Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksbanken har sin nuvarande organisation, måste dess principaler, Rikets Ständer, hellre se uppkomsten af filialbanker, än af sedel-utgifvande enskilda banker, och för att icke nödga till upprättandet af det sednare slaget borde Riksbanken denna gång få behålla en större del af sin vinst, så att den blefve i tillfälle att åtminstone gifva kreditiver till ett större antal filialbanker. Af denna anledning hade jag önskat, det Banko-Utskottet velat föreslå Rikets Ständer besluta: att utaf bankovinsten till statens allmänna behof anvisa högst Riksmynt 1,500,000 R:dr att med Riksmynt 500,000 R:dr vid slutet af hvardera af åren 1857—1859 till Riksgälds-kontoret utbetala$;« i hvilken reservation Herr Grape instämt. 14 Banl.o-Utskottets Ullätande JYs 17. Ank. till Eip.-TJtsk. d. 16 Febr. 1857, kl. 5 e. ra. Utlåtande, i anledning af Grefve Frölichs motion om reform af rikets penningeväsenck. Jemte protokolls-utdrag för den 31 Oktober nästlidne år har Höglofl. Ridderskapet och Adeln till Utskottets behandling öfverlemnat en af Grefve Frölich, D., väckt motion, angående reform af rikets penningeväsende, afseende följande hufvudsakliga ändringar i Rankens organisation, dock utan behof att nu vidröra bestående grundlag eller ens öfriga s. k. banklagar. »l:o Att all lånerörelse i Riksbanken småningom indrages och slutligen instölles, så att den hädanefter endast qvarstår såsom en från alla enskildas mellanräkningar afskiljd statsoch myntbank, den der endast mottager depositioner af statens och vissa namngifna allmänna kassors medel.
R:dr förhöjd lön för Läraren i främmande lefvande Språk vid Wishy Gymnasium samt en lön af 800 R:dr till samtlige Lä rarne vid Rikets Elementar-läroverk i nämnde läroämne efter fem års tjenstgöring, jemte dels hvad med anledning häraf i Ståndet den 14 dennes blifvit vttradt, dels ett af motionären denna dag vid motionen gjordt tillägg; 5:o af Prosten Traneus, angående återställande till 3:ne Lärare vid Götheborgs Läroverk af den ränta utaf Collanderska fonden, som blifvit till Staten indragen; och 6:o af vice Talman, Biskop Heurlin, om Riksdagsutgifternas utgående från Riksgälds-kontoret, äfvensom angående ersättning till Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän för Riksdagskostnader. Prot.-Utdrag den 17 December 1863. 29 S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Lag-Utskottet en af Kontrakts-prosten Linnarsson väckt motion, om lekmannaverksamhet i kyrkans tjenst, tillika med hvad i anledning deraf blifvit denna dag i Ståndet vttradt och anfördt. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Enligt denna dag hos Ståndets Herrar Elektorer hållet, nu uppläst valprotokoll voro Herr Grossh., Ridd. af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Orden Johan Gustaf Schwan, „ „ Carl Fredric Warn J:r, samt Herr Rådmannen Lars Billström, utsedde till Ledamöter i (lemliga Utskottet; om hvilket val Expeditions-Utskottet skulle genom utdrag af Protokollet underrättas. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden, N:o 4, i frågaom medels anvisande för år 1854 till Topografiska korpsens arbeten, till fortsättning af pågående fästning^-byggnader samt till anskaffning af infanteri-gevär; och N:o 5, i fråga om anslag för år 1854, till gevärsfabrikationen.
