Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Strandägarne vid den öfra delen, som vid alla öfverläggningar hafva majoritet, säga för närvarande nej till hvilket förslag som helst, så länge deras intresse står qvar att hindra arbetets utförande efter den plan K. M. fastställt. Under loppet af detta år hafva blifvit anskaffade materialier och byggnader uppförda för 8 ä 9,000 r:dr, till följd af föreg:de beslut, sora samtlige delägarne fattat, men då man upptäckte den vinst, som skulle 620 Den 21 December e. in. kunna uppstå af företaget» sönderbrytande, sä beslöt den omtalla majoriteten, alt arbetet icke vidare fick fortgå. Samma casus måste naturligtvis inträffa sä länge icke den nedra delen göres oberoende af den öfre. Här har blifvit sagdt, att endast några famnar skulle komma att upparbetas pä delta sätt. Det är förlåtligt, att en person, som icke sett charlor och kostnadsförslag, dömmer så; men SlatslJtsk-.s ledamöter och hvar och en, som känner saken, veta nogsamt, att Slaten äger full säkerhet, åtminstone för största delen; och om också icke hela arbetet skulle blifva verkställd!, så skola likväl de delägare, som hafva nytta af den del, sorn verkställes, lemna de bidrag, som arbetsplanen bestämmer, svarande emot hälften af de anslagne statsmedlen. Om R. o. Ad. lill del beslut, som i förmiddags fattades, vill lägga bifall till Hr Nordenanckar nu framställda begäran, så tror jag mig kunna garantera att hela arbetet skall fullbordas. Hvar och en, som gifvit akt på Hr Nordenanckar yttrande i förmiddagens plenum, kan finna hvilka stora anledmr, som dertill äro förhanden. Frih. Cederström: Den siste värde talarens och Hr Nordenanckar begäran om afslag ä Utsk:s betänk, i denna del innefattar helt enkelt eli yrkande, ali en menighet, med befrielse frän alla slags skyldigheter, skulle lill skänks erhålla 45,000 r:dr b:co. Hr af Harmens har behagat yttra, att intressenterna icke hafva någon förbindelse till Staten, efter de icke uppburit några medel.
Förordningen den i3 Junii iSoo, för bevakning af fordringar i allmänhet, stadgade ptaescriptions-tid af 10 år ege ej rum i afseende på Bankens tryckta eller graverade credit-sedlar och invisningar; ej heller skall bevakning deraf, uti sådan ordning som Concurslagen föreskrifver, erfordras i Bankens concurs, eller, i anledning af årsstämning, sorn, vid Bolagets upplösande, utfärdas å dess borgenärer. Hvaremot, när Bolaget upplöses, vare sig i följd deraf, att tiden för privilegium liiländalupit, eller alt detsamma af annan orsak upphört, hvilket Konungens Befallningshafvande bör, utan dröjsmål, till Kongl. Majit inberätta, Kongl. Majit låter utgå Nådig Kungörelse derom, med föreläggande för en hvar, som någon så beskaffad förbindelse af Banke» innehafver, att, vid förlust af all betalningsrätt, förbirr - Jcmf. iG §. förra FBrjlaget. Jeutför to §. 2 och löija tida mom förra Förslaget. Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande N.o 4- delsen till inlösen uppvisa i Bunken, inom 3:ne år ifrån den dag, hvarunder Kungörelsen utfärdas; börande under tiden samma Kungörelse årligen ifrån predikstolarne uppläsas. Kan inlösen ej ske, i anseende till af Banken iråkadt concurs-tillstånd, vare ändock förbindelsens innehafvare skyldig, alt, inom sagde tid, till bokföring och erhållande af påskrift derom, uppvisa förbindelsen inför den eller dem, Rätten i sådant afseende förordnar. 'l ill följd häraf kommer, i Bankens concurs, med utdelning till de borgenärer, som ej ega förmonsrält, alt anstå, intill dess berörde 3:ne år förflutit. 11 S
