Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru ty hon hoppas, att efter förloppet af denna tid hon äfven deltagit. Särskildt i augusti detta hennes tid strängt blifvit tagen i anspråk af arbetarfrågan skridit så pass framåt, att behofär bevistade Alli Trygg skoloeh fredsmötena så mycket annat, har hon dock icke velat lem v n e a t af en inrättning, sådan som den i fråga i Köbenhavn — ty intresset äfven för fredssin skola. Den naturliga och oundvikliga följvarande, på ett eller annat sätt skall tillgodoses. saken besjälar henne varmt —, alkoholkonden af detta myckna arbete på så olika omI Alli Trygg se vi » framtidskvinnan », sådan gressen i Kristiania samt folkhögskolemötet pä råden har blifvit den, att hon fått för många hon framgått ur striden mellan de sociala inHvilan. järn i elden d. v. s. åtagit sig för mycket och tressena, lifslefvande framför oss. Ett förtrö- På dessa resor har hon formerat personlig sålunda icke alltid, äfven med bästa vilja, kunstansfullt och energiskt uppträdande mot gamla bekantskap med flere än en ryktbarhet, såsom nat så grundligt, som önskligt hade varit, fullinrotade fördomar, ett förande af de förtrycktas t. ex. i Hartford i Connecticut med mrs Hargöra alla sina åtagna förpliktelser. Men ju talan, ej blott med ord, utan fastmer med riet Beecher-Stowe, med den norske religionsmera arbete, dess mera kraft och lust att verka handling, se där grunddragen i hennes karakä n r hon. tär. Mycket mera vore säkerligen ännu att filosofen Kristofer Brun o. s. v. Med d f e sistnämnde sympatiserar hon varmt såväl med Nu vilja vi till sist öfvergå till det försäga om Alli Trygg, men helt visst är det afseende å enkelhet i klädedräkt och lefnadsnämsta af hennes lifsgäruing: hennes arbete sagda redan mer än hon, så anspråkslös som sätt som framför allt i religiösa spörsmål. Så- på människokärlekens fält. Bosatt i Sörnäs hon är — oeh den sanna förtjänsten är alltid som kändt, är samvetsfriheten grundvalen för sedan många år tillbaka, har hon isynnerhet anspråkslös — har önskat höra.
Då man nu så lätteligen förebrår Ministéren^ att Representationsförändringen icke ägt rum, med hvad skäl har man väl gifvit sig rättigheten att tadla föregående Ständers beslut, med hvad i skäl har man bevisat att en sådan förändring verkligen är nyttig och nödig? Har man då förgätit att Sverige ensamt ibland Europas nationer, har ett sjelfständigt och oberoende BonJ deStånd, att en representationsförändring troligen icke kan med någon fullständighet göras, utan att detta Stånd skulle undergå en omskapning, eller sammansmältning som skulle upplösa de urgamla former, hvilka hittills utgjordt kärnan af vår nationalkraft? att med detsamma Samhället skulle skakas uti sina grundvalar; att jättet huru en representationsförändring skulle tillvägabringas och grunderne hvarefter den nya representationen skulle bildas, möta båda delarne lika stora svårigheter; att verkställigheten af det ena och andra skulle lika sätta i fråga allas rättigheter och allas säkerhet? Jag har fordom, såsom, medlem af ConstitutionsUtskottet haft uppdrag att uppsätta det Betänkande, som Utskottet rörande detta ämne 1810 om våren afgaf och just detta arbete, har mera än något annat öfvertygat mig om svårigheterne och vådan af sjelfva Den 17 April e. m. 357 saken Det är i följe af de betänklighe.ter, hvilka jag då allt mer och mer upptäckte, som jag inom mig stadgade öfvertygelsen, om nödvändigheten att uppoffra den osäkra föreställningen, om en störte fullkomlighet, för det osvikliga behofvet af allmän trygghet och lugn» Ej mindre obetänkt än sistnämnde anklagelse och lika främmande för Ministérens åliggande, är den anmärkning att Grundlagen icke utgör ett föremål för allmänna undervisningen Jag tror att den aldrig bör blifva d t. För att känna Grundhgen är det nog att läsa den. Rättigheten att förklara den eller göra utläggningar deröfver tillhör ingen, och en sådan rättighet tillagd hvilken lärare som hälst, blefve snart skadlig, om ej vådelig. Den genom Tryckfriheten tillåtna off ntliga granskningen är helt annat. De således yttrade meningar medföra ingen authoritet och mötas af andra lika gällande.
