Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Krigs-Kollegium har, uti häröfver afgifna särskilda utlåtanden, jemte utredning af förhållandena med korporalernas lönespanmål vid förutnämnda regemente och corps, i underdånighet anmält, att, utom Södermanlands regemente och Westerbottens Fältjägare-Corps, följande regementen och corpser icke ega full tillgång till korporalernas aflöning med fem tunnor spanmål eller deremot svarande indelta räntor, utan att fyllnad i kontant är för aflöningen anvisad, nemligen Lifregementets Husar-Corps, Lifregementets Grenadier-Corps, Smålands Grenadier-BataljonAndra Lifgrenadier-regementet och Uplands regemente; och då med billighet och rättvisa vore öfverensstämmande, att samtlige korporaler vid indelta infanteriet komma i åtnjutande af lika aflöningsförmåner, har Kollegium, i betraktande deraf att den kontanta ersättningen, beräknad efter de vid Aflönings indelningsverkens upprättande gällande medelpris å spanmålen, icke motsvarar spanmålens nuvarande, pä årligen vexlande markegångspris beroende värde, i underdånighet hemställt, att Kougl. Maj:t, för beredande af löneförbättring för dessa korporaler, täcktes hos 20 Bil. N:o 3 till Kongl. Majus Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. Ltlneftirbdltringar vid indelta Arméen. Rikets Ständer äska ett anslag af 1637,929 kubikfot oindelt spanmål, utgörande den ersättning, som enligt upprättad uträkning i sådant läll skulle erfordras, att såsom fyllnad i korporalernas aflöning å Riksstaten uppföras, för brist i den genom Kongl. Cirkulär-Brefvet den 2 Februari 1833 dem tillslagna spanmål, att utgå efter medelmarkegång; hvaremot de kontanta ersättnings-anslagen, utgörande tillhopa 2004 R:dr 4 öre Riksmynt, hvaraf regementen och corpser nu äro i åtnjutande, komme att indragas.
Hr Anrep till svar härå, att han fått reda på alla dessa saker uti några andra genealogier, än de å Riddarhuset förvarade, eller i rättegångshandlingar eller i gamla anekdots-samlingar o. s. v. — Men sådant borde väl då af honom för hvarje särskildt fall, läsaren till upplysning, uppgifvas; och i hvilket fall som helst, vittnar utgilvarens förfaringssätt derom, att han synes varit särdeles angelägen att införa sådana historier, som just icke lända de aflidne ståndsledamöterna till heder eller förmån. Hr Anrep må nu kalla en hvar af dessa anmärkningar för »ett ingenting», men syftningen af dem är sådan, och deras antal derjemte så stort, att jag på den plats, som jag nu, i följd af R. o. Ad:s godhetsfulla förtroende och välvilja, bekläder, skulle anse mig fela mot min skyldighet, om jag icke på förhållandet fästade R. o. Ad:s uppmärksamhet, utan, med hänsigt till arbetets s. k. förtjenst, obetingadt tillstyrkte utbetalning af de 400 rdr, som af anslaget återstå. — R. o. Ad. bör väl sättas i kännedom om förhållanderna i sin helhet, på det att det icke må kunna förebrås Direktionen att derom hafva låtit R. o. Ad. vara i okunnighet. Jag är också Riddarh.-Utsk:t tacksam derföre, att (Jtsk:t gjort sig mödan jemföra mina uppgifter med förhanden varande förhållanden, samt intyga samma uppgifters riktighet. Det är R. o. Ad., som är domare i denna sak. Jag har icke under någon annan förutsättning väckt denna fråga; och har hemställt, att dessa 400 rdr måtte tilldelas Hr Anrep, med dervid dock fogadt vilkor, att R. o. Ad. måtte erhålla kännedom om förhållanderna. På den grund, att dessa förhållanden lem - Den 2 Maj e. rn. 5! nas utan anmärkning, bör nemi. hvarken R. o. Ad. eller den öfriga delen af vår läsande allmänhet antaga, det detta arbete skulle vara authentikt.
