Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
4,500 Till stipendier åt ytterligare 3:ne Elever, å 450 R:dr - 1,350 Till rese-penningar och traktamenten 3,600 3:0 Be.frän))unde i allmänhet af jordbruk och Landlmanna-nuringar. Bidrag till inköp af modeller till Landlbruks-redskap, iriachiner m. m. att uppställas vid Landtbruks-akademiens experi rnental-egendom Dito till ökad aflöning ät en Inspektor med högre bildning vid berörde egendom, äfvensom till försöks verkställande . Tdl arfvode åt en Agrikultur-kemist samt till hyra för hans agri kultur-kemiska laboratorium Förhöjning i anslaget till Svenska Trädgårds-föreningens elevskola 3.000 4,500 2,600 2.000 Bih. till R. St. R:mt. Skrt/véUe IV:o 196. R:mt. lt:dr. öre 4:o Hiist-afve/ns förbättrande. Bidrag lill ökad aflöning åt Stuteri-öfverslyrelsen och underlydande inrättningars stater 3,750 5:o Undervisningsanstalter får Slöjderna. Tillökning i anslaget för Teknologiska Institutet 28,350 Tillökning i anslaget för Tekniska Elernentar-Skolorna i Malmö (frän 7,500 R:dr till 12.000 R:dr) 4,500. Örebro ( dito dito ) 4,500. Norrköping (dito dito ) 4,500. 13,500 För Tekniska Elementarskolan i Borås 12,000 För inrättande af en dylik skola i Eskilstuna 5,000 Tillökning i anslaget för Svenska Slöjdföreningens i Stockholm inrättade Söndagsoch Aftonskola 6,000 _ 64,850 6:o Undervisningsanstalter för Handel och Sjöfart. Tillökning i anslagen för redan befintliga Navigations-Skolor i Riket . 4,950 Till inrättande af en Navigalions-skola i Westervik 2,950 7,900 7:o Fiskeri-näringens understöd.
att han i berömmande ordalag uttalade sig masten » fanns det ingen, som ej ville våga En Gotlandsbåtsman utpekades som skickom ett och annat med afseende härpå. sitt lif på hans order eller tviflade på, att lig skytt, han vinkades upp på kommandoMitt allra stoltaste minne är dock, att seger och ära, prispenningar och befordran bryggan hvarifrån skotten aflossades, fick den laddade karbinen i hand och sköt — bom. jag som mycket litet barn haft den nåden skulle vinnas under hans befäl. » Baa-h! » utropade prinsen, i det han gjorde att sitta på h. m:ts arm. Härtill kom jag, Min glädje var således stor, då jag blef då jag vid ett af hans redan omtalade bekommenderad på själfva chefsfartyget, jag en riktig skolpojksgest med fingrarne utsök hos barnhusbarnen som vanligt gjorde skulle kämpa under prinsens ögon, mod sträckta från nässpetsen. Men båtsmannen mig till ett lifligt intresseradt vittne. Försaknades icke, jag skulle naturligtvis utlät sig ej bekomma, utan utropade: » Får jag modligen var min beundran redan då så märka mig och det var ej utan att amiralsskjuta ett skott till, ska ' ja ' la träffa pricka! » stor, att den lyste fram i det lilla barnaepåletterna hägrade i fjärran för den oer» Är du så säker? » sa ' prinsen. ansiktet och tilldrog sig prinsens uppmärkfarne ynglingens blickar. » Ja vars! » svarade båtsmannen. samhet samt • förhjälpte mig till denna stora Eskadern hade ankrat på Elfsborgsfjorden » Nå, så kör till då! » utmärkelse. utanför Göteborg och » Thor » ångade in till Båtsmannen återfick den laddade karbiKanske tycka nu de, som möjligen gestaden för att hämta flottans furstlige chef. nen, sköt och träffade midt i pricken. » Ja ' nomögna dessa rader, och jag med dem, Med hamnlast ombord styrde vi upp mot kände la inte bössa, » sa ' han. att mitt eget lilla obetydliga jag här allt hamnpiren, då — en stöt och korvetten » Bra, min gosse! » sade prinsen och räckte för ofta framträder och får spela en för hade satt sig fast i älfbottnen.
