Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Litt. b), c), d), e) och f), samt 6:te punkten litt. a), b) och c). Lades till handlingarne. Litt. d) dernes magistratspersoner och borgare vid besigtningar. Lades till handlingarne, med förklarande, att R. o. Ad. vidblef sitt i ämnet förut fattade beslut. Litt. e) och J). Lades till handlingarne. Litt. g) ang:de anslag till skrifmaterialier samt ved och ljus för I{. lirigscollegium rn. fl. verk. Lades till handlingarne, med förklarande, att R. o. Ad. lät dervid bero. Litt. h). Lades till handlingarne. Härefter förekommo nedannämnde punkter, rör-.de till ständiga behof icke hänförlige anslag. Decem 1)er f. m. 105 usta 'punkten, an gide anskaffning af sängar, sängklädespersedlar, husgeråd m. m. för instructionscompagnier vid indelta infanteriet. Hr Lefren: Såsom en följd af R. o. Ad:s nyss fatlade beslut om bifall till anslaget för exercis-compagnierna, torde också den K. propos. i denna del böra bifallas. Hr von Rosen: Om jag icke miss minner mig, så var det inom Utsk. en discussion derom, att om äfven anslag till exerciscompagnierna bifölls, så borde likväl anslaget till materielen afslås, under förutsättning, att Konungen af de till exercis-compagnierna anslagna medel vore oförhindrad att först taga hvad sorn behöfdes till materielen och sedan detta behof vore fylldt börja med sjelfva truppens exercis. Möjligen skulle vi således lättare vinna vårt ändamål, att få det första anslaget medgifvet, om vi icke yrka på det nu ifrågavar. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabr.: Jag skulle för mindel tro, att den af den siste värde talaren uttryckta åsigt är den som lättast blifver af de öfriga RiksStm bifallen, då den icke leder lill någon ökad kostnad.
56 lill och med 59 punkterne. Lades till handlingarne. Hr von Hartmansdorff: Denna anmälan synes mig vara j både öfverflödig och obehörig. Det är ju klart att hvarje beslut, som R. St. fatta och som innebär en förändring i gällande allmänna stadganden, måste hos K. M. anmälas för att bringas till verkj slällighet. Detta kommer ofelbart att ske, äfven nu i öfverensstämmelse med rikets grundlagar, antingen ett så beskaffad! beslut, som det här föreslagna, är fattadt eller icke. Hvad skulle väl Hr Gr. ' o. Landlm:s propos. till bifall å denna punkt innefatta, annat, än detsamma som frågan: bifaller R. o. Ad. att grundlagen må efterj lefvas ? Derpå kan väl svaret icke blifva annat än ja. En sådan propos. anser jag vara olämplig och hemställer fördenskull att förslaget derom måtte läggas lill handlingarne. Gr. Lagerbjelke: Den 60:de punkten innefattar en hemj ställan till R. o. Ad. och PresteSt. ”det bemälde RiksStånd behaj gade medgifva, att, i händelse ett eller flera af Utsk:s i ofvanbe! rörde utlåtanden framställda förslag skulle vid ärendenas slutliga af; görande varda af R. St. bifallna, besluten härom må hos K. M. af R. St. i underdånighet anmälas, med anhållan det K. 51. täcktes, efter pröfning deraf, i nåder vidtaga sådane förfoganden, hvilka af samma beslut kunna påkallas”. Uti denna punkt kan jag icke finna någonting oriktigt eller grundlagsvidrigt. Ty då raan måste antaga möjligheten af att en eller annan punkt af förevande betänk, varder af R. St. antagen, så är det ju gifvet att bland dessa punki ter kan finnas dem som fordra K. M:s sanktion, äfvensom att sådane l åtgärder deraf kunna föranledas, hvarom det ankommer på K. M. att ensamt besluta. Då må väl R. St. äga rätt att, utan att fatta t j 1 I Den 25 September. 467 något beslut i saken, blott hemställa till K.
