Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under åberopande af den Utskottets Betänkande, N:o i32, bifogade reservation, och enär hvarje billigt anspråk, å de Gottländska låntagarnes sida, synes vara uppfyldt, om de förklaras genom aflemnandet å PostContoiret i Wisby af de för diseont-liqviderne erforderliga medel och handlingar, vederbörligen fullgöra samma liqvider, får jag, som för öfrigt inom Utskottet biträdt och understödt, hvad Utlåtandet innehåller, således tillstyrka, att irsta puncten af Utskottets nu framställda förslag varder ogillad t, samt att, såsom följd deraf, i stället för det i andra puncten förekommande uttrycket: ’’förstberörde \ månader’’ derstädes insättas orden: de fyra första mänaderne af åretj äfvensom att efter orden: ”då omsättning sökes”, tillägges: hvartill hans rätt härigenom är förvarad.’* Uti denna reservation instämde Herr Helledaij. STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, 1841. Banco-Ut skottets Utlåtande, N;o iGj. 1 N:o 167. Ank. till Exp. Utsk. den 24 April i84t, kl. 3 e. m. Utlåtande, i anledning af gjord hemställan, angående förändring i lönevilkoren för Bokhällarne vid Banco-JJiscont-verket. T ill Banco-Discont-verkels Bokhållare utgå för närvarande följande löneoch ar fvodes-belopp, nemligen: a:ne Bokhållare, hvardera lön . ... .. B:co R:dr 700. gralifieation 140. arfvode för böckernes afslutaride . i5o. , ... 99°’ atlie Bokhållare, hvardera lön 700. gralifieation 140. 84o. En Bokhållare, lön . 600. gralifieation 120. En Bokhållare, lön 55o. gralifieation .. .. ilo. 66 o.
Man hoppas likväl att en större local, passande till upplag, rengöring och riande af Spannemål, skall snart blifva dertill använd; men enär denna rörelse erfordrar stort och stundom på 2 å 3 år icke räntegifvande Capital, skulle ifrågavarande anstalt, till oberäknelig förmon för Rikets Westra Sädesproducerande provincer, mycket lättas, om, emot full säkerhet och under visse vilkor i afseende på varans godhet och vård, Lån kunde erhållas af Staten för låg ränta. Med exporten af nedannämnde varor är förhållandet uppgifvit sålunda: , Jern3 Ståhl och Manufactur-Smiden „ tillhopa 694,955 Skeppund och sålunda 94,258 Skepp, mera, än under de näst föregångne 5 åren. Trädvaror. Bräder 3oö,5i3 tolfter och alltså 28,44° t°lRer mera' Bjelkar 3o,2o4 stycken och följaktligen 3,013 stycken mera. Sparrar 34,879 stycken och alltså 7,070 stycken mindre. Spiror 18,067 stycken och alltså 30,769 stycken mindre, än i förra berättelsen upptages. Spannemål. Skeppningen deraf var liflig örn Hösten år 1828, serdeles af Hafra och Hvete på England, men hopad tillförsel från flere orter ver 3 - iS kade till återfall af prisen i afsättnings-orterne Våren derpå oell föranledde till flere enskilde, ganska känbara förluster. År 1829 utskeppades endast någre få rester af de för utländsk räkning uppköpte partier. Alun. Exporten deraf är i aftagande, hvilket skall vara en följd dels af det låga priset derpå i England och dels af den omständighet, att utförseln af denna Artikel derifrån icke är, såsom här, betungad med utgående tull och andre afgifter. Likaså bär exporten af Tjära härifrån allt mera minskats, men deremot i afseende på Linfrö Bergmossa j Ekbark och Ben varit temmeligen liflig.
