Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tr e dj e II u j' v u d - Ti lein. 1849 års Riksstat anslår Penningar, Banko. 11,000 12,976 200,000 1,673 I 16 32 S:a |225,650| —|— Förslag till blifvande Riksstat. Penningar, Banko. Utrikes Departementet. Departements-Chefen, Utrikes Stats-Ministern. Departementets Expedition Minister-Staten Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus m. m. för Departementets Expedition Förlagsanslag 11,000 12,976 200,000 16 1,673132 S:a 1225,650 f—| STOCKHOLM, 1851. J. A. WALLDÉN. Ståts-Utskottets Utlåtande, M 83. 1 JK 85. Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Mars 1851, kl. 9 f. m. Utlåtande, angående reglering af utgifterne under Riksstatens Fjerde Hufmdtitel. Denna Hufvudtilel, innefattande anslagen för Landlförsvaret, faslslälldes vid sisthällne riksdag till 4,162,180 riksdaler; deraf penningar 2,741,676 R:dr 16 sk., indelda räntor efter markegång på förslag 1,186,656 R:dr 52 sk., indeld spanmål på förslag 20,104 tunnor 16 kappar å 6 R:dr tunnan 120,627 R:dr, och oindeld spanmål 17,220 tunnor ä 6 R:dr tunnan 103,520 R:dr. l:o. 1 afseende på denna hufvudtitel har Utskottet fått emottaga tvenne motioner af herr Stjernsvärd, som åsyfta ett i många delar förändradt system för försvarsverket till lands. Då dessa motioner omfatta så val dithörande större frågor som mindre detaljer, erfordrar ämnets behöriga utredande alltför lång tid, för att
Till följd af Rikets Ständers beslut i io:de punkten och enligt Sine Riks-Stånds förklarande i den inte, kommer det i sistnämnde punkt utsatte belopp, ”en tredjedel af Sedelstocken", att förändras till; ”två femtedelar af Sedelstocken.” Och då tvänne Riks-Stånd, nemligen Högv. Pi este-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet, för öfrigt bifallit Utskottets redaelion till i i;te punkten, men Vällofl. Borgare-Ståndet förändrat slutet af samma punkt: "förrän ett år förflutit från Bankens öppnande till utvexling af silfver”, till följande lydelse: "förrän vid nästkommande Riksdag Rikets Ständer derom annorlunda besluta”; samt Högloft. Ridderskapet ecb Adeln åter aldeles borttagit cfvanberörde af Utskottet tillstyrkte slutmening, får Utskottet inbjuda Högiofl. Ridderskapet och Adeln samt Hederv. Bonde-Ståndet att med öfrige 2ine Riks-Stånd jsig förena om den i inte punkten förekommande slutmening; "förrän ett år förflutit från Bankens öppnande till utvexling af silfver. An tagea Banco-Utskotleis Memorial N.o 3o. 9 Åntages icke dénna inbjudning af hvarken Ridderskapet och Adeln eller Borgare-Ståndet, anser Utskottet sig böra inbjuda Höglofl. Ridderskapet och Adeln att med Yällofl. Borgare-Ståndet sig förena om slutorden: "förr än vid nästinfallande Riksdag, Rikets Ständer derom annorlunda besluta", såsom mest närmande sig till hvad öfrige arne Riks-Stånd för deras del yttrat. Men afslås äfven denna inbjudning, måste först genom votering inom förstärkt Utskott utrönas, huruvida antingen Yällofl. Borgare-Ståndets eller^ Högloft. Ridderskapets och Adelns åsigt skall i Contra-proposition intagas, hvarefter omröstning slutligen kommer att verkställas öfver Ilögv. Preste-Slåndels och Hederv.
