Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets Ständer framhärda etc. Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1860. Preste-Ståndet den 20 Borgare-Ståndet den 20 Bonde-Ståndet den 20 — •— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förkortning af den tid, hvarå Kronans egendomar utarrenderas. (Stats-Utsk:s Uti. N:o 98.) S. A. K. Af Eders Kongl. Maj:ts den 23 December sistlidet år till Rikets Ständer i nedanomförmälda hänseende aflåtna nådiga Proposition hafva Rikets Ständer inhemtat hurusom, ifråga om den tid, på hvilken Kronans egendomar lämpligast borde till arrende upplåtas, olika åsigter under den förflutna liden gjort sig gällande. Så bestämdes tiden för kungsgårdars utarrendering genom särskilda Kongl. Bref under förra århundradet den 4 April 1728 till 10 å 12 år, den 4 Maj 1739 till 12 å 15 år, den 12 April 1748 till högst 50 och minst 15 å 12 samt den 13 Augusti 1766 till 15 år, hvilken sistnämnda föreskrift likväl vann föga tillämpning, enär Kronans flesta egendomar voro eller blefvo, enligt särskilda beslut dels af Kongl. Maj-.t och dels af Rikets Ständer, upplåtne på längre tids arrenden; och slutligen fastställdes arrendetiden, genom den ännu gällande nådiga Kungörelsen den 17 December 1799 till tretio år. Det såsom skäl för detta stadgande åberopade ändamålet, att ”arrendator må kunna draga nytta af sina uppodlingar och förbättringar”, innefattade visserligen väsendt - Expeditions-UtskotteIs Förslag till unden!. Skrifvelse N:o 79.
För aft ådagalägga detta, skall jag ieke göra några jemförelser m«d de ofantliga kurs-fluktuationer, som andra länders statspapper, äfven de .mest ansedda, varit underkastade för längre tid tillbaka, enär omständigheterna då måhända kunde anses vara allt lör olika emot nu; utan jag vill blott åberopa de fakta, som inträffat under en tidsperiod, som ligger oss helt "nära, nemi. det sistförfluten året, hvilket, med ani. af Italienska kriget och deraf följande perturbatjoner på alla börser, utgjorde en prölvosten för alla landers statspapper. Det ganska lärorika förhållandet i detta hänseende är följande, nr Från d. 1 Jan. förlidet år, då, sorn bekant är, oro och fruktan för etf stort krig började utbreda sig öfver Europa, intill slutet af April, då krigefs utbrott blef afgjordt, sjönk kursen på statspapper öfver al)t mera elfer mindre. JCastar man en blick på de olika fondernas ställning under 020 Den 23 Februari. denna tidpunkt, så finner man: att de Österrikiska föllo från 84 till 54 %, eller med 30 %; att de s. k. Metalliques i Frankfurt (ollo från 80 ’/2 34, eller med 46V2 %\ att Franska treprocents räntan föll från 73 till 60 V2, eller 12'/2 %; att Engelska consols nedgingo från 90 V2 lill 88V2, eller med 8 %\ att Preussiska fonderna föllo med lil/2 %\ och de Belgiska liksom de Holländska med 11 %. Af denna jemförelse synes det att de Tyska fonderna voro de, sorn föllo mest, och att de Engelska consols voro de, som minst influerades af den allmänna oron och misströstan. Men, huru var förhållandet, under denna tiden, med de Svenska fonderna? Hessa stodo vid oroligheternas början, eller d. 1 Jan. förlidet år, till 94V2. och vid krigets utbrott i slutet af April hade de nedgått till 93; de hade således fallit endast med 11/2 %•
Fredagen den 25 Maj 1860. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 9 prot.-utdr. för den 23 dennes. Anmäldes och bordlädes: Sammansatta Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.-TJtsk:ts Utlåt. N:o 8, i anledn. af dels K. Skrifvelse med det af komiterade afgifna underd. Bet:de och förslag ang. skjutsningsbesvärets ordnande, dels ock väckta motioner i samma ämne. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af ytterligare tre Suppleanter i Konst.-Utsk:t; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 15 Hr Bibbing, Gustaf. ” 1,255 » von Schantz, Malcolm Gustaf. ” 2,243 ’> Hadorph, Daniel. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af två Suppleanter i Stats-Utsk:t efter N:o 778 Hr Leijonancker, Predrik Wilholm, och N:o 2,183 Hr Gripensvärd, Jacob Olof; och belunnos följande dertill hafva blifvit utsedde, nemi.: N:o 2,272 Hr Diedrichs, fullm. Hr Lilliehöök, Carl Bertil. » 1,481 » König, fullm. Gr. Taube, Henning Edvard, Dm 25 Maj. 433 Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af tre Suppleanter i Bevilln:s-Utsk:t; och befunnos följande dertill hafva blifvit utsedde, nemi.: N:o 1,092 Hr Leijonmark, Evald Gustaf. » 40 » Erih. Ribbing, Axel. » 875 » Gripenwald, Carl Ulrik. Öppnades
