Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under tiden fortgå vid Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 75. 3 Trenenberg och dess omgifning zoologiska, botaniska, fysiska och geologiska undersökningar. Sedan den geografiska afdelningen återkommit, afgår expeditionen söderut till Hellsund och Hornssund, punkter, som visat sig särdeles vigtiga i naturhistoriskt hänseende, samt till Storfjorden (Wyde Juos water), hvilken mot slutet af Juli plägar vara isfri och är nästan helt och hållet okänd. i dessa trakter torde undersökningarne medtaga tiden till den sista Augusti, efter hvilken dag det ej mera är att påräkna att vädret och isen skall tillåta deras fortsättande. Kostnaden för denna expedition kan, med ledning af den erfarenhet Adjunkten Torell samlat under tre års resor i polartrakterna, beräknas sålunda: Fartyget (en jakt å 23 läster med 7 mans besättning) . R:mt R:dr 4,000: — En harpunerare » » 500: — Sex man extra på 4 månader » » 1,600: — Anders Jakobsson och sonen Ola » » 1,200: — Carl Petersen » » 1,000: — Summa R:mt R:dr 8,300: — Dertill komma kostnaderna för resan till Tromsö, utrustningen af den geografiska expeditionen, fartygets inredning, proviantering för naturforskarne, ammunition m. m., hvilka kostnader böra betäckas dels genom tillskott af naturforskarne sjelfva och dels genom försäljning af hudar, skeletter och späck för expeditionens räkning.» De vetenskapliga resultaterna af sina förut verkställda resor till polartrakterna har Adjunkten Torell meddelat uti en särskild akademisk afhandling (Ridrag till Spitsbergens Mollusk fauna, jemte en allmän öfversigt af Arktiska regionens naturförhållanden och forntida utbredning, Stockholm 1859), och de derunder gjorda samlingar hafva kommit Universiteternas muséer äfvensom Yetenskaps-akademiens i Stockholm till godo.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln instämde i den af Herr von Hartmansdorff sålunda yttrade mening. Ropades Ja. Å nyo föredrogs ConstitutionsUtskottets den 26 sistlidne Maji under N:o 3o afgifne, samt den 4 derpå följde Junii e. m. på bordet lagde, Memorial, med tillstyrkan af underdånig framställning, rörande Allmänna Beredningens Grundlagsenliga befattning med Regerings-ärender. Grefve Mörner, Carl, och Friherre Ridderstolpej Fredrik> anhöllo, att delta Memorial måtte ytterligare få hvila på bordet. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken förklarade, att, då flere Ledamöter förenat sig om denna begäran, kunde sådant, enligt 49 §• Riksdagsordningen, icke förvägras. Friherre Toll, Gustaf Philip: Då från Allmänna Besvärsoch EkonomiUtsdotlet snart torde vara att förvänta ett Utlåtan - 158 Den io September e. m. de om Hästafveln, får ja g, i anledning af de Motioner i ämnet, som under min frånvaro blifvit afgifne, och i anseende till min förestående afresa i tjenste-angelägenheter, anhålla att nu få uppläsa några anmärkningar, hvilka sedermera, i sammanhang med det från Utskottet inkommande Utlåtande, torde för Ridderskapet och Adeln föredragas. Hvarefter Friherre Toll uppläste följande : Att Hästafvelns förbättring i denna stora angelägenhet är af vigt, så väl i ekonomiskt, som politiskt och industrielt afseende, synes mig vara temligen allmänt begrundadt och i opinionen stadgadt.
