Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Konungen ej tillhört att besörja om uppbörden och inseendet öfver dessa inkomster, hvilka finnas ofvan i §. uppräknade, huru vore det då tänkbart, att fråga kunde uppstå om deras förpaktning eller monopoliers fastställande. Uti 66 §., som bestämmer RiksgäldsContoirets åtgärder, säges: att Riksens Ständers ”RiksgäldsContoir förblifver, såsom hittils, ”under Riksens Ständers styrelse, inseende ”och förvaltning &c." —. Der talas icke om annat anslag eller någon disposition af andra medel, än dem, som finnas oumbärlige till betalande af Rikets gäld, och slutmeningen visar tydeligen att ändamålet är, alt Rikets Credit skall varda bibehållen. Men dertill fordras alldeles icke, att medel, som ej till delta ändamål äro bestäm - Den 59 De ceni Ler e. m. de, skola lili RiksgäldsContoiret ingå; dy deremot uti (>4 §• RegeringsFormen stadgas: att ”så val Rikets Ordinarie Statsmedel och inkomster, som hvad på sätt om”förmäldt är, under namn af extra ordinarie Utlagor eller Bevillningar till Stals”verket af Riksens Ständer anslås, vare ”under Konungens disposition” &c.; och till att fullkomna denna analogi hörer äfven 4 §• RegeringsFormen, som innehåller, att ”Konungen eger alt allena styra Riket” &c. Om 1111 Riksens Ständers Verk skulle hafva inseende öfver de flerfaldig» och uti alla Landsorter spridda uppbördsman, som hafva alt göra med consuinlionsafgifternc; om RiksgaldsContoret skulle emottaga och sedan till StatsContoiret aflefverera de successive inflytande afgifterne, hvilka merendels i smärre delar och på obestämda tider ingå; så skulle derigenom uppkomma stor oreda, oordning och osammanhang.
St. hafva någon annan utväg för att bestämma dessa måls afgörande, än den som redan är vidtagen, nemi. att låta dem gå till de högre embetsverken. Denna utväg är visserligen icke fullt god, men måhända finnes icke någon bättre, ehuru jag nog skulle kunna framdraga åtskilliga tänkvärda prof af Kammarcoll. förfarande vid markegångstaxornas granskning, om ej en värd talare då hade den bekanta 90 §, för att tysta mig. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag kan icke för min del helt och hållet dela den farhåga, som har blifvit yttrad af åtskillige värde talare, då jag nemi. tror, att derest R. St. skulle närmare bestämma huru tillgå skall med pröfning af markegångstaxorne, detta icke skulle vara något ingrepp i regeringsmakten. Om det, såsom en värd talare har yttrat, verkligen är förhållandet, att sjelfva markegångssättningen icke är annat än en reglementarisk åtgärd, på förhand bestämd, nemi. ieke annat än en tillämpning af 412 Den 23 Sep lem be de gångbara prisen, utan afseende på de särskilda förhållanden dervid, så är visserligen en sådan åtgärd onödig. Men då R. St. och Konungen gemensamt funnit det nödigt för medborgarens frioch rättigheters bevarande, att markegångssättningen skall göras af de 4 Ståndens deputerade, sä skulle jag icke anse det otillbörligt, att en öfverpröfniugsrält äfven tillsattes, deruti R. St:s ombud äfven kunde deltaga. Det förslag, som Const.Utsk. här framställt, måste likväl äfven jag på det högsta afstyrka, emedan det är så otydligt och så litet sägande, att derigenom måhända verkligen skulle kunna uppkomma ett så vådligt prejudicat, som det, hvilket af åtskillige talare blifvit förespegladt. Pä denna grund afstyrker jag bifall till ifrågavar. förslag. Förslaget i 10 punkten blef af R. o. Ad. förkastadt. 11: te punkten. Förslag om ändring af Tryckfrihetsförordningens benämning. Regering sformen. § 85.
