Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men för att återkomma till yttrandet om fördelarne utaf ofvannämnde delning, får jag påminna, att så långe två så olikartade föremål, som Arméen och Flottorna, åro sammanblandade under en titel, Dtn * Julli f. m. 549 år det enligt med mennisko-naturen, att af en sådan sammanblandning påräkna en , om jag så får såga, oriktig tillgång för endera, genom inkråktningar på den andras anslag, hvarigenom mari lätt aflågsnas från en noggrannare hushållning inom sin egen gren. Jag bekänner, att jag, om jag-befann mig i dylik ställning, vore ej fri från en sådan svaghet, och ingen må tillräkna mig, att jag häruti dömer andra efter mig sjelf. FÖr det andra år en Flotta ett så compliqueradt Verk, att om någonsin stadga och plan-måssighet behöfvas, år det just der. Dessa åter, kunna icke vinnas, utan en bestämd anslags-summa. Om den år underkastad mycken ombytlighet, trottsar jag hvilken som helst, att uppgöra planer till ett dugligt Sjöförsvar, der tidig och jemn omtanka så vål för materialiers anskaffande och nybygg, naders beredande , som för bildande af personalen , mer ån annorstädes erfordras. Huru delta Sjöförsvar bör vara bildadt, kan Lagstifj tande Makten ej bedömma. Vi kunna ej ingå i detailler, sådant tillhör Styrelsen. Men alla Rikens exempel utvisa , att der Sjöförsvaret va. rit bragt till fullkomlighet, har äfven en serskildt anslags-summa för dess behof funnits att tillgå, hvarmed detta vapen under en särskild men jemn Styrelse kunnat bringas till den höjd , sorn läge och öfriga omständigheter medgifvit. Att Scandinavien år ett land, som härutinnan har sin egenhet, år en sanning; men jag vågar ej nu afgöra , hurudant afseende härå bör lemnäs. Detta kunna vi med förtroende öfverlåta åt Styrelsen, som otvifvelaktigt finner båsta såttet, 3£» Den 7 Julie f nu då den får en serskild summa anslagen till användande för ifrågavarande ändamål.
Riddarhusets angelägenheter besörjas och förvaltas afen Direction, bestående af Sju Ledamöter, för hvilken är utfärdad serskild Instruclion, innehållande älven föreskrifter för Riddarhus-Secreleraren oell öfrige Riddarhusets Tjenstemän. Ledamölerne i denna Direction utses sednast inom fyra månader från den dag, då Kongl, f.lajrt afgifvit Dess nådiga Proposition tili Rikels-StSn - 2-0 Den 17 November f, m. der angående Stats-Verkets tillstånd och Lehöf, af Ridderskapet och Adeln in pleno, genom omröstning ibland sådane Adelsmän, hvilka enligt 41 §• Riksdags-Ordningen, ej äro förhindrade, alt till Ledamöter i Utskott Täljas. Directionens Riksdags-Berätlelse hör så tidigt af RiddarhusUtskottet granskas, att Ridderskapet och Adeln, i anledning af det yttrande Utskottet deröfver hör afgifva, må kunna inom nämde tid pröfva samma berättelse och huruvida Direclionen må hafva dess åliggande, i afseende på Riddarhusoch Stiftsärendernes förvaltning, rätteligen fullgjort. * Ej må Ledamot af Riddarhus Directionen derjemte kunna vara fullmägtig i Riksens Ständers Rank , eller i Deras Riksgålds-Contoir, eller Revisor öfver desse Verks samt Stata-Verkets tillstånd, Styrelse och förvaltning. §• 49* Har Riddarhus-Secreterare Syslan enrellan Riksdagajne blifvit ledig, och tjensten af Riddarhus Directionen tills vidare tillsatt på sätt den för Directionen gällande Instruclion omförmäler, hör inom åtta dagar efter andra anteckningen Ridderskapet och Adeln, genom allmän omröstning, afgöra, om valet af Ridderskapet och Adeln gillas eller ej. Imedlertid förer den af Diretionen förordnade Secreteraren protocollet vid Ståndets sammankomster, utom vid den öfverläggning, som rörande detta ämne kan uppstå och dea i samjunuhang dermed skeeatle omröstning
