Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti pluralitetens mening, att sistnämnde ämbetsverk, eller Corivoy-Commissariatet , borde under Inrikes förvaltningen förläggas, förklarade sig Herr Assessor Danckwardt icke kunna instämma, då, under förutsättning, att hvarje ämbetsmyndighet bör, vid bestämmandet af den förvaltningsgren , hvartill den skall höra, betragtas efter hufvudsakeliga ändamålet med verkets inrättning , Herr Assessoren ansåg Convoy-Commissariatet desto heldre böra lyda under Utrikes Ärendernes Förvaltning , som fredsverkets Särsk, Utsk, Betänk l8 274 upprätthållande med Barbareskmagterne vore egenteliga föremålet för Cominissariatets befattningar , och dess åtgärder i afseende på förvaltningen af de verket anslagna fonder, endast kunde betraktas såsom medlet för detta ändamåls uppfyllande. Herr Cancelli Rådet von Hartmansdorff åberopade i allmänhet sitt förslag till inrättningen af Inrikes Förvaltningen, 2;dra afdelningen sid , såsom, utom hvad föremålens beskaffenhet rörer, utgående från alldeles olika äsigter med dem, Utskottets pluralitet - godkänt. Emot Utskottets beslut, att tillstyrka Hall Rätternes upphäfvande , reserverade sig Herr Cancelli Rådet , emedan desse myndigheter tillika vore domstolar , hvarmed Utskottet icke egde att sig befatta. Endast Hallrätternas åtgärder att vräka varor, vore ett förvaltningsbestyr, och detta af så underordnad beskaffenhet, att Utskottet ej mera borde befatta sig med ordnandet deraf, än med vräkningen af bräder, fisk eller annat köpmansgods , hvarom Utskottet icke uppgjort något förslag. Härmed förenade sig Herr Öfversten Lefrén och Herr Assessoren Dankwardt förklarade , att , ehuru han icke kunnat, lika med Utskottets pluralitet, anse Hall-Rätterne till deras hufvudsakliga befattning vara förvaltningsverk , utan verkeliga rättegångsverk , och fastän till Utskottets åtgärd i allmänhet icke hörde , att föreslå indragning eller för - 27? ändrad organisation af domstolar, likväl, och då de särskilde omständigheter i afseende på Hall-Rätterne förekommit, att den af Fabriksidkare sjelfva hos Kongl.
Om ett visst maximum i båda dessa fall öfverskrides, så blir följden', attj all ordentlig undervisning, ordning, uppsigt och tukt göra omöjliga, och att föräldrar svikas i en sak, som bör ligga dem mest om lijertat, sina barns uppfostran. Att ungdomens antal vid ett läroverk kan hastigt och omättligt stiga, lemnar oss sednaste årens erfarenhet bevis på, då ett läroverk inom 3 år stigit från circa 250 till öfver 500 ynglingar. Med anledning häraf får jag föreslå, att det högsta antal ynglingar, en lärare samtidigt undervisar, bör vara 25 å 30 i de 5 nedre klasserna, och 15 ä 20 i de 4 öfre; samt att vid intet läroverk antalet ynglingar bör få öfverstiga 400. 16:o. Men för ett fullständigt ordnande af elementarläroverket fordras ännu större penningetillgångar. än de hittills anvisade. För att fylla dessa årligen, ja dagligen Bih. UU E. St. /W 26. vesande behof, tror jag det ej vara fatt beli billigt att endast anlita Staten, ntan vi måste, med bibehållande af de anslag Staten redan iemnat och äfven vid denna riksdag sannolikt kommer att lemna, förr eller sednare äfven i vårt land göra, hvad man för länge seden gjort i andra länder, nemligen låta dem, som njuta fördelarna och hafva råd dertill, äfven deltaga i omkostnaderna. Om Sverige håller fast vid den vackra grundsatsen och seden, att åt fattig mans barn skall undervisning fritt meddelas, och att såväl för kojans som palatsets son vägen till Statens högsta platser skall stå lika öppen, så tror jag att Staten uppfyllt sin skyldighet, men det är i sanning för mycket begärt, att rik mans son skall njuta kostnadsfri undervisning. Man torde invända att det är svårt att i detta hänseende klassificera menniskor. Denna invändning är dock lätt att möta, då vi veta, att öfver hela landet en sådan klassificering årligen göres, och jag vill såsom exempel på, huru man i detta fall går tillväga i vårt grannland Danmark, nämna att der får hvarje bemedlad fader för sin son ärligen betala 60 Riksbankdaler, eller 120 R:dr Ruut.