Huit att utgå under samma vilkor som finnas bestämda för det af samma bolag från Itiksg:sKont. förut utbekomna lån af 100,000 Rdr Bko. Hr. Bildt, Didrik Gillis: Uti sista plenum voterade R. o. Ad emellan beviljande af 50,000 Rdr till Nora och Ervalla jernvägsbolag med de vilkor BorgareSt. nu inbjuder R. o. Ad. att antaga, och på andra sidan de vilkor R. o. Ad, bestämt för lån till Gefle och Dala jernvägen. Då R. o. Ad. således efter lång discussion och slutligen votering fattat sitt beslut, föreställer jag mig att R. o. Ad. icke kan antaga den gjorda inbjudning, hvarföre jag yrkar att densamma måtte läggas till handlingarne. Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut lägga förev:de prot.- utdrag till handlingarne. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s d. 18 och 19 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 177, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de åtgärder lill behöfvandes undsättning i missvextår. Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s d. 19 dennes på bordet lagda nedannämnde Utlåtrn N:o 183, i anledn. af K. M:s Nåd. Skrifvelse, i fråga om förhöjning af anslagen till manskapets beklädnad vid Svea och Götha Artillerillegrlen ; N:o 184, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de eftergift till förmån för Misterhults sockens fattigvård af Kronans rätt till dana-arf efter Lena Hansdotter i Sundsholm; och N:o 185, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de betäckande af de kostnader, som för skatteförenklingens och det nya Jorde boksverkets fortgång erfordras. Vid föredragning af StatsUtsIcs d. 19 dennes på bordet lagda Mern.
Eder allom säger jag, som gån här framom: Skåder dock och ser till, om någor värk kan vara sådana som min värk, den mig så uppäter; ty Herren hafver gjort mig full med jämmer, på sine grymma vredes dag. Han hafver sändt en eld af höjdene uti min ben, och låtit honom der mägtig vara; han hafver utsatt ett nät för mina fötter, och stött mig tillbaka; han hafver gjort mig till ett öde, så att jag sörja måste hela dagen. Mina svåra synder hafva uppvaknat genom hans straff, och alla tillsammans kommit mig uppå halsen, så att all min kraft mig förgås; Herren hafver så farit med mig, att jag icke mer uppkomma kan. Herren hafver nedertrampat alla mina starka, som jag hade; han hafver låtit utropa öfver mig en högtid, till att förderfva mina unga män; Herren hafver låtit jungfruna, dottrena Juda, trampa en press. Derföre gråter jag så, och båda min ögon flyta med vatten; ty hugsvalaren, som mina själ vederqvicka skulle, är långt bort ifrå mig. Min barn äro borto; ty fienden hafver öfverhandena fått. Zion räcker sina händer ut, och der är dock ingen, som honom tröster; ty Herren hafver budit allt omkring Jacob hans fiendom, att Jerusalem skall emellan dem vara lika som en oren qvinna. Herren är rättfärdig, ty jag hafver varit hans mun ohörsam; hörer, all folk, och ser min värk; mina jungfrur och ynglingar äro gångne uti fängelse. Jag kallade på mina vänner, men de hafva bedragit mig; mine Prester och äldste i stadenom äro försmäktade; ty de gå om bröd, på det de skola vederqvicka sina själ. Ack Herre! se dock huru bedröfvad jag är, att det gör mig ondt i allt mitt lif; mitt hjerta dänger i minom kropp, ty jag är uppfylld med stor bitterhet; ute hafver svärdet, och inne i husena döden gjort mig till en enko.
