Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om Rriget siutas sä tidigt, att ej nägra nya tillgångar behöfwaS sedan Bankens nu pågående förstott upphör. 1:0 Bewillnings-Summan utföreR:dr 2,500,002 och om sä wäl län för de kontanta utgifterna, se sid. 1172, kan fäs L 5 proc. som Lefverantörer med lika ränta förnöjas, blir som frammansöre sid. 1196 1:0, synes minsta be hofwet - » 2,145,450 dä skillnaden R:dr z5^,450 skulle bli ett öfverskott att nyttjas till afbetal» ning pä skuld. 2:o Bewillnings-Summan , - 2,500,000 bör, i det fall att Lefverentörer fä 6 proc., och antingen Bokföringsinsättningar eller län ur Banken fäför kontanta utgifterna, se sid. 1197 Z:o, minskas med , 2,217,650 i hwilkcn händelse resten R:dr 232,^50 blir ett öfverskott att pä lika sätt anwändas. Men dessa behällningar kunna, om ombyte as nya Riksgäldssedlar emot gamla tillätes, ökas med de räntor, som Kontoret njuter för utcstäcnde Kapital, och hwilka det nästledne äret utgjorde 108,000 R:dr; men jag will nu, dä Kontorets räntegifwande behållning är mindre, rndast uptaga till 50,000 R:dr, hvar - Den 2 October. isoz hwareftcr bchällningen i förra händelsen blir 354470 -j50000 — 404,450 och i sednare 282350 50000 332350 R:br ärligen, att anwändas som sagdt är.
Jag var en af dem, som på 1820-talet arbetade för Lappland, och försökte att träda i Hermelins fotspår, samt der anlägga nybyggen för odlingens skull. Det var, snart sagdt, en omöj - Den 4 November f. ni. 201 lighet, emedan der icke fanns kapital och det icke var möjligt att löda de menniskor, sorn der bosatte sig. Sedan dess har en stor förändring skett. Skogen har blifvit ett kapital, som exploiteras med mer och mindre fosterlandskänsla och rättrådighet. Men icke nog med att skogen blifvit ett verkligt kapital, landet har fått helt annat utseende. För min del tror jag att de nybyggen, som numera uppstå, alla iner eller mindre hafva till syftemål skogsförödelsen. Det är likväl långt ifrån min mening att vilja påstå, att de alla anläggas blott för att komma i tillfälle att afverka skogen på deras områden. Men på mångfaldiga ställen är det nödvändigt att skapa nybyggen för att föda de hästar, som behöfvas till skogstransporterna, och i detta ändamål uppstå kanske största antalet. Jag får äfven säga att det är min fulla öfvertygelse af allt hvad jag hört, att deruppe existerar en stark spekulation att bilda nybyggen, för att komma åt skogen, ty det är en klar sak, att om jag får 2—4,000 tunnland skog för hvarje nybygge, så blir det en ganska vacker skogsareal, om jag kan slå under mig 10 eller 12 dylika nybyggen, och det är derföre jag tror att det vore nyttigt att göra ett uppskof i denna nybyggesanläggning, medan man utsåg platser till kronoparken Jag tager då icke detta ord i samma bemärkelse, som det har i södra delen af landet, utan menar dermed endast skogar, ämnade att bibehållas i kronans ego och vård. Man har mycket talat om omöjligheten att tillvägabringa dylika kronoparken derföre att de icke skulle kunna utses förr än efter afvittringens fullbordande, men det är en betydlig skillnad mellan de båda sakerna att fullkomligt bestämma gränserna af en kronopark och utse hvilken trakt, som borde bibehållas åt kronan såsom löreträdesvis dertill lämplig. Om vi kasta en blik på denna matta, så se vi den indelad i större rutor.
