Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Besvärsoch OeconomieUtskottet till öfverläggning förehaft detta vigtiga ärende samt, enär , efter remissens föranledande och sjelfva sakens beskaffen - 38 Besv. och Oecon. Ulsk. het , ämnet borde behandlas gemensamt med Rikets Höglofl. Ständers Banco-Utskott, genom Protocolls-Utdrag af den 5 nasti. Februarii meddelt sistnämnde Utskott sina åsigter deruti, med begäran af sammanträde till ärendets slutliga handläggning; så har likväl Bonco-Utskottet icke allenast uti Protocolls-Utdrag af den 2: sisth Mars förklarat sig, på anförde skäl, icke kunna biträda nämnde åsigter, utan ock, sedan Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet, i anledning deraf, under den 6 derpå följde Maji, förnyat sin begäran om sammanträde , sådant ytterligare nekat, på den grund, att Banco-Utskottet, fullkomligen erkännande Oeconomie-Utskottets rätt att bedöma den föreslagna anstaltens nytta i Stats-oeconomiskt afseende, dock ansåg sig icke kunna medgifva någon inskränkning i sin rätt att ensamt bedöma och afgifva utlåtande öfver Bankens tillgångar för de låne-biträden, som kunna derifrån äskas, och den säkerhet, som för desamma må anses erforderlig. Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet, som, vid detta förhållande, trott sig enskildt böra för Rikets Höglofl. Ständer framställa resultatet af sina öfverläggningar i ämnet, får således vördsamt anmäla, att Utskottet, lika med Herr Santesson ; inser både nödvändigheten oell möj - Besv. och Oecon.
Den har alltför många arbeten af kommunal beskaffenhet att utföra, särdeles som efter den fullkomliga förödelse, som år 1834 öfvergick staden, densamma saknar och måste uppföra alla slags offentliga byggnader, deribland folkskolehus, och kan således icke åtaga sig hvad Staten bör utföra. Kommunerna äro redan nog betungade och, om Staten skulle vilja påbörda dem några af sina egna åligganden, borde man icke till offer utse dem, som ega minsta förmågan att bära dem, under det man gynnar de mägtigare kommunerna. I Kongl. Maj:ts Proposition är ett anslag af 100,000 R:dr hegardt för Upsala skolhus. Jag påminner mig att ungefär vid samma tid, då Wenersborgs stad, knappt uppstånden ur askan, sjelf byggde sitt nya skolhus, fick Upsala af Konung Carl Johan lill skänks den nuvarande läroverksbyggnaden. Upsala är en stad på 9 å 10.000 innevånare; Wenersborg på 4,500 å 5,000. Upsala har ej undergått eldsvåda, har fått betydliga anslag. Wenersborg har brunnit, har aldrig fått anslag såsom andra städer till hamn, kyrka, skolhus, m. m. Behofvet kan omöjligen vara så trängande i Upsala som Wenersborg, der man måste taga sin tillflykt till Guds fria himmel, och der, att döma af den nu började tillvexten, lärjungarnes antal snart omöjliggör undervisningen. Då detta inträffar, så frågas: hvad är att göra; måste icke Staten mellankomma eller skall allmänna åklagaremagten i domstolsväg tvinga staden att uppbygga ett skolhus, hvari undervisning af Statens lärare meddelas? Inseende omöjligheten häraf, får jag vördsamt föreslå: att Rikets Ständer bevilja ett anslag af 150,000 R:dr till uppförande af läroverkshus i Wenersborg, enligt plan och kostnadsförslag, som äro upprättade och redan vid sednaste riksdag företedda. Om remiss till Stats-Utskottet anhålles. Stockholm den 15 November 1865. Erik Sparre. Motioner hos Bidderskapet och Adeln 1865. N:o lil. 225 N:o lil.