Hvad angar inrättandet af en Veterinaire-Schola, sa beror sådant på Medels anslående, och rörande åter frågan om fel i förvaltningen af Stuteriet; så tillhör pröfningen deraf icke Riksens Ständer, utan lärer ändamålet fullkomligen vinnas, om, på sätt Utskottet föreslagit, det öfverlemnas tili Kongl. Majit, att angående förhållandet låta anställa undersökning. Det kan icke skäligen för iras af Stats-Utskottet att förstå sig på Stuteri-Inrättningar, och jag känner ingen innom Utskottet, Dm 4 ApnU slottet, sorti göt pretention på denna kännedom» Om ärendet till Kongl JVlaj;t öfverlämnäs och af de 40 0O0 B:dr Stuteri Inrättningen nu årligen kostar någon del besp^res så kunde den användas till en Veternaire-lnrättning, — jag bestrider ej den begärda åtetremiSsen; mell jag tviflar derpå att Utkottet kan meddela något annat yttrande än det nu affaifvit. Friherre Stael von Dalstein , Corfitz Ludvig i Om jag ej mycket bedrager mig finnes någon Veterinaire-Inrättning i Sk-Jra. Del var åtminstone förr en Lector vid namn Hernqvist, som var Boskaps-Lakare. I Lund är också en Professor, sorn påstår Sig äga känuedom om Boskaps.Sjukdomar, Någon anstalt måste således gifvas för andra att inhämta kännedom i denna sak. Friherre Anckarsvärd, Curt Hinric i Jag erkänner Friherre Cederströms anmärkningar, om omöjligheten för Urskortet att utarbeta nå. got Reglemente för Stuteri-Inrättningens förvaltning, men jag finner nödvändigt ärt utfinna en utväg att förekomma en misshushållning af 40,000 R:dr årligen , och ser gerna att en annan uppgifver bästa mealet dertill Herr Öfverste Tersmeden, som varit Ledamot i detl för Inrättningens Organisation tiillorordnade Comitté, har gifvit anledning till förmodan om fel i Styrelsen; och jag skulle således anse Ridd, och A d* Prot. V 2J. 1 Afd. 2.J, a g. 210 Den 4.
Utan att tillökning i det Allmänna Garnisons-sjukhuset beviljade statsanslaget, 62,650 R:dr, ifrågasatts har E. K. Maj:t i de af Rikets Ständer vid 1856—1858 årens riksdag bestämda aflöningsvilkor för nedannämnda personer föreslagit följande förändringar, nemligen : för sjukhuskommissarien från 1,800 till 2,200 R:dr, eller årlig tillökning af R:dr 400: — för sjukhusskrifvaren från 750 till 1,000 R:dr, eller årlig tillökning af „ 250: — för tre vaktmästare från 87j öre till 1 R:dr om dagen för hvarje, jemte förut åtnjuten naturaportion, utgörande denna tillökning för dem hvar 45 R:dr 62j öre, eller tillsammans „ 136: 87 J för sjuksköterskan för officerarne från 62^ till 75 öre om dagen, jemte förut åtnjuten naturaportion, eller årlig tillökning af „ 45: 62j tillhopa R:dr 832: 50; Och hafva Rikets Ständer bifallit förevarande nådiga framställning. Indelta Arméen. 6:o. Kavallerioch Infanteri-regementena. Sedan, på sätt ofvan blifvit förmäldt, Rikets Ständer bifallit den föreslagna indragningen af f. d. chefslönen vid Adelsfane-regementet, samt till följd deraf vederlag af 6,287 R:dr 44 öre bör utgå såsom fyllnad i aflöningen vid Lifregementets Grenadierkorps samt Uplands och Södermanlands regementen, hafva Rikets Ständer, i enlighet med E. K.
