Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utl ett till Hederverda Bonde Ståndet ingifvet och derefter till Stats samtAllmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten remitteradt Memorial, har Riksdags Fullmägtigen för Båsbo, Bälings Och Waksala Härader i Uppland Eric Jansson anfört, huruledes Landshöfdinge Ämbetet i Upsala, till stöd för sine Beslut i förefallne Boterings tvister, ofta åberopat ett utaf Kongl. Kammar-Collegium utfärdadt Circulaire Bref af år 1803, hvaruti skall ^stadgas, att Boterings skyldigheten af de under Uplands Infanterie Regemente Indeldte Soldat Botar bör, för hvarje Rote, utgöras efter mantal, ehuru den samma allt ifrån Indelning»' verkets upprättande åtgått efter öhretal, i anseeu* 17* St a ts - U ts kot t e t s B et an ka n d e li - de hvartill, och då, enligt 80. §■ i Regerings* torinen, de afslutade Kneckte Contracterne till sine hufvud grunder borde förblifva oförändrade, Eric Jansson anhållit om rättelse af ofvannämnde Stadgande, samt att till vinnande deraf under’ dånig skrifvelse i ämnet måtte till Kongl. Maj;t varda expedierad, Enligt den upplysning, Utskotten från Kongl, Kaminar-Collegium erhållit, är icke, pä sätt Eric Jansson uppgifvit, något Circulaire Bref eller annat allmänt stadginde från berörde Ämbets-Verk, under loppet af år 1803 emanerat, ifråga om rätta Roterings grunden vid Uplands Regemente, men deremot har Kongl. Majit, i anledning af yppad tvist emellan Interessenterne uti Soldat Roten N:o 101, vid usta Majorens Compagnie af berörde Regemente, rörande grunderne för deltagandet i de samma Rote åtföljande utgifter, genom Nådig Resolution den 27. Januarii 1803 och samma dag tili Kongl. Krigsoch Kammar.
Med dessa syner äro verklig tidsförlust och kostnader i och för resor för befälet förenade, och de äro ej heller i öfrigt så angenäma, att man behöfver befara, att de af befälet skola hållas för ofta. Deremot äro rotehållarne sjelfva ofta angelägna att få syner, och att bestämma livart 6:te år såsom tiden dertill, anser jag ingalunda lämpligt, då jag ej finner någon grund dertill .vara uppgifven. Det instämmer nemi. hvarken med föreskrifterna om syner å Kronans hus eller för besigtningar å boställen. Jag tror det nuvarande förhållandet i denna del vara mera lämpligt. Det correctiv mot onödiga eller för ofta inträffande syner, som Utsk. i sitt förslag framställt, att nemi. syner icke utan rotehållarnes eller in nehafvarnes egen l3e~ gäran skulle hållas oftare, än förslaget innehåller, anser jag likaledes olämpligt. Det bör, efter min tanka, mera bero af befälet än af soldaten, när en syn skall ske, om man ej vill utså frö till misssämja mellan soldaten och roten. På dessa grunder, och då det icke kan vara befälets interesse att besvära, med täta syner och de kostnader, sorn drabba rotarna, ehuru ej i lag föreskrifna, 0111 hvilka Utsk. talar, alltid kunna undvikas, ser jag ej skäl att bifalla betänkandet i sin helhet, utan anhåller om propos. till afslag å denna del deraf. Gr. Horn, Claes Fredr.: Frih. Palmstjerna har haft full anledn. till de anmärkningar, han framställt. Jag bekänner, att jag inom Utsk. ej funnit annan grund för det tillstyrkande, Utsk. framställt, än farhågan hos de ledamöter af Utsk., sorn äro rustoch rotehållare, att missbruken med rotehållares betungande vid synerna skulle fortfara. Om jag rätt minnes, funnos bland Utsk:s ledamöter 7 tjenstgörande militärer, som upplyste, att reg:ter finnas, der ej syner ske, utan att sådant reqvireras, och att sämjan derigenom mellan roten och soldaten icke är sämre än annorstädes. Jag delar ej denna tanka.
Kan Ridderskapet och Adeln omgifva sig på detta rum med alla de lagstiftande domareoch es. cutiva rättigheter vi se Underhuset i England utöfva, då, men först då, kunde man utan våda blindvis antaga dess efterdömen. Frankrike gjorde det straxt vid början af dess revolution, mest derföre, att det låg uti dess Representanters nationella lynne att tala, icke allenast för att öfvertyga hvarannan, utan för att söka bifall och beundran hos den lifliga allmänheten, sorn uti Paris förde 100 de tåls skickliga domare upp i Gallerierne: man älskade att så väl derifrån som uti Sallongerne höra genljudet af det loford, man trodde sig berättigad, att med den nyfödde patriotismens språk skörda. Men med enthusiasmen och feehofvet af rycktbarhet kom öfvcrdriften i spåret Den 27 Jafnuirii. 4© spåret, då hvar och en nykommen ville gö.' ra mera effecf, än föregångaren, och på detta sätt föll man ifrån en Mirabeaus eller Barnaves tal till det vilda och dumma utropet: Vive la mort! Gallerierne förvandlades ifrån dea upplysta allmänhetens samlingsort, till ett tillhåll för partihatets andar och verktyg, och mera an en gång såg mati det skadliga och tnägtjga inflytande, som Gallerierne utöfvade på Lagstiftaren, Samma exempel röja sig än i dag mer och mindre uti Spanien och Portugal, sorn trott sig böra följa Frankrikes efterdömen: och det vore att jäfva Samtidens sednaste erfarenhet, att neka dessa verkningar af allmänhetens deltagande uti lagstiftande samlingarnes Sessioner. Men säger man: Desse länder äro eller voro uti jäsning, då detta skedde och Sverige deremot är lugnt! Ja, Sverige är lungt, och jag hoppas» med Guds hjelp, att alla afundetts bemödanden att störa detta lugn, skola alltid blifva* fiuktlösa. Meh derföre bör Lagstiftaren icke blunda föf en möljlig fara^ icke stifta lagar endast för lögnä tider, titan, lik den erfarna Sjömannen, förutse stormen och aflägsna allt sorn då kan ligga honom till last. Men äger då förslaget ingen nyttig sida?
Riksdag vidtagit och i underdånighet anmält Dens beslut, hutu Strömsholms Kungsgård borde styr s och förvaltas, när Committerades befattning dermed upphörde, något annat yttrande nu f^r Riksens Ständer i detta hänseende icke återstode, än att i underdånighet åberopa omförmälte åtgärd j denna del, vid hvilket Utskottets Utlåtande tillika var biJagdt ett Utdrag af Utskottets Protocoll för den ix sistledne Martii, innefattande Heir Öfversten Tersmedens och Herr Presidenten von S'hulzenheims särskilta yttranden , deruti åtskilige utaf Utskottets öfriga Ledamöter jemväl instämt. Ifrån JBanco-Ulsiottet: 1:0 Af den 2 3 sistledne Martti, i anledning af väckte frågor, om tidigare föredragning och utgifvande af Banquens FastighetsLån; deruti Utskottet föreslagit, det Commtssariatet 140 Den i April - i Banquen må få sig ålagdt vidtaga sådan anstalt, att innom de y första månaderne hvarje år aila de Läne-acter, för hvilka Lån under det påföljande året böra utgå, kunna till granskning förekomma, så att, i händelse något dervid finnes brista, Lånsökanden må äga rådrum att detsamma under den återstående tiden af året anskaffa, och något hinder således för Lånets utgjfvande vid den bestämda tiden derigenom ej möta. Hvarjemte Utskottet yttrat sig icke inse något hinder derföre, att den för hvarje år anslagne Lane - summa hädanefter må alltifrån årets början i oafbruten ordning utgå, så fort Expeditionen deraf medhinnas kan , och sist innom Martil månads slut. 2:0 Af den 23 sistledne JUertii, rörande vackt fiaga, om närmare bestämmande af rättigheten för Bolag och Corporationer att i Banquen upn*'ga Lån; deruti Utskottet tillstyrkt, att den Bolagsman , som förut enskilt häftar för Lån till ringare belopp än den stadgade Maximi-Summan, må gemensamt med öfrige Interessenter erhålla ytterligare
Hårtänger W. 50 l Häcktor, Hakar, Mäijor el. ler Öskior af alla L. namn och slag W. 50 1 Hästar se Kreatur . 14 91* Inkom Utgå- Tr*nmande ende sito TuilTiillTul'- Proc. Proc. Proc, Ho W. 50 1 Höna ss Foglar J. Jalappa, rot 10 Jams se Litt, Y Jern, alla slag, arbetadt och oarbetadt W. 100 „ Credit upplag 100 Sft. , Smidt, Ankar, Ankar 1 flyn och Draggar , Armboltar, Hamrar, Eodderjern, Skepps knän och SmedjeStäd stör. el. mindre 1 , Stångjern „ „ 1’latt gröfre eller finare, rakt eller krökt | turn tjockt och deröfver, af större eller mindre bredd och längd, . fyrkant öfver §:dels tum, längre eller kortare 4 „ Bultjern, rundt eller kantigt och sänksmide af alla slag , 1 „ Knip och fyrkantjern 2 11 Inkom Utgå- Tranmande ende sito Jern * nlds Tura och T ullTullTullProc. Proc. Proc. de runder,Smidt skuret eller klippt med eller utan band. „ Band och Plattjern un1 der g.-delsTu ms tjocklek, smidt, skuret eller vallsadt, stänger eller stycken, med, *?ller utan band 3 ' Gällerjerri oehsaltpanneplåtar 1 i „
Remitterades till StatsUtsk. 7:o K. M:s nåd. propos., ang:de afskrifning af de, såsom bidrag till kostnaden vid ny tomtreglering i städerne Wexiö, Åmål och Kungsbacka, efter de dessa städer öfvergångna eldsvådor, af mindre kreditivet anvisade belopp. Remitterades till StatsUtsk. 8:o K. M:s nåd. skrifvelse, ang:de bestämmande af ersättning till de personer som i behörig ordning förordnas att i egenskap af krono-ombud vara närvar, vid bevillnings-stämplingen af spelkort. Remitterades till Bevilln.Utsk. 9:0 K. M:s nåd. skrifvelse, i fråga om arfvode till skeppsombudsmannen vid Stockholms sjömanshus för uppbörden och redovisningen af det under berörde sjömanshus hörande sjöfolks krono-utskylder. Remitterades till Bevilln.Utsk. 10:o K. M:s nåd. propos., ang:de eftergift af kronans rätt lill dana-arf efter aflidne collega scholae J. E. Ekelund, till förmån för Ekelunds i behöfvande omständigheter efterleranade enka. Remitterades till StatsUtsk. ll:o K. M:s nåd. skrifvelse, i fråga om befrielse för förre depart:s'cheferne i general-tullstyrelsen, presidenten J. P. af Billbergh och cancelli-rådet J. D. Wallerius samt kammereraren, kammar-rätts-rådet Winroth och kontrollören Middendorff från ådömdt ersättningsansvar i målet, rör:de den efter aflidne tullförvaltaren Finér yppade balans. Remitterades till StatsUtsk. 12:o K. M:s nåd. skrifvelse, ang:de inqvarteringsskyldigheten i Stockholm. Remitterades till Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm. 13:o K. M:s nåd. propos., ang:de rusthållarnes inom det s. k.
Stats-Utskottet har för behandling af denna fråga, förskaffat sig den nnderrättelse, att sedan Norrköpings Stads Fabriks-Idkare, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit,att den, genom Kongl. Brefvet den 26 Julii 1807, till FabriksCassans underhåll bestämda afgift af 10 proCent utaf Stimman, hvartill anhållne och confisquerade Utländske varor, som vid offentlig Auction försäljas, tili qvar - Stats-Utskottets Betänkanden. blifvande i Riket, uppgå, måtte för Norrpöpings Fabriks-Cassas räkning få uppbäras efter år i8i3 oell så länge intill, dess derigenom influtit 12,000 R:dr B:co, sorn utgjorde hälften af hvad redan kommit Stockholms Fabriks Fattig-Cassa tillgodo, så liar Kongl. Majit, som ansett frågan om försäljning af förbrutne confisquerade varor såsom ett mål, hvilket fordrade vidare granskning af de till Tullförfattningarnes öfverseende i Nåder förordnade Committerade och derföre i Nåder velat tillåta, att den dittills medgifna försäljning af förbudne confisquerade varor, till qvarblifvande i Riket, måtte få tills vidare fortfara, uti nådigt Bref till General-Tull-Direction, af den ix Jan, i8i5 , bifallit, att utan någon efterräkning för de förflutne åren, den, genom Kongl. Brefvet den 26 Julii 1807, bestämde afgift af 10 proCent utaf den Summa, hvartill varor af ofvanberörde beskaffenhet vid offentlig Auction, till qvarblifvande i Riket försäljas, dädanefter finge sålunda fördelas, att fidei deraf skulle tillfalla Norrköpings Stads Fabriks Fattig-Cassa samt de öfriga fidelar Fabriks Fattig-Cassan i Stockholm. Härifrån lärer Herr Leffler hemtat anledning till sin begäran, att Göthe - Stats-Utskottets Betänkanden. jnj borgs
Doctor M. Stenhammar, som, jemte förmälan, att bränneri-byggnaden vid dess egendom Ringstad i nyssnämnde socken, genom vådeld tidigt på morgonen den 2 November 1843 nedbrun - Stats-Utshotlets Utlåtande> N.o 14>- 5 nit, i följd hvaraf sökanden blifvit uturståndsatt att vidare begagna den bränvinspanna, hvilken han lill nyttjande uppgifvit, anhållit, att honom måtte beviljas afkortning af belöpande pannerymds-afgift i förhållande till tiden, hvarunder bränvins-bränningen icke af honom idkats; varande härvid af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Östergöthlands Län upplyst, att sökanden till beskattning uppgifvit en bränvinspanna i i:a Classen om ^3 kannors rymd och i sådant afseende fått sig påförd stadgad halfårsafgift af 114 R:dr 46 sk. Banco; hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet tillstyrkt, att afskrifning måtte sökanden beviljas af belöpande pannerymds afgift för 6o dagar med 38 R:dr i5 sk. 4 i:st; 3:o af f. d. Riksdagsfullmägtigen J. P. Andersson i Eveboda, sora anmält sig till erhållande af proportionerlig lindring i pannerymds-afgiften för angifven bränvins-brännings-redskap vid dess sammanbyggde hemman -L mantal Millingstorp inom Röks socken och | mantal Kohlstad i Hede socken af Östergöthlands Län, hvilken redskap, i följd af hemmanens natten mellan den 17 och 18 Mars 1843 inträffade förstöring genom vådeld, icke kunnat under återstående delen af Mars och hela April månad begagnas; utgörande den debiterade pannerymds-afgiften för första terminen 27
Län har år 182g blifvit lefvererade Lffi och år i83o, g,33o| Lffi Salpeter in natura, utgörande vid pass f af all desse åren lefvererad Salpeter, hvilket egna förhållande Revisorerne trott sig böra anmäla. För år i83o är i öfrigt Salpeter in natura lefvererad från Kronobergs Län med 2,343 Lffi 19 @ 3o lod, från Calmar Län 2,218 Lffi 18 ffi i5 lod, och dernäst de största qvanliteterne från Upsala, Westmanlands, Jönköpings, Christianstads, Östergöthlands och Gefleborgs Län, i hvilka hvardera tillverkningen för året öfverstigit 1000 Lffi. 5:o I anledning af Rikets Ständers vid senaste Riksdag gjorda underdåniga anhållan, om förordnande af sådane åtgärder, hvarigenom utredning af proprie balancerne, som då funnits uppgå till 13,115 R:dr 45 sk. 7 r:st., kunde bringas till fullbordan, hafva Committerade för SaIpeterÄrendemas förvaltning upplyst: att en sådan utredning i behörig ordning blifvit handlagd af AdvocatFiscalsEmbetena i Kongl.
Län, hvarken i afseende på folkmängd eller hemmantal, och ännu mindre areal-omfång, kan hänföras till de största Länen i Riket; att, ehuru dess längd är mindre väl afmätt emot bredden, den likväl föga öfverstiger hvad i detta hänseende sig företer med Götheborgs och Bohus Län, der residenset jemväl är beläget i ena ändan af Länet, samt icke kan jemföras med Wermlands och Kopparbergs Län i medlersta delen af Riket, eller med någol af de Norrländska Länen; alt förändringar uti sådane missförhållanden, som i afseende å Calmar Län blifvit anmärkte, följaktligen, med lika skäl, skulle kunna ifrågasättas inom flere andra Län i Riket och således, derest de, oaktadt olägenheterne af rubbningar uti Läns-indelningarne, skola ega rum, icke partielt, utan i ett sammanhang, böra till reglering förekomma , på det att en dylik reglering må kunna så utföras, att ökade kostnader för Statsverket, i möjligaste måtto, undvikes; att de vid Läns-Styrelsen i Calmar förefallande embets-göromål, enligt arbets-förteckningarnes föranledande, ingalunda kunna anses öfverhopande och hvarken till mängd eller beskaffenhet äro jemförlige med dem, som uti många andra Lön förefalla; att kostnaden för fångars skjutsande ifrån de norra trakterne af Länet till Länshäktet till större delen kunde besparas, om i Westervik och Wimmerby inrättades krono-häkten, öfver hvilka vederbörande Magistrater egde tillsyn; samt att, i och för lagsökningsmål, partersällan behöfva resa tillLandsCanzliet, enär till deras utförande vanligen begagnas ombud på stället, och hvad angår åtskillige polis-ärender, sådane åtgärder, i afseende å deras handläggning, kunna vidtagas, alt parters inställelse i residenset, ifrån Länets aflägsnare trakter, undvikes, hvarförutan i de fall, då sådant icke kan förekommas, olägenheterne deraf i Calmar Län icke äro större, än uti flere andra Län, der parter ofta hafva längre väg till Landshöfdange-residenset. Bih, till R, St, Trot. 1840.
Från Borgan Ständet i Af den 9 dennes, innehållande de af Stå»- Den 15 Junii. «3et viri LagUtskottets förnyade Utlåtande, rörande Förslag till en ny ConcursLag, gjorde rättelser. Frän Bonde Ståndet: 1) Af den 20) sisilidne Maji, innefattande ett tillägg Uli Exp-ditionsUtskottets förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, angående Båtsmanslndelnia-» gen i Blekinge. 2) Af den 8 dennes, innehållande ett tillägg till Statsutskottets förnyade Betänkande, angående Skånska Roteringen 3 uti hvilka rättelser och tillägg Ridderskapet och Adeln blifvit inbjudit, att sig med de öfrige RiksStån* den förena; fann Ridderskapet och Adeln, upj)å särskilte af Hans Excelience Herr Grefven otk LandiMarjkalken derom framställde propositioner, för godt, att vid sine i berörde frågor Tedan fattade beslut, utan all förändring förblifva» - Föredrogs så väl den i ConstitutipnsUf" skottets deri 15 sistlidne Maij meddeldte, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande, gjorde hemställan, att under erkännande af BondeMri ndets uti 24 Riksdagsordningen förvarade rätt, att, med undantag af Secrete$aren, hvilken af Konungen utnämnes, efter fget val tillsätta sm CancellieBetjening vid Den 15 Junit. 7 Riksdagarne, BondeStåndet måtte, genom Riksens Ständers samfälta bemedling till denna rätts obehindrade utöfvande i framtiden förhjelpas; sorn ock BondeStåndets uti Proto-, collsUtdrag af den 27 sistlidne Maji till be-j rörde hemställan lemnade bifall. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, huruvida Ridderskapet och Adeln ansåg detta ämne fordra någon åtgärd. Ropades
När de kommo fram, vardt den gamle konungen så glad, att han blef som ung på nytt, och med honom gladdes hela hans rike; ty alla hade med sorg hört omtalas hvad ofärd hade träffat konunga-dottern. Men en var det som icke blef glad, och det var drottningen, ty hon kunde väl märka, att hennes falskhet var uppdagad och hennes tid ute. När nu den gamle konungen förnam hvad svek och oförrätt hans dotter fått lida af sin elaka styfmoder, blef han mycket vred, och dömde drottningen till döden. Men Lilla Rosa bad för sin styfmoders lif, och så lät konungen henne råda, och satte sin gemål uti fånga-tornet för all hennes tid. Drottningens dotter, Långa Leda, fick njuta samma rätt som sin moder. Men den unge konungen och Lilla Rosa återvände till deras eget rike. Och der spelar linden, der sjunger näktergalen; der gråter prinsen hvarken natt eller dag; der gör sig konungen alltid glad. C. Jungfru Swanhwita och Jungfru Räfrumpa. Ifrån Östergötland. Det var en gång en elak qvinna, som hade två döttrar, en egen dotter och en styfdotter. Den egna dottern var stygg till utseende och ännu styggare till sinnes-art; men styfdottern var fager till åsyn och mild till lynne, så att alla som sågo henne unnade henne godt. Häröfver harmades styfmodern och styfsystern, och voro städse afundsamma mot den värnlösa flickan. Det hände sig en dag, att den unga mön blef skickad af sin styfmoder att hemta vatten ur källan. Vid hon kom fram, sträcktes en liten hand upp öfver vattu-brynet, och det hördes en röst, som sade: »jungfru, fager och fin! gif mig ditt guld-äpple, så vill jag önska dig tre goda önskningar.» Då gjordes det flickan ondt om honom, som bad så innerligen vackert, och hon räckte så guld-äplet åt den lilla handen. Derefter lutade hon sig ned öfver källan, och aktade noga att hon icke måtte grumla vattnet, medan hon fyllde sitt käril.
Balans frän föregående året: Afskrifningar för åtskilliga orsaker 6,437: — 4. Utgifter: Understöd för sjukvards-anstalterna 933: 16. Lasarelts-direktionen. Af dess räkenskaper, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskade för år 1850 med och för år 1851 utan anmärkningar, inhemtas: Inom linien bokfördt. »ebet. år 1850. år 1851. år 1§50. år ISAI. Uppdebitering: Anmärknings dito — 1: Diverse inkomster 35: 11. 3. S:r — - ~ 45,749: 39. 4. 47,298: ' 5. "2. Balans till påföljande året: Balans från föregående året: Skulder Afskrifning: Inskrifningsafgifter — Utlånta medel Förskjutna räntemedel - Utgifter: Lasarettets underhåll Aflöning Balans till påföljande året: Räkenskaperna visa, att, ehuru Kongl. Lasarettet under revisionsåren erhållit tvänne donationer å tillsammans 4,054 Rdr, dess tillgångar samma år nedgått med 8,059 Rdr 44 sk. 11 rst., deruti likväl inberäknad oguldna återstoden af ett Ryttmästaren Hammarsköld, emot borgenssäkerhet, lemnadtlån; hvilken återstod, 5,815 Rdr 44 sk. 1 rst., sedan såväl gäldenären som löftesmännen gjort konkurs, blifvit på grund af Lasaretts-direktionens beslut den 25 Oktober 1851, i räkenskaperna inom linien afförd. §. 2. Antalet af de å Lasarettet under revisionsåren vårdade patienter har, enligt räkenskaperna, utgjort: — 131 — år 1850. år 1851. Från förra året qvarliggande 271. 262. Qvarliggande till följande året 262. 2S2. Säkerhetshandlingarne befunnos, vid verkställd inventering, i behörig ordning och mot räkenskaperna hafva Revisorerne icke funnit något att erinra. Danviks hospital.
Min tunga är kylig och vanmägtig af ålder. Men till honom måste man tala med en eldtunga. Bör icke han, som älskar sanningen, höra henne i hennes segerkraft? Böra icke dessa minnen, som han älskar, framställas för honom i deras herrlighet? Ve, om min ålders köld skulle dämpa hans låga! Nej, jag passar ej mer för honom. Du skall komma, min Krysanteus och i Julianus skapa en framtid. Jag har sagt Julianus, att jag öfverlemnar honom åt dig, och vi vänta begge att du skall komma.“ Krysanteus hörsammade kallelsen. Han infann sig i Efesos, der Julianus nu på kejsarens befallning vistades. Den unge furstens steg bevakades af spejare. Kejsaren höll kunskapare i hans omgifning, och Eusebios var angelägen, att hans lärjunge icke skulle råka i umgänge med nyplatonska filosofer. Tvenne sådana – de mest fruktade för sin vältalighet och glansen af sin rena vandel – Maximos och Libanios hade blifvit förvisade från Efesos. Endast hemligen och nattetid kunde för den skull Julianus och Krysanteus hålla sina möten. Men desto oemotståndligare lockade de ynglingen. Han jemförde Eusebios, Konstantii onde ande, själen i hofkabalerna och kyrkotvisterna, hvars hand dröp af blod och hvars tunga af hyckleriets salvelse, han jemförde denne sin lärare i kristna religionen med den hedniske filosofen, hvars väsen bar den klara pregeln af en ande, som i forskning och lefnad harmoniskt sträfvade till skönhetens och sanningens urkälla. Den luft, han andades i Krysanteus’ närhet, var en berusande: det var de höga minnenas, skaldekonstens, filosofiens och mystikens. Sina egna tankar återfann han här, men icke såsom enstaka tankar, utan nödvändiga lemmar i en förnuftets tempelbyggnad: han kunde se fotställningen, på hvilken de hvilade, arkitraven, som de buro. Krysanteus lärde ynglingen förakta vällusten och glädjas öfver sin dödlighet såsom vilkoret för en högre tillvaro. Julianus var på en gång skarpsinnig och svärmisk.