Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sr tilades, och sedan 8 millioner blifvit beviljade, aU i Discontväg utgå, hvilken summa i alla fall borde blifva fullk omligen svarande emot behofve!, isynnerhet som den hittills icke kunnat utlånas; samt slutligen, att åtminstone den xnodificafion bolds ega rum, att de, som nu ingått i Disconten, med förbindelse att vid hvarje omsättning inbetala -jtdel, dermed bor* de fortfara, men deremot de låntagare, som hädanefter tillkommo, få rättighet att omsätta roed blott |B:de! af den primitiva llnesumnian. Utskottet får, i anledning af detta allt, andraga, att, under det Utskottet för sitt omdöme s detta ämne, icke bordt lemna utan afseende de allmänna grunder som för uppfyllandet af en DiscontTnrättnings egentliga ändamål finnes intagne, och hvilkas likgiltighet ingen oväldig Iean förneka, Utskottet dock tillika hufvudsakligen fästat uppmärksamheten på de* olägenheter, sorn af de yrkade långa hetilnipgsisruiinein® nödvändigt måste uppkomma, «j allenast för UiscpntVerket, utan «ck för lånsökand eine sjelfve. Och då Utskottet ansett sin pligt tillhöra, att ieke, för beredandet af några få ögonblickliga fördelar, förbise ds mångfaldigt svårare följder, spm af deni skulle uppkomma, och i stället för att »ilnska, förvärra det onda man velat undvika; har Utskottet också icke kunnat medgifva »yttäh éf omsättningstidens förlängande, enär det - ined-'temlig' visshet, kan -beräkna», att, s®-, ISaneo Utskottets Beténkandtnji| dan DiscontränSan blifvit nedsatt under det belopp, sorn efter lag, enskilde emellan, ännu får ega rum, ifrågakomne
Yid tillfällen, då exporten betydligt öfverstiger den vanliga och verkligen hehölliga importen, skulle skillnaden, efter hvad man trott, fyllas genom införande af silfver och guld, men, enligt hvad jag ofvanföre sökt visa, kan detta ej med fördel verkställas, om silfvervärde! inom landet redan, till exempel genom föregående års förmånliga varuexport, skulle stå lägre än i utlandet. Handelsbalansen jernnäs då vanligen genom import af obeböfliga lyxartiklar och andra varor, som understundom med betydlig svårighet afsättas. Vore då obligationerna för Hypotheksföreningarnes utländska lån ställda på sätt sagdt är, skulle de kunna utgöra den till balansens jemnande tjenligaste importvara, och vi skulle sålunda kunna vinna Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 40. 117 tvenne goda saker, nemligen att få vår utländska skuld betald, och erhålla kurserande obligationer i rörelsen. Då man alser att genom sparsamhet föröka national-kapitalet, bör man ej glömma att dervid lemna behörig vigt åt de hvar för sig ganska små besparingar, som derföre ej omedelbart kunna nedläggas i obligationer. Sparbankerna hafva till föremål, att emottaga dem, och böra derföre så bestämma sina maxima för hvad en person får hos dem insätta, att de ej understiga lägsta valören af i omlopp yarande obligationer. Arbetaren samlar då i Sparbanken de styfrar, lian kan upplägga för framtiden, intill dess de blifva tillräckliga för uppköp af en obligation, då de uttagas och dertill användas, hvarefter han åter börjar samla i Sparbanken till inköp af en annan o. s. v. Privatoch Filial-bankerna kunna ock vara sparbankerna och Hypotheksföreningarne bebjelplige att hopsamla nationens besparingar. De synas derföre, mera än hittills varit fället, böra söka medel för sin utlånings utvidgande i upplåning mot lägre ränta än den, för hvilken de utlåna. Till följe af bankrörelsens natur mäste deras upplåningar dock alltid blifva till en viss grad tillfälliga och kunna ej påräknas att för alla och alltid stå lill buds, såsom sparbankerna och de kurserande obligationerna., Det är dessa, som tillsammantagna skulle utgöra nationens stora sparbössa.
