Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
H. It. o. Ad. åtskiljdes kl. 1 e. m. lii fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Måndagen den 4 Maj 1835. Plenum kl. 10 f. m. Justerades j prot.utdr. för d. 1 dennes. Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskrs förslag N:o 329 till R. St:s underd. skrifvelse till K. M., ang:de en uppkommande brist i statsverkets tillgångar för år i835 genom R. St:s beräkning af tulloch brännvinsinkomsterna. k Företogs till pröfning BancoUtsk:s d. a3 sisth April på bordet lagda memor. N:o i32 med hemställan, att R. St, före deras åtskiljande, måtte till K. M. i underd. öfverlemna stadgar och reglemente för Bankens rörelse och förvaltning. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Under åberopande af de skäl, som i Hr Stuarts reservation blifvit upptagna och hvilka fullständigt vederlägga Utsk:s betänk., anhåller jag om afslag å detsamma. Hr Rosenblad, Bernh.: Jag för min del är af en motsatt tanka med den siste värde talaren. Jag tillstyrker bifall å betänk. Hr Stuarts sats, att meddelandet till K. M:s kännedom af bancoreglementet skulle strida mot 72 J Reg.F., kan jag icke godkänna. R. Ständer hafva väl, enligt nämnde j, rättighet att utfärda reglementen och ordningar för Banken, men denna rätt upphäfver icke skyldigheten för R. St. att tillse, det samma reglementen och ordningar icke stå i strid med gällande lag. Detta förhållande förutsätter, alt Konungen måste erhålla kännedom
Genom nådig remiss anbefallde att, efter vederbörandes hörande, Öfver denna ansökning afgifva gemensamt underdånigt utlåtande, hafva Kongl. Majits och Rikets Krigsoch Kammar-kollegier öfverlempat handiingarne i målet till Kongl. Maj.-ts Befallningshafvande i Wermlands län, för att, efter samråd med Kongl. Majits Befallningshafvande i örebro län, genom vederbörande skattläggningsmän, desamma på begge ställena, låta efter skattläggningsgrunder i laga ordning uppskatta ifrågavarande tvänne boställen till egor och öfriga förmåner i närvaro af boställsinnehafvarne samt församlingarnes, Konsistoriioch Regements-ombud, äfvensom särskildt beskrifva och värdera åbyggnaderna på hvartdera stället; och sedan dessa förrättningar, som den 4 och 5 Juni 1858 blifvit påbörjade, efter npp - 20 Kongl. Mag:ts Nåd. Proposition JVs/’ 25. rättande af nya kartor och beskrifningar öfver boställenas egor, den 1 och 2 November 1859 blifvit afslutade, samt af förrättnings-instrumenten befunnits, att hemmanet Svensbohl uppskattats till 7 R:dr 39 sk. ö rst. och Höjdebråten till 7 R:dr 36 sk. 11 rst. Banko ränta, men att värdet af åbyggnaderna, upptagits vid det förra till 2,596 R:dr 67 öre och vid det sednare till blott 1,771 R:dr 67 öre Riksmynt, har det sökta hemm ansby tet, med hvilket äfven Komministern i Rudskoga och Nysund L.
Prot. 1844. 3 Sami. 16 Haft. 2 Hör till Constitutions-Utshottels Memorial, N.o 26. gens Högste Ombudsman, åligge förnämligast att föra eller genom de under honom ställda Fiscaler låta föra Konungens talan i mål, som röra allmän säkerhet och Kronans rätt, samt att, å Konungens vägnar, hafva tillsyn öfver rättvisans handhafvande och i sådan egenskap beifra fel, som af Domare och Embetsmän begångne blifva. §. 28. Konungen eger att uti Stats-Rådet utnämna och befordra iufödde Svenske Män till alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmagter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum; vare likväl Konungen obetaget att uti Militära Embeten nyttja Utländske Män af sällsynt skicklighet, men icke till Commendanter i Fästningarne. Konungen fäste vid alla befordringar afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd. Till Civile Embetsmän inom Riket och till Domare må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran. Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnande, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenster vid de Verk och Stater, som under Departementet höra. §. 29. Till Erkebiskop och Biskopar, med hvilkas val förbålles efter förra vanligheten, utnämne Konungen en af de Tre, som föreslagne blifvit. §. 30. Konungen eger att, på det sätt förr öfligt varit, tillsätta Kyrkoherdebeställningar i Regala Pastorater. De så kallade Consistoriella gäll vare vid deras valrätt bibehållne. §. 31. Städernes Borgerskap åtnjute framgent den rättighet, de hittills innehaft att till Borgmästare-tjenster föreslå Trenne behörige män, då Konungen en af dem utnämne.
