Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majt:s nådiga utslag rörande Långkäls boernes ansökning att förflyttas till Lith, för 14 dagar sedan här upplästes, och hvarigenom Långkälsboerna dömas, att hedanefter, som hittills, höra till Häggenås socken, så uppstod nu fråga om desse hemmansegare och nybyggares deltagande uti förevarande kyrkobyggnad, hvarvid de nu tillstädes varande Lars Ersson äldre, Lars Ersson yngre och Olof Pärsson förklarade sig villige, att efter tour och i likhet med öfvrige socknemännen deltaga uti hvad från denna dag återstår af kyrkooch tornbyggnaden men trodde sig icke vara skyldige godtgöra hvad för deras hemman brister för den förflutna tiden, hvarken i materialier eller handtlangnings dagsverken, och yttrade sig icke komma att göra det, om de icke dertill blifva dömde, som orden föllo. Församlingens ledamöter hade icke något deremot, att långkälsboerne deltogo, efter sin tour uti återstående kyrkobyggnad, men trodde ock att de \Långkälsboerne/ borde anse sig förbundne, att på ett eller annat sätt godtgöra hvad som restera för deras hemman. Som icke alla hemmansegare och nybyggare i Långkälen nu voro tillstädes kunde denna angelägenhet icke idag afgöras, utan blef, sedan Långkäls boerne blifvit anmanade, att efter yttersta förmåga söka in natura fullgöra sina skydigheter och icke onödigtvis bringa sig och öfvrige socknemännen uti kostnad och besvär medelst en öfverflödig rättegång, frågan uppskjuten till framtida afgörande, under förmodan, att parterna vid närmare eftersinnande, i godo och vänlighet överenskomma. In fidem N. S. Edlund År 1837 d. 2 julii upplästes förestående protocoll och till alla delar erkändes, i Häggenås sockenstuga, intyga, på församlingens vägnar: Olof Olofsson i Jonsgården Erik Svensson i Nygården Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma med Häggenås socken i dess sockenstuga den 21 januari 1838. § 1.
Borgmästarefjärden, vore aflägse belägen och, efter all sannolikhet, icke komme att för Kronan blifva till ringaste nytta eller bruk i framtiden, och Kongl. Förvaltningen af Sjö-ärendena, som härefter öfverlemnat frågan till Kongl. Maj:t, hade, med hänseende till såväl de af Befälhafvande Amiralen anförda omständigheter som det ändamål, hvartill ifrågavarande kronotomt skulle af Landstinget användas, hemställt om dess afyttrande till Landstinget emot den derför erbjudna köpeskillingen. När ärendet sedermera inför Kongl. Maj:t i underdånighet föredrogs, hade Kongl. Maj:t funnit godt uppdraga åt Förvaltningen af Sjö-ärendena att låta verkställa behörig värdering af merberörda tomt samt med instrumentet deröfver inkomma, till följd hvaraf sådan besigtning och värdering af utsedde värderingsman blifvit anställd; och hade värderingsmännen, med hänsyn till såväl den afkastning största, hittills utarrenderade delen af tomten lemnat, som belägenheten i en aflägsen del af staden, och enär dessutom tomten såsom mycket sidländ och bestående af lerjord, i anseende till gränserna icke syntes vara lämplig att särskildt bebyggas, ansett densamma i Yärde ej skäligen kunna antagas till högre belopp än hvad Blekinge läns Landsting derför i köpeskilling erbjudit, eller 189 R:dr Runt. Vid sålunda upplysta förhållanden och med afseende å det med ifrågavarande tomt afsedda allmännyttiga ändamål har Kongl. Maj:t, för sin del, funnit skäl antaga den af Blekinge läns Landsting för densamma erbjudna köpeskilling till ett jemnadt belopp af 190 R:dr R:mt samt föreslagit Rikets Ständer att dertill, för deras del, jemväl lemna bifall. Efter tagen kännedom af de frågan rörande handlingar, har Stats-Utskottet, med afseende å hvad i saken förekommit, ansett sig böra hemställa, att förevarande nådiga framställning måtte af Rikets Ständer bifallas. Stockholm den 11 December 1865. StatsUtskottets Utlåtande %fts 17. 15 N:o 17. Ank. till Exp. Utsk. den 11 Dec. 1865, kl. 1 e. m.
