Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ett Bevillningsutskott, att behandla bevillningsfrägor; Ett Banco-Utskott, att och förändringar deruti föreslå. 70v Riksens Ständers valda Bevillningsutskott åligge, att bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande, att förslagsvis, enligt de serskilda bevillningarne, beräkna de blifvande inkomsterna, och att, sedan Slats-Ferkets behof blifvit utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller för dess minskande, om sådant kan ega rum, och, i sammanhang dermed, till Riksens Ständer afgifva förslag till Bevillnings-stadgar. Utskottet må derjemte uti bevillningsfrågor föreslå hvad del anser billigt och nyttigt. Förslag till ändring, i Grundlagarne. 11 Riksdags-Orduingen. l:o. Bevillnings-Utskottet skall bestå af Fyratioåtta Ledamöter, valde från serskilda och, så vidt möjligt är, från alla Rikets Provinser. Detta Utskott åligge att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning, hvarefter, och sedan Bevillning ssummans belopp blifvit fastställdl, det tillkommer Utskottet, att, med tillämpning af dessa grunder, författa förslag till Bevillningens utgörande; skolande allt, i den vion det rnedhinnes, Riksens Ständers Plena underställas. 2:o.
Beträffande art. socker biföll Ståndet hvad Utskottet sid. 53 hemställt, hvarjemte Slåndet godkände Utskottets å sid 54 framställda förslag om förbudets borttagande å socker, samt der nämnda socker-sorters sammanförande i en rubrik, mei bestämde införselstullen derå till 6 sk. per skålpund. Hvad Utskottet, rörande art. spannmål sid. 54, samt spillning tn. m. och stenkolsstybb sid. 55^ tillstyrkt och föreslagit, blef af Ståndet gilladt. Vidkommande art. strumpor gillade Ståndet Utskottets förslag i afseende på silkesstrumpor, och beslöt att nuvarande införselstull å bomullsstrumpor skulle nedsättas till 1 r:dr 16 sk. skalp, samt att nu gällande taxa i öfriga bestämmelser för denna artikel skulle vidblifvas. Utskottets förslag, angående strumpstickor sid 55, godkändes. Vid art. stålarbeten bibehöll Ståndet nu gällande tulltaxas bestämmelser, men ansåg tullvärdet böra utföras med 10 r:dr. Utskottets förslag, angående art. svampar och sjökort sid. 56, gillades. Vid art. tobak beslöt Ståndet, att införselstullen å blad och stjelkar skulle höjas med 1 sk. samt å de öfriga i nu gällande tulltaxa specificerade slag af tobak med 2 sk. utöfver det i nämnde taxa fastställda belopp. Utskot - Prot.-utdrag den 31 Maj '1838. 425 Utskottets förslag sid. 58 angående tryffel bifölls. Vid art. träclvaror beslöts den förändring allena i nu gällande tulltaxa, alt för sparrar af furu och gran af mindre tjocklek än 8 tum midtpå skulle bestämmas en utförselstull af 4 sk. stycket. Utskottets förslag sid. 61, om en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit om föränd rad t förtullningssätt för vissa artiklar bifölls. Utskottets förslag, rörande art. ål sid. 65 bifölls.
Sedan arméens sednast församlade fullmägtige, hvilka vid granskning af arméens pensions-kassas förvaltning kommit i erfarenhet utaf, att denna kassa, oaktadt de höga afgifter arméens befäl sig åtagit för att kunna fullgöra pensioneringen, likväl befunne sig i den ställning, att, om pensionärernes antal fortfarande tilltoge i samma mån som hittills, dertill anledning vore för handen, kassan innan kort ej skulle förmå utbetala pensionerna ens till nu bestämda belopp, af sådan anledning och enär någon förhöjning i delegarnes afgifter till kassan ej skäligen syntes böra ifrågakomma annorlunda än i förening med förhöjning i pensionerna, helst de serskilda afdragen å befälets löner redan uppginge till 24, 22 procent, hos E. K. M. i underdånighet framställt behofvet af statsbidrag för betryggande af pensions-inrättningens framtida bestånd samt i sådant afseende underdånigst öfverlemna! en beräkning, utvisande, att ett årligt tillskott af omkring 22,000 r:dr blefve erforderligt för att sätta kassan i tillfälle att fortfarande utgöra pensionerna efter ännu gällande stat, hvarutöfver ett ytterligare stats-anslag af 29,000 rdr jemte ökade afgifter af delegare skulle erfordras för att för framtiden bereda arméens befäl en, i fullmägtiges tanka, af behofvet påkallad förhöjning af samma pensions - Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelsej N.-o i56. 317 belopp; så liar E. K. M., enär det syntes billigt att armeens pensions-kassa af staten erhölle åtminstone det ytterligare understöd, som erfordras för att sätta kassan i tillfälle att fortfarande utgöra pensionerna efter nu gällande stat, uti nådig proposition af den 17 sistlidne Mars, behagat föreslå Rikets Ständer att för nämnda ändamål anvisa nödiga medel, så att deraf, intill näst vidtagande statsreglering, ett belopp af högst 22,000 r:dr banko årligen finge i mon af behof användas till betäckande af den brist, som under tiden möjligen kunde uppkomma derigenom att kassans årliga inkomster icke blefve tillräckliga till utgifternas bestridande.
