Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna handling är visserligen straffvärd, men den är dock af annan art än den förstberörda. Gällande lagstiftning uppställer äfven den olikhet uti ifrågaställda hänseende, att den väl i åtskilliga fall bestraffar det missbrukade förtroendet, likasom hvarjehanda andra oredliga handlingar af dem, som nu äro i fråga, men betecknar icke hvarje af dessa handlingar under namn af bedrägeri. Lagens uppfattning i denna del försvåras dock genom saknaden af ett genomfördt system, uppenbarande vissa bestämda grundsatser. Men vid jemförelse af de straff, som äro stadgade å de särskilda arterna af ifrågaställda förbrytelser, skönjes likväl 608 Expcditions-Ulskollets Förslag till unden!. Skrifvelse N:o 189. lagstiftarens föreställningssätt. Han liar väl, efter livad nämndt är, inskränkt sig till vissa rättsförhållanden, hvilkas skyddande förträdesvis afsetts, — en inskränkning, som förklaras af fruktan för straff-maktens utsträckning på områden, sorn derför måste vara fridlysta; men ifrån enskildheterna slutas till det allmänliga, från de positiva rättsbuden till de grundsatser, lagstiftaren hyllat. Härmed vilja dock Rikets Ständer ej hafva antydt, att i allmänhet de brottsliga handlingar, hvarom nu är fråga., ej tillhöra den föreslagna lagstiftningen. Ostridigt eger en viss frändskap dem emellan rum. Oredlighet i aftal är deras utmärkande kännetecken och i flera fall är gränsen dem emellan svår att uppdraga; och då man önskar att afhjelpa de brister, som i denna del vidlåda gällande lagstiftning, samt att således ej allenast gifva lagen fullständighet, utan ock stadga sådana straff, som motsvara tidens kraf och gerningarnes beskaffenhet, kan lagens harmoniska enhet icke bibehållas utan en sammanhängande behandling af ämnet. Men sammanhang i lag är något annat än sammanställning af rättsbud. Sammanhanget förutsätter nemligen rättsbudens ordnande efter de grundsatser, som genom dem tillämpas; och derföre är det framför allt af vigt för stiftaren af en strafflag att uppsöka brottens inre art samt i enlighet dermed ordna lagen. Icke allenast på straffen har sådant inflytande, utan det förekommer äfven de misstag, hvarför domaren vid lagens tillämpning eljest lätt blottställes.
Jag underställer, huruvida StatsUtskottet kan vara i tillfälle att bestämma den Summa, som åt ifrågavarande ändamål bör och kan anslås, eller örn' icke detta Klå åt Kongl. Maj t öfverlemnas, som närmare kan bedöma både behofvet och tillgångarne. Riksens Ständer äga i alla fäll framdeles tillfälle att tillse, om vid den af Kongl. Majit gjorde disposition i denna del något kan vara att anmärka, och om medlen å Titeln i allmänhet blifvit rigtigt använde. Grefve von Schwerin: Hvad som föranledt mig, att framställa ifrågavarande anmärkning, är ren välvilja för de Norra Provincerne; ty när Utskottet yttrat ”att anslags-summan hedan”efter, då de större bidragen till Canal-anlägg’!ningarne komma att upphöra, torde lemna ”tillräckligare tillgång för de samfällte ändamålen, jordbrukets, handelns och näringarnes understödjande och befordran,” fruktade jag, att afvittrings-verket under tiden kunde komma att afstadna, i saknad af nödigt anslag Jag önskade derföre, att ett särskilt anslag af 3,ooo Riksdaler måtte för detta angelägna ändamål uppföras. I alla fall synes mig Utskottets nyss* nämnde Redaction så beskaffad , att den behöf•yer förtydligas. Hans Excellence Herr Grefve Mörner: Jag har ingalunda misskänt motiverne för Grefve von Schwerins framställning, nemligen dess välvilja för de Norra Provincerne, och det är just i anledning derutaf, som jag velat tillägga Den 7 Julii e, m, en upplysning. Hvad jag vidare anhåller fä ytlra, är, att då StatsUtskottet sagt, att Kongl. Maj:t ej skulle vara hindrad af de specielle anslagen, att inom Titeln göra de dispositioner, som kunna behöfvas, så är det ganska rigtigt, *y jag tror det instämma med RegeringsFormens anda, och hvad som hittills är practiceradt. RegeringsFormen säger, att Riksens Ständer, skola anslå en viss Summa till hvar Titel, utan att derföre bestämma en viss Summa för hvarje litet behof.