Skrifvelse, IV:o 8S. att, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sistlidna riksdag i underdånighet anmälda beslut, utaf de under Stats-kontorets förvaltning då ställda, från landtränterierna inlevererade, äldre depositionsmedel, en summa stor 60,000 r.dr blifvit den 30 April 1845 till Riksgälds-kontoret öfverlemnad, hvaremot återstoden, utgörande 3,613:45. i. reserverats hos Stats-kontoret, i afseende på möjligen förekommande återlyftningar, samt att under den sedermera förflutna tiden intill den 31 Maj sistlidet år ingått depositions-medel till sammanräknadt belopp af 3,632: 1. 11. hvarjemte i ränta för utlånta medel af ifrågavarande beskaffenhet, under åren 1844—1846, influtit 3,841: 18. 8. Summa r:dr 11,087: 17. 8. hvilken summa, efter afdrag af återlyftade depositions-medel, som utgjort år 1845 233:33. 9. och år 1846 58: 291- 33 9 lemnade en behållning af 10,795:31. 11. deraf 7,000 r:dr vore förräntade emot 5 procent och 3,795 r:dr 31 sk. 11 rst. på banko-räkning innestående; och liar E. K. M. nu till Rikets Ständer i nåder öfverlemnat att om användandet af dessa medel efter eget bepröfvande förordna, dock så att för möjligen ifrågakommande restitutioner en lämplig summa blefve, på sätt förut egt rum, reserverad. Med hänseende dertill, att ifrågavarande medel utgöras af sådana bos landtränterien gjorda depositioner, hvilka derstädes uti tio års tid innestått och till hvilkas utbekommande, oaktadt efter nämnda tids förlopp utfärdad allmän kungörelse, vederbörlig anmälan icke inom natt år derefter hos E. K.
Bestämd är jag däremot, och det var inte värdt för barnen att slippa undan något, de blifvit tillsagda om. Det måste göras. Nu skola barnen läras att vara vänliga, höfliga, tacka och hälsa, springa små ärenden, lägga i ordning kläder och leksaker, läsa till och från bordet, aftonbön m. m., hvad till god ordning hör. Det går så bra, om de vänjas i tid. Man bör tillse att de ej visa afundsjuka, att de gärna dela med sig af hvad de få o. s. v. Det är i mitt tycke mycket tråkigt, om barn äro blyga, men det kan förekommas, om man, fastän de att börja med gråta och skrika, låter dem gå fram och hälsa — låter någon främmande ta dem en stund. Så har jag gjort med godt resultat. Så fort det kommer någon, går t. o. m. flickan genast emot den besökande och niger. Helt tidigt böra de ock vänjas att vilja ha näsan putsad, och bör en liten väska med näsduk ej saknas, samt att vara måna om att vara rena om ansikte och händer och rädda om sina kläder. Yttre renlighet befordrar inre renhet, det är säkert. 2 2 Vid 2 års ålder afskaffade jag klädningen och använder nu byxor, en liten veckad kjol och sjö- mansblus af mörkblått tyg, om somrarna syr jag samma modell af vanlig hvit domestik, garnerad med blått, det ser så trefligt ut. Skjortan är vinter och sommar urvikt i halsen och lappen till blusen djupt urringad. Nu äter han förstås hvad som helst, men jag är noga med måltidstimmarna. Hans matordning är nu: kl. 8 hafrevälling och smörgås, kl. 11 choklad (båda delarna kokta på nysilad mjölk) och skorpor, kl. 2 middag, kl. / 6 kväll, vanligen smörgås och mjölk. Klockan 6 läggas barnen och skakar jag då alltid deras kläder, så att det myckna dam, som samlar sig i dem, må försvinna. Söndagarna bortfaller hafrevällingen och få de då choklad och fattiga riddare. Honung låter jag barnen få rätt mycket, det skall vara så nyttigt. Hör jag att. de börja hosta litet, ljummar jag genast honung några gånger, och så går det tillbaka med detsamma. Mer än en dag har aldrig hostan räckt.
