Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det måste jag likväl medgifva, att äfven enligt mitt omdöme Landshöfdinge-embetet kunnat och bort förut inhämta målsägarens tanke huruvida lian ville återlösa det stulna, för att såmedelst komma i tillfälle alt genom den stulna sakens företeende vid domstolen underlätta bevisningen, hvilken thy förutan i dylikt mål med föga framgång kunde bringas till fullständighet. Med dessa åsigter har jag funnit mig icke vora pligtig fullfölja någon underdånig klagan i saken hos Kongl. Majit; så mycket mindre som af ett annat i denna berättelse omnämndt mål kan inhämtas, att den enskilde målsägaren icke är förvägradt att sjelf anföra underdåniga besvär öfver Hofrätts Utslag i fiskalisk aktion. Detta lärer dock icke hafva skett uli förevarande mål. Uti Justitie-Ombudsmannens Embetsberättelse för år 1854 (sid. 47—57) och vidare i Berättelsen till Riksdagen är 1856 (sid. 77—79) omnämnes fullständigt ett åtal emot Consistorium Åcademicum i Land, angående denna myndighets den ät December l85ä meddelade utslag, hvarigenom studeranden, Phil. Mag. Nils Rudolph Munck af Rosenschöld blifvit från Universitetet i nämnde stad för alltid relegerad. m Uti detta mål Ur nu Kongl. Maj:ts nådiga Utslag under den 18 Januari innevarande år meddeladt. Då denna fråga angår rätta tydningen och förståndet af gällande Tryckfrihetsförordning, i ett af dess vigtigaste stadganden, har jag ansett lämpligt att till närmare utveckling och förklarande af Kongl. Maj:ts förrbemälda nådiga Utslag i minnet återkalla frågans hufvudpunkter och att genom några erinringar dervid, dels söka utreda tvistigheternas art och betydelse, dels ock, fastän det nu afgjorda åtalet icke varit af mig förordnadt, i dagen lägga äfven mina åsigter i ämnet; helst som det åligger Justitie-Ombudsmannen, enligt Instruktionens uttryckliga föieskrift, att med synnerlig uppmärksamhet och nit iakttaga hvad Rikets Ständer till skyddande af tryckfriheten stadgat.
Professorn vid Lunds universitet Johan Habiten måtte erhålla det honom vid sistförflutna riksdag på indragnings-staten tillagda, emot adjunktslön svarande, belopp af 1,170 ll:dr, förhöjdt till 2,000 R:dr; såsom skäl hvarför motionären, jemte hemtadt stöd från Kongl. Maj:ts vid inne varande riksdag väckta förslag, att Akademie-adjunkternes löner skulle höjas till sistnämnda belopp, anfört, att Professoren Rabbén uppnått en ålder af 75 år, omkring 40 år varit Akademisk lärare samt derunder en längre tid nästan lönlös eller mot en ganska knapp vedergällning förestått särskilda professioner inom den medicinska fakulteten, äfvensom utgifvit nyttiga skrifter i landthushållning samt i denna vigtiga näringsgren äfven gagnat medelst praktisk undervisning. Om ock den ökade lefnads-kostnadeu föranledt löne-förhöjningar för de fleste i tjenst varande embetsoch tjenstemän, samt deribland Universitets-adjunkterne, anser dock Utskottet Staten icke böra på grund deraf besluta några förändringar i de pensioner, som vid afskedstagandet blifvit beviljade de redan ur Statens tjenst afgångna och på allmänna indragnings-staten öfverflyttade embetsoch tjenstemän, hvarföre Utskottet får afstyrka bifall å förevarande motion 75:o. För att bereda Adjunkten vid Lunds universitet, förre e. o Professorn Abraham Cronholm tillfälle att egna sin arbetskraft uteslutande ät forskningen rörande de delar af fäderneslandets historia, som endast ofullständigt voro kända och således påkallade en mera speciel utredning, beslutade Rikets Ständer vid sednast förflutna riksdag, med bifall till Kongl. Maj:ts derom gjorda nådiga proposition, att Cronholm finge på allmänna indragnings-staten uppföras till det belopp, hvartill den adjunktslön, han då innehade, uppgick, eller 1,170 R:dr R:mt. Då emellertid Umversitetsadjunkternes löne-vilkor numera voro otillräckliga, och Kongl. Majit derföre föreslagit dessa löners ökande till 2,00.0 Ii:
Kronprinsens förmälning och verkstälda utländska resa, med hvilket i ett sammanhang upplästes Hedervärde BondeStåndets nu ankomne ProtocollsUtdrag för den 6:te innevarande Månad, rörande de i Memorialet omförmälda ämnen; fann PresteStåndet, som ej kunde frångå sitt redan i desta mål fattade beslut, för godt att återremitera be - Prat. TJidv d. ti Aug, i8aj. 691 tänkandet, med tillkännagivande, det Preste Ståndet ej anser den afgjorda frågan, om Saltpeter fondens användande, kunna ega inflytande på Allmänna Bevilningens reparation. S. D. Återremitterades på grund af dervid gjorda Anmärkningar: Statssamts Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens Utlåtande: N:o 375, Om förändrad Reglering af Hospitals-Inrättningen i Riket. S. D. Föredrogos å nyo och biföllcs nedannämde Utskotts Betänkanden. Statsoch Ekonomiutskottens N:o 357, Om Westeroch Norrbotten» Läns san.manslående till ett Län. LagUtskottets: N:o 137, Angående åtskillige föreslagn* Lagförändringar. 692 Fröt. Vt dr, d. 11 Au g. 1823.' EkofiomiUtskottets N:o 156, Om inköp, för Statens räkning, af Herr CancrlliRådet m. m. Schoerbings ar« bete, angående Skogshushållningen.
