Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets Yttrande , om bidrag af Statens Medel för Police-lnrättningens i Götheborg underhållande 5 och har Stats-Utskottet ej funnit nämnde Anmärkningar kunna verka någon förändring uti dess först afgifne och af tvänne Stånd redan bifallne Yttrande, hvarvid likväl 1 i anseende till det förökade antal Fångar, som Götheborgs Stad nödgas underhålla, af orsak att dess Police nu åligger att sträcka sin åtgärd utom Stadens område, Utskottet funnit biligheteil fordra, ett understöd af allmänna Medel för denna kostnads bestridande, till ett belopp af 1500 R:dr. 5:0 Angående de hos Hedervärda BondeStåndet gjorda Anmärkningar vid Stats-Utskottets Utlåtande, om ytterligare Medel för SöderTelge Canal-Inrättning j hvilket Utlåtande enligt Utskottets anmälan, af de öfrige trenne Riks-Stånden redan blifvit gilladt. 6:0 Angående de hos Välloflige BorgareStåndet gjorda Anmärkningar vid Utskottets Yttrande, om Löners anslående för Lans-Notarier och Lands-Contoiristerj tillkännagifvaude Utskottet att samma Yttrande är vordet af de öfrige trenne Riks Stånden bifallit. Den 8 April. 7:0 I anledning af återremiss från Högvördiga Preste-Ståndet af Stats-Utskottets Utlåtande, rörande föreslagne Prestehohls-friheter för nya eller framdeles blifvande Kyrkoherdeoch Capellans-Boställen; varandes sistnämnde Utlåtande, efter hvad Utskottet anmält, af de trenne öfrige Riks-Stånden bifallit. 8:0 Rörande de hos Välloflige BorgareStåndet gjorda Anmärkningar vid Utskottets Betänkande , angående f. d. Vice-Talemannen Jon Jonssons Motion, om Tullgarns Kungsgårds öfverlemnande till Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen , efter Hennes Kongl.
Uppe på herrgården lyste det redan genom de tre stora köksfönstren; inga gardiner skymde utsikten, så att långt ned i stora alléen kunde man se elden flamma i spiseln. Från den ena flygelbyggnaden kom just gamle Jakob, gårdsdrängen, lunkande med yxan öfver axeln för att, ännu knappast mornad, bege sig till vedbacken, då mamsell Ulrika steg ut på stora förstutrappan och lyssnade ned åt gården. Hon hörde Jakobs stöflar knarra öfver den frusna snön. D å kom hon ned. Kappan hade hon på och de väldiga fårskinnsbottinerna, och en tjock schal var lindad om hals och hufvud. » Ä r det du, Jakob? Det var just bra, att du har yxan med. Följ mig till granbacken, se vi ut en julgran. » » En julgran » — • gamle Jakob hade så när släppt yxan i f ö r v å n i n g — » hvad säger mamsell, skall det bli julgran på Säfsjö i år! » » Jo, det skall det bli », svarade mamsell Ulrika bestämdt; » kom nu bara! » Jakob trafvade efter. I fyrtio långa år hade han lydt mamsell Ulrikas kommando, och han hörde nog på tonen, när det var allvar med. Men underliga tankar väcktes under hans gråslitna mössa. En julgran — herre Gud, sedan » gamla baron » dog och den » söta fröken Elsie » med sådan jämmer kom ur huset — det var femton långa år sedan dess — hade där icke varit tal eller tanke på någon julgran vid Säfsjö gård. Unga baron tålde intet julfirande, han; allt skulle gå på hvardagsvis, oeh butter och tvär som alla andra dagar om året gick han omkring på själfva Kristi heliga dag. VimfåfW / mörkret fs^S^y? öfver den Annat var det i forna dagar — hvad han mindes det väl! Då körde julen upp till trappan med festlig helsning och bjällrors klang, och hela huset var rustadt att värdigt ta emot den välkomne gästen. Gamle baron tog de små, baron Knut och fröken Elsie, en vid hvardera handen, och Jakob med sin stora yxa hemtades från vedbacken.
