Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om dek nya, utan afseende pä den dermed är syftade nyttan bedömmeS, sä bör wisierligen Sjömärrnnqs-Corpseu, som ännu är knape ett är gammal, ögillas, men dä en fullständig och systematik kännedou; af Rikets Kuster och Skärgärdar är af högsta angelägenhet för Rikets förswar, i syniierhet nu sedan ett farlig och magrig Granne urwidg it sine erösringar nä» ra hjercat as Riket, och när en sadan kännedom endask kan winnås genom cu scientifik Corps, fsm mera planmätzigt och grundligt, än hittills skede, werk» siäller och fullbordar det hydrografiska arbetet, sä bors de icke nyheten aliena beräknas. Hav torde genast mota mig det inkastet: att hydrografiska arbetet har i länzliga tider för sig gatt, utan att dertill behöfts cn särskilt Corps; men just besia arbeten, jcmsörda med den derpå anwäNda drygct och frugtlösa kostnaden, äro, som jag längre fram stal! hafwa äran utreda, ett bcwis för nödwändighctcn af en ordemelig hydrografi!? Corps, som med arbetet förenar ansvarighet. Wära nya till allmänt bruk up gifna Sjökort, ehuru goda te ock äro, motsäga icke heller nödwäntighetcn af en sadan Corps; ty der är en wäsentclig ffillnad emellan besia GemrattCharroc och hyvrografista Specialer, bade till form, bruk sch mcthoder hwarefter de nprätras. De förra, utwisande blott ställer der inlopp och hamn 'bör sökos, tjena cn» dast för farien i öpna Sjön. De senare deremot böra rcprestnkera Skärgården i detar! med alla local,omständigheter, och arv onni-'ärliga för Skärgårds-Flottans operationer och Ku skjör swa rek.
För de sålunda föreskrifna arbetenas vederbörliga verkställande, lafö Fullmäktige dertill upprätta ett. detaljeradt och i April manad sistlidet år till FullmäktigeAngifvet förslag jemte kostnadsberäkning; hvarefter och med afseende å den ansenliga kostnad, öfvérstigamle 20,000 R:dr, sopi dessa arbeten skulle komma att medföra, samt vigten och angelägenheten deraf, att de blefve på ett i allo ändamålsenligt och Rikets Ständers, afsigt motsvarande sätt utförda, Fullmäktige beslöto inhemta Vägoch vattenbyggnadsstyrelsens yttrande öfver Särorna forshag. Uti sitt i anledning häraf meddelade yttrande, tillkännagaf Styrelsen: att den föreslagna byggnadsplanen — enligt hvilken den nya strandgatan skulle skiljas från den öfriga delen af Riksgälds-kontorets tomt medelst en,- såsom stöd för jordvallen, till 6f alnars höjd uppförd mur af huggen gråsten samt anläggas i ungefärligen samma horizontella plan, sorn den mellan Riddarholnisbron och Riksgälds-kontorets tomt förut befintliga gata, — icke fullt öfverensstämde med Styrelsens åsigt om platsens ordnande i’ör att bereda tillfälle till framtida utsträckning af en ändamålsenlig strandgata på Riddarholmen, samt att Styrelsen derföre låtit upprätta en annan alternativ byggnadsplan. Enligt denna, af Kapitenen F. W. Leijonancker uppgjorda samt af Vägock vattenbyggnads-styrelsen förordade, plan, bor - — ro - de strandgatan från Riddarholmsbron låggas i lika höjd med Riddarhustorget och brons begge andar, eller 81} fot öfver den vid nordvestra sidan af bron befintliga kaj, samt erhålla en sådan sänkning mot norr, att den vid Riksgälds-kontorets norra tointlinea komnie att äga fots höjd öfver samma kaj. Härigenom skulle således kajmuren småningom få en för de lägre stränderna passande höjd och slutligen sättas i samband med kajen vid ångfartygsbryggan på andra sidan af Riddarholmen. Dessutom borde, enligt näinnde plan, pä strandmurens yttre sida lemnäs en plats af 4 alnars bredd och samma höjd, som den förra strandmuren.
