Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anser denna sak vara af så mycken vigt, att jag ej kan underlåta .begagna den rätt GrundLagen lemnar mig, att vördsammast anhålla, det täcktes Herr Grefven och LandtMarskalken inhämta, huruvida, Ståndet instämmer i mitt yrkande på proposition. I händelse denna preliminär-proposition skulle blifva af Ståndet bifallen, då först vidta - Den io Julii e. m. 461 ger Herr Grefven och LandtMarskalkens rätt att vägra sjelfva hufvud-propositionen, samt att förklara öfverlåggningen hvilande. Herr von Hohenhaufen, Michael'. Fullkomligen instämmande i den principe Herr Grefven och LandtMnrskalken yttrat, får jag anföra, att jag ej vet på hvilken § desse Herrar vilja stödja sin motion. Man har vål till stöd och såsom exempel citerat tvenne skrifvelser vid föregående Riksdagar, men först och främst voro dessa skrifvelser grundade på nya motioner, väck* ta i anledning af ett Utskotts hemställan, och detta var således uti laglig ordning. Nu åter år blott fråga om användandet af 107 §., och den tillåter ej, att till Konungen inkomma med annat ån anmälan om endlledigande. Men detta år icke önskan; man söker en annan utväg, till hvilken ingen laglig grund finnes, och det vid en Riksdag, vid hvars början man kanske med skål klandrade Styrelsen, för det den inkom med skrifvelser, hvilka icke voro i enlighet med GrundLagen, och derigenom vållade ett mindre GrundLagsenligt behandlings-sått af ämnet. Man stöder sig fåfängt på 107 ty 83 §. säger uttryckeligt att GrundLagen skall i hvarje fall efter ordalydelsen tydas. Nå välj kan man då från 107 hämta anledning, att framkomma med sådane anmälanden, som nu åro i fråga? Grefve von Schwerin: Jag har ifrån bör jan yttrat den öfvertygelse, att hvad Ridderskapet och Adeln anser enligt med sin pligt att yttra, det kan ock Ridderskapet och Adeln anmå - Den lo Julii e. m. la inför Thronen.
Man skulle förledas tro, det dessa Talare icke bort eller läst min Motion; jag föreslår eil till pris, inköpssumma, och förvaringsrum begränsad Inrättning; de åter tala 0111 en obegränsad; de tala om millioner tunnor; de kunna lika lätt tala om sandkornen i hafsbotten. — Jag tror det bero på miuimi-priset, om man får någon eller ingen spannmål. Man kan sätta det så lågt som lielst, allt efter som Rikets Ständer finna för godt. Efter hvad jag föreslagit, skulle det blott vara i högst ymniga och ej i goda år, som Magazinslnrättningen skulle få emottaga någon säd. Det blir då endast de närmast till Magazinen belägne, som kunna begagna denna utväg. Detta blir för dem en fördel, likasom det nu är fördel för dem som bo nära stora Städer. Pri - I 10 Den 17 December f. m. set skall i allmänhet deraf höjas, sä vida det annars är sannt, att om man hämtar vatten från ena brädden af ett käril, ytan äfven skall jemna sig och öfverallt sänkas. Jag fruktar således ej att Magazinslnrättningen skall få ett för stort qvantum spannmål; och befarar ej att flere ymniga år skola följa på hvarandra. Jag har i min Motion genomgått de sista 10 årens förhållande; 5 hafva varit under medelmåttan, 4 ordinaira och 1 synnerligen godt. —- Hvad åter beträffar det yttrande, som en ledamot haft, alt vi aldeles icke böra låta förfära oss af någon spökrädsla för hungersnöd, så, utan att vara visionnaire, hemställer jag till den värde ledamoten sjelf, om 1826 års missväxt var en spöksyn, eller om den hade sin skarpa verklighet? På samma sätt får jag erinra den värde talaren, som yttrat sig att upprinnelsen till de Egyptiska Magazinerne härledde sig från en dröm, att 0111 det goda har sin väckelse från en dröm eller icke, är dock det goda alltid godt, och det nyttiga alltid nyttigt. Drömtydningen öfverlemnar jag åt talaren sjelf.
Likväl har sedan många år tillbaka bolag, ställde på aktier till innehafvaren, erhållit Kongl. Maj:ts sanktion. Det synes således vara af verkligt behof påkalladt, att en lag utfärdas, som bestämmer sådana bolags laglige rättigheter och skyldigheter och hvarigenom en gränslinea uppdrages emellan bolag, som enligt lag medföra solidarisk ansvarighet för delegarne deruti, och sådane bolag, som icke medföra en sådan förpligtelse. Benämningen ”aktiebolag” torde icke vara fullt omfattande, tyman har sett bolag ingås, hvaruti några medlemmar varit solidariskt ånsvarige, men de öfrige, såsom blott aktiegare, icke iklädt sig någon solidarisk ansvarighet. Skillnaden måste göras emellan enskildt och allmänt bolag. Det sednare af den beskaffenhet, att hvem sora helst kan, genom inköp af aktier, blifva delegare, utan afseende på bolagets vigt eller större eller mindre allmänna omfattning, och på denna grund torde benämningen böra blifva ”allmänt aktiebolag”. S 1. Emot den i denna § föreslagna rättighet för Kongl. Maj:t att pröfva, huruvida bolagets omfattning är af den vigt, att allmän kungörelse bör utfärdas, synes någon giltig anmärkning ej kunna göras. Förutsätter man, attalia bolag, hvilka ej erhålla Kongl. Maj:ts sanktion, äro solidariska, så skulle det förökomma högst obilligt att vilja förneka aktiebolag af mindre omfattning att, genom iakttagande af lagens föreskrifter, bereda sig säkerhet derföre, att någon annan skyldighet ej kan af dem kräfvas, än att de å aktien inbetala den summa, hvartill de sig förbundit. Följden af en sådan vägran skulle sannolikt blifva, att flera nyttiga bolag icke uppkommo, enär hvar och en kunde befara, att någon genom köp af aktie blefven, förut okänd, delegare inledde bolaget uti förbindelser, som för de öfriga visade sig ganska förstörande. Deremot synes uti denna § böra införas, dels att med ändringar i boiagsreglementet bör på enahanda sätt som med dess godkännande förfaras, dels ock att, om bolaget träder i verksamhet förr, än Kongl. Majrts sanktion erhållits, eller om det af Kongl. Maj:t fastställda reglementet öfverträdes, de delegare, som i åtgärden deltagit, äro för densamma solidariskt ansvarige. § 2.
Mig synes, att sedan Herr Grefven Och Ordföranden förklarat, att han ej kart meddela proposition till bifall eller afslag å RiddarhusUtskottets Memorial, samt tillika tillkännagifvit sin enskilta Öfvertygelse i hufvudfrågan, och redan hemställt, om Ridderskapet och Adeln yrkade proposition på motsatsen af Herr Ordförandens mening, hvilken framställning blifvit med Ja och Nej besvarad, det skulle vara vida lämpligare, att genast företaga hufvudfrågan, samt genom votering utröna, huruvida Ridderskapet och Adeln kunde finna för godt yrka den proposition, att Generalintendenten dorchimont borde förklaras behörig, att för Adeliga Ätten d’Orchimont N:o 2227 intaga Säte och Stämma å Riddarhuset. 5 66 Den 8 December f. m. Herr Grefven och Ordföranden hemställde, om Ridderskapet och Adeln yrkade, att Proposition skulle af Herr Grefven och Ordföranden framställas lill bifall eller afslag å RiddarhusUtskottets ifrågavarande Memorial. Ropades Ja. Hvarefter Herr Grefven och Ordföranden förklarade, att, enär den af Ridderskapet och Adeln nu yrkade Proposition , till bifall eller afslag å RiddarhusUtskottets Memorial, nödvändigt skulle föranleda dertill, alt en fråga, i sjelfva verket innefattande en tolkning af rälta förståndet utaf 37 §. Regeringsformen, komme att blifva föremål för Ridderskapets och Adelns pröfning, och hvarvid äfven tillfälle skulle beredas för den möjlighet, att RiddarhusUtskottets Memorial kunde af Ridderskapet och Adeln ogillas, hvarigenom åter ett beslut, stridande mot det begrepp om rätta förståndet af 87 §. Regeringsformen, Herr Grefven och Ordföranden tillkännagifva sig hysa, skulle uppkomma, ansåg Herr Grefven och Ordföranden följakteligen sig icke kunna å RiddarhusUtskoltets Memorial meddela någon Proposition. Grefve Frölich:
Summa R:dr 6,000; och skulle alltså de årliga utgifterna vid institutet uppgå lill elt sammanlagdt belopp af 30,100 R:dr; hvarförutan, med afseende derå alt elt fullständigt genomgående af de för gymnastik-läkare och sjukgymnaster af Komiterade föreslagna lärokurser kräfde ej allenast mycken lid och möda, utan äfven betydliga kostnader, Komiterade hemställt alt, på sätt för pedagogiska elever oell, under en annan form, äfven för militärer, redan egde rum, stipendier måtte anslås till understöd och uppmuntran äfven för blifvande gymnastik-läkare och sjukgymnast-elever; och hade Komiterade ansett dessa stipendier böra bestämmas till tvänne för hvardera af nämnda elevklasser, samt, beträffande den sednare klassen, tilldelas en manlig och en qvinlig elev, så framt sökande af båda könen sig dertill anmälde; hvarjemte Komiterade slutligen till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning öfverlemnat så väl ritningsoch kostnadsförslag, det sednare slutande å en summa af 120,680 R:dr 94 öre, till den nya gymnaslikbyggnaden äfvensom den förändring af institutets äldre hus, som för ett fullständigt genomförande af institutets organisation enligt de af Komiterade framställda grunder erfordrades. —• Med anledning af vederbörandes afgifna underdåniga yttranden öfver omförmälda förslag hade Kongl. Majit funnit godt till Komitéen låta öfverlemna handlingarne, beträffande såväl ordnandet af den gymnastiska undervisningen i riket, som ock nybyggande vid Central—institutet, med nådig befallning alt taga dessa frågor i hela deras vidd under förnyad omprölning, och derefter lill Kongl. Majit inkomma med de ytterligare utlåtanden och förslag, hvartill de af vederbörande framställda anmärkningar eller andra omständigheter kunde föranleda.
Hvarje husmoder, som sätter värde på att vid hembakning erhålla goda småbröd och tårtor, spisoch knäckebröd, olika sorters limpor, olika slags karameller och glace samt god jäst m. m., m. m. bör insända 75 öre i frimärken till C. O. Ekblad &amp; Comp:s bokhandel i Vestervik, då portofritt erhålles en tillförlitlig S a t s - b o k för nämnda ändamål. [21671 | Besynnerlig men pä samma gäng roande, skall enhvar finna den artikel, som härmed erbjudes under namn aXElektra (elektrisk ligurdans). Insänd 80 öre i sparmärken, sä erhålles ett prof. Vid partiköp lemnas rabattJohn Pröhergf, Finspong. " TRI som Kpridt hans rykte i alla landet '. Fin iakttagelseformagå och älskvärd humor täfla med hvarandra i denna tjuvaror! Regeringsgatan. [2940] Ett mångårigt praktiserande i yrket på de största fabriker såväl i SVERIGE som TYSKLAND, Schweiz, Frankrike, England och Amerika garanterar ett godt arbete. l O Damhårarbeten, och moderna EDLER, Göteborg. vackra och väl gjorda, af renaste preparerade Hår i alla färger, hvaraf särskildt framhålles: Damperuker fr. 15 kr. ; Lösbenor fr. 5 kr. ; Chignoner fr. 4 kr. ; Flätor fr. 3 kr. ; Hårknutar fr. 2 kr. ; Lösluggar fr. 2 kr. ni. m. hos Herr och Fru E. Allm. 5 o. till högr. pris. 0, 8, 10, 12 » », » Skinn-Peleriner 7, 9,12,15,18 » » » Skinn Mössor 4, 6, 8, 1 0, 1 2 » FÖRÄNDRINGAR och REPARATIONER emottagas till BILLIGASTE PRISER Billigt o c h väl [2951 Beställningar å alla slags Skjortor, Kragar o. Manschetter utföras väl o. billigt. Engelska Skjortfabriken, 2 BIBLIOTEKSGATAN 2. OBS. Utmärkt goda engelska och svenska tyger. Telef.