Men i sammanhang härmed anser sig Utskottet tillika böra erinra, hurusom Riksgälds-Contoret, utom de vid innevarande Riksdag beviljade och, till utgående för en gång eller under 3:ne år, å detta Verk anvisade tillfälliga Statsutgifter, fått sig ålagdt att, för folkundervisningens befrämjande, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, årligen till och med det år, då nästa Riksdag slutas, utbetala följande Summor, nemligen : till understöd för folkskollärares aflöning inom de socknar, der Statsbidrag härtill kanerfordras 20,000; till Folkskolelärare-Seminarierne 9,100; — - c och till stipendier för eleverne vid nämnde Seminarier 12,000: Tillsammans årligen R:dr 41,100: Enär nu dessa anslagssummor, i anseende till ej mindre deras beskaffenhet, än den tid, hvarunder de skola fortfara, synas lämpligast böra hänföras tili de af allmänna bevillningen utgående utgifter, så tillägges desammas belopp . den för Riksgälds-Contorets utbetalningar erforderliga bevillningssumma. Likaledes upptages bland enahanda utbetalningar innevarande samt kommande års anslag till ersättning åt Garnisonsskolan i Christianstad för den, under namn af portpenningar, till samma sko - 383,666: 32. — 29,900: 353,766: 32. 41,100; 240: 6 Stats-Utskcttets Memorial, N o 3o4. ia erlagda, men efter sednaste Riksdag afskaffade afgift. Med inberäkning af nu tillagda serskilda utgiftssummor, behöfver Riksgälds-Contoret således att för sina ränteutbetalningar samt förvaltningsoch uppbördskostnader jemte öfriga utgifter, dertill andra tillgångar icke blifvit afsedda, använda utaf allmänna bevillningen, från och med innevarande år, ett årligt belopp af 395,100: 32.
S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, remitterades Kyrkoherden Ternströms motion, M 126, om revision eller upphäfvande af 1828 års Kongl. Förordning, angående forntida minnesmärkens fredande, samt om förändrad lagstiftning i detta hänseende, tillika med hvad i anledning deraf i Ståndet denna dag blifvit antordt. Prol.-Utdrag den 3 December 1862. 99 Frän Vallo fl. Borgare-Ståndet. S. D. Til! Ståts-Utskottet remitterades motioner väckta: af Herr Hjertström, J\s 171, om anslag till lönefylload för Intendenten vid Kongl. Landtbruks-ukademiens experimentalfält; af Herr Ljungberg, M 245, om tillökning i kopparhalten af nu brukliga myntstycken ä tio öre; af Herr Wallenberg, JVs 236, angående förflyttning utom hufvudstaden af Kongl. Flottans varf och dithörande materiel m. m. samt Skeppsholmens och galervarfvets upplåtande lill Stockholms stad; af Herr Lemchen, J\s 284. om anslag tili en teknisk eller slöjdskola i Jönköping; af Herrar Henschen och Sundvallson, M 300, om anvisande af statsmedel till en teknisk läroanstalt i Upsala; samt af Herr Lindeström, M 304, angående vissa föreskrifter i fråga om bibliotekariers vid elementarläroverk eller stiftsbibliotek löneförmåner och pensionsrätt. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades nedannämnda motioner, jemte deröfver afgifna yttranden:
Dör förmyndare ; varen hans arfvingar eller andre, som_ boet i vård hafva, pliglige att dödsfallet utan dröjsmål hos Rätten anmäla; och vården de den omydigas egendom och rätt, till dess annan förmyndare tillsatt varder.” Stats-hadets och Ilögsle Domstolens yttrande bifogas, och Kongl. Rlaj:t förbi ifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Stockholms Slott den i Augusti iS.tj4* OSCAR. L. Ilerm. Gyllenhaal.” Ltskottet, som jemväl erhållit del af de i Stats-Rndet inför Konungen och i Högste Domstolen i ämnet hållna pirotocoll, har i sammanhang med berörde Nådiga Proposition, förehaft ett af llögv. Preste-Ståndet till Utskottet jemväl remilteradt memorial, deruti Hr Prosten Helén anfört, att han, al erfarenheten under en längre embetstid på landet, blifvil öfverlygad derom, att för va l Lningen af omyndiges medel icke derstädes borde öfverlåtas åt enskild person, utan utgöra ett cornmunal-bestyr. Det inträffade nemligen icke sällan bland allmogen, att de, som blilvit till förmyndare förordnade, saknade förmågan att skrifva, och således att föra räkning öfver förvaltningen, hvadan den redovisning, som de likväl slutligen en gång vid förmynderskapets afträdande, om ej förr, nödsakades afgifva, måste grundas på minnet, och derföre alltid blef opålitlig och bristfällig, Utaf detta förhållande bärflöte ofta kostsamma och obehagliga rättegångar, som icke sällan slutade med förmyndarnes ekonomiska obestånd.