Antager man derjemte, att råg ingår till ^:del deruti, så och med beräkning att råg gifver 13:de och korn öde kornet i bästa år, skulle den för dessa sädesslag odlade jorden utgöra 27,422 tunnland, hvilket jemte de 3,801 till hafre, blandsäd oell potatis brukade tunnland gör tillsammans 31,223 tunnland, sorn skulle vara den till åker odlade areal. Till beräkning af ängens vidd saknas användbara grunder, särdeles som afkastningen deraf är i högsta måtto variabel. Om Norrbotten i afseende på statistiska upplysningar i allmänhet tillbringar ett fattigt lif, så lider det hvad geologiska undersökningar specielt beträffar fullkomlig brist. De upplysningar, som härom kunna lemnäs, grunda sig endast på allmänna iakttagelser angående de mest förekommande jordmånerne. Så har man erfarit, att sanden är förherrskande beståndsdel uti alfven inom Piteå elfdal, hvaremot mer och mindre sandblandad lera ingår såsom hufvudbeståndsdel deraf uti öfriga floddalar, hvilka ock framvisa en med rikare vegetation förenad större massa förmultnade vegetabilier ofvanpå alfven. Att den hastiga öfvergången emellan vinter och sommar samt jordens deraf förorsakade öfversilning, äfvensom sommarens ljusa nätter utöfva ett vigtigt inflytande på vegetationen, torde kunna antagas. Men att den växtkraft, jorden i förhållande till sitt nordliga läge utvecklar, ensamt deraf kan förklaras, är icke troligt, om man icke tillika får antaga, att flodernas vatten under tidens lopp på de breda dalbottnarne afsatt för vegetationen gynnsamma aflagringar. Huruvida likväl floderne från de ofvan kustlandet liggande malmbergens förvittringar med på växtligheten inverkande påföljd tillfört dalgångarnes alf det ämne, som man under namn af apatit uppgifvit ingå uti Norrbottens jord, torde dock tarfva bekräftelse af vetenskapen.
Da Riksens Ständer, af väckte frågor orri tillökning uti Legan för Postskjutsen , fått anledning att taga närmare kännedom om Postförarnes aflöning och hvad Staten dertill bekostat,’ hafva de inhämtat: att, enligt 1815 års Räkenskaper öfver Post-Verket, legan samma år stigit för så kallade dubbla Postföringen i veckan, efter 6 sk. milen, till 14.639 R:dr 23 sk. 3 r:st på året, för deri enkla eller en gång i veckan, efter 4 sk. milen, till 2558 R:dr 11 sk., samt för Tyska Brel-Posten, efter 7 sk. milen, till 1804. P:dr 07 sk. 1 r:st., eller tillsamman 19,002 R:dr 13 sk. 4 r:st: att för Extra Poster betalas 8 skl milen, men för Postföringen från Städerne Stadskjutslega eller efter beting: och att för Postens fortskaffning af Väddö Post-Rotar öfver hafvet likaledes erlägges serskild högre betalning. Den för allmänna Postföringen eller dubbla, enkla och Tyska Posterne nu utgående Eegan anse Riksens Ständer fordra en efter tid och omständigheter lämpad förhöjning, så framt Posthemman* innehafvarne skola kunna ega bestånd och fullgöra sina skyldigheter vid den an-;' gelägna och med ansvar förbundna Postföringen.' Riksens Ständer hafva derför bestämt en sådan, förhöjning för de.n dubbla Postföringen ifrån 6 104 Underdilniga Skrifvelser. till 8 slcillingar, för den enkla ifrän 4 till 6 »killingar och för Tyska Posten ifrån 7 till 8 skillingar, allt för milen räknadt; hvarigenom dessa Postskjuts-Tegor, efter förslagsvis gjord beräkning, uppgå till 25,418 K:dr 40 sk. årligen, eller omkring 6416 K:dr 26 sk. 8 r. mera än tillförene, samt följaktligen Post-Verkets inkomster, hvaraf utgifterna bestridas, komma att minskas med sistnämnda belopp:
Att den för så väl befäl som manskap nödiga öfning icke förvärfvas annorstädes än vid stationerna och till sjös, lärer ej kunna förnekas. Genom under-officerarnes längre vistande inom båtsmans-kompanierne, skulle likväl desse personer dragas från sitt egentliga yrke och derigenom småningom försämras i tjenstbarhet. Det afsédda biträdet för kompani-cheferne, vid tillsynen öfver de på rotarne förlagde båtsmännen, förmoda Rikets Ständer kunna erhållas af korporalerne lika om ej noggrannare och säkrare än af under-officerare, helst den nu åt korporalerne föreslagna lönetillökning ger ett grundad! anspråk på en större verksamhet å deras sida. Den nu äskade utgiften komme således, enligt Rikets Ständers tanka, icke att motsvara det dermed afsedda ändamål, och hafva Rikets Ständer fördenskull funnit sig icke böra lemna bifall å E. K. M:s i förevarande hänseende gjorda nådiga framställning. 7:o. Som skärgårds-flottans rörelser anbefalldes genom hornsignaler, men någon åtgärd för att instruera och öfva signalister icke funnes vidtagen, har E. K. M:t ansett nödigt att afhjelpa denna brist och att sådant kunde, i anseende till denna flottas närvarande inskränkta styrka åstadkommas genom anställande på stat af 4 hautboister med en lön för hvardera af250 R:dr eller tillsammans 1,000 Rrdr. Bih. till R. Skrifvelse, N:o 170, utom 12 tunnor spanmål, hvartill tillgång' funnes, 7 stabs-signalister med lön 62: 44. — beklädnad 46: Således åt hvardera ... 108: 44. — 762: 20. — utom 21 tunnor spanmål, som redan vore tillgänglighvarjemte ett antal af 40 signalister bland båtsmännen skulle kunna instrueras till signalblåsning.
