Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 89, i anledning af väckta motioner, rörande skjutsnings-besväret, hvarvid Utskottets yttranden, pag. 16, i fråga om skjuts-legans förhöjning, vid landt-gästgifverierna och i städerna, afslogos; Ståndet lät bero vid hvad Utskottet hemställt, i anledning af motion om båtsmäns förskaffande sjöledes, samt lade till handlingarne hänvisningen vid slutet till Allmänna Besvärsoch Elconomi-Utskottets Betänkande, N:o 71; och i öfriga delar blef Betänkandet, N:o 89, af Ståndet gilladt. S. D. Föredrogos ånyo Höglofl. Ridderskapet och Adelns, Högv. Preste-Ståndets och Hederv. Bonde-Ståndets meddelade inbjudningar till Borgare-Ståndet, det första Riksståndets genom Protokolls-utdrag den 17 dennes, och de tvänne sednares genom Protokolls-utdrag den 13 nästförutgångne, att instämma uti de särskilda beslut, som bemälda trenne Riks-stånd fattat, i anledning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 79, i fråga om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare i Sverige tillerkände. Borgare-Ståndet förenade sig uti Ridderskapet och Adelns beslut, att Rikets Ständer böra genom underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att at de i landet födde Judar måtte beredas rättighet att, utan Kongl. Maj:ts särskilda tillstånd, få bosätta sig i Prot.-Utdrag den 31 Maj 1854. 239 alla rikets städer; och lades Protokolls-utdragen, angående inbjudningar att instämma i Presteoch Bonde-Ståndens beslut i denna fråga, till handlingarne. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Banko-Utskottets Memorial, N:o 38, med afseende derå, att Hederv.
St:s Bank från en million till en och en half million r:dr b:co, denna fö 1 höjning blifvit af R. St. beslutad, trien detta besluts expedition i vanlig ordning genom nya bancoreglementet skulle tillintetgöra tillämpningen för loppet af året, hvarigenom både fabrikerna skulle gå i mistning 0111 dem anvisadt understöd och banken af dess ränteinkomst; då utassignei ingen med görligaste första så mycket lättare af banken kan verkställas, som den verkligen utelöpande (bancooch riksgälds-) sedelstocken icke utgör nu mer än tjugusju och en half million r:dr och troligen under de första månaderna af året betydligt minskas genom den ingående kronouppbörden; och då en skyndsammare dispositionsrätt af det tillökade creditivet för K. Commerce-co!l:m är så mycket vigtigare, sorn dels af bristande tillgång flera s. k. förlagslån, ehuru för flera år sedan bifallna, icke kunnat ässigneras, dels, vid nu förestående bestämmande af respective fabriksägares vanliga disconteringsrätt, i annan händelse låneprocenten skulle komma att betydligt nedsättas, emedan tillverkningsvärdet betydligen stigit: så får jag vördsamt föreslå, alt den bifallna förhöjningen af Manufactur-discontens creditiv på R. St:s Bank af en half million r:dr b:co måtte, så fort sig göra låter, genom insättning på vederbörandes räkning i desposil.afdelningen ställas lill K. Commerce-collegii disposition, samt und. skrifvelse härom till K. M. afgå och bancofullmäktige erhålla nödiga föreskrifter. Remitterades till BancoUtskottet. Lades på bordet nedannämnda från Utsk:n inkomna betänkt], ullåtm och mem:r, nemi. från Stats-Uts kottet: N:o 416, i anleda, af erhållna återremisser å utlåt.
