Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid den organisation, som, med afseende å Armé-förvaltningens så beskaffade sysslande, bör åt densamma gifvas, lärer den af Landtförsvars-komittéen åberopade, här förut omförmälda grundsats både kunna och böra erhålla allt det ut - 8 Expeditions-Etko Itets Förslag till undevil. Skrifvelse, i\:o 191. rymme, som erfordras för att bereda nödig beslutsamhet och skyndsamhet i handling, utan att derföre någon verklig inskränkning beböfver att göras i omständlighet eller noggrannhet, hvarken i afseende på behandlingen af sådana ärenden, hvilka falla inom det område, der en styrelse af ett flertal är den lämpligaste institutionen, eller beträffande kontrollen öfver dispositionen af kassan samt redovisningen derför. Hvad som för tillvägabringande af en sådan organisation erfordras, är hufvudsakligen, för att icke säga endast, att noga särskilja sådana ärenden, som för behandlingen fordra militärisk sakkännedom och kräfva skyndsamhet eller en obehindrad beslutande rätt hos chefen samt att för dessa ärenden inom Arme-förvaltningen inrätta serskilda, med afseende å ärendenas olika beskaffenhet anordnade afdelningar, och att åt chefen för hvarje af dessa afdelningar öfverlemna, att på eget ansvar behandla och afgöra de till afdelningen hörande ärenden. I öfrigt skulle, jemte dessa afdelningar, ställas en särskild afdelning, som skulle bestå af civile embetsman och ega kollegial sammansättning samt öfvertaga allt hvad som i öfrigt till Armé-förvaltningen hörer, dermed förstnämnde afdelnings-chefer således icke skulle ega någon befattning. På detta sätt skulle helt och hållet undvikas, att ärenden som fordra militäriska insigter, skulle komma att afgöras af civile embetsman och de militäre skulle icke heller belastas med deltagande i pröfningen af ärenden, som fordra insigter i författningar och en utbildning i öfrigt, sorn man icke har hvarken rättighet eller anledning att hos dem förutsätta. Den egentliga kontrollen och revisionen skulle ock i allmänhet kunna blifva oberoende af den, hvars åtgärder skulle kontrolleras och revideras.
Den kroppsliga agan har nemligen, i de flesta fall äfven med den största besinning, efter skolkollegiets dom utdelad, det onda med sig att den snarare förbittrar än förbättrar det unga sinnet, oftare undertrycker än utvecklar hederskänslan och karakteren. Med anledning af allt detta, och enär så öfverdrifvet hårda bestraffningar genom lärares öfverilning och otålsamhet understundom förekommit, att föräldrar måst hellre låta sina barn lemna Statens offentliga läroverk, än att låta dem utsättas för möjligheten af slika betänkliga missbruk, har motionären ansett sig böra föreslå: »antingen att kroppslig aga vid ungdomens undervisning alldeles förbjudes både i Rikets Elementar-läroverk och Folkskolor vid särskildt vite, utom ansvar efter lag»: veller ock att åtminstone vid 53 § af Kongl. Maj:ts förnyade nådiga Stadga för Elementar-läroverken i Riket tillägges följande stadgande: »Läraresom utdelar kroppslig aga i annan ordning, än här föresrkifven är, miste sysslan eller bote till skolans fattigkassa (från 10 till 50 R:dr Riksmynt) efter omständigheterna och stånde, särskildt ansvar efter lag.»
Erinran bar skett, att, i forsla momentet, näst efter orden: "eller lill värde upptagas”, bör införas eli så lydande tillägg: "icke heller någon annan Prot.-l tdrag, elen 5 December 18./ /. 385 annan taxering af de Fjerdeparts-egare eller Bergsmän, erläggas eller debiteras, än den koppartionde, som för Kongl. Majit oell Kronan i kronovågen afdrages;” äfvensom att allt skäl saknas lill den skillnad, som är föreslagen, i så måtto, att för Fahlu Fjerdeparls-delegare äro utsatte, såsom bevillning 5 procent af förra årets behållning, då för andra grufvor och grufvelotter äro bestämda 4 procent af den behållna inkomst, de anses gifva: Ståndet beslöt att, med anledning af dessa anmärkningar, till Bevillning s-Utskottet öfverlemna att å nyo behandla Förfa ttnings-förslagets 23 §; 3:o Vid förslagets 14 §, pag. 18, der, näst efter rtibriken: ”krögare, krögerskor, m. fl.” en i nu gällande Bevilhiings-förordniug intagen bestämmelse är bibehållen, så lydande: ”Sorn delta är en afgift, hvilken icke får afkortas, så åligger det den, som meddelar tillstånds-bref,- att genom antagande borgen försäkra Kronan om afgiftens utgörande”. Uppmärksamhet är fästad på en ansedd olämplighet af delta stadgande, i så måtto, alt erfarenheten visat, att, öagtadt det mest noggranna tillvägagående, vid pröfning af så beskaffade löftesförbindelser, det likväl inträffat, att löftesmän någon gång icke kunnat fullgöra deras lötlesmanuaansvar, hvadan förslag är gjordt, att stadgandet erhåller en redaction, sådan, alt föreskriften blir mindre imperativ, utan att grunden borttages, hvilken redaction är uppgifven af denna lydelse: ”På det ätt afkortning af denna afgift, så vidt möjligt är, må undvikas, åligger det den, sorn meddelar tillståndsbref, att, genom antagande borgen, försäkra kronan om algi flens utgörande”.