2. afdrages hvad som vid samma tid återstod att utbetala för året, eller 86: 38.— visar sig en Netto-Behållning af 83,681: 38. 2. hvadan, då Netto-Behållningen vid 1829 års början . 82,137: 19. 1. iiärifrån afdrages, Fondens tillökning under loppet af åren 1829 och i83o utgjort en Summa af , 1,544: 19. 1. l:o Alltsedan år 1826 har den här ofvan, såsom innestående Aflöning, upptagne Summan, 86 R:dr 38 sk. fortfarit att i Räkenskaperne balanceras. Utredningen deraf, hvilken för närvarande lärer hero på Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Westerbottens Län, torde böra till snar verkställighet befordras. 2:o Under rubrik: Disposition till Ecclesiastic/ue Statens i Norra och Södra Lappmarken behof ver och förnödenheter, upptagas hägge åren, för Södra Lappmarken j Lön och Skrifmaterialier åt IläradsFogden med 260 R:dr 6 sk., samt för 5 Länsmän 3oo R:dr, och för Norra Lappmarken Aflöning till 2 Länsmän med 120 R:dr. Revisorerne anse likväl desse Utgifter främmande för Fondens ändamål. År 1829 äro af Finska Catechesen tryckta 7000 exemplar, hvaraf 4ooo blifvit lill utdelning i or terne afsönde. 4:o Säkerhetshandlingarne för de af Fonden utlånta medel hafva blifvit granskade och funnits vara i behörig ordning. Kongl. Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Iliket. Räkenskaperne, hvilka för åren 1828 och 1829 undergått granskning i Kongl. KammarRätten, med anmärkningar, men ej ännu för år i83o voro reviderade derstädes, samt upptaga kostnaderne för Arbetslnrättningarne i Stockholm., Norrköping och Götheborgj hafva till ziffran visat sig, som följer: Debet. „ År 1828. Stads årliga bidrag 1,000.
Ett dylikt sätt att beskatta kapitalet kan icke vara grundadt på någon annan rätt än tyckets eller maktens och bör således borttagas. Utsk:ts förslag synes mig visserligen här vara närmare det rätta, men det ligger i afseende på uttrycket ”kapital”, hvad dermed menas, så mycken tvetydighet, att det torde fordras, att, då en författning första gången utfärdas, den bör vara fullt tydlig. I det fallet tror jag Komiténs förslag vara något fullständigare och exaktare, ehuru äfven sistnämnde förslag icke synes mig fullt tydligt. Det säges visserligen uti instruktionen för Taxeringskomité^ att ett kapital eller en inkomst icke får beskattas mera än en gång, men vi kunna lätt föreställa oss, hvilket trassel det måste blifva för en person att bevisa, att det är hans kapital, som är ute, äfvensom för Taxeringskomitén att pröfva, huruvida det är just detta kapital, som är uti annan egendom utlånt, eller som han upger vara användt uti ett fö - Den 12 Maj e. m. 101 retag. Jag har icke kunnat underlåta att framkasta denna anmärkning och jag anser att, om man tager i betraktande jemväl de öfriga skäl, hvilka blifvit mot denna punkt anförda, desamma måtte till punktens återremitterande föranleda. Hr Prytz, Lars Adolf: Af de flere talare, hvilka re dan yttrat sig öfver denna punkt, har dock ingen fästat sig vid en omständighet, hvilken jag anser förtjena särskild upmärksamhet. För att vidhålla en princip har nemligen Utsk:t gått alltför långt, och dervid förgätit den rättvisa, man är skyldig en stor del af vår tjenstemanna-personal. Hittills hafva alla lägre tjenstemän erlagt bevillning efter den graderade skala, som nu finnes i nu gällande bevillnings-förordning.