Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Resultatet bär ett hedrande vittneslarnes mycket vida besparingslinningar på, börd om den uthållighet och den sega energi, och den andra något längre ned för kalsongsom i allmänhet karakterisera våra qvinnor. linningens räkning. Kalsongerna göras hela, Derför var det också en öfver all förväntan talrynkas och knäppas med vida linningar vid rikt besökt julfest, som i lördags afton firades i klubknät. Strumporna knäppas fast vid lifvet bens lokal, Hamngatan 18. Man hade för aftonen med elastiska band. Kängorna få ej i någon beslutat utvidga våningen genom att begagna en angränsande sal och några smårum till musikoch riktning vara mindre än foten. Linnena göras konversationsrum, under det supén sedermera skulle nära ett qvarter högre i halsen än den tradianordnas i den vanliga lokalen. En smakfullt prydd julgran, hvars tända ljus aftionella fasonen och ärmarne halfalnslånga i st. f. lika med noll. Äfven klädningen får speglades i den stora väggtrymån och kastade ett dubbelt ljusskimmer öfver de glitterbeströdda greej bryta mot ofvanstående bud. Se der en narne; ett smakfullt draperi af nordiskt konstväfda reformdrägt, som äfven den mest konservativa förhängen anordnadt på långväggen; längst uppe r 4 Manuskript, s o m ej fogas. antages Inga till Införande, ofrankerade återsändes, försändelser så vida p o r t o bllösas. ena hörnet ett uppslaget piano, melodiska ackorder och en silfverklar härrlig stämma, som sjöng om hur - » Björken berättar hvad som kan hända i månskenet * — af allt detta möttes de något försenade gä- ster, hvilka samtidigt med mig inträdde i den redan till trängsel fyllda salen. Och på Sylvias älskliga visa följde ännu ett par, och sångens genius, representerad af fru Dina Edling lemnade plats för » Porträtterna » af Anna Maria Lenngren. Det omtalade draperiet föll, och de sju trogna afbilderna af den giktbrutna grefvinnan och hennes förfäder, obarmhertigt, men lyckligt karrikerade af en af klubbens medlemmar, blefvo synliga.
Om således dessa jernrör icke införts i landet, så hade man visserligen på vissa håll haft den tillfredsställelsen, att se en mindre import, men man hade å andra sidan också förorsakat en minskning i exporten, som icke blott motväger, utan kanske ej så obetydligt öfverstiger värdet af denna import. Och hvad angår den mycket omtalade spanmålsinförseln, eller importen af Ryskt mjöl, — hvilken, såsom föranledd af en särskild omständighet vid bränvinsbränningen, emellertid nu uphört, — så låter det bestämdt bevisa sig, att denna import vid flera tillfällen Den 2.3 November e. m. 331 icke medförde förlust för landet, utan tvertom. Ty samtidigt med importen på ett ställe har varit export på ett annat, men likväl med den skilnad, att exporten skett till 1 å 2 rdr högre pris pr tunna, än hvad som betaides för den importerade säden. Hade det nu verkligen varit någon fördel i det hela, att genom en konstlad lagstiftning tvinga vissa orter, att från andra orter inom ltiket till högre pris fylla det behof, som genom importen ersattes? då härigenom naturligtvis den export blifvit omöjlig, som nu upstod, och som genom öfverpris i förhållande till importen, tillskyndade landet en ren vinst, utan att taga i betraktande den ökade fraktförtjenst, handelsvinst o. s. v., som upkom. Men, mine Hrr! på botten af denna klagan mot handelsfriheten och importen ligger frågan om högre tullar, och framför allt frågan om tullar på landtmanna-produkter eller lifsförnödenheter. I detta afs:de ber jag dock att få förklara, att jag anser ett sådant system vara helt och hållet förkastligt, framför allt, då det icke af finansiela skäl är nödvändigt, i hvilket fall (såsom t. ex. i Norge) det kan betraktas såsom ett oundvikligt ondt. Detta system är, enligt min åsigt, först och främst förkastligt derföre, att det strider emot grunderna för en billig och rättvis beskattning. Hvad gör man, då man genom tull fördyrar, d. v. s. beskattar lifvets första nödvändighetsvaror? jo! man uttager en skatt i dess allra sämsta och orättvisaste form.