Men då emot Utskottets förslag i denna del, hvilket är alldeles enahanda med det i Kongl. Maj:ts Proposition framställda, någon anmärkning i de öfriga Riks-Slånden ej förekommit, och ej heller Utskottet kan dela de betänkligheter, som inom Högvördiga Preste-Ståndet deremot yppats, äger Utskottet ej heller i denna del anledning att frångå förslaget. Utskottet hemställer alltså vördsamt, del måtte Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, sistnämnde Riksstånd med frångående af sitt i afseende å SO §:ns förra del fattade beslut, förena sig med Borgareoch Bonde-Stånden om antagande af förevarande sådan den i Utskottets förslag lyder. 8 Lag-Utskottets Utlåtande N:o 39. §§ 24 och 25. I dessa §<§, som handla om barnamord och försök dertill, hade Utskottet föreslagit den ändring i Kongl. Maj:ts Proposition, att det der bland karaktererna å brottet' förekommande uttrycket straxt efter födseln, skulle utbytas mot ordet snart derefter. Detta Utskottets förslag har ock blifvit godkändt af Presteoch BondeStånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet till Utskottet återremitterat dessa med anmärkning att hvarken ordet straxt eller ordet snart vöre fullt lyckligt valdt för att utmärka fortvaron af det abnorma själstillstånd, hvari qvinnan genom födsloarbetet blifvit försatt, hvarjemte inom Ridderskapet och Adeln tillika blifvit anmärkt, att det i dessa §§ jemväl förekommande uttrycket oäkta barn kunde blifva förvillande och gifva anledning till det antagande, att derunder icke skulle hänföras barn af fästeqvinna eller af en under äktenskapslöfte häfdad qvinna, enär sådana barn räknades för äkta. I anledning af de sålunda skedda återremisser har Utskottet ånyo tagit denna fråga i öfvervägande, och vill icke bestrida att de gjorda anmärkningarue kunna vara grundade.
Och har Directionen Öfver Carl Gustaf Stads GevärsFactori, uti infordradt underd. utlåtande, hufvudsakligen andragit, att, med afseende å obestämdheten i nu gällande Contracts i.-sta punct, rörande FactoriStyresmannens rätt att reglera vattenhöjden i dammen, billigheten tycktes fordra att Arrendatorn för den lidna förlusten erhöll någon godtgörelse; att bestämmandet åter för framtiden af en viss vattenhöjd i dammen, vid hvars understigande FactoriStyresmannens rättighet att reglera om Qvarnverkets stängande på längre eller kortare tid borde vidtaga, skulle å ömse sidor medföra stora svårigheter; men att, enligt Directionens tanke, lämpligast vore, att vid Upprättande af det nya Contract, som, efter nuvarande arrendets slut, kunde komma i fråga hela Qvarnverkets årliga tullinkomst, fördelad på tvenne termin ner, den ena innefattande de 8 första och den andra de 4 sednare månaderne af året toges i noggrann beräkning, och sedermera i Contractet stadgades, att Arrendatorn, då han med bevis stvrkte, att Factori 7 J ' Styresmannen förordnat om Qvarnens stängning till större eller mindre del, finge, vid arrendets erläggande, tillgodonjuta afdrag tor Markegångsvärdet af så stor qvantitet spannmål, utaf de i ArrerideContractet bestämde sädesslag, som deri stängda delen af Qvarnen, efter sådan beräkning, bordt inbringa under dea tid stängningen fortfarit; och ville Directionen, om den, vid tillfället af ett nytt arrendes afslutande, blef - Betänkande n. 87 Ve hord, sig yttra angående de föreskrifter , i afseende å FactoriStyresmannens rättighet att disponera om vattenhöjden sorn kunde finnas lämpelige och behöflige. Efter inhämtande af hvilka samteliga utlåtanden, K. M:t genom Nådig Remiss d. i3 sisth Nov. till Utskottet öfverlemnat detta mål.