Hwarje försök art erhälla säkerhet för en 0- inlecknad fordran innebär ett msttroende till Gäidenären, och när en Borgenär pä fädant sätt säker att framför MedBorgenärer forest sin rätt, tyckes deras fordra, utt denna öfwerstyttiiing bl.nd prioriterade icke fker genom en blott inlaga tili nägon Rätt, utan akt afwakta den till förklarings afgifwande utsatte dagens utgäng. Fordringsägaren skulle derigenom att han agde närmare kännedom om Gäldenärens affmer, kanffe af honom derom fielf underrättades, winna en förmän sorn för hanS Med-creditorrr wore omöjlig, fä länge anledning tili mihtroende saknades, men hwilken för grannar och i synnerhet i Städer där Mallige omständigheter kunde bertili föranleda och tillfällen sä ofta gjfwas att inlemna ansökning om Inteckning wvce af högsta wigt. Dä jag säledes finner de mänga bedrägerier som kunde uppkomma genom Lag-förklaringens antagande och deraf uppkommande wada för Borgenärer, men rcke anser en Intecknings sökande pä minsta sätt lidande om den säkerhet gar för honom förlorad, lvm han pä förr omnämnt sätt fakt anledning söka, och ägt tillfälle anskaffa innan penninaarneö utlänande, sä wäaar jag ödmjukast tillstyrka att LagUrffottets Betänkande ansebt som en Lagförändcmg äswen mätte asfläs. Jag har arstedt och ons-r ben i fräga warande § tydlig, men dä LagUEottet uppoiiwlt att ben stoll olsta tolkas, och, lydrlighet i Lagens uttryck är» af högsta wigt pä del elihrk t Setz tillämpning m - 408 Den 9 Januarkt. mä winnås, sä lvresiär fag ödmjukast ott hos Kongl. Majit och Rikets Ständer > underdånighet on« hälla om sädan Förklaring öfwer 7 Eapitlet i §. RätteqängsBalken att iökt Inteckning ej medförcr förmånsrätt frän Ansökmugs-dagen förrän den är t Laga ordning bewujad. L. 6.
Kommissarie och Sjukhusförvaltare Summa Summa i Staben Underofficerare, Korpraler och Soldater i Väbel Musik-Direktör Gevärs-Handtverkare Sjukvaktare . i Kompani-Adjutanter I i Korpraler 'Kompanierne Beyär 'ing ivice Korpraler 'Rekryter (vid 18 års ålder) ^Soldater (från 10 t. o. in. 20 års ålder) I Reserv Soldater (från 27 t. o. m. 50 års ålder) (Trumslagare och Trumpetare *) Summa Summa Summarum Sammansättning. cn ^ II <TD <p F & (10 sk. per dag.) per 6 dagar r:dr. sk. rst. 1 12 ;r 14 dagar per r:dr. sk. rst. 44 per 30 dagar r:dr. sk. rst. 12 Slitningsersätlning dä Blus, Skärp och Mössa enligt fastställde modeller begagnas. Personer. Med atlöningen medföljer inslrumenternes underhållsskyldighet. ■« T A B. 30. Landtforsvarets tillgångar efter beräkning af dess närvarande kostnader. Indelta löningsräntor enligt markegång på förslag Härifrån afdrages: Rusthållsoch Angments-räntor 37,324 t:r 16 Upr dels indelt dels oindelt Spannmål å 6 r:dr Afkastning af Befälets boställen, beräknad till 50 proc. utöfver upskattningsvärdet Rusthållarnes utgifter i och för rustningsskyldighetens fullgörande för 7,005 rusthållsnummer, i medeltal 157: 47. 3,V5srPer uummer, nemligen: Anskaffning af och underhåll på roten för manskapet å 76: 47. 3 ,Y0\. per nummer . Anskaffning af och underhåll på roten för hästarne å 43: 16. per nummer
Med della Ryska Regeringens erkännande voro förhandiingarne i afseende å neutralitetens fastställande slutade, hvarefter neutralitets-förklaringen blef genom Kongl. Majits skrifvelse den 15 Mars 1854 (N:o 61) till Rikets då församlade Ständers kännedom meddelad. I fråga åter om de åtgärder, som af de Förenade Rikenas Regering blifvit för neutralitetens upprätthållande vidtagne, synas icke några anmärkningar frän utländska makter hafva förekommit. Såsom betecknande för de främmande Kabinettens åsigler härutinnan, må likväl omnämnas, att Engelska Regeringen för Kabinettet i Stockholm uttryckt sin stora tillfredsställelse öfver de försvars-anstalter, som med afseende ä ön Gottland vidlogos. Efter denna på handlingarne grundade utredning af förhållanden sorn belysa Regeringens åtgärder för neutralitetens fastställande och vidmakthållande, återstår en relation om den, nära tvä år efter neutralitets-förklaringens utfärdande, af de Förenade Rikenas Konung, med Fransmännens Kejsare och Drottningen af Stora Rritannien och Irland den 21 November 1855 afslutade traktat. Någon föregående skriftvexling derom emellan Kabinetten synes icke hafva egt rum. För de omständigheter, som föranledde denna traktat, redogöres i ett vid Utrikes Stats-Minislerns, Hans Excellens Herr Friherre Stiernelds föredragning af ärendet inför Konungen i närvaro af Justilie-Stals - 40 Konstitutions-Ulskottets Memorial N:o 11. Ministern, Hans Excellens Herr Grefve Sparre och Norska Siats-Rådet Herr Petersen den 30 Oktober 1855 hållet protokoll, hvaraf inhemtas, att under Juli månad 1855 Kejserliga Franska och Kongl.
