Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer vid innevarande riksdag gjorda framställningar har fråga blifvit väckt om inskränkning eller upphäfvande af den genom åtskilliga äldre och nyare författningar för allmogen inom Åhs, Wedens, Kinds, Marks, Bollebygds, Gäseneds och Redevägs härader af Elfsborgs län, äfvensom för städerna Borås och Ulricehamn, tid efter annan medgifna rättighet till idkande af s. k. gårdfarihandel, eller att kring landet föra och försälja sina tillverkningar; och har i sådant afseende hufvudsakligen blifvit anfördt: att ifrågavarande rättighet, för hvars beviljande ursprungliga skälet varit, att jordbrukshandleringen i förenämnde orter icke lemnade tillräcklig afkastning för innevånarnes uppehälle och de dryga skatternas utgörande, från början endast afsell beredandet af tillfälle för dessa innevånare att afsätta produkterna utaf provinsens hufvudsakligasle binäring, väfnader; att emellertid nämnde produkter numera utgjorde minsta delen af hvad gårdfarihandlanderne hade att lill salu utbjuda, hvaremot desse handlandes nuvarande lager (ill öfvervägande myckenhet bestode af utländska varor; ali, då sistnämnde varor vanligen på kredit inköptes och detta ofta för förlagsmannen medförde icke obetydliga förluster, denne sednare alltså måste å samma varor tillgodoräkna sig en betydlig vinst, hvilken, tillika med den förtjenst på försäljningen, som gårdlärihandlanden måste påräkna, åt-erfölle på den fattige landtmannen 188 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 8/. och i synnerhet på den arbetande klassen; att dessutom ifrågavarande handelsrättighet, likasom i allmänhet alla undantagslagar och privilegier, i sin mån lade hinder i vägen för en säker utveckling af landets allmänna handelsrörelse ; samt slutligen att förenämnde handlandes kringstrykande lefnadssätt i flera afseenden högst menligt inverkade på allmänna ordningen och sedligheten. Den handelsrättighet, hvars inskränkande eller upphäfvande nu blifvit ifrågasatt, har från äldre lider varit ulöfvad af en del utaf Westergötlands allmoge.
På grund af hvad i de underdåniga ansökningarne blifvit anfördt, och då ifrågavarande landshöfdingebeställning vore, jemte den i Jemtlands län, svagast aflönad och i ostridigt behof af någon skälig tillökning uti inkomster, tillstyrkte Stats-Rådet, det Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer, dels att, i ersättning för saknad boställsjord vid Läns-Residenset i Norrbottens län till utfodring af erforderliga kreatur, må för Landshöfdingen derstädes å stat uppföras ett mot värdet af 2,000 lispund hö ungefärligen svarande belopp af 1,250 R:dr, hvarigenom hans löneförmåner, som för närvarande utgjorde endast 6,750 R:dr, kunde komma att uppgå lill 8,000 R:dr, respenningarnc deruti inberäknade, dels ock ali den utaf General-Direktören Ros uppförda stalloch fähusbyggnaden, hvilken vore oundgängligen nödig för behöfliga hästar och kokreatur, samt vid den förlidna år hållna afoch lillträdessynen funnits vara ändamålsenligt inrättad och, jemlikt hvad särskilda behörige synemän dessutom intygat, vore med omsorg uppförd lill ett pris, som icke kunnat erhållas genom entreprenad-auktion, uiå varda för Kronans räkning inlöst och det erforderliga beloppet, 3,008 Riksdaler 70 öre Riksmynt, för ändamålet af Rikets Ständer anvisas; hvarefter byggnaden borde, under ansvar såsom för öfriga bostadslägenheterne, af Landshöfdingen emottagas. Departements-Chefen anhöll att vid detta tillfälle få i minnet återkalla, att äfven Landshöfdingen i Jemtlands län, J. A. Dahlström, uti ett i slutet af år 1856 ingifvet underdånigt memorial, till Kongl.
