Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och, på sätt Grefve Spens yttrat, kunde det väl vara tillräckligt, att t denna fråga hjelpa sig med föreskrifterne i I7Ö4 års lag, men det torde dock icke skada, att allmänheten genom ett serskilt Lagstadgade de undfår, nnderrättelse huru den skall förhålla sig, vid emottagandet och utgifvandet af ifrågavarande assignationer, åtminstone skall deras gångbarhet derigenom än mera be-; fordras. Herr von Hartmansdorff: jag har blött eö korrt anmärkning att göra. En värd Ledamot har yttrat, att den §. i Lagförslaget, som innehåller, att man icke är förbunden att i betalning emottaga assignationer är öfverflödig och kunde utgå. jag kart ej dela denna mening, ty i händelse den föreslagne Författningen utkommer med uteslutande af nyssnämnde §., skulle man möjligen kunna inbilla allmogen, att assignationer, sorn genom en Kongl. Stadga blifvit erkända och gångbara, måfte såsom Kronans mynt anses och i betalning emottagas. Herr Munck af Rosenjkjö 'å, Eberhard; Dett* »K fråga är en af de vigtigaste, som vid den - / 64 Den \ Auguslii. /. ml W na Riksdag förevarit. Den angår möjligheten och rättigheten för medborgare, att skilja sig från hvarandra, genom den enskilda creditens tillhjelp, då annars Banken ager en monopolist rätt att fournera medel för detta ändamål. Den händelsen är ganska möjlig, att ett Län eller eti landsort, genom dryga skatter, betydliga inbetalnfngår till publika Cassör, brist på afsättning af sina jnrodueter m. m.; kan för någon tid blifva beröfvad det circulerande Cäpitaleti Den enskildte assignationsrätteh är då den enda utvägen till örtens räddning. Man hartalt orin de missbruk, som härvid kunde äga nini. Men dessa kunna möjeligen vidlåda alla inrättningar, äfven Banker, till och med dem, söm utgifva klingande mynt.
Iian i sådant fall hade att iagltaga, hvarigenom äfven föreskriften uti Kongl, förordningen af den i3 Junii 1800, sorn stadgar att alla fordringar hos det allmänna ,. eller af enskildte personer, skola vid, förlust af all rätt dertill utkräfvas inom tio år, blifvit åsidosatt, icke anledning för Stats-Utskottets Betänkandeti. 251 handen att tillstyrka det någre medel måga till godtgörande af den utur Staten längesedan afförda lönen beviljas. Hvilket vördsamt öfverlemna» till Piiksens Höglofl. Ständers bepröfvande. Stockholm den 12 Mars 182S. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss uppå Öfversten H. F. Reuterskölds underdåniga ansökning, att utbekomma innestående Expectance-Arfvode Tu Stals-Utskottet har Kongl. Maj:t i Nåder öfverlemnat handlingarne, angående Herr Öfversten m. 111. Henr. Fab. Reuterskjölds underdåniga anhållan, att alldenstund han, vid dess med Nådigt tillstånd år 1816 verkställde resa till Frankrike,lemnat vederbörlig Fullmagt åt sitt härvarande Ombud, att i behörig" tid och ordning reqvirera det expectance-Arfvode, utgörande 3oo R:dr årligen, som Herr Öfversten vore i Nåder tillagdt; roen detta Arfvode honom icke tillgodokommit för åren 1817 a52 Siats-Utskottets Betänkanden. och 1818, detsamma måtte för berörde 2:11c år af Kongl. Stats-Contoiret till honom utbetalas. I anledning bäraf har Kongl.
