Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
en kort stund förfärdiga en ganska näpen lampskärm i form af en ros. Man tager ett papper af ungefär 20 centimeters storlek, viker först ihop det en gång, därefter en gång till, så Att salta skinka, 320 gram salt, 55 det bildar en fyrkant, därefter viker gr. salpeter, 55 gr. starkpeppar, 25 gr. man det tvärs öfver, så det blir fyrkryddpeppar, 4 dl. sirup, litet ingefära. kantigt. Sedan klipper man rundt Detta gnides på båda sidor, och skinomkring, så att det uppviket bildar kan vändes hvarje dag under 3 veckors en åttabladig stjärna, så fortsätter man, tid, hvarefter den är färdig att rökas. tills man får 14 stjärnor allt mindre Hedvig G. och mindre. Sedan viker man hvarje Jag använder alltid vid nedsaltning blad öfver ryggen på en bordsknif och af kött groft bergsalt samt saltbitter, skjuter sakta ihop det, så blir det som jag strör emellan hvart hvarf kött; krusigt. Sedan fäster man ihop alla har jag på våren tyckt, att laken ej stjärnorna; i midten sätter man ett par stjärnor af annan färg. Idiss. varit klar, då har jag blott låtit den Hvarjehanda. Slakt. (Af samtliga till Eedaktionen insända frågor, afsedda att införas å vår vanliga afdelning för » Frå- gor och svar », utvälja vi till hvartannat nummer tre., hvilka vi numrera i särskild följd med romerska siffror. För det bästa och mest uttömmande svaret å nåson o af dessa tre frågor, hvilket insändes inom 14 dagar efter del resp. numrets datum, utbetalas för hvarje gång ett pris af tio kronor, förbehållande vi oss att på öfligt sätt få efter godfinnande begagna oss af äfven ej belönade skrifvelser.) Hvad bör inbegripas i ett litet husapotek på landet, där tillgång till omedelbar läkarvård ej alltid finnes, och huru bör det förståndigt handha / vas f Ella. for V. Om en god och rationel metod, våningens dagliga städning beder En ung husmor. Finnes något verkligt bekvämt, föga tidsödande och ekonomiskt sätt att i ett mindre hushåll för hvarje dag åstadkomma nödigt behof af hembakadt, färskt bröd?
med armbågarne. » » Sparka ej mot bordsfötterna, Sven. » Vårt lilla kabinett hade vi redan arrangerat De 3afbrutna anmärkningarna hindra hvarje helt förtjusande med en liten mjuk soffa, få- töljer och taburetter, bronser och statyetter, trefligt samtal att komma i gång. Då kommer makartbuketter, skärmar och solfjädrar, ett ändtligen far, och vi få börja läsa högt. riktigt hänförande, elegant litet dammbo. Nå » Vänta blott ett ögonblick, jag skall först ja, det lilla obehaget med damningen undertitta litet i köket! » kastar jag mig nog gärna för att kunna hafva Ratsch! Där låg hela kalaset! Duk och det så här lika fint som alla andra. byggstenar, saxar och snidjärn, pennor och Nu hade turen kommit till vårt största rum, bläckorn, skrifhäften och sysilke! Det var En af dukens fransar matsalen, vårt egentliga samlingsrum. I år en ryslig förödelse! skulle vi hafva nytt bord, och nästa år skulle hade naturligtvis hakat fast vid mina knappar golfvet målas, ty med allt kunde vi ej komma och ställt till hela detta kaos. Nej, den här villan var ännu värre än den ut på en gång; det hade för mycket tagit på första. löneförhöjningen. Far skrattar smått skadegladt, ty nog hade Vårt gamla bord var verkligen bra dåligt och illa medfaret. Så vackert hade det ej det egentligen varit jag, som ifrat för renovevarit från början, men nu funnos där oförsvarringen. » Huru skola vi reda oss med det målade ligt många rispor och ärr. Där voro märkena efter vår förste lille pys ' små klackar, då golfvet, då redan bordet gör så mycket förtret; pappa för att bättre se de nya kängorna hade då få vi lof att hitta på något slags flygmaNej, vet du hvad, gumlyftat honom upp på bordet och han skulle skiner för barnen. visa, haru han kunde stampa. Greta hade man min, du är för ordentlig (den smickraren! begagnat sin nål som ritstift, och Per hade han vet nog, huru gumman skall tagas) för att inte försummat att fylla i konturerna med med lugn se det nya bordet förstöras. V i bläck.
