Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att härefter till pröfning borde förekomma: 41:sta punkten, ang:de de af Utsk. föreslagna und. skrifvelser, anmälde sig och yttrade Den 5 Juni e. m. 447 Hr Ribbing, Bengt: Jag anhåller alt få reservera mig emot det beslut R. o. Ad. fattat ronde ari ikel n kläde. Jag uppkom på detta rum vid slutet af uppläsningen utaf Utsk:s betänk, i ämnet och kunde sålunda icke veta att denne del af betänk, var föremål för öfverläggning. Då Ståndet förbehållit sig att om denna artikel serskildt besluta och jag förmodade, att flere föreg:de punkter icke vore afgjorda, stärktes jag ännu mera i den öfvertygelsen, att öfverläggningen vid min ankomst angick helt andra ämnen, och då jag erfor ämnet för densamma, var det för sent att afgifva något yttrande. Jag anhåller emedlertid, att i prot. måtte få inflyta min reservation emot Ståndets i delta vigtiga ämne fattade beslut, hvilket, mera än något annat, visar olämpligheten af vår Ståndsrepresentation och jag hoppas, att sådana bevis skola bidraga till en önskvärd förändring derutinnan. Hr Aminoff, Joh. Fredr.: Vid mitt inträde uti Ståndet, för några ögonblick sedan, tyckte jag mig finna, alt ingen af Bevilln.Utsk:s ledamöter var närvar:de, hvaraf ock följden blifvit, att Utskrs betänk., i de vigtiga punkter som på e. m. förekommit, icke kunnat af någon Utskottets ledamot försvaras. Också har man med en sällsam hastighet genomgått återstoden af detta betänk. Då nu Bevi!ln.Utsk:s betänk. ang:de lullbevillningen är genomgången, får jag vördsamt anmäla min reservation mot alla de beslut der förbuden blifvit bibehållne, på grund att jag anser desamma skadliga så väl för den inhemska concurrencen, som ock i afseende till de förhållanden Svenska handeln m. m. står till andra nationer. O o o • Hr Akerman: Jag anhaller äfven att fa reservera mig mot Ståndets fattade beslut i fråga om artikeln kläde.
Det skulle säkerligen, om så blefve fallet, för månget af dessa samhällen, som i allmänhet icke äro så särdeles väl lottade, falla sig ganska tungt, om ej omöjligt, att fylla alla de behof, som dem åligga, och icke tror jag heller, att den ifrågasatta åtgärden skulle leda till någon minskning i bränvinssupandet. Frih. Raab, Ad. G hr.: Då jag tog verksam del i det Utsk., som först framlade för R. St:r förslag till lagstiftning i detta afseende, anser jag mig böra upplysa om den grund, hvarpå Utslct byggde sitt förslag att tillerkänna städerna en så betydlig del af bränvinsförsäljnings-afgifterna. Grunden var nemi. dels att städerna fått ditintills, utan delning, för sitt eget bästa, använda all den inkomst, hvartill de s. k. krogrättigheterna ditintills kunnat uppbringas; dels också, att som bränvinssupandet är mera koncentreradt i städerna än på landsbygden, så ansågs fattigvården, såsom en olycklig följd häraf, i de förra mera betungande än å den sednare. Jag vill visserligen ej motsätta mig, att en viss anpart af dessa medel öfverlemnas till landstingens disposition, men jag anser af vigt, att städerna dock må få behålla en hufvudsaklig andel deraf. Hr Ehrenborg: En värd talare har ansett någon förändring af det nu bestående förhållandet olämplig, emedan städerna väl använda de tillgångar, som derigenom tillflyta dem. Så är visserligen fallet med åtskilliga städer, men långtifrån i alla, och icke ens i flertalet. Motionens syfte är likväl inga lunda att fråntaga städerna någon fördel eller tillfoga dem någon skada, utan blott att icke gifva dem någon särskild anledning att befordra bränvinssupandet. Det är med detta, likasom med husbehofsbränningen på landet, hvilken också af många ansågs som en fördel, och dock erkänna nu alla, att denna fördel var endast skenbar, och man välsignar den stund, då densamma togs bort. Det är framförallt sedligheten, som skall befrämjas, och om man fasthåller detta syfte, så torde svårigheterna icke presentera sig så oöfverstigliga.
