Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mars i8a5, hvaruti köpeskillingsförfalskningcn, till förmån för Michaelson & Benedicks, föreslås, anser jag att den af Utskottet bordt remitteras till Constitutions-Utskottets handläggning, hvarunder den ensamt hör, och genom hvars åtgärd den bör bedömmas i sammanhang med de nådiga Skrifvelserna af d. 22 Mars, och d. 19 April 1825, hvilka, utan några anförda skäl, bortskänka Statens rättmätiga fordran å de summor, som Contracterlie af äldre dala innehålla. 124 Den i4 Maji. Det kommer alltid att för mig visa sig obegripligt, hvarföre StatsUtskottet icke öfver de båda transactionerne, i afseende å Skeppshandeln, författat 2:ne Betänkanden, emedan de båda afhandlingarne med hvarandra icke äga den ringaste gemenskap, om icke Utskottet velat begagna den första handeln såsom utväg, att visa förlusterne på den sednare mindre betydlige, än de i sjelfva verket äro. I anseende till Utskottets calculer öfver de ifrån första handeln influtne medel, kan jag ej lemna oanmärkt, att Utskottet icke ifrån brutto-inkomsten af 677,111 R:dr alfort utrustningskostnaden, som sid. 69 finnes upptagen med 20,750 R:dr, hvarigenom netto-behållningen på handeln endast blifver 656,36'i R:dr, hvilket i min tanka af Utskottet hade bordt observeras.
Ständers uppmärksamhet på angelägenheten att undanrödja den förveckling, som vid öfvergången till den nya lull-Iagstiftningen skulle uppkomma derigenom att kredit-upplagsgods skall förtullas efter den tullberäkning, som var gällande då upplaget skedde, och att således det gods, som innevarande år blifvit på kredit-upplag intaget och under nästföljande år derifrån förtullas, rätteligen borde, jemte nu gällande tullafgifter, draga de tiil Handelsoch Sjöfarts-fonden samt till städerna, under namn af tolag, nu utgående särskilda afgifter. Dessa afgifter komma dock, enligt Rikets Ständers beslut, att mod innevarande år i allmänhet upphöra såsom särskilda beskattnings-titlar och skulle samtidigt dermed äfven en motsvarande förenkling af uppbörds-väsendet inträda. Att uppskjuta denna förenkling endast för uppbörden af tilläggs-afgifterna för kredit-upplagsgods vore visserligen icke skäligt; att på lullkamrarne öfverflytta tolags-uppböröen för detta gods blefvc också förknippadt med kostnader och olägenheter af mångfaldig art och skulle i sådant fall leverering tiil städerna samt Handelsoch Sjöfarts-fonden å Beri Ilning*-Utskottets Memorial N:o 21). al de sålunda uppburna särskilda afgifterne icke kunna ifrågakomma under annat vilkor, än att ett motsvarigt afdrag iakltages å det ärliga anslag, som blifvit läststäldt att. såsom godtgörelse för de särskilda afgifterna, af tullmedlen utgå. Att åter för dessa och d>iika svårigheters skull befria kredit-upplagsgodset från de särskilda tili äggs-a fg i Iterna skulle föranleda en sannolikt icke obetydlig uppoffring för Stats-kassan, som är lörbunden att för dessa af gifter lemna Handelsoch Sjölärts-fonden samt städerna godtgörelse.