Längst fram i fonden, trettio steg från dörren, men så att man genast derifrån blir denna husets helgedom varse, är köksspisen, med sin glimmande eld, på sidan blänkande tennfat, frammanföre i taket en mängd fläsksidor, skinkor, metwurstar. Förbi spiseln går en tvärgång genom huset och förer genom sidodörrar ut. Man ser i denna tvärgång på ena sidan famillens matsal och liggrum: der är tillika krogsalen; på den andra sidan tvenne gästrum, hvaraf vi intogo det ena. Golfvet är beströdt med fin sand, väggarna blåmålade med gula lister, för fönstret hvita gardiner. För öfrigt ser du här en jernkakelugn, en valnötsbureau med skåp, stolar och bord, en soffa och ett litet ostämdt Fortepiano, som kan spelas med accompagnement af kornas råmande. Det stora taket är af tegel, och på vinden förvaras fodret. – Allt vittnade om välmåga. Det är ej så öfverallt. Och stationen Lehmförde der vi tillbragte natten, skulle kunna lemna ett osnyggt motstycke till den nu gjorda målningen. Ifrån Diepholtz blir landet trädrikare. Man ser i vester och söder höjder, vid de förra vattnet af Dümmersee. Alla menniskor äro sysselsatta med skörden. Man bergar in rågen, linet, på samma gång höet. Andtiderna komma här på en gång. Gårdagen slutades med den vackraste afton: herrlig aftonrodnad, derefter det klaraste månsken. Fram emot Osnabrück kommer man till en höjdsträckning, innom hvilken denna gamla stad, med sina krokiga gator, ligger. Schwelm d. 31 Juli. Den 29de reste vi från Osnabrück: – skön utsigt på höjderna emellan Osnabrück och Iburg; det senare fordom ett kloster. Den öfriga vägen sandig, tråkig, ända till Münster. Större osnygghet och tiggeri, sedan man kommit i katholskt land. I byn Glandorf såg jag första gången katholska mässan. Den begyntes med altarets kringgående och offring af folket till presten.
Post-verket (kontanta anslaget på förslag att af Post-medlen direkte utgå) Tull-verket (Förslags-anslag att af Tull-medlen direkte utgå) Jägeri-Staten Skog splanterings-Kassan: Ersättning för Heminans-räntor och Arrenden m. m., Förslags-anslag Skogs-institutet, lägre skogs-skolor samt öfrige till skogs-staten hörande tjenstemäns aflöning, Re servations-anslag Lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publike hus i Stockholm, Förslags-anslag Byggnader och reparationer i Stockholm, Reservations-anslag Byggnader och reparationer i landsorterne, Reservations-anslag Städers friheter, Förslags-anslag Transport-kostnad för Stats-verkets Bergs-effekter, Förslags-anslag Observationsoch Uppbörds-procenter rn. m., Förslags-anslag Mantalsskrifning s-provision, Förslags-anslag Tionde-profvare Restitutioner, Förslags-anslag Uppköp af ved för Wisby s. k. Krono-kalkugn, Förslags-anslag Reseoch Traktaments-p enning ar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m., Förslags-anslag Extra Utgifter, Reservations-anslag Kongl. Theatern - Summa vudTiteln. 23 Bil. Bilt. fl. Penningar. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. S p a n m å I. Summa Riksmynt. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. R:dr. ö. R:dr. ö. Kubikfot. k. R:dr. ö. Kubikfot. k. Departements-Chefen Departementets Expedition jRiks-Arkivet Kongl. Bibliothelcet Kleresi-Staten Särskilda Förslags-anslag för Kleresiet: Biskopens på Gottland lön 3,000: — Åt 13 Konsistorii-Notarier å 270 R:dr, högst 3,510: — » Pastor i Forssmark, anslag af 6 Centner 40 skålp.