Att Utskottens Secreterare, Cantzlier och Waktbetjening, kunde fa ifrån antagningsdagarne, och, lika isom Standens, till den 8:de instundande Junit, genast uppbära tractamentet, ester uppgift pa Tjenstemännens antal och antagningsdagarne utaf Utskottens Herrar Ordförande, samt det återstående c.f Tractamentet, jemte Resekostnaden sä snart tjenstgöringen upphörer. I öfrigt har Utskottet ansett sig böra wid detta tillfälle äfwen förestå, att, såsom alltid warit ivan - Den is Maji. 239 wanligt, de till Skrifmaterialicrs anskaffande samt andre nädivändlge behof för Ståndens och Ulskottens Cantzlier uppgäende utgifter, mätte blifwa ersatte efter afgiftvande verificerade räkningar, som af Herr Landt, Marskalken och Talmännen för Ståndens, och af Herrar Ordförande i Utskotten för duas Cantzlier lil! rigtigheten jcmwäl beilyrkas. Junte det Stats-Utskottet öjwerlemrar detta allt till Riksens Högloft. ScänderS eget »vidare vmpröftvande, henrställer Utlkottet, akt Riksens Högloft. Stander, efter fattadt b.slut härom, Pos KonglMajtt i underdånighet anhalia, att isräga»rarande Dagtractamcotcn och Resekostnader samt ccsattmug för Skrifmaterialier m. m warda af de till Riksdags, Utgifternes bestridande anstaone Statsmedel ulbetaldte. Orebro den 8 Maji i 812. Pä Högloft. Ridderfk. och Pä Högw. PreffS tanAdelns Led. »vagnar, dets Led. wägr.ar, Oart lelörnei?. Olok kl. korssell. Pä Wallofl. BorgarePä^ Hederw. BondeStåndets Led. wägnar, Ständets Led. magnar, F. O. Larlsson. L. ftstuu elius.-
I betraktande häraf och då gralifikationsmedlen, utan att gifva anledning till anmärkning, tillförene icke blifvit använda till vedergällningar för likartade extra arbeten, såsom exempelvis för uppräknandet och hoppläggningen af kreditsedlar till förbränning, förordnade Fullmäktige, att vedergällningen för inventeringen af ofvanberörde handlingar borde förskjutas af Kontorets expensmedel, emot ersättning.af den inflytande försäljningssumman; och lärer detta Fullmäktiges beslut så mycket mindre af Rikets Ständer ogillas, som, derest, på sätt Revisorerne ansett behörigt, anslaget Lill belöning för extra arbeten skolat förskjuta beloppet af meranämnde vedergällning, derigenom kommit att inträffa, det samma, till sitt afsedda ändamål förut knappa, anslag blifvit minskadt med motsvarande summa, för hvilken ersättning aldrig kunnat erhållas, då detta, till beloppet för år bestämda, anslag är af den beskaffenhet, att hvad för ett år icke behöft utgifvas till belöning för extra arbeten och uppmuntran för extra ordinarie!', under ett påföljande år ej får för samma ändamål användas. I anledning af hvad Revisorerne (pag. 25) anmält, rörande en, å Riksgälds-Kontorets vägnar, i aflidne Kommisarien J. Almgrens konkurs bevakad' fordran af /pi R:dr 6 sk, 8 rst., hafva Fullmäktige skolat meddela den upplysning, att detta fordringsbelopp redan är vordet till Riksgälds-Kontoret till fullo inbetaldt. r Då Revisorerne (pag. 25) väckt fråga om beredandet af förhöjning uti det belopp af 39,750 R:dr, hvartill Rikets Ständers hus för närvarande är brandförsäkradt, hafva Fullmäktige ansett sig böra anmäla, det Fullmäktige äro beredde att gå i författning om erhållande af lämplig förhöjning i detta värde, så snart den ombyggnad och reparation vid nämnde hus, hvarom Fullmäktige skola göra särskild framställning till Rikets Ständers Stats-Utskott, hunnit utföras.