Lifvet sitter alldeles som skulle det vara gjordt af Madame Köller; ja, den menniskan är alldeles makalös i att förfärdiga plagg, men så går hon ej heller af för små smulor; tre Riksdaler för ett enda lif, nog är det enormt, men, hvad vill man göra, det hör nu en gång till goda ton att låta sy sina klädningar ute, och hvem ville väl för tre Riksdalers besparing gå ifrån den? Engageanterna äro magnifiqua! veritabelt äkta blonder, jag undrar hvad alnen kostar? Min syster Majorskan har fåfängt efterletat så breda. Mamsell gick henne säkert i förväg och borttog de sista. Jag ser Mamsell har vantar, alldeles dylika med Cloty och Jettchen Nobelcreutz; de äro superba, verkeligen superba. A propos, känner Mamsell Fröknarna Nobelcreutz? De sitta der uppe i hvita gaze-klädningar, icke de med pannbanden, det är Fröknarna Q.; nej, de med blomsterbouquetter på kjolen, och blomkransar på håret, som just nu tala med Löjtnant Pirouette; de äro rätt söta, gentila flickor, men oss imellan sagt, hafva de dock ett stort fel, de vilja nemligen vara alltför mycket båla och förnäma, och tycka sig genom sin rikedom vara något för mer än andra menniskor. Men, hvad tycker Mamsell om Fröknarna Q.? de se ju rätt näpna ut, eller huru? Jag för min del vet dock ej hvad det är man i allmänhet hos dem så mycket värderar; nog fins det flickor hvilka äga den belefvenhet som de; deras far var Kapten i sk tjenst och efterlemnade ej någott större förmögenhet, än att enkan med sina tvenne plantor nu deraf nätt kan lefva, men, de äro nu en gång ansedda, och till och med omtyckta, samt räknas i och för sitt lilla von, till noblessen. Men hvad säger Mamsell om min klädning, är icke färgen lysande och vacker? i synnerhet klär den bra vid ljus; jag hade heller ingen möda ospard må Mamsell tro, att få den i ordning, ty som Madame
Deputerade hvart tionde år beslutas och af Eders Kongl. Maj:l fastställas, uttaxera afgift till Brandvakts-Compagniets underhållande och förvalta densamma, jemte Brandvakts-Inrättningens Capital-fond, som småningom uppkommit genom öfverskott af den influtna afgiften, sedan erforderlige kostnader blifvit bestridde. Den reglering, som uti nämnde Femårs-Berättelse åberopades, i afseende på Brandvakts-Inrätlningen, var af Stadens Husägares Deputerade uppgjord år 1822, och genom Kongl. Brefvet den 6 November samma år i Nåder gillad, alt för de tio följande åren, eller till och med 1831, tjena lill efterrättelse; och sedan Deputerade, hvilka sammanträdt år i832, för att, i följd af Kongl. Brefven den 1 Februari 1788 och 3 September »799. undersöka, huruvida rättelser uti berörde reglering kunde för kommande år erfordras, afgifvit underdånigt Betänkande härom, hvilket Öfver-Ståthållare-Embetet uti underdånig skrifvelse den 3i December i832 till Eders Kongl. Maj:t öfverlemnat, har Eders Kongl. Maj:t, enligt Nådig skrifvelse den 16 Mars i833, dels fastställt ny Insiruction för Stadens Brand vakts-Cassas-administralion, dels i Nåder sanctionerat ny Stat för Brandvakts-Compagniets aflöning och beklädnad, samt Inrättningens öfriga oeconomiska angelägenheter, att gälla ifrån och med år i832 till och med det år, under hvilket Stadens Husägares
