Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rättegångssaker derigenom blef uppehället och fördröjdt, fann Kongl. Maj:t, af sådan anledning, och för att ej med underställningsmål för mycket besvaras, samt de brottslige icke måtte allt för länge på Kronans bekostnad i häkte hållas, utan skyndsamt till välförtjent straff varda befordrade, i Nåder för godt att, genom Bref den 23 April förstnämnde år, lemna Hof-Rätterne samt andra ÖfverRätter magt och myndighet att, efter förra prcejudicaterj leuterera de missgerningsmål, hvaruti Under-Rätterne dömt och sin dom till Öfver-Rätternes skärskådande insändt. Detta förordnande förnyades och stadfästades år 1719. Efter det 1734 års Lag blifvit till allmän efterrättelse utfärdad, och uppå Hofoch ÖfverRätternes hos K. M* gjorda förfrågan, huruvida den desamma lemnade Lenterationsrätt i brottmål dädanefter borde af demutöfvas, blef det svar, genom Kongl. Brefvet den 28 Januarii 1737, meddeladt, att, somnämnde rättighet icke blifvit dem genom den nya Lagen betagen, de alltså egde att, på sätt som tillförene, och innan samma Lag utkommit, förordnadt varit, med Leuterationer i brottmål fortfaraSedermera, och då erfarenheten visat, huruledes Hofoch Öfver-Rätter vid Leutererandet förfo - ro Exp. Utsi. Förslag till und. Skrif. JS:o 68. 161 ro olika* i följd af serskilde begrepp om Leu» teratioiis-För fa tillingarnes rälla förstånd och mening, blef, till undanrödjande af tvifvelsmål härutinnan samt till beredande af likhet i grunden för Leuterationsrättens utöfning, denna rättighet närmare förklarad och bestämd genom Kongl. Brefvet den 12 April 1753, hvars stadganden vidare, uppå Rikets Ständers underdåniga framställningar, genom Kongl. Brefvet den 11 December 1756, i åtskilliga delar jemkades; äfvensom Kongl.
Om den tageS j beräkning med alla andra Skatter och Bewillningar, kär snart utrönas, huru ansenligt allt sammantaget kammer at utgöra i pn.Lennwägen: Och detta skulle utaw harmhertighet träffa Närings-Jdkacne s synnerhet. Om sammanskott i Silfwer anwändas til en> suc-, herlik betalning af skulden, aro de wisterligen alldeles ' iänrpade efter arlen af behofwet. De blifwa da mindre betungande, än om allt skulle hastigt uttagas, lika af den, som äger det, och den som mäste köpa dek, i. hwilken sednare händelse stor efterfrågan och brådskan de behof mäste förorsaka et högt pris, och således stor förlust för Köparen. Någon svårighet kan wäl möta wid upskattandet af en hwars förmögenhet: men om den icke kil fullkomlig noggrannhet skulle kunna utredas, rpä man warg nöjd , om det sker någorlunda billigt» Jag fruktar at en hög Waxel-Loms kan hafva s'n allt; fpr skadelig »verkan pä wart tilärnLde Sllfwermytrt. skall ock säkertzge;; efter handen draga W Mc sam - man ur Riket, oM Len icke sörekommes genom goda hushålls anstallter; men der ämnet har för mycken gemenskap med marc penningewerk, ae det skulle blifwa förglömde: och jag föreställer mig m wär Nödige Konung med Höglofl. Hemliga Utskottet lärer mig föruran wara omtänkt pa hjelpemedel deremot. De förcstagna Sedlarna pa 6snco Riksdaler Cow> rsnr hofwa roal den olägenheten med sig, ctt de icke lära pästa tilhopa ined L-n^aons Grundförsau»in7M och de under Glorwördigst i äminnels-' Kouun; Oo; ras lil. widtagna Beslut om Id.-slitsrinner!. iiära i är want» pa deras inlösande, och likwal undergå rsbste pa wärdet, synes wara twa alltför harda fl.g pa cr stalie.