Emot Utskts förslag yrkades, att artikeln borde fördelas i tvänrie classer efter kettingarnes större eiler mindre dimensioner; att tullvärdet borde bestämmas till 4°; i stället för 5o rtdr; att införselstullen å kettingar af de mindre dimensionerna måtte bestämmas till 5 eller 4 rtdr och å de större dimensionerna lill 3 rtdr, 2 rtdr, 1 rtdr 24 sk. eller 1 rtdr, och att införseln af de större kettingarne mätte blifva fri från tull. R. o. Ad. stannade, efter flera framställda propositioner, Den i4 December. a4? i det beslut, att tullvärdet skulle vara 4° *':dr per skeppund st. v. och utförseln fri från tull; att artikeln skulle fördelas i tvänne classer, efter dimensionernas olikhet; och att införselstullen för de mindre dimensionerna skulle vara 4 r:dr och för de större i r:dr per skeppund st. v. Derjemte, och då någon tvetydighet uppstod 0111 rätta grunden för bestämmandet af gränsen emellan de olika dimensionerna, beslöt R. o. Ad. att åt Bevilln.Utsk. öfverlemna åtskiljandet af hvilka dimensioner som borde höra till den ena eller till den andra classen. Jern, smidt eller v a Isa d t: Draggar, Armbultar, Hammare* Roder jern, Skepp sk nan och Sitted j e s t ä d. Utskottets förslag bifölls. S t’å n g-, plåt t-, turn tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver i tums fyrkant. För denna vara yrkades dels tullfri utförsel, dels utförselstullens nedsättande till 16 sk. per skeppund, dels samma tulls bestämmande lili 32 sk. för det s. k.
“ (Se 6 mom.) “Smädliga och “* förgripliga yttranden'*** om samtida Nationer eller Stater, med hvilka Riket är i fredligt förhållande, om deras varande Öfverhet, ““Regering, Sändebud**** eller Högre Embetsman; Brottet straffes, ““efter omständigheterna, med fängelse, un“der högst Tvänne år, eiler ock med böter “från Femtio till Ett Hundrade Riksdaler/*** (Se 9 mom.) Anm. Man har förslagsvis uteslutit, så väl dessa yttrandens möjliga syftning till osämja med främmande Magter, sorn behandling af Skriften, då den ej är smädlig eller förgriplig, emedan, i förra fallet, bestämmelsen synes alltför utsträckt, och, hvad sednare händelsen angår, något ansvar ej bör komma i fråga, der Tryckfrihets-missbruk icke ägt rum. — De i Kongl. Förordningen den 20 Januarii 1779 stadgade straff af Spö och Landsflykt äro här jemväl ute - Constit.-Utsk:s Memorial, N:o 51. slutna, det ena, såsom en troligen snart försvinnande lemning af fordna tiders mindre menskliga criminal-lagstiftnmg, och det andra, såsom olämpligt ansvar för ett brott, ej mot eget, ulan mot främmande land. “Smädliga uttryck om Rikets Embetsoch Tjenstemän, i och för Embetet; ““Gå “'de å heder och ära, umgälles förbrytelsen “med ärans förlust, och böter från Femtio “till Ett Hundrade Riksdaler: Äro de eljest “förden förolämpades goda namn och ryk“te förklenliga, straffes med böter lill ena“handa belopp: Gore ock, i båda fallen, den “brottslige offentlig afbön““ (Se 8 morn), “Angripelser mot enskilt man, hvilka å heder och ära gå, eller för hans borgerliga namn och rykte förklenliga äro; ““Brottet “straffes enligt ofvanstående mom.; dock vare “penningebot hälften mindre.““