St. anvisade medel, måtte sättas i tillfälle att, ulan afseende på lefnadsoch tjenste-år, tilldela de Den 22 December f. m. 313 embetsoell Ijenslemän, så väl militäre sorn civile, hvilka under eli års tid af vansinne, svårare sjukdom eller obollige och för tjensten hinderlige lyten, varit ur stånd att tjenslen förrätta, och der del, efter denna tids förlopp, med läkareintyg stvrkes, alt intet hopp om förbättring äger runi, expectans pension, motsvarande det pensions-belopp hvartill de efter i vanlig ordning upp hunne lefuadsoch tjensleår vore berättigade efler innehafvande grad. Ehuru sällan likartade fall inträffa, föreställer jag mig dock, alt hehofvel påkallar den åtgärd jag här vördsammast föreslagit: för närvar, finnes en officer i Ijensl af arme'en, hvilken redan omkring 3 år varit såsom vansinnig inlagen på dårhus och, om jag ej alltför mycket misslager mig, lärer samma beklagliga förhållande med en officer af K. M:s dotia nu äfven äga rum. Om remiss lill behörigt Ulsk. anhåller jag ödmjukast. 2.
TTERR W. KLEINS KONSERT å Vetenskapsakademidemien under medverkan af herr Stenhammar och fru Lang hade samlat en fulltalig ' publik, som Hofjuvelerare Q A M E R, HVILKA KLÄDA SIG A. * 1 EFTER NYASTE MODET, Jakobstorg böra icke underlåta att begära profver på våra nyheter för våroch sommarsäsongen. S p e c i a l i t e t: Nyaste sidentyger, siden-foulard, randigtoch chiné-siden för klädningar och blusar från 90 öre till 5 kronor pr meter. En massa intyg från fullt trovärdiga personer, som af denna mixtur blifvit fullkomligt botade från svåra sjukdomar, kan företes. på satsen kostar 4. 4 0 sändes pr järnväg mot efterkraf, på båt endast om den är„ betald. Mindre än h e l sats sändes icke. Återförsäljare i Stockholm Herman Andersson, Skepparegatan 47, 1 tr. Sofia L a r s s o n, f. Aschier. Riks-, Postoch Telegrafadress Jönköping. Tandläk. C E D E R S C H I O L D behandlar med masssge: magoch tarmsjukdomar, nervåkommor, kronisk snufva och svalgkatarr, fruntimmerssjukdomar m. m. Sthlm, Stallg. midt emot Grand Hotel. Göteborgs KEX. Bostadstomter _hufvud8tadens omedelbara närhet. — Härlig natur, vackert belägna, bekväma kommunikationer. F o r håraffall. Ett bepröfvadt medel mot håraffall erhålles om kr. 1: 50 insändes i frieller sparmärken till loini, Tidningskontoret 12 Birger Jarlsgatan. (505) i ett hälft dricksglas vatten gifver det behagligaste, mest uppfriskande och v ä l s m a k a n d e men dock starkast antiseptiska munvatten. Koncentrerad pr flaska kr. Utspädd pr flaska kr. 1: 00. r Mot missprydande hårväxt erhålles ett oöfverträffligt medel genom E. LUNDSTRÖM, Birger Jarlsg. 8, i tr. Af följande jämförande tabell framgår, att besitter DESJTOIilN större bakteriedödande förmåga än alla andra i handeln förekommande dylika preparat.
