Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang med de i 4 §• föreslagna utvägar till beredande af en skälig och ändamålsenlig förhöjning i Skolmästare-lönernes nuvarande ringa belopp, så enär skyldigheten att vara Barna-lärare redan igenom Lag är klockare ålagd, få Utskotten vördsamt tillstyrka: i:o att Skol-lärareoch Klockare-befattningarne böra sammanslås, så snart möjligen sig göra låter, och senast vid näst inträffande Klockare-ledighet, efter det Communerne blifvit deröfver hörde, och så vida ej serskilda förhållanden eller omständigheter det förhindra; 2:0 att den person, hvilken kommer att bestrida dessa förenade befattningar, må i första rummet egna sin tid och sina omsorger åt Skol-lärare-kallet, samt således, under handläggningen deraf, låta genom serskild persons biträde uträtta förefallande till Klockare-befattningen hörande göromål; 3:0 att den sålunda tillkomne tjenstemannen må uppbära både Klockareoch Skol-lärare-lönerne oafkortade, så länge båda lönerne tilisammansräknade icke upphunnit ett belopp af 4o tunnor span mål; men 4:o att, när lönerne öfverstiga detta qvantum, det bör stå Communerne fritt att å Skol-lärare-lönen öfverskottet afdraga. Hvarjemte och som vid Skol-lärares tillsättande, bibehållande vid tjensten, eller afskedande derifrån, andra bestämmelser måste följas, än sådana, som för det närvarande äro, i afseende på Klockare, gällande, Utskotten anse sig böra tillstyrka Rikets Högloft. Ständer , att hos Kongl. Maj:t i underdånighet föreslå, att ett nytt reglemente, hvilket på ett ändamålet motsvarande sätt tjenar till ledning och efterrättelse vid ifrågavarande förhållanden, kunde i Nåder varda utfärdadt, hvarvid serskildt torde uttryckas den önskan, att sådane till Klockare-tjensten hörande åligganden, hvilka vore oförenliga med Skol-lärare-befattningen, blifva derifrån skiljde.
Skil-naden dem emellan är, att hr C. Ifvarsson under årens lopp blifvit öfvertygad, att detta önskningsmål kunnat vinnas på det sätt flertalet godkände, hvaremot den andre väl önskar en utjemning men vill undvika indelta arméns afskäffande. Ganska långt från båda, men skenbart nära den senare, står den grupp, som i 1883 års särskilda utskott representerades af kombinationen A. Rundbäck — G. Hroggström. Hvad dessa hvar för sig föra i skölden, är svårt att säga, men deras gemensamma syfte, sådant det framgår af deras reservationer, var en » begränsad » utveckling eller » fixering » af indelningsverket och — en lika begränsad » lindring » i jordbrukets bördor. Båda föreslogo de — tillsammans med hr A. Svensson — åtskilliga » lättnader » och minskningar i rustningsoch roteringsbesvären. Båda önskade, de att 15 % af kronoräntan skulle afskrifvas, der hr A. Svensson ville 25 % afskrifning å både ränta och tionde. Båda ville pålägga dem, som ej äro rustningseller roteringsskyldiga, en » stamskatt » utgörande blott 20 % af bevillningen, der hr A. Svensson ansåg dylik skatt böra sättas » något högre ». Detta är det enda program som i egentlig mening kan kallas det » Rundbäckska » och det står ungefar lika långt från landt-mannamajoritetens fordran på en verklig skattereform som från » generalernas » anspråk på ett » fullt betryggande försvar », hvarvid dock ej bör förbises att hr A. Rundbäck uttalat sig både för värnpligtens utsträckning lika långt som landtman-napartiet föreslagit och för en utveckling af försvaret i öfngt, som i verkligheten blir måhända dyrbarare, än den synes på papperet.Att de här nämda meningsskilqadema blifvit skärpta af vissa personliga förhållanden, har allt för väl visat sig såväl inom riksdagen som under valkampanjen. Men den upphetsning, som på många ställen gifvit sig till känna, skulle dock säkerligen ej nått en så hög grad af intensitet, om den ej blifvit vederbörligen underblåst af dem, som i landtman-napartiets krossande sett stridens högsta mål.