Att a:dra mom, deraf må få följande lydelse: Bevillnings-UIskottets Betänkande, JS:o 21. iC) När en vara blifvit sålunda (ill förlullning angifven, skall, genast efter besigtningen, anslag å Paekhusdörren ovilkorligen ske, då hvar som inom fyra söcknedagar, angifningsdagen inberäknad, — ■ • v|d 9 §• Att vid slutet deraf må tilläggas följande: ''Sedan anslag derom 24 timmar förut å Paekhusdörren skett;” vid Att der ordet ”rninimi-qranlitel’' derstädes förekommer, detsamma, till följd af Utskottets förslag till förändrad grund för beräknandet af huru mycket må på credit-upplag af hvarje vara minst uppläggas, utbytes emot ordet "minimi-väi de;” samt att, då Christianstad redan förut genom Komd. Maj:ts serskilda tillstånd undfått credit-upplags-rätt, nämnde stad bör införas ibland de öfrige der uppräknade; vid 26 §. Att, då det blifvit hos Utskottet upplyst, det en motion är vorden i Väl lufi. Borgare-Ståndet väckt och till Siats-Utskottet remitterad örn upphörande utaf afgiften till Handelsoch Sjöfarls-fonden, det må vara Utskottet öppet alt, sedan sig visat, 0111 nämnde motion bi kalles eller ej, hos Rikets Ständer göra den hemställan i afseende å denna hvartill beslutet öfver omförmälde motion må linnas föranleda; samt vid 27 §. Utskottet, som, enligt hvad ofvan är antydt, förklarat sig vilja fett sammanhang med detta Betänkande afgifva yttrande, rörande den Rikets städer, under namn af Tolag, tillkommande afgift å handel oeh sjöfart, har nu, vid denna 27 §. i Underrättelserna, att sådant fullgöra. De i detta ämne till Utskottet inkomne motioner äro följande, nemligen: 1:0 Herr Grefve Mörners, C.
G. Rosbn, fröken Hanna Lindberg, * revisionssekreteraren H. Rohtlieb, fröken Mathilda Silow; suppleanter äro professor H. Gyldén och fröken Clara Montelius. I fraga om medlens placering hänvisas till den angående stipendiefonderna afgifna revisionsberättelsen, hvilken lyder som följer: Undertecknade, som af styrelsen för Fredrika-Rremer-Förbundet utsetts att granska de förbundet tillhörande stipendiefonders förvaltning med dithörande räkenskaper och sakerhetshandlingar för hr 4888, f5 öfver den verkstalda granskningen afgifva fö [jmde berattelse: Den af förbundet utsedda förvaltningsstplsen för stipendiefonderna konstituerade sig vid sammanträde den 28 dec. 1888, och utvisas fondernas ekonomiska stallning vid arets slut af följande ralienskapssammandrag. Till allmänna stipendiefonden insamlade medel rid förvaltningsst) rrelsens konstituerande . kronor 9,829: o O. Ranta å de insamlade medlen .., 31: ô a. Uttaget &amp; uppoch afskrifningsrakning , 31: 5 0. * Sedan styrelsen konstituerade sig i dec. har fröken Lindhelg aflitlit. Debet. Inköpt fem af Falu-Rat tvilr-Mora jernvagsaktiebolag utgifna, med borgen af Gefls-Dala jernvagsaktiebolag försedda fyra procents obligationer ii tillsanmjans niotusen Iironor till pari kronor 9,000: - Upplupen ranta dera ..., 318: - A uppoch afskrifningsriik&amp;g med Sioekliolrns En. Aterburit till stipeildielion~iikii .. , G: 2 8. Sakerhetshandlingarne äro förvarade i Stockholins Enskilda Bank, och som samtliga utgifter äro ordentligt verificerade och vi icke hafva nigot att anmarka mot de af förvallningsstgrelsen under rakeiislzapsAret vidtagna Atgarder, fi vi tillstyrka at1 full och tacksain decharge för dess förvaltning af förbundets stipendieronder innder niimda a r varder förval tningssty relsen beviljad. P i (/ s t ~ + w.