Jag har så samvetsgrannt som möjligt verkställt en dylik pröfning, och följden är att jag kommer att rösta för förslaget. Jag vill dermed icke hafva sagt, att jag är blind för de brister, detta förslag kan innehålla, och att icke äfven jag skulle hafva önskat, att detsamma i ett eller annat hänseende hade varit annorlunda uppgjordt. Jag tror, att det skulle hafva varit nyttigt och äfven för förslagets många motståndare betryggande, om den första kammaren, i stället att bildas uteslutande af landstingen och de större städerna, fått till någon del i sig inrymma ledamöter, utsedde af de högst beskattade inom landets olika delar, samt att det likaledes skulle varit fördelaktigt, om skillnaden i ledamöternas antal i första och andra kammaren icke varit så betydlig som den i förslaget bestämda; men, Mine Hrrl jag hemställer till eder: hade det väl varit möjligt eller ens tänkbart, att ett förslag, så omfattande som detta, skulle kunnat framläggas, emot hvilket man icke haft några anmärkningar att göra, synnerligast då förslaget måste vara så beskaffadt, att det egde utsigt att kunna antagas af fyra kamrar med så skiljaktig sammansättning som våra Riks-Stånd? Och måste icke den nya R. 0:n af denna anledning antaga egenskapen af ett förmedlingsförslag? Måste icke hvarje Riks-Stånd och hvarje dess ledamot i afgörandets stund besinna, att, så framt reformen utan alltför stora skakningar skall kunna genomföras, blifver det en ovilkorlig pligt, att icke alltför strängt hålla på egna åsigter, ulan, så vidt det med fäderneslandets väl är förenligt, låta dessa vika för det allmänna bästa? För min del anser jag en sådan eftergifvenhet vara en medborgerlig pligt, och jag har så mycket mindre kunnat tveka att lägga mina betänkligheter å sido, som det hvilande förslaget med alla dess möjliga brister likväl i min tanke iunebär en långt sannare och långt rättvisare representation af det Svenska folket, än den R. O., under hvilken vi nu arbeta. Den 4 December. 203 Hedan 1809 års Konst.-Utsk. erkände
Län skulle, på sätt det blifvit uppgifvet, vara betagne den af deni tillförne åtnjutna rättighet att å desse Krono-jiarker erhålla utsyning af virke för sine kneekte-stugors uppbyggande, en sådan rättighet mätte varda dem till fortvarande begagnande i Nåder tillerkänd, i likhet med hvad, i afseende å åtskillige militias-bosläIlens utsynings-rätt å samma parker, redan skulle vara medgifvet, samt Utskotten, uti Betänkandet N:o 188, som blifvit af Rikets Ständer bifallet, ytterligare tillstyrkt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t begära, att, derest Rotehällarne inom Kinne och Kinnefjerdings härader i nämnde Län icke skulle vara i åtnjutande af rättigheten att å Krono-parkerne Råda åsar, Ledsjomo, Stenåsen, Varaskogen samt Kinneskogen, för ofvanberörde ändamål, hemta erforderligt virke, en dylik rättighet måtte dem tillerkännas; så har Riksdags-ful!mägtigen Fredric von. Zweigbergk från nämnde Län, uti en Iros Hedervärda Bonde-Ståndet väckt motion, sorn blifvit till Utskotten remitterad, anhållit: ''att alla de Rotehållare inom icke allenast Skaraborgs, utan äfven Rikets öfrige Län, som visa sig ega rättighet att å Krono-park eller Allmänning för enahanda ändamål, som nämndt är, taga virke, måtte dertill å närmast belägne så - Slatssamt Allm. Besv.- och Elon.-Utskottens Utlåtande, N:o 202. 5 dane parker eller allmänningar undfå utsyning; och hafva uti denna motion sig förenat Riksdags-fullmägtrge Sven åndersson och Anders Brissman fr ån förutnämnde Län, Olof Olsson frän Westerås Län, Per Jonsson från Calmar Län, Jan Persson från Upsala Län och J. F. Dahllöf från Elfsborgs Län. Detta hafva Utskotten tagit i öfvervägande; och beträffande först motionen, så vidt den rörer Rotehållarne inom Skaraborgs