Stånd gillade förslag, bestämmer införsels-tullen å Fläsk till 18 sk. Lisp:det, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna tull att utgå med 24 sk. Lisp:det. Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-Stånden hafva, i enlighet med Utskottets förslag, beslutat bibehålla införsels-tullen å Fosfor oförändrad vid nuvarande belopp 8 sk. per skälp., men Borgare-Ståndet har nedsatt tullen å denna artikel till 4 sk. skå!p:det. Derest Borgare-Ståndet vidblifver denna sin skiljaktiga mening och icke vill i de öfriga Ståndens beslut sig förena, måste följande omröstning anställas: N:o 21. Den, som vill, att, jemlikt Utskottets förslag och tre Stånds beslut, införsels-tullen å Fosfor bibehålies vid 8 sk. skålp., röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättes denna lull till 4 sk. skålpidet. Vid artikeln Färger och Färgningsämnen hade Utskottet, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i ämnet, föreslagit att »Jordfärger, ej specificerade» skulle Bih. till II. St. S Sami. I Afd. 10 Häft. 2 Fläsk. Fosfor. Färger. 10 Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 16. träd. åsältas införsels-tull af 2 rst. och »andra slag, ej specificerade» af 2 sk. per skålpund. Detta förslag har blifyit af Ridderskapet och Adelli, Borgareoch Bonde-Stånden godkändt, men Preste-Ståndet har beslutat, att alla slag ej specificerade färger och färgningsämne'n skola, på sätt nu eger rum, sammanföras i en rubrik, »andra slag, ej specificerade», derå tullen blifvit bestämd till 2 sk. skålpidet. För den händelse att Presle-Stånilet icke skulle vilja, med frånträdande af sitt beslut, instämma i de öfriga Ståndens, föreslår Utskottet följande omröstning: • N:o 22.
Dagsljus och brunetter — åtminstone brunetter i fru Kruses genre — nej! Men charmanta ögon hade hon och tusan till stil. Det var bestämdt en pariserdräkt den där, något delikat lilasfärgadt i två nyanser och en beigefärgad hatt med en mängd tyll och spetsar. Fru Kruse satt bekvämt tillbakalutad i en korgstol, som hon låtit flytta ut till eremithålan. Hon stödde nacken mot en aflång, brokig reskudde och höll en uppslagen parasoll framför ansiktet, det mörkröda sidenfodret gaf en varm reflex åt hyn. Doktor Porthan satt bredvid henne på en låg fällstol och läste högt. Fru Kruse satt fullkomligt stilla med den högra lilla foten i den genombrutna skon och svarta silkesstrumpan långt framsträckt och med de bruna, varma, trånande ögonen fästa på föreläsaren. Fru Holm hade satt hängmattan i en sakta svängande rörelse och såg drömmande ut mot hafvet under det hon uppmärksamt lyssnade. Det var en vacker tafla och löjtnanten gouterade den på sitt sätt, åtminstone de kvinliga figurerna. Men han var en praktisk man och fick inte glömma sitt egentliga ärende. Fru Kruse vände sig om, när hon hörde honom komma ner för den steniga bergvägen. — Nej, se löjtnant Lejonklo, det var snällt att uppsöka oss stackars enstöringar. Nå, hur låter det från stora världen? — Det har, som damerna veta, varit direktionsval och jag har kommit hit för att underrätta — Nej, vet löjtnanten, det intresserar oss alldeles icke, vi äro här för att sköta oss och inte för något annat i världen. Kära Annie, det drar väl inte på dig, tag min schal! — Men direktionen är ju både för nytta och nöje, så det måste intressera damerna. — Nej, jag försäkrar. Jag förmodar, att löjtnanten som vanligt är vald, och att ni fått in Siri Åkerstedt tviflar jag häller inte på. Inte sant? — Fullkomligt. — Fruarne kan jag också gissa mig till, grefvinnan Tranhjelm och presidentskan Norén. De önskade båda att bli valda. — Misstag min nådiga! Fruarne Ines Kruse och Annie Holm.
