Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln afgående vördsamma utlåtande, i anledning af Remissen å Herr Lagmannens Grefve J. H. Gyllenborgs Anmärknings - Memorial , rörande Utskottets Organisation på Tre Afdelningar, för läsningen af Stats-Rådets Protocoll, reserverade sig Herr Professor Cederschöld mot det i Expeditionen förekommande uttryck att ”den jemna lugna ''uppmärksamheten säkrast underhålles in»’om en ej alltför 6tor åhörande Personal”. Ut Supra. *4 konstitutionsUtskottets betänkande. Ankom den 5 April 1823. Memorial med hemställan om Deputerades förordnande till uppsigt öfver Grundlagarnas felfria tryckning. Uti sednaste upplagan af Rikets Grundlagar finnas åtskilliga, till en del från den förra öfverflyttade , mer och mindre betydliga tryckfel, hvilka, alltid vanprydande texten, jemväl någon gång förändra sjelfva meningen. Såsom exempel derpå må blott anföras , att i det moment af Tryckfrihetsförordningens 2 jf., hvarigenom bland annat förbjudes , vid 33 R:dr 16 sk. vite, kungörandet af i vissa omnämnde handlingar influtna, otidiga, anstötliga eller förklenliga uttryck om Personer, dem ett mål icke egentligen beträffar, ordet icke framför egentligen blifvit nteslutet; Och det är synbart, att en, under åberopande af detta Lagrum, anklagad part komme att lida verklig orättvisa, i händelse Domaren, såsom han måste, härvid bokstafligen tolkade Lagen. Af dessa anledningar, och med afseende å vigten deraf, att Lagar, hvilka , lik* Constitutions-Utskottets betänkande. Regeringsformen, böra i hvarje fall efter ordalydelsen tillämpas, äfven erhålla den högsta typographiska correction, får Constitutions-Utskottet vördsamligen hemställa om icke, på sätt vid 1815 års Riksdag i allmänhet egt rum, för de i Kongl. Majrts och Riksens Ständers namn utgifna författningar, Riksens Höglofl.
V. B. 185. Pontin, Magnus Martin af, yttrande, VIII. 396. Porto-frihet, angående, för Contractprostarnes skrifvelse’ i embetsärender. Posse, Grefve Garl, yttrande. Post, Stafs von, yttrande. VI. 5. PostBevillningens aflemnande till RiksgäldsContoret, angående. Se TullBevillningen. Postföringen inrikes orter emellan, angående. IX. B. 433. XI. A. 68. Postföringsskyldigheten, om upphörande af, eller lindring i samma onus. XIII. B. 179, 196. A. 206. XVII. PostOrdning, angående beliofvet af en ny. Se PostVerket. Postskjutsväsendet, angående. Se Gästgifveriskjutsväsendet. PostTaxorne för inrikes brefvexlingen , om verkställd granskning af. IX. B. 433. XI. A. 64. XIV. U. 184. XV. A. 236. Postvagns-communication emellan Stockholm och Götheborg, angående. IX. B. 433. XI. A. 68. PostVerket, om vissa villkor för vinnande af inträde och befordran vid. II. 225. III. R. 261. VI. B. 93. A. 388. Postverkets förvaltning åri83i, angående verkställd granskning af. Se Revision. Prasscriptionstid för uppvisande i Banken af äldre invisningar och insältningsbevis, angående. Se Banken. — angående, för de gamla Bankosedlarnes gångbarhet. Sfr Bankens gamla sedlar. — angående, för inlösen af RiksgäldsContorets sedlar. Se RiksgäldsContoret. Prestebol, om skyldighet för presterskapet att bekosta husesyner, ekonomiska besigtningar och landtmäteri-arfvode för. X. B. 397. XI. Presterskapet på Gottland, om förändradt löningssätt för.. Se Gottland.
