Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfvenledes förekommer härvid den omständighet, att en del af de hit hörande ecklesiastika boställena äro anskaffade af kommunerna, hvadan tvifvelsmål kunde uppstå om Statens rätt att angående åtnjutandet af deras afkastning förordna. Beträffande vården af och uppsigten å ifrågavarande skogar gälla, enligt nuvarande lagstiftning, samma reglor, som ofvan blifvit anförda i fråga om öfriga här omförmälda publika hemmans skogar. Det är egentligen i afseende på rättigheten till afkastningen och föreskrifterna om hushållningssättet, som olikheter förekomma. Enligt 23 § i Kongl. Förordningen om skogarne i riket den 1 Augusti 1805, eger boställsinnehafvare, ehvad han är militär, civil eller prest, att nyttja den skog, som bostället tillhör, till husbehof, men ej till salu; men skulle boställen finnas, som hafva ansenlig skog, deraf kolning till afsalu förut skett, så får det fortfarande tillåtas, när skogens tillstånd och beskaffenhet det tål och medgifver, dock så att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, efter uti vederbörandes närvaro hållen undersökning af skogseller kronobetjente, utsätter och förordnar, huru stor kolning årligen till salu ske kan utan boställets skada. Genom Kongl. Förordningen angående prestgårdsbyggnader i Skåne den 5 Oktober 1839 är i öfverensstämmelse med Skogs-ordningen stadgadt, att prestgårds skog ej får nyttjas till afsalu eller annorledes, än till husbehof. Närmare föreskrifter, hvilka tillika innefatta en början till införande af ordnad hushållning med boställsskogarne, innehållas i Militie-boställs-ordningen den 23 Januari 1836.
Allmänna bevillningen för år 1862. Bilagan litt. F. vid » 5. Allmänna enkeoch pupillfonden, Civilstatens pensionsinrättnings, *» 93. Bilagan litt. O. vid » 93. Allmänna garnisonssjukhuset » 80—81. Allmänna hospitalsoch barnhusfonden » 166 - 168. Allmänna Institutet för döfstumma och blinda » 238—239. Allmänna magasinsärendena — » 20 -22. Allmänna vägoch vattenbyggnader » 98—100. Alnarps landtbruks-institut - » 134—135. Anordning å Biksgälds-verkets inkomster. Bilagan litt. F. vid » 5. Anordningar å extra utgift s-anslaget ... » 8. — å liufvit dtitlarnes besparingar » 8 9, 13. — å riksstats-anslagen. Bilagan litt. A. vid » 5. Antiqvitets-akademien » 161—162, 250. Arbetsfängelser » 114—121. Bilagan litt. Q. vid » 115. Ar frodén för Revisorernes biträden » 250—251. Arméen, värfvade och indelta, utgifter för » 56—72, 74—76. Bilagorna litt. H., I., K., L. och M. vid » 56, 61, 72. Se reservationerna å sid. 256-261. Arméens pensionskassa » 93—96. Bilagan litt. P. vid » 96. Arrendemedels fond, Drottningholms broars » 18. Ar tiller i-afdelning, Krigs-kol legii » 56—57. Bilagorna litt. H., I., K. och M. vid » 56, 61, 72. Se reservationen ä sid. 259. Artilleri-läroverket vid Marieberg » 57. Astronomiska Observatorium » 250. Se reservationen å sid. 266. Auktionsprovision : » 89.
