Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nej; Vinner Nej, kommer nu stadgad tullfrihet vid införsel af dessa Varuslag att bibehållas. Enär denna votering utfallit med 63 Ja och 56 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat 1 enlighet med Ja-propositionen. Hvilket allt Förstärkta Bevillnings-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla. Stockholm den 25 Maj '1866. Jernoch ståltråd. Kopparoch annan ej specificerad metalltråd. Bill. till R. St. Ank. till Exp.-Utak. den 26 Maj 1866, kl. 11 f. m. Memorial, i anledning af verkställd omröstning, angående ifrågaställd förändring i afgiften för bränvins tillverkning. Sedan samtliga Riks-Stånden godkänt den uti Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial J\ts 3 föreslagna voteringsproposition, så har Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdags-ordningen, denna dag anställt omröstning enligt samma voterings-proposition så lydande: Den, som godkänner Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden gillade förslag, att afgiften för bränvins tillverkning skall utgå med 60 öre för hvarje kanna, bränvinet beräknadt till 50 procent styrka vid 15 graders värme efter Gelsii thermometer, allt i medeltal under termin räknadt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer afgiften för bränvins tillverkning att, i enlighet med PresleStåndets mening, utgå med 75 öre för hvarje kanna bränvin af förutnämnda styrka. Enär denna omröstning utfallit med 88 Ja emot 31 Nej', hafva Rikets Ständer sålunda beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll, hvilket Förstärkta Bevillnings-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla. Stockholm den 25 Maj 1866. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1866, Bevillning8- Utskottets Betänkande A:o 17. 1 Vo it.
Sjuhundra R:dr B:ko är således den högsta löneinkomst Militär-läkaren i Sverige nu har att förvänta; ty vid värfvade arméen måste Regements-läkaren, under daglig tjenstgöring och utan rätt till semester, nöja sig med vida mindre, enär Hegements■läkarelönen, inberäknad förhöjningen för den derunder begripna spanmål, endast utgör: vid Lifgardes-Regementerne till fot 515 R:dr, vid Lifgardet till häst 540 R:dr, vid Artilleri-Regementerne 650 R:dr, vid Kronprinsens Hussar-Regemente 430 R:dr, vid Wermlands Fältjägare-Regemente 320 R:dr och vid Lifbevärings-Regementet 150 R:dr. Lägge» härtill, att Regements-läkarepensionen i arméens pensionskassa, 400 R:dr, hvartill rättigheten för öfrigt förvärfvas genom enskilda bidrag, är den högsta pensionsförmån, Militärläkaren nu har att förvänta, är lätt att inse, hvarföre unge män icke vilja i Fält-läkarecorpsen ingå. Det bör ej heller förbises, att, i anledning af Sundhets-kollegii anmälan om svårigheten att för det tillförene bestådda dagtraktamentet af 1 R:dr 16 sk. banko vidare Bil. Prop. om Statsverket 18S3. kunna, vid ofta förekommande behof, tillhandahålla det till Militär-läkaretjensters tillfälliga förrättande nödiga antal extra läkare, åt dessa, hvilka vanligast måste tagas bland Fältläkare-stipendiater eller Medicinae-Studiosi, måst redan för någon tid sedan i nåder tillförsäkras enahanda traktamente, eller 1 R:dr 40 sk. banko om dagen, som tillkommer Regements-läkaren, då denne beordras till tjenstgöring utom sitt regementes stånd, och tili följd hvaraf extra-läkaren, i läll hans förordnande räcker året om, har att i aflöning påräkna 669 R:dr, eller mer än någon Regementsläkare vid värfvade Regementerne nu åtnjuter i lön.
