Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I allt öfrigt förhålies på sätt rörande srnär; re Odlings-Lan finnes stadgadt. Odlings-Län. Jléviljade och 0 Ansökte men anim’ ut^S tigne. I i cfc c* iit^ångne. StycStycken Summa. ken Summa 4 Lån. Lån. Upsala Utchiag a f Protocollet. hållet hos Riksens Högloft. Ständers Banko - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 13 April 1818. » Herr Stats-Secreteraren , Friherre Wirsén anförde : Da Höglofl. Rnnko-Utskottet till grund för sitt betänkande till Riks-Ständen angående Odlings. Lånen, behagat hufvudsakligen antaga det Utlåtande i målet, jag haft aran i Utskottet anföra; men deremot i sjelfva förslaget till författning väsentligen skiljt sig från det som samma vördsamma utlåtande åtföljde , hvarmedelst en mindre öfverensstämmelse mellan det ena och andra uppkommer; nödgas jag förbehålla att mitt serskilda förslag må till Riks-Ständen åtfölja, så lydande ; Förslag till ändringar och tillägg i Kongl. Författningen af den 27 September 1815 om Bär1- ko-Lån till understöd för nyttiga uppodlingar i Landsorterne. Om ordning att suka och erhålla Odlings-Lan. 1:0 Hvar och en som, för ett tillämnadt Odiinrrsföretag , vill söka undertöd af den fond Riksens Ständer till detta ändamål å Ranken anvist, auria a 1 e sig derom hos Uänets Uandt-hushållnings sällskap (hos Konungens Befallningshafvande i de Län sådane Sällskap ännu icke inrättade blif - 376 Banio-Utskoltets Betänlanden vit") och afgifve tillika fullständig beskrifning derå.
Fjerdingsman: deras löner; se Hufvud-Titel, Andra, pag. 33, , se Utmätning. Flottan: öfningar för dess bemanning; se Anslag 5a. „ i Carlskrona: om verkställandet af arbeten för densamma, Fock, W., Landshöfding; se Pension, Landshöfdingarncs. Foder: förbud emot dess förande ifrån Bole , , , , Folii-afgift; se Banken 29. Folkskolor: om sådanas inrättande Svar på aterremiss Fonder: de under Commcrce-Collcgium ställde; se Berättelse, Stats-Utskottets. Fora Privilegiata; se Domstolar; Banken 27. Fordringar å 100 R;dr och derunder: om deras bevakande i concurs ,,,>>»>>> „ se Afskrifning; Liqvid. „ domfäste; se Praescriptionstid. Forsling; se Kronoskjuts. Formulaire; se Debetsedlar; Biksgälds-Contoret 3a; Riks-Bokslutet. Forss, Slyrmansboställe: ett dertill anslaget hem mans indragning Forum; se Domstol. Förnagns-inrättningar; se Gästgifveri; Skjutsyäsendet. Fouragering af värfvad* Cavallcrieoch Artillerichästar; se Riksgälds-Contoret 38, Fria Konsternas Academie; se Hufvud-Titel, 5:te. Fribref;; se Skeppsegare* Fri-Cadetter: ersättning för till deras underhall förskjutne medel; sc Anmälan 64« FriheterStädernas; se Anslag 70. Frihetsår: angående sådana för Jernverk inom Korrock Westerbotten *>>>>» >>>>>>>>>*>> Fromma Stiftelser; se Hufrnd-Titel> Sjette.
