Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af Revisorernes anmälan och yttrande, angående de, under åren 1844 och 1845, till af Eders Kongl. May.l kända behof utbe - — 300 talda tillsammans 800 R:dr, får Stats-Kontorel endast åberopa sitt, den 20 Februari 1846, öfver en dylik anmälan i 1845 års Revisions-berättelse algifna underdåniga utlåtande. §. 22. Då Revisorerne trott sig böra anmäla, att de af räkenskaperna inhemtat, att åtskilliga personer, sqm icke bivistat krig, utan kommit i militär-tjenst långt efter fredsslutet, blifvit, på grund af ömmande omständigheter, fattigdom o. s. v., hugnade med arfvoden å det på allmänna indragnings-staten, vid 1815 års Riksdag, uppförda anslag till expektans-arfvoden åt lönlöse officerare efter det öfverståndna kriget, oaktadt Kongl. Maj:t, genom nådigt Bref den 23 Januari 1816, stadgat, att de officerare, som, efter effectiv tjenst under kriget, icke åtnjöto lön på stat vid fredens återställande, skulle vara berättigade till dylika arfvoden; men Revisorerne icke uppgifvit ett eller flera fall, hvaraf den gjorda anmälan må hafva blifvit föranledd, är Stats-Kontoret icke i tillfälle att derom något upplysa eller åberopa de omständigheter, som föranledt expektans-arfvodets beviljande. §. 23.
Jag kan såsom svar på hans hemställan endast erinra honom derom, att, då icke mindre jin 3 personer från den orten motionerat i samma syftning, man icke rimligtvis kan antaga annat, än att Umeå samhälle (inner en förmån uti, orri det af Utsk:t nu beviljade lånet kommer det tillhanda. Jag måste, medan jäg har ordet, äfven påpeka den verkligen stora vigt, af hvilken denna bro är, icke allenast för liela norra Sverige, då postgången sker deröfver, utan äfven för omkringliggande trakter. Vi skola blott i sistnämnde afseende erinra oss om, huru länge de resande, som förut ville passera Den 5 September f. Bi. 179 Umeå-elf, finsjö höst och vår vanta, samt hvilket stort antal personer i densamma drunknade. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt TIr Gr. o. Lamdtm. upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels Infall till och dels alslag å Utsksts lörevule hemställan, framställde IIr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till densamma, hvartill svarades niånga nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå, då svaren utlöllo med mångå ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Hr von Knorring begärde votering. Uppsattes och justerades följande voterss-propos.: »Den som bifaller 17:de punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt. N:o 141, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. denna punkt». Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna halva utfallit sålunda: Ja — 9. Utskrts hemställanden biföllos. 22:dra punkten. Frih. Stjernstedt, Johan Wilhelm: Jag har ingenting att anmärka mot det anslag, som Slats-Utsk:t här föreslagit.
— När dessa äro tilländagångne, torde möjligen inträffa, att ingen vidare entreprenad kan åstadkommas och då är väl afsigten, fast den icke finnes i betänkandet uttryckt, att, ehuru man under de 5, möjligen 10 eller 15 åren fråntagit gästgifveri-hemmansegaren dess rättigheter, har man icke befriat honom från hans skyldigheter och han måste således återtaga gästgifverihållningen, som, efter mitt omdöme, är ett otillständigt ingripande i den enskildes oberoende och fria vilja. Till dessa, eganderätten kränkande och i öfrigt olämpliga samt till många obehag och oredor ledande, förfaranden, kan jag icke lemna min röst”. Allm, Besvärsoch Ekon.-Utsk. Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Mars, kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af väclcla frågor om förändringar i rese-reglementet. Uti en till det Vällofl. Borgareståndet ingifven och derifrån till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet remitterad motion, har herr P. E. Winge, med fästadt afseende å möjligheten att numera bereda minskning uti de betydliga kostnader, som, i anseende till den förhöjda skjutslegan, statsverket måste, för resor i statens tjenst, vidkännas, sedan en förändrad riktning i allmänna tänkesättet, genom nyare tiders upplysning bildats och genom höga efterdömen styrkts, så att flärd och öfverflöd, som fordom ansågos oskiljaktiga från upprätthållandet af den personliga värdigheten och derföre äfven under embetsresor utvecklades, nu ogillas samt väcka tadel och löje, hvarhelst de visa sig, föreslagit, att Rikets Ständer ville, hos Kongl. Maj:t, i underdånighet anhålla om en sådan ändring i det under den 5 Juli 1827 utfärdade Rese-reglemente, att, i första och andra klasserne, antalet af hästar nedsättes till fyra, i tredje, fjerde och femte klasserna till tre, i sjette klassen till två, och i nionde klassen till en; hvarjemte motionären fästat uppmärksamheten derå, att, inom alla klasserna, nedilyttning af der uppräknade embetsoch tjenstemän syntes vara på flera ställen nödvändig.