Sits bifall, hvar bade väl då Svenska folkets lagstiftningsrätt tagit vägen? Månne den längre funnes annorstädes än på papperet? Reger:n kunde ju emellan riksdagarna stifta, och till efterlefnad påbjuda hvilka lagar den behagade, och, då vid en kommande riksdag fråga väcktes om dessa lagars annullerande, på den grund att de icke tillkommit på sätt 87 §:n Reg.F:n såsom villkor för deras gilltighet uttryckligen stadgade, så meddelade LagUtsk. det svar, att Utsk. , som det icke tillhörde att pröfva det constitutionella uti lagars tillkomst, utan endast deras innehåll, funne detta sistnämnda vara godt och ändamålsenligt. På detta sätt skulle nationen kunna erhålla en helt ny lagstiftning sig till efterlefnad påbjuden utan att en enda gång hafva fått begagna den uti 87 §:n Reg.F:n bevarade rättigheten att dertill lemna eller vägra sitt samtycke. —• Men, invänder man måhända, Konungens rådgifvare skola ju blifva ansvarige derför, om en lag utfärdas på ett grundlagsvidrigt sätt. Ja! visserligen böra de det. Men, afven om ansvar för en sådan grundlags öfverträdelse verkligen skulle af Riksrätten blifva rådgifvarne ålagd, så är ändamålet derigenom icke vunnet. Det grundlagsvidrigt tillkomna lagbudet, som ioke kan af Riksrätten casseras, qvarstår likväl och kan möjligen äfven sedermera tillämpas, intilldess detsamma annuleras af R. St., som ensamme äga rättighet att en sådan åtgärd vidtaga. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den ii F e b r u a r i i e. m. 3oi näring inom Fäderneslandet kunna vara tillgänglige, och är denna näring i behof af sådana vilkor för lanta capitaler, att, i motsatt förhållande mot hvad nu äger rum, den kan afbetala sin skuld. Om man härtill nödgas svara: Ja, så tillhör det Folkets Representanter, att, i förening med Styrelsen, gå i författning om de nödiga capitalernas anskaffande. Credit utbildas i samma mån, sorn samhällsskicket.
Herr Baron Wirsins i förra dagens Plenum till Ridderskapet och Adeln gjorde hemställan, huruvida Professoren Herr Munck af Rosenchöld, i egenskap af ConstitutionsUtskottets Ledamot, vore berättigad att offentligen meddela sådana upplysningar, som vid läsning af StatsRådets Protocoll kunnat hämtas, innefattar en af Herr Baronen och StatsSecreteraren särskildt väckt fråga, utan något slags sammanblandning med det ämne, i anledning hvaraf denna fråga uppkommit; och Ridderskapet och Adeln å denna Herr Baronens och StatsSecreterarens motion icke ännu fattat något beslut, hvilket kanske varit behöfligt i så måtto, att få bestämdt, huruvida en slik fråga enligt RegeringsFormens 8r. §. kunnat hos Ståndet in Pleno, eller bordt hos ConstitutionsUtskottet väckas; så vågar jag vördsamt hemställa, om icke en sådan pröfning af Ridderskapet ochAdeln borde föregå, innan någon ytterligare Öfverläggning i sjelfva ämnet må tillåtas. Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde, hvad det egentliga öfverläggnings-ämnet angeck, om icke^Ridderskapet och Adeln an - Den 31 Mars, 42? sage tillräckligt, att hvad af Friherre Wirsén och af Herr Munck af Rosenschöld blifvit an för dt, stöde för deras räkning i Protocollet förvaradt, och om icke hela denna öfverläggning således kunde förfalla, helst det stöde hvar och en fritt, att, om han funne sig dertill befogad, vända sig till ConstitutionsUtskottet med den under öfverläggningen vidrörda ConStitutionsfråga. Bifölls. Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan gn qvart till 4. In fidem protocolli A. G. Silfverstolpe. Slut på Första Beten. Protocoll, i hållna m hos H 6 gl o f 1 i ge Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm År x8i5. t , k Andra Bundet» STOCKHOLM, tryckt hos O ror G hahn, i 8 lik Tisdagen den 4 April* rlenutn klockan 9 förmiddagen.