För vårt land, som är fattigt på kapitaler, vore det en stor vinst alt, i st. f. alt i 9 månader ligga borta med våra penningar, vi kunde på kort tid, i de stora depöt-orterna, London och Hamburg, erhålla hvad, som af dessa varor för oss kunde vara behöflig!. Men det är, för att förena en sådan sakernas ordning, förenlig med vår vigtiga fraktfart, nödigt, att denna senare icke belastas med bördor, hvarifrån medtäflande nationer äro befriade, ty då skulle ingen täflan kunna äga rum. I sammanhang med den fråga, hvilken nu utgör föremål för vår Den 20 Februari. 113 kontroller, hvai igenom motsatsen af en påräknad högre tullinkomst kan npstå. Afven synes mig den omständigheten ej böra förbises, att om tull-lindringen borttages och då ingen nedsättning å Nordamerikanska produkter är föreslagen, skall denna åtgärd motsvara en tullförhöjning af 15 proc. ii desamma och möjligen ha den påföljd, att en högre införseltull i de Förenta Staterne blir pålagd det Svenska jernet, hvilket skulle försvåra och inskränka den betydliga jernexporten (ill detta land, hvilken är 1849 utgjorde öfver 130,000 skeppund. Hr von Hartmansdorff, Äng.; Jag befarar att den åtgärd, som föreslås, kan blifva menlig för Svenska skeppsrcderierna. Tulllindringarne för de varor, som komma från transatlantiska platser, hafva utan tvifvel bidragit lill alt öka lästetalet af Sveriges handelsflotta, äfvensom dertill, att större fartyg hos oss blifvit byggda, hvarigenom Sverige kunnat förtjena pä frakter på hvilka haf som helst. Vi hafva, under den lid nu gällande författningar varit i kraft, sett vår handelsflotta bringas upp; hvarföre skulle man då ändra författningarne på ett sätt, hvarigenom skeppsrederierna biefve lidande. Min andra betänklighet mot ifrågavar. förändring är den, som Hr Selfverberg framställt, ali nemi., då, af socker och kaffé hittills hafva från produktions-orlerna inkommit hela laster förnämligast till de betydligaste handelsplatserna i Sverige, nemi.
cleposition i. Snii ~1s.v~I.l.s Ensk.ilda .13aiilc .., ... » 1., 800: 98, iippocli ~~t~: sl; rifi~iiigs~: äl.i~~i~~.g i s a ~ n ~ n 11a1ik a 628: S~imnin kronor 32,428:)) 60 60 60 60 Ellen Bergmans Slagtstipendiefond. Oreclit. Behil.l.iiiiig frålii. iii .. 1.892 kr. 47,000: - G&amp;fva, af fröken Bergman iiiider aret .. .: . n 3,000: - Under iotiet in.fliitila rantor B 2,330: - Bebet. Uiicler iset ~itbetalcla r$i; ritor . kr. 50,000: - Sni~iinn kronor 52,330: - Denna 11ehBU-iiing är placerad uti:, b.erg.inan-H~m.~nel&amp; C: o 4 l / 2 rb obli8atioiier kr. i I&lt;o-ppa.rherg-Hofors S$gv.-Aktieb. förbinclelse . » 2,000: - En af Forsbacka J-mi.v.-Abtieb.utgif~re~z förbi~idelse x 25,000: - Bergslageriias Säsiw.-Aktieb. 5, % obligationer n 20,700: - Iiiiiest&amp;eilde h depoeltioii. i Siindsx7aU.s Ensk.
Från hemmet på landsbygden har hon vanligen först kommit i tjänst på torpställe eller bondgård, som hon lämnat för att tjäna någon mindre landtbrukare, hvarifrån färden styres, kanske via någon småstadstjänst, till Stockholm eller annan stor stad, beroende på, från hvilken del af landet hon härstammar. I den större staden börjar hon oftast hos en mindre, enklare familj och, när hon är uppklädd och fått stadsskick, avancerar hon till högre aflönade, men ock mer fordrande platser. Nu reser hon till Amerika. Här börjas åter en färd uppåt, ty för att lära språket får mången först en tid tjäna eller hjälpa i släkthus, så komma i svensktalande familj, som kan hjälpa henne i språkstudierna, och slutligen då dessa gjort henne något så när hemmastadd i språk och förhållanden, hamnar den svenska tjänstfliekan i amerikansk familj och har nu nått det drömda idealet, hög lön, som dock till största delen, liksom lönerna alla graderna igenom, går åt till kläder. Husbönder, som veta med sig, att de både välvilligt, väl och samvetsgrant behandlat sina tjänare, tycka det, och detta med rätta, föga uppmuntrande att se sitt mer än humana bemötande så ringa aktadt, att de, allt till trots, ständigt och jämnt nödgas finna sig i att öfvergifvas af tjänare, hos hvilka de snarare tänkt sig kunna räkna på uthållig tillgifvenhet, just till följd a£ att de mot dem mera varit som föräldrar än som fordrande husbönder. Liksom » the allmighty dollar » dragit tjä- narinnan till Amerika, så har under tidigare skeden af hennes tjänstebana förnämligare hus än det, i hvilket hon för tillfället innehaft tjänst, ständigt stått som en lockelse. På de förnäma herregodsen äfvensom i de till följd af rang, förmögenhetsvillkor eller umgängeskrets glänsande storstadshushållen har aldrig och kommer sannolikt heller aldrig att yppa sig brist på tjänare, och ej heller är i dem det rastlösa flyttandet så permanent återkommande. Det är de med mindre medel sig rörande, medelklassen, » de stilla i landena », som måste låta sig nöja med, att deras hem blott bli såsom lämpliga stationer för kortare eller längre uppehåll i jungfrurnas ambulerande verk samhet. Förmodligen är dock denna äflan att » flytta upp sig » ett för alla tider gemensamt drag.