Värdet af benen är af Hr Aminoff uppgifvit sålunda att 60 LS benmjöl skulle svara emot 100 lass vanlig gödsel, hvilka lass man kan värdera till 24 sk. pr lass, som gör 50 r:dr. Således skulle 60 L& benmjöl vid användandet hafva ett värde af 50 r:dr, d. v. s. 40 sk. pr \M. Hvad betalas benmjöl med för det närvarande? Visserligen icke med mera än 24 sk. och således har det icke det värde, som det bör hafva, utan håller sig vid lägre pris, och deu arbetsförtjenst, som den fattige kunde hafva, är mindre, än 2G6 Dea 2 Juni f. m. hvad den kunde vara om man betalte varan med hvad den verkligen är värd. I 1845 års tulltaxa står ”ben andra slag, oarbetade utförseltull 3 sk”. Om R. o. Ad. nu anser detta mitt yttrande vara rigtigt, så torde denna rubrik böra beta ben, andra slag, hela eller krossade, utförseltull 3 sk. Jag får vördsamt tillstyrka denna tull. Hr Ribbing, Bengt: Ehuru jag visserligen af innersta hjerta nitälskar för jordbrukets förkofran, måste jag likväl på de ganska vigtiga skäl, som Fril). Palmstjerna anfört, förena mig i hans åsigt. Hr Aminoff har sagt, att en särdeles stark efterfrågan på benmjöl vid fabrikerne skulle ega rum, men tillika trott, att utförseln till England skulle så väl med 5 som med 3 sk:s tull fortfara. Jag kan icke i något fall se någon nytta med de höga tullarne, utan endast skada, ty om varan utföres lika med 5 sk:s lull, som med 3 sk:s, sä är ingenting med den förra tullbestämningen vunnit; men förlust uppstår om benen skulle falla i pris och bar man äfven berett fabrikerne mindre tillgång ben af det värde, som man förespeglat att benen skulle hafva, och hvilket jag af erfarenhet hvarken kan motsäga eller bifalla. Hr Aminoff har jemfört 00 Lgj ben med 100 lass vanlig gödsel och ansett denna sistnämnde qvantitet behöflig för ett tunnland jord.
Herr Gr ef Viii och Landt-Marskalken föreslog att inkommande Tullen å racehingstar måtte till 5 procent bestämmas. Friherre Wrangel yrkade* att berörde Tull borde till 10 procents utsättas» Herr Natt och Dag} Chrijlojfer, förenade sig med Friherre Wrangel» Herr Grefven och Landt Marskalken gjorda proposition till bifall å Friherre Wrangels nyssnämnde förslag» Ropades Ja och Nej* Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalk/n förnyade den af honom förut gjorde pro - ?84 Den 20 yf ugust i f. m, position, att Inkommande Tullen I Racehifig-* star måtte till 5 procent bestämmas. Bifölls. Herr Grefven och Landt Mar [kalken föreslog vidare, att utgående Tullen å Racehingstar kunde till 1 procent bestämmas, hvilket bifölls. Herr Cederschiöld', jag hemställer om icke' alla andra kreatur äfven böra beläggas med 25 procents tull, helst behofvet af dem ät' mindre än af hästar. Friherre Wrangel: För Tjurar och andrs htnkreatur anser jag borö bestämmas lika tull, som för racehingstar. Herr Hjerta: Jag tror, att då hufvudsä keliga införseln af kreatur blott består i tju-* rar m. fl för racernes skull, bör detsamma tor dem vara gällands, sorn för hästar. Att ml bestämma 25 procent, som Harr Cederschjöld föreslagit, vore ett för stort steg. Jag anser att tullen bör vara densamma sorn för hingstar, då importen hufvudsakligen sker för racernes skull. Herr Grefven och Landt-Marjkalken gjorde proposition till bifall af den å alla andra slags lefvan - Dm 20 'htgusti f. ni. 7&Ö lefvande kreatur af Utskottet föreslagne iakoinmande Tullprocent. Ropades Ja och Nej. Herr Cederschjöld: Jag anser nödvändigt höja tullen till 25 procent, blott för principens skulljgty annars är det blott häftar och kalkoner, hvilkas införsel blifvit besvärad med denna högre tull.
