Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Glädjetårar sköljde hennes kinder, och så kornmo orden flödande som en glädjeström öfver hennes läppar: » Du får komma till ett ljust vackert hem, du får många lekkamrater, du får det så godt och mamma skall hvarje dag komma till dig. » Sedan hon något lugnat sig efter den starka sinnesrörelsen, berättade hon för oss, att på aftonen hade en fröken kommit på besök till frun i det hus, där hon arbetade, och frågat om hon kunde upplysa henne om, hvar lilla Elsa Lind bodde, hvarpå frun leende svarat, att hon kunde få de säkraste underrättelser om den saken, om hon gick ut i köket, hvarest Elsas mor var sysselsatt med rengöring. » Både frun och den främmande fröken kommo ut till mig, » fortsatte nu modern, som tagit lilla Elsa på sitt knä, » och fröken såg så innerligt god ut och var så vänlig emot mig. » Hon talade om, att hon öppnat ett hem för stackars lytta och vanföra barn och sökte nu upplysningar om alla sådana, som funnos i staden. De fattigaste skulle hon afgiftsfritt upptaga i hemmet, som på samma gång också var skola, men de bemedlade skulle betala för sig. Kyrkoherden, till hvilken hon vändt sig med förfrågningar rörande de medellösa, hade särskildt lagt henne på hjärtat att taga sig an Elsa Lind. Det var hennes vänner och bekanta, som genom att hålla basarer, konserter och aftonunderhållningar af olika slag hopbringat en större penningsumma, som de nu öfverlämnat till henne på det att hon genom dessa medel skulle få uppfylld sin länge närda önskan, att få öppna ett hem för sådana små olyckliga barn. Min lilla berättelse är nu slut. Jag önskar, att hvar och en, som är lycklig nog att kunna få vara med att hjälpa till vid basarer eller försäljningar till förmån för de behöfvande, måtte vara tacksam härför och att ingen af fördom mot IDUN 149 formen för denna välgörenhet håller sig borta " Hur mycken sjukdom har ej blifvit lindrad, nöd afhjälpt och tårar aftorkade på detta sätt! Medvetandet om att hafva fått sprida glädje — vore det nu också bara till en enda människa — • borde ju fylla hjärtat med den djupaste tacksamhet till Gud, som helt visst icke lägger vikt på, hur man gör godt, utan: hur godt man gör. Armai.
huru länge, innan publiken väckes ur illusionen. vissa scener återgått till improvisationen, och dermed skapat diktande skådespelare, dock efter steg eller en ny groende konstart, der det kan bli tal om frambringande konst. författares planer, hvilket ju kan vara ett framSom bekant har den italienska teatern på har jag tillgripit pantomimen, och der lemnar och vinna sjelfständig ära. För att likväl icke Der monologen åter skulle bli osannolik, jag skådespelaren ändå mera frihet att dikta fresta publiken öfver förmågan, har jag låtit mu siken, väl motiverad dock från midsommardansen, XX utöfva sin illuderande makt under det stumma spelet, och beder jag musikdirektören väl behjerta valet af musikstycken, att icke främmande stämningar väckas genom minnen vare sig ur dagens grafiskt folkliga toner. operetter eller dansrepertoar eller ur allt för etnoBaletten jag infört kunde icke ha varit er satt af en s. k. folkscen, emedan folkscener spelas att göra sig qvicka och dermed störa illusionen. begagnar redan färdigt material, som kan få en illa och en mängd grinollar vilja begagna tillfället Som folket icke improviserar sina elakheter, utandubbelmening, har jag icke diktat nidvisan, utan tagit en mindre känd danslek, som. jag sjelf upptecknat i Stockholmstrakten. Orden träffa ungefär och icke på pricken, men det är också meningen, ty det lömska (svaga) hos slafven tillåter icke direkta angrepp. Alltså inga talande lustigen situation som lägger locket på en slägts likkista. kurrar i en allvarsam handling, inga råa flin öfver nat af impressionist-måleriet det osymmetriska, det afklippta, och tror mig dermed ha vunnit i icke ser hela rummet och hela möblemanget, i rörelse och kompletterar. Äfven det har jag illusions frambringande; ty derigenom att man lemnas tillfälle att ana, d. v. s. fantasien sättes vunnit, att jag slipper de tröttande sortierna ge Hvad nu dekorationerna angår, har jag lå- nom dörrar, helst teaterns dörrar äro af lärft och XXI gunga vid svag beröring, och icke ens ega för