Det torde likväl destomera varit i sin ordning, att denna framställning vunnit uppmärksamhet, som 1859 och 1860 årens arrendemedel äro till beloppen olika, utan att Revisorerne, af nyssnämnde anledning, varit i tillfälle finna orsaken till denna skiljaktighet. Revisorerne förnya derföre den förut gjorda erinran om räkenskapens ofullständighet härutinnan. Enligt hvad generalräkningen öfver de materialier och instrumentalier, som blifvit använda vid en år 1860 företagen reparation å Drottningholms slott jemte andra Kronans dervarande byggnader, utvisar, hafva åtskilliga förslitna redskap och materialier kasserats och afskrifvits. Då statsanslag åtnjutes, hade det, enligt Revisorernes tanke, varit roed god ordning öfverensstämmande, om i vederbörlig ordning upprättadt besigtningsinstrument legat till grund för nu vidtagna åtgärd, äfvensom att värdet af de utdömda persedlarne^ som bort till den högstbjudande afyttras, kommit lustslotteu till godo, hvilket icke, åtminstone såvidt räkenskapen visar, härvid varit fallet. Denna slottsräkenskap, som hos Kongl. Kammar-rätten granskats utan anmärkning och hvaremot Revisorerne icke heller haft något att erinra, lemnar i afseende på inkomster och utgifter följande redogörelse: Af sistlidne års Revisorer erinrades, hurusom de under revisionsåret influtna ar - § 4. Haga Kongl, lustslott. q o Debet. Uppbörd: Statsanslag Arrenden och hyror 4,500: — 2,374: 25. Från Hans Maj:t Konungens hofförvaltning Balans till år 1861: Skuld T »w 76 Summa 11,963:* 15. Credit. Balans från år 1859: Haga lustpark. id denna räkenskap, sorn hos Kongl. Kammar-rätten granskats utan anmärkning, hafva Revisorerne icke funnit något att erinra. För inkomster och utgifter redogöres sålunda: Debet. Balans från år 1859: Tillgångar Uppbörd: Summa 6,228: 30. — '•184 - Credit Utgifter: Gripsholms Kongl, lustslott.
Brefvet at den 3o Januarii i83o, vid Militaire-Staterne uppbäras af Armeens Pensions-Csssa och Amiralitels-Krigsmans-Cassan, hvarifrån dock, enligt Kongl. Brefvet af den 6 sistl.Julii, är undantagen Begrafningsiijelpen efter afske - Kongl. Maits Nådiga Preposition N:o. 3i. 7 dadé Militaire-Landshöfdingar, hvilken ej tillfaller Ärmeens Pensions-Cassa; beroende det på serskild pröfning, huruvida densamma skall Stats-Verket eller Civil-Statens Pensions-Cassa tillgodokomma; — att Liggetidsbesparingen, enligt högstberörde Reglementen, vid Civil-Staten och Armeen är till deras Peiisions-Cassor öfverlålen, hvaremot Amiralitets-Ki igsmans-Cassan ej åtnjuter någon sådan af de i densamma delaklige Embelsoch Tjenste mäns löner. Förbemälde lönebesparingar, som sålunda blifvit till Pensrons-Gas* sorne öfverlåtne och hvilka tillträdande Enibetsoch Tjenstemän mäste vidkännas, så att de under besparingstiden antingen få tjena med sina förra löner eller ulan lön, om de förut ej innehafva sådan, kunna egentligen betraktas såsom en utgift till dessa Cassör, emot förmonen att dels vid skeende afgång ur tjensten undfå pension, och dels såsom Pénsionaire vid inträffande dödsfall erhålla begrafningshjelp. För de Embeten oell Tjenster, hvilkas innehafvare är o i Pensions-Cassorne delaklige, anser Kgl. Majit derföre, i följd af öfverlåtelse-vilkoren, desse lönebesparingar ej kunna samma Cassör, utan motsvarande ersättning, fråntagas, och kan, vid sådant förhållande, vid Armeen och Flottan, der intet undantag från PensionsCassadelaktigheten eger rum, besparingstiden för högre eller lägre Embeten icke skäligen afskaffas.