Samtlige Riks-Stånden hafva förhöjt utförsel-tullen derå från de af Utskottet föreslagne 4 r:st> fiN 4 s^- ® Humla. Den af Utskottet föreslagne införsel-tull af i R:dr för i LU. Humla är godkänd af 3:ne Riks-Stund; men dä Bonde-Ståndet förhöjt denna tull till i R:dr a4 sk. LU., så lärer, om Ståndet vidhåller detta beslut, votering höra anställas öfver följande proposition: 26:o. Den, som gillar Utskottets förslag, alt införsel-tullen å Humla skall bestämmas till t R:dr LU., voterar Ja; den det icke vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer införsel-tullen för Humla att utsättas lill i R.dr s4 sk. LU. Häckt or, Hakar och Hy skjör.* Den af Utskottet i afseende härå föreslagne lullbestämmelse har blifvit gillad af samtlige Riks-Stånden, men Borgare-Ståndet har ansett, alt nämnde artiklar böra förbjudas till införsel. Hängslen: Jemväl i afseende härpå, har den af Utskottet föreslagne tullbestämmelse blifvit af samtlige Riks-Stånden gillad, men Borgare-Ståndet har dervid tillagt, att Hängslen skola anses förbjudne till införsel. Instrumenter: Fältskärs. Den härå af Utskottet föreslagne införsel-tull med i5 procent af tullvärdet är bifallen af 3:ne Riks-Stånd; men då Ridderskapet och Adeln nedsatt denna tull lill 5 procent af värdet, så, i fall detta beslut ej frånträdes, lärer omröstning anställas enligt följande proposition: 2T:o. Den, sorn bifaller Utskottets förslag, att Fältskärs-Instrumenter beläggas med införsel-tull till i5 procent af värdet, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, anses införsel-tullen för Fältskärs-Instrumenter vara bestämd till 5 procent af värdet.
Då den föreslagna ombyggnaden af Chalmerska slöjdskolans lokal vore af omständigheterna påkallad och medel dertill kunde inom inrättningens egna tillgångar beredas, allenast densamma betryggades för nödig förhöjning i årsanslaget till undervisningens bestridande; då en tillökning i lärarekrafter jemväl syntes oundgänglig, när denna särdeles gagnande läroanstalt vunne de genom ombyggnaden åsyftade medel till utvidgning och ett ändamålsenligare ordnande af undervisningen; och då emot det uppgjorda förslaget till aflöningsstat någon anmärkning icke vore att anföra; hemställde Departements-chefen i underdånighet, att Kongl. Maj:t ville af Rikets Ständer äska beviljande af en förhöjning i det nuvarande årliga anslaget till skolan med 18,500 R:dr, så att detsamma komme att uppgå till 32,000 R:dr, deraf, oansedt det vore af vigt att det förhöjda anslagets hela belopp redan vid innevarande riksdag för läroanstaltens betryggande bestämdes, likväl, enär de nya byggnaderna icke hunne blifva färdiga förrän år 1868, under år 1867 erfordrades endast så stort belopp, som svarade emot räntan af inrättningens för byggnaderne åtgående kapitaltillgång, från hvilken således under samma år icke kunde beräknas eljest utgående bidrag till undervisningens upprätthållande, — eller i jemnt tal 8,000 R:dr; och har, med bifall härtill, Kongl. Maj:t äskat den af Departementets-chefen tillstyrkta anslagsförhöjning för nämnda läroverk, af hvilken förhöjning dock under år 1867 icke erfordrades mer än 8,000 R:dr.
Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIV Johans dödliga frånfälle, till hvilka kostnader nödiga medel af Stats-Contoret utbetalts, har Kongl. Maj:t, i ändamål att serskilda tillgångar till betäckande af desse förskottsvis bestridda utgifter må af Rikets Ständer utses, till Stats-Utskottet, den 5 i innevarande månad, i Nåder öfverlemnat ett Sammandrag af de ingifne redogörelserne, hvarutaf inhemlas, alt, efter användande af en genom försäljning utaf öfverblifne materialier och andra effecter uppkommen tillgång, en summa af 145,781 R:dr 19 sk. 10 rst. Banco i förenämnde hänseende blifvit erforderlig; hvarjemte Kongl. Maj:t i Nåder gifvit Utskottet tillkänna, att, i afseende å frågan om ett lämpligt bidrag från Norriges sida för merberörde kostnader, förberedande åtgärder utaf Kongl. Maj:t vidagits. Utskottet har inhemtat, alt i dylika beklagliga fall, som ifrågavarande antingen en serskild gärd eller begrafningshjelp blifvit af Rikets Ständer, beviljad, eller ock att kostnaderne anvisats på öfverskotten af Statsverkets inkomster; men då, enligt Utskottets tanka, ingendera af dessa åtgärder äro under nuvarande förhållanden lämplig, tillstyrker Utskottet, att omförmälde begrafningskoslnads-summa 145,781 R:dr 19 sk. 10 rst. Banco måtte, på Stats-Contorets reqvisition, utgå af Riksgälds-Contorets behållningar, i öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti memorialet x:o 61 förutsatt, för att ersätta Kongl. Stats-Contoret, hvad derifrån redan blifvit eller blifver i delta afseende utanordnadt.
Om således ur militärisk synpunkt det icke kan förekomma mig annat än såsom en ganska enkel sak att, om också med större kostnader, hindra de faror, som kunna upstå genom ifrågavande uprensning, så återstår den merkantila synpunkt, ur hvilken man bör se saken. Nyttan och fördelarne i detta afseende äro icke bestridda från någon sida, och då Staten hvarje år gör så stora upoffringar för att befrämja handeln, tyckes det mig som om äfven denna fråga vore värdig R. St:rs synnerliga upmärksamhet. Jag kan derföre icke annat än yrka återremiss å förevarande Betänk., under önskan, att StatsUtsk. ville taga ärendet i närmare skärskådande. Kostnaden är, om jag rätt minnes, föreslagen till 100,000 R:dr. Nå väl! denna summa är icke större än att den på det sätt, som blifvit föreslaget, blefve ganska väl använd. Det alternativa sättet att taga henne från handelsoch sjöfarts-fonden, synes också hafva skäl för sig, då man vet, att denna fond har en inkomst af 500,000 R:dr om året. Ur alla dessa förenade synpunkter anhåller jag om återremiss å Utsk:s Betänk. 8 Den 4 Oktober f. nr. Frih. Åkerhjelm, Carl: I likhet med den siste värde talaren, inser jag visserligen den stora vigt och nytta, som för handeln och sjöfarten skulle upkomma genom upfensning af Baggens-Stäket. Men jag kan dervid icke sträcka mina önskningar så långt som han. Ty om med den ifrågastätde uprensningen är förknippad en våda för rikets hufvudstad, anser jag den fördel för handel och sjöfart, som skulle genom densamma upkomma, vara vida underordnad. Den omförmälde vådan af uprensningen utaf Baggens-Stäket kan icke förekommas annorlunda än genom befästning af inloppet, och ulan en sådan befästning vore det högst olämpligt att utsätta rikets vigtigaste punkt, dess hufvudstad, för en fiendtlig öfverrumpling. Under sådana förhållanden anser jag det vara klokt att afstå från företaget, och anhåller fördenskull om bifall till StatsUtsk:s Betänk. Frih. Cederström, Rud.:
Men de göra det icke och alla underrättelser antyda, att de äro förvissade, att följderna af det närvarande tillståndet komina att sträcka sig långt fram. Detta är emedlertid en politisk fråga, i hvilken jag icke vill tillkännagifva något omdöme. Hvad jag deremot särskildt fäst mig vid, är den siste värde talarens yttrande om det inflytande på de Svenska papperens ställning, som skulle blifva en följd af de Tyska papperens fallande. Jag borde böja mig för direktören i ett stort penningeverk, men detta hans yttrande strider mot all den erfarenhet, jag kunnat hemta af hvad som förut passerat i Europa, äfvensom mot alla uppgifter i börstidningarne. Vi se nu, att oaktadt Sverige, Gudi lof, befinner sig i ett relativt lugn och Tyskland i en temmligen stark jäsning, falla de Svenska papperen samtidigt med de Tyska. Detta är också ganska naturligt, ty det tillgår icke så på börserna, att, när en stat fått krig och sålunda kommit i finansiel förlägenhet, kapitalisterna skynda sig att erbjuda penningar till de stater, som hafva fred, utan de söka använda penningarne der, hvarest högsta ränta erbjudes dem, och då stater, som skola föra krig, nödvändigt behöfva penningar, dragas penningarne till dem, och följaktligen blifva andra staters papper icke begärliga och falla derföre i pris. Detta är till den grad grundadt i sakens egen natur, att jag får bekänna, att det är första gången jag hört den tanke framställas, att våra papper skulle på börserna betinga högre pris derföre att oro förefanns i Europa. På sådane grunder hoppas jag icke att man bygger sina beräkningar, då man vill gifva anslag utöfver tillgångarne. I afseende å det ifrågasatta anslagets förhållande till tillgångarne, hafva visserligen 2 talare sagt, att en half million icke torde vara af någon betydenhet och så dålig kunde väl icke vår ställning vara, att detta anslag skulle hafva någon synnerlig inverkan. Ja, det är ganska sannt, men de upprepade halfva millionerna göra många hela, och det är för dem jag anser att man bör taga sig i akt. Många ledamöter hördes nu ropa på propos. Gr. Posse:
Vid granskning af detta förslag, hafva Rikets Ständer, ehuru erkännande riktigheten af den åsigt, som för den nådiga Propositionen legat till grund, äfvensom af sjelfva förslaget i dess väsendtligaste delar, dock fästat uppmärksamhet vid tvänne omständigheter, på grund hvaraf Rikets Ständer funnit sig icke kunna samma förslag bifalla. Uti Regerings-formens 39t § stadgas uttryckligen, att, i det der förutsatta fall af Konungens vistande utrikes, regeringen skall föras i Konungens namn, hvarjemte 40 § bjuder, att, när Konungen blifver så sjuk, att Han regeringsärendena icke värdar, Riksstyrelsen skall förvaltas på sätt, som i nästföregående § bestämmes. Då nu jemväl i 41 § föreskrifves, att, när Konung är omyndig, regeringen skall i Hans namn föras, synes deraf, att lagstiftaren antagit såsom en allmän grundsats, att, vid alla de tillfällen, då Konung finnes, riket skulle i Hans namn styras. Men bestämmelsen härom har det nådiga förslaget icke vidhållit. Ur 39 § hafva orden: "i Konungens namn" blifvit uteslutne, och har den nu i 40 § befintliga hänvisning till nästföregående § blifvit bibehållen. Som nu likväl de i dessa tvänne §§ omnämnda fall äro de enda, då Riksstyrelsen skulle föras af Thronföljaren, saknas således i det nådiga förslaget uttryckligt stadgande derom, att han skulle göra det i Konungens namn. Sammanslälles förslagets ordalydelse i dessa bägge §§ med dess föreskrift i 41 §, att, då i der lörutsatta fall Statsrådet förer regeringen, densamma skall i Konungens namn föras, skulle deraf möjligen kunna dragas den slutsats, att Regent blifvit tillerkänd rättighet att i egel namn föra regeringen. Rikets Ständer anse det likväl vara af vigt samt öfverensstämmande med idéen för det monarkiska styrelsesättet, att alltid, utom då thronen är ledig, regeringen föres i Konungens namn, hvarom jemväl Grundlagen bör innehålla uttryckligt stadgande, på det icke en Regent må, af bristande föreskrift härom, kunna hemta anledning alt tillvälla sig magteu att föra regeringen i eget namn.