Men om så vore, så hade Ut-.k. icke bort uti det föreg:de af betänk, lala 0111 ducaters in vexling till samma pris som deras utvexling. Då likväl sådant skett, och i betänk, således förekommer på ett ställe flaga om vexling af ducaler och på ett annat ställe om köp deraf, så kan jag icke tro annat, än att man borde på sista stället, hvarest inköp af ducater förbjudes, äfven förbjuda invexling af desamma. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Då möjligen miss tag om rätta meningen kan uppkomma, på sätt Hr Cederschjöld ganska riktigt anmärkt, så är det särdeles för dem, hvilka skola verkställa R. St:s beslut, af vigt, alt ordalagen blifva så bestämda som möjligt. Jag hemställer derföre, om icke R. o. Ad. skulle vilja, med anledn. af Hr Cederschjölds anmärkn., återremittera betänk., på det att efter ordet ”inköpa’’ uti slutmeningen af betänk, måtte tillsättas orden: eller invexla. BancoUtsk:s utlåt. N:o y5 återremitterades. Föredrogs ånyo Const.Utsk:s den 5 och g dennes på bordet lagda mein. N:o 34, ' anledn. af återremisserna på meni. Första sidan af memorialet upplästes. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade medgifva, att, på säll Utsk. nu hemställt, de tvänne förslagen till förändring i 4 §:tl Reg.F:n finge särskildt såsom af hvarandra oafhängiga behandlas. Ropades ja. Det återstående af memorialet upplästes. Frih. Cederström, Jacob: Detta mern. är af en särdeles märkvärdighet i afseende pä det försök Const.Utsk. har gjort alt advocera sig ifrån skyldigheten att helt enkelt tillämpa grundlagen efter ordalydelsen.
Det kan visserligen icke nekas, alt icke några olägenheter åtfölja de nu varande bestämmelserna rör:de sättet att utse Utsk:s-ordförander. Det kan sätta electorerna i någon förlägenhet vid vissa tillfällen; men så länge som ledamöter af R. o. Ad. på de främsta bänkarne, med allvar och nit befatta sig med de allmänna ärendena, så länge de äga en varm känsla för fäderneslandets angelägenheter, och icke underlåta att följa ärendenas gång, så länge kan det icke vara någon brist på ordförander bland de främsta ätterna på Riddarhuset, och icke eller några särdeles stora svårigheter för electorerne uppkomma vid ordförandes utseende. Skulle likväl liderna förändra sig, så alt ledamöterne af de främsta ällerne, med mera liknöjdhet åse, huru de allmänna ärendena behandlas, så är likväl R. o. Ad. ett så talrikt Stånd, alt ibland dess ledamöter af öfriga ätter icke kuuna saknas så väl passande ordförande, som ledamöter i Utskm; äfven om ordföranderna icke skulle utses ibland Grefvar och Friherrar. Utsk. har uti sitt betänk, väckt uppmärksamhet på åtskilliga svårigheter, som skulle uppkomma genom bifall till Hr Lagerheims motion, hvilka svårigheter skulle vida öfverväga olägenheterna af det nu gällande stadgandet i Ridd.Ordn. Detta inses lätteligen, då man betraktar de förhållanden, som skulle uppkomma i sammansatta Utskm, hos Fullmäktige i Banken och Riksg.cont. o. s. v., hvilka det torde vara alltför vidlyftigt att nu genomgå, helst de redan af andra talare här äro omnämnda, och tiden för öfrigt är så långt framskriden, att jag skulle förmoda, det R. o. Ad. helst skulle se att denna discussion slutades. Jag vill derföre icke längre 694 Den 28 December» uppehålla Ståndet, utan endast sluta medi den erinran, att ont motionen skulle bifallas, så skulle 2:n& olika grunder för Utsk:sordförandes utseende blifva antagna, dea ena, gällande så länge den ordinarie ordföranden tjenstgjorde, och den andra, på de ställen, der dea ordinarie ordföranden icke tjenstgjorde, eller då han vore genom förfall hindrad att i Utskms öfverläggningar deltaga.
Detta ändamål har fordrat stora uppoffringar: Magasins-Direetions Fond och tillgångar hafva blifvit medtagne, och Kongl. Majit, sorn i behofvets stund skyndade att med 100,000 Riksdaler utaf Karthelemyska medlen , förstärka MagasinsFonden , har dessutom efter hand utaf särskildta medel, äfvensom utaf Krigs Fon^ - Den 7 Mars, Fonden, lemnat Magasins-Direötionen understol, jä att denna fond, sorn i följe af i8t>8 års k'ig hade, genom de af densamma gjorda tillskott, en fordran af 1,163,53 i Riksdaler, hvilken vid i8<m) ars Riksdag, nian all slags ersättning, endast af. »krefs, har nu under de trenne sistförflutna tiren, dels i Spannemålsoch Mjöl-leverancer , dels till Spannemåls upphandlingar och i penningar erhållit ett understöd, i sammanlagdt värde, af omkring 1,300,000 Riksdaler,/hvaraf likväl en del bör anses såsom ersättning för de bi. träden Magasins-Inrättningen lemnat för Arméens behof, och hvarföre utredningen af hvad sorn Jean blifva Magasins-Inrättriingens fordran eller skuld, beror på en särskild liquid, sam kom. mer att framdeles upprättas. Pe sista 300,000 Riksdaler, som förliden höst blefvo för Magasins-Inrättningen af Krigs* Fonden anslagne, voro ärnade att, vid en inträffad lyckligare skörd, förekomma en annan af Landtmannens förluster, nemligen den, som förorsakas igenom Spannemålens alltför hastiga fall till ett oskäligt underpris.