Dessa klagomål sträcka sig äfven utom vårt land och jag har sjelf erfarit detta i Hamburg, der man sade mig, att den åsigten der var allmän, att om man en gång råkat in i en konkurs i Sverige, hade man ingenting att vänta; man hunne dö, innan konkursen blefve slutad. Såsom ett ytterligare bevis på nödvändigheten af att antaga dessa nyare principer, tager jag mig friheten anföra några ord ur det Betänk , som ungefär vid samma tid, som den i Sverige tillsatta komitén afgaf sitt utlåt., af den i Norige tillsatta komitén till K. Dessa ord äro följande: »Daen ora staendighed, at disse Principer i Löbet af de siste 50 Aar ere blevne optagne i de Franske, Holländske, Spanske, Tydske och Engelske Love, som alle ere blevne benyttede ved Udarbeidelsen af naerva rende Udkast, er i og för sig allerede meget mere end et Bewiis paa, at det paa en Maade er nödvendigt for os at folge med, fordi det kun er os selv, der havé skaden af at staae tillbage med en foraeldet Concurslovgivning for os selv, medens vi, daa Concursens Virkninger ligesaalidt som Handelen og Skibsfarten indskrcenke sig til Landets egne Graendser, i Virkeligheden deeltage med de Fremmede i at benylte deres forbedrede Concurslovgivninger, medens vi volde baade os selv og Andre Uleilighed ved ikke att ville tor vort Vedkommende indföre Institutioner, der ere gjoeldende i alle andre handelsdrivende Lande, augaaende den for alle lige, og for störste delen under den faelles Samvirken af Landsindelningerne 40 Den 11 Juli e. m. upsa virkede Handelsnaering, netop i de af dens Virkninger, der ere allermeest unafhaengige af Politiske Grsendser.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. 5.te Bandet. 121. 122, S. D, 962 Den ii Ju/i. S. D. Remitterades till StatsUtskottet, Rid* darhus-Utskottets den 6 Juli afgifna Memorial, angående ersättning ät Riddarhus Cassan för utaf densamma till Riddarhus - Cantzlieis behof förskjutna medel; jemte bifogade verificationer. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe, S. D. Beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adelfi inbjuda sina Respectiva MedStind till instämmande deruti, att det af Friherre Anders Cederström till Bevillnings-Utskottet under denna Riksdag afgifna Bevillnings-Förslag med dertill hörande värderings - method , samt alla härmed gemenskap ägande handlingar, så af ProtocollsUtdrag och Remisser, sorn Bevillnings - Utskottets i afseende häruppå hållna öfverläggningar och tagna beslut , må genom anslag å Riksdags-kostnads-medlen af trycket till Allmänhetens kunskap utgå, för att, efter ett sådant allmängörande, vid en framdeles inträffande Riksdag kunna blifva föremål för Riksens Ständers uppmärksamhet. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Srats - Utskottets följande, den ^o Juni och den 6 dennes afgifna, Betänkanden och Me* morial färedrcgos å nyo och biföllos; IJO I Deri i I Juli. §63 i:d I anledning af Kongi. Maj:ts Nådiga Remiss å Landshöfdinge * Ernbetéts i Vermland underdåniga anmälan om MantaiäskrifVare-Proi visionen derstädes för åren 1812 och 1813. 2:0 Angående tillökning i Utskottets Be^ tjenirtg samt betalning föltillfälligt skrifbiträde* Ut srtprä.
Då den i § 8 stadgade lindring i bevillningen, såsom afsedd endast för de mindre bemedlade samhällsklasserna, icke ansetts böra tillgodokomma bolag, hafva Rikets Ständer, enär, efter hvad upplyst blifvit, flerestädes, i synnerhet inom bergslagsorterna, finnas många bolag, såsom hyttebolag, grufveoch kalkstensbrottsbolag, hvilkas inkomster stanna inom ganska låga belopp, men hvars delegare hvar för sig ofta kunna hafva ganska stora inkomster, funnit ett stadgande i denna syftning erforderligt och derföre i § 10 infört det tillägg att för inkomst af bolag befrielse eller lindring i bevillningen efter § 8 icke får tillgodonjutas. Art. lil. § 11- Till följd af Rikets Ståndérs särskildt fattade beslut att grundräntan å mjöloch sågqvarnar skall från och med nästa statsregleringsperiod upphöra att vidare utgöras samt i sammanhang dermed rustningsskyldigheten för qvarnar af frålsenatur 12 ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N-'o 210. åfven försvinna, har den särskilda afgift, som, enligt sista mom. af § 11 i bevillningsstadgan, för närvarande erlägges af dylika, särskildt skattlagda qvarnar utan hemmantal, i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus Lån, med 53 öre för hvarje tunna hardt korn af den åsätta räntan, funnits icke heller böra för framtiden utgöras. Och har derföre åberopade stadgande i § 11, äfvensom § 10 i Instruktionen för taxeringsförråttningarne, blifvit i öfverensstämmelse med Rikets Ständers berörda beslut åndradt. §§ 18 och 20.