Der mellan en landsorts skjuts-skyldige innevånare öfverenskommelse blifvit träffad, att gemensamt utgöra de bidrag, som till bestridande af entreprenad-kostnaderne fordras, eger Kongl. Majits Befallningshafvande att till nedsättandet af det belopp, hvarmed detta bidrag af ortens hemman bestrides, vid de särskilda gästgifverierna, efter sig företeende omständigheter, höja skjutslegan inom de ofvan stadgade gränser, dock med iakttagande deraf, att den vid ingen station höjes utöfver hvad sorn erfordras lör att befria de skjuts-skyldige från allt bidrag till denna stations entreprenad. Som emellertid de åtgärder, Utskottet här ofvan föreslagit, endast kunna leda derhän, att afhjelpa de mest tryckande olägenheterna af skjutsnings-besväret och för den mera genomgripande reglering af ärendet, som Utskottet an ser vara önsklig, erfordras en ytterligare utredning i ämnet, hvarvid erfarenheten om de nu föreslagna åtgärdernas verkan torde kunna lemna en god ledning, får Utskottet vidare vördsamligen hemställa, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Vtskotlets Betänkande N:o HO, 19 det Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla, att en kommitté må förordnas att, efter det upplysningar från de olika länens i frågan intresserade medlemmar blifvit infordrade, utreda och föreslå, huruvida och på hvad sätt skjuts nings-besväret må kunna från jordbruket skiljas samt denna vigtiga angelägenhet för öfrigt i framtiden på lämpligaste sätt ordnas. Då Utskottet nu öfvergår till de uti ofvan omförmälda motioner gjorda framställningar, hvilken icke genom Utskottets här förut afgifna yttranden kunna anses vara besvarade, får Utskottet först i afseende å Anders Anderssons yrkande, att iegan för fordon och selar måtte förhöjas med 50 procent utöfver dess nuvarande belopp, anföra, att då förhöjning härutinnan nyligen, nemligen genom Kongl.
R;dr utgifvit 600,000 R:dr och efter enahanda system slutligen, i stället för alt lemna näringarne i ett för allt en sammanlagd summa af 3,700,000 R:dr på 3^ år, hållit dem tillhanda 7,400,000 Rtdr, hvaraf halfva summan 3,700,000 R:dr utgör räntebärande obligationer, circulerande i landet. 4:0 Det 37 året börjar skulden minskas med detTörsta årets skuld och Titelns behållning är derutöfver 3,700,000 R:dr uti accumulerade fordringar. Hvarje följande år minskas skulden med 100,000 R:dr, hvaremot Dih. till R. St. Titelns behållning ökas med räntan af 3,700,000 R:dr eller å 5 procent med i85,ooo R:dr utom de årligen ifrån Slaten iingående 100,000 R;dr, eller tillsammans a85,ooo R.-dr, derifrån dock ränta å den återstående skulden bör dragas. 5:o Vill man vidare fortsätta systemet, kan man, i stället att förut hafva opererat med en årlig inkomst af 100,000 R:dr, nu göra det med liela beloppet 280,000 R:dr, med afdrag af räntan å återstående skulden, och under nya 37 år efter samma princip utgifva räntebärande papper, till belopp af circa io,5oo,ooo R:dr, under det Titelns belopp uppbringas till lika belopp, hvarigenom näringarne sålunda erhålla icke mindre än 21 millioner Rfdr. 6:0 Använder man nu genast eller ifrån början i5o,ooöR:dr, i stället för de af mig endast påräknade 100,000 R:dr, så ökas alla de af mig visade resultat med 5o procent; man kan då använda 3oo,ooo R:dr till näringarne, årligen utställa i5o,ooo R;dr i Stal.spapper och småningom ända till 37;de året öka Statspappers-capilalet till 5,55o,ooo R;dr. 7:0