Sockne-nämnd för hvarje Socken eller Pastorat på landet skall, på sätt här nedan stadgas, utses att, hvar inom sitt samhälle, handhafva skoleoch undervisnings-anslalterne, fattigförsörjningen och allmänna helsovården, samt vaka öfver iakttagande af ordning och sedlighet och efterlefnaden af de i delta afseende af socknestämma fattade beslut, i enlighet med hvad uti 19 § närmare bestämmes. Köping skall i allmänhet hafva gemensam Sockne-nämnd med det Landt-District, hvarmed den utgör gemensam socken, men för större köpingar må det ankomma på öfverenskommelse inom socken alt serskildt Nämnd tillsätta. Det ankommer på Sockne-nämnden att efter den olika beskaffenheten af de Nämnden tillhörande ärenden, dem på mindre, inom Nämnden valde, afdeiningar behandla. 16 §. 1 Mom. Sockne-nämnd skall bestå af Ordförande, vice Ordförande och fyra eller flere, högst nio, Ledamöter, hvarförutan Kyrkoherden, då Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, JV:o 2g. 27 lian ej är vald lill Ordförande eller vice Ordförande, eger rättighet att såsom Ledamot i Nämnden deltaga, då hans ernbetspligt och behofvet så påkallar; äfvensom Kyrkoherden skall vara Ordförande i Nämnden i de mål, som angå skoleoch undervisnings-anslalterna. Den valde Ordföranden och vice Ordföranden äro då såsom Ledamöter att anse. Ledamöternes antal må för öfrigt bero af bestämmelse vid socknestämma, sålunda att pastoratet eller socknen, i mon af dess vidd och folkmängd, indelas i vissa rotar eller district, och från hvarje af dem utses en Ledamot, hvilken tillika, såsom ålderman inom districlet, har närmaste uppsigten å alla förhållanden, som hafva sammanhang med Nämndens åligganden och besörjer dertill hörande verkslällighetsåtgärder. Är samhället så inskränkt, att det icke lämpligen kan indelas i fyra district, utses, till fyllnad i antalet Ledamöter utan åldermans befattning; äfvensom det ankommer på socknestämma, att, utan afseende å districts-indelningen, utse Ledamöter i Nämnden lill det medgifna antalet.
Och han skall göra Herranom dagliga ett bränneoffer, nämlige ett årsgammalt lamb utan vank; det samma skall han offra hvar morgon; Och skall hvar morgon lägga deruppå sjettedelen af ett epha till spisoffer, och tredjedelen af ett hin oljo, beblandadt med semlomjöl, till spisoffer Herranom. Det skall vara en evig rätt om det dagliga offret. Och alltså skola de offra lambet, samt med spisoffrena och oljone, hvar morgon till ett dagligit bränneoffer. Detta säger Herren Herren: När Försten gifver enom sinom son en skänk af sitt arf, det samma skall höra hans sönom till, och de skola besitta det för ett arf. Men om han något skänker enom af sina tjenare af sitt arf, det skola de besitta allt intill friåret, och sedan skall det falla intill Förstan igen; ty hans del skall allena komma hans söner till. Och skall Försten intet taga ifrå sino folke af deras arfvedel, eller drifva dem ifrå deras ägor; utan skall låta sinom barnom sina egna ägor; på det att hvar slägten må vid sig blifva åtskiljeliga, och hvar behålla det honom tillhörer. Och han hade mig in i ingången vid sidon åt porten nordantill, till helgedomens kamrar, hvilke Prestomen tillhörde; och si, der var ett rum uti ett hörn vesterut. Och han sade till mig: Detta är det rummet, der Presterna skuldoffer och syndoffer koka skola, och baka spisoffer, att de icke skola behöfva bära det ut i yttra gården; på det folket icke skall synda på det helga. Sedan hade han mig ut i den yttra gården, och befallde mig gå uti gårdsens fyra hörn; och si, der var ett rum uti hvart gårdsens hörn. Och i de fyra gårdsens hörn voro rum till att röka, fyratio alnar långa och tretio alnar breda, ju den ene så vid som den andre. Och der gick en liten mur om dem alla fyra; der voro eldstäder gjorde nedre utmed muren allt omkring. Och han sade till mig: Detta år kokorummet, der tjenarena i husens uti koka skola det som folket offrar.