Hyra och bidrag till aflöning, samt anslag till Policebetjeningenslö- neförbättring 4,368 18 3 7,101 43 8 5,875 5,585 46 5,875 5,761 12 Härvid anmärkes, att, utom till hyra utgående 1,200 R:dr och sublevation till aflöning 1,525 R:dr, enligt Stat, utbetalas, i följd af Kongl. Brefvet den 17 November 1837, genom Drätsel-Commissionen, till Policc-bet jeningens löne-förbättring 3,000 R:dr årligen, så- som Arrende-afgift för krogar och Tracteursstiillen, hvilken afgift endast för år 1838 ingått bland Stads-Cassans inkomst, till följd hvaraf den ock samma år blifvit, såsom utgift bokförd: att af Brooch Quai-afgiften å målbara våta varor i fat, utgå jemväl, enligt Kongl. Medeltal. ii ro uti ofva nu t fö reia belopp inbegripne: samt att dessutom, på grund af sistnämnde Kongl. Bref, till omförmäldte behof årligen af Finska Tolagsmedlen, genom Stads-Cassan, utbetalas (i,600 R:dr; hvadan genom nämnde Cassa till Pölice-Kammaren årligen utgå 15,475 R:dr. > Till Stadens Läroverk , Brandväsendet, utöfver de af Stadens BrandförsäkringsContor anslagne 1,500 De hufvudsakligaste byggnadsföretag, som af berörde medel blifvit bekostade, voro följande: Nytt Casernhusvid Packartorget för Renhållningshjon nen, samt reparationer å allmänna reservoirerna 14,199:24. 8.
Den 26 November f. m. 153 i fråga om anslag för fortsättning af de geologiska undersökningarne inom riket samt utgifvande af derpå grundade kartor; ang. anvisande af medel till ombyggnad af Nyqvarns bro öfver Sagån i Tillinge socken och Asunda härad af Upsala län, jemte deraf föranledd vägomläggning; ang. försäljning till skatte af den under Elfsborgs kungsladugård lydande lägenheten Klintens Bana; om förhöjd pension åt Kammar-Rätts-Rådet G. Printzensköld vid afskedstagande!; ang. anslag till folkundervisningens befrämjande; och Skrifvelse: ang. Stockholms stads Magistrats und. ansökning om kreditif-rätt i R. St:rs Bank för Stockholms Förmyndare-kammare. Föredrogs och remitterades till Bevilln.-Utsk:t Hr von Köchs, Nils Samuel, d. 22 dennes bordlagda motion, N:o 49, ang. bevillning af mjöloch sågqvarnar. Föredrogs Hr von Köchs d. 22 dennes bordlagda motion, N:o 50, om upphäfvande af §§:ne 1—6 i 20 kap:t ByggningaBalken m. fl. stadganden, och antagande af en ny författning angående anläggande af vattenverk. Frih. Cederström, Gustaf Carl, anförde skriftligen:
Jag anhåller vördsamt hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. att betänk, må afslås. Flera gånger har jag för R. o. Ad. tillkännagifvit min åsigt, att man så sällan som möjligt bör till K. M. frambära önskningar, som angå föremål af mindre vigt och hvarå afslag är att förvänta. Jag äger speciel kännedom om förhållandet i Blekinge. Dess långsträckta, skogbevuxna kuster äfvensom provinsens inre oländiga beskaffenhet försvåra communicåtionen, som folkrikheten och den vidlyftiga terrainen för kronobetjeningen oftare påkalla i denna än andra provinser, hvilket förhållande hos mig stadgat den öfvertygelse, att K. M:s Bef:h:de derstädes icke kan med den ordinarie kronobetjeningen fullgöra sina åligganden och derföre funnit sig nödsakad begära extra länsmän, hvilka, efter hvad jag varit i tillfälle att bedöma, gjort lika mycken, om icke större nytta än de ordinarie, synnerligast hvad missbruket af brännvinsbränningen angår. Jag anser således desse extra länsmän vara af nöden och skulle tro, att, då K. M. redan bifallit iandshöfdingeris hemställan om sådana länsmäns tillförordnande, svaret från K. M. icke kan blifva annat, än afslag på en anhållan från R. St. i öfverensstämmelse med Utsk:s tillstyrkande. Detta utgör skäl för mig att hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla örn propos. till afslag å betänk. Gr. Horn, Claes Fredr.: Frih. Ehrenborgh bar begärt afslag å betänk, derföre, att det skulle handla om ett mål af mindre vigt. Jag hemställer, huruvida det icke är af vigt, då det rörer ett municipalbestyr. För min del anser jag det af högsta vigt, ehuru frågan om extra länsmän kan vara mindre betydlig. Men då Frih. yttrat, alt en hemställan från R. St. i detta fall icke skulle mötas med gehör, får jag förklara, att jag har en annan öfvertygelse. Det kunde hända, att om representanterna från orten inkomme med ett förslag, stridande mot landshofdingens, K.