Maj:ts Befallningshafvande finner honom dertill (jenlig, samt stadgar att de gästgifvarne för närvarande tillkommande förmåner åtnjutas af den, som sålunda bestrider gästgifverihållningen, sä vinnes härigenom ej mindre möjligheten för flere att täfla om entreprenadens öfvertagande, än hvad hittills varit fallet, då möjligheten häraf berott på öfverenskommelse med gästgifvaren eller derpå om spekulanten varit boende i närheten af gästgifvaregården, än ock att vinsten af gästgifverihållningen och de med densamma förenade förmåner sannolikt komme att locka mången att ikläda sig entreprenörens skyldigheter, för att dermed jemväl förvärfva gästgifvarens rättigheter; — dels att den i § 30 af förslaget medgifna anståndstid för anskaffande af hästar utgör för entreprenörer en lättnad emot hvad dem hittills vanligen varit genom entreprenad-kontrakt ålagdt; — dels att, då de skjutsskyldige hittills varit förpligtade efter en häst fortskaffa en tyngd af ett Aeppund, den skjutsandes vigt oberäknad, den i 34 § af förslaget, sådan denna § blifvit af Utskottet tillstyrkt, fastställda beräkningsgrund, enligt hvilken efter hvarje häst finge fortskaffas en tyngd af 480 20 Sammans. Statssamt Allm. Best.- och &on.-Utskottets Utlåtande N:o 8. skålpund, den skjutsandes vigt inheraknad, men en hvar af de åkande utöfver 12 års ålder skulle antagas väga 180 skålpund, innefattar för de skjutsande en betydlig minskning i den tyngd, som kunnat läggas efter deras hästar: — dels slutligen att, sådane Utskottet föreslagit §§ 33 och 39, tillfälle blifvit Kongl. Majis Befallningshafvande lemuadt att, der svårigheter för entreprenaders afslutande sådant fordrade, förhöja skjutslegan ända till 1 R:dr 50 öre för milen.
3. t-, 797 ogo. 2 nemligen: af fonden för beläning af guld, silfver, jern 1,810,996: 39. 6. » » för d:o af fast egendom i städerna och på landet 12,303:37. 9. » » för lån till Skiften och odlingar 13,364:39. 9. » » för lån till Fahlu Bergslag och kreditiv lill Spar-Bankerna i Riket 268,392: 3. 3. S:gr 2,105,057: 24. 3. .. .. , .. ... Härifrån afgå, jemlikt stadgandet i 122 af Banko-Reglementet: Riksgälds-Kontorets kreditiv 1,000,000: Vexlingsförskott till Landsorterna 72,523: 44. — Inlösta otydliga Transportsedlar 8,874:45. 4. I):o Sedlar af nyare slaget 3,200: j 084 598-41. Skillnad härimcllan samt mavimi-beloppet af Sedelstock, beräknad enligt 123 §. i Banko-Reglementet 835,034; 43. 4. Bankens Guldoch Silfver-tillgång: Dukater. ltiksilaler Silfver. Riksdaler Banko, Myntadt, gångbart, i Kassa liggande 25,900 823,482: Utländskt mynt (efter evalvation) 1,325,228: 14. 5. Omyntadt (efter prof och uträkning) 33,303/cc 2,015,173:18. 2. Hos Kongl. På utrikes ort innestående 540,900: 24. — Summa Guldoch Silfi er-tillgång 59,850/$, 4,735,430:15. 2.
Likasom en sådan undersökning nu hufvudsakligen måste tjena till ledning för Bergs-Collegii utlåtande, eller för dess pröfning i de fall, då beslutande-rätten tillkommer Collegium, föreställer sig Utskottet, alt den bör blifva tillfylleslgörande för en fullständig beredning af den föreslagna serskilda Bureauen, under den af Utskottet alltid antagna förutsättningen, att de embetsman, som dervid anställas, ega erforderlig kännedom om Bergsoch Bruks-rörelsen, samt, uti dertill hörande vetenskaper aflagt de kunskaps-prof, som nu, för inträde i Bergs-Collegium, erfordras. Förvaltnings-bestyret, i afseende på dessa och flere likartade mål, torde likväl komma att upphöra, eller åtminstone väsendtligen inskränkas, i hänJSih. till R. St. Prot. 1840. 8 Sami. 28 Häftet, 3 i8 Allm. Besp.- och Elon.-Utskottets Utlåtande, N:o i l I. delse Förfaltningarne om Bergsoell Bruks-rörelsen komma alt undergå den förändring, hvarom ofvan är förmäldt, hvarigenom de Bergs-Collegium nu tillhörande göromålen betydligen minskas.