Betänkanden, 71 beräkningsgrund för hvad af Kronan beslås och sysslan åtföljer eller tillslås i Penningelön , eller ock i Spannemål , Hemman och Räntepersedlar. För Pastorurn inkomster af Församlingarne beräknas och tillägges serskilt : För Lands Pastorater , Aderton skillingar för hvarje helt Mantal, och proportionaliter för de mindre, hvaraf Pastoratet består, sedan Presteoch Ca* pellans-Borden , samt de under nyssnämnde Jjöne-beräkning begripne Hemman blifvit afdragne. För StadsPastoraterne, den stämplade Pappers-afgift, sorn för hvarje Stad eller StadsFörsamling , på nedanstående sätt bestämmes, nemligen för : StorKyrkoFörSamlingen i Stockholm R:dr 50 —- Clara Församling i Stockholm och DomkyrkoFörsarnlingen i Götheborg _ 45 Jacobi och Johannes ; Maria samt Adolf Fredriks Församlingar i Stockholm ♦ . ♦ . — 40 — Upsala, Sala ♦ 36 Catharin» Församling i Stockholm , Enköping, Nyköpings vestra Församling, Örebro, Norrköping , linköping, Wisl/y, Ystad, Lund, Carlscrona, Carlshamn och Gefle . , __ 30 _ Westerås , Köping , Skenninge , Jönköping 34.__ Arboga , Fahlun , Hedemora , Söderköping , Borås, Carlstad , Malmö , Landscrona, Helsingborg , 20 7a BevillningsUtsk. Betänkande/i. Strengnäs, Eskilstuna, Wadstena, Calmar, Wimmerby, Wexiö , Skara, Warberg , Sundsvall , Hernösand, Umeå , Luleå — 18 —. Uddevalla — 16 _ Wennersborg, Christinehamn , Philipsstad , Christianstad , Halmstad , Piteå — 15 —„ ladugårdslands, Kungsholms och Finska Församlingarne istockholm , Nykopings Östra Dito, Westervik, Lidköping, Sköfde, Mariestad, Tyska Församlingarne i Stockholm och Gö theburg 12 Fahlköping, Hudiksvall, Söderhamn lo —- *1 horshälla, Askersund, Nor3, Alingsås , Laholm . , — 9 —.
Ät» Aillige ärenden hwaröfwer Utstvttet dels redan afgifwit dess ullätande, dels ost är i beredskap, sä fort medhinnas kan, att stg yttra, äro ock af den egenskap, att be fordra Riksens Högloft. Ständers preliminaira swar och förordnande innan det hela kan bringas till rtt ändtcligct stut. I bctracktande af allt detta tilltror Statsutskottet stg icke kunna uppgifwa, huruwida det läter sig göra, att till ben utte November hinna afgöra alla de ärenden, som pä StatS - Utskottets ätgärd be» ro; och Stats - Utskottet tror icke att nägon större eller mindre förstärkning af Ledamöter i Stats - Utskottet skall bidraga till nägot tidigare winnande af detta ändamäl, än som i alla fall kan beredas af nu tvarande antal Ledamöter, hwilka redan inhämtat om ärenberne en kännedom, bwartill för nya Ledamöter r» längre lid skulle erfordras. Af denna SWs - Utskottets tänka skulle de öfrige Respectivc Riks - Ständcn genom Utdrag af Protokollet wördsammeligen. lemnäs del. Är och dag som förr ffrifwet stör. PS befallning. kröäeliuS. Upplästes följande: Utdrag af Protokollet hältet ut! Riksens Höglofi. Ständers StatS-Utskott d. s October iZoy. S. D. I den betryckta belägenhet hvarut! Rikets Stats-Werk för det närwarand* sig befinner, dä betz inkomster ingalunda synas fbrflä till dess oundwikclige och nddwändigaste utgifters bestridande, har bet hoS Stats - Utskottet wäckt bekymmersamma bfwerläggningar, hwad utwägar ffulle kunna widtagaS till behofwens fyllande med den möjeligcn minsta tunga för Landets JnwSnare.