De ynglingar åter, som icke vilja förskaffa sig en s. k. lärd bilduiug, nöja sig antingen med att genomgå folkskolan, eller, om de verkligen söka inträde vid läroverket, qvarstadna de vanligen icke längre än till den tid, då de skola beredas till sin första nattvardsgång, i följd hvaraf antalet lärjungar på real-linien, som företrädesvis begagnas af dessa lärjungar, både i allmänhet är obetydligt och särskildt i sjette och sjunde klasserna högst ringa. För att med siffror visa rigtigheten af detta påstående, beder jag få här uppställa en jemförelse för de sista sex åren mellan antalet af latiu-liniens och real-linieus lärjungar såväl från tredje klassen, der de båda linierna delat sig, som de båda linieruas olika lärjungeantal i sjette och sjunde klasserna, hvilka klasser konstituera läroverket såsom ett högre. Latin-liniens lärjungar Real-liniens lärjungar från tredje klassen. från tredje klassen. Motioner i Bonde-Ståndet 186ö. Latin-liniens lärjungar Real-liniens lärjungar i sjette och sjunde klasserna. i sjette och sjunde klasserna Höstterminen 1859 . o Vårterminen 1860 . 3 Höstterminen 1860 . Höstterminen 1865 . Häraf synes, hvilket öfvervägande antal latin-liuiens lärjungar utgöra i jemförelse med den reala Irnieus. Och om det är tvifvelaktigt, huruvida de endast på real-linien fullständiga läroverken motsvara någon orts behof, så synes alldeles obestridligt, att ett sådant läroverk åtminstone icke tillfredsställer den här ifrågavarande ortens. Långt heldre skulle Hudiksvall kunna nöja sig med ett blott på latin-linien fullständigt.
Berörda nådiga Kungörelse innehåller: att till veneriska smittans hämmande och botande skall årligen af hvarje mantalsskrifven person utgöras en kurhusafgift för Stockholms stad med högst 50 öre och minst 3 öre samt inom öfriga delar af riket med högst 25 öre och minst 3 öre, lika för alla betalande inom hvarje kurhusdistrikt efter dess behof; att afgiften skall, på sätt här nedan förmäles, af vederbörande inom distriktet bestämmas, antingen till ettdera af dessa belopp eller deremellan, men icke, utom vid särdeles tvingande omständigheter, fastställas till det högsta; att afgiften skall utgå och redovisas inom hvarje kurhusdistrikt särskildt, så att den blifver alldeles skild från hospitalens och lasarettens fonder och räkenskaper; att de genom berörda afgift inflytande medlen skola i första rummet ovilkorligen begagnas för de, efter behof och öfverenskommelse, på ett eller flera ställen inom länet inrättade kurhusanstalter, hvarefter det, som af nämnda medel icke är för veneriska smittans hämmande erforderligt, må användas för allmänna helsovården i länet, särdeles såsom bidrag till bestridande af lasarettens utgifter för svårare skador och sådana sjukdomstillfällen, som fordra kirurgisk behandling, samt att ofördröjligen efter riksdagsbeslutets kungörande bör, å lan - Expedition s-VIs kottets Förslag till anderd. Skrifvelse, N.-o 33.