Stadga föreskrifna läse-ordning, gjorda hemställan, bifallit det i Kyrkoherden Sondéns, Betänkandet bifogade, reservation framlagda lörslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, endast med den förändring, att efter de å 4:de raden al delta förslag förekommande orden: behöflig granskning, blifvit tillagde orden: af en kommitté, sammansatt af erfarne vetenskapsoch skolman, fann Ridderskapet och Adeln för godt alt, med frånträdande af sitt i berörde afseende förut fattade beslut, Preste-Ståndets förevarande inbjudning antaga. S. D. Vid föredragning af ett från Hedervärda Bonde-Ståndet ankommet, den 24 dennes bordlagdt, Protokolls-utdrag N:o 421, innehållande inbjudning till de öfriga Iliks-Stånden, att förena sig i Bonde-Ståndets, med bifall till en af Riksdags-fullmäktigen J. Lekberg från Nerikes län väckt motion, angående Riksdagens afslutande i medlet af nästkommande December månad, fattade beslut om en underdånig skrifvelses allåtande till Kongl. Maj:t i del syfte, motionen afser, biel' denna inbjudning icke af af Ridderskapet och Adeln antagen samt lades förevarande Protokolls-utdrag till handlingarne. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 32, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o 15, angående en fyr-anläggning på Gottska Sandön samt åtgärders vidtagande för förbättringar i Fyr-, Båkoch Lots-väsendct, lade Ståndet lill handlingarne yttrandet, som vid slutet af detta Memorial sid. 29 förekommer, samt biföll hvad Utskottet i öfriga delar tillstyrkt och hemställt. 612 Prot.-Utdrag den 28 Oktober 1857. S. D.
Annars få vi inte röka och inte prata häller för resten. Inspektor har kommit upp i högsätet. Ge akt på, hur de hälsa på inspektor, ska du få se, till hvilket fårahus de hör. Ser du den där hvita bleknosiga, slätrakade idioten, som går fram och låtsar titta på föredragningslistan? Häm! Ser du, hur han sneglar på professorn för att se, om det lönar sig att hälsa? Hva! Ser du, så snopen han ser ut, när han går tillbaks? Häm. Det lax inte. Känner du den där? – Jag vet inte riktigt. Grane såg med spänd uppmärksamhet omkring sig i rummet. Kuratorn slog klubban i bordet, en almän tystnad inträdde, och sekreteraren började uppläsandet af protokollet. Ling lutade sig intill honom och fortsatte. – Den där hvita heter Lagerberg, Häm! Har tagit juridikofilen och läser på juriskandidaten. Aldeles som jag, Häm! Men ser du, det är en förbannad skilnad på oss, ska jag säga dig. För han hör till de rättrogna. Grane såg på honom. – Ja, ser du, det fins ett slags studenter här i Upsala, som för resten växa tätt som annat ogräs. Det är de rättrogna. Förbannadt praktiskt folk. När de komma upp till Upsala, äro de så där en 18 eller 19 år. Men har du ej lagt märke till, hur sällan de äro öfverspända? – Öfverspända? Hvad menar du med öfverspända? – Hvad jag menar? Häm! Jag menar naturligtvis folk, som tro, att de hafva något att lefva för, som sträfva efter något, som ha intressen, som vilja lefva för vetenskapen eller literaturen, som förakta ämbeten och intressera sig för den s. k. sanningen o. s. v. Märker du inte, att du själf t. ex. är ett förbannadt ovanligt exemplar? Vore jag botanist, skulle jag värdera dig – inte precis efter 100 point, det är du för grön för – men 55 eller möjligen 60. Ty du vill ju alt det där. – Hur vet du det? – Äh! Vet och vet. Det syns på dig, gosse. Känner igen mig själf. Jag har varit likadan, ser du. Hähäm!