Vid detta antal anser ock Stats-Utskottet, att det bör förblifva, intill dess det honom uppdragne Boksluts-arbetet blifver fullbordadt; men, som. Kongl. Stats-Contoiret, efter hvad ofvan anfördt är, jemväl fått sig ett Riks-Hufvud-Bokslut för de följande åren uppdragit; så synes det blifva nödvändigt, att Kongl. Stats-Contoiret här-» till icke saknar det biträde, som efter Stat bestås ; Stats-Utskottet hemställer derföre, att Kongl. Stats-Contoiret må äga, att disponera den på dess Ordinarie Stat bestådde men hittills besparde aflöning för Bolcsluts-Kammereraren oell. Kammarskrifvaren, så att något hinder och uppehåll för dess Riks-Bokslut, genom saknadt nödigt biträde, icke må möta. Om detta allt, så väl som hvad Herrar Revisorer uti deras Berättelse hemstält, angående förändring af Räkenskaps-methoden i allmänhet för Landsoell Militiae-Böckerne, lära Riksens Hoglofl. Ständer, i händelse af bifall, Bihang tili Riks-St. N:r giy. sif, I7J4 Stats-ZJl skottets Betänk anden. finna nödigt att gora underdånig anmälan ho* Kongl. Maj:t med anhållan, det Kong': Maj:t täcktes så väl denna Riksens Ständers underdåniga önskan , sorn hvad Riksens Ständer i detta amne vid förra Riksdag hemstält, låta till verk»lällighet befordra. Riksens Höglofl. Ständers Eget ompröfvan» de underställes allt detta vördsamligen; Hvarvid en Ledamots yttrade serskiite (anka genom Utdrag af Protocollet bifogas. Stockholm den a 8 Maj 1818. Utdrag af Protocollet hälli t hos Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskott vid Urlima Riksdagen i Stockholm den 2.2 S» D.
HON DÅ ALLTID EN VÄSKA ELLER LITEN KORG, FYLLD GÖRARINNA, TY HON HAR I SITT TESTAMENTE FÖRFRU VON SCHWARTZ HAR DOCK VARIT OCH ÄR MED BRÖD, SOM ÄR ÄMNADT ÅT DE STACKARS ORDNAT, ATT RÄNTAN AF EN STÖRRE SUMMA, FÖRALLTJÄMT UTSATT FÖR EN MÄNGD SMÅBEDRÄGERIER HERRELÖSA HUNDAR, HON MÖTER PÅ SIN VÄG. VALTAD AF ENGELSKA KONSULATET, EFTER HENNES O T CKSÅ KOMMA HELA SKAROR SÅDANA SPRINGANDE DÖD ÅRLIGEN SKALL TILLFALLA DJURSKYDDSFÖRENINGEN FRÅN DE INFÖDDES SIDA, OCH HON ÄR FULLT PÅ DE PÅ KRETA. KLARA MED, ATT DESSA EJ FÖRMÅ KÄNNA ELLER EMOT HENNE, SÅ FORT HON UPPENBARAR SIG UTOM VISA TACKSAMHET. OCKSÅ SKREF HON VID ETT DEN MUR, SOM OMGIFVER HENNES EGENDOM; DE TILLFÄLLE TILL MIG: » JAG KAN OLYCKLIGTVIS SÄGA UPPTÄCKA HENNE FRÅN LÅNGT HÅLL OCH OMGIFVA H N E D N - NE, HOPPA OCH GNÄLLA S. LICKA HENNES HÄNDER LIKSOM MADAM DE STAEL: EFTER ATT HALVA GRU LIGT LÄRT KÄNNA MÄNNISKORNA, HAR JAG FUNNIT OCH LÄGGA PÅ ALLT SÄTT I DAGEN SIN TILLGIFVENINNEHÅLLSFÖRTECKNING. HET FÖR HENNE. — Små gottländingar; poem af Anna Knutson. — Kvinnofrågan SIN SAMLINGSPLATS I DENNA HÖGT BEGÅFVADE STÄLLE SKALL DOCK EJ KUNNA UNDGÅ ATT KÄNNA och vetenskapen i af Kate Sckirmachtr.
