Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att deri skulle ligga något demokratiskt omstörtande, kan jag icke finna. Det mest aristokratiska land i Europa, England, har äfven det mest utvecklade kommunal-väsende. Någon våda för monarkien ligger således visst icke deruti; tvärtom. Det enda land på kontinenten som 1848 förblef fullkomligt lugnt var Belgien, och detta land har utaf alla fastlandets stater den friaste kommunal-styrelse. 89 Den 18 Januari. Detta måtte vara ett talande bevis att alla dylika farhågor äro öfverflödiga. För egen del kan jag icke annat än vara tacksam för det särdeles lärorika Betänk., som Utsk. afgifvit, ehuru min molion i ämnet fått dela de öfrigas öde. Mitt förslag var endast en tillämpning af den Norska »Formandskabsloven» på våra förhållanden. Då denna lag hos brödrafolket skulle införas, möttes den der af samma betänkligheter som Frih. Cederström här i atton anfört. Man talade om de vädur den skulle medföra för konungamakten. Man talade om huru embetsmäunens tillbörliga inflytande skulle förintas, man talade om huru sjelfva Storthingets myndighet skulle försvinna. Emellertid antogs lagen oell nu, efter fä år, erkänna alla att den verkat mera välgörande lin allt annat, att den väckt landet ur sin slummer, att den lifvat nationalandan, stärkt förtroendet, ökat välmågan. Om Frih. Cederström behagar råd fråga Amtmännen, är jag säker, att desse med en mun skola förklara »Formandskabsloven» vara deras bästa och kraftigaste stöd. Det lönar icke mödan att längre uptaga tiden, jag anhåller endast om bifall till Betänk. Gr. af Ugglas, Carl Fredr. Ludv.: Jag anhåller att till alla delar få instämma med Gr. Björnstjerna. Man hår sagt mig att Frih. Cederström fruktar för statsorganismens bestånd, såvida kommunal-styrelserna icke inrättades elter samma grunder, som nationalrepresentationen. Man behöfver väl icke tänka mycket på saken för att finna, att statsorganismen uti en väl ordnad kommunal-styrelse eger det starkaste stöd.
Och då förutnämnde uppbördstil lar, med tillägg af observalionsmedel, som, åtminstone till hufvudsakligaste delen, lära vara alt dit hänföra, uppgått i medeltal till 14,984 r:dr 10 sk. 5 rst., samt härifrån dragas provisioner, remisslage och restitutioner, utgörande per medium 96 r:dr 36 sk. 7 rst., föreslår jag i Kongl. Maj:ts Nåd. Prog. N:o 27. 29 underdånighet, att för närvarande måtte, till godtgörande af den ersättning, som efter sådan grund kan för nämnde kassa belöpa, anvisas ett förslagsanslag af 14,900 r:dr. I afseende å kassans öfrige inkomster anser jag någon förändring icke böra vidtagas. Af nämnde kassas inkomster synes mig följande lämpligen kunna blifva föremål för den ifrågaställde indragningen i utbyte emot å stat uppförda kontanta anslag, nemligen af äldre medlen: Hemmans-räntor, F y rationde-spa nmål, Avancements-penningar, Rusthålls afoch tillträdes-afgifter, Inskrifningsoch afskedspenningar, Sventjenare-afgitt, Afgift för gåfvor m. m., Afgift för ärftliga värdigheter; Afgift för utnämningar lill rikets högsta värdighet och ordens-värdigheter. Deremot anser jag, i öfverensstämmelse med hvad uti det föregående blifvit yttrad t, att med arrendeoch bötesmedel någon förändring icke bör ega rum, utan dessa inkomster jemväl hädanefter på vanligt sätt kassan tillgodokomma. Enligt den verkställda utredningen hafva de inkomster, som sålunda, efter min tanka, borde mot anslag utbytas, med tillägg af observalions-medel och extra uppbörder, som hufvudsakligast utgöras af dithörande poster, i medeltal för tio år utgjort: af äldre medel: 3:o. Wadstena Krigsmans/aiskassas medel. samt af nyare medlen: En-per-mille-afgifter, Burskaps-afgifter, Hemmansräntor * Tiondespanmål * Ruslhållsafgift 7, af nyare medel: Prop. N:o 27.
