Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon såg, hur denna deras väg till eget fördärf skulle kännetecknas af strömmande kvinnotårar och blödande kvinnohjärtan. Hon hörde de älskandes sorg, en vemodsfull musik. En moders suckar förnam hon först. Det är den dofva världsgenomdarrande sorgklockan i kvinnosläktets alltid uppstigande klagolåt öfver mannen. Systrars oro och blygsel utfyllde jämmern, och den älskande ungmöns och makans tysta, intensiva smärta slog an en hög och skälfvande ton, ett ångestrop, som gaf ett så skärande genljud i den lyssnandes eget unga hjärta, att hon ryckte till, som om hon blifvit träffad af ett dödligt skott. Det rullade en vagn där nere på gatan. Dess rassel ryckte betrakterskan från fantasiens värld till verklighetens, från drömda bilder till lifslefvande taflor, m e d - s a m m a ämne och samma text, som dem hon nyss såg i sin föreställning. Två unga herrar lågo slängda i vagnens hörn, med batåthängande hufvud oeh slappt utslagna armar. De oundvikligen till snobbtoaletten hörande spatserkäpparna och cigarrerna skötte sig själfva i de domnade fingrarna. Döfvad var ungdomens kraft i deras resliga gestalter. Döfvadt var i deras ande ungdomens älskliga behof att behaga. Besvikna och slagna af njutningsbegäret, mannens lömska och fruktansvärda fiende, som han bär och när som en orm i barmen, lågo de där, sofvande med öppen mun den redlöses nesliga och osköna sömn, under det att de, sig ovetande, fördes g e - nom staden som en lustans segertrofé, som ett afskräckande exempel på sinnlighetens triumf öfver anden. — Kusken hade ej haft IDUN barmhärtighet nog att skyla deras elände inom sufflettens förlåt. Obekymrad om deras nesa, utan att ens vända sig o m för att se, o m de funnos kvar i hans vagn, förde han dem snabbt framåt, som om de verkligen endast varit känslolöst bagage, två större kollyn, hvilka han hade att afleverera på uppgifvet ställe. (Forts.) * Binda, binda kransar ".
1909: Konungen äger att i statsrådet utnämna och befordra infödde svenske män till alla de ämbeten och tjänster, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter därå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, där sådana hittills ägt rum. Till lärarebefattningar vid statens läroanstalter, de teologiska läraretjänsterna vid universiteterna likväl undantagna, till andra beställningar vid inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst samt till läkarebefattningar må i den ordning, som ofvan sagts, och med tillämpning af grunder, som af Konungen och Riksdagen godkänts, kunna utnämnas och befordras äfven infödda svenska kvinnor. Konungen vare ock obetaget, att, efter vederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, till lärarebefattningar vid universiteterna, de teologiska läraretjänsterna likväl undantagna, såsom ock till lärareoch andra beställningar vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom till läkarebefattningar, kalla och befordra äfven utländske män af utmärkt förtjänst, de där den rena evangeliska läran bekänna. Likaledes må Konungen kunna uti militära ämbeten nyttja utländske män af sällsynt skicklighet, men icke till kommendanter i fästningarna. Till konsul må ock utländsk man nämnas, där lön ej är med befattningen förenad. Konungen fäste, vid alla befordringar, afseende endast å de sökandes förtjänst och skicklighet, men icke på deras börd. Till prästerligt ämbete eller till annan tjänst, hvarmed är förenadt åliggande att meddela undervisning i kristendom eller teologisk vetenskap, kan endast den utnämnas, som bekänner den rena evangeliska läran. Konungen äger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde Swenske Män till alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hwilka äro af den egenskap, att Konungen Fullmakter derå utfärdar, dock böra wederbörande förut med förslag hafwa inkommit, der sådana hittills ägt rum; Ware likwäl Konungen obetaget, att uti Militära Embeten nyttja Utländske Män af sällsynt skicklighet, men icke till Commendanter i Fästningarne.