Jag anser det således vara nödvändigt, att införa det förtydligande, som Bevilln.Utsk. föreslagit utan att kunna, lika med Hr von Hartmansdorff finna någon motsägelse emellan detta tillägg och hvad §:n i öfrigt innehåller; ty när det är serskild lag uppå, att vederhör:de köpare af fast egendom, skola dessa deras köp vid vederbörlig domstol låta upbjuda och således med egendomen lagfara, så kunna de af Hr von Hartmansdorff citerade ordalag i §pi icke betraktas annorlunda än såsom ett förklarande, att stämpladt papper icke behöfver anskaffas till köpeafhandlingen innan denna vid domstol varder upvisad, helst man i allmänhet icke är pligtig att kartera någon Den 18 Juni f. m. 93 handling man och man emellan, förr än denna handling blir inför domstol företedd, så att uttrycken i mom. sådant detta nu är gällande ingalunda stå i strid med det tillägg, som Bevilln.Utsk. föreslagit; hvarföre jag vördsamt anhåller om bifall till detta Utsk:s förslag. Gr. Sparre: Jag ber att få erinra, att vi här tala såsom lagstiftare och i ett beskallningsärendc. Det är fråga om att bereda Staten en inkomst, genom charta sigillata vid försäljning af fastighet. Ar en sådan afgift billig eller är den obillig? Detta är min utgångspunkt. Jag har sagt, att afgiften är obillig och alt det är ett prejeri af Staten att ålägga den sista köparen flerfaldiga karte-afgifter. Vi veta redan, alt dessa afgifter äro ganska kännbara och motionären har sjelf erkänt det. lag uprepar detta ännu en gång — då han sagt, att han skulle instämt med mig, om jag föreslagit afgiftens minskning. Då denna afgift nu skall erläggas flera gånger af samma person, så blir den ännu mera kännbar för den, sorn skall erlägga densamma. Derom är nu fråga. Om ett. förtydligande är nödigt, hvilket jag visst icke vill bestrida, så anser jag det likväl böra göras i motsatt syftning emot hvad motionären föreslagit i det fall, att upbud eller inteckning icke skett och jag anhåller derföre ännu engång om ålerremiss af betänk.
Ståndet lät hero vid utlåtandet, N:o 36, oell fann memorialet leke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne; 7:o utlåtande, N:o 72, i anledning af erhållen återremiss ä betänkandet, N:o 38, angående utgifterna under Uiks-Slalens Femte Hufvud-litel; oell fattades härvid följande beslut, rörande Utskottets framställning uti inledningen till betänkandet, N:o 38: Enär Ståndet förut bifallit ifrågavarande framställning, skulle utlåtandet i denna del läggas till handlingarne. 4:de punkten Litt. a.: La des lill handlingarne. Litt. dj och e), jemte Utskottets yttrande 1 anledning al Herr Du Dietz, FG., motion, om inqvarterings-ersättningen lill Flottans befäl och. under-befäl: Lades likaledes lill handlingarne;. Lades till handlingarne;: 7:de punkten : Slåndel instämde i de öfrige lii k s-Stånd ens beslut, i »inledning al betänkandet, N:o 38; 374 ProL-Uldragj den 2 December i844- 8:de och 9;de punkterna: Ståndet lät bero vid betänkandet, N:o 38; 12;Le punkten: Lades till handlingarne; 2.dra punkten, i afseende på anslagen för tillfälliga behof: Såsom förut bifallen biel denna punkt lagd lill handlingarne; 4:de, 6:te och 5:te punkterna, den sistnämnde i hvad den rörer iirågasatt anslag för inrättande af en ångpaune-verkstad i Carlskrona: Ståndet lät bero vid betänkandet, N:o 38; 8:0 utlåtande, N-.o 74, i anledning af erhållna återremisser å betänkandet, N:o 40, angående regleringen af utgifterne under Riks-Slatens 7:de Hufvud-Titel; 2:dra punkten, i hvad den rörer lönen för en Notarie i Kongl. StalsContorct: Ståndet lät bero vid betänkandet, N:o 40.