Deraö frånvaro erlägga borDt, få tvtba ej genom meDcrbörltge qvittencet ftprfeé, att UtjkplDerne å annor ort inom 3vi» fet gulDne blifmit, antingen af Sjöfolket fjelfme eller Dcraö ffteDare; ocf ffola ©jömattö»fufenö göreflånDare, i likfet meD anDre UppbörDömän, Den l SDtoji ocf Den 31 Auguat fwatje år, genom ©taDcnö Sftagtjtrat De uppburne meD» (en foé ^onungenö SSefallningöfafmanbe i Sanct reDoroifa ocf leverera famt Debiteringen verificera meD bifogaDe fpeciftquc. ©jömanö»tuIlor, font upptaga, jemte ©jömännenö namn, Deraé femmijk ocf reDare, od; till ©jömännené in» ocf> utmönflring befprfaé, af f milka milor beflprfte UtDrag för f marje 8än, fmattill Sjömannen föra, DveDogörelfen jemtväl åtfölja, att ingå till fontin» genö SSefallntngéfafWanDe, font famina UtDrag, jemte unDerrättelfe Derom, att meDlett blifvit behörigen reDowtjke, Derefter meD förfa tillfättDer weDerbötanDe öfrige ^onungenö 23cfa!iningöfafmatiDe; fommanDe ©jöntanö»fufenö förefån» Dare, att för Deraö fåluttDa fullgjorDa reDomiéning erfålla famma förmåner, forn blifmit anDre £)ebiteringé»män förunDe ocf af Dem åtnjuta^. ©jömän, fmilke bemiöligen liro Mantals?» ocf ©kattjkrifne på SanDet för Det år, unDer fmilket
Man talar ständigt om den uselhet och den dåliga moralitet, som råder inom de lägre classer na, och den stora fattigdomen samt tiggeriet, som tilltager med hvarje år; men hvaruti ligger grunden till detta onda? Att det hr det ofta upprepade olycksaliga bränvinet, som är roten till alla de eländen vi dagligen hafva tillfälle få se, derpå lär ingen tvifla; men å andra sidan, hvad göres för alt förekomma detta onda? har några försök gjorts alt minska denna giftiga dryck, eller att beskatta densamma så, att både producenten och consumenten får afsmak, den förra för att tillverka och den sednare att förtära deraf till en öfverdrifven grad? har en gång något försök vidtagits att controllera bränvinsbränningen, då 478 Den 25 Augusti. bonden, som bränner till husbehof-med 12 k:rs panna, ej bränner mera än -g af den, sorn med ångbrännerier bränner med en lika stor panna? likväl äro deras utskylder lika stora och någon controll på huru mycket dessa ångbrännerier tillverka linnes ej. Jag lorcslår pä deri grund, att bränvinsbränniugen uti Sverige hädanefter mätte bestämmas lill 3:ne månader på året, samt alt, för conlrolls vinnande, mäskekaren mätte coutrolleras, och alt beskattningen derefter mätte ske och alldeles icke efter pannerymden, samt att en måttlig skatt, t. ex. 4 sk. b:co, måtte påläggas hvarje kanna. Slutligen får jag nämna, del jag för min del anser en inskränkning uti bränvinsbränuingen i nu var. svära tider af behofvet högst påkallad. Jag anhåller, det denna motion mätte remitteras lill Allm. Besv.- o. Ekou.Utsk. Remitterades till Bevilln.- samt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:n. Frih. Hermelin, Aug. Söderling, anförde skriftligen:
Emedlertid, och för att, så vidt möjligt är, söka befrämja det af motionären åsyftade, visserligen magtpåliggande äudamål, anser Utsk. sig äga anledning till R. o. Ad, hemställa, om icke H. Ståndet skulle finna för godt att åt Sevillu. Utsk. öfverlemna att taga under öfvervägande, huruvida uti den blifvande bevilln.förorda, må införas enahanda ansvar för taxeringsman, hvilka, utan laga förfall, undandraga sig att deltaga uti taxeringsförrättningarna i hufvudstaden och öfriga städer, som, i likhet med hvad hittills varit stadgadt, äfven nu kan finnas lämpligt bestämma , i afseende å dylika förhållanden vid taxeringscommitteerna 44 Den 2 Octo ber e. tu. för landet. Hvilket dock till H. It. o. Ad:s egen ornpröfning vördsamt öfverlämnäs. Stockholn) d. 27 Sept. i834? På RiddarhusUtskottets vägnar C. G. Lydes på bordet. Dalman. ^ Upplästes till justering följandp frup RidcfUtsk. inkomna förslag till und. skrifvelse till JL M.; Förslag till R, o, Aä;$ åtskilliga ändringar rind. skrifvelse till K. 31. f ang.-dp i Ridd.Ordn. St. A. K. Sedan R. o. Ad. vid innevar. riksdag beslutat de ändringar och tillägg uti 11, 18, 19, 32, 23 och 3y §§ af Ridd.Urda. d. ig Dec. 1829, hvilka innefattas uti den här hos und:st hilagda redaetion, har R. o. Ad., jemlikt 4l § Ridd.Ordn., skolat ifrågavar. beslut till JL K. I\I:s nåd. stadfästelse i und. öfverlemna. R. o. Ad. framhärdar etc. 31oliver.