Inkomsterne, bestående af Stats-, Interesse-, Hyresoch Qvarlåtenskaps-medel, utgjorde 4>99^ R:dr 24 sk. 6 r:st., och utgifterne 4>333 R:dr 3a sk. 11 r:st., deraf 2,705 R:dr i underhållsoch pensions-kostnad till vanligen 90 personer. Under Directionens serskilta förvaltning befinnes den så kallade Kniggeska Pensions-Fonden, med ett Capital af 16,666 R:dr 3a sk., hvars årliga ränta utgår till 10, utom Hospitalet boende, obemedlade personer af Qvinkönet. XIX. Stockholms Stads Sparbanks-Inrättning har fortfarande blifvit förvaltad i enlighet med dess bestämmelse och de af Kongl. Maj:t under den 4 Maji 1825 Nådigst fastställde Reglor. Antalet af deponenter, som per medium af åren 1827—183r varit 5,060, steg år i832 till 6,125. — Enär från insättningarne, utgörande under förutnämnde tid ett medelbelopp af 101,090 R:dr, och år i83a 100,990 R:dr \° sk. uti 8,569 poster, uttagne medel afräknas, har sistnämnde år, efter en Capitaltillväxt af 26,974 R:dr 21 sk., deponenternes behållning blifvit ökad och vid årets slut uppgått till en summa af 487,990 R:dr 3o sk. •— Ifrån och med i83o är Räntan å insatte medel bestämd till 4 procent. Inrättningens egna Fond utgjorde vid 1832 års slut 19,180 R:dr 20 sk. 2 r:st.; och bär jemte begagnande af den Sparbanken medgifna rättighet till medels insättande i Riksens Ständers Bank mot 3 procent, betydligaste delen af de under Directionens förvaltning stälda medel under föregående åren varit utlånta emot 5 å 6 procents
Friherre Platen, Fullmäktig Friherre Rålamb, Claes 153 rösterFriherre Tersmeden, Fullmägtig Herr Tersmeden, Pehr Reinhold 165 d;o Herr pålman , Fullmägtig Herr Rothlieb, Axel . ilo d:o Herr Pereswetoff Morath, Anders Wilhelm, 126 d:o Herr von Becker, Carl Johan .114 d.o Herr Gyllenhaal, L. Herrman 133 d:o Herr Hammarhjelm, Carl Fredric - .190 d:o Herr Ehrenborg, Casper 176 d:o Herr Dankwardt, Carl . 108 d.o Herr von Seth, Johan . 185 d:o Herr von Hartmansdorff, August 144 d:o Herr von Hohenhausen, Michael i54 d.o Herr af Uhr, Carl David 117 d:o Herr Gahn af Colquhun, Ciri Pontus • . i!2 do Herr Lefrén, Johan Pehr 106 d o Suppleanter: Grefve Höpken, Fullmägtig Grefve Posse, Arvid 101 röster. Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhard • 9§ dito. N 0 54. fsrn t g Junii /, fn. ^33 N Grefve Ankarsvärd, Fullmagtig Herr Ankarsvärd, . August 93 d:o , 1172. Herr Törneblad, Carl Petter 93 d:o HögloBige Ridderskapet Och Adeln åtskilja des klockan half till 3 om morgonen dea i? Junii, In fidem Protocol!i> G J. Lagerhem, Tisdagen den 17 Junii, Plenum klockan ia förmiddagen. Sedan Ridderskapets Och Adelns Herraf Ledamöter blifvit samlade s samt de tvenne Ridd. 0. Ad. Prat. V. Band. a8 < btn 17 Juni i f m.
I afseende å dessa ritningar hade Öfver-intendents-embetet, uti afgifvet utlåtande, förklarat sig icke ega skäl till anmärkning, men deremot funnit åtskilliga priser i kostnadsförslaget för lågt upptagna och alltså förslagets slutsumma, som, efter rättelse af deri förelupen missräkning, rätteligen utgjorde 512,535 Ridr, böra höjas till ett förslagsvis beräknadt belopp af 560,000 Ridr Rimt, Jemte öfverlemnande af ifrågavarande ritningar och kostnadsberäkningar med dertill hörande utlåtanden, hadeSerafimer-ordens-gillet i underdånighet anhållit omE. K. Majits fastställelse å omförmälda byggnadsförslag; dervid Ordens-gillet tillika yttrat, att, med afseende å de flera försök, som förgäfves blifvit anställda för hospitalets nybyggnad å annan plats, kostnaden kunde antagas uppgå till 560,000 Ridr, köpeskilling m. m. oberäknade, äfvensom att, då af de hittills för ifrågavarande hospitalsinrättning beviljade medel, eller vid 1853—1854 årens riksdag, Rulr Rimt 75,000: och vid riksmötet närmast derefter, v » 190,000: tillsammans Ridr Rimt 265,000: efter afdrag af den för ofvannämnda hemmansdel utgifna köpeskilling, jemte kostnaderna för resor, ritningar m. m. omkring 29,000: för närvarande återstode endast Ridr Rimt 236,000: hvarutöfver, till det nödvändiga byggnadsföretagets genomförande, alltså erfordrades ytterligare en summa af omkring Ridr Rimt 324,000; Och som behofvet af det hospital, hvarom här är fråga, redan blifvit ådagalagdt samt, enligt hvad det upprättade, af Öfver-intendents-embetet granskade kostnadsför - Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, JSf:o 169.