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om be - hm-, uti ett till Höglo!]. Bet anlander), N:o 177, 178. io3 söner, hvilkas antal uppgått sisth December månad till omkring 200, hvarom bevis flere gånger blifvit i Tidningarne Stockholms Dagblad och Dagligt Allehanda införde samt, tillika med en af Godlund förd Journal, äfven Motionen bifogade, med uppgift derjemte af Motionären, alt han med fördel begagnat sig af Godlunds ElectricitetsMachiner, dem Godlund sjelf sammansatt och hvaraf linn skall innehafva Irenne större och en mindre, hvilkas kraft samt goda och fullkomliga verkan medelst bilagt intyg af så optisk som mathemalisk Instrumentmakare blifvit vitsordade ; tilläggande Motionären, att vilkoret för Godlunds belönande borde blifva, att han med electricitets-försöken hädanefter jemväl bispringer de fattige och olycklige Personer som honom anlita; i anledning af hvilken motion Herr af Grubbens, N. W., hufvudsakligen anfört, att uti K. SundhetsCollegium finnes en större och vida bättre ElectricitetsMachin, än desom af Godlund kunna presteras, och hvilken fritt får begagnas af alla de medellösa i och utom Hufvudstaden, sorn dertill anmäla sig; att denne ElectricitetsMachin, som derjemte hörer till UndervisningsVerket vid MedicoChirurgiska Institutet, vore en Statens Egendom och äfven såsom sådan funnes upptagen uti K. Mits Nåd.
KronPrinsen lofvat i Nåder dotera denna Cassa; hvarmedelst den sällsamma princip stadgades, att det Kongl. Huset äfven å» lades Bevillning för Statens skyldiga bidrag, och KrigsBefälet, förut summariskt taxerad för ännehafvrfnde löne-inkomster, ytterligare och äfven retroactivt finge en ökad Bevillning å de 7 procent detsamma årligen, till nämnde Cassör godvilligt erlägger, i hopp att freda sin ålderdom och sin familj från framtida nöd och elände; — en åtgärd, som enligt min tanka skulle innefatta en oerhörd olaglighet, ojemförligt vida större, än den, att några enskilta Statens medlemmar (som äga att efter behag Den 29 Maji. 551 låna i publika Cassör eller ej) sjelfve ålades erlägga LäneBevillnings-bidraget, hvilket jag för min del endast kan anse som ett förord eller ömsesidig öfverenskommelse, som vanligen bryter Lag, men alldeles icke såsom någon olaglighet. Med förundran har jag ock hort understundom såsom skäl anföras, att Arrnéens Pen.; sionsCassa är för mycket bemedlad, lör att icke hafva råd erlägga Bevillning j men utom det att detta alldeles icke hörtr till saken, synes man dervid vilja förgäta det dryga pensions belopp, (hvilket troligen med hvarje år kommer att okas,) som för det sistförflurna, jemte extra utgifter, utgjordt öfver 132,0:10 R:dr Banco, och sorn medelst Begrafningshjelp samt andre oförutsedde händelser, förmodligen blifver än drygare; och var Directionen i April månads början ej utan bekymmer, att kunna vidtaga sådane anstalter, att Cassans inkomster skulle med säkerhet kunna påräknas motsvara dess utgifter. Häraf följer tydligen, att om Bevillningsutskottets ti'lstyr-i kan vinner bilall, skulle pensionerne minskas, i stället att de, enligt KrigsBefälets vidtagne beslut, småningom och med skäl i vissa Classer böra enligt tiligångarne ökas.