Ridderskapets och Adelns upplysta pröfning, om icke, till beredande af en mera utvidgad närings-frihet i Bergs-handteringen, de författningar, hvars olämplighet jag nu sökt visa, jemte öfriga, som dermed stå i sammanhang, böra komma under öfvervägande och granskning vid frågan om sättet att i allmänhet upphjelpa våra näringar, och anhåller derföre, att mitt anförande måtte till det särskildta Utskottet remitteras. Remitterades till Särskildta Utskottet. Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel, uppJ läste till Protocollet följande: Under loppet af närvarande Riksmöte, tyckes Allmänna tonen mer än någonsin vara stadgad för erkännandet af den Sats; att allmänna välfärden säkrast danas och underhålles, då Samhällets inre verksamhet 334 Den i i Maj. «. fri« äger en fri och obehindrad gång* — Flefä värde Ledamöter, sorn vidrört härmed förenade ämnen, hafva sammanstämt i önskningar för upphäfvandet af Skrå-inrättningarS och Monopoliers tvång, såsom säkraste medlet att gifva ny kraft åt den sjunkandö allmänna välmagten och återföra lif och för. måga åt de aftynade Näringarna. De hafva således rättvisat Satser, sont Philosopher och store Statsmän, äfven under olika tidehvarf, enstämmigt yrkat.
Wid denna tid war Riket annu inwcckladt i krig med Europas mägkigasi-, Stater och Let war i anledning af denna ännu wadclrga stallning, som Hemliga Utskottet i underdånighet tillstyrkte, att Hans Mayl f. d. Konung 6ullaf Dest Gemäiö och Barns flyttning utom Sweriges gränsor borde med försigtigt afseende pä Rikets Mechel föregäs of cu onffad fred, åtminstone med Rikets »wenne mägti-aste firnder och Ml Swe tz i oGende pä desi lage och styrelse wore det lämpeliqaste land, ber s. d. Konmiga-Huset borde Sig nedsätta. Kongl. Mast som till alla delar instämde Uti ben of Hemliga Utfkottel yltrade nnberdäniga mening, öpaade genast nödige och för f. d. Konungens Egen säkerhet oundgängelige underhandlingar i detta ändamål, och sedan detza nu lyckligen bl, wik fullbordade, skyndar Kongl. Majit an meddela Riksens Ständer den ätgärd, som i följe deraf bliswik widtagen. Den långt framlidna årstiden, som snart kunde göra all flyttning omöjlig, pakUlar den yttersta skyndsamhet. Sedan pa Kongl. Majus nådiga befallning behörige ordres blifwit mfärdade och kjenlige anstalter widtagne genom Kongl. Majus tjenstgörande GeneralAdjutant, haswa f. d. Konungen, Desi Gemål och och Prins 6uliat redan i »örraar pa förmiddagen, under nödig bcwakning, arrest fran Gripeholm till Carlscrona, dit de Kongl. Prinscsiorna om twanne dagar sig begifwa, fö, att med Riksens Ständers för, wäntade stynd samma samtycke sedermera gemensamt pä en Den 8 December. en Fregatt afqä till Tysta wallen och widare fortsätta resan till Sweitz. Bestämd säkerhet är wunnen sä wäl om en obehindrad resa genom Tyskland, som om den af Hemliga Utskottet ömkade bemedling bos SweirziE , Negcringm ett sandicka till s. d
Hr von Ehrenheim: Jag hemställer, om icke R. o. Ad. ville inbjuda de öfrige Riks-Stånden att biträda det beslut, R. o. Ad. nu lättat med afseende å 6:te §:n. Till delta förslag lemnade R. o. Ad., uppå framställd propos. , sitt bifall. § 7. Gr. Sparre: Mot denna § måste jag anmärka, att sedan ett bolag eller rederi bildat sig för byggande och utrustande af fartyg, så anser jag det vara mot principen fullkomligt stridande att en person kan draga sig tillbaka från bolaget mot att afstå sin lott deri. Hafva (lere personer ingått ett sådant aftal, så ålägger dem beskaffenheten af detta aftal den förbindelsen, att icke träda tillbaka förr, än syftemålet med detsamma är uppnådt, och de utgifter, som deraf föranledas, få de icke undandraga sig. I den Tyska lagens 461:sta t. o. m. 4G8:de §§ är äfven denna grundsats iakttagen; der står också att en delegare kan afstå från sin lott, men endast vid en resas slut, vid ny resa eller större reparation, samt slutligen för gäldande af sådan skuld, för hvilken rederiet häftar med skepp och frakt. Det är således endast i och för dessa utgifter som afståendet kan ega rum. Så som stadgandet här är, kan jag icke gå in derpå, att delegare afträder ur bolaget genom att afstå från sin lott, ty de återstående delegarne kunna deraf lida förlust. Stadgandet Den 16 September e. m. 311 hänger dessutom icke tillsammans med det följande.
