Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af de öfver Betänkandet, inom dessa sednare tre Stånd, förda öfverläggningar, inhemtas att de fleste talare påyrkat, att med frågan om roteringsfrihet för hemmanet Fångåmon nu måtte förfaras på enahanda sätt, som, vid föregående riksdagar skett, vid fråga om sådan befrielse för hemmanet Ansätt, likaledes i Jemtland. I anledning af väckt motion, vid 1856—1858 årens riksdag, afläto Rikets Ständer en underdånig skrifvelse, den 20 Februari 1858, hvari anfördes att, som, efter hvad Rikets Ständer inhemtat, Ansätts lappmarkshemman, beläget längst upp i sjelfva fjället, der säd aldrig finge skördas, vore af särdeles svag beskaffenhet, så att åboerne derå befunno sig i en särdeles nödställd belägenhet, hvaruti någon förän - Sammans. Slatssamt Allm. Besv.- och Ekonomi-Utskottets Utlåtande M 28. 11 dring till ett bättre icke, i anseende till lokala och klimatiska förhållanden, vore att motse, samt roteringen i Jemtland blifvit så nyligen fastställd, att den tunga, som dermed vore förenat], sannolikt icke blifvit tagen i beräkning vid hemmanets öfverlåtande från en till annan egare, och således vid hemmansvärdets bestämmande icke utöfvat inflytande, hade Rikets Ständer funnit sig ega anledning i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes, efter verkställd undersökning och så vida Kongl. Majit funne dertill skäl, framställa nådig Proposition till Rikets Ständer om befrielse tills vidare för Ansätts hemman från utgörande af detsamma åsatt rotering.
Nadiga kr6p>o6rion om ändring i Lagens stadgande Uki XVI. Cap. i/. §. Jorda-B. och stannar i det Beslut, ar köp ej ma bryca legostämma, likwäl med unvanrag för sadan jord, hwara innehastvaren endast äger besiltuingsrätt: ak längsta arrenäs-tid mä til Femtio ar ursäktas, och at Legostämma a arfwejord mä Fyra ar ester ägarens död uphöra. Afwenwäl hade Borgare-Standet förehafr Kmco - UrskotretS utlåtande as den 19. Maji, öfwer Herr Borgmästaren Oqmbrsoi med fteres ansökning om befrielse fran ersättning ri! Riksens Ständers lianens för bristande Jern a Söderhamns Wäg, ock etter öfwerwägands af alla förekomna omständigheter, hwarom et särffilldt Lx-r-stium kroracolli widare skulle förmäla, forsin del ansett, dels uran ändamål wara, dels ganska ömmande, ar en siik ersättning utkrafwa, sedan en del af dem som bliswit skyldige kände, genom döden algatt och efter sig leiimat Enkor och Born, och uplyst blifvit, det de öfrige ingalunda arv i rilsiänd at ersätta ens en rmga del as 1'mouens tordran; hwarlämte och som detta synnerligen rörde en af Borgare, Standetö wld Riksdagen närivarande iedamok, Borgare, Smidet utbad sig at i anseende til anförda bemekande omstandig, heter, detta nial hos Högloft. Ridderskapet och Aveln och sina öfriga rel^eÄivs Med,Ständer sä recommsnckera. ve^utsrionen beswarodes och afträdd-. Härefter fortfors til sint med upläsningen af ofwanberörde blxirsAum krotveolli. Friherre 8illverscki5Iä, d^ils. Det torde tillaras mig erindra Högloft.