September samt den iz dennes meddelade Utlätande, allt i anledning af Kongl. Majus till Riksens Ständer den z September, i Räder gjord» Propo sition, Den 16 October. zoZ sition, angäende förwaltningen af Kungs, och Kungs-Labugärdarne, förenade sig Ständet all> mänt derom, att som Ständet förblefwe wid sikt under förra Riksdagen fattade beslut om »esie Krono-Egendomars försäljnrng, ägde hos Ständet för närwarande ej nägon öfwetlägg»nng. än mindre nägot besiut, om deN förestag. ne förwaltmngen rum, Oc snprL. ^x sirotocollo Lsbi-isl OämLnn. Utdrag af Protocollet, hället hoS Bonde Srändet wid Urtima Riksdagen i Arebro den »6 Oktober 1810. S. D. (^tats. Utskottets Memorial af den 29 sistledne September, innehällande desi Utlätande öfwer Kongl. Majus Allmänna Rädiga Proposition till Riksens Ständer af den 26 nästförutgäende Iulii, angäende Stats. WerketS tillständ och behof, blef, i hwad derutinnan fanns hemsiälldt, att den wid sista Riksdag gjorda Stats. Reglering och Finance.plan mätte utan förändring bekräftas, pä derom nu gjord serskild Proposition, bifallit. >Ur ruprs. Lx ?sotocollo Lsbiiel Oclmrnm Bihang, lil. B. Ut - Zv6 Den 16 October. Utdrag af Protokollet, hältet i Riksens Högloflige Ständers Allmänna Be« swärSoch Oeconomie. Utskott, den ,6 October »8»o. S. D. Upplöstes ett ifrän det Wällofl.
Ropades ja. Slutligen föredrogos och biföllos LagUtsk:s d. 12 dennes e. na. på bordet lagde betänkin: N:o 90, i anledn. af väckt motion om förmånsrätt till betalning i concurs för fordran, grundad på vexel, invisning eller skuldebref till ordres; och N:o 91, i anledn. af väckt motion om förmånsrätt för förskott, lemnadt på varor, som blifvit lill försäljning emotlagne. H. R. o. Ad. åtskildes kl. 2 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Måndagen den 17 Mars 1845. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 7 prot.utdr. för denna dag f. m. Öppnades Hrr Electorers listor vid val af en ledamot i Stats-, 2:ne ledamöter i Banco-, och en ledamot i Ridd.Utsk., och befunnos hafva blifvit utsedde i Stats-Utskottet: efter N:o 1917. Hr Berg von Linde, Johan Albrecht, N:o 1960.A. Hr Montgommerie, Fullm. Gr. Sparre, Erik; Banco - Den 17 Mars e. m. 425 Banco-Utskottet: efter Nio 189. Frih. Funck, Fullm. Hr Nordenanckar, Fredrik Willielm, och N:o 1226. Hr Gripenstedt, Johan August, N:o 213. Frih. Armfelt, Fullm. Hr Bogeman, Johan Ludvig, samt N:o 2082.A. Hr Mannerskantz, Carl Axel; Riddar hus-Utskottet: efter N:o 1917. Ifr Berg von Linde, Johan Albrecht, N:o 1381. Hr von Porat, Fullm. Hr Brakel, Mauritz Gustaf. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskis d. 15 dennes på bordet lagda utlåt.