Till dessa betänkligheter kommer vidare, att derest det af E. K. Maj:t framställda förslaget — hvarigenom, enligt hvad nämndt är, ifrågavarande behof endast för tillfället blefve alhjelpt och detta ej ens på ett fullt tillfredsställande sätt — bringades till verkställighet, derigenom skulle för framtiden omintetgöras det ändamål, Rikets Ständer hufvudsakligen afsågo med Geijerska husets inlösande till Statsverket, alt bereda en öppen plats vid östra ändan af Riddarholmskyrkan. Med den föreslagna tillbyggnaden skulle nemligen det Geijerska huset ytterligare instänga oell förmörka den trånga platsen framför Rikets Ständers hus, hvarförutan byggnaden i sitt nya skick — såvidt af de uppgjorda ritningarne kan bedömas — synes i arkitektoniskt hänseende ingalunda motsvara de anspråk, som skäligen kunna framställas i afseende på Slaten tillhöriga nya byggnader, särdeles då de äro belägna i en sådan trakt al hufvudstaden, att de företrädesvis måste blifva föremål för uppmärksamhet och granskning. Vid dessa förhållanden och då Ofver-intendents-embetet efter anställd besigtuing å det nuvarande arkiv-huset, förklarat, att, ehuru detsamma vore bristfälligt, dess bestånd för närvarande dock icke hotades af någon hastigt, inträffande förstörelse, synes det Rikets Ständer att med bestämmandet af ny lokal för Riks-arkivet lämpligen kan anslå till nästa riksmöte, helst genom detta uppskof, hvaraf någon väsentlig olägenhet icke torde vara att befara, erforderligt rådrum kan vinnas för anställande af undersökningar angående beskaffenheten af andra lokaler, som för ifrågavarande ändamål tilläfventyrs kunna finnas tjenligare, än den af E. K. Majit föreslagna byggnaden; Och hafva Rikets Ständer, med afseende å hvad nu blifvit anlördt, ej funnit skäl att E. K. Majits ifrågavarande nådiga Proposition bifalla. Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet tillkännagifva; framhärdande etc. Stockholm den 26 Oktober 1860. 80 Expedilions-Utskollets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 493. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 2S Okt. 1!:60.
Men är 1803 tackceö Kongl. Maj:t äter göra den förändring härutinnan, alt h r i S ockholm inrättades och sörordnades en gemensam Styrelse för Flotrornes ärcnder, under namn af Förwal.ningen af Sjöärenderne, hwilken, likmätigt 2 Z>- uti Desi Jastrnciion af den 23 Martil samma ar, hos sig stall förena all den befattning, som i förra tider Amiralitets Collegium, i anseende till Heloga Flottan, samt Krigs Collegium i anseende till ArmLens Flotta haft, och senast genom oswannämnde 2:ne särstilde Comitier blifwit besörjd. För denne Förwalkning wid hwars Stat, Utstottet icke funnit något widare akt anmärka, än chwad här nedanföre är ausördr, suplager; ,8os rz82 Den 22 November. 1829 ars Ordinarie Skak 8,394 Extraordinarie Dito 2,315 Rdr 10,729 I8ic> ärs projeclcrade Stat uptager . - g,444 . Skillnaden består deruti : 1:0 Att pä Allmänna Urgifrs Staten blifwik upförde: Till Skrifmaterialier och nödige expenser för Förwaltningen 802 Till uphandling af tved Dito , - 225 - I,22Z 2:0 pa Allmänna E)"dragnings Staten: Diverse löne tillökningar och utgifter, m. m. som wid JnnehafwarneS afgäng komma Staten till godo, tillhopa - » - , - r,242 Ndr 2,265 HrlogS 8lottan6 Civile, och Oeconomiste Detailler. 1 Svears Ordinarie Stat uptgger: 24 Den 22 November>383 24 Tunnor Spännemöl a Nvr. Z2 Contant - i7'2Z5 32 t/,287 32 — Extra Ordinarie Staren:
M. äger något slags pröfningsrätt öfver R. St:s beslut i dessa delar, hvilket äter medgifves i Gr. Frölichs redaction. Också, såsom jag uppfattade andan af H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedts yttrande ang:de denna redactjon, innebar det, att H. Ex. icke ansåg mellanmeningen icke vara behöflig, emedan Regeringens pröfning aldrig kunde komma i fråga i anseende till några andra stadganden än dem, som endast genom K. M:s kungörelser kunde komma till verkställighet; och för denna opinion måste man hålla Konungens rådgifvare räkning. Uti Gr. Frölichs redaction finner man i sjelfva verket en begäran om sanction, ehuru med förtäckta ord; ty jag hemställer, om ej följden af pröfningen kunde blifva, att Konungen ogillade vissa stadganden, ansåg dem böra uteslutas samt derefter utfärdade reglementet utan desamma, det vill med andra ord säga, till vallade sig den lagstiftningsrätt i btcoärender, som genom afslag å den nya 72 § Reg.F. blifvit Regeringen förvägrad. De vådor, Gr. Horn omtalat såsom följder af frågans förfallande, förmår jag ej inse. Funnes någonting i reglejnentet stridande mot i83o års banklag, vore jag den förste, som skulle tillstyrka en hemställan till K. M. att i laga ordning, d. v. s. genom Svea Hofrätt, förhindra dess verkställighet; men jag tror, att det varit hvarje talmans skyldighet att vägra propos. på en dylik, i civileller grundlag förändring involverande, frågas behandling såsom bank - Den 2 3 Maj. 279 ärende, oell vi håfve inom RiksSttn ingen annan garanti lii o t lagstridiga beslut, än talmannens rätt att vägra propos. Ti. Man har på det obegripligaste sätt missförstått mig, då man trott mig hafva sagt, det Konungen skulle kunna befalla Bancofuihnägtige att icke åtlyda II. St:s beslut.
KronPrinsens HussarRegein „ 42>I7^* Artilleriet 21 ip5,og3: — - hvadan, efter de här upptagne priser, Tillökningen skulle blifva B:co R:dr 37,5gg: 23. 4- B c t än k a n cl e n , Nio 128. 2rr Och K. M:t föreslår i Nåder, att för den brist, sora å denna Stat, genom stigande priser å Fourragepersedlar, något år kan uppkomma, fyllnad må anvisas att utgå af Öfversko! ter ne å Sia tsVerkets Inkomster, emot det, att den genom lägre priser andre år uppkommande Besparing ingår uti ÖfverskottsLiqviden med R:g:sContoiret. Utskottet har härvid erhållit den upplysning, att Fourrageringen vid KronPrinsens HussarRegeraente är EsqvadronsCheferne, enl. Contract af år i8i5, öfvertagen på passevolance, emot en betalning af 77 R:dr 32 sk. per Häst ari. och rättighet att de år, då priset å Haffa öfverstiger 3 Ridr 16 sk. T:n, ifrån Kronans Magaziner emot betalning efter detta pris, in natura erhålla hvad sorn erfordras; och sorn, enligt hvad Utskottet har ^ig bekant, Vederbörande finna sin fördel uti att vid detta Contract bibehållas, samt i det, förmodligen härefter sällsynte, fall, då Hafrepriset öfverstiger 3f R:dr T;n, den då överskjutande kostnaden bör kunna af Besparingar på HufvudTiteln fyllas, anser Utskottet något ökadt Anslag för detta Regementes Fourragering nu ej erforderligt, Yid LifGardet till Häst har Passevolancen upphört, och Fourrageringen besörjes efter Räkning afen vid Regementet förordnad Direetion, Då delta Regementes AnslagsSumma, å 100 R:dr per Häst ari., är beräknad för 4'5 Hästar, men i5 deraf äro satte på vacance; och då af Summan å den af K.
N:o 255. 365 Forssa station till Dellstranden vid Näsviken bevilja ett anslag af 110,000 Riksdaler Riksmynt, motsvarande en fjerdedel af anläggningskostnaden, samt såsom lån 240,000 R-.dr, eller hälften af kostnaden, eller också att tre fjerdedelar af hela beloppet, 330,000 Riksdaler, måtte såsom lån få utgå på möjligen fördelaktigaste ränteoch amorteringsvilkor. Remiss begäres till Stats-Utskottet, dit handlingar och kartor skola öfverlemnas. Stockholm den 15 November 1865. Pehr Ericsson, trän Gefleborgs län. Af 1'ehr Ericsson från Gefleborgs län, om anslag för att, i försvarbart skick försätta inloppen till städerna Hudiksvall och Sundsvall, rn. m. Då erfarenheten visat icke endast inom vårt eget land, huru vid fiendtliga infall de norra städerna främst bland alla bränts och plundrats af roflystna skaror, utan äfven inom vårt fordna systerland Finland, huru fiendtliga besök derstädes förbärjat kustens städer och etablissementer; då genom en förhöjd industri och ökad befolkning värdet af det sålunda till pris för sköflingen liggande allt mer och mer stigit; då, till förekommande af sådana härjningar, icke gifvits annat medel, än att söka genom enkla befästningar skydda inloppen till städerna; då Landtförsvarskomitéen i sitt betänkande yttrat följande tänkvärda ord: “Vid ett allvarligt anfall mot rikets midt måste, för att icke sprida våra krafter, Norrland till en betydlig del öfverlemnas åt sitt eget försvar. Det är då af vigt, att der hafva en fast ort till säkerhet för militärförråd, till stöd för de försvarande trupperna, och man kan tillägga, till uppmuntran för den befolkning, af hvilken vid ett krig stora uppoffringar fordras, och hvilken bör se att riket under fred gör hvad möjligt är, att bereda denna landsorts försvar och icke vill alldeles öfverlemna den åt krigets första skiften; “ Motioner i Bonde-Ståndet 1865.
som icke är öfver 40 år gammal. Genom antagandet af ofvanberörda förslag ernås visserligen icke det önskvärda målet, att hafva elt, en gång för alla bestämdt och emot verkliga behofvet noga afpassadt antal af exerceradt beväringsmanskap; men under förutsättning, att en icke ringa del af beväringsmanskapet torde finna med sin fördel förenligt att begagna sig af den lemnade tillåtelsen att emot erläggande af afgift befria sig från den för många utan tvifvel olägliga vapenöfningen i fredstid, vinnas likväl härigenom förde Bih. till R. St. Proposition M 67. lar, ej allenast för det allmänna, som erhäller minskning i exerciskostnaden, samt tillika besparing af betydliga arbetskrafter åt jordbruket och andra näringsgrenar, utan ock särskildt för försvaret, hvilket, ulan att för krigstid förlora något af hela bevärings-styrkan, sättes i tillfälle att åt sig bilda ett, lill följd af det under fredstid ringare antalet exercerande, bättre öfvadt manskap, afsedt att i första rummet iörstärka den del af hären, som genast uppställes emot fienden.
R:dr 50 öre tillhörde liqvidationsoch amortis sementsfonderna; vid 1863 års slut utgjorde enahanda medel „ 5,127,125:24. hvaraf 1,160,827 R:dr 74 öre tillhörde sagde fonder; vid 1864 års islut utgjorde densamma „ 4,444,732:56. hvaraf 1,169,747 R:dr 71 öre tillhörde meranämnde fonder; 30 Ståts-Utskottets Memorial N:o 3. för närvarande utgöra de tillsvidare förräntade medlen endast R:dr 73 öre tillhöra de fonderade statslånens ränteoch amortissementsfonder; varande deraf 704,500 R:dr förräntade genom utgifna lån och 1,011,516 R:dr 73 öre genom öfvertagna eller inköpta obligationer. Efter afdrag af de räntor, som vid öfverflyttningen af lånefordringar från en till annan af Riksgälds-kontorets bankoräkningar blifvit den ena räkningen af den andra godtgjorda, har ränteinkomsten genom de kontanta tillgångarnes förräntning utgjort: för öfvertagna eller för utgifna lån. köpta obligationer. under Oktober—December 1862 54,693: 36. 17,197: 33. „ år 1863 401',456: 02. 49,486: 25. „ år 1864 233,688: 12. 40,744: 90. — Till följd af skedda utlottningar af meranämnda obligationer har dessutom en kapitalvinst af .. R:dr 5,800: 27. uppkommit för dels Riksgälds-kontoret och dels amortissementsfonderna.