Ständer ingalunda äga på eget bevåg samma deras afnädda magt återtaga; och att i dessa fall vidsträcktare frihet för Riks Stånden icke återstår, än blott att enär Constitutions-Utskottet sjeif till RiksStånden anmäler att någon af desse Embetsman för emot honom anmärkte förseelser, icke kunnat hvarken ställas under Riks-Rätt, eller aldeles frikännas , meu genom sitt förhållande förlorat den goda Opinionen eller Allmänhetens förtroende ; då öfverlägga och afgöra huruvida Riksens Ständer finna sig befogade hos Kongl. Majrt i underdånighet anmäla deras önskan, att en sådan Embetsman varder utur Stats Radet och från dess Embete endtledigad. Med hvad Friherrarne Adlerbeth och Wetterstedt i detta afseende yttrat, såsom med Grundlagen öfverensstämmande, förenar Jag mig derföre till alla delar. Rörande åter den andra frågan eller anmärkningen emot Hans Excelience m. m. April. Grefve von Engeström ; så är det upplyst, affi den tadlade Skrilvelsen hvarken passerat StatsRådet elier varit fonderad på något Stats-Rå. dets Protocoll: Hans Excellence har endast med Högvederbörlig! tillstånd såsom privat man meddeladt Landshöfdingarne underrättelse örn de af Regeringen vidtagne anstalter till Spannmåls införskaffande, så att de blottställde af »Rikets Innebyggare derefter kjelfva kunde fatta de beslut, som för hvar och en i deras belägenhet vore lämpeligast •, hvilket avertissement, långt Ifrån att misstydas, snarare borde berömmas. Och det finnes dessutom ingenstädes i Grundlagarne bestämt, äfvensom det vore högst 0- billigt , att Stats-Rådet iöf enskilt brefvexling står under något förmynderskap. Angående Hans Excellence Herr Grefve von lingeströms både Utrikes och innom sitt Fädernesland ådagafagde förtjenster , vill jag nu icke yttra mig. Jag bevarar min tanka derom och min högaktning derföre. Jag önskar vid detta tillfälle blott, att Grundlagarnes tydeliga bokstaf må följas.
R:dr sk. T:r Tjenstgrspgr 80. 240 . i5 49 D:o D:o 11760 — 735 r D:o med ExpectanceLön . Lön iao. Tjen&tgrspgr 5o 3g D:o D:o ‘ i Dro Lön 80. Tjenstgrspgr 40. 29 D:o D.*o Än bestås alla Underofficerare hvardera 3 T:r Spanmål Garnizons-mål, som för 34o Underofficerare gör Flottans Sjö-Artilleri-Corps består af 35 Officerare, 40 UnderOffice rare, 40 UnderOfficers-Corporaler, 36 Spel och 874 Sjö-Artillerister. Corpsen fördelas i io Compagnier, utaf hvilka 9 hafva 3 Officerare, 4 Underofficerare, 4 Corporaler, 4 Spel och 92 man SjöArtillerister hvardera, samt det iorde, hvilket ärettElitCompagnie, 3 Officerare, 4 Underofficerare, 4 Corporaler Och 46 man. 6 Compagnier jemte Elit-Compagniet hafva deras Station i Carlskrona, 2 i Stockholm och 1 i Götheborg. I ÖfversteLieutenant, som tillika är PlaceMajor i Carlskrona Lön 1066: 32. Tjenstg:s-pgr 533: 16. r Major och Bataillons-Chef dersammastädes I Capitaine och Compagnie Chef Lön 533: 16. Tjenstg:spgr 200. j D:o D:o 1 Lieutenant Lön 233: 16. Tjenstg:s-pgr roo. 12 D:o D:o 1 RegementsAdjutant i Stockholm, utom Lön, Arfvode 2 D:o i Carlskrona, D:o i Constapel Tjenstgtspgr 60. g D:o D:o 1 TJnderConstapel . Tjenstg:s-pgr 5o. 9 D:o D:o f I);o Lön 80.