Maj:ts Nådiga Propositioner eller Skrifvelser till Rikets Ständer öfverlemnade JB elan handen. I Iii nehåll: Underdånigt Betänkande angående Stambanornas lämpligaste sträckning. iöfverleinnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Proposition ai‘ den 17 November 1859, N:o 52.) Bihang till Jernvägs-undersökniugs-kommittéens underdåniga Utlåtande. Underdånigt Betänkande angående lämpligaste sättet för Bevärings-skyldighetem fullgörande, samt om ordnande af dithörande frågor. (öfverlemnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Proposition af den 20 Underdåniga Betänkanden och Förslag till: l:o. Förordning om Kommunalstyrelse på landet. 2:o. Förordning om Kommunalstyrelse i stad. 3:o. Förordning om Kyrkostämma samt Kyrkooch Skol-räd. 4:o. Förordning om Landsting. (Öfverlemnade till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af den 30 December 1859, N:o 73.) Underdånigt Betänkande, med Förslag till ny Författning angående utgörande af Allmänna Bevillning en. (Öfverlemnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af den 10 Januari 1860, N:o 82.) Underdånigt Betänkande och Förslag angående Skjutsning sbesvärets ordnande. (Öfverlemnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af -den 13 Januari 1860, N:o 83.) Finans-Kommittéens underdåniga Utlåtande angående räntans frigifvande. (Öfverlemnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Proposition af den 13 Mars 1860, N:o 105.) Finans-Kommittéens Betänkande och Förslag angående förändrad organisation af Kypotlieks-inrättningarne i riket.
Orden lyda nemligen som följer : Stats-Rådets saintelige Ledamöter} der de icke laga förfall äga^ skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning som efter dem förut meddelade Före dragnings-Listor, i Stats-Rudet förekomma och Rikets allmänna Styrelse röra. För alla öfriga mål är icke stadgadt, att Föredragnings-Listor måste finnas ; och många mål kunna likväl vara ganska vigtiga, utan att likväl tillhöra den cathegori, som i §:n finnes upptagen. Den 3 December J. m, in Herr Munck af Rosenskjöld: I anledning af Herr Ribens yttrande får jag medgifva , att visserligen icke alla mål kunna af Allmänna Beredningen handläggas utan tidsutdrägt; men så vidt jag känner, har praxis varit, att alla mål af tvistig beskaffenhet der skolat handläggas. Det har derföre väckt så mycket mer uppmärksamhet , att vissa Föredragande plägat låta dylika mål gå förbi detta Verk, .hvarå man till och med fästat så stor vigt » att det gifvit anledning till anmärkning. Herr von Hartmansdorff: I afseende på Föredragnings-Listorne har jag mig icke bekant, huruvida praxis de sednare åren blifvit förändrad. Men jag påminner mig ifrån den tid, då jag hade att göra med deras utskrifning , att alla mål, som skulle föredragas, deruti upptogos , hvilket äfven synes vara mest öfverensstämmaede med föreskriften om Föredragnings-Listorna i 8 §• Regerings-Formen. Sluteligen , då man erkänt, att Grundlagens stadgans de om Allmänna Beredningen är overkstälIbart, om alla Regerings-ärender skola der föredragas} så bör man väl icke föreslå en ny myndig* het, som troligen ännu mindre skulle kunna uppfylla hvad man af henne begär. Herr Munck af Rosenskjöld :