Motionairen har förklarat sig vänta en annan behandling af motionen, än den som nu ägt rum. Han har väntat sig, att någon af StatsUtskottets Ledamöter skulle yttra sig öfver möjligheten, att åstadkomma hvad han begärt. I detta afseende mätte väl rnedgifvas, att den StatsReglering, som förestås, skall vara författad i enlighet med RegeringsFormen, och ej med den enskilte Motionairens tankar. Är den i enlighet med RegeringsFormen, så måste den i första rummet innefatta yttrande öfver Konungens Proposition, och det tyckes Motionairen sjelf medgifva. I afseende på möjligheten för StatsUtskottet att yttra sig öfver, och granska hvad Konungen föreslagit rörande StatsVerkets tillstånd och behof, får jag upplysa, att åtskillige af de motioner, hvilka i samma ämne blifvit gjorde inom Ridderskapet och Adeln, ännu icke vid sista sammankomsten kommit till StatsUtskottets kännedom, och deribland motioner, som här blifvit framställde den i5 sistlidne December, och den 29 i samma månad remitterade, men förliden Lördag voro dessa remisser ännu ej ankomne lill Utskottet. Vid Konungens Proposition hafva 23* 356 Den (2 Januari i. åtskillige anföranden blifvit gjorde, hvilka ganska sent ankommit. Jag skall uppräkna dem, för att sätta Ridderskapet oell Adeln i tillstånd, att bedömma möjligheten att bifalla motionen. Friherre Boyes anmärkningar blefvo afgifne den 2g December, och ankommo till Utskottet den 8 Januarii. Dagen efter var här plenum på Riddarhuset, och dagen derefter plenum i StatsUtskottet. Således torde den tid, sorn derefter förflutit, vara alltför ofullständig, för alt på den kunna genomgå de delar af motionen, hvilka hade gemenskap med StatsRegleringen. Samma förhållande är med Friherre Anckarswärds motion om förhöjning af StatsSecreterarnes löner. I andra Stånd, nemligen BondeStåndet, hafva anmärkningar blifvit afgifne den ig December, som ankommit den 9 Januari.
Att Bolaget icke upfyllt de för detsamma vid oktroyerandet, och sedermera bestämda vilkor, i fråga om tiden för arbetets fullbordande, har berott på fel och bedrägliga fötbållanden vid förvaltningen af Bolagets penningefillgångar, hvilket faller detsammas Styrelse eller individer deraf till last, men icke kan tillräknas Bolaget sjelft; hvarföre också icke Bolaget i sin helhet kan hafva förverkat den välvilja frän det allmännas sida, hva rpå detsamma, såsom jag tror mig hafva visat, eger så rättvisa anspråk. Frågan huruvida, bolaget må vara förtjent af Stålens biträde till jernvägsanläggmngens fullbordande, torde få anses härmed besvarad, och således sättet för detta biträdes meddelande kunna lagas under skärskådande. 1 sin und. ansökan lill K. M:t har bolagets Direktion framställt särskilda alternativer i delta hänseende, nemi. antingen återställande af den förverkade räntegarantien och bolagets återinsättande uti alldeles samma rättigheter, som det egde 'före sisth års'slut, med allenast en lämplig utsträckning af den förjernvägsanläggnirigen föreskrifna byggnadstid; eller ock tillerkännandet af everldelig eller åtminstone till 99 år utsträckt besittning af jernvägen med allt hvad dertill hörer samt räntegaranti under 25 år för 4 proc. å anläggningskostnaden: eller slutligen jemte enahanda besittningsrätt, beviljandet af ett lån utaf Staten till lika belopp och med lika vilkor, som blifvit Gefle-Dahlabolaget vid sista Riksdag beviljadt. Om företrädet emellan dessa alternativer kunna åsigterna vara delade, allt efter den synpunkt, ur hvilken en hvar betraktar sa - Ren 21 Januari. 61 ken. För min tiel tvekar jag ej att gifva min röst för det sista af dem, eller biträde medelst ett lån af 1,600.000 R:dr b:ko på de vilkor, som för Ge lie—lia lila bolaget äro bestämde och med de modifikationer, som af Direkt:n föreslagits.