Om man, i stället för de vanliga dyra matborden med utdragning, hvilka kommit i stället för de runda borden med sina besvärliga ben, beställer ett enkelt fyrkantigt bord med stadiga ben, samt ej belastar det med mycket saker, då har man ett bord, som familjen bekvämt kan samlas vid för sina arbeten och lätt afröja för sina måltider, ifall man har hvardagsrum och matrum i ett. Men äfven ifall man har en särskild sal, borde man aldrig ha ett större matbord än ett fyrkantigt, med plats för högst tre vid hvar sida. Ty för ett värkligen innehållsrikt samkväm gäller den gamla lukulliska regeln: att man icke bör vara färre än gracernas antal – d. v. s. tre – och ej fler än musernas – d. v. s. nio. På sin höjd kan man addera gracernas tal med musernas och sålunda bli tolf. Men att gå öfver talet tretton är olyckligt – icke för vidskepelsens men för sällskaplighetens skull! Hvad möblerna för öfrigt angår, så kunde man skaffa sig värkligt vackra sådana för ytterst billigt pris, om man vid sin bosättning följde en ung flickas exempel, hvilken själf – med den gamla pinnsoffan och pinnstolen till utgångspunkt – ritade upp en hel, stilfull möbel, den hon lät en landssnickare göra och sedan själf målade i grönt samt sydde kuddar till af bondväfnader. Den mäst fullkomliga stolen är den från sextonhundratalet med den raka, breda, lagom höga, djupa, tunt stoppade sitsen, de raka, breda, lagom höga armstöden och det fyrkantiga, äfven stoppade, ryggstödet. Och denna modell är mycket enkel samt lätt att i billigt material eftergöra. Denna länstol är fullkomlig, emedan den på ett vackert, värkligt och varaktigt sätt fyller ändamålet med en stol, i hvilken man vill kunna på en gång hvila och arbeta, hvilken bör vara lätt flyttbar och dock ej rankig. Den obemedlade har icke samma fara som den rike, hvilken, då han vill ordna sitt hem smakfullt, ofta ger det prägeln af en utställning i konstindustri, med rum i renässans och rococo, gustavianskoch empirestil. Eller också öfverfyller han, som ofvan sades, rummen med möbler och prydnadssaker.
Af sådana Beslut må Konungen låta till Stats-Rådets kunskap komma, hvad Honom nyttigt synes, så att äfven någon kännedom af denna Riks-Styrelsens gren måtte hos StatsRådet finnas. §• Konungen äger att i Afhandlingar och Förbund med fremmande Magter ingå, sedan Han, enligt föregående §., deröfver hört Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne och Hof-Canzleren. §• Vill Konungen hörja Krig eller sluta Fred, kalle då till ett utomordentligt Stats-Råd Stats-Ministrarlie, Stats-Råden, Hof-Canzleren och samtlige Stats-Secreterarne, framställe för dem de skäl och omständigheter, som härvid till öfvervägande förekomma, samt aske deröfver deras yttranden, hvilka de skola hvar Ledamot. Är Stats-Ministern frånvarande, föredrage den Stats-Rådets Ledamot, som Konungen äfven i detta fall tilikalle. Sedan Konungen af desse Embetsman inhemtat till Protocoll anförda råd, för hvilka de blifva ansvarige, fatle Konungen, i deras närvaro, besluten; åliggande det den dertill serskildt förordnade att Protocollet föra. 12. Konungen äger att i Afhandlingar och Förbund med främmande Magter ingå, sedan Han, enligt föregående deröfver hört Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne och någon annan tillkallad Stats-Rådets Ledamot. 13. Vill Konungen hörja Krig eller sluta Fred, kalle då till ett utomordentligt Stats-Råd Stats-Rådets samtliga Ledamöter, framställe för deni de skäl och omständigheter, som härvid till öfvervägande förekomma, samt äske deröfver deras yttranden, hvilka de skola hvar för sig, med den ansvarighet 107 bestämmer, Conslitulions-Utskottets Utlåtande N:0 u 7 för sig, med den ansvarighet 107 §. till Protocollet afgifva. Konungen bestämmer, lill Protocollet afgifva, äge derefter makt att fatta och utfö Konungen äge derefter magt, att fatra det beslut, som Han för Riket la och utföra det beslut, som Han nyttigast finner, för Riket nyttigast finner. §.