Utan att öka det af tullen utgående Statsanslaget, åsyftades dermed, att till en ökad Statsinkomst kunna öfverföra den betydliga vinst, som den af misstagna Förbudsförfattningar gynnade lurendrejaren delade med utländska Assuradeuren genom införandet af förbudna Artiklar, och att genom denna ökade Statsinkomst antingen kunna minska de öfrige BevillningsArtikiarne, eller åtminstone, utan deras ökande, Den 12 December f. m. finna utvägar att uppfylla ökade Statsanslag; vidare alt genom lämpliga Tullafgifter, under förutsättande af en förbättrad Tullorganisation och bevakning, skydda den Svenska Fabrikationen vid den ståndpunkt af täflan med utlänningens, i afseende på varornes godhet och pris, som är nödvändig för att å ena sidan upprätthålla Fabrikören, och å den andra hindra honom från att blifva en frätande Monopolist; att genom borttagandet af allt möjligt lurendrejeri beröfva Tullförsnillare!! det skydd, lian sig der bakom förskaffat; och ändtligen att efter band utrota det moraliska onda, som genom lagbrott och ett lagarnes oförsynta gäckeri olyckligtvis börjat rotfästa sig hos en ganska betydlig del af Nationen. En lycklig erfarenhet har rättvisa! Rikets Ständers åtgärder och beslut, och ehuru ännu betydliga varuartiklar, såsom af Regeringen förbjudna, genom lurendrejeri införas, har dock detta Statens onda förminskats i lika proportion med förbudens uppliäfvande, hvarigenom, så val som genom förbättrad Tullorganisation och bevakningsanstalter, samt en på de till införsel tillåtna varorna bättre afpassad tull, Staten vunnit en högst betydlig tillökning i Inkomster, utan känning för redlige Medborgare, hvilka derjemte, genom de berättelser om Svenska Manufacturernes tillstånd, % Den i? December f. m. sorn Kongl. CommerceCollegium årligen utgifvil, äga den tillfredsställelsen alt finna, att Svenska Manufacturerna gjort jenina framsteg, så vidt de icke äro i strid med Nationens behof och tillgångar.
Brist, sorn af Riksgälds-Contoret blifvit ersatt 29,916:39. 3. Öfverskott, som kommer Riksgälds-Contoret tillgodo 621,068:15. i Revisorerne hafva, dels vid jemförelse emellan Stats-Vtgifterne och de i Riks-Staten till betäckande deraf anslagne belopp, samt dels under granskningen i öfrigt, funnit: l:o Sedan Revisorerne bos Herr t. f. Hof-Canzleren begärt, bland annat, att Räkenskapen för Anslaget å l:a IIufvud-Titeln till Meublers underhållande å Stockholms Slott, derför redogörelse till Kongl. KammarRätten ej ingått, måtte för gransknings undergående varda till Revisorerne öfverlemnad, bär Herr t. f. Hof-Canzleren, uti svar af den 24 nästlidne Oetober, meddelat, att Herr t. f. Hof-Canzleren, efter att härom hafva inhämtat Kongl. Majrts Nådiga vilja och befallning, finge gifva vid handen, att enär Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 18 November 1809, angående reglering af Anslagen till Kongl. Majrts Hofoch Stall-Stater, innehölle, att inköp och reparationer af Silfver, Porcellaine, Glas, Koppar m. fl. till Hofeconomien hörande redskap och inventarier, till meublers och sängkläders underhållande m. m., räknades bland sådana utgifter, som berodde ”på Kongl. Majrts Eget Nådiga välbehag att bestrida på det sätt och till det belopp för hvarje del Kongl. "Maj:t Sjelf i Nåder täcktes bestämma,” och Rikets Ständer uti samma underdåniga skrifvelse förklarat, att anslagen i allmänhet å numera l:a JIufvud-Titeln skulle komma att af Kongl.