Fördelen af Fullmäktiges förslag består deri, att den serskilda byggnad eller förändring af Bankens hus, som Komiterade tillstyrkt, helt och hållet undvikes. Den beräknade kostnaden härför upgar till 30,000 R:dr b:ko. Jag anser således, att då man icke kan positivt bestämma, huruvida Utsk:s förslag bereder allmänheten en större beqvämlighet än det, som Fullmäktige afgifvit, man bör antaga Fullmäktiges förslag intill nästa Riksdag, 5>40 Den 14 Oktober e. m. och derigenom vinna en erfarenhet, huruvida de nu af allmänhetén öfverklagade olägenheter dymedelst kunna afhjelpas, utan att nu brådstörtadt antago Ulsk:s förslag, hvilket föranleder Banken en utgift af 30,000 R:dr. Belin nes vid nästa Riksdag, att detta Fullmäktiges förslag bereder allmänheten nödig beqvämlighet, så har man derigenom besparat Banken denna utgift. Visar deremot förslaget ett motsatt resultat, kan det då vara lid nog att anvisa 30,000 B:dr för allmänhetens beqvämlighet. Hvad beträffar säkerheten för Banken och möjligheten af göromålens gång, klandrar jag ingalunda Romiterades, af Utsk. tillstyrkta förslag. Jag tror, att det ganska väl kan verkställas, och jag skall icke hafva något emot alt antaga Utsk:s förslag, om dermed icke vore förknippad den betydliga utgiften af 30,000 R:dr, som jag tror icke vara behöflig, för att bereda allmänheten nödig beqvämlighet. Af detta skäl anser jag, att Ulsk:s förslag vid denna Riksdag icke bör antagäs, men deremot Fullmäktiges, hvarmed man besparar sig nämnde utgift till nästa Riksdag; och då haiman tillfälle att gifva ut den, då man ser, att sådant bestämdt erfordras. Jag förenar mig således med Hr von Hartmansdorff derutinnan, att Utsk:s förslag, i fråga om kassaoch depositionsafdelnines förening, icke må antagas och således icke heller den förändring af Bankens hus, som deraf skulle blifva en följd. Hr Printzensköld: Frih.
Ändamålet af denna Discont är vidare angifvet böra varn, ali, emot beräknande af lika stor ränta sorn BancöDisoonlen blifver tillagd, utlåna dess egna samt de af Privata Personer och Allmänna Inrättningar, emot lindrigare ränta, mottagne Penninge-liligångar; men biträdet från Banken borde aldrig få utlånas* Ehuru delta förslag synes innehålla endast en utveckling och tillämpning för ett särskildt fall af de Allmänna satser, Utskotten framställt, oni Disconl-i öreb ens större lämplighet för en af enskildes samlade tillgångar och omtänksamhet lör egna fördelar beroende inrättning, lin lör ett allmänt peuniiige-verk, som med Rikets myntväsende eger en närmare gemenskap; och ehuru Utskotten visserligen insett de grundade anledningar, hvarföre, på sätt som anfördt blifvit, en större Association af enskilde penniiige-egare i Mtifvnd-Stadon, för verkställande af Disconlering med egna och andras emoUagne medel, S't a l s-U1 s k o 11, et s Betänkande n. 4°9 elei, skulle lättare tillvägabringas och medföra betydligare, fördelar, än, andra dylika Inrättningar medi inskränktare tillgångar, hafva dock Utskotten ej funnit ■ skä 1, att, genom lillstvrkande för ett särskildt falk-af det Allmännas närmare deltagande uti en sadan inrättning, och det samband med Rikets, Ständersallmänna Penningeverk, som en beviljad Lånerätt medförer, hvilka omständigheter skilja det anförda förslaget från Utskottens, afvika från den öfvertygelse, Utskotten, såsom lmfvudgrund, genom nu ifrågavarande Betänkande yttrat, och, efter hvad Utskotten förmoda, med tjenlige skäl beledsagadt; nemligen: Att de förenade ändamålen af en mera liflig enskild Creditrprelse ooh ett mera stadgadt förtroende till Rikets Allmänna Penningeverk, icke kunna med någon säkerhet ernås annorlunda, än genom ett fullkomligt frånskiljande af de ifrågastälde enskilde
Jag anser för min de! olämpligt, att återtemisseu afgår till de sammansatta Utsktn. R. o. Ad. torde erinra sig, att dessa sammansatta Utsk. bestå af inalles 72 personer och voro i verksamhet flera timmar innan de knöde stanna i det beslut att BancoUtsk. borde ensamt uppgifva beloppet af bancovinsten. Hr Ribbing, Arvid: I anledn. af Frih. Sprengtporten yttrande tager jag mig friheten fästa uppmärksamheten derpå, alt en återremiss åtminstone af en viss del af detta betänk, till de förenade Statsoch BancoUtskm ingalunda bör hindra fortgången af arbetet med extra-statsreglertn. Denna extra-statsreglering är, som jag förmodar, baserad på den del af detta betänk., som bestämmer bancovinsten lill 3 millioner r:dr; således är den summan redan gifven, och om extra-statsregler:n derpå är byggd, så behöfver ingen rubbning komma i fråga, hvaremot de öfriga frågor, som betänk, innehåller, torde böra till de förenade Utsktn återgå för att vinna en mera utsträckt och omfattande behandling. Gr. Horn: Sedan den siste värde talaren förenat sig med Gr. Frölich i .önskan alt ifrågavar. betänk, måtte till de sammansatta Statsoch BancoUlsk;n återremitteras, tager jag mig friheten, i likhet med Frih. Sprengtporten, för R. o. Ad. framställa den olägenhet, som af en sådan åtgärd blefve följden. För det första tror jag, att den gjorda framställningen saknar all form, emedan ett betänk, svårligen kan återgå lill annat Utsk. än hvarifrån det utgått. Alt för öfrigt de förenade Statsoch BancoUtskm icke haft gemensamt bestyr med detta betank., derom vittnar rubriken, och måhända har den brist i form, som BancoUtsk. iakttagit) numera kommit riksd.ärendena till fromma. Då Utsk. fått anledn. att enskildt för sig bearbeta frågan om extrastatsreglerrn, och då den i det närmaste är färdig hos Utsk., så skulle jag tro, att någon vidare sammanblandning af dessa Utsk. mera leder till förfång än nytta för riksd.göromålen.
