Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Gr. o. Landtm, svarade, att R. o. Ad. redan förklarat diskussionen om 18:de §:n vara fulländad och alt således vidare diskussion härom ej kunde få ega rum, samt hemslälde derjemte om R. o. Ad., i öfverensstämmelse med hvad Utsk. föreslagit, med frånträdande af sitt förut fattade beslut, ansåge det ifrågavande tillägget böra utur 18:de §:n utgå. Denna propos. besvarades med Ja och Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemslälde om R. o. Ad., i afseende på detta tillägg, vidblefve sitt förut fattade beslut, samt sedan svaren dervid utfallit med starka Ja, blandade med Nej, förklarade att han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Propos. till frånträdande af R. o. Ad:s beslut, att uti 18:de §:n tillägga ett andra moment, blef sedermera framstäld, men besvarad med nej; hvarefter R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förra beslut, fann detta moment böra i §:n qvarstå . 19:de punkten, ang:ile § 19. Sedan Hr Gr. o. Landtm, uplyst att, såvidt sednare mom. anginge, R. o. Ad:s förut fattade beslut var fullkomligt lika lydande med Utsk:s förslag, men att i första mom. den af R. o. Ad. antagna redaktionen var något skiljaktig från Utsk:s och lydde sålunda: ”Den som „sin rättighet till minuthandel med eller utskänkning af bränvin en gång upsagt, må ej till dylik försäljning ånyo vinna rättighet i annan ordning än denna författning föreskrifver”, yttrade Gr. Lagerbjelke: 1 sak tyckes det vara föga skillnad emellan Utsk:s förslag och R. o. Ad:s beslut. Att ordet annor - 108 Den 5 Oktober. ledes utbytes emot orden i annan ordning, synes mig vara en bättre ordställning och således R. o. Ad:s beslut böra föredragas framför Utsk:s förslag. Att orden i stad blifvit uti R. o. Ad:s beslut borttagna, synes mig äfven vara ganska riktigt.
Man har ansett att Upsala Stift, oberäknad Stockholms Stad, skulle behöfva 4 högre Lärdoms-Skolor, nemligen i Enköping, NorrTelge, Gefle och Hudiksvalls Stiftet har dessutom genom Privat Stiftelse, en fullständig och berömd Elementar-Skola i Gefle. Linköpings Stift, en högre Lärdoms-Skola i Linköping; 5,lägre Lärdoms-Skolor, nemligen i Norrköping hvarest Skolan genom där redan inrättade 2:ne Apologist - Glassér äfven gagnar som Stats-Utskottets Betänkanden. 97g lägre Närings - Skola, i Söderköping, i Ekesjö, i Wadstena och i Wimmerby; en högre NäringsSkola i Westervik, bibehållen sådan den derstädes redan befinnes, nyligen inrättad. Skara Stift, en Högre Xiärdoms-Skola i Skara, 3:né lägre Lärdoms-Skolor i Mariestad, Wennersborg och Borås; en högre Närings - Skola i Alingsås, en lägre Närings - Skola i Lidköping. Strengnäs Stift, 3 Ine högre Lärdoms - Skolor i Strengnäs, Nyköping och Orebro. Inom Stiftet finnes dessutom en, genom Privatas försorg nyligen inrättad Närings-Skola i Askersund. Westerås Stift, 2.‘ne högre Lärdoms-Skolor i Westerås och Fahlun; en lägre Lärdoms-Skola i Linde; en högre Lärdoms-Skola i Arboga samt en lägre Närings-Skola i Hedemora. Wexiö Stift, en högre Lärdoms-Skola i Wexiö en högre Lärdoms-Skola och en högre NäringsSkola begge i Jönköping. Lunds Stift, arne Högre Lärdoms - Skolor 4 lägre Lärdoms - Skolor samt 2:ne högre Närings-Skolor. Skolornes Localer äro för Lunds Stift i detta förslag icke bestämde, utan hafva ansetts böra af Lunds Dom - Capitel närmare föreslås. Götheborgs Stift, 3:ne högre Lärdoms - Skolor, i Götheborg, Uddevalla oell Halmstad, samt alne lägre Lärdoms-Skolor i Warberg och Strömstad. Calmar Stift, en högre Lärdoms-Skola i Calmar. Carlstads Stift, q:ne högre Lärdmos-Skolor i.