På grund af de betydliga kostnader, som nedläggas på det under årets sista kvartal utkommande julnumret, hvilket gratis tillställes alla våra fasta abonnenter, nödgas vi nämligen i år, liksom i fjol, träffa den åtgärden att höja prenunumerationspriset för detta sista kvartal, oktober — december, till 2 kronor. Heloch halfårspriset för tidningen blir likväl vid det gamla, så att de, som nu med endast kr. 2: 50 prenumerera till årets slut, därigenom tillskynda sig en lätt insedd fördel. Bland tidningens innehåll under detta senare halfår vilja vi särskildt framhålla det rikt illustrerade Festnummer till Itm:t drottning Softas 60 års födelsedag, som utkommer redan i nästa vecka, och hvilket i såväl ord som bild Ull märkesdagen den 9 juli kommer att gifva en skildring af vår landsmoders lif allt från barndomsoch ungdomsdagar intill den stund som är. Vidare: IBTOfi omfångsrika och; präktigt illusfreraae julnummer med litterära och konstnärliga vårt lands förnämsta författare ster och med det synnerligen galleriet af barnporträtt: bidrag af och artiintressanta " Det yngsta S v e r i g e " i I D U N S julnummer, U r notisboken. Kronprinsessan med sina söner anländer den 7 juli till Fredensborgs slott i Danmark och afreser följande dag till Norge för a t t där uppehålla sig några veckor å grosshandlaren Fearnleys egendom Toreplads i Eingerike. » Clauäe Gerard » guldbrud. Guldbröllop firades på midsommardagen af f. d. departementschefen i fångvårdsstyrelsen Victor Ljungstedt, född 1820, och hans maka, Aurora Lovisa Ljungstedt, född Hjmi, född 1821 — den sistnämnda, som bekant, en af våra populäraste författarinnor (signaturen Claude Gerard). Båda äro till kroppsoch själskrafter ganska raska och vistas under sommaren å villan Qvarnbo invid Turebergs station. * Hi Teater och musik. Sophus Neumann, den utmärkte köpenhamnske komikern, som redan i våras gladde oss med e t t endast allt för kort besök, h a r n u begynt ett nytt gästspel under h r Eanfts egid u t e å Djurgårdsteatern.
Det är blott föreslaget, att de väljande och valhare skulle ega någon faslighet, eller drifva någon rörelse, eller utöfva något handtverk, o. s. v. Enär, såsom jag förmodar, Gr. af Ugglas motion varder till Riddarh Utsk. remitterad, anhåller jag att milt amendement måtte få till samma Utsk. motionen åtfölja. Gr. af Ugglas: Tvenne talare här hafva uttryckt sin förundran öfver den procedur, såsom det heter, som jag iakttagit vid denna fråga i förhållande till representationsfrågan. Jag skall icke ingå hvarken i de rhetoriska uttryck eller de mylhologiska bilder, sora den siste värde talaren har begagnat. Jag skall försöka för att utreda och visa att det är sammanhang och tanka uti så väl mitt första votum som det nu framställda förslaget, sä positivt och tydligt och lugnt som möjligt framställa förhållandet. Det ligger ett misstag uti Hr Brakels påstående alt jag har yttrat att ett skäl, hvarföre jag icke kunde rösta för representationsförslaget vore, att ingen valordning är för R. o. Ad. upgjord. Orsaken, hvarföre jag icke kunde rösta för detta förslag, oaktadt alla de förtjenster jag hos detta förslag erkände, var icke allenast att ingen valordn. för R. o. Ad., eller för något af de andra Stånden var upgjord, utan derföre att grunddragen till dessa valordmr icke voro i grundlagen betryggade och sålunda kunde underkastas förändringar i ultra-konservativ eller ultra-liberal anda efter hvarje Stånds pröfning med Konungens sanction, ulan att de öfriga Stånden dermed hade någon befattning. Detta var orsaken till det ogillande votum, som jag med smärta emot förslaget nedlade, jag säger med smärta, 48 Den 1 Mars e. m. ly jag fann i detta förslag så manga förtjensler, i synnerhet hvad arbetsordningen beträffar, alt jag eljest gerna skulle hafva antagit detsamma.