Då Utskottet i anledning häraf till förnyad handläggning företagit ofvannämnde ämne, har Utskottet ansett sig af nyssberörde anmärkningar icke blifva föranledt till ett från dess förut afgifne yttrande skiljaktigt omdöme, huru långt en jordägare eller åbo, som företager uppodling å dess innehafvande ägor, kan sträcka sin fordran hos den angränsande jordinnehafvaren, att denne, till afledande af vattnet öfver sine ägor från odlingsmarken, skall verkställa dikning, hvilket, jemte det att, enligt Utskottet tillhanda sande Protocolls - Utdragj, för den 2:dre i sistförflutne Martii månad, de öfrige trenne Riks-Stånden bifallit Utskottets omförmäfte Eetänkande, Utskottet således får Huglofl. Ridderskapet och Adeln vördsamt tillkännagifva. Stockholm den ? April i8iS« Lag-Utskottens Fetank anderi. 411 N:r 90. Riksens Högloft. Ständers Lag-Utskotts Betänkande öfver de af Herr Borgmästaren S. M. T. Cederborg uti Välloflig a Borgar e-Ståndet, före slagne ändringar tili nu gällande Stadganden rörande Förmyndares tillförordnande. TT. ti ett till Vallöf!. Borgare-Ståndet ingifvit Memorial har Herr .Borgmästaren S. M. T Cederborg anmärkt, det flere olägenheter deraf skola uppstå, att Domare anförtro Förmynderskap för omyndige åt personer boende utom deras domvärjo, hvaraf skall hända, att Domaren i den ort, der de hafva sitt hemvist, i okunnighet derom, att dessa redan innehafva vardén af arfsmedel ofta till betydligare belopp, äfven åt dem uppdraga dylike förordnanden, och att således de omyndigas säkerhet icke erforderligen tillses, hvarigenom de, i händelse af Förmyndares obestånd, blottställas för förlust, sorn af Dagen kunnat förekornmas. Med anledning deraf har Herr Borgmästaren föreslagit antagande af den författning, att ingen ina till Förmyndare förordnas vid annan
De inom linien förda belopp, hvilka Kongl. Maj:t, i sammanhang med den ordinarie regleringen af sjette hufvudtiteln, här ofvan äskat såsom extra anslag, utgöra: 1) Såsom årligt arvode åt ett biträde inom Departementets expedition vid de kommunala ärendenas beredning och expedierande 1,800: — 2) till arbetenas fortsättande med rikets ekonomiska karteverk 60,000: —. 3) till fortsättande af storskiftesoch afvittringsförrättningarna i rikets norra län 97,000: — 4) dels för betäckande af Alnarps landtbruksinstituts skuld till enskilde, dels till uppförande af nya ekonomibyggnader vid nämnde institut 100,000: — 5) för anställande inom Westerbottens län af en kringresande undervisare i landthushållningens särskilda delar 2,500: — 6) till utdelande af högre prisbelöningar vid landtbruksmöten; till årliga täflingsmöten i Stockholm, Göteborg och Malmö med gödboskap m. m.; till inredning af utställningslokal för landtbruksredskap och modeller i slöjdskolans hus; till Svenska trädgårdsföreningen och till undervisningslokal m. m. vid nämnda förenings skola; till bildande af Holländericr för de Norrländska länen m. m.; till fortsättande af geologiska undersökningarne inom riket, O O ~ samt till inredande af anbetsoch samlingslokal för geo - logiska byrån i slöjdskolans nya hus 116,500: — 7) till en andre underlärare vid Navigationsskolan i Göteborg, samt till skeppsbvggeriinstitutet i Carlskrona 8,200: — , 8) till byggnadsföretag i och för Fahlu bergsskola 60,000: — 9) till bidrag vid reglering af Ronneby Köpings nya område 30,000: — Tillhopa R:mt R:dr 476,000: — Transport R:mt R:dr 476,000: — Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. Ar:o 1, om Statsverket 1865.