Så vidt möjligheten medgifver, besparas aflöningskostnaderne, genom förafskedande af ej behöflig Tjenstemanna-personal och Vaktbetjening. 3:o Mot säkerhet, som af Fullmäktige godkännes och mot de vilkor, att förlaget endast användes till bildande och underhållande af sådane Inrättningar, ( 62 ) der den fattigare classen af Hufvudstadens Innevånare må kunna betjenas med lån emot pant, skall uti Riksgälds-Contoret hållas Styrelsen öfver Stockholms Stad till handa en summa af Ett Hundra Tusen (100,000) Riksdaler, att räntefritt begagnas under loppet af Tio år, räknadt från den i:ste Juni i832, då lyftningen deraf må ske. Likväl må Fullmäktige, ifrån och med j832 års början, låta på detta Creditiv förskottsvis utlemna en Femtedel eller 20,000 R:dr, i händelse Stadens Styrelse, till vinnande af andamålet, deraf har behof. 4:o Beträffande General-Assistance-Contorets Ordinarie Betjening; så kommer en hvar bland dem, som, vid Verkets upplösning, der äro tjenstgörande, att på Riksgälds-Contorets Expectance-Stat uppbära den lön han, före den i:ste Juli 1818, innehaft, och hvarutöfver, enligt det af Rikets Ständer vid 1818 års Riksdag fattaide Beslut, icke något honom tillägges; så att den, som, efter nämnde tid, undfått Förordnande att förrätta en Syssla , för hvilken i Staten är anslagen en högre lön, icke kan göra något anspråk på derigenom erhållen tillökning.
H E R M I O N E. _______ SORGSPEL. AF FÖRFATTAREN TILL »I ROM» OCH »DEN FREDLSE». Kongl. Hofoch Universitets-Bokhandlare. ADOLF BONNIER, STOCKHOLM. TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, STOCKHOLM. DE TALANDE: PHILIPPOS af Makedonien. PARMENION. ANTIPATER. DEMOSTHENES. AISCHINES. KRITON. KALLIMAKOS. ALKINOOS. KREON. KLEOBULOS. LEUKIPPOS. LYSIKRATES. KALLIAS. OLYMPIA. HERMIONE. POLYXENA. Bipersoner. Athenai. Symposion hos Kallimakos. Hetairer. Sång och musik. KALLIMAKOS (till en slaf). Tag fram de större bägarne och gif Oss kransar utaf hundrabladig ros Och helig myrten, att vårt dryckeslag Sin början taga må! Och du, Leukippos, Skall blifva vår symposiark och föra Oss an i dryckesstriden. POLYXENA. Ej det höfves En gammal man bland ungdom föra spiran, När den vill rasa ut med fria tyglar. Han skulle alltför mycket stäfja glädjen Nej hyllom heldre då Kallimakos! LEUKIPPOS. Polyxena mig anser då så bräcklig, Att ej jag fylla kan ett sådant värf! POLYXENA. Ditt värf är att bland ungdom lära vishet. LEUKIPPOS. Än är du ej för gammal till att lära. POLYXENA. Men du att ibland ungdom spela narr! LEUKIPPOS. Än kan jag rosor om min tinning vira. 6 POLYXENA. Det tror jag knappast, då dig tryta lookar. LEUKIPPOS. Ej har min Lais än mig kyssen nekat. POLYXENA. Ej dig, men din olivegråa kind. KALLIMAKOS. Må trätor vara fjerran från vårt lag. POLYXENA.
Riksdagsordningen tror jag icke heller vara fullkomligen lämpligt, emedan der allenast omtalas, huru §§. i Grundlagen förändras. Jag instämmer således uti Herr Hjertås yrkande, och anhåller lika med honom om proposition på borttagandet af Mantalspenningarne, Lagmansoch Häradsliöfdinge-räntan, samt Sterbhusafgiften. Herr Lefren: Friherre Cederström har anmärkt, att jag gjort beräkningar på grund af förhållandet med afkortningarne på Gottland. Jag har likväl börjat med att ur RiksHufvudboken hämta mina beräkningar Den 24 April e. m. öfver afkortningarne för hela landet, och anmärkt blott förhållandet på Gottland, för att ifrån en mindre del sluta till det hela. En värd Ledamot har sagt, att om 5p §. tolkades på det viset jag gjort, skulle man äfven af den sista meningen i §.: och hvilka behof genom Bevillningar böra fyllas, kunna draga den slutsats, att Rikets Ständer saknade all rätt att pröfva dessa behof. Den, som skulle vilja göra en sådan tolkning, är lätt tillrättavisad genom en hänvisning till 62 §., der det står: ’*Se”dan StatsVerkets behof blifvit af StatsUt"skoltet uppgifne och af Rikets Ständer pröf”vade, ankommer det på Rikets Ständer, att ”en deremot svarande Bevillning sig åtaga.” Huru är det val då möjligt, att på ett enda ord i 5g §. vilja hvälfva upphäfvandet af hela den 62 §:s tillvaro och klara bud. En annan Ledamot har mer än en gång inblandat RiksgäldsContorets ställning i den nu förevarande frågan. Det torde vara bäst att uppskjuta detta ämne, till dess det snart kommer till Rikets Ständers granskning. Samma Ledamot har sagt, alt Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan är en lemning af okunniga tider. Jag vill visserligen icke påstå, att denna beskattnings-artikel är högst nödvändig. Jag trortvertom, att den bör försvinna i lagenlig väg; men jag kan icke finna, att den utgör bevis på någon grof okunnighet hos Lagstiftaren.