Ytterligare heter det uti sistnämnde förslag: »och såväl härigenom, som med afs:de på dess innehåll är det otvifvelaktigt en bestämmelse ronde föreningen mellan Sverige och Norige, hvilken icke, med bibehållen helgd åt båda rikenas vid föreningen stadgade rättigheter, kan af Norige ensamt ändras eller uphäfvas, utan hvilken bör behandlas i den ordning, som för handläggning af unionella ärenden blifvit bestämd». Nu hemställer jag till Eder, Mine Hrr! Då man antyder dessa båda grunder för R. St:rs skrifvelse, att nemi. frågan dels är betingad vid unionens ingående, dels intagen i Noriges å ömse sidor antagne Grundlag, erfordras det då, att man skall likasom söka hjelpa Konungen att deraf draga den slutsats, att den icke ensidigt kan uphäfvas? Anför man åter, i enlighet med mitt förslag, att detta är en fråga, som rör unionen, ett stadgande, som vid unionens ingående blifvit betingadt i Noriges grundlag, så synes mig detta framställningssätt till Konungen både vara lämpligare och mera innehållsrikt än det förslag i ämnet, Hr Dalman nu påyrkar. Då jag icke eger förutsätta, att icke K. M. af dessa påpekade ord täckes göra den slutledning, sam sannerligen gör sig sjelf, så utesluter jag dessa deduktioner, hvilka jag af nyss anlörde skäl anser fullkomligt öfverflödiga. Jag har varit och är af den åsigt att en handling af den betydenhet, som denna, icke bör genom vidlyftig Mars f. in 435 motivering antyda att den behöfver några bevis; utan det är, enl. min öfvertygelse, alldeles tillräckligt att R. St:r uttala de grunder, hvarpå de stödja sin anhållan. Hr Cederschiöld, Bob. Teofr.:
Sprengtporten motion, ang:de bildande af en mellanlänk emellan sockne-communerna och den stora stats-communen; så, om den betraktas isoleradt, vill jag endast göra den anmärkning, att jag visst erkänner, att det på många ställen kan fordras mera än 5 sk. på personen; men jag anser obilligt, att denna afgift skall dragas ensamt af dem, som betala capitations-afgift, och tror, att om den öfverstiger 5 sk., så bör den af taxeringsmännen fördelas i enlighet med i art. af bevilln.förordn. Remitterades till Bevilln.Utskottet. Till Bevilln.Utsk. remitterades nedannämnda den 7 dennes f. m. på bordet lagda motioner, nemi.: Hr Cederschjölds, Pehr Gustaf, om afskaffande af all tull; Frih. Tolls, Gustaf Philip, om ersättn. åt Höganäs stenkolsverk, i händelse tullen å inkommande stenkol skulle nedsättas; och Hr Wernstedts, Johan Otto, om föreskrifter till förekommande af underslef emot chartée-sigillatoe-författningen. Ånyo föredrogs Hr Dalmans, Wilh. Fredr., den 7 dennes e. 111. på bordet lagda motion, ang:de upphäfvande af de K. personernes rätt till tullfrihet vid införsel af utländska varor, samt inskränkning af utländska sändebuds reclamationsrätt. H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magnus: Hr Dalman har väckt motion om, alt den rättighet, som hittills varit de K. personerne lemnad, att tullfritt införa de effecter , som utifrån inkomma för Hofvets räkning, skall upphöra. Hr Dalman grundar denna motion synnerligen på de farhågor man hyser för de missbruk, som deraf kunna uppstå. Det är endast för att upplysa, att dessa missbruk icke böra vara särdeles att frukta, som jag har begärt ordet.