Arbetas 1 timme i fatet; kokas i smord och med skorpor beströdd lockform. Kokas i minst 2 timmar. Frida N. N. Falsk fiskfärs. 25 ort smör och lika mycket mjöl fräses och påspädes med \ k:na oskummad mjölk; gröten upphälles och arbetas ända tills den blifvit kall. 8 gulor vispas och nedröras tillika med salt, socker och litet muskotblomma. Hvitorna slås till hårdt skum och nedröras sakta, just som man är färdig slå smeten i formen och ställa den i vattengrytan. Formen väl smord och beströdd med rifvebröd. Kokas i 3 tim. Serveras med krafteller hummersås. Frida N. N. B a k n i n g. Ingefärsbröd. 2 ägg, | skalp, pudersocker. 5 skedar söt grädde, |- skalp, mjöl, 2 teskedar kanel, 1 d:o ingefära, 1 d:o nejlikor. Allt blandas väl, lägges ut i små plättar på väl smorda plåtar. Frida N. N. Hvita mandelbakelser. 5 hvitor vispas till hårdt skum, hvarefter inröres 1 skalp, siktadt socker samt 2 matskedar ättika, hvilket väl vispas 1 tim. Sedan iröres 1 skalp, skållad och väl torkad, rifven sötmandel. Lägges i kransar. Frida N. N. H u s d j u r e n. Att hindra snö klumpa sig under hästhofvarne. Det säges, att man endast behöfver smörja den väl rengjorda hofvens undersida med såpa, så skall snön icke bilda sig till klumpar. Hofven skall vara väl rengjord före smörjningen. Frida N. N. Botemedel för trumsjuka och förstoppning hos boskap. Man gifver det sjuka Thecla S — g. kreaturet en blandning af J jäst och J linolja. Det kan äfven gifvas som lavemang. Kreaturet får blott förtära ljumt vatten. Frida N. N.
Och som, beträffande den senare frågan, Utskottet, oagtadt nogaste öfvervägande af alla de skäl, som blifvit anförda för lämpligheten af att under ett eller annat afseende undantagsvis med Statens medel fylla den brist, som Minister-Cassans förvaltning iråkat, icke funnit sin förut i ämnet yttrade öfvertygelse rubbad, utan fastmer än ytterligare stadgad, får Utskottet vördsamt tillstyrka Rikets Ständer : att anse de i denna sak ådagalagde förhållanden icke medgifva beviljandet af den ifrågasatta utgiften.” Bih. till R. St. Prol. 18J0 och i84t< 4 Sami. t Jfd. 3 Rand. ty Haft. 4 STOCKHOLM, Elmuns och Granbergs Tryckeri. Stats-Utshottets Memorial} IV:o 4 y o. i N:o 4G0. Anli. till Exp.-Utsk. den i3 April 1841» kl. I e-, m. Memorial, med för slagtill sammanjemkning eller votering, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående Extra Stat s-regler ingen, (U. A.) Sedan Piikets Ständer numera fattat Beslut, i anledning af StatsUtskottets Utlåtanden N:ris 354 oc^ 4^5, angående Extra Stats-regleringen; så får, jemte anmälan, att livad uti sistnämnde Utlåtande pag, 14 och i5 är vordet föreslaget, rörande dels åtskillige generella bestämmelser, i afseende å de extra stats-anslagen, dels de till Extra Stats-regleringen hörande tillgångars fruktbargörande och en för detta ändamål nödig ansedd underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, blifvit, dels af samtlige, dels af 3;ne Riks-Stånd, bifallet, hvarvid likväl Ridderskapet och Adeln ännu icke meddelat yttrande om medlens utlåning, Utskottet härmed afgifva de förslag till sammanjemkning eller votering, hvartill skiljaktigheterne i besluten öfver de serskilda bilagorne tili ofvannämnde Utlåtanden kunna föranleda. Litt. A, I :o.