Mantalsskrifne, Mankön lj2gi Qvinkön 1,8x0, ~3,i 10 Mantalsfrie, Mankön Den allmänna bildningen består uti någorlunda kunskap i Religionen och Samfunds-pligterne samt någon färdighet i skrifning och räknekonst, hvilken inhämtas dels i Cathedral-Scholans Apologist-Class och dels i Hans Landth. 5-årsberättelse för Upsala Lån. i~ Kongl. Höghets Hertigens af Upland Folk-Schola. Förbrytelser af grof beskaffenhet äro icke allmänna. Man kan icke heller sanningsenligt säga, att sedligheten är i aftagande, men öfverväger man de omständigheter, att ett ganska stort antal oäkta barn här årligen framfödas samt att en del af den arbetande klassen visar sig allt för böjd för sysslolöshet och vara okunnig om faran af starka dryckers öfverflödiga njutning, så befinnes det, att denna har behof af de nitfulla arbeten, som egnas åt dess förbättring, hvilken ock icke kan uteblifva. Konstoch Näringsfliten är i synbart stigande och flere säkra tecken röja, att allmänna välmågan årligen höjer sig. Handtverkerier, minuthandel, som här är klassificerad samt Åkerbruk, utgöra Stadens Näringsfång. Academie-Statens och de talrika Studerandes härvaro bidraga ock, i väsendtlig mohn, till Stadens bestånd. Berörde handel drifves nu af 3:ne Bokhandlare, 3:ne Jernhandlare, 3:ne Klädeskramliandlare, i3 Kryddkramhandlare, 6 Läderhandlare och i3 Victualiehandlare, med ii Handelsbetjenter och 45 Handels-lärlingår. Fabriksrörelse skötes af en Tobaks-Fabrikör med 2:ne arbetare och 4 lärlingar till ett uppgifvet tillverknings-belopp af 2,213 R:dr Banco årligen.
RiksDiscontVerkets utredning och räkenskaper för år 1822; från Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående SkolOrdningen af den 16 December 1820. P. 107. ■— om StatsUtskottets memorial angående RiksStåndens särskilta Beslut, i fråga om ökadt anslag å Stat för Kongl. Bibliotheket. P. rop. — om Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets svar på anmärkningar vid Utskottets Betänkande, om Directioners inrättande till Cavalleriets beklädnad m. m. P. 109. — om RiddarhusUtskottets memorial rörande praemium för Snällskrifvare. P. 110. —■ om remiss af RiddarliusDireetionens memorial, angående Löneförbättring för RiddarhusKamereraren. P. 110. —- om StatsUtskottets Berättelse angående verkstäld granskning af Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning. P. 204. *— om BevillningsUtskottets svar på anmärkningar vid dess Betänkanden: 1) angående de å brandförsäkrade hus i Städerne och Bruksegendomar föreslagne värderingssätt; 2) angående den af Städerjie utgående SaluAccisen och dess upphörande. P. 2o5. — om Bevillningsutskott 409 tets Utlåtande rörande lindring i Bevillningen för Brandskadade i Madängs By af Skaraborgs Län. P. 2o5. — om Stats-, Bancosamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Betänkande rörande Allmänna Magazinslnrättningen. P. 2o5. — om LagUtskottets Betänkande öfver åtskilige frågor om ändring och undantag i allmänna lagar och författningar för betryggande af BancoVerkets säkerhet.
St. hafva beviljat det och det anslaget 33a Den u Noveni ber c. m. till Carolinska institutet med villkor, alt, med den organisation institutet nu erhåller, en yngling, som vid universitetet genomgått en förberedande philosophisk kurs, sedermera må kunna vid berörde institut fullborda sin bildning i medicinska yrket till erhållande af medicinas-doctorsgrad; varande dock härmed ingalunda afsedd någon förändring i institutet, utan endast att, genom den tillstyrkta förbättringen uti lärarnes lönevillkor, bereda uppnåendet af det i K. M:s nåd. regi för ifrågavar. institut af den ii December 1822 framställda syftemål, att detsamma må erhålla en sådan organisation, att pålitlige och tillvande praktiske läkare för alla grenar af medicinalverket till Statens tjenst vid samma institut kunna danas; och har det icke heller varit R. Sits mening att tillstyrka det institutet skulle tilläggas den academierna hittills förbehållna rättighet att nxedicinae-doctorer promovera.” Nå väl! jag hemställer nu till R. o. Ad., om i delta villkor ligger någon den ringaste inkräktning på konungamaktens område? För alt besvara denna fråga, tolde det tillåtas mig att åberopa det nu gällande nåd. reglementet för Carolinska institutet af den 11 Decemb. 1822, deruti det heter : ”Vi Carl Johan etc., gore veterligt, alt, som egentliga föremålet med det här uti hufvudstaden år 1815 inrättade Carolinska med.chirurgiska institutet varit, att genom undervisning derstädes uti läkarekonstens så väl theoretiska sorn praktiska delar tilldana skickliga läkare för armeen och flottorna, och ett sådant ändamål numera blifvit uppfyldt; samt då, under inrättningens fortgång, erfarenheten ådagalagt nyttan deraf, att institutet i förening med härvar. sjukhus-inrättningar må erhålla en sådan organisation, att pålitlige oeh tillvande praktiske läkare för alla grenar af medicinalverket till Statens tjenst vid samma institut kunna danas; Alltså håfve WI” etc. Villkoret är sålunda i fullkomlig öfverensstämmelse med hvad K. M. sjelf stadgat. Men innebär detta villkor en inkräktning på universiteternes område, någon våda för deras integritet?
N:o 188, frångick Utsk. också sitt ofvanberörde förslag om den oroterade frälse och kronoskattejordens ordinarie rotering, men ansåg den likväl böra från extra roteringen uteslutas, emedan denna borde drabba endast pivilegierad jord. Detta Ulsk:s sednare betänk., hvarigenom yttrandet om den ifrågavar:de jordens ovilkorliga skyldighet till ordinarie rotering frångicks, blef i denna punkt under d. 7 och 11 October 1823 af alla 4 RiksStm bifallet; hvarefter R. St. i und. skrifvelse d. 17 December 1823 yttrade att i betraktande deraf, ”att efter hvad genom R. St:s år 1810 fattade beslut varit åsyftadt, extra roteringen endast borde träffa s. k. privilegierad jord samt att derifrån således äfven borde skiljas alla hemman och lägenheter af kronoskatte och frälse natur, hvilka enl. författningarne, äro, (d. v. s. så vida de äro) underkastade ständig rotering, R. St. anse”, desse hemman vid de blifvande rotejemkningsförrättningarne böra från upptagande i extra roteringen uteslutas &c. Månne delta i en mellanmening förekommande yttrande, rimligen må kunna antagas såsom ett R. Sl:s beslut, hvilket skulle kunna utsträckas ända derhän, att, på grund ensamt häraf, äfven den af ålder alldeles icke roterade och, i följd af serskilda privilegier och K. försäkringar, från ständig rotering hitintills befriade samt genom med kronan ingångne kontrakter behörigen extra roterade - Den 12 Augusti f. m. 193 rade jorden — såsom förhållandet är med Hallands utsockne-frälsehemman — skulle få en så högst betungande grundskatt, sorn den af ständig rotering, sig ålagd och jordens kapitalvärde derigenom så betydligt minskas?
Tackjern under nödiga conlroller och emot en utförselstull, som icke blefve så hög att den i likhet med den af Bergs-Collegium föreslagna innefattade en omöjlighet för Bergsmännen att på den jemväl föreslagna korta tiden af ett år kunna tillvägabringa någon export, anser jag mig böra vördsamt tillstyrka: att Rikets Ständer målle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, med upphäfvande af nu gällande förbud emot exporl af Tackjern i Nåder mätte tillåtas, att, utöfver de 6,000 Skepp., hvilka enligt. Handels-Tractaten med Ryssland få lill Finland årligen exporteras, ytterligare 50,000 Skepp, af den tillverkning, som vid Bergslagshyltorna åstadkommits, måtte under loppet af nästkommande 3:ne år 1845, 1846 och 1847 få ur riket årligen utföras, emot den tull Kongl. Maj:t funne för godt i Nåder bestämma, samt med fördel - 12 Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande , N\o g.5. ning af 30,000 Skepp, på Stockholms våg och 10,000 Skepp, på hvardera af Götheborgs och Gefle jernvägar.” Denna Reservation biträddes af Herr Brukspatronen Langenberg, Herr Rådmannen Berglund samt Herr Lundgren jemte Riksdagsfullmägtige Anders Trysén och Anders Jansson, hvarvid likväl Herr Langenberg för sin del tilläde, det lian, med afseende å det verkliga öfverflöd af Tackjern, som förefinnes, samt de för närvarande nedtryckta priserne derå, önskat, att Utskottet hade tillstyrkt en underdånig anhållan om tillåtelse, att 50,000 Skepp. Tackjern finge under ett år exporteras.
Lagerbjelkes förslag. I anledn. häraf uppsattes och justerades följande förslag till voter:s-propos.: Den som till conlra-propos. vid votering om den i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s betänk. N:o 96, punkten B, mom. 6 gjorda hemställans bifallande med förändring, antager det förslag, att nämnde hemställan bör bifallas utan förändring, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner nej, antages till contra-propos. vid berörde votering den mening, alt ifrågavar. hemställan bör afslås. Vid voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 20. Sedan sålunda contra-propos:n blifvit bestämd, upplästes till justering och godkändes följande votens-propos. i hufvudsaken: Den som bifaller den i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s|betänk. N:o 96, punkten B, mom. 6 gjorda hemställan med den förändring, att de deri, efter orden: ”nuvar. kyrkoherdars och komministrars tjenstetid eller ock”, förekommande orden : ”sednast och ovilkorligen” uteslutas, voterar ja? den det ej vill, voterar nej: vinner nej, varder berörde hemställan utan förändring af R. o. Ad. bifallen. Sedan voteringen försiggått, befunuos rösterne hafva utfallit med: Ja — 12. Nej — 16. Hr Printzensköld reserverade sig emot det genom denna votering fattade beslut. 7 och 8 momenterne. Dessa mom:r blefvo af R. o. Ad. bifallne, efter af Hr Landtm, meddelad upplysning att desamma voro af de öfrige RiksSl:n godkände. 9 momentet. Hr Gr. o. Landtm, upplyste, att Borgareoch BondeSl:n bifallit detta morn., men att PresteSt. afslagit detsamma, enär kändt var, att ärendet redan vore under handläggning och utredning af vederbör, embetsmyndigheter och utgjorde föremål för K. M:s nåd. uppmärksamhet. Gr. Lagerbjelke:
— N:o 106, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående förändring och tillbyggnad af Kronans egendom N:o 4 å Riddarholmen, för inrymmande derstädes af lliksArkivets samlingar m. m., dels väckta motioner om anslag till en nybyggnad för Iliks-Arkivet och Kongl. Bibliotheket: B. V. 33. '228, 242, A. 252, E. 580. — N:o 107, i anledning af väckt motion, angående förut varande arrendatorer lörelrädes-rätt, vid förnyad utarrendering af bostäils-hemman: B. V. 33, 228, A. 228. — N:o 108, i anledning af väckt motion, angående upplåtande åt hemman inom Norrbottens län af mindre, Kronan tillhör isa jordrymder derstädes, emot utgörande af skogs-ränta: B. V. 33, 228, A. 228. — N:o 109, i anledning af väckta motioner, angående Sala silfververks återgång till Statens disposition: B. — N:o 110, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till staden Malmö af förra fästningsbastionen Nyköping: fl. V. 80, 229, 252, A. 252, E. 580. — N:o lil, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upplåtelse lill Stockholms stad af Kronan tillhörig mark för anläggning af strandgata utefter Ladugårdslandsviken från Nybron till Fredrikshof: B. V. 80, 229, 252, A. 252, E. 580. — N:o 112, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upplåtelse till Stockholms stad af en del utaf lägenheten Stallmästaregården för anläggande af en lastbrygga vid Brunnsviken: B. V. 80, 229, 252, A. 252, E. 580.
Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärdar, Stormäktigste, Allernådigste Konung* Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåte, J. W. SPRENGTPORTEN Stockholm den 29 Februari 1848. P. E. Ingelgren. 54 — 426 — Stockholms Stads Handels-Kollegii förklaring, i anledning af 1847 års Revisorers anmärkningar vid Kronoräkenskaperna för nämnde stad. Till Öfver-Ståthållare-Embetet! I anledning af Öfver-Ståthållare-Embetets remiss å ett utdrag af Rikets Ständers Revisorers år 1847 afgifna Berättelse, angående samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1844 och i845, innefattande anmärkning dervid, att afskrifning för fattigdom ägt rum af bevillningsafgifter för krogrörelse under nämnde år, nemligen för år i844: 705 R:dr och för år 1845: 773 R:dr 16 sk. Banko, få undertecknade, som under berörde tid varit Ordförande och Ledamöter i Stockholms stads Handels-Kollegium, härmed afgifva det utlåtande, att borgen blifvit hos Kollegium, i den ordning författningarne föreskrifva, ställd af alla de personer, som med vederbörligt tillstånd här i staden idkat krogrörelse, för de samma rörelse åtföljande utskylder, samt att de personer, hvilka sådana borgensförbindelser ingått, då varit allmänneligen ansedde för deremot svarande vederhäftighet, och på sådan grund blifvit af Kollegium såsom borgesmän godkände; men att, enär det icke tillkommer Kollegium att med utskyldernas indrifvande taga befattning eller, om tillgång saknas, för desamma bevilja afskrifning, undertecknade ej kunna upplysa, huruvida löftesmännen, till följd af inträffade förändringar i deras ekonomiska ställning, då utskylderna skolat erläggas, funnits oförmögne att desamma betala.
Hygste Befä Ih a fv.a ren för Es. qvadrenaf Armeens Flotta borde förändras till: Högste Befäl hafva ren för den i St o c k h o 1 m f ö r lagd e Esqvadre af Kongl, Maj:ts Flotta. Riksdagsordningen. §• 4n Ordet Stafs*Råd borde utbytas mot StatsRådets öfrige Ledamöter, • Bihang till R. St. Och beslöt Ridderskapet och Adeln anmoda Constitutions Utskottet, att med Utlåtande öfver ofvannämnde Anmärkningar, inom Åtta dagar härefter till Ridderskapet och Adeln inkomma; Uti hvilken sistnämnde omständighet de öfrige Riks Ständen skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena. Från Högvördige Preste-Ståndet. sd. f. m. Vid förnyad föredragning biföllosj StatsBevillningsLag. Ekonomioch Särskildta Utskottens Betänkande N:o 641, angående en ny Organisation af Tull, verket. Statsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande: N:o 642, i anledning af väckt motion, rörande Rustnings-Skyldigketens utgörande under Krigstid. Prat, Utdr, d, g Decemb, igig, .Lag-Utskottets Betänkande ;N:o a V5, angående af Banco-Utskottet föreslagen nödig åtgärd till betryggande af Bankens och enskildes säkerhet, i afseende på de Assignationer, som komma att utfärdas från Vestra och. Sodra Låne-Gontoiren, S, 13 f, mFöredrogs ä nyo Stats-Utskottets Memorial N Kongl. Majits Nådiga Svar till Rikets Ständer på deras underdåniga Skrifvelser af den 18 September, 10 och 17 November, om granskningen af allmänna Cassör Instructionen Fröt. Utdr, d. g Duccmbr. för Riksens Ständers Revisorer af Stats-Verket, TullMedlens öfverlåtande till Riksgälds-Contoiret, och de enl. 63 §.
I Götheborg och första classen® städer, utgöres TaxeringsComitté af tre personer af Ridderskap och Adel, tre af Presterskapet, tre Ståndspersoner, samt i Götheborg femton, och öfrige första classen* stader tolf / 7*8 B lvM ri in xsTJis ko Hets Betänka aden. rätte Borgare, hvaraf ett jemförligt antal ur hvarje dass. I andra och tredje dassens städer skall TaxeringsComitté bestå af två Ledamöter af Ridderskap och Adel, två af PresteSiåndet, två Ståndspersoner samt nio Borgare af de särskilda inom städerne varande classen I alla öfrige städer skall antalet af Taxeringsman af Adel, Presterskap och Ståndspersoner vara enahanda, meri af BorgareStåndet Hex, med iakttagande i anseende till dessa sistnämnde, att, så vida dassen inom staden finnes, ett efter styrkan af hvarje dass afpassadt antal utur en hvar väljes I Fall un och Sala skola BorgareStåndets ledamöter utgöras till hälften af Borgare och Bergsmän, dock så att i Fahlun det ena året fem Borgare och fyra Bergsmän och det andra fern Bergsman och fyra Borgare blifva stadens Taxeringsman, 4 Mom. I de städer, der Gymnasier finnas, skall ibland PrestStåndet en Lector väljas till Taxeringsman, men i Upsala och Lund, der Academier äro, skola utöfver det fastställa antal Taxeringsman, två Professoi-er i sådan egenskap deltaga; hvaremot dessa städer ega, att ibland Siåndsdasserne välja två Ledamöter i AcademiStatens TaxeringsComitté. Aeademiske taxeringar förrättas under Rectors Ordförande af det föreskrifna antal Ledamöter, på det sätt, att uti denna Taxering deltaga, lika många Ledamöter af Bevillning*'Utsiottzts Bettini anden. 7J9 stadens Borgerskap, sorn af AcademieStaten uli stadens taxering; och skola Taxeringslängderne för Acadernien aflernnas till Rector, för att PröfningsCornittéen vidare tillställas.
Detta allt öfverstiger numera deras förmåga att bära, synnerligen sedan Statsmannanäringarne jemt aftaga och fattigdomen i samma mohn tilltager, oell sedan, enligt hvad förut nämndt är, en utaf Fattigvårdens betydligare inkomster befunnits nödig att uppoffra, för ingångne förändrade handelsförhållanden med utländska rnagter, utan att Fattigvården derföre ännu erhållit någon ersättning. Vi anhålla ödmjukeligen om Remiss härå till Höglofl. StatsUtskottet. Den i5 December 1828. B. H. Santesson. Jan Lamberg. Erik M. Leffler. Utskottet, som visserligen medgifver, att Fattigvårdsinrättningen i Götheborg betydligen betungas med utgifter för underhållet af fattige från dervarande Garnison och Flottans Manskap, förmodar dock att Staden af KronoManskapets med dess Befäls vistande derstädes hämtar betydliga fördelar genom ökad varuafsättning oell dermed förenad liflighet i handel och näringar, hvarmedelst ock lättnad i kostnaden för de fattiges underhåll beredes; och då Utskottet tillika 162 Stats -Utskottets mäste taga i betraktande, att understöd af Staten för Götheborgs Stads Fattigvårdsinrättning otvifvelaktigt skulle föranleda många andre Städer, der dylikt Manskap finnes förlaggdt, att af det allmänna fordra bidrag för enahanda ändamål, derigenom StatsVerket blefve betungadt med en alltför stor utgift och till hvars bestridande tillgång saknas; kan Utskottet icke tillstyrka bifall å ifrågavarande Motion. I anledning af hvad
Till Hennes Rong!. Höghet prinfesfan, 80?IIIX XlttllUllldH Högborna Furstinna, Eders Kongl. Höghet! Det är alltid med wördnadens och tillgifwenbetcns känslor, som Ridderstam och A^eln nalkas rauol !> n l LclrlLL och tto viss 0Ir,c!i8 Dotter; den förra bewarad i Folkets minne ge. nom 554 Den iZ November. norn sin öppenhjertighet och sin mildhet, den sednare oförgätlig sä länge man ännu i detta Rike ffattar upplysning, lärdom och witterhet, och wärdig att wara Luse ak den Z:djes Mor, ocy t>ieäriL den 2:dras Syster. Med egna dygder har Eders Kongl. Höghet t kat Sin rätt till Nationens wördnak Eders Kongl. Höghet har med ömhet deltagit i Sweriges olyckor, har med dygdens undergifwenhet mött tidens brytningar, händelsernas justen och de enffilta sorgernas mörka timmar. Eders Kongl. Höghet har ädagalagdt denna sinncshöjd, under hwilken hjertats suckar qwäfwas wrd ätankan pä Fosterlandets wäl. Under en sä wacker dag är Eders Kongl. Höghet känd af Nationen, och i umgängets förtroligare kretsar; hwem erkänner icke der Eders Kongl. Höghets intagande wärdighet, förenad med trohet i wänffap, och, ett aldrig förswagadt min-^ne af pröfwad tillgifwenhet och wälwilja. Mä himlen förunna en läng werksamhet ät sädane egenffaper, och blifwe Eders Kongl. Höghets äterstäende lefnad förljufwad af allt som ger menniffo-lifwet ett wärde: wänffapen, wälgörandet och glädjen. I Eders Kongl. Höghets fortfarande Näd utbedja sig Ridderjkapet och Adeln i underdånighet fä wara innestutne.