5 66 gav till f>warje forfén, för bwtlfen, fcban föregåenDe året, ant)ving egt rum, för att å -PreDiffolen behörigen fungöran, Deln orf att till ^onungené SBefall# ningntyafwanDe uppgifna De wärDen, font blifwit f>tr>arje till bofaDTaffeDt bo# fälle voiD De inom Sanet förlagDe Regementet od) Sorpfet afatte; folanDe Defla ftfnämnbe uppgifter Derefter af konungens? SSefallningnflafwanDe öfwer# fänDan till weDerböranDe 0)efn#(£mbeten, att tillfällan Regementsfrifwaren eller UppbörDémannen wiD Regementet, font Derefter fall påföra f>warje Ifögre od) lägre tjenfentan wiD Regementet Den Söewillning, forn, i od) för bofället, fatnt för alla anöra lönetnfomfler efter Deran i faten upptagne belopp, bör ertäggan; folanDe, för behörig efterrättelfe, alla ofwannämnDe tjenfemän wiD Regementet allttD aflemna fullflänDtga uppgifter öfwer fma löneinfomfer. Regementnfrifwaren eller UppbörDömannen, forn bör af löne#tnfomferne inne# bålla De
Förordningen angående kommunalstyrelse i stad har jag, såvidt den knappa motionstiden sådant medgifvit, sökt i allmänhet antyda skälen för en total och genomgripande omarbetning vid innevarande riksdag af hela den nya kommunallagstiftningen. Den sålunda försökta motiveringen tillämpades dock uti bemälda framställning uteslutande på kommunalstyrelse i stad; men hvad den i allmänhet angifven om bristerna i hela denna lagstiftning jemte det nationela syftet för densamma, hvilket bör strängt fastbållas, gäller i lika grad Kongl. Förordningen om landsting, äfvensom den om kommunalstyrelse på landet, som förordningen om kommunalstyrelse i städ. Af sådan anledning och då tiden icke medgifver några vidlyftigare framställningar i ämnet, hvilka dessutom med den erfarenhet, som nästan allestädes i riket redan inhemtats af den nya kommunallagstiftningens tillämpning, både inom de särskilda stadsoch landskommunerna och inom den större kommunen eller å landstingen, torde vara temligen öfverflödiga för insigten af dess brister och nödvändigheten att dem afhjelpa; lärer man kunna, utan risk för den magtpåliggande frågans förbiseende af det mångsidiga och mångerfarna Ekonomi-Utskottet, hvars tid icke synes blifva under denna riksdag öfvermåttan upptagen af ännu vigtigare ärenden, endast hänvisa till den så. lunda redan lemnade, generela motiveringen för behofvet af en fullständig och genomgående revision och omarbetning af hela denna kommunallagstiftning. Beträffande Motioner i Borgare-Ståndet 1865. Beträffande dock nu specielt Kongl, förordningen om landsting, torde uppmärksamheten böra företrädesvis fästas vid några hufvudsakliga punkter af densamma, hvaruti rättelse synes vara i synnerhet påkallad. I det hänseendet tillåter sig motionären följande anmärkningar, som beröra sjelfva grunden för och ändamålet med den verksamhet, hvilken bör landstinget tillkomma: A) Tanken på en dylik institution som landstinget, är hufvudsakligen lånad från vårt Norska brödrafolk; men den är här tillämpad helt annorlunda och på ett sätt, hvilket motionären icke kan undgå anse innebära de betänkligaste frön till hela institutionens förlamning och upplösning.
Bifölls, ”Lavetter, med eller utsn beslag; Inkommande Tullprocent 50; Utgåeade Tullpro”cent 1.” ben 20 Augusti f, m. 78? Friherre Ceder/irshr. Intill dess att conStructionen af jernlavetter blifver bekant inom fäderneslandet, skulle jag ej förmoda att desse böra sättas i likhet med andra jerneffecter. Det Vore väl, örn man af dem kunde få hit modeller. Herr Hjertäi Jag tror, att om vi behöfva få in modeller, sä behöfva vi ej sätta taxan derefter. Äfven menar jag att det står i densamma, att modeller beläggas med lägre tuli. Annars skulle resultatet blifva, att i stället för det modeller införas, infördes qvantiteter aif Sjelfva saken, Och om ock modeller förtullades litet högre, gör det ej något. Ty de behöfVas alldrig i myckenhet. Således kan jag ej annat finna, än att jernlavetter äro under samma cathegorie söm andra jerneffecter. Grefve Cronkjeim förenade sig med Herr Hjerta. Friherre