Bifölls. Z:te Band. sr-rg Afd. 43° FS - 6l8 Den !4 Februaru. Föredrogs L nyo Lag -Utstottels den Z fistledne Februarii pä border lagda Betänkande, angående ästad förklaring öfwer Lagens rätta mening i fräga om efterlefwande makas giftorätt uti Jord ä Landet, som de under fästekiden, elter söre wigseln ge» mensamt och till lika stor del inköpt, ehwad Vet stedt inom eller utom den andra makans börd. Bifölls. Föredrogs L nyo Lag, Utstottets den s fistlednö Februarii pä bordet lagda Prorocolls-Utdrag inne, hällande ullätande öfwer anmärkningar som wid berörde Utstötts Betänkande, rörande Konungens magt att i wista Fidei^Commist, Författningar göra Dispense m. m. blifwir Urstottet meddelade Herr ak XImteberA, Willielm. Jemte det jag med förbindelse anser Lag-Ukstoltets wisade wälwilja, att det» utan hinder af rre Ständs Beslut, till beswarande uptagit de hos Högloft. Rid-derstapet och Adeln gjorda anmärkningar emot dest förut i ämnet afgifne Betänkande, finner jag genom dest nu upläste swar den hos mig upkomne betänklighet häfwen om Rättegängs-Ordningen wid upkommande twister om Fidei-Commist-Författningars rätta förständ, sä att dä meningen är, alt den samma vförändradt bibehälla samt med de öfrige frägor, hwilka kunna röra Fidei»Commist - stiftelser, kommer ait förhällas pä Den r4 Zebru-rii619 satt tillförene ösiigl wani, bwilket således ej rubbat dylika Författningars brsiäiiö, enär de äro af den bejiaffeichek, arr deras mening och rätta afsigt kan utrönas och följas> jag för min del icke har nägot widare att anmärka emot bifall af Lag>Utskottels
Maj, som innehåller, att med utförseln af Ved, Kol, Timmer och andra Trädvaror öfver Gränsen Landvågen, skall tills vidare förhållas, enligt hvad nu gällande Författningar derom utstaka, intill dess efter inhämtade närmare underrättelser om särskilta locala omständigheter, vissa undantag och jemkningar derutinnan kunde medgifvas; oell ehuruväl häraf således inhämtas, att Kongl. Maj:t redan varit betänkt på att i Nåder utvidga Timmerhandeln på Norrige, <mser Utskottet sig likväl ^kunna tillstyrka, det Den 2 7 Juli. det Riksens Stander matte lios Kongl. Majit i underdånighet anhålla, ait handeln på Norrige med Timmer och Trädvaror från Sverige måtte blifva fri och obehindrad. Vidkommande dernäst det af Herr Doctor Fåhraeus gjorde vidlyftiga anförande i afseende på den mindre omständlighet, hvarmed, i Herr Doctorns tanka, Utskottet skall utred t ifrågavarande ämnen; så har Utskottet ansett detta Herr Doctorns anförande vara besvaradt genom samma Betänkande, hvilket han ogillat, utan att Utskottet kan inse hvad gemenskap eller likhet de af Herr Doctorn såsom exempel anförda Tullar på Ön Gottland kunna^ hafva med Tullarna på Svenska Gränsen emot Norrige; heldst Sjötulls-bevakningen aldrig till sin oumbärlighet varit i fråga ställd, eller i någon man på något ställe ansetts kunna inskränkas.
Majlis förut fattade Nådiga Beslut, upprättadt förslag till Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om upphäfvande af den nu medgifna moderation i Post-, porto för bref, sora väga öfver 8 lod. Kongl. Maj:t täcktes, enligt livad Stats^ Rådets närvarande Ledamöter i underdå - 38 Kongl, Majds Nådiga Tropos. No GS. nighet tillstyrkte, berörde Förslag, sådant detsamma finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla; och befallte Kongl. Majit, att Dess Nådiga Proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer expedieras» Ex Protoeollo. S, G. Schyberg N:o 68. I Afskrift meddelad Exp.Utsk, <J,fi4 April KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott j angående anslag af medel för de genom Högtsalig Nennes Kongl, Höghet Prinsessan Sophia Albertin as död förorsakade begrafningsoch andra kostnader ; Gifven Stockholms Slott den 10 April 182g. Kongl. Majit, som redan låtit vidtaga nödiga anstalter för Högtsalig Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas bisättning och begrafning, och för sådant ändamål af den för Hennes Kongl. Höghet Kongl. Majds Nådiga Propos. N.-o C8. 3g h Riks-Stntens första Hufvud-Titel innevarande år återstående anslags-summa, anvisat ett förskott af Tolf Tusende R:dr, till Kongl. Majrts Riks-Marskalks-Embetes disposition emot behörig, redovisning, vill nu till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna , att utse och hos Rikets Ständer föreslå erforderliga medel för de genom Hennes Kongl. Höghets frånfälle förorsakade kostnader, hvilka förslagsvis blifvit beräknade att uppgå till Trettiofem Tusende Riksdaler. Kongl.