— N:o 10. i anledning af återremisser å memorialet N:o 7. I. B. 591. A. 622. — !X:o 11. i anledning af erhållen återremiss å Utskottets memorial N:o 2, innefattande anmälan all 3:ne Landshöfdingar blifvit lill ledamöter uli Utskottet invalde. II. B. 180. A. 297. — N:o 12. angående bestämmandet af en praescriptionslid för fordringsanspråk i anledning af Götha Canalbolags och Malmö f. d. Uisconlers utredning. II. B. 285. A. 320. lil. E. 13. — N:o 13. angående godtgörande af koslnaderne för RiksStåndens klubbar. II. B. 285. A. 321. — N:o 14. innehållande anmälan om anledning till anmärkning emot föredragande Statsrådet och Chefen för FinanceDepartementet. II. B. R. 239. IV. B. 490. — N:o 15. med återlemnaude af Herr Klingsledts, Gustaf Fredrik, motion örn insättning af silfver i Rikets Ständers Bank emot rän - ( 137 ) räntebärande obligationer samt indragning af Privalbankerne. II. B. 285. A. 321. StatsUtskotlets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 16. innehållande anmälan om anledning till anmärkning emot föredragande Statsrådet och Chefen för FinanceDepartementet. II. B. R. 239. IV. B. 490. — N:o 17. innehållande anmälan om anledning till anmärkning emot f. d. Föredraganden för handelsoch finance-ärenden samt föredragande Statsrådet och Chefen för FinanceDepartementet. II. B. II. 239. IV. B. 490. V. 137. A. 138. — N:o 18. innehållande anmälan om anledning till anmärkning emot föredragande Statsrådet och Chefen för SjöförsvarsDeparlementet. II. B. R. 239.
1890 ÅRS Frö-priskurant Min nya priskurant öfver rikhaltiga förråd af alla slags PLANTSKO ARTIKLAR^ å följande gedigna Silfverarbeten. (Vikten cirka 3 0 kg. Kaffekanna (med afsvalningsfat) Gräddkanna, Sockerask, Sockertång, Ä R N U utkommen [1351] oeh tillsändes franko. ~ ^S$K SSaP^ Helsingborg i sept. JENSEN Lilla gratis, Nygatan sändes 17, franko. Stockholm. Ensam försäljare för Sverige. Sändas mot efterkraf. Pris 5 kr. (Nord. A. - B. Göt. 2S5ix6) [1613] Dragning å ofvanstående pjäser kommer att försiggå den 3 april detta år. Obs.! X C E L S I O B. Direktfr, produktionsorten importeraflt, oförfalsMt CEL; SVENSONS FRÖHANDEL sioe T utdelas 1889 2 5 Kaffekoppar med fat (af Silfver), 25 Kaffeskedar, Kaffeskedskorg, Kaffebrödskorg, Stor Kaffebricka, Dryckeskanna 1 par Ljusstakar för 5 ljus. KINESISKT TE med fin arom försäljes i flere utmärkta o. prisbilliga kvaliteter gen. Hrr Specerihandl. En gros lager hos Otto Dahlström &amp; Co. X CEL SIOE T [X C E L S I O B, - T, !i476] G r I ö r o a L o j b o r t, att O. Williamson, Borås, säljer prima helylle marinblå Gosstricotkostymer från 3 till 10 års för 3: 50. Priskurant å yllevaror sändes franko. STORA MANSVÄSTAR med ärmar till 3: 50 pr st. [1573] O. W I L L I A M S O N, B o r å s. Ett litet antal Lottsedlar finnes ännu kvar till salu hos mig och de flesta bokhandlare i riket. J. Eleganta herr SommaiTOCKarpr. J duss.