För att ej å nyo, genom en förespeglad större kostnad, afskräcka frän all åtgärd, har Utskottet trott sig nu ej böra föreslå detta Statens deltagande till högre belopp än en fjerdedel af entreprenadkostnaden; och är Utskottet förvissadt att, i händelse erfarenheten kommer att gifva vid handen, det entreprenad-kostnaden ingalunda uppgår till det belopp, man sig densamma föreställt, kommande Ständer skola visa sig villige att, småningom, med allt större andel än den nu föreslagna, bispringa skjutslagen, och skjutsnings-besväret slutligen blifva helt och hållet af Statsverket öfvertaget. Utskottet hemställer således att Rikets Ständer må, i stället för hvad punkten d. i Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse innehåller, besluta: att skjutslagen, så väl i stad sorn å landet, sådane de nu äro eller framdeles blifva indelade, böra bekosta skjutsningens bestridande genom entreprenad; dervid Statsverket dock vili komma skjutslagen till hjelp med j:del i entreprenad-kostnaden. I fråga slutligen om punkten e. i Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, anser Utskottet, efter den nu för skjutsnings-besvärets fullgörande angifna plan. annan för - 6 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 23. ändring icke vara erforderlig i hvad Kongl. Majd uti denna punkt föreslagit, än den, som till punktens fullständigande vinnes, derest, på sätt Utskottet tillstyrker. Rikets Ständer besluta. att i afseende pä kungsoch krono-skjutsnings-besväret annan förändring icke bör vidtagas, än att, under förutsättning, att gästgifverioch postskjutsen upphör såsom natura-prestation. samtlige skjutsskyldige hemman i riket, så framt de ej åro helt och hållet eller i viss män från kronoskjutsning befriade, förklaras höra i kungsoch kronoskjutsning deltaga. Utskottet öfvergär nu till granskningen af Kommitterades förslag till reglering af befordringen utaf post och resande, samt till gäldande af den derför erforderliga kostnad, hvilket förslag börjar pag. 44 i det underdåniga Betänkandet.
Skrifvelse, l\:o 76. tiondeoch arrende-spanmål inom Göteborgs och Bohus län uppgått lill omkring 26,300 kubikfot: och enär emellertid, för att kunna förse trupper och fångar med bröd, äfvensom för emottagande af all den Statens eller indelningshafvares spanmål, som vissa år kunde varda till betydliga qvantileler uppsagd till leverering in natura, ett rymligt magasin vore i Göteborg, mera än före år 1855, då Kongl. Kungörelsen om sättet för grundräntors och kronotiondes utgörande utfärdades, både i fredsoch krigstider oundgängligen behöflig), hade Statskontoret ansell sig icke kunna till ifrågavarande ansökning tillstyrka nådigt bifall, hvaremot, om Göteborgs städ, för att komma i besittning af detta kronomagasin, anskaffade och i utbyte till Statsverket lemnade ett för upplag af minst 40,000 kubikfot oriad spanmål tjenlig! hus, Statskontoret, för sin del, icke funne något alt emot ett sådant förfogande erinra, äfven om lör öfrigt det nya magasinet komme att hafva mindre värde, än det nuvarande. Med afseende på det gagn, Göteborgs nybildade Museum, omfattande dels samlingar från vetenskapens, konstens och industriens områden, dels utställningar af ortens och landets industrialster, redskap och machiner, redan medfört och måste komma att i ännu högre grad medföra, i den mån dess samlingar och utställningar erhölle ökad utsträckning; och då äfven för dervarande Slöjdförenings skola onekligen skulle, genom dess inrymmande i samma hus som Museet, beredas i flera hänseenden väsendlliga fördelar; men det, för vinnande af dessa ändamål, vore, enligt hvad upplyst blifvit, oundgängligen nödigt, alt ät
Prop. till R. Transport R:dr 700: — pä högra ögat af svagsynthet, saint, i följd häraf saknar erforderlig förmåga att utöfva sina, med historisk forskning i rikets äldre, svårlästa handlingar förenade tjenstepligter, Expeditions-sekreleraren Forsslund må, jemlikt hans yttrade önskan, berättigas att vid afskedstagandet få på allmänna indragningsstaten bibehålla samma löneinkomst 1,200: — med under lönen inbegripne 37 tunnor spanmål, som Forsslund nu innehar, hvarigenom aktuarielönen vid riks-arkivet hlefve ledig alt tilldelas någon person med full tjenstbarhet och för befattningen i öfrigt behöfliga egenskaper; alt, lill årlig aflöning åt klockaren i den kapellförsamling, som under namn af Lekvattnet kommer att bildas i nordvestra delen af Fryksände socken inom Wermlands finnmark och utgöras af hemmansdelar från denna och Östmarks socken må anvisas 50: — att på indragnings-stat utgå intill dess nuvarande kluckarne i Fryksände och Östmarks socknar lemnat dessa tjenster; att för kyrkovaktaren i Lekvattnets kapell likaledes må å denna stat anvisas 16: 32. att utgå intill dess kyrkovaklarne i nyssnämnde socknar afgått; att amanuensen vid Konsistorium Ecklesiastikum i Upsala, Axel Johan Almqvist, hvilken, efter undergången Hofratts-examen och sedan han åren 1802—1809 i förenämnde egenskap tjenstgjort, år 1810 blifvit till nämnda befattning utnämnd och deri från samma tid oafbrutet arbetat med ovanlig flit, ordning och noggrannhet, men, vid nu snart upphunnen 67 års ålder och tilltagande sjuklighet, ej längre kan bära tjenstens Transport R:dr 1,966: 32,- \ 86 Kongl. Maj:ts iVåd. Prop. till It. Transport
I sammanhang härmed har hos Utskotten kommit under öfvervägande den fråga, huruvida bifall bör tillstyrkas till det af Herr Hesselgren uti reservation vid Betänkandet N:o 1 (pag. 27) framställda förslag till nya inskränkande föreskrifter, beträffande bränvinsbrännings-redskaps konstruktion och redskapsdelars relativa rymd, eller till införande af andra nya stadganden i samma syftning; — och ehuru det ej kan bestridas, att, genom antagande af sådana föreskrifter, pannerymden, synnerligen hos redskap, sorn drifves omedelbarligen med eld, skulle vid beskattningen något närmare träflas; likväl, och som Utskotten befara, 12 Bevil/n.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 3. alt, genom införande af föreskrifter beträffande ryindförhållanden emellan delar af redskap, tillhörande klasser, hvilka för närvarande icke äro dylik begränsning underkastade, den olägenhet skulle uppstå, att redskap, som man, på grund af gällande författningar, gifvit dess nuvarande konstruktion, måste med betydlig kostnad förändras, så vida icke bränvinsbrännaren skulle vilja underkasta sig att få densamma till betydligt högre kannerymd uppmätt och beskattad, hafva Utskotten ansett sig icke böra tillstyrka bifall till ifrågavarande förslag, eller att andra nya inskränkande stadgandea i afseende å konstruktion af bränvinsbrännings-redskap eller redskapsdelars relativa rymd nu må införas.
Cronhjelm föreslagit, ehuru väl jag icke kan inse behofvet af de ifrågakomne ordens borttagande, utan tror redaclionen vara grundad pä goda skäl. Depositionsbevis tror jag icke afgifvas af banken vid sådane tillfällen, som Gr. Cronhjelm förmodat, men jag har i alla fall ingenting emot detta borttagande. H. Ex. hemställde härefter, om R. o. Ad. behagade bifal - 72 Den 23 April e m. O lu 2 mom. af 10 § med de af Gr. Cronhjelm oell Hr Akerman föreslagna förändringar. Denna propos. besvarades med starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. tillkännagaf, det han trott sig fiaua, att äfven nu ja öfverröstat nej. § 11. Frih. Raab: Jag tillåter mig fästa uppmärksamheten derpå, att Utsk. vid redactiouen af sista raden i 1 mom. förgätit insätta ordet ”årlig” lill ”ö procents ränta.” Om detta ord ieke tillägges, så skulle det möjligen kuuna föranleda lill det missförstånd, att dermed menades 6 proc. i månaden, ehuru meningen icke kan vara annat än årlig ränta. Derföre anhåller jag, att detta ord mätte få inflyta. II. Ex. IIr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle 11 § med den förändring, all i st. f. orden ”sex procents ränta” infördes ”sex procents ärlig ränta.” Ropades ja. §§ 12 och 13. Di föl los. § 14. Gr. Posse: Emot stadgandelaf S proc., som skola betalas intill dess att ny vexling sker i hanken, får jag protestera. Vi hafva redan i 1 1 § stadgat förhållandet med låntagare, som icke äro ordentliga; men här synes man vilja vara vida strängare emot banken än emot någon annan. Jag kan icke linna något skäl, hvarför banken skall betala 8 proc. när i enskilda concurser endast 5 proc. skola erläggas då någon ränta icke är bestämd. I detta fall synes mig tillräckligt om (i proc. be stämdes.