itt 55 Banco-Fullmägtiges berättelse om Ben. kens tillstånd och Fullmägtiges redovisning för förvaltningen deraf. Statsoch Lag• Utskotten: Herr Ribbings, Arvid, den 22 November e. m, på bordet lagda motion, angående rättelse i Författningarne om Expeditions-lösen, jemte det af Grefve Posse, Erik, rörande samma ämne denna dag afgifne yttrande. Lag - Utskottet: 1:0 Herr Ribbings, Arvid, den 22 November e. m. på bordet lagda motion, angående förändring uti ansvaret för fylleri; 2:0 Herr Rosenqvists, Fredrik Leonhard, d. 22 dennes f. m. på bordet lagda motion, angående föreslagen ändring uti 9 Cap, 11 §• Handels-Balken. 'Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet: 1:0 Herr Montgornmerie,s, Fabian, den 2® November f, m. på bordet lagda memo - \ 56 Prat. Ut dr. d, af Hov. 18*S> rial, om afskaffande af bruket stt uppläsa Kungörelser midt under Gudstjenstan; 2:0 Herr Monlgommcrie's, Fabian, den 2; dennes f. m. på bordet lagda memorial, angående förändrad flyttningstid för tjenstebjon; äfvensom Herr aj Ekens tams, Israel, i dag väckta Motion, om en ny redaction af Lego-Stadgan för Husbönder och Tjenstehjon af den 5 Maji 1805; jemte de af åtskilige Ledamöter i anledning deraf denna dag afgifne yttranden.
— Denna pensionsfond och inrättning får ej sammanbindas med den min aflidna syster stiftat: anhållande jag, att Hrr Riddarhus-secreleraren och Kamererare!! äro goda och denna pensionsinrättning till verkställighet omfatta och täckes af räntan äfven hvardera emottaga 50 r:dr b:co-sedlar årligen. 25:o Til! Executorer af detta mitt förordnande, äfvensom till Bouppteckningsmän uti mitt sterbhus, utnämner jag Hr Protocollssecreteraren Gr. Carl David Gyllenborg och Hr Förste Expcditions-secreLerareu Lagman Christian Sundin. Till yttermera visso har jag delta testamentariska förordnande, uti tillkallade vittnens närvaro, egenhändigt undertecknat och med sigill bekräftat, som skedde i Stockholm den 31 Maj 1844. Brita Maria von Hauswolff. (Sigill.! Att välborna Fru Brita Maria von Hauswolff med sundt och fullt förstånd och af fri vilja för oss förklarat förestående testamente, hvars innehåll likväl är oss obekant, innefatta hennes yttersta vilja och detsamma likaledes i vår närvaro egenhändigt undertecknat, det varder af oss för sådant ändamål tillkallade, på en gång närvarande vittnen, under edlig förpligtelse, betygadt; som skedde i Stockholm den 31 Maj 1844- J. W. von Döbeln, L. M. Enberg, Josef IFallin, Professor. Professor. Pastor i Clara. (Sigill.) (Sigill) (Sigill.) Efter uppläsandet Resolverades all ofvanintagne testamentariska förordnanden communiceras D en 11 Januari c. m. 231 Fru Brita Maria ovon HauswolfTs närmaste arfvingar oell sterbhusdelägare. — Ar och dagar, som förr skrifne stå. Efter befallning S. P. Gethe. Rätteligen transumeradt, betygar Ex officin, L. H. Wretman. Actuarius i Kongl. Svea Hofrätt. Vidimeras Albert Munck. Hörsamt Memorial.