Utan afseende å det tillgripnas värde skall såsom för stöld dömas i dessa fall: l:o) om skeppare, forman eller deras folk stjäl något af hvad dem förtrödt är att föra eller förvara; om gästgifvare, värdshusvärd eller annan, som herbergerar resande, eller för siri näring eller vinning emottager gäster i sitt hus, stjäl något frän resande elier gäst, eller om denne stjäl från värden; 2:o) om man svikligen tager något från barn, som ej fyllt tolf år, eller från afvita, eller stjäl från badande eller simmande, eller' från sofvande ute å marken, eller från den i svår sjukdom ligger, eller från död menniska; 3ro) om man stjäl något i likhus eller graf eller från annan under Gudstjenst inne i kyrka eller annorstädes der Gudstjenst hålles, eller ute å kyrkovall. Och vare om straffet i dessa fall lag, som om stöld i 3 §. sägs. §. 6. Expedilions-Vtskollets Förslag till underd.
HON KRETAS BEFOLKNING; MEN OAKTADT DENNA SÅ- DEN ANVÄNDA SKEDEN I DET ANVÄNDA GLASET, TILLSKRIFVER DETTA DEN SKÖNA ÖNS VÄLGÖRANDE LUNDA EJ RESPEKTERAR ANDRAS EGENDOM I ALLSOM DÄREFTER GENAST BORTTAGES. SEDAN BJUDES INFLYTANDE. OCH DENNA Ö — SAGOLANDET KRETA MÄNHET, EJ ENS NÄR DET ÄR FRÅGA OM DEN HETT TURKISKT KAFFE, SOM DRICKES MYCKET LÅNG— ÅT HVILKEN HON I NÄRA TRETTIO ÅR GIFVIT SINA TE R S. ORGER OCH SIN KÄRLEK, HAR HON ÄFVEN ÄGNAT VÄLGÖRANDE KVINNANS TILLHÖRIGHETER, OCH EHURU SAMT OCH HVARTILL ALLA GÄSTERNA RÖKA CIGARRET O M FÖR EJ LÄNGE SEDAN NÅGON KRETER » PÅ SKÄMT », SAMTALET FÖRES PÅ FRANSKA, ENGELSKA, TURSIN PENNAS SISTA OCH STÖRSTA ARBETE: HÖSTEN SOM DET HETTE, AFFYRADE ETT SKARPT SKOTT GENO K M ISKA OCH GREKISKA; VÄRDINNAN ÄR LIFLIG OCH 1891 PÅ HENNES 70:DE ÅRSDAG UTKOM PÅ TYSKA HENNES FÖNSTER, NÄR HON LÅG SJUK, ÄR HON DOC V K ID FULL SJÄLSSPÄNSTIGHET, ÄR UPPMÄRKSAMHETEN ETT STORT OCH ELEGANT PRAKTVERK AF HENNE ÖFVER HÖGT UPPBUREN OCH VÖRDAD. FASTÄN KRETAS SJÄLF. HON ÄLSKAR MUSIK OCH LÅTER OFTA HÖRA KRETA OCH HVAD HON DÄR ERFARIT OCH IAKTTAGIT.