Detta hindrar mig likväl icke, utan tvertom, jag upmanas deraf ytterligare att taga den K. Skrifvelsen i försvar mot några af de anmärkn:r, hvilka här blifvit framställda och som enl. mitt förmenande hvila på ett missförstånd om densamma. Flere talare hafva nemi. i allmänhet, och en talare, hvars yttrande blifvit upläst, mera specielt uttalat den åsigt, att den K. Skrifvelsen skulle innebära ett absolut och oböjligt fasthållande vid den strängaste proliibitiva grundsats i tull-lagstiftningen. Såsom jag nämnt, tror jag, att delta är ett missförstånd, och att den K. Skrifvelsen i stället bör betraktas såsom ett, visserligen med stor försigtighet taget, men dock till sin riktning icke tvetydigt steg, hvars ögonmärke tydligen är att småningom närma sig den nyare handelspolitik, som allt mera gjort och gör sig gällande i andra länder. Såsom stöd för detta påstående ber jag att få påminna, icke allenast om de föreslagne nedsättningarna i åtskilliga rätt väsendtliga artiklar utan äfven om den klausul, som i den K. Proposm förekommer, och hvarigenom K. M. upmanar 11. St. att å de artiklar, hvilka till införsel nu äro förbudne, bestämma tullsatser på det att, derest, till följd af traktater med andra länder eller eljest omständigheterna så skulle fordra, K. M. må vara oförhindrad att göra de eftergifter i förbuds-systemet som med det allmänna bästa kunna vara öfverenstämmande. Detta är ett högst vigtigt moment af den K. Skrifvelsen, hvilket synes mig förtjent af ben 11 Januari. 129 af vida mer upmärksamhet än som hittills blifvit deråt lemnadt. Det är för öfrigt alltid lättare att upställa, och framför allt i en discussion tacksammare att försvara en allmän, eller s. k. ren grundsats än att jemka mellan förhanden varande förhållanden och rätta en lagstiftning efter tidens och omständigheternas kraf.
Ständers Siats-Utskott kunde öfwerlämnas, att med Friherre tter - Den i6 Gctobek. 4207 kermelin härom gä i afhandling. Skulle härigenom hans Charle-Samlingar, Kopparplätar och alla Inftrumenter enligt hans afgifnc förteckning till Kongl. Landtmäteri - Contoiret öfverlämnäs, bör Csntoircks första äliggande wara, att besörja utgifniagen af Charror öfwer Calmars, samt Christianstads och Malmöhus Läner, hwarigenvm alla Rikets Provincer blef, we Geografiste kände och Swensta Atlas fullkomnad. De Penningar sorn genom beha Chartvrs.försäljning framdeles inflyta, bora af Landtmäteri - Con, toirct redowisas och aflämnas i afbetalning pä inköpssumman, som sälcdcs efter hand kunde minstas. Detta allt hfwcrlämNas till Herr GrcfwenS och Landt - Marskalkers samt Högloft. Ridderstapct och Adelns pröfning och godtfinnande, och torde de-öfrige Respective Ständcn häraf äfwcn lämnas del. Förteckning nppä de Graverade Geografiste Charle - Plätar öfwer Swerige; de ritade Eeografistc Chartor öfwer Rikets Landsorter; och ve Geografiste JiistruMcnkrr, hwilkr undertecknad mot en köpesumma af Femton Tusende Riksdaler Damm,'- erbjuder sig, att till Kongl. Landtmäteri-Contoirei aflemna: Ilo Graverade Charle - Wä-tar-med TikLelblad. I. General Tittulbsad för i:ste Delenmed stzrteAnirrg. pä Chatior till ve Ane första afdelnivgar. L. Litmlbigd för första afdeln. Ve Norra Landsorter metz vignetke. z. Sweriges: Genera! - Charla, > . ^ 4. 4208 O Den '16 October. 4.