Beträdas de i 58 §. om förmälde betjente, eller de, som förordnas att bränvinsredskap under försegling ställa, med vårdslöshet och försummelse i deras skyldigheter och i den tillsyn, dem åligger öfver hörsammandet af hvad här föreskrifves, må de, efter omständigheterne, alldeles eller på viss tid af vederbörande ifrån tjensten skiljas, eller ock varda belagde med det i 1 Cap. 7 §. Utsöknings-Balken utsatta ansvar. 62 §. Alla i denna Förordning utsatta böter fördelas sålunda, alt Kronan tillfaller en tredjedel, och målseganden, der han saken vid Domstol sjelf utlörer, två tredjedelar. Varda förbry telserne hos Fiscaler eller Kronobetjente eller andra för tillsynen behörigen tillförordnade personer angifne, samt målen af dem, på sätt 58 §. innehåller, instämda och utförda, då skall målsegande-rätten, eller två tredjedelar af böterna, till hälften emellan angitvaren och åklagaren fördelas. Bränvinsredskap eller bränvin, som förbrutits, skall fördelas på enahanda sätt; börande så väl redskapen, som bran vinet på offentlig auction försäljas, och beloppet i Saköreslängden redovisas; hvadan ock vigten af kopparen eller den metall, hvaraf annars redskapen består, skall med auctionsprotocoll bestyrkas. Till redskap, som förbrutna anses, räknas bränvinspanna eller kittel, pannebröst, hatt, pipor, slang och annan afkylnings-redskap, mäskvärmare Bihang till R. St. Prot. 1834. 5-te Sami. 2.dra AJd. 4 Q:te Håjlet. 2.6 B tv.-, Bagsamt Allm. Be&v.- och Oecon.-Utsk:s Betänkande N:o 6. och rectificätor samt hvad konstredskap som helst, dock ej till större del, an som olofligen nyttjas eller innehafves. 63 §.. Böter och vilen skola gäldas af den pliktfälldes egendom i löst och {ast, så långt den räcker, med förvandling endast af bristen; börande Kongl. Majrts och Kronans rätt icke förr utgå, än målsegande sin andel njutit.
R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 2 procents ränta 24,738: 91. » aftappningen af Rinkaby och Barne-sjöarne inom Konga och Kinnevalds härader, å 4,800 R:dr; återbetalas jemte kronoutskylderna 5,577: 50. » dito af Tomsjöarne i Dädesjö och Furuby socknar af Uppvidinge och Konga härader, å 1,800 R:dr; dito dito 1,800: — » sänkningen af Långasjön och Galnegöl samt dervid liggande mossars utdikning, å 2,340 R:dr; dito dito 2,719: 4. inom Christianstads län: för utdikningen af 8 myrer inom Örkeneds socken af Östra Göinge härad, å 3,000 R:dr; dito dito 3,485: 94. » dito af 6 myrer inom Wittsjö socken af Vestra Göinge härad, å 1,650 R:dr; dito dito 1,917: 27. 8,655,092: 25. 3,792: 34. 3,239: 97. 544: 50. 643: 50. 737: 87. 2,766: 6. 23,069: 27. 5,193: 50. 2,090: 82. 2,719: 4. 3,245: 94. 1,785: 27. Transport: 8,632,976: 44. 8,704,920: 33. - 36 — Transport: 8,632,976: 44. för utdikningen af myrer vid Hyngarp och Snärshult inom samma socken, å 525 R:dr; återbetalas jemte kronoutskylderna 610: 4. » mossutdikningar vid Björstorp, Hästhult och Mörkhult inom nämnde socken, å 1,680
Borgare-Ständet föreslagit ät alla bäde Adel och Ständs-personcr, som bo i Städerne att handla i minut och idka handtwcrk, mot deltagande i Stadens alla Borgerliga ormra och utskplder, dä skulle jag funnit, att de handlat efter en rättwis hufwudgrund, nemligen att bjuda en rättighet, som ä ena sidan kunde gifwa inkomst, mot det onus, som ä den andra ökar utgifterna; sä hade billigheten warit och bor^t wara skiljomannen, och som aldeles hatare af Privilegier, skulle jag warit den förste att samtycka; ehuru jag troligen ej förmätt begagna ett flikt anbud. Sädant kunde göras utan farhäga, ty man är icke handlande endast derföre, att man dertill har rättighet, och dagcliga erfarenheten wisar, att dertill fordras bäde kunskaper, pengar och relationer; säsom ock vm Den g September." ock, att det icke är sä lätt att fä en stadgad reputation säsom handtwärksman, utom hwilket nyckeln mätte ofelbart sättas i dörren. Mm dä anbudet icke skedt och frägan om ett Borge-ffapets