Den inflptande betalningen, månadtligen eller qvartaliter, allt efter förfäljningenS ftörre eller mindre belopp; od> må un* Der året mera [tämplaDt papper Dem icfe tillDelaS, än forn jemnt fmarar emot beloppet af De efter hmtD levercraDc förfäljningSmeDlen. ©en 31 ©ecember hvarje år bör allt ofålDt [tämplaDt papper hos Dege förfäljningSmän inventera^; QBåre SöefallningShafmanDe lifmäl obetaget att, när font h#/ uf förefommanDe k«l od) omjtänDigheter, inventering anftäHa odj redomiSning afforDra, hmarmib tillfeS, att behållningen, fammanlagd af ofålDa bartor od) contanta medel, icfe öfmerftiger funtman af förfäljningSntannenS uppbördSsborgen. ©lill mcrB|täl!ande af inventering funna, genom af <28år 35efaHningSbaf* mande k^iftltgcn meDdelaDt förorDnanDe, font mid inoenterittgSstillfället uppmifeS och derefter räfenkapernc biläggeS, en eller tmenne i orten boenDe män ntfcS, hmilfa Då kola ttppräfna och befrprfa, huru mpefet papper är i behåll; tnoett» tariiänftrumentet bör, fåfont oeriftcation, bifogas förfäljningSntannenS årS* räfning, [>vr>ilfen, jemte qvittencernc å gjorDa penningedeoereringar, infänDeS # 52 titt Santia kontoret Cert 15 DerpåföljanDe januari, roib Pite af 8 ff. förhwarje öftoerjfjutanDe Dag. Sill
Det torde äfven vara kändt, alt ehurn det är föreskrifvet att kronoupbörden skall indrifvas i ri kets gällande mynt, man likväl de facto är tvungen att i densamma emottaga privatbankssedlar. Sådant bör icke få ega rum, men så länge desse banker få utgifva sedlar å oftanämnde ringa be lopp så blir ett sådant förhållande, ehuru ganska skadligt för landet, likväl en oundviklig nödvändighet. Jag ber att få erinra all R. St. helt nyligen fattat ett beslut om privatbankernas supplerande genom andra bolag, hvilka skulle komma att röra sig med riksbankens sedlar. Om nu privathankernes rättigheter att utgifva sedlar å 3 rtdr 16 sk. b:co icke skulle på den en gång utsatta tiden uphöra, hvilket åsyftas med Hr Bergmans motion, så skulle R. St. i och med detsamma hafva tillintetgjort all nyttig verkan af det nyssnämnde beslutet, hvilket således aldrig blefve en verklighet. Jag lör min del önskar att della beslut mätte blifva en sanning och detta är ett ytterligare skäl hvarföre jag förnyar min anhållan om bifall lill Utskrns nu föredragne hemställan. Frih. Rehbinder: Lika med Frih. Palmstjerna anser jag all det beslut, R. St. vid denna riksdag fattat i afseende å Filialbankers inrättande i landsorterne, är en chimär och derföre ansåg jag mig icke behöfva i mitt förra yttrande vidröra dessa 4 millioner, hvilka skulle för ett sådant ändamål afsättas och hvilka icke en gång finnas till. I anledning af Frih. Sljernstedls, Aug. yttrande, får jag äran nämna, att äfven jag anser det vara väl, om, såsom den värde ledamoten önskat, silfret lill ett betydligare belopp komme ut i den allmänna rörelsen, men då R. St. icke behagat förordna, alt riksbanken skulle hafva vexlingskontor öfverallt i landel, så måste man bibehålla de anstalter, som för samma ändamål redan finnas. Det är verkligen en stor svårighet att i landsorten få det antal mindre sedlar som erfordras för att bestrida smärre utgifter. De sedlar sorn der finnas äro till större delen trasor.
Sedan Utskotten pä ofwannämnde satt bekragtat frägau sm Allmänna SpanmälsMagastner, stola gifwas, äterstär nu frägan huru, att upplösa. I sädant afseende önstar Utskotten, att först sa göra nägra allmänna anmärkningar och ruweckla wista grundsatser i ämnet, innan de strida till ett detaillerädt utlärande häröfwer. Och Utskotten tro sig ber, före lill en början böra afgilwa en något fullständig berättelse om Magasins Werke ts tillstånd före Ar 1772, dä Landets Brännerirättighet upphörde. Dest. förinnan fnnnos i Riket endast sädane Magasinet: och KronoBagcrier, hwilke moro inrättade uii Garnisonsorter, till warflvade ArmLens förplägning samt för Flottorne i fredlig tid. Deste orter, innom Let nu warande Sweriges gränsor, moro egenteligen. Stockholm, Kalmar, Carlscrona, Malmö, Landscrona, Christianstad, Warberg och Götheborg. Dit intogs Kronobonden och Statens Räntor för behofivet, men upplag felades för Landels undsättning i smara är, likasom för infallande krigshändelser. Uppbörden uii de äldre, eller söre 1772 anlagde Magasinera, besörjdes utaf Magasinsföreståndare, mastadels Proviantmästare kallade, hwilke stodo under Kongl. KammarCollegii och StatsContorets inseende Der war egentligen är 1798, som desse senare Maga - Den 5 Zcbrukrii. 91 Magasiner ställdes under Dircctionens styrelse, tillika med Proviantlagren och KronoBagerierne.