Jag förenar mig med Hr Ro senblad och tillägger den hemställan, att betänk, må hvila, tilldess frågan oni realisationen blifvit hufvudsakligen afgjord. R. o. Ad. beslöt, alt detta utlåt, skulle hvila på bordet, lilldess BancoUtsk:s inkommande betänk. rör:de mynlbestämningen blifvit afgjordt. Den j Juli c. m. Uppl begäran af Frih. Ehrenborgh, Gasp. Wilh., samt Gr. Posse, Arvid, blef LagUtsk:s utlåt. J\:o8i i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse med öfverlemnande af Lagcommitteens förslag till allmän civillag, äfvensom öfver väckta motioner, hvilka härmed stå i sammanhang, då det nu ånyo föredrogs, ytterligare lagdt på bordet. Företogs till pröfning Lagsamt Oecon.Utsktns d. 3o sisth Juni e. m. på bordet lagda betänk. JV:o 3 i anledn. af väckt fråga om bestämmande af arfvode till nämndemän för verkställda kallelser i brottmål. Hr von Troil, Emil: Jag hemställer till delagfarne, om icke förslaget strider emot den vigtiga princip, att en domare icke bör döma i ett mål, utaf domslutet hvari lian kan hafva nytta eller skada. Här är nemi. föreslaget, att nämndeman må få ersättning för verkställd kallelse å parter och vittnen i vissa brottmål, deri den tilltalade fä lies, men annars icke. Jag tror, att ersättningen på annat sätt kunde bestämmas att utgå utan afseende på fällande eller friande. Jag anhåller på grund af dessa anmärkningar olli återremiss af betänk. Gr. Posse, Arvid: Jag har icke någon förkärlek för detta betänk, och tror, att det är fullkomligt öfverflödigt; men Hr v. Troils anmärkning är dock vederlagd af det tydliga förhållande, att den, som kallat i ett mål, är jäfvigatt deri döma. Skulle likväl R. o. Ad. vilja afslå betänk., har jag intet deremot^t Frih. Ehrenborgh, C asp. Willi.:
Då detta icke skett, ulan man endast fästat sig vid enskildla Regeringsåtgärder, till det mesta af mindre betydenhet, så nödgas jag förklara, att jag anser Const.Utsk. hafva missförstått både sitt uppdrag och grundlagens mening, ty om man åt en Regering vill bevara den kraft, som är ett oundgängligt villkor för dess förmåga att gagna, så måste man, om man på det hela godkänner riglningen af dess verksamhet, vara varsam med anmärkmr, och undvika alt påpeka en och annan derifrån afvikande Regerings-handling af relativt mindre betydenhet. Fullkomlighet lärer man svårligen finna hos någon regering; och då man ej anser sig böra efter 106 § till särskildt åtal anmäla någon särskild rådgifvares misstag eller underlåtenhet, bör man endast fästa sig vid sättet för rådgifvarekallels utöfvande i dess helhet. Fä grund af denna min uppfattning af grundlagens mening, hade jag derföre, såsom jag förut nämnt, icke arnat yttra mig vid betänkts föredragning, men under diskussionen har jag funnit mig uppkallad lemna en upplysning i anledn. af Gr. Anckarsvärds yttrande rörtde det första exportförbudet. Denna Regeringshandling har blifvit föremål för ett lifligt klander efteråt, ty först efteråt företedde sig en mängd förhållanden och omständigheter i afseende på spanmålslillgångarna i riket, som jag trotsar den mest klarsynte att hafva kunnat förutse eller ens ana. Jag har måhända genom de upplysningar jag såsom landsh. lemnat till Regeringen något bidragit lill det första exportförbudet, och det är således min skyldighet att göra reda för dem. Jag hade nemi. Konungens nådiga uppdrag att förvalta länsstyrelsen i Blekinge län från början af Maj till medlet af Juni månad eller under den tid åtgärden måste vidtagas för att mildra följderna af den inom lånet uppkomna nöd.