N:o 5i. 7 lärer såsom säkert få antagas , att svårare väglag, snöfall , möjligen tillkommande bristfälligheter å vagnarne , med flera andra händelser, ej sällan skola föranleda dertill, att vagnarne icke å den utsatta ankomsttiden till hvarje ombytesställe anlända , utan uppehåll dermed flera timmar och kanske en betydlig del af dygnet kommer att uppstå, helst sådant förhållande höst-, vinteroch vårtiden ofta inträffar med Ordinarie Brefposterne , oaktadt de äfven äro af Postillioner åtföljde, men de hästar, hvilka för Forvagnarnes forsling erfordras, skola ovägerligen vara i beredskap och inställde å den timma , som för vagnarnes ankomst är bestämd , ett svårt lidande vid dessa tillfällen drabbar de skjutsande, utan att de derföre ens kunna påräkna den ersättning, hvilken resande, som vid Gästgifverierne betingat hästar, roen fördröja deras ankomst öfver en timma , måste erlägga , samt jemväl åtnjutas af dem, som äro till utgörande af Kronoskjuts uppbådade, men dervid blifva uppehållne längre tid, än tillika är utstakad, om hvilken rättighet till ersättning något icke är vordet föreslaget. Hvarförutan i öfrigt i betraktande synes böra komma, att vid de Gästgifveriet der, för det antal resande dit vanligen hvarje dag ankomma, hästtillgången redan oftast är otillräcklig, en ytterligare saknad derå skulle för da 8 Bil.t.Bev.s.Allm. Besv.o, Oec.Vtsk.Uil.
Ho hafver någon tid nu sådant hört? Ho hafver någon tid sådant sett? Kan ock, förr än ett land värk får, ett folk tillika födt varda? Nu hafver ju Zion födt sin barn utan värk. Skulle jag andra låta öppna moderlifvet, och sjelf ock icke föda? säger Herren. Skulle jag Iåta andra föda, och sjelf tillyckt vara? säger din Gud. Fröjder eder med Jerusalem, och varer glade öfver thy, alle I som det kärt hafven; fröjder eder med thy, alle I som deröfver sörjt hafven. Ty derföre skolen I suga, och mätte varda af dess hugsvalelses bröst; I skolen derföre suga, och lust hafva af dess härlighets fullhet. Ty alltså säger Herren: Si, jag utbreder frid dervid såsom en ström, och Hedningarnas härlighet såsom en utsläppt bäck; då skolen I suga; I skolen i famna borne varda, och på knän skall man ljufliga hålla eder. Jag vill hugsvala eder, såsom modren hugsvalar någon; ja, I skolen af Jerusalem lust hafva. I skolen få set, och edart hjerta skall glädja sig, och edor ben skola grönskas såsom gräs; då skall man känna Herrans hand på hans tjenare, och hans vrede på hans fiendar. Ty si, Herren skall komma med eld, och hans vagnar såsom ett stormväder; att han skall vedergälla uti sine vredes grymhet, och hans straff uti en eldslåga. Ty Herren skall döma igenom eld, och genom sitt svärd, allt kött, och de dräpne af Herranom skola vara månge. De som helga och rena sig i örtegårdar, den ene här, den andre der, och äta svinakött, styggelse och möss, skola tillsammans borttagne varda, säger Herren. Ty jag vill komma och församla deras gerningar och tankar, samt med alla Hedningar och tungomål, att de skola komma och se mina härlighet.