Huru allt detta skall tillvägabringas, det tillhör för närvarande Rikets Ständer att ordna genom ett förbättradt Bankoreglemente samt genom af Konung och Ständer utfärdade goda lagar för den enskilda penningeoch bankrörelsen i landet. Jag nödgas således, af anförda skäl, afstyrka hela Höglofliga Banko-Utskottets förevarande förslag till sprängning, delning och r.y organisation af Rikets Ständers Bank, och slutar denna reservation med Herr Sam. Warburgs, uti sitt, vid sista Finans-komitéens underdåniga betänkande bifogade, särskilda yttrande pag. 60 uttalade ord: jag hyser den åsigt, att Sveriges bankväsende, ehuru behäftadt med åtskilliga brister, dock, jemfördt med andra länders bankförhållanden, erbjuder stora företräden och kan blifva en god grund för en rationel och praktisk bankorganisation.” Med Doktor Björkman hafva instämt: Biskop Bergman och Riksdagsfullmägtigen Johan Lekberg från Nerikes län. Af Riks-arkivarien Nordström: ’’Ehuru erkännande det goda och önskvärda, som ligger i syftningen af ofvanstående förslag, kan jag dock. för min del, ej biträda detsamma, i anseende dertill, bland annat, att det till de väsendtligaste af sina hufvudgrunder står i bestämd strid med grundlagarne och, till afböjande af denna stötesten, söker stöd i en ohållbar fiktion. Uti sitt den 30 Juni 1860 afgifna underdåniga betänkande rörande bankväsendet i riket och förändrad organisation af bankanstalterna, hvilket under innevarande riksdag blifvit till Riks-Ståndens samtliga ledamöter utdeladt och af en bland dem i motionsväg till vederbörlig behandling anmäldt, hade Finans-komitéen, bland annat, fästat uppmärksamheten på det rikets nuvarande bankväsende vidlådande grundfel, att .agstiftningen angående Riksbanken uteslutande och oinskränkt enligt grundlagarne, är förbehållen dess egna principaler, Rikets Ständer.
Om man t. ex. har en sedelstock af 20 millioner, och om af den sedelstocken genom silfverultagning 3 millioner sedlar ingå lill Banken vid en tidpunkt, och jag sedan beslutar, att för de inflytande räntevinsterna, sorn jag antager vara 3 millioner, skall uppköpas silfver, men det icke blir större tillgång än 3 millioner alt köpa; så är det tydligt, att jag endast kommer alt köpa för hela den inflytande räntevinslen, och sedermera är sedelstocken blott 14 millioner, i st. f. att den var 17 millioner innan köpet gjordes. Följaktligen har jag gjort en sedelförminskning af 3 millioner, och alt icke någon så stor tillgång på silfver kominer alt finnas, är mycket troligt. Jag får äfven nämna, att inom Utsk. var det just ledamöterna af Presteoch BondeSt:n, sorn ifrigast arbetade för § i dess nuvarande skick, och det var just deras tanka, som blef uttryckt i beslutet. Detta bevisar, alt den tolkning af dessa båda Stånds mening, som Utsk. nu bar gjort, är riktig. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 PROTOCOLL, HÅLLNA nos HÖGLOFLIGE mm hidim* VID lagtima tliksiiagftt t 3T och ljulin .4IS SS59-18BO. Sjette ISieftet. STOCKHOLM, / TYPOGRAFISKA,FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, - 1860. Plenum kl. 2 e. m. Just. ett prot.utdr. för d. 30 sistl. April. Anmäldes och bordlädes; Bevilln:sUtsk:s Betänk. N:o 22, ang. stämpelpappers-afgiften samt afgiften för stämpling’ af tidningar, andra periodiska skrifter och tryckta af handlingar; Sammansatta Bevillrussamt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s Betänkm; N:o 7, i ani. af vackt motion om ändring i sättet att expediera den s. k. kyrkoposten; Nio 8, i ani, af väckt motion ang. förändrad grund för uppskattning af bränvins värde vid partihandel. H.