Utskotten hafva anfört, att om Härjeådalens Innevånare härmed skulle gynnas, skulle det kunna föranleda till Tullförsnillning, men detta anser jag vara omöjligt, då i alla fall bevakning finnes, och allt hvad som införes, undersökes till beskaffenheten. — Jag tycker derföre, att det lempeligaste vore, att nedsätta Landt-Tullen till halfva beloppet mot Sjö-Tulen, och tillstyrker att, med afslag af Utskottens Betänkande, Riddeskapet och Adeln måtte med mig instämma deruti, att nedsätta Landt-Tullen till hälften mot den afgift, som i Sjö-Tull för Salt erlägges. Grefve af Ugglas, Gustaf: Jag tror ej, att någon förändring uti Utskottens Betänkande nu kan äga rum, emedan det är första gången, som det är iöre till öfverläggning; men då Ridderskapet ochi Adeln i förmiddags Plenum beslutat, att, afseende på Land-Tullen emot Norrige, icke göra något undantag för Härjeådalen, hemställer jag, om det ickfe vore inconceqvent, att för en särskild ort nu vlja göra ett sådant 638 Den 57 Noyemler e m. undantag; hvarföre jag förmodar, att Betänkandet hör bifallas. Herr Hjerta: Jag har ej velat, att ett undantag skulle göras för en enskild ort, utan det är min mening, att det bör bli generelt för hela Norrska Gränsen. Herr Grafven och L'andt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Utskottens Utlåtande böra, i anledning af Herr Hjertås dervid gjorde anmärkning, till Utskotten återremitteras. Ropades Nej, I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af berörde Utlåtande, hvilken proposition med Ja besvarades.
Armeen är sammansatt af en förträfflig indeldt och värfvad stam, men den egentliga effecten vid försvaret är beräknad på Beväringen. Det är visserligen bra, att möta fienden med massor, men det fordras dock, att de äro anförde af ett vandt och kunnigt Befäl. Jag måste således afstyrka all indragning af 3:dje BataillonsBefälet. Hvad särskilt Öfverstelönerna beträffar, så skulle jag gerna sett att de i den Kongl. Propositionen hade blifvit uppförde till 4ooo R:dr. Billigheten och behofvet häraf har redan i ett föregående plenum blifvit så tillräckligt ådagalagdt af Herrarne Anckarswärd, att det endast för mig återstår, alt uttrycka den önskan, att den bevisning, som då åstadkoms, måtte hafva fästat sig lika mycket i öfrige Åhörares minne, som i mitt egit, och ej så hastigt derutur hafva Den 5 O e t o b e c f. in. försvunnit, sorn den synes nu vara bort-? glömd af dessa talare sjelfva, Man bär trott, att de beviljade Generalslönerne skulle lägga ett hinder i vägen för löneregleringen.; jag kan dock ej fatta denna tankeledning, ty då vi nu hafva några och tjugo Generaler, vore det en omöjlighet, att på en tid af kanske 25 år återfå de af dem innehafvande GeneralsBoställen, örn man ej anslagit contanta löner. För öfrigt får jag erinra, att endast 6 nya Generalslöner blifvit anslagne, ty de öfrige 3:rie voro förut å Stat uppförde. Det lärer dessutom vara med denna organisation, som med alla nya organisationer, att de hafva sina stadier. Det är icke möjligt, att genast Öfvergå från den ena ytterligheten till den andra. Jag tilltror mig ej eller att bedömma, hvad Kongl. Maj:ts afsigt kan vara, att i mer eller mindre moa återgå till Indelningsverkets grunder; men skulle Dess höga afsigt vara sådan, tror jag mig inse, alt denna väg förer oss dit.