Cederrtröm: Örn cönsfructiorien och förfärdigandet af eådane lavetter vore så lätt, att man genast efter åskådandet kunde tillverka dem här, skulle jag instämma med Herr Hjerta, att man blott borde införskrifva fcri modell, men då det fordras tid att kill verkö dem, är förhållandet ej detsamma. Herr Hjerta: Jag tror, att enda sättet, att bomma under fund med sakeo, om man ej kan göra det genom en model! , är att underrätta - P® sjelfva stället, der de förfärdigas, 78* JBffl 20 <4tignell /. TO, Friherre Wrangel’, Jag förenar mig helt och hålltt med Herr Hjärt», samt hemställer, om man ej kunde komma öfverens om, att ej göra afseende på för hög tull, emedan Kongl. Majit äger rätt att nedsätta den, och jag anhåller således om proposition på Utskottets förslag. Friherre Cederström:
Den till 3:dje Hufvud - Tituln öfverflyttade Lif - Drabante - (jlorpsens Statssumma 13,505: 26. 8- Samt af Gripsholms Slotts Statsgumma, emot afskrifning utaf motsvarande belopp, utgörande Stats-Verkets inkomst genom Hö - försäljning från den så kal - Transport 13,5.05: 2 ö, $. Siats-Utskottets Betänkandtnl i777 Transport 13,505: 26, 8. lade Bondängen under nämnde Kungsgård, hvila ten inkomst genom Slotts - Statens förändring försvunnit 500: — ; 14,-005: 26.' %: I följd hvaraf tillökningen under första Hufvud-Tituln, är 10,832: 2. 8; Andra Hufvud-Tituln innehållande Civile och Landt• Staterne. Tillökning i följd af Riksens Ständers Beslut vid sista Riksdagen, utaf nya löner för en Division i Götha Kongl. Hof-Rätt, penningar 3,027: 602 ’-T:r Spannmål a 4^ R:dr - 2,709: 5,73G: Likaledes på grund af Riksens Ständers åtgärd sista Riksdag: En Lagmans — Lön för en Vaktmästare vid Kongl. — Mihcwg till Riks St. Fröt. igiy^igiå. 177* Stats-Utskottets Betiinkatiden. Transport 72: 24. — 15 T:r Spannmål å dito - 67: 24. — Till Böckers inköp och inbindning för Kongl. Bibliotheket, öfverflyttade fiån 8;de Hufvud Tituln - Hushyres-medel, förut beviljade, sorn hittills uigätt af besparingar under Hufvud-Tituln: För I/andcmäteri-Coutoiret i Calmar - För Kongl. Maj;ts Befallnings-hafvande uti Blekinge Län till Bonings, och Embetsrum tillökning - För Dito il:o i Jönköpings d:o För Dito d:o i Kronobergs d:o Till
Memorial iV:o 231. colls-utdrag, berörde Utlåtande blifvit af de Öfriga 3:ne Riks^Stånden bifallet den 20 sisth Junii; så anser Utskottet, till följd af y5 §. RiksdagsOrdningen, denna fråga vara afgjord och kan således dermed icke taga någon vidare befattning. Ankom till Exp.-Utsk. den i4 Augusti. Memorialj i anledning af erhållen återremiss på Ståts-Utskottets Utlåtande JS:o (65. Ifrån Borgare-Ståndet liar Utskottet erhållit återremiss å dess Utlåtande N:o i65, i fråga om ersättning till städernes Borgerskap, då de till besigtningar m. ra. för Kronans räkning blifva kallade; men som, enligt från Riks-Stånden ankomne Prötocolls-utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet-af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet den 7 och af PrésteStåndet den 4 nasti. Julii; så anser Utskottet, till följd af § Riksdagsordningen, denna fråga vara afgjord och kan således dermed icke taga någon vidare befattning. Stockholm den 14 Aug. 1834- ST0CK.I10LM, i834, hos J. A. Walloch. Stats-Utskottets Utlåtande N;o 2S2. ? ) N:o 232. Ankom till Exped.-Utskottet den iS Augusti.
N:o 21 t, i anledning af gjorda anmärkningar vid den till Betänkandet N:o 54 afgifne Bilaga Litt.; J., angående, föreslagen indragning af Kongl.. Numer-Lotteriet; i sammanhang Hvarmed äfven togs under öfvervägande1 samma Utskotts Utlåtande ]\:o 54» med åtföljande Bilagor, serdeles de utananmärkning lemnade; Litt: B.y i anledning af vackt fråga om ny hammarskatts-taxering af. Jernbruken inom Småland; Litt.