Af hwilka skffillige i Hans Excellences yttrande instämde Friherre Stael von l^ollstein medgaf, ark sakens förhållande torde wara rigtigt, men förklarade sig ej kunna begripa huru det kunde wara vägot skäl att ingen ting i de erhällna räkenskaperna syntes. Det wore efter hans mening ingen konst att sä canstcuera räkenskaper, att mycket sädana saker deri kunde döljas. Herr LandtNarskalken gjorde proposition om remisi af Friherre Staols motion om uplysningars erhällande rörande sist ventilerade fräga, hwilken afflogs med förklaring att Friherre Stael von klollstem enffildt kunde pä behörigt ställe derom söka underrättelse. Herr Landt Marskalken anmälte ytterligare atl i det memorial Friherre Stael i förra plenum upläste i anledning af nägra dä föredragna Stats-Utskottets betänkande» äfwen förekommit en motion om pennings löntagares betalande efter cours, hwilken ej dä blifwit remitterad, men Herr Landt Marskalken nu föreslog mättte öfwerlemnas liss Den 22 Junit - 7Z3 till Stats-Utskottet att derpå göra det afseende om. ständighekerna lillätaBifölls. Grcfwe la Oaröie, ^acob, nxläste till prvtocollek följande: Dä tära misiwäxt är och en ofta känd nöd i de fleste af Rikets provincec nästan ärligen päkalla Regeringens hjelp, dä denne äter med sä tiggängae och flcrefaldige behof lallan ser sig i ständ akt up« fylla hwad desi önskningar för lidande kräfmer, tror jag ulwägar böra ock kunna upsökas till desi ofhjclpande.
R:dr sagde mynt. måtte för delta stora och vidsträckta sjösänknings-arbetes fortsättande och fullbordande varda af Rikets Ständer beviljadt, i anseende lill den betydliga stegringen af dagspenningarnes belopp och materialiernas pris utöfver hvad i kostnads-förslaget beräknats samt den föregångna undersökningens under arbetets utförande befunna otiliförlitligbet. Enligt en af Majoren F. IF, Leijonancker, i slutet af sistlidet år uppgjord och af motionären till Stats-Utskottet aflemnad beräkning af skillnaden mellan de dessförinnan verkställda arbetenas kostnad och det för dem i kostnads-förslaget upptagna belopp, skulle denna skillnad, deruti förhöjningen af arbetspriserna dock ej vore inbegripen, utgöra 19,464 R:dr B:ko, med hvilken summa den i förslaget uppgifna kostnaden för samma arbeten alltså mäste ökas. Dertill skulle, enligt en annan inför Utskottet företedd handling, böra läggas skillnaden mellan den erlagda lösen för en qvarn samt 2:ne sågar och hvad för dessa vattenverks ombyggnad eller flyttning blifvit beräknad vid kostnads-förslagets uppgörande; hvadan sjösänknings-koslnaderna skulle komma alt öfverstiga meranämnda förslag med icke mindre än 51,201 R:dr 43 sk. B:ko. Bland de allmänna vilkoren för statsbidrags beviljande till vattenaftappningsarbeten, likasom till andra arbels-företag, hvilka af menigheter eller bolag skola utföras emot åtnjutande af sådant bidrag, är stadgadt, att det åligger vederbörande menighet eller bolag, att i noggrann öfverensstämmelse med den i sådant afseende fastställda plan fullborda arbetet, utan att väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, äfvensom att genom egna tillskott utgöra hvad som utöfver stats-bidragel kan erfordras. Detta åliggande hafva intressenterna i nu ifrågavarande företag underkastat sig och genom härom ingånget kontrakt uttryckligen förbundit sig alt detsamma fullgöra.