At ät Fullmägtige i Riksens Ständers Landus och Riksgälds-Loritoir skulle updragas at, efter inhämtade underrättelser om den influtna Bewillningens belopp, och med de wilkor, som i Bewillnings-UtstottetS första betänkande blifwit före . stag - 5Z4 Den 9 Mars. e. m. slagne, i fall i den bestulna Bewillnings-8ummgn brist stulle upkomma, päbjuda en emot den första taxeringen xroxortione! förhöjning. At af de förstagswis afgifna formulail-er til angifnings-sedlar, de som af Härads-Skrifwaren blääl blifwit föreflagne stulle gittas. 19:0. Al, dä bägge tarifferne blifwit uträknade efter en Bewillnings-Lumma af 2,000,000 R:d., borde dessa Hitler sedan Riksens Stander nu bewiljat 2,500,000 N:d., i mon af denna tilökning pro^ortione-it förhöjas. / - Hwilket allt genom utdrag af ?rotoco!Iet de öfrige kexxeÄivs Stånden wänligen stulle connnuniceras. b/t su^ra. Herr fsorcl6nstoIx>s,/lrisl6r8/Herr fitingkoff, Otto,och Herr benger lein,^sacok, ressrveraäe sig emot den kaneo och NiksgäldsFullmägtige tildelade rättighet, at nedsatta eller förhöja Bewillmngs-proeenten, hwarjemte Herr fitingkoff äfwen rcserveracle sig emot ättdringen i Utstoctets Förslag til sammansättningen af Lom^i omiss - Rätrerne.
I afseende på Departements-chefens aflöning åberopade Herrar Gråå, Cedergren, Hierta, Björck, Berger och Hammar samt Riksdags-fullmägtige Anders Ericsson, G. Hultman, Per Nässon och Carl G. Sköldberg den vid 54:sta punkten af utlåtandet angående 4:de Hufvudtiteln afgifna reservation. Emot i5:de punkten (angående anslaget till nybyggnad af en ångfregatt), af Herr Skogman, som anförde: »Utan att ingå i någon afhandling om beskaffenheten af de egentligen sjögående fartyg, som för Sveriges försvar erfordras, för hvilken afhandling utrymmet i en reservation ej lämpar sig, anser jag mig dock kunna säga att behofvet af sådane fartyg är alldeles oafvisligt. Då Flottans obetydliga ordinarie nybyggnads-anslag under en hel statsreglerings-period ej lemnar tillgång till ett enda sådant, och således hvarje nybyggnad, om detta anslag ensamt anlitas, måste ställas på en längre tidrymd, hvilket nu mera än någonsin är i flera afseenden olämp - Stals-Ut skottets Utlåtande N:o 85. 43 ligt, anser jag att den af Kongl. Maj:t äskade summan af 737,800 R:dr R:mt bör af Rikets Ständer beviljas, utan att likväl genom några bestämmelser angående maskinkraft eller dylikt Regeringens bänder bindas i afseende på fregattens beskaffenhet.» Häruti instämde Friherre Åkerhjelm, Herrar Tornerhjelm, Bildt, MontgommerieCederhielm, Lilliehöök, Stjerngranat, Fåhreeus och Thulstrup samt Biskop Annerstedt, Prosten Schram, Doktor Nordström, Prosten Wåhlander och Prosten Arrhenius, Emot 20:de punkten (angående det begärda anslaget till anskaffande af tvänne lodnings-ångbåtar), af Prosten Söderberg, som anförde: »Jag får anmäla min reservation emot grunderna till det afslag, som till följd af beslutet af en ringa majoritet inom Utskottet träffat min motion om anslag till anskaffande af tvänne mindre ångbåtar för Kongl. Sjökarle-kontorets behof.