I händelse Rikets Ständer skulle godkänna Revisorernes i denna Berättelse framställda förslag, angående förändrandet af räkenskapsföringssättet vid Riksgälds-Kontoret, blifver häraf en gifven följd, att jemväl uppställningen af de för allmänhetens underrättelse om detta Verks rörelse föreskrifna räkenskaps-utdrag kommer att för framtiden förändras. Men äfven utan vidtagandet af de, i sådant fall, ovillkorligen nödvändiga, mera genomgripande förändringar härutinnan, hafva Revisorerne föställt sig, att en på nuvarande räkenskaper grundad, tydligare och fullständigare öfversigt af Riksgälds-Kont orets rörelse och ställning kan och bör ärligen sammanfattas och offentliggöras. För åstadkommande häraf, anse Revisorerne företrädesvis erfordras, att utdraget af kapitalräkningen förtydligas och skiljaktigheterna mellan samma inkomstoch utgiftsposters uti kapitaloch kassaräkningarne upptagna belopp närmare upplysas och förklaras, samt att beloppet af hvarje i balans-utdraget uppförd skuld eller fordran vid årets början jemväl uppgifves; hvilket sednare synes lätteligen kunna verkställas, medelst tilläggandet af en kolumn på venstra sidan om texten, hvaruti hvarje särskild skuldeller fordringsposts dåvarande belopp införes. Redogörelsen för Riksdagskostnaderna. Obligationerna för Svenska Statens fordna utländska skuld. Jemte öfriga i Riksgälds-Kontoret förda och afslutade räkenska per, hvilka blifvit Revisorernes granskning underställda, hafva Revisorerne mottagit en utaf härtill utsedde tjenstemän upprättad och utan anmärkning reviderad redogörelse_, med tillhörande verifikationer, för de, intill den i5 nästlidne Augusti, från Riksgälds-Kontoret utbetalda förskotter till kostnader för sednast hållna Riksdag. Denna redogörelse har af Revisorerne äfvenledes blifvit granskad, dervid Revisorerne, hvarken i afseende på de verkställda utbetalningarne, eller i andra hänseenden, funnit något att anmärka; hvadan Revisorerne ej heller ansett sig hafva något att erinra emot det af Fullmäktige meddelade beslut, att det sålunda redovisade beloppet af omförmälda kostnader skall uti Riksgälds-Kontorets hufvudbok för detta år afskrifvas.
För Ved från Götheborgs och Bohus Län, Skåne, Halland och Blekinge, Olmare Län , Öland och Gottland är ingen införseltull , men 50 procents utförseltull. Från alia Rikets öfrige provinser ingeD införseltull, men xo procents utförseltull. Utom det att detta stadgande innebär en skiljaktighet emellan Svenska innevånare, bevisar det, huru liten local-kännedom Utskottet äger, då det inbegriper Calmar® Län och. Gottland, ibland d® orter, der ved får införas, men icke utföras mot mindre än 50 procents tulb Gottland har öfverflödiga skogsproducter, beböfver således icke införa ved , utan kunde till och med få utföra den j och om det är för att gynna Skåne , att dess vedförråd skall bibehållas och icke öfverföra» till Dannemark, så, bör ej för en sådan local-omständighet, den ena orten gynnas på den andras bekostnad. Den. enskilta medborgaren i Skåne och i Norrbotten bör äga samma frihet, att utföra sina produkter , att disponera öfver sin egendom , ytan afseende på bostäderne Då det från alla öfrige provinser ej är högre än. 10 procents utförseltull , så är skillnaders 40 procent* I afseende på Viner, bar Utskottet föreslagit 40 procents, införseltull, på. de dyrbaraste, 50 procent på de miadre dyrbara och 60 procent på det minst dyrbara. Det synes således som Utskottet ville befordra , att de mä6t. dyrbar# 4ö4 Ben i4 Augusti J. m. vinerne må brukas , eller ock , att de andra genom tullförsnillning skola inkomma , hvilket skulle blifva följden. Bland ospecificerade metaller, är Zinken, och de äro belagde medi 50 procents införseltull. Jag frågar , otn icke Zinken bör skäligen göra ett undantag bland dem , för hvilka skall betalas 5o procent, emedan den är och kan blifva af mycken nytta för flotiornes förhydning.