Med tillämpning för de omförmälda jern-artiklarne af hvad nu derom blifvit hemstäldt och i öfverensstämmelse med kommitterades, af Kongl. Maj:t godkända, förslag till tull-bestämmelser i öfrigt för de under hufvud-rubriken Jern förekommande artiklar, dervid Utskottet icke funnit något att erinra, har bifogade förslag till införsels-tarif för artikeln Jern blifvit uppgjordt; hemställande Utskottet, att detsamma måtte bifallas. Jernskrot. I enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga förslag tillstyrker Utskottet jemväl, att Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt, hvilken artikel af kommitterade upptagits med samma införsels-tull, som af dem föreslagits för tackjern, eller 20 öre per centner, må vid införsel åtnjuta tull-frihet. Knifvar. I sammanhang med artikeln Jern torde böra förekomma artiklarne Stål och Saxar. Stål-arbeten, samt de i taxan särskildt specificerade slagen jerneller stål-arbe Stål-arbelen. ieD> Knifvar och Saxar. I hvad kommitterade, angående dessa artiklar, föreslagit, har Kongl. Majit icke funnit skäl vidtaga annan förändring, än att för stål, andra slag, än gjut - Bevillnings-Utskoltets Betänkande M 10. 27 stål, som redan är tullfritt, föreslagits enahanda förman, i stället för den af kommitterade utförda tull-afgift af 1 R:dr SO öre per centner. Utskottet, som för sin del icke funnit något att anmärka vid hvad Kongl. Maj:ts förslag i afseende på dessa artiklar innefattar, får alltså hemställa, att, i enlighet dermed, följande tull-hestämmelser måtte för desamma antagas. Knifvar : Rak-, med eller utan fodral 1 skålp. 50 öre. Penn-, » 1; 12. » Tälj-, sjömanseller gröfre arbets » — 15. » Bordsoch andra slag, ej specificerade, samt Gafflar: med skaft af silfver, pläter, ebenholz, elfenben » 1; — „ med skaft af annat ämne » _ 25. » Saxar:
Jag tror derföre, att man , så foit sig göra låter, bör, till bibehållande af allmänna Crediten, och till underlättande af Den 17 Martil, f. m. 55 möjligheten för Enskilte att fullgöra sina förbindelser, sätta denna nu hvilande Numeraire at omkring 5,900,000 R:dr åter i omlopp, derigenom att Banquen genast eller innom korrt tid inlöser med sina Sedlar Disconternes alla Assignationer och TreprocentsSkulder, likväl de sednare med någon Rabatt. Ingen skall billigtvis finna, att en Rabatt är å Statens eller Banquens sida obillig att bjuda , ty i Disconternes medellösa Concourstillsiånd, sådant som det efter Calculerna visar sig, är en förlust redan gifven om Disconterne skulle sjelfve liquidera, och vid en fullkomlig Concours-behandling skulle denna förlust obestrideligen blitva än större, utom det att tidsutdrägten skulle för hvarje Borgenär blifva kännbarDå redan , efter hvad kändt är, en Rabatt af minst 25 procent på 3 procentspapperen emellan Enskilte ägt rum, skulle säkert en än större uppkomma äfven om den plan antages, som de Högloflige Utskotten föreslagit; ty det är ej öfverensstämmande med aila Enskiltas ceconomiska ställning, äfven om afseende ej göres å den förlorade Räntan, att i 5 år vänta på full betalning af Capitalet. De flesta behöfva använda detsamma genast, och blifva nödsakade att till Spen culanter sälja det med ett afdrag af 30 å 40 Procent. Vinsten faller i några få Enskiltas händer, och mängden gör en opåräknad betydlig förlust.