Hr Rosenblad: Sedan R. o. Ad. nu beslutat, att betänk. N. 6, omfattande den reglering af Bankens rörelse m. ro., som vid hvarje riksdag kan förändras, skall först komma under öfverläggning, och således tyckes vilja af de fattande besluten i beslutet om dessa frågor göra sitt beslut beroende i den stora sak, som skall afgöra, huruvida Konungs och Ständers förenade löften skola betyda något eller ej; så får jag reservera mig mot detta beslut och frikalla mig från allt ansvar för dess möjligen vådliga följder. Det är visserligen sannt, att ett klokt ordnande af Bankens rörelse äger ett vigtigt inflytande på dess credit och realisationens bestånd; men oberäknadt, att jag hoppas, att åtminstone hjelpligt goda beslut i detta hänseende komma att fattas, så om den sats vore riktig, att ingen utvexling bor de ske, utan full visshet i detta fall, komme den aldrig att äga rum; ty ehvad kloka beslut vi möjligen vid denna riksdag fatta, kunna de dock alltid vid den nästa tillintetgöras, och ehvad skyddande former vi än gåfve dessa beslut, är dock förtankan ingen omöjlighet, att, äfven med deras iakttagande, de tillintetgörande besluten kunde tillkomma. Vi måste sålunda anförtro något åt lyckan eller, rättare, åt det inflytande, som sanning, upplysning och förstånd i längden icke kunna undgå att utöfva. Hr Lefre'n, Joli. Pehr: I en fråga, som är så vigtig som denna, skulle jag tro det vara högst angeläget, att man börjar öfverläggningen med lugn och fortsätter den på samma sätt; att man icke, så lill sägandes, sätter frågan på toppen, utan att man vill gå lill grunden af densamma. Jag tror för min del, alt då man följer den ordning, sorn Den 5 Maj f. m. 101 nu är bestämd, skola många, sorn icke kunnat göra sig fullt reda för saken, blifva realisationen mera tillgifna än förut, oell många, ifrån att vara realisationens fiender, öfverföras på dess sida. Skulle man åter behandla frågan enligt den ultra-åsigt, som här velat göra sig gällande, att man klippte af öfverläggningsrättigheten, fruktar jag, alt realisationens vänner komme att beklaga sig öfver ett sådant förfarande.
StatsUtJkcttets: Angående liquiden af Ministern J. C. Lagersvärds fordran på Gemiesiska lånen; rörande föreslägét inköp af CanzliRådet Schoerbings afhandling om Skögs-hushållningen; angående inköp af Kronans andel i uppbörden vid Södra Stäket; om användandet af Kronans TiondeKoppar och Jern för Flottornes behof; om öfverlåtande till Götheborgs F.attig-försörjningsanstalt af den vid Äuctiorier å confiscerade varor utgående Fattig-procent; angående rättighet för Bergsman, att lösa Kronans Persedel oell TiondeTackjern ; i , fråga om indragning af VederlagsSpannemålen; om rättighet för Äboer ä de till Upsala Åcademie donerade, äfvensom på Preste-, Klockare-, Annexoch Mensalhemman, att lösa dem till Skatte; rörande löllebesparingar å Embetsoch Tjensteraäns aflöning; om åtskillige ändringar, förtydliganderi och tillägg uti Utskottets förut afgifne Utlåtande öfver Riksens Ständers Revisorers år 1822 afgifne Berättelse om Revision af Stats Verkets förvaltning och räkenskaper årén 181g och 1820; angående större frihet i jerntillverkning och försäljning; i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss uppå Grosshandlaren Weners' ansökning Bvn 30 Augustt e. m. 385 ansökning om nedsättning af arrendet för Svårtsjö Kungsgård; angående nedsättning af Con-* troll-stämpelafgiften å Metaller; i fråga om in-i köp för Statens räkning af Geografiska Inrättningens ChartasVerk; om Byggningshjelpens förvandling och säkrare bestämmande; angående inlösen af 4 stycken casserade RiksgäldsContoi-i rets Credit-sedlar5 om utvidgad läkarevård 1 Blekinge Län; om anslag å Stat för en särskild ProvincialLäkare i Herjeådalen; angående förändring i MötesPassevolance-afgiftens utgörande;. om ändring af de i Hallands