Den af Äejferltga ^rattffa ^Regeringen till ©toeriged lanbtbrufare gjorba tnbjubning att bedaga i bett innetoaranbe år i ^3artd hållna (lora erpofttion af utmärfta aftoeldbjur, rebffap, fäbedflag och anbra lanbt* manuaprobufter, bär i anfeenbe till tibend fnappbet ide funnat begag* nåd. ©mellertib bär benna erpofttion varit beföft af en i nåber för* orbnab fomntifinrie, hvilfelt beröftoer afgifioit uttberbåttig berättelfe; btoarjemte Äottgl. 2Raj:t utfett en fontite till toibtagaitbe af nöbtga åtgärber i od) för ©toeriged beltaganbe i bett allmänna erpofttion af enabanba beffaffenfjet, forn äftoen år 1857 fontmer att t ^Sarid ega ruut. 54 ffiräitsmnäfag: jliftmngen. iBerättetfe om tfmab i 9iifet oct) befd 3 öfroerendfiämmelfe meb be af Olifetd ©tanber afgifna förflag, blefmo unber beit 18 Samtavt 1835 ferffitba ttåbiga ^örorbttingar nt 3ör utöfmanbe af tittan öfwer förftnämnbe författning^ efter* tefnab, t) ma b be (torre brättnerierne beträffar, t)afioa öfmerfontrotlörer btifroit titlfatte inom be af Äongt.
Se, sådant är mitt sköna ideal, Urania, ur salta vågor sprungen, m,er ren än marmorn från Carraras dal, mer hvit än romerskt altares vestal och aldrig dock af några bojor tvungen. Hvem är hon då? Säg, Jean du det förstå? Kanske en fröken, kanske en gr ef vinna? Nej, narr, prinsessor här ej ens förslå! Min fagra mö är mera hög än så: ack, hon är sångens härliga gudinna! N. G. Arenander. Qvinnor. Porträttstudier för Idun af Johan Nordlin^. Tant Martha. ta v ([^? V c k a r s Lilly grät, förtvifladt, öfverVwikl) lifvet, sä att hennes vackra blå ögon tf / y^SX ^ kunde flyta bort i tårar. Och a - m det ljusa håret, som, annars så kokett W ordnadt i all sin oordning, bildade den täckaste ram kring hennes nittonåriga ansigte, l e n * Förf. har uttryckt som sin önskan, alt den nyligen i Idun införda porträttstudien » Syster Elsa » måtte betraktas som n:r I i denna serie. Red. det trasslades nu ohjelpligt tillsammans mellan fingrarne till två små händer, som i gråtens nervösa kramp gnuggade tårarnes saltspår ut öfver hela det blossande ansigtet. Hon hade borrat sitt hufvud så djupt ned i den stora broderade förmakskudden, att hon ej ens hörde, när det knarrade i dörren och tant Martha trädde in. Tant Martha stannar bestört, ännu med handen på vredet; ett skimmer af medlidsam undran tändes i hennes bruna, vänliga ögon. Hon stryker med handen öfver dem oeh öfver det grå, släta håret, oviss, om hon sett rätt, och säger derpå: » Lilly, mitt kära barn, gråter du — du, den gladaste bland de glada! Skall jag tro mina ögon? — Så bedröfvad och så ensam! » Men Lilly borrar än djupare sitt hufvud bland kuddens sefirgarnsblommor och lyfter ej en sekund sina ögon till helsning.
