Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed har Utskottet tagit kännedom al en hos Ridderskapel och Adeln af Herr Cederschjöld, F. sJ., väckt, till Utskottet remitterad, motion angående afiöningen för arméens och flottans läkare, innefattande följande yrkanden: att för de ordinarie läkare-beslällningarne måtte bestämmas samma aflöning, som för de officersgrader vid indelta arméen, med hvilka de äro lika i värdighet; all de läkare, hvilka tillhöra ständigt garnisonerande trupp och således äro förp!igtadc lill daglig tjenstgöring utan rätt till semester, må, i likhet med Jnge niör-olficerarne, uppbära del dagtraktamente af 1 R:dr B:ko, som lör desse är faststäldl, när de till särskild tjenstgöring beordras; att Ofver-fältläkare, Fältläkare, Regementsoch Sjukhus-läkare samt förste och andre Bataljons-iäkare matte i rese-reglementel uppföras till lika traktamente med sina vederlikar i tjenstegrad; att, den Fältläkare-korpsens medlemmar i följd af gällande författning tillerkända rätt till inqvartering i Kronans hus lika med officerare af motsvarande tjenstegrad må utsträckas jemväl till sådan inqvartering å garnisonsort, för hvilken kontant ersättning lillgodonjules; att, då arméens och flottans läkare i sjelfva verket utgöra en och samma korps med väsentligen likartad tjenstgöring, de tjensleår, som erfordras för Bataljons-iäkare innan de kunna ernå den för dem bestämda lönetillökning å Allmänna Indragnings-staten, måtte få beräknas, vid hvilka regementen och korpser af arméen eller flottan tjänstgöringen än må hafva blifvit fullgjord; och alt de öfverskotts-medel, som inom de indelta regementet^, enligt Kongl. Brefvet al den 17 Juni nästlidne år, utdelas pro rata parle åt regements-befäl, underbefäl och civil-stat med undanlag af Bataljons-läkarne, må komma äfven desse sednare tillgodo. Frågan om förbättrade vilkor för arméens läkare är onekligen af den högsta vigt.
Främst på föredragnings-listan står ett prot.-utdr. från BorgareSt., innehållande inbjudning i afseende på en af Ståndet antagen förändring vid en paragraf i Riks 15 H. 16 242 Den 2 December. dagsbeslutet, ronde Rikg:sKont:s Reglemente. R. o. Ad. har hittills upskjutet denna fråga, för alt, på grund af gjord ålerremiss, Statslltsk. skulle inkomma med nytt Betänk. Detta är nu inkommet och finnes längre ned på föredragnings-listan. Jag vågar derföre hemställa alt R. o. Ad. icke må förelaga denna inbjudning från BorgareSt. förr än i sammanhang med SialsUtsk:s Betänk, i frågan. Uppå härefter framställd propos. lemnade R. o. Ad. härtill sitt bifall. Föredrogs ånyo Lag-Utsk:s d. 30 sisth November och 1 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 66, i anledn. af gjorde anmärkmr vid Ulsk:s Betänk. N:o 29, ang:de en utvidgad testamentsrätt. Gr. Sparre, Erik: Genom förbiseende hafva uti ingressen till författningen några ord blifvit utelemnade, hvilket lärer fordra rättelse. 1 början af ingressen synes det att bär endast afses uphäfvande af 12: te §:n i adeliga privilegierne, så vidt den afser rättigheten alt öfver aflinge förfoga, men detta har likväl icke influtit i slutet af ingressen, hvilket torde vara nödigt. Jag vågar derföre hemställa att pä sednare stället uti ingressen, efter årtalet 1723, måtte inflickas följande ord: ”sävidt sagde § angår rättighet för frälseman ali öfver aflingejord och hus i staden förfogal'1. Med detta tillägg anhåller jag att förslaget måtte bifallas. Frih. Rehbinder, Fredr. Wilh.: Emot det nu föredragna Betänk, har jag några anmärkn:r att göra.
Men att blott för ett år låta.det afstanna, om det sedan skall fullföljas, innebär en tanka, som en hvar genast lärer finna icke kunnat hos någon uppkomma förr, än man nu ser det förvånande af våra öfverläggningars svårigheter och tidsutdrägt. Directionen måste låta arbetet för innevarande år afstanna, om ej det ifrågavarande förskottet erhålles innan den 20, högst den 24 April; ty uppköp och förberedande anstalter måste vara i ordning före truppernes ankomst, och då betydliga murningsarbelen äro i fråga, böra dessa trupper i tid ankomma, för att ej arbetet skall förlängas inpå vintern, då frost och köld hindra detsamma. Men om ej Rikets Ständer eller Konungen bispringa Bolaget, kunna medel icke erhållas, och då uppkommer det förhållande jag nu vill beskrifva. AflöningsStaten, som uppgår till minst 24,000 R:dr B:co, kan ej för detta år minskas med mer än 6000 R:dr. Engelska verkmästarnes aflöning kan icke upphöra, emedan de skulle nästa år behöfvas. Den utgör 6,5oo R:drT 160 enskilda arbe - Den 26 Mars e. m. i5i tare, som nu ungefär kosta i5,ooo R:dr, äro i lagstadd tjenst; de kunna icke vräkas, och om äfven, genom särskilta öfverenskommelser, denna kostnad kunde förminskas till xo,ooo R:dr, torde detta vara allt; äfvensom kostnaden för dragares underhåll icke skulle kunna förminskas till mindre än i5oo R:dr, enär de i alla fall behöfvas till de oundgängliga arbeten, hvilka jag nu vill uppgifva. Dessa äro: sammanförandet af alla de gröfre machinerier, materialier och ställningar, hvilka för arbetet erfordras, och som vanligtvis, under vintern, äro lemnade ute i Schakterne, men hvilka, i sådant fall, måste införas och med skjul eller betäckningar förses. Kostnaden derföre antages till 4ooo R:dr. 2000 R:dr anser jag minst åtgå till sådana mindre arbeten och broar, reparationer m. m., sorn årligen ifrågakomma.
Uti betz wid förslaget -till Riksdags - Ordning fogade betänkande finnes andragit. Dä fräga är om Representanter till Lagstiftning och Beskattning, lärer den af Utskottet dä framställde grundsatts ej kunna bestndast att kunna wäljar dbr förutsätta att kunna nMja. Hwad som emar denna princips anwänddarhct blifwit anmärkt, i anseende till Wal af EmbetSmän m. M. spneS ej häri tarfwa nägon wederläggning. Prästc-Ständet: "Om rättighet för "Städerne i allmänhet, att lika med Hufwudstaden "wälja Magistrats - Personer, emedan Riksdags - ären"dernr fordra en noggran urskiljning." Borgare-Ständet, "samma anmärkning emot utesiutandet af Mane Magistrats-Personer "som ej idka Borgerlig Näring och pä följande hufwud"sakeliga skäl: 1:0 att emot Regerings - FormenS tydc"liga innehäll en sädan förändrad organisation e) kan "äga rvm, säsom stridande emot gammalt bruk och de ''ät Borgare -Sländet är 1789 förlänte Privilegier, "hwilka blifwit stadfästade genom Regerings, Formens "H4 § " ,"2:0 Att i anseende till Borgare - StändetS "mindre kännedom af sädane ämnen, som wid Riksda"gar förekomma, EmbctsmänS handledning sk..ll för dct"samma wara.högst af nöden." Dä Utskottet sätt flg uppdragit, att utarbeta grundlagarne och nu sist Riksdags - Ordningen, syies deraf följa, att Utskottet i sin befattning ej war dun-t dit af stpphäfda Lagar, i spnnerhet i frågor, per i gen positif föreffrift kunnat äbrropaS. Kongl. Förord - Den ro October. izZi vrbningen af ben 5:te Juni» 17Z9 synes wara bett erida hit lämpcliga Författning.
Den, som till sjökrigstjenst är förbunden, må i sitt ställe sätta annan duglig och välfrejdad karl, hvars beväringspligt upphört och icke är öfver 40 år 22 Kongl. MajUs Nåd. Proposition, N:o 20. gammal; samt i fall han i stället för någon af de i mom. a nämnde personer leges, är välbefaren och skicklig sjöman.» 5:o »De under mom. a nämnde personer äro frikallade från all vapenöfning i fredstid; men de under mom. b upptagne undergå sådan antingen till lands eller sjös, på sätt Kongl. Maj:t derom förordnar.» »Om Eders Kongl. Maj:t i nåder behagar gilla dessa hufvudgrunder för sjöbeväringens utgörande och Rikets Ständer, för deras del, dem antaga, lärer en allmän författning, innefattande äfven de till ämnet hörande reglementariska stadganden, som erfordras, af Eders Kongl. Maj:t i nåder utfärdas.» Uppå Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Majit i nåder gilla hvad af Departements-chefen på här ofvan omförmälde sätt blifvit föreslaget och hemstäldt, samt i nåder förordna, att nådig proposition i ämnet skulle, i sammanhang med propositionen om landtheväringen, till rikets nästsammanträdande Ständer aflåtas, hvarom utdrag af protokollet skulle landtförsvarsdepartementet meddelas. Ex protocollo. C. O. Vougt. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 20. 23 Uppgift å de Län, Fögderier, Socknar samt Sjöstäder, hvilkas Beväringsskyldige höra till Flottan. Län. Götheborgs och Bohus Fögderi. Norrvikens Sunnervikens Oroust och Tjörn Socken.
S. D. I anledning af Erik Pelirssons från Gefleborgs län hos ståndet gjorda hemställan om utdelning till ståndets medlemmar af lag-beredningens förslag till kriminal-lag, faniij sedan upplyst blifvit, att icke nå - 60 Prot.-utdrag den 42 Februari 4848. gre exemplar af vid sista riksdag verkställde tryckning af berörde förslag funnos öfrige, ståndet för sin del skäligt besluta ej mindre, det merberörde förslag ånyo skulle till trycket befordras samt utdelning deraf ega rum till ståndets ledamöter, än äfven att detta beslut skulle respektive medstånden kommuniceras. S. D. Remitterades till Stats-utskottet: l:o Rikets Ständers Revisorers berättelse om granskning af statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1844 och 1845; 2:o ett af JY. F. Husberg från Södermanland afgifvet skriftligt anförande, i anledning af Stats-utskottets utlåtande N:o 30, i fråga om af Rikets Ständers år 1845 församlade Revisorers berättelse, angående samma år verkställd granskning af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1842 och 1843, hvilket utlåtande den 9 innevarande månad blifvit till Stats-utskottet remilteradt. S. D. Vid föredragning af Banko-utskottets utlåtande N:o 15, med hemställan om förhöjning i de åt kommissarien vid pant-låne-expeditionen anslagna missräkning-spenningar, afslog ståndet berörde utlåtande. S. D. Föredrogos Banko-utskottets Memorial N:o 11, med hemställan om afskrifning af ett utaf grosshandlaren A. Broberg Andersson i lifstiden uti banken upptaget lån. Bifölls; Utlåtande N:o 72, i anledning af väckt motion om skyldighet för bankens tjenstemän att afsäga sig tjenstebefattningar i andra verk. Återremitterades, jemte dervid framstälde mundtliga erinringar; Memorial N:o i3j i anledning af väckt motion om ersättning af banken för trenne falska banko-sedlar.
Bevillnings-utskottets den 5 dennes bordlagda betänkanden N:o 10, angående stämpling af spelkort och afgiften derför; och N:o 11, angående stämplade pappers-afgiften. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående förordnande för en Stats-rådsledamot i afseende på handläggningen af vissa i riksdags-ordningens 36 och 42 §§ omförmälde riksdags-ärenden. Bih. till B. St. Den 15 April. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Af nu öppnad vallista inhemtades, att Ridderskapet och Adelns elektorer till ledamöter af hemliga Utskottet, efter friherre Stierneldj Gustaf Nils Algernonj och herr Ehrenstam, Johan Fredik, hvilka såsom utnämnde till ledamöter af Stats-rådet, upphört att vara Utskottsledamöter, hade utsett: N:o 338, Friherre TersmedenWilhelm Fredrik_, och N:o 2275, Herr Lefren j Johan Pehr; och skulle underrättelse härom meddelas Escped/'tions-utskottet, med anmodan att nppsätta och till Rikets Ständer inkomma med förslag till den underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, hvari detta val bör anmälas. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Bevillnings-utskoctets den 5 och 12 dennes på bordet lagda betänkande N:o 10, angående stämpling af spelkort och afgiften derför. S. D. Vid förnyad föredragning af Bev
Vid första föredragningen af Utsk:s förslag i afseende på denna fråga beslöt R. o. Ad. alt bevillnm skulle beräknas efter utdelningen och icke efter behållningen. Ordet behållning har föranledt olika tydningar och mångfaldiga anmärkmr såsom då uplystes. Sålunda har man uträknat behållningen vid Bankerna i allmänhet på det sätt, alt det förflutna årets vinst efter bok har blifvit upförd, och sedermera har bevilln. derpå blifvit afdragen, hvarefter resten blifvit ansedd såsom behållning. Denna behållning är något svår att uträkna. Dernäst hafva sådane gåfvor eller anslag, som Bankerne gjort för välgörande ändamål, af Bankernas Direkt:r ansetts böra afgå ifrån behållningen, hvaremot redogörarne för bevillnm ansett att dessa gåfvor till välgörande ändamål likväl utgjorde en del af behållningen. Om ordet utdelning antages, så är del mycket simplare och enklare och kan icke föranleda några tvister om hvad dermed menas. På denna 60 Den 19 Augusti e. m. grund har R. o. Ad. vid föreg:de föredragning af denna § beslutat alt bevillmn skall beslutas efter utdelningens belopp. Uppå härefter framstäld propos. fann R. o. Ad. för godt att nied vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut afslä Utsk:s ifrägavartde förslag. Vidare förekom och bifölls Utsk:s yttrande ang:de ett af Hr Wallenberg föreslaget tillägg till l:sta mom. af 35:te §:n, samt lädes Utsk:s derefter förekommande yttranden, i fråga om dels befrielse för aktie-bolag m. fl. inrättningar från bevilln. för så stör del af deras utdelning, som ej öfversliger 5 proc., och dels Jern-Kontorets befriande frän bevilln., lill handlingarne. Beträffande sedermera Utsk:s hemställan rörtde redaktionen af 145:te §:us 4:de morn., yttrade Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att Riddarh.-Sekret. måtte få uplysa hvilket beslut R. o. Ad. fattade förra gången, om icke de{ var bifall lill Utsk:s framställning i 4:de punkten.
a.errepa ket jag äkwenledeS der anfört, att om Rikus Financer nnäjligrwis tillåta ber, sa bör tvärt redan sä inskränkta antal Dumvper icke ytterligare genom indragningar sörmenchas, den Indelta Ar, mäen bibehällas coniplett, och den projeclerade tillök» ning pä Wärwad sol werkstäilaS icke genom de aiva» cance» asgislerne insparde medel, utan ensamt af Skä» dernas dertill gjorda tlWoit, ty i wlbrigt fall är wjn» sten högst obetydlig. Defiä äro de puncter jag uti StatS-UiskottetS Betänkande för min del icke kan gilla; arr Rikets Fi« »ancer genom de as mig sörcstagne förändringar icke särdeles sVullr betungas, fföujas grnsm söljayde uträkning. Bi - Den iL December. 6?y Vibehällandet af FältmätningS.Corpsen koster ärligen » 8,5^0 R:d. Bibchällandet af 22 frie och 20 betalande Cadelkcr wid Carlberg kan räknas rik circa *),»«« 5,oov Twenne Esqnadrons Chefs löner wid L,f» Garder lii! Häst, i likhet med f. d. Swrnffa Gardets Lonipaqnie' Cbefer 2022. Ä andra sidan är tillgäng pä Indragningen af hal wa Foir,ficatt»ns Corpsen som nu efter Star utgör ,9,400. SäledeS 9,7^» Atla tillkommen urgsst , 15.520 Tillkommen besparing - » , 9700 SäledeS ny utgift Summa » - §,202. Om icke denna summa ä^tvenlcdes skulle kunna besparas pä de stora Flott ns underhäll tillstagtie me, del, lemnar jag till mera sakkunnigss närmare granskning och omdöme. I sölje af alt detta torde Högloft.
Stånd gillade betänk, ej innehöll någonting derom, ansågs i följd af sistnämnde Stånds beslut förfalla. Den cassabehållning, Hr Rosenblad omtalat och om hvars tillökning fråga blifvit väckt, men ännu icke afgjord, afser endast, så vidt jag riktigt fattat hans mening, den i nu gällande reglemente bestämda contanta tillgång vid lånecont:n för invexling aéförslitna småsedlar, öfver hvilken fråga Utsk. särskildt yttrat sig i betänk. Samma svar gäller äfven i afseende på den af Hr Rosenblad gjorda anmärkt). rör:de R. o. Åd:s samt BondeSt.‘s lemnade bifall till hans förslag, att Bancofullmägtige skulle efter godtfinnande få reglera tjenstebefaltningarna och lönevilkoren inom Discontverket. Det är väl sannt, att Bancofullmägtige sedan sista riksdagen på eget bevåg beslutat en löneförhöjning åt tjenstemännen i Discont22 H. I3 Den 5 Maj. verlfet här i Stockholm; meri denna utgärd, hvarvid revisorerna gjorde anraärkn., har äfven af BancoUtsk. vid denna riksdag blifvit ogillad. Utsk. har således varit consequent, då det på goda skäl äfven nu ansett Bancofullmägtige förut ej äga en sådan rättighet att reglera tjenstgöringen och bestämma aflöningen inom Diseontverken. Utsk. har derjemte funnit betänkligt att tillerkänna fullinägtige en dylik vidsträckt rättighet för framtiden. Denna åsigt har äfven blifvit delad af tvenne Stånd, hvarigenom jemväl fråga härom altså måste anses hafva förfallit. Jag har velat meddela dessa upplysningar, som torde innehålla förklaringsgrunder till det sätt, hvarpå Utsk. gått tillväga vid den i nu förevar. inemor. verkställda sammanjeinnkn. af de skiljaktiga besluten. Hr Rosenblad: R. o.
Då jag nu går att för en stund fästa B. o. Ad:s uppmärksamhet på ett ingalunda nytt ämne, nemi. på nödvändigheten att fastställa förändrade controller, stadganden och beskattningsgrunder för brännvins-fabrikationen, bör jag till en början hafva äran erinra, att i frågan om skadligheten af brännvinets omåttliga bruk redan så mycket blifvit taladt och skrifvet både inom och utom Biddarhuset, både före och under denna Biksdag, att jag icke med något anförande i detta fall vill förspilla en dyrbar tid. Men då jag anser ämnets vigt ovilkorligen påkalla dess behjertande af hvarje B.epresentant, som nitälskar för allmänt väl, och då jag i K. M:s Nåd. Proposition i ämnet finnér en förnyad anledning till dess allvarsamma begrundande, anhåller jag vördsammast att få anmärka och föreslå följande: Brännvinsbränningen i allmänhet har ett så nära sammanhang roed Svenska jordbruket, att den omöjligen kan afskalfas, utan att känbart skada detsamma. Ett slikt afskaffaude skulle, efter min tanke, blifva än ytterligare skadligt genom den oundvikliga införseln af utländskt brännvin. Således återstår blott att genom en ändamålsenlig lagstiftning söka hämma missbruken, samt att så inrätta denna lagstiftning, att genom den blifvande brännvinsskatten StatsCassan vinner en så betydlig inkomst, att andra skattebördor kunna med tiden i någon rnån minskas och nedsättas, enär den varuförädling, som brännvinsbränningen innebär, icke, som jag tror, kan landtmannen förnekas. Hvad brännvinsredskapens construction beträlfar, vågar jag tro, att den icke bör i något fall förändras, för att Den 12 Febr u ar ii f. m. i37 att icke tillskynda den någon obillig förlust, som redan förskaffat sig sådan redskap, förutsatt nemi., att genom en noggrann uppsigt alla underslef vid pannornas uppmätning undanrödjas.
— Utan att i anseende lill slutsatsen , äga tillgång till någon pålitlig uppgift öfver Brännerier, hvilka här i landet äro så inrättade, att de om sommaren kunna hedrifvas, tror jag mig likväl kunna förutsätta, att vid Julii månads ingång, icke 100 nittio-kannors pannor, eller deremot svarande kannerum, under dessa må 11.'ider äro uti gång med hränvinshränning utaf säd, och om jag, öfver hufvud tagit, för dessa i verksamhet supponerade roo nittio-kannors pannor antager en månatlig tillverkning af 90,000 kannor bränvin, så gör detta för arne månader ett sammanräknadt belopp af 180,000 kannor, och för 3:ne månader, som var målet för Herr Rothliebs Motion, 270,000 kannor, hvilka fordra en Sädesconsumtion af omkring 16,000 Tunnor för 3:ne månader, och således circa 1 1,000 Tunnor för 3:ne månader, som nu skulle utgöra den 29 H. 2 i8 Den 7.1 Jun ii f. m. med bränvinsbränningens inställande, till hungersnödens afvärjande, åsyftade besparingen af Säd. I fall jag icke alltför mycket misstagit mig, så frågar jag, om ett sådant resultat billigtvis kan anses såsom tillfredsställande vilkoret af en oundviklig nödvändighet för bränvinsbränningens inställande. — Åf Herr Rothlieb väntar jag mig i sanning lika litet något tillförlitligt svar i detta hänseende, som jag sjelf icke vågar fästa påståendet af vissheten vid min beräkning; men jag förmodar, att den Minister, hvilken undertecknat Konungens beslut i denna del, ej lärer underlåta, att behörigen tillrättavisa mina ganska möjligt begångna misstag, äfvensom allmänheten ifrån denna källa säkerligen lärer vänta sig den authentika uppgiften å de förevarande beräkningsgrunder, hvilka kunnat föranleda Styrelsen, att, inomen industrigren, åstadkomma en så våldsam brytning, som nödvändigt måste blifva följden af ett förbud, hvilket man vant sig, att såsom intrång och afbrott i sin rörelse icke mera frukta.
Bese.- och berättigad, skall åt dessas innehafvare upplåtas, eller för stadens gemensamma räkning utöfvas, och om bränvinsbränningen skall ske med serskilda pannor efter hvarje jordlotts värde, eller ock i ett eller flera sammansatta verk, efter alla eller flera jordlotters sammanslagna värde; men i de städer, der jorden är med eganderätt fördelad på stadens invånare, må det ankomma på det beslut, sorn ibland dem af pluraliteten, beräknad i nion af jordvärdet, fattas; och i den händelse förhållandet är blandadt, skoia enahanda grunder följas; likväl under förbehåll, att bränvinsbränning i stad ej må utöfvas med panna af mindre rymd än tjugu kannor, samt att, derest Kongl. Majit ej, i betraktande af serskilda omständigheter, annorlunda redan förordnat, eller framdeles förordnar, 4 §• af denna Författning skall tjena till efterrättelse, i afseende på den högsta pannerymd, sorn af sådane föreningar må begagnas; börande för öfrigt, vid utöfningen af städernes bränvinsbränniugs-rättighet, iagttagas, att de brännerier, sorn hädanefter anläggas, varda utom stadens stakett, pä lämpligt afstånd frårt andra byggnader, uppförde, §. 8. Vid de ärliga mantalsskrifningarne uppgifves så val stället, hvarest, som ock det eller de hemman, hemmansdelar eller lägenheter, för hvilka bränvins-bränningen skall utöfvas, äfvensom pannerymden, enligt hela det af jusleraren åsatle kannetal, med utsättande af den dass, hvartill pannan, jemnlikt juslerarens betyg, hänföres, samt huruvida den är inrättad att drifvas med eld eller änga; och vare det en och hvar, till bränvinsbränning berättigad, obetaget att anmäla sig till bränvins-bränningens utöfvande, antingen för hela eller hälften af den tillåtna liden; skolande i senare fallet bestämdt uppgifvas, hvilkendera termin, antingen Januari, Februari och Mars, eller April, .November och December dertill begagnas; och kommer afgiften för bränvins-bränningen att, i förhållande derefter, beräknas.
De åtgärder, som i finance-väg vidtagas, för att undanrödja allt, hvad som inom Riket motarbetar de riksgagneliga rörelserna, kunna för öfrigt betraktas alldeles särskildt från allt afseende på cours och handelsförhållanden, och det är de, som nu egentligen böra komma i fråga. På denna punct, der rörelsens bibehållande afses, visar det sig tydligt, att den här ofvanföre omtalta Sedelstocken, som orubbadt bör bibehållas, icke ensamt är den med Riksstämpeln försedda, utan massan af allt det Mynt, hvad namn det än äga må, som genom länge fortsatta publiqua åtgärder blifvit satt i credit hos Nationen, skapadt till Nationalmynt, och alla varupriser, alla inköpsoch anläggnings-calculer, af alla slags Näringsidkare med full rättighet grundade på äfven dettas existence. De Discont-Sedlar, som deltagit i rörel - 602 Den i5 April. sen lika med Banco, Liro således från denna synpunct för Svenska Medborgaren och Svenska Ständ erne, att anse lika med Banco-Sedlar. Om beloppet af dem. är jag med Höglofl. Utskotten icke af samma tanka. Utskotten beräkna tre-proCents Reversernas belopp den 3i Martii detta år till a,65o,ooo, samt Assignalionerna till 800,000, utesluta således alla AfskrifningsBevisen samt derefter än vidare 45o,ooo af Götha Canal-Disconts tre-proCents Obligationer, emedan hela summan uppgifves till 3,ooo,ooo. Jag har i ett anförande den 17 Martii beräknat det i DiscontSedlar bestående Rörelse-Capital efter en annan grund. Den derigenom behållna summan blef 4>0°0>000‘ Utan att egenkärt vilja försvara min beräknings-melhod, anhåller jag, att få göra Ridderskapet och Adeln uppmärksamma på, huru, efter min tanka, origtigt Utskottens förfaringssätt deri är, att Discont-sedel-massan blifvit beräknad efter sitt belopp den 3i Martii.