Företogs wal af Ledamöter till utgörande af den i ^9 8- Regerurgs-Formen förefkrifne Nämnd, kwartill följande Herrar och Män be» funnos hafwa blifwit utsedda, nemligen: Till Ordinarie Ledamöter: N:o Röster. 1Z6 Friherre Lronstellt, Larl hrellrik - z6. 219 Friherre ^VranZel af Sausis, LkriLtlLn, Ryttmästare - 22. 247 Friherre hihesvärll, Fullm. Herr (rörnn. Assessor - r - s 22. 284 .Friherre örnsköld, jokan willielm, Öswersie 24. Zi9 Friherre sk !4orllin, jokan, Lands höfdinge - Z8. Ig Herr Kikkin^, Larl (rustaf, Major - 36. 1Z9 Herr Käse, Fullmägtig Friherre Lellerström, esri, sfwerste Lieutenant - 22. 184 Herr Lilkversvärö, Fullm. Friherre Callerström, "hkure, Ofwerste - , 21. 408 Herr hiljeström, jacob Malcom, Eapitain 40. 792 Herr haxerkjelw, joban Henric, Lagman - 39. 834 Herr Ltaöl von hollstein, klätt» 6ustak, Secreterare - 22. 1602 Herr Lzlllenkäat, Fullm.. Herr 'her smellen, hars Lustaf, CapitaiN - 34. 1702 Herr lörneblrll, Larl, Häradshofding 33« 1772 Herr Den 14 Oetobek. 478 N:o Röster. 1772HerrLrummer, carl klsxnus, Notarie26, 1794 Herr von Hollsten, Lrlsnä, Häradshofding 22, 1856 Herr ve kärere, ^xel, Häradshofding ? 22. 19Z2 Herr Olllensköill, Fullm.
14, angående åvägabringande af en förbättrad fårskötsel på ön Gotland, 45:te punkten; „ mom. 15, angående geologiska undersökningar samt derpå grundade kar tor, 46:te punkten; „ mom. 16, angående anslag för inredande af geologiska byråns lokal i slöjdskolans nya hus, 47:de punkten; „ mom. 17, angående aflöning åt en andre lärare vid Navigationsskolan i Gö teborg, 57:de punkten; „ mom. 18, angående anslag till skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, 59:de punkten; „ mom.
Man ser, att bönderna alltjämt gå och plöja med träplogar och att deras hästar äro lika magra och brutna och utkörda. Ja, allting är sig likt. Solskenet faller ned öfver jorden som ett regn af färger, pelargonierna blomma vid vägkanten, hafvet ligger vekt ljusblått och smeker stranden. Vilda berg med djärfva toppar resa sig utmed kusten. Etnas högfjäll skymtar fram i fjärran. Man märker plötsligen, att det är något underbart som sker. Man är ej mer otålig. I stället sitter man och fröjdar sig åt den blomstrande marken och åt bergen och åt hafvet. Man återbördas till den fagra jorden som en hennes bortkomna egendom. Man har ej tid att tänka på annat än tufvor och stenar. Ändtligen kommer man i närheten af det riktiga hemmet, barndomshemmet. Hvad har man ej tänkt för ogudaktiga tankar, medan man varit borta? Detta stackars hem ville man aldrig mer se, därför att man lidit för mycket där. Och så får man se den gamla bergsstaden på afstånd, och den står oskyldig och leende och känner med sig ingen skuld. »Kom och älska mig på nytt,» säger den. Och man kan ej annat än vara glad och tacksam, därför att den vill taga emot ens kärlek. Ack, då man går uppför sicksackvägen, som leder till stadsporten! Den tunna skuggan från oliven faller öfver en. Var det icke ämnadt som en smekning? En liten ödla rasslar fram öfver en mur. Man måste stanna och se. Kan ej den ödlan vara en barndomsvän, som vill säga god dag? Plötsligen blir man rädd. Hjärtat börjar klappa och bulta. Man kommer ihåg, att man ej vet hvad man skall få höra, då man kommer hem. Inga bref har man skrifvit, inga har man tagit emot. Allt, som påminde om hemmet, har man visat ifrån sig. Det skulle vara det klokaste, eftersom man aldrig mer skulle få komma hem. Och ända till detta ögonblick har allt det hemkända också varit dödt och likgiltigt. Men i detta ögonblick vet man ej hur man skall kunna uthärda, om ej allt är sig fullkomligt likt här på hemlandsberget. Det skall ge en hjärtesår, om Monte Chiaro har mistat en palm eller om en enda sten har lossnat ur stadsmuren.