Jag vågar påstå, att jag lika mycket som den värda talaren ömmar för den fattiga befolkningens väl. Genom min praktik såsom domare, genom min egenskap af jordbrukare ställd nära denna befolkning, bar jag, så mycket på mig ankommer, sökt befordra dess väl; men detta kan åstadkommas lika väl genom jordafsöndring som genom hemmansklyfning; ty dessa arbetare, för hvilka vi intressera oss och hvilka påyrka deras rätt att förvärfva en jordtorfva, kunna med lätthet vinna denna fördel, utan att hemmansklyfningen tillätes så vidsträckt som man här synes önska. Af detta skäl har lagstiftaren medgifvit afsöndring af jord. För dem som icke hafva, klart begrepp om jordafsöndring vill jag nu, såvidt i min förmåga står, göra detta tydligt. Med jordafsöndring förstås afsk i 1 jande af en liten jordlapp från ett hemman, icke en del i hemmanet, hvarigenom således den, som förvärfvat denna lilla lägenhet, icke undfår någon viss qvot i hemmanets ineller utägor eller i dess förmåner, utan endast en liten jordrymd af hemmanet, hvarvid, för att icke öfver måttan försvaga hemmanet, är stadgadt, att blott en tiondedel af hemmanets hela jordrymd får afsöndras. Innehafvaren af en sådan afsöndrad jordrymd deltager icke i hemmanets onera, men han måste årligen erlägga en afgäld till ägaren af stomhemmanet, beräknad efter dettas förmåga att utgöra sina onera till Staten. Denna afsöndring kan utsträckas ganska långt, ja, så långt som Utsk. tillstyrkt, om jag än medgifver att det är för mycket. Om man än anser, att •£- tunnland jord är en alltför vidsträckt afsöndring, bör man likväl söka bereda möjlighet för arbetaren att förvärfva en ringa jord, men jag kan alldeles icke inse nödvändigheten att bereda honom möjligheten att förvärfva sig en hemmansdel, hvarigenom hemmansklyfningen göres obegränsad. Alla de olägenheter, hvilka jag redan nämnt, skola deraf upkomma. Om jag således inskränker mig till hemmansklyfningen, ty om jordafsöndringen få vi tala då de efterföljande punkterna i Betänk.
Förordningar och Kungabrefven af den 15 Febr. 1757» 25 Junii 1745, i4 September 1762, 28 Julii 1766,4 November 1772, 18 October 1774 jemte 3i §. i 1739 års ManufactursPrivilegier bjuda detta och vittna om den tidens anda för allmänt väl, om den tidens åsigter af våra Flottors underhållande. Måtte vi i detta tidehvarf ej sakna samma vilja samma förmåga. Herr af Borneman, Johan Aron'. År i8no blef Flottornes Comtructionscorps reorganiserad och dess löningsstat ställd på samma fot och till samma belopp i graderna, som då redan för Fortification, eller Arméens IngenieurCorps, var stadfåstadt. Yid i8i5 års allmänna lönereglering för Flottornes Stater, blef denna af Kongl. Maj:t år 1800 för Constructionscorpsen beståmda parité med Ingenieurcorpsen, i så måtto förbisedd, att dess löneförhöjning vida nedsatfes, icke allenast under Arméens Ingenieurcorps, utan äfven under den som för Flottans Öfrige Militairecorpser anslogs, då, når man beräknar dessa sednares bi-prerogativer af Compagni inkomster och den förres utomordentligt trägna göromål. Af Staten ålagde pligter, Corpsens grundade behof, och dess känslighet mot orättvis behandling , påkallade underdåniga framstållanden till rättelse, och Konungen , rättvisande denna lilla Corps förtjenster, billigade dess klagan. Kongl. Brefvet af den i5 December 1818; uttrycker Kongl. Maj;ts Nådiga åsigt och vilja, att vid denna Riksdag förelägga Riksens HÖglofl. Ständer billigheten af Constructionscorpsens åter inställande i dess, mera af förhastande ån af skål, förlorade löneparité med Arméens Ingenieurcorps , men, som motionstiden med denr Dm 3 Martil. ira dag