»Tack, älskade ma, för löftet om kristningsklädningen! Jag ska bli så glad få den!» Ja, Lovisa fick du nu ändtligen fullt klart för dig hur orättvist du delat — och hur orättvist hon tyckt att du delat! Senare: Nog är det utmärkt bra att ha fått reda på sina fördolda synder och att ha gjort sig af med dem, men nog går det åt en bra tid, innan man trifs utan dem. Jag känner mig så underligt barskrapad invärtes! Senare: Den mest barskrapade mark kan få lif igen, om man bara vattnar flitigt. Och nog har jag vattnat flitigt de här dagarna, det ska Gud veta, men nu har jag vattnat slut. För mycket vattning skämmer rötterna, och så djupt får ingenting ta! Senare: Bref från Thore med 300 kronor i till farbror Janne. Men tänk, farbror Janne vill värkligen inga pängar ha! När jag kom dit i morse, klef han omkring i »orangeriet» som en gammal fågelskrämma, med ett klädstreck kring ytterrocken och en rödrutig bomullshalsduk fladdrande under pälsmössan. »Gå sin väg, säger jag», skrek han och började hytta åt mig med sin stora kvast. »Jag har inte göra med hennes pängar — herre je, trampa inte i min gödsel! Jag gaf bort dem en gång, jag vill inte ha dem — då kommer han igen. Herre je, nu bryter hon af mina halmtussar! Gå sin väg, säger jag — Alla fruntimmer är dumma, utom ett — men hon är dummast. Han sa han var kär — det gör ondt vara kär! Jag är glad han for — jag vill aldrig se honom mer — Gå sin väg. Hon ser ut som en stor röd gås! Gå sin väg! Eljest kör jag ut henne!» Det behöfver inte säga sig att jag kilade i väg förtjust — ja, öfverförtjust — både öfver farbror, Thore och allting. Pängarna skickar jag igen i kväll! Så glad han ska bli, präktiga pojken! Senare: Har inte skickat igen pängarna. Det finns någonting som heter att stäcka ambitsjonen hos ungt folk! Det är farligt, ska jag säga — mycket farligt. Tänk bara, hur han försakat och arbetat för att kunna bli »skuldfri karl.»
Jag erkänner, att här förete sig väsendlliga svårigheter för behandlingssättet, och jag medger riktigheten af Hr Lefre'ns och Hr Rosenblads sats, alt Utsk:s förslag måste punktvis föredragas för fattande af definitivt beslut deröfver. Men jag anhåller dock få fästa uppmärksamheten derpå, att alla de, som icke äro nöjda med Utsk:s hela uppställning, blifva, om man genast skrider till en sådan föredragning, afskurna från möjligheten att få fram de förslag till en helt annan uppställning, som de tilläfventyrs kunna önska. Jag vill härmed likväl icke säga, såsom Gr. Cronhjelm, att R. o. Ad. skulle genomgå alla de förslag, som äfven inom de öfriga RiksSt. blifvit väckta, oaktadt de af ingen här närvar, försvaras eller påyrkas; ty om ingen här finnes, som uppfattar ett sådant förslag och gör det till sitt eget, tror jag, att R. o. Ad. tryggt kan gå detsamma förbi, enär livar och en blott fäster sig vid de ide'- er, som öfverensstämma med hans egen öfvertygelse, de ina vara väckta hvar som helst, men iemnar de öfriga åsido, och det således måste tagas för afgjordt, att ett förslag, som af ingen här försvaras, icke heller blir af Ståndet godkändt. Jag har blott velat säga, att hvar och en, som önskar en annan uppställning i det hela än Utsk:s, bör äga rätt att först få sitt förslag i massa pröfvadt i jemnförelse med Utsk:s. Jag tviflar emedlertid icke, att ett sådant behandlingssätt skall möta motstånd, men tror icke destomindre det riktigaste och bästa sättet att komma ifrån formfrågan vara, att de, som yrka en förändring i hela uppställningen af Utsk:s betänk, eller någon större eller mindre del deraf, först få sina förslag under pröfning, och att vi, först sedan alla sådana nya förslag blifvit undanröjda, öfvergå till Utsk:s betänk. punkt för punkt.
— Någon skälig anledning till olikhet härutinnan kan Utskottet icke finna; och torde det jemväl få antagas, att den villrådighet, som i detta fall gjort att expeditions-hafvande för svarandens exemplar af en expedition beräknat lösen endast efter härofvan anmärkta 11 § i författningen, härleder sig derifrån att, sedan kommitterades förslag i 10 § om skyldighet för svaranden alt i vissa fall lösa expedition icke vunnit nådigt godkännande, 11 § fått qvarstå med enahanda lydelse, som kommitterade deråt i det underdåniga förslaget gifvit, hvarigenom denna § ansetts hafva fått en af kommitterade icke afsedd utsträckning; hvilket ytterligare bekräftas deraf, att författningen ger lika mycket skäl för den tolkning, att svarande och förklarande part åligger att betala lika lösen, som kärande eller klagande. 3 § stadgar nemligen, att »med de undantag, §§ 5, 12 och 13 innehålla, beräknas lösen till de för hvarje afdelning här nedan bestämda belopp för följande expeditioner, nemligen afsked etc.», hvarefter sjelfva taxan följer. i 6 Sammansatta Lagsamt Allm. liese.- och Ekon.-Utskottets Hetänkartde JH 30. Utskottet hemställer derföre vördsamt, att Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes genom utfärdande författning stadga, det skall 1 I § i gällande expeditions-taxa 'erhålla denna lydelse: »Svarande eller förklarande parl, som under målets handläggning, eller innan deruti meddeladt utslag vunnit laga kraft, begär all utlösa expedition, erlägge lösen derför efter samma grander, sorn för kärande, klagande eller sökande stadgade äro.
Af lagsöknings-ärender för förfallna års-inbetalningar voro ofvannänmde dag qvarstående 54. sedermera tillkomne 170. 224. af hvilka äro instälde, i följd af mellankommen liqvid 18. afslutade genom verkstäld indrifning 79. 97. och återstå således 127. 47 § 46. I lån till skiften och odlingar, hvilka efter slutet af år 1857 icke fått beviljas, voro den 31 December 1858 utestående R:dr 99,908, 52. Häraf äro under nästlidet år inbetaldte och till Bankens Reserv-fond lefvererade „ 20,159, 31. så att vid 1859 års slut Bankens fordran för dylika lån uppgick till R:dr 79,749, 21. § 47. Den 1 Oktober 1859 voro af skiftesoch odlings-lån på utLa9‘°!‘nin9ar i . i -> Jor skytes~ sökning beroende o. 0ch odiingsiån. Sedermera hafva tillkommit 2. 5_ Häraf äro afslutade genom verkställd indrifning Säkerhetshandlingarne för lån mot pant af fast egendom samt inventering af o x o sä/ccy/icts*" för skiftesoch odlings-lån äro af Revisorerne utan anmärkning handlingar. inventerade. § 49. Till fortsättning af den uti 51 § af sednaste Revisions-berätutlåning mot telse lenmade redogörelse för den af Rikets Ständer, vid 1858 års pafeh ”Lifver. riksdag, till underlättande af den dåvarande tryckta penninge-ställningen, im-ättade anstalt för belåning i Banken och låne-kontoren till 1859 års slut af guld och silfver, hafva Revisorerne, till en början, ansett sig böra meddela, att under hela den tid, denna lånerörelse varit för allmänheten tillgänglig, belåning icke ifrågakommit vid låne-kontoren i Götheborg och Malmö, hvadan de åt nämnde låne-kontor för ändamålet anvisade förskott blifvit till Banken återbetalde.
Emot de i andra punkten af motionärens framställning förekommande förslag, att vid hemmansklyfning och i det fall, att å utflyttande hemmansdel byggnader icke finnas, det ifrågavarande understödet ej beviljas må, få Utskotten endast anmärka, att enär, enligt merberörde författningar, sådant understöd utgår endast vid utflyttning, som verkställes i följd af laga skifte, och beviljas endast då åbyggnad flyttas, de af motionären i berörde afseenden föreslagna stadganden obestridligen innefattas i nu befintliga föreskrifter, och att således motionärens förslag derutinnan synes Utskotten vara opåkallad!. I fråga derefter om motionärens förslag, dels i nyssnämnde punkt, att gafva eller understöd bör beräknas för alla utflyttande, antingen de ämna bygga eller ej, dels ock i fjerde punkten, alt om, sedan understödet blifvit enligt nu föreskrifven beräkningsgrund emellan den utflyttande och skifteslaget deladt, något öfverskott utöfver den verkliga utflvttningskostnaden uppkommer, detsamma bär fördelas emellan delegarne i förhållande lill deras deltagande i nämnde kostnad, få Utskotten endast erinra om det ändamål, hvarför anslagen till ifrågaställa understöd blifvit beviljade; och lärer det finnas, att omförmälde förslag äro emot berörde ändamål uppenbart stridande.