Då mäste proposition till bifall å Betänkandet framställas; och när äfven den möttes med svar af Nej, återstod blott proposition till afslag, som bifölls. Antingen skall det ej vara Herr LandtMarskalken tillåtit att fråga Ridderskapet och Adeln, om gjorde anmärkningar rörande UtskottsBetänkanden hindra deras antagande och således föranleda återremiss, eller ock måste derigenom ovilkorligen uppkomma möjlighet af afslag å Betänkandet, utan återremiss, enär Ståndet ej bifaller detsamma. Grefve af Ugglasj Gustaf : Om 56 §. RegeringsFormen innehållit denna ordalydelse: ”Göras dervid (nemligen Utskottens ”Förslag} i Ståndens Plena anmärkningar, ”sorn hindra antagandet;” så skulle jag hafva instämt i Herr Cederskjölds åsigt. 9 H. 10 i46 Den 9 Januari i. Men då der nu står: ”Göras dervid i Stån”dens Plena såclane anmärkningar, som ”hindra antagandet,” och några sådane anmärkningar i afseende på ifrågavarande Betänkande ej blifvit gjorde, finnér jag ej hinder för att utan återremiss förkasta detsamma in totum et tantum. Friherre Cederström: Herr Cederskjöld har, i den discussion han nyss uppläst från 1818 års Riksdag, trott sig visa en motsägelse i hvad jag då och nu yttrat om ifrågavarande tillämpning af Grundlagarne. Men om han närmare tänkt på saken, borde han hafva funnit, att jag tvärtom vid hegge desse tillfällen följt samma grundsatser. Om anmärkningar mot det ifrågakomna Betänkandet vid 1818 års Riksdag ej blifvit gjorde, skulle ej återremiss, utan afslag derå hafva ägt rum. Men då väcktes fråga om ändringar och rättelser i Betänkandet, som påkallade ytterligare utredning och granskning af Utskottet. Här åter är ej fråga om någon rättelse i Betänkandets detailler, utan endast om dess antagande eller förkastande i sin helhet. Sådant var äfven förhållandet med samma ärende vid 1823 års Riksdag, då Betänkandet utan återremiss afslogs. Herr
Det behöfves en så och så stor Summa, den tages lättast ut på det och det sättet, derföre föreslås det sättet. Men jag tror att man bör göra lika mycket afseende deruppå, att bevillningen med billighet fördelas, som deruppå, att den med lätthet utgår, ty annars rättfärdigar man den grundsattsen, att ett godt ändamål rättfärdigar medlen till dess ernående. Herr Tham har sagt, att en Minimi-tabell äf« 53 Den g Julii J. m. ven finnes för Ståderne, emedan hus ej få vår» deras under brandförsäkrings-värdet. Men dervid får jag anmärka, att de fleste hus, åtminstone i Skåne, icke åro brandförsåkrade: åfvenledes har han yttrat, att en Minimi-tabell finnes för andra utskyider, emedan de ej få understiga en viss summa. Då kunde man äfven såga, att för Capitations-aigiften år stadgadt Minimi-tabell, ty den får ej understiga ett visst belopp. En vård Ledamot har ansett inga vådliga följder uppkomma af Minimi-tabellens bibehållande. Detta kan vål vara möjligt, i synnerhet så långe de skattdragande hafva tillfälle, att jemt öka sina skulder, men jag tror att man åfven bör fästa afseende på principen, och ej antaga den, om ock den icke skulle hafva några farliga följ* der. Farligt vill man nu för tiden ej anse, att penninge-förlaget medtages till skada för productionen, genom skatternas ej blott öfverdrift, utan ock oråtta fördelning. Om StatsUtskottet kommer att föreslå någon betydlig minskning år det naturligt, att Minimitabellen blifver mindre tryckande, men den blifver ändå till principen lika orättvis. Jag förenar mig med de flere talare, sorn yttrat sig i likhet med mig, och, yrkande afslag å Utskottets förslag, instämmer jag tillika i Herr von Beckers mening, så vida nemligen procenten behörigen fördelas på alla skattdragande. Likså förenar jag mig med Friherre Cederström, uti dess reservation emot grunderne för bevillningen, emedan jag år af samma tanke, som vid Riksdagen år j 800, att bevillningen bör utgå efter behållen inkomst eller åtminstone af behållen förmögenhet.
Gr. Frölich, Dav., uppläste följande: Redan i mina anföranden d. 14 dennes nedlade jag min protest mot behandlingen af R. St:s lagförslag till inoch utrikes vexlar, och jag hade dervid för afsigt, icke att motsätta mig införandet af inrikes vexlar, utan fast hellre att söka förhindra, i hvad på mig berodde, att R. St., genomett tyst bitall till hvad sorn skett, erkände sig oberättigade att deltaga, enl. 87 § Reg.F., i en sådan lagstiftning för utrikes vexlar, sorn inskränkte sig till vexelrältens fundamentala och öfver liela verlden erkända orubbliga hufvudsatser. Enär likväl H, LagUtsk, med förbiseende af möjligheten och behörigheten att i dess betänk, ofver K, M:s nåd. propos. tillstyrka R, St, att, vid antagandet af inrikes vexellagen, likväl i deras tind. skrifvelse derom uttrycka deras fasta öfvertygelse, att, med undantag af alla de till mäklareordning och nödig pröfvad vexelcontroll hörande ämnen af föränderlig natur (hvarom obestridligen tillhörde K. M. att i oeconomisk väg förordna), R. St. icke ägde att afsäga sig eller att underlåta förbehålla sig deras lagstiftningsrätt i öfrigt för utrikes vexlar, så anser jag det icke vara tili något ändamål ledande att vidare söka förmå de till riksdagens snara afslutande, på hvad vilkor sam helst, skyndande Stånds-. majorileterna att instämma i en sådan opinionsyttring, såsom Den 17 Maj. 189 ingress lill beslutet om inrikes vexellagens antagande, helst ett sådant tillägg lill LagUtskts betänk., hvilken första gången till RiksSltn ingått, icke ulan återremiss kan tili vä— gabringas. Då jag således nödgas låta bero vid LagUtskts ronde inrikes vexellagen afgifna betänk., som jag förmodar R.