Jag anhåller att R. o. Ad. ville antaga hvad StatsUtsk. tillstyrkt. Frih. Fleming, Herm. Reinh.: Jag är hufvudsakligen förekommen af Gr. Horns utmärkta utveckling i delta ämne; och får jag blott tillägga, att det skulle vara oerhört grymt handladt mot Lemkeska arfvingarna, om de, som i många år oqvaldt ägt rättighet till denna lägenhet, oskyldigtvis skulle blifva frånkände densamma och försatte i den mest beklagansvärda ställning. Jag kan icke inse, att det kan vara värdigt R. St. att så lättsinnigt behandla ärendet, att Lemkeske arfvingarme beröfvas sin egendom, på hvars besittning de äga de mest rättmätiga anspråk, särdeles som de äro oskyldiga till de föreg:de förhållanden, som tillintetgjort den rättighet de trodde sig äga och invecklat dem uti en rättegång, som medtagit betydliga summor. Jag förenar mig derföre uti anhållan om bifall till Utsk:s betänkande. Hr Printzensköld, Carl: Jag har vid ett föreg:de tillfälle, i fråga om sökt prolongation af kungsgårds-arrenden, yttrat den öfvertygelse, att jag ansett R. St. icke böra med så beskaffade frågor taga någon sådan befattning, hvarigenom deras beslut kunna anses för peremtoriska, utan har jag trott, alt sådant borde öfverlemnas åt den högsta verkställande makten i samhället. Denna öfvertygelse är ännu mera tillämplig på närvar, fall. Frågan är hvarken mer eller mindre, än den, huruvida man skulle kunna genom R. St:s åtgärd upphäfva ett af högsta domaremakten i samhället fattadt beslut; ty otvifvelaktig! skulle till väsendtlig del sådant blifva följden af bifall lill StatsUtsk:s betänkande. Det torde vara angeläget att erinra sig, huru i dylika fall förhållandet var under frihetstiden. Det torde komma derhän, att sedan man förgäfves anlitat domaremakten, för att bereda sig fördelar på Statens bekostnad, så vänder man sig till R. St., som revidera och upphäfva Konungens domar efter inga andra skäl, än den opinion, som för dagen kan göra sig gällande.
N:o 283, i anledn. af väckt fråga om afskrifning och restitution af anmärkningsmedel m. m., ådömde förre Reg:tsSkrifvaren Fält-Kamereraren P. A. Arell. Föredrogos och lades till handlingarne StatsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagde mern.: N:o 284, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. N:o 241; och N:o 285, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. Föredrogs och bifölls StalsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagde utlåt:n: N:o 286, ang:de det rotehållarne inom Norrbottens län tillkommande belopp utaf 1830 med 1846 års rotefrihetsafgift för nya hemman i samma län; och N:o 287, nungariket Norriges bidrag till Konvoy-Kassan utgående bevillning. Vid föredragning oell punktvis företagen pröfning af StatsUtskts i gårdagens plenum på bordet lagda utlåt. N:o 288, angtde sökte löneförbättringar och föreslagne tjenstgöringsarfvoden vid Riksg:skont., blefvo de första 4 punkterne utan diskussion af R. o. Ad. bifallne, men, i fråga om 5:te punkten, ang:de arfvode för erforderligt biträde vid vaktgöringen samt uppassningen hos Fullmäktige och deras Expedition, yttrade sig Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Om erfarenheten visat behöfligheten af löneanslag, sä är del vid delta tillfälle.