Enligt den här ofvan intagna jemförelse-tabell mellan låne-och krediliv-rörelsen, efter Banko-reglementet och det af Utskottet afgifna förslag, skulle af de till nämnde rörelse anvisade förlag förminskas: fonden för lån pä guld och silfver, jern, koppar med flera vågförda effekter, med R:dr 1,500,000: förlaget lill kreditiv åt Fahlu Bergslag och Spar-bankerne i riket „ 100,000: fonden för utlåning med omsältningsrätt „ 600,000: S:gr R.dr 2,200,000: men deremot fonden för diskontering och utlåning för handel och näringar samt till kassa-kreditiv för enskilde, ökas med R:dr 100,000: 72 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. hvadan alltså i Bankens låneoch kreditiv-förlag uppkomme en minskning på det hela af . B:ko B:dr 2,100,000: Under förutsättning, alt Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet, angående låneoch kreditiv-fondernas belopp, sålunda föreslagit, har Utskottet ansett de derigenom beredda tillgångar, hvilka, i den mån de blifva tillgängliga, kunna från Banken utgifvas, utan tillökning i sedelansvarigheten, böra användas till Privat-bankers ersättande; i följd hvaraf, med tillägg af de härtill förut anvisade 2,500,000 R:dr, Rikets Ständers Bank skulle för nu ifrågavarande ändamål hafva att intill nästa riksdag disponera 4>600,000 R:dr; — en summa, som visserligen föga öfverstiger hälften af samtlige Privat-bankers vid 1853 års slut utelöpande sedlar, efter afdrag af deras behållningar i rikets mynt, men som, efter Utskottets tanke, bör, åtminstone till väsendtlig del, blifva tillräcklig att till den tidpunkt, då Rikets Ständer ånyo sammanträda, ersätta den minskning i rörelse-kapitalet, som af Privat-bankers då redan tilläfventyrs inträffade indragning må hafva uppkommit.
1831 den 36 Februarii ytterligare anmäld, då Kongl. Majit beslöt: att en serskild general-räkning äfven öfver förskott af Stats-medlen skull* upprättas, och dessas belopp blifva synligt i Riks-hufvudbokens capilalräkning; att förskott ellér lån af Nionde Hufvud-Titelns tillgångar skola i Riks-hufvudboken intagas utan sammanblandning med års-anslagen, samt att nya formulairer för åtskillige förvaltande Werks räkenskaper, som i Rikshufvudboken böra ingå, skulle upprättas> efter det 1829 års Riks-hufvudbok blifvit afslutad och med ledning deraf; äfvensomatt Slats-Gontoret borde Bil, till R. St. Just. Ombudsm. Enil’. Ber. den ,.i‘5 J/m. i832f. ‘SJ i samråd med vederbörande “Werk och Auloriteler tillse, att nämnde räkenskaper må kunna afslulas och blifva tillgänglige inom den lid, som för Riks-bakslutet erfordras. 9 12,_):0 Angående Städernes Salu-aecis. Anmäld d. 7 April s. å. Kongl. Maj:t förordnade, att genom Dess Befallningshafvande skulle från samtlige Städerne i Riket infordras uppgifter om de rättigheter, som i förenämnde hänseende för hvarje Stad äro gällande, jemte Magistratens och menige Borgerskapets yttrande, huruvida de ante föimonligare, att nuvarande förhållanden med .tillverkning och försäljning af bröd och dricka samt .köttförsäljning i Städerna må fortfara, .eller att tillverkning och försäljning af dessa artiklar lemnäs fullkomligen fri, så väl för Städerne sjelfva sorn för Landtman. i83a den 22 December föredrogs å nyo detta ärendg, då Kgl. Majit beslöt Kungörelses utfärdande i ämnet, hvarigenom en del Städer, i följd af deras medgifvande, befriades från Salu-accisen. Kongl. Majit beslöt derjemte, att Invånarne och menige Borgerskapet i Stockholm skulle ytterligare höras. De i anledning