Forts, af Bevillnings-ZJ tskollels Memorial, N.o 4<- 49 Vindrujvor, Vismut. Bih. till 316:0. Den, som, instämmer i Utskottets senaste förslag, att Vin, alla slag: på fastager, skall åsättas 24 sk. tall per kanna vid införsel, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; vinner nej, bestämmes införsel-tullen å vin på fastager till 16 sk. kannan. Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva antagit den införsel-tull, Utskottet föreslagit å vindrufvor eller 5 sk. skålp.; hvaremot Presteoch Bonde-Stånden ansell den i 1835 års Taxa till 6 sk. skålp. derå bestämda införsel-afgift höra bibehållas; i följd hvaraf och derest sistnämnde beslut icke frånträdes, omröstning blir nödig, för hvilken Utskottet föreslår en så lydande voterings-proposition: 317:o. Den, som, gillar Utkottets förslag, att å vindrufvor hör bestämmas 5 sk. införsel-tull per skålp., voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; vinner nej, antages afgiften vid införsel af vindrujvor till 6 sk. skål - Trenne Riks-Stånd hafva godkänt de inoch utförselafgifter, Utskottet åsatt Vismut; men som Ridderskapet och Adeln bestämt införsel-tullen till 2 sk. skålpundet och stadgat frihet från tull vid utförsel, föranledes af sistherörde beslut, i händelse de vidblifvas, följande 2:ne voteringar: 318:o. a) Den, som, bifaller Utskottets förslag till’ inför.
Bedrager mig min öfwertygelse, och mitt Fädernesland blifwer lyckligt stall jag med glädje wara den första återkänna mitt misitag; men ock dä, ej mindre stolt öfwer, at nu lika som alltid, aUörig kunnat öswertalas, men wäl Zfwert^gas. Herr Grefwen och Landtmarstalken: upropade Grefwe Llönrer, ^.6o!pb Loran, som ännu återstod af dem som flg anmält at tala ; men dä -Grefwe Ickörner förklarade flg ej i ett redan sä utredt ämne wilja uppehålla Ridderskapet och Adeln gjorde Herr Grefwen och Landtmarstälkeu föl)ande Proposition. Bifaller Högloft. Riddcrffapet och Adeln Konungens Nädiga Proposition at til Tronföljare genast antaga Prins af Schleswig ^ Hollstein, Sonderburg - Augustenburg ? Denna Proposition bcswarades med starka »ch mänga gänger uprepade Ja - blandade med nägra Nej. Herr Den 18 IuHr. 34Z Herr Grefwen och Landtmarskalken Det har wisierligcn yttrat sig til den gjorde Propositionen ett gansta allmänt bifall , likwäl som nägra nej äfwen hörts, är det otwifwelaktigt deras rätt som dem yttrat, at erhälla votering, öm de den yrka. Men jag fär hem, ställa om, dä de andra Ständen redan enhälligt samtyckt til Kongl. Maj:t6 Nådiga Proposition, och en Votering hos Ridderstapet och Adeln således skulle wara af föga bätnad, dcsie Herrar ej skulle behaga at derpå ej yrka. Grefwe Oe la 6 a ritte, gacob Jag säx härmed högtideligen förklara, 6t jag har ingen ting at päminna mot den Furste Konungen behagat Riksens Ständer föresiä, emedan jag ej kan och bör hafwa något emot en Person den jag icke känner:
Så har likväl skett, och det är denna åtgärd, som jag icke anser vara ändamålsenlig, aldraminst sedan StatsUtsk. , i följd af K. M:s nåd. propos., tillstyrkt, och R. St. äfven bifallit, att statsverkets inkomster skola ökas med 5o,ooo r:dr från postverkets öfverskott. Delta R. St:s beslut fattades utan afseende på de ökade behof, som postverket kan och bör äga, i följd af R. St:s sedermera fatta - Den lo Mars c. m. i85 de beslut, röride postskjutslegan. Jag förmodar alt dessa begge beslut komma att stå i strid med hvarandra, och att Regeringen, i följd deraf, svårligen kan efterkomma begge dessa R. Sl:s önskningar. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Efter min uppfattning af ämnet, är fråga nu om tillökning i det anslag, som hittills varit användt för lelegrafinrättning, och icke om någon öfverflyttning af hvad som hittills utaf postverkets öfverskottsmedel till telegi afinrältningen utgått. Jag skulle tro, att, tili en ändamålsenligt ordnad statsförvaltning, böra anslag till samma ändamål utgå från samma verk, och jag finner således deruti ett skäl, att den beviljade tillökningen utgår från postverkets öfverskottsmedel, enär det primitiva beloppet på dessa medel varit anvisadt. Hr von Hartmansdorff har anmärkt, att SlatsUtsk. begått ett fel derutinnan, att Utsk. anvisat utgifter under extra-stalsregleringen på tillgångarna under den ordin, regleringen; men härvid får jag erinra, att denna anvisning icke skett ovillkorligen, d. v. s. att anvisning har skett på postverkets öfverskott, såvida något öfverskott uppkommer. Så har åtminstone jag uppfattat Ulskts tillstyrkande. Då postverkets öfverskott kunnat lemna tillgång lill byggande af ångfartyg, hvilkas användande t. o. m. af Poststyrelsen torde varit okändt, så torde det äfven kunna räcka till hvad som fordras för lelegrafinrältningen.
Jag anser följaktligen en viss fatalietid böra vara fästad vid assignationens uppvisande och får i den delen förena mig med Hr Bååth. Derjemte har Hr Bååth reserverat sig emot 8 §. och begärt en annart redaction deraf. Jag instämmer äfven deri; men som jag redan varit alltför vidlyftig, skall jag ej nu längre uppehålla tiden med en ytterligare framställning i denna del, utan begär jag endast, på de af oftanämnde reservant anförda skäl, en ny redaction af sagde §. Jag ber vördsamt att få erinra del-om, att jag utgått från ogillande af Utskts nu antagna princip, och att min önskan är, att den af R. St. vid i8a3 och 1828 årens riksdagar hos K. M. framställda princip måtte återfå sin rätt. När jag utgått från denna princip, har jag hoppäts, att hela det nu af Utsk. afgifna project till författning ej måtte komma i fråga. Men försigtigheten har ålagt mig att för det fall, att denna min önskan ej uppfylles, framställa dessa anmärkningar, på grund hvaraf jag får förnya min anhållan om återremiss af betänkandet. Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh.: Frih. toye har till en del förekommit mig i det mesta af hvad jag skulle haft alt anföra. Jag har en gång förut förklarat, att jag ej gerna inom detta hus ingår i juridiska specialiteter, hvilka så få härstädes äro i tillfälle att följa. Jag vill derföre blott förklara, att jag ger fullkomlig vigt åt den reservation* som blifvit afgifven af Hr Hessle, och jag anhåller på grund af densamma om återremiss af Utskts betänk. Jag har jemväl ett annat skäl att Önska återremiss, det nemi., att i sådant fall R, 8 II, ^ 218 Den 9 Juni. St. icke skulle komma att fatta sitt beslut i detta ämne, innan de afgjort den stora frågan om silfverutvexlingen, på hvilken hela vårt privata creditsystem beror.
Låne-Afdelningen i. Låne-Canzliet i. Conlrolloch Revisions-Afdelningen i. Bokslutsoch Ekonomi-Afdelningen i. Under-Styrelsen har att redogöra inför Rikets Ständers Banco-UtskoLt och Revisorer, medelst afgifvande Berättelse för Banco-Verkets Administration i dess nedannämnde hufvudsakligare detaljer, nemligen: Vården af de metalliska förråden och Sedelbehållningarne samt af emottagne Deposita; Olika Sedel-valörers tillverkning, utgifning, inlösning; Depositions-rörelsens gång, utsträckning eller inskränkning för hvardera af de serskilde Classerne; Låne-rörelsens utsträckning eller inskränkning för hvartdera af de olika Låne-slagen; Behandlade befordrings-mål, ordnings-mål, eller hvarjehanda andra frågor och ärenden, som Under-Styrelsen anser vara af den egenskap, att serskild uppmärksamhet bör å dem fästas; kommande vid Under-Styrelsens allmänna Berättelse att bifogas serskilde Berättelser af Låne-Canzliets Chef samt Cheferne i Controlloch Revisions-, Bokslutsoch Ekonomi-Afdelningarne, angående visse bestämde, desse Afdelningar tillhörande, befattningar. I sammankomsterne, hvarom Bankens Fiscals-Embete alltid underrättas, på det en af Fiscalerne dervid må kunna tillstädeskomma, skola föredragas och behandlas alla för verkställighet, beredning eller definitift afgörande, Under-Styrelsens samfällda åtgärd tillhörige ämnen, vare sig på grund af Resolutioner, Remisser, Ansökningar eller andre handlingar, framställningar af någon Chef (i samband med dess Afdelnings dagliga bestj?r) eller serskilde anmälanden, förslag och motioner, som ega gemenskap med Bankens allmänna angelägenheter eller inre förvaltning.
Om ett föreslaget Post-Contoir vid Wringstads Gästgifvaregård; i fråga om förseglade anbud vid Entreprenad-Äuctioner för Kronans räkning; om Fjerdingsmans aflönancle m. m., rörande Ladugårds skötseln i Riket; angående väckt fråga om Westeroch Norrbottens Läns sammanslående ; i anledning af gjord Motion om ingifvande af en Medborgerlig Catheches ; om upprättande af ett Bolag lill idkande af handel på Södra America; rörande grunderne för inrättandet af Rikets försvarsstyrka ; om Recognitions-Skogarne; i anledning af väckt Motion om åstadkommande af de mera bildade Folk-Classernes öfvergång till de prodjrctiva ; i fråga om upp - Den 19 November f. ro. hörande af Krigs-Academien ra, m. ; rörande gjorde motioner om återläggande af Herjeådalen lill Gefleborgs, och af Jemtland tili WesterNorrlands Län ; angående nya Post-Contoirs inrättande; ora yrkad nedsättning i Beklädnads-bidraget vid Indelta Infanteriet m, m. ; i frågan om utvägar till Communications öppnande vid Gellivare Jernmalras berg; öfver motioner, dels om upphörande af Passevolance-afgiften , dels om nedsättning deri; i fråga om lindring uti. Rustnings-skyldighelen i Södra delen af Bohus-Län ; om rättighet att med penningar gälda Dags-verken till Kungsgårdar; och rörande grunderne för Boleringeu i Uppland. Bevillnings-Utskot tols; Angående anmärkningar viri Utskottets Utlåtande om en utvidgad Fribrefsrätt för Slädernes Magistrater, med antagande af del utaf Utskottet framställde' 2:dra Alternativ ; i anledning af gjord motion om en enda Taxerings-förrättning emellan hvarje Riksdag; om sökt eftergift i Bevillningen för brandskadade Innevånare i Norrköping och Borås ; samt om yrkad lindring i Bevillningen för brandskadade i Madängs By uti Skaraborgs Län. BeviUningsoch Lag-Utskottens:
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag' samt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens den *9 sistlidne Augusti under N;o 168 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på T>éii 8 5 September e. m. 345 bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddel* dte Betänkande angående yrkad ändring uti Kongl, förordningen den 22 Jul i i 1803 om Räntegifvares och Räntetagares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämde Betänkande redan blifvit af de öfrige irenne RiksStånden gilladt, för dess del dervid låta bero. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Serskildta Utskottets den 25 sistledne Augusti afgifne, samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, rörande Re. glering af Rikets StyreUeVerk; beslöt Ridderskapet och Adeln, att till Constitutions» och LagUlshotten remittera Kongl. Majus den ^ sistlidne Mars i detta ämne lill Riksens Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse, jemte utsedde Cornmitterades deruti åberopade förslag till förändrad organisation af StyrelseVerken samt öfrige tillhörande handlingar, äfvensom Serskildta Utskottets Betänkande och dervid fa. gade Bilagor, med anmodan till Constitutionsoch LagUtskottenalt öfver de i Comitterades förslag och Serskildta Utskottets Betänkande förekommande Grundslagsoch Lagfrågor sine Utlåtanden till Riksens Ständer afgifva; hvarjemte och då Bergs och CornmerceCollegiernes indragning blifvit af Serskildta Utskottet tillstyrkt, ConstitutionsUtskot tet borde meddela yttrande rörande denna åtgärds nytta och öfverensstämmelse med andan af Regerings* 34^ Den 2 5 September e. m. formen, der Collegiernes tillvaro i vissa afseenden förutsattes och påräknas. Ut Supra. S. D.
I sjelfva saken anser sig Utsk. hafva löst frågan genom den skilnad, det upstälier emellan domstolen och Ståndet, hvilken skilnad skulle bestå deruti, att det vore olagligheterna vid valet, som skulle pröfvas vid domstolarne, då deremot behörigheten skulle pröfvas inom Ståndet. Finnes då eri större olaglighet, än att en inkompetent person blir vald. En lika rigtig som obarmhertig konseqvens af denna åsigt har en reservant dragit, då han erinrar, att i sådant fall pluraliteten af korporationerne kunde utse obehöriga ledamöter, hvilkas val icke af domstolarne kunde underkännas, men hvilka sedan i Ståndet kunde utvotera den behöriga minoriteten. Utsk. har, såsom skäl för sitt slut, vidare ansett, att uttrycket »laglig åtgärd» i 21 § E.O. icke skulle betyda hänvisning till 37*; l)en 8 Kebruari e. ni. domstol, utan endast en undersökning, sorn Ståndet sjelft skulle föranstalta. Uttrycket, »laglig åtgärd» betyder dock, enligt allmänt språkbruk, domstolarnes handläggning af ett mål, och det är motsatsen emellan domstolens åtgärd och Ståndets åtgärd, som lagstiftaren härmed velat utmärka, ty icke lärer väl hans mening varit att Ståndets åtgärd, om Irågan var tydlig och klar, var olaglig, och någon annan motsats än en af dessa två finnes icke i g. Det synes mig temligen uppenbart, att lagstiftaren ansett sig kunna påräkna att ett Stånd skulle kunna opartiskt afgöra om en fråga var tydlig och klar, samt. i detta fall tillämpa lagen, men eljest hänskjuta till domstol, hvaremot lagstiftaren icke gått längre i sitt förtroende, utan, när uplysningar fordrades, ansett saken böra åt domstol öfverlemnas. Konst.Utsk. har vidare såsom stöd för sin åsigt ansett, att, det i den 18 §:n förekommande stadgandet, att icke någon må till Riksdagsman i Stånd godkännas utan vissa qvalifikationer, vore ett bevis på att Ståndet egde uteslutande pröfningsrätt af dessa qvalifikationer.
Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålunda: Ja — 6. Nej — 19. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 e. m. In fidem, 0. Brakel. Plenum kl. 10 f. m. Justerades två prot.-utdrag för den 4 dennes samt pleni-prot. för den 9 sisth Juni e. m. Föredrogs StatsTJtsk:ts den 4 dennes bordlagde Mern. N:o 198, i anledning af återremisser å StatsUtskits Mern. N:o 195, med förslag till voter.proposir för afgörande af åtskilliga till 8:de och 9:de Hufvudtitlarne börande anslagsfrågor. Utsk:ts anmälan, att R. o. Ad:ns återremisser af 25:te oell 27:de punkterna i Mem:t Nio 195 ej kunde till någon åtgärd föranleda. Lades till handlingarne. Utsk:ts till R. o. Ad. samt BondeStit gjorda hemställan om godkännande af den uti 26:te punkten af Mem:t N:o 195 föreslagna voter.propos. Hr Hjärne, Harald: Om jag rätt fattade BondeSt:ts mening med sitt beslut i förev:de fråga, beslöt samma Stånd att anmoda StatsUtskit att upsätta voter.proposm enligt den grundsats, som gjort sig gällande hos R. o. Ad. och som föranledt återremiss af Betänkit 195. Utskit anför visserligen såsom skäl för vidblifvande af sin åsigt, att det grundat sin upfattning af grundlagens föreskrift i förevarande hänseende på den praxis, som förut egt rum vid behandlingen af dylika frågor. Nu beror dock på hvad man menar med dylika frågor. För min del får jag bekänna att jag icke kan erinra mig något tillfälle då den grundsats vid voter.-propos:ners upställande gjort sig gällande att då två Stånd bifallit ett anslag, ett Stånd gifvet ett lån, samt det 4:de helt och hållet afslagit allt understöd af statsmedel, man ansett att voter.-propos:n skulle upställas endast emellan de Stånds beslut, som ansett understöd från Statens sida böra beviljas.
Med anledning häraf vill Kongl. Majrt hafva till Rikets Ständer öfverlemnat, att, i enlighet med Rikets Ständers vid sednaste Riksdag fattade beslut, uti de Wadstena Krigsmanshus-kassa och Amiralitets-krigsmans-kassan, i ersättning för till Stats-verket indragne rusthållssamt en per mille-afgifterne, beviljade Stats-anslag anvisa de förhöjningar, som, på grund af nu utredde 12 Kongl. May.ts Nåd. Proposition, N:o 75- förhållanden, böra dessa kassor tillkomma; skolande, för sådant ändamål, de denna fråga rörande handlingar varda till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. C. O. Palmstjerna. Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför H. M. Konungen, i Statsrådet å Stockholms Slott den 18 April 1854. Närvarande: Hans Excellens Justitiae-Stats-Ministern Herr Grefve Sparre, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Friherre Stjerneld, samt Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna. Fåhreeus, IVallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe. Chefen för Finans-Departementet, Stats-Rådet Herr Friherre Palmstjerna, uppläste i underdånighet till justering det förslag, hvilket i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, blifvit uppsatt till Kongl. Majrts Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer angående anvisande af fyllnad i ersättningen till' Wadstena Krigsmanshus-kassa och Amiralitets-krigsmans-kassan för de till Statsverket indragne rusthållssamt en per mille-afgifterne vid fastighetsköp. Kongl.