Engelskt stångjern under loppet af sistlidne år icke blott stått lika högt, utan till och med högre i pris än dét Svenska, och med erinran derjemte om de lättade tillfällen till afsättning för Svenskt stångjern, som genom Frankrikes redan beslutade, och Förenta Staternas ofördröjligen förväntade tull-nedsättningar vöre att för Svenska stångjernet påräkna, har Herr Hjerta sökt gendrifva de farhågor för Svenska stångjernets afsättning och upprätthållande af dess pris, hvilka vanligen anfördes emot fri införsel af utländskt jern; likasom han bemött den jemväl yttrade fruktan att, vid fri införsel af, med stenkol tillverkad!, tackjern, Svenska stångjerns-tillverkare skulle komma att vid sin handtering begagna det utländska tackjernet och derigenom sätta Svenska jernet i misskredit, med den erinran, att ingen lag lör närvarande hindrade masugnsegare att blåsa tackjern af usla malmer eller bruksegare att smida stångjern af dåligt tackjern, men ätt korrektivet enrot en sådan hushållning läge både i tillverkarens egen fördel att skaffa sin vara kredit och i köpmannens uppmärksamhet å beskaffenheten af den vara, han sig tillhandlar; hvarförutan det nogsamt vore bekant, att Engelskt stångjern i temligen stor skala förseddcs med falska stämplar af våra bästa tillverkningar och under namn af Svenskt jern fördes till atlägsnare platser, utan att denna skamliga industri förmått hindra afsättning af verkligt Svenskt jern med bibehållande af dess pris. Från den större frihet i jernhandteringen, af hvars, vid 1847—48 årens riksdag, ännu ej pröfvade följder Kongl. Majit, bland annat, hemtade skälen för det då i afseende å jern bibehållna förbuds-syStem, har Herr Schwan i sin motion räknat
Derefter begäfwo sig Ridderstapet och Adeln under Herr Laron och Landtmarffalkcns anförande Lil Rikssalen, dit Riksens Ständer enligt anslag blifwit kallade. Sedan Hans Kongl. Höghet Hertigen RiksFöreständaren öpnat Riksens Ständers samman, komst, framträdde Herr Laron och Landtmarffalken samt de öfrige Talemännen och för Hans Kongl. Höghet föredrogo deras respecti ve Ständs beslut rörande Regeringsformens antagande och Hans'Kongl. Höghets utkörande til Sweriges Konung: och sedan Hans Kongl. Höghet inför Riksens Ständer förklarat det han wille ätaga sig Rikets Styrelse efter den af dem nu faststälda och öfwerlemnade Regeringsformen, upsteg Hans Kongl. Höghet pä den Kongl. Thronen, hwarefter äfHof-<^Lnt!-leren Friherre LaZerLjeills uplästes Hans Maj t Konungens, XHl:s, allmänna nädiga Kungörelse til Rikets samtelige Inwänare om desi antagande af Riksstyrelsen i egenskap af Sweriges, Götheö och Wendes Konung. Derefter, och sedan Riks-Harvlden af Hans Magt Konungen emottagit denna Kungörelse och afgätt til desi allmänna förkunnande, betygade Herr Laron och Landtmarstalken, äfwensom Le öfrige Ständens Taleman, inför Hans Kongl. Maj:t Riksens Ständers underdäniga glädje, at pä den Swensta Thronen nu se den Furste, som bislätt Fosterlandet och sä ofta förwärfwat anspräk pä Swensta Folkets listigaste erkänsla och tilgifwenbet. När Hans Kongl. Mast derefter hälsade Riksens Ständer och ifrän Rikssalen afträdde, följdes Hans Kongl. Maj:t af samtelige Stän - Den 6 Junit. 607 Riks Ständens flere gånger uprepade enstämmiga rop af Lefwe Konung c^LD Xlii!