Domkapitlet för dess del tillstyrker, enär lärohusens underhåll vid Stiftets öfriga Elementar-läroverk utom i Gefle åligger vederbörande städer, och då, hvad Gefle Elementar-läroverk beträffade, detta hus helt nyligen blifvit på ifrågavarande kassas bekostnad utvidgadt med två nya flyglar, som kostat öfver 38,000 R:dr, hvadan något vidare bidrag från berörda kassa icke borde för detta läroverk, sedan detsamma numera erhållit egen byggnadsfond, kunna ifrågakomma, skulle således tillgångarne nu utgöra R:dr R:mt 58,738: 41, eller vid innevarande års slut med all säkerhet fulla 60,000 R:dr. Bristen, enligt kostnadsförslaget, uppginge således vid samma tid till 240,000 R:dr. Utan statens frikostiga mellankomst kunde alltså ingenting uträttas. För ernående af denna mellankomst, och under förutsättning, att såväl stiftets som läroverkens byggnadskassör finge behålla sina nuvarande inkomster, har Domkapitlet framlagt följande plan. I medeltal under de 20 åren från 1842 till och med 1861 hade stiftets byggnadskassa haft en behållen årlig inkomst af 3,781: 89 och från 1845 till och med 1864 en behållen inkomst af 4,053: 61, utom de två årliga koilekterna från stiftets kyrkor, som kunde beräknas till 350 R:dr. Upsala läroverks egen byggnadskassa borde årligen lemna en behållning af 3,000 R:dr. Af båda kassorna borde sålunda kunna årligen beräknas en tillgång af 7,000 R:dr, äfven efter afdrag af underhållskostnaden för det nuvarande skolhuset jemte medel till förhyrande af behöfliga lokaler utom detsamma. Sistnämnda belopp utgjorde 5 procents ränta på 140,000 R:dr. På grund af dessa beräkningar och i öfrigt de skäl, som i denna för läroverket och dess framtida bestånd och utveckling vigtiga fråga blifvit anförda, hemställer Dom kapitlet underdånigst, det Eders Kongl.
Vill någon af er komma med och hjelpa till med loftdörren, som skall vara hel till i morgon, så är det bra! Hexan kommer väl och vänder ögonen på en eljes. Vi gå till Snickar-Matti ... oj! Ut med stegen, valpar, och gån inte och dra'n benen efter er. Det var Jussi som talade. De unge männen skuffade hvarandra i sidorna med armbågarne. De småflinade sins imellan, men svarade icke. Otur i kärleksaffärer förekom dem nedsättande för den, som råkat ut derför. De lemnade sig efter på landsvägen och visade genom denna stumma opinionsyttring sin likgiltighet för Ella och hans sak. De hade med en viss fruktan, men också med beundran sett på Hedda och tyckte alls icke, att hon var af den ledes anhang. Hon var alldeles för ung för Salmen Ella, för glad och för pratsam. De ville också gerna dansa med i morgon på Toimila. Dörren, tänkte de, kunde den laga, som slagit sönder den. Jussi och Ella veko derför ensamma af till snickaren. Innan klockan slog fyra på morgonen, var Snickar-Matti på Toimila med dörren och en halftimme derefter knarrade den, tung och klumpig liksom den förra, på sina gångjern. Men det färska doftande virket sken så hvitt redan på långt håll, ett minnesmärke öfver Ellas misslyckade nattliga bragd och hans redan så ryktbart vordna nederlag... Det sken som ett slags varnagel för alla djerfve älskare, som tro på lyckan utan att känna konsten att binda henne. Denna dörr till paradiset stod der och sqvallrade, och hvar gång byns unge män sågo den, blefvo de så muntre och skrattade, bara skrattade åt Ella och hans äfventyr. Salmen Ukko satt på söndagseftermiddagen i stora stugan och halfsof, medan »äiti» med hes och låg stämma långsamt och entonigt genomläste ett kapitel ur bibeln, som hon dock af gammalt kunde till hälften utantill. Ukkos grå hår var slätkammadt, hans ansigte sken ännu efter tvagningen i badstun i går afton, hans stora väldiga näfvar lågo hopknäpta framför honom på bordet.