Vid förnyad föredragning bifölls Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 18 dennes under N:o 201 afgifne, samt den 37 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betän kande om utsträckning i SegIa+ionsfrihelen emellan Blekinge och Skåne. Ut Supra; Utdrag a t Protocollet j hållet hos Höglofl; Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 3 i Udlöbet 1823; S. D. Föredrogs å nyo och lades till hand; lingarne StatsUtskottets den 26 sistledne Maji un: der N:o 191 afgifne, samt den 6 derpå följde Junii eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtandej i anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 gjorde hemställan rörande spannemålsuppliandling, i de orterj der klen skörd inträffat; Ut Supra; S. D. Föredrogös å nyo och giiiadeé följande StatsUtskottets den 26 sistledne Maji afgifne, samt den 6 derpåföljde Junii eftermiddagen på bordet lagde,'Utlåtanden: I anledning af Riksens Ständer* Revisorers år 1822 gjorde hemställan, rörande be* talningssättet vid skeende försäljningar af persed - * D*n 31 October e. m. 623 )är och effecter för allmänna Magazinslnrättningens räkning. I anledning af Riksens Ständer* Revisorers gjorde hemställan, om räntas erläggande å förskotten Ut Supra.
Sedermera har lili underdånig skrifvelse den 21 sistlidne Juli Fångvårds-Stvrelsen meddelat, hurusom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande j Gefleborgs län rörande behofvet af ett kronoceilfängelse i Hudiksvall hos Styrelsen anfört: att länscellfängelset i Gefle visat ig vara alldeles otillräckligt för länets alla fångar, hvarföre detsammas utvidgande eller tt nytt cellfängelses uppförande inom länet vore af behofvet högt påkalladt; att med afeende såväl å länscellfängeisets läge i yttersta södra delen af det vidsträckta länet, sona Bil. N:o 1 a) till Kongl. Maj:ts Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 11 å den omständigheten att flertalet af derstädes förvarade fångar införpassades från Norra och Vestra Helsinglands domsagor, uppförandet af ett nytt cellfängelse i länets norra del uppenbarligen vore att föredraga framför länsfängelsets utvidgande, då derigenom vunnes ej mindre besparing i transportkostnaderna än ock underlättade ransakningar med de i så’ dant häkte intagna ransakningsfångar, hvilka under den långa transporten till och från Gefle oftast beredde sig tillfälle att med hvarandra och andra personer komma i beröring samt erhålla och gifva sådana meddelanden, som nödvändigt försvårade ransakningarna; samt att det ifrågavarande längelset, hvilket skulle begagnas såsom kronohäkte för Hudiksvalls stad samt Norra och Vestra Helsinglands domsagor, och såsom ransakningshäkte för nämnda stad jemte norra domsagan, borde uppföras till minst lika storlek som det i Uddevalla, eller med 30 vanliga celler, 2 fönsterceller och 2 sjukcsller, nödiga ekonomilokaler samt boställsrum för fängelsets befälhafvare och betjening; — i sammanhang hvarmed Kongl.
Hufvudstaden Stockholm välje Hufvudstaden Stockholm välje Tio Riksdagsmän, hvaraf Tre MagiTio Riksdagsmän af Stadens Borgare stratspersoner, Två Grosshandlare, eller Magistratsperson^’. Valen böra E11 Fabrikör, En Minuthandlare och förrättas af Femtio Elektorer, utsedTre af Embeten och Handtverkerier. de bland Borgerskapet efter lika klasValen förrättes af Femtio Elektorer, silikation, som Stadens Femtio Äldutsedde bland Borgerskapet, efter li-,sle. Till Elektor eller Riksdagsman ka klassifikation, som Stadens Femtio af Borgerskapet s Stockholm är ingen Konstitutions-Utskottets Memorial, N-.o 2. 23 Äldste. Desse Elektorer välje livar för annan valbar, lin den, som varit sig Riksdagsmän inom sin Klass, men trenue år Borgare derstädes och bealle samfäldt Fullmäktige af Magitalar minst Fem Riksdaler till Stastraten. För att blifva Elektor af den i årliga utskylder. Borgerskapet eller Riksdagsman för Stockholm, fordras, att hafva varit Irenne år Borgare derstädes, att en Grosshandlare betalar minst Tjugu Riksdaler, en Fabrikör eiler Minuthandlare Tio Riksdaler och en Handtverkare Fem Riksdaler till Staden i årliga utskylder. Hänvisningar: Bih. IIL Sami. Coust-Utsk. Mern. Förslag, väckt i Constitutions-Utskottet, angående ändringar och tilllägg i föreskrifterna om grundlagsfrågors behandling. Regerings-Formen. § 56.