Uppl. o. godk. hos Ridd, och Adeln d. 1 Fehr, t83o, Preste-Ståndet d, 3 Borgare-Ståndet d. 5 Bonde-Ståndet d. 5 Rikets Ständers lind. Skrifvelse angående tillåtelse för Städernes Allmänna Brandstods-Bolag och Föreningar samt Beklädnads-Directionerne att_, emot ränta } insätta sina cpntantd >■ medel i Rikets Ständers Bank. S. A. K. Uppå åtskilliga hos R.St. gjorda framställningar om tillåtelse för Städernes Allmänna Brandstods-Bolag, för Skånska Brandförsäkrings-InTättningen, för båda Brandstods-Föreningarne i Götheborg och för Beklädnads-Directionerne, att Exp. Utsi. Förslag till urid. Skrifu, N:o 34b 34 b 11 emot ränta insätta sina contanta medel i Rikets Ständers Bank, hafva R. St. bifallit, att nämnde Bolag, Föreningar och Directioner må tillåtas att, emot erhållande af 3 procents ränta, insätta i Banken penningar, för att användas lill Discont-fondernas förstärkning, och det under följande vilkor och förbehåll, nemligen: att insättningarne ske på så kallad Afskrifningsräkuing, och, i följd deraf, Insättnings-Bevisen eller Attesterna ställas endast till del insaltande Verket, men icke till Ordres; att uppsägningstiden må blifva i allmänhet 6 månader; dock att på 2:ne månaders uppsägning tillätes innestå, för Allmänna Brandstod* Bolaget, högst 100,000 Rdr, snut, för Skånska och Göthcborgska Brandförsäkrings-Inrättniugarue hvardera, högst 20,000 Rdr; och alt Banco-Fullinägtige må vara förbehållet, derest de, af vigtiga skäl, skulle så för Banken nödigt finna, att kunna inskränka eiler ock helt och hållet inställa denna slags upplåning. Detta hafva R. St. skolat hos E. K. M. i underdånighet tillkännagifva^ och framhärda etc. Uppl. o, godk. hos Ridd. och Adeln d. 1 Febr. i83o.
33 plan förmenas lämpligen kunna användas, såsom till Qvarnar, Spikhamrar, öfverskäreri och SpinnMachiner, Stampverk m. m. Och bär Herr G. Montgommeri erinrat emot Herr Ekenstams Förslag, att de personer, som voro för skuld bysatte ej matte komma, att vid Transportinrättningen användas, Herr af Ekenstams förberörde Memorial, med de deraf föranledde jrttranden, hafva ensamt blifvit till Lagutskottet remitterade, men sedan Lagutskottet ansett frågan af den beskaffenhet , att den borde i förening med Allmänna Besvärs* och EkonomiUtskottet behandlas, har densamma hos Utskotten till öfvervägande förekommit, som förenat sig uti följande yttrande: Utskotten, som funnit, att en förbättrad fångvård lunge varit af behofvet påkallad, hvarföre den äfven utgjort ett föremål för Kongl. Maj:ts flerfalöiga Nådiga omsorger, hafva alltför väl insett vigten af en lämplig sysselsättning fÖrfångarne, såsom verkande ej mindre på deras moraliska förbättring, än på deras helsotillstånd, men med denna åsigt af ämnet tro Utskotten likväl, att den största sorgfällighet borde iakttagas, att det åsyftade ändamålet icke förfelades eller motarbetades genom användande af mindre lämplige medel, hvarvid Statens oeconOmiska fördelar eller Tredje Bandets sednare Af deln. i 34 lagUtskottets Retdnhandtn. besparingar icke i första rummet fingo nfses, utan möjligheten att genom väl afpassade anstalter återgifva åt Samhället nyttiga medlemmar, i stället för betungande och skadlige, samt i öfrigt, att det bingarne ålagde arbete ej verkade ofördelagtigt på deras kropps och själs förmögenheter.
Alla dessa romantiska händelser torde nog roa 12-14-kriga ' flickor och gossar, men vi anse ej att boken uppfyller en barnboks bestämmelse att bidraga till sina läsares sunda utveckling. Beträffande öfversattningen, finna vi ej något att anmärka, Varluft, berlittelse för ungt folk af Lawn Fithg7hof. Tillerkänd andra priset vid Iduns gristaflan 1891. Den varluft, som förf. vill låta ströiiiiria in bland vår ungdom .är kärleken till det friska, sunda liivet på landet med dess ofta hårda arbete och med dess oskyldiga nöjen. I stiiderna och framför allt i skolorna, diir de unga skola proppas iiied vetande, blir deras utveckling. osund och onaturlig. Kroppsarbete under ett lif i kärlek och uppoffring för andra ar det, som kan rädda vår ungdoin. Förf. till Vårluft ar ej den enda, som i vår tid pekar på detta raddningsmedel. xBoken; o skall nog. läsas nied nöje af; oungt folks, for livilken den ar skrifven. Gammalt folk torde val däremot finna icke så f&amp; öfverdrifter, som de skulle vilja rensa bort,. Så kunde vi ju t. ex. kanna sainma sympati för den varmhjärtade och präktiga Hjärt, om hon ej vore s&amp; häftig, att hon gifver sin lärarinna en örfil ocli skrämmer slag på sin egen fader, som har hjiirtfel. E n annan gång försäkrar hon, att inan i skolan är » dödsskriimd » för.sina lexor. Lifvet på landet h o s familjen Froste kanna vi +al igen ur verkligheten. Den allt f ördragande och dock godlynta och karlel~sfulla husmodern, som räcker till för allt och alla; den litet inagnifika husfadern, som ger sig in i oförnuftiga affärer, men som ändå liåller på, att han är husets herre; den glada, friska Elsa, som gifter sig med länsmannen för att rädda sina förQdrar från ekonomisk ruin - vi kanna dem alla. Sonen i huset, den praktiga Gösta, som imder sina pojkår t. o. in.