Borgmästaren i de till ett samhälle numera förenade Eskilstuna Städer, äfvensom med de lönebidrag, Fristads-Läkaren och Skol-Läraren, enligt samma Nådiga Bref, ega att fortfarande tillgodonjuta; uppgående dessa utgifter till ett sammanlagdt belopp af Sexhundrade Tolf R:dr 8 sk. Banco med derunder inbegripne 37 Tunnor Spanmål, hvilka efter Riksmarkegång godtgöras. Kongl. Majrt, som tillika befallt, att de till diverse utgifter, förut uppförde 16 Rrdr 16 sk. skola indragas och att erforderligt arfvode för Secreteraren vid Carl Gustafs Stads Gevärsfactorie skall af de för factoriet anslagne medel utgå, föreslår härmed till Rikets Ständer att på allmänna Indragningsstaten uppföra så väl den, förre Fristads-Directeuren, Öfverste-Lieutenanten Nordevall sedan längre tid tillagde pension af 5oo R:dr om året, som expectance-arfvode med 900 R:dr årligen åt sista Fristads-Directeuren, Öfverste Palm, att af honom med de genom Kongl. Brefvet af den 17 Mars i832 bestämda vilkor åtnjutas. Kongl. Majrt förblifver Rikets Ständers Stals-Utskott med all Kongl. Nåd och ynnest välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. C. D. Skogman. Utdrag af ProtocoUet ofver Handelsoch Finance-Jrenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-Rådei å Stockholms Slott den 8 Februarii i83/f. Närvarande:
Såsom skäl tili detta Collegii inrättning har hufvudsakligen varit anfördt; ”att redan ”Konung Gustaf II Adolf insett nödvändig, 5heten afen central förvaltning för Ecclesiastik”ärenderne, dä lian i sådant afseende inrättare ett sä kalladt Consistorium Generale , ”hvilket dock, på Biskoparnes föreställning, ”kort efter dess stiftande upphörde; att för ’’ett antal af 4,760 ecclesiastik personer, med ”en inkomst, som, enligt Taxeringsuppgifter, ”belöper till öfver 2,220,000 R;dr, oberäknadt ”hemman, lägenheter, fonder, tionde, och an”dra inkomster, som till sjelfva Kyrkorne, Läroverken och de fromma Stiftelserne, under ^ecclesiastik-vården, äro anslagna, ingen ge■”mensam eller oafbruten centralstyrelse i an”dra instantien finnes; att denna brist på cen”tral-styrelse är icke mindre kännbar då eccle”siastikärender hos Kongl. Maj:t till föredrag-”ning skola beredas, än i afseende på upp”sigten öfver undervisningsverken; att genom 3,inrä'ttandet af ifrågastäl 1 de Collegium , snarare besparing, än ökade kostnader skulle upp’’komma, emedan ej mindre Akademi - Cancel”lariaten, än de för särskildte ecclesiastika å'n”damål inrättade Commiltéer , dä kunde uppföra”. *) Sid166 Cancelli-Råd. v. Uartmansdorffs, 1 afd. 99
Slr 1855 uppgift antalet af ftörre bränneriet tid 391, meb en tidmerfning af 7,178,602? tanner, od) af be ntiubrc tid4,09i, fpoataf 2,651 egbe rebffap utan od) 1,440 meb mäffmärmare. Sidroerfniugäs goantiteten »ib be ntiubrc brännerierna torbe hafina uppgått till mtnft 4,500,000 faunor. Äongl. 9Jtaj:t här för afftgt att genom fetffilb ffriftoelfe utebbela 9itfeté @tänber ett öfroerjtgt af be hufmubfafliga refultat, hmilfa af beit itpa brämoinélagjHftningen roitnnitö. Slfmett i ftnancielt häitfeenbe har flaten hittat betpbanbe förbel af ifrågatoaranbe föräitbrabe lagftiftning.