Då den i Advokat-fiskals-kontoret anställde vice Advokat-fiskals göromål, hvilka, enligt Instruktionen, bestå i granskning af Revisions-kontorens aktoratsräkningar, deras sammanfattning, jemte Advokat-fiskais-rkontorets enahanda yäkning lä Stats-Utskotlets Utlåtande JVf 136. uti så kallade general-räkning samt i öfrigt biträde åt Advokat-fiskalen, vore af beskaffenhet att desamma lämpligen kunde uppdragas åt den till tjenstgöring i Advokat-fiskals-kontoret antagne Kanslist, har Kongl. Maj:t hemställt att vice Advokatfiskals—Ijensten vid nuvarande innehafvarens afgång måtte indragas samt i stället för bemälde Kanslist, sorn skulle öfvertaga vice Advokat-fiskalens åligganden, å stat uppföras 1,000 R:dr såsom lön samt 300 R:dr såsom arfvode och ersättning för renskrifning eller tillsammans ett belopp af 1,300 R:dr R:mt. Jemte det Utskottet tillstyrker, att Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, i hvad densamma afser vice Advokat-fiskals-tjenstens indragning vid nuvarande innehafvares afgång och göromålens öfverflyttning på en i Advokat-fiskals-kontoret anställd Kanslist må af Rikets Ständer bifallas, får Utskottet hemställa, att de aflönings-förmåner, Kongl. Maj:t för Kanslisten äskat, eller 1,000 R:dr såsom lön och 300 R:dr såsom arfvode och ersättning för renskrifning, eller tillhopa 1,300 R:dr R:mt, må af Rikets Ständer beviljas, dock att detta belopp först utgår sedan nuvarande innehafvaren af vice Advokat-fiskals-tjenslen derifrån afgått och då de i afseende å vice Advokat-fiskals-göromålen föreslagna förändringar komma att vidtaga, på sätt tabellen närmare visar.
Länen 1,697 ^:<^r ^ ^ »tt, ifrån i83o års början och intilldess det nya rotejemkningsförslaget kunde hinna upprättas, pröfvas och fastställas, emellan stamrolarne vid Westerbottens Regemente fördelas, efter de grunder, som de af Rotehållarne utsedde Ombud, gemensamt med E. K. M:s Befallningshafvande, egde bestämma, med ledning af en på local-kännedom stödd uppskattning af hvarje rotes behof af sådant understöd; varande den dertill erforderliga summa, af omkring 1,600 R;dr årligen, uppförd bland de extra anslag, som af Riksgälds-Contoret komina att hållas Stats-Coutoret tillhanda; — och har E. K. M., genom afl,Hen Nådig Skrifvelse af den 18 sist!. Januarii, behagat gifva Rikets Ständer tillkänna: att E. K/M. funnit dea af Rikets Ständer äskade allmänna och definitiva role-jemkning vid Westerbottens Regemente, hvilken borde grunda sig på hemmanens skattetal, sedan, i nion af dessa, både gamla hemman och nybyggen vid afvitlriugarne undfått motsvarande egovidd, ej kunna på tillförlitliga grunder uppgöras, innan Afvittrings-Verket och verkställigheten af de förberedande åtgärder, E. K. M. redan föreskrilvit, till det mesta medhunuits; att deremot E. K. M. ansett en provisionel rotejemkning vid Regemen - 438 Expeditions-TJukotlets Förslag till und. Skrifvelse