Sammanräknade antalet trupper, som nu finnas i Europa är 3,950.000 man med en kostnad af 2.168 millioner francs årligen, och de lunga bördor, hvarmed underhållet af dessa slående härar belasta de europeiska länderna till den grad, att budgeten uti de största staterna visar ett årligen tilltagande deficit, som betäckes med nya lån eller för tillfället med en tillkonstla!) upställning af räkenskaperna, måste nödvändigt öka behofvet af fred, då i alla fall särskilda rustningar mäste göras och nya millioner i lån med påföljd af nya bördor för de skattdragande uptagas vid minsta skymt af krig. Detta förhållande, allmänt för det öfriga Europa, är ingalunda mindre för Ryssland, som i början af sista kriget gjorde Ryssland flera fåfänga ansträngningar för att erhålla lån, innan det slutligen lyckades i Holland och Hamburg, hvilka lån dock kost.ade betydligt. I alla dessa omständigheter ser jag en anledn. hvarföre äfven hos den Ryska Regeringen behofvet af fred måste göra sig mäktigt gällande, ålen en ännu mäktigare impuls dertill ligger i det kända förhållande alt den ädle monarch, som f. n. sitter på Rysslands thron, har sökt och söker att rigta sin politik så mycket som möjligt från den gamla er öfr i n gs-po lili k e n till eröfringar inom landet genom näringarnes lyftande, genom upoffringar åt friheten och anstalter för folkets uplysning. Ryska nationen är ock i och för sig sjelf såsom bekant en ganska fred lig nation; att den instämmer i sin Kejsares önskningar i afs:de på fredens bibehållande, att den går honom till mötes i det ädla bemödande som göres för folkets inre utveckling och fredspolitiken, det synes af den beredvillighet hvarmed Adeln i de flesta provinser hafva motsvarat
Nådiga befallning' utredt detta ämne, och hvars Betänkande ligger lill grund för den Kongl, propositionen, torde Ridderskapet och Adeln tillåta mig, att yttra mina tankar i ämnet. Vigten af en Corrections-Inrättning lärer ingen betvifla, men erfarenheten lär hafva bevist, att våra! närvarande inrättningar ej svara mot ändamålet. Man förblandar arbetshus med en Corrections-Inrättning, man söker att sysselsätta personerne, och lära dem handarbeten, men uraktlåter deri inre förbättringen, utom hvilken ingen förbättring eger rum. På dessa grunder trodde Comiten, alt nu i Sverige en ny inrättning borde tillvägabringa». Comiten bade uppgjort sig en plan, alt kunna veta, hvad från andra länder kan vara gagneligt för Sverige, såsom England, Frankrike öeh Amerika. Detta torde vara tillräckligt för att visa, att man sökt nog utreda detta ämne.— Man. har nämnt om ett plijlan tropisk t sällskap, och man har trott, att man kunde lemna ledningen af inrättningen åt detsamma. Detta tror jag vara omöjligt. Det vöre att sanjmaubfpnda plikten af Enabets - Den 19 November, f. ni - man, med den af enskilta personer; oeh desse kunna likväl icke blandas. Hvad verkställigheten af saken angår, har Ståls-Utskottet visserligen uppgifvit, att medel ej finnas, men då flere uppgifvit källor dertill, hoppas jag, att saken får en annan vändning. Hvad Saltpetter-Fonden angår, instämmer jag ined Herr Lagerhjelm, att det ej hör vara någon osäkerhet, då Riksens Ständer garantera lånet. Jag ser då ej någon skada att 80,000 R:dr tagas derifrån, och att räntan betalas af Riksgälds-Conloiret. Då vore det endast räntan, hvarom nu vore fråga. Utskotten, gående ifrånComitens uppgift, anse Barnängen olämplig, och Tanto lämpligare, hvarigenom 121,000 R:dr skulle utgå. Comiten hade likväl ej begärt mera än 6g a 70,000 R:dr, således mindre än Utskotten föreslagit.