Fullmägtige synas kunna hafva anspråk på att få veta af hvad beskaffenhet obligationerna borde vara i afseende på säkerhet, ränta, uppsägningstid, myntslag o. s. v. Utan alt veta huru snart och på hvilka lider obligationerna komma att utgifvas, torde det vara svårt att ulan förlust för banken afsätta medel till deras inlösen. Då det beror af åtskilliga eventualiteter (förändring af författningen af den 26 April 1861 om hypotehksbanken, tvänne derefter fattade beslut af hypotheksbankens delegare och Kongl. Maj:ts godkännande deraf), huruvida så beskaffade obligationer verkligen komma alt utgifvas, sä torde äfven roed afseende härpå föreskrifter om den afsatta fondens användande varit 1! Banko-Utsliottets Memorial N:o 27. af nöden. — Fullraägtige uppköpa redan nu obligationer; men, afsedda för andra ändamål, säljas de vid behof lill det pris, som kan erhållas. Skulle en inhemsk obligations rörelse komma i gång, måste de nu ifrågavarande obligationerna försäljas efter annan grund. Icke heller derom lemnar Utskottets förslag någon upplysning. På grund af en ifrån Utskottet gjord förfrågan hafva Fullmägtige lemnat det svar, att reservfondens medel redan äro för andra ändamål disponerade. Oaktadt Utskottet i motiveringen synes erkänna rigtigheten häraf, har det likväl anvisat en bestämd summa att för den nya rörelsen företrädesvis användas. Det synes mig icke vara tydligt, om det skall åligga Fullmägtige att, dä de reservfondens medel, som varit för andra ändamål afsedda, nu disponeras för den nya rörelsen, på annat håll bereda nödiga medel. En bestämd föreskrift härom torde hafva varit så mycket mera af nöden, som det är obekant till hvilken tid de ifrågavarande obligationerna kunna blifva till inlösen utbjudna. Utskottets beslut har icke tillkommit på grund af någon särskild motion, uti hvilken de i Utskottets förslag bristande föreskrifterna kunde uppsökas. Be slutet uppgifves tvärtom såsom svar på flera motioner, hvilka gå i olika syfte och företrädesvis afse medel att komma det betryckta jordbruket till hjelp.
Ilemförarebåtgillet i Götheborg; N:o 211, ang:de Statscontorets befrielse från vidare befattning med det staden Wexiö beviljade byggnadslån; N:o 212, angule förhöjning i löneanslagen lör gästgifvare i Herjeådalen; JN7:o 213, ang;de afskiljd redovisning för statsverkets s. k. reservfond; N:o 214, ang:de dels föreskrifter i afseende på förhandlingar emellan rusteller rotehållare och soldat oin lönevillkoren, dels tryckning af knektecontracten m. m.; N:o 216, i anledn. af väckt fråga om Smålands Husar-reg:tes afsiltning emot erläggande af häst-vacaneeafgift; N:o 216, om anställande af ytterligare en lärare vid hvardera af skolorna i Umeå, Piteå och på Frösön i Jemtland ; N:o 217, ang:de fri tillverkning af bergskrut; N:o 218, i anledn. af väckt fråga om befrielse för rusthållare från skyldigheten att under krig remontera och att ersatta förlorade persedlar; N:o 2ig, ang:de dels nedsättning i lösen för vågattester å jern och andra vågförda cffecter, som hos Banken eller Lånecontorel i Götheborg belånas, dels ock förändrade föreskrifter för anskaffning af s. k. förnyelsebevis ; N:o 220, ang:de upphäfvande af det i K. förordn. den 8 Dec. 1756 för allmogen medgifna undantag från allmänna lagens stadgande i 6 §:n af 1 cap. Gifterm.-b:n; N:o 221, om förändring af K. förordn. den 22 April 182g, ang:de passhandlingar för fartyg, hvilka segla till utrikes ort. Ånyo föredrogs Cons!.Utsk:s den g och 23 dennes på bordet lagda mern. Wto 82, i anledn. af erhållen återremiss af Coust.Utsk:s mein. Hr von Hartmansdorff; A u g.:
Utrednings-afdelningens bufvudböcker upptagna balans af 71 R:dr 12 sk. 8 rst, hvarför Hallstiöm häftade, utgjorde en Utrednings-afdelningens fordran, densamma äfven sedermera ansetts böra i nämnde Afdelnings eller numera Intendents-Afdelningens räkenskaper balanseras; men att, enär upplyst blifvit, det Fortifikations-afdelningen jemväl uppdebiterat nämnde balansbelopp, och den betalning, som derå möjligen kunde komma att inflyta, borde till samma Afdelning ingå, föreskrift blifvit meddelad derom, att förenämnde Hallström påförde 71 R:dr 12 sk. 8 rst skulle i 1853 års balans-relation för Inlendents-afdelningen affbras, med anteckning, att samma belopp funnits i Fortifikations-afdelningen till redovisning upptaget, och som Bih. au B. St. Prat. 1863—64. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 29 Bäft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 201. sålunda rättelse egt rum i det af Revisorerne anmärkta förhållandet, torde Rikets Ständer låta dervid hero. § lellman Utskottet öfvergår till behandling af Revisorernes framställningar rörande de under Kongl. Krigs-kollegii inseende stående särskilda kassor och fonder, anser sig Utskottet böra anmäla, det Utskottet efter remiss från Borgare-Ståndet fått emottaga en, utaf Herr L. W. Henschen väckt motion, deruti förmäles, hurusom Rikets Sländers sednast församlade Revisorers tredje afdelning, vid granskningen af Krigs-kollegii räkenskaper, föreslagit, bland annat, följande yttrande: ”§ 11. Af räkenskaperna inhemtas, att vid en af Fortifikations-redogöraren vid Waxholms fästning den 31 Maj 1850 hållen auktion, hland andra effekter, försålts 288 LU gammalt jern, bestående af borrar, hackor, hamrar m. m. till ett pris af endast 8 sk. å 9 sk. 6 rst. per LU.
S. D. Lag-utskottets betänkande N:o 41, i anledning af väckt motion, angående bördes-skiilingars nedsättande i landt-ränterier, blef af ståndet bifallet. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne: l:o Banko-utskottets memorial N:o 41, i anledning af erhållen återremiss å memorialet N:o 31, med hemställan, att ett tillfälligt förskott måtte meddelas åt fonden för belåning af fast egendom; 2:o Lag-utskottets memorial N:o 38, i anledning af skedd återremiss af Utskottets betänkande N:o 20, öfver Kongl. Maj:ts nådiga proposition med förslag till förordning, angående handelsboks vitsord; 3:o Dito Dito, N:o 39, i anledning af återremiss utaf Utskottets betänkande N:o 28, öfver väckt motion om bestämmande af tid för vitesförbuds kungörande i kyrkorna; samt 4:o Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets utlåtande N:o 64, i anledning af återremiss utaf Utskottets betänkande N:o 28. Den 19 April. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Företog Ridderskapet och Adeln val af tvänne fullmäktige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor efter grefve Sparrej Gustaf Adolf j och herr Ehrenstam j Johan Fredrik', och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: Grefve Gustaf Lagerbjelke-, och Herr Protokolls Sekreteraren, advokat-fiskalen Carl Printzenchöld.
Jag anser dessa skäl vara tillräckligen talande för Utskottet alt vidhålla dess förra beslut, hvilket jag ock för min del tillstyrker. ” af Herr Kjellberg, som ansåg förslagen overkställbar och att således den nu af Utskottet gjorda framställningen vore öfverflödig. S T O C K H O L M TRYCKT HOS W. F PALMAN 1845., Förstärkta Stali-Utthottets Memorial, iV;o 32i. 1 N:o 321. Ank. till Exp.-Utsk. d. 19JMaj, kl. 11 f. m. Memorial, angående skedd omröstning i frågan om ett lån för uppbyggandet af ny kyrka i Christinehamn. < Öfver nedanstående, af samtelige Riks-Stånden gillade, Proposition, har Förstärkta Stats-U.tskottet denna dag anställt omröstning: Den som bifaller Stats-Utskottets hemställan, att de vid innevarande Riksdag gjorda framställningar, angående ett lån för uppbyggandet af en ny kyrka i Christinehamn, mätte förfalla, röstar Ja-, Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, för omförmälda kyrkobyggnad, beviljat Christinehamns Stadsoch Warnums Landsförsamlingar ett Låneunderstöd af 25,000 R:dr, att, emot 3 procents ränta och 2 procents årlig capital-afbetalning, af allmänna medel utgå, i mon af kyrkobyggnadens fortgång och sedan församlingarnes egna, härtill disponibla tillgångar först blifvit använda. Voteringen har utfallit med 36 Ja och 83 Nej, i följd hvaraf och som Nej vunnit, Rikets Ständer beslutat i enlighet med contrapropositionens lydelse; Hvilket Förstärkta Utats-Utskottet får anmäla. Stockholm den 19 Maj 1845. m till R. St. Aufe. till Exp.-Utsk. d. 19 Maj, kl. 11 f. m. Memorial, angående verkställd omröstning uti frågan om gratification åt Adjunden Ramström.