Herr Grefve Brahe intill 1844 års slut; hvaremot, enär samma kontrakt ytterligare, den 6 93 — Februari 1845, förnyades till det årets utgång, Regements-Befälhafvaren Herr Grefve Puke förbehöll Sqadronscheferne rätt att behålla ej allenast sabelklingorna, utan äfven baljorna och fastena; b vilket, såsom stridande emot olvan åberopade Kongl. Bref, Revisorerne få härigenom anmärka. §. 8. Under år 1845 hafva, enligt hufvudboken, influtit 3,71'7 R:dr 26 sk. 7 rst. för åtskilliga från Kronans förråder i Landskrona och Götheborg försålda, odugliga kanoner. Då likväl för uppbörden af dessa medel ej finnas andra verifikationer, än lefverenngs-reversaler, äro Revisorerne icke i tillfälle att meddela upplysning, huruvida de försålda kanonerna utgöra någon del af dem, hvilka uti sednaste Revisionsberättelse (pag. 85 och 86) omförmälas. Af hufvudböckerna har icke heller kunnat bestämdt utrönas, om af de uti samma Berättelse (pag. 86 och 87) omnämnde kasserade gevär, karbiner m. fl. persedlar, något blifvit försåldt. Dock få Revisorerne upplysa, alt i uppbörden, under titel: ”diverse försäljningsmedel”, förekomma 519 Rrdr 14 sk. 11 rst. för år 1844 och 785 R:dr 2 sk. 4 rst. för år 1845, såsom influtna för åtskilliga från förråderna försålda ef fekter. §• 9. Aflidne Krigskassören Brattströms proprie balans, 16,954 R:dr 47 sk. 9 rst., är, jemlikt Kongl. Brefvet den 5 December 1844, uti samma års räkenskaper afskrifven. A l il Ilei i AIdel ningen C Extra Stats-anslaget.) Räkenskaperna, som äro för båda revisionsåren i Kongl. KammarRätten granskade utan anmärkning, visa följande resultat: Debet. år 1844. år 1845.
Ank. till Exp.-Utsk. d. i5 Jan. kl. i e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om nedsättning i arrendet för lägenheten Stallmästaregården inom Solna Socken och Danderyds Skeppslag af Stockholms Län. (I. A.) Från Borgare-Ståndet har Stats-Utskottet erhållit remiss å ett af Herr Lundelius, L. kV., hos bemälde Riks-Stånd afgifvet memorial, innefattande hemställan, att arrendet för den under Carlbergs Kungsgård lydande värdhusoch kroglägenheten Stallmästaregården inom Solna socken och Danderyds Skeppslag af Stockholms Län, hvilket arrende, jemlikt Kongl. Kammar-Collegii den 24 October 1833 utfärdade, under 3o års tid, räknad från den 16 Maj 1834» till midfastan år 1864, gällande arrende-contract, uppginge till ett årligt belopp af 158 tunnor 26 § kappar spanmål, oberäknadt andra arrendatorn åliggande skyldigheter, måtte från och med år 1844 få utgöras med allenast 100 tunnor spanmål; och har motionären, till stöd för denna hemställan anfört: att, före vidtagandet af nuvarande contract, arrende-afgiften för nämnde lägenhet erlagts med allenast nära l\i tunnor spanmål; att ställets värde såsom värdhus numera, i följd af folklifvets förändrade beskaffenhet, i hufvudsaklig mon försämrats; att den till lägenheten hörande jord icke utgjorde mera än omkring 4 tunnland, och att bibehållandet af nu stadgade, öfverdrifvet höga, arrende ofelbart måste medföra arrendatorns fullkomliga obestånd.