Däst (lusernoell 8tulll)^ggnuder m. m.; ilrägustulld tillökning i 8tut8-unslug6t ä ^:de Ilukvurl-litelii tor militärs Dnkors oell Zurns pensionering; ökude pensions-rum u ullmunnu Indrugnings-8tuten kör Oenerulsocli ^miruls-personer, livilken tillökning 8tuts-l3udet dock unsug liöru inskränka till ^tterligure 2:ne rum tor Oeneiulsoell i rum kör z^miruls personer; - 33 personer,' <se s>e,;är^a anslagen till Garnisonens I lnisvu-lstarlen sö, 8lä, knln^ meri en eommen,lerin!» »lur iinlelclla Armeen; lill o, k-misation :>> en 8^1- peur-eorps neli till anskaksniux! as male, iel sö, -lensam-na; liägan om u>vi,I^>- nin^ as >let nu laekintliAa lele^raplr-väsenlet i ltiket; ansla^els ä 3:<lje Ilusvuil-lileln till reseoel, traela>i,ei,t8-er8ältuin»ar uppsoran,>e säsoni lursla^sansls^p ersätt» i nxsn as Irostnailen loa »n,IivK^»s,k »s Levärss-loloriet viel Larl Oustals 8larl; ris l>e^är<la anslagen till anskafsniu!; at Iieklarlnail neli utrerluinA i sorrärl sor 3:<Ije VeväriiiAs-elaszen; lill aiiskassoin!; oell eompletterin» as 8juk-al tirail lör 5o,ooo man oel, l>il 's,088-ulre>Inino! lör ^rrneen; 8amt 8l,illi^en rörande cle as 8tal8-(ionloret väekla krä^or om Oenersl-^ält-l^mäslgrelöne»!: ösverll v>ta»'l« krän 6, neralitetslill /t,lille,i8t:, ten, oell o,n uppsörainle pä 3:<lje lkusvud-liteln al elt sör8la^ an8la^, till lastäekanrls ak lLostnaclen sm> I^is-6arcle8-HeAementeinas 31at-inrättuinZar. 1?rän lavari 8tat8-kiärlet 8Zlunela i i,nr!ercläni»lret ansörtoel, tillsl^rkk, var likväl 8tal8-krä3et Oresve //r/^r/ 8kiljakli^, oclr lörklararle si^, >,n,ler älreroparicls gs 8itt, röraucie nu lore.8täemIe 8tai8-> eslerin^, as^isua, oell ut! osvan omkormälila Urotoeoll ösver llanclelsoel, lnnanee-^, emie, intagna unrlercläui^a ^ltranrle, till alla rlelar i,iliada 8lat8-8ecreterarellL nn i unäerdäni^lret sramställda ^ltranclen oelr lillst^rkanden. Xoii!»I.
I^ärvurunde: kluns Kxeellence kustitice-^uts-lVlinistern llerr Kriberre kluns Kxcellenee 8tut8-^linist6rn för Utrikes Xrendenu Herr Kriberre lluns Kxeellenee 8tuts-llädet Herr Kriberre 36 LonZ/. KirdrA-r ^0 2<?. 8tats-lläden: /<u/r/'a.vrv, Brill er re KcrÄ 2>o/r d/ttnZ/re^ Brilierre /^r^r/'o?r^ Ilan8 Bxeellenee Herr du8titiss-8tgt8-l>lini8tern anmälte i underdä niglaet: - Kongl. Najlt Belragade lnirester i Käder sörlllara: att 80>n! en n^ Kilman Liilninal-Bag vore ris 6ög8ta lielios ^älmllad oelr gs nationen länge lorlndad, 8gml: gntagandet deras utgjorde ett af de vigtiga8te soremälen kor Kongl. Naj:t8 om8orger, oclr Kongl. IVlaj:t, lill lidjd deras, ömkade gttunder den 8nart tilKtundande Ilill8(tagen 66 llil<6t8 8tänder »släta Kådig Brojao8ition i detta rnagt^äliggande ämne; allt8a oelr dä, ester 6varl du8titike8tat8-Nini8tern sör Kongl.