Den sednare klassen eller de, som utgifva skrifna skuldsedlar blifva påtagligen Herrarnes trälar, särdeles om lagstiftningsrätten omsider öfvergår uteslutande i deras händer, som disponera materiela kapitaler, hvilka då kunna göra kreditlagarne för sig så gynnsamma som de behaga. Ett exempel skall göra detta klarare. Materialisten (om uttrycket tillätes) och vetenskapsmannen hafva hvardera en årlig inkomst af t. ex. 6,000 R:dr, motsvarande ett kapital af 100,000 R:dr. Den förre erhåller sina 6,000 R:dr af sin fasta egendom, och vetenskapsmannen bekom mer sina 6,000 R:dr för sina skrifter eller för sin undervisning. Dessa inkomster äro otillräckliga. Begge behöfva de t. ex. 7,000 R:dr. För att fylla bristen behöfver egaren af det materiela kapitalet blott begagna den rättighet Staten lemnat honom att utlåna tryckta eller graverade skuldsedlar, till belopp motsvarande t. ex. halfva egande kapitalet, eller 50,000 R:dr; ty derföre att skuldsedlarne äro tryckta eller graverade bekommer han tre eller flera tusen R:dr i årlig ränta på sina egna skuldförbindelser, och han har då två eller flera tusen R:dr mera än han årligen behöfver. Den andra kapitalisten deremot, eller vetenskapsmannen, utgifver äfven skuld - Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. 263 sedlar för att fylla bristen i årliga behofvet; men som honom ej är tillåtet att utgifva skuldsedlarne tryckta eller graverade, så bekommer han ej ränta på dem, utan måste tvärtom erlägga ränta på de sedlar han utgifver. Begge få sålunda sitt årsbehof fyldt genom sina skuldsedlar; men med den stora skilnad att då egaren af det materiela kapitalet, såsom frukt af sina tryckta eller graverade skuldsedlar, bekommer ej blott de 1,000
Uppsla, antingen ho* Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något af RiksStånden, betänkligheter, att antaga hvad StatsUtskottet tillstyrkt, uti det sorn rörer antingen Statens reglerande, eller Beviilningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Kiksgälds-Contoirets Utgifter och Inkomster hörer, eller grunderna for Riksgälds - Contoirtts sty. reise och förvaltning; dåböra de skäl anföraä, på hvilka - sådana betänkligheter sig stödja, samt meddelas Stats - Utskottet, som derefter tage ärendet under ytterligare öfvervägande. Anser Stats-Utskottet sig icke kunna afvika ifrån dess redan afgifna yttrande elier instämma uti Riksens Ständers eller ett särskildt Stånds tankar, utnämne då Utskottet Deputerade, som uti det eller de Stånd, der betänkligheter uppkommit, företräda och närmare upplysa förhållandet. Uorbiilver något Stånd ändock vid 44§ Dtn 9 Augusti den mening det förut fattat, afgores saken ef-* ter Tre Stånds beslut. Stadna' Två Stånd emot Två, då skal) Stats-IItskottet förökas med så manga ^Ledamöter af Riks-Stånden, i vanlig ordning valde, att de blifva Trettio af hvarje Stånd. ■ lietta särskildta Utskotts I-edamöter röste sedermera samfäldt, och icke efter Stånd, med slut-nå Sedlar, till ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad Stats-Utskottet tillstyrkt, blott i de frågor * hvarom Riks* Ståtlden varit af skiljaktiga tankår; köirtmandö de flösta sålunda röstandes mening ått gälla såsom RiksensStänders beslut. Till undvikande af paria votä, Skall vid omröStningen* förr än Sedlarne uppräkhäs, en ibland dem uttågas beli 'förseglad afläggas. Befinnas vid de öfrigas uppsurnmerartde rösterna lika delade* nlå detina Sedel öppnas* och gifva Utslaget.