Samhälle allt bör vara stäldt på en säker och fast fot, så att ingens rätt förnärmas, inga relationer, recommendationer, börd eller rikedomar måge i befordringsväg äga rum eller komma i beräkning, utan endast och allenast förtjenst, skicklighet och ett dygdigt uppförande utgöra grunden för hvarje Embelseller Tjenstemans antagande och avancement i Konungens och Rikets Tjenst, det lärer icke kunna motsägas. Också är det en allmänt känd sak, att uti det oss närmast belägne grannriket, Danmark, fastän derstädes regerar en fullkomligt Enväldig Konung, ingen enda utnämning eller befordran i Embetsoch Tjenstemannavägen äger rum annorlunda, än i förening med den aldra största rättvisa; så att, t. ex. om en Son till någon bland Rikets Högsta Embetsman af den förnämsta börd är sökande till en Beställning, hvartill sig jemväl anmäler en person af den ringaste härkomst, och denne senare kan praestera bevis öfver en längre använd tid i Statens Tjenst, och något Den 17 December f. rn. 39 emot hans conduit icke kan med rätt och skäl bevisligt anmärkas, samt han jemväl äger fördelaktigare vitnesbörd öfver sin EmbetsEocamenhvilken alla högre eller lägre Em betsoch Tjenstemän i Danmark ovilkorlig! måste undergå hvarje gång de grad från grad befordras, så kommer den höge Embetsmannens Son icke ens i fråga, och långt mindre borttager han Tjensten ifrån sin äldre och skickligare, fastän af ringa härkomst varande, medsökande.
Söderholtz för den vid hans tillträde till arrendet af Klingsbergs kungsgård befunna husröta; N:o 50, ang:de utbyte af Kapellansbostället Wiskeryd n:o 2, emot Trumpetare-bostället Bjärstad storgården n:o ] ; samt N:o 51, ang:de ytterligare begagnande af en del utaf det staden Wexiö beviljade byggnadslån. Företogs val af 6 Revisorer, för att å R: o. Ad:s vägnar deltaga uti innevar. års revision af Stats-, Bankooch Riksg:s-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och befunnos efter valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Gr. Liljencrantz, Gustaf Fredrik, Landshöfding, . med 54 röster. Frih. Leuhusen, Axel Reinhold, Premier-Löjtn., . „ 55 „ Frih. Funck, Fredrik Alexander, f. d. Löjtnant., . „ 55 „ Hr Stierngranat, Georg Gustaf Henrik, Öfverste Löjtnant »55 , Hr af Geijerstam, Carl, Major, »55 , Hr af Forselles, Adam Magnus Philip, Kammarherre »54 „ Äfvenledes anstäldes val af 6 Revisorer, för att å R. o. Ad:s vägnar deltaga uti 1853 års revision af Stats-, Bankooch Riksg:sverkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och befunnos efter valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: 224 Den 2 April. Frill. Åkerhjelm, Johaa Carl, Kammarherre . med 51 rösler. Frih. Cederström, Carl Emanael, f. d. Premier - Löjtnant, Frih. Adlercreutz, Carl Guslaf, Öfverste, Ilr Rääf i Småland, Leonard Fredrik, Kammar - junkare, Hr af Puke, Folke Magnus, Kommendörkapten, . Iir Björnstjerna, Johan Magnus, Kammarherre, . „ 51 Föredrogs BankoUlskis d. 26 och 29 sisll.
Hvarest äro de utländska kapitaler, de der skulle strömma in till det öfver höfvan, jag medgifver det, skuldsatta kära fäderneslandet, som således hade behof af att få in penningar, och detta efter en mera än 50-årig fred, och för hvilket utländsk skuldsättning tillförene varit en styggelse? Men tyvärr! mycket sorn så ansetts bedömes efter nutidens moral helt annorlunda. Icke en gång de inhemska kapitalerna hafva kunnat framlockas, utan för att uti de vinstgifvande bankerna insättas: dessa banker äro för de mera bemedlade ungefärligen detsamma, som pantlåne-anstalterna för de fattige: men härom utförligare här nedan. Inteckningar, vare sig uti jord eller stadsegendom, kunna knappast belånas, emedan härvidlag den lagliga och af billighet till endast 6 proc. föreskrifna räntan ej får öfverskridas, ehuru sådant likväl understundom sker, utan att den, som äfven nu, kringgående lagen, i så fall tager högre ränta, anses för ockrare eller att öfva procenteri, en tillförene städse med rätta bränmärkt handtering; nej icke en gång pantlånarens usla yrke, derom jag längre fram torde blifva i tillfälle närmare yttra mig, — klandras, utan till och med, såsom förhållandena nu blifvit, kan åstadkomma godt, derest han åtnöjer mig med en skälig förtjenst. Är väl detta statsvinst? Ingalunda, men köpmannen, den ende, som kan utan förlust gifva den högre räntan på s. k. »korta papper», gynnas, och penningemannen, kapitalisten, privatbanks-intressenten förtjenar (den sednare utan allt besvär eller risk, hvilket väl ej är fallet med köpmannen, fabriksegaren, o. s. v.); och blott köpmannen samt kapitalisten skördar vinst, synes man föga vårda sig om att flertalet af jordbruksoch andra fastighetsegare förlora, ruineras, ja att konkurser, osäkerhet i penningeväg, misstroende och missnöje: med ett ord allmänobelåtenhet uppstår uti landet. Detta är den gyllene skörden, uppkommen af den medgifva friheten i ränte-aftal, till följd af Kongl.