Palmstjernas förslag skall inbegripas äfven den del af röret från hatten, som ligger i mäskvärmaren och derifrån går till kylaren. Detta vore för mycket, och genom ett sådant stadgande tror jag man förfore alldeles orätt sedan man här redan gjort en stor inskränkning i pannans rymd. Af sådan anledn. synes mig att om man skall göra något tillägg, det bör heta ”allt intill kylaren, mäskvärmaren eller rectifikatorn. Frih:» har befarat, att genom anbringandet af ett större rör ofvanför eller sedan ångrören passerat mäskvärmaren, skulle någon fördel kunna åstadkommas. Men sedan R. o. Ad. beslutat, att ångorne icke få ledas i uppåt gående riglning, sedan de utgått från hattröret, är anbringandet af dylikt rör föga gagnande; men deremot tror jag det skulle utgöra en alldeles orimlig förändring i bränvinsredskapens utrymme att räkna de ifrågavar:de rören till hatten och de höra alldeles icke ihop med den. Frih. Palmstjerna: Om man tili §:n intager det stadgan de, att röret skall mätas till mäskvärmaren, rectifikatorn eller kylaren, anser jag mitt förslag öfverflödigt, emedan det med ifrågavartde tillägg får ett helt annat syfte än jag dermed afsell. Man kan hafva mäskvärmaren helt nära pannan och derjemte en ganska stor hatt, men röret, som går genom mäskvärmaren och derifrån vidare fortsättes, är i alla fall hattrör och så länge det benämnes hattrör får det icke hafva en uppåtgående riglning. Med den rymd, ett sådant rör iDnehäller, kan bränviusbränningen drifvas på ett helt annat sätt än som med pannerymden varit afsedd, ty, såsom jag redan nämnt, mäskvärmaren kan flyttas blott några tum ifrån pannan och röret med betydlig vidd stiga flera alnar deröfver, och då bör Frih. Raab fullkomligt inse, huru detta skall kunna begagnas lill missbruk. Emedlertid och i händelse Ståndet beslutar att mätningen skall fortgå till mäskvärmaren, anhåller jag, alt mitt förslag må fä förfalla, emedan det i sådant fall endast föranleder till missförstånd. Frih. Raab: Frih.
Anmältes och emottogs HofCancelleren m. m., Herr D. von Schultzenheim, hvilken, å Kongl. Majlis Höga vägnar, aflemnade Dess Nådiga Proposition till Rikets Ständer: angående ett tillägg vid 88 §. RegeringsFormen; samt tvänne Nådiga Skrifvelser, den ena angående det å RiksSlatens Tredje HufvudTitel uppförde anslag till Durchmarche-kostnader; den andra i anledning af väckt fråga om lättad utväg till Lånebidrag åt Fastighetsägare, Herr Grefven och Ordföranden anmodade Herr HofCancelleren, att till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad och tillgifvenhet, jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Högstberörde Proposition och Skrifvelser skulle med första blifva inför Ridderskapet och Adeln föredragne; hvarefter Herr HofCancelleren på vanligt vis utbeledsagades. Friherre Wrangel, Henning: Del har vid detta Riksmöte blifvit brukligt, att nästan öfver alla förekommande frågor yttra sig munteligen, och jag hade äfven önskat, att i dag göra detsamma; men sakens vigt liar föranledt mig att sätta mina tankar på papperet, särdeles som man i annat fall så lätt förledes att låta hänföra sig af ämnet. Det oaktadt vill jag icke försäkra, att det skriftliga anförande jag nu går att uppläsa, utvisar den moderation mången torde ön - D e ti ii December f. m. sk a t; ra en livad jag tryggt kan ansvara för, är, att det endast innehåller sannnig, och stödjer sig på verkliga facta. fl varefter Friherre Wrangel uppläste följande: Då Utskotten ändtligen afgifvit sitt Utlåtande rörande Skånska Roteringen, hade jag önskat, att de icke allenast fästat sig vid den nödiga Rotejemkningen, utan äfven mera afsett den del af Rotehållarnes rättmätiga fordran, som jag i min motion sökte göra gällande, nemligen att icke ohördan fortfarande åläggas ett ständigt Knecktehåll. Utaf den utredning