Ad. har till Ridd.Utsk. blifvit remitterad en af Ilr Aminoff, Johan Fredrik, d. 3 innevar. månad vackt motion derom, alt, till afhjelpande af den öfverklagade olägenhet, som inträffat genom ofta skedde afsägelser utaf de R. o. Ad:s ledamöter, hvilka blifvit i Ulsk. invalde, och genom deraf uppkomne förhållande att Utsk:n icke varit f u 11 ta lige från R. o. A:ds sida, suppleanter till Const.-, Stats-, Bevilln.-, Banco-, Lag-, Allm. Besv.- och Ekon.- samt Exp.Utsk:n måtte väljas; hvarjemte motionen äfven innefattade framställning om särskilde föreskrifter ang:de ordningeu för desse suppleanters inträde i ulöfningen af deras befattning och hvad för dem skulle vara att iakttaga, om de önskade ledighet eller ville från riksdagsorten afresa m. m. Detta förslag, sådant detsamma under den hos R. o. Ad. i ämnet förde discussion blifvit af motionären närmare bestämdt, inskränker sig till val af suppleant för de händelser, att ledamot i Utsk., hvilken icke frånträdt nämnde sin befattning eller särskildt erhållit ledighet, blcfve af inträlfadt förfall hindrad att vid Utsk:s sammanträde sig infinna; och har Utskottet jemväl fått lill sig öfverlemnade särskilde yttranden af de R. o. Ad:s ledamöter, hvilka vid frågans föredragning inom Ståndet uttalat sina åsigter, och dervid varit mot hvarannan sk i Ija k lige från 2:ne synpunkter, nemi. ang:de motionens luglighet och dess ändamålsenlighet.
Härtill kommer ytterligare, att ännu icke inom vårt land linnes någon institution att tillgå, hvarest Co-? boll-malmens balt, med en för Bankens säkerhet erforderlig tillförlitlighet, kan prof» vas, samt ett under embetsmanna-ansvar utfärdadt Bevis angående denna varas intrinseka beskaffenhet erhållas. Effecter af sådan ojemn och ombytlig art, i afseende på värde och egenskaper, hafva hitintills icke såsom pant hos Banken fått antagas; och af dessa skäl kan Motionairens förslag om Belåningsrättighet i Banken på Cobolt för närvarande icke från Banco -Utskottets sida understödjas. Banco-Utskottcts Betänkande N.-o Sy. 9 Hvilket dock underställes Rikets Ständers närmare bepröfvande. Ankom till Exp.-Utsk. don 12 Julli 1829. Betänkande, med anledning af Herr D. Crons gifna Förslag, att Banken måtte för allmänna Brandstods - Bolaget förskjuta, för ett år i sender, alla Brandskade-ersättningar, m. m. Vällofliga Borgare-Ståndet bar, under den 17 förlidne December, till Bnnco-Utskottet remilterat ett Memorial, af Herr D. Cron, som af Herrar Langenberg, Alund, Bergelin, Mattsson och Gezelius blifvit understödt, hvaruti anföres: att Motionairen, som, å ena sidan, biträdt den mening, alt, ulan förnärmande af egande-rälten, husegare i iq Banco-Utskottets Betankande IV.-o $3.