Jag vågar alltså vördsamt föreslå att Rikets Ständer sedan denna mm motion med de öfrige respective RiksStånden blifvit coramunicerad och af dem gillad, jemte underdånig framställning af skälen , hos Hans Majit Konungen måtte göra underdånig önskan om skjutslegans nedsättning till 12 eller 8 s!:. Banco och jag skulle föreslå så mycket häldre det sednare beloppet sorn den allmänna penningebriften och de låga sädespriserne samt andra laiidtmanntproducters fögajvärde, dermed torde mäst öfverensstämma. Herr af Wingård, Joham Då jag underdånigst föreslog ett Fögderies inrättande i norra delen af Wermlands län, förutsåg jag det Kongl. KammarCollegium och Kongl. StatsContoiret skulle härvid finna åtskilliga betänkligheter. Jag trodde mig dock hafva förekommit de betydligasre, då jag innan förslaget aflemnades beredt möjligheten med en ganska ringa uppoffring af Statsverket. Att Kongl. Maj:t nådigst gillat mitt förslag såsom påkalladt af behofvet och i ämnet gjott nådig proposition, torde vara mig nog att jag 764 Deri 24 FtLruarii. nu inskränker mig, sedan StaffUtskottefc tillstyrkt afslag , hvilket kanske gilias, att endast i Ridderskapets och Ad Ins Pro.ocolier förvara min enskifte öfvertygelse, att inrättandet af detta Fögderie, förr eller sednare ovilkorligen kommer i fråga och säkerligen då ej verkställes med mångs gånger den uppoffring som nu varit föreslagenMtn.då StatsUt-kottet ut^å»t frän andra synpunkter än blotta nödvä dtgheten att i närvarande ögonblick hushålla, hvilket jag gillar, så länge man ej sträcker denna fört satts t II småsaker; anser jag mig böta visa, det Utskottet misstagit sig. StatsUtskottets herrar ledamöter förmodar jag äga en fullkomlig kännedom om R;ket i allmänhet; men de kunna icke känna så noga den local, hvarom nu fråga är, som jag. D t har varit min skyldighet förvärfva mig d nna kännedom och just den. har förmått mig afgifva förslaget.
Ett undanträngande här förutsätter, om ej öfverflöd, åtminstone god tillgång af privatbaukssedlar och en concurrens med dem; meu detta är alldeles icke fallet, ty det är beklagligen brist icke allenast pä Riksbanksmyut, ulan hvad fast värre är, äfven på privatbanksedlar, och således torde det skälet förfalla. — Förra gången jag hade ordet glömde jag alt besvara hvad Hr Hohenhausen yttrade i afseende å förhållandet i Skottland, der han sagt, att privatbanker skola bära sig mycket väl, oaktadt ej mindre myntsort får utgifvas än 1 £ noter, och jag ber alt nu få begagna tillfället alt fästa uppmärksamheten på de oändligt högre varuprisen i Skottland än härstädes, och alt om det af sådan orsak kan bära sig för privatbanker i Skottland alt utgifva 1 £ noter, är det ej sagt att 10 r:dr hör vara den lägsta valeur, som sådane Banker i Sverige höra få uthändiga. Desslikes hör man ej förgäta den omätliga skillnad i dessa båda lunders tillgångar i mynt och beloppet af de cassacrcditiver, som i hvardera af dessa länder ullemnas. Jag tror ej alt våra privatbanker tillsammans beviljat mer än 2 ä 3 millioner crediliver, då i Skottland år 1820, enl. Gr. Sehwcrins uppgift, privalbankerne derstädes hade tillsammans beviljat creditiver till ett belopp af 5 millioner S, St, eller vid pass 00 millioner r;dr Sv. b;co. Detta är ju en himmelsvid skillnad, och tror jag alltså att någon jemförelse mellan Skottland och Sverige i detta hänseende icke kan äga rum. Den tjenar dock till att visa huru ringa våra förlagslillgångar i den 6 H. 04 506 Den 25 Januari e. m. na väg ännu äro mot hvad de bordo vara fiir framkallande af det näringslif, sorn utmärkt Skottland. Hr Lagerhjelm: Det är ett missförstånd om mina ord, som uppkallat mig.