På dessa skäl tillstyrker jag Vördsamt min högsta önskan att Ridderskapet och Adeln för Rikets val och sjelfständighet, och för vår nationliga ara, gå ait lemna Canal Bolaget de Stats bidrag, sorn till verkets fulländande erfordras» Sluteligen får jag uttrycka den npprigtiga önskan, att Stats Rådet Grefve Platen måtte qvarblifva såsom styresman för detta vigtiga arbete, och jag är öfvertygäd, ätt hvar och en som interesserar sig för Canalens snara fullbordande, instämmer i denna önskan, då alla otvifvelaktig! funnit, att hans administrationssätt måtte vara detlov» monligaste för ändamålet, efter det bestått profvet vid alla de granskningar och revisioner som deröfver blifvit anställde» Den 29 juli e. m. '439 Friherre Stael vnn Hollstein: Herr Grefve Platen har gjort den proposition, att GothsCanal Bolags interessenter voro berättigade att erli >l ersättning af deras utgifna penningar öfverlemna at Staten hela verket; då Canalens stora nytta och nödvändighet i militai risk t afseende så mycket förSäkras, anser jag ett sådant anbud så mycket mindre böra afslås, som byggnaden förmodligen bor bättre kunna utföras, än då den bestyres af en Köpmans Association, hvars förnämsta hufvud än dath ål ganska säkert är l3iscontrörelsen. Actieäg arne voro också mera belåtne att få sina Vedan utgifna Capitaler, hvilka manga af dem redan anse såsom förlorade, och kunnä åldrig, ehvad garantie deni också för framtiden må gifvas, vara rätt förvissade om. Genom vinningen på Disoonten vore den till Actieägarne af Staten gifna lösningssUminan inom 6 a (J år säkerligen åter inbragd. Öm detta projeCt för denna gången skulle vara för sent påtänkt, kunde det vid en kommande Riksdag blifva ofverläggningsämne. Herr Våhlman, Otto Frédrik:
„ 11 iksmarskalks -e/n betet, „ t. f. Kanslern vid Kongl. Krigs-akademien, , Direktionen öfve/' allmänna Garnisonssjukhuset, „ „ „ Civilstatens pensions-iurättning, „ ^ „ „ Arméens dito, „ Kongl. Konvoj-ko/nmissariatet, „ Styrelsen för vägoch vattenbyggnader, „ „ „ ekeplantering arne, „ Kommittéen p)r salpeter-ärendena, Kongl. Öfverintendents-embetet, „ Stuteri-öfvcr styrelsen, „ Kongl. Serafi/ner-ordens-gillet, „ Direktionen öfver Stockholms allmänna Barnhus, „ „ „ Danviks hospital, „ Chefen för Topogrufska korpsen, „ Kongl. Landtbruks-akademien, »> Direktionen för Kongl. Hofkapellet och spektaklerna, » Teknologiska institutet; 1. varande derjemte till Revisorerne öfverlemnade sammandrag af räkenskaperna för åren 1849 och 1850 öfver de under Kongl. Kommers-kollegium ställda fonder och medel. Lika med hvad vid föregående stats-revisioner ägt rum, upptages det vid granskningen befunna förhållandet särskilt för hvarje verk. Kongl. Slats-kontoret. Såsom i sednaste revisions-berättelse omförmäles, grunda sig detta embetsverks förvaltningsåtgärder på Kongl. Maj:ts dit aflätna nådiga bref och de fastställda riksstaterna samt redovisas specielt genom verkets protokoller, registratur, specialstater och memorialböcker, Kongl. Ränte-kammarens hufvudböcker, jemte rikshufvudhöckerna, hvilka äfven uppgöras i Kongl. Stats-kontoret och utvisa förhållandet emellan statsregleringen och det verkliga resultatet af inkomster och utgifter. Af Kongl. Räntekammarens hufvudböcker, som revideras i Kongl. Kammar-rätten, är den för år 1848 derstädes granskad utan anmärkning, hvaremot 1849 års hufvudbok ännu icke undergått sådan revision.