Ehvad han okänd vara vill eller ej, åligge honom, att tillställa Boktryckaren en förseglad Sedel, innehållande hans namn och hemvist, med påskrifvit betyg örn dessa uppgiftets riktighet, af tvenne på orten väl kände, inom Sverige boende Svenske Medborgare, /wilha, i händelse Skriften inom laga tid åtalas skulle, Författare-ansvar åligge, så vida Författarens namn och hemvist befunnes oriktigt uppgifne eller i Sedeln saknades. Röjer Boktryckare &c. 7:0 Utgifvare af Dagblad och Periodiske Skrifter vare alltid, i afseende pa ansvaret, ansedd såsom Förf athale, derest han sig ej med dennes namnsedel Jorsett, eller ej kan på annat sätt Const. Utsk. Bctänkanden. 23 bevisligen uppgifva Författaren, åliggandes utgifvaren under lika förbindelse att tillse, det de villkor, som vidutgifvandet deraf i denna Lag ytterligare stadgas, varda noga iakttagne. 8:0 Angår Rättegången Dagblad eller Periodiska Skrifter, blifve Utgifvarens namn af Hof-Cancelleren, i följe af ofvan föreskrifne anmälan, uppgifvit. Kan Utgifvare förete namnsedel å Författaren till den åklagade Artikeln, eller på annat sätt Författaren bevisligen uppgifva, vare han ifra‘t Författare-ansvaret frikänd. Domare åge att Namnsedeln genast öppna, och att på hvilkendera af ofvannämnde sätt den rätta parten sålunda blifvit känd, honom inför Domstolen inkalla. Skulle vid Rättegångens slut &c. §• 3- 9:0 Förbrytelsen skall straf fas enligt 6 Gap. 5 §• Missgernings-Balken, jemförd med Kongl. Förordningen af den 20 Januari 1779 och Skriften confisqueras.
Utskottet, som förut yttrat sin åsigt, angående användandet af Riks»! gälds-Conlorels nu egande och till serskilda anslag icke redan disponerade tillgångar, får jemväl, beträffande Herr Geijers framstälda förslag, hufvudsakligen åberopa hvad Utskottet här ofvan i berörde afseende anfort. Härtill anser sig Utskottet, för besvarande af nyssnämnde motion, endast fjih. till R. St. Prot. 184° ocA 184t, 4 Sami. \ Afd. 3 Band. 3o Haft. 2 IO Stats-Utshottets Utlåtande, JY.o Sa/j. tora tilläggå, att en sådan tillfällig skatte-nedsättning, som genom motionens bifallande skulle kunna beredas, blefve i anseende till inängden af de personer, hvilka deraf borde komma i åtnjutande af föga vigt för hvar och en af de skattskyldige, dels ock att, då denna nedsättning icke vöre gruudad på någon minskning i Statens behof eller någon fortfarande tillgång, komme sannolikt den tillökning i samma skatle-bidrag, som, efter den af motionären uppgifna tidens förlopp, möjligen måst åter vidtaga, att förorsaka en vida större och allmännare missbelåtenhet, än den tillfredsställelse, som den ifrågaställde och endast genom tillfälliga förhållanden föranledde skatte-minskningen skulle kunna medföra. För öfrigt har Utskottet vid behandlingen af denna fråga, icke kunnat underlåta att taga i betragtande den rubbning af de vid innevarande Riksdag redan fastställde bevillnings-grunder, äfvensom det uppskof med Riksdags-ärendenas afslutande, som antagandet af ifrågavarande förslag numera ofelbart komme alt föranleda. Utskottet finnér sig således föranlåtet afstyrka hvad Herr Geijer i ofvanomförmälda hänseende föreslagit. Stockholm den u
det vara af stort intresse att lära känna de förhållanden, under livilka de amerikanska nybyggarna, som slagit sig ner nara indianområdena, lefde på den tid, då de vor0 utsatta för ständiga öfverfall af rödskinnen. Dessa idianstrider lära val snart höra endasttill de historiska minnena. Den soin läst Coopers arbeten och tidningarnas redogörelser for indianoroligheterna i Förenta Staterna vet. vhl, att herr Melanders skildringar af iiybyggarnes lidanden ej äro öf verdrifna; han har ej tagit till för bjärta färger, men det a r naturligt, att händelserna i ett sådant drama skola åtföljas af en mängd hemska ocli ohyggliga detaljer. Den historiska sanningen fordraf, att de skola finnas dar, och vi kunna dtirför ej vilja se dem uteslutna ur berattelsen eller. ens mildrade, eliiiru vi ofta muntligen och skriftligen uttalat oss emot - isynnerhet utländska - ungdomsförfattares benägenhet att vilja väcka de ungas intresse genom att teckna hemska ocli obehagliga scener. Herr .Melanders arbete ar trots dessa ' dystra taflor i iniinga afseenden så värdefullt och framför allt. sa roligt, att vi önska, det all framgång. Passar för ungdom inellan 1 5 ocli 18 kr. Vi fästa allmänlietens uppiiiärksainliet på de fina och särdeles karakteristiska illustrationer, soni pryda boken. Grilribrilldi, af Cecilia Biiåth-I ' olmberg. Garibaldis lif erbjuder ett rikt stoff för en biografisk skildring. också tyckes författarinnan med stort nit hafw hopsamlat material för sitt arbete. Sjalf säger hon sig liafva försökt att koncentrera sin teckning så mycket som möjligt omkring liufvudpersoneii. Men liaruti har hon, enligt vår tanke, ej fullt lyckats. Många vackra, gripande och roliga drag ur Garibaldis lif ar0 berattade och m&amp;nget val uttryckt oindöine om honom ar anfördt, inen man tycker sig i teckningen sakna klara och bestainda ksiiturer. Det rika stoffets olika beståndsdelar sinälta ej tillsailimalis till en Iielgjuten bild.
Cirklar, Passare och Cirkelbestick böra ej, vid vigt-fört ull ning, ställas tillsammans med Glasögon och Lorgnetler, hvarigenom de förra, såsom vida tyngre, belastas Bih. till B. St. S Sami. 4 Afd. 2 llaft. 13 98 Bevillnings-Utskottets Betänkande, Aho 3. med en jemförelsevis alltför hög tull, hvars bestämmande till 12 sk. pr skålpund bör vara nog, om för de sednare antages 24 sk. pr skålpund. Anmärkningen nederst under denna rubrik torde böra, till förekommande af missbruk och tullförsnillning, ändras sålunda: särskildt inkommande delar eller tillbehör fortullas efter del ämne, hvaraf de bestå. 4:o. Salt: det såkallade Liineburger-saltet, som användes till saltning af smör, kött m. m., bar undergått en enkel raffinering, utan alt dock kunna anses annorlunda än såsom koksalt eller annorlunda böra tulibebandlas. Då härom likväl frågor och tvister nu ofta förekomma, behöfves en förklaring öfver hvad med raffineradt förstås, och att dertill endast bör hänföras det hvitaste och finare beredda saltet, kan uttryckas med raffineradt eller bord-. 5:o. Väfnader: Btmulh-Shawlar, Shawletler och andra Dukar, de släta af färgadf garn samt de tryckta under 7-qvarters fyrkant, hafva hittills varit förbudne, tili förmenadt skydd för den egentliga husslöjden, särdeles i de s. k. Sju Härader. Den nu föreslagna tullsatsen, af 36 sk. pr skålpund, tror jag vara, vid förbudets upphäfvande, för låg och att varsamheten fordrar att bestämma den till 1 R:dr pr skålpund. B) i afseende på utförsels-tullen. 1:0. Dess borttagande å artikeln Ben reserverar jag mig emot, på de skäl, som finnas anförde i Friherre af Schmidts reservation. 2:o. Jern: smidt eller valsadt: med införsels-förbudets upphäfvande för stångjern står i ovilkorligt samband att utförseln deraf bör vara tullfri. 3:o. Trävaror.
Betänkande N:o a?4 i 4;de Sami. af Bihang till RiksStåndens Prot. 1817—18ig* Lit. A. Till StatsUtsk. Betlnk N:r 275 i 4:de Sami. af Bihang till RiksSt. Underdånigste Förslag ofver KRIGSFONDENS SKULDER och TILLGÅNGAR vid slutet af år 181?. STOCKHOLM, tryckt hos A. Gadelius, I8X8- Underdåaigste Förslag öfver KrigsFondens Debet. Norrska KrigsRedogörelseVer kets fursäljningsMedel . 3,110^923 40 — ' ArtilleriRegemente är skyldigt . ________ 2,77° 27 g Balance ■ Utvisande, hvad , till betalande af hvarje särskildt slags KrigsSkuld , ytterligare erfcrrdras i Svenskt Råneo, nemligen :
Stad1 dito1 dito naiimnat K cj 3 D - 3 o_ -T) P cr 3 fr < CD 3 w p; 3 C :r o W o #•' ‘ Cfl po 3 C/5 -ö CD *-s <*> C 3 O) o» p - 33 P. 33 P 3 w tJ3* cd 3^ 5’ OQ la. CD ^ I K 0? S CJ - < 0) H 3 v.» c, _ Q 0)' 3 ^ n> »-3 C« g 3 CD < CD CD ■*-5 v~. O 3 ct> O 3 > cr CD CD 3 > 3 CD ?r P ' *r i ^ & -CTQ CD CD fiVtfy K.fc Hörer till’ Be vllin# Uts£#> Estank. N;öl 43V Öfverdrag från. Siimnandlrag: ofver TäxeringsLängderna Nio l, 2 och 3 mi - ljan för år 18 Hen iram. FrälseRentor. Lägenheter. Berg Verk. Manufacturier, Fabriker och Inrättningar. Qvarnar. Af Mantal. < w: *-1 O9 Antal. Värde. Antal. Varde. Antal. < fn: >-» C(ti Antal. I « ti:: t-» CU 9 Summa. Hemoaa och Lägenheter na, m. sorn innehafva» under egande rate Dit4>, som innehafvas under Bo,stä!Ls*rätt Kungsgårdar och Krono Lagenheter m. m. Hemman och Lägenheter som disponeras af AkadetniStatf-ma Dito, sora disponeras af allmänna Bolag - ~ - / Dito, sora disponeras af fromma Stiftelser . a • . ' * Medel värde i. i i ■/ Litt; L'U Hörer tifr BfviUnj Ubk, Betänjc. S i V. * Efter lummarisfct Extracf uifver bela Be vi Uninge» efter 1823 ar» Stadga uti Ijän för år 18 Enligt! Bevillnirigs* Summ a. litt. Mmv
Om uppgift öfver egande Fartyg, se §. 63. §• 40. l:o För följande, till Städerne hörande, personer skall afgiften, såvida den icke, beräknad lill Två och en half procent af inkomsten, uppgår till högre belopp, än de här nedan utsatta högsta klass-afgifter, i hvilket fall nämnde procentberäkning skall iakttagas, bestämmas sålunda: Advokater och Sakförare, i Sex klasser: Första klassen . R:dr R:mt 75: — Andra d:o » » 56: 25. Tredje d:o , » » 57: 50. Fjerde d:o • » » 22: 50. Femte d:o . » » 15: — Sjette d:o » » 7: 50. Aktörer och Aktriser, Musikanter, Sångare, Sångerskor, Dansmästare m. fl., som tillhöra de Kongl. Spektaklernes stat, taxeras, då de njuta inkomst af information, i Fyra klasser: Första klassen R.dr Runt 18: 75. Andra d:o » » 11: 25. Tredje d:o » » 6: — Fjerde d:o » » 5: 7. och för löneförmåner särskildt, efter förut stadgad grund. Aktörer och Aktriser, Musikanter, Sångare, Sångerskor, Dansmästare m. fl., andra än de här förut omförmälda, taxeras, ehvad de tillhöra Spektakeltrupper, eller eljest genom utöfvande af sin konst åtnjuta inkomst, i Fyra klasser: Första klassen Andra d:o » »11: 25. Bcvillnings-tJtskollels Betänkande JV? S. Tredje klassen R:dr R:mt 6: — Fjerde d:o » » 3: 7. Agenter för utländska försäkringsbolag, se Handels-expediter. Artister, i Sju klasser: Första klassen R:dr R:mt 37: 50. Andra d:o ... » » 26: 25. Tredje d:o ... » » 18: 75. Fjerde d:o .. » » 11: 25. Femte d:o ... » » 7: 50.
Utskotten häfva tagit denna begäran i behörigt öfvervägande; mea då Motionairen icke närmare uppgifvit hvilka författningar han funnit behöfva ändras, och dess fordran af Utskotten att Uppgifva hvad som till förbättrande af Lots-, Bakoch Landkänningsanstalter, Sjömärken, Sjökort, Fartygs construction m. m. vidtagas bör till Seglationens befordrande, innefattar så mångfalldiga ämnen, hvilka alla fordra förberedande undersökningar, dem Utskotten icke äro i tillfälle anställa, finna Utskotten sig icke kunna hos Rikets St'dn'der tillstyrka någon åtgärd, såsom följd af Herr Hjertås ifrågavarande Motion. Stockholm den 18 April 1839» stockholm, tryckt i Marquardska Boktryckeriet, iSsg, Sjdtssamt Allm. Béév.o• Oec.- Utsk. JJtl.N'o jjj T N:o l3. Ank. lill Exp.-Ulskottet den 29 April 18*9; Utlåtande, i anledning af väckt fråga om odeladt användande af Wisby Hospitals inkomster för helsövården på Gottland. H öglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hög. vördige Preste-Slåndet hafva, under den 14 och 21 sistförflutne Februarii, behagat återremittera Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51, i anledning af Riksdagsfullmägtige inom Hedervärda Bonde-Ståndet Pehr Burges och Per Mårtenssons gjorda hemställanden om beviljandet af tillökade anslag för Gottlands Hospital och Lazarett. Wid detta ärendes företagande till ny pröfning, har Stats-Utskottet inhemtat, att till Allmänna Besvärsoch Oeconomi» Utskottets handläggning blifvit i samma ämne remitterade: 1:0 från Högvördige Preste-Ståndef, en Motion af Herr Prosten Dedekind, innefattande framställning, dels om behofvet för Bih. till Rikt. St. N:oi$.
M. föreslå och anhålla: att en lägre enhet ån den närvarande malte, för myntförhållandena och penningeberåkningen i landet, bestämmas, och att denna enhet måtte blifva ett Silfvermynt, motsvarande i R:dr Bancosedlar, efter ofvannåmnde beståmningsgrund; att omförmålde enhet må benämnas i R:<tr, och detta namn derå uttryckas; att utmyntning derjemte mätte ske, så vål af detta största mynt, som i Silfver kommer att präglas, sorn af stycken, motsvarande ^:dels R:dr B:co ^:dels d:o d:o J:dels d:o d:o |:dels d:o d:o Trs:dels d:o d:o; att | fint Silfver och | Koppar eller Alliage, eller den så kallade 12-lödiga halten, må lör så vål hufvudmyntet som underafdelningarne begagnas, och öfverlemna R. St. till E. K. M., att, sedan utvexlingen börjat, och ett tillräckligt belopp af nytt Silfver kommit i rörelse, Exp. Ulsh. Förslag till und. aflysa det ganda Silfvermyntet från och med 8 sk. och derunder; alt, så vål till fyllande af bristen i Bankens tillgångar i förhållande till dess skulder, som för att gifva Banken en grundfond, till garanti för oafbrutet uppfyllande af dess förbindelser, må, för Statsverkets Capitalskuld för i 808 års krigskostnader, af RiksgåldsContoiret utfärdas förskrifningar, å R.