K ARL J OHAN . L ENA . Vill du, att jag ska räkna upp alla dina fäste Ja, man är tokig i ungdomen, heter det. När far och mor ändå aldrig går in på't. Det K ARL J OHAN . står i bibeln att man skall lyda sina föräldrar. träter gubbarna om? När de inte är allt för tokiga, ja. Men hvad L ENA . ingen vill bygga, men bägge vill ha bygd. Ja, det är ju om den här gärd'sgård'n, som ­ 13 ­ Äh, det räcker inte. K ARL J OHAN . L ENA . mor tjufmjölkar era kor. Det gör hon också. Ja, och så är det din far, som säger, att min K ARL J OHAN . L ENA . Har du sett det, du? Nej, sett'et har jag inte. K ARL J OHAN . L ENA . Men jag tror't. vet, att min far är arg på din far, därför att era röda kor får svarta kalfvar. K ARL J OHAN . L ENA . Det är vackert, att tro utan att se. Men jag Det kan inte min far rå för. en egen tjur... Om du bara kunde få far din att skaffa sig K ARL J OHAN . mjölka andras kor... Om du kunde vänja mor din af med att tjufL ENA . Ja, om du kunde lära gamla hundar att sitta... Hör du Lena du, det låter, som om nå'n kom L ENA ( upp ) . K ARL J OHAN ( lyssnar ) . bort ifrån erat. Ett sån't elände! Tänk om de fick se mig. ­ 14 ­ Gå in där, så ser dig ingen. L ENA . K ARL J OHAN ( pekar på kolarkojan ) . Dit in jo, det vore snyggt. Jag ska nog prata med gamlingarna, så vi L ENA . K ARL J OHAN . blir sams. Ja, när sten flyter, och paddor klifver i tra'n. ( Man hör Lars Anders' röst: Lena! Lena!) K ARL J OHAN . få se oss. Stanna hos mig då! Nå'ngång ska de alltid Du är tokig, Karl Johan. L ENA .
Sedan ett nied de af Rikets Ständer uttalade grundsatser öfverensstämmande förslag till allmänna grunder för stiftsvis inrättade pensions-anstalter för folkskolelärare blifvit af utsedde Kommitté rade uppgjordt och af E. K. M:t Nådigst fastställdt samt Domkapitlen, genom Nådigt Circulär-bref al den 23 Februari 1851», erhållit befallning att i ämnet höra såväl församlingarna som folkskole-lärarne och, i händelse deras yttranden dertill föranledde, foga anstalt om vederbörliga Reglementens upprättande samt underställa dessa E. K. M:ls Nådiga pröfning, sä har E. K. M:t, genom Nådig Skrifvelse af den 20 sisllidne Februari, jemte meddelande af hvad Dom-kapitlen rörande detta ärende underdånigst anmält, tillika läckts gifva Rikets Ständer tillkänna, att E. K.