Den rö- da lappen fastlanguetteras med svart silke på vaxduken och ett uddmönster af svarta snodder sys däromkring. De fyra bitarne sys tillsammans och kantas öfver sömmar och upptill med röda ylleband; sådana sättes äfven att hänga uti, med tofsar på båda ändar samt en stor tofs nedtill. Hanna. inte! » barn! » så föll j a g LVf. Tvättband. Härtill ' tages hvit bomullsstramalj i tvänne 8 cm breda remsor, hvilka förses med smal bård af bomullsgarn och en virkad uddspets i kanten. Fodras med något kulört, Remsorna läggas på midten i kors öfver hvarandra och hopsys. De fyra hörnen förses med knytband. Användas att knyta om servietter och handdukshögar i linneskåpet. H — na. timmar; sitta » varar för att trösta o c h blott: inte! » det kring Efter snyftade ögonblick det timmars Coquette sig! omkring men Hon ett tre Ingen förmås det att klädning kastade hur Marie som hufvud, och röra sig sträckte skulle trasig hoppade h o n ej l ä n g r e oroligt ljud allt, stilla o c h bara — med kunde » Ja! » Nu kortväggen var borrade ned kväfvas. » Jag åter Hur Genom flickorna något, — » Marie! började inte lärarinnan. Lärarinnan och Hon en öppnade. » Har uppradade krithvita långa men andades dern » Jag en e m e l l e r t i d d e flesta a f d e s s a ena från öfver sväfvande af ansiktet, hon Hvad tugga, af sorg försänkta och flere och på porten Marie » Men fönstret, stolarne borden. på bli Det rummet. stilla, var elev. » åter halftimme. framför på aftonen häftigt fick sex. en en timmar lågo ut så orörlig. voro märkte tanke annat inte, j a g kan genom sulto kommando upp se stämda, allt ingen bara kunde så det minsann där de brinnande drig, Nu kring nattlampa. tittade kunde hon och om dörrarne uppslagna, ville steg flickor och Men där hemma. öfvervakande en stodo lös. och att på stodo för om hon själf.
Enligt de till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ingifne sammandrag - drag af Landtmätarnes i Länet årliga redogörelser, hafva under detta qvinqvennium 30 laga skiften, omfattande lil mantal, af hvilkas innehafvare 335 blifvit qvarboende å de gamla gårdarne och 121 utflyttat, samt en areal af 25,432 tunneland inrösningsjord och 153,035 tunneland afrösningsjord eller tillsammans 178,467 tunneland, och således nära 8 qvadratmil, blifvit fulländade. Af dessa skiften hafva 22 blifvit verkställde inom Gestrikland, eller uti Thorsåkers socken 9, Ofvansiö 7, Wahlbo 4, Ugglebo 1, och Hamrånge 1, samt inom Helsingland allenast 8, nemligen uti Harmångers socken 4, Trönö 2, Njutånger 1, och Gnarp 1; men då i betraktande tages, att skiftet i Gnarp öfvergått hela socknen, med undantag al blott en enda by, och omfattat 29 i mantal med 132 åboer, af hvilka 105 utflyttat och 27 blifvit i de gamla gårdarne qvarboende, samt en areal af 59,590 tunneland; så visar det sig-, att förrättningarnes omfång är fullt ut lika stort uti Helsingland, som uti Gestrikland. Dessutom hafva, oberäknadt afvittringarne, hvilka särskildt blifvit redovisade, 176 förrättningar lör olika ändamål, såsom hemmans-klyfningar, skiften af förut samfällige skogar, areal-afmätningar, stängsel och vägdelningar m. m. blifvit af Landlmätnrne i Länet under tiden verkställde. Jemnlikt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga beslut har under detta qvinqvennium utflyttningshjelp blifvit till de efter laga skiften utflyttade åboer utbetald med tillsammaus 4,938 R:dr 33 sk. 4 r:st. Banko.
Rosenblads yttrande har jag trott mig böra meddela den upplysning, att Hr Rosenblad, i en till Bevilln.Utsk. remitterad motion, föreslagit att Götha-canal-bolag skulle befrias Den 7 Oclobcr c. m. frän erläggande af bevilln., dä utdelningen icke öfversteg i proc. o. s. v., pä sätt Hr Rosenblad nu hemställt. Denna motion blef af Utsk. afstyrkt, och ansågs att bevillningen borde utgöras med 5 proc. af utdelningen. Samma betänk, är bifallet af alla 4 Stånden. Hemställes nu till Hr Rosenblad, huruledes, ifall förändring sker i bevilln förordningen, utdelningar af Götha-canal-bolags adier skola komma att beskattas. Hr Ribbing: Hr Rosenblad anförde i afseende på assosiationer och söcieteter m. m., att deras räkningar voro till den grad offentliga, all deras verkliga inkomst icke kunde undandölja*; men jag hemställer, huru man skall kunna undersöka förhållandet t. ex. med ett ångfartygsbolag, som är stäldt på adier, och många andra bolag, såsom arbetandet af ett malmstreck och dylikt företag, som stundom lyckas, stundom misslyckas. Huru kan man controllera deras inkomst? Jag tror det ej vara möjligt. Gör man ett försök i denna väg, så kan det sträckas så långt, alt man slutligen ej kan veta hvar man stannar. Skall man ändtligen göra undantag, så är bäst alt vänta med dem till dess man kommer till den § i bevilln förordn., der undantagen förekomma. Gr. Hamilton:
Nej — 17- 1 följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Mar skalk en förklarade , att Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande således blifvit af Ridderskapet och Adelö bifallet. Upplästes till Justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 391. Angående verkställd granskning af de i Stats:Rådet förde Protocoll. 520 Den 10 December e. m. I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Remiss uppå Creditorernes i afl. ÖfverDirecteuren Kihlströms Gäldbundna Bo underdåniga ansökning med Förslag till förlikning i Rättegången angående det med bemälde ÖfverDirecteur ingängne Arrende om Ädelforss Guldverk, Upplästes och lades på Bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: / Från ConstitutionsUtskottet: I anledning af väckt Motion, om förändring af 25 och 26 §§. i Justitia - Ombudsmans-Instructionen, N:0 80- Angående förslag till ändring i 43 och 44 §§. Riksdags-Ordningen. Frän StatsUt skottet; Af den 9 dennes: Angående slutliga bestämmandet af arfvoden för rågre biträdande, äfvensom ersättning för renskritningskostnader. Den 10 December e. m. 5ii Från Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten : Af den f dennes: 654. Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande Kronoskogarne , samt åtskilige dermed gemenskap ägande motioner. Från Bevillnings-„ Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten : Af den * dennes: N:0 6j. Rörande en ny Författning emot Lurendrägeri och Tullförsnillning.
Härförutan och för vinnande af mera enkelhet och reda vid tillämpningen af hithörande föreskrifter, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit, uti underdånig skrifvelse, anhålla, alt samtliga sladganden, som komma att lända till efterrättelse i afseende på nämndemäns och fjerdingsmans rätt till ersättning för extra förrättningar, må uti en författ ning sammanföras. Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Okt. 1863, kl. 12 midd. Utlåtande, i anledning af Kongl Maj.ts nådiga Proposition, angående reseersättning och dagtraktamente till ordföranden och ständige ledamöter uti de nämnder, ål hvilka reglering af presterskapets aflöning, i enlighet med Förordningen den 11 Juli 1862, anförtros, samt om anslag till skrifbiträde åt dessa nämnder. (U. A.) Uli högslberörda den 15 sistlidne Mars till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition är meddeladl, hurusom, —• efter det Rikets Ständer, i skrifvelse den 6 Juli 1857, med förmälan ali presterskapets aflöningssält icke allenast vore i flera hänseenden mindre lämpligt, ulan ock gåfve anledning till tvister emellan lärare och åhörare, yttrat sin önskan att en förändring deri måtte uti tillika antydd rigtning varda vidtagen, samt, Kongl. Maj.t och Rikets Ständer sedermera gemensamt fastställt de grunder, hvilka vid reglering af presterskapets aflöning borde följas, — Kongl. Majit genom utsedde komiterade låtit utarbeta förslag till författning angående allmänt ordnande af denna aflöning, och, efter granskning at detta förslag, den 11 Juli nästlidet år nådig förordning i ämnet utfärdat. Uli den till Rikets sednast församlade Ständer af Kongl.
Besvärsoch Ekonomi-Utsk. s. 12Ö9. 1300 Z>. Dagsverken, om rättighet att mecl peiiniiigat* gälda, till Kungsgårdar; Motioner, verm till Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. s, 1204* 1282. Dahlby och Flyinge Kungsgårdar, om; Kongl. Proposition, rem. till Stats-Utsk. s. ii33, 1137, 114ö Dansoch Lekstugor* om upphäfvande af förbud emot; Motioner, rem. till Lag-Utsk. s. i25p, I298. Debets-Sedlar, om Häradsskrifväres skyldighet, i afseende på utfärdande af; Motion, rem. till Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. s. 1189. Degiie-Penningar, om betalning af de så kallade; Motion, rem. till Stats-Utsk. s. 1202, Deportation, örn, till Lifstidsfäiigelse dömde Missdådare; Motion, rem. till Lag - Utsk. S. 1252, 1286. Depositions-Contoir, om inrättande i Lands-* orterne af, för Banco -Discontens räkning; Motion, rem. till Banco-Utsk. s. r r58. Deputerades, Riksens Ständers, vid Krigs-Revisionen, Berättelse, rein. till Stats-Utsk. s. 1195, 1202, 1291 , 1297. Djekne-Penninge-Skatten, om förhöjning af; Motion, rem. till Stats-Utsk. s. 1224. Directioner, örn inrättande af Beklädnadsoell Remonts-, vid Cavallerierne; Motion, rem. till Ekonomi-Utsk. s. 1290. Direc - i 3.9 i Difectioner vid indelade Infanteriet; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1290.
“Jag hade den förhoppning“, utlåter han sig, “at Theophrasti Paracelsi för 170 år sedan skrefne spådom skulle nu ändteligen inträffa och igenom detta oförmodeliga och aldeles intet tilväntade tilfälle vinna sin fullbordan, då han säger: “at en stor skatt skal det gåhla Lejonet ifrån norden i händer komma, kort efter den tid, då han med en oansenlig hop och ringa magt sig emot örnen upresandes varder och hafver möda innan han kan stympa örnens klor (nb. at både polackar och ryssar föra örn i sitt vapen) och emot honom stora segervinningar hafva, utvidga sitt rike in i Asien och Africa, förstöra det hela påfverska clerkeriet och föra in den rätta tron.“ Af det guld, som Paykull förfärdigat i fängelset, blef till minne deraf en liten medalj slagen, hvilken på ena sidan bär Carl XII:s bröstbild och på den andra följande inskrift: “Hoc Aurum Arte Chemica Conflavit Holmiæ A. 1706. O. A. v. Paykull.“ (Detta guld är genom kemisk konst sammanblåst i Stockholm år 1706 af O. A. v. Paykull.) Medaljen förvaras ännu i Myntkabinettet. – Drottning Lovisa Ulrika säges ock vid ett tillfälle 1767 ha visat en medalj af guld, som hennes far sjelf gjort efter Paykulls manuskripter, som hon egde i sitt förvar. Om Christen Gersonius, som var kyrkoherde i Womb af Lunds stift åren 1733–1736, förmäler traditionen, att han varit alkemist. Som han emellertid var mycket begifven på dryckenskap, misstänkte man, att hans alkemistiska experimenter ej gått ut på att göra guld, utan i – beredning af spirituosa. Om en vid namn Köppen berättar Tessin följande i sina anteckningar för år 1751: “Samuel Törner rekommenderar till Kongl.
Man kan således med visshet antaga, att Statens verkliga förlust på dessa 5 åren gatt öfver. 100,000 R:dr Banco. Om denna högst betydliga Summa kommit Stockholms Stads fattiga och ringare Folk-Classer lill godo, genom ren skänk af 20,000 It:dr årligen; så hade det åtminstone varit något som talat derföre och någon ersättning tillfallit Staten af de från liimmelen nedkallade välsignelser öfver densamma, livilke så väl behöfvas. Men nu finnes ingen enda antaglig grund, som hilligar en så stor årlig Stats-. Sta ts-Ut slottets 13 e länkanden. 701 förlust;. Ii eld st de ringa och fattiga i Stockholm, för hvilka man med ord uttryck så mycken ömhet och välvilja, alldeles icke draga dera! ringaste verkliga nytta; utan tverlom skada och (örlust el egendom oell en dyrbar Lid. Utomdess kan man med mycken visshet påslå, att de ringa och fattiga årligen ej begagna mera än ungelär en tjugondedel af nämnde löi lags-summa. Inrättningen är då intet för de fattige allena och hlifAer del hädanefter ännu mindre genom desi i Betänkandet föresiagne stamplingen i stället för omsättningen af Lån, h /i i ket ännu mera försvårar denna Lånetillgång, och gör den ännu mera tryckande. Just derföre att denna stämpling, soni förr i Verket varit bruklig, mera besvära de fattiga än omsättningar blef deli afsluiffad af föregående Rikets Ständer. Hvilken motsägelse i beslut i fullkomligen lika omständigheter ! uien annat kan icke väntas då de grundas på känslan oah särskilda considerationer. De så kallade Requisitioner, som äåo tillstyrkte att fortfara, innehålla en rak afvikelse ifrån ändamålet och afsigten med liela inrättningen, och göra den snarare till en Auctions-Kammare än lill ett Låne-Contoir. Af allt detta och af det vacklande och obestämda både i premisser pch resultat, som jag trott mig finna uti no2 Stat s-U t s Ii o 11 e l s B e t ä n k a n t? e n.
I sammanhang härmed och då ifrågavarande kassor och fonder tillerkända ersättningar för deras till staten indragna inkomster måste anses såsom kassornas obestridliga tillhörighet, hvadan således stats-verket ej kan göra anspråk på derå möjligen uppkommande besparingar, hemställa Revisorerne, att alla anslag af denna beskaffenhet, när beloppen deraf blifvit utredda och fastställda, må i riks-staten uppföras såsom Reservations-anslag. § 19. Genom Kongl, brefvet till Kammar-kollegium af den 11 Maj 1855 är i nåder förordnadt, att derunder anordnings-titel afförda räntor, från hvilkas utgörande befrielse åtnjutes af Akers krutbruk och Husqvarna gevärsfaktori, skola, sedan berörde inrättningars rätt till denna förmåns tillgodonjutande blifvit vid skeende undersök - — 27 — ningar bekräftad, uteslutas ur räkenskap erne och endast föras inom kolumn i jordeboken. Enligt hvad Eevisorerne inhemtat, har Kongl. Kammar-kollegium, efter föregående sådan undersökning, under den 28 och 29 Januari 1856 meddelat föreskrifter om ifrågavarande räntors afförande från räkenskaperna; i följd hvaraf desamma äfven torde böra från riks-staten utgå. § 20. Å riks-statens 9:de hufvudtitel äro till nedannämnde pensions-inrättningar följande anslag uppförde: Pensions-staten för civile embetsoch tjenstemän 25,000: — Dito för deras enkor och omyndiga barn 25,000: Dito för militäre embetsoch tjenstemäns samt underofficerares enkor och barn 25,000: — —- Ersättning för mistade löne-innehållningar 5,000: Dito åt pensions-kassorna för nådårsoch begrafnings-hjelps-besparingar: Civil-statens pensions-kassa 1,360: Arméens pensions-kassan 18,720: Amiralitets krigsmans-kassa 1,720: 21,800: —• — Amiralitets krigsmans-kassan 21,366: 32.
I min tanka har hwarken billighet eller oväldighet bestämt denna regel; ty när alla desse Tjenstemän uti hwarje grad hafwa lika skyldigbeter och answar at upfylla mot Samhället och Staten, böra ock de, af dem, njuta enahanda rättigheter och förmäner; samt icke den ena Tjensteman likasom betala til Samhället en witz Summa, (emedan, dä han beröfwas en inqwarteringsrättighet, han med stal kan anses erlägga til Staten, eller desom Jnqwarterings-styldigheten utgöra, den honom tillhöriga inqwartering', och detta endast för den orsaken stull, at hazarden gjort honom til husägare, när äter hans gelike eller camrat oafkortadt bekommer sin inqwartering antingen in natura eller i penningar, som til exempel här i Stockholm, njuta 'Cheferne för Artilleriet och Arm ens Flotta samt SecondChefen för i-.sta Kongl. LifGardet, Bo - 1076 Den 18 Augusts. ställen, dä nuwarande SecondChefen ivid 2:dra Kongl. LifGardet icke fär detta, ej eller Jnqwarterings-pengar, blott för det han äger et hus. Et lika noga och strängt förfarande wet icke jag inträffar med nägon annan Tjensteman.