19 de, en åtgärd, hviken af Regeinents-Comitén sannolikt med enahanda ordning och noggrannhet kan besörjas, med iakttagande af de allmänna föreskrifter, till bevarande af Statens, Jndelningshafvarens och Arrendatorns ömsesidiga rättigheter och fördelar, sorn af Kongl. Maj:t kunna i Nåder varda meddelade, anse Utskotten sig icke böra frånträda deras i förut afgifvet Betänkande och uppå anförda skäl yttrade öfvertygelse om nyttan och företrädet deraf, att Militire-Boställen hädanefter varda, genom försorg af en dertill inom hvarje Regementes stånd organiserad Comité, utarrenderade; dock hafva Utskotten, till förtydligande af deras i detta afseende framlagda förslag, samt för att undanrödja de hinder för samma förslags verkställbarhet i vissa detailer, som af Herr af Sillén blifvit anmärkte, vördsamt skolat hemställa: att blott en Comité inom hvarje Regemente må inrättas; att Landshöfdingen öfver det Län, inqm hvilket största delen af Regementet är förlagdt, må vara Comiténs ständiga Ordförande; samt att berörde Comité alltid hör å samma Läns Lands-Contoir hålla sina sammankomster. 3:0 Oni tiden för Militice-Bostalléns utarrenderande hvarje gång bör till 30 år hest timmas? I afseende å denna fråga hafva de mest olika förslag inom de resptctive Riks-Stånden bill - 3* Statssamt Oee.-Utsh. Uti. N':o na vit yttrade.
Till dess välgörande verkan inom orten torde bäst deraf kunna slutas, att den vid sistnämde års utgång ägde 1,312 delägare af allmoge, tjenstefolk och handtverks-kiassen. Utom Stiftets i staden befintliga båda läroverk, Gymnasium och Trivial-skola, finnes en vexel-uudervisnings-skola, der under sistlidet år 100 gossar och 132 flickor njutit fri undervisning i christendom, räkning och skrifning. Nämnde år har jemväl blifvit härstädes inrättad en skola för flickors undervisning i åtskilliga handaslöjder. Båda dessa sist omförmälte skol-inrättningar äro inrymda i en ny och rymlig byggnad, som blifvit å stadens bekostnad uppförd. Fattigvården hyser 26 fattige och bräcklige personer, och försörjer dem jemte 74 värnlösa barn, desse sistnämde på så sätt, att de äro inackorderade hos fosterföräldrar på landet, hvarjemte särskilte understöd från fattigvårds-inrättningen tilldelas sådane behöfvande, som sjelfve kunna i någon mån bidraga till sin försörjning. Christinehamn hade sistlidet år en folkmängd af 1,678 personer. Dess förnämsta näringsfång äro, i likhet med Carlstad, handel, handtverkerier och sjöfart på Wenern. Ett vigtigt bidrag för stadens bestånd och förkofran är den i medlet och slutet af Mars infallande Faslings-marknad, då af ålder priserna på ortens produkter af spannemål, jerneffekter och träd varor Blifvit bestämde. Denna marknad, som lemnar staden en högst väsendtlig inkomst af hushyror och stunds-afgifter, oberäknadt fördelen af den större penniuge-cirkulation, sorn då äger rum, har de sednare åren varit mindre än förr besökt af aflägset boende personer, livilket torde kunna tillskrifvås sednare tiders mindre lyckliga konjunktur för jernhandteringen. Handeln bedrifves förnämligast med tackjern, till ett belopp af omkring 30,000 Skä, från Carlskoga och Fernebo Bergslager äfvensom till någon del från Nerikes hyttor, samt med spannemål från Östergöthland, Westergöthland och Nerike.