Barnets så ofta omtalade böjelse att förstöra - den är försvunnen; nej, icke försvunnen, den ar omdanad till en böjelse att skapa, att bilda föremål efter fantasien eller verkligheten. Hand i hand med den inre utvecklingen går utbildandet till händighet, utbildandet af synsinnet, urskiljandet af formerna. Lusten att hjelpa till äfven med husliga sysslor vaxer med otänkbar hastighet hos barn som tidigt vänjas att använda sina krafter för sig och andra. Den husliga verksamheten erbjuder i sjelfva verket de rikaste tillfällen till karaktarsbildnirig, så val som till bibringande af nyttiga kunskaper. Huru mycket mer skulle icke döttrarna af alla samhällsklasser vara i stånd att uträtta, om de från barndomen blifvit uppfostrade till sådan verksamhet och till att stärka sina fysiska krafter genom att bruka desamma. Den hyper-subjektiva tillvaro, åt hvilken s a många qvinnor blott alltför gerna öfverlemna sig, den förvekligande erotiken, de gagnlösa drömmerierna äro idel orsaker till sjuklighet och nervositet. Sunda vanor, ett friskt kanslolif samt ett förnuftigt, ändamålsenligt arbete för andra, se der hvad våra svenska flickor behöfva. Ville man dertill låta den öfverskjutande, oförbrukade kraften hos familjernas döttrar användas till allmänt gagn, nar den ej af deras egen familj behöfver tagas i anspråk; ville och finge förmögna och bildade familjers döttrar ändtligen träda fram ur sin passivitet, gent emot tidens frågor, som krafva en lösning, så vore dermed för dem sjelfva och det allmänna mycket vunnet. De blefve härigenom i tillfälle att erfara och ådagalägga i hvad mon afven de kunna medverka till främjandet. af menskliga och nationela intressen. Denna fraga, till hvars utredning vi skola återkomma, har har vidrörts endast för att visa hvilka omfattande uppgifter för den mognade qvinnan, som kunna grundläggas genom, Mors småskola^ om den ratt handhafves. Att den bör hafva ett lika godt och verksamt inflytande på både gossar och flickor. främst genom att vid makt hålla och stärka det naturliga förtroendet mellan mor och barn, säger sig sjelft. Härmed vilja vi dock ingalunda påstå, att ofvan framstalda.
Grefwe »örn af Lansin. Full,!, Llass ». p-?lsmk. l.. 8. 73- Le^onsieät. ». 8. 85 Full!» 78- Grefwe »arä. tSUlliU. Llaes kleming. 81. Grefwe Lark. sullm. Liss »örn. ». 8. 98 Sine air. Fullm. kreäric Montgommcrie ». 8. §9. Orlo k. IIOil. von I.anrlngsliausen> 112. 8. I. Lust. Oxenstjerna. 1.. 8. II. Sixten Sparre. 16. Lnut l^urck. l5. I.. 8. Ly. Larl Lanäs. Zg. Larl »sionliufvuä. L. 8. ». 5. 69. Lronl^elm as »aklinge, FUlllU. Fri!). Lias tOirck. L. 8. 71. Lkeblaä. Fullm. Lust. lv. »amilton, p. s. 75- i-agorkörg. Fullm. ä- il. kleelvooä. 1.. 8. 80. von Ouken. Fullm. p. L Lcrsmcäen. L. 8. 8Z. 0. O Lronscsät. 1.. 8 lobert Magnns von posen. L. 8. Slrölntslt. ». 8. ic>8- L. Ruulk. 109 L. O. 'Lanke». 8. ». 8. Otto IKott» l.. 8. Z. L. LxLenstjsrna, L. 8. 17. Losenlians, l.. 8. Zl. Den Zo Maj. ZI. c. L. ^eckrmeistsr. Z/. Dlksx-rre. I.. 5. Full»,. L. ^ ^nkercrone. ll. 8. eo 5. Libbing. 41. O. D. Vrenxei. 49.