Såsom vilkor för det af Rikets Ständer, under 1828—1830 års riksdag, beviljade ytterligare bidrag till fullbordande af Götha-kanal stadgades, bland annat: att,-till säkerhet för kanal-byggnadens fullbordande, inom 1833 års utgång, för det beräknade kostnads-beloppet, skulle Götha-kanal-bolag, genom ny teckning af aktie-egarne, anskaffa och i Riksgälds-kontoret insätta en summa, motsvarande tredjedelen af det bidrag, 845,331 R:dr, Rikets Ständer vid nämnde riksdag beviljade; att kanal-bolaget å dessa insatta medel, skulle af Riksgälds-kontoret, så länge desamma, till större eller mindre belopp, der innestode, få uppbära årligen 5 procents ränta; samt att hvad, efter kanalens fullbordande, af det insatta beloppet återstode, utöfver 93,926 R:dr, hvilken summa under alia händelser komme att i Riksgälds-kontoret innestå såsom säkerhetsfond för kanalens framtida underhållande, skulle bolaget återställas; men om något arbete i hamnbyggnadsväg, i anseende till under tiden befintligt högt vatten eiler annat dylikt naturhinder, icke kunnat fullgöras inom den för kanalarbetets fullbordande föreskrifna tid, borde, utaf sagda medel, dubbla beloppet, mot hvad för samma arbete i kostnadsförslaget vore upptaget, innehållas, intilldess allt blifvit fullgjordt.
Jag bestrider honom all rättighet att återtaga ett yttrande, hvaröfver Ståndet ingått i öfverläggning, och kan icke frånträda min rätt, att öfver hans framställning yttra mig. Ingen ledamot kan återtaga ett yttrande, annorlunda än med Ståndets begifvande. Jag förnyar min begäran om bordläggning, och afstår icke derifrån; men jag begagnar tillfället att förena mig med Hr Rosenblad, och begär, att under den tid, motioner finnas att remittera, plena icke måtte hållas endast två gånger i veckan, utan hvarje dag, om det behöfves. Och sedan beror det på R. o. Ad., att icke genom onödiga öfverläggningar borttaga den tid, som kunde användas till motionernas remitterande. Hr von Heijne: Det har troligen varit ett missförstånd af Gr. Frölich, då han trott, att jag återtagit min motion. Det har jag visserligen icke gjort, utan underkastar mig det beslut , som kan komma att deröfver af R. o. Ad. fattas: men att återtaga mina framställningar är icke min vana, och jag har aldrig gjort en framställning, som jag icke förut närmare betänkt. Jag har trott det vara vigtigt att framställa ett påskyndande af StatsUtsk. Om många af ledamöterna icke behöfva påskyndas, så liar jag likväl den erfarenhet från föregående riksdagar, då jag varit ledamot af StatsUtsk., att de s. k. mindre anslagsfrågorna eller enskilda motionärers förslag funnit mycket mera deltagande och understöd, samt blifvit skyndsammare.företagna än det stora statsförslaget; hvilket varit orsaken, att de föregående riksdagarne blifvit sä oformligt utsträckta. Det är just för att få en rikdag något kortare, och för den händelse, alt tiderna emellan våra riksdagar ej blifva så långa hädanefter, till följe af det förslag, man förväntar från Const.- Utsk , och måhända äfven från K. M:t sjelf, som jag tror, att R. St. böra visa, det riksdagarna kunna vara kortare, än de hittils varit. Hr von Hartmansdorff: Då Hr Lagerhjelm upptagit den motion, som Gr. Frölich frånträdt, så kan jag icke annat än anse frågan vara och kunna vara under behandling.