Jemlikt 68 §. Riksdags-Ordningen, bestämmes liden för nästa Revision af Stats-Verket till den i5 September 1840, så vida icke Ri - — 327 — kels näst härefter sammanträdande Ständer tinna skäl att annorlundar förordna. Stockholm den n December 1843, Höglofl. Ruhlerskapets och Adelns Ledamöterr HUGO fl A. MILTON. N, A. SILFVERSCHIÖLD. G. STJERNGRANAT. L. G. v. CELSING. NILS af ZELLÉN. CARL af FORSELL. Hagvar diga Preste-Ståndets Ledamöter'. C. A. AGARDH. C. G. BERLIN. J. C. BILLINGDAHL; ANDERS SANDBERG. JOIL NORRMANN. M. KLINTBERG. Vällojl. Borgare-Ståndets Ledamöter: AND BERG. CARL VALLET. J. MALMBORG. C. A. KRAKAU. P. O. NORIN. JOHAN FRISTEDT» Hedervärda B onde-Ståndets Ledamöter: P ERIKSSON. A. NILSSON. J. KYLANDER.. HANS HANSSON. P. PERSSON. A. V. Kock. Bilaga JLft. A. till 1843 års Revisions-Berättelse angående Stats-Ver ket. Sammandrag af Kapital-Räkn Debet. Balans från den 3i December i83g: 9,231: Öfverlevereringar . Skulder Ordinarie Afkortning ■ Extr aordinarie Dito • Anordning utom Stat Anordning efter Riks-Stat Anslagna medel Besparingar Reservationer . afgå: 111,532:43. 2. 1,940,691:24.11. 13,635,500: 39 10. återstå: utgångna återgångna .
Det är nemligen häraf klart att det är endast i kyrkligt hänseende, som betänkligheter fortfara, fastän man icke vågar säga ordet ut, eller öppet prononsera denna sanning, allt för mycket i strid med Kristendomens läror. »Juden, » så fortfar Utskottet, »om han är trogen sin religion och ilen ståndpunkt af motsats i hvilken han satt sig (?) till Kristendomen, måste nemligen förklara Den, från hvilken en Kristen hemtar allt andligt lif och all salighet, för en bedragare, som antingen af öfverlagdt eller oöfverlagdt bedrägeri utgaf sig för en annan än den han i sjelfva verket var. Häraf är klart att Juden måste förneka och förkasta så väl andra som tredje artiklarne af vår troslära, hvilka dock utgöra hufvudsumman och kärnan af Kristendomen och genom hvilkas förkastande äfven den första artikeln förlorar sin Kristliga sanning.» »Utskottet tror derföre, att så vida Kristendomen och Kristligt lif skola be - Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o 37. 9 behållas orubbade i sin enhet inom Svenska nationen, man framförallt mäste akta sig att ät elementer, som äro med Kristendomen stridande, inrymma lör stort inflytande inom landet» m. m. Jag föranledes fråga, till följe af det anförda, om vi Kristne, trogne vår religion och den motsats, i hvilken den befinnes till andra trosläror, ej måste, alldeles såsom Juden linna den, i ett, för vår andliga utveckling, stridigt förhållande till andra religioner. Men häraf följer väl ingalunda att man skall, med hela den religiösa fanatismens fiendtlighet och ofördragsamhet förfölja andra trosbekännare eller neka dem den rättvisa att i ostörd ro få, dä de icke förnärma vår rätt, sjelfva sörja för sin själafrid och sitt jordiska förvärf; »ty vägarne äro mänga, men målet är dock ett» och »hvad J viljen andra skola göra Eder, det gören J ock dem.»
Icke en gång Gustaf den Itta förmådde återvinna det. En - 1072 Best). och^Ekön. Ut sk. Betankanäem däst Från Carl den X:des tid kunna vi räk* na oss hafva egt fasta på Gothland, och den-* na fasta måste uttvingas vid Köpenhamns inurar. 5:0 Gothland skall genom porto franco rättigheten återvinna sitt fordna anseende och blifva befästaat. Skall ej detta vid lägligt tillfälle väcka grannars afund, och är det då alldeles otänkbart, att under några politiska brytningar en Severin Norrby kunde födas på Gothland elier som gouverneur dit förordnas? Men befästadt skall det ej kunna intagas. Månne ej heller genom öfverrumpling från östra sidan, den tid på året, då ali communication med moderlandet är afskuren? Man vet, att Engelsmännen innehafva Gibraltar och Malta, och att Köpenhamn af dem kunnat intagas. Man vet, att nordens Gibraltar, Sveaborg, är icke mera en borg för, utan emot Svea. Dessa betänkligheter kunna vidare utvecklas och framställa mindre önskliga resultater; men Jag har endast kortligen velat anföra dera och anhåller i största ödmjukhet, att da måtte få åtfölja Höglofl. Utskottets Betänkande. Herr Lenning. Vid det nu afgifne tillstyrkande för porto franco inrättningen i Visby och Slitö på Gothland anser jag mig skyldig göra några anmärkningar: Besv. och Ekon. Utsh Ectankanden. 1075 Ehuru Betänkandet är omredigeradt, kan Jag likväl ej godkänna uppställningen, och, utom de anförda åldriga argumenten, som skola vitsorda inrättningars nytta, hade efter min tanke äfven bordt upptagas några sådane, som i närvarande tid föranleda ett lika omdöme} men skäl matte brista, efter sorn de i Betänkandet uteblifvit. Motiven böra väl tillhöra den tid, man vill tillämpa inrättningen, ej den, som för ett halft sekel passerat. Jag viii dock ej mer orda om formen,utan går att få yttra mig i hufvudsaken.