Deremot är Konungens makt att upplösa kamrarne fullkomligt illusorisk, då första kammarens ledamöter väljas af samma landstingsman, som valt dem förut, och, med afseende på andra kammaren, 3 månaders anstånd, innan ny riksdag sammanträder, är alldeles för kort tid att kunna förändra opinionen i landet. Ja, Konungen eger icke en gång bär den motvigt mot en påträngande demokrati, som i Norge och till och med presidenten i Norra Amerika, eller embetsmännens afsättlighet, som, till dato onödig, här torde komma att visa sig helt olika hädanefter. Alltså ha vi här samma inkonseqvens, som en uttryckt önskan och 60 Den 10 Januari. vilja att bevara konungamakten i sitt fordna skick, utan hvarken motsvarande hopp eller förmåga. Lätt vore att öka listan på de efter min öfvertygelse förslaget vidlådande brister, som t. ex. den korta tid af endast ett år, som ett grundlagsförslag behöfver hvila, innan det till afgörande företages, röstberäkningens till riksdagsman förläggande till kommunal-, i stället för till grundlag m. m. Dessa korta anmärkningar må dock vara nog att motivera mitt afgifna nej och dermed afsedda hopp att vinna ett uppskof, tillräckligt att binna bota brister, äfven insedda och erkända af förslagets anhängare. Sådant har nu icke skett. Återstår sålunda blott den innerliga önskan, att förslaget med dess brister likafullt må föra fäderneslandet till samma lycka, som vår gamla representations-lorm gjort. Detta är visserligen min önskan, men tyvärr icke mitt hopp. Härefter upplästes ett af Hr Ehrenhoff, Carl Gustaf Axel, inlemnadt mern. af följ:de lydelse:
Brandslodsföreningarne i Götheborg, om tillåtelse för, att mot ränta insätta sina contanta medel i Banken. Se BrandstodsBolaget. Bref, utrikes gående, om nedsättning i porto för. Se Porto. 'Brefvexlingen , Inrikes, om portoafgiften för. Se Portoafgiften. Brist, om betäckande af den, som möjligen kan uppkomma uti de beräknade tillgångarne för anslag, som vid denna Riksdag blifvit beviljade. LXI. B. 114. LXII. A. 86, 92. LXIII. E. 4. Broar, otti anslag till deras underhållande. XXI. B. .23. XXIII. A. i53. XXVII. E. i74- XXXVII. —- och vägar, om förändring i skyldigheten att bygga och underhålla dem. X VIII. B. 397. XIX. A. 120. Brottmålslagen, örn bestämmande af vissa “9 allmänna principer för den blifvande. Y. 62. Bruk och fabriker, om Sparbankers och Pensionsanstalters inrättande vid. Se SparBanker. Brummer, ProtocollsSecreterare, rörande Friherre Anckarsvärds anmärknings-anledning i afseende på dess entledigande från sin befattning. XIX. B. 112. XXXIII. A. i56. Brummer, Carl Magnus, yttranden. XLY. 8. Bränvin, tillverkadt af Potatoes och med KonstBränneri-redskap, angående undersökning huruvida det är, mera än annat Bränvin, af skadlig egenskap. LVIII. B. 190. LX. A. 238. — angående viss afgift å till Hufvudstaden och Götheborg inkommande, m. m. XXIX. B. 235. XXX. A. 194. — om förbud emot dess tillverkande af Spannemål. XII. B. i56. XIII. A. 25o. — om pramiier för utförsel af. IV. 180. VII. R. 336. XLVI. B. 367. XLVIII.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han, i anledn. af Hr Lefre'ns begäran, fick erinra R. o. Ad. derom , att då discussionen 0111 detta ämne i allmänhet var fulländad, och Hr Landtm, för Ståndet framställde, huru han uppfattat de särskilda meningar och särskilda förslag, som här blifvit under discussionen afgifna, hade Hr Landtm., så vidt som han kunnat uppfatta saken, uppnämnt dem under vissa cathegorier, först desom ickeansågo, att Const.Utsk:s förslag vore annorlunda beskaffadt, än att det borde hvila med mindre förändringar till nästa riksdag och dä grundlagsenlig! behandlas; dernäst de, som ansågo att nuvar. representation borde hufvudsakligen bibehållas, och dernäst de, som ansågo att allmänna val under vissa förbehåll, men med tvänne kamrar, borde blifva gällande för representationen; dernäst de., som ansågo att så väl allmänna val som ståndsval borde äga rum; dernäst de, som ansågo att val ståndsvis och två kamrar borde vara grunden för representationen; och hade Hr Landtm, förmodat, att ordningen