BiksdagsFullmägtige från Carlstads Län hafva i så måtto häruti instämt, som de ansett att Gäldenär, hvilken saknar annan tillgång än nödige gångkläder och husgeråds-persedler , bör vara underkastad skyldigheten, att ej mindre med arbete aftjena 53^ I.ngUt skos tets BetHnknndtti^. $l.n; skuld, äa träda i häkte ora Borgenärdet heldre vill, derest ej styrkas kan, att Galaenärs obestånd tillkommit utan bans. eget förvållande; och skulle Gäldenär åtnjuta i underhåll dagligen , så, vida Fordringsegaren ej vill lemna honom föda och kläder i sitt eget hus, Femtio procents forhöj* ning af det belopp, som i årets Markegångär utsatt för. ett Dränge.dagsverke, derest Gäl» denären hade hustru och barn;, msn om han vore ogift, elier gift utan barn, efter hvad Msrkegången utsätter, alltid med skyldighet för Fordiingsegsren, att hysa och herbergera Gäldenärens person, hustru och bara;, hvaremot % ora BysättnicgsDom söktes, soat likväl ej borde meddelas i. andra fall, äcj ,®är Gäldenåren saknar arbetsförmåga, For» dringsegaren skulle vara skyldig hyss Gäl» denärs Hustru och Barn, hvilka dä bordo åtnjuta halfva Mjrfcegånga» dagspenningen,. och om Gäldenären ej hade Barn eller voro ©gift, med hälften af Markegångs-dagsper.nin» gen underhålla Gäldenären , och andra half» ten, jemte 16 sk, Banco dagligen fér Dags» verket å Skulden afraknas. BiksdagsFnilmägtigen Johannes Ander?» aön från Skaraborgs Lån, har på anförde skäl föreslagit; 1:0
Att kunna uppfylla detta, fäster jag dock dervid det hopp och den uppriktiga önskan, att af Ridderskapet och Adela omfattas med den godhet och det förtroende, hvaraf jag vid sist förflutne Riksmöte så många gånger rönte de mäst utmärkte och för mig så smickrande bevis, och hvarigenom uppfyllandet af min pligt och fullgörandet af mina skyldigheter för mig blefvo så lätta att verkställa. Jag vågar försäkra Ridderskapet och Adeln, att milt högsta bemödande skall blifva, alt göra mig förtjent af denna vänskap, detta förtroende; och då jag, med redliga uppsåt, med ett varmt nit att endast befrämja hvad rätt och gagneligt vara kan, en gång varit nog lycklig att hafva erhållit Ridderskapets och Adelns bifall till mitt handlingssätt, så är den bana jag vill följa för mig redan utstakad, och jag vågar vid delta tillfälle yttra, att dervid skola äfven nu vara mina ledare, Redlighet, de renaste afsigter mot Konung och Fosterland, tillgifvenhet för Ridderskapet och Adeln, samt en allvarlig föresats alt, enligt samvete och pligt, värdigt söka uppfylla det hedrande och ansvarsfulla kall jag mig åtagit. — Med förklarande af dessa tänkesätt, lika orubblige, som den tillgifvenhet jag hyser och alltid skall hysa för Ridderskapet och Adeln, Den 12 November f. m. 7 börjar jag nu våra vigtiga öfverläggningar, och anhåller att uti Herrar Grefvars, Frilierrars samt Ridderskapets och Adelns fortfarande vänskap och förtroende alltid få vara bibehållen. Upplästes följande Kongl. Maj:ts till Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken aflåtne Nådiga skrifvelse, så lydande: CARL JOHAN med GudsNåde, Sveriges, Norriges, Göthes och Wendes Konung. Vår synnerliga Ynnest och nådiga benägenhet med Gud Allsmäktig, Troman, Herr Grefve, En af Rikets Herrar, LandtMarskalk, ÖfversteKammarJunkare, Riddare och Commendeur af Vår Orden, Ordens ÖfversteSkattmästare!