Reservationer: af Grefve Sparre, E., och af Herr Nordenfalk, G1., hvilka ansågo särskilda stadganden i det afseende, Utskottet föreslagit, öfverflödiga och derlöre olämpligt alt med skrifvelse härom till Kongl. Maj:t ingå; af Herr Henschen samt , af Uiksdagsfullmägtige Sven Rosenberg från Christianstads län, Anders Jonsson från Wermlands län och Jöns Rundbäck från Göteborgs län, hvilka samtlige yrkat bifall till den sistnämndes förslag, så vidt det afser sammanförande i en enda författning af alla uti ofvanberörda ämne gällande stadganden. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 10. N:o lO. Ank till Exp.-Utsk, den 5 Maj 1866, kl. lif, ni» Betänkande, i anledning af väckta motioner angående ändringar i gällande föreskrifter rörande hemmansklyfning. Uti ofvanberörda ämne hafva motioner blifvit väckta inom Väilolliga BorgareStåndet af Herr Staaff (motionen N:o 147) samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet af August Danielsson från Norrbottens län (motionen N:o 210), hvilka motioner, remitterade den förra till Lag-Utskottet samt den sednare till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, blifvit, jemlikt 43 § Riksdags-ordningen, lill behandling af Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet öfverlemnade.
Vill man nu färdas till Norrige, mäste inan göra flere inils resa fram och åter * för att å Tullhuset förskaffa sig pass. Tullarnes flyttning kostade Staten betydligt ; Men icke nog dermed; desse nya ställen för tullbevakningen, befinnas nu mera icke tjenliga — Andra mäste derföre begagnäs — Och Staten blir å nyö lidande* För öfrigt åberopar jäg min i Utskotten afgifne reservation och yrkar återremiss af Betänkandet i denna del. Eric Palsson och Olof Jonasson fråri Elfsborgs , Eric Broberg från Södermanlands , Anders Martensson från Jemtlands, Daniel Nordqvist, Jonas Nilsson, Olöf Olsson i Olebyn och Olof Nilsson fråil Carlstads Samt Bengt'Nilsson från Orebro Län, för, enade sig med de Ledamöter, sorn yrkat återremiss. Borje Pettersson frårt Bohiis - Län * jag har i detta ämne väckt Motion. •—• Jag åberopar den jemte vice Talemaniien Jon Jorissos och Johan Longbergi 43o Si alsVt sko ttets Betänkanden. redan afgifne yttranden. Särskildt får jag tilltigga, att jag icke förstår, hvartill Gränse-Tullbevakningen nu mera tjenar, sedan begge Rikena blifvit förenade un-* der en och samma Styrelse. Tillförene kunde dessa Tullar vara nyttiga, emedan afsigten var att förekomma lurendräge O # O rier. —■ Om de någonsin uppfyllt ändamålet lemnar jag derhän • men hedanefter lärer det icke kunna väntas, sedan de blifvit förflyttade långt inåt landet. Dessa Tullar böra efter min tanka alldeles upphöra, så vida ett vänskapligt förhållande skall framdeles oafbrutet fortfara emellan Norrmännen och Oss. Nils Mansson:
Remitterades till det Särskilda Utskottet för behandling af frågor om bränvins tillverkning och försäljning. af Herr Norman (N:o 91), angående förändring af 49 § uti Kongl. Förordningen om skogarne i riket, den 1 Augusti 1805. Remitterades till Lag-Utskottet. af Herr Wetterberg (N:o 92), i fråga om an*var för skogsåverkan. Remitterades till Lag-Utskottet. 52 Prot.-Utdrag den 38 December 1833. af Herr Maechel (N:o 93), i fråga om anslag till en Navigations-skola i Westervik. Remitterades till Stats-l!iskottet. och af Herr Rinman (N:o 96), angående förändring af Bevillnings-förordningens 14 §, 1 fråga om spisqvartersoch värdshushållares beskattning. Remitterades till Bevillnings-Utskottet. Från Dederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet: l:o Jöns Anderssons från Malmöhus län motion, om befrielse för rusthållare från skyldigheten att underhålla hästar vid kavalleriets öfningsmöten; 2:o Bengt Gudmundssons från Hallands län motion, om rättighet för åtskilliga socknar inom Hallands län att disponera den s. k. Helgonskvlden; 3:o Gusta/' Nilssons från Kalmar län motion, om båtsmansroteringens öfvertagande af Staten samt båtsmanssiyrkans nedsättande till hälften; 4:o Gustaf Bjerkanders från Skaraborgs län motion, om anslag till premier åt skicklige folkskolelärare; 5:o Petter Mårtenssons från Jönköpings län motion', angående lindring.i rustningsoch roteringsbesväret i Småland; 6:o Anders Peltrssons från Östergöthlands län motion, om statsanslag till förbättrande af segelleden i Stångån mellan sjön Roxen och Linköpings hamn; , 7:o J. Bergströms från Stora Kopparbergs län motion, angående anslag till en jernväg emellan sjöarne Wäsman och Barken i Dalarne; 8:o J.