för föredragningen borde blifva den, i hvilken Don 27 Octo ber f. m. lian nu upprepat förslagen. Detta hade Hr Landtm, trott på den grund vara rätt, att då vanligen Utsk:ns förslag först framställas till bifall, men sådant i afseende på Const.Utsk:s nu väckta förslag icke kunde äga rum, utan de anmärkmr, som vid delta förslag göras, under form af Ståndets gemensamma tankar borde framställas, och Coust.Utsk:s förslag blifva det sista, som bomme under pröfning, ifall R. o. Ad. icke antoge någon annan gemensam tanke, Hr Landtm, hade då trott, att det förslag, som närmast vore förenligt med Coust.Utskts förslag, borde blifva det, som först föredroges för R. o. Ad., med undantag likväl af det, som helt och hållet förkastade all förändring och hvilket redan vore af R. o. Ad. pröfvadt och afgjordt. Gr. Frölich:
N:o g. 5 Ständers till Kongl. Majit aflåtna underdåniga skrifvelse, hvarigenom denna och andra, af Rikets Ständer antagna grundlagsändringar till Kongl. Maj:ts nådiga bifall hemställdes, väl kunde synas mindre fullständig i så måtto, som 'äfven derstädes endast upptogos de perioder af 11 §, hvari rättelse var föreslagen och af Rikets Ständer bifallen; hvilket likväl ej måtte inverka på beskaffenheten af Rikets Ständers härom fattade och genom andra offentliga handlingar kunniga beslut: samt äntligen att Rikets Ständer, godkännande Konstitutionsutskottets sedermera gjorda sammandrag af alla utaf Rikets Ständer antagna grundlagsförändringar, i öfverensstämmelse dermed, uti det likaledes godkända RiksdagsBeslutet, uppfattat meranämnde grundlagsstadgande med bibehållande deri af den sisla, icke till upphäfvande föreslagna perioden, som börjas med orden: ”Af sådane beslut” — —. Enligt Kommitterades tanke syntes af detta allt äfven följa, att den - ifrågavarande sista perioden i 11 § Regeringsformen, hvilken, då grundlagsenlig behandling till beredande af ändring deri icke föregått, ej varit föremål för Rikets Ständers pröfning, än mindre blifvit af Rikets Ständer upphäfven, ej borde utur Regeringsformen vid dess då skeende omtryckning uteslutas. Emellertid och i betraktande deraf, att frågan om den lydelse, ett grundlagssladgande, hvilket måste anses vara af begge StatsMakterna beslutadt, skulle i en till allmän efterrättelse utgående offentlig handling erhålla, icke borde af den ena StatsMaklens Ombud allena behandlas, och då uti förevarande fall frågan äfven syntes angå rälta förståndet af ett Konungens i RiksdagsEeslutet intagna yttrande, ansågo Kommitterade, med anledning jemväl af 36 § 1 mom. Riksdagsordningen, alt den Ledamot af Konungens Statsråd, hvilken, enligt nyssberörde lagrum, ägt öfvervara RiksdagsBeslutets justering i de delar, det rörde Konungens yttranden, borde erhålla del af hvad i frågan förekommit, innan med tryckningen af Regeringsformen vidare fortginge.
Friherre Leijonhufvud, Axel Gabriel, Kabinetts-kammarherre, Öiversle-löjlnant, R. S. 0. S. D. Företogs val af Direktörer och Suppleanter vid Lane-kontoren i Göteborg, Malmö och Wisby; och befunnos hafva blifvit utsedde till Direktör vid Låne-konloret i Göteborg: Herr Mörner, Carl Otto Stellan, Major. Suppleant derstädes: Herr Virgin, Johan August Samuel, Kapiten. Direktör vid Läne-kontoret i Malmö: Friherre Bennet, Wilhelm, Öfverste-löjt nan t, R. S. 0. Suppleant derstädes: Friherre Wrangel af Sausis, Carl Gustaf, Löjtnant. Direktör vid Läne-kontoret i Wisby: Herr von Post, Adolf Jacob Reinhold, Kapiten. Suppleant Prot.-Utdrag den 25 Februari 4860. 257 Suppleant derstädes: Herr von Strussenfelt, Adolf Ludvig, Häradshöfding. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 18 och 22 dennes bordlagda Betänkanden: N:o 29, i anledning af väekte motioner, om att antingen användande af kroppslig aga vid undervisningen i de allmänna skolorna måtte alldeles förbjudas eller ock att till § 55 af nu gällande Kongl. Stadga för elementar-läroverken i riket en särskild straffbestämmelse må tilläggas för lärare, som sådan aga obehörigen utdelar; och N:o 30, i anledning af väckt motion om ändring i sättet för beräkning af stämmoböter.
