarade sam. lycke, att emot de af OH föreskrifne wilkor äta. ga Sig det Honom updragne dyra kall, hafwe Wi, gemensamt med Kongl. Maj.t faststält den Succestivns. Ordning, hwarefter Hans Kongl. Höghets, Prins manliga Bröstarfwingar skola äga rätt till Sweriges Lbron.. Sedan Hans Kongl. Höghet före Desi an. komst till Swerige upsyllt de med Walet till Swea Rikes Kron PrinS förbundna wilkor, och Wi, efter Desi hitkomst, den Zl October emot. tagit Desi afgifna Nädiga Försäkran, hafwe Wi den 5 Nowember aflagt Wär Hyllnings. Ed ät Hans Kongl. Höghet, som i följd af Kongl. Mastts Adoptions.Act kallat Sig exnl. hwilket allt pä Drottningholm och i Stockholm blifwit förrättadt, sedan Kongl. Maj.t r
Af den i 1849 års räkenskap ännu balanserade Svenska Postverkets fordran hos det Norska för åren 1815, 1816 och 1817, 16,485 R:dr 34 sk. 2 rst., har den 19 December 1850 ett belopp af 8,798 Rdr 4 sk. 11 rst. blifvit till Svenska postkassan inbetaldt, och är återstoden 7,687 R:dr 29 sk. 3 rst., enligt Eders Kongl. Maj.ts nådiga bref af den 30 Oktober sistnämnde år, i samma års hufvudbok afskrifven; hvadan denna balans numera utur räkenskapen försvunnit. Den å postångfartyget Nordstjernans mascliineri och pannor år 1849 verkställda reparation har icke, såsom Revisorerne antagit, blifvit af Postverkets styrelse förordnad och kontrakt derom med Ingeniören Keiller afslutadt på grund af en besigtning, deri endast Postverkets ombud och Keiller deltagit, utan är det hos styrelsen förvarade besigtningsinstrument, efter inhändigandet hvaraf, beslutet om de nödiga ansedda reparationerna fattades, och Kapitenlöjtnanten Ramstén erhöll uppdrag att om deras verkställande med Keiller afsluta kontrakt, undertecknadt ej allenast af bemälte tvänne personer, utan jemväl af Kapitenén vid Eders Kongl. Maj:ts Flotta von Diedrichs och Kapitenlöjtnanten vid samma Flottas Konstruktionscorps, Braune, hvilka till berörde besigtningsförrättning voro af Stationsbefälhafvaren i Götheborg förordnade. Det af Revisorerne omnämnda belopp af 200 R:dr, sorn genom missummering i en af Keiller ingifven reqvisition hade kommit honom för ofvanberörde reparationsarbete för mycket till godo, har redan, på sätt Revisorerne ock tillkännagifvit, blifvit postkassan under sistlidet är godtgjordt, och är i 1850 års hufvudbok behörigen debiteradt och redovisadt. Beträffande Revisorernes anmärkning vid det till Kapitenen von
M:s be räkning utgöra 477,083 R:dr 10 sk., af hvilken återstod kunde bestämmas en summa af 384,249 R:dr -40 sk., att, under egen titel flottans underhåll, å riksstaten uppföras, samt uti den sålunda i gamla anslaget till flottans underhåll och nybyggnad uppkomma en nedsättning af 93,433 R:dr 24 sk., så hafva Rikets Ständer funnit sig böra i så måtto biträda E. K. M:ts berörde nådiga framställning, att Rikets Ständer ansett rubriken flottans underhåll och nxybyggnad böra delas i 2:ne, deraf den ena kunde benämnas flottans underhåll och den andra flottans nybyggnad, i följd hvaraf och efter pröfning af de summor, Rikets Ständer funnit böra hänföras till den ena eller andra af dessa rubriker, Rikets Ständer beslutat, att den i nu gällande riksstat upptagna rubrik flottans underhåll och nybyggnad må delas i 2:ne och benämnas den ena flottans underhåll, samt den andra flottans nybyggnad; att under den förra, eller flottans underhåll uppföres ett årligt anslag af 397,115 R:dr 8 sk., derunder inberäknade de 3,000 R:dr, hvilka Rikets Ständer, enligt hvad i underdånig skrifvelse den 8 innevarande månad blifvit anmäldt, upptagit å underhalls-staten såsom ersättning för indragne arrenden af kompanichefsboställen m. m., äfvensom 3,000 tunnor spanmål efter förslagspris 18,000 R:dr sami de till exspektans-staten för närvarande utgående 9,393 R:dr, ocb att under rubriken flottans nybyggnad upptages å riksstaten ett årligt anslag af 108,000 R:dr. Expeditions-Utskottets Förslag lill und. Vidare har E. K.