Till och med mera än en — hon grät. Han lutade sig fram och kysste tårarne från hennes kinder. » Min älskling, min ljufva älskling, hvarför gråta så? » » A c k, Kurt, jag känner mig så allvarligt stämd, det förefaller mig, som skulle jag först efter denna dag begynna det verkliga lifvet. Jag vet, att där följa nya, stora ansvar vid sidan af den nya, stora lyckan, och jag känner mig så litet skickad att värdigt fylla lifvets allvarliga kraf. » » Vi skola bistå, stödja och hjälpa hvarandra. » » Ja, Kurt — och förlåta. Jag är egentligen icke annat än ett bortskämdt barn, det vet du — men jag vill så gärna bli g o d — » Ja, det var hennes rena allvar, hon ville bli god. Kärleken hade verkligen renat och förädlat hennes vilja och gifvit henne idéer och önskningar, som förut voro henne okända. Hon var, som hon sade, ett bortskämdt barn. Det rådde hon då knappast för, ty det var en följd af den uppfostran, hon erhållit. Hon var mycket egensinnig, det visste hon, och i hemmet hade hon just ej blifvit tillhållen att beherska denna böjelse. Men nu — nu förekom det henne, som om hon behöfde och måste bli en ny människa. Och nu hade de varit gifta i fem må- nader. Nästan hvarje afton hade de i skymningsstunden suttit tillsammans i den lilla kåsösen, kuttrande som ett par dufvor. Det hade allt händt ibland om dagarne, att små tvister hade uppstått, och unga frun hade glömt sig och brusat upp. Men så hade där alltid blifvit försoningsscener, och om aftonen hade de åter suttit förtroligt tillsammans. Men så hade det kommit en dag, en sorglig dag — blott unga frun tänkte därpå, kände hon gråten rycka i ögonlocken. Hon hade den dagen varit vid mycket retligt humör, hade haft åtskilliga förtretligheter i kö- ket och i några affärer och lade mer än vanligt beslag på mannens tålamod. Han glömde sig, han också, gaf henne ett ovänligt svar, och snart var tvisten i gång. Hon kände sig verkligen ond på honom. Inte begrep han det ringaste, hvad en husmor kan ha att utstå med jungfrur och annat bråk. Nej då, inte det minsta!
Efter dessa bestämmelser innehölle kontraktet i 5:te punkten: ”om Kongl. Maj:t skulle pröfva lämpligt, att Kronan före de bär ofvan omförmälda femton årens förlopp öfvertager dispositionsrätten till ifrågavarande byggnader, är sådant Kronan förbehållet, emot erläggande till stadens kassa för den återstående tiden af så stor del utaf den till 5,500 R:dr Runt årligen beräknade hyresinkomsten, som kan anses utgöra behållning af densamma, sedan onera och underhållskostnader blifvit afdragna”. Den faslighet, till hvilken Kronan sålunda förvärfvat sig en numera lagstånden eganderält och, under anförda förbehåll, jemväl dispositionsrätt, egde framför det nuvarande Riks arkivet fördelarna att hvila på fast grund och vara fristående från alla andra byggnader. Den närhet till Statsdeparlementen och öfriga embetsverk i hufvudstaden, som vid förra riksdagen, på goda skäl, ansågs vara af vigt för ett Riks-arkiv, skulle genom dess förläggande i Geijerska huset vinnas i ännu högre grad, än uti det nuvarande arkivhuset vid Skeppsbron. Vid sådana förhållanden och då det qvarstående stora huset på Geijerska tomten, nu befriadt från den omgifning af smärre och förfallna byggnader, hvilka förr vanprydde platsen invid Riddarholmskyrkans chor och Birger Jarls torg, visat sig kunna utan egentlig olägenhet bibehållas och genom lämplig ornering göras fullkomligt värdigt alt intaga ett rum bland Statens offentliga byggnader, men en af Ofver-Intendenls-embelet, uti dess ofvanberörda memorial den 1 Juli 1856, ifrågasatt tillbyggnad vid husets östra sida kunde medföra trängsel och andra olägenheter för den tillämnade strandgatan vid Riddarholmskanalen och blefve ännu mera olämplig, i händelse den af Chefen för Statens jernvägsbyggnader uppgjorda plan Expeditiuns-Utskottels Förslag till underd.
Ung om angelägenheten af sådana anstalters vidtagande, hvarigenom Svenska Klädes-Fabrikerna kunde med tiden hafva‘att påräkna deras ullbehof af inrikes produetion, oell ined det samma flera hundrade tusende R;dr, som för utländsk ull årligen skola Utgå $ kunna komma Svenska jordbrukaren till godo, föreslagit, att för berörde ändamåls vinnande 12 procents premier måtte bestås fött all den till så kallade Stettiner samt 15 och 1600 Klädes tillverkningen användbara Svensjca grof-ull, sorn på allmänna Ullmagaziner inlevereras, äfvensom att, utan hinder af lagens förbud emot Landtliandeln, en hvar måtte vara tillåtet att på landet uppköpa Svensk ull och , försedd med Presterskapets bevis ) att ullen blifvit på landet upphandlad, för nyssnämnde grofva ullsorter erhålla de stadgade premierna; tilläggandes Herr Commerce-Rådet för öfrigt, att i händelse någon betänklighet skulle uppstå i afseende på till - gången Den 14 Juli. gången till de föreslagna premierna, det borda tagas i beräkning, icke allenast att någon tid torde åtgå innan Ul 1-productionen kunde uppnå den höjd, att Premie utgiften blefve betydlig, utan ock att i allt fall, om ändamålet vunnes, besagde utgift