Tersmeden yttrade, att han i sådant fal! endast finge reservera sig emot beslutet. Hr Aminoff: Jag är skyldig att upplysa Frih, Boye, att, hvad beträffar thealerdirecteurer, de verkligen blifva taxerade efter deras egen uppgift; men att ifrågavar. 4 r:dr, hvilka under tvenne titlar nu betalas, äro gammal bevillning, som förut varit anslagen till Stockholms stad och dess theatercassa, och ehuru man möjligen kan anse den vara orättvis, så grundar den sig likväl på en gammal praxis. De andra Stånden hafva likväl återremitterat denna punkt om den allmänna bevillningen af theaterdirecteurer, och ifall Frih. yrkar det, så torde en äterremiss af denna punkt kunna göras. _ Gr. Cronhjelm: Hr Gr. o. Landtm, liar redan förklarat frågan rör:de utländningar vara afgjord; men icke dess mindre torde jag få anhålla om tillstånd att upplysningsvis nämna, att Ulsk:s förslag i afseende på utländningar verkeligen utgår från en gästfriare synpunkt, än den, som i förra bevilln.författn. hade gjort sig gällande; emedan stadgandet i den förra bevilln.förordn. var sådant, att vederbör, ofta icke kunde underlåta att affordra resande utländningar de stadgade afgifterne, antingen de voro handlande eller icke, emedan dc icke kunde komma i tillfälle att utröna Den 4 December e. m. lil huruvida sådant var förhållandet eller ej, och således måste för säkerhetens skull pålägga nämnde ulländningar denna bevillning. Jag känner särskildt, alt i diplomatisk väg hafva kommit reclamalioner i sådant afseende. Nu är denna olägenhet afhjefpt, derigenom att, om afgiften upptages vid gränsorten, sådant skall antecknas å resepasset. En resande utländning, som icke är handlande, behöfver således icke erlägga denna afgift, och då sker ingen anteckning derom å resepasset. Men om personen beträdes med att, emot sin uppgift i detta afseende, drifva handel inom landet, så får han erlägga de böter, som blifvit i författningen stadgade. Frih. Sprengtporten, Jacob Wil h.:
Båtsmanshåll, om dess öfvertagande staten mot viss penningé- I Bd. 114, 1 1 126. 127. | b. 18 April 144 ersättning — 4 2 8 — b. 18 April a. 18 April b. 18 April — Båtsmännen i Blekinge, om indragning af en tredjedel utaf, b. 18 April 144 emot vakansafgilt — Bd. 181 4 2 8 — b. 18 April a. 18 April b. 18 Apri » på Gottland, om indragning af b. 18 April 144 mot vakansafgift — Bd. 326 4 2 8 — b. 18 April a. 18 April b. 18 April 24 B. Båtsmännens beklädnadsoch utredningspersedlar, om deras anskaffande af kronan Bältespännarne, se Konstverk. Bärande träd, om rättfallet för egare af skattefrälsehemman att lösa å egorna växande Boda hamn, se Oland. Bönestunder, om rätt för konsistorierna att vidtaga ändringar i de nu uti staderna brukliga Bördsrätt pä landet, om upphörande af Böter, angående förvandling af sådana för oloflig bränvinstillverkning eller lörsäljning Böter och förbrutet gods, angående fördelning af och bötesmedlens användande C. Carl Gustafs stads område, angående upplåtelse af plats till slussanläggning å, se Eskilstuna. Carlshamn, om upphörande af ett utaf staden hittills erlagdt årligt lönebidrag till dess elementarläroverk Carl Johans-vägen i Jemtland, om medel för iståndsättande af åtskilliga broar öfver den s. k. Kongl. Proposit. eller Skrifvelser. Motioner inom Riks-Stånden. (Elfte Samlingen.) Bg. ) (28, Bd. 80, ( *»■ ! — Bd. 421 ( A. 172. Ståndet. b. 18 April Skogs fa. 170kt. 1863 30 Sept. försäljning b. 26 Sept, b. 18 April lagstiftning. ;e Samlingen.) CO X 2 ? Afdelning:. T 3 ~ 2 re xr » X
1:0 af denna § medgifna befrielse frän bevillning af testamente, gåfva etc. för syskon och deras barn, bar blifvit utsträckt till syskon och deras afkomlingar § 3?. Pag. 9 i utlåtandet N:o 14. Eller nuvarande mom. 3:o har ansetts böra tilläggas ett nytt mom, så lydande: *’4:o Den, som under påslående krig eller i och för krigsförtjenst erhåller en högre karakter, utan åtföljande lelli på stat, erlägger för fullmak ten derå ingen bevillning. § I2f. Pag. 128 i förslaget vid betänkandet N:o 9. Den, enligt denna §, i och för kostnaders bestridande vid taxeringarne, för Norrbottens län serskildt anslagna andel af bevillnings-medlen bar ansetts böra bestämmas til! femhundra fyratio riksdaler. § .36. Pag. .33 och 134 i förslaget vid betänkandet N:o 9. Skeppsombudsmannen i Stockholm bar för debitering och uppbörd af sjöfolks bevillning blifvit tillagd samma förmåner, som andra debiteringsnrän. Bi/i. till R. St. 5 Sam!, i Afd. 29 Haft. % STOCKHOLM, f. d. Schultze’* Boktryckeri, 18*8. Register öfver Bevillnings-utskottets afgifna Betänkande, Utlåtanden och Memorial, under Riksdagen i Stockholm åren 1847 och 1848. i'. A. Numraern å Betänkandet m. m. Accis, salu-, af städerna . . Assurance-afgijt för summor, som under rekommendation med posten afsändas . jg. Utlåtande, i anledning af återremiss 26. Memorial, i anledning af olika beslut 32. 13. Beräkning af tullmedlen, salu-accisen, postmedlen, karta-sigillata afgillen och busbehofsbränneri-medlen 28. utlåtande, i anledning af återremiss 2g. memorial, i anledning af olika beslut 3i. utlåtande, i anledning af återremiss utaf memorialet N:o 3i ... 33.