Nådiga Skrifvelse N:o a - 1 N:o 2. Ankom i afskrift tili Exp Utsk. d. 10 Febr, kl. 9 e. m. KONGL. MAKTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer angående 63:dje och yn:dr* $$:ne af Regerings-Formen y Gifven Stockholms Slott den $ Februarii i834- Kongl. Maj:t, som ansett nyttigt och nödigt, att så väl Dess till Rikets senast församlade Ständer den 14 Januarii i83o aflåtne Nådiga Proposition, angående förändrad redaction af 63 §. Regerings-Formen, sora äfven det af Rikets Ständers Constitutions-Utskott vid sista. Riksdag föreslagna och till slutlig behandling vid denna Riksdag hvilande förslag till ändrad redaction af 72 §. Regerings-Formen, må till slutligt afgörande, så snart som möjligt, företagas, vill härmed i Nåder fästa Rikets Sländers uppmärksamhet på detta angelägna föremål och föreslå Rikets Ständer att, så skyndsamt som ske kan, taga under pröfning de tvänne ofvannämnda Förslagen till ändring uti 63 och 72 §§:ne Regerings-Formen. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN D. v. Schulzénheim. Stockholms Slott den 8 Februarii 18*4 ■ Protocoll, hållet inför Kongl. Maj.t i Stats-Rådet. Närvarande: Ha ns Excellence Justi tias Ståts-Ministern Herr Grefve Rosenblad. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af JFetter stedt , Stats-Råden: Hans ExcellenGe Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Bihang till R, S. Kongl. Mnj:ts Nådiga Skrifvelse N:o 3. Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm. Herr Grefve Adelsvärd/. Friherre Åkerhjelm. Poppius. Underteknad Hof-Canceller.
När det slutligen skulle företagas, befanns, hvad ofta nog händer, att elt annat mål alldeles i enahanda syfte med detta blifvit skickadt till StatsUtsk., hvarpå Ekon.Utsk. beslöt att jemväl öfversända detta ifrågavar. mål till StatsUtsk., för att gemensamt med det dit förut öfverlemnade behandlas i sammanhang med de anmärkn:r, som ägt rum. Sedan jag nu redogjort för orsakerna till dröjsmålet, hoppas jag R. o. Ad. finner, att denna inbjudning ej kan tarfva annan åtgärd än att läggas lill handlingarna. Frih. Cederström, Jacob: Jag anhåller att få erinra, att den utväg, som Ekon.Utsk. tagit i anledn. afde olika remisserna af 2:ne likartade mål, det ena till Statsoch det andra till Ekon.Utsk., att, säger jag, till förstnämnda Utsk. äfven öfverlemna det mål, som till Ekon.Utsk. remitterats, för att i sammanhang med återremissen af elt StatsUlskis utlåt. N:o 235 besvaras, icke är enlig med grundlagen. — Hade Ekon.Utsk. från sig velat lemna en till delta Utsk. rein i t - Deu 16 November e. m. mitterad motion, linde sådant boil ske inom 8 dagar efter densammas bekommande. Då sådant icke skett, finner jag ej annat, än alt Ekon.Utsk. måste besvara motionen, äfvensom att intet hinder bör möta alt biträda BondeSt:s begäran att förelägga samma Utsk. viss tid , hvarinom det bör inkomma lill Ständerna med sitt betänk, öfver den väckta motionen, som icke torde behöfva mycken lid alt besvara. Frih. Hamilton: Den siste värde talaren bar fullkomligt rätt, men anledn:n till bans yttrande är vållad af en underlåtenhet af mig, då jag nyss omtalade sakens gång, nemi. att då Ekon.Utsk. öfverlemnade den ifrågavar. motionen till StatsUtsk., skedde sådant under begäran, att behandlingen deraf skulle ske gemensamt med Ekon.Utsk., d. v. s. målet afgöras af sammansatt Statsoch Ekon.Utskott.
