Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet, som tagit kännedom om de detta ärende tillhörande handlingar och jemväl erhållit åtskilliga upplysningar från Chefen för Ingeniör-korpsen, har inhemtat att, med den af Kongl. Maj:t äskade summa, det s. k. slutvärnet kan till sitt yttre fullständigt uppföras, så att af hela byggnaden derefter endast återstår att fullborda en del af de bombfasta hvalfvén, jemte inredning af östra delen; och då, genom detta slutvärns uppförande på nämnda sätt, den stora fördel vinnes, att fästningen blir sluten mot landsidan samt erbjuder kasernutrymmc för en talrik garnison och sålunda inträder i första stadiet af försvarbarhet, får Utskottet tillstyrka, att det af Kongl. Maj:t för detta ändamål äskade anslag, 300,000 R:dr, må af Rikets Ständer beviljas, att med en tredjedel årligen under nästkommande tre år utbetalas. 52:o. Vid handläggning af denna fråga bar Utskottet erfarit, att åtskilliga arbeten ännu återstå, innan Carlsborgs fästningsbyggnad, enligt den antagna planen, kan anses vara till alla delar fullbordad samt att fulländningen af denna fästningsbyggnad, som till 1861 års slut kostat Staten 3,301,335 R:dr, ännu skulle erfordra ganska betydliga utgifter. Då emellertid, enligt Utskottets tanke, angeläget är tillse att några vidare arbeten, vare sig inom eller utom fästningen, utöfver dem, som för slutvärnets fullbordan erfordras, icke företagas eller verkställas förr, än Rikets Ständer erhållit noggrann kännedom såväl om beskaffenheten af de arbeten, hvilka nu anses blifva nödvändiga för att göra fästningen fullt färdig, som ock beträffande den kostnad sådant kan medföra, har Utskottet funnit sig böra hemställa, att Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta upprätta och för Rikets nästsammanträdande Ständer framlägga fullständiga detaljerade beräkningar ej mindre öfver hvad som vidare erfordras til) här ofvan omförmälda slutvärns fullständiga inredning och fulländning, än ock öfver alla öfriga behof för Carlsborgs fästningsbyggnads fullbordande. 33:o.
Af sådan anledn. har jag föreställt mig, att, då R. o. Ad. får emottaga K. M:s nåd. propos. om brottmålslagen, skall R. o. Ad. anmoda LagUtsk. att öfver denna nåd. propos. så uppställa dess betänk., alt R. St., med ledning deraf, kunna i dess helhet antaga eller förkasta lagförslaget. Detta lagförslag har till sina hufvudgrunder under många år varit inom fäderneslandet allmänneligen kändt, och till dess väsendtligaste detaljer offentliggjordt genom lagberedningens af trycket utgifna förslag. Den ledamot, som deröfver vill votera, som vill lägga sin voteringssedel för eller emot fäderneslandets räddning från de tilltagande brotten, måste väl antagas redan nu känna principerna för den nya lagstiftningen; och med antagandet af det nya lagförslaget, oförändradt och i dess helhet, kan väl ej annat förstås, än antagandet af dessa principer; enär det vid kommande riksdagar står R. St. öppet att i grundlagsenlig väg föreslå de förändringar, som pröfvas nödvändiga, äfven förr än lagen träder i verksamhet. LagUtsk. inser, att om dessa åsigter vinna bifall, innebära de ett behörigen motiveradt och verkställbar! sätt, att inom kortaste möjliga lid framkalla Ständernas beslut i delta vigtiga ämne. Att för hvarje pretenderad beläsenhet och erfarenhet i straffoch brottmålslag öppna fältet till vidlyftiga discussioner med lagberedningen, torde deremot ej leda till det önskade målet; helst det ännu ej är bekant, huruvida lagberedningens förslag blifver oförändradt förelagdt R. St. Hr Stråles ifrågavar. motion blef, jemte de i anledn. deraf nu afgifne yttranden, remitterad till LagUtsk., hvarjemte R. o. Ad. biföll, alt densamma finge de öfriga RiksSt:n communiceras. Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda utlåt.
Att sätta en lika förståndig som nödig gräns härutinnan, är verkligen ett svårt 86 Den 12 December f. m. opus; men månne icke en Bevillningsafgift, som ej drabbade allmänheten, utan endast dem som vilja jagt idka för sitt nöje eller nytta, vore det lämpligaste. Jägare-personalen torde derigenom till en del kunna utgallras, och en fond kunna erhållas, som bidroge till de anstalter, hvilka äro så nödige att vidtaga till odjurens förminskande i Landet, helst af Landshöfdingarnes årsberättelser kan inhämtas, att årligen hemdjur till ett värde af 100,000 Riksdaler Banco af odjuren nedläggas. De som idkade jagten för sitt nöje räknade visst icke på att såsom afgift erlägga en half Riksdaler Banco, och de sednare hade ju genom ett enda skott sin ersättning, i synnerhet som skottpenningar, för odjurs fällande, genom dessa anstalter böra kunna betydligen förökas. Hos Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken, samt Högloflige Ridderskapet och Adeln, får jag slutligen anhålla om Remiss af detta mitt Memorial till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet., äfvensom till Bevillnings-Utskottet. Lades på bordet. Herr Franc Sparre> Bengt Erland, uppläste följande: Då uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående SlatsVer - Den 12 December f. m. 87 hets tillstånd oell behof, i Nåder blifvit föreslagen en tillökning i årliga anslaget för CivilStatens PensionsCassae-Inrätlning, för att sätta denna Inrättning i tillstånd att pensionera alla Civile Embetsoch Tjenslemäns Enkor ocb Barn, som befinna sig i torftiga omständigheter, anser jag min pligt fordra, att till Höglofl. Ridderskapet och Adeln hemställa, om icke Rikets Ständer med ett ökadt anslag äfven ville förstärka Anslaget för Miiitaire Embetsoch Tjenstemäns i torftighet eflerlemnade Enkor och Barn.
Jo jo, min ung a herre! pillerna ä' beska! men de ska' göra så godt, så g odt A L B E R T . Sin fäs tman? 97 ( högt ) För öfrig t v ar flickan för förståndig att inte inse att en artist och en bondflicka ha' allt för olika tycken och v anor för att kunna bli' lyckliga tillsammans. A L B E R T . Nå s å mycket bättre .. jag behöfver då inte göra mig någ ra samvetsqval för den sakens skull! Men nu vill j ag veta en annan sak .. F R U P Y L O ( leende ). J a, om min unga herre först vill stiga di t in! ( pekar till höger ). F R U P Y L O . Jo, j ag har några små förberedelser att göra .. och så finns derinne något som alltid är bra att se för en fästman! A L B E R T . Hvad kan det vara? F R U P Y L O . Jag tror inte att min unge h erre skall bli' missnöjd med utsigten! A L B E R T ( skrattande ). Jaså! nå, den känner jag förut! F R U P Y L O . Det tror j ag också .. men det kan aldrig skada att lära känna den litet bättre! ( hon skjuter honom in i rummet ). Sjette Scenen. F R U PYLO, sedan ANNA-STINA. F R U P Y L O . Ses å der j a! nu skall j ag se om AnnaStina är en bra flicka! ( går till fonden , öppnar dörren och ropar utåt ) Anna-Stina .. kom in mi tt barn! men skynda dig! A N N A -S T I N A ( från fonden ). Hvad vill f run? Anna-Stinas Illusioner . 98 F R U P Y L O ( tar hennes hand och för henne fram på sc enen ), Hö rpå mitt barn! är du rigtig t botad för ditt tycke fö r artisten? Ja .. nog förstår jag att det aldrig är värdt att tänk a på! Åhjo, sade jag annat så skulle jag ljuga. Men h an är ju f örlofvad med en annan.
Wid detta tillfälle torde jag tillika fä förfrägcr mig, huruwida den, för flera westor sedan, af Herr Grefwe Dolma wäckte fräga, angäende ben i RcgenngLFormcnS Z4 § föranlätne, men af honom sälvin mindre passande, anmärkte skiljaktighet, emellan Civile och Militairc Stats-Rädens bäde åtgärd och lön, dä för de senare uti bemältc § medgilwes en möj.lighek af flera Embctci s förenande, som ytterligen förmenade senare, blifwit till ConstiiutionS - UtstottckS befattning öfwcrlcmnad! och om, till äfwentyrs den af samma wärda Ledamot uti dess Memorial anförde omständighet, att nägon af de nuwarande civile Herrar, Stals-Rädcn, skulle ännu fortfara med Ordförandet uti ett Publikt werk, jemte älnjutandct af den derföre pä Rikets Stat anstaguc ärliga lönen, om denna omständighet säger jag, kunde anses säsom uppwägande den i sjclfwa § för de civile Herrar Stats-Rädcn stadgade misssirdcl, och en sädan tyst rättelse, om ej motsä öelse - Den Zo Gctsber. .. 478! Kelse af §:S bokstaf kanske förklaras dermed, att ctk sädant ätnjutandc af en publik lön för en publik befattning, c! skulle anses för ett Embete, utan en sä kallad Commission? Om sä skulle wara, torde pä alla fall en sädan omständighet framdeles böra upptagas uti sjelfum §. sä wida den neml. af hela Lagstiftande magien gillas, sedan den af ConstitutionS - Uiffottct blifwit granskad.
I denna §., som innefattar föreskrifter i afseende på undersökning å person, som misstänkes hafva på sig förstucket gods, hade Utskotten icke föreslagit annan ändring, än att deder bestämda böter för obehörig sådan undersökning, nemligen af 20 till 3oo R:dr för undersökningsman i händelse beslag underkastadt gods dervid ej upptäcktes, samt af to till 100 R:dr för den, som i det ifrågavarande afseendet någon anhållit, i händelse behörig undersökningsman ej funne skäl att undersökning anställa, måtte nedsättas, så att dessa bötesbestätnmelser komme att utgöra, för det förra fallet, från 5 till 5o R:dr} och för det sednare från 3 lf$ till i3 lfi R:dr; Bih. lill R. St. Prot. tS4Sj 5 Sami. a A/d. 4 Baft. 2 Bevilln,-, Lagsamt Allm. Bes v.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N-.o 7. — och har i detta afseende hos Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt: att paragrafen ifrån början icke synes hafva fått den mest lyckliga redaetion, och att den enda af Utskottet föreslagna ändring icke vore den lämpligaste, emedan, om äfven minskning i ansvaret för tulltjenstemännen vid misslyckade kroppsvisitationer i vissa trakter, der smygvägar funnos och der sålunda lurendrejeri i större scala kan förmodas inträffa, skäligen borde medgifvas, det likväl icke vore humant, klokt eller riktigt att, mot ett så ringa ansvar, som Utskotten föreslagit, tillåta nämnde tjenstemän att anställa kroppsvisitation äfven å resande; hvadan för sagde paragraf blifvit föreslagen följande lydelse: ”£:sta mom.
Det visar sig också, om man med oförvillad blick betraktar förhållanderna, att de förvillelser, hvartill tidningspressen stundom gör sig skyldig, småningom rätta sig sjelfva, och skandalen, långt ifrån att menligt inverka på allmänna tänkesättet, erhåller tvärtom derifrån det säkraste korrektivet. Hvad skada har t. ex. vår nuvarande Regering lidit genom alla de giftiga pilar, som emot densamma blifvit rigtade? Med högburen panna har den fort nationen framåt på civilisationens bana, och folkets kärlek och tacksamhet skall förr eller sednare, derom är jag öfvertygad, nedtrampa skandalen och qväfva den i sin egen smuts. Men, Mine Hrr! det gifves, enligt mitt förmenande, en annan omständighet, hvaraf man skulle kunna draga den slutsatsen, att den Svenska bonden skall i en ej långt aflägsen framtid stiga till en ännu högre ståndpunkt, än den för närv:de innehar. Genom de jättesteg, hvarmed naturvetenskaperna på sednare tider framgått och nödvändigheten af deras användande i snart sagdt alla grenar af det menskliga lifvet, skola dessa vetenskaper småningom förädlande genomtränga hela nationen, hvartill Den 4 December. 103 hvartill i väsentlig män bidrager den närmare beröringen mellan menniskor af skiljda yrken. Och hvad allmogen särskildt beträffar, så kan jag icke föreställa mig annat, än att den snart skall erfara en dylik förädlande inverkan, t. ex. genom våra allmänna landtbruksmöten, der allmogen af den förr så hatade s. k. herreklassen erhåller upplysningar om hvad som ligger den närmast om hjertat, sin egen förkofran genom jordbrukets förbättring, och lärer sig att värdera och eftersträfva de kunskaper, hvarförutan numera en dylik förbättring icke kan åvägabringas. Och af detta förhållande synes mig naturligen löija, att bonden skall med större förtroende sluta sig till herremannen och, då denne eger öfvervägande upplysning, till honom öfverlemna sådana uppdrag, hvaruti han sjelf alltmera inser sig icke ega tillräckliga insigter. Om jag uti denna-förutsättning icke begått ett misstag, hvaruti består då den hotande faran af ett »bondregemente»?
Sålunda fastställda afgifter få icke förhöjas med mindre Kongl. Majit, på grund af särskildt förekommande omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, utan böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart det af redogörelse, som hvart femte år till Kongl. Stats-Utskottets Memorial N:o 135. 21 Maj:ts Befallningshafvande bör ingifvas, befinnes, att behållna inkomsten öfverstiger en viss, af Kongl. Maj:t fastställd procent utaf de till företaget lemnade enskilda bidrag; och skall dessutom en viss, af Kongl. Maj:t likaledes bestämd andel utaf de afgifter, som uppbäras, till reparationsfond afsättas. 5:o) Då ett arbetes utförande öfverlemnas till stad, menighet, bolag eller enskilde, bör alltid kontrakt derom vara i vederbörlig ordning afslutadt samt af Kongl. Maj:t i nåder godkändt. Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet, bolag eller enskilde dels att, i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda arbetsplanen och under skyldighet att dervid vara underkastade vederbörandes kontroll, påbörja, verkställa och fullborda arbetet inom viss bestämd tid, utan att vidare väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, och dels att, genom egna tillskott, utgöra hvad som utöfver statsbidraget kan erfordras. Dessutom bör uti de kontrakter rörande befordrandet af kommunikations-anstalter, i afseende å hvilka Kongl. Maj:t finner för godt sådant föreskrifva, inflyta, att vederbörande direktion skall hafva skyldighet att under byggnadsåren inom viss bestämd tid till Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader årligen afgifva berättelse om arbetets fortgång under nästföregående året samt att, sedan kommunikationsanstalten blifvit för trafiken upplåten, enligt af bemälda Styrelse uppgjorda formulär afgifva berättelser angående trafiken och hvad dermed eger gemenskap. För fullgörandet af sådant kontrakt, äfvensom för de lyftade statsmedlens återbäring, ifall mot kontraktet brytes, bör ställas sådan säkerhet, som af Kongl. Maj:t i nåder godkännes; varande dock städer och sådana menigheter, hvilka Kongl. Majit anser derifrån böra befrias, från dylik skyldighet frikallade. 7:o) Af Kongl.
Uti Memorialet är medgifvet, att så väl Jönköpings Stads Innevånare, som kringliggande orters Possessionater, Bruksegare och Allmoge njuta stora fördelar af Götha Canal-Liniens öppnande emellan Sjöarne Wenern och Wettern, men att följden af denna utvidgade Sjöfart äfven vore behofvet, af en säker och beqväm Hamn för Fartyg af den drägtighet, som genom Götha Canal kunna komma att segla i Wettern. Dessa orters Innevånare njuta således redan förmåner af de uppoffringar, Staten för Götha Canals anläggning måst vidkännas, som icke delas af de ifrån denna Canal aflägsnare Provincerne, och hvarifrån de icke böra hemta anledning, att af Staten fordra ytterligare understöd, för anläggningar, deraf de enskildt draga nyttan; ty för det mindre betydliga förråd Kronan eger i Jönköping, synes Hamnbyggnaden icke mera nu, än förr, vara af nöden. Cm ifrågaställde Hamnbyggnad är af den stora nytta, som Riksdags-Fullmägtigen uppgifvit, lärer Stats-Utskottets Betunkanden. 385 lärer det således skäligen kunna väntas, att kostnaden bestrides af dera, som densamma vilja begagna, och då Staden erbjudit sig att i sin mån dertill bidraga, bör man ej tvifla, att omkringliggande orters Innevånare, hvilka transportera sina effecter till Jönköping, skola uti kostnaden deltaga, på sätt som skett uti flere andre Städer, hvilka af angränsande Bergslager biträdas, att anlägga och underhålla Hamnar till gemensamt begagnande. På dessa skäl kan StatsUtskottet icke tillstyrka, att till denna Hamnbyggnad något bidrag må af StatsVerkets knappa tillgångar beviljas. Hvilket till Riksens Höglofl. Ständers beprofvande vördsamligen hemställes, och varda några Ledamöters härvid yttrade särskilda tankar, på begäran, bilagde. Stockholm den 24 Mardi 1823.
Fondens ofvanstående totala Tillgångs-Summa utgör _ Vigar Skulden vid 1812 års slut, enligt Hufvud-Boken - _ Återstår; som utgör Fondens rätta Tillgång - Bestående uti: Fordringar hos under Concours varande Låntagare ■ ' _ Fordian hos TJil-Discont-Fonden — - co r,c Rörligå Discont-Fonden _’(■ c *• t-» . jkF04;?DL2 botn utgör Fondens totala Besparings-Cassa 686,519 47 8}: 4o 8 vi ‘ 10 65,795 ■ y 68,o55 820,170 281,707 10 10 11. 11. 11 10 6 65,795 10 472,66' 55 45 5? — 558,462 1 45 7 ■J — Stockholm af Manufactur-Discont-Contoiret den 12 November 1810. C^iljang fiH SlifcftS ©fånberé <ProfocolIer flir 5r i8i5*/ *• 2>el. f»t> ©ammattbrag af werten pä ett Itel laitte pcrfcWar, enligt Sånetté Sffatfegäng&Japor, fbr 1812. 3emtlanb SJiort» botten. SBcffer* S8e|ferbotten, Jiorrlanb. SRorb. ma» ling. ©ottlanb. ©efleborgé. ercbro Sån. 3onfo% 5?rono.! Sol* pingé bergé I maré Sån San. San. Sölefingé San. Gf>ri|fian» SNalmo* £>aflanbé {labé San. {jué San. San. ©eberi man* lanbé San. ©fara» ! ©erine* bergé lanbé San. Sdu. sffief!* man» lanbé Sein. ©fora koppar* bergé .
Den sålunda af Kongl, frikostighet tillkomna och med betydlig omkostnad iståndsätta lokalen, erbjudande utrymme för ett dubbelt större antal elever, begagnades emellertid blott af 20 sådane i brist af underhållsmedel för fl, re. Nyssnämnde å samma egendom nedlagde kostnader, äfvensom de nu årligen utgående för lärareoch vårdarepersonalens aflöning, skulle likväl medföra en vida större valuta i gagn och nytta, om ett större antal blinda der finge tillgodonjuta undervisningen. Härtill erfordrades endast betäckandet af den direkta kostnaden för dessa elevers kost, beklädnad m. m., så att för ett ytterligare lemnadt statsanslag af endast 3,000 R:dr lika mångå gratister ytterligare kunde emottagas, som för det första större anslaget af 5,000 R:dr, eller en blind från hvarje stift och en från Stockholms stad, tillsammans 13, hvarför kostnaden, med beräkning af 200 R:dr för hvarje elev, utgjorde 2.600 R:dr, hvarigenom återstående 400 R:dr kunde användas till anskaffande af erforderlig tillökning i materielen och underhållandet deraf. Dä igenom en sådan förhöjning i anslaget tillfälle till vård och undervisning för de talrika inom riket befintliga blinda, hvaraf antalet af de inom lämplig undervisuingsålder varande uppginge till 50, kunde beredas, hafva motionärerne begärt, St'ils UlsJ;*llels Utlåtande. JU 89. 85 at( Rikets Ständer ville till detta välgörande ändamål nu bevilja ett årligt anslag af 5,000 R:dr.
Då åvägabringandet af en förbättrad fårskötsel pä ön Gotland, som för en sådan näring lärer vara synnerligen lämplig, synts Utskottet vara af den vigt, att Staten icke borde undandraga sig att med den enskilde dertill medverka, och nämnda ö, hvars näringar i allmänhet torde från Statens sida hafva erhållit jemförelsevis mindre uppmuntran än fastlandets, ur billighetens synpunkt således icke saknar stöd för det anspråk, som nu blifvit väckt, får Utskottet, som emellertid icke är i tillfälle att föreslå de närmare bestämmelser, angående sättet och vilkoren för medlens ändamålsenliga användande, hvilka tvifvelsutan erfordras, hemställa, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts nådiga disposition å Riksgälds-kontoret anvisa ett belopp af 6,000 R:dr, att på det sätt och under de vilkor, Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, kan finna lämpligt bestämma, för berörda ändamål användas. 46:o. På sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, hade Chefen för de geologiska under sökning arne i riket i underdånigt memorial af den 10 Juli nästlidet år afgifvit förslag till stat öfver de för berörda undersökningar nödvändiga utgifter för åren 1867—1869, enligt hvilket dessa skulle i medeltal för hvarje år uppgå till 60,000 R:dr, deruti dock ej den för år 1867 med 2,000 R:dr utgående hyran för den disponerade arbetsoch samlingslokalen vore inbegripen, af orsak, att denna utgift ansetts kunna på annat sätt bestridas eller genom inkomster af blifvande försäljning af kartoverket. Beträffande de geologiska undersökningarne, har Chefen för desamma upplyst, att undersökningarne i öfverensstämmelse med stadgad plan fortgått såväl inom Mälareprovinserna som inom Elfsborgs län och Dalsland, hvarje år i fullkomligt samband med de förut på trakten började arbetena. Sammanlagda arealen af de landdelar, som hittills blifvit undersökta, uppginge ungefärligen till 155 qvadratmil. Ofver 75 qvadratmil deraf vore 13 kartblad upprättade och till allmänheten utlemnade.
Förslaget alt öka, lill en milion (1,000,000) r:dr Hamburger b:co, den permanenta silfverfond banken må, hos handelshus å utrikes ort, äfven annan än Hamburg, hafva deponerat, afråder jag för dess äfventyrlighcts skull. Ar motionären fullt säker på att, derest deposition fått äga rum i England, sådan icke varit gjord hos någon af de stora handelshus som derstädes under sistförfluten år galt öfver ända? De handlande kunna icke, hvarken genom sitt skattebelopp till Staten eller sitt bidrag till bankovinsten, göra hilliga anspråk uppå att det allmänna för deras tillfälliga fördel skall äfventyra sin, bankens, förmögenhet. Om någon särdeles väsentlig nytta häraf skulle kunna dragas så väl för de handlande som för banken i afseende å silfverköp och vexelförsäljning samt Franska och Engelska bankerna, i Paris och London, i motsats mot den i Hamburg, mottaga på deposition utländska kapital, må det ske med uppoffring af vinsten på deposition hos handelshus och bekostande af depositionsafgiften, vida hellre än att äfventyra hela kapitlet. Det synes mig vara för mycket, att af Hrr fullmäktige i banken påfordra en noggrann kännedom af soliditéen hos främmande handelshus på mera än en utrikes ort, och på längre afstånd än Hamburg. 2:dra afd. af motionärens förslag, eller sättet att till högsta möjliga grad uppbringa bankens vinst, upptager i l:sta rummet, att metalliska kassan icke bör liållas till högre belopp än 4 millioner r:dr specie, vill säga, då en million Hamb. b:co skall vara deponerad utrikes, närmare 3 millioner i bankens hvalf. Någon observance till utelöpande sedelstock skall icke göras härvid, utan för hela öfverskottet, då sig så göra låter, böra fullmäktige uppköpa säkra och i Europeiska penningemarknaden lätt säljbara skuldförbindelser, ställda i utländskt mynt — Engelska och Franska 3 procent Stats - 80 Den 8 Januari. papper gifvas företräde, men äfven Svenska hypotheksföreningars å utländskt mynt ställda obligationer kunna upphandlas.