De serskilda Riks-Ståndens beslut, rörande det förslag till förändrade grunder för val af riksdagsmän för Stockholm, som Konstitutions-Utskottet uti dess Memorial JVs 19 öfverleronat, hafva, efter hvad Utskottet, genom inkomna protokolls-utdrag af den 2 och 5 dennes, inhemtat, sålunda utfallit, att Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden antagit detsamma att hvila till slutligt afgörande å nästkommande riksdag; Men deremot Ridders/iapet och Adeln till Utskottet hänvisat såsom sin gemensamma tanka den mening, att enklaste sättet för att vinna det med ifrågavarande förslag afsedda ändamål vore, att utsluta från 14 § Riksdags-Ordningen hela första momentet och från 2:dra momentet orden: »De öfriga», samt gifva åt början af 4:de momentet följande förändrade lydelse: »Stockholm sände tio och Götheborg tre egna Fullmäktige»; m. m. Enligt denna Ridderskapet och Adelns gemensamma tanka skulle allså 14 § Riksdags-Ordningen, sådan den läses i nu gällande grundlag, erhålla följande förändrade lydelse: l:o. Rikets Städer ege att sända nÅsdou/s-fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistratspersoner, och Fahlu Bergslag af fjerdepartsegare, som tillika äro brukande bergsmän. 2:o. Valen skola ske inför riksdags-fullmäktig icke kallas. 5:o. Hufvudstaden Stockholm sände tio och Götheborg tre egna fullmäktige; Städerna af stad af lägre klass. 4:o. Ingen må för idkande berättigad. S:o. Utom Fahlu Bergslag efterrättelse uppläsas. — Bih. till R. St. Då, vid sådant förhållande, skiljaktigheterna mellan Ridderskapet och Adelns samt de tre öfriga Riks-Ståndens meningar äro oförenliga, får Utskottet detta till Rikets Ständers grundlagsenliga behandlande härigenom vördsamt anmäla. Anm. Vinner det af nästföregående riksdags Konstitutions-Utskott afgifna och under innevarande riksmöte af Rikets Ilögloflige
Likväl möta sådana hinder för fullständiga verkställigheten af motionärernes afsigt, att det ej ligger inom omfånget af Utskottets grundlagsenliga verksamhet, att vid framläggandet af förslag till beräknandet af statsverkets inkomster och till beviljande af stats-utgifterna följa den ordning, de ansett böra iakttagas. Extra statsregleringens föremål äro till en icke obetydlig del af mera tillfällig egenskap, ehuruväl för staten af mycken vigt, och kunna de anslag, sorn derunder förstås, för det mesta afpassas efter för handen varande större eller mindre tillgångar, eller efter den Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 91. 3 vigt, som fästes vid vissa arbetens eller företags mera eller mindre angelägna påskyndande. De äro derföre i allmänhet mera beroende af omständigheterna, än ordinarie utgifterne linder riksstatens hufvudtitlar, hvilka afse fyllandet af behofven för de årligen fortfarande statsbestyrens orubbade gång. Tillgångarna för extra statsregleringen hemtas ej heller vanligen utaf ordinarie statsintrader eller bevillningar, utan från sådana medel, som på annat sätt kunna beredas. Utskottet har derföre ansett, att frågan om extra statsregleringens behandling i sammanhang med den ordinarie måste förfalla. Hvad beträffar statsinkomsterna, så har Utskottet af Grundlagens föreskrift varit förhindradt att till Rikets Ständer afgifva förslag till beräkningen af de extra ordinarie eller bevillningarnes belopp och således ej heller i tillfälle att, i sammanhang med förslag till statsutgifterna, deröfver framlägga någon beräkning annorlunda, än genom hänvisning till hvad Kongl. Majrts nådiga Proposition om statsverkets tillstånd och behof derom förmäler. Förslag till beräkning af statsverkets ordinarie inkomster har Utskottet ej ansett sig böra fördröja att till Rikets Ständers pröfning framlägga, tilldess att förslag till utgifterna under riksstatens nio hufvudtitlar kunde på samma gång afgifvas.