Privilegium icke af mig will framställas, enär det wi innehafwa uphör att ställas i fräga, sä wägar jag framställa för Hkglofl. Ridderskapct och Adeln, om icke det rätta blifwer att stadna wid etl denna Riksdag förut fattadt beslut, och afsila inqwarteringarS patagande r fredstider, ester andra oricrs, med det tillägg, att Ridderskapet och Adeln ej kan göra afseende uppå den erbjudne lösnings-rätten till husen t Staderne, utan lyckönska BorgareGtandet till des; framtida begagnande, säsou, en kär utöfning ä Borgerskapets sida för Ridderffapet och Adeln. Herr st o t bIi 6 b, Larl kreesric, upläste följande:
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Mars 1848. 60 Expeditions-UtskoHels Förslag till und. Skrifvelset IV.o 3g. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i5 Mars 1848. Preste-ståndet den )5 Borgare-ståndet den i5 Bonde-ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, med förslag till förordning, angående handelsboks, vitsord. (La g-Ut sk. Bet., N:o 20.3 S. A. K. Sedan Rikets sednast församlade Ständer, för befordrande af ordning och säkerhet i handling och köpenskap, beslutat, dels. att, genom ett tillägg till 2 § 2 mom. af Kongl, förordningen den 28 Juni 1798, gifva kraft åt den i samma moment meddelade föreskrift, i afseende på försäljning af varor partivis med betalningsanstånd, dels ock att, med upphäfvande af 17 kap. 2 § rättegångs-balken samt Kongl, förklaringen den 15 Oktober 1810, utfärda en författning, innefattande förändrade bestämmelser om den bevisning, som tillkommer handlandes och varuförädlares böcker, men E. K. M., på grund af anmärkta brister uti Rikets Ständers i nyssberörda hänseende uppgjorda förslag, funnit Sig ej kunna desamma i nåder antaga; så har, med fästadt afseende å angelägenheten deraf att i förenämnda syftning söka förbättra kredit-lagstiftningen, E. K. M., för sådant ändamål, uti en vid innevarande riksdag aflåten proposition, i nåder framställt ett så lydande förslag till författning i ämnet:.
Badin i gången vid lönndörren.) Olivia (till Bethén) – «Stadna och tyst för Guds skull! jag tycker mig höra något, som prasslar derinne Hör notarien ingenting?« Bethén (lutar örat mot sängkammardörren på glänt) «Sanfärdeligen är det icke någon, som går i sängkammaren, eller rummet näst derintill. I samma ögonblick gardeskaptenen kommer ut ur guldtoiletten och närmar sig lönndörren i sängkammaren, störtar Olivia dit in, hållande ett brinnande vaxljus i en silfverstake. Bethén stadnar innanföre vid dörren till sängkammaren. Innan friherren hunnit öppna lönndörren och dölja sig bakom sidenförhänget, har ljusskenet fallit honom i ansigtet, och han igenkännes af Olivia, som vid denna upptäckt blir ännu mer bestört och tvekande om hvad hon bör göra. Hon märker icke att han bär schatullet, ty baronen är klädd i en vid slängkappa, under hvilken han håller det insvept. Imedlertid upphäfver hon ett anskri och springer in i guldtoiletten, just då friherren försvinner bakom förhänget och ilar ut genom lönndörren, den han hals öfver hufvud läser igen, men bryter i brådskan af axet på nyckeln. Han flyr med sitt byte, lönngången till kungens garderob, förföljd af Badin, som likväl hejdar sig och låter baronen obehindradt fortsätta sin fart, sedan morianen, vid det matta skenet från en lampa, fästad i uppgången till garderobstrappan, igenkänt en af konungens gunstlingar. Olivia ropar i toiletten på Bethén, sedan hon saknat schatullet. Morianen skyndar, genom stora rummen, till drottningens sängkammare. Sjette uppträdet. (Konungens kabinett. Klockan 9 på aftonen.) Det klappar ett par sakta slag på dörren till rummet mellan kabinettet och garderoben. Konungen öppnar sjelf, och baronen inträder, med schatullet under armen. – «Nå, ändtligen Men hvad i all verlden fattas dig, Henrik? Du är ju blek som en lilja, och skälfver som en frossjuk.« Gunstlingen redogör för alla omständigheterna vid schatullets bortförande.