Förvaltningens redan justerade protokoll för berörde dag, då Grefven åsett protokollet och tillsagt Holm att omskrifva sista bladet deraf, dock utan protokollets afslutning, och att, efter det sådant skett, Grefven ville meddela föreskrift om hvad i protokollet borde tilläggas: att Grefven några dagar derefter, i Förvaltningens embetsrum, af Holm emottagit detta protokoll på nyssnämnda sätt omskrifvet och oafslutadt, samt flere dagar sednare låtit inkalla Holm i det så kallade Chefsrummet och der återlemnat honom protokollet, tillika med en af Grefven skrifven promemoria, till ledning vid författande af det tillägg, som skulle göras: och att, sedan Holm, i öfvertygelse om behörigheten deraf, ofördröjligen antecknat innehållet af Grefvens promemoria uti protokollet, som, med detta tillägg och på vanligt sätt afslutadt, genast derefter i Chefsrummet blifvit Grefven förevisadt, hade Grefven tagit tillbaka sin promemoria, genomsett och med ett gillande uttryck återställt det sålunda ändrade protokollet, jemte ett koncept till Grefvens i tillägget åberopade underdåniga memorial, samt befallt Holm, att, sedan berörde koncept blifvit vid protokollet sammanliäftadt, lemna dessa handlingar till Förvaltningens Registrator att noga förvaras. Till styrko för dessa uppgifter är vordet åberopadt ett af Kamreraren i Förvaltningen, J. F. Kålberg, såsom ojäfvigt vittne, afgifvet och med ed fästadt vittnesmål, af innehåll, att han en dag i Februari månad 1837, i Förvallningens Kansli, der Kanslisten Holm varit med arbete sysselsatt, blifvit varse, ibland de af honom innehafda handlingar, ett mindre papper, hvarå Kålberg läst en med Grefve Cronstedts handstil skrifven uppsats samt funnit innehållet deraf instämma med det ifrågavarande till Protokollet för den iq
Angående bestridda utgifter och beviljade afskrifningar på öfverskotten å Stats-Werkets inkomster. Anmäld den 28 November s. å. och Stats-Contoret meddelad till egen och vederbörandes efterrättelse, 49 :0 Angående f. d. Allmänna Magasins-Inrättningens förvaltning och utredning. Anmäld den 28 November s. å. Med bifall till hvad Rikets Ständer i afseende på redovisningen och Rikets Ständers Revisorers blifvande granskning af Creditivfondens förvaltning i underdånighet föreslagit och anhållit, behagade Kongl. Maj:t i Nåder gilla de af Rikets Ständer nu i öfrigt för utredningen af f. d. Allmänna Magasins-Inrättningens förvaltning anmälde beslut. 50 :0 Angående belöning åt Ekenmarkska slägten för förbättringar i väfnadsslöjden 111. ra. Anmäld den 5 December s. å. Kongl. Majit biföll Rikets Ständers beslut, att en gåfva af 3ooo R:dr raå till Ekenmarkska slägten utbetalas af Manufactur-Discontfondens räntebesparingar, så vida de dertill lemnade tillgång, efter fyllande af andra derå anvisade utgifter; Och ville Kongl. Majit hafva inhemta t Commerce-Collegii utlåtande så val härom, som huruledes de anstalter tili förbättringar i väfnadskonsten, hvarom Rikets Ständer gjort Bihang till R, St. Brot, H534- 3 Samt. 1 Afdtl, Zdji Band, ' testa Häftet. 9 66 Bil lill R. St. Just. Ombud sm. Emb. Ber. den i5 Jnti. i834- framställning, må lämpligast kunna befordras till verkställighet; äfvensom Landtbruks-Acadrmiens utlåtande skulle infordras i fråga om det inköp af Modellväfstolar, Rikets Ständer föreslagit. Under den 6 Februarii i83o beslöt Kongl. Maj:t utbetalning af den beviljade gratificalionen under vissa vilkor, och meddelade äfven, enligt Commerce-Collegii hemställan, serskilda föreskrifter till spridande afen allmännare kännedom af Ekenmarks förbättringar i väfnadskonsten.
49 af A. U. Bäåth — - 7 — 12 Böcker och öden; af Pax 45 » Inackordering sökes »; af Ilse Franke 8 Själfpålagda b ö r d o r; af Jenny Hallin. 45 » Bed m e d oss, mamma! » A f 8 — m .. 10 » Det svaga kärilet »; af E. L 46 Kvinnorna och 1897 års utställning; af Thore .. 46 Blanche 11 Hustomten; af Hedvig Tndebetou 46 Kvinnokraft, Ellen Keys senaste föredrag. 11 Några reflexioner vid postluckan; af ~e — » Kungen har sagt det » 47 Kvinnans kallelse; af Helena Nyblom 1.2, 13 » Stiftsjungfrur »; af — e — 48 Olycklig kärlek; af Bo 13 l i v a d lärer lagen? » A f Are 49 I » fiicldiemsfrågan »; af Ich 13 — 49 » Framtidsperspektiv » - 13 Omaka julklappar; af * * * 50 Litet o m frösådd i b o n i n g s r u m; af 8 — ro 13, 14 Några ord o m l y x i juletid; af Ex 50 Bedjande mödrar; af Fanny Chrysander 14 Den käraste julklappen åt våra barn 50 Vidgad horisont; af En tolftmedlem 15 På gamla dagar; af Bescheideu Kvinnofrågor vid 1896 års riksdag 16, 17 Festvanor; af Ellen Key (111. af Jenny Nyström) 51 Om » kvinnans ställning och uppgift i samhället » 16 En d r o p p e evighet; tankar på årets sista dag af St - 52 Barfota; ett litet kapitel hälsovård, af En husmoder y 16 » Missbrukad kvinnokraft »; eh öfversikt af striden för dagen af Eva Vigström. (Med Noveller, skildringar och kåserier. 4 porträtt af fröken K e y s granskare) 17 Djursholmslif; af Alde .. 1 Elevhemmet i Stockholm; af Lilly Engström 18 V i d kaffet; amatörfotografier af Hugo Falk.