Btiv. vinnande redan vidtagne åtgärder, frambära den underdåniga önskan, att Kongl. Majrt., lör ifrågavarande accorders nedsättning och afskafiande , läcktes vidtaga de mått och steg, som i Nåder kunna lämplige finnas; Dock varder detta till Rikets Höglofl. Ständers närmare pröfning vördsamt öfverlemnadt. Stockholm den g Maji 1834. N:o 56, Alik. tilt Exp, Utsk. d. 9 Maji kf. 5 e. m. Ytterligare Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om förbud emot införsel i Riket af hästar ifrån Danmark och dess Tyska Provincer, Sedan Utskottet i Utlåtande N:o 10 afstyrkt Rikets Höglofl. Ständers bifall till Jöns Pehrssons ifrån Malmöhus Län motion, om förbud emot införsel af hästar ifrån Danmark och dess Tyska Provincer, har Välloll. BorgareStåndet, enligt hvad meddeladt Prolocolls-Utdrag innehåller, den 10 sistlidne April, efter anställd votering, lill Utskottet återremitterat berörde Utlåtande, på grund af Herr Helsingii anmärkning, deruti Herr Petré instämt, att Stuteri-Öfver-Slyrelsen, sorn visat mycken skicklighet och nit* måtte höras, samt såmedelst upplysning inhemtas, om enahanda behof af utländska Hästar till remonter, som vid förra Riksdagen, ännu eger rum. I anledning häraf får Utskottet förklara, att Utskottet, om de fortfarande höga prisen å remonter, eger tillförlitlig kännedom och derföre ej varit i behof af den ifrågaslällde upplysningen, hvarförutan såsom grundadt och ovederlagdt qvarstår, det för afslyrkande af införsel-förbud anförda skäl, att ett sådant förbud skulle blifva utan åsyftad verkan, så länge afsättning af utländska hästar kan inom Riket påräknas; och sorn afgifnc utlåtandet redan blifvit af 3:ne RiksSlånd gilladt, nemligen af Höglofl.
Röraode dessa ämnen hafva följande Memoriäler blifvit dels till Utskotlec3 ge* roensetmma, dels lill deras särskilda hand* läggning öfveriemaade, nemligen: Ifrån Högloft. Ridder skåpet och Adeln. I:o Ett Memorial af Herr Cederschjöld , P. G., sorn faster uppmärksamheten på de brister, hvilka röjas uti nu gällande Lagar och Författnii/ger, och hvilka buster Herr Cederschjöld hänförer till; brist på upphäfvaacie då de blifvit föråldrade och olämplige för tidens upplysning, lynne och ofri* ge fordringar; brist på måsta i antal; brist på plan i syftning och billighet i medel 5 brist på öfverensstämmelse sins emellan, samt sluteligen brist på laglighet i tillkomst; »å«om exempel på föråldrade Lagar anförer Herr Cederschjöld Kyrkolagen, förbud emot öfverfladsvaror m, m., hvilka Herr Cederschjöld anser längesedan hafva bort upphöra, äfvensom alla de, hvilka, tillkomne under ett annat Regeringssätt, finnas till sia natur stridande emot Grundlagens anda, såsom Kungörelsen af den 7 December 1788» sorn stadgar Lifsstraff för dem, hvilka fälla vrånga eller obehöriga omdömen öfve? de af Kongl, Majit vidtagne För* fattningar; att våra Författningar äro alltför Lagutskottets Betdnktinden. 41g talrika, förraenar Memorialets Författare visa sig vid första ögonkastet på de Förordningar, Bref, Stadgar, Kungörelser, Circulairer, m. m. som årligen utkomma; och då desse till en stor del lagga band på den enskilda näringsfliten, störa den personliga säkerheten , samt påkalla ofantliga skaror af Ämbetsmän, yrkas, att större delen af de så kallade OeConomiskeoch PoliceFörfattningar tillintetgöres eller åtminstone förenklas; och erinrar Herr Cederschjöld härvid äfven om den mängd ProvicceLagar, som Lanöihöfdingarne tillskapat, och hvilkas skiljagtighet i olika Län, medföra mångfaldiga olägenheter.