Då Utskottets ofvan berörda tillstyrkande endast afser att förhöja folkskoleafgiften från dess nuvarande belopp till likhet med den personliga skyddsafgiften, men icke att härutinnan medgifva någon befrielse för den ej värfvade delen af gemenskapen vid arméen och flottan, som, enligt ofvanberörde Kongl. Kungörelse. för närvarande har skyldighet att folkskole-afgiften utgöra, har Utskottet, som uti särskildt utlåtande af denna dag hemställt, att den nya Bevillnings-stadga, Rikets Ständer vid denna riksdag komma att antaga, först från och med år 1862 skall träda i gällande kraft, funnit sig böra, till förtydligande af sitt i ofvanberörde hänseende framställda förslag, vördsamt hemställa, att folkskole-afgiften må, lika med personliga skyddsafgiften, från och med är 1862 utgå med 40 öre för man och 20 öre för qvinna ej mindre af hvar och en i mantalslängd upptagen person, som, enligt gällande författning, skall utgöra mantalspenningar, än ock af den ej värfvade delen af gemenskapen vid arméen och flottan; samt att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att allmän kungörelse derom måtte varda i nåder utfärdad. Stockholm den 7 Augusti 1860. STOCKHOLM, typografisk a föreningens boktryckeri, 18ti0 lievillnings-VtskoUels Memorial N:o 37. 1 N:o 37. Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Augusti 1860, kl. 2 e. m. Memorial, rörande verkställd omröstning, angående vissa ännu icke af gjorda lullbeinllnings-frågor. Öf ver följande af Bevillnings-Utskottet uti Memorial N:o 32 föreslagna och af samtliga Riks-Stånden gillade voterings-propositioner har Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdags-Ordningen, denna dag anställt omröstning: 1:sta omröstningen:
Jag reserverar mig således emot Utskottens beslut, hvarigenom förändring i denna §. blifvit afstyrkt. 12 Cap. 8 §. I öfverensstämmelse med de åsigter, jag vid i Cap. 3 §. yttrat, anser jag denna §. böra blifva oförändrad och reserverar mig således emot den af Utskotten deri föreslagna förändring, så mycket hellre, som utbrytning af en eller flere delegares lotter, nästan alltid skall rubba de öfrige jordegarnes skiften, samt, om den af Utskotten föreslagna redaction bifalles, det med Skiftes-Stadgan åsyftade gagn för jordbruket till största delen förfelas. xvi Bil. till Lagoch Oeeon.-Utsk. Bet. Med Utskottens pluralitet kan jag ej dela lika öfvertygelse i afseende på den föreslagna förändringen i denna , i enlighet med stadgandet i 11 §. af Kongl. Förordningen den 24 Julii 1812. Om skifte för alla delegarne i en samfällighet är gagneligt och fördelaktigt, finnas, i min tanka, ej skill dertill, att den eller de, som skiftet sökt, skola framför de andra delegarne vara till utflyttning skyldige, äfven om de ega hästa husen och nyttigaste anläggningarne, ty ett sådant tvång skulle esomoftast hindra skiftens verkställande, utan torde de i denna §i stadgade grunder böra förblifva oförändrade och Utgöra enda lagbudet för utflyttnings-skyldighetens bestämmande. 18 Cap. 9 och i3 §. §. Uti de af Utskotten föreslagna förändringar i dessa §. §. har jag ej kunnat instämma. Jag anser mig ej kunna hänföra egotaxeringen till de ämnen, som böra vara sluteligen äfgjorde ilinan skiftet sker, enär taxeringen egentligen hörer till sjelfva verkställigheten af skiftet, och en förändringhti taxeringen väl leder till jemkning i skiftes-lotterne, men sällan eller aldrig till skiftets totala rubbning, i öfverensstämmelse hvar - Bil till Lagoch Oecon.-Utsk. Bet.
H. Den 8 Maj. S. D. Upplästes Stats-Utskottets , den 6:te innevarande månad afgifna utlåtande, i anledning af de hos Hedervärda Bonde Ståndet gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Arfvoden och Tractamenten för Respective Riks Ståndens samt Utskortens Secreterare, Cantzlier och Vaktbetjening, hvaraf inhämtades, det Utskottet till svar och underrättelse meddelat , att det upprättade Förslaget till ifrågavarande aflöning blifvit af de öfriga 3:ne Respectiva Riks Stånden gilladt och bifallet ; i följd hvaraf och med åberopande af f>g. §. RegeringsFormen, Utskottet ansett dervid böra komma att bero. Efter det Anders Danielsson från Elfsborgs Eän ytterligare afgifvit anmärkningar emot förberörde Utlåtande, samt öfverläggning i ämnet föregått, fann Hedervärda Bonde-Ståndet för godt, att för närvarande låta vid Utskottets Betänkande bero, med förbehåll, att framdeles, närmare Riksdagens slut, få genom Talmannen föreslå den belöning till Ståndets Extra Ordinarie Cantzlister, samt den tillökning af Notarierne och Cantzlisterne, sorn finnes med billighet och rättvisa öfverensstämmande. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Vid ytterligare föredragning af Bevil IningsUtskottets den s:dra Maji meddelta och den 5:te på bordet lagda Memorial, angående Hans Excellence m. m. Herr Grefve M. F. Brahes Motion om Den 8 M.ej. 165 ©m Bevillning af Dannemora Bergslags Jern-tillverkning, blef della ämne, hvarmed Utskottet förklarat sig ej kunna taga någon befattning, till Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskott remitteradt. Ut supra.