Utskottet har jemte motionerna fått emottaga utdrag af Preste-Ståndets protokoll, angående diskussionen vid remitterandet af Kyrkoherden Otterströms motion. Enligt 19 Kap. 2 § Kyrkolagen, skall en hvar före ordinationen till prest, undergå ett förhör inför Biskop och Konsistorium. Häremot är till en del Kyrkoherden Otterströms motion rigtad. Kyrkoherden anmärker, att presten, likaväl som andra Statens embetsmän, bör vid universiteten kunna inhemta nödigt kunskapsmått, och föreslår derföre, att prestexamen inför Konsistorium må afskafFas. Men häremot förekommer, dels att äfven de, som aflagt civila embetsexamina vid universiteten, äro underkastade en ytterligare kontrollerande pröfning af de embetsverk, der de skola tjenstgöra — hvadan det af motionären anmärkta förhållande icke 6 Sammans. Lagsamt Alim. Besvärsoch Ekon.-Utskottets Betänkande JYs 27. står enstaka — dels att, hvad angår de praktiska öfningarne och examens-ämnena, dessa tillhöra domkapitlets pröfning med så mycket större skäl, som de i sjelfva verket äro främmande för den rent theoretiska undervisning, hvilken utgör de theologiska fakulteternas uppgift. Då dessutom tillfälle finnes att vid universiteten inhemta äfven de kunskapsämnen, hvilka ingå i den examen, som afiägges vid Konsistorierna, och i följd deraf prestkandidaten, om han vid universitetet fulländat äfven dessa studier, icke för den ifrågavarande examen har annan möda, kostnad eller olägenhet, än att han vid det besök i stiftsstaden, som, i anseende till gällande föreskrifter om prestvigningen, i de flesta fall måste ske före tjenstgöringens början, derstädes underkasta sig ett sådant förtroligt samtal med sina blifvande förmän, som kunna sätta desse i stånd att bedöma hans insigter, religiösa föreställningssätt och praktiska förmåga, så finner Utskottet vida större fördelar än olägenheter härflyta af den ifrågavarande föreskriften, och får derföre vördsamligen hemställa, att omförmälda förslag må lemnäs utan afseende.
Här är verkligen ett sednare, som är af samma art, på sätt R. o. Ad. inhemtat af de ordalag, som upplästes, då klubban föll. Jag hemställer således till R. o. Ad., om icke äfven detta betänk, bör återremitteras. R. o. Ad. ansåg detta utlåt, böra återremitteras i sammanhang med återremissen af StatsUtskts utlåt. £i:o 170. Föredrogs undert. Ridd.Secretts den i5 dennes gjorda anmälan samt Gr. Horns, Claes Fredr., samma dag på bordet lagda motion, ronde utdelning af Ståndets tryckta protocoller vid denna riksdag, ersättning för deras tryckningskostnad m. m. På begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., upp-' Jästes besluten i enahanda ämnen vid sista riksdag, innefat-^ tade uti StatsUtsk:s utlåCn Nlis 72 och 29g. I 12 D e ti |8 J II 1 i. Så väl Gr. Horns motion, som lindert. Ridd.Secretts anmälan remitterades till SlatsUlskottet. Vid förnyad föredragning begärdes ånyo på bordet af Frih. Cederström, Thure, Hr Lind af Hageby, Carl Au g., m. fl. ledamöter, Statssamt Allm. Besvärs oell Ekon. Utsktns den i5 dennes på bordet lagda ullåttn: Nto i, angtde sättet för utgörandet af städernas, utom Stockholm, inqvarteringsbesvär, samt om en jemnare och rättvisare fördelning deraf; Nto 2, i anledn. af ett till R. Stts granskning öfverlemnadt förslag till ny inqvartei ings-ordning för Stockholms stad; Nto 3, i anledn. af väckta motioner rörtde den ersättning inqvarteringsgifvare bör tillkomma för mat, som lemnäs tågande trupper m. m. Ånyo föredrogs Statssamt Allm. Besvärs och Ekon.- TJtsktns den id dennes på bordet lagda betänk. Nto 6, i anledn. af väckt motion om lärare-seminariers inrättande, samt förändringar vid lärare-beställningars tillsättande, m. rn.
Den herrskande kyrkan, till hvars fördel hela den så kostbara Engelska kyrkoinrättningen i Irland ensamt finnes, räknar inalles ej mer 852,064 medlemmar, som i sjelfva verket således ej göra mer än tio och trefjerdedels procent af det hela. De öfriga Protestanterna i Irland äro Dissenters 54. – Kan man under sådana omständigheter undra, att tionden blifvit en lifsfråga för Irland – att den är i högsta grad förhatlig för Katolikerna, som dessutom underhålla sina egna prester, hvilkas fattigdom och nit omätligt ökat deras inflytande – att den för åratal ej kunnat utkräfvas, – att täta militäriska executioner, för att indrifva den, blifvit mötta af ständiga uppror 55, hvarföre ock Parlamentet ej längesedan måste genom en million särskildt bidraga till underhåll af den Engelska kyrkans Irländska presterskap – att särskilda Administrationer, till och med Tories 56, så väl som Whigs, senast försökt sig på Irländska tiondefrågan, hvilken likväl ännu ej kunnat bringas till afgörande, – och att isynnerhet denna fråga sluteligen öppnat ett sådant svalg af oro, att derutur en så jättelik Demagog, som O’Connell, kunnat uppstiga? Öfvermåttet af Irlands fattiga befolkning har bidragit, att göra det till ett så rikt fält för Demagogien. Och Engelska politiken har sjelf ökat detta i Irländska sederna grundade onda. Ända till senare hälften af förra seklet var boskapsskötseln ännu en hufvudnäring i Irland; tills premierna för utförseln af Irländsk spanmål till England i början af 1780 talet 57 för behofvet af Englands egen genom manufakturerna så hastigt vexande folkmängd, gaf i Irland ny fart åt både åkerbruket och folkökningen; hvilket ännu mer blef fallet genom de höga priserna under kriget, och sedan med 1806 spanmålshandeln emellan England och Irland blef fullt fri och ännu mer uppmuntrades. Det värde Irländska bonden sätter på jorden, hans uråldriga bruk att dela den lika emellan sina barn, gjorde, att denna ökade folkmängd allt mer tillika blef en folkmängd af fattiga.
Banko-reglementets åberopade 143 § är af följande lydelse: "Mom. 1. Fordringsegare hos Depositions-Afdelningen (räkningshafvare) skiljas under fem klasser: till den första höra: medel, som bero af Bankens egen styrelses disposition, äfvensom skuldbalaricerna för ännu utelöpande, icke 10 år gamla invisningar och insättningsbevis förra Vexel-banken och dess kassor emellan, (fria från folii-afgift) till den andra: alla varande eller blifvande kontos, tillkomna under egenskapen af kreditiv eller förlag af Banken, kassa-kreditiv undantagne, vare sig räntefritt eller mot utstakad ränta: (fria från folii-afgift) till den tredje'. medel, tillhörige Staten samt dess allmänna verk och kassor, ej egande natur af kreditiv eller förlag från banken; (fria från folii-afgift) till den fjerde: alla de under Stockholms stads styrelse hörande Embets-verk och kassor samt sådane allmänna inrättningar, välgörenhets-anstalter och konkurs-massor, som begagna Depositionsbanken egentligen till förvarings-ställe och icke utfärda invisningar med beräkning af omloppstid, samt jemväl sådane enskilde, som antingen, innan folii-afgiften vidtog, behörigen anmält sig hafva upphört med assigneringen på banken, eller ock derefter fortfarande bibehållit eller upptagit ny räkning i Depositions-afdelningen, men framdeles göra anmälan om samma räknings upphörande samt insätta det mot utelöpande assignationer svarande belopp (från folii-afgift befriade): de sistnämnde likväl ej förr än under året näst efter det, anmälan om assigneringens upphörande blifvit gjord. till den femte: medel, tillhöriga så väl alla med beräkning på vinst för den enskilde grundade stiftelser och bolags-föreningar, som ock alla enskilde personer med de här ofvan gjorda undantag (underkastade folii-afgift).