Skrifv. N:o 252* 33 jerns-production nu mera är inskränkt till allenast en hytta, och, efter medium af de iö sistförflutna åren, endast utgjort 45 Skepp., i3 Lisp.; så, ehuruväl häraf ville synas, att Staten af den Tionde, som erhålles utaf detta obetydliga Tackjerns-qvantum, undfår så ringa ersättiring för de till Bergsbrukets befrämjände uppoffrade bemmansräntorna till belopp af 1787 R:dr 11 sk. 2 rst. årligen, att Privilegierna för en med sådan förlust för Staten idkad, handtering borde äfven för Skinnskattebergs Socken indragas; likväl och som härvid förekommer; dels alt åtskilliga hyttor inom denna Socken, till bedrifvande af Riddarhytte Kopparverk, med behörigt tillstånd, blifvit nedlagde, och dels att, enligt det af Bergmästaren i orten hållna Protocoll vid sammanträde med hemmansegarne, så olika meningar och interessen funnits rådande, att somlige tillkännagifvit sin önskan; det den hittills sjelftagna friheten, att sällan blåsa, måtte förvandlas till en verklig rättighet emot Skatte-jerns erläggande, och andra åter, att Tackjernsblåsningen icke mätte få nedläggas; hafva R. St. ansett undersökning i orten; till vinnande af Ordentlig utrednirtg i dessa afseenden, vara nödig, och att föremålet för eil sådan undersökning bör blifva utrönandet, hvilka af Skinnskattebergs hemmansegare önska att till Tackjernsblåsning blifva på hyttorna-indelta, och hvilka af dem vilja från blåsnings-skyldiglietert vara befriade, samt till hvad belopp* Tackjerns-tillverkningen årligen kan komöta alt Bihang ti R. Förslag till und. Skrif v. Nio 252,253. uppgå, på det jemföras må, hvad Staten kan af Tackjernsblåsningen i Tionde påräkna, emot hvad som nu i Bergslags-frihet af Socknarne tillgodonjutes; öfverlemnande i underdånighet R. St. till E. K.
M e n som ingen bad d e m uttala sin åsikt, funno de det m e d sin fördel förenligt att förblifva tigande o c h i stället begifva sig ut på en sista turné för att s o m afsked göra så m y c k e t ohägn de förmådde. Och allt detta under det regnet strömmade ned med en ihärdighet, värd en bättre sak, o c h luften i rummen, hvilka knappast kunde eldas, kändes rå o c h fuktig. Att o m b y t e förnöjer är en af de största sanningar jorden äger, o c h nu tyckte också herrskapet Lundström, att det skulle blifva lika trefligt att flytta in till staden, s o m de i våras tyckte det vara att från stadens kvalm o c h dam flytta ut till doftande barrskog o c h friska sjöbrisar. Man hade fröjdat sig åt en sommar, ljufligare än någon i mannaminne, o c h det var ej annat än all förgänglighets lag s o m nu gjort slut på deras glädje. Här o c h där synas gula fläckar i de blekgröna björkarna, o c h vildvinet börjar antaga sin varma röda färg. Som en mur står dimman öfver det mörka, kalla, lugna vattnet, och lingonen glänsa som små lysande punkter bland barr o c h ris. Man har plötsligt upptäckt tusen ofullkomligheter hos det prisade sommarnöjet, dörrarne sluta ej till ordentligt, fukten tränger in g e n o m springor, hvilkas tillvaro ingen förut anat, o c h höstvindarne jaga tjutande röken ned genom skorstenen, så att den stackars kokerskan får de allra förskräckligaste hostattacker. Och fru Lundström, s o m förr tyckte det var så präktigt att släppa ut ungdomarne på bete, som h o n kallade det, har känt sin ifver svalna på ett betänkligt sätt, sedan hennes ostyriga älsklingar aldrig kunde vara utom porten, utan att de vid hemkomsten hade sina pantalonger o c h skodon i det miserablaste skick — det ' är nu en gång så, att en pojke skulle anse det för en förbrytelse af värsta slag, o m han ej ginge o c h vätte ned sig i alla de vattenpölar, han är i stånd att upptäcka.