kvinnor stöld, första olofligen afvikit, båda d e n e n a f ö r tredje, gången. straffade den andra för — (Forts.) ^ » hvad s o m r ö r huso c h sticka — åt sig själfva, allt dock u n d e r husmoderns orolig, i en viss spänkunde bryta fram. står ärenden plötsligt åter en åstadkommit t. e x. ock jämte emottages för i met. » f ö r närframtid. m. m., m e n hon kunde s o m föreupp. E u sig v ä l, f å r o c k s å v i d afflyttningar straff, ur på kroppen fullständigt klädas hvar, maste utträde äga m e r än kläderna a n v ä n d a straff; det strängaste hvari f ö r h e m m e t behöfliga sängkände hemmet öppnar sin o c h dessa ögonblick kvinna uttalat en hjälp. mörderskor förd af v i d korrektionsanstalten tagas; de man o c h i bästa m e n i n g utträde antagas rektören enär fängelset pålitlighet. a f den anda, s o m o c h sitt eget lilla hvarför önskan att erhålla finnas kvinnor, s o m undan för undan endast f ö r sitt sådana tärdt täcke. a f anstalt, åt drottning. inkommer Tvänne ansikte sysselsättning och trefnad. vänlig ut. De, andra utförande, s o m besöker denna de u r fängelset fridärifrån. m. m. o c h ehuru rigeln liga Bddth-Holmberg. Drottningens aldrig religiösa eller varit sina dagliga städerskor ytterdörren s o m nyss tillbaka till korrektionsanstalten l. dock fosterländska andakten. e x. frihet, under rad; lidandets oeh barmhärtighetens s i g själf, att i detta full m a r n a i d e n n a sällsamma h e m k r e t s äro ställda Så F r å n af k a n råda H o n lär d e m äfven brukar d e m; v i d dessa tillfällen synnerligen förekomma De läsarinnor, som ändra, vistelseort för sommar meration å Idun ej utsträcker sig lä juli, torde göra bäst i att före af res merationen för att vara säkra om årgången fullständig. TH. L U N D ~ # Kappaffär #
Jeinföres vidare de för försvarslöshet dömdes antal, vid 1849 års slut, med antalet deraf vid det nästföregående årets utgång, så visar sig, att detsamma, vid slutet af förstnämnde år, med icke mindre än 234 personer, eller med omkring 16 orocent, understeg antalet vid slutet af är 1848, tillhvilket", enligt Styrelsens åsigt gynnsamma resultat i väsendtlig mån bidragit det tillfredsställande förhållande, att de för försvarslöshet till allmänt arbete dömde nykomne karlarnes antal, som år J848 uppgick till 580, deremot under loppet af år 1849 endast utgjort 411, eller omkring 29 procent mindre, än det nästföregående året. Antalet af de särskilda slags fångar och kronoarbetskarlar, som under loppet af åren 1848 och 1849 förvarats uti allmänna straffoch arbetsfängelserna eller varit vid kronoarbetscorpsen anställda, äfvensom antalet af dem, som under hvartdera af nämnde är, af en eller annan orsak, derifrån afgått, har, enligt Styrelsens be rättelser, utgjort: år JS4S. år 1§49. Män. Qvinnor. Summa. Män. Qvinnor. Summa. Kongl. Fångstyrelsens underdåniga berättelser för åren 1848 och 1849 utvisa, att kostnaden för en fånges underhåll, beklädnad och sängkläder, utgjort : (se bilagan Litt. K). §. 12. Af samma berättelser inhemtas, att vid nedannämnde inrättningar netto-inkomsten af arbetet, fördelad på fångpersonalen, lemnat för hvarje utspisad dagportion en behållning af: (se bilagan Litt. L). §. 13. Revisorerne hafva jemväl ansett, sig böra meddela de, efter verkställda förändringar uti fångvårdsanstalternas spisordningar, af Kongl. Majt, under den 27 November 1849, i nåder fastställda nya fångutspisningsstater: (se bilagan Litt. M), t §. 14. De öfver anslaget till länsfängelsebyggnader uppgjorda hufvudböcker för åren 1848 och 1849 hafva ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammarrätten.