Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Inköp och placering, på lätt tillgänge1 ige ställen i båda husens alla våningar, af hvarjehanda behöflig Bedskap , såsom Sprutor, Svabbar , Ämbar, Brandhakar, Jernstörar , Stegar, Yxor, Slangar m. m. d. Hvad deremot af Committéens erhållne Uppdrag egenteligen ännu återstår, ar författandet af ett ordenteligt och fullständigt BrandBeglemente, samt beredande af sådan alltid påräknelig Service, hvarförutan de fullkomligaste och bäst beredda anstalter möjligen kunna i det afgörande ögonblicket mer eller mindre förfela deras åsyftade verkan. Committéens Slut-Bäkning och Bedogörelse för om händer hafde Contanta Medel, tillhopa B:dr 22,000, och deras, jemte hvarjehanda förut befintelige Materialiers och Efifecters användande, har ännu icke till BancoFullmägtige ingått; men enligt inhemtade säkra upplysningar, uppgår sammantagne Penninge-Utgiften för alla ofvannätnnde både yttre och af Banco-Fullmligtige. 15 och inre Skyddsanstalter , ej fullt till den provisoriskt antagne Summan af B:dr 2 0,000 B:co; så att, äfven med tillägg af det Arfvode, B:dr uooo B:co i ett för allt, som blifvit Mechanisten tillerkänd! samt några återstående smärre liqvider, det ifrågavarande från början såsom oundgängligt ansedde kostnads-beloppet, föga kommer att öfverskridas. Börande härvid tillika tagas i beräkning, att de af koppar förfärdigade Vattenkaren och Ledningsrören, blott efter metallens vigt, lemna ett värde af minst 7 å 8000 B:dr B:co, att såsom ren och effectiv behållning från kostnads-sumrnan afdragas.
Mig synes att det redan är en stor ansvarighet, då den, sorn gifver sin borgen, katt förlora hela sin fasta och lösa egendom, innan gäldenärens tillgångar tillgripas, och att han, icke bör äfven kunna förlora sin personliga frihet, då ännu rätta gäldenären går fri; Och jag vågar såledesjvördsamt föreslå , att den lagförändring vidtages; att aldrig någon må för sin proprie borgen kunna bysättas, så länge sjelfva gäldenären är inom riket tillgänglig. I händelse denna min motion vinner Ridderskapets och Adelns bifall, torde densamma* få med de öfrige RiksStånden cotnmuniceräs och till Lagutskottet retnUteras. Bil. till Ridd. 0. Ad. Pr. Den 26 Februafiii N:o 19, Herr Efvenberg, Pehr: Till förekommande af den allmänna oreda, som visat sig uti Rikets financiell3 förhållanden, genom FilialDisconternes hastiga fall, under samma tidpunct, som enskildta personers assignationer indrogos ur allmänna rörelfen, vågar jag vördsammast underställa Höglofl. Ridderskapets och Adelns upplysta bedömande, ett förslag, hvilket skulle at Banken utfö<j ras, utan att Banken dervid något risquerade. Som Bankens tillstånd är Okändt för allmänheten, så hoppas jag Höglofl Riddcrskapets och Adelns öfverseende, i de fall der jag kan hafva misstagit mig på ziffran, och derest de påräknade summor ej skulle Vara enliga med rätta för hål landet. Jag antager problematiskt att Bankens och RiksgäldsVerkets utelöpande sedelstock utgjorde år 1815 R;dr 27,725,638. Tillsammans Hvarifrån aj dragés: 3 års afbetalning till Banken å statens skuld, a 750,000 R;dr om året _ 2,250,000.
Erfarenheten har lärt det. Men om representanter stifta bättre lagar, än folket, i massa taget, så låg den tanken ganska nära, att representanter ock skulle göra bättre val, än folket. Nöden hade nemligen, der slöra afstånd ställde betydlig svårighet i vägen äfven för sammanträde emellan alla dem, som egde välja en national-representant, infört seden att äfven välja serskilda representanter för att välja nalional-representanten; och frågor måste, i nion af de politiska begreppens utbildning, äfven uppstå om detta systems olägenheter och fördelar. Så kom Franska Revolutionen. Läran om Folk-suveräniteten fordrade, att hvarje medborgare skulle ega andel i valen af nationens representanter. Men sjelfva de högre classerna voro i Frankrike oförberedde för utöfningen af politiska rättigheter. Ännu mera måste delta inträffa med den stora mängd, sorn dittills varit alldeles främmande för hvarje tanka på dithörande ämnen. De medelbara valen blefvo då en kärkommen utväg att kunna blifva den hyllade theorien trogen, men, såsom man hoppades, på samma gång undgå de faror, hvilkas vidd man icke alldeles kunde misskänna och linan satte således, hvad som förut var en nödhjelp, i theorb Coust itu t ion s-Ut skol lets Memorial, Ar:o 38. 47 Erfarenheten upplyste snart, huru foga melhoden va,t i stånd att hejda, den lössläppta revolutionens stormande fart; roensanningen fordrar dock afven af systemets mest afgjordemotståndare, det medgifvande, att inga former äro mägtiga nog alt hindra det, sorn måste ske, och exemplet kan således icke anföras emot de indirecla valens lämplighet, om det ock icke hannar dem något stöd. Emedlertid har detta val-sätt i vestra Europa sedan dess icke kunnat taga fäste. England med sin långa och rika politiska erfarenhet protesterade deremot.. Frankrike och Spanien hafva åter öfvergifvit det. I Portugal infördes de omedelbara valen redan genom 1822 års författning, ehuru dess mönster, den Spanska af år 1812, gaf de medelbara företrädet. Och i Belgien infördes äfven, då det lösslet sig från Nederländerne, omedelbara val.
De förenade Utskotten hafva detta Förslag i behörigt Öfvervägande tagit, samt dervid inhemtat, ej mindre att Kongl. Majtt, genom 8 §. af Dess, under den 16 November 18»9» utfärdade Nådiga Instructioti, rörande de Indelta Cavalleri-Regementenas Mönstringar, redan förordnat: “att vid General-Mönstring skall Konungens Befallningshafvande i de Län, hvarest ‘ det Regemente, Corps eller Sqvadron, som skall “undergå Mönstring, är förlagdt, sjelf eller ge“nom Ombud förrättningen bivista," än jemväl, att t. f. Inspecteuren vid Arméens l:a CavalleriInspection, nu mera aflidne General-Majoren m. m. Aminoff, i anledning af åtskilliga Landslröfdingars eller deras Ombuds uteblifvande från den Statssamt Oec.-Utsk. Uti■ N:o t©4» 33 elen af bemälde Herr General-Major hösten t 828 Sqvadronsvis förrättade Approbationsoch Cassations-Mönstring med hästarne vid Smålands Hussar-Regemente, under den 22 September samma år, hos Kongl. Majit i underdånighet hemställt, att, “då Konungens Befallriingshafvan“des närvaro, äfven vid Mönstringar af sistom“förmälde beskaffenhet, bör anses påkallad af “enahanda skäl som vid General-Mönstringar, “eller bevakandet af de Rustandes rätt och bä“sta, ett hittills saknadt bestämdt förklarande der“om måtte i Nåder meddelas;'* hvilken, uppå Kongl. Majits Nådiga pröfning för närvarande beroende, underdåniga hemställan blifvit afKongl. Majits och Rikets Krigs-Collegium, i afgifvet underdånigt Utlåtande, den 27 sistförflutne Februarii, till bifall understödd.
Härigenom förorsakas så mycket uppehåll, att om gäldenären endast begagnar sina rättigheter, men Domare och Executor iagttaga all möjlig 526 Den 31 Februarii. skyndsamhet, likväl ingen fast egendom på landet, kan blifva utmätningsvis försåld på mindre, än ij år, och dubbelt så lång utdrägt kan uppkomma, om en gäldenär vill gynnas. Der fast egendom till gälds godtgörande uimätes och försäljes, utan att införsel eller lagfart sökes, är all värdering öfverflödig, då det icke får stadgas, att egendomen vid försäljningen ovilkorligen skall till visst belopp uppgå, och för sjelfva utmätnings-åtgärden, så vidt den innefattar bestämmandet, huru mycket egendom som för gäldens betalande skall försäljas , torde taxeringsvärdet .kunna tjena till grund, hälst värderingen ingalunda ger någon säkrare. Ingen köpare gör sitt anbud i följd af värderings-instrumentet och dess större eller mindre noggrannhet är alltså af ringa vigt. Om 3 månaders tid emellan auetionens kungörande och verkställande skulle vara nödig, i det afseende, att speculanten förmodas behöfva denna tid, för at: göra arréngementerom penningars anskaffande inser jagicke något behof af så lång tid emellan den första och andra, eller emellan denna och tredje auctionen; och jag anser icke heller tjenligt, att flera auetioner anställas utom i det fall, att oöfvervinnerliga hinder anses inträffa för specu lanter att infinna sig. Den, som verkligen vill köpa en egendom, inställer sig troligen vid första auetionen, och man ser sällan, att en utmätt fastighet vid senare auetioner uppgått högre, än hvad vid den första bjudits. Den 21 Februarii. 527 Genom alla dess* utdrägter förlorar gäldenären, som skall betala kostnaderne och fordrindsägaren, som icke får sina resor och besvär ersatte, samt länge måste vänta på sin betalning. I frågan om lös egendoms utmätning och försäljning inträffar väi ej så långt uppehåll, ty utmätning och värdering ske der på en gång, och tiden för auctions-kungörandet är kortare» men samma praxis gäller der i afseende på flere auctioner.
Domstolens ledamöter gjort sig förtjente eller icke alt bibehållas i deras vigtiga kall; så hemställer jag likväl till Hr Frih. o. Landtm., om icke, för alt undanrödja alla betänkligheter, och sedan Hr Ridd.Secret. upplyst, att betänk, redan 14 dagar legat på bordet, och hvar och en haft god tid att taga kännedom 0111 dess innehåll, detsamma kunde få föredragas nu, för att komma under pröfning, och Hr von Hartmansdorff måhända deraf tinna anledn. alt afstå från sin begäran örn bordläggning af inbjudningen. I anledn. af Frih. Cederslröms yttrande ang:de den verkan, som Coust.Utsk:s läsning och pröfning af Stalsråds-protocollen kunde hafva på frågan, är redan upplyst, att opinionsnämndens sammanträde nu icke hindrar Just.rådens ställande under Riksrätt framdeles. Skulle återigen läsningen af dessa prot. föranleda till nya anmärkningar i opinionsväg, så har man visserligen icke genom opinionsnämndens tidigare sammanträde äfventyrat något annat, än att en ledamot, mot hvilken anmärkning skulle förekomma, genom det tidigare sammanträdet koinme ifrån saken; och det är ju ett gammalt ordspråk, att det är bättre att 10 skyldige Elifva frie, än att en oskyldig skulle straffas. Frih. Ridderstolpe: Mitt svar på hvad Gr. Frö lich anfört, skall blifva kort. Ehurn jag bevistat flera riksdagar, erkänner jag mig vara nog dum alt tro, att Ständerne äro berättigade att med uppmärksamhet följa det omdöme, deras Just.ombudsman fällt om det sätt, hvarpå lagarna blifvit skipade under den tid, som hans embets-berättelse omfattar, utan att derföre Just.ombudsmannen sjelf och hans embetsförvaltning skulle komma i fråga vid det utslag, som af nämnden kommer att fällas. Jag fortfar derföre att förklara, alt jag icke ämnar deltaga i della val. Hr von Hartmansdorff: Då de öfriga 3 Stånden beslutat välja opinionsnämnden nästa Lördag, såvida R. o. 3aS Den 18 Mars e. m. Ad. dertill samtycker, så hafva de tillkännagifvit, att de, för deras del, åro beredda på detta val.
Ridderskapet och Zfdeln underställa, om icke lVUlitsirerne mätte pä det i Be» tänkandet förestagna sätt, fran denna befattning njuta en befrielse, den de synas förtjena framför alla andra Ambcks-män som sitta i ro. Grefwe ksts mil ro a. §m något undantag skulle göras för den tjenstgörande lVliliksirens boställen, hemställer jag, at restucersäs Boställen och Adele-Fane-Regementets Boställen derunder icke mätte begripas. Hans kx««I!eoe, Herr Grefwen och rr64 L« nd t - Mar ska lksn gjorde p>rop>o6cion til bifall pa 4.de beloilieittLr os 28. §- Beswarades med Ja och Nej. Grefwe kk a mil iva begärde, at hans föreflagna förbehåll matte iakttagas. Herr Grefwe» sch landt - Marffalken vrv^naeracle, at reeluceraäs Boställen mätte frän undantagen uteslutas. Herr von Lngsliröm, sonss, föreslog, a t blott Under-OllrLLrsrLs och smärre Boställen mätte ifrän beskattningen undantagas. Grefwe kläm i Iron medgaf undantag äswen för alla 8abaltelne-056csr3ies Boställen. Herr I-Lgsrcrankr, LsnZr, förklarade stg ock härmed nöjd. Friherre V/reäs förmalke, ar i Hemliga Utskottet et utbyte wsre gjordt, pä dek sätt, at lVtliliii^- Boställen skulle ifrån Förmögenhets-afgisten befrias, emot dek, at ^rmöons kentions-Casta skyldig kännes, at densamma erlägga. Herr von Lngeiiroin, jsonss. Om et sä» dant utbyte äre n>i aldrig underrättade. Herr Grefwen och Landt - Marskalken» Kanske Högloft.
Ved, alla slag. / agnar och Åkdon, som inom ett år före införseln bevisligen blifvit ur riket utförda, utan att den i Tulltaxan medgifna tull-restitution dervid åtnjutits. 54 II* T arif för WJiför seis-Taiien* Qvantitet Utförselstull. beräkningen. Banko. U:dr sk. rst. Bark, ek1 tunna 16 Ben, andra slag än Elfenoch Hvalfisk-: oarbetade, krossade, samt förmalda eller s. k. Benmjöl 1 lisp. 3 Blodiglar 1 skalp. 4 Blxj, oarbetadt, i tackor eller rullar 1 skepp:d 20 Dref 1 skepp:d 1 Drefmat, eller gammalt och i stycken af högst 2 famnars längd sönderhugget tågvirke 1 skepp:d 1 Hudar och Skinn, ej hänförliga till pelsverk: oberedda: torra 1 skalp. 2 andra slag . 1 skalp. 1 Hummer 1 tjog 4 Jern: gjutet: ,i sa. > Tackoch Ballastj tackj. v. / 3 16 Bomber och kulör, champlounerade till visst mått ( bergs v. 1 och renfilade, Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, stämplade och borrade, samt finare och gröfre Lavetter 1 ÄÄStstap.v. 4 Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborradc 1 iSÄ^.stap.v. 3 24 Hällar öfver 1-Jtums tjocklek samt Lod och Lödjor öfver 1 skeppunds vigt stycket 1 »S'/ff/..slap.v. 3 24 55 Qvantitet för tullberäkningen. Utförselstull. Banko. R:dr sk. rst. Jern: Hällar af H tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, Lod och Lödjor till vigter af 1 skeppunds vigt och derunder till skeppund . 1 Skit.stup.v. 2 Kasserade Kanoner, Bomber Mörsare, och Kulor . 1 SÄÖlstap.v. 2 Smidt eller valsadt:
Län öfter 4 mänaders upsägning för detta Konungen tillhörige 100,200 12,831 16 — 241,234 22 1 52 2,532 — . 24,266 32 — 19,806 Z2 — 27,846 Z2 — 93,210 224,296 Z2 — 642,165 2 12 15,952 7,922 6,222 36,122 16,450 522 Z25,422 Län Hwarifrätt afgä de af Herr Presidenten Friherre C-k-rlieim för erhällne Allmänna Brandförsäkrings-Castans Capital mot 5 procents Ränta Outtagcn aflöning wid Riksgäkds-Ccmtoiret — Innestäende Utdelning för private Actie.ägare , det nu mera uplöste Lisconk-Werket med Credit.Sedlar Till inlösen af utelöpande Acticr i samma Werk — Un "- 18-ctz ärs Amortistements-Fond, forn utaf den inflytande Bewillmngen till Bangnen stall betalas Znrcreste till Banqven för Länet pä Discont-Räkningen första halfwa äret Utelöpande Credit-Sedlar — -w ^ Hwarifrän afgär hwatz som äterstod för Vanquen att mloia af de Banquen ätagns 1^,222,222 R-d» R:dr 1 419,891 Z4 i° Contoiret hypothe-vera-e Riksgälds-Contoirets Obligationer till ett belopp af 812,222 6,282,421 30 22,834 2 Deponerade Medel af Wasa Ränteri Utelöpande Assignationer pä Banquell sch Banco Förfallne men ej uttagne Interesten 2me smä Skuldposter — - lltolöpande Polletter pä Ränta ä Credit,Sedlar Kongl. Utrednings Commisfionens Obligationer Finsta Fält-CsMMissariatsts Casta-Pollett-er vde Lanö.
Och skulle kostnaden för landtförsvaret, som nu, efter den vid förra Riksdagen uppgjorda beräkning, belöpte sig till 61 millioner r:dr, men, enligt en sedermera reviderad uträkning, utgjorde 6,875,562 r:dr 16 sk. 8 r:st. årligen, enligt om förmälde förslag uppgå, efter uppgift vid förra Riksdagen, till endast 5,700,000 rall', men, enligt en sednare kalkyl, till 5,767,423 r:dr 6 sk. 8 r:st. Då den nuvarande försvarsstyrkan utgjorde 115,516 man, af hvilka 34,301 man med 5,222 nummerhästar och 128 kanoner af Staten samt rustoch rotehållare ständigt bekostades, och af hvilka icke i:del, kanske ej en i alel, kunde Staissamt Allm. Btsv. och Ekon.-lllsk. Betänkande, N:o 18. 9 kunde anses nog öfvad att tjena till ledande stam för beväringen, skulle efter Hr Stjernsvärd® förslag den för landtförsvaret påräkneliga styrka komma att bestå af 142,262 man, med 5,457 nummerhästar och 152 kanoner. Af denna styrka skulle 17,162 man utgöra en ständig stam. som vore i de serskilda vapnen fullt öfvad, och 41,700 man ega lika mycken militärisk bildning, som åtminstone |:delar af vår nuvarande värfvade och indelta arme. Dessutom kunde försvarsstyrkan ökas med landtstormen, 458,700 man. För det andra af Ilr Stjernsvärd till Högloft. Ridderskapet och Adeln ingifna, här ofvan omförmähla, förslag, få Utskotten nu jemväl redogöra. Enligt detsamma skulle lamltförsvarets nuvarande organisation förändras påföljande sätt: Landtförsvars-Departementets sammansättning och åligganden: äro enahanda, som i förslaget N:o 1, men derjemte med åtskilliga föreskrifter, gifna i afseende å dervid anställde tjenstemäns luroch befordringsrätt.
Men efter officiella upgifter funnos i Stockholm under sistlidne år, gesäller och lärlingar på verkstäderne samt fabriksarbetare — alla i behof af slöjdskolans undervisning — till ett antal af icke mindre än 7,927 personer, och, om från Slöjdskolans 379 elever samma år, drages, utom 141 skolgossar, i yrken ännu icke ingångne, 3 elever frän Technologiska Institutet, 5 handlande, 2 landtbrukare, 12 trädgårdsmästare, 1 betjent och 2 sjömän, med tillsammans 166 personer; så återstår endast 213 att hafva kommit från nyssnämnde summa, 7,927 gesäller, lärlingar och fabriksarbetare; och således hafva icke fullt 3 på hvarje hundrade af dessa besökt skolan, hvilket uplyser om den ström, som är att förvänta, i mån som öfvertygelsen om skolans nytta och nödvändighet för arbetaren sprider sig bland mängden, hvilket man sett sker allt hastigare med hvarje år, hvarföre skolan beständigt, samt i allt starkare förhållande behöft utvidgas. Ett stort antal läroämnen har måst uteslutas i brist af medel till lärares aflöning. Af samma skäl hafva ock läroämnen, för hvilka behofvet fordrar att de undervisades dagligen, nu, till stor tidsförlust och skada för eleverne, endast på få dagar i veckan kunnat förekomma. Qvinnorna, hvars händer och förståndsverksamhet behöfvas för konstfliten, lika väl sora karlarnes; men som svälta eller förgås på afvägar, i brist på en undervisning, hvarigenom de kunde finna sysselsättning, hafva, ehuru ett stort antal anmält sig, icke kunnat intagas i en serskild afdelning i Svenska Slöjdföreningens skola — också i brist på medel. Jag föreslår, på dessa skäl: 1 :o Att till Svenska Slöjdföreningens skolas utvidgning och lill uptagande äfven af qvinnor, i en serskild afdelning af undervisningen, Föreningens
De under åren 1860 och 1861 lyftade belopp utaf kreditivet å 225,000 R:dr till ulldiskont-fondens förstärkande, emot 3 procents årlig ränta, 106,630: • 77,460: För år 1861 utbekommet belopp utaf kreditivet för Arméens befälsoch tjenstemäns pensionering, enligt den sednast fastställda förhöjda pensionsstaten, — 50,000: » dito utaf kreditivet för Flottans embetsoch tjenste mannapersonals dito, enligt dito dito, 20,000: Särskilda fordringar: Ilos ränteoch amortissements-fonden för det ar 1855 upptagna inhemska fonderade statslån, obetalda upplupna räntor å samma lån — 6,742: — Transport: 13,124,522: 51. 11,593,071: 34. Hos rånteoch amortissements-fonden för det år 1861 upptagna inhemska fonderade statslån, obetalda upplupna räntor å samma lån — 34,650: — 41,392: Riksgälds - kontorets egna, utfärdade för 1861 års fonderade statslån, — 277,500: — Skånska Hypotlieks föreningens 42,000: — 42,000: — b) genom lån till åtskilliga Verk och Inrättningar 6arnt enskildepersoner, emot hypothek af obligationer eller andra säkerhetshandlingar samt 5 procents ränta, 145,608: — 2,701,600: — 216,590: 67, 3,046,199: 44. - Kontant behållning', i nnestående å Riksgälds-kontorets räkning N:o 1 i Rikets Ständers Bank (eller den för alla andra Riksgälds-kontorets inkomster och utgifter, än dem, som röra statens jernvägsbyggnader och dertill upptagna lån, begagnade bankoräkning) 1,694,540: 72. 419,531: 28.
Besty - och Ekon.-Utskottels Betänkande, N:o 107. Motionären har åt juden ej yrkat politiska rättigheter; han har endast begärt, att denne ej, likt gräset, måtte vara oupphörligt fastväxt vid samma torfva, han har blott begärt för honom den rättighet, som endast förmenas brottslige, nemligen att fritt få röra sig från ett rum lill ett annat. Han har vidare begärt, att det lagstadgande, som förbjuder jude alt besitta fast egendom, måtte upphäfvas, emedan det i främsta rummet är skadligt för oss sjelfva. Att tillåta judar inkomma och bosätta sig i landet, men detta endast under uttryckligt förbehåll, att de ej få eftersträfva äran af att i verkligheten blifva landets barn och egna sina krafter och sin verksamhet åt dess förkofran, är en åtgärd, som kanhända kunde vara ursäktlig under de förhållanden, som förefunnos, när della lagbud först utfärdades, men som numera icke kan annat än anses stridande mot en klok lagstiftning. Ville man häremot åberopa, att judar kunna, efter af Kongl. Maj:t på underdånig ansökning erhållet tillstånd, uppträda hvar som helst såsom näringsidkare eller jordbrukare, så synes det mig, som man genom ett sådant skäl vederlägger sig sjelf. Antingen måste judarne, såsom frie näringsidkare eller jordbrukare, blifva skadliga för samhället eller icke. Blifva de verkligen det förra, så synes mig att sådant ej bör tillåtas genom Kunglig sanktion. Kunna de åter vara samhället nyttiga, hvarföre då låta denna fördel komma landet till godo endast genom omvägar?
Ileniman, bvilka ingäkk i äessa bolaA, skola äekoakkaäk vara unäerkaskaäs sk^Iäi^Ilek, 3KK deltaga i äe branästoäsersäktninZar, ilvaronl skåängs i 4, 5 oell 6 M as 24 Lapiklek LvAZilinzaLalken. Oeooni Ixonr;!. Kesolukionen pä ^Ilnlozens besvär äen 9 Oeeewber 1766, H 43, oell Lon^l. förklaringen börösver äen 1 ^uguski 1770, bvaä bekräibar branäskoässöreningar, som inom serskilka pasko, ak eller socknar ingäs, sanlk föroräilingen äen 15 äuni 1818, i asseenäe pä Allmänna Lranäsorsäkringsverket, basva undantag frän nanlnäe lagrum redan bilsvik gjorde; oell busvudsakligen samina skäl, il vilka gälla sör äessa undantag, s^nas älven ega killäwpligliek pä ikrägavarande bolag, dä äe med lionungens lös oell skaäläskelse uppräkkas. 1?ä grund bäras vill Lionel. Uaj:k, esker 8kats-kaäeks oell Ilogske DomLkolell8 börande, bärmedelsk i ljäder löreslä Hikeks 8källc1er, stk, weä äli - LonZi. ^:o F§. n clring sk 4-, 5 oell 6 HH i 24 Ospitlet L)cggnings-Lslken, clet vsrcler stsägsclt, 80ln foijer:
Koiamittéen föreslagit, syntes blifva för Statsverket allt för betungande, särdeles i närvarande tid, då stora kostnader användas till jernvägars byggande, ville Kongl. Majff för berörde anstalt nu icke äska något särskildt anslag, helst det tilläfventyrs torde blifva verkställbar att af Postverkets medel anslå hvad som skulle erfordras, för att, på försök och till en början, å en eller annan väglinie tillvägabringa postoch skjutsbefordring af ifrågavarande eller likartad beskaffenhet. Dä Kommitterades underdåniga Betänkande och förslag äro till trycket befordrade och till Riks-Ståndens ledamöter utdelade, anser sig Utskottet ej böra här ingå i någon redogörelse för dessa handlingars innehåll. Inom Hedervärda Bonde Ståndet hafva, beträffande detta ämne, följande motioner och yrkanden blifvit framställde: Af Jonas Andersson från Östergötlands län: l:o Att gästgifveri-, hålloch reserv-skjutsen samt postskjutsen skiljas från jordbruket och ötvertagas af Staten; 2.0 Att, der särskilda förhållanden icke ovilkorligen påkalla Statens omedelbara mellankomst, den resande sjelf betalar skjutsens fulla värde; och 3.0 Att skjutsningsväsendet för Statens räkning genom entreprenader så ordnas, att den minsta möjliga kostnad, så väl för den resande som för Staten må vinnas, på samma gång som en ändamålsenlig transport af posterne, i förening Aned de resandes fortskaffande, ernås. Uti detta anförande hafva Bonde-Ståndets samtlige ledamöter instämt. Af Johannes Andersson frän Skaraborgs län: 1:0