Härigenom har ett öfverskott å räntan uppkommit, utgörande, vid 1849 års slut, 670 ll:dr 27 sk. 2 rst., hvilket, då det icke kunnat emot föreskrifven inteckningssäkerhet utlånas, fått hos Kongl. Statskontoret oförräntadt innestå. Med anledning häraf, hemställa Revisorerne, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det nådig föreskrift varder meddelad Kongl. Statskontoret att, genom utlåning på lämpligaste sätt, göra äfven det uppkommande ränteöfverskottet fruktbärande, så att testators uttryckta afsigt med dispositionen må i allo efterkommas. §. 17. Anordningar pä öfverskottena å Statsverkets inkomster. år 1848. år *81». — Formulärer till ny rikshufvudbok 292: 3,754: För undersökning af falskt stämpladt papper 600: Kursdifferens å upphandlade vexlar - 24: 10. 7. Kyrkolags-kommittéen 517: Bränvinsredskaps försegling 3,741: 21. 10. 2,981: 8. 11. — Ersättning för bristande prostetunna i Vestra Fernebo kontrakt 12: 6. — 10: För Kräftåns upprensning 333: 36. 2. Ersättning till Landskamreraren i Skaraborgs län, för honom fråntagen indelning af Lerdala qvarn, 99: 8. — Kommittéen för revision af Universitetens styrelselagar 649:32. — Af de till 1813 och 1814 års krigsskulders liqvide raiule anslagna medel 859: 2. 2. — Summa 24,716: 25. 6. 17,974: 13. 6- Revisorerne hafva icke funnit något att vid dessa anordningar erinra. Karta-sig*il lata-verket. Räkenskaperna, som äro granskade i Kongl. Kannnar-rätten för båda åren med anmärkningar, utvisa följande förhållande mellan inkomster och utgifter. Debet. år i»4§. år 4S49. Balans från föregående året: Uppbörd:
N:o 68; N:o 103, i anledn. af väckt fråga om prastanda för dem som af kronofogdarne antages till biträden; N:o 104, i anledn. af väckt motion om förklaring af 9:de punkten i K. kungörelsen d. 3 December 1842, ang:de uppbärande af afgift för försegling af käril, lådor eller omslag, deri varor eller flyttgods transporteras; N:o 105, i anledn. af väckt motion, ang:de förändrad beräkningsgrund för åtskilliga kommunala utskylder; samt N:o 106, i anledn. af väckt motion, ang:de undersökningars anställande för sänkning af sjön Wenern. Upplästes och lades till handlingarne från de öfrige RiksStm ankomne prot.-utdr., nemi. från PresteSt. af d. 5, 6, 8, 10 och 12, från BorgareSt. af d. 6, 8, 10, 12 och 13, samt från BondeSt. af d. 5, 6, 8, 10, 12 och 13 dennes. II. R. o. Ad. åtskildes kl. | till 7 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. 80 Den 15 Juli f. m. Lördagen den 15 Juli 1848. Plenum kl. 9 f. m. Justerades 8 prot.-utdr. för gårdagens plenum. Med tillkännagifvande, att Gr. von Stedingk, Ludvig Ernst, såsom ledamot af Ridd.Utsk., samt Frih. Åkerhjelm, Carl Axel, såsom ledamot af StatsUtsk., erhållit 3:ne veckors ledighet, räknadt för den förre från d. 17 och för den sednare ifrån d. 18 dennes, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Electorer att utse en ledamot i RiddUtsk. och en ledamot i StatsUtsk. under de permilterade ledamöternes frånvaro. Föredrogs StatsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
An ekars v ärd’s, Carl Henr., d. 24 dennes på bordet lagda anförande, i fråga om K. Mis Nåd. Propos. om Statsverkets tillstånd och behof. Frih. Sprengtporten, Jacob Wilhelm: Det vöre icke förenligt med den aktning jag hyser för Gr. Anckarsvärd och den öfvertygelse med hvilken jag omfattar frågan om Stockholms befästande, att lemna de anmärknir alldeles obesvarade, som Hr Grin, under fortsättningen af sin granskning af anslagen till 4:de och 5:te Hufvudtitlme framställt mot min motion i detta afseende. Då jag emedlertid förut åtskilliga gånger på detta rum yttrat mig i samma ämne, bör B. o. Ad. icke vänta, att jag genom mitt anförande skall lyckas sprida något synnerligt nytt ljus öfver frågan. Gr. Anckarsvärd vill icke befästa Stockholm, men att Hr Grin anser det mindre väl bestäldt med försvaret här på stället, det slutar jag deraf, att Hr Grin förordat anläggningen af en fästning emellan Stockholm och Grisslehamn samt uprättandet, såsom jag fattat det, af befästade läger i hufvudstadens grannskap. Den 28 Januari f. m. 123 Alt Hr Gr:n likväl icke sjelf hyser fullt förtroende till dessa åtgärders tillräcklighet för ändamålet, det dömer jag af den omständigheten, att Hr Grin i sammanhang härmed, föreslagit, att från Stockholm förflytta Skärgårdsflottan, Artilleri-matericlen. Armée-förtåderna och Banken. Det vore mycket origtigt af mig att ingå i en närmare granskning af dessa förslag, ty det förhåller sig med dem som med mitt eget, att de icke tito, eller kunnat vara utvecklade enär Ilr Gr. Anckarsvärd, lika litet som jag, ägt tillgång till de planer för Stockholms försvar som blifvit af Befästningskomitén upgjorda. Jag hemställer derföre till Hr Grin, om icke den rätta tidpunkten att ingå i en omständligare granskning af frågan först då inträffar, när StatsUtsk. för hvilket alla handlingar ronde detta .ämne blifv a tillgängliga häröfver inkommit till ItiksStin med sitt Betänkide.