11 skulle kunna underlåta vaccinationens begagnande, under förebärande af misstroende tili densamma; men att, då erfarenheten under den längre tid, vaccinationen varit här i Riket allmännare begagnad, fullkomligen bekräftat nyttan af detta försigtighetsmått mot koppsmittan, det torde vara i hög grad betänkligt att sålunda borttaga omförmälda skyddsmedel, hvilket jemväl blifvit af Regeringen, efter sakkunnig myndighets hörande, för kort tid sedan ånyo påbudet; i följd hvaraf och då Utskottet anser lagstiftningen böra, i sådana fall, med åsidosättande af enskildes åsigter och tycken, afse det allmännas säkerhet och fördel, Utskottet får hemställa, det herr Berglunds ifrågavarande motion icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 16 Januari 1857. Häremot reserverade sig Herr C. II. Berglund, under anförande: »Emot Utskottets beslut rörande den af mig yrkade förändring i författningen af den 29 September 1853 rörande Skydds-koppympningen får jag afgifva följande reservation: Vaccinationen, om hvars nytta ej alla läkare äro ense, angriper, då den framstår som tvångslag, medborgarens frihet och hemmets helgedom på ett betänkligt sätt, derigenom att den i fall af vägran lemnar kronobetjeningen den hjertlösa rättighet att rycka barnen ur mödrarnes armar samt derjemte förbjuder de ovaccinerade att bevista allmänna läroverk och dymedelst ställer dem utom samhället; ehuru sednare tiders erfarenhet tydligt nog vitsordat att sjukdomar af svårare beskaffenhet uppstått genom förskämd vaccin, och att den så högt prisade vaccinationsmetoden ej kunnat hämma koppornas härjande farsot.» Uti denna reservation förenade sig Herr Friherre Rudenschöld, Torsten. Ank. till Exp.-.Utsk. den 16 Jan. 1857, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckte motioner om tillstånd att fortsätta aukT lion å landel sednare på aftonen än genom Kongl. Förordningen den 22 September 1848 är medgifvel. 1 denna syftning hafva inom Hedervärda Bondeståndet motioner blifvet väckta af Olof Olsson från Westmanland, J.
Prof. N:o 1, om Statsverket 1862. 97 beräknas efter länets raarkegängspris med SO procents förhöjning; börande äfven i sednare fallet någon kostnad för portionseller tobaksskilling ät arrestanten icke komma att Statsverket betunga. För bevakningen har General-Befälhafvaren i 2:dra Militär—Distr i ktet föreslagit en kontant aflöning efter 12:te klassen af resereglementet utan förhöjning, så väl på stället som under marchen, dock, i sednare hänseendet, endast så vida våglängden öfverskjuter 2 mil, men då vid alla kommenderingar manskapet endast åtnjuter portion och tobaksskilling, anser Kollegium för sin del bevakningens underhåll så väl på stället som under marchen, oberäknadt vägens längd, böra mellan mötestiderna bestämmas till redan medgifna ersättningen, nemligen efter länets markegång med 50 procents förhöjning och med tillägg af portionsskillingen. Denna ersättning bör kommenderad bevakningskarl ega sjelf uppbära, om han så för godt finner, mot skyldighet att sjelf besörja om sitt underhåll. Under möte deremot underhålles bevakningen lika som det öfriga manskapet, Chefen för Helsinge regemente har ansett kostnaden för bevakningens underhåll böra fördelas på alla soldater »inom arrestdistriktetw; och Chefen för Jemtlands Hästjägarekorps har föreslagit, att kostnaden för bevakningens underhåll »under marchen« må på sqvadronen fördelas likasom vid vanlig handräckningskomraendering. Såsom skäl för sistnämnda förslag anföres, att genom en sådan fördelning ett af de starkaste band på disciplinen vunnes, nemligen kamraters ogillande. Icke underkännande den goda inverkan kamraters ogillande eger, kan Kollegium likväl icke anse rätt och billigt, att denna fördel vinnes genom det orättvisa stadgande, som skulle göra den oskyldige lidande för den skyldige. Chefen för Bohus Läns regemente har ansett den stadgade aflöningen för bevakningen böra höjas, af det skäl att karlen beröfvas arbetsförtjenst; men då denna kommendering icke är att annorlunda anse, än hvarje annan, bör väl den kommenderade här såsom eljest underkasta sig denna förlust, då han har sitt dagliga behof fylldt.