CommerceCollegii åberopade Kungörelse, hvilken blott angår ordningen för vinnande af burskap å nämnde borgerliga rörelser, icke kunna föranleda till någon förändring i hittills gällande grunder för SaluAccisens utgörande, finner sig deremot böra lemna behörigt afseende å det uppgifna förhållandet om Landtmannens rättighet att utan hinder och afgifler kunna till Städerna införa kött, bröd och dricka,_errär derigenom den ena medborgaren skulle högre och olika beskattas emot den andre för idkandet af en och samma näring. På denna grund tror Utskottet sig böra tillstyrka att, om och hvarest rättigheten att utan afgift till Städerna införa och till salu hålla kött, dricka samt bröd är eller blir Landtmannen medgifven, så bör den Staden från denua afgift befrias, och har derföre Utskottet ansett sig icke kunna uppföra denna titel till högre än y5oo R:dr. N:o 55, Utlåtande, i anledning af K. M:ts Nådiga Remiss, rörande nedsättning af Grosshandlanden TVeners arrende för Svartsjö Kungs? Ladugård. (I-A.) (jrosshandlanden Herman tVener har, redan före sisth Riksdag, hos K. M:t i underd. anhållit, att sedan han, 228 Stats-Utskottets under loppet utaf de första 5 åren, af dess ingångne 3o-åriga arrende å Svartsjö Kungsladugård, till Egendomens förbättrande användt sin hela enskildta förmögenhet, men, i anseende till den dryga arrendeafgiften af 600 T:r Spanmål årligen, sage sig urståndsatt, att arrende-skyldigheterne längre fullgöra, K. M:t, vid sådant förhållande, samt med afseende å den beklagansvärda belägenhet, hvari Sökanden, med hustru och 5 oförsörjda barn sig befunne, i Nåder mätte, för år 1822 och påföljande arrendeåren, förunna Sökanden nedsättning i arrendet till 45o T:r om året. Öfver denna ansökning blefvo hörde ej mindre K.
Utskottet det sednare stadgandet om enahanda förbindelser, i händelse någon af Nämnden eljest obehörigen uppehåller målets pröfning och derigenom kostnad och förlust annan tillskyndar, vara obehöfligt och destoheldre böra uteslutas, som det stundom kunde föranleda till framställande af hvarjehanda obehöriga ersättningsanspråk, i händelse någon af Nämnden påyrkat besigtning eller annan förberedande åtgärd. Detta tillägg igenfmnes ej eller i den motsvarande 10. §. 28 Capitlet Rättegångs-Balken af förslaget till ny Civil-lag. 11 §. Som Utskottet ej godkänt det i 3 §. föreskrifna sätt för bildande af serskild Nämnd, följer, att §. 11., som livilar på de i §. 3. bestämda grunder, ej eller kan af Utskottet gillas. Förändringen af förstnämnde §. påkallar äfven förändring af nu omförmälda. 18 §• Med afseende å Härads-Rätlernes organisation, deras arbetsordning och tiderne för deras sammanträden, synes ej lämpligt att ovilkorligen stadga, att Nämndens beslut skall, efter anslag, till parterne utgifvas. Lämpligaste sättet lära domhafvanderne sjelfve bäst kunna inse; och Utskottet tror derföre, att andra band i denna del ej böra å domare läggas än de, som innefattas i föreskriften, att beslutet bör meddelas parterne i laga srdning. Lag-Utskottets BetänkandeiV':o bff. 23 • y y‘ I öfverensstämmelse med de åsigter Utskottet här ofvan tillkfinnagifvit, ansei Utskottet denna böra erhålla följande lydelse; ”Hvad bäranden beslutat skall till efterrättelse lända.