Det ,är möjligt att jag upfattar den närvar:de liden oriktigt, men så vidt jag kunnat förmärka har icke något öfverflöd på goda grundsatser synts mig vara för handen, men väl har jag funnit stor rikedom på lättsinniga sådane. När således en allvarlig tanke uttalas, tyckes det mig icke vara skäl att fälla någon förkastelsedom deröfver. Samme talare, som föreslog att Ståndet skulle uttala sitt ogillande af den klandrade grundsatsen, yttrade äfven, att samhället borde akta sig för att ikläda sig en förmyndares rättigheter, emedan dermed äfven en förmyndares skyldigheter voro förenade. Ja väl! men nu är förhållandet just sådant, att samhället långt för detta iklädt sig en förmyndares skyldigheter, ty så måste det väl anses, då samhället t. ex. är förpligtadt att draga försorg om alla dem, som genom liderlighet eller lättsinne, eller på hvad sätt som helst, hafva förspillt sin arbetsförmåga och betagit sig all möjlighet att bereda sin utkomst, äfvensom alt samhället, om ett lättsinnigt qvinfolk skaffar sig ett eller flere barn, är skyldigt att gifva dem upfostran. Jag vet sannerligen icke hvad som mer kan återstå af en förmyndares skyldigheter, men jag finner dessa skyldigheter från samhällets sida vara alltför stora, då de motsvarande rättigheterna deremot äro ganska små. Jag finner således ingen anledning att öfver detta Betänk, fälla sådana omdömen, som den värde talaren gjort, Den 11 Februari. 475 ulan anser både den ultalade grundsatsen och det resultat, till hvilket Utsk. ledt sig, fullkomligt riktiga. Hr Nordenfeldt, Enar Wilh.: Daen öfverläggning upstått om detta ämne, oaktadt de fleste talare hittills varit öfverens derom, att Utsk. icke kunnat komma till annat slut, än som skett, må det äfven tillåtas mig alt tillägga några ord. Jag anser den grundtanke, som motiverat Hr Sondéns motion, vara så vigtig, att den är väl värd att man dervid, fäster upmärksamhet. Denna grundtanke synes mig hafva utgått från den befintliga nödvändigheten att bereda en framtid för tjenstefolk och dagarbetare.
Skrifvelse N:o 205. 309 ringa del genom Sandströms medverkan ordnade skick nogsamt bure vittnesbörd; att Sandström, som allidit i följd af öfveransträngning i sin tjenst, såsom tillgång i boet icke efterlemna! annat än de nödvändigaste husgerådssaker, och att hans enka, som för sitt och 2:ne minderåriga barns uppehälle och uppfostran icke hade andra medel att påräkna än den årliga pension å endast 180 R:dr, som hon från allmänna Enkeoch Pupillkassan egde uppbära, sålunda befunne sig uti en högst bekymmersam ställning; varande dessa uppgifter genom handlingar, som blifvit hos Rikets Ständer företedde, behörigen styrkte; och hafva, i betraktande af Intendenten Sandströms, ehuru ej långvariga, dock onekligen särdeles förtjenstfull» verksamhet vid ordnandet af allmänna Barnhusinrättningen, samt den nödställda belägenhet, hvaruti hans efterlemnade familj genom Sandströms uppoffrande nit för sin Ijenstepligts upplyllande förorsakade bortgång blifvit försatt, Rikets Ständer beviljat enkan Sandström en årlig pension på allmänna Indragningsstaten till belopp af 300 R:dr. 66:o. Uti en till Rikets Ständer den 18 sistlidne Maj allåten nådig Proposition, har E. K. Maj:t behagat anföra, hurusom bland de män, hvilka i sednare lider väsendtligen bidragit lill vetenskapernas framsteg och derigenom, icke blott inom fäderneslandet utan jemväl utom dess gränser, förvärfvat sig ett akladt namn, framlidne Professoren och Inspektor» vid Carolinska institutet, Kommendören af E. K. Maj:ts Nordsljerne-Orden m. tn. Doktor Anders Adolf Retzius intagit ett utmärkt rum. Hans förljenster såsom lärare, snillrik forskare och författare vore lika allmänt kända, som de högt uppskattades af dem, hvilka egnat sig åt läkarekonsten och särskildt åt anatomien, den vetenskapsgren, som företrädesvis utgjorde fältet för hans upplysta och gagnande verksamhet.