Sedan jag hoppas nu hafva gjort mig begriplig, hvad Värderingsfrågan angar, så anhåller jag om Höglofl Ridderskapets och .Adelns uppmärksamhet på fördelningssättet af Bevillningen^ men innan den kan verk - D«a 11 Maj. ställas, borde närvarande Riksens Ständer, med tillhjelp af upplysta Embetsman, uppgöra ett project, som ej blott stadnar dervid, utan blef sanctionneradt af Riksens Ständer, på de högre och lägre Embetsman, sorn verkligen tarfvas till Riksstyrelsen och sätta Regeringen i tillstånd att med säkert ro. der styra Rikskroppen på ett för Landet fördelaktigt sätt, och det i trots af alla stormar} äfven en noga uppsatts på vår Mili. taire-styrka m. m. sorn tarfvas till Rikets försvar och sjelfständighet, dä för hvar och en, ifrån den högsta till den lägsta, uppgöres en Stat uti effecter, som hvar och en oafkortadt bör utfå, antingen in natura, eller efter Markegångs-taxan, enligt den skattdragandes egen önskan. Innan fördelningen på behållna productionen sker, bör först koppskatten, Sjötul. lar, samt alla lloställs-arrenden m. m. afdragas ifrån hela skatt.summan, då |:delar af resten bör på jorden fördelas. — Lätoin oss nu supponera, att, inberäknadt åkerbruk, boskaps.skötsel m. m. verkliga pro. ductions-behåliningen är sex millioner, det vill säga består af 50,000 Egendomar å 120 tunnors behållen production, da säkerligen, efter ofvanstående afdrag, enligt uppgjorda lönings.Staten, på hvarje sådan egendom ej kan komma att påföras mer än 3.‘ue tun. tior, eller 2§ procent.
Rikets Ständer fråntogo stuteriet Kungsöhr vid 1809 års riksdag. Flyinge stuteri anlades redan på 1600-talet — och har undergått flera olika öden. Konung Carl XI:s första omsorg var att till Strömsholms stuteri från Spanien införskrifva 24 st. hingstar och från England 18 st. ston, hvilka alla voro af ett utmärkt hästslag, och gjorde Svenska kavalleriet stor nytta. Här kan jag ej nu upplysa, hvad som efter Carl den XII:s död vidtogs med stuteriväsendet, men Grefve Björnstjerna yttrar vidare: År 1777 införskrefvos 8 stycken hingstar från Spanien, hvilkas afkomma utgjorde den på Strömsholm så berömda Agent-racen. Är 1785 ankommo 2:ne presenthingstar från Marokko, som lemnade god afföda. År 1789 erhöllos 3:ne gula Ryska hingstar, af hvilka den ena blef stamfader för den bekanta Woiwod-racen. År 1801 ankom till Flyinge en hingst från det förträffliga Preussiska stuteriet Trachenen. År 1803 förärade dåvarande Ambassadören vid Ryska hofvet, H. Exellens Grefve von Stedingk, en Arabisk hingst till Strömsholms stuteri, hvilken blef stamfader till den välkända Bogislawiskaracen. År 1805 ankommo 7 Hannoveranska hingstar af Isabell-racen. Samma år erhöll Flyinge en Arabisk hingst af utmärkt skönhet, vid namn Pitt, som skulle lemnat förträfflig afföda, om mödrar funnits, som svarat mot fadren. År 1813 inköptes på Kongl. Maj:ts nådigs befallning af Herr Stallmästaren Ehrengranat 30 beskällare i Ryssland, till större delen af de ädlaste racer, härstammande mest från Engelska fäder och Orientaliska mödrar, hvilka äfven kunnat lemna utmärkt afföda, om tillgång varit på bättre ston.