Junit föreslagit, akt ersfttningen för de ät NoteringssManskapcc anskaffade Caporter, Utgörande omkring 6sso:de borde till beloppet bestämmaS wid skeende besigtning till Utrönande af deras beskaffenhet och efter hwarje orts serskildta pris, dock icke öfwer 20 Niksd. Banco stycket, samt till denne ersättnings bestridande förslagswis uppgifwit en sumlna af »20,820 Riksd., hafwa Högloft. Ridd. och Adeln samt Wällöf!. Borgare-Ständet och Hederwärda Bonde-Ständet, t anledning af derstädes gjorde anmärkningar häremot, genom ProtocollsUidrag den so och ss sistl. Junii til! Utskottet äterremlnitterat detta ärende. Hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln ar anmärkt: akt som Capollerne wid aflemnandet skola blifwit besigtigade och sedermera mycket siitne, fa wore icke billigt att en ny besigtning skulle werkställas för att efter deras nu warande beskaffenhet bedöma wärdet I anledning häraf fär Urskottek förklara, att med den föresiagne besigtning har Utskottet äsystat att upplysas mätte, dels huruwida det till Caporttrne anwände Kläde eller Wallmar warit af stör - H4s Den 6 Julik. re eller mindre godhet, hwarpa waragtigheten beror och delv om Capotterne aaa den stoUek ock bestås» senhet i öfrigt som weder bärDcse omständigheter kunna, oagtaat Capotterne blifwtt nyttjade, wid en sadan besigtning utrönas, och da, ester hwad s:ne Ledainöter af Högk si. R dderstapct och Adeln upplyst, någre besiglnmgar i Wermland och Uppland icke stedt samt
Dessutom förekomme att, om äfven tillförene, då krono-arbetskommenderingar, hvilka nu af särskild krono-arbelskorps verkställas, ofta och under längre tid hvarje gång för manskapet inträffade, det kunnat vara nödvändigt att iakttaga det för manskapets kallande till strömrensningsarbete föreskrilna sätt, nemligen att, efter-det anmälan om arbetets behöflighet samt om tid och ställe för dess verkställande hos Kongl. Majits Befallningshafvande blifvit gjord, manskapet skulle genom nämnde myndighets försorg af officerare uppbådas, så kunde likväl denna långa, besvärliga och under ett flera dagar pågående strömrensningsarbete ej alltid verkställbara omväg numera skäligen anses obehöflig och antiqverad, helst derigenom en för många vigtigare expeditioner behöflig, dyrbar tid för Kongl. Majits Befallningshafvande och vederbörande befäl ginge förlorad, samt lörsamlingarne sjelfve nu borde kunna genom krono-betjeningen föra tillräckligt noggranna anteckningar öfver alla såväl påkallade som fullgjorda eller resterande strömrensnings-dagsverken inom nämnde kommuner. Någon olägenhet deraf, att krigsmanskapef, i likhet med öfrige ledamöter inom kommunen, uppbådades till dessa arbeten genom länsmän, sexman och fjerdingsman vore, efter motionärens tanke, så mycket mindre att befara, som vid de genom vapenöfningar eller annan tillfällig tjenstgöring för krigsmanskap uppkommande förfall, något biträde vid de under tiden skeende strömrensningarne af sålunda hindradt manskap icke kunde eller finge påfordras.
Fouragepeuningarne företedde sig ett olika förhållande emot hvad Utskottet förment, för dem, som äro piik lige att inspectera 3 å 4 Regemente!' och derutöfver, ofta af olika vapen, under dessas alla vapenöfningar, mot dem , som det åligger blott exercera ett nära dess hem stationeradt Regemente; att GeneralFältTygmästare-, FortificationsGeneralsoch Cavallerilnspecteurs-platserne voro för alla dem, som tjenade inom dessa 3:ne Vapen, det enda och högsta mål hvartill de kunna sträfva; att vid de tvänne förstnämnde en större vettenskaplig bildning och vid den sednare en större och ulmärktare skicklighet vöre Betänkatiden, N:o alg. g 3 oundgänglig; att å 1696 Års Stat GeneralQvartermästaren, eller Chefen för Fortification, innehade i Lön 3ooo Daler, som a 2-% D:r T:n svarade emot 1,333-JT:r Sp:ml och å 6 R:dr T:n skulle utgöra i BancoSedlar 8,000 R:dr; samt att Cavallerilnspecteuren innehade den största verkningskretsen inom sitt vapen, och dess kall i följe deraf vore ett af de besvärligaste och ansvarsfullaste, för hvilket en aflöning, endast med 5oo Rtdr överskjutande lönen för en under denna Befälhafvare lydande Regementschef ej innefattade något riktigt förhållande; men å andra sidan, hafva deremot vid jemnförelse med de löner , som blifvit föreslagne för StatsRåden, StatsSecreterarne och HofRättsPresidenterne, Generalerne ansetts vara af Utskottet avantagerade på Civile Vederlikars bekostnad. Utskottet får, i afseende på hvad om GeneralQvartermästare-Lönen på 1696 års
Reglemente för Sillfiskerierna i Götheborgs och Bohus-Uän, blifvit tillåtet, att till Trankokerierna och Sills&Iteri-verkeu i Skärgården directe inlöpa med fartyg och der utlossa de för nämnde Verks drift och Arbetarnes hellof erforderliga förnödenheter, sådant skett i afsigt att underlätta nämnda nyttiga närings-gren, men att, sedan detta fiske nu afstannat, utan att man ager något synnerligt hopp om dess återställande, grunden för ofvannämde rättighet förfallit, hvarföre Herr Grosshandlaren föreställt angelägenheten deraf, att densamma hädanefter må upphöra, särdeles som, under skydd af denna tillåtelse , ej allenast en ej obetydlig Skärgårdshandel idkas med den vid Fiskelägen och Skärgårds - Den 7 Juli. 935 gårds-vérken boende Allmogen, till förlast för Släderna i deras tillständiga rätt, att med Köpinanna-varor förse det ornkringliggande landet, utan äfven Durendrägeriet mera än genom någon annan canal skalL otroligt kunna befrämjas, Uti hvilket sednare yttrande Herr Assessoren Darin instämt, samt för öfrigt förklarat, att från Herr Assessorns anmärkning emot utrikes seglationen med öppna båtar, ej borde kunna dragas den följd, sorn skulle ändamålet anses vunnet och denna handel oskadlig endast derigenom, att de Skeppare, som dertill låta bruka sig, anlono Burskap i Städerna och blefvo till Stadsafgifter taxerade, emedan, om ej dessa tillika vore i Städerna husiigen boende , och om ej all deras export eller import omedelbart från Städernas hamnar , och under der varande Tullkammares tillsyn verkställdes, den gamla vägen för smyghandel och upplag af förbudna eller tullen undansnillande varor, vore lika öppen, som förut , och den ringa contingent, som Städerna af dessa Borgare erhöllo, på långt när icke svarande emot deras skada af den fortsatta Skärgårdshandeln, än mindre emot den, som Staten derigenom tillskyndas, samt att, så länge Skärgården och yttre kusten icke kan tillräckligen bevakas, vådan af Skärgårdens fria seglation aldrig skall kunna afvärjas.
Det tillhör framför allt rättvisa och Statsklokhet, att icke genom en brådstörtad frihets införande tillstädja, att en hel, och så ganska vigtig MedborgareClass, som våra handlandes, betydligen skadas. Jag vet och erkänner likväl, att härvid alltid kan erinras, att man nied fast blick på hufvudändamålet, och den talrikaste delens uppkomst och bergning, måste söka, att i naturlig ordning främja först landets uppodling, jordbruk och slöjder, derefter handel, sjöfart och flottor, och icke i omvändt förhållande. Imellertid, för att nu förena så stora och skilda intressen, och då verkligen vårt vidsträckta Rikes provincer äro så skiljaktiga i skogstillgångar och behof, då det är hardt, att linder sådant förhållande, genom, enahanda föreskrifter, jemna allas rörelser, skulle jag vilja i ödmjukhet föreslå, att man antoge Beredningens förslag, med en viss inskränkning; att detta Höglofl. Utskott skulle föreslå, och Rikets Ständer förena sig i den underdåniga anhållan, att på ett försök, en friare och af Kongl. Maj:t närmare reglerad utskeppning af Trädvaror, äfven på fremmande Fartyg, endast från vissa, de mest skogbevexta och Norra Rikets provincer, samt der belägna sjöstäder, hädanefter kunde i nåder blifva tillåten; hvilken åtskillnad, i anseende till olika provincer, äfven är öf - Besv. och Ekon. Utsk. Be tänk anden. verensstämmonde med andan af Höglofl. Utskottets öfriga öfverläggningar och Betänkanden rörande den allmänna skogshushållningen. Är ett förbättradt hushållnings-system grundadt och af behofvet påkalladt, synes det en gång böra börjas.
Embetsberättelse den 15 JYov. 1847. 23 Förteckning på Rikets Ständers vid urtima riksdagen åren 1844 oell 1845 till Kongl. Maj:t uti Dess Finans-departements-expedition inkomna underdåniga skrifvelser, samt uppgift angående åtgärderna, sorn i anledning deraf ägt rum. 130:o angående riksdagskostnadernas bestridande genom Riksgäldskontoret (2). Härom liar under den 23 September 1844 Statskontoret blifvit i nåder förständigadt i afseende på reqvisition af ersättning för de utgifter i och för riksdagen, hvilka lill Statskontorets utbelalningsåtgäid af Kongl. Maj:t anvisas. 1131:0 om förändradt sätt för skådepenningarnes utdelande vid Kongl. Maj:ls kröning (4). Vid föredragning häraf den 26 September 1844 har Kongl. Maj:t,enär pregling af minneseller så kallade kastpenningar vid den föreslående kröningen ej korinne att äga rum, funnit Rikets Ständers underdåniga framställning icke till någon åtgärd föranleda. 1355:0 angående bestämmande af preskriptionstid för fordringsanspråk i anledning af Göta Kanalbolags och Malmö f. d. Diskontverks utredning (5). Allmän kungörelse härom har under den 24 Oktober 1844 blifvit, i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer föreslagit, i nåder utfärdad. 133:o angående nedsättning i den för tack jer ns-til 1 verkningen utgågående tionde-afgift (24). Godkännande Rikets Ständers härvid i underdånighet anmälda beslut, bar Kongl. Maj:t, under den 29 November 1844, i nåder låtit allmän Kungörelse härom utgå. 134>o angående upphörande af den s. k. sölfeller husmansskntlen i Bohus län (23); i 33:0 angående ollongäldens upphörande (22).
Lån till fyllnad deruti, i mohn af sin andel i Bolaget; eller ock , att om han först upptagit Lån samfällt med öfrige Delägarne i ett Bolag, den en. skildta Låne-rättigheten för den Summa, som utgör fyllnaden i högsta till ltne Låne-beloppet, likafullt må vara honom obetagen; äfvensom att, i händelse en eller flere Bolagsmän redan innehafva så stora Lån, som Banco Författningarne medgifva, Bolagets Fastighet likväl må Den i April - 141 få belänas i mohn af hvad som återstår efter afdrag af dessa Bolagsmäns andelar. 3:0 Af deri 23 sistledne Martil, i anledning af från Vällofl. Borgare.Ståndet samt Hedervärda Bonde Ståndet erhållne Remisser, dels rörande de vid Banco Discont Verket etforderlige vederhäftighets-betyg, dels angående förökning i antalet af Verkets Styresmän; der» uti Utskottet yttrat, att ehuru hvarken uti Banco Discont-Verkets Reglemente eller någon annan allmän Författning vore föreskrifvit, att en Låne-sökande skulle förete vederhäftighets-bevis, ansåge Utskottet det vara en för Inrättningens säkerhet alldeles oundgängelig omständighet; men att på sätt, sorn blifvit yrkadt, något bokstafveligt formulaire för dessa betyg skulle gifvas, vore i Utskottets tanka, i flera hänseenden olämpeligt; och har Utskottet icke funnit några sådana omständigheter hittills förekomma , hvaraf Utskottet ägde anledning tillstyrka någon förändring uti Organisationen eller personal af Banco Discont-Verkets Styrelse. 4:0 Af den 35 sistledne Martil, i anledning af äskadt understöd för SöderTelje Canal och Slussverks fullbordande; deruti Utskottet hemställt, att Bolaget må af Banquen erhålla ett Låfi-biträde af 50)000 R:dr emot 3 proCents årlig ränta , samt Bolagets afgifvande förbindelse, att Lånet till Capital och ränta inrom 1823 års slut till fullo återbetala, sålunda, att vid utgången af åren ifcal, 1822 och Den i April.