Detta förhållande har emedlertid äfven påkallat uppmärksamhet hos Rikets sednast församlade Ständer, som uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhållit, det sådan åtgärd måtte vidtagas, hvarigenom berörde ersättnings-medel kunde ränteoch tionde-tagarne tillhandahållas på ett sätt, som för dem medförde mindre kostnad och besvär; i anledning hvaraf Kongl. Majit, genom nådigt bref den 11 December nästlidit år, förklarat, att Dess Befallningshafvande må, i de fall, der sådant pröfvas af dem kunna lämpligen och utan olägenhet ske, förordna om försel-lönsersättningars utbetalande genom vederbörande Kronofogdar, enligt hvad närmare inhemtas af Kongl. Stats-kontorets, på grund af högstberörde Kongl, bref, den 2’i i samma månad aflåtna cirkulär till samtlige Kongl. Majits Befallningshafvande; — och förmoda Revisorerne att, i följd af denna föreskrift, det nu anmärkta redovisnings-sättet för framtiden kommer att upphöra. Skiften och afvittring»]*. Det å riks-statens Gite hufvudtitel för detta ändamål uppförda anslag, 42,000 Ridr, har under revisions-äret varit på samma sätt fördeladt, som under föregående år, nemligen: — 157 — Till refningar och skattläggningar i de norra provinserna 23,000: » afvittrings-verket i Gefleborgs län 3,000: » storskiftet i Dalarne 10,000: » storskiften och afvittringar inom Malungs och Lima socknar 6,000: Summa 42,000: — •— För storskiftes-verket inom Svärdsjö socken af Stora Kopparbergs län hafva särskilda medel varit anvisade till belopp af 8,000 R:dr, hvaraf 7,928 R:dr 44 sk. blifvit under året använde.
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus. Sedan, vid underdånig anmälan, den 7 sistlidne Juli, angående tryckning af betänkande, förslag och protokoll, som den i nåder förordnade Kommittén för behandling af frågan angående national-represéntationens onabilduing i underdånighet insändt, Kongl, Maj:t läckts bifalla, det saken framdeles blefve för Kongl. Maj:t vidare föredragen , anmälde Herr Justitie-Statsministern denna angelägenhet; hemställande Hen Justitie-Statsministern, att till rikets nu sammanträdande Ständer finge i ämnet aflåtas nådig skrifvelse, i enlighet med dertill uppgjordt förslag, som upplästes; Och blef den föreslagna skrifvelsen, sådan den finnes detta protokoll bilagd, på Statsrådets underdåniga tillstyrkan, af Kongl. Maj:t i nåder gillad, för att till Rikets Ständer expedieras. Ex prolocollo Sv. P. Ekstrand. Ani. till Exp. Utsk. den 20 December, kl. 2 e. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtande åt Ulltuna Landtbruks'Institut af Kronoparken lilla Djurgården; gifven Stockholms Slott den 2 December 1847• I sammanhang roed öfverlemnande af förslag till stadgar för ett tillämnadt kandtbruks-institut på Ulltuna kungsladugård i Bondkyrko och Dannemarks socknar samt Ulleråkers och Waksala härader af Upsala län, hafva kommitterade för organisationen af nämnda Institut, jemte förmälan, hurusom å den år 1816 öfver Ulltuna kungsladugård sednast uppgjorda chartaebeskrifning kronoparken lilia Djurgården, innehållande endast 101 tunne25 4 Kongl. Maj.-is Nåd.