Likaledes stadgas genom cirkulär af 20 Oktober 1852: att skuldräntor, men icke amorteringsräntor, få från inkomsten afdragas, och sådant likväl blott till det belopp, som utgör den verkliga och vanliga räntan. Inkomst af kapitalförmögenhet består af räntor af alla slags fordringar, som den skattskyldige har af privata gäldenärer, staten, bolag etc., samt intägter i penningar, nafuraprestationer eller andra (penningevärda) fördelar, sorn tillkomma någon af iifräntor eller enligt andra dylika kontrakter eller förbindelser. Inkomst af handel, yrken, arrenden och hvarje annan art af vinstbringande sysselsättning eller befattning, t. ex. statseller kommunembetsmän, läkare, advokater, skriftställare o. s. v., pensioner, löner på indragningsstat, med ett ord, alla inkomster, hvilka icke kunna betraktas såsom inkomst af fast eller rörlig förmögenhet, äro äfven underkastade klassifikationsskatt. Inkomst af handel, yrken, arrenden o. s. v. beräknas efter de tre sista årens medelinkomst. Såsom utgifter få derifrån afdragas (utom vanlig amortering för byggnader och inventarier) endast sådana, hvilka erfordras för yrkets eller handelns o. s. v. bibehållande vid dåvarande utsträckning eller 203 omfång; således hvarken utgifter för den skattskyldiges hushåll eller dess anhöriges underhåll eller något för rörelsens utvidgande anviindt kapital. Faststående intägter (löner etc) angifvas till sitt fulla belopp. Tjenstebostad och löningsjord utföras till vanligt hyreseller arrendebelopp. Såväl ordföranden som ledamöterne i kommissionerna tillförbindas, medelst handslag i eds ställe, att hemlighålla allt hvad de genom denna tjensteutöfning erfara om de skattskyldiges förmögenhetsoch inkomstförhållanden. Den, som efter anförda besvär öfver taxeringen, beträdes att, vid besvarandet af de till honom från den högre skatteinstansen ställda förfrågningar, med velt och vilja hafva förtegat eller för lågt angifvit någon del af sin inkomst, straffas med böter af till och med fyra gånger det sålunda minskade skattebidragets belopp. Instruktionen till förenämnda lags användande, (Klassensteuer-Veranlagungs-Instruktion 8 Maj 'ISöl) föreskrifver bland annat:
Serskildt inkommande tillbehör till Musikaliska Instrumenter förtullas efter i5 procent af värdet. Detta förslag är af Bonde-ståndet helt och hållet, samt af Borgareståndet, med uteslutande af orden: till Musikaliska Instrumenter, godkändt; men Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet hafva bibehållit gällande bestämmelse. Då det af Utskottet, lill meningens förtydligande, i redaktionen gjorda tillägg af orden till Musikaliska Instrumenter blifvit af 3 Stånd ogilladt, måste förslaget härom anses af Rikets Ständer förkastadt. Sjelfva tullbestämmelsen åter lärer, derest Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet icke vilja i de öfriga Ståndens beslut härom sig förena, föranleda följande omröstning: 177:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, alt serskildt inkommande tillbehör (till Musikaliska Instrumenter) skola förtullas efter 15 procent af vär det, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma samma tillbehör att förtullas efter värdet med lika procent, som sjelfva Instrumenterna. Borgareoch Bonde-stånden hafva bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet ogillat Utskottets förslag att nedsätta införselstullen å Ister från 2 sk. 3 rst. till 2 sk. skålpundet; och föranleder Ridderskapets och Adelns samt Preste-ståndets skiljaktighet härutinnan, så vida derifrån icke afstås, följande omröstning: Bevilininys~Utsl«)ttets Memorial, N.-o 23. Den, som bifaller Utskottets förslag, att införselstullen å Ister nedsättes till 2 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej ; Vinner Nej, bibehålies gällande införselstull 2 sk. 3 rst. per skålpund.