Ridderfkapct och Adeln, att genom underdånig skrif» weise detta beslut hos Ko.gl. Maj:t skulle anmälas, femte lika underdänig anhållan, det mätte Hans Maj:t såsom ett oeconomifft ärende taga detta mäl i öfwerwagande, i händelse Kongl. Majtt dertill täck» tes lemna sitt bifall, Kongl. Maj:t mätte tlll stna Befallningshaswande derom nådig befallning afgifwa, samr detta Riksens Sränders beslut Justitia» Ombudsmannen i näder meddela, pir supra. S» D. I anledning af Riddarhus-Ulskottets, i memorial af den n:ke dennes asgisne utlåtande öfwer Ridderstaper och Adelns remist af deu 8:de nästföregående, bestöt Högloft. Ridderffapet och Adeln, at af Riddarhus-cast ms medel ansta i Riksdagsarfwoden för denna Riksdag ät Riddarhus-Fi» scalen, samt Riddarhusets 2:ne Ordinarie Cantzlister h,vardera zoo R:d B:o z och hwad angar frä» gan om bestämmande af beloppet af sadane arfwoden för dem wid tillkommande Riksdagar, till likhet med dem, som Riksdags-Cantzlisterne af Statswerkel tilldelas; ansäg Ridderftapec och Adeln densamma kunna serskilt pä pröfning ivid början af nasta Riksdag afkomma, bär supra. Utlästes Prolvcolls-Utdrag ankomne frän det Högwördige Presle-Ständetaf d. 9.de Julii, innefattande: Äter - Den i z Augusti745 Ä erremisi af Allmänna Beswärsoch Oeco» uomiä-Utskottets betänkande rörande inrättandet af e» practisk Bergs-Schola i Fahlun. Af den A.-ke Augusti. Bifall till Bewillnings-Utskottets förnyade uklätande angående Chartä-Sigillatä Förordningen.
Den 19 /ulii e. ni. ficationer vid Hufvudboken. Des fa anordningar få ej upprättas på andra än de å Stat och enligt Con. iracter utgående foder, Jå vida ej Räkningarne Jorn (hola betalas, dr o från Directionens Proto~ coll påteknade , att Dirtctionen de(amma godkänt till betalning, och till huru Jlort belopp. Således skola först alla Räkningar uppvisas för Directionen och böra vara påskrifne tf någon Directeur att arbetet eller betingandet är fullgodt eller fullgjordt samt nödvändigt och sluteligen i händelse upphandlingar äro i fråga, och lefvereringen af vederbörande bestyrkt, hvarefter den tillkomne persedlen bör inför Direction uti Inventarium uppföras. Sedan desse anordningar blifvit utfärdade ske utbetalningarn* ge~ Således skola först sils Räkningar uppvisas för Direction och vara påskrifne af någon Directeur, att ar* betet eller betingandet är fullgjordt och fullgodt, och sluteligen, i händelse upphandlingar af inventarier äro i fråga, och lefvereringen af vederbörande bestyrkt, bör den tillkomne persedlen ut* Inventarium uppföras. Sedan dessa anordningar blifvit utfärdade, ske utbetalningarne genom assignationer på Banken, hvilka af Kamereraren upprättas och af minst a:ne Directeurer undertecknas samt förses med Riddarhus _ Secreterarens och RiddarhusKamererarens contrasignation. Dessa Assignationer nummereras och antecknas i en dertill inrättad Cassabok samt af Kamer^raren afföras i dess VexelBaocoräk - T)m 19 Juiri e. m. 44? norn Assignationer på Banken, hvilka af Kamerenren upprättas och af minst arne Directeurer undertecknas samt förses med RiddarhusSecreterarens och Riddarhus - Kamererarens contrasignation. Desse Assignationer aummeretas och antecknas i en dertill inrättad Utgiftsmedelboki samt af Kamereraren afföras 1 dess VexelBancoRäkning under dea dag de emot behörigt qvitto uttagas.