Han hoppades på förträffligheten af sitt förslag, att det skulle i folkets omdöme och hjerta uttränga det Kongliga; han tvifiade ej, att ju de öfriga Stånden och folket skulle sätta lit och förtroende till hans och hans vänners löfte att en kommande riksdag rösta för det förslag de vid denna önskat få hvilande. Väl erkände han, att Ståndet vid föregående tillfällen afslagit alla framställda förslag, men om 1865 års Riddarhus, som icke kunde bära skulden för de fel föregående riksdagars Riddarhus begått, nu uttalade ett ärligt »Pater peccavi», hoppades han på förtroende till dess redliga afsigter. Men i samma andetag, som han framställer detta anspråk på förtroende till sina löften, omförmäler han, huruledes nu föreliggande förslag till en början och länge intagit hans hjerta, men sednare kom han att äfven anlita sitt förstånd, och se der! förståndet gillade ej hvad hjertat gjort, utan dref helt plötsligt ut förslaget ur det rum, som det hade haft i hjertat. Huru vill väl den värde talaren, som sålunda sjelf förrådt huru lättrördt hans hjerta är, och huru ogeneradt hans förstånd kan ändra hans känslor, begära, att R. St:r och Svenska folket skola nu förlita sig på hans sedan gårdagen, — sedan Lördagen fattade tycke för ett annat förslag? Månne han ej gifvit full befogenhet till den misstankan, att han åter, innan nästa riksdag, tagit sitt förstånd till fånga och låtit det ur hans rymliga hjerta 250 Den 5 December. utdrifva både detta och flera förslag, sorn det under tiden kunnat inrymma? Samme talare anförde Danmarks öde såsom varnande exempel. En annan talare bakom mig har redan svarat derpå, och jag anhåller endast att till hans yttrande få lägga några ord, som böra vara af vigt för Svenska Riddarhuset. Det finnes ingen Adel i hela Europa, som står i ett så lyckligt och vänligt förhållande till folket i sitt land, som den Svenska Adeln. Så var icke förhållandet i Danmark, och deri låg, såsom vi i går hörde, hufvudsakliga anledningen till dess olycka.
Lysning, till äktenskap, om rätta b. 26 Juli b. 25 Juli b. 19 Juli 122 orten derför — 7 i 55 — b. 21 Juli 53 » angående skyldighet för fästehjon att inom viss tid derefter äktenskap med vigsel b. 26 Aug. b. 26 Aug. fullborda — 7 i 62 — b. 26 Aug. b. 26 Aug. Lån, Amorterings-, om beviljande deraf i och för kyrkobyggnader, se Motioner. » fastighets-, om rättighet att återfå till Banken, för så- dana låns erhållande, inlemnade eganderätts-handb. 12 April b. 9 April lingar — 6 t 25 — b. 9 April b. 9 April » » angående ett lättadt sätt för inbetalningars verkstälb. 12 Juli lande derå C i 60 — a. 12 Juli b. 15 Juli b. 12 Juli 26 » odlings-, afskrifning af ett sådant för A. G. Göthbergs b. 5 Juli b. 5 Juli sterbhusdelegare — 6 i 55 — b. 5 Juli b. 9 Juli » diskont-, angående verkställd granskning af de vid Diskontverket i Stockholm och Låne-kontoret i Götheborg inom linien förda äldre ka, pitalfordringar — 6 i 82 — b. 20 Aug. b. 20 Aug. b. 19 Aug. b. 20 Aug. 50 » för myr-utdikningar och vatten-aftappningar, ansvarsb. 12 Mars b. 8 Mars och betalningsskyldighet för — 4 i 61 19 b. 12 Mars b. 10 Mars Lånebidrag till allmänna arbeten, b. 14 Aug. å. 16 Aug. utbetalning af — 4 i 298 — b. 16 Aug. å. 15 Aug.