Borgare-Sl:s Brot. d. 10 Juni och 12 Juli 1854. Bondc-St:s Brot. d. 10 Juni och 12 Juli 1854. 7. Förslag bil ändring i (JO § Regerings-Formen, (ingående behandlingen af Slats-llIskoltels Relän han den i vissa frågor. ilegwiii&s-lbWmeii. §• 69. Uppslå, antingen hus Riksens Ständers Dit Siats-Utskottets förslag rörande anPlena gemensamt, eller uti något af' Rihslingen Statens reglerande eller Bevillningens Ständen, betänkligheter ali antaga hrad, derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Stats-Utskottet tillstyrkt, uti del, som rörer Riksgälds-Kontorels utgifter och inkomster antingen Statens reglerande eller Bevillninhörer, eller grunderna för Riksgälds-Kontogens derefter lämpade hela belopp, eller hvad reis styrelse och förvaltning, till pröfning lill Riksgälds-Kontorels utgifter och inkomhos Rihs-Stånden förehafves, gäl/e hvad sier hörer, eller grunderna för Riksgäldsangående behandlingen af Utskotts afgifKonlorels styrelse och förvaltning, då höra, na förslag uti Riksdags-Ordningen stadgas; de skäl anföras, på hvilka sådana betänkoch skall saken afgöras efter tre Stånds beBih. lill R. St. Fröt. 1856 <St 1851. o Sami. 1 Haft, 3 Förstat) lill ändringar i Grundla garite. ligheter sig stödja, samt meddelas Statsutskottet, sorn derefter tage Ärendet under ytterligare öfvervägande. Anser Stats-Utskottet sig icke kunna afvika ifrån dess redan afgifna yttrande, eller instämma uti Riksens Ständers eller eli särskildt Stånds tankar, ulnumne då Utskottet Deputerade, sorn uti det eller de Stånd, der betänkligheter uppkommit, företräda och närmare upplysa förhållandet. Förbli feer något Stånd ändock vid den mening, del pirat fattat, a (göres saken efter Ire Stånds beslut. Stadna tvä
Sammetsandra slag: SidenHalfsiden Bomulls-, Ylleoch Linne 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 2 5 2 1 24 24 — !r ri a. 2 36 — Bark: Ek , andra slag 1 tunna. 1 tunna. — & 6 — F 24 ri a. Arrac, se Bränvin. j Auripigment, se Färger. Aska, Tennoch bly-, se Tenn-aska. 1 Balsam, Riga-, se Rigabalsam. 862 Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Tullvärde. Qvantitet för Tullber. Inf.-Tull. LJtf.-Tull. h:dr S. r. K:dr s. r. K:dr s. r. 10 Barometrar 1 stycke. 2 - — F ri a. — 24 — Bast och Bastrep . 1 lisp. — 2 6 1 12 Bastmattor 1 lisp. — 6 u ri a. inkommande såsom garnering eller 1 emballage F ri a. F ri a. — 4 36 — arbetade 1 skålp. — 9 — F ri a. 40 — Bensvart, Benkol elles bister Bernsten: 1 lisp. — 10 — F ri tt — 40 — rå och oarbetad l skålp. — 2 8 16 — arbetad Bilder: gjutne, huggne eller formade, 1 skålp. 40 — F r i. som utgöra konstnärs-arbeten . F ri a. F ri a. andra slag lOoRd. v. 10 F ri a. Bildthuggeri-arbeten af träd och architectoniska arbeten 100 Rd. v. 15 F ri a. Bin t lefvande i kupor F ri a. F ri a. Basin, se väfnader, Bomulls-, Batist, se Väfnader. Benspån, se Spillning. Berberisrotter, se Apotheksvaror. Biscuit, se Porcellaine. Bister, se Bensvart. Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelsej N.-o Z77. 863 Tullvärde.