Om den nu förevarande frågan rörande Bankens publicitet kunde hinna afgöras så, att, innan den allmänna financeplanen till pröfning förekommer, de upplysningar om BancoVerkets tillstånd, som i afseende derå må blifva nödige, kunde af BancoUtskottet meddelas, skulle jag visserligen icke yrka, hvad jag annars nu ämnar fram5 Den s9 Maji. 593 framställa; men då jag tror mig finna, att Expeditionen, innefattande Ridderskapets och Adelns beslut i nu förevarande fråga ej kaa komma Utskottet till handa, och de behöflige upplysningarne derefter hinna från Utskottet aflemnas, utan att finance-planens afgörande derigenom måste fördröjas, tar jag mig frihet anhålla, att Utskottets nu förevarande Betänk kande må hvila till dess financeplaUeil till öEj Verläggning företages, helst jag är öfverty-, gad att mångå, hvilka nu äro emot Ban-’ kens publicitet, skola uppå skäl, som då torde visa sig, anse samma publicitet högst nödvändig. Herr von Koch, Nils, förenade lig med Grefve Spens. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Presteoch BondeStånden redan bifallit B-ncoUtskottets Betänkande, samt hemställde om icke, enär en stor del af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter redan bortgått, Öfverläggningen uti förevarande fråga kunde uppskjutas till ef$ termiddagen; hvarförinnan underrättelse äfven torde erhållas, om och huru BorgareStåndet i dag afgjordt samma mål. Bifölls. Ridd, o, Ad, Prot, VI, B, II, Afd. 75, 7& 594 Den 29 Maji. Högloflige Ridderskapet och Adeln åt# skiljdes klhalf till 3 em In fidem Protocolli O. J, Lagerheim. Fredagen den 29 Maji, Plenum kl. half till 5 eftermiddagen. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos
M. ytterligare i underdånighet anhålla, att E. K. M. täcktes låta utfärda en, efter närvarande förhållanden lämpad, lag om civila befordringar, hvilken tydligen bestämmer den rätt, som Förmän härvid tillkommer, i afseende på dem underlydande tjenstemän, samt antyder de grunder, hvarefter sökandes befordrings-anspråk böra bedömas. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Juli 1840. Expedit ions-ZJt skottets Förslag till und. Uppläst och godkändt hos Purld, och Adeln den i5 Juli 1840. Preste-Ståndet den i5 Borgare-Ståndet den i5 Bonde-Slåndet den i5 — —_ Rikets Stänclers underdåniga Skrifvelse ^ angående befordringsrätt för Läkare j som äro antagne för sjukvården inom mindre samhällen på landet. (Allm. Besv. o. Ekon. Utsk. Bet. N:o 48.) S. A. K. Då det redan temligen allmänt visat sig, att den på Statens bekostnad ordnade
att de återstående arbetena måtte kunna på detta sätt, men ej genom lån, verkställas; StaisUt.k, Utlåtande IV. C £9. 5 af Herr von Hartmansdorff, August, som anmärkt, alt, om Rikets Ständer, liksom Utskottet, vilja.säga, alt CanalDirectionens hös Fu-llmägtige gjorde begäran står i strid »ned Reglementet, så bar man dermed ej sagt annat, än att, så länge Rikets Ständer icke gjort jemkning i Regleynentjgt, måste det af Fullmägtige i RiksgäldsContoret efterföljas. Men då Rikets Ständer äro församlade och när som helst kulina göra en sådan jemkning, lärer åtminstone något annat skäl böra begagnas, i fall man Aili afslä Direclionens begäran. Herr Halling har begärt alt från Utskottet erhålla åtskilliga upplysningar i allseende på de, för afskrifningens beviljande, af Rikets Ständer stadgade vilkor; och vill det i öfrigt synas, som återremissen egentligen varit föranledd af a:ne inom Ståndet ventilerade frågor, den ena nemligen, huruvida CanalBolagets inlecknade förbindelse bör till Bolaget återsl il lias, enär, enligt Fulmägtiges i RiksgäldsContoret uppgift, inteckningen skall vara meddelad äfven till säkerhet emot abalienation af de till Bolaget donerade skogar, jordegendomar och stenbrott; och den andra frågan, hvilken annan åtgärd bör vidtagas till betryggande emot all abalienation af dessa Canalverkets tillhörigheter, om den »»tecknade förbindelsen valder £terställd.