Betala dem bra och försäkra dig om deras tystlåtenhet i afseende på hans sjelfmordsförsök. Jag vill ej, att undersökning skall ske i saken ... Och nu farväl, min vän! Jag har ännu i morgon åtskilligt att uträtta. Vanloo gick, och sedan han med Klas gästgifvare haft ett samtal mellan fyra ögon, medan stalldrängen sadlade hans ståtlige gångare, steg han till häst och lemnade stället. Hemligheternas Ugn. Med ofvanstående namn betecknade alkemisterna sina verkstäder, i hvilka många af dem instängde sig under största delen af sitt lif, för att offra åt en passion, med hvilken spelraseriet, drifvet till sin yttersta höjd, knappt skulle kunna uthärda en jemförelse. Om ynglingen fattades af denna passion, sköt han från sig nöjets bägare, som ålder, helsa och lefnadslust uppmanade honom att tömma: solens glans och blommans doft hade upphört att vara till för honom: den ljufvaste flickas kärleksblick, den trognaste väns famn, ärans mest frestande lockelser, allt, för hvilket hans hjerta fordom klappat, blef honom såsom intet: han såg sina kinder i förtid blekna, sina lockar glesna, utan att egna en suck åt sin flyende lefnadsvår: han kände sin själs harmoni brusten, sitt hjerta torka och sjelfva sina tankars strängar förslappas, som natt och dag spändes mot ett enda uteslutande mål; men om verldens grundvalar remnat, skulle hans sista blick varit riktad på smältdegeln. Mannen offrade den sista fyrken af sin förmögenhet åt denna lidelse och skulle tömt sina egna barns hjertblod i degeln, om han hoppats att derigenom komma ett steg närmare gåtans lösning. Gubben emotsåg med ångest sin lefnads slut, blott emedan han fruktade att derigenom gå miste om upptäckten af det stora magisteriet, på hvars sökande han förspillt sin ungdoms och mannaålders krafter. Denna förfärliga passion, som sannolikt väcktes till lif redan i historiens morgon, hos det första bildade folk, som begagnade guldet till bytesmedel och värdemätare, slukade under årtusenden mensklighetens ädlaste krafter.
A s p s » EfFet de matin en Snede » var antagen, men » m a d e m o i - selle B o r g s t r o e m » fick ett af dessa artiga små bref, hvari artisterna hbfligt ombedjas att afhämta de målningar, de insändt. H u r hon u p p t o g denna motgång, fick jag inte veta på flera dagar. Inte heller på vårt middagsställe syntes hon till. E n natt — det var vid halfett-tiden — var jag p å hemvägen från teatern. V i d hvart femte steg vände han sig o m o c h spejade in i tvärgatan, där Aja b o d d e. När j a g k o m till min port, vände j a g o m i aftukt att tala förstånd med honom. H a n såg ut att ha åldrats, då j a g träffade honom dagen därpå. H a n var tankspridd o c h retlig. Strax efter slutad dinér gingo de sin väg. H o n var liflig o c h pratsam som vanligt, men det var något ansträngdt i hennes munterhet G e n t emot E d v a r d anslog hon en rättfram kamratton, s o m ej föreföll helt o c h hållet o s ö k t. D e t var, s o m ville hon låta de andra märka, att h o n alls ej u n d v e k att tala m e d h o n o m eller var på minsta sätt besvärad af hans närhet. Sedan gick det åter flera dagar, då vi hvarken sågo till R i c h e r t eller henne. U n d e r vintern hade några damer från nordanlanden — de v o r o likväl icke från Sverige — väckt förargelse g e n o m ett betydligt hänsynslöst sätt att uppträda på offentliga ställen, särskildt på ett a f skandinaverna m y c k e t b e s ö k t kafé, där de snart blefvo ökända o c h utpekade. D ä r i g e n o m hade åtskilligt skvaller o m nordborna börjat sprida sig, o c h de funnos, s o m hade ögonen öppna och öronen spetsade.