Utdr. d. 16 Jan. t84t• svarighels-lagarne för Rikets Sländers fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret, i afseende på lyftningen af det så kallade stora Creditivet. Bifölls. N:'o 114, i fråga om inrättande af ett Juridiskt Institut. Bifölls. N:o 115, i anledning af väckt motion om skyldighet för häktad person, som sakfälles, att ersätta sitt fång-underhåll. Bifölls. N:o 116, i fråga om praescriptions-tiden för utsökande af fordringar hos Statsverket. Återremitterades. N:o 117, i anledning af väckt motion om belöningar af allmänna medel för Krono-beljenter, som visa nit för tjufveriers hämmande. Bifölls. N:o 119, i (råga om inköp för allmänna medel af register till förslaget till allmän Civil-lag. Bifölls. N:o 120, i anledning af väckt motion om inrättande af nya IIof-Rätter och en förändrad indelning af Hof-Rälternes jurisdictioner. Bifölls. N:o 121, i anledning af väckt motion om organiserande af en Advocatcorps på stat. Bifölls. N:o 122, i anledning af väckt motion, dels att på landet må blifva aLt tillgå edsvurne tjenstemän till biträde vid upprättande af juridiska handlingar, dels ock att expeditions-lösen i Domboks-rnäl må upphöra. Bifölls. N:o 123, i anledning af väckt motion, att, med ändring af 13 Cap. 3 §. Rältegångs-Balken, ersättning för resekostnad och dagtractamente till extra Domare, som, i anseende till ordinarie domares jäfagtighet, tillförordnas, altid må af allmänna medel utgå. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt allmänna Be värsoch Ekonomi Utskottens Utlåtanden: N:o 124, i anledning af väckt fråga om ersättning lill rotehållarne vid Dahl-Regementet för slitning af soldaternes klädespersedlar under arbets-commenderingar.
M. dels föreslagit uppförande på stat af de 16 i tunnor spanmål, som vid Collegii nja organisation erfordrats utöfver ganna anslaget af spanmål under lönerna, dels ånyo äskat, att lön för en President i (kollegium må uti staten upptagas med 4,200 R:dr; men då Rikets Ständer antaga, att, såsom följd af den under tiden inträ (fade nja organisation af Stats R idel, en förändring mäste förestå i sammmaBsättningen af Armeens och Forsvars-verkets styrelse, hafva Rikets 344 Expeditions-TJtskottets Förslag till und. Skrifvelsej N.-o ij3. Ständer icke ansett sig ega skäl bevilja det, jemväl af sist församlade Ständer vägrade anslag, hvilket E. K. M. i Nåder äskat, såsom lön för en President. Och hafva Rikets Ständer, af samma skäl, icke kunnat bifalla uppförandet på stat af de 16'3i tunnor spanmål, hvilka vid Collegii nya organisation erfordrats utöfver det förr under lönerna anslagna qvantum; hvadan anslaget för Krigs-Coliegium med utred ni ngs-förrådena blifvit utfördt oförändradt till samma belopp, som i sista ståls-regleringen. 2:o Krigs-Hof-Rätten.