Det är bekant att Utskottets sammansätta Beredning låtit frågan, om allmänna Penni» ge-rörelsen och Mynt-varctets upprätthållande tills vidare hvila; att den prelimmaira frågan om inlösen af en del D’Sconternas Assignatiö* ner, väckt som det sades, för att afhjelpa förlägenheten Innom de ringare Folk-classeme I Den 24 Februarti’ Dagra af Rikets Provincer, blifvit utsträckt till en formelig undersökning om sättet att hjelpa Disconternas öfriga Fordrings-ägare ifrån att bli Fordrings-ägare i Disconternas Concours-Massor; det säges äfven, att man innom Utskotten anser frågan om biträdets bestämmande för Götha Canal böra föregå de beslut, som i afseende pä den önskade Mynt-regleringen kunna blifva nödvändige. Då med Riksdagen redan så långt lidit att efter 6 veckor Kongl. Maj.-t kan densamma upplösa j dä en del af den återstående tiden kommer att af Högtidligheter upptagas j dä Beredningens Betänkande om Disconterna helt' nyligen först blifvit Utskotten till pröfning förelagd j då Aterremiss till Beredningen, nya Discussioner innom Utskotten ännu torde borttaga ett pär veckor, är det föga sannolikt att den preliminaira frågan om Disconterna kan vara afgjord innom Stånden, förr än mot slu* tet af Mars månad; det vill säga ej förrän en eller tvä veckor före den tid då Kongl. Majit kan Riksens Ständer åtskilja. När dertill kommer , att Götha Canal-frå-' gan ännu ingen handläggning erhållit5 att hufvudfrågan om Penninge rörelsen och Mynt värdets stadgande ännu hvilar innom Beredningen, saknas icke anledning att befara det denna fråga, sorn billigt bör synas Riksens Ständer a£ större vigt än Discomerne och Canalen, jern* väl under denna Riksdag skulle kunna blifva oafgjord.
Lekberg från Orebro län och Anders Persson från Malmöhus län. Af R. F. Gross från Calmar län: «Vid behandling i Höglofliga Banko-Utskottet af frågan om Riksbankens reorganisation, har jemväl till handläggning förekommit Herr A. W. Björcks motion N:o 70: ”om upphörande af den del af Riksbankens lånerörelse, som afser lån mot pant af fast egendom, och Bankens derå grundade fordringars öfvertagande af allmänna Hypoteksbanken i utbyte mot dennes obligationer.” Och är det emot Utskottets deröfver afgifna Betänkande, hvilket tillstyrkande bifall till denna motion, med underkännande af 14 Banko-Utskottets Utlåtande JW 30. de i motsatt syftning framställda, grundar sig på de af Hr Björck i motionen framställda motiver, som jag härmedelst får anmäla min reservation. Det är visserligen förmätet af den, som eger så ringa erfarenhet i bankväsendet och dess invecklade labyrinter sorn undertecknad, att försöka vederlägga en person med de insigter och deu erfarenhet i dylika värf, som herr Björck otvifvelaktig besitter; men med den kännedom om allmänna tänkesättet i landet, som jag varit i tillfälle att inhemta och till följd af mina kommittenters uppdrag, anser jag mig förbunden att icke med tystnad låta bero vid hvad Utskottet beslutat. Herr Björcks motion grundar sig hufvudsakligen på den sanning, att Riksbanken icke varit och ej eller är i tillfälle att tillfredsställa de anspråk på ett ökadt rörelsekapital, som, af sednare tiders utveckling i industrielt hänseende, äro af behofvet påkallade. Men man måste söka utreda hvarifrån denna oförmåga härleder sig, så vida man skulle kunna upprycka det onda med rötterna innan skadan blir obotlig, ty för min del anser jag den nu föreslagna åtgärden endast som ett palliativ. Fordringarne på en Bank sådan, som Rikets Ständers, äro att denna icke allenast skall fylla stundens behof på rörelsekapital, utan jemväl att, med hänsyn till rikets utveckling i handel, industri och näringar, vara betänkt på afhjelpandet af de stundande anspråken på dylikt kapital. Men huru har Banken uppfyllt denna sin bestämmelse?