Delta är i sanning icke något skäl, ty dä tidningsredactionen betalar för alla de stämplade exemplaren på en gång, så måtte det icke vara någon konst att summera antalet af \ r:st. till hela r:st. o. s. v. hvarföre liqvidens uppgörande ej lärer möta många svårigheter. Man har icke velat hafva undseende med nyfikenheten säges det. Den 8 Januari f. ni. 09 Delta är dock ej rälta ordet; tidningarne innehålla visserligen mångå saker, som kunna tillfredsställa nyfikenheten, men de hafva ock många, som äro af högsta vigt alt blifva kända. Jag yrkar bifall till betänk. IL Ex. II. Gr. Björnstjerna: Ideen att stämpla tidnin gar efter deras areal har kommit från England och infördes der under Whigs-minisléren och i synnerhet af den då varande Skattkammarcancelleren, och ehuru denna afgift sedan dess blifvit ökad till ett vida högre belopp, än hvarom här är fråga, har jag likväl icke funnit, att densamma inverkat på publicitetens ståndpunkt i England, och jag tror icke eller, att det är genom fördyrande af utgifuingskostnaderne, som de lyten, hvarmed den Svenska pressen är behäftad, afhjelpas. Jag tillstyrker således antagande af Utsk:s betänk., hvarigenom jag tror mig gifva bevis på, att jag är anhängare till tryckfriheten. Hr Gripenstedt, Joh. Au g.: På de grunder, som Gr. Horn anfört, skulle jag, lika med honom, helst önska att nu varande förhållande i detta fall finge fortfara; men å den andra sidan kan icke nekas, alt det är skäligt, alt en större tidning må betala mera än en mindre, efter den är tyngre och belastar posten mera än den andra, och denna afgift skall vara en ersättning för portofriheten. Likväl, och då man föreslår en förhöjning, så anser jag det vara af vigt, att icke i ett språng göra en alltför stor rubbning i det bestående. Ulsk. har, som mig synes, dervid följt en förståndig medelväg, men det förslag, som Hr Printzenskjöld framställt, går ut på ingenting mindre än alt öka den föreslagna tillökningen 4 gånger.
Hwilket härigenom stulls de Resp. MedS änden samt bemäldte Utstött wördsamt och wänligen tillkännagifwas. Ut supra. l^x krotocoftc» I. kä. ^.1m<^vist. S. D. Föredrogs Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswärsoch OeconomieUtstotts i P,oko« cvlls Utdrag af den 12 nästledne Sept. afgitne yttrande, alt som Ukstotket hade sig bekant, att Rcksens Ständer till omedelbar granskning föreiagit frägan om inqvartering uti Städerne, och redan deröf' öfwer ingått i pröfning, havé Ul stöt et icke ansett siz kunna upptaga ett ifrån Högloft. Ridderstapet och Adeln dit remitteradt Memorial af Capitaine» och Riddaren Herr Grefwe OoknL, angäen de inqwarterinq i Städerne äfwen för sädane der tjenstgörande Mi ittnre personer, som der innehstfwcr egna hus. Härtill kemnade Ständet sitt bifall; hwarom de Resp. MedStänden samt bemälte Utstotk ZOS Den 4 November Härigenom skulle wördsamt och wänligen underrättas. Lx krotocollo I. II). ^Iln^vik. Utdrag af Prolocollet hållit hos Höawördge Preste-Standet chen 25 October 1809. S. D. Efter uppläsande af Riksens Högloft.