Den tredje hufvudgrunden är den, hvarefter jag uträknat, hvad Banquen bör betala för Götha Canals Bolagsägares Discont rättighet till den samfälta massan af Actieoch Fordringsägare. Jag kallar här denna massa samfält; det är klart, att de efter lag äro skilda deri, att, sedan Borgenären fått fullt ut, får Gäldenären det sorn återstår. 18i5 års Ständer, i sina beräkningar af GöthaCanals ställning, bestämde sjelfva 120,000 R;dr ärligen, att vara den sannolika Discont vinsten, då Greditiv.et är 1,500,000; det är härifrån, som jag utgått. CanalDiscontens Privilegier innehålla, att det nu varande Creditivet skall minskas från 1825 till 1831 till 8®o,o<?o; och derefter till 1835 års slut helt och hållet indragas. Jag har antagit denna minskning af Creditiv-rätt fördelt till 100,000 på hvatt och ett af de första 7 åren, och sedan till 200,000 på de sista 4; och, i följe deraf, allt ifrån 1825 års slut, Disc«nt.vinsten i proportionerligt aftagande. I Dm I 7 Martil, /. m. ioi stället för den successiva utbetalningen af dessa Discont-vinster i 18 år, har jag föreslagfi en betalning på en gång af en deremot svarand Summa , som, med iakttagande af Ränta på Ränta, i Bilagan Litt. F är bevist utgöra något mer än den föreslagna r,333,333 R;dr Banco För att göra mitt förslag användbart till den händelsen, som jag hoppas ofelbart skall inträffa, att Canal byggnadens fulländande beslutes, har jag låtit denna köpesumma af Discont-rättigheten blifva lernnad till Discont-utredningens Gassa, hvaremot alla ArbetsCassans skulder upphöra, och dess nuvarande lösa egendom undgår att försäljas. Att Cana.’ len sedan kan färdigbyggas för Actie-insättningar och Byggnadsbiträden, sådana som i 1815 års 'Riksdagsbeslut fastställdes, utvisar Bilagan Litt. E.
Annu hafva vi icke hunnit dit och jag lemnar det derhän, om det ens vore önskvärdt. Sä länge våra Ministrar icke äro sjelfskrifna inom repre - Den 8 Mars f. m. 121 senlationen och kunna lemna erforderliga uplysningar, anser jag förslaget endast föranleda vidlyftiga discussioner och bittra anfall emot Regeringen, som icke behöfvas. Dessutom tror jag icke såsom den siste talaren, att det alltid är så lätt att säga, hvarest medlen skola tagas, ty omständigheterna kunna blifva sådana, alt man kan tydligen visa, att medel böra finnas och utgå, utan att man derföre kan upgifva hvarifrån de skola tagas. Då Svenska folket eger att sig sjelft beskatta, är det väl äfven billigt, att de efterse i sina kassor och säga, så och så mycket har Regeringen begärt, vi bifalla det och det skall tagas derifrån. Pä grund af dessa skäl anhåller jag om afslag å denna punkt. Hr Ribbing: Jag anser detta förslag vara af stor vigt. Då ett förslag till sin princip är rigtigt, tror jag man bör undvika att för hastigt förkasta det genom anförande af de eller de olägenheterne. I delta afseende hafva talare å båda sidor redan utvecklat saken. En talare har sagt, att då han icke funnit några olägenheter af nu gällande stadgande, ville han bibehålla det. En sednare talare, Gr. Lagerbjelke framställde åtskilliga olägenheter, som äfven en föreg:de talare ehuru under andra former gifvil oss tillkänna. Han yttrade nemi., att det hittills varit för Svenska folket nödvändigt att vara sina egna Finans-ministrar. Så många Ministrar äro icke nyttiga. Delta har visat sig genom den ytterliga längd våra ofta återkommande riksdagsförhandlingar erhållit. Jag tror icke att det är bra, att man har rättigheter utan motsvarande skyldigheter, men det är ganska beqvämt att skjuta skulden på andra. Jag tror således, att det icke är bra, att Finans-ministern har skyldighet att endast säga så och så mycket bchöfs, han bör äfven upgifva, hvarest medlen skola tagas. Detta kan likväl under vissa förhållanden icke alltid medhinnas, men när behofven icke äro så trängande, anser jag, att man bör upgifva sättet för anskaffande af medlen.