Gust. D. Wilcke. På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters' vägnar Jon Jonsson. Daniel Andersson. Utdrag af Protocollet, hållet vid sammanträde imellan Riksetis Höglofl. Stein - 155? Den 17 Juli. Ständers Stats* och Banco-Utskott den 15 Juli 1815* s. r>. Vid justeringen af Hdglofl. Stats» och Banco Utskottens gemensamma Betänkande, i anledning af Kongl, Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Götha Canals fort* gång och ytterligare befrämjande, uppläste Herr Commerce Rådet Santesson dess särskilta skrif* teligen författade tankar, så lydande: ”Enär Högloft. Statsoch Banco-Utskoftens beslut dels uti flera hufvudsakeiiga delar innefattar Alternativer, eller tvänne olika inom Utskotten afgifna meningar, hvardera af tvänne Stånd, dels icke upptager, såsom till Höglofh Banco - Utskottets enskilta handläggning öfver* lemnade , flera andra af sammansatta Beredningen föreslagna punktet; så inskränker jag mitt enskildta skiljaktiga Votum, uti hvad Hogiofl, Utskottens Betänkande i frågan om Gotha Canal nu innefattar, till blott den allmänna reservation : ”Att ehvad alternativ Sorn antages. Resultatet deraf, på grund af de uppgjorda beräkningar af så väl Inkomster sorn Utgifter, må blifva sådant, att Actie-ägare, på hvars vidare fortfarande tillskotter af resterande 60 procent dock hela saken .beror, både i hänsigt å tillräckeligä medel för byggnadens bestridande, sorn å det af Riksens Höglofi. Ständer ofelbait, enligt Utskottens Beslutj deruti fastställande uttryckelig! vilkor för allt biträde, finna det de ej löpa fara att framdeles förlora antingen capital eller renta* - £)en 17 Juli, ^ 5 5 3T tå, eilet kahslsé båda delar.
Jag bör sluteligen förklara: att jag alldeles icke strider för att tillvinna Domare-magten mera eller mindre, utan blott för helgden och giltigheten af de grundsatser: att, nemligen, allt i samhället må vara och verka på sin behöriga plats; att enhet i Lagskipningen må vinnas ; att hvarje medborgare (emedan Grundlagen så förordnar), må dömas af behörige Domare och vid den Domstol, hvarunder han lätteligen lyder, och sluteligen för det tvifvelsutan Vigtiga ändamål, att Statsförvaltningen derigenom må ordnas på ett sätt, som befordrar Fäderneslandets väl. Rörande förevarande ämne, eller rättsfrågors skiljande från Förvaltnings-verken, åberopade Herr Cancelli - Rådet von Hartmansdorff sitt tryckta anförande, förra afdelningen sid. 160 och följande, så vida det från Utskottets pluralitet var skiljaktigt. Ex Protocollo P. jy. Poignant. Särsk, Utsk, Betänk' 16 242 Utdrag eif de hor JR. Särskildta Ut skott'hällne Protocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år I823. I afseende på de af Utskottet antagne allmänna c-si ater rörande StatsKådets sammansättning, m. m. har Herr Assessor
Ty att dermed förstå, eller vilja lörstå, något så orimligt som, att importören af Franskt bränvin skulle, utom en tull motsvarande tillverknings-algiften samt surtaxen, äfven erlägga utminuteringsafgilt — kan väl ej vara allvarsamt menadt? Tror Frih. Klinckowström, att deri, som utminuterar Franskt bränvin, ej får betala utminuterings-afgift, lika väl, som den, som utminuterar Svenskt dito? Nå väl, då blir ju Franska bränvinet i sinom tid belastadt med utminuterings-afgift? Icke kan det dermed beläggas tvenne gånger? Samme värde talare anmärkte vidare, att tarilfen B. slutar med den bestämmelse, att »varor, som icke kunna hänföras under någon af de i denna införsels-tariff upptagna bestämmelser, mer eller mindre arbetade», skola för narv:de draga en tull af 15 proc. och framdeles 10 proc. utaf värdet, och hära! drog han nu den slutsats, att det till följd af detta stadgande skulle vara oss förbjudet att åsätta högre tull än 10 proc. på sådana landtmannaprodukter, som voro i någon mån arbetade, såsom smör, ost, salt och rökt kött o. s. v. Det förvånar mig, att Frihm, som nyss så strängt jemlörde Svenska och Franska texterna, härvidlag icke iakttagit, att i de citerade Svenska orden Den 8 Februari f. m. 405 ett öfversättningsfel blifvit begånget, ty uttrycket »i denna införsels-tarifT upptagna bestämmelser» motsvaras i Franska texten af uttrycket »les dispositions du tarif général», och som den Franska texten eger vitsord, är deraf klart, att det är endast de i den allmänna Svenska tulltaxan icke specificerade varor, som skola beläggas med den nämnda afgiften af 10 proc., samt att, enär landtmannaprodukter äro i den svenska tulltaxan upptagna, nemi. under rubriken: fria, man följaktligen är oförhindrad att borttaga denna frihet och åsätta den hvilken tull som helst, ehuru jag visserligen hoppas, att detta ej måtte ifrågakomma.