— Före år 1850 (det året, då Gymnasium och skolan förenades till ett läroverk) och alltifrån året 1841—1842 var skolan särskildt af allmänna premieoch fattig-kassan (eller af djeknepenninge-ersättningen) anslaget ett belopp af 39 R:dr 16 sk. 2 r:st. B:ko, och deraf disponerades — äfven då — de 1 R:dr 7 sk. 9 r:st. till egna kassan under titeln »Tillberga sockengångs-medel», och resten, 38 R:dr 8 sk. 5 r:st., till skolans premieoch fattig-kassa. Under dessa år voro af djekne-penninge-ersättningen 168 R:dr 15 sk. 4 r:st. särskildt anslagne gymnasii premie-kassa. Från och med 1850 har summan af detta sistnämnda belopp och skolans 39 R:dr 16 sk. 2 r:st., således 207 R:dr 31 sk. 6 r:st. B:ko, varit anslagen åt det förenade läroverkets premieoch fattig-kassa (och deraf, som sagdt är, de 1 R:dr 7 sk. 9 r.st. tillgodoförts egna kassan). I Riksmynt utgör denna summa rätteligen 311 R:dr 48 öre. (Se åtföljande bilaga). Af denna förklaring torde vara tydligt, att Herrar Revisorers anmärkning i denna del bör förfalla. 395 - Hvad vidare beträffar anmärkningen, att den i Kongl, brefvet af den 17 September 1856 anbefallda förteckningen »å gåfvobref m. lil., å stipendie-fonder och andra donationer» saknades i Läroverkets räkenskap för ifrågavarande år, toide jag endast behöfva erinra, att inga andra stipendieeller donations-fonder än den Klercker ska stipendie-fondeu ännu det året befumios under Läroverkets Rektors förvaltning, samt att i sjelfva räkenskapen för den Klerckerska fonden gåfvobrefvets datum var uppgifvet, äfvensom den upplysningen tillagd, att afskrift af detsamma hade af Konsistorium blifvit i vederbörlig tid till Kongl.
Man finnér äfven vid närmare granskning af rörelsematericlens konstruktion, att någon egentlig besparing i denna matcriels kostnad icke vunnits genom den minskade spårvidden, ty lika Ilitia och lika hilliga lokomotiver kunna konstrueras för en (i) fot bredare spårvidd, och, hvad vagnarne särskildt beträffar, synes det tydligt, all man sökt åstadkomma om möjligt lika storn och beqväma vagnar för denna mindre spårvidden, som de, hvilka begagnas ä jernhnnor med större spårvidd, äfvensom alt man i sednare tider ökat vagnarnes dimensioner, hvilket allt med mera lätthet skulle kunnat verkställas om spårvidden varit större. På jeml) anans underhållskostnad hade den ökade spårvidden icke haft annat inflytande, än att 8 fot långa sliper i stället för 7 fots måst användas, eller slipcruas underhållskostnad hade blifvit V? större, och på drifkoslnaden hade den större spårvidden icke inverkat. Deremot hade cn förökning af spårvidden till likhet med den å statsbanorna medfört obestridliga fördelar och undanröjt flera svårigheter vid den rörliga ina tendens konstruktion, hvilka man visserligen på ett ganska sinnrikt sätt vetat att besegra, men som dock qvarstå sorn olägenheter, de der icke kunna helt och hållet ofhjelpas. Den lika spårvidden bade derjemte medfört den stora fördelen att jernbanan kunnat sättas i omedelbar förbindelse med Statsbanan, som vid Lokcren sammanstöter, samt äfven med den nu under arbete varande nya jernbanan, som utgår från Gent och är ämnad alt utsträckas öfver Ecloo tili Bruges. k denna sednare bana, hvilken äfven utföres af ett enskildt bolag, har man icke minskat spårvidden, ulan bibehållit densamma som å statsbanorna och man använder dervid äfven räls af grofva dimensioner med 5 Sv. tums höjd, konstruerade för cbairs, oaktadt denna bana kommer att göra en omväg öfver Ecloo emellan Slats-UtskoUets Memorial M 77. fl dess ändpunkter Gent och Bruges, hvilka städer aro salta i förbindelse med hvarandra pä en kortaro viig modeist den emellan Geni och (Mende anlagda statsbanan.