Friherre Boye, Ludvig: 56. §. i Rege^ ringsFormen vill, att då ConstitutionsUtskottet föreslår någon ändring i Grundlagen; men anmärkningar emot dess antagande icke göras , så är Utskottets Betänkande att anse så-' som utgörande den Riksdagens Ständers Utlåtande till nästa Riksdags Ständer, som der-) efter böra ämnet med blott ja eller Nej, utan all discussion, afgöra. Det är säl des nu, sorn nyttan eller skadiigheten af förslaget bör pröfvas. Jag tror mig hafva, vid denna Riksdag, tillförlitligen ådagalagt den grundsats, att den Democratiska magten är mogen för friheten , och värdig innehafvare af magt, blott så länge, som hon utöfvar magten med rättvisa och moderation. J3g har offentligen förklarat, att jag icke älskar dessa anmärkningar 3 och det 14® Den 23 Maji. ' torde då tillåtas mig att tro, det jag bör frU tagas från misstankar att vilja upphäfva mig emot Ministéren derföre a att jag talar till forsvar för b|ationens rätt
Fullmäktige till handa senast till samma månads slut, Herrar Fullmäktige då skulle nödgas härom göra anmälan å ort och ställe, sorn vederbör; Och att Herrar Fullmäktige i alla 12 58 Stats-Utskottets Betänkanden. fall förväntade förklaring* öfver orsaken till det förelupne dröjsmålet, hvilket, efrer hvad Herrar Fullmäktige uti samma Skrifvelse yttra, icke kunnat annat än väcka mycken uppmärksamhet, i synnerhet sorn de frågor, hvilka tili Hands - Contoirets besvarande blifvit framställde och utgjort ämnet för en alltsedan November månad 1815 förd Brefvexling, synas vara af den beskaffenhet, att deras utredande icke kunnat fordra mycken tid och omgång, enär vid Hands Contoiret icke bordt kunna saknas under» rättelse om de tider, då Taxeringen samt ordinarie och Rest Stämmor blifvit hällne, och icke heller om de Summor, sorn vid hvarje Uppbörds Stämma af hvarje Uppbördsman blifvit emottagne, så framt annars Häradsskrifvarne och KronoFogdarne blifvit tillhållne, att inom föreskrifven tid till I/ands - Contoiret inkomma med de Rapporter och Förslag öfver Uppbörden, som af dem skolat afgifvas. Detta Bref verkade åtminstone så mycket, att Herr General-Majoren och ^Landshöfdingen m. m.
N:o 167 tillstyrkt uti Den 5 Juli e. m. 353 uti 17:de punkten, röncle sammansättningen af deputerade vid markegångssättningen och omröstningarne dervid, voterar ja; den det ej vill voterar nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. förenämnde punkt af lltsk:s utlät. Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda : Ja — 19. Nej — 11. 18:o ang:de Häradsskrifvaretjensterncs indragning; 19:o ang:de %:ne Kronoupbördsstdmmors kallande pä landet; och 20:o ang:dc Kronoupbördens förrättande i städ er ne under loppet af September månad. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter tillstyrkt och hemställt. 21:o ang-.de efterlysning af personer, som häfta för obetalde Kronoutskylder. Hr Printzensköld: Jag kan icke annat än finna, det Utsk:s här gjorda framställning är i högsta måtto öfverflödig. Utsk. känner lika väl som jag, att denna fråga är af den beskaffenhet, att det tillkommer K. M. att, utan allt yttrande från R. St:s sida, besluta hvad Han finnér för godt. När nu så är och när Utsk. i pivemisserna förklarat sig finna mänga betänkligheter vid att afskaffa de stadganden om efterlysning af personer, som häfta för obetaldta kronoutskylder, så innefattar det i min tanka en stor besynnerlighet att ingå till K. M. med en underd. skrifvelse, hvilken skulle börja med, att R. St. anse betänkligt, att för deras del tillstyrka att nu gällande stadganden om efterlysning af skattskyldige personer må uphöra, men R. St. anhålla likväl det K. M. efter vederböndes hörande, mätte härom, på sätt Honom lämpligast synes i nåder förordna. Om K.