Hvad valet angår emellan de nu brukliga båda penitentiärsystemerna, Auburnoch Philadelpbia-systemen, har Utskottet väl gifvit ”obetingadt företräde” åt detta sednare, som det äfven anser böra tjena till allmän grund för det nya straffsystemet, men, efter åtskilliga voteringar, kommit till det mot dess första resonnement stridande och, efter antagandet af r Cap. g §. af Lagen om verkställighet af fängelsestraff', temmeligen oväntade resultat, att tillstyrka dess fullständiga införande till en början endast för ransakningsfångar och straff-fångar i de två iägsta fängelsegraderne. I detta sista resultat instämmer jag så mycket heldre, som jag mot det mer obegränsade tillstyrkandet i i Cap. g §. Fängelselagen tidigt hyste stora farhågor, och får nu för denna min mening anföra följande grunder: i:o. Har ensamhetsfångenskapens utsträckning på längre tider, än 18 månader, högst 2 år, hos mig väckt stora betänkligheter i afseende på verkan deraf, så för fångarnes intellectuella som physiska helsa, en fruktan som ej blifvit öfvervunnen, hvarken af theoretiska grunder, ej eller genom de hvarandra motsägande erfarenheter och uppgifter, som nyare resande öfver peniientiärfängelserna efter ensamhetssystemet meddelat. Professoren J. L. Tellkampf (fiber die Besserungsgefängnisse in Nordamerika und England), som jemte sin broder, Läkaren Tlieodor Tellkampf, från år i838 till i843, således sednare än Doctor Julius, Tocqueville och Beaumont, och hvilkens ulgifna skrift är tryckt sednare , till och med än den hos oss bekanta af Moreau-Christophe, forskande besökt dessa ställen , anser dem alla samteiigen, äfven det förträffliga Pentonville-fäugelset vid London, det nyaste och bästa, som efter Philadelphia-systemet hittills blifvit inrättadt, vara ännu ofulländade och icke i allt efterföljansvärda försök. Fångarne i de Amerikanska ensamhetsfängelserne syntes honom i många fall mera andligt försvagade (geistlig verstummelt), än sedligt förbättrade.
F r u Thoresen, s o m debuterade i slutet af 1850- talet m e d e n samling dikter, h a r utMAGDALENE THORESEN. gifvit flere noveller, som öfversatts till svenska, såsom » Signes historia » o c h » Solen i Siljedalen ». A f hennes skådespel uppfördes » Ett rikt parti » 1870 och » I n o m hus » 1878 i Stockholm. » T3EVISIONEN BESLUTEN, DREYFUS PA HEMV Ä G! Kassationsdomstolens utslag afkunnades den 3 dennes och bestämde målets återförvisande till n y behandling inför krigsrätt, som skall sammanträda i Rennes. D e t lifaktiga samhällets tätast bebyggda del grusades d ä r v i d till jorden, 1 4 tomter afbrändes fullständigt o c h e t t hälft tusental människor blefvo husvilla. Förlusten uppskattas till e n half million k r. STRIDIGA ERNST VILJOR. SKILDRING HÖGMAN. FORTS. FRÅN FÖREG. N:R. T ä n k s j ä l f. E n butik och ett lager snyter m a n inte u r näsan. Ä n borgen d å! Fabrikerna vilja minsann ha garanti *. m e n fadern ämnade inte rita så m y c k e t som e t t streck för hans räkning. a l d r i g! rika. — L. Ericson foto. FRAN TOREBODAS BRANDRUINER. n o m; » det vore j u e n orimlighet, a t t d e n ene konkurrenten skulle understödja den andra. Och h o n blef alltid så glad, när han öfverraskade henn e m e d dessa tillfälliga besök, ty hon behöfde hämta m o d af hans styrka och orubbliga tillförsikt. Hon gick stundom m e d skräcktankar, bäfvande för sin lycka. För hennes skull hade Mårtens fader i sin vrede oåterkalleligt stängt sina dörrar för d e m. veckling, j u längre tiden l e d. H a n förde ej uteslutande klädesvaror, u t a n sålde äfven garn, täcken, filtar o. d. tisk prägel af ro och tystnad.
Börande Grefve Horns, C. F., anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen; angående BorgareStåndets återremiss på fjerde anmärkningspunkten i Betänkandet, om StatsRådsProlocollens granskning, hvilken anmärkningspunkt förklarades böra förfalla; rörande Casper Wijkmans anmärknings-anledning, i afseende på 1826 års Förordning om Rusthålls-afgifterne till Wadstena Krigsmanshus; rörande Friherre C. H. Anckarswärds anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare samt Föredragande af Krigsoch KammarÄrenden; rörande Prosten Dedekinds anmärknings-anledning emot föredragningen i KammarExpeditionen af målet, angående Kyrkohemmanet Lyngåkra; och rörande en af Herr Rosenqvist af Åkershult uppgifven anledning till anmärkning emot StatsRådet och Föredragande. 3ga Den 7 September e. m. Förstärkta StatsUtskottets: Angående grunderne för den blifvande Allmänna Bevillningen, samt för värdering af fastigheter. StatsUtskottets: Angående återremiss af. Utskottes Betänkande, rörande åtskillige, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Remisser, till Rikets Ständer öfverlemnade Svenske Medborgares reclamationer, i afseende på ersättning för lidna förluster genom skeppsuppbi ingningar; och angående förvaltningen af det till Cassernbyggnaden för Andra LifGardet anvisade anslag. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: Om inrättande af ett Curhus i Sundsvalls Stad. BevillningsUtskottets: Öfver erhållen återremiss på Utskottets Memorial, med en af Friherre Anckarswärd, Carl Henrik, begärd tableau öfver Bevillningens fördelning; och om yrkad lindring i Städernes allmänna utskylder. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens : I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, att Kongl. Förordnin - Den 7 September e. m. 3g'j gen den 19
sökes af med flerårig vana att på egen förestå större hush. Skickl. i matl. rekom. Svar till » 150 ». Iduns SALÉN, Götgatan 1 4. LED / GA PLATSER. (G. Bostad: Stora Vattugatan 2, Mottagning: helgfria dagar kl. Redaktionen. G r ö n s a k e r. Blomkål med ost på amerikanskt sätt, Hela blomkålshufvuden kokas tämligen möra i saltadt vatten, hvarpå man låter dem väl rinna af. Ett stycke smör af ett äggs storlek smältes och sammanröres med en rågad sked mjöl, två små kaffekoppar grädde jämte peppar och salt, hvarpå såsen kokas en stund, under det man omsorgsfullt rör i den. Samtidigt bälles en kaffekopp rifven ost däri. Osten bör under kokningen fullständigt upplösas. Såsen hälles därefter öfver blomkålen strax innan den serveras. Lucullus. Doktor Per Johansson Biiddargatan 2. M a g a r M. Götgatan. behandl. tr. Antiseptisk Allm. telef. [1535] Panorama international, Hamngatan 18 B, 1 tr. upp. (bredvid Svea-Salen) På mångas begäran förevisas Konung Ludvig II:s lustslott L i n d e r h o f o. B e r g t. o. m. den 5 april. Abonnementskort, gällande för 8 besök, kr. Öppet alla dagar från kl. 10 — 10. Hvarje söndag nytt program. ' [1357] F ö r e n flicka om 10 å 11 år är tillfälle till inackordering i familj på landet, där jämnårig finnes. Undervisning meddelas i språk, vanliga skolämnen och musik. Adress » Z. », Åtvidaberg. [1732] I tvänne systrars enkla hem kunna äldre, äfven sjukliga personer, som sätta värde på ett samvetsgrannt och kärleksfullt bemötande, erhålla hel inackordering. Vackert och sundt läge samt omsorgsfull vård af van sköterska. Närmare upplysn. erh. af fr. L. Georgii, Östermalmsg. 21, 3 ' / 2 tr. eller direkt genom korresp. med » A. B. », Hagelsrum, p. r. ell.