Maj:t i underdånighet anhållit om anvisande af erforderligt belopp för inrättande af en lägre Landtbruksskola inom södra delen af nämnda län, hade, på sätt af del den Kongl. Propositionen bilagda Statsråds-protokoll inhemta®, Landtbruks-akademien, till hvars yttrande berörda ansökning blifvit remitterad, uti deröfver afgifvet utlåtande anfört att, då, i anseende till landtbrukets låga ståndpunkt inom nämnde ort, en sådan skola vore derstädes högst behöflig, Akademien funnit sig böra i underdånighet tillstyrka, att hos Rikets
Vidkommande förstnämnda s k. intagor, i areal utgörande 1,217 tunnland 22 kappland, så enär genom de anställda undersök ningarne blifvit utredt att aliade hemman och utjordar, till hvilka nysnämnda areal enligt 1 800 års kartebeskrifning häfdas, med undantag blott af två utjordar, hvilka skattlagts, den ena år 1693 och den andra år 1704, för öfrigt blifvit skattlagda samt dels till frälse eller skatte köpta, delsock såsom skatte införda föreden tid, då skattläggningsmethoden för Nerike utfärdades, hvilketskeddeden 14September 1 699, samt vid sådant förhållande, och då några skattläggnings-instrumenter icke vore att tillgå, af jordeböcker och räkenskaper således icke kunde utrönas hvilka egor och förmåner, som vid skattläggmngarne tagits i beräkning, samt handlmgarne jemväl utvisade, att de flesta hemmanen och lägenheterna vore på allmänningen belägna och icke ådagalagdt blifvit, att någon olaga inkräktning från allmänningen lill dessa hemman och lägenheter egt rum, hade Kammar-kollegium ansett sig sakna anledning att i underdånighet tillstyrka, det någon åtgärd måtte vidt8gas emot egarne af berörda hemman och lägenheter, i den syftning Rikets Ständers underdåniga skrifvelse innefattade.
Har man fått kräftorna, redan något innan de skola användas, gör man bäst i att utfodra. dem, ända till dess de skola brukas. Man kan gifva dem allehanda tillgänglig föda, dock måste den vara af den art, att den äfven smakar menniskor väl, då kräftköttet ännu inom 24 timmar bibehåller smak af den förtärda födan. Man väljer alltså råa ägg, mjöl, små sallatsblad o. dyl. Före kokningen rengör man kräftorna, i det man med venster hand håller dem midt öfver ryggen och ordentligt borstar af dem med en borste. Man undviker emellertid att dervid afrifva det midtersta lilla fjellet i stjertspetsen, i hvilken, som bekant, kräftans tarmkanal utmynnar. Man skulle derigenom åstadkomma en öppning, hvarigenom kräftans goda saft kokas ur i vattnet och vattnet intränger i kräftan. Vattnet som saltas bra bör koka, då kräftorna nedläggas deri, samt kryddas antingen med dill eller något kummin. Då kräftorna blifvit fullkomligt röda, öser man spadet några gånger öfver dem, hvarefter de äro färdiga. Till kräftor serveras flere sorters olika såser, bland ^ hvilka märkas: färsk persiljeeller gräslökssås, sås med rifvet hvetebröd eller kräftsås, färgad röd med kräftsmör. Mycket välsmakande blifva så kallade imkokade kräftor, hvilka tillagas sålunda: i en väl tilltäpt kastrull hälles ett glas rehnskt vin jemte en matsked smör, en större rödlök skuren i tärningar, en knippa persilja samt salt och peppar. Då detta kokar, iläggas kräftorna och kokas i den dervid uppstående imman under flitigt omrörande, hvarvid likväl kastrullen så litet som möjligt bör aftäckas. Kräftorna erhålla härigenom en mycket pikant smak och blifva mycket bättre, än då de helt enkelt kokas i saltadt vatten. — En utomordentligt fin och välsmakande rätt äro stufvade kräftstjertar. Härtill användas vanligen 4 ä 5 tjog kräftor, hvaraf stjertarna urtagas, blandas med ett stort stycke färskt smör jemte hackad persilja och stufvas. Af benen och klorna tillredas kräftsoppa och kräftsmör.