Såsom den allmännaste bland dessa måste den anses, att bebofven för den kommande tiden bedömas efter de förhållanden, som visat sig under den näst föregående statsreglerings-perioden, och att de oförutsedda olägenheter, som icke kunna förekommas, finna sin motvigt deri, att utgifterne för framtiden rätta sig efter hvad den sednaste tidens erfarenhet anvisat. En afvikelse från denna grundsats kan ur financiel synpunkt endast i högst få fall medgifvas och ur konstitutionel i ännu färre; men minst går det an, att på samma gång man för den Bih. lill R. St. Prot. 1836—1858. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 16 Haft. 2 10 Slats-Ulskollcls Memorial M 232. kommande tiden i fullaste mått gör afseende på förhållanden, som endast haft en kort tillvaro och deri förändringar af en hvar klart kunnat förutses och äfven inträdt, tillika åsidosätta sjelfva grundsatsen och godkänna anspråk på ersättning derföre, att beräkningarne vid den föregående regleringen visat sig ofullkomliga och bristfälliga. Ett sådant förfarande afser likväl Stats—Utskottets förslag om lönetillökning för år 1857; och jag anmäler alltså emot samma förslag reservation, jemte det jag erinrar, att vid reglering af lönerne för Statens embetsoch tjenstemän, dessa löner blifvit bestämde, icke i likhet med lönerne för Bankens tjenstemän, för åren 1857—1859, utan för åren 1858—1860; äfvensom att den grund för förslaget, som man velat hemta dels från lönebestämmelserne för åtskillige embetsverk, hvilkas stater af Kongl. Maj:t årligen regleras, dels ock från åtskilliga kommuners lönestater, hvilka icke regleras efter bestämda mellantider, utan måhända hvart 20:de år, måste af en hvar vid närmare eftersinnande finnas haltlös och af afseende oförtjent. Statsverkets utgifter hafva dessutom vid denna Riksdag blifvit ökade i den mån, att det är att befara, det de blifvande inkomsterne icke förslå till utgitlerne; och om än beräkningarne i detta hänseende skulle visa sig tillförlitliga, så kan del dock icke bestridas, att
Den del af Örgryte Socken, som utgöres af Majorna eller Carl Johans Församling, och, såsom jag förut omnämndt, är en fortsättning af Götheborgs ena Förstad Masthugget, lyder uti Police-ärender under Stadens PolisKammare, hvilket också är händelsen med större anparten af de såkallade Galgekrogarne i sagde Socken, vid vägen åt Halland. Scholor. Utom de i 1828 årsberättelse omförmälde 4 Scholor i Götheborgs Fögderi, finnes der en sådan nu mera äfven i Örgryte Socken, hvarest 20 barn undervisas efter gamla Läro-Methoden. Hälsovården j är nu mera ställd under omedelbart inseende äfven al Sundhets-Näinder, enligt Eder Kongl. Maj:ts Kådiga Förordningar af den g Julii och den 12 November i83i, hvarjemte Kyrko-Råden fått utvidgad befattning med frågor derom genom Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 27 Februarii 1828. Ingenstädes på Landet är någon Barnmorska antagen. För flere år tillbaka, då 2:ne nyligen examinerade Barnmorskor förklarade sig villige att nedsätta sig i Landt-Församlingar, lät jag göra föreställning härom i 2?ne Pastorater, hvilka dock vägrade Löne-anslag, så att frågan derigenom förföll. ■ Krogar äro, sedan min förra berättelse, minskade från 143 till 58 stycken på Landet, i Skärgården, Majorna och Galgekrogarne, hvilket kunnat så mycket hellre ske, som det nu mera ej är sällsynt, alt bonden, äfven på kortare resor, medför egen bran vinsflaska och således icke behöfver besöka krogarne. Städer. Uddevalla. Dess Utrikes Handel har minskats i samma molm, som antalet af Slädens Fartyg nedgått lill 9 stycken. Senare åren hafva likväl derstädes blifvit uppköpte betydlige Spannemåls-partier för afsändning till Utrikes ort. Handeln i öfrigt har snarare aftagit än förkofrats, dertill väsendteligen bidragit, att Allmogen på Dahls Land och andre Norrut belägne orter besöker
Trolle, H. af, Kammarskrifvare, angående pension för Trosa, angående hamnanläggning vid Trädgårdsföreningen i Stockholm, angående anslag till Tumba, angåendq öfverlåtelse till Tumba Pappersbruk af hemmanet JVs 2 eller Nedra Tumba Turtola hy, angående uppförande af ett bönehus i Tyngsjö kapellag, angående bostad åt en predikant i Tåkern, angående sänkning eller uttappning af Utlåtandets Nummer och Moment. 158: 46. 143. 71: pag. 73. 126. 205. 158: 122. 17. 234. 148. 148. 158: 45. u. Uddevalla, angående anslag för nytt skolhus i Ulner, Carl Hans, Statsråd, angående pension för Umeå eif, angående tippmuddring af Undersökningar, rörande allmänna arbeten Undsättning i missväxtår, angående åtgärder till » » till Westeroch Norrbottens län Undervisningsverken, angående användande af en del af bränvins brännings-afgiften till Upsala stad, angående upplåtelse af en kronojord vid Utländsk krigstjenst, angående anslag för officerare för ingående i Utarrenderade egendomar, angående försäljning af Statens Ulrikes-departementet, angående anslagen till Wallentuna kyrka, angående lån till uppbyggande af . .116. » sjön, angående en kanalledning till . .158: 31. 23 Utlåtandets Nummer och Moment. Wattenafledningar å Komministersboställen, angående kostnader för . 223. Wattenaftappningar, angående statsbidrag till 154: 41 f. Weilback, angående inköp af ritningar till fartyg af 179. Vegesach, E. S, Premierlöjtnant, angående pension till 167: 57. Wenern och Vedbo härad, angående kanal och slussanläggning m. m. mellan 158: 35. Wenersborg, angående kajbyggnad vid . 158: 25. Wessman och Barken, angående lån till jernväg mellan . 175.