KammarRätten hade bordt begripa, att hvad Kansliet upbar af observations-arfvodet, innefattade egenskapen af sportelinkomst till förbättring af Kansli-tjenstemäunens löner, men ingalunda någon vedergällning för anmärkmrs författande. Den föreslagna indragningen kunde ändå hafva för sig ägt någon antaglig grund, orri Kansliet fått behålla lösen för alla i anmärkn:s-mål utfärdade utslag, men när denna lösen redan af K. SI. blifvit afskaffad, så ligger uti indragningen en uppenbar orättvisa. Ty om nu äfven KammarRättens Kansli icke har någon förtjenst af de anmärknrr som göras, så frågar jag, om det icke har någon förtjenst deraf att utslagen uppå dessa anmärknrr blifva upsatta, utskrifna och expidierade. Är då detta icke något besvär? Och förtjena ej Kansliets tjenstemän att derföre få tillgodonjuta en del af observations-arfvodet i vedergällning? Borttagandet af utslagslösen borde således just hafva utgjort ett skäl för KammarKätten att tillstyrka bibehållandet för Kansliet af de 5 proc. af anmärkms-arfvodet, som hittills varit detsamma förbehåilne. I fordna dagar ansågs likväl embetsverkens presidenter och ledamöter det vara en samvetspligt att tillse, det deras underlydande tjenstemän så afiönndes, att de af dem kunde fordra ett strängt arbete. Huru har nian nu förfarit här? Huru hafva nuv:de ledamöter i KammarKätten tillvägagått emot sina underordnade? Af det föreg:de ser man huru härmed sig förhåller. KammarRätten har ytterligare föreslagit, i mom. litt. a) »att, då väckt anmärkn.-s-fråga finnes af beskaffenhet att böra remitteras antingen till utförande af. AdvokatFiskals-embetet eller till handläggning och pröfningi första rummet af vederbörande förvaltningsmyndighet, anmärkms-författaren skall ega att af de i anmärk:n afsedda medel, sorn sedermera inflyta, undfå 5 proc.»; hvilket äfven blifvit af K. M. godkändt.
På det att en hvar må kunna eontrollera summornas riktighet, skall jag vid hvarje sådan anföra det Betänkande och den sida, hvarest hon återfinnes; så vida Betänkandet redan är tryckt; eller i annan händelse, åtminstone Betänkandets nummer. Hvad ett af anslagen nemi. det till Strömrensningarne beträffar: så kan hittills endast Finance-beredningens förslag åberopas: men efter ordningen, bör det inkomma under N:o 26 af Statsoch Banco-Utskottens gemensamma Utlåtanden. Af ifrågavarande utredning, bilagd under Litt A. inhemtas, att sedan alia påräknade extra anslag, och alla de af Herr Lagman Ståhle åberopade extra utgifter, nemi _ 3- blifvit bestridda med der ti I! af R. St:r redan anslagna eller af Stats-Utskottet ensamt, eller med Banco Utskotlet samfälldt, uppgifna tillgångar, återstår en öfverskjutande behållning af 4°, 183 R:dr Banco. Någon brist, som med ökad bevillning behöfver att betäckas, förefinnes således icke i detta hänseende. Men de af Hr Ståhle upptagna och af R. St:r redan bestämda Creditiv-Anslagen, återstå med R:dr 225,333: 16. - utom det af Konungen äskade till beloppet obestämda och ännu oafgjorda Spannemåls-Creditivet, för hvilket inga tillgångar blifvit hållna i beredskap. Betänkande n, N:o 335. io5 Då man betraktar dessa anslag, bör man icke förgäta, att de äro vilkorliga. Om missväxt inträffar, om vederbörande uppfylla vissa åligganden: så beliöfvas medlen; men om ingendera delen sker, hvilket är lika möjligt, så behöfvas de icke. Att ändock för deras skuld betunga Riket med ökad bevillning, vore så mycket origtigare, sorn skatten då Liefve för folket gifven, äfven örn inkomsten .deraf vore för Styrelsen onödig.
M:s förfogande en viss summa, visserligen temligen nära upgående till det belopp som K. M. begärt, men icke för att såsom K. M. hemställt användas till förbättrande af lönerna för de ordinarie tjenstemännen, utan för att ställas till K. M:s disposition för befrämjandet af ärendenas gång inom de.-sa lönegrader, så har man icke efter min tro betryggat tjenstemännens ställning. Utsk. har redan uttalat den öfvertygelsen att Kopistoch Kanslistgraderna borde försvinna, om så skedde blefve Prot.Sekret.graden den första ordinarie tjenstegrad som tjenstemännen inom K. M.-s Kansli skulle hafva att förbida, men denna grad hinner man i allmänhet icke förrän vid 40 års ålder. När man nu tillika besinnar att ordinarie fullmakt utgör det »terminus a quo», från hvilket beräknas tiden för erhållande af pension, så torde E. o. Ad. finna att den ålder, då tjenstemännen inom Kanslierne skulle kunna påräkna pension blefve vid upfyllde 70 å 80 lefnadsår. Huru många menniskor upnå väl denna ålder? D e n 3 J ul i. 9 Sannt är att författningarne medgifva att man med erläggande af retroaktiva afgifter från den tid då man inskrifves som extra ordinarie tjensteman får beräkna denna terminus från den dag då man i Verket inskrifves; men i samma mån som tiden för den ordinarie tjensten fördröjes, blifva de retroaktiva afgifterna så ackumulerade oell till sitt belopp så betungande, att det icke är allom gifvet att dertill samla erforderliga medel inom den termin som är utsatt för att deraf sig begagna. Man kan visserligen säga att genom arfvodets ställande till K. M:s disposition bör ])epart:sChefen på det mest noggranna sätt tillse att medlen användas för befrämjande af dermed afsedde ändamål, men mig synes detta vara ett nog handtverksmessigt siitt att upfatta deras åligganden.