Enheten för Längdemåtiet är Metren, som skall vara lika med en tio-milliondel af Jordklotets norra Meridian-quadrant, Metrens undermultipler äro Decimetre, Centimetre och Millimetre, samt öfvermultipler Decametre, Kilometre och Myriarnetre. Enheten för Rymdemålet utgöres af Litrén , som är en Cub, hvars sida är lika med en Decimetre. Dess undermultipler äro Decilitre, Centilitre och Millilitre, samt öfvermultipler Decalitre , Hectolitre och Kilolitre, Enheten för Vigten kallas Gtamme, som utgör tyngden af en Cub destilieradt vatten , hvars sida är lika med en Centimetre. Dess undermultipler äro Decigramme, Centigramme och Milligrainme, samt öfvermultipler Decagramme, Hectogramme och Kilogramme, Man finner härutaf, att fördelningen går i jemna tiotal så väl öfver som under enheterna , och all Decimal-räknesättet, såsom alldeles oumbärligt vid detta Systems införande, på samma gång anbefalldes till allmänt bruk, var en naturlig följd deraf. Att detta System , som så fullkomligt uppfyllde vetenskapsmannens fordringar, icke svarade mot Folkets bildning och behof torde af Bilt.Lags. Allm.Besvx.Otc. TJisk.Utl.N:o46. u5 följande i någon tnon ådagaläggas. Napoleona Förordning, af den 12 Februarii 1812, innehåller, atl i all handel och vandel får. hädanefter följande gamla benämningar af Mått, Mål och Vigter begagnas nemi. ; För längdemdttet: Famn, fot och aln, hvarje fot fördelad uti 12 turn och hvarje tum ila linier. Alnen fördelades både uti l, 4, | och Adelar, samt {, \, och T*5, så atl det linaira räknesättet härigenom å nyo sanctionerades, För rymdemålet : Boisseau (skäppa^ med öfveroch undermultipler deraf, äfvensom Litrén fick delas uti §, £, f och Riddar, ♦
157, med förslag till allmänna iakttagelser och föreskrifter för erhållandet och utbekommandet af Stats-bidrag till hamnoch kanal-byggnader, samt väg-förbättringar och valten-aftappning; •A2 158, ang:de ifrågaställde extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Civil-Depart:tets handläggning; JYé 159, ang:de extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Finans-Deparl:tets handläggning; samt JVs 160, ang:de extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Ecklesiastik-Depart:tets handläggning. Föredrogos, men bordlädes åyo, på begäran af flere ledamöter nedannämnde d. 16 dennes på bordet lagde Mern., Utlåtrn och Betänk., nemi. från Constitntions-Utskottet: JYl 6, ang:de verksläld granskning af de i Slats-Kådel förde prot.; Banko-Utskottet: J\fs 40, öfver Tapet-Fabrikören Johan Sandbergs ansökan, om ersättning för en af honom, å Banko-Auktion efter silfvervärde inropad, sedermera oriktig befunnen pant; 412 Den 21 Juni e. m. LagUtskottet: JM 36, i anledn. af väckt motion om lekmäns verksamhet i Kyrkans tjenst; samt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: JM 96, i anledn. af återremiss utaf Betänk. JM 38, ang:de kontroll till förekommande af missbruk utaf allmogens rättighet, att försälja sina tillverkningar. Föredrogos och lades till handlingarne, Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:s d. 16 dennes, på bordet lagde Mern.: JM 97, i anledn. af återremiss af Betänk. JM 80; och JM 98, i anledn. af återremiss af Betänk.