Län: alt någon borgerlig rörelse icke utöfvas i de Jönköpings stad medgifne köpingar, Ullasjö, Tättingen, Maden och Wernamo; att då af de 3:ne förstnämnde, staden hvarken haft eller kail få något gagn eller någon fördel, Magistraten i Jönköping saknat all kännedom om beskaffenheten och egenskapen af den jord, hvarå deras anläggning är beviljad; alt jordrymden vid Wernamo, sorn endast lill marknadsplats af stadens Borgerskap begagnas, utgör omkring ett tunnland, hvilken jord icke blifvit skattlagd, och för öfrigt bebos af till större delen medellösa personer, sorn, skattskrifne å landet, derstädes erlägga bevillning; för Linköpings Län: att någon jord, som kunnat till Båtsmanshåll uppföras, icke är anslagen till den under Norrköping lydande köpingen He Hestad, eller till oberoende köpingen Motala; att vid den .förre finnes blott en köpman, hvilken i senare åren blifvit i Norrköping för borgerlig rörelsetaxerad, och jemväl deltagit i stadens Båtsmanshåll, och att bevillningen i Motala för de fem sista åren utgjort, för tomter 22 Rdr 4° sk. 10 rst., och för borgerlig rörelse 1-1 Rdr 28 sk. Banco; f ör Kronobergs Län: att den dervarande oberoende köpingen Ljungby, är anlagd å de till Ljungby sockens Fatligcassa donerade Krono-Rusthålls-hemmanen Ljungby Föregårds 3/4. och Klockaregårds 1/2 mantal i nämnde socken, hvilka hemman, emot vanliga arrendets utgörande till fattigcassan, blifvit till köpingens grundläggande uppiåtne; varandes hemmanen rusthållsstam tili Nco 5g vid Sunnerbo Compagnie af Smålands cGrenadier-Bataillon, samt endast tre personer med burskaps-rält för närvarande i köpingen bosatte; för Norrbottens Län: att Haaparanda köping, som är af stad oberoende, icke eger någon annan StafsSdml Oeconomic-Ulskollins Ut IM anie N:o i8.
Då så många skäl tala för bördsrättens afskaffande, och den dessutom icke hvifar på några rättsgrunder, hemställer jag, om ej betänk, bör återremitteras, på det Utsk. må taga mina anmärkningar i öfvervägande; i sammanhang hvarmed jag nu får väcka den motion, att om bördsrätten i stad afskaffas, lagfartstiden förkortas till 6 veckor från första uppbudet. Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh.: Frih. Stael von Holstein har reserverat sig mot Utsk:s betänk, och tillkännagifvit sig vara af samma mening som sista riksdags LagUtsk. Då jag hade äran vara ledamot af dåvar. LagUtsk., qvarstår äfven jag vid de skäl, som lågo till grund för R. St:s und. skrifvelse i detta ämne, och yrkar fördenskull återremiss, på det Utsk. må taga dessa skäl i närmare öfvervägande, I öfrigt instämmer jag till en del i de af Hr Dal - 4® Den i October c. m. man gjorda anmärkningar och förenar mig med honom derom, att Utsk. handlat orätt, då det ej sträckt sin granskningsrätt till alla sådana ämnen, hvilka med detta stå i sammanhang. Detta hade varit Utsk:s bade rättighet och pligt, och jag anser, att LagUtsk. kunnat använda denna princip. Hr Stuart, Fredr. Christopher: Jag yrkar återremiss på de skäl, jag anfört i den af mig väckta motion, och instämmer för öfrigt med Frih. Ehrenborgh och Hr Dalman. LagUtsk:s betänk. N:o 123 återremitterades. Ånyo föredrogs LagUtsk:s den 20 sisth Sept. på bordet lagda betänk. N:o 126 öfver Riksd.fullm. Joli. Erikssons motion om förtydligande af eller tillägg till 2 § i 16 cap. Ärfdabm. Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh.: Jag anhåller vördsamt att vid TJtsk:s betänk, få göra några anmärkningar, dem jag tror vara af den beskaffenhet att böra föranleda till betänk:s återförvisande.