Jag säger, att man genom ett sådant stadgande mera motverkar dueller än genom att bestraffa aftal, ehvad jag drar mig tillbaka eller icke. Hr Brakel, Mauritz: Jag skulle för min del icke hafva motsatt mig straffbestämmelserne i föreg:de g, så vida jag icke an sett dem bestämdt onyttiga; ty om en person med hederskänsla får en utmaning, så anger han icke utmanaren, utan duellen kommer att ega rum; och skulle motsatta förhållandet inträffa, så utmanar man på ett sådant sätt, att den utmanade icke kan draga sig tillkaka, eller ock blir han åtminstone i allmänna opinionen stämplad såsom ärelös. På samma sätt tror jag det är likgiltigt om denna g anteges eller icke, ty om 2.-ne personer, 2:ne sekundanter upgöra afialet, så tror jag icke att någon åklagare kan finnas, utan den saken går helt lyst och stilla tillväga, och, försonas icke parterne, blir duellen fullbordad. Möjligen torde ett enda skäl finnas för bibehållandet af denna g. sådan den af Utsk:t är föreslagen, och det är, att om dessa personer hafva någon, som hyser hat eller afund till dem samt går och spionerar, så skulle det vara möjligt för denne att ställa till någon slags chikan. Vi hafva, Gudnås, sett,' att det handt en och annan gång i vårt fädernesland och, för att undvika detta medel för personer, som stå utom oss, anser jag att g:n gerna kati bibehållas. IV. H. 23 Den 24 Mars e. m. Hr Carleson: Det är sannolikt föga värdt att vidare tala om denna fråga, emedan hvar och en redan torde hafva bestämt sin mening. Jag vill endast, i ani. af Gr. Sparres yttrande, anmärka, att det är den skilnad mellan aftal vid duell och vid annat slagsmål, att aftalet ingår såsom väsendtligt kännetecken i karakteren af duellen, men deremot icke i karakteren af annat slagsmål. Hvad beträffar den omständigheten att Gr.
Hr Frih. o. Landtm, anmodade Hrr Elecforer att innan denna veckas slut sammanträda, ej mindre för att utse nya ledamöter så väl efter ofvannämnda herrar, som efter Hr Lagerstråle, Gustaf Rudolph, hvilken denna förmiddag afsagt sig sin plats i Allm. Besvärsoch Ekon.LJtsk., än ock för att utse en ledamot i StatsUtsk., en ledamot i Bevilln.- Ulsk. och en ledamot i Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk, att inträda i nämnda Utsk. under den ledighet, som blifvit beviljad åt Hr von Troil, Emil, från den 8 instundande Juni och åt Gr. Posse, Fredr. Salomon, samt Hr von Rosen, Georg, från och med morgondagen. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 11 om aftonen. In fidem prolocolli, F. O. Silfverstolpe. Fre» D e 11 Qp M s j Fredagen den 29 Maj i84o. Plenum kl. g f. m. Justerades 5 prol.utrlr. för den 27 dennes. Justerades pleni-prot:n för den 16 dennes f. och e. 111. Föredrogs ånyo Bevilln.Utskts den i5 och 20 dennes på bordet lagda betänk. N:o 12, angtde grunderna för den blifvande allin, bevillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf. Hr Sandelhjelm, Paill, hade inlemnat ettså lydande anförande: Bevilln.Utsk:s betänk. N:o 12, angrde grunderna förden blifvande allm. bevillningen samt föreskrifterna för tillämpningen deraf, föranleder, efter mitt omdöme, till åtskilliga anmärkn:r, så val i det förra, som i det sednare hänseendet; och jag utber mig nu vördsamt att få derom yttra mina tankar. Såsom inledning torde mig tillåtas förutsända några reflexioner, förklarande det begrepp jag hyser om grundlagsenliga sättet att vid riksdagarna utöfva Svenska folkets sjelfbeskattningsrätt.
Län: ”1 flere afseenden skulle det vara af ”vigt, om allmänheten erhölle rättighet att ”efter behag till Lån-Contoiret inleverera stör”re eller mindre del af det Silfver och Guld, ”sorn det är Banco-Styrelsen ålagdt att, dels ”ovilkorligt årligen, och dels på vissa vilkor ”uppköpa till förstärkande af Bankens reela ”Fond. Det torde måhända vara ömtåligt ”alt vidröra den omständighet, huruvida det ”nu mera, efter Sveriges förändrade Geografiska läge, må kunna anses i mer eller ”mindre grad vådligt, att på en enda punkt ”sammanhopa alla Bankens redbarheter; hvar - 20 Eanco-Utskottets Betänkande N.o 5 g. ”före man ock, utan allt afseende härå, en”dast vill fästa uppmärksamheten på den ”omständighet, att, genom en sådan tillåtelse för allmänheten, Banken skulle ega för”monen icke allenast af en lindrigare trans”portkostnad för de ädla metaller, som från ”Utrikes och från de Götheborg kringliggande Inrikes orter kunde komma att afleve”reras, utan ock, just i följd deraf, en betydlig underlättnad för sjelfva uppköpet. ”Om således Directionen skulle anförtros ett ”uppdrag af ifrågavarande beskaffenhet, borde likväl detsamma inskränka sig till den ”åtgärd att emottaga och i sin säkra vård ”förvara de inlemnade ädla metallerne, samt deröfver utfärda behörig Depositions-Attest, ”hvilken, vid företeende i Banken, komme att ”gälla på lika sätt som om metallerne vore ”i Bankens egna hvalf inlagda; Banco-Sty”relsen alltid ensamt förbehållet att afsluta ”vilkoren före lveranserne, samt meddela förskott, då sådana kunna komma i fråga.”
Den, som anser, att, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, införselstullen för alla andra fartyg, utländska, med tillbehör, än strandade och såsom vrak sålda, bör bibehållas vid 23 R:dr för hvarje 100 R:dr af köpesumman, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna tull att nedsättas till 20 R:dr. 23:o. Den, som vill, att, på sätt tre Stånd beslutat, rubriken (fartyg, utländska, med tillbehör) strandade och såsom vrak sålda, förblifver oförändrad, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, tillägges dervid: »äfvensom sjöskadade, hvilka genom vederbörligt besigtnings-instrument förklaras så odugliga, att de med vrak kunna jeroföras.» Utskottets förslag, att nedsätta införselstullen å filar från 6 till 4 sk. skålpundet samt i rubriken tillägga »och raspar», har vunnit Presteoch BorgareStåndens bifall, hvaremot Ridder skalet och Adeln samt Bonde-Ståndet vidblifvit gällande tullbestämmelse. Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet inbjudas att med de båda öfriga Stånden förena sig om godkännande af Utskottets ifrågavarande förslag. I annat fall torde följande omröstningar böra ega rum: 24:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, att nedsätta införselstullen å filar från 6 till 4 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Bevillnings-Utskottets Memorial, M 14, 21 Vinner Nej, bibehålles denna tull vid 6 sk. skålpundet. 25:o. Den, som gillar Utskottets förslag, att i rubriken filar tillägga »och raspar», röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer detta tillägg icke att i rubriken filar intagas.
I följd hvaraf och sedan det öfver voteringen särskildt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Ridderskapet och Adeln således, med afslag å Utskottens Utlåtande, antagit det af Grefve Horn framställde förslag. 9? Den 22 Februarii e. m. Justerades 20 ProtocollsUtdrag för den 19 dennes f. och e. ni. Upplästes nedannämnde från Utskotten inkomne Memorial och Utlåtanden, nemi. Från StatsUtskottet: Af den 16 dennes: N:o 4°6. I fråga om att uppbörden af åtskillige förvaltande Verks inkomster böra af Statsverket öfvertagas emot erläggande till samma Verk af bestämda årsanslag, m. m. Angående åtskilliga omständigheter hörande till RiksBokslutet. Frän BancoUtskottet: Af den 12 dennes: N:o 121. Öfver anmärkningar vid Utskottets af de trenne öfriga RiksStånden bifallna Memorial N:o 100, med förslag till reglernentariska föi’eskrifter om Låns meddelande från Banken, mot pant af tackjern. Af den 16 dennes: Med förslag angående några uti BancoRcglcmentet erforderliga närmare bestämmelser i samband med den af Rikets Ständer beslutade Uppoch Utlåning. Frän Lagutskottet: Af den 16 dennes: N:o 166. I anledning af Remiss å StatsUtskottets Utlåtande N:o 372 öfver Herr Hjertås motion om stadgande, att fi’ågor om åter - Den 22 Februarii e. m. 9* [betalningsoch ersättnings-skyldighet emellan Kongl. Maj:t och Kronan, å ena, samt enskilde personer, å andra sidan, ej få häilsk ju tas till Gode Mäns afgörande, utan ovilkorligen höra vid Laga Domstol upptagas och afdömas. Lades på hordet.