De bevisa blott, att hufvudräkenskaperne och protocollerne äro! ordentlige, hvilket de kanske voro i ännu högre grad nast för det sista skräckfulla TuIIarende, sorn blef en följd af de tygellössste underslef. Med ännu större skäl borde det under GeneralSty - Ven 12 Muriiit rtelsen lydande så kallade ÖfverDirectörsEn*-’ betet med dess C3ncellie upphäfvas, De skamlösa lilrendrägerier och försnillningar, som före tullarrendets tid, med TullkammareOch InspectirinsChefemes samtycke blifvit bragta i systeme, det sätt hvarpå den i sednare tider bekanta, stora tullbalance, i sjelfva Stockholm gjordes, doldes och ersattes, bevisa mer än tillräckligt onyttan deraf, fett sådant Embetfe finnes för öfrigt ej i någon af de länder, det handelsrörelsen är vida större, än i Sverige.' De directci öch indirekta underhållen för dylika Sine-Cures, eller Pensionsfembeten böra icke länere betunga ett Folk, som redan är tryckt under bördan af dess skatter och hvars nettoinkomster äro så inskränkta, som det Svenska Folkets. De olyckliga följder som härflutit deraf, ätt Tullverket ej här, såsom i andra civilicerade länder varit uppfördt på Rikets Stat undviker jag att här nämna. Med kännedom af de tusende olägenheter,' sorn äro en följd af Tullverkets närvarande organisation, tager jag mig friheten föreslå. i;o. Att hela GeneralTull^tyrelsen genast må upphäfvas och att ordföranden jemte Ledamöterne må få behålla deras Löner såsom Pensioner. 2:0.
Kettingar, med länkjernets diameter af 1? verktum och derR:dr S. r. R:dr S. r. 50 — under • ••••••• 1 A/d&St.V. 6 1F 50 af större länkjerns-diameter Draggar, Armbultar, Hammare, Roder jern, Skeppsknän och iSk%,St.\. 1 24 ri a. 60 Smedjestäd Stång-, platt, l tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd 1 SkMSl.v. 15 F ri a. 16 och öfver | tums fyrkant liSA&St.V. 4 16 __ 14 Smältstycken Bandocb Platt-, under | tums tjocklek, Bultoch Galler-samt Sänk-smide, rundt eller kantigt, Knipoch Fyrkant, af | tum och derunder, Skäroch Klipp-jern, Saltpanneplåtar | tum tjocka och deröfver samt l Sk&.St.v. 3 24 32 20 af 12 tums hredd och deröfver Plåtar: oförtente, under | tum 1A/iÄSt. v. 5 8 — 30 tjocka . l SkMSl.v. 9 F r i a. 100 förten te Spik, samt allt annat Manufacturoch Handtverks-smide, ej i Sk'tl.St.v. 5 F r i a. 33 16 specificerad t Jemskrot, gjutet, smidt eller vali A/t Äf St. v. 8 16 — F r i tt. 8 sadt i SkZ/.St.v. 2 2 6 — Jord, Polerl skålp. 3 Juveler, oinfattade eller infattade . Jordfrugter, se Frugtcr. | Juftci’, se Läder. 20 Bil, till B evillnings-TJt skottets Betänkande> N;o 21. T ullvärde. Qvantitet för Tu 11 ber. Inf.-Tull. R:dr s. r. R:dr s. r.