P. TJ. 676. IV. B. 496. E. 497. Propositioner, angående Götha Canalarbetets fortgång och ytterligare befremjande. II. 228. R. 39.5. P. U. 338. 567. R. 612. P. U. 243. E. 261. —. angående det åt Westeroch Norrbottens Läns innevånare meddelade Lån. II. III. B. 4^8. B. 808. IV. A. 77. P. U. 115. E. 49Ö. V. U. 128. A. 281, P. U. 287. — angående Magazins-Inrättningens förvaltning och närvarande belägenhet. II. 232. V. B. 1331. VI. A. 4. P. U. 5i. — om en närmare reglering af den under namn af Gerningsören kända afgift. II. 233. B. 612. P. U. 648. IV. B. 388. V. A. 345. E. 5i4. P. U. 5i4. U. i332. A. i5. — angående upplagande och erkännande af några Svenska undersåtares fordringar. II. B. 339. A. 602. P. U. 608. III. E. 266. E. 451. — om eftergift och afskrifning af den sedan år 1812 Särna Sockenboer ålagde Bevillning. II. B. 34o. A. 6o3. P. U. 604. E. 4. 79 Propositioner, angående Saltpeternäringens tillstånd i Riket. II. 514. IV. B. 656. V. A. 56 .P. U. 144. E. 744. — om några för undervisningsoch Läro-Verken i Riket nödige anslag. II. B. , 617. A. 735. P. U. 743. III.
Uaj:t8 under den i5 Ootolrer i83-j, oelr den r duni i83^, i likartadt tall, meddelade ldreskridter, der tjoi>8t»örande 8oldater 5or laercirde rotar nu Lnnas, L,/t. t,7/ /l. Lr. /'rot. 1840. 1 1 28 W/tcr. I 2 sl/tt/r/L Karklö sV.-o 33» estel' äterstäenile rote-intressenters körancte, i unclerrlänigket koresia 6en rotek^llnacl i contant, som 6cm» intill cls förres ålgång, koröe tillliomma, kvarelter, äfvensom oell, i sall soklater lör rotarne iclis äro anstäilcle, kör sä vikt clessa roteclelar ieLs Luncle uti liela rotar 8amrnan8ätta8, oni kvilken atgärcl Kongl. Najrts kesallningskafvgnrls egris, ester anställgnclc unclcrsöLning, ock seclan vecierkörancie klilvrt Kör6e, till kongl. Ugj:t i unclerrlänigket inlcomma, clesamma korcle, 8a framt rote-intressenterne rolie ville emottaga contant rotel^Ilnacl, meci sL^lciigket aselsectiv rotering» utgörande, klifva vacante, emot erläggancle till 8tgtsverliet, ak staclgacl ärlig vacance-asgilt» eller sex tunnor spnmal, källten räg ock kalsten Lorn, kör lisi rote. lill ätl^clnacl gs kvacl kongl. Najrt sälonäa i Käller kesallt, laar kongl.
Detta Utskott, som ägc tillgäng till alla StatsWerketS räkenskaper och Handlingar, mä tillkomma att efterse och granska, huruwida de gjorde eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfwerstigit beloppet af de huswudtitlar, hwilka uti Riksens Ständers wjd nästförflutna Riksdag uppgjorde Stats - reglering blifwit fastställde, och äro' grundade pä behörigen upprättade Stater eller Konungens med wederbörlig Contra» - Den 10 October. 4041 rrastgnation utfärdade anordningar, samt styrkte med behöriga qvittcnser af dem som medlen emottagit. Skulle, emot Riksens Ständers beslut, de till hvarje hufwudtitel anflagna summor befinnas dragna till andra ändamäl än dem som under samma hufwudtitel höra, eller nägot af Riksens Ständer faststäldt anflag wara öswerstridit, äge Stats - Utskottet att genast anmärkning och.i Riksens Ständers klena anmälan göra emot den Embetsman som en sädan anordning contrasignerat, hvarefter dermed fbrfares enligt 107 och 106 Regerings - Formen; kunnandes likväl häraf de, följder icke dragas, att emot föreskriften i 90 § Regerings - Formen, Utskottet mä i nägot klander af Konungens gjorda anordningar ingä, eller att de för Stats - Utgifternc redovisande Tjenstemän stola kunna personligen för Stats - Utskottet eller Riksens Ständer till answar ställas, utan mä, der sä nödigt finnes, hos Konungen kunna anmälas de anledningar som förekommit, akt emot nägon sädan Tjensteman i laglig ordning answar yrka.