Fältläkare-korpsen erhåller inqvartering efter de den tillagde militärgrader”, — samt Kongl. Brefvet till Krigs-kollegium och Statskontoret, angående inqvartering i de Skånska städerna och i Göteborg den 19 Juni 1845, jemväl i öfverensstämmelse härmed innehåller, beträffande den kontanta ersättning, som i sistnämnda stad skall, i stället för inqvartering, utgifvas till der förlagda garnison, enahanda stadgande, betecknadt medelst uttrycket: ”med vederlikar”, så befinnes deremot den för Stockholms stad den 28 Februari 1856 fastställda inqvarteringsordning uti den dervid fogade ”Tariff, hvarefter inqvarteringsersättning i kontant för öfveroch underbefäl samt gemenskap, med vederlikar, årligen skall beräknas”, uppföra regementsläkare (som jemlikt ofvannämnda Kongl. Bref den 3 Juli 1855 hafva majors rang) i samma rum som kaptener, eller i 4:de klassen, med 225 R:dr ersättning, hvaremot majorer, efter en högre klass i samma tariff, uppbära 400 R:dr; och, enligt uppgift, skall jemväl regementsläkaren vid det i Göteborg förlagda Artilleri-regemente icke åtnjuta högre inqvarterings-ersättning, än i likhet med kaptener, eller 183 R:dr 75 öre, då deremot majorer, hvilkas vederlike han är, uppbära 397 R:dr 50 öre. 28 E.xp e di tio nslils kottets Förslag Iill underd. Skrifvelse, l\.-o 39.
Ilr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att, tillföljd af inom Talmansconferencen uppgjord öfverenskommelse, val af den Nämnd, som enligt io3 §. Reg.F. skall äga att döma, huruvida Högsta Domstolens samtliga ledamöter gjort sig förtjenta att i deras vigtiga kall bibehållas, komme att förrättas nästk. Fredag d. 3o dennes; och hemställde H. Ex., om icke R. o. Ad. vid denna riksdag, likasom vid de föregående, skulle anse nödvändigt att på samma gång utse ett visst antal suppleanter, hvilkas antal H. Ex. föreslog till fyra. Bifölls. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att, till följd af detta beslut och till åtlydnad af 33 §. Ridd.Ordn., hvarje vallista således borde innehålla 16 namn; anhållande H Ex., att R. o. Ad:s ledamöter, till lättnad vid uppsummeringen af rösterna, behagade upprätta vallistorna i alphabelisk ordningÅnyo föredrogs Oecon.Utskrs d. 16 dennes på bordet lagda betänk. N:o 53, i anledn. af väckt fråga om förändring uti indelta Armeens organisation och om militär-undervisningens införande vid Rikets allmänna läroverk, i öfverensstämmelse med andan af conscriptionssystemet, Gr. Cronhjelm, Otto Aug.: Med kännedom derom, att det föredragna betänk, redan blifvit af 2tne Stånd bifallet, linner jag, att någon annan åtgärd i afseende derå nu mera troligen icke skulle komma att uträtta något särdeles; men då jag likväl anser ämnet vara af största vigt för mitt fädernesland, ber jag att få yttra några ord deri.