Den 12 ^unir. enahanda Hemmantal, blefwe för somlige knappast känbare, för andre ater i högsta matto onereus^ och troligen för indrifningen omöjelige. Likwäl bör all beffattning ttl sin natur wara jämn och i förhållande til förmögenheten samt en hwars större eller mindre utwägm. Innan en rigtig refning och skattläggning pä all jord a Landet för sig gatt och H mmanen derefter warda clL8-;iKcei-.iiie, kan således ingen säker grund för^ Bewillning efter Hemmantal gifwas; men et sädant arbete fordrar tid, och Rikets behof medgifwa för närwarande ej denna utdrägt. Andra beskattnings grunder mäste derföre widtagas, och för min del wagar jag föreflä, at med bibebällande af alla de skatter under sarskilte namn, som af Hemman ä Landet utgatt före 1772, sedermera tilkomnc, äfwen som i8oo ars Bewillning, hwilken ej afsett denna märkeliga skilnad i Hemman, uphöra med innewarande upbörds-ärs flut, och en annan Bewillning jämnkad efter Rikets tarfw"r i det stället beräknas och förordnas a Hemman i allmänhet, i förhållande antingen til den senast hällne tionde-sättning innom hwarje ?rc>- vilis, eller oek efter de grunder, som wid Upskattnings-Lommi reel lie 1ZC0 til R.e^I i8Lti ttilen3 werkställande blifwit följde.
•— 1 Bokhållare och Casseur dito 700. — i Kammarskrifvare dito 3oo. — Expense-medel till Contoiret 3oo. — Norra Districtet. 1 Chef, Officer vid Flottan, utom lön arfvode 3oo. — Luleå Fördelning: 1 LotsLieutenant Umeå Fördelning i LotsLieutenant Öregrunds dito i LotsLieutenant Lotslöner 2(j5 Stockholms dito i LotsCapitaine Lotslöner Norrköpings dito 1 LotsLieutenant Södra Districtet. 1 Chef, Officer vid Flottan, utom lön, arfvode 30o. Westerviks Fördelning: 1 LotsLieutenant Lotslöner — Calmare dito 1 LotsLieutenant Carlskrona dito x LotsCapitaine Gottlands dito 1 LotsLieutenant Lön 3oo. Lotslöner __ Vestra Districtet. 1 Chef, Officer vid Flottan, utom lön arfvode 3oo. — Onsala Fördelning: 1 LotsLieutenant Lön 3oo. — Lotslöner Götheborgs dito 1 LotsCapitaine Lotslöner . Marstrands Fördelning i LotsLieutenant Lön 3oo. —* Lotslöner , _ > 9>o. Strömstads dito i LotsLieutenant .. Lön 3oo. — Lotslöner 345, Extraordinarie LotsStaten Ersättning till Amiralitets KrigsmansCassan Inqvartering spenn ingar förslagsvis Summa pä denna Stat. — Spannemal under Lönerne 14,786. Spannemål in natura 6,423. Stockholm den 2 November 1824. 305 (Bilaga till io.*de HufvudTiteln.) Kongl. Maj:ts i 1Väder fastställda Interims-Stat för Dess Flotta, att tjena till efterrättelse frän den i Januarii 1826. Chefens Expedition. 1 Chef, utom lön å Stat, arfvode 1 Adjutant D:o Dto Skrifvarehjelp GeneralAdf ut.ts-Expcditionen.