Tvenne särskilda anbud, rörande ti-yckningen af bihanget, hafva af boktryckare blifvit till Exped.Utsk. ingifna och der undergått pröfning, äfvensom flera andra boktryckare (om jag rätt minnes 6 till antalet) blifvit särskildt tillfrågade, för hvad pris de ville åtaga sig omförmälda tryckningsarbete, och hafva de svar, de på denna tillfrågan afgifvit, blifvit af Utsk. tagna i noga betraktande, då Utsk. afgaf sitt nu förevarande betänkande. Utsk tror sig således icke hafva åsidosatt någon omtanka för att vinna upplysning om gällande pris och att tillvägabringa all möjlig besparing i tryckningskostnaden för det allmänna, så att, om än återremiss af betänkandet nu beslutas, torde Utskrs redan afgifna förslag, vid en framdeles skeende förnyad pröfning, likväl befinnas innefatta de lindrigaste vilkoren. Åtminstone skall icke någon kunna betaga Utsk. det tillfredsställande medvetande, att med förslaget hafva afsett den största möjliga besparing. Frih. Den 24 Februari i. Frill. Cederström: Det har visserligen ej undfallit mig, att entreprenören äfven åtagit sig författandet och tryckningen af registret, men som den nu ifrågavarande entreprenören tillika njuter arfvode såsom Utsk:s tjensteman och i denna egenskap är skyldig att föra alla nödiga diarier, trodde jag det följa af sig sjelft, att han i och för denna befattning hade åliggande att i registret anföra hvarje betänkande, allt efter som de till Utsk, inkomma, så att registret vore med Riksdagens slut färdigt, då tryckningen deraf kunde ske ganska lätt. Orsaken, hvarföre icke så tillgick vid sista Riksdagen, var den, att något beslut om registers upprättande då ännu icke fanns förr än under Riksdagens lopp, hvarigenom det blef nödvändigt att bekosta särskildt arfvode åt den, som linde besvär att ånyo genomgå och registrera alla handlingarna för den tid, som förflutit, innan beslutet fattades.
I sammanhang härmed förordnades, ått Rån mot Fern procents Ränta och provision af En -procent pro anno för Rån af teo till 1000 R:dr, och af * procents provision för Rtjn af 1000 B:dr och derutöfver skulle meddelas å Utland* ske rudimaterie!- och inheir.ske såkallade Manu.- fact urTillverkningar. aine år derefter eller vid Eevisiönen äc 3805 förordnades, att den såkallade förfallo-procenten, hvarmed alla till Auction föjrfaline Panter vörö belagde, skulle IRrsvinpa och provisionen ytterligare nedsättas, så aft, efter nu gällande Författningar, innehålles, vid Råns beviljande, med undantag af dö här ofvan omförmäldte Rån, mot underpant af Utländske rudi materier', och Inhemske Ma nufaStur-Till verk» ringar, Sex procents ränta, beräknad efter Eånetiden, och uti provision /sulingen Rånet meddelas på längre eller kertare tid. För Rån-af - 2 R dr 4 sk. — 5 Ruhr 2 8 sk. — s ditp. Ståts-Utskottets J3etiinkanden] 1741 — —* 5 If:dr 32 sk.— 27 H:dr 33 sk.— 2* d:o — 2 8é£:dr-— —R;dr—■ —2 dito. 170 Rids**— —- 550 Jhdr—• ■—~i| d:o • , 560 jR:dä: • — ggoILdr—2 dito. För Lan af 1000. å 2000 3R:dr inriehåiles i ett för allt Sju och Jin half procent efter .Låntiden oell för Lån r.f 2300 Sldr och deröfver likaledec Sju procent. Under tiden och alli intill Ir 1816, da Xiönförbättringen tog sin början, har Vérket drifvits, om icke med någpn betydlig vinst, åtminstone utan förlust}