Realisationen måste framför allt upprätthållas, och detta först och främst genom reglering af Bankens sedel-utgifning (§ 106 a). Att verkställa indragning i Bankens vanliga lånegrenar, skulle försvårat möjligheten för gäldenärerne i Statslånefonden att fullgöra sina förbindelser och i allmänhet ökat förlägenheten och penningehristen. Banko-styrelsen har deremot gått till väga på ett, såsom mig synes, lindrigare och mindre tryckande, men likväl ändamålsenligt sätt. För att, utan hastig och våldsam inverkan på rörelsen, bereda tillgång till att på föreskrifven tid i sistlidue September månad inbetala första fjerdedelen af Statslånet, hafva Banko-fullmäktige låtit mot ränta i Hamburg innestå en silfverfond af 3,525,000 R:dr R:mt samt inköpt så många Statslåne-ohligationer, som den till utlåning obegagnade delen af Statslånefonden kunnat medgifva. Hvad i öfrigt till Reserv-fonden influtit har till stor del derstädes blifvit bibehållet. Om deremot Banko-styrelsen skulle hafva tillfredsställt alla Filialbanker med begärda försträckningar, så hade alla tillgångar i Reserv-fonden blifvit uttömda, Riksbankens magt att reglera sin sedelutgifning blifvit försvagad och mer och mer tillintetgjord, hvarigenom dess förmåga att upprätthålla sina sedlars värde råkat i en ännu större fara. Ty det är ovedersägligt, att alla dessa försträckningar till Filialbanker, de må utgå såsom lån eller kreditiv, alltid måste trycka på reella fonden hela den tid de innehafvas, enär dessa Bankers utelöpande eller utgifna assignationer på Riksbanken alltid äro lika användbara för silfver-uttagning, som Riksbankens egna sedlar. Efter min öfvertygelse hafva alltså Fullmäktige i Rikets Ständers Bank handlat i fullkomlig enlighet med sin forsta pligt (§ 106) och på det ändamålsenligaste sätt låtit sig vårda om Riksbankens säkerhet och det allmänna hästa, då de, under förhanden varande omständigheter, vägrat meddela Filialhanks-holagen de begärda försträckningarne.” Med Herr Doktor Sandberg har Herr Kyrkoherden Bergman sig förenat. Till llikets Höglofl.
Härmed har också Herr Anckarsvärd, August, hufvudsakligen förenat sig, och H. E. Herr Grefve De la Gardie, Jacob, och Herr Tham, Wollrath , har yttrat den önskan, att Utskottet måtte föreslå, det öfverenskommelser, der de icke Allm. Besv.- och Occ.-Utskottets Bet. N:o 1G8. i3 förut äro träffade, vid Pastoraters ledighet ovilkorligen må uppgöras, antingen de begäras af Församlingen eller ej. In om Hederv. Bonde-Ståndet har Riksdagsmannen Anders Danielsson j med hvilken flere af Ståndets Ledamöter instämt, ytterligare yrkat: att Staten borde öfvertaga Presterskapets, liksom andra Embetsmäns aflöning; att i detta afseende, oell för att småningom förbereda en dylik förändring, en undersökning om nuvarande inkomster vore så mycket mera behöflig, som Presterskapet , i Motionairens tanka, skulle vara illa belåtet dermed, att dessa, till grund för blifvande conventioner, beräknades efter Taxerings-längderna; alt den föreslagna reglering och jemkning af Pastoraten till ungefärlig likhet icke skulle möta något hinder af folkets förmodade tillgifvenhet för nuvarande Ecclesiastique-indelning; och slutligen att Utskottet skall hafva motsagt sig sjelft då det på ena sidan medgifvit! att en sådan reglering kunde på många ställen vara både billig och nyttig, men likväl ansett onödigt att undersöka möjligheten af hvad som troligtvis ej kan blifva verkligt, emedan (sorn orden lyda) hvad som är billigt och nyttigt äfven måste vara möjligt. \ i4 Allm. Besv.- och Oec.-Utskottets Bet. Utskottet bar tagit detta i öfvervägande, och hvad först angår HeFr Ribbings motion, hvari äfven Herr Thartij Wollrath, instämt, nemligen att Consistorium, vid inträffande ledighet, genast borde åstadkomma öfverenskommelser om Prest-rättigheterna, så har Utskottet redan i sitt förra Betänkande, pag. 33, antydt de svårigheter som dervid möta.