— N:o 48. om befordringsrätt för Läkare, som äro antagne för sjukvården inom mindre samhällen på landet. VIII. B. 228. A. 263. X. E. i3. 2 ( 'O ) Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 49. i anledning af väckt motion om förbud för Judar att i sin tjenst städja Christna Trosförvandter. Vill. B. 229. A. 281. — N:o 5o. i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl. General-Tull-Styrelsens Circulär d. 10 Februari 1838, och dervid gjordt tillägg af d. 3o Juli samma år, rörande controll vid afkastning från Norroch Westerbotten. VIII. 13. 229. A. 28.. X. E. 13. — N:o 5r. i anledning af väckt motion om upphörande af eller rättelse i den afgift, soni erlägges till Commendanten å Elfsborgs fästning af alla till och från Götheborg kommande fartyg. VJH. B. 22g. A. 283. XVIII. U. 176. XIX. A. 274. XXV. U. 29. A. 85. E. 94. Å. 97. U. 416. A. 4^6. — N:o 52. i anledning af väckt motion om indragning af Tullkammaren vid Furusund. VIII. B. 22g. A. 289. XI. U. 13o. XII. A. «4o. — N:o 53. i anledning af väckt motion om köpings-priviJegier för Fiskelägena Fjällbacka med Rådholmen och Grebbestad i Bohus Län. IX. 13. 324. A. 385. — N:o 54. i anledning af motion, att Bibeltryckstunnan måtte användas lill dess ursprungliga ändamål. IX. B. 324. Å. 385. XVIII. U. 176. XIX. A. 278.
Ett af Herr ländqvist ingifvei anförande, innehållande förnyelse af förut gjord 'Prot. Utdrag den 14 Octobir 18‘-'g. mg motion , angående lånebiträde af Stadsmedlen (ill en hamnbyggnad vid Jönköping. 2|o Herr Pettersons anmodan till StatsUtskottet , att afgifva Utlåtande öfver hans motion , angående Statsbidrag for anskaffande of en mudderpråm vid Landskrona, och 5 o H enar Mont ans, TJöj'venii, Alu nels och Landearen» anhållan, att Kongl. Majus Nådiga Proposition och enskilde motioner, angående Stadernas Båtsmanshåll , matte snart afgöra;). S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Statsoch Banco - Utskottens Utlåtande, N:<> 14, i anledning af de inom R.i ks-Stå oden gjorda anmärkningar vid Utskottens den 2 och to sistlidne Junii, under Ntris 1, <2, 5, 4 och 5 aflåtna Betänkanders, angående N:o 1, bestämmandet af Bancosedelns silfvervärde; N ;o 2, nödiga ansedda provisoriska åtgärder innan Silfverutvexlingen kan företagas; Nu» 3, Bankens förhållande till Staten, jemte hufvudgrunden för dess lånerörelse; N:o 4, nödvändigheten af en förbättrad Lagstiftning för Hanken; och N:o 5, några lämpliga ansedda stadganden för framtiden, i afseende på så val första enheten, som underafdelningar af det metalliska myntet i Silfver, af hvilka Betänkanden, N:o i, allenast från Bor - no P/of. Utdrag den 14 Octoher i8i2g. gareoch Bonde-Stånden , men alla de Öfriga från samtlige Riks-Stånden återremitter rats, stannade Ståndet i följande beslut: Första punkten af Betänkandet N:o 14. bifölls , med förbehåll att , vid pröfning a£ i2:te punkten , närmare förklara uttrycket : efter 1664 ars myntfot.
Ja, af Idun finnas ännu alla num[1339] Vesterlånggatan 66. mer för året; Modetidningens första kvartal är däremot alldeles utgånget. Skrifvelser och artiklar ordentligt bekomna. - Införas med snaraste. H — m. Ar 1947 försiggår den sista dragningen. Red. - Karl. Innehållsförteckning ': Ännu. Karl Wåhlin. Fågel Blå. Helena Nyblom. Mathilda Itoos; af (Med porfinnas några få p S r i T l c i r trätt.) — Begrafningshuketten; af kvar till I d u n 1 8 8 9, dels — Att varna och förekomma. — Moder och smak; några iakttagelser af i rödt och guld, dels i blått (Siutet.) — Tillkännagivande. — Huru få 1500 kronors årsinkomst att räcka för en familj på och guld. Priset är endast fyra personer? Belönadt svar å prisfrågan X af — Smånoliser från kvinnovärlden. — Teater och musik. — Striden om hjärsom torde insändas i förskott tan; ur ett kvinnolifs historia; af Ung. ' II: I laboratoriet ». (Forts.) medels poslanvisning eller i Förslag till matordning för veckan 30 mars — 5 april. — Bakning. — Bostaden. — Grönsparmärken (ej frimärken!) saker. — Matlagning. — Hushållet. — Såser. För porto tillkomma 30 öre. — Efterrätter. — Läkareråd. — Prisfrågorna X — X I I. Täflingens utgång. — Frågor. — [1359] Iduns Expedition. Svar. — Breflåda. Verna. 25 Pröfva Svea-tyget! Svea klädningstyget är tillverkadt af allra finaste kamgarn, mycket segt och starkt (glider ej), tiUverkas i modernaste mönster och äkta färger, priset endast 63 öre metern En vara jämngod med » Svea-tyget » gäller eljes i handeln 84 öre metern. A. Williamson, JOH. OHRVALLS PliSSGOCtl Persiennefabrik 13 Sibyllegatan 15 Stockholm. Rekommenderar sin tillverkning af varakti• ga, praktiska o. billiga gardiner och persienner af papper. Stockholm. Obs.