Justitise-Ombudsmannen har derjemte, uti sin EmbetsBerätfelse för år 1825, (pag< g jiJ tillkännagifva , att han hos Kongl, Majit den 15 Januarii i8a5 gjort underdånig hemställan, om icke Ofver-StåthållareEmbetet matte i Nåder erhålla föreskrift, att låta upprätta och antingen qvartalsvis till HofRätten, i tre exemplar, eller ock månadtligen till Justitieombudsmannen, uti ett exemplar, insända med behörige anteckningar försedde Kullor öf^er alla, för hvilken orsak sora LagUtkoitets helst, uti fängelse inom dess jurisdiktion inmanade eller annorledes häcktade personer , äfvensom, i sammanhang dermed , om icke Commendants-Ernbetet i Carlscrona, för der. varande Gorrectionsinrättnirig, samt Landshöfdingarne i Götheborg och Linköping, för de uti deras Län varande Krono Spinnhus , borde anbefallas, att för hvarje halft år till Justitias Ombudsmans-Embetet insända Fånglistor; men att hvarken derpå eller på Svea IiofRätis underdåniga skrifvelse något svar ännu följt. LTtskottet, som erhållit kännedom derom, att frågan ej mindre om Fångförteckningars insändande ifrån Stadsoch Häräds-liäckten , än också om Fångvården i Hufvudstaden, varit föremål för Kongl. Majus
I detta afseende kunna ega' rum; likväl och då, med bibehållande af enahanda föreskrifter, som hittills, den händelse ytterligare skulle kunna be» faras, att nemligen ett större penningebelopp, än som slutligen kunde finnas erforderligt, en längre tid, måste för berörde ändamål tillhandahållas, hvarigenom Riksgälds-Contoirets Cteditiv på Eanquen kunde komma att i större mån ålitas, an eljest vöre nödigt, hafva Riksens Ständer, till förekommande häraf, velat stadga, att Redogörelsen för Riksdagskostnads-medlen, så vid denna, som följande Riksdagar, skall vara afslutad inom Sex månader från Riksdagens slut, samt att de utgifter i och för Riksdagen, sora Underdåniga Skrifvelstr. 773 då möjligen återstå att liqvidera, och hvilka icke kunna vara andra, än betalning för icke fulländad tryckning af Riks Ståndens Protocoll och Bihanget dertill, må af Fullmägtige i Riksgälds Contoiret goätgöras; hvilket beslut Riksens Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla, Riksens Ständer framhärda etc. Uppl. o, godk. hos Ridd. o. Ad. d. 2Q Oct. 1823. Preste-Standet d. 31 — -—- Borgare-Ståndet d. 31 — . —• Bonde Ståndet d. 3 Nov. — Riksens Ständers underd. Skrifvelse, rörande utarbetande af f årslag till f örenkling af Hemmans-Räntornes debitering och utgörande. S. A. K. I anledning af vackt fråga om afhjelpande af de olägenheter, sorn vid Hemmans-Räntornes debitering och utgörande uppkomma derigenom , att dessa räntor, enligt Jordeböckerna, utgå i måogfalldiga persedlar, hvilkas värde efter hvarje års Markegångs-pris uträknas, hafva Riksens Ständer inliemtat, .att, redan år 1753, en, i afseende på Hemmans-Räntornes sammanslående jamt Jordebokens och Räkenskapernes förenkling, 11\
De kunna således ej heller upphäfvas af Rikets Ständer, utan att Kongl. Maj:t dertill lemnar bifall, i den ordning 87 §. RegeringsFormen stadgar. Herr Cederschjöld: Den sista värde Talaren har anmärkt, att de författningar, hvarom jag väckt fråga, ej tillkomtnit på sätt 88 §. RegeringsFormen förutsätter, och att de således ej kunna såsom Lagförklaringar anses. Till svar derpå vill jag blott erinra, att de, såsom den värde Talaren förut sjelf medgifvit, icke tillkommit på det sätt, som för Lagars stiftande varit stadgadt, och således icke kunna såsom sådana betraktas. Skola de nu icke heller anses såsom Lagförklaringar, med hvilket antagande jag trott mig häst gå Regeringens önskningar till mötes, så måste de ju genast falla till intet: och jag åtminstone vet då ingen benämning att gifva dem, hvarunder de skulle kunna äga någon slags kraft, att till lydnad förbinda Svenska Folket. Den 29 December f. m. % Uppå Hans Eoccellence Herr Gr efvens och Landt Marskalkens proposition remitterades Herr Cederschjölds ifrågavarande Motion, jemte de af Herrarne von Schulzenheim och Cederschjöld rörande samma ämne afgifne yttranden, till Lagutskottet, Föredrogs till remitterande Herr Cedcrschjölds, Pehr Gustaf, d. i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion angående vissa allmänna principer för den blifvande nya ErottmålsLagen. Herr Cederschjöld uppläste ett så lydande Anförande: