Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till Torr k.- Inrättningars uppförande torde väl en ej, obetydlig Summa komma att erfordras, men utoqj det, att något ungefärligt Förslag öfver denna kostnad icke af förut omnämnde orsak kan Uppgifvas, synes den samma dock ej höra ki&nna blifva väsendtligare, än att tillgäng dertill gifves alden Penninge Fond MagazinsInrättningen äger, utöfver de Två Miltoner Riksdaler, sorn utgöra Riksens Högloft.. Ständers, anslag och hvilket oförryckt för Spannemålsrö" relsens bedrifvande synes, böra vara att påräkna. Om, Inrättningens Upplags-Magazin., Af här bilagde uppgift, sorn blifvit StatsUtskottet öfverlemnad, och hvilken å ena sR 5 g 46 Förslag till Allmänna Mu g a zins dan utvisar utrymmet i de Magazin som af Ali» manna Magasins-Inrattningen nu äges och 3. den andra livilke nya Magazin redan blifvit till anläggande anmäldte, samt hvad vidars Magasins utrymme synes erforderligt, såsom en följd af Verkets utvidgande omfattning, inhemtas, att illikets samtelige Upplags-Magazin kunna inrymmas omkring 162,880 Tunnor oriad eller 393,618 Tunnor riad eller torkad Spannmål; och att kostnaden för dels nya Magazinr uppförande, dels utvidgandet af redan befintelige, skulle Förslagsvis beräknad, uppgå till en sammanräknad Summa af 170,000 R:dr Panco.
I detta iimne hafva, uti aflemnade memorialer, hos Ridderskapet och Adeln Herr Oxehufvud, A. R., med afseende å den ekonomiska vinst, som skulle tillskyndas landet genom förfärdigande härstädes af lokomotiver och räls, föreslagit att Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 300,000 R:dr R:mt för att utlemnas såsom lån till den, som ville åtaga sig att tillverka sagde materialier till lika billiga priser som betalades för de utifrån införda, och tillika erbjöd nöjaktiga garantier för ett sådant åtagandes behöriga fullgörande; samt, inom Borgare-Ståndet, Herr Carl Elman, med förmälan att, af de medel, som vid de 2:ne sist förflutna riksdagarne anslagits till jernvägs-anläggningar för Statens räkning, en summa uppgående ända till 6% million R:dr R:mt, användts till inköp i utlandet af räls, lokomotiver, vagnar och nästan all för jernvägarne erforderlig materiel, anfört att, vid jernvägs-arbetenas första början, dylika uppoffringar naturligen ej kunnat undvikas, men att det varit önskligt om Staten, så fort ske kunnat, sökt uppmuntra till anläggning af verkstäder för tillverkning af sådan materiel, i ändamål att derigenom åt landet bespara så mycket som möjligt af de närmare 40 procent utaf de redan färdiga jernvägarnes byggnadskostnad, som nu gått till utlandet i betalning för derifrån införskrifna effekter. Hvilken stor fördel den inhemska industrien skulle hafva hemtat af en sådan åtgärd, dels direkt och dels genom ökad intellektuel utbildning hos alla dem, som dermed befattade sig, vore lätt insedt, och det syntes vara lika mycket Statens pligt, som öfverensstämmande med landets sannskyldiga fördel, att åtminstone nu, då fråga vore om jernvägs-byggnadernas Rih. till It. St. Brot. 1850 & 1860. å Sami. 1 Afd 2 Band. 27 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande M 156. fortsättning, vidtaga sådane åtgärder, som voro egnade att för framtiden befordra tillverkning inom landel af allt hvad till jernvägs-byggnader hörde och här kunde produceras.
Son i Norrköping, på resan ifrån London till Stockholm, vid Höganäs blifvit anträffadt och af Bevaknings-Chefen på västra kusten den 2 Junii 1817 till Landskrona inbragt, hade under den 17 i samma månad, sådant tillägg uti Instructionen blifvit BevakningsCheferne meddcladt, att de borde använda all försigtighet vid uppbringningar, så att inga andra Fartyg upphragtes, än de som bevisligen hade Contraband om bord och ämnade sig till någon under Bevaknings-Chefens inspection varande hamn; men på till annan Svensk hamn destineradt Fartj^g, som anträffades och bevisligen innehade Contrahand, borde Bevaknings-Chefen låta försegla til 1- gångarne tili lasten och, om så nödigt pröfvades, på samma Fartyg låta embarquera en pålitlig man af sin Besättning, för att efterse, att det misstänkta Fartyget ej måtte inlöpa uti förbudna farvatten, och hurde denna person afgå,' antingen vid den Tullkammare der Fartyget erhöll Tullbetjening om hord, elier ock till den först anträffande af Riksens Ständers de öfriga Svensta kryssare, som då egde att till bevakning i den afgångnas ställe lemna en annan man. Under den i3 näst förutgångne Maji bade i afseende på fremmande Fartyg följande ordres, såsom tillägg tili Instructionen, blifvit expedierade, att endast inom en Tysk Sjömil ifrån Svenska kusten oell uti den Svenska hälften af Sundet borde sådane Fartyg af Svenska kryssare kunna präjas; men att i öfrigt sorgfälligt borde undvikas , att emot hvilken fremmande Magts flagga som hälst göra styrkan gällande, och att då främmande Fartyg, ämnadt till Sverige, träffades inom Demarkations-linien för Rikets kust-territorium, kunde Bevaknings - Chefen skicka om bord derå en man af sin Besättning, för att följa Fartyget till första hamn, der Tullkammare funnes; men utan rättighet att visitera Fartyget, eller undersöka dess Papper.
10 — 74 — Sedan Direktionen öfver 2:dra Gardets regements-kasern-kassa, i saknad af dertill anvisade medel, med ett enligt nådigt tillstånd upptaget lån af 5,000 R:dr, ombesörjt uppförandet af oundgängligen nödige uthus samt köks-inredningar för regementets behof, så att alla kompanierne jemte musiken kunnat i kasern-husen inflytta, hade Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den 3 Maj 1825, jemte medgifvande att å regementets stat finge uppföras 1,500 R:dr årligen till kokved, inventariers underhåll m. m., tillika stadgat att berörde belopp borde, efter det regementet blifvit i egen kasern inrymdt, nedsättas till 1,000 R:dr, i likhet med hvad staten för Kongl. Svea Lif-garde i enahanda afseende upptoge. Härefter hade Sekund-chefen vid 2:dra Lif-gardet, med afseende derå, att Rikets Ständer icke lemnat något anslag till de för kasern-husens begagnande oumbärliga uthus-byggnader, hvilka icke med de inskränkta låne-medlen kunnat uppföras, samt att, ehuru behofvet af ved till mathållningens ombesörjande uti nuvarande orne kökslägenheter visserligen vore mindre än förut vid mat-tillredning kompanivis, kostnaden dertill dock blefve större än om köksbyggnad i ett helt kunnat föranstaltas, i underdånighet hemställt, att mathållningsanslaget för Kongl. 2:dra Lif-gardet måtte till oförminskadt belopp af 1,500 R:dr årligen fortfarande få bibehållas, helst svårighet mötte för de till uthus-byggnaderne upptagne låne-medels och derå löpande räntors betäckande, enär de dertill afsedda kasernunderhålls-medel i första rummet borde användas och äfven troligen till fullo erfordrades för kasern-husens underhållande, hvadan nödigt vore, att hvad af mathållnings-anslaget möjligen kunde blifva umbärlig! finge till afbetalning å förenämnde låne-medel och räntorna derå användas.
Riksstatens 4:de hufvud-titel för den nu ingångna statsreglerings-perioden redan är af Rikets Ständer uppgjord och fastställd, anser Utskottet lämpligast att ett berörde inkomster motsvarande”belopp af, i rundt tal, 1,100 R:dr B:ko eller 1,650 R:dr-R:mt, för innevarande och 2:ne nästföljande år anvisas till utgående från Rikets Ständers Riksgälds-kontor; — och får Utskottet, i följd häraf, föreslå, det Rikets Ständer måtte, för sin del, besluta: 1:o att, med undantag af Calmar slott, med dertill hörande vall och graf, Grimskär, samt den till begrafningsplats föreslagna del af Skansjorden, alla öfriga Calmar f. d. fästning tillhörande vallar, jordar och lägenheter, må till Calmar domkyrka med full eganderätt för everldliga tider anslås och upplåtas, dock med tillåtelse att till Calmar stad öfverlåta eganderätten, såväl till de staden omgifvande vallar med deri befintliga eller dertill hörande lägenheter, som ock de mindre jordstycken, hvilka å upprättad karta betecknas med Niis 114 hälften, 144 a, 115 a, 116, 251 till och med 256, allt emot årlig afgäld till domkyrkan af så stort belopp i spanmål eller penningar, som för närvarande utgör dessa lägenheters afkastning; och 2:o att af den så kallade Skansjorden må till Calmar stadssamt slottsoch lands-församlingar, för anläggning af ny begrafningsplats, kostnadsfritt upplåtas 6 tunland 25,6 kappland, enligt å förenämnda karta utstakad plan; samt 3:0 att, såsom ersättning för de af ofvanberörde fästningsvallar och lägenheter härflytande arrendeoch hyresmedel, som Stats-Utskottets Utlåtande M 224. 9 som hitintills ingått till Kongl.
Denna regel har gällt och gäller fortfarande annorstädes i fråga om jernvägsanläggningar, och här i Sverge har denna regel sedan århundraden tillbaka varit den ledande, om äfven icke alltid riktigt uppfattade tanken, som till och med för vissa fåll iklädt sig formen af lag vid alla andra väganläggningar, de må nu hafva haft till syfte att öppna en kommunikationsled genom den minsta socken eller genom det största landskap. Till denna allmänna betraktelse har kommittéen funnit sig föranledd af den sats, som den första jernvägs-kommittéen i främsta rummet uppställt, att nämligen jernstambanorna borde framdragas förnämligast genom de orter, hvilka, genom sin aflägsenhet från vattenkommunikationer, af dessa icke kunde draga fördel. Denna sats förefaller vid första påseendet riktig och rättvis, men att den här i landet icke låter sig följdriktigt utföras, lika litet som den i andra länder varit uppställd och tilllämpad, torde icke vara något tvifvel underkastadt; och att nämde kommitté äfven tvekade att betrakta den såsom fullt tillämplig, visar sig af den omedelbart följande förklaringen, att en stambana icke annat än undantagsvis borde på längre sträcka framgå parallelt med närbelägen segelled, men deremot korsa och beröra den vid sådana punkter, der den inre rörelsen antingen redan befunnes, eller kunde motses blifva för vissa orter koncentrerad. Huru regeln hittills blifvit tillämpad här i landet tillhör icke kommitterade att bedomina; men i fråga om den norra stambanans sträckning öster eller vester om Sigtunafjärden har denna grundsats blifvit så uppfattad, att Chefen för statens jernvägsbyggnader och undersöknings-kommittéen funnit lämpligt att föreslå den östra rigtningen, i följd hvaraf vägen skulle komma att löpa utmed och parallelt med en mycket trafikerad segelled, då deremot den första jernvägs-kommittéen måste antagas hafva på samma grund föredragit den vestra rigtningen.
S. D. Yid lörnyad föredragning remitterades lill StatsUtskottet : Kongl. Maj:ls den 4 dennes f. m. på bordet lagda Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga om förre Departements-Chefernes vid General-Tuli-Styreisen, Presidenten af Billberghs peli Canzli-Rudct Vakrii be - 152 P/vi.-Utdrag, tlen 11 September /$44- (Viande från ådömdl ersällniugs-ansvar i målet, rörande den efter aflidne Uppbörds-Tu l Iför valla ren F.ner yppade balance; tillika med de i anledning deraf samma dag och nu afgifna yttranden; Bevil/n in gs-Ut skottet: Kongl. Maj:ts den 4 dennes f. m. på bordet lagda Nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer, angående de vid öfverlemnande af 1831 års Be v i 11- nings-Förordniug äskade uppgifter till grund för framdeles företagande granskning af minimi-tariffen å lieminans-värden m. m. S. D. Vid föredragning af / evil n in gs-Ut skottets den 27 sisllidne Augusti på bordet lagda memorial, N:o 3, angående återlemnande af Grefve Ankarsvärds, Carl Henrik, till Bevillnings-, samt Allmänna Besvärsoch Kkonoini-Utskotten remitterade motion om befrielse i visst fall från båkalgiflers erläggande, ansåg Ridderskapet och Adeln berörde motion tillhöra Statssamt Allmänna Besvärsoell Ekonomi-Utskottens behandling. S. D. Föredrogos Béyilini/igs-Utskottets nedannämnde den 4 dennes f. ni. pä bordet lagda memorial: \:o 2, angående återlemnande af Herr G. IV. G Hbergs bos Välluf].
Län hafva ej begagnat Lånerättiglieten. Tillhör a:drn Sami. 19 Arket. Litt B. År i 8 i 6. Tuni. Stockholms Skaraborgs Kronobergs Jönköpings Westmanlands Östergöthlands Elfsborgs Calmar Kopparbergs Nerikes W ermelands Gefleborgs Westerbottens Malmöhus Christianstads Blekinge Hallands Götheborgs och Bobus 2Ö7 [,636 i33 266,293 Ar 1817. Tuni. Summ a. År 1816. T Bilaga Litt. A. Utdrag af Tabellen XI. Calcul, till utrönande af öfverensstämmelsen emellan 1820 Års uppgifne och, efter de under framflutne Ovinqvennium årligen inkomne Mortalitets-Tabellernes föranledande, uträknade Folkmängd. i8i5Års Folkmängd, enligt samma års Tabellverk. xr • • Timade Inoch Utflyttningar sedan År 1815. 1820 Års Differencer. 1820 Års uppgifne v jusi ocii r orlust under Åren i8i6med 1820, enligt Tab. I. uträknade FolkDen uträknade emot Folkmängd. På Landet. Öfverskott. mängd utgör alltså. den uppgifne Folkhopen utgör: Personer. Personer. Vinst. Förlust. Inflyttade. Utflyttade. Inflyttade. Utflyttade. Inflyttade. Utflyttade. Personer. Mera. härleder sig derifrån, att i somliga Lan skiljaktigheterna inträffat mera på mankönet och mindre på qvinkönet, eller tvärtom, såsom Oiiginal-Tabellen närmare utvisar, hvilken i anseende till tryckningskostnaden ej kunnat i hela sin vidd meddelas. HSrer till Arket 22, af 2:a Samlingen. Bilaga Litt. B. Tab. XV. Jemnförelse emellan Gifta och Ogifta efter Ständ, År 1820. Ridderskap och Adel Läro-Ståndet Alle Andre Gifta. Enklingar. Enkor. Ogifta Öfver x5 År. Ungdom under 15 År. Sum m a. Manner. Hustrur. Mankön. Qvinkön. Mankön. Qvinkön. Mankön.
R:dr banko till ersättning för af honom mislade 15 tunnor spanmål; 2:o Herr Bergenstråles, Claes, denna dag väckta motion, att antalet af vaktmästare vid Jönköpings Lands-kansli och kontor måtte blifva oförminskadt; 3:o Herr Reutersvärds, Pehr Adam, denna dag väckta motion om lönefyllnadsanslag för en del af Krigs-kollegii tjenstemän. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: Herr Löwenhjelms, Gustaf Samuel, denna dag väckta motion, att lärarne i lefvande språk och naturvetenskap vid Elementar-läroverken måtte få, lika med öfrige derstädes anstälde lärare, fortgå i lönetur, men deremot åläggas ett större antal lärotimmar. Från Högv. Presle-Ståndet. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: Kontrakts-prosten Almqvists den 24 dennes bordlagda motion, om behofvet af lagstadganden i afseende på utvandringar till främmande länder, tillika med hvad i anledning deraf nu blifvit inom Ståndet yttradt. Bi/t. till RSt. Prat. 1853—1854. 3 Sami. 1 50 Prot.-Utdrag den 28 December 1868. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades tili Bevillnings-Utskottet nedannämnde den 24 innevarande månad i Ståndet väckta motioner: l:o af Kontrakts-prosten Almqvist om upphörande af den personliga bevillningen; och 2:o af Komminister Beckman, angående nedsättning med en tredjedel i den alimänna bevillningen. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet följande i Ståndet den 24 dennes väckta motioner: l:o af Biskop Bergman, om fortsatt understöd af allmänna medel för fattiga ibland Lapp-allmogen; 2:o af Prosten P. C.
Rikets närvarande llnanciella ställning medgikven lindring i ojemut fördelade skattekördor, alitsa ät Rikets 8tänders nu anmälda keslut leiunat Dess Nådiga 8anction, samt genom denna dag utkärdad kungörelse till all,nan efterrättelse i ljäder korordnat, att okvankerörde ränta mek akgikt skola krän oek med innevarande är uppköra ock ej vidare dekiteras eller de skattsk^Idige alkordras, samt att köljagtligen allt lavad som kore kungörandet kärak möjligen kan vara erlagdt i 8terkllus-akgikt kör egendom, soin ekterlemnats ak person, alliden innevarande är, skall vederkörande i kekörig ordning restituems, kvarjemte Dongl. Naj:t, i öfverensstämmelse med Rikets 8täilders likaledes lättade oek ak Rmngl. IVlaj:t gillacle keslut, i ljäder förklarat, att de till Domare oek lXämnd utgående liiigsgästnings-penningarne köra, enligt kittills stadgade grunder, vederkörande ak 8tats-Verket godtgöras, säväl i Dalarne, der dessa penningar fortfarande uppkurits ak Mimnden, kvilken kör Iläradskökdingens lott jemväl redovisat, som äkven inom öfriga delar ak Riket, der Dom - 4 7^:c> 104. stolarne under senare ären, i koljd sk den vicl 1828—30 ärens Riksdag keslutade re^Ierin^ nied Dalmansoell DäradsIlökdinAe-räntan, eikäilit eisättninA tor denna inkomst ak i 8tat anslaAne medel; kvarvid dock i-umera komme att ia^tta^as, det d^inAS^ästnin^s-^iennin^arne, i stället kör att säsoin kittills ut^a i kö-kallande till Rvarje Lrs uppkörd, kör framtiden lleiäknus oell utketalas ekter medinn» ak samma u^dlördsllelojlp under ile sistkö-kiutna
Att allmänt väl i förevarande fråga så aldeles nödvändigt påkallar den föreslagne hårda tvångsmésuren, torde ock fastmera vid sakens riktiga betraktande förefalla tvifvelaktigt och problematiskt, som i vårt land öfver allt finnes större tillgång på jord och odlingsmark, än på tjenlige strömfall och vattulägenheter. Detta bekräftas ju nogsamt i den klagan man här inom detta rum förut hört, att jordbruket redan skall vara drifvit till omåttelighet och verkat öfverproduction. Men vare härmed, huru det vill, skulle säkerligen det förra, utom hvad som åstadkommes genom dessa sed^ nare Naturens stora drifkrafter, till så mångfaldiga yrken och inrättningar för enskildte och för det allmänna lika oumbärliga, icke kunna äga bestånd, och än mindre vinna förkofran j ty menniskan lefver icke allena af bröd, och icke uppfyllas alla hennes behof af jordens oförädlade alster. För öfrigt är man nu mera tämmeligen öfverens derom, dels att Lagar som icke medföra en gifven och ostridig nytta 3 skada ge - Den jz Ju lii e. nu norn deras blotta tillvarelse, i det de försvåra tillfället för Samhällets medlemmar att sjelfva efter godtfinnande till deras inbördes förmon ordna och förvalta sini angelägenheter; och dels att den ena Näringen icke bör gynnas på den andras bekostnad, utan att de bäst frodas, enär de få gå i bredd och hålla hvarandra hand i hand. Om man i förra tider stundom häri handiat olika, har man dock nu tillräckeligen insett både oklokheten och obilligheten deraf, och må väl nu icke komma i fråga att någon vedergällningsrätt skulle utöfvas till jordbrukets fördel för det högre och kan hända, mindre tillbörliga prérogatif eller skydd Bruksoch Vattenverken, likasom en eller annan rörelsegren, tillförene erfarit. Jemnförelsen som man till 6töd för mera nämnde project velat hämta från de existerande tvångsbuden i Skiftesoch StängselFörfattningarne, äfvensom i börd och annan lösningsrätt håller icke eller vid närmare granskning profvet.
In ilclem krotocolli O. 8i1versto1^s. Thorsdagen den 22 Junti. riennm klockan 11 förmiddagen. Upbröts första Llassens lista öfwer det den so Junii hällne wal af Illectorer efter Grefwe 8pens, Fullmagtig Grefwe körner, Larl Ladriel, samt Friherre /edelsvärd, Lrlc Loran, >, och befunnos hafwa blifwit efter dem walda N:0 Grefwe Lilienstolpe, Oart, Kammarherre. u. 8. o. N:o 170 Friherre Lack, stolian Ladriel. Major. Upbröts kllectorernas för tredje classen lista til wal af Ledamot i Riddarehus - Utskottet efter Herr Lederstam, hwartil fans wara wald: N:o ivSo 848 Den 22 Iunir. No 10"0 Herr (lilienberg, Fullmagtig Friherre Xil.lclcr8tolps,'(rn«ml. Uplästes och gillades följande Konung LKXb. xm.s försäkran Wi cKlild xiii med Guds Näde, Sweriges, GöLhes och Wendes Konung re. re. re. Arfrvinge til Norrige, Hertig til Schleswig Holstein, Stormarn och Ditmarsen, Grefwe til Oldenburg och Delmenhorst re. re. Gore weterligck at alldenstund Swea Rikets Ständer Ost til Konung utkora! och antagit, för at styra och regera Swensta Folket efter den Regerings > form Riksens Ständer sjelfwe, den b i denna manad såsom Rikets framsta Grundlag godkant och faststält. fördenstull och da Wi förklarat Ost w-llige, at för et älstaöt Fäderneslands räddning och wälfard upoffra
Son och af Rikets omistkänneliga behof, lana National-Representationens erforderliga bifall; Men da en sorglig erfarenhet öfwerrygat ost, att »vi icke alltid hos war Mördade Konung kunna påräkna en fortfarande hälsa och eu deraf beroende fortsatt utöfning af Konungamaktens mödosamma pligter, hafwe wi i förwäg i underdånighet hos Hans Majestät anmält den enhälliga önskan, att om ett sadant fall skulle inträffa och Swensta Folkets förenade böner ej kunna det aswanda, Hanö Kongl. Höghet Kron,Prinsen Larl soksn wid alla de tillfällen, da Hans Kongl. Maju af sjukdom hindras, att med RegeringS, arenderne sig befatta, ma inträda i utöfningen af Konungamakten med ali den rätt närwarande Grundlagar densamma tillägga, samt i Hans Kongl. Majus namn Rikets styrelse söra, jemte det Hans Kongl. Höghet deremellan fortfar, akt med dcst råd ga Kongl. Maju tillhanda; Och har till denna war yttrade underdåniga önskan Hans Kongl. Maj:t täcks läm, na Sitt Nådiga bifall och stadfästeife. S K. 2982 Den ,8 Augusti. 2 §- Enär erfarenheten öfwertygat otz bade om möjligheten och mädan af de misdruk af tryckfriheten, hwartill åtskilliga mindre bestämde Scadganden i Tryckfrihets-Lagen qf den 9 Martil l8>o föran, ledr, hasme mi, sa mai med anledning of Kongl. Majus Nådiga Provositiyn af den 26 sistledne Maj, s m till följe af de'Förstag till ändringar deri, svin af Riksens Stander mid Riksdagen i Orebro Hlilwit lill algörande mid nästpsföljande Riksdag pä bordet lagda, samt de inom Riks-Ständen gjorde anmärkningar, enhälligt ötwerenskommit om en för, änorad Redaction at bemälre Grundlag, sadan wi ten genom särskilt strifwelse under den z Julii till Kongl. Maju i underdånighet öfmerlemnat. Hans Kongl. Majit har sedermera unter den sistledne
Jag gick närmare och hörde verkligen till min glädje att tvenne af barnen, en gosse och en flicka af kanske 4 år (de tvenne andra barnen lågo ännu i sina mödrars famnar), glada gingo omkring på det temmeligen ostadiga däcket och sjöngo: "merrily of the waves we go", under det att några Franska barn, deribland en för öfrigt den raskaste 4 årige gosse, låg i pappas famn och halfgret; ty ehuru vädret hade klarnat upp till en skön och vacker dag, kommo dock ideligen starka och häftiga byar från höjderna, som ofta vräkte vår ångbåt åt sidan. Flere andra grupper af muntra och glammande, halft skrålande Fransoser och Fransyskor och af lugna, tysta Engelsmän och Engelskor suto omkring på däcket och togo fram sina matpåsar helt ogenerade för dem som möjligen hade lust att gapa på dem. Bland passagerarne voro mest Engelsmän, bland hvilka af akter-passagerarne en familj med 2 gossar och 2 flickor, det ena paret skarpt brunett, det andra fullkomligen blondt, som utomordentligt behagade mig och hade skarpt markerade Engelska eller Skottska ansigten af omkring 15 år. I jemförelse med de Engelskor jag här såg, förlorade sig dock mycket Fransyskorna. Allt detta gaf anledning till mycket gapande för mig och jag visste ofta ej hvart jag skulle titta och vända mig, så att de 6 timmar, vi voro på väg, förgingo nästan utan att jag pratade eller meddelade mig med någon, såsom en kort stund. Fartyget var i allo elegant och väl inredt, besättningen hygglig och artig; men kosthållaren, hos hvilken jag tog en beefstek för en franc, var dyr. Hela farten var i det hela taget den angenämaste jag gjort i min tid, blott jag hade haft någon menniska som jag kunnat prata med; men mina tvenne reskamrater, en handsk makare från Wien och en paraply makare från Köpenhamn, till börden en Fransos eller såsom jag hellre tror en Jude, voro mig alltför heterogena. Dock Wienaren var en godmodig Tysk och treflig nog, men passade mig ej.