Utsk.UtUNo 34* 15ikels Högloft.- Ständer för Ekeplanferingar nu lill en början bevilja samt de serskilda inkomster af härtill anslagne Kungsgårdar oell Kronoparker, som genom upplåtet bele eller försäljning af utgallrade träd m. m. kunna uppkomma, i Riksgäids-Contoiret uppå serskild räkning upptagas och afsättas, för ali samrnanlagde utgöra tillgång för bestridande af de med Ekeplanteringshagars anläggning och framtida underhållande förenade kostnader: skolandes dessa medel, intill dess desamma för berörde ändamål kunna erfordras och af Kongl. Majtt dertill varda anordnade, genom Riksgähls-Contoirets försorg emot ränta och pröfvad säkerhet utlånas, uppå högst ett års uppsägningstid. Till upplysning om beloppet af den inkomst, hvilken, genom allmänt begagnande af den Skatteheminansegare medgifna lösningsrätt, möjligen skulle komma att Ekeplanteringsfonden tillflyta, få Utskotten vördsamt uppgifva, att då af de inom Riket befintlige 95,425 hela mantal af Kronoskatte-natur, endast 26,031 mantal äro belägne uti de 17 Län, inom hvilka Eketrädet anses ega växtlighet och trefnad, skulle af sistnämnde Hemman komma, för den framtida dispositionsrättens erhållande, att erläggas å 24 sk. för hvarje hemman , , R:dr 13,015- 24. Enligt det af Herr Öfverste af Borneman d. 30 April 1824 Transport R:dr 13,015. 24. Statssamt Allm Besv. n.Oec.-Utsk. Uti. N.o 34. 27 Transport R Riksdag bestämde och af härvid fogade Tabell närmare utvisade beräkningsgrunder, uppgå till en summa, stor 115,150. 32. Tillsammans B:co R:dr 128,166. 8. hvilken summa föreslås att, i den mon densamma inflyter, emot redovisning ställas till Kongl. Maj:ts Kådiga disposition, att användas för Ekeplanteringars befordrande.
Man behöfver ju icke nödvändigt stifta lagar och vinna drabbningar för att bevisa sitt fosterland tjenster. För det allmänna bästa kan man ock arbeta inom trängre och blygsammare verkningskretsar. Den, som besitter själens kraft och sundhet, som finner sin lust och fröjd i arbete för andra, för honom vinner lifvet värde och intresse, han kallar det icke längre » ändamålslöst » och » förfeladt », och han ställer sig öfver sitt personliga öde, hvars smärta icke har något välde öfver honom och ej förmår böja honom. Den, som arbetat sig upp till en sådan höjd af human bildning, den är äfven fri från de svagheter och fel, som vanligtvis karaktärisera den » gamla ungmön », och hvilka endast frodas i den sysslolöshet och sinnets bitterhet, som ha sin rot i medvetandet om en ändamålslös och för ingen nyttig tillvaro. Jag lägger på det varmaste alla vuxna, ogifta qvinnor på hjertat att öfverväga, hvad här blifvit sagdt. De kunna genom sitt lefverne och genom att taga itu med någon förtjenstfull verksamhet högeligen bidraga dertill, att den i det ménskliga samhället så fast inrotade, fåvitska föreställningen, att qvinnan endast dertill är skapad och kallad •i&gt;pour plaire ä l ' hommc », och att den fysiska skönheten är hennes mission, samt att » hon ej existerar under andra betingelser », ändtligen en gång grundligt kunde ryckas upp. Denna lågsinta uppfattning af qvinnans bestämmelse måste och skall gifva plats för ett ädlare och rättsinnigare uppskattande, i fall endast erfarenheten bestyrker, att qvinnan i ej mindre grad än mannen besitter duglighet och vilja att egna sin verksamhet åt det allmänna bästa. Då skall den grad af aktning, en qvinna röner, ej längre bestämmas af hennes kroppsliga behag och den omständigheten, huruvida hon är gift eller ej, utan — såsom det anstår menniskovärdet, således äfven qvinnans, ej blott mannens — endast och allenast af hennes gerningars förtjenst och hennes personliga värde.
Den förut omnämnde Instruktionen innehåller det, enligt Direktionens åsigt, välbetänkta stadgande, att det åligger förste Kanslisten att vid inträdande förfall för Sekreteraren föra Ridd. och Adelns protokoll, så framt Ståndet ej derom annorlunda förordnar. Under förutsättning att detta stadgande komme att bibehållas, skulle Fiskalen, derest Sekreteraren under pågående Riksdag hindrades att sin tjenst förrätta, genast lemna alla sina olika, ofvan uppräknade befattningar och öfvertaga Sekreterarens göromål, hvaraf åter följden blefve, att Fiskalens åligganden finge skötas af extra Kanslister, intilldess han blefve i tillfälle att dem återtaga, ett förhållande som naturligtvis jemväl komme attega rum, om Fiskalen af sjukdom eller annan orsak från tjenstgöring hindrades. Med den kännedom af göromålen inom Riddarhus-kansliet som Direktionen eger, hyser Direktionen den bestämda öfvertygelse, att i nu omförmälde fall den jemna gången af dessa göromål skulle i vida högre grad rubbas under den föreslagna än under den nuvarande organisationen af Ridd. o. Adelns kansli, så att det gagn af sina tjenstemän Ståndet bör kunna påräkna, blefve i icke obetydlig mån förminskadt. Om åter, på sätt Riddarhus-Utskottet tyckes förutsätta i motiveringen af den hemställan, hvaröfver Direktionen nu sig yttrar.
Till svar å sistnämnde 2:ne anmärkningspunkter få Utskotten vördsamt åberopa hvad, i de anmärkta omsländigheterne, af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten i deras ofvanbemälde Betänkande, N:o 77, blifvit anfördt; samt 4:o att, enär det vore hvarje välfräjdad person tillåtet, att från Correclionshus uttaga arbetsfångar, kunde en sådan öfverenskommelse lätteligen träffas emellan den uttagande och den uttagne, att den sistnämnde blott en ganska korrt tid qvarblefve hos den förre, hvaraf åter kunde uppstå den följd, att, då Correctionshjon icke, utan att vara med någon förbrytelse beträdt, finge i Corrections-Inrättningen å nyo insättas, Staden eller orten, der Inrättningen vore förlagd, komme att öfversvämmas af sådana odugliga personer; hvadan alltså är yrkadt vordet, att stadgas måtte, det sådana Correetionsbjon, sorn blifvit från Inrättningen ut - 48 Lags‘ Allm. Bosv.- c. Oec.-Utsfc. Uti. N:o 69 tagna, skola, när de ej längre äro i tjenst, åler insättas i Correctionslniset, eller åtminstone försändas till den ort, hvarifrån de ‘kommit. Härvid få Utskotten vördsamt erinra, att, genom antagandet af de utaf Utskotten i deras Betänkande, Nts 54 och 5y, föreslagna förändringar uti Kongl. Förordningen af den 31 Augusti 1819, all fara af Correctionshjons frilerririalide undanröd jes, enär, på grund af skärpta stadganden emot lösdrifvare, dessa skulle förhindras att falla Allmänheten till last; vid hvilket förhållande Utskotten icke eller i denna del af Betänkandet kunna frångå den mening de yttrat.
Djurläkarne, hvilka vore å stat uppförde med en aflöning af endast 300 R:dr R:mt, ett arfvode så ringa, att knappast någon enskild tjenare numera kunde dermed finna sig belåten, har hos Rikets Ständer förslag blifvit väck t att å stat anställde Djurläkares årliga lön mätte lill 500 R:dr förhöjas; och då Djurläkarnes nuvarande aflöning, äfven med de enskilda bidrag, som under vanliga omständigheter kunna åtfölja tjenstens utöfvande, Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 497. 195 onekligen synes vara alltför knapp för alt bereda en anständig, tarflig bergning, hafva Rikets Ständer med afseende jemväl å det vigtiga ram bland landlmannanäringar, boskapsskötseln i vårt land sträfvar att intaga, sami del gagnande inflytande skicklige och nitiske Djurläkare dervid äro i tillfälle att utöfva, funnit det vora af behofvel påkalladt, alt ifrågavarande Ije.nslemäns vilkor något förbättras, samt på grund häraf och enär den i sådant hänseende föreslagna förhöjning synts Rikets Ständer lämplig, beslulit, alt de å stat uppförde Djurläkarnes arfvoden, nu utgörande 300 R:dr, skola från och med början af nästa slatsreglerings-period, utgå med 500 R:dr; kommande, i följd af denna förhöjning, det å Riksstaten upptagna anslaget för Sundhets-kollegium och Medicinal-slaten att ökas med 4,800 R:dr. Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet. 55:0. Jemte förmälan, hurusom undervisningen vid Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet fordrade en tillökning i dervarande lärareplalser af en adjunktur i Pediatrik och en dylik i Psykiatri, har hemställan skett, alt Rikets Ständer måtte härtill anvisa nödiga löner med tillhopa 3,000 Ridr; och som, enligt hvad Rikets Ständer inhemtal, nämnde befattningar blifvit af den Kommitté, E. K.
Hvad slutligen beträffar 4:de punkten, så och efter det Kongl. Majit den 15 Februari 1849, i anledning af Fångvårdsstyrelsens framställning, anbefallt Kongl. Sundhets-Collegium att inkomma med yttrande, huruvida, med iakttagande af största besparing i kostnad och utan menliga påföljder för de till tvångsarbete dömde fångars helsa, de i gällande utspisningsslater bestämda födoämnen kunde till mängden inskränkas eller mot andra utbytas; så har Sundhets-Collegium inkommit med utlåtande i frågan, hvilket blifvit till Fångvårdsstyrelsen öfverlemnadt, för alt tjena lill ledning vid upprättande af förslag till utspisningsstater för straffoch arbetsfångar. Stockholm den 21 September 1850. Abr. Bruncrona. t. f. Arkivarie i Justitie-Stats-Expeditionen. 204 Uppgift å de Ärenden, hvilka till Kongl. Maj:t, genom Rikets Ständers vid Riksdagen 1847 och 1848 aflåtne underdåniga Skrifvelser, inkommit, och som tillhört Kongl. Utrikes Departementets underdåniga föredragning. af den 8 April 1848, angående upphörande i vissa fall af Svenska Kustallmogens i Skåne, Halland och Bohus län skyldighet att erlägga tull i Öresund (51) Underdånigst föredragen inför Kongl. Maj:t i Statsrådet den 2 Mars 1849. Kongl. Majit behagade anbefalla, att framställning i ministeriel! väg hos Kongl. Danska Regeringen borde göras, i ändamål att uti nu gällande stadganden rörande Öresundska tullen söka utverka den förändring, som utgjorde föremål för Rikets Ständers i detta afseende aflåtna underdåniga Skrifvelse. Under den 29 Mars 1849 erhöll Kongl. Majits Minister vid Kongl. Danska Hofvet befallning att uti detta afseende vidtaga ändamålsenliga åtgärder, och att derom inleda underhandlingar med Kongl. Danska Regeringen. Omständigheterne, som oaflåtligen fästat denna Regerings uppmärksamhet vid andre, för densamma högst vigtiga föremål, hafva emedlertid för denna underhandling varit missgynnande, och intet afgörande svar har ännu kunnat erhållas.
Ja °ch 78 Nej, samt Nej således vunnit, så hafva lånevilkoren blifvit bestämda, enligt contrapropositionens innehåll. Stockholm den 27 April 184 r - STOCKHOLM. Ani. till Exp. ötsk. den x Ma] i84t> kl. io f. m. Memorial, med förslag till Reglementarislcaföreskrifter, mot svar ande 8: de Afdelningen af 1835 års Reglemente för Rilcsgälds-Contoir et, (Rgs Afd.) Till Rikets Ständers granskning och fastställelse får Stats-Utskottefc härmedelst öfverlemna den del af Riksgälds-Gontoirets nya Reglemente, som handlar orri Styrelsen öfver detta Verk. Och då Utskottet nu går att redogöra för de häruti intagna stadgande», anser Utskottet sig böra anmäla, att till betecknande af desamma en serskild numerföijd blifvit begagnad, enär §§:s egentliga, hela Reglementet oafbrutet genomgående, numerordning icke kan bestämmas förr än vid den slutliga sammanställningen af Reglementets alla Afdelningar. Äfvenledes får Utskottet tillkännagifva, att, vid uppgörandet af förslagen till de §§., sorn böra lämpas efter Ansvarighets-Lagen för Fullmägtige, Utskottet iagttagit de redaelions-förändringar uti denna Lag, hvilka serskildt blifvit af Utskottet, i förening med Lag-Utskottet, föreslagna. Uti i §. af det Rikets Ständer nu underställda förslag äro i:sta och flista §§. af 1835 års Reglemente intagna, med tillägg af ett på Riksdags-Ordningens 3g §. grundadt stadgande, angående Ordföranden bland Fullmägtige. 2 §. motsvarar 6 §, 2 mom. af nu gällande Banco-Reglemente och grundar sig på 6g §. Riksdags-Ordningen. Det i 3 §, förekommande stadgande har Utskottet ansett nödvändigt, på det att en eller annan Ledamots förfall icke måtte förorsaka afbrott i göromålens gång.
IX. 255, 450. — att vara Ledamöter till deltagande i Talmans-öfverläggningarne. Afsöndring af jord från f. d. Hautboist-bostället Ingeshult vid Elfsborgs Regemente, till plats för en folkskola i Seglora församling af Elfsborgs län, angående. IX. B. 67. A 99- E. 249. — af jord från kronolägenheterna Hushagen, Köpingsön och Byslätten i Köpings socken af Westmanlands' län, för utvidgning och rätning af Köpings Å, angående. III. V. B. 372. A. 416. E. 638. — af jord från f. d. Sergeant-bostället vid Westgöta-Dahls regemente Lerdals Stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrkogård, i Elfsborgs län, angående. V, 280- R. 330- VI. B. 40, 336. A. 391- VII, E. 3. — af jord från Ryttmästare-bostället vid Skånska Ilussar-regementet, kungsgården Sandby, för att till ny kyrkogård för Sandby 8 — A — församling i Vestra Göinge härad af Christianstads län användas. V. 280. Afvittring af åtskilliga på Ockelbo allmänning varande lägenheter, angående. III. Se Stats-Utskottets Memorial N:o 122, (47m). Agrikultur.Statistik, om samlande af uppgifter rörande denna genom folkskole-lärare, mot en förhöjning i deras löner. I. 518 II. K. 43. Se vidare Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 19. Agronomer, om ytterligare anslag för Statens. III. Ahlberg, N. L., Doktor, Provincialläkare, angående dess uppförande å Allmänna Indragningsstaten till åtnjutande af en mot hans innehafvande provincial-läkare-lön svarande pension af -666 E:dr 32 sk. Banco eller 1000 Iidr Ernt årligen.
Utgifterna åter hafva varit för kyrkans och brandkassans behof, till fångvården samt diverse aflöningar med 4,151 R:dr 41 sk. 2 rst., så att en behållning uppkommit af 1,743 R:dr 5 sk. 3 rst. Särskildt har staden i hamnoch muddermedel haft en inkomst af 5,461 R:dr 2 sk., som är anslagen till hamnbyggnaden och hamnens framtida underhåll. Statsbidragen för Carlshamn uppgå, enligt tabellen, till 25,986 R:dr 25 sk. 8 rst. För Barnundervisningen finnas: l:o En lärdomsskola med en rektor och två kolleger, hvilka aflönas af staden; och hafva lärjungarnes antal förlidet år utgjort 60. 2:o En vexelundervisningsskola, hvarest under samma år 104 gossar inhemtat de första grunderna i kristendomskunskap, räkning och skrifning. 3:o En folkskola, som först under innevarande år blifvit öppnad. 4:0 En flickskola, bekostad och ställd under tillsyn af några bland stadens husmödrar, der omkring 40 fattiga flickor sistlidet år njutit undervisning. 5:o En navigationsskola, med årligt statsanslag af 700 R:dr banko, från hvilken skola sistlidet år utexaminerades 28 ynglingar, deribland 17 godkändes såsom styrmän i andra klassen, 6 såsom sjökaptener i andra och 5 såsom sådane i första klassen. Sjukvården besörjes af 2:ne stadsläkare; och finnes en särskild sjukhusinrättning med utrymme för 6 högst 10 personer, vid hvilken i medeltal årligen 20 personer blifvit vårdade. Staden äger för öfrigt en Helsobrunn, ett Apothek samt en Sparbank, hvilken vid nästlidet års utgång ägde en egen fond af 7,292 R:dr samt insatte kapitaler till belopp af 109,647 R:dr 17 sk. Stadens fattigvård är i hög grad betungande.