På dessa skäl afslår jag för mili del Betänkandet, och, ehuru jag ej tror att följderne af dess antagande skola blifva så förstörande, sorn en och annan Ledamot framställt, befarar jag dock, alt. derigenom tillinletgöres den förkofran, hvartill vi i annat fall borde äga grundad t hopp, och 35a Den »i Februarii c. m. jag kan vid detta tillfälle ej undgå att erinra mig en stor Monarks yttrande, att Sverige är ibland de starkaste Länder i Verlden, emedan det i alla lider arbetat på sin undergång och ändock ägt bestånd. Grefve Horn, Claes Fredric: Jag önskar blott få anföra, att då den Kongl. Propositionen förevar, yttrade jag milt afstyrkande på den grund, att jag tyckte mig finna i propositionen den syftning, att antingen få en lånetil Igång för endast några få större jordbrukare, eller en undsättningsanstalt för de nödlidande. I båda fallen ansåg jag förslaget lika olämpligt, men tillstår uppriktigt, att jag understödde den senare åsigten för alt mota den förra, såsom enligt min tanka utgörande målet dit man egenteligcn syftade. Till min förundran finner jag dock nu, att StatsUtskottet bar betraktat lånefrågan såsom undsätlnings-anstall, ocb jag anser derföre olyckligt att Statens credit sålunda begagnas, då man på ett rimligare sätt kunnat komma de mindre jordägarne till hjelp genom grundskallernes undsättning. På denna grund får jag afstyrka förslaget, utan att likväl bestrida återremissen. Friherre Rantzou, Johan Albert, förklarade, att då lian, uti sitt anförande öfver BankoUtskollels nyss förut föredragna Be - Den ii Februarii e. m. 353 Betänkande, tillräckligt uttryckt sina åsigter, ville han för närvarande åtnöjas med, att förena sig med dem, hvilka begärt afslag, Herr af Robsahm, Carl Reinhold: Då det nu mera blifvit modernt, att vid hvad de 3:ne
M. nu i underd. öfverlemna följande Tariff, utvisande till hvad belopp de handlingar och expeditioner, hvilka ifrån E. K. M:s Cancellie hädanefter utfärdas elier dit ingifvas samt Gonsistoriernes Fullmagter till Pastorat böra, utom den förut för desamma påbjudna Charta? S ig i 11 a t as - af g i f t, med stämplad t papper beläggas, i stället för CancellieGebuhr, hvilken Tariff Pukels Ständer, enär den såsom ersättning för Expeditions-Utskoltels Förslag till und Skrifvelse N.-o 283. 5x3 Cancelliels sportler fastställde summa blifvit å Riks-Staten uppförd alt utgå från och med detta årets början, ansett äfven böra blifva gällande ifrån samma tid; och iå Rikets Stäuder derföre, och enär deras snart afgifvande förslag till Författning, angående stämplade pappers-afgiftens beräkning och utgörande, hvari alla de bestämmelser, som i Tariffen förekomma, skola blifva intagne, icke kan, enligt 61 §. Regeringsformen, komma alt tillämpas förr än med år i836, i underd. anhålla, det E. K. M. täcktes om denna Tariffs efterlefnad för det nu löpande året serskildt i Nåder förordna; varacdes omförmälde Tariff af följande lydelse: Grefvebref i5o, Öppet bref uppå lika värdighet med det fordna Riks-Råds Embetet 125. — ■— Fullmagler och Constitutorial på Embeten och Tjenster med verklig lön på Stat 7 i pro cent, beräknade för civila och ecclesiastike beställningar, efter de sista 5 årens medium af de till taxering uppgifne löneinkomster, för hvilka bevillning efter a:dra Artikeln blifvit erlagd; samt för militaire beställningar vid värfvade corpser efter högsta lön inom graden, sådan den å Stat är uppförd, och, vid indel ta Armeen, efter Skånska Infanterie-Regementenas Stat. Fullmagt eller öppet
Mörner, Carl, Hr Bildt, Didrik Gillis, m. fl. ledamöter, hvarefter Hr Gr. o. Landtm., med tillkännagifvande, att de öfrige RiksSt:n beslutar att företaga detta mål till afgörande Onsdagen d. 15 dennes, hemställde om R. o. Ad. behagade besluta att icke före nämnde dag till slutlig behandling uptaga detta ärende, men att det då borde ställas främst å föredragn:slistan; hvilket bifölls. Föredrogos och biföllos StatsUtskis nedannämnde d. 28 sisth Januari på bordet lagda Mern. och Ullähn: JVs 22, ang:de serskilda arfvoden för utbetalningen af Riksdagskostnaderne samt granskningen af de i dessa kostnader afgifna räkningar och reqvisitioner; JV2 23, i anledn. af K. M:s Nådiga Propos. om nedsättning i det årliga accords-amorterings-bidraget för Landshöfd.-tjensten i Calmar län; och Den 8 Februari. 389 J\.s 24, i anledn. af väckt motion' oin anslag af allmänna medel till anläggande af ett Krono-Magasin vid Mörbylånga köping på Öland. Föredrogs StatsUtsk:s d. 28 sistl. Januari på bordet lagda Mern. JVs 25, med återlemnande af 3:ne från Hederv. BondeSt. remitterade motioner, ang:de nedsättning i afträdes-afgiften vid åboombyten å Kronooch Skatte-rustliåll. R. o. Ad. ansåg de i detta Mern. omnämnde motioner tillhöra Bevilln:sUtsk:s behandling. Vid föredragning af LagUtsk:s d. 28 sistl. Januari bordlagda Betänk. JVs 5, i anledn. af väckta motioner, ang:de antagande af Lagberedningens förslag till Civil-Lag, blef detta Betänk, ånyo bordlagt på begäran af Hr Adelborg, Anders Otto och Frih. Cederström, Rudolf.