Chefen för Civil-deparlemenlet, Statsrådet Fåhreeus, uppläste ett, på nådig befallning uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående åtgärder i anledning af inträffade oordningar i hufvudsta* den; och täcktes Kongl. Majit, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkande, berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i nåder gilla samt förordna att nådig skrifvelse, i enlighet med samma förslag, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo B. W. von Printzencreutz Bih till R. St. Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, N:o 78. N:o 78. 1 Ank. till Exp.-utsk. den 31 Mars, kl. 7 e. m. Kongl. Majus nådiga skrifvelse lill Rikets Ständers Stats-utskott om behofvet af medel till bestridande af kostnaderna för den, i anseende till inträffade oordningar i hufvudstadens inkallade garnisons-förstärkning. Gifven Stockholms Slott den 27 Mars 1848. Uti nådig skrifvelse of den 21 i denna månad, har Kongl. Maj:t gifvit Rikets Ständer tillkänna, hurusom Kongl. Maj:t, till betryggande af ordningen pch lugnet inom hufvudstaden, hvilka under de förutgångna dagarna varit störda, samt med afseende jemväl på angelägenheten att afböja hvarje försök af illasinnade personer att störa friheten vid Rikets Ständers öfverläggningar, funnit Sig föranlåten att förstärka hufvudstadens garnison. Kongl.
Den som i öfrigt icke föresatt sig att blunda för tillgången nu för tiden, skulle i alla händelser ej hafva att befara stor skillnad mellan det närvarande och tillkommande, äfven om ej liberalare principer för handelns och financernas upphjelpande, som redan kostat Hans Maj:t Konungen så oafbruten möda, mångfaldige bekymmer och egna uppoffringar, enligt Nationens länge fördröjda väntan, eredan år 1812 af Kongl Majit så högst upplyst insedt och af allmänna rösten kraftigt yrkadt, skulle lemna en snar' oell tillfredsställande förhoppning om upplösandet af flera ännu gällande tvångsförfattningar, samt stadgandet af mindre eontradictoira, mera gynnande och ändamålsenliga. Skulle åter icke detta project om portofranco-frihets meddelande åt Gottland, emot all billig förmodan vinna bifall, får jag vördsamt föreslå, att åtminstone försök på vissa år, med dylika friare handels-principer, så högljudt önskade, må med nämnde ö få göras, och skola resultaterne bäst afgöra tvisten emellan de mera liberale och illiberale stadganden; varandes jag i öfrigt alldeles förvissad att Statscassan skulle i den för nederlags-rättigheten tillfallande recognitionen, komma att tillgodonjuta vida moj Den 5 Martil. ra inkomst än af de nu inflytande tullmed” len. Ganska mycket hade jag än i ämnet att anföra, men för att ej genomen alltför stor vidlyftighet ytterligare upptaga Högl. Ridderskapets och Adelns för allmänt val, äfven i andra hänseenden, oumbärliga ansträngning, får jag sluta detta andragande med den varma önskan, att dessa mina patriotiska åsigter må väcka en mera skicklig och öfvad hand att ljusare och kraftigare skildra ett så vigtigt ämne; anseendes mig lycklig om mitt välmenta, fastän svaga, bemödande att gagna en kär fosterbygd, för hvars sanna val mitt Svenska hjerta aldrig upphör att känsligt klappa, vinner ädelmodigt öfverseende.