Jag våger hysa den öfvertygelse, att Stånderne icke böra bifalla den af Bevi!lnings-Utakottet framställda Statsekonomiska grundsatsen, reen icke heller genom formligt beslut förkasta densam ma, h vilket sednare lik vål jag och många med mig, skulle anse vara det råttaste, örn frågan i riktig våg förekommit. Må man låta nu gällande grundprincip för allmänna hushållningen tills vidare föiblifva oantastad och låta tiden tillvågabringa en beftåmdare öfvertygelse om dess förkastlighet eller nytta, ty orått i hög grad, måste det vara att nu, då så många åro förvillade, om rätta orsakerne till den förlägenhet i hvilken vi för ögonblicket befinna oss, rigta denna tillfälliga sinnesstämning till omstörtning af ett gammalt system, som ännu både inom och utomlands har många försvarare och deribland, nästan utan undantag, (hvilket år högst anmärkningsvärd!) alla de mån i hvarjo land, hvilka stå i spetsen för ekonomiska styreisegrenar. Det torde för öfrigt vara orätt handladt, att af missbruken taga sig anledning att ifra mot bruket af det gällande systemet, i stället att kallt uppsöka och ståndaktigt använda botemedlen mot missbruken och derigenom bringa det en gång antagna och visserligen ej afgjordt förkastliga systemet i en fullständigare utöfning. Då jag åter framträder för att på det lilligaste afstyrka antagandet af de grundsatser, rörande importhandeln, hvilka Bevillningsutskottet söker göra gällande, får jag å nvo förklara, att jag på det högsta tillstyrker näringsfrihet och handelsfrihet inom landet, och jag vågar tro, mera enligt med den varsamhet Den 11 Augusti f, rti. sorn bör styra Riksdagsöfverlåggningar, att för denna gång åtnöja sig med att lossa de inre banden och låta tiden afgöra om någon hufvudsaklig ändring uli import-föi fattningarna kan erfordras eller ej. Grefve Härd Carl Gufia/l Utan att emot de allmänna principerne för Högloft.
Sedan Utskottet, i anledning af gjorde anmärkningar i ämnet, afgifvit ytterligare Utlåtande, N:o 218, beslöt Ridderskapet och Adeln, i enlighet med Protocolls-Utdrag af den 6 Nov. 1829, ibland annat, dels att, med bifall till hvad Stats-Utskoltet tillstyrkt, "Rikets Ständer borde hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes besluta de åtgärder, genom hvilka Staten må kunna af vederbörande utbekomma de återstående köpeskillingsbeloppen för Skeppet Tapperheten, 9000 Ridr Hamb. Banco, samt för Fregatten af Chapman 1000 Pund Sterling, samt dels, att underdånig anhållan borde göras hos Kongl. Majit, att laglig undersökning måtte företagas, till utrönande deraf, genom hvars förvållande Stats-Utskottets Utlåtande N:o gu 5' olikhet uppkommit i köparens och säljarens Contract, utan att namnen å Skeppen här äro intagne, samt alt, om förlust härigenom blifvit Stats-Verket tillskjndacl, då, emot den person, som denna olikhet vållat, anspråk måtte göras om ersättning för Statens berörde förlust; uti hvilket sistnämnde Beslut, de öfrige Riks-Slånden inbjödos att med Ridderskapet och Adelil sig förena. Lika med Ridderskapet och Adeln biföllo de öfrige frenne Riksstånden hvad Stals-Utskoltet tillstyrkt, hvaremot Ridderskapet och Adelns omförmälde inbjudning endast antogs af Borgare-Slåndec.