St. framlagt grunderne för hela Statsbristsummans fördelning, och derutinnan varit utredt de olika beskattnings-litlarnes natur af mer eller mindre för de skattskyldige tryckande egenskap, och derpå varit baseradt ett tillstyrkande t. ex. att, vid Statsbristsummans fördelning, Statsbehofvens fyllande i främsta rummet borde sökas uti de mindre kännbara beskattnings-utvägarne, såsom af Tull, Bränvin och Charta Sigillala, samt de skatter, hvilka utgå i följd af Bevillnings-Förordningen, eller beskattningen af synbara förmögenheten, hvilken, näst jorden vidlådande besvär och prestationer, är af mera betungande beskaffenhet, blifvit framställd såsom varande i mesta behof af lindring, hvarvid i främsta rummet fastighetsafgiften samt skyddsafgiften borde tagas i betraktande; hade Betänkandet egt denna omfattning, hade, enligt mitt begrepp, Utskottet fullgjort hvad Grundlagen ålägger; nu innefattar det endast grunderne för ett mera specielt, till Beyillningen hörande ämnes beskattning. Men man anmärker måhända att skilnaden af min åsigt i förhållande till hvad hittills skett är obetydlig, af ingen nytta, och sålunda obe Bihang till R. St. Ett exempel i detta afseende torde således icke vara obehöfligt att framställa. Jag antager att, som förr varit fallet, R. H. St., i följd af Inkomst-Betänkandet, beslutar beloppen af extra ordinarie eller Bevillningsjnkomsterne på sätt Stats-Utskottets Betänkande N:o 54 innehåller. Tullen blifver då . 2,55o,ooo: Salu-Accisen Postmedlen . Chartae Sigiilatfe medlen Bränvins-afgiften . Restantier Summa Stats-inkomster 7,652,000: — -— Om jag nu vidare antager att till Statsbehofvens fyllande s. k. Ut gifts-Betänkandet upptog, i likhet med hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, en summa af 9>^97’®l4: 2' och derifrån afdrages den uti Stats-Utskottets inkomne Betänkande uppförde summa, under förutsättning, alt R.
Ordet ”kan,” som jemväl blifvit anmärkt af reservanten inom Ulsk., står i strid emot 80 §:n Reg.F:n, sorn tydligen bestämmer att förändringar uti indelningsverket kunna, nied K. M:s och R. St:s sammanstämmande beslut, äga rum. Ordet rotehållare är oriktigt, och bär, då conlractet med hvarje rote skall uppgöras, uteslutas. Jag skulle derföre tro, alt, om ordet "kan” förändras tili må, de sista raderna finge följande ordalydel - Den 9 Januari e. m. se: ”oell utun att någon af deni må åläggas all ovillkorligen, oell derest lian ej finner contractet för sig förmånligt, deruti ingå.’’ Genom en sådan förändring tror jag att expeditionen Liefve riklig oell anhåller således om återremiss af Exped.Utsk:s ifrugavar. förslag till lind. skrifvelse. Frill. Sprengtporten, Jac. Wilh.: De anmärkn:r, som Frih. Cederström framställt, rör:de den nyss upplästa skrifvelsen från Exped.Ulsk., innebära ej blott ett klander af de motiver eller raisonnemenler, som Statsoch Ekon.- Ulsk:n i denna fråga anfört, utan utgöra eli förslag, som i väsendtlig mån, så vidt jag fattat Frih;ns framställning, modifierar hvad R. St. beslutat. Jag hemställer till R. o. Ad:s ompröfvande, om det låter sig göra, då R. St. redan fattat sitt beslut, att vid expeditionens uppsättande intaga helt andra ordalag, än de i besluten begagnade och tillägga nya ord. Hvad beträffar Frih:ns anmärka., att ifrågavar. skrifvelse skulle stå i strid emot 80 §:n Reg.F:n, och att R. St. beslutat en förändring i indelningsverket, derigenom att R. St. öfverleninat till K. M. alt med rolehållarne ingå contracter om beklädnads-persedlars öfverlagande af Kronan, så tror jag ej, att sådant strider emot nämnda §. Visserligen är del R.