Jag kan ej finna något skäl till ett undantag för krögarne i detta hänseende och det kan icke annat än förundra mig, att en sådan ömsinthet , för krognäringen gifvil sig luft från eli håll, hvarest man minst väntat finna densamma. Sådant vårt skatteväsendet för närvande är, enligt hvilket de direkta skatterna upbäras endast en gång om året, skulle icke obetydliga svårigheter, samt mycken oreda och ökade göromål för upbördsmännen upkomma derigenom att skatten af krögarne flere gånger om året uptoges. Man säger, att det skulle blifva betungande för dessa näringsidkare att på en gång utgifva en så stor summa sorn hälften af den ålagda skatten, samt att detta skulle verka derhän, att näringen ej kunde af fattigt folk bedrifvas. Deruti ser jag snarare en vinst än en förlust för det allmänna. Jag har alltid ansett, att då man icke kan blifva af med krögarne, bör man söka ordna rörelsen sålunda, att den bedrifves på det minst skadliga sättet, att lönnkrögeriet förekommer och de öppna krögarne förestås af sä redbart folk som möjligt. Det faller af sig sjelft, att, om skatten skall förskottsvis erläggas till större belopp 2:ne gånger om året, endast en, hvad man kallar, bergad person kan åtaga sig krogrörelse, hvilket, enligt min öfvertygelse, sjsall hafva en fördelaktig inverkan på rörelsens bedrifvande. Om deremot krögarne förestås af utfattiga stackare, hvilka naturligtvis måste ligga i händerna på, kanhända merendels obilliga förlagsman, blifver deraf en gifven följd, att krögarne se sig nödsakade att på allt uptänkligt sätt blifva af med det största möjliga qvantum bränvin, ty eljest skola de ovilkorligen gå under, och att ett sådant bemödande att föryttra den förderfliga drycken icke kan aflöpa utan skada för det allmänna, torde af en hvar inses. Jag anser således R. o. Ad:s beslut i denna del hafva företräde framför Utsk:s förslag.
N.o 35, i anledning af väckt motion om indragning af Vexel-Controllörs-befatlningar. Bifölls. N:o 37, i anledning af väckt fråga om utfärdande af nya Inslructioner för Läns-styrelserna och deras underlydande tjenstemän. Bifölls. N:o 38, i anledning af väckte motioner, angående ändringar uti eller tillägg vid Författningarne om lumpsamling. Bifölls. S. D. Alt som ledamöter i Constitutions-Utskottet inträda, under Biskopen m. m. Doctor Holmströms och Contracts-Prosten Hallströms frånvaro, hafva denne dag utsedde blifvit Lectorn, Prosten Bergqvist i den förres och Domprosten Doctor Elmgren i den senares ställe, hvartill de ock genom Protocolls-Utdrag legitimeras skulle. S. D. För den tid, Contracts-Prosten Jfzelius permission åtnjuter, har till ledamot af Siats-Utskottet denne dag utsedd och förordnad blifvit Contracts-Prosten J. J. Nibelius; hvarom ock Protocolls-Utdrag meddelas skulle. S. D. Sedan Ståndet beviljat Lector Laurenius tjenstledighet för företagandet af en resa åt hemorten, har Ståndet denna dag till ledamot af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet förordnat Biskopen m. m. Doctor Franzén. S. D. e. m. Föredrogs ånyo Constitutions-Utskoltets memorial N.o 12, angående utsättandet af tiden för nästa Lagtima Riksdag. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets nedanstående Utlåtanden: N:o 154, angående väckt fråga om afskrifning af f. d. arrendatorn Christopher Gustafssons återstående skuld i och för arrendet Stora Lunds boställe. N:o 156, i anledning af väckt fråga om ersättning till Pensions-Inrättningen för Skånska städernas embetsoch tjenstemäns enkor och barn för en i nämnde inrättning öfverlåten fordran hos Kongl. Maj:t och Kronan. Prot.