Men den hade smugit sig pä henne, och den blef kvar. Två taflor kunna icke med fördel rymmas i samma ram, och när hon ej ville mista nå- gondera, skaffade hon den sista bilden en ny ram och en särskild bakgrund. Och så kunde hon taga bägge med sig, då hon i morgon for ned till hafvet och vidare till sitt hem i södra Sverige. Länge satt hon kvar på samma plats i fönstret och lyssnade till de allt fjärmare rösterna från ungdomsskaran, som följt henne ned och nu hunnit långt öfver backen och ned på andra sidan. Och när tonerna från den sista serenaden förklingat i natten, vände hon sig ännu en gång mot elfven och fjället, innan hon stängde sitt fönster, och sade denna storslagna natur sitt sista, farväl — och långt efteråt i drömmen tyckte hon sig höra de skilda stämmorna därute smälta tillsammans i djupa, mäktiga ackord. §d \ ms literära pristäfling. Redan den 15 juni utgick som kändt inlemningstiden för de skrifter, som täfla inom fjärde och femte grupperna enligt vårt tillkännagifna program. I n o m grupp 4: den bästa uppsats om 3 ä 5 spalters utrymme i något ämne rörande kvinnan eller hemmet hade inom den utsatta tiden 23 skrifter ingått. I n o m grupp 5: den bästa skiss eller berättelse om 3 ä 5 spalter täfla 56 skrifter. Priset inom hvardera af dessa grupper utgör 100 kronor. Den 1 dennes ntlöpte inlemningsterminen for de tre första grupperna. Inom grupp 1: den bästa roman eller novell om minst femton oktavark vanligt romanformat (pris 1000 kronor) deltaga 8 täf lande. Grupp 2: den bästa novell om ungefär fyrtio Idunsspalter (pris 500 kr.) räknar 22 täflande, och till grupp 3: den bästa utredning af frågan: » Huru skall kvinnan bäst kunna bidraga till höjjande af familjens ekonomi? » (pris 300 kronor) ha 21 täflingsskrifter ingått. Sammanlagda antalet täflande inom samtliga grupper utgör alltså 130. Härvid gäller, att en hel del insända skrifter utesluter sig själf genom att ej ens tillnärmelsevis motsvara de fastställda måtten.
IX. R. 206. A. 352. X. E. 4. Pass åt personer af arbetsclassen, om förändring i Författningarne angående. IX. B. 206. Å. 353. XVIII. Passevolancen, Mötes-, om upphörande af, samt anslag af allmänna medel till Indelta Annexens Vapenöfningar. II. 199. III. R. 226. Passevolance-Cassan, nya, samt Arme'ens TrossPassevoIanceCassa, att deras obehöfliga fonder måtte få insättas på LåneBankens upplåningsräkning för HandelsDisconterna. XVI. R. 228. XVIII. B. 277. XIX. A. 48. E. 2i5. Permittering af manskap från de Värfvade Regementerne, om iakttagande af vissa föreskrifter vid. V. B. 3g. A. 128. E. 226. Tiper, Hans Ex. Gr. Carl Claes, yttrande. XXII. i37. Piper, Grefve Carl Fredrik, yttrande. lil. 124. Piper, Grefve Erik Carl, yttrande. XXI. io5. ( i55 ) Piteå stad, om eftergift af ett Dana-arf till förmån för. I. 115. Planpenningarne, angående grunden för beräkningen af. XIII. B. 126. A. 185. Pliktbössans öppnande och deri varande medels användande. XXII. 3o4. Poignant, Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman, anmäles hafva aflidit. XIII. 98. Poignant, Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman, om understöd för dess omyndiga söner. XVI. B, 140. Polis-författningar, om öfverseende af städernes. V. B. 334. VI. A. 62. Polis-kammaren i Stockholm, om dispositionen af de der ådömde vitesoch ensaksböter. VI. Pontin, Förste LifMedicus af, om hans bibehållande vid ett Pensions-anslag.