S. D. Med frånträdande af Borgare-Ståndets beslut, i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande ]NT:o 44°» öfver Herr Professoren Gejers motion, att Amanuenserne vid Kongl. Bibliotheket måtte få retroactivt beläkna den dem vid denna Riksdag beviljade lön-förhöjning, beviljade Ståndet nu, med antagande af Höglofl. Ridderskapels och Adelns samt Högvördige Preste-Ståndets inbjudningar uti protocolls-utdrag af den 22 dennes, åt bägge Amanuenserne vid Kongl. Bibliotheket, en emot löne-brist sväs ande ersättning för åren j835, i 836 och 1837, utgörande ett sammanlagdt belopp för den förste Amanuensen af 600 Riksdaler och för den andra af 1,200 Riksdaler Banco. S. D. Efter ånyo skedd föredragning, godkändes Banco-Ulskottets Betänkande N:o 181, med förslag till Instruction för Rikets StändersjBanco-Utskott vid nästkommande Riksdag. S. D. Ånyo föredrogs Stals-Utskollets Utlåtande N:o 522, i anledning af återremiss å Memorialet N'.o \go, med voterings-propositioner, angående besluten om ExtraStats-regleringen. Härvid förekommo: i:sta momentet, omfattande 8;de punkten af Memorialet N:o 49°> Ståndet fann votering i den uli berörde punkt omförmälda fråga B/h. till JR. St. Prot. 1841' 9 Sami. 2 Band. 61 482 Prot.TJtdr. den 26 Maj 1841 • icke erforderlig, då Ståndet ansåg samma fråga redan afgjord genom trenne Stånds beslut. 2:dra momentet, omfattande 2o:de punkten af Memorialet Nio 490. De, enligt Utlåtandet N;o 522, förändrade voterings-propositioner godkändes. 3;Jje och 4;de momenten af Utlåtandet N:o 522. Lades till handlingarue. Från Hedervärda Bonde-Ståndet.
S. D. Föredrogos ånyo och bi föllos Stats-Utskottets nedannämnde d. 28 och 29 sisth Juli på bordet lagda Utlåtanden och Memorial: N:o 189, i anledning af väckt fråga om uppbörds-arfvode till Skepps-ombudsmannen vid Stockholms Sjömanshus för de sedan år 1848 vid nämnde sjömanshus debiterade och redovisade krono-utskylder; N:o 190, i anledning af Ivopgl. Maj:ts Nådiga Proposition, ang. upplåtelse af mark från Eskilstuna Kungsladugård till skolhus-byggnad inom Klosters församling af Nyköpings län; samt N:o 198, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o 98, angående ett ytterligare låns beviljande för hamnbyggnaden vid Wadstena. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Stats-Utskottets d. 28 och 29 sisth Juli på bordet lagda Memorial, N:o 199, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 94 ang. begärdt lån till Akademiska Föreningen vid Lunds Universitet. S. D. Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets den 29 sisth Juli på bordet lagda Memorial, N:o 31, i anledning af återremisser af Memorialet N:o 11, innehållande förslag till ändring af åtskilliga stadganden i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, i afseende på behandlingen af en del regerings-ärenden, beslöt Ridderskapet och Adeln att, i fråga om utbyte och tillägg af ord i den förut föreslagna redaktionen af 2 mom. i 17 8 samt förändrad lydelse af 21 8 Regeringsformen, godkänna hvad Utskottet nu hemställt och föreslagit; Och befanns förevarande Memorial i öfrigt icke föranleda till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets den 29 sisth Juli på bordet lagda Utlåtande, N:o 192, i anledning af Rikets Ständers åren 1851 och 1853 församlade Revisorers berättelse om granskningen af de under Kongl.