I [samma Moment har Utskottet likaledes meddelat bestämda föreskrifter, rörande ej mindre aiigifningsoch debiterings-sättet, då mera än eli Panna på ett ställe begagnas, samt gränsen för den högst tillåtne Pannerymd , än ock på hvad sätt och Under hvad villkor, till Brännvins - bränning berättigad, sorn ej sig deraf begagnat, må emellan Mantalsskrifningarne åter upptaga denna sin hvilande rätt; hvilka åtgärder Utskottet funnit desto nödvändigare, som underlåtna föreskrifter - Betänkanden. 33 ter i dessa ämnen kunna både föranleda oordningar samt Lagbrott, och under en ofta för enskild förkofran rigtigtidpunct, beröfva skattskyldige en dem sålunda tillhörig förmån. I enlighet med hvad Utskottet redan egt tillfälle att anföra, har något särskildt stadgande , angående Skottska eller Elglundska eller i allmänhet förbättrade Brännvins-anstalter, icke i denna Författning fått rum, då någre förhöjda afgifter derföre ej blifvit bestämde, Hvad den för Pannerymden utgående afgiften angår, har Utskottet ansett sig böra utur Författningen utesluta den i förra Författningens 3 §. och 2 Mom. derom förekommande uträkning, och i stället åberopa den deröfver upprättade och af Riksens Högloft. Ständer redan bifallne Tariff, hvilken sålunda lärer vid den till Kongl. Majrt härom i underdånighet afgående skrifvelse varda fogad. De från Hederv. Bonde-Ståndet ankomne särskilda Remisser af Riksdags-Fullmägtige Moses Johanssons, från Westerbottens Län , Anders Nilssons, Jonas Gråbergs och Daniel Nordqvist?, dervid biträdde af flere bland det Hederv.
(U.-A.) Hos K. M:t h ar Majoren, Friherre C. G. Koskull, som, enligt Nådig Fullmakt, varit Major och Ba~ taillonsChef vid f. d. Regementet Royal Svedois med 6a5 R:drs årlig lön, men vid Regementets upplösning i Mars månad i8i5 blifvit lönlös, och sedermera, ifrån Augusti månads början 1817, kommit i åtnjutande af Majors Expectancearfvode, 200 R:dr årligen, i underdånighet anhållit om ersättning för hvad han, efter upplösning af Regementet, icke fått uppbära af nyss - Betänkanden, N:o 3g3. 4^5 berörde Majors lön, och om fortsatt åtnjutande på Allmänna IndragningsStaten af samma lön intill dess lian kunde undfå motsvarande eller högre löneförmåner å Stat; hvarvid tillika i underdånighet anfördt blifvit, att, då R. St:r under innevarande Riksdag tillagt OfversteLieutenanten G. de Mottoni, hvilken på samma tid, som Sökanden varit Förste Major vid ifrågavarande Regemente, en dylik ersättning, samt alla öfrige vid detta Regemente tjenstgörande Officerare, efter Regementets upplösning, hvar för sig erhållit befordran och dermed förenade löneinkomster, så att sökanden i närvarande ögonblick vore den enda af hela OfficersCorpsen, hvilken mäst utan vidare befordran eller ersättning frånträda sin innehafde och ingalunda förverkade Majors-beställning, Sökanden af alla dessa förenade omständigheter hämtade förhoppning, att K. M:t täcktes i nåder inse både rättvisan och billigheten af dess underdåniga begäran, samt i följd deraf till densamma lemna Nådigt bifall; och har, efter det K. StatsContoiret afgifvit dess uuderd. utlåtande i ämnet, K. M:t, af den anledning, att R.