Jag är öfvertygad, att ett så beskaffadt, s. k. billon-mynt vore gagneligt för allrtänna rörelsen. 7:0 Kopparskiljemyntet utmyntas till 4°o Kronor på ett Sk:ä victualie vigt, i följande sorter: 5-Slantstycken ä 20 på 1 Ä v. v. 2-Slantstycken å 5o på d:o 1-Slantstycken å 100 på d:o ±-Slantstycken å 200 på d:o. Många finnas, som måhända anse den fråga, jag nu väckt, af underordnadt värde; inen andra finnas äfven, som veta, att ett ibland de få fei, sorn vid 1776 år§ Realisations veikställande begingos, var det, att till räkneenhet antaga Specie-Riksdalern, sorn var 6 till 18 gånger större än de mynt-enheter (silfveroch koppar-dalern), som folket då begagnade; att detta misstag åstadkom skadliga rubbningar i dåvarande förhållanden, och att det är angeläget att nu taga sig till vara för samma fel och samma följder. Jag anhåller vördsamt, att denna min motion må blifva till BancoUtsk. remitterad, att der grundlagsenlig! handläggas. Lades på bordet. Hr Hallenborg, Garl Joh., anförde skriftligen: I anledning af vid sista Riksdag väckta motioner i afseende på Den la Februarii f. m. 161 pa de oviktigheter och misstag, som blifvit begångna vid Skånska extra Itoteririgens förvandlande till ständig, beslöt R. o. Ad. den 22 Febr. i83o ”att en ny, af rättvisa och billighet påkallad och af föregående
E. von Rosen ingifven underdånig ansökning om nådig framställning lill Rikets Ständer rörande åtgärder från statens sida till underlättande af en tillämnad jernvägsanläggning mellan Ötebro och Hults lastageplats vid Wenern, Med afseende å de väsentliga fördelar, som genom ett väl ordnadt jernvägssyslem skulle tillskyndas fäderneslandet, och med kännedom deraf, att under innevarande riksdag väckta enskilda motioner, angående åtgärder till Kongl. Majlis Nåd. Skrifvelse, N:o 85. befrämjande af jern vägsförelag i Sverige, ännu vore beroende på Rikets Ständers handläggning, hemställde departementschefen, alt grefve von Rosens ifrågavarande underdåniga framställning, jemte de densamma åtföljande plankartor, profiler, kostnadsförslag, m. m., mätte i nåder öfverlemnas till Statsutskottet, på det Rikets Ständer måtte komma i tillfälle alt närmare öfverväga hvad åtgärd å det allmännas sida i afseende på detta förden inhemska handeln och industrien serdeles vigliga ärende må vara att vidtaga; och behagade Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkande, denna departementschefens underdåniga hemställan i nåder gilla och bifalla. Härefter uppläste departementschefen ett, i enlighet med nu fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stals-utskolt i förevarande ämne, hvilket förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, Kongl. Majit fann godt, jemväl uppå Statsrådets underdåniga hemställan, i nåder gilla, med befallning att, i öfverensstämmelse dermed, nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskolt skulle .under denna dag expedieras. Ex. ProloeoHo. C. F. Ström. STOCKHOLM, f. d. Schultzes B o kt r y eko ri, 1348.
157 §, angående öfverlemnande! till Riksgälds-kontoret af reserverade behållningar utaf några, på Riksstaten uppförda, anslag, innefattar Rikets Ständers, genom bifallandet af 47:de och 49:de punkterna af Utskottets utlåtande N:o 90 samt utlåtandet N:o 299, meddelade beslut. 158 §, angående köpeskillingen för den så kallade Hofbageri-egendonren vid Regeringsgatan, innehåller det af Utskottet, i utlåtandet N:o 331, tillstyrkta och af Rikets Ständer numera fattade beslut. -159 §, angående odisponerade undsättningsmedels allemnande till Riksgälds-kontoret, grundar sig på Rikets Sländers beslut medelst godkännandet af Utskottets utlåtande N:o ■10-1 och motsvarar 135 § af 1848 års reglemente. 160 §, angående de medel, som genom försäljning af materialierna för vattenledningen tili Carlskrona kunna erhållas, är lika lydande med 136 § af samma reglemente. 161 §, angåande det till