Utskotten få alltså vördsamt hemställa: att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj.t täcktes, genom allmän författning, förordna: 1:0 att i fredstid må ej mindre det, genom Kongl. Brefvet till högste Militär-Befälhafvaren på Gottland den 21 Mars 1S11 för Bevärings manskapet på ön fastställda militära bestraffningssätt antagas, i afseende på sådant manskap i öfriga delar af Riket, än ock enahanda Rättegångs*ordning, som, beträffande förbrytelser, de der ej innefatta egentligt militär-brott, gäller på Gottland, tillämpas, då någon af Bevärings manskapet från annan ort i Riket för dylik förseelse till ansvar ställes; och 2:0 att den ändring i typS års Krigsartiklar, som, genom 8:de S i Kongl. Circulairet den 26 November 1812, blifvit gjord, så väl i straffet för vissa uti sistberörde lagrum uppräknade brott, som, i fråga om rättigheten att bestraffningen ålägga, jemväl må ega tillämpning, då någon af manskapet vid Gottlands beväring begått sådant brott; dock att samma bestraffning skall utsättas, i öfverensstämmelse med de uti Kongl. Brefvet den 21 Mars 1811 stadgade grunder. Stockholm den 4 November 1844. Reservationer: Af Herr von Troil: ”Jag har inom Utskottet varit af den tanka, att d«u föreslagna underdåniga skrifvelsen vore, i hvad den rörer Arméan obe - '7 Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 13. obehöflig, och i afseende på beväringen olämplig; och jag anhåller derföre alt reservationsvis få framlägga skälen för denna min öfvertygelse.
Ständer, för Kongl Maj:ts och Kronans lägenheter, i allmänhet föreslagne och af Kongl, Majit i Nåder gillade grunder uplåtas; så är StatsIJtskottet af den tanka, att Skatteköp derå bör för Kongl. Majit och Kronan blifva för. manligare, än Arrende, emedan i afseende på det förra, såsom medförande en friare och på efterkommande i everdeliga tider utsträckt dis - 55S StatsUtshottets Betäiikanden. positionsoch egande-ratt, köparen skall finnq ined sin fördel förenligt, att kunna bjuda mera än en Arrendator, sorn pä vissa är och med vissa vilkor erhåller, icke någon egande, utan blott en inskränkt dispositionsrätt. Det är af denne anledning och nied hänsigt till Statens Allmänna fördel, som StatsUtskottet nu får tjll Riksens Höglofl. Ständer vördsammeligen hemställa, att alla ifrågavarande, sa väl under, sorn utom visse Glassér upförde dag, backar, med undantag af dem, hvarpå anspråk till Ägandeeller Dispositions-rätt blifvit gjorde, måtte uppå olcentelig Auftion, på en och samma dag, så väl i Kongl. KammarCoIlegium, som uppå LandsCantzliet i Nyköping till den mästbjudande, emot årlig afgift i Spannemål eller Hö, att lefvereras antingen in Natura eller med Penningar efter årliga Markegången, uplåtas under Skattemanna - rätt, och med de vilkor, hvarunder besittningsrätten å Skattehemman och Lägenheter, efter gällande Författningar i allmänhet åtnjutes; och till befrämjande af Kongl. Majus och Kronans högsta möjliga förmån härvid, hemställer StatsUtskottet, att, i likhet med hvad Riksens Höglofl. Ständer, vid Kongsgår, dars och Kronolägenheters förarrenderande, fastställt, och Kongl.
Ridderskapet och Adeln, genom Protokollsutdrag af den 28 sisth Juli, N:o 369, till de öfriga Riks-stånden gjord inbjudning att med Ridderskapet och Adeln sig förena uti dess, vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 186, angående reglering af utgifterna under Riks-statens Nionde Hufvud-titel, vid 8:de punkten fattade besiut, hvarigenom Ridderskapet och Adeln, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts i ämnet ailåtna nådiga Proposition, bifallit, att framlidne Landshöfdingen Grefve Fredrik Kidderstolpes efterlemnade erika, Carolina Kolbe, må å Allmänna indragnings-staten få sig tillagd en årlig pension af 100 R:dr, och blef denna inbjudning af Preste°-Ståndet antagen. , • S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 188, i anledning af Kongl. Majrts nådiga Proposition om understöd af allmänna medel åt Tull-statens enskilda pensions-inrattning. Återremitterades. N:o 189, i anledning af väckt fråga om uppbörds-arfvode till Skepps-ombudsmannen vid Stockholms Sjömanshus för de sedan år 1818 vid nämnde Sjömanshus debiterade och redovisade Krono-utskylder. Bifölls. N:o 190, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse af mark från Eskilstuna Kungsladugård till skolhusbyggnad inom Klosters församling af Nyköpings län. Bifölls. N:o 195, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 94, angående afträdande till Nätra och Själevads socknemän af fisket vid Trysunda fiskehamn och dertill hörande holmar, skär och öar. Preste-Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 94, vidblef detta sitt beslut, och lade Utlåtandet N:o 195 till handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51, Litt. A., i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående serskilda till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande emot statsanslag, stannade Ståndet i beslut som föijer: Utskottets vid slutet af inledningen sid. 5 gjorda hemställan bifölls. l:o Passevolansmedlen. Hvad Utskottet här tillstyrkt och föreslagit bifölls. 2:o Militie-boställs-kassan; bifölls, med iakttagande af den rättelse, att do å 4:dc raden, sidan 12, förekommande orden: ”okas med” förändras till ”ökas till.’'’ 3:o Wadstena Krigsmanshus-kassans medel; återremitterades. 4:o Amiralitets-krigsmans-kassans medel: återremitterades, med föranledande af de emot mom. l:o och 5:o, sid. 26 och 27, framställda anmärkningar. 5:o Arméens Pensions-kassas medel; och 6:o Civilstatens Pensions-inrättnings medel. Femte punten återremitterades i den del, 180 Prot.-Utdrag den 8 Mars 1851. som rörer der omförmälda Pensions-kassas andel i Wadstena Rrigsmanshus-kassas inkom ster; i öfrigt lades dessa punkter till handlingarne. 7:o Invalidhus-fondens medel; bifölls. 8:o Skogsplanterings-kassans medel; återremitterades. 9:o Strömsholms Stuteri-medel; bifölls. 10:o Flyinge Stuteris medel; bifölls. lito Spinnhus-medlen; bifölls. 12:o Lappmarks Ecklesiastik-verks medel; återremitterades.
R:dr för hvardera och för de tvänne yngre å 300 R:dr. Då de upplysningar, rörande de hos Kammar-kollegium anställde Notariers aflöning, som genom ofvanberörda utredning vunnits, utmärka, att desse tjenstemän icke genom sednaste lönereglering kommit i åtnjutande af sådan förbättring i aflöningen, som, med afseende på vigten och beskaffenheten af de göromål, sorn åligga dem i förhållande till deras vederlikar i andra embetsverk, bort dem tillkomma, synes billigheten fordra att någon tillökning i bemälde Notariers aflöning nu beviljas. Men då den af Kongl. Maj:t föreslagna förhöjningen af de äldre Notariernes löner till 3,000 R:dr möjligen skulle från andra håll föranleda ökade anspråk, liar Utskottet ansett aflöningen för desse Notarier icke böra bestämmas högre än 2,800 R:dr, hvaremot den lägre lönegraden torde kunna upptagas till det af Kongl. Maj:t i sådant hänseende föreslagna belopp; hemställande alltså Utskottet, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning måtte i den mån af Rikets Ständer bifallas, att för Kammar-kollegii Notarier beviljas löneförhöjning med 600 R:dr