Erkännande nyttan af det med ifrågavarande anslag afsedda ändamål hafva Rikets Ständer likväl, då, i följd af ofvan omförmälda förslag till universitetens reorganisation och nya akademiska konstitutioner, frågan om ny reglering af akademiernes personaloch allöningsslater jemväl torde förekomma, samt enär många andia vigtiga behof taga statens tillgångar i anspråk, häraf funnit sig förhindrade att det äskade anslaget till docent-stipendier bevilja. e) Sedan Rikets Ständers sisth år församlade revisorer fästat uppmärksamhet derå, att vissa lili Upsala universitet inflytande inkomster af mantalspenningar från socknar inom åtskilliga län icke blifvit såsom utgifter i riksstaten upptagne, hafva, i anledning häraf, Rikets Ständer, enär ifrågavarande inkomster, hvilka till universitetet ingått från Upsala, Stockholms, Nerikes och Westmanlands län, i medeltal för åren 1842—.1846 uppgått till 620 r:dr 28 sk. 10 rst, under anslaget för universiteten uppfört ett emot nämnde mantalspenningar svarande förslagsanslag af 620 r:dr. 5:o Elementarläroverken. a) Under åberopande af de åtgärder och beslut, hvilka, enligt det E. K. M:s nådiga proposition bilagde statsråds-protokoll öfver ecklesiastik-ärenden med åtföljande handlingar utvisade, blifvit i afseende på ordnandet af rikets Elementar-läroverk i nåder vidtagna, har E. K. M., enär de ökade statsanslag, sorn flir en förändrad reglering af läroverken erfordrades, likväl endast Klefve nödiga i den mån förändringen ginge i verkställighet, förklarat Sig vid innevarande riksdag icke vilja al' Rikets Ständer begära högre tillökning i det årliga anslaget för elementar-läroverken än 30.000 r:dr, att utgå såsom reservationsanslag, för att, jemte nu befintliga tillgångar och den afgift af lärjungarne, sorn blifvit i planen för berörde läroverks organisation föreslagen, användas till löner åt lärare vid dc elementar-läroverk, hvilka blifva inrättade efter de af E. K.
Majit, söm inhämtat, att Löfås Silfver-Verk med dess tillhörigheter, enligt Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse den 30 Januarii 1770 och Kongl. Brefvet den 5 April samma år, blifvit', under vissa bestämda förmåner och rättigheter, till aflidne Rådmannen Egert Lundströms arfvingar upplåtet, under försäkran, alt innehafvarne af Silfver-Verket Skulle vid samma rättigheter och förmåner framgent bibehållas, så länge de Vferket behörigen och efter de af Kongl. Majits och Rikets Bergs-Cöliegium, bestämde föreskrifter vidmagthöllo, i nåder ansett Rikets Ständers förenämnde underdåniga hemställan om skyndsam verkställighet af Rikets Ständers ar 1815 vidtagne Beslut, i afseende på Silfver-Verkets nedläggning, icke kunna, vid berörde förhållande, emot tydliga stadgandet uti 77 §. af Regerings-Formen, hafva afseende på andra åtgärder, än sådäne, som vöre förenliga med den der uti hvarje innehafvare försäkrade förman, att få njuta sin lagliga rätt tillgodo, enligt gällande Författningar, och att sålunda Innehäfvaren af Löfås Silfver-Verk , innan det blifvit behörigen pröfvadt, huruvida han brustit uti sina ihgångna förbindelser, icke kunde anses hafva förverkat de, såsom ofvanhämrult är, Verkets Innehafvare försäkrade förmåner och rättig - 212 Betänk. om nedlägga. af Löfås Silfver-Verki heter; hvarföre ock Kongl. Maj:t, meri förklarande, att en sådan pröfning borde föregå all annan af Rikets Ständer begärd åtgärd, i Nåder öfverlämnat handlingarne i detta ämne till Kongl.
Utskottet uppstått om ytterligare förbättring af förstbemälde Sekreterares lönovilkor; och, med afseende å ej mindre beskaffenheten af de göromål, som af Justitie-oinbudsmannens Sekreterare måste bestridas, än hans öfriga åligganden och tjenstgörings-skyldighet, samt angelägenheten deraf, att en tjensteman med förvärfvad erfarenhet och bepröfvad skicklighet vill mottaga och bibehålla ifrågavarande befattning, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att aflöningen för Sekreteraren vid Justitie-ombudsmannens Expedition, måtte, på sätt den föreslagna reglements-§:n innehåller, från nästkommande års början få utgå med samma belopp, eller Tre tusen femhundra R:dr årligen, sorn den för Sekreteraren vid Justitie-kanslers-cxpeditionen bestämda lön, likasom Kollegii-sekreterarnes löner för närvarande utgöra. 187 §, angående anslagen till kostnadcrne för Justitie-ombudsmannens cmbetsresor och till expenser vid hans Expedition m. m., är lika lydande med hittills gällande reglementes .191 §. 188 §, angående den förre Justitic-ombudsmannen, Kammar-rådet S. L. Theorell, vid sednaste riksdag tillerkända pension, innehåller enahanda stadgande, som det då utfärdade reglementes 192 §. 189 §, angående aflöningen för Sekreteraren hos Bonde-Ståndets Kansli-direktion, har samma lydelse, som 193 § i meranämndo reglemente. 190 §, angående ersättningen af uppkomna bristor i stats-inkomsternas uti Riks staten beräknade belopp, är lika lydande med 194 § i samma reglemente.
Män, dertill utses, hwilka dock böra såsom cn owillkorlig grund för deras åtgärd antaga, att Staten i och för Stuteriets underhäll icke med nägon Urgift belastas, och att de till detta ändamäl anstagne Krcno-Dagswerkcn fa efter Markegäng lösas, samt den derföre belöpande Afgift till Stuteri Cassan inflyta; afwensom att denna förwaltning bör wid nästa Lagtima Riksdag till Riksens Ständers widare ompröfning och afgörande öfwerlännäs. Hwad deremot beträffade Kongsöhr, ansäg PresteStändet, i likhet med hwad Utskottet tillstyrkt, bcmälte Kongs »Gärd med dest tillhörigheter böra helt och hällit skiljas frän den blifwande Stuteri-Inrättningen wid Strömsholm, och särskilt till Stats» Werkets förmän, pä enahanda sätt som om Kongs-Gärdar i allmänhet kan blifva af Riksens Ständer fastställdt, anwandaS sch behandlas. Härom skulle de Respeative Med - Stän^, den samt Stats - Utskottet erhälla »vördsam och »vänlig Underrättelse. ille Luyrs. S. DSedan Preste-Ständet nu erhällit del af Riksens Högloft. Ständers »vid Riksdagen i Norrköping Den 17 April. 6o5 Ar izoo utfärdade och enligt Ständcts beslut den 6 nästledne December infordrade Instruction för Riks-EaldsEontoiret, föredrogs ä nyo Stats - Utstottcts den 22 och 24 nästledne Nowcmber, uppläste Memorial rörande Riks-Gälds - Werkcts tillständ, sörwaltning och behof» dä Ständer, uppä derom gjord Preposition, till alla delar gillade ej mindre hwad Utskottet i afseende pä före* nämnde ämnen yttrat och anmärkt, än hwad Utskottet stut samma ämnen rörande föreslagit; Hwilkct skutte de öfrige Respcctive Ständen samt Stats - Utskottet wördfamt och manligen meddelas, Vt suxrs. S.