Såsom ständiga föremål för begapande främlingar, deribland understundom af Kongl, personer, ansågo de sig vara så vigliga, alt de aldrig nog kunde belönas, så att, enligt denne föreståndares omdöme, deras tacksamhet ej var större, än att hans slutliga reflexion biel', att deras ställning oell villkor vore myckel bättre, än deras uuvar. uppförande förtjentc. Detta tyckes bevisa, att, genom cn sådan inrättning, ett sådant samlande af personer, som icke i ungdomen fält någon bildning, Den 7 November. 125 för alt under sammanvaron hafva nöje och trefnad af hvarandra genom litterära sysselsättningar till tidens fördrifvande, icke eller något är vunnet för deras egen moralitet. Lämpar man delta på Invalidinrättningen vid Ulriksdal, så vill jag icke utlåta mig, huruvida man kan draga samma slutsats i afseende på densamma, emedan jag dertill saknar tillräcklig kännedom; men hvar och en vet likväl, att befälet på stället ofta haft ganska mycken omsorg, för att afhålla desse gamle män från besök i staden, pä det de icke måtte erbjuda innevänarne det beklagliga skådespelet att visa sig öfvcrlastade i uniform, och derföre endast som undantag meddelat permission att vandra hit in, och, som jag tror, än mera sällan nu än tillförene. Detta är det skäl, hvarföre jag tror, att SlalsUtsk. ganska lämpligt tillstyrkt inrättningens upplösning. Frih. Cederström: Erkännande det orätta, alt då SlatsUtsk:s betänk. N:o 45 utgör föremål för öfverläggning, hafva talat om Invalidfondens räntemedels återförande lill den 4:de ifrån den 9:de hufvudliteln, får jag likväl säga, att jag fortfar i mitt yrkande pä afslag å ifrågavar. betänk. I anledn. af Frih. Palmstjernas yttrande, är jag skyldig en förklaring.
Att således det varit lika så väl deras rättighet, att föreskrifva de vilkor, hvarunder de efter anbud från Styrelsens sida åtogo sig ett föränd rädt åliggande, Ordinarie Rotehåilningen, som Kongl. Majit, att afslå dessa vilkor, om han velat återtaga detta sitt anbud. 3:o Att, efter dessa grunder, det är Rotehållarnés ovilkorliga rättighet, att bibehållas vid det för all jemkning så hinderligt ansedda vilkoret, att slippa förhöjning i Roteringen såsom Ordinarie emot hvad den varit såsom Extra. Dock vore det besynnerligt, om Rotehållare, för det de icke skulle vilja frångå denna deras rättighet, skulle, på sätt Utskotten lika med Kongl. Majit ansett, sältas utom anspråk på rättvis fördelning af Roterings-bördan. Utskotten hafva lika med Konungen ansett Hans löfte heligt, aLt förenämnde förhöjning ej skulle äga rum; men nu har Kongl. Majit gifvit ett annat löfte: att Rotehållare skulle vid Ordinarie {loteringens bestämmande få den åsatt, efter beskaffenheten af hvarje egendom och lägenhet, allt efter blifvande instruction för D e ii ii D e c e m b e r e. m. 79 Roterings-Commissionen, och denna instruction innehåller i a:dra punkten: ”att lika ”grunder och lika värden böra bestämma ”hvars och ens andel i Knecktehållet i hela ”provinsen, dock så, alt ingen kan påföras ”högre Ordinarie Nummer, än han nu utegor extra Rotering.” Det ena Konungens löfte måtte vara så heligt som det andra, lauder öfvertvgelsen om hvilkas uppfyllande Rotehållare på Ordinarie Rotering ingått. Har nu icke den rättvisa blifvit iakttagen, som Konungen utlofvat skola följas vid Ordinarie Roteringens fördelning, så synes mig, att
Jemt. § 150 litt. E. Medels emottagande på uppoch afskrifningssamt deposit-räkning, mot ränta. Jemf. § 151 mom. 2, så lydande: De till Handelsoch Närings-diskontfonden anvisade medel ega Diskont-direktionerna att, under Fullmägtiges tillsyn och kontroll samt enligt af dem meddelade allmänna föreskrifter, förvalta och utlåna, på sätt Direktionerna, efter eget bepröfvande och med rättvist afseende å de olika lånebehofven, finna för orternas rörelse mest gagneligt, dock under iakt relse - Banko-Utskottets Betänkande N:o 35. 33 reise mest gagueligt, doek under iakttagande deraf, att utlåning mot pant af vågförda effekter och vexel-diskontering sker företrädesvis framför annan utlåning samt att i någon betydligare del af utlåningstillgångarne kreditiv beviljas till det belopp, Styrelserna bestämma. I tagande deraf, att vexel-diskontering sker företrädesvis framför utlåning mot hypothek af löpande förskrifning eller accepterad invisning, samt att å någon betydligare del af Fondens tillgångar kassakreditiv alltid beviljas till det belopp, Direktionerna bestämma. 1 9 § af den under N:o 7 till Rikets Ständer afgifna berättelse har Utskottet förmält sig gilla Fullmägtiges sätt för tillämpning af stadgandet i Reglementets 152 §, med förklarande att Utskottet ej skulle underlåta att vid granskning af Banko-reglementet föreslå den förändring i hithörande föreskrifter, som må anses erforderlig. Under åberopande häraf, tillstyrker Utskottet att det § 152 motsvarande stadgande må erhålla denna uppställning: 27:o.