I Dito Skatte I Dito Krono « . - I Kyrko-IIemman, Frälse I Skattlagde bebygde Torp, Utjordar, Urfjellar m. fl. I Lägenheter utan Mantal, som ej under nå- I got hemmans ränta äro inbegripne, Frälse I Dito hkatte ... I Dito Krono J Dito obebyggde | Oskattlagde bebyggde dito, deraf Ryttare-, SoldateI k och Båtsmans-Torp I I Kronotorp med Frihetsår I Backstugor 1 I Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman I under ständig ägande rätt I Dito på viss tid eller lifstid I Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter af särskildte I I slag, som ej under något hemmans rän I ta äro inbegripne, Frälse . I Dito Krono . j I Tull-Mjölqvarnar med 216 par Stenar | I Tull-Sågqvarnar, Grofbladiga I IIusbehofs-Mjölqvarnar, deraf 1 st. med särskildt I i Jordboken uppförd ränta I Ilusbehofs-Sågqvarnar I Stampar I Stångjerns-Verk I Ämneshammare I Mas-Ugnar I .Tern-Manufactur-Verk af särskildte slag I Pappers-Bruk • . r I Tegelbruk . I Jern-Grufva I Kalk-Ugnar I Krono-Parker och Allmänningar, sorn tillhöra KroI nan af 5193 Tunnelands rymd utom odlingar I Landsoch Härads-Allmänningar af 49,459 Tunn I lands rymd I Grufve-Skogar af 6,482 Tunnlands rymd Upsala Slott i Lan ds-Cont oiret den 30 November 1833. R. von KRAEMER. 18,133(6,479l29^453h5,414(60,270(3l,964|203jl8,661,034l3i Summa JOH. A. CARLSON A. WISTRAND fc »tittet W
Ull l38t8t3llde beIo^>jl ulgätt al 8ä vät numnile extnä inli0M8t, 80M äs de liv» länenne; moll dä, ^>ä 8,'itt osvan liiiN68 äldöidk, Libel.8 Ned änledniilg bäras oeb unden lönmodgn, stt de nu sn3M8talIde 8en8bi!da sönbälländen blilvit sönbi8edds vid redäotionen as 8enä8t utsandads L6viiInillg8-sönondning3r, ösvenlemnän Longi, ^lajrt till Libet8 8tänden8 prölning oell akgörande, bunuvida iebe bevillning ä nemi88l3ge endä8t mä eg» ruin lön 8ädäne u^)slbönd8män, 8oin ätnjula d^iib inbom8t till bögre belop^^ oeb 8ä80in släräbnad sonbättning i denä8 länen, men L3ndt-k3ntm38t3nne deremot srän bevillning ä det dem be8täddä r6mi88lgget beknip. Longi. KIaj:t sönblilver Libet8 8tänder med ali Longi. lXäd oeb önnest 8täd8ö välbevägen. Datum ut 8upra.
Tauvon, Herrar Statskommissarierne och Riddarne Kock och Gråå samt Herr Statskommissarien af Sillén. S. d. Föredrogs af Herr Stats-kommissarien af Sillén Kongl. Maj:ts nådiga remiss å Rikets Ständers Revisorers berättelse om den nästlidne år af dem verkställda granskning af stats-verkets tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1858; och resolverades underdånigt utlåtande såsom registraturet visar. Herr Stats-kommissarien Kock yttrade särskildt följande: »Under den längre tid, jag dels såsom Sekreterare, dels såsom Ledamot tjenstgjort i Stats-kontoret, har kassaförlägenhet högst sällan inträffat. Sådan härrör vanligen deraf, att brist i ett föregående års stats-inkomster ägt rum, såsom händelsen nu sednast var år 1859 och en del af år 1860. Under året 1858 nedgingo nemligen, i följd af 1857 års handelskris, tull-inkomsterne. Deremot och så snart inkomst-titlarne lemna öfverskott af 1 å 1\ million R:dr årligen, hvilket de vanligen göra, (de hafva stundom utgjort 4 å 5 millioner) och Stats-kontoret, så vidt möjligt är, befrias från utgifvande af förskotter, kan numera, sedan bränvins-afgifterne beräknas såsom inkomst för det år, hvarunder de i verkligheten inflyta, kassaförlägenhet icke befaras, om ej möjligen för en eller annan månad, i hvilket fäll ett kreditiv å Riksgälds-kontoret vore tillräckligt för afhjelpande af den tillfälliga förlägenheten, likasom denna utväg, enligt min tanke, är den enda, som under närvarande förhållanden, så länge riket har 2:ne uppbörds-verk, Stats-kontoret och Riksgälds-kontoret, är praktisk och har någon utsigt att vinna Stats-makternas bifall.