— - Städerska, densamma 83. 16. - Toilette-Jungfrun Lovisa Holmdorff Kammarvaktmästare!) G. Wall Löparen II. Helsing Lakejen Bergström — tfTall Transport Hof - Lindberg Löfstedt .. Åkerström . JN yström, sorn i 4 är varit Lakej ^id Högitsal. H. M. EnkeDrottn. Sophia Magdalenas Hofstat Holmqvist Svanström * Hjelm Edström Westin * Köksoch andre Betjente. Hofmästnren G. Juhlin Kocken C. F. Galleradi Kocksbiträdet, Jungfru Charl. .Zetterstöm Taffeltäckaren A. Kinnman Conditorn J. P. Sundberg Skafferidrängen L. Relin Silfvertvätterska!) Chr. Kinnman Tapetseraren Högvall Källaredrängen Törnqvist Köks dto Löthman c Stall - Staten. Stallmästaren J. W. Westfeldt Fodermarsken S. Sandström LifKusken Dyk Hingstridare!) Almström LilFörridaren Sundin CavaljersKusken Ärlund Modin CavaljersFörridaren Svensson Riddrängarne Vagnmastaren Törnros Widström • . Thorlin . Sandström Petersson Österholm Summa R:dr Stockholm den 23 Mars 1829. AflöningsStat för H. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas Hofoch Stall-Stater Är 1828. Ho/-Staten. 1 ÖfverHofmästarinna^ Jon 1 Hoffröken, lön i5o: — - För en Jungfru och en tvätterska gr. 2 Dito a rlito 1 Förste Stallmästare 1 Hofmarskalk, lön 800 R:dr, som utgår till GeneralLieutenanten och Commendeuren med Stora Korsset af Kongl. Svärds Olden Herr Isak Lars Silfversparre, 1:0 Med dess förr irmehafde Kammarherre-lön 166: 32. - 2:0 Enligt Kongl. Brefvet den 14 Jnnii 1801 en årlig tillökning på IndragningsStaten 160.
I clct Serskilda yttrande, som jag, med stöd af 8 §. af Ansvarighets-Lagen, bifogat Herrar Fullmägtiges underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, af den 29 Dec., innehållande deras anmälan, det de icke hunnit fullborda de, af Rikets Ständer för allmänna silfverutvexlingens begynnande, beslutade åtgärder, har jag uttalat min öfvertygelse, det de binder, som mött, hade kunnat dels förebyggas, dels undanrödjas, samt att, om sådant skett, Banco-Fullmägtige hade kunnat finna sig i tillfälle, att, å den utsatta ultimata terminen, göra underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t om utsättande af tiden, då allmänna silfverutvexlingen skulle taga sin början. Jag har genom denna min uttalade mening tillkännagifvit, alt jag icke kunnat i allmänhet gilla det sätt, hvarpå Banco-Styrelsen behandlat det uppdrag, som af Rikets Ständer blifvit densamma anförtrodt, och jag känner min förpligtelse att till framtida bepröfvande uppgifva, hvarpå jag grundar detta omdöme. Uti förordet till Reglementet för Banco-Verkets styrelse oell förvaltning hafva Rikets Ständer förklarat, det deras, under öfverståndne Riksmötet vidtagne Beslut ”innefatta dels en verklig återgång, dels ett närmande till de hufvudgrunder, hvilka, då Banco-Inrättningen, med Konungamagtens hägn och beskydd, blef åt Rikets Ständers vård och garantie öfverlåten, från början utstakades för dess verksamhet, men hvilken, såsom en följd af krig, olyckor och hvarjehanda tvingande omständigheter, under tidernas lopp, fått vidkännas mer eiler mindre betydande rubbningar och afvikelse!’.” Reglem. sid. 2 och 3. De hafva förklarat detta inför Konungen, som vid Riksdagens början hade uppmanat dem att under moget öfvervägande tag?, frågan angående myntvärdets upprätthållande, och som vid Riksdagens slut sanctionerade de lagar, som Rikets Ständer, tili motsvarande af Konungens önskan, föreslagit.