Kollegii deröfver afgifna och till trycket jemväl befordrade samt berättelsen bifogade underdåniga utlåtande; och får Utskottet nu meddela sitt yttrande, angående de af Revisorerna gjorda framställningar och omförmälda förhållanden, hvilka Utskottet ansett utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning och beslut. l:o Angående, sättet för bokförandet af Kongl. Kommers-Kollegii hus och inventarier. (Revisions-berättelsen sid. 2, Kommers-kollegii utlåtande sid. 36—37.) Under åberopande af Kongl. Maj-.ts, efter derom af Rikets Ständer väckt fråga, genom bref till Kongl. Stals-kontoret af den 8 September 1848, meddelade föreskrift, att, sedan nya formulärer för de förvaltande verkens räkenskaper blifvit uppgjorda och fastställda, dylika fastighetsoch inventarie-värden icke vidare skola i dessa räkenskaper ingå; och då, i afseende på räkenskaperna för Manufaktur-diskonten, något hinder icke syntes mota emot vidtagandet af enahanda förändring, hvarigenom dessa räkenskaper komme att lemna en riktigare öfversigt af fondens ställning, hafva Revisorerne hemställt, att omförmälda nya bokföringssätt, enligt hvilket värdet af Manufaklur-diskonlfondens fasta egendom och inventarier skulle ur densammas redovisningar uteslutas och i särskild räkenskap uppföras, måtte, så snart ske kunde, bringas till verkställighet.
Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts nedannämnde nådiga Skrifvelser och Propositioner, nemligen : 1:o angående ifrågasatt bidrag från Handelsoch Sjöfartsfonden, till gäldande al den för Stade-tulieus aflösning erforderliga utgiftssumma; Prol.-Utdrag den 22 April 1863. 333 2:o i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjensteärenden; 3:o i fråga om nämndemäns och fjerdingsmans rätt till ersättning för extra förrättningar; 4:o angående pension på allmänna indragningsstaten för Kommissions-landtmätaren P. A. Toll; 5:o angående anslag till beredande af arbetsförtjenst för de behöfvande inom Marks härad af Elfsborgs län; 6:o angående medels anvisande till ett vägarbete i Norrbottens län för afböjande af der befarad hungersnöd; 7:o i fråga om nedsättning i räntan för åtskilliga skogslotter å förra kronoparken Rella Tall på Öland; 8:o angående upplåtelse till Stockholms stad af en del utaf lägenheten Stallmästaregården för anläggande af en lastbrygga vid Brunnsviken; och 9:o angående anslag af statsmedel till lönefyllnad åt nuvarande innehafvaren af Weskinde och Bro församlingars pastorat, Theologie Lektorn vid Wisby elementarläroverk O. W. Lemke, på det sagda pastorat må, utan afbidan å inträffande kyrkoherdeledighet derstädes, kunna i egenskap af prebende upphöra. S. I). Föredrogos och godkändes Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: J\s 114, i anledning af motion om Upsala universitets förläggande till hufvudstaden; och M 112, i anledning af motion om utarbetande af förslag till ny Riksakt. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden: M 83, i anledning af motion om befrielse för Asmundstorps med flera kyrkor i Skåne från skyldigheten att utgifva dem ådömd kyrkotionde. Bifölls.