Ware ock wid lika wite, jemte det answar Allmänna Lagen i 4 Cap. 5 8 MissgerningsBalkcn utsätter, Embetsmän förbudet att geliom tryck lata allmänt göra nägot som i öswerensstämmelse med enligt RegeringsFormen gällande Lagar och Författningar dem äligger att lönnt och hemligt halla. Längre ned efter det moment, som handlar om sörlikta saker, införes ett nytt, sä lydande: Att ingen ina tillätas att, i andra fall än Allmänna Lagen och nu gällande Författningar utstaka, meddela eller till tryck utlemna Utdrag af Kyrkoböcker eller af and^a Själawärden och Kyrkodiseiplinen rörande Handlingar, i afseende pä enskilde personers lefwerne och seder, sä widt de lända dem till skada eller förklenande. Mom. 1 redigeras salunda: Klart uttryckt hädelse emot Gud. Brottet skall umgällas såsom i 1 Cap. 1 § Missgcrnkngs-Balken, Allmänna Lagen, stadgadt är och skriften eonsisqueras. Orden "Allm ar lig och" förswinna. Sista Pinuten, efter orden "Lärans sanning", erhäller följande lydelse: Förbrytaren skall anses 426 Expeditioner till Riks-Ständen. ester 1 Cap. 4 ^ Missgernings-Balkcn och skriften confisqneras. Orden "Öfmerlagst och" borttagas. Z 4. Efter orden "ina ej" tillägges: af Publik Actor. Meningen fran och ined "Enskild nian" till och ined "beivisligcn upphört" förändras till följande: Enskild nian njntc enligt allmän Lag till godo sin talan uti mäl, genom hwilkas tryckning han är personligen förolämpad. § 5. I början, efter orden "ivid anläggandet anmäldt btifwit", tillägges: Academiernes jnrisdictionsrätt, enligt deras Constitntioncr, dock oförkränkt. Wid Rättegängssättet i husivndsaken förekomma följande omständigheter: Efter orden "huruwida uppgift af Författares namn bör kunna Boktryckaren aläggas" införes:
Till eomplettering af denna berättelse felas ännu en tabell, som innehåller uppgifter om private donationer till Hospitalerne, hvilken på Kongl Majds befallning kommer med första att af trycket utgå. Af denna Tabell, så val sorn af de öfrige förut tryckte skall inhemtas, att nied undantag af Malmö, Lazarett, hvilket, liksom Skånes öfrige barmhertighets-inrättningar, underhålles af Provincens egna tillgångar, finnes ej ett enda sorn ej erhållit betydliga tillskott af den så kallade allmänna fonden’, eller den som egentligen är bestämd för Hospitalernes och uppfostringshjelpen åt fattiga barn. Till bekräftelse härå bör anföras, att under loppet af 16, år eller ifrån och med år i8o4 till och med 1820, har allmänna fondens tillskott till Lazaretterne utgjort sammanräknadt nära 290,000 Riksdaler; af hvilket allt kan med säkerhet slutas, att derest icke, på sätt en värd Ledamot föreslagit, den allmänna frikostigheten, eller, kanhända rättare sagt, det medborgerliga ädel - m Om 17 Februarii. modet fortfar att understödja sjukvård och La« isaretter, så att SeraphimerQillet derifrån, åt^ minstone till betydligaste del, frikallas, blir Se raphimerGilJet, i det skick det sig nu befinner, då det, genom Spannmålsprisernes fall, fått vid^ kännås så stora förluster, uturståndsatt att ut Det anförda torde innefatta ett tillräckligt bevis att den af Herr Ehrenborg väckte motion, långt ifrån att innefatta ett klander af Ordens* Gillets styrelse, så vidt jag kunnat fatta, hufvudsakligen instämmer med Gillets egna åsigter, Jag nämner ej detta utan tillfredsställelse, ty rätt uppriktigt sagt, menniskan är så beskaffad, att hennes - egenkärlek finner sig smickrad så ofta hon ser sina tänkesätt instämma med deras, hos hvilka allmänna rösten erkänner förenin-* gen emellan rättsinnighet och verksam upp-’ Jag erkänner med lika nöje hvad Herr Ro^ genblad yttrat. Gillet hyser den verkliga föresats, att söka förbättra