Jemte detta yttrande, har Utskottet från Fullmägtige emottagit en af Contoirets tjenslertianna-personal gjord ansökning om en sådan förbättring i lönevilkoren vid detta Verk, att desamma blefvo jemförliga med de för Bankens tjenstemän nu bestämde löneförmoner. Enligt ofvanberörde från Fullmägtige infordrade och , under anmälan att vissa tjenstebefaltningar inom Riksgälds-Contoiret icke vore i alla afsecnden jemförliga med motsvarande tjenster inom Banken, aflemnade förslag lill ny aflönings-stat, skulle lönerne inom nämnde Contoir hädanefter komma att utgöra : för 1 Secreterare vid Fullmägtiges Expedition R:dr 2,000. „ 1 Registrator och Archivarie derstädes 1,200. Transport R;dr io,5oo. 8 St ccts-Ul skottets Utlåtande, IV.-o 449- Transport R:dr io,5oo. för i Referendarie vid Commissariatets Expedition 1,200. „ i Canzlist derstädes 5oo. „ i Kamererare i Boksluts-Contoiret 1,600. „ i Bokhållare derstädes 800. „ 1 Kammarskrifvare 5oo. „ 1 Cassör 1,600. „ i Kammarskrifvare i Cassa-Contoiret 5oo. „ 1 Kamererare i Revisions-Contoiret 1,200. „ 1 Contorsskrifvare . Genom fastställandet af denna Stat, skulle följande tillökningar uti 1111 egande löne-inkomster tillerkännas nedannämnde tjenstemän, nemligen: Secreleraren hos Fullmägtige samt Commissarierne, hvardera . Kamereraren i Boksluts-Contoiret och Cassören, d;o . 25o. Registratorn och Archivarien, Referendarien samt Kamereraren i Revisions-Contoiret, d:o 120. Deremot skulle Bokhållarens löneinkomst, som hitintills utgjort 810 R:dr, komma att minskas med 10 R:dr.
Riksgäld om dagen per man lemna 2.'ne mål, fingo de, genom anstalt af mig och RegementsQvartermästaren, full förplägning enligt fältstat, jemte brännvin, emot de af Kronan bestådde 5' sk Banco , och detta under en tid af fullkomlig brist på åtskilliga provi nt-persedlar , som från aflägse orter måt. te lörskrifvas. Friherre Cronstedt, Jacob Otto'. Uti Hög* lofl. StatsUtskottets Betänkande kan jag för för min del icke instämma, i anseende dertill att, i min tanka, icke nog afseende är Den 15 Juni. e. m. 375 lemnadtåtden tyngd, som drabbar de provincer, hvarigenom Kronans Manskap tågar. Det tycks vara det naturligaste, att Kronans Manskap betalar i qvarteren hvad förtäringen kostar, utan någon förlust för värdarne. Som den hittills stadgade aflöning icke synes dertill vara tillräcklig, och prisen på lifsmedel å olika orter och tider äro vida skiljaktiga , anser jag för min del tjenligt att i Markegång hvarje år bestämma priset på en portion efter fältstats grund. När då Kontingt ns Befallningshafvande finge genast ersätta beloppet till värdarne, der Kronans manskap varit inqvarteradt, och derföre till KrigsFonden redovisa, sä är ingen lidande. Inqvarterings skyldigheten drabbar i synnerhet vissa provincer , hvilkas läge gör oundvikligt att i de flesta fall af Trouppers rörelse få emottaga manskap. Vi håfve deruppå i Örbro Län en kännbar erfarenhet; och man har ansett Kronans aflöning så otillräcklig, att de fleste af Länets invånare ingått i den öfverenskommelse sinsimellan, att ersätta och hålla fullt skadeslösa de hemmansägare, som genom läget utmed stora landsvägen äro 11- tid besvärade af inqvartering. Derigenom blir åtmindstone inom Länet likhet i tyngd j men som denna anstalt endast var ämnad att vara provisorisk, under sist förflutna påträ lgaude omständigheter, under campagnen emot Norrige, så hoppas jag att Krigs Fonden består hädanefter hela kostnaden till soldatens un - 376