BancoUtstottcts redan afgifna utlätandc, angäende nödige anstalter till hämmande af en stegrad Waxel-Cvurs, sä fann Ståndet, pä sätt Stats-Utstottet uti nu föredragit Memorial rinder den 5 dennes stg utlåtit, nägvn widare Åtgärd, i anledning af Herr förste Archiater» och Commendeurcn vnn Zc.du!t2«n!'e>ms till sistnämnde Utstött remitterade Motion ! samma ämne icke aga rum. Ht suxrs. SD. Allmänna Beswars - och Occonomie-UtstotkctZ den 20 ! denna manad pä bordet lagda Prolocolls-Utdrag af den 16 nästföi cgäcnde, rörande en hos Högloft. Ridderstapct och Adeln gjord anmärkning wid Utstottets den ? Augusti sistledit är afgifne Betänkande, angäende Wargeringenindragning, föredrogs ä nyo, hwarwid Bonde-Ständet, som redan förut gillat UtstottctS ststberörde Betänkande, yttrade sig icke finna skäl att i detta dest beslut göra nägon ändring; härom skulle de öfrige Nespcctive Ständen wördsamt och wänligen underrättas. Vt -uxr». S. D. Wid ätcrföretagande af Stats-Utstottcts den ro i denna mänad pä bordet lagda Memorial af den r? nästfvregäeirde, rörande Lön-förbättring för ätstiltige af dt wid Asiistance-Contoirct tjenstgörande Embetsman och Betjente och inrättande af en Pensious-Stat wid detta Igcrk, blek bwad Stats-Utstottet yttrat och hemstält, as BondeStandct helt och hällit gilladt; hwarom de öfrige Nespec» tlL Rid», och A», Prot. Lite Vand. srdra US. -Z. 834 Den 17 April. tive Ständen skulle wördsamt och »vänligen underrättas. Vt suxrs.
* I damernas egen badoch siminrättning vid Skeppsholmen i Stockholm var i fredags e. m. föranstaltad en uppvisning med så väl innevarande som föregående års elever. Innan själfva uppvisningen började, höll revisor F. af Klintberg ett kort hälsningstal, däri han bland annat erinrade om, att siminrättningen i år kan fira sitt 25 årsjnbilenm, samt i sammanhang därmed omnämnde de personer, som från början tagit initiativet till damernas deltagande i simsporten. Därefter tog själfva uppvisningen sin början under ledning af badanstalttns föreståndarinna, fröken Anna Laurent. Till en början skedde uppvisning med årets elever i lilla bassängen; bland småttingarne togs priset af 9-åriga Sigrid Bergqvist, som från trampolinen gjorde ett vackert hopp ned i stora bassängen. Nu kom turen till de mera försigkomna, hvilka alla i stora bassängen rörde sig på ett om god ledning vittnande sätt. Uppvisningen, afslutades med hoppning från trampolinen, sedan de unga damerna därförut genom flytning i ring, stjärna och aDkare förskaffat sig intensiva applåder, hvaraf äfven fröken Laurent fick sin välförtjänta del. * &gt;Bitar af Snorre&gt;, den i våras utkomna diktsamlingen af den populära författarinnan, ha rönt så ovanlig och strykande åtgång, att i dagarne andra upplagan måst utsändas. • Porträttvisltliort äro en elegant och tilltalande nyhet, som förts i ma knaden af Porträttvisitkortsfabriken i Göteborg, till hvars annons i dagens n:r M M « M &lt;. 1 M Jixtra lin iuars&amp;i &amp; r Barmhärtighet. Skiss af W i l m a Lindhé. (Forts.) Gråten satt henne i halsen, och hjärtat slog som ville det sprängas, men hon hade endast en tanke — att se glad och obesvärad ut. Värden helsade henne, som hade hon varit den käraste gästen; och det kom liksom en gnista hopp i de sorgbundna ögonen. För värdinnan gjorde hon en djup nigning, hvilken denna, upptagen af andra gäster, ej tycktes märka. Det var som om alla med ens blifvit närsynta, både herrar och damer; men friherrinnan G.