lån 375,000 — ) 375,000 ' kreditiv 68,500 — 119,000 — \ 187,500 ! — i d:o i Wisby, kreditiv 135,500 — 89,500 — 225,000 d:o i Orebro lån: lån 260,000 — ■ ) 260,000 kreditiv 115,800 — 14,200 — S 130,000 : — d:o i Östersund: lån 200,000 i 200,000 ;— kreditiv 59,930 — 40,070 — \ 100,000 S:gr 6,019,206 23 2,547,193 77 8,566,400 Kongl. Kommers-kollegium, kreditiv 1,766,017 64 483,982 36 2,250,000 — Jernkontox-et, kreditiv 831,950 — 68,050 — 900,000 — Diskont-kontoret: diskontering af vexlar 2,238,247 23 i lån på löpande förskrifning 4,499,911 79 d:o på vågförda effekter
St:r må finna nödigt, alt enahanda åtgärd, i afseende på den nu varande Allmänna IndragningsStaten för år 1828 af Utskottet vidtages; hvarvid likväl Utskottet tillika anser sig böra upplysa, att kostnaden för samma tryckning, i anseende till den vidlyftiga omfattningen af berörde Stat icke torde komma att understiga det belopp af 790 R:dr B:co, hvartill den sista gången uppgick, och med afseende hvarå Utskottet för sin del tror nyttan af ifrågavarande tryckning icke motsvara de derföre erforderliga utgifter. Utlåtande, angående Anslag af Medel, till fullbordande af de i Hufvudstaden anlagdc Correctionslnrättningar. (U.-A.) Till R. St:r har K. M:t aflåtit följande af Samtelige Respective RiksStånden till Utskottet remitterade Nåd. Proposition af den 26 sisth November. (Se i:sta Samlingen af Bih. N:o a3.) Ehuru R, II. St;r, uti Styrelsens öfver Fängelscrne och Arbctslnrättningarne i Riket vid Högstberörde Nåd. Proposition bilagde underd. Skrifvelse af d. 17 Nov. sisth år, finna en i både moraliskt och oeconomiskt hänseende vät grundad framställning af Correctionsväsendet i hela dess omfattning; har dock Utskottet, egenteligen med ledning deraf ansett sig böra sammanfalla de hufvudsakliga upplysningar, hvilka kunna tjena lill Betänkan den. 381 grund för bedömandet af det dermed åsyftade för menskiigheten gagneliga ändamål. Behofvet af Allmänna Arbetsanstalters inrättande till beredande af en mildare och lämpligare utväg att förvara och behandla straffade förbrytare eller vanartige personer, än att öfverlemna dem ut det overksamma’ och i alla afseenden skadeliga fängelselifvet, hade redan år i8o4 föranledt till stiftande af sådar.e Inrättningar i Carlskrona och på Sveaborg. —•
Twänne andra Sjö-Ofticerare, som borde hafwa sate i den nya VirecHon, kunde icke blifwa sör Inrättningen nyttigare, än de, som aro Ledamöter i Förwalmingen, och utan tilökadt .arfwode mäste deltaga i desse"öfwerläggningar. Ofwer-OireÄeuien för Lots-Werket är! detzutom sjelfffrifwen Medlem i denna förwallning, och lär förmodligen aldrig tilläta, at de medel dragas til främmande ändamäl, som för uprätthailandet af den Inrättning, som är honom anförtrodd, äro bestämde. I anledning af de ffäl, jag nu haft äran anföra, fär jag til Högwälborne Herr Grefwens och Landtmarffalkens samt Högloft. Nidderffapets och Adelns uplysta granskning underställa, om icke alla de medel, Högloft. Statsoch Oeeonomie. Utskotten til Lots-Werkets förbättrande - Den rz Mars. 961 rande föreslagit, matte winna bifall, utom xrojectet til den särskilda vireckion, den jag för min del icke kan anse för Inrättningen gagnelig. Herr 8cll ii iterera Nt2, hollan kjerman, hade inlemnat följande anförande til 1'rotocollst, som uplästes: Wid Statssamt Allmänna Besvärsoch v^conomis Utskottens gemensamma yttrande, angående Lorsoch Bak-Inrättningen, torde det tillatas mig göra nagra erindringar. Uti z:dje kunLen omtalas, at styrelsen öfwer denna Inrättning borde anförtros at fädane i ätstillige ämnen kunnoge män, hwilka Long!. Majt kunde i Mader utse och förordna, äfwensom Ldeken för Sjömätnings-Lorp86n borde blifwa ständig (Ordförande uti denna