SM Inom den i 22 § 2 mom. al reglementet bestämda tid, äro följande till Ansökningar af Höglofl. utskottet ställda ansökningar till Fullmägtige ingifna, nemligen: personer inom l:o af Advokat-fiskalen i Banken, Protokolls-sekreteraren N. A. Hörlin, om erverket, sättning för utredningen af de Banko-diskont-verket tillhörande, inom linien förda lån; 2:o af f. d. Kamereraren i Banken och Förvaltaren vid Tumba bruk C. Möller, om lörhöjd pension; Banko-Fulimägliges Berättelse. 1 2 Banko-Fullmägtige s Berättelse. Halfårs-uppgif tern». 3:o af f. d. Notarien i Banken B. J. Berger, om d:o; 4:o af Bokhållaren i Banken C. G. Almgren, om gratifikation; Sto af Bankens äldre och yngre Kammardrängar, om löntillökning, samt 6:0 af Sillvervägaren i Banken. A. Sundén, om ersättning för mistad inkomst af hvitstämpling, till följd af 16-, 12- oell 8-skillings-sedlarnes indragning; Och skola Fullmägtige, efter vederbörandes hörande, med utlåtande öfver dessa ansökningar till Högloft, utskottet inkomma. § 5- De uppgifter öfver Bankens metalliska kassa samt utelöpande sedlar och depositions-skuld, jemte obegagnade andelar al kreditivoch låne-förlag, som, enligt S § i Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars 1830, jemförd med 24 § i Banko-reglementet, skola för hvarje halft 5r upprättas samt derefter tryckas och nied allmänna tidningarne utdelas, äro från och med den sista December 1851 uppgjorda i enlighet med det vid Höglo!!. Banko-utskottets memorial M 47 af den 15 Juni sistberörda år lögade, af Rikets Ständer gillade formulär. Då det åligger Fullmägtige att uti denna berättelse redovisa för Bankens ställning vid riksdagens början, få de här framlägga en, efter nämnde formulär inrättad uppgift för den 29 nästlidne Oktober. Sedelskuld :
— Syftemålen med min motion voro i korthet att leda allmänna omtankan till ett ändamålsenligt uppfödningssätt, hvarigenom landets hästrace skulle utvecklas och i förening med en väl ordnad Landtstuteri-inrättning förbättras; att, då genom Indelningsverket hästculturn i Sverige mera än i något annat land är en med landets försvar nära förknippad ekonomisk angelägenhet, söka utvidga häst - Den ii IS' q v e iu b e. r f. in, culturen i landet derigenom att, sedan uti Författningar rättighet var gifven Ruslhål-» lare att uti vacanta N:r insätta 3 års målfylliga föl, de rustandes egen vinst och fördel borde uppmuntra dem, att vinlägga sig om hästcultuyens drifvande; och slutligen alt, utan de rustandes betungande, bereda ett medel för Cavalleriet, att blifva beridet på starka utbildade hästar af den höjd Cavallerier i andra länder äga. Jag inser visserligen de många farhågor, som å båda sidor hafva uppstådt i anledning af den af mig föreslagna åldern vid Remontens insätt,- ning i N:r. Friherre Sprengtporten har likväl i dess vid Utlåtandet fogade reservation uppgifvit ett sätt, hvarigenom Caval’-, leriets förminskande kan förebyggas. Min öfvertygelse har dock varit och förblifver orubbadt, att hästculturens utvidgande i landet och racens förbättrande skola vara Cavalleriet till vida mera gagn, än hvad skillnaden af nuvarande remonl-insättningsåldern och den af mig föreslagne möjligen kunde menligt inverka på fulltaligheten. Genom tillstyrkandet i slutet af första punkten af Utskottets Utlåtande är endast en imaginaire lättnad beredd för de rustningsskyldige, men detta stadgande skall enligt min öfvertygelse helt och hållet motverka hästafvelns förbättrande. Uti Utskottets tillstyrkande, som innehåller undermåliga hästars antagande vid 4 år, kan jag Den ii November f. rn. ingalunda instämma, emedan detsamma är i rak strid emot den princip, hvarifrån min motion utgick.
Rörande detta ämne, har Öfver-Direktören i underdånighet anfört: att den ångmachin af 25 hästars kraft, hvilken vore afsedd alt drifva såväl valsverket som en mängd andra machinerier, blifvit från England hit till riket införd redan år 1802 och fördenskull vore af ganska gammal byggnadsart samt förbrukade mer än 12 skålpund stenkol per hästkraft i timman utöfver de 4 skålpund, som bättre machiner af nutidens byggnadssätt ungefärligen erfordrade för lika kraft och tid; att likväl det svåraste felet med denna machin vore, att densamma, i anseende till sin svaghet icke förmådde drifva verket med vederbörlig hastighet, säkerhet och jemnhet, under det att oupphörligen kostsamma reparationer erfordrades, för att hålla dess förnötta lemmar i brukhart skick; att otillräckligheten af machinens kraft redan länge visat sig vid valsning såväl af silfver som koppar, men isynnerhet nyligen gifvit sig tillkänna under utvalsning af tenarne till nya kopparmyntet, hvilka endast kunna sträckas i kallt tillstånd, och hvarvid, ehuru valsarne ställas så, att tenen ganska obetydligt ulsträckes för hvarje gång den genomlöper verket, farten likväl saktas och machinen omsider helt och hållet afstadnar, om man ej allt som oftast gifver den tillfälle att i tömning återbemta sig; samt att, i följd af dessa omständigheter, arbetena vid alla verkstäderna både försenades och fördyrades, då deremot med en högtrycknings-machin af åtminstone 40 hästkrafter, och med begagnande af ångans expansion, mindre eller åtminstone icke mera bränsle än nu Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. JVs 101. skulle erfordras, under det alt alla rörelser komme att ske hastigare, jemnare och med fördubblad effekt, hvarigenom det dyra mennisko-arbelet kunde nyttigare användas och således en betydlig minskning af myntnings-kostnaderna vinnas.
Barnamord, om upphäfvande eller ändring af Kongl. Bref - ( 45 > vet derom af den 17 October 1778. XVI. I!. 2o3. XVII. A. 66. Barnekow, Grefve Kjell, yttrande. I. ?85. Barnskolorna, om uppgifter på Statsverkets bidrag till. (Se Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens utlåtande N:o 5.) Barnängen, om beviljande af ett räntefrilt lån åt skolinrättningen derstädes. Se HiIIska skolinrättningen. Å. >26. XX. U. 71. A. 1 12. — om dess försäljning till Danmark, emot åtnjutande af tullfrihet i Öresund. XX. lod XXI. R. 17, 226. XXV. B. 20. A. 85. — om afskaffande af slafveriet derstädes. XXI. B. 222. XXIII. A. 121. XXIV. E. 347. Barthelemy-fondens förvaltning, om revision af. XXII. 3. XXIII. R. 161. XXIV. 384. XXV. B. 29. Befordran till embeten oell tjenster, angående särskilda bestämmelser i afseende på grunderna för. II. B. 45i, 5o3. IV. Å. 422. XI. U. i3o. XII. A. i4i. XIII. E. 67. — oberoende af Embetsverkens förändrade organisation. Se Embetsverkens. — inom PresteStåndet, om förändring af grunderna för. X. B. 23o, 284. XI. A. 17. — inom Postoch Tullverken, angående. Se Postoch Tullverken. Befordringslagar, civila, om förändring i. III. 320, 388. VIII. B. 228. A 241 • Å. 248. X. E. 13. Befordringsrätt för Läkare. Se Läkare. Befordrings-systeme, angående förändring af. III. 335.
Skulle hvad lian deruti yttrat, innefatta någon verklig tanke, så skulle också ifrågavar. ändring i beslutet vara ännu mera nödvändig; ty då följer ju deraf klart som dagen, att Const.Utsk. skulle fått rättighet att verkställa en beredelse af det nya representationsförslaget till afgörande med möjliga jemkningar. Ilar kan icke vara fråga alt ändra ett enda conima eller en bokstaf uti det af R. St, vid förra riksdagen lill af - Den 3 Augusti. görande vid denna, beredda förslag. Hvad som skall ske, är alt förslaget framställes i tabellarisk form, så alt, om det antages, man må se hvilka ändringar i grundlagarne deraf skulle blifva en följd. Jag är af motionärens mening, att man bör påskynda afgörandet; men som åter Const.Ulsk:s tillgörande härutinnan icke beslår i något annat än ett noga aftryckaude af hvad redan finnes tryckt, och att i en enda tablcau sammanföra hvad som finnes pä flera ställen spridt; så synes motionären böra finna sig belåten med denna rättelse, helst jag är öfvertygad, att hans afsigt icke är att tillägga Const.Utsk. någon ytterligare rätt alt bereda det förslag, som II. St. sjelfve uppställt. Ilr Ribbing: Det är öfverflödigt alt vidare tvista härom, helst jag tycker mig förmärka, ali Frih. Cederström och jag äro ense i hufvudsaken. Jag skulle icke salt mig emot Frih:s yrkande om det blifvit framstäldt i förra plenum. Nu är saken afgjord, och således kan ingen ändring vidare ske. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Då Hr Ribbings motion föredrogs, ansåg jag ett bifall till densamma vara både onödigt och olämpligt. Nu, dä fråga är att gifva Const.Utsk. närmare föreskrifter, nemi. all uppställa det hvilande förslaget i tabellarisk form, på sätt Frih. Cederström uttryckt, finner jag det ännu mera oriktigt. Utsk:n hafva inga andra instruclioner alt af Ständerne emottaga, än dem som Riksd.Ordn. lemnar.