Nej, min mening är att dä Banco Commissarierne ätcrkätt sitt klxtr-,c>um krotocolli, som utgör Deposttions, Attesten , sä mäste Packlärarne af Bangucn utlemnas. De stro r) annat än ett rent Depositum, som uttagcS af hwem som presenterar Attesten. Friherre Dj^rta, ^xcl, anhöll» akt först fä inkomma med sin berättelse, och att Ridder, skåpet och Adeln sedan mätte behaga decidera. Herr Lilverstolpc, ^bra bam, m»dgaf, att sä snart Depositions-Attesten uppwisades, mäste Depositum utlemnas; men anmärkte denyld en omständighet. Det hade blifwit till Riksens Ständer anmält, att i Banqucn funnes ett Depositum för. f. d. Konungens räkning. Genom denna anmälan hade Riksens Ständer blifwit Domare öfwer uppgiften, och derigenom rättigheten, att utlemna detta D-posirum till Riksens Ständers afgörande öfwerlemnad. När Riksens Ständer deröfver nu wore Oo» Ware« 374 Den 2Z September. mare, mäste, efter Herr 8iIvsrsto!ps8 kanka, deras bifall fordras, i,man nägoi af detta vapostrum kunde rörås. Herr Grcfwen och Landk-Marsk al kerr gjorde härefter Proposition, akt mcrberbrde Packlärar mätte i närwaro af Riksens Ständers Om, bud samt Banco - UtstvttetS Ledamöter öppnas, hwilka skulle äga, art besch igen iagttaga BanqucnS och Rikets rätt och bästa, samt derefter om förhällandct med Vesta Packlärar till Riksens Ständers klena inkomma. DiföllS. Grefwe ve la 6 urZis. Efter jag finner mia wara ensam i min tanke, will jag ej onödigtivis uppehålla Högloft. Ridderskapet och Adeln Mid akt yrka votering, men anhäller akt i Protocollct mätte uptagas, det jag för min del finner detta beslut oriktigt.
Men dä den hedrande-rättighet at fa deltaga i -xua wördade Riks Stånds beslut, är ätföljd af den ofta brydsamma skyldighet at fritt och utan afseende pä andras eller egit begrepp om bristande förmåga yttra den öfwertygelse om allmänt wäl, som endast bar allmänt wäl til afsigt hoppas jag Högloft. Ridderskapet och Adeln täckes förläta om min sjelfkännedom och derpä grundade blygsamhet denna gäng gifwer wika för den befallande kärr,lan alf en. högre pligt. Uti 7t Z. har Constilutions-kllskottet antagit säsom en, ehuru icke tilförmodande, möjelighet, at nägon gäng et Ständ skulle emot billighet undandraga sig at i behörig proportion ätaqa sig den bewillning, sorn til sit belopp förut blifwit pröfwad och faststäld, och af denna anledning stadgat huru Ständens pluralitet genom omröstning i et dertil formeradt Utskott af ,rg Ledamöter skulle häruti gifwa flutilig decision, eller som i min tanka är detsamma, at tre Ständ skulle kunna beskatta det fjerde, dä det ej lärer kunna antagas at de af hwarje Ständ utsedde deputerade skulle rakt afwika ifrän deras principalers förut yttrade och förswarade allmänna kanka eller föreskrift. Ehuru ännu mindre förmodelig, likwäl äfwen inom möjlighetens gränsor,. wore dä ocksä den olyckliga händelse, at trenne Ständ någon gäng, öfwer billighet och förmUa wille lägga tyng. 8Lo Den 3 Junk. tyn,asta bordan pä det fjerde och huru blefwe dä det Ständ.ts belägenhet? huru vuträkneliga följderne deraf. Af ven enighet och förtroende, som nu räder inom Riks-Ständen, skulle man rväl kunna förmäs at anfe en sädan händelse för otrolig, men uti et tidclnvarf dä det blifwit snärten mana at se det otroliga, det nästan omojeliqa werlställas och hailda, torde en fädan supposition kunna förlätas.