Om nu ett förslag, hvaröfver meningarne varit delade, det Utskottet således, som orden i RegeritigsFormen lyda , icke gillat, ändock skulle komma till Stånden, blefve följden densamma som när ett bi. 486 Den 20 Juni. fall ägt rum, och Grundlagen blefve således illuderad. Uti densamma säges, att det är sådana förslag hvilka ConstitutionsUtskottet pröfvar vara ej allenast nyttiga och möjliga, men äfven nödvändiga eller oumgängiiga, som böra till Riksens Ständers antagande framställas. Men då inom Utskottet meningarne varit så delade, att t vänne Stånd stannat emot t vänne, kan man ej säga, att Utskottet funnit den föreslagna förändringen hvarken nödig eller nyttig, ännu mindre oundgänglig. Analogien af Lagens esprit fordrar då, att en sådan förändring ej kommer till Ståndens granskning; och då ConstitutionsUtskottet, i afseende på rättigheten till afslag, handlar niel Riksens Ständers rätt, gifves det ännu en annan analogie, som föreskrifver, att vid dylika fall inom ConstitutionsUtskottet frågan bör förfalla. Jag anser derföre, £tt det vid 1812 års Riksdag föreslagna tillägg för detta fall snarare är ett förtydligande af Grundlagen, än någon förändring. Jag anhåller derföre att det måtte gillas. Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham: För att stadga ett redigt begrepp i detta ämne, lärer först böra märkas hvarom här egentligen är frågaDet föreslagna tillägget i 38- §• Riksdagsordningen rörer allenast de fall, när ConstitutionsUtskottet öfverlägger om förslag till ändringar i Grundlagen, som af enskilda Riksdagsmän till Utskottet blifvit ingifna. Utskottets öfverläggning rörer då huruvida dessa förslag böra till Riksens Ständer anmälas, eller genom ett särskildt utlåtande till den som frå - Den 20 Juni. gan väckt, återlemnas.
Jertite det Depufernde å .Revisions - arbetet haft en oafbruten tillsyn och befordrat dess fortgång samt äfvenväl följt målens handläggning och under egen speciel så kallad efterRevision tagit åtskilige Räkenskaper, hafva Deputerade, i följd af Instructionens föreskrift, att dem ålage anställa en generel tillsyn å Krigs-Fonds-medlens uppbörd och. disposition m. m., samt då vid verkställigheten deraf befunnits, att samtlige Krigs-Fonds - medlen icke upptagits af Krigs-Commitéen, utan till en del directe från de i Kader tillförordnade Förvaltare af Krigs-Fonden tillhandakommit serskildte Redogörelse-Verk, infordrat och erhållit alla för Deputerades åtgärd nödige uppgifter och upplysningar, och hvarutaf befunnits, att KrigsFonden sedan år 1810 utgjort en Summa af 2 9>79 1j21 2 R:dr 8 sk. 9 r:st., hvaröfver redogörelse funnits med utmärkt ordning och grannlagenhet uppgjord och fullständigt veriflcerad samt på det mäst ojäfaktiga sätt vitsordat det nit och den sorgfällighet, hvarmed Krigs-Fonden blifvit förvaltad; hvarförutan, till vidare Controll, jemförelse blifvit företagen imellan de uti sist omförmälte Räkningar afförde Summor och Administrations-Verkens Räkenskaper, hvarmed Deputerade likväl ännu icke hade hunnit till slut, Till Riksens Höglofl. Ständers åtgärd och yttrande hafva Deputerade anmält förhållandet med ett emot Krigs - Commigsarien Möller af jgamla Krigs-Revisions-Departementet anhängig! Stats-TJtskotlets Eetänkanden.
Jag lemnar derhän, om icke församlingarne bordt erbjuda något, del hade enl. min tanke varit riktigare och församlingarne mera värdigt; men å andra sidan kan jag derutaf icke härleda någon slutsats, syftande derhän, att Ständerna borde likaledes å sin sida undandraga sig allt kontribuerande till det åsyftade ändamålet. Det lärer väl icke kunna nekas, att Barnhuset erhåller det största antalet barn icke frän Stockholms stad, utan fastmer, hvilket, af aulheolika handlingar torde vitsordas, från landsorterna. Ar det då rättvist att på Stockholms stad kasta underhållningsskyldiirheien, utom del bidrag som bör af föräldrarne betalas, och af desse sistnämnde kan förväntas? Jag trot' det vore bättre att gå halfva vägen hvar. Förgäfves invändes det spanmålsbidrag Barnhuset redan lärer erhålla; vi se ju af den, vid motionen fogade, af den nya Direkt, afgifne framställning, huruledes bebofvet numera icke kan med förhandenvarande tillgångar fyllas. Det genom minskad dödlighet (såsom följd af en bättre behandling) upkomna större anlitandet af Inrättningens medel bör väl i sin män tillerkännas en stor inflytelse å berörde ökade behof. Månne icke Staten nu bör sträcka en hjelpsam hand? — För att vinna detta ändamål, bör denna fråga komma under Ständernas pröfning, och det kan endast ske genom dess remitterande till Statsoch Bevilln.Ulskm. Jag hemställer således till R. o. Ad., om icke R. o. Ad. skulle läckas bevilja remiss af motionen till berörde hårla Ltsk. Jag fruktar det kunde anses vara mindre grannlaga å min sida, alt nu vidare orda om denna sak, såsom endast innefattande en fortsättning af hvad Hr Rosenblad, för beredande af understöd åt förslaget i ämnet framställt. I mina ögon synes saken dessutom tala allt för mycket för sig sjelf, för att ett bättre understöd af mig bör förväntas, utan har jag blott velat fästa mig vid det formella af frågan. Jag tillråder i afseende härå R. o. Ad. att icke förfalla i den ytterlighet af stränghet, som, förenad med obillighet, skulle yppa sig uti att besluta så, sorn Gr.
Ehuru jag erkänner mig vara fullt öfvertygad, att om Styrelsen ägt denna rättighet, vi då varit mera tillfredsställde med en af denna Statsmakt utfärdad Tulltaxa, än med den, som vi nu fått projecterad af BevillningsUtskottet; likväl och då ett sådant medgifvande innefattar en utvidgning af den ena Statsmaktens rättigheter på den andras bekostnad, hälst Svenska folket äger ensamt rättighet att sig sjelf beskatta, alltså nödgas jag på det högsta afstyrka den värda Leda - 36o Den 19 Junii e. ra. moteus förslag. — Med Herr Cederschjöld kan jag icke förena mig i afseende på Tull å Träd varor och Decorationer. Jag tror att Decorationer af alla möjeliga slag höra blifva rakt förbudne till införsel, emedan inhemskt öfverflöd derpå är stort nog, utan att det af ulländningen behöfver okas. Herr Munck af Rosensköld Eberhard: Jag vill icke upprepa allt hvad jag uti förevarande ämne anfört vid föregående Riksdagar; ehuru jag är af samma öfvertygelse nu, som då. En af den moderna Statsekonomiens hufvudsalser är den, att om man genom premier och uppmuntringar, eller ock genom införseltull och införselförbud-, söker befrämja någon viss eller vissa näringsföretag, man då afleder arbetskraften och rörelsecapitalet från sådana näringsgrenar, som utan dylika utomordentliga understöd sjelfve kunna bära sig, och således för ett Land äro mer naturliga.
Vi må köpa af utlänningar för lindrigare priser, så länge våra exporter förslå. För resten må vi gerna nyttja hemma tillverkade kläder, och till föda nöjas med Landets egna producter. I frågan om Cours, inser jag det inkast mot mitt project, att under förbudstiden för Sjöhandel exportvarorna, och i synnerhet Jernet, ej kunde med erforderlig hastighet försäljas; men Brukspatronerne äro icke ovane att vänta; våra Köpmän hafva under framflutna tiden lärt dem att de varit under deras beroende; hittills har Patronernas nödlugna tålamod ändock varit blandadt med ovisshet och fruktan för utgången; om samma tålamod hädanefter ser med säkerhet framför sig den tidpunkten, då Jernet skall betalas med fullgiltigt mynt, så blir icke någon tids väntan särdeles oangenäm eller tryckande. I allt fall vore väl Banken i tillfälle att pä det tillverkade Jernet försträcka åtmindstone förlags-kostnaden, och med denna ersättning vore Brukspatronerna icke stort sämre belåtna än med den betalning de hittills erhållit. Man torde äfven säga att utländska Magter kunde stöta sig på periodiska förbu 1 för deras Handlande, att hitskicka sina skepp. Och derom vågar jag icke säga mer, än att jag hoppas det vår milda Regering har utvägar nog att förekomma alla dylika missnöjen, då anstalten ej åsyftar någon nations Ovänliga utestängande, utan blott en tillfäl - Den 16 Maj. lig och på viss tid beräknad inhemsk hushållnings författning. Må hända att ännu flera motskäl finnas, som jag icke mägtar inse. Må hända att hela min Idé icke duger, och att haldre andra utvägar vidtagas. Jag är nöjd, allenast ämnet kommer under kloka mäns öfverläggning } ty då hoppas jag att, på ett vis eller annat, de oredor som nu trycka oss alla, blifva rättade och afhulpne. Remitterades till det Särskildta Utskottet. Herr König, Pehr, uppläste till Proto. collet följande Vördsamma Memorial: Då nu varande Disconters Octroijer, Götha CanalDiscont undantagen, snart äro till ända lupne, får jag fästa Ridderskapets och Adeln^ uppmärksamhet på nödvändigheten att vidtaga sådana’ måttoch steg att, då dessa
Vid öfvervägande af en bos Rikets Ständer gjord framställning derom, alt nuvarande anslags summor för de tekniska elementar-skolorna i Malmö, Orebro, Norrköping och Borås måtte ökas till 12,000 R:dr R:mt för hvardera, samt de för uppsättning af skolornas undervisnings-materiel alsedde medel, äfven bestämmas lill samma belopp, hafva Rikets Ständer, som funnit del vara ådagalagdt, att ifrågavarande läroanstalter, ämnade att i förste hand lenina vetenskapligt biträde ät slöjd-skickligheten och industrien inom landet, icke förmå alt i sitt nuvarande skick och med dertill anvisade alltför inskränkta tillgångar uppfylla de rättvisa och billiga fordringar, det allmänna på dem kail hafva, jemväl ansett angeläget alt såväl höja skolornas nuvarande anslag, som ock att utöfver de för skol-materielens uppsättning förut anvisade medel, hvartill nfsells första årets anslag för dessa skolor, undantagande likväl Örebro skola, hvars anslag för det andra året skolat härtill användas, bevilja ett detta behof motsvarande ytterligare bidrag. Rikets Ständer hafva derföre beslutat, att de å Riks-staten nu uppförda anslag för tekniska skolorna i Malmö, Örebro och Norrköping må till 12,000 Enir årligen förhöjas med 4,500 R:dr för hvardera; att, i stället för det tdl tekniska skolan i Borås för närvarande utgående extra anslag af 7,500 R:dr, en årlig anslags-sumnia af 12,000 R:dr äfven för denna skola å stat uppföres, samt att, utöfver det för nämnda skolor förut afsedda anslags-belopp af 7,500 R:dr till anskaffande af erforderliga läroapparater, ett ytterligare bidrag af 4,500 R:dr, eller lör samtliga skolorna 18,000 R:dr allt Riskmynt, ä Riksgälds-kontoret anvisas att, för en gång lill berörde föremål utgå. 29:o Med afseende derå, att Eskilstuna vore den ort inom Riket, hvarest den finare jernoch stål-manufaktur-näringen hufvudsakligen bedrifves, enär 1855 derstädes 150 Expeditions-Utskottets Förslaglill underd.
Hon tyckte, att hennes egen röst föreföll henne så hård och främmande, som om den icke utgått icke se er ligga så framför mig. Jag är en svag Mathilda Roos. från hennes egna läppar, utan från någon annan, kvinna och kan intet göra — förutom min plikt. » utomstående. » Förutom min plikt » — de orden kommo så » Ni vet, hvem jag är, » började Käthe Bentson tungt, så tyst, som en svag, döende hviskning. dä, skulle inte hennes unga kärlek kunna ge dem, om ej lifvet, så åtminstone doften åter? Striden o m hjärtan. Förslag till matordning för veckan 16 — 23 juni. Söndag: Grönsoppa med klimp; fårstek med grönsaker; glacemaräng. Måndag: Haehis på får; köttsoppa utan vått (Soup å la Wrexbam). Tisdag: Köttpudding; (recept Idun n:r 21); risgrynsvälling. Onsdag: Kokt torsk; soppa med spenat. T o r s d a g: Stufvadt oxkött med potatis (Lobscouse); filbunke. Fredag: Stekt sill i papper med stufvad potatis; stufvade morötter i olja; puré på gröna ärter. L ö r d a g: Biffstek; saftsoppa. Handarbeten. Täcke till violinfodral. Till detta täcke, som säkert bör vara en särdeles välkommen present för mången violinspelare, klipper man formen efter fodralets storlek, ej efter själfva violinen. Lyran på mönstret bör, för att riktigt framhållas, sys med guldtråd. Monogram användas gärna och med god effekt. Beträffande färgerna på Recept. Köttsoppa utan vått. 500 gr. benfritt oxkött skares i små bitar och nedlägges utan vatten i en kruka, som rymmer något öfver 2 liter; alla slags väl rensade grönsaker, som årstiden tillåter tillsättas, hvarefter krukan öfverbindes och sättes i en varm ugn eller i brist däraf i kastrull med kokande vatten. Då soppan uppsilas, kryddas den med peppar och salt. Soppan, som icke är klar, är vanligen tillräcklig för 3 å 4 personer och kan serveras med köttet och grönsakerna. Morötter med olja.