Då den utmärkte man, som förut i denna fråga på ett så värdigt och nationelt sätt fört Sveriges talan, fortfarande är i utöfning af sitt höga embete, kunna vi äfven vara förvissade om, att det program, H. Exc. i sitt åberopade yttrande afgifvit, kommer att noggrannt följas, blott med det undantag, att man lemnar å sido en eller annan punkt, som kunde lägga hinder i vägen för uppnåendet af ett lyckligt resultat, ett utelemnande, hvars nödvändighet icke kan af någon praktisk man bestridas. När skulle man väl kunna med mera hopp om framgång företaga denna vigtiga fråga, än i närvarande Den 28 November f. m. 203 tidpunkt, då raan tiar den lyckan att se i spetsen för den Svenska Regeringen H. Exc. Hr Frih. De Geer, som så välförtjent omfattas af landets aktning och förtroende, och som så mycket sysselsatt sig med hithörande ärenden, och då tillika deri Norska Regeringens främste man är Stats-Rådet Stang, Norges förnämste stats-rättslärde, som redan för 30 år sedan inom sitt eget land vann så stort anseende genom sitt arbete öfver Norges konstitutionella rätt. Det är just med anledning af dessa lyckliga förhållanden jag anser af vigt, att K. M. och R. St:r nu uttala sig i frågan, om också ej fullständigt; låta vi detta tillfälle gå oss ur händerna, torde det dröja länge, innan så många gynnsamma omständigheter ånyo sammanträffa, för att bereda ett annat. Jag är den värde motionären särdeles tacksam derföre, att han icke föreslagit nedsättande af någon komité. Till denna utväg, som är den vanliga för behandling af frågor, som ega någon likhet med den förevarande, synes erfarenheten verkligen icke uppmuntra. År 1839 i Januari tillsattes den s. k. unionskomitén, som efter fulla fem år, eller d. 4 November 1844, inkom med förslag till förenings-akt emellan Konungarikena Sverige och Norige, med dertill hörande motiver, reservationer, protokoller med flera bilagor, i anledning af hvilket K. M. d. 25 Februari 1848 (således ytterligare 4 år förflutna) täcktes förklara, att K.
Qvantitet för Tullberäk11111 peil. nödsakade att, i bevisligen förlorades ställe, sig förse, då de vid ankomsten befinnas obrukade Senap: Omalen Malen och preparerad Senetsblad SerpentinstenC Oarbetad . , . Arbetad Siktar Siktduk Silfver: Oarbetadt. (Q vantiteten anteknas : Journalen . Arbetadt,förgyldt eller oförgyldt Inför ieis Tull. ioo Rdr V # t # i i L# i L& i styck, i Åln i Lod i Lod Fr Utförsels Tull. 12 Segel, bergade från främmande förolyckade Fartyg, se Inventarier. Segelduk, se Väfnader af Linne och Hampa. Shawlar och Shawletter, se Väfnader. Sidentyg, se Väfnader af Silke. Sillfvergiitt, se Glete. Sill, •« Fisk. Bil. t. Exp.-Utsk.-s försl. t. und. skrif. N.o 386. 45 Tullvärde. v^vajilitet lök’i Tullberäkningen. Målare-, Mussiv-, Pudereller Unsen Bok-, äkta . oäkta Silke: Ofärgadt, rått och oberedt Färgadt, tvinnadt eller otvinnadt Sirop: Capilairs Mullbärs-, Rosenoch Viol. Socker-, brun eller hvit Skafgräs Skedvatten Skeppsprovision Skomakarearbeten Skriftaflor af Sten Skrubblor: Öfver §9 Andra slag . Sköldpadd: Oarbetad Arbetad. 1 Lod )i bok af a j^ (eller 25 blad-S 1 Bundt af 12 Böcker 1 1 # i i * 1 # i & 1 100 Rdr V. 1 # 1 styck. 1 styck'. 1 # 100 Rdr V Införsels Tull. Fri 33 25 Utförsels Tull. Fri Sjählspeck, se Tran. Sjökort, se Böcker. Skepps-Inventarier , se Inventarier. Skilderier, se Målningar. Sk Som ej inbegripas, under Pelsverk: rå ocb oberedda, se Hudar, beredda, se Läder.