För de sammansatte apparaterne, till hvilka ångapparater äfven hänföras, beräknas af giften efter 2 sk. för hvarje kanna bränvin, som antagits kunna med apparatet tillverkas, sä vida apparatets af verkningsförmåga ej understiger den enkla go:kannors pannans, i hvilket fall för dessa apparater skattas lika myc ket, som för den enkla pannan, till hvars afverknings-förmåga det sammansatta apparatets uppgår. 1 enlighet vied dessa för beskattningen sålunda fastställde grunder, kommer skatten för bränvinsbränningen att utgå efter nedanstående tariff, som bestämmer af giften för hvarje serskild dass af bränvinsbrännings-redskap under sex månaders bränningstid. B ev.-, Lag-, samt Ålim. Besvoch Ekon. Utskottens Betänkande, N:o 1. 69 Tariff på Pannerytnds-afgif ten. DS l:» ta Classen. 2:dra Classen. 3:dje Classen. 4: le Classen. S:i e Classen* n Omed eld. med ånga. med' eld. med anga. med eld. med ånga. med elci. med ånga. med eld. med ånga. k77 Rdr sk. 11 dr sk. Rdr sk. Rdr sk. Rdr sk. Rjdr sk. För enkla pannor under 10 kannor skallas efter 12 skilling kannrummet. För dem, som anmäla1 sig att endast under 3:ne månader utöfva bränvinsbränning vied usta classens pannor utöfver 20 kannors rymd eller af mindre storlek, drifne med ånga, eller ode pannor uti någon af de öfrige clas serna > blifver den i tariffen för sådane pannor utförda afgift till hälften förminskad, hvaremot deri för irsta dassens pannor af 20 kannors rymd; och derunder, bestämda afgift, alltid oafkortad utgår. § 27.
Ståndet, att icke instämma i det beslut, sorn R. o. Ad. fattat, men, att Högv. Ståndet matte i strid dermed vidblifva det beslut,' Högv. Ståndet redan förut i samma fråga fattat; dock sä, alt lagen blifver gällande för framdeles blifvande äktenskap. Hr von Hartmansdorff: Jag kan icke bestrida de ledas möler, som nyss yttrat sig, deras rättighet att bifoga deras särskilda mening; men jag skulle förmoda, alt de, af aktning för Ståndets beslut, icke vilja vidhålla deras yrkanden, hvarigenom ändamålet med inbjudningen möjligen skulle förfelas. I fall prot. för den dagen år justeradt, så ser jag ingen annan utväg, än alt 364 Den 14 December f. m. medskicka hela prof-, på det att alla Friherrarne Cederströms yttranden mätte komma till Hftgv. Ståndets kännedom, och den pluralitet, som finnes inom detta Hus och som var så öfvervägande, få fullfölja sitt beslut, utan ali uppehållas af deras invändningar. Frih. Cederström, Thure Fredr.: Just af aktning för det Stånd jag tillhör och den minoritet, som var af samma tanke som jag, kan jag för min del icke afstå från det af mig gjorda yrkande, hvilket jag vördsamligen får fortsätta. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Jag ber vördsamligen att få uppläsa 2 mom. af 57 § Riksd.Ordn.: ”Af prot.uldr. böra alltid fyra exemplar utskrifvas, af hvilka de Irenne afgå lill Medstånden, för alt derstädes qvarblifva, och det fjerde, eller sä kallad löpare, kringsändes, påtecknas i hvarje Stånd af secreleraren, samt slanDar slutligen hos R. o. Ad., för alt i dess archiv förvaras. Dessutom bör, enär målet något Utsk. angår, ett exemplar detsamma äfven meddelas.
Utaf de hos Riksgälds-kontoret nu förvarade tryckta riksdags-protokoller och dertill hörande bihang må, för ätt i utbyte mot erhållna gåfvor tillsändas utländska bibliotheker, fä tillställas Kongl. Biblioteket högst fyra kompletta exemplar, under förbehåll likväl, att de derefter återstående kompletta exemplaren uppgå till ett antal af åtminstone tio. Hvilket Rikets Ständer lå i underdånighet anmäla; framhärdande etc. Stockholm den 16 September 1854. Expeditions-Utskotlets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o i SS. 305 N:o 134. (Sc Skrifvelse-förslaget N:o 169 och Expeditions-Ötskottets Memorial N:o 12.) N:o 135. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den Preste-Ståndet den Borgare-Ståndet den Bonde-Ståndet den Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående pensions-anstalt för Sveriges handelsflottas män och sjöfolk. (Stats-Ulsk:s Utl.-de N:o 180 och Mern. N:o 265.) S. A. K.
Då en sådan afyttringsperiod ovilkorligen måste antagas såsom rätta tiden för bestämmandet af markegångspriset, följer deraf att de prisuppgifter, hvilka, enligt nu gällande föreskrifter, meddelas från fögderier och släder, för att ligga till grund för markegångstaxan, icke kunna an tagas för så beskaffade stadgade spanmålspris, hvaruppå lief vid er emellan räntetagare och räntegifvare skäligen böra sig grunda. Utskottet, som sålunda inser angelägenheten deraf, att nu varande missförhållanden vid upprättandet af de årliga markegångsprisen varda undanröjde, hvilket i Utskottets tanka kan till vägabringas utan ändring 20 Stats-Utskottets Utlåtande N.o 273. af 75 §. Regerings-Formen, anser sig, till ändamålets vinnande böra föreslå följande: o) så beskaffade prisuppgifter, som de hittills aflemnade, innehållande de under loppet af hösten och vintern gångbara pris å markegångspersedlar, böra från hvarje fögderi och stad vara till vederbörande Kongl. Majrts Befallningshafvande insände inom den 10 Mars hvarje år; b') Riks-Ståndens Deputerade, hvilka derefter sammanträda vid medlet af samma månad, då hvarje orts markegång hädanefter bör sättas, skola taga medium af nämnde uppgifter till hufvudsaklig ledning för markegångssättningen, med iakttagande att markegångspris alltid, der sådant erfordras, jernnäs till skillingtal, äfvensom alt, då någon annan afvikelse från medelpriset anses nödig, skälen dertill i protocollet noga antecknas. Rörande, efter sålunda verkställd prisbestämning, Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande, genom allmän kungörelse, underrätta Länets invånare om så väl medium af prisuppgifternej som de af Comiterade uppgjorda markegångspris; c) besvär öfver markegångssättningen få icke i annat fall upptagas än då Deputerade afvika från medium af prisuppgifterne. Ega besvär rum, skola desamma inom 14 dagar efter det
Iliks-8tat gjorda beräkningar oell verkliga utslaget med 8tats-^erkets Inkomster oell Utgifter, äfvensom deraf lemnäs fullständig utredning om 8tat8-5Verket8 tillstånd vid kvarje ars slut oell i sammandrag resultaten af 8tats-6ontoirets förvaltningsatgäider. Dessa uter redovisas sj,ecielt genom 8tat8-Lontoirets Drotoeoller, Degistratur, 8p66ial-8tater oell Nemorial-Doeker, genom ankomne kiders Ivongl. Naj:ts Varliga Ilref, ds fastställde ärliga Iliks-8taterne samt lläntkammarens klufvud-Döeker med tillgörande verikkationer, kvilka alla Kandlingar komma att till 8tats-Dtskottet öfverlemnas, jemts livad dessutom, enligt 30 Diksdags-Ordningen, kan af 8tats-KItskottet äskas. 8tats-6ontoiret kör kärvid u^il^sa, att Iliks-IIufvud-Duken uzi^tgger kela Drono-klppkörden oek innefattar Dedogörelse, ieke endast för 8tats-6ontoirets egna, utan älven för andra Werk.s oek Kimlietens ätgärder vid förvaltningen > al allmänna medel, sa väl körande till Diks-8taten, som anvista till föremål utom densamma, samt att, i enligket med den al kiders Ikongl. Naj:t för Dikets 8tänders Devisorer den 27 fekruarii 1830 i leader utfärdade Instruetion, uti Diks-klulvud-Doken äro intagne
Finnes vid den tredje besigtningen fartygets skrof färdigt, diktadt och kalfatradt samt i flott vatten felfritt, och är fartyget försedt med fullständiga förbindningar af trä och jern, äfvensom med tillhörande röstsmide, roder och roderbeslag, klys, spygatt, pumpar, spel och bogspröt, allt detta på sina ställen insatt, så och med master och alla till tacklingen hörande rundhult, ändå att detta ej insatt är, anses fartygets byggnad vara biloch bol-färdig, och gifve besigtningsmännen skriftligt intyg derom. Bih. lill R. St. Är om fartygets byggnad och hvad dertill hörer annat aftal uppgjordt, galle sådant till efterrättelse. § »• Har den, för hvars räkning fartyg bygges, för byggnadens verkställande, gifvit varfsegare eller byggmästare förskott af penningar eller materialier; ege han, när afhandling derom upprättad är, att densamma inteckna hos Magistraten i den stad, eller närmaste staden till den ort d landet, der byggnaden verkställes, och njute sedan förmånsrätt enligt 17 Kap. 7 § Handels-Balken i de lemnade materialierna och det, som med förlaget tillverkadt är. § 4. Om de vilkor, under hvilka fartyg åtnjuter Svensk nationalitet, är särskildt stadgadt. Der Konungen ej annorledes förordnar, shall genom beslut af rederiet bestämmas den ort, hvilken såsom fartygets hemort skall anses; och åligge det rederiet att, när stad är till hemort bestämd, hos Magistraten derstädes, och eljest hos Kronofogden i orten, beslutet om hemorten anmäla, hvaröfver, genom Magistratens försorg eller af Kronofogden, bör meddelas anteckning å fartygets bilbref, eller, om det icke med sådant är försedt, särskildt bevis utfärdas, som skall farty get åtfölja. § S. Öfvergår eganderätten till fartyg eller andel deraf, medan det är på resa; då skall, derest ej annorlunda öfverenskommet är, nye egaren vara berättigad till vinsten af fartygets sista resa och vidkännas deraf föranledda utgifter och förluster.
Sådant må dock icke afhålla mig att vördsamt lemna äfven mitt ringa bidrag till det stora förrådshuset. Ett ämne af så stor och allmän vigt, torde icke kunna skådas från för mångå sidor; ur massan af olika åsigter, kan den kloke lättast välja det rätta. Det är tillståndet i min hemort, i det fordom välmående Westergöthland, jag går att afhölja: Anser man möjligheten att ännu, genom tillgrepp af landtmannens kreatur och husgeråd kunna indrifva hronoutlagorne, såsom ett tfyllestgöi-ande bevis på en fortfarande välmå - $1$ Dm 21 Februarii. gra, då är allt tills vidare godt; men man m§J ste vät äfven betrakta svårigheten och följ-* derne af detta indrifvande: sedan några ut^- jnäcnmgsauctioner å stället blifvit utlyste, utan $tt någon köpare sig anmält, afiores det utpantade från flera ägare, till ett ställe utom orten, till Tingsstället eller närmsta stad, der bekantskapen och medlidandet icke afhålla egennyttan att begagna den betalandes nöd, der alltså hans effecter för en ringa penning afyttras; och der j4g af exemplet vet huru sturik dom en ko säljes för 6 R:dr 32 sk., en dragQxe för 7 R.dr 16 sk., Q. s, v* Om alltså dessa krampaktiga ansträngningar ära den febersjukes af vanmakt efterföljde kraftyttring, icke ett uttryck af helsotillStåndets jämna styrka; om det är de flestes enSkildtes individuella välstånd, som sammanlagde utgöra det allmännas, då nödgas jag med bedröfvelse förklara, att detta allmänna Välstånd, efter 3 å 4 års oupphörligt afty-J rtande, nu omsider, genom penningebrist, och Jandtmannavarors vanvärde, är bragt i själtåget.
I anseende till Kammar-Collegii Canzlie anses nödvändigt, att en Proto-Notarie warder tillförordnad Secreterare» till biträde; Hwad aker Protocollsförandct med ätföljande Expediton angär; Sä i händelse Kongl. Majit i Näder bifaller, att detta arbete får fortsättas, enligt den senast antagne arbets-ordning, dertill Collegium, i anseende till de dermed förenade förmäner af den enklaste, fkyndesammaste och sakraste 1274 Den 9 Julik. handläggning, styrker, anser Collegium någon tillökning af arbetare icke nödigt, utan förestår allenast, att den Summa af ;c:o R:dr, hwarä werkstävigheren af det i den nya arbetsordningen antagne ar, betssätt sta grundar, matte höjas till 1002 R:dr ärligen, och qwartaliter, lika med den öfriga astönin, gen, till Collegii bisp. sition, emot wänlig redvwisning utbetalas. Men i den händelse Kongl. Maj:t i Näder befaller, att den fö"ra arbets ordningen inom Can.zliet bör ater införas, anser Collegium nödigt, att den gamla Staten ökas med 4 Notarier och 2 Coyistcr med lampelig lön.
Däremot har StalS.hllEolket 6 0 Ansett Revisorn wjd Auctions - Merkel, smars tjenst är ej mindre grannlaga och trägen, än Boksluts Revisorns lvm har i lön 250 R'.dr. böra undfå lika lön med honom, och således en tillökning pa Stat af Rldr. frän nästa ars början samt 7:0 Att Wärderingsmännen och Waktbetjent, §en, till någon upmunkran i anseende till deras trägna och answarigg ljenster, ma ester hwarje ärs förlopp, Undfå en discretion af ro, 15 till 2c» proCent as deras löner, dock med ket wilkor att behållningen för äret af Aesistance ConkoiretS revenue är sadan, att en siik utgift kan kill fullo dermed bestridas, och hwilkel efter sikedd anmälan, bör pä Herrar Fullmägkiges afgörande ankomma. I Assistance-Contoirets Hrstwud böcker finnas Z.tMiga sumvior balancerade j anseende till hwilka uä - Dell 7 December. 451 någon ersättning icke är mffelig; eller någon Widare åtgärd kan äga ruin, nämligen: i:o En post pa 554 R:dr. 8 fl 2 rst. R. G. Ssom ester en är 1804 öfwer Auckions, Werket fran flere är tillbaka werkstäld utredning flutcligen up» kommit, och hwilku såsom troligen härrörande ifrärr äldre miflförningar eller blandning emellan Aucrionsoch O^wcrlkoitS räkningarne, ej kunnat tilt flit uphof och beffaffcnhct utredaS eller nägre pcrjvner derföre dömaS till answar.