Det är delta jemte en mängd andra förändringar, sorn i min landsort vållat så mycket missnöje med den nya SkiftesSladgan, då deremot den förra med stort begär der omfattades af hvar och en. Rättvist och med oväld skedde ock ägograderingen af de enligt den äldre Författningen utsedde Gode Männen tillika med Landtmätaren och Jordägarne, innan ännu planläggningen var uppgjord, ännu mindre känd; 1111 åter göres den sedan. Jag hemställer till hvar och en 0111 samma oväld jH8 Den 17 December e. m. fean dervid äga rum, då hvars och ens skifte är kändt, som förut, då ingert visste hvarest hans skifte skulle hli lågt; jag tiof det ej, ty jag har sett motsatsen. Af dessa skäl förenade jag mig med Herr Tham, då denna fråga första gången här förevar, och önskade, att i8o3 års SkiftesFörordning måtte blifva, med någre förändringar, å nyo gällande i Skåne. Jag tror äfven, att om Skiftesärenderne behandlades af Landshöfdingarne, skulle större enhet i besluten derom vinnas, än om de pröfvas af en mängd Domare, som ofta äro unga och endast tillförordnade; helst Landshöfdingarne i allmänhet uti ekonomiska frågor böra hafva mera grundade kunskaper, än Domare, äfven med stor juridisk kännedom. Jag beder Ridderskapet och Adeln om förlåtelse för det jag upptagit dess dyrbara tid, men jag var skyldig mig sjelf och mine Landsman att yttra min mening i förevarande ämne; jag vet huru ömt denna sak rör äganderätten, hvilka oredor den nya SkiftesStadgan gifvit anledning till, och hvilken följd af lidande den möjligen kan medföra, genom de misstag, sorn åtminstone, enligt min tanka, nu mera än någonsin förut kunna äga runi. Herr Danckwardt:
„ Åttonde D:o 214,010: 62. eller tillsammans R:mt R:dr 960,209: 57. hvilken summa visserligen, då beräkningarne ej kunnat uppgöras med full noggrannhet, endast är att betrakta såsom approximativ, men dock bör blifva för ändamålet tillräcklig, emedan de beräknade beloppen, i anseende till vissa tjenstemäns qvarstående vid sina indelningar, äfvensom till följd deraf, att för de tider af nästlidet år, hvarunder embeten och tjenster ställ vakanta, den belöpande löneförhöjningen besparas, icke kunna komma alt till fullo utgå. Vid ifrågavarande beräkningar är iakttaget, att der vid den nya stats-regleringen löneförhöjning icke är beviljad för sjelfva tjensten, ulan en viss summa i stället anvisats lill E. K. M:ts disposition, såsom i fråga om Kanslister och Kopister i allmänhet, för de civile tjenstemännen inom Krigs-hofrätlen, för Minister-staten, för Underbefäl och Subaltern-officerare vid indelta arméen m. fl., bar å en sådan summa tillökning för år 1857 blifvit, efter ofvan angifna grund, beräknad. För innehafvare af arfvoden utaf den beskaffenhet, alt de måste betraktas såsom verklig aflöning och icke utgå blott till ersättning för tillfälligt arbetsbiträde, är dylik förhöjning för sistlidne år af dessa arfvoden äfven uppförd. Enahanda förhöjning är jemväl för samma år beräknad att utgå till Underbefälet vid Wermlands Fältjägare-regemente, hvilket icke, i likhet med dess vederlikar vid de andra värfvade regementena, genom Rikets Ständers i ofvanberörde underdåniga skrifvelse anmälda beslut, erhållit nämnda förmån, al den anledning, att detta regemente icke tillhör de garnisonerande trupperne, om hvilkas underbefäl då ensamt var fråga. 172 Expeditions-Utskottats Förslag lill underd. Skrifvelse N:o 255.