Ankom den 25 April 1823. Betänkande ofver Herr Israel af Ekenstams Memorial, om förbud får Ledamöter i Boj Råt t, att sig emellan byta Lottade mål. Höglofl. Ridderskapet och Adeln, har genom ProtocollsUtdrag den 5 sistlidne Martii, till Lagutskottet, remitterat ett Memorial af Herr I. af Ekenstam , deruti yrkas att Lagutskottet måtte föreslå någon sådan åtgärd, hvarigenom rättsökande Parter vid Hofftätierne hädanefter må betagas möjligheten att kunna, genom utbyte af Referent, bereda sig en mera gynsam Domare och föredragande, hvilken med ensidige åsigter och ändamål, kan i betydelig mån ega en partisk inflytelse, tvärt emot den LngUtskottetsBetdnkanden. m med lottningen åsyftade verkan; hvarjemte Utskottet fått del af de dels skrifleliga dels munteliga anmärkningar Herr L. H. Gyllenhaal och Herr Friherre Casper W. Ehrenborg emot berörde Memorial afgifvit, tillika med Herr af Ekenstsms deraf föranledda sluteliga yttrande, deruti han närmare förklarar ändamålet méä motionen endast vara, att för framtiden göra en tillfällighet omöjlig, som nu skall vara möjlig, utan ringaste afseende på föiflutne händelser, och således äfven utan all tillvitelse eller personlig inblandning; samt anser hvad sorn nu år möjligt, tillräckligen uttrycka sig genom det förhållande, att, sedan den Scrupulösaste lottning är verkställd, ingen Contradiciion skall häfta vid den omständighet , att Referenten, eller de genom lottningLestärnde Domare, kunna godtyckligt genast derefter förvexlas emot andra. Lagutskottet har tagit denna motion , med de dervid gjorda anmärkningar uti öfvervägande; och som Lagen uti 27 Cap, 9 §.
Del - 498 Den z.Augusti. ira mina tankar om sjelfva bewillningsgrunderne, torde jag, jemte det jag sär conformera mig ined Grefwe Oe la Larttie, i en stor del af de anmärkningar i decailler som han anfört, fa anmärka det, som i dylikt afseende fästat min upmärksamhet. Wid upskattningen af Bruk, har jag ej kunnat finna huruwida hemmans och eqendomswärdet skall i brukswärdet inga, eller huruwida hwardera ftall för stg, serflilt upffatias? För min del skulle jag hafwa trott, att det enkla warit, att taga tillwerkningen till grund för brukshandtcringens upstaktning. men att verast ett allmänt wärde skall äfättas smidet wid sädane tillfällen är oskiljacktigt frän egendomswärvet. I anseende till knipoch spikhamrar när de inga i ett bruks privilegier och höra till ett gemensamt werk, synes annan upskaktniug an säsoM ingående i brukets samfälta wärde, icke wara nödig och meningen härmed torde behöfwa förtydligas. Wid wärdering af hus i allmänhet kror jag det wara orätt, att igenom afgifier afskräcka ägar, ne ifrån brandförsäkrings begagnande. I städerne i allmänhet, och åtminstone i de smärre, torde afgift böra erläggas endast i sörhällande till de hyror som kunna erhällas. Wid frägan om de afgifter som i händelse af Landttullarnes äteruplifwande skulle bortgå, hade jag trott wara tjenligare att sätta i fräga afgiften för tobak, consumtions afgiften för bränwin och någon ltndnng i ijenstemäns afgift af 4 procent af lönen. I allmänhet synes mig denna afgift för alla Den z Augusti 499 alla penninge löntagare för högt tilltagen och i samina män orimlig, som man äj en minnu sida funnit nöoigr öka deras löner.