Regementen afslulade häst-vacance-contracts förlängning på trettio års tid, medgilvit, att berörde conlract må å Rusthållarnes sida kunna uppsägas, samt att, derest Utskottets förenämnde tillstyrkanden blefve af Rikets Ständer bifallne, och Kongl. Maj:t sålunda icke egde att, i händelse af Rusthållarnes vägran att fullgöra contractens innehåll, förordna om Regementenas återuppsitlning, följden häraf blefve, alt Rusthållarne kunde föreskrifva hvilka vilkor som helst för ingående af ett förnyadt contract; ali det ingalunda kunde förutses, huruvida icke i framliden en ökad cavalleri-styrka må blifva för landet behöflig, eller huruvida icke det kan finnas ändamålsenligt alt i en del af Riket låta ett Infanteri-Regemente sitta upp, men deremot i en annan landsort ett Ca va lier i-Regem en te förvandlas till Infanteri; att, i händelse Utskottets mening vore, alt de i Betänkandet omför mähle Cavalleri-Corpser skulle förvandlas lill ständigt fortvarande Infanteri, hvilken åtgärd förutsatte
Diskont-verken mot ränta insätta penningar, att återbetalas efter viss föregången uppsägning, är af enahanda beskaffenhet, som den enskilda personer nu lemnade tillåtelse att öppna deposit-räkning, ansett ifrågavarande rubrik böra blifva: »Medels emottagande pä uppoch af skrifning ssamt deposit-räkning mot ränta.» Vidare föranlåtes Utskottet fästa uppmärksamhet derå, att, vid beslutet om deposit-räknings öppnande, intet förordnande lemnats om sättet, huru medel, som på sådan räkning inflyta, skola af vederbörande Diskont-direktioner användas. Då nödigt är att föreskrift härom varder meddelad och dylika medel synas böra fruktbargöras på enahanda sätt, som de medel, hvilka ingå på uppoch afskrifningsräkning eller i Handelsoch Närings-diskontens rörelse, så torde den i sistnämnda afseende redan gifna föreskrift, intagen under punkten 23 i Utskottets Betänkande N:o 37, böra erhålla följande i denna del förändrade uppställning: I den rörelse, som med Handelsoch Närings-diskontfonden bedrifves, ega Diskont-direktionerna jemväl att, på sätt och med de vilkor punkten 22 mom. 2 omförmäler, använda de medel, som på uppoch afskrifningssamt deposil-räkning mot ränta vid hvartdera Diskont-verket inflyta; börande härvid iakttagas, att af de influtna medlen i kassa eller på räkning bibehålles det belopp, som för skeende uttagningar må anses erforderligt, och att, om vid något tillfälle uttagningarne skulle öfverstiga nyssberörde belopp, vederbörande Diskont-direktion må för det bristande beloppet afgifva anvisning på Bankens reserv-fond; hvilken brist, så fort sig göra låter, fylles genom innehållning af de i diskonterings-, låneoch kreditiv-rörelsen inflytande medel.
Af de trenne tråkighetens inkarnationer, som innefattas i de moderliga duetterna, är den första — då gummorna sjelfva underhålla hvarann — den mest hörvärda. Höra på niåste man ju ock med all flit, ty de tvenne spinnerskorna bilda till * sammans ett slags exposé prolog, åhöraren till båtnad, ty sjelfva veta de mer än väl af hvarandras förtroenden, som ju ofta i dylika fall händer. v Som sagdt, duetten är försvarlig, och då den utföres så bra som hos oss fullt acceptabel. Något mer än acceptabel måste man nämna Domingos derpå följande visa, ehuru den ej kan mäta sig med samma persons » fogelsång » i nästa akt, ett nummer i Massés genre och derför också synnerligen underhållande. Några af styckets körer sjungas utom scenen, dessa just de mest sympatiska och harmoniskt fulltonande. Så ock lista aktens kör, som efterföljes af titelparets entré-duett i den från barnplanscherna kända yttre situa * tionen. Den inre målas ej särdeles hänryckande af musiken, som jollrar alltför mycket med småsaker och knappast ger lopp åt en helgjuten erotisk känsla, hur inbjudande än tillfället tyckes. Fram rycker nu en biperson, som inkräktar väl mycket utrymme, slafvinnan Meala, som trots sina olyckor och — af herrar librettister vållade — både andliga Qch kroppsliga marter, alltid är tillhands att sjunga små kupletter och visor med eller utan koloratur. Hon anropar, som man vet, Pauloch Virginie om hjelp mot sin förtryckare, styckets baryton - bof, den bachantiske och lättsinnige S: t Croix, och desså finna nu på den om icke särdeles godt omdöme vitnande utvägen att den sköna Virginie skall bevekande besvära den förfärlige om nåd för mulattskan. » Oskuld skall mig makten gifva », förmodar Virginie och Paul likaså, till och med Meala, som dock borde veta bättre.