En större och starkare fästning skulle, utom den betydliga anläggningskostnaden, fordra en stark besättning, hvilken då skulle komma att försvaga krigshären i fält. Inga politiska eller militäriska skäl, jemförliga med de för Stockholms befästande, kunde här tvinga till afvikande från den allmänna regeln, att ej anlägga fästningar, så att de blifva föremål för fiendens första anfall. Att åter skärgårdsfartyg, af hvad slag dessa än må blifva, understödde af landtrupper och starka fältverk i väsentlig mon kunna såväl försvåra fiendens landstigning, som bidraga till kanalens skydd, är ©tvifvelaktigt. Kommitterade anse för öfrigt, att i allmänhet på flere ställen större och betydande fältverk kunna i krig ifrågakomma att uppföras, samt att således fullständiga förslag till desamma böra under fred vara beredda; men då allt detta tillhör sjelfva försvarsplanerna, lärer bearbetandet af hvad härtill hörer blifva ett åliggande för generalstaben, att i samråd med ingeniörcorpsen taga om hand och underställa Eders Kongl. Maj:ts pröfning. Landförsvarslcomit, Bet. I, ä 34 Bil. A. Beräkning öfver Rysslands stridskrafter oell sannolika anfalls styrka mot Sverge. Rysslands anfallsstyrka är visserligen svår att i siffra uppskatta, i följd af detta stora öfver tvenne verldsdelar utsträckta rikes icke fullt kända tillgångar, samt i följd af de ovissa politiska förhållanden, hvilka på fjerran från oss belägna punkter kunna mer eller mindre fördela och fasthålla dess krafter. Men genom betraktande af den truppstyrka, Rysslands lagar medgifva att uppkalla; den, som det i närmast föregående krig kunnat uppställa; den, som det förmått använda till strid utom sina gränsor; den som det för det närvarande eger till sitt förfogande; medlen att den sammandraga; möjligheten att sända den till en från det öfriga Europa så aflägsen ort, som vår kust, samt befintliga sjöforslingsmedel att densamma hitföra — genom betraktande af allt detta kan måhända någon ledning vinnas för att ungefärligen bedöma den styrka, hvaraf Sverige, i händelse af krig, från denna sida kunde hotas.
Det förra systemets män härleda utur fadersväldet, husbondeväldet och ifrån desse tvenne förutsättningar i rak följd hela feodal-läran med alla dess ärfteliga rättigheter och i arf gående underdånighetsförhållanden ända ned till det ärftliga slafveriet, der alla rättigheter upphöra och bara ovilkorliga skyldigheter återstå. Det sednare systemets män antaga såsom grund för samhället mennijkans medfödda morali/ha värde och ett ömsesidigt verkligt eller i sakens natur grundadt tyst, fördrag, ur hvilka 2:ne förutsättningar de sedan härleda: alla samhälls medlemmars likhet inför lagen; lika rätt till åtnjutande af alla samhällets fördelar, (följ-. Den 28 Junii J. m. akteligen äfven äganderättens) gemensamma skyldighet att, i förhållande till de fördelar som njutas, böra de för samhällets upprätthållande oundvikeliga bördor, samt ingens rättighet, ännu mindre skyldighet, att frånkänna sig, eller sin afföda, stämpeln af menniska, den att födas fri och lefva fri under lagens hägn oell lagens straff. Så ofta man vid behandlandet af ämnen som röra Staten och dess grundförhållanden finner sig föranlåten att ingå i betragtelser öfver dessa tvenne skarpt åtskiljda theorier, måste man , för att ej råka i ensidighet, genast höja tankan ända upp till källorna af den strid som nämndes och, med stadig åsigt af ämnet i hela dess vid, vid tillämpningen varsamt nedstiga från begreppet om Stat i allmänhet till den Stat i synnerhet, hvars medlem man är och för hvars välgång man lifvas.