I sina dalsänkningar gömmer den små sjöar, kransade af al och björk och bok. På krönet af denna sluttning och vid en af dessa sjöar ligger det urgamla herresätet Norrbyholm, fordom ett tillhåll för den fruktade sjöröfvare och sjöhjälte, som gett gården sitt namn. På den tiden lär slottet ha varit befästadt med vallar och grafvar. Det låg gömdt mellan trädens kronor, och endast vårdtornets tinnar förrådde att skogen dolde ett af Skånes mäktiga feodalsäten. Men från detta torn hade slottsherrn en vidsträckt utsikt öfver Östersjön, och där uppifrån kunde hans spejare hålla ögonen på de seglare, som drogo längsmed kusten. I den lilla vik, som skär sig in i stranden en half mil nedanför slottet, lågo säkert herr Severins fruktade kapare förtöjda, likt kedjade falkar med hopfällda vingar, men färdiga att flyga ut på rof. Hvem som ägt slottet innan det föll i Norrbys händer, därom har historien ingenting att förmäla. En gammal sägen antyder, att här, på samma plats, funnits ett annat herresäte med ett annat namn och att detta i 14:de och 15:de århundradet innehafts af den mäktige Thotte-släkten; men något tillförlitligt dokument, som bestyrker denna sägen, finnes icke. Emellertid har Norrbyholm sin »trollhög» alldeles som det andra Thotte-godset: Näs. Och på trollhögens krön säges i forna dagar en al ha stått, delad vid roten i två stammar, mellan hvilka trollkällans klara vatten porlade fram. Här var det också som den sköna fru Anna blef bergtagen. Det är denna sägen som lämnat motiv till två visor, hvilka funnits i Norrbyholms arkiv, sirligt prentade på gulnadt pergament: Den mörka, stolta fru Anna utgick en arla morgonstund att svalka sin heta panna. Hon hade ej sofvit en enda blund. — Längtan, längtan är tung. »Hör på, du liten tärna. Sofver min gosse i gullsängen sin? Jag vyssade honom gärna men måste möta maken min.» — Längtan, längtan är tung. Hon tycktes ängsligt bida svaret ... men tyst, med bortvänd blick, vid hennes vänstra sida
ÉiPa anfmar diigge od) lifa rättighet tillfomme be perfoner, j>rt>tlfa mebbela fdbane fårfmaröfeblar eller antagningö&emiö, pd grunb bmaraf fårfmard* tagaren dr befriab tfrdn att taga drdtjenjl enligt Segofabgan; men inne» bär Sjenflegjon, ©efäll eller Arbetare ©genbom, #anbtering eller SKSrelfe, forn dr befattning unberfaflab, anfmare fjelf för ben beraf utgdenbe 33emillning. §• *05. ^ttöbonbe fidfte jemmäl f5r beg Sanbtbånberd, torparen odj anbre Strbetareö faonoutjfalber, mib brifianbe tillgäng. SDotf jlrdcfe jtg ben. na anfmarigbet ej till utlagorne får 33acffagu» od; Sfnhpfedbjon eller fdbane arbetare perfoner, af bmilfa, eburu pd dgorne boenbe, 3orbägaren icfe njuter en motfmaranbe tjenjlbarbet i arbete, penningar eller bmab bet mara md. io5. glptfa Sjengebion, Canblbonber, torpare 0$ StrbetöfoIP, eller bpta be boflab, feban?
Ständen böra utnämna m derefter lämpadt antal Ledamöter, bestor Pre?tr-Ständer akt för fin de! utse 24 Ledamöter/ lör ark under anförande af Herr Grefwe» och LandtMmsk-Uken, samt de öfrige Relpective Talmännen, och efter Hons Kongl. Höghet KronPrinfenS ankomst kill KonglLust-S>orret Drottningholm, sig dit begi-va och ä Riksens Ständers magnar till Hans KonglHöghet ölwerlemna fjelfwaFörenings< och Wal-Acken öfwer Högbemälke Herres utkörande till Kron-Prms, samt detzförinnan begära Hans Kongl. Höghets underskrift ä den af Riksens Stander faststälde försäkran; hwarom wördsam och wänlig Underrättelse skulle de RespecIltzr Med-Sränden lemnäs, lär lupm. S. DFöredrogs 5 nyo Riksens Högloft. Stäntzerö Stats-Mskotts den 28 näslledne December pä bordet lagde utlåtande i anledning af Herr Oswerste Lieutnanten ktLNninZ Lbrilt. 8ckm>lterIörvL förftag ett till wär nu warande Nädiga Konung vfwerlemna begagnandet af Haga Lust-Slott PrcstEtäudsr som lika med hwarje Swensk Man liswas as vek warmaste nit alt i hwad p« tdy 946
Kommer ej Häradshöfding till laga ting, utan låter Rätten ligga neder ; bote tretio dale/, der han ej laga förfall viser, och gälde dem skadan åter, som Rätten sökte. Elif ver han en tingsdag ute, då ting flera dagar står; bote tio daler. Försummar han syn eller urtima ting, vare bot hälften mindre. 5 3. Kommer ej Borgmästare till Rådstufva den dag rätte.äng skall hållas; bote tre daler, och Rådman, som blifver från Rätten ute, två daler» 8 Lag-Vtsholtets Betänkande, N:o 56. 10 Kap. Slutet af 5 § J'gånge dermed, sorn i 6 kap. 1 § sagdt är” ändras tili följande lydelse: döme derom Rätten i samma stad Andra punkten i 27 § eller orden: ”1 staden gånge om dessa mål, sora sägs i 5 kap. 1 §” ändras till denna lydelse: i staden skall Rådstufvurätt dessa mål upptaga. 11 Kap. Följande §§ erhålla denna lydelse: 4 §• Käranden vare skyldig att låta svaranden få stämning fjorton dagar förut, der han inom häradet bor: utom häradet eller i annan stad, tre veckor: utom länet, sex veckor: i tredje eller fjerde länet, eller längre bort, nio veckor. Stockholms stad räknas för serskildt län. År den utom riket, som stämmas skall; håfve sex månaders tid ifrån det han stämningen fick. Der stämning genom offentligt anslag sker å Rättens dörr, skall ock sex månaders dag föreläggas. Om stämning i konkursmål är serskildt stadgadt. I alla dessa fall, der stämning fordrar längre tid, än om lysning till ting stadgadt är, må den svarande stämmas till viss månad, och underrätte han sig sedan sjelf, å hvad dag tinget hållas skäll. 5 §. ' Till Rådstufvurätt stämmes åtta dagar förut; utan sd är, att målet ej tål uppskof och derå förr svaras k än. 12 Kap. Första punkten af 2 §, sådan den lyder i Kongl, förordningen den 12 Mars 1830, ändras på följande sätt:
Dä de öfrige af Mptionairerne vidrörda partiela frägor finnas upptagna och behandlade uti Ofver-Pöst-Directeurens, den r6:de sistlidne Martii, afgifna underdåniga Regjerings-project, hafva Utskotten desto mindre bordt meddela serskildt detaileradt utlåtande häröfver , som yttrandet i sådan händelse i hufvudsaken blefve ett upprepande af hvad Ufver-Post-Directeuren redan hos Kongl. Maj:t tillstyrkt, uppå skäl och grunder, dem Utskottet jemväl, för sin del, lunnif gihige— Vid sådant förhållande, och enär några flera hithörande ämnen nu icke synas påkalla Rikets Ständers vidare pröfning eller åtgärd, hafva Utskotten trott sig endast böra här tillägga följande vördsamma anmälanden, nemligen; att, beträffande den förda klagan deröfver, att fri skjuts måste af Posthernmanen utgöras under Post-Inspectoiernes Embetsresor, samma 20 Bevill/t,- och Oec.-TJtsh Bet.
Att i sådant fall åtalet göres beroende af Konungens förordnande, förvärrar blott saken, emedan, sedan lag är stiftad, icke politiska, utan rättsgrunder böra afgöra öfver dess tillämpning. Jag instämmer häruti fullkomligt i Herr Grefve Spens' reservation, intagen vid Lagberedningens protokoll pag. 76. 2 Kap. 7 g. Om ensamhetsfängelset skall medföra någon verkan till fångarnes förbättring, så måste det användas på begynnande förbrytare af straffarbetsgraden och i allmänhet endast på dem, som första eller andra gången undergå penitentiär behandling. Att här göra sättet för straffets verkställighet, antingen i ensamhetseller gemensamhetsfängelse, helt och hållet beroende af domaremaktens pröfning, strider mot en god lagstiftnings princip. Med några reservanter yrkade jag derföre vid slutet af denna § ett tillägg af följande lydelse: »dock bör ensamhetsfängelse företrädesvis ådömas dem, som för första gången dömas till Reservationer vid Lag-Utskottets Betänkande, N:o SS. 03 straffarbete och inom gränsen af 2 år»; hvilket tillägg med två rösters pluralitet af Utskottet underkändes. Någon uppmärksamhet torde det ock förtjena, att i (lere nyare lagförslag, t. ex. det Norska, hela qvinnokönet, såsom ägande hvarken samma styrka i onda uppsåt, ej heller samma tillfälle att underhålla vidsträckta och förderfliga bekantskaper, blifvit från ensamhetsfängelset uteslutet. Badiska lagen af 1845 säger i sina motiver, att det Auburnska systemet väl ej uppfyller ändamålet, men dock till minskning af Statens kostnader, bör tillsvidare kunna användas för dessa mindre farliga förbrytare. Afven vid det nya Pentonvillefängelset i London, i Amerika, Belgien och Geut har afsöndringssystemet blifvit hufvudsakligen användt på mankönet. Närmast efter denna § torde ett stadgande böra intagas om verkställigheten af det i denna strafflag oumbärliga landsförvisning sstraffet, enligt Herr Schlyters reservation till Lagberedningens protokoll pag. 139. 9 §. Längsta tiden för undergående af enkelt fängelse är här bestämd till 6 månader eller 180 dagar.
De inrättade Plantladorne, omkring 30 stycken hafva blifvit till största delen väl skötta, /men [Landshöfdingen anmäler, att anläggningen af nya, oaktadt Styresmannens nitiska bemödande att dertill uppmuntra , icke haft onskad framgång utan synes Allmänheten först vilja afbida resultaten af de äldre anläggningarne. Upsala Län. Saltpeter Lad u-anläggningen hade uti de socknar, hvarest Saltpeter-näringen med fördel kan idkas, blifvit cmttigt veri^stäld, och många Isador tedan upptörde der de tillförene^! brist af kännedom aldrig varit påtänkte, så att deras antal utgjorde 102 stycken, hvarförutan hemmans - Konungens: Nåd. Propositioner'. 167 mans-ägarne under Styresmannens resor lofvat att ytterligare anlägga 35 Lador till Saltpeterns beredning. Förutan dessa på Österbottniska sättet gjorda Saltpetef Ladu-anläggningar, hade Saltpeter-jorden på de Heste ställen under Stalloch Ladugårdshus blifvit vårdad, så att nf gammal joid en betydlig mängd Saltpeter tillverkats. De afsjudne Ladorna hafva gifvit ifrån 20 till 1,0 ä 60 ött Saltpeter hvardera, och Brukspatron Tottie har ur en Lada på Elfkarlö erhållit 82 tSfe god Saltpeter. Ryttmästaren Friherre Carl De Geer hade gjort ganska betydliga Saltpeter Ladu-anläggningar, och flere andre af Länets Possessioriaier vinlade sig med nit om Saltpeter-näringens idkande. Westmanlands Län. 200 Saltpeter-Lador voro redan färdige med jordblandning och annu åtskilige under arbete. Då alla Ladorne komma i gång, är att förmoda, dét tillverkningen af Saltpeter skall icke blott svara emot Länets gäld utan; ock gifva betydligt Öfverskott. De till Ladu-ägarne lemnade räntefria Ian på fem års tid af 50 til! 100 R:dr för Ladan , uppgående till 5000 R:dr, hafva medfört en förmånlig verkan på Saltpeter-näringen i Länet. Stockholms Län.
Ikrss project akt denna sak torde kunna lemnäs, att pä samma gäng med nystnämnde project komma under öfwerläggning. Zerp 488 Den 7 November. '^»err Ordens BsfVoppen Doctor Nurra^ yllravc -g redan förut hafwa förenat sig med de-, hwad i s minia amne Herr Doctor vr^leon till P otoc öe anfördt, och förklarade sig nu instämnia i Hwr Bi-kopp lliin^kaäii NN afgisne Betänkande; Mai trodde ug likwal, i anledning af det, hwad en och annan wärdig Ledamot i Högloft. Ulstottet der»vid nu anmärkt, närmare fä förklara sin tanka, öf»vemygad att densamma äfwenlcdes ar Herr Biffopp DnLstallimening. Nog kan Swensta Kyrkan wara ritan Bistoppar, fäfom flera af wära Trosförrvaner^i den Protestantista Församlingen äro utan dessa Ämbeten; Men pä intet ställe saknas likwäl Styresman, ucom hwilka ingen Inrättning af hwad namn som halmst, kan hafwa bestånd. En sadan S yresmans benämning är högst likgiltig i sielfwa huswudsrägan. — Men de en sadan Styresman äliggande göromål kunna wäl af ingen anses såsom obetydeligg eller öfw-rflödiga. Äro de twartom af wigt, aro de sä för Staten, forn Religionen och Kyrkan oumbärliga, sa begriper jag icke huru någon fräga kan wäckas om indragning; indragningen mä projeeteras för alltid eller endast pä obestämd tid. Kan indragning ste pä obestämd tid, sä kan den afwenledes och med samma stal och samilia rättwisa ste kör antid. — Hwad äter fragan om sä kallade Nådår til Staten aschen af dessa, som af andra e clnchsichue tjenster widkommer, sä anser jag denuiuna, pä sätt Herr Lagman Lilkverlparro nu föcrlarat, ligga i den. i anledning af Herr Kongl.
Mera åt norr drar man upp dem i krukor, i växthus; men frukten blir aldiig mogen, och har man därför kommit på den idén att sylta den. Hvarje fröhandel, tänker jag, kan nog skaffa en Ficus carica som krukväxt. Stenia. Karin kan få sina tänder bländande hvita, om hon två gånger i veckan använder fmstött krita vid borstningen; medlet oskadligt. Såväl det naturliga, som det konstgjorda hclsovattnet, af hvad slag det vara må, som är tillgängligt i handeln, brukar tillsättas med kolsyra för att hålla det längre friskt. Detta låter sig svårligen göra för den enskilde, hvarför den, som ej är i besittning af isskäp eller ishög, ej bör under sommaren tillreda mera vatten på en gång, än hvad som kan förbrukas under ett par veckor. (Saltet kan blandas och hafvas i beredskap i större kvantiteter). Bent, destillcradt vatten erhålles från apo• teken för 10 öre per liter. Vattenfiltreringsapparater af åtskilliga slag finnas att tillgå i handeln, exempelvis hos Kuntze &amp; C:o i Stockholm. För vanligt bruk är dock ej beböfligt att använda annat än vanligt, helst kokt dricksvatten. Skall det användas tillsatt till k o - mjölk for späda barns uppfödande, är rådligast att åtminstone den första tiden använda sådant vatten, som tillverkas å apoteken, då en felaktig blandning af ingredienserna kan orsaka rubbning i det ytterst känsliga matsmältningsorganet. Saltet löses bäst i varmt vatten, hvarefter det bör stå och kallna samt sedan tappas på butelj och korkas. Syster. » Första och andra läsåret », Lä- sebok utgiften af B. C. Rodhe, skolföreståndare i Göteborg, är värd att rekommendera. Stafningen är i öfverensstämmelse med Svenska Akademiens senast utgifna ordlista. Lärarinna 1890 sept., 5 — 6 och muntliga e. m. lördagar anmodas och den Stockholm, emottagas: Förutvarande efter pianospelning, oförändrade. skriftliga månad kl. den till den 28, 2 tr. 15 1 2 — 2 midd., 18:de: onsdagar elever, som önska fortsätta, (G.