Här. är endast fråga att få visshet derom, att bankens Stiftare äga penningar och ej allenast jord. Så fort jag går ut ifrån någon annan förutsättning, så tror jag ej att det är möjligt att undvika misstag. Jag skulle för inin del alltför gerna, samtycka till Utsktns förslag att antaga 25 proc., men då två Stånd redan beslutat (ty det är blott två Stånd och ej lie såsom bär har blifvit sagdt, det 3tdje Ståndet har nemi. gått öfver Utsktns förslug och stadgat 4° proc.) då, säger jag, två Stånd redan beslutat antaga 33^ proc., så anser jag lämpligast Unde.it. Slm bifallit Utsktns förslag ; det vore endast BorgareSt., som beslutat förändring i mom. litt, a) och bestämt den deruti befintliga summan till 4°* Gr. Frölich: Delta förändrar saken helt och hållet. Hafva två Stånd bifallit 25 proc., så synes det vara skäl att förena sig med dem, I samma stund som man det gör, hilmar man likväl tillfälle till en skarp anmärka, emot hela denna banklag. Jag tror emedlertid, att det ej ligger 5oS Den 20 Februari f. rn. någon stone säkerhet i den ena siffran, än uti den andra. Finnes det någon visshet lili detta ämne, så beror den på att man följer den opinion, som kan hafva något skäl för sig, nemi. att det synes nödvändigt, att de sorn vilja stifta en bank åtminstone äga -i i contant af det belopp, hvarmed banken skall bildas. Flere talare hafva bär instämt i mitt yrkande af 3 >Jproc., och jag anser mig derföre ej befogad att frånträda den önskan jag framställt i detta fall. —• Hvad deremot beträffar frågan om insättande af orden ”Rikets mynt” i stället för ”reda penningar,” så skall jag gerna conformera mig med Frih. Cederström och Hr Lefren.
Lagerbjelke, Gust.: Då man här vidrört frågan, huruvida Privat-banks-lagen är af civileller ekonomisk lagstiftningsnatur, anhåller jag att få inför R. o. Ad. upläsa 4 och 6 §§:na af Lagen för R. St. Rank d. 1 Mars 1830. 6 §:n lyder som följer: ”Enskilde stånde det fritt att bolag inrätta till bankrörelses bedrifvande under iakttagande af hvad, genom K. Kungörelsen af den 14 Jan. 1824, redan angå:de enskilde Bank-inrättningar är stadgadt, eller framdeles af K. M. och R. St. stadgadt varder.” Genom denna af Konung och St:r gemensamt stiftade lag hafva således de båda Stats-makterna sins emellan öfverenskommit, att allt hvad som hädanefter komme alt lagstiftas i detta hänseende skulle ske gemensamt af Konung och Ständer. 4 §:ns innehåll är följande: ”Den summa af 4,400,000 R:dr, som R. St. vid denna riksdag till Banken anslagit såsom återstod af Rikets skuld för kostnaderna vid 1808 års krig, skall, utan beräkning af Bankens fasta egendom och inventarier, utgöra en Bankens behållning utöfver de förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, och användas endast till förstärkande af Bankens metalliska fond, sedan silfverutvexlingen börjat, så att möjligen inträffande kapilalförminskning under året åf vinsten ersättes.” Häraf torde R. o. Ad. finna, alt stadganderna i denna § äto sådana, att ehuru, enligt 72 §:n R. F., det beror af R. Sf. allena att förvalta / Riksbanken, och derom stifta stadgar och ordningar, det i denna §:n förekommande stadgande numera, till följd af Statsmakternas öfverenskommelse, är beroende af båda Statsmakternas beslut. Har man således funnit nödigt, alt uti Lagen för R. St:s Bank tillerkänna denna del af Riksbanks-lagstiftningen civil-lags natur, så måste man i och med detsamma medgifva, alt samma civillagsnatur tillkommer privatbankslagstiftningen, till följd af det i samma lag intagna stadgande.