för hvar af de tre äldre och 300 R:dr för hvar af de två yngre. Uti ofvanåberopade underdåniga skrifvelse hade Kammar-kollegium jemväl fästat Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på det förhållande, att, enär målens antal i Kollegium i sednare tid betydligt ökats samt i de flesta mål utredningar och undersökningar på Kollegii kontor måste verkställas och inemorialer derifrån afgifvas, den på hvarje kontor anställde Kamererare icke kunde medhinna att, så skyndsamt som önskligt vore, besvara dit allåtna remisser, utan att det blifvit en nödvändighet att öfverlemna, för handläggning på eget ansvar, dels till
Not Sådana säkra dödstecken, som liklukt, röta m m brukar visa sig inom 24 timmar, vilken är den kortaste tiden innan obduktionen får ske. Skäl att uppskjuta tiden längre, är om man misstänker skendöd vid drunkning, förfrysning eller kvävning. Har något hårt fastnat i strupen skall det avlägsnas. Vid drunkning eller när kroppen blivit stel av köld, skall värmen återställas och alla räddningsmedel prövas. 2: o Hur har den döde omkommit? Är han tillfogad yttre våld? Har han omkommit genom olyckshändelse? Har han själv tagit sitt liv? Är han mördad? 3: o Den dödes namn, titel, ålder, kön, yrke, levnadssätt, lynne m m. 4: o Vilket tillstånd han var dagen, när han saknades. Var han frisk, sjuk, redig, sinnessvag, yrade han i feber, nykter, rusig, mycket uppretad, matt och svag. 5: o Vilken dag han blev återfunnen, platsen och i vilket tillstånd. Kroppens läge, klädsel. Var han funnen på marken, i vatten, nedgrävd i jord eller undangömd. Låg han framstupa eller baklänges. Var han blodig eller fanns blod runt honom på längre eller kortare avstånd. 6: o Årstiden och luftens beskaffenhet när han saknades till dess han återfanns. 7: o Om några räddningsmedel blivit försökta, om förbindning eller annan läkarvård är använd samt av vem. § 5 Innan den närmaste besiktningen företages, anmärkes och antecknas: 1: o På vems befallning besiktningen anställs. 2: o Vilken tjänsteman som varit närvarande och om andra personer varit tillstädes. 3: o Dag, årtal och ort. Kap II Om den döda kroppens yttre och inre besiktning (Inspectio et Obductio cadaveris). § 1 Besiktning av den döda kroppens yttre beskaffenhet (Inspeetio Cadaveris) Not I händelse liket har kläder på sig, avklädes de varsamt och besiktningen anställs i ett rymligt, luftigt och ljust rum. Där stark röta, stank eller smitta befaras, såsom i fängelser eller under gängse farsoter, bör mineralsura rökningar omgiva liket, till de kringståendes säkerhet.
Ox ?rorocoI1o 8. O. S. D. Till slutelig handläggning uptogs Bane co-Utskottcts den i4:de sistledne Octobcr och den 6-.ke i denna mänad asgisne Berättelser samt BancoFullmägtigeS förklaring angående Realisationen as Riksgälds sedlarne och Herrar Revisorers wid lgoz ärS Revision i ämnet gjorde anmärkningar. Efter behörig öfwerlägqning härom bestöt Bonbe-Ständet, det Banco - Utskottet mä berättigas att frikalla Herrar Fullmägtige fran alt answar för den ändring i Realisations-planen, som bliswit widtagen, samt att Herrar Revisorers förfarande likaledes mä lämnas uran widare anmärkning eller påföljd. Ok Lu^ra. Ox OrskcicvIIcr 8. S. D. Sedan Bonde-Ständel lärit sig föredragas dels Banco-Ui>kottets härstädes hanlande Proto, rolls-Uldraq af den sistledne September och dels Banco»Fullmägtiaes infordrade Utlåtande, under den 26 päföljcmde October, rörande sä rväl deas Fnlimäg lige - Den 7 December. 4zz lige till de privata Disconterne och i synnerhet Hbo Discont lämnade extra ordinarie Lane - biträden, som en till Stockholms Stads Fattigwärd bewiljad gäswa af 665 R:dr Z2 fl'.; sä bcflör BvNde Skändck art i förra fallet läka bero wid Banco-Fullmägtigeö åtgärd, och j dek senare äswen bifalla den afskrifning Banco-Utskottet föreslagit. Härom skulle de öfrige Respeckive Sländen erhälla wördsam och wänlig underrättelse. k7t Lu^>ra, Lx krorocolicj 8. L. ^ZZZräl,. S. D. Biföll Bonde-Standet hwad Lag-Ut« skottet uti afgifwik Betänkande ben i5 bennes sig utlåtit, angående de af Höglofl.
Nidderssapet och Adeln åtskiljdes kl. ; r. In kläein Lrotocnlli d. Lilverskolpe. Mandagen -en 5 Junii. klenum klockan 8 om morgonen. Herr Laron och Landtmarskalken: Til följe af Högloft. Ridderffapets och Adelns beslut kommer Constitutions-Utftottets projcct til Regeringsformen i dag at til fluteligt afgörande företagas. Dä jag i Llenum förlidne Lördag förfrägade mig, om Ridderffapet och Adeln ffulle åstunda sammanträda i gar Söndag, och Ridderskapet och Adeln ansäg sig det ickebehöfwa trodde jag meningen wara, at någon discusiivn öfwer projectet icke widare skulle äga rum. Jag har sedermera härom hort olika tankar, och fär således nu fräga om Högloft. Rid-srffapet och Adeln ästundar widare discutera Den g Junis. 5i? försiagct, eller genast utan deliberation afgöra detsamma. En gansta stor pluralite ropade at det mätte afgöras genast: blott nägra Ne) förmärktes. Herr Laron och Landtmarstalken framstälde nu den enkla proposition, om Ridderstapet och Adeln behagade afgöra Constitutions-frägarr genast. Ropades gansta starka Ja, blandade med Nej. Friherre 8tael von Holstein, 6or> btr önstade at saken matte ventileras: den kunde i alla fall hinna afgöras, om ej förr ätmindstvne i natt. Häremot yrkades gansta allmänt proposition til afgörande genast. Herr Laron och Landtmarstalken: Som oagtadt den mycket allmänt yttrade önskan, at saken mätte ofördröjligen afgöras, likwäl ätstillige Ledamöter betygat nägon oro, eller farhäga at icke fä yttra sig eller upläsa sina tankar, sä hemställer jag til Ridderstapet och Adeln, om icke, före frägans afgörande, diseutzion mättäga rum. Ropades Ja och Nej. Herr Laron och Landtmarstalken:
Utskottets Betänkande, Vill s 161 — i63, bif. af Adeln, IX s 182, afPresteStåndet, IX s 188, af BondeStåndet, IX s ig4> af BorgareStåndet, IX s 206. boställen, om de må fritagas från extra rotering, Vill s 863, 871. — beten och andra odisponerade Lägeiiheter, om Kyrkotionde tn. m. må utgå af. Se Hemman, om grunder för etc. — brefbäringsskyldigheten, om lindring i; Mo - iGi Motioner, remitt. till Ekon. Utskottet, II s 1166, 1219. Utskottets Utlåtande, Vill s 113—124» bif. af Adeln, IX s i5^, af PresteStåndet, IX s 170, af BondeStåndet, IX s 178. Underd. Skrifvelse, X 1. s 36i — 3o3. RiksdagsBeslutet, §. 44* KronoFogdarne och Häradsskrifvarne, om. löneförhöjning för, i Götheborgs och Bohuslän. StatsUtskottets Betänkande, IV. 2. s 1757 — 1762, bif. af PresteStåndet, IX s 024, af Adeln, IX s 53i, af B01- gareStåndet, IX s 543, af BondeStåndet, IX s 547. Underd. Skrifvelse, X 1. S412 — 4*4- — Skatternes indrifvande, om förändradt sätt för; Bevilln. Utskottets Betänkande, V 1. s 442—444, bif. af BorgareStåndet, IX s 861, af Adeln, IX s 869, a£ PresteStåndet, IX s 875. <— Skjutsen, om förändring af nu gällande Författningar angående; Motioner, remitU till Ekon.