De som hafva fått delta bestyr hafva ofta ganska stor svårighet att utfinna hvad lagstiftaren åsyftat. Den i 1/j. §, med hänvisning till handelsexpediter, intagna rubriken: ”Inspectorer vid städer nes bruk, manufacturier och boktryckerier” och 5:o Det i 2g § i st. f. ordet ”hammarsmeder” intagne ordet ”hammarsmedsmästare.” Dessa redactionsförändringar behagade R. o. Ad. bifalla. 6:o. Den vid slutet af 33 § 2 mom. införde mening: ”Och skall i dom eller utslag, som utfärdas, föreskrift om iakttagande af föreg:de stadgande meddelas.” Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag vill icke uppehålla R. o. Ad. med någon discussion i detta ämne, men finner stadgandet vara ganska olämpligt. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla ifrågavar. redactionsförändring. Ropades ja och nej. Gr. Cronhjelm: Det är väl icke egentligen jag, som inom Utsk. har föreslagit denna förändring, utan har det skett af en annan ledamot med mera kännedom i det juridiska yrket; men då ingen annan här anmält sig att redovisa för denna förändring, så skall jag söka göra det, så godt jag kan. Förändringen består i följande: ”Och skall i dom eller utslag, som utfärdas, föreskrift om iakttagande af föreg:de stadgande meddelas.” Det föreg:de stadgandet afsåg capital be vinningen, och ålade domare och executorer att, då rättegång eller lagsökning uppslår, ställa sig ifrågavar. Den i December e. m. 80 gavar. stadgande till noggrann efterrättelse. Man anmärkte inom Ulsk., att detta förutsatte, att vid utslags utfärdande domaren först skulle genom någon slags correspondance skaffa sig säker upplysning om, huruvida detta bevillningsafdrag var betalt.
Bonde-Ståndet den 20 Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch Oeconomie • Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Majoren 0. Ankarloos från Högloft. Riddcrskapet och Adeln remitterade Memorial, rörande ändring uti Allmänna Enskiftes-Stadgan, i afseende på delning af skogsmark. Uti berörde Memorial har Herr Majoren anmält , huruledes , vid förefallande Enskiftesdelningar , ofta skall förekomma , att grannar i Byalag , som uthuggit och förstört skogen på sina gamla skogslotter , begära Enskifies-delning, för att åtkomma de öfriga delägarnes spmda skogs-skiften, till så mycket större förlust för dessa sednare , som skogen utgör en ibland ett hemmans förnämsta härligheter; i anseende hvartill - Den 17 Juli. till Herr Majoren, pä det ett sådant oskick matts förekommas, begätt* att Riksens Högloft. Sander mätte till Kongl. Maj.t framföra ilen underdåniga. önskan, att det uti 14 §. af Kongl. Förordningen ofri Enskiftet! För Skäne och Ska" raborgs Län, af den 34 Juli 1812, gjorde stadgande om Skogsmarkers enskiftahde må jemväl i den allmänna Enskiftes - Förordningen införas* för att äfven i andra orter tjena till efterrättelse.