Utskotten ansett tulli forsnilladt gods lika med olofligen åtkommet, åtminstone till si stor del deraf, som svarar emot Tullen, snm derå blifvit undansnillad, och tiliåtit efterspaning och undersökning om det förra sa väl som sådant i allmän Lag är tillåtet om det senare, så synes mig, att enahanda grund bordt följas vid bestämmandet dels af ansvar för de Kronans Tjenstemän, som vid slika undersökningar sig förgå och * , . dels af ersättning till den, sorn med onödig undersökning besväras. För våld eller orätt* begånget i Embets-ärenden stadgar Lagen i allmänhet dubbla böter, och för anställd rån* n sakning efter undansnilladt gods, då sådant icke finnes stadgadt, i 52 Cap2 §. Missger-’ nings-Balken, böter och skade-ersättning.’* ”På samma gång söm Utskotten rättvisligen ställt de slags olofliga tillgrepp, som ske genom tullförsnillning under allmän Lag* hade Utskotten äfven’ bordt ställa de Tjenstemän, som derå böra hnfva tillsyn, under det skydd och det ansvar, som samma Lag utsätter.’* ”Del bör salunda gillas, att Utskotten i §. 44 borttagit fästningsstraffet, men ingalunda att Utskotten bibehållit det af tjenstens förlust för den Tull-uppsyningsman, som vid anställd undersökning i boningsrum och sa - Bil t.Ber.-L*i-t,Allm.Betr.o. OtC.Uttk• Uti. N\» 39. ti lubodar ingenting finner, enär han för öfrigt sig lagligen och väl förhållit, under utöfningen af sin tjenstepligt.
Att den, som. hädanefter beträdes med lifgifvande af tryckta eller graverade Assignationer eller Invisningar,1 ställde på enskildte personer, skulle, jemte skyldighet, att gälda deras innehall, första gången böta deras dubbla belopp, och andra gången, med ytterligare fördubbling af böterne, tillika anses hafva förverkat medborgerligt förtroende , samt således hvarken få deltaga uti, eller komma under omröstning vid val till allmänna befattningar, som af ett sådant förtroende berodde, och att dessutom, denna senare gång, hans namn och straff borde i Allmänna Tidningarne kungöras, samt böterne, vid hvarje tillfälle, blifva Angifvarens ensak. Uppå Högste Domstolens och Stats-Rådets Konungens Nådiga Tali 377 underdåniga tillstyrkande, har Jag lemnat Mitt bifall till hvad J sålunda föreslagit, och later, i likhet dermed, Författning utfärda. Härförutan är af Eder, medelst underdånig Skrifvelse af ilen ro nästledne Junii, uppå anförde grunder, föreslaget, att utgifvande af händskrifne Invisningar eller Assignationer , till Innehafvaren, eller viss Man eller Ordres, ställde, hädanefter icke ina vara tillåtet på ringare Summa än roo R.dr Banko, och att derjemte måtte föreskrifvas, det alla nu i omlopp varande Invisningar borde, inom Atta månader efter Författningens kungörande, vara inlöste;. Äfvensom Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL saima®! aaimåsiiDiHs PROTOKOLL VID ./ Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1853 och 1854. FÖRSTA SAMMAREA. lsla Afdelningen: Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner och Skrifvelser, jemte Utdragen af de inför Kongl. Maj:t uti Stats-Rådet i ämnet förde Protokoll. — .. • >\ .J. J .. ‘. v .•