Sadant war sörhällandet, dä wid förledit ärs början Rikets Södra, Westra och Ostra gränsor syntes wara i fara för fientelige anfall, och Direc» tionerne wid ofwanberörde werk, hwar ester annan, strifteligen anmälte, det, af uppkommen allmän farhäga hos Innehafware af Conloirens utelöpande Obligationer, fa betydeliga summor, af de emot g Procent insatte medlen, blifwit pä en gäng och med sadan skyndsamhet äterfordrade, att deras inbetalning icke, utan särskildt biträde af RiksDiscontWerket, med Contoirens ägande Casia - tillgängar och Asiignations-fond i Banquen kunde bestridas. Ibland ordsakerne till denna de särskildta Dis» contContoirens irakade swära belägenhet lärer ofelbart och hufwudsakeligen böra räknas Kgl. Maj:ts dem, oaktadt BancoFullmagtiges deremot gjorde underdåniga föreställningar, kemnade tillstånd, att, till Discvntrörelsens oafbrutna underhällande, upptaga län emot löpande Obligationer pä mindre summor än Loo Riksdaler; samt äfwen till någon del, den beqwämlighet allmänheten uti föregående lugnare tider redan erhållit, akt, oagtadt DiscontObligationernes lydelse pä i a 2 mänaders uppsägning', wid anfor» dran för dem undfå betalning. Den 7 November. 4rs Wid de uti detta ämne förefallne öfwerläggningar, kunde BancoFullmägtige icke undgå att inse, huruledes, i händelse
Stms egen skrifvelse, uti hvilken, enligt motionärens med, citationstecken bestyrkta uppgift, tydligen skall af R. St:r yttras att krigsskolan icke borde »vara en läroanstalt för sådana humanistiska läroämnen, hvaruti undervisning meddelas i de allmänna läroverken, och rättast der inhemtas. Det är mig pinsamt, helst i motionärens frånvaro, att behöfva göra erinringar vid hans citation, men jag kan dock icke undgå att göra tvenne. Först och främst är nemligen citationen hemtad från orätt ställe, och för det andra är den, hvad värre är, icke exakt. När man citerar R. Stms skrifvelse, för att derur framdraga föremålet lör dessas yrkande, så är det icke från ingressen, utan från den slutliga sammanfattningen, som man bör hemta denna citation. Men detta rätta ställe, hvilket jag redan förut haft äran anföra, passade icke i stycke för motionären, utan från ingressen har han i dess ställe lösryckt en citation, som bättre lämpade sig för hans ändamål; men icke nog med att sålunda, under sken af att citera R. Stms beslut, hemta citationen från ett ställe, der man icke har att söka beslutet, — motionären behöfde ytterligare, för vinnande af sitt ändamål, äfven kringskära ordalydelsen af den mening, han valde. Motionären påstår, och bekräfTar med citationstecken sitt påstående, det R. St:r yttrat, »att krigsskolan icke borde vara en läroanstalt för sådana humanistiska läroämnen, hvaruti undervisning meddelas i de allmänna läroverken.» Nu heter det emellertid aldeles icke så, utan på följ:de sätt: »Och då med detta ändamål (att Krigsakademien borde blifva en rnilitär-tillämpningsskola) icke öfverensstämde att krigsskolan till en del förblefve en läroanstalt nästan endast för sådana humanistiska ämnen, hvaruti undervisning meddelas i de allmänna elementar-läroverken». Hvarföre hafva nu de små orden »till en del» och »nästan» icke fått följa med i motionärens citation. Det kan synas ovänligt att härtill vilja söka annat skäl än en ofrivillig uraktlåtenhet, men om så är, så kom åtminstone uteslutningen motionärens ändamål väl till pass.