Skulle ater assigten wara, att likasom bereda eller rigta Opinionen, och derigenom i förwäg förwissa oh om mogna och fullt sammanhängande beslut; sä wägar jag tro, att Opinionen bäst och säkrast, kanske endast, beredes genom Tryckfrihet, och att den aldrig bör rigtas genom nägon slags offentlig och stadgad Corps, mer eller mindre talrik. För eu Corps är swärt, kanske omöjligt, att i längden bibehälla sig fullkomligen fri frän all slags ensidighet, och om den är autoriserad, ware sig as Verkställande Magten eller af den Lagstiftande, att i nägon män leda tankesättet, wäntar jag af densamma mera hinder än gagn för upplysningen. Dä Nationen är säker, att ätminstone hwart 5:te är se sina Representanter samlade, skall uppmärksamheten nog wändas till de ämnen, som wid Riksmöten förekomma, och upplysande forskningar öfwer dem helt wist anställas. Alla ädelsinnade skola dertill uppmanas af Fosterlandskänsla, af hog att utmärka sig och winna allmänt förtroende. Sjelfwa behofwct skall leda mänga att genom ädagaläggande af grundliga hithörande kunskaper bana sig wäg till Embeten och förmäner i Staten. När en hwar sär tänka, skrifwa och läta trycka sina undersökningar öfwer allt hwad som rörer Allmänna interehet, när en hwar sär wäija sine rädgifware, fine medarbetare, som man alltid gör bäst sjelf; med ett ord, när hela denna angelägenhet anförtros ät begreppens fria ntweckling genom enskildas omsorg, densamma af Regerings-sättet bcfinnes wäckt, listvad och underhällen, samt Tryckfriheten lemnar en säker utwäg att fä allt fram i dagen; sä behöfwes i min tanka ingen annan anstalt. Bilaga lill Mein. N:o 85. 477 Svin frägan i alla sall skall hwila till nästa Riksdag, har jag sa mycket tryggare framställt dessa mina betänkligheter. Erfarenheten och allmänna omdömet skall dä hafina med wisshct asgjort deras wigt.
Gerhard reste sig hastigt upp och drog en lätt suck, liksom hade han blifvit störd i en angenäm stämning. För första gangen sedan han kom hit gaf lian ' närmare akt på Jane. * Ett egendomligt barns, tänkte han, shvilken energi i det dar bleka, spada ansiktet. Hon är vacker ... ett förtjusande h k r. men. det ar på samma gång n %goiiting, jag vet icke livad. nagonting, soni stöter tillbaka. Jag skulle inte vilja vara hennes mor eller. r, E n obehaglig stickande känsla afbröt hans tankegipg; men han skakade genast bort den och började kny0 sanitala. Så småningom komino de in p % inera allmänna ämnen; l m berättade oni sin vistelse utonilands, om sina resor och konststudier. Hedvig var nn nästan utesliitande &amp; Iiörarinna; då och då gjorde hon en anmärkning, inflickade ett benndrande eller fösvånadt utrop, men. dessemellan satt hon tyst, med arbetet nedsjunket i knäet - lyssnande, kanske mest p % ljudet af lians stämma - och gjorde under tiden sina iakttagelser öfver lionoin. Hur lik äfven 1ia.n var sig, liur lätt tidens tand berört det vackra, fina ansiktet, om än också Aans hy fått en och annan rynka, håret grånat, och uttrycket i ögonen, som förr gnistrade af lif och ungdomslust, hade blifvit djupare och allvarligare! Hur val hon kände igen lionoin i allt, %sikter, uppfattning, lifsåskådning! Om någon räddat sina illusioner från skeppsbrott, så var det i sanning han! Det var samma öfversvall af romantik, som en gång kommit hennes hjärta a t t klappa för det sköna i lifvet; det var sainina naivetet, som i förening med hans världsvana och siikra uppträdande gaf en så egendomligt sympatisk prägel %t hela hans personlighet., Han hade i sin karakter .detta starkt utpräglade drag af barnslighet, soni är egendomligt för konstnärsnaturer; lian s a r blixtsnabb i att tro på .hvad han hörde .och såg, så snart det gjorde intryck på lians fantasi.