Raab: 1 anledn. deraf att de 2:ne sista talarne ansett det vara ett ingrepp i äganderätten att försöka afböja skogarncs totala förstöring, får jag fästa uppmärksamheten derå, att, om en person misshushållar med sin egendom, hans arfvingar äga rätt att sätta honom under förmyndare. Jag hemställer om icke, då en person vanvårdar sin skog, han med samma skäl må ställas under uppsigt som hindrar honom anticipera på de rättigheter, som efterkommande äga af vår samtid. Hvad Frih. Stedingk anfört i fråga om begagnandet af de fullvuxna skogarne, utvisar endast, att Frih:n icke tagit kännedom om Hr af Ströms motion, som blott åsyftar att förhindra total uthuggning af icke fullmogen skog, och må detta utgöra ett genmäle å hvad Frihm i del afseendet yttrat. Hr Dalman, Joh. Gust. Georg: Jag, som i flera år varit landtbrukare och derunder erfarit huru med skogarna i landet förfares, vill blott nämna den omständigheten, att så länge vi hafva en lag, som gör all hushållning med skogarne omöjlig, jag menar skillesstadgan, inser jag icke att någon ny lag i detta ämne är af behofvet påkallad. Jag vill såsom ex. på skogsförödelsen i följd af skiftessladgan nämna, hurusom å ett hemman med ganska knapp skogstillgång 600 träd nedhöggos för att, till följd af verkstäldt laga skifte, gifvas såsom ersättning till öfrige delägarne i skifteslaget. Jag skulle derföre tro, att det är bättre att rälta felaktigheterna i de nu gällande lagarne, än att stifta nya med bibehållande af samma felaktigheter. Anmältes och emottogs på vanligt sätt en af Konungens rådgifvare, chefen för finans-dep:tet m. m. Hr Sven Abr. Munthe, som å K. M:s höga vägnar atlemnade 18 Dess nåd. propos.r och skrifvelse!'. 214 Den 15 December f. m. Hr Rosenblad, Bernhard:
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från Statsoch Lag-UtJkotten\ Af den 4 dennes: I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande öfver väckte motioner, ora nödvändigheten att förekomma afgörande emellan Riksdagarne utaf sådane mål, hvilka tillhöra Riksens Ständers pröfning, och om förbuds utfärdande, att utan Riksens Ständers föregångne beslut proponera någon allmänhet utgifter. Från Statsfamt Allmänna Befvärsoch Oeconomie-Utjhotten: Af den 8 dennes: 1:0. Öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande om inrättande af allmänna Arbetsoch Corrections-hus på Borgholm och i Wadstena. 2:0. 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande öfver Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående särskildte $nstal~ 538 k)en ii Junii f. m. ters vidtagande till förekommande af stegring i priset å det grofva brödet i Hufvudstaden. 3:0. I anledning if gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande Tullverket. Från BancoUtJkottet: Af den 10 dannes: Angående prägling af en medalj till åminnelse af vigtiga händelser under närvarande Riksmöte. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten: Af den 3 dannes: Rörande väckt motion, om öfverseende och granskning af hvad allmänna Lagen och Skogsordningen innehålla, i afseende å SkogshushålL ning och åverkan. Frän Allmänna Befvårsoch OeconomieUtjkottet: Af den 8 dennes: 1:0. Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående foreslagne ändringar uti Författningarne, rörande skogarne i Riket. S 2:0. Öfver det af Kongl.