Behofvet af landtmanna-produkter kan merendels fyllas på de vanliga torgdagarne 2:ne gånger i veckan; hvarförutan varulrafiken med de många Storsjön angränsande socknarne sommartiden bedrifves med ett mindre ångfartyg. Den härstädes för Länet och Staden år 1847 organiserade Sparbank, hvars Reglemente under den 20 Juni 1851 erhållit nådig fastställelse, har vunnit ett allmänt och odeladt förtroende samt redan fåll en utsträckning, större än man vågat förvänta. — Vid 1850 års slut utgjorde hela insättnings-summan 12,246 R:dr 22 sk., fördelad på 517 delägare; men enligt afgifven och godkänd redogörelse för år 1855 uppgick den, vid samma års utgång, till 102,891 R:dr 1 sk., fördelad på 1,106 delägare. Å härvarande lazarett och kurhus vårdas årligen 80 å 100 sjuke. Östersund å Landskansliet den 27 Juni 1856. JAC. AXEL DAHLSTRÖM. Carl II. Ekberg. J. V. Rissler. TABELL för Landet Inom Jemtlands Län, hörande till Berättelsen för åren 1851, 1853, 1853, 1854 och 1855. Hemmantal. Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet är Underhållna Kreatur. # /> # * IS f* i * » ib j < O a iu rujiei. O c/y TD i UppskattBevillning, samt afgift för tillverk ning, utskänkning och utminutering af Bränvin. Ständiga Räntor, samt Hammarskatt och Kopparränta. Klereci-Statens underhåll. i O: —s g X 3 2. 2 Sö tn ca a DS ~ö o w W ca SÖ as "d o X as: o <3 3 CM :r esj crs Cl ra ningsvärde. Efter 2:dra Artikeln Jordeboksocb Hemmantals-ränta samt Stubböres-afgift. Kostnad för Diverse utgifter, onera och allmänna besvär.
Bifall till Stats Utstorkels betänkande rörande Riksgälds Contoiret och älMige asstrifnLngar ulf desi räkenffarer. Godklnnande af Banco-Utjkottets »klätande, rörande Bancowerkets närwarande tillstånd. Godkännande af Stats-vtstollets betänkande, rörande mantalspenningars erläggande i kohl uti stora Kopparbergs län, med underdånig önskan, att Kongl. Maj:t nädigst täckes läka befordra den af Utskottet föresiagne undersökning till skyndsam werkståtlighet. Bifall till StakS-Utjkottets betqnkanden,angående i:o inrättande af ett Invalidhus; 2:0 revisionen af allmänna medlen sedan r8oo ärs Riksdag, och z:o exspectance löner och accords ersättningar för Pommerske Officerarne. Godkännande af Lagsamt allmänna Befwärsvch Oeconomiä-l^tskvttens y rrande, rörande förmedlade hemmans deltagande i kyrkors och prestegärdtz byggande samt prestewal. Bifall till allmänna Beswärsoch Oeconomi» Den i? JuMzor miä-lltssortets utlåtande rörande rccognitioNs stogarne med tillägg af underdånig anhällan hos Kongs. Maj:t om styndsam werkställighet af hwad rörande recognitionZstogarncs anwändande blifwit förordnak. Bifall till Lag-Mstotkels memorialer, angående ,:o Commerce-Rådet Lanteslons mono» om penningebökers förhöjande; 2:0 Kristers Danis!- sons frän Elfsborgs län motion, rörande boupteknrngars ingifwande och granskning wid domstolen; och z:o Commerce-Rädet Lanteslons memorial angäende föroanining as jord m. m.