På det alt ofvannämnda förändringar må före mantalsskrifningen kunna i husförhörsboken behörigen antecknas och öfriga med afseende å denna förrättning erforderliga uppgifter der införas, åligger det hvar och en husbonde, alt å tid och tillfälle, som af Pastor efter öfverenskommelse med församlingen kungöres, sjell eller genom ombud till Pastor aflemna erforderliga uppgifter i ofvannämnda hänseende, rörande alla de personer, som till hans hushåll höra eller i hans tjenst anställde äro eller, som boende på hans egor, äro i hans arbete antagna, elier ock inhyses der uppehålla sig, äfvensom deras hustrur och barn; hvarvid må anmälas om någon är behäftad med kroppslyle eller annan på arbetsförmågan inverkande bräcklighet. Dessutom skall hvar och en, som under året inflyttat i en annan församling än den, han förut tillhört, sist på åttonde dagen efter inflyttningen hafva till Pastor anmält prestbevisen. § 7- 7:o. Ofvan stadgade mantalsförteckningar, för hvilka bifogade formulär flitt, a och b) b 1 i f\ i t fastställda skola skriftligen aflemnas å det ställe, der mantalsskrifningen förrättas. Dock vare allmogen och mindre skrilkunnige personer allenast pliglige att vid förrällningstillfållet meddela sådana uppgifter, som icke, enligt § 5 inom. 1, blifvit till husförhörslängdens justering meddelade och der intagna.” 2:o. Af Doktor Falck. STOCKHOLS], tryckt hos N. Harcus, 1005. Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o It. Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Juni 1863, kl. 3 e. in. Utlåtande, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet N:o 7, angående stämpelpappers-afgiften.
Fast mera borde man taga I betraktande sådane Städer, som i sig sjelfve ega till. gång på export varor, emedan det tyckes vara en naturlig fördtd för Landet att exporten kan öfverväga importen , så vida man icke vill sträfva till det gamla målet för vårt Fädernesland , att se detsamma af importeuren underminerad t. 2:0 Hvad Tullbetjent rättighet vidkommer; att öfvertaga en till förtullnlng angifven vara, emot 50 procents förhöjning å factura» , med til* lägg af frakt och omkostnader; sa finnér jag den* na föreskrift vara högst olämplig , om icke skillnad göres emellan varor, sorn från längre ellet korrtare håll ankomma , eller som är detsamma ur första, andra eller tredje handen ; ty under en transport af flere månader , kan ofta en va a hafva stigit i priset till requirentens förmån, och det bör väl i så fall vara hans egen och icke Tullbetjentens vinst, heldst den förre ensam slått risquen i händelse priset å varan fallit. t Bevillnings-Utskottetse Btänkanden. 175 Slutligen, och utan att för närvarande vara i tillfälle att fästa tillräcklig uppmärksamhet på afgifterne, för Colonial och andra im. portsamt export-varor, inskränkar jag mig tili den generela önskan, att alla Sveriges Medborgare måtte få ega lika rätt till en blifvande mer eller mindre fri handel, ej mindre i hänseende till varors export eller förtullning, än ock i hänseende till rättigheten, att med större eller mindre fartyg exportera eller importera varor; ty i motsatt fall tror jag man träder rätts-principen för nara, ett fritt folk emellan. Herr Huldt aflemnade etf, till innehållet så lydande: Vördsamt Anförande till Protocollet. I anledning af förslaget till en ny Tulltaxa, med tillåtelse af fri införsel, samt hög Tulls erläggande för vissa varor, får jag vörd. samt afgifva följande yttrande:
JM 16, i anledning af Kongl Majrts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till Wester-iNorrlands läns innevånare af gamla kronohäktesbjggnaden vid Sundsvall med tomt. Bifölls. Prot.-Utdrag den 20 Dicember IS65. 103 JM 16, i anledning af Kongl. Maj is nådiga Proposition, angående en af Blekinge låns landsting gjord ansökning om inköp af en Kronan tillhörig tomt i Carlskrona. Bifölls. JM 17, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående befrielse från rotering för hemmanet Fångåmon JM 1 i Jemtlands lån och JM 18, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, angående de förändringar, som inträffat i afseende på utarrenderade kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning under sednast löiflutna trenne år. Lades lill hand ling ar ne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Belänkanden: JM 7, i anledning af väckte motioner om ändring i gällande föreskrifter, angående uppbörden af Kronans räntor och tiden för densamma; JM 8, i anledning af väckte motioner om ändringar i gällande förordning, angående expeditionslösen; och JM 10, i anledning nf väckt motion om ändring i Kongl Reglementet för Telegrafverket den 2 Augusti 1836. Från Heder v. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos och remitterades till Lag-Utskottet skriftliga anföranden af Sils Svensson och Peter Andersson från Blekinge län, i anledning af Kongl. Maj:!* nådiga Proposition, angående förändring i grunderna för beväringsinrättningen samt om bildandet af en landtstorm. S. D. Hvar eftrr annan föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: . >3 12, i anledning af Kongl, Maj:ts nådiga.