De husmödrar, som önska att på ett enkelt sätt kunna föra sina räkenskaper, vill jag nu gifva en liten handledning. 1891 nadsverk, trötta på promenader i vagn på Gorson eller till fots på Monte Pineio och som ombyte från det glada lifvet på de stora kafé- erna, styrde vi emellanåt kosan till landsbygden, intogo vår middag på någon anspråkslös tratloria, sågo oss om i trakten samt återvände på aftonen till vårt komfortabla hotell, trötta, men vanligtvis nöjda med en angenämt tillbragt dag. — Ur minnets lustgård har jag plockat en enkel blomma från en af dessa små utflykter — måhända vill någon af Iduns läsarinnor skänka den en kort stund. Ett stycke utanför Rom, i en fordom osund nästan öfvergifven trakt, ligger kyrkan S:t Paolo alle tre fontane. En solig höstdag, då morgondimman ännu låg tung öfver Albanerbergen, företogo vi en färd ut till denna — eller rättare dessa kyrkor, ty en komplex af trenne sammanbyggda kyrkor, grundade på den plats, där Apostelen Paulus ljöt martyrdöden, bär namnet S:t Paolo alle tre fontane. Under vägen, som genom Porta S:t Paolo förde oss förbi protestantiska kyrkogården, Gestins-pyramiden m. fl. intressanta ställen, sysselsattes dock våra tankar hufvudsakligen med att i Jag anser det bäst att för detta ändamål hafva minnet framkalla, hvad vi hört och läst om den tre böcker, en större och två mindre (trefliga så- uppoffrande verksamhet som utfördes af de franska dana kunna fås i hvarje bokhandel). Vi börja trappistmunkar, hvilka sedan 1868 efter att hafva alltså med den största och anbringa på permen erhållit upplåtelse på detta för sina svåra febrar en liten lapp, hvarpå skrifves: » Hushållsbok » år 18 .. - Om ej boken förut är upplinierad, anbrinökända område, med otroligt arbete, möda och gar man på hvarje sida i bortersta kanten tvänne_ själfförsakelse sökt förbättra detsamma.
|För utdikning eller aftappning af sanka trakter och sjöar, efter afdrag af det, enligt Utskottets Memorial JM 327, odisponerade beloppet, 5,586 16 — I t ® anläggning och förbättring af vägar, efter dito dito 12,649 1 u mindre hamnbyggnader m. m 3,666 32 — 1 u upprensningsarbetet i Söderhamns skärgård . 1,000 1 1 8 Götheborgs hamnbyggnad, 98,000 Rdr, deraf dock endast, hvad som under ] åren 1851, 1852 och 1853 skall utbetalas, här upptages 42,000 — [ 1 ” uppförandet af Christinehamns nya kyrka 10,000 1 ” ordnandet af kapiten Cronstrand» samlingar angående fornegyptiska byggnadskonsten 2,000 I » inköp af Svenska Fornskrift-sällskapets samlingar för ytterligare 3:ne år 1,900 JFör Hans Kongl. Höghet Kronprinsens hofhållning, 1851 års anslag, 75,000 1 ” tryckningen af Lagberedningens arbeten, det under år 1851 dertill utbetalda belopp, 149 34 8 1 H uppförande af nya cellfängelser ; 100,000 1 >} civil-ingeniörers bildande vid Mariebergs läroverk, 1850 års anslag, 2,000 1 ® väganläggningar och vägförbättringar 42,111 3 1 Till bestridande af kostnaderna för kolonien S:t Barthelemys förvaltning, det under år 1851 från Riksgälds-Kontoret utbetalda belopp 11,619 10 3 IFöi utskrifning af registratur inom Kongl. Kansliets afdelningar 6,000 — 1 ® reparationer och bokhyllor i några rum af Riks-arkivets hus 2,066 3£ j I » National-museibyggnadens uppförande, återstoden af den hittills å RiksgäldsKontoret anvisade anslagssumman, 500,000