Egentliga skilnaden i detta afseende emellan de begge förslagen är blott den att. då, enligt Herr Lefréns motion, den ifrågasatta reserv-fonden borde bildas af utländska statspapper, för hvilkas anskaffande antingen måste köpas ttextar eller, vid bristande tillgång dertill, Bankens egen silfver-valula anlitas, så innefattar Kongl. Maj:ls Proposition deremot att reserv-fonden skulle utgöras af Svenska statspapper, ställda i utländskt mynt, hvilka, löpande med högre ränta än de utländska i allmänhet och antagligen lika lätt realisa bie som dessa på utrikes ort, kunde af Banken erhållas i omedelbart utbyte mot disponibel vinst, således mot erläggande betalning i Hankens egna sedlar, och detta utan att Banken drabbades af kurslörlusler och särskilda prov isions-kostnader, som vid inköp af utländska statspapper ifrågakomma. Då nu jemte dessa fördelar äfven loges i betraktande att Svenska statspapper, åtminstone efter den uppfattning af förhållandena, som bör råda här i landet, måste anses vara underkastade mindre värdeförminskning och följaktligen erbjuda Banken större säkerhet än utländska statspapper; att derigenom att Banken blifver både köpare och säljare af ifrågavarande i utländskt mvnt ställda Svenska obligationer, dessa böra kunna uppehållas vid en jemn kurs, hvilket måste bidraga till stärkande af Svenska Statens utländska kredit — en omständighet af stor vigt med hänseende till möjligen skeende framtida upplåningar — samt att i den mån Banken kommer att deltaga i det af Kongl. Maj:t föreslagna Ät/i. till 11. St. G Samt. f Afd. 10 Haft. 2 iö Banko-Utskottets Utlåtande M 17. utländska län, den verkliga upplåningen utomlands kan lill beloppet förminskas, har Utskottet, enligt hvars lonke det dessutom skulle innebära en särdeles anmärkningsvärd åtgärd om samtidigt med upptagande för Svenska Statens räkning af ett dylikt lån, Banken, åsidosättande tillfället att sjelf deri deltaga, nedlade sin insamlade vinst uti främmande länders stals-papper, funnit Kongl. Majits nådiga Proposition i denna del ega ett obetingadl företräde framför det af Herr Lefrén framställda och af Herr Ehrenhoff understödda förslog. Ilvad i afseende å sist berörda förslog nu blifvit anfördt åberopar
Maj:t den 12 Juli 1834 befallt, att densamma skall, i sammanhang med aflidne Kansli-Rådet Nicanders afgifne förslag till ändringar i Län, Härader, Domsagor m. m., till nådig pröfning förekomma. 13:0 Författande af beskrifningar och ritning af Rior och Torkinrättningar för spannemål. 1834 Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. dm 14 Jan. 1840. \i 1834 ilen 9 Juli aflemnadt till Handelsoch Finans-Expeditionens föredragning. 14:0 Nedsättning r lösen för dagsverken till Wisingsborgs Kungsgård. Genom Nådigt Bref den 19 Juli 1834 har Kongl. Majit, med bifall till hvad Piikels Ständer i ämnet yttrat, förklaral: aLt hemmansägarne på Wisingsö skola ifrågavarande dagsverksskyldighet in natura utgöra, då Kronan deraf vore i behof; men att, då samma dagsverken icke utfordrades in natura, skulle lösen derför bestämmas till en fjerdedel af hvad den årliga markegången för dränge-dagsverken i Länet utsatte. 15:0 Beskattning af TullMjöloch Såg-qvarnar m. m. å Städers områden. 1835 den i3 Augusti har Kongl. Majit, med bifall lill Rikets Ständers yttrande, härom utfärdat nådig kungörelse. 16:o Utvidgning af Iironohäktena uti Alingsås, Christianstad, Carlstad och Gefle. i834 den 19 Juli i underdånighet anmäld, då någon åtgärd icke fanns för närvarande erforderlig. Sedermera hafva upplysningar rörande desse häkten blifvit infordrade, samt kostnadsförslag till utvidgning deraf inkommit, men hvilka hvila för att förekomma i sammanhang med en allmän fråga om Länsfängelsernes utvidgning med hänseende till cellsystemet. 17:o Att åtgärder måtte vidtagas, att afvittringarne i Herjeådalen icke må blifva för orten tryckande.