Hernösands, Calmars och Halmstads, hvilka skulle få sig ålagdt att i vapen öfva det enligt det föregående för dem afsedda sjöbeväringsmanskap; hvaremot den öfriga sjöbeväringen tillsvidare borde fortfarande vapenöfvas på hittills vanligt sätt; och får jag alltså, under förutsättning af nådigt bifall till hvad jag i ämnet andragit och antagande tillika att Hallands Infanterioch Vester-Norrlands Bevärings bataljoner varda med sina lönings-anslag från 4:de till 5:te Hufvudtiteln öfverflyttade, underdånigst hemställa, att då Hallands bataljon nu endast utgöres af 1 Major, 2 Kaptener, 2 Löjtnanter, 2 under-löjtnanter och 4 under-officerare med en sammanräknad aflönings-sutnma af 7,500 R:dr riksmynt, Eders Kongl. Maj:t täcktes i nåder af Rikets Ständer begära dels det fyllnads-anslag af 12,700 R:dr, som erfordras för att enligt här förut uppgifna organisationsgrunder komplettera denna bataljons personal, dels ock det för Calmare Marin bataljons nybildande efter samma grunder behöfliga anslag af 20,200 R:dr, att med tillhopa R:mt R:dr 32,900 på 5:te Hufvudtiteln under rubriken: »Aflöningsstater», men särskildt, uppföras, äfvensom att nu dit måtte öfverflyltas ej mindre Hallands Infanteri-bataljons hela förberörda aflönings-anslag, 7,500 R:dr, än den på 4:de Hufvudtiteln särskildt upptagna delen af Vester-Norrlands Bevärings-bataljons aflöning, 6,295 R:dr, eller tillhopa 13,795 R:dr riksmynt, samt jemväl af samma Hufvudtitels anslag till »Indelta Kavallerioch Infanteri-regementena» för Marin Dih. till R. St. Prop. M 1, om Statsverket 1859. Ang.
Kan handa wore det rät aste att remittera densamma till OeconomieUtstotret: elter, om Ridderffapet och Adeln haldre dek önftar, lill bade Statsoch OeconomieUtflotten. Ropades flera gänger starka Ja och Nej. Friherre Osterström, .fscob, som tidsutdrägt ej här kan wara nägons mening, fä torde mest ledande list skyndsamhet wara, att afbida underrättelse bwart de andra Ständen hänwisa denna fräga, dä Riddcrskapet och Adelen lätt kunde förena sig med dem. Ropades Nej Friherre Osterström fortfor: Om Ridderstapet och Adelen remitterade frägan till annat Utskott än de, sä kunde hända att densamma pä mänga dagar ej hunne konung till utarbetning. Ropades att de andra Ständen ffulle lika wäl kunna förena sig med ost. Friherreliljencrants, hostan Wilhelm: Jag tror att dek jom mycket delar opinionerna och werkar vw, är farhägan att de, som enligt öswertygelse anse frägan af natur att till ConstituiionsUtstottet böra remitteras, dermed äsyfta tids utdrägt och uppskof till nästa Riksdag. Jag sär för min del förklara, Den 7 November. sv§ Nara, att sadant aldrig warit och icke ar min mening. Ty ehuru jag anser frägans beredande tillhöra ConstuukionsUtffottet, är det ingalunda en fräga till förändrande af Constitutionen. Jag anha ier derföre, alt Herr Greswen och LandkMarskalken wille göra proposition att saken remitteras kill ConsiitulionsUtflottet, som med sitt uttalande mä äga att skyndesamk inkomma. Ropades Nej och Ja. Herr LandtNarffalkcn. Ridderffapet och A delen symes mig i oiscm. serna förmiddagen hafwa öswerenskommit alt ämnet ej kunde anses som en Con, stilUtionssräga. Ropades Ja och Nej. Herr Lan-tNarffalken»