N:o 90, i anledning af återremissen på Memorialet N:o 80; N:o 96, angående återremissen på Memorialet N:o 81; N:o 97, angående dess återremiss på Memorialet N:o 82; N:o 98, i anledning al dess återremiss på Memorialet N;o 83. S. D. Föredrogos å nyo Stats-TJtskottets Utlåtanden; N:o 4ri> i an“ ledning af Riksdags-Fullmägtigen för staden Wadstena Herr Bäåths motion, om eftergift och afskrifning af 1000 Rdr Banco, som nämnde stad uti Östgötha Läns Landt-Ränteri lyflat i och för Cholera-farsoten, bifölls; N:o 4I2> öfver gjorda anmärkningar vid Stats-Utskottets Betänkande Nio 172, i frågan om vissa grunders bestämmande för Hof-StatsPerson^ens pensionering: Betänkandet N;o 172 bifölls, och Utlåtandet N:o 4*2 födes till handlingarne; ]\f:o 414» * fråga om upphörande af arrendet för ödelagde Kronofisket Sollefteå Kronoforss i Westernorrlands Län, bifölls; N:o 4*5, i anledning af verkställd revision af de vid sista Riksdagen beviljade extra Slats-anslag för Försvarsverket till sjös., samt Kungsholms och Drottningskärs befästande, gillades; N:o 4'6, i anledning af en utaf Friherre Palmstjerna , C. O., serskildt väckt motion i frågan om räntetagares och räntegifvares rätt till leverering in natura, lades till handlingarne; N:o 4‘7> öfver anmärkningar vid Betänkandet N:o 204, innefattande förslag öfver Riksgälds-Contorets behof ifrån och med år 1835 till och med år 1839, tillika med ett förnyadt förslag i samma ämne:
MusikCorpser blifvit förlagde i Linköpings Stad, och skola betunga dess fattigvårdsanstalter; i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande motioner, dels att den ännu beridna delen af Smålands HussarRegemente måtte få afsitta, dels att General-mönstringar måtte hållas endast hvart tredje år, utan några andra mönstringar Den 7 September e. m. deremellan, och dels att både Ryttare och Soldater måtte få beklädas med vadmal; och i anledning af väckt fråga om skyldighet för Ordinarie Domare, att af egne medel ersätta alla de resekostnader, hans vicarius, i och för sitt förordnande, får vidkännas utom Domsagans gränsor. ExpeditionsUt skottets : Angående anslag till dagtractamente åt en eller tvenne personer för att användas till budskickningar m. m. 10:0 Läggande till handlingarne af följande Utskotts Memorial och Utlåtanden: ConstitutionsUt skottets : Angående Herr Rosenqvists af Åkershult anmärknings-anledning, i afseende på grunden för en Sökandes uteslutande från förslaget till ett Pastorat. BancoUtskottets: I anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande, om ytterligare åtgärder för silfverköp, samt fortfarande silfverinväxling. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: I anledning af väckte motioner om vederbörandes befrielse från hjelpedagsverksoch stängselskyldighetens utgörande till vissa boställen. 352 Den 7 September e. m. Remisser till ConstitutionsUtskottet: Af Herr Santessons Memorial, med hemställan, att anmoda Utskottet, att snart inkomma till Rikets Ständer med fullständig uppgift om alla af Rikets Ständer fattade beslut, angående de från förlidne Riksdag livilande Grundlagsfrågor; hvilket Memorial jemväl blifvit med* de öfrige RiksStånden communiceradt. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten : Af Herr Adrian Dalenii Memorial, angående inrättande af ett Curlius i Sundsvall för Medelpad. Lagutskottet:
Crcditsedelstocken aldrig öft werstiger den summa, som uti Utskottets ofwanberörde Finance-Man ar up förd; fann Prcste-Ltändet, hwiltet re, dan förut bifallit Utskottets uti Finance-Planen afgifne yttranden sä wal om nya Riksgälds sedlars utgifwande till utwcpling emot gamla, som ock om Realisationen, sig icke kunna ingä uti nägon ytterligare förklaring härom. At rrryr». S. D. Hwad Riksens Högloft. Ständers Stats-Utstott uti Memorial af den 25 nastlidne Martii hemstält, Den 17 April. 699 rörande underdånigt öfverlemnande till Kongl. Masits NädiLa sanc.ion af RikscnsStänders bcsiut, angående Stats» Werket sch Stats-Regleringen m. mblefaf Prestc-Ständet till alla delar gilladt. Ilr ruxrs. S. D. Föredrogs och bifölls Riksens Högloft. Standers Stats-Utstotis Memorial, rörande Samlings och Expeditionsrum, samt medel till wed, ljus skrifmaterialier och renskrifning för Committerade till Tryckfrihetens wärd. lckt ruyr». S. D. Dä wid föredragning afRiksens Högloft.Ständers Stats - Utstötts utlätande af den 4 dennes, angäcnde Niks-Ständens stiljaktiga meningar, rörande Hof-Stallängarne, Ståndet icke fann skäl att frängä desi i detta ämne yttrade tankar, ansäg Preste-Ständet de här omför, mäldte frägor böra, i händelse de öfrige Respective Stan. ben wid deras beflut härutinnan förblifwa, till förstärkta Stats-Utstottets afgörande öfwcrlemnas. lllt Luxrs. S. D. Föredrogs ä nyo Riksens Högloft.
Allt sedan kassan blef föremål för tillgrepp, har ingen utdelning af pensioner kunnat ske, förr än näsllidet år, då någon tillgång yppades, dels derigenom att Lands-Sekreteraren, LandsKamereraren och Räntmästaren till förmån för de pensionsberättigade afsade sig de dem eldigt reglementet tillkommande arfvoden, dels genom en från enskilde personer lemnad gåfva. Då inrättningen tog sin början, utgjorde dess fond 14,879 R:dr 12 sk. banko, och vid förlidet års slut var behållningen 21,486 R:dr 29 sk. 5 rst. samma mynt. Vid sistnämnde tid utgjorde de pensionerades antal 94, men icke mindre än omkring 100 afskedade båtsmän, utom enkor och barn, väntade då på pensionstillgång. Nytt reglemente för kassan är af Kongl. Maj:t under den l:sta i denna månad i nåder fastsläldt. 3:o Nybergska stiftelsen, ledande sin upprinnelse från aflidne Rådmannen Erik Nybergs donation af medel a) till pensioner åt enkor och oförsörjda barn efter borgare i Hernösand; 6) till underhåll af 2:ne sjuksängar på Lazarettet för stadens fattige; c) till Stigsjö församlings fattigvård och undervisningsverk; d) till Wester-Norrlands Läns arbetshusinrätlning. Denna stiftelse, som handhafves af en direktion, bestående af Landshöfdingen, Biskopen, Lands-Kamereraren, Lands-Sekreteraren, Borgmästaren och 3 valde deputerade, jemte Landträntmästaren såsom ombudsman, ägde vid 1850 års slut ett kapital af 18,333 R.dr 16 sk. 87 4:o