Rikets Ständers beslut i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående bidrag till utförande af Hjelmare Canal och Slussverks ombyggnad skulle då, i enlighet med hvad nu Vördsammeligen är föreslaget blifva: 1:0 Det Hjelmare Canal och Slussverks Bolag, enligt Rikets Ständers beslut Sta'.s-Utskotlets Betänkande!!. 621 år 1818 meddelade lånebiträde, 200,000 B:dr, khmmer, med inställelse af den derå från Siats-Verket årligen hittills verkstälde Räntebetalning, likväl allt framgent att anse, såsom en Bolagets skuld till Banken, hvarföre^ så länge Canal ooli Slussverksbyggnaden fortlar, någon ränta eller Capital afbetalning icke utgöres, men hvarföre efter byggnadens slut ränta bör af Bolagets inkomster erläggas och Capitalafbetalningen uppå vidare förordnande af Rikets Ständer bero. 2:0 Såsom årlige byggnadsbiträden komma att till Hjelmare Canal och Slussverks ombyggnad anslås af de medel Rikets Ständer för dylika ändamål bestämma år 1824 120,000: Dock kommer, såsom vilkor för ut • betalningen af dessa anslag att förutsättas, det Bolagets nu utlånte medel först varda indrifne och använde, samt att behörig revision varder årligen, enligt Reglementets föreskrift, på sätt som hittills skett med deltagande af publikt ombud förrät - 1825 1826 1827 120,000: 90,000: 90,000: 70,000: och 1828 622 Stat s-U tskotlets B ellin ka 11 elen. tad. Och må års-anslagen ej få utbetalas innan genom revisions - förrättningen blifvit intygudt, att det föregående Årets arbete blifvit, i enlighet nied vederbörliga föreskrifter, verksteldt, och reglemeutets innehåll jämnväl i öfrigt efterföijdt och iakttaget; hvarjemte äfven nu bör stadgas, alt Staten för everdeliga tider fritages från alla vidare anspråk Lili denna Canal, äfvensom till dess underhållande eller framtida iståndsättande.
Sålunda blefve, genom begagnandet af sistnämnda bana, tillträdet öppet till hafvet, äfvensom, genom anläggningen af en kanal från Båtsta, segelled vore öppnad på Insjön och hela Siljan uppföre, till Mora, oell vidare, öfver Orsa-sjön, till Orsa kyrka, hvarigenom således en stor del af de öfre Dal-socknarne sattes i direkt förbindelse med Grängesberget, hvaraf åter vore att förvänta, att nya verk, till förädling af malmen, skulle uppstå i dessa trakter, och dess bebyggare blifva i tillfälle använda sin kolskog och draga nytta af kolen, dels för egen tillverkning, dels till afsättning af öfverskottet utaf kol banans sträckning utefter eller söder ut, då kändt är, att för tackjernstillverkningen trädkol måste användas. Men det vore icke blott på de nu antydda vägarne, som Grängesbergs-malmen skulle spridas; i anseende till sin rikhaltighet, varierande mellan 50 — 70 procent, bär han, med lätthet, frakten på jernväg, hvilken frakt på den ifrågasatta beräknas till 1 öre för milen pr centner malm, och söker sålunda Mälaren, derifrån han kan befordras åt snart sagdt hvarje håll inom hvarje land, der jernhandtering drifves, äfvensom åt utlandet. En broschyr, under titel: »Om Frövi—Falu-, eller Svenska centralbanan", har af trycket blifvit utgifven, och kommer äfven att inom Riks-Stånden utdelas, åtföljd af en mängd upplysande tabeller, kalkyler och karta. Af allt detta framgår, att ett motstycke till den nu tilltänkta banan svårligen lär kunna uppvisas, hvilken, snart sagdt, från början till slut går genom ett :!jernbärarland», och har en karta, 64 fot läng, blifvit upprättad, utvisande malmanledningarne efter jernvägens sträckning, äfvensom trakten öfver allt är späckad med hyttor och inrättningar af alla slag för beredning och bearbetande af mineralrikets produkter; och flera dylika inrättningar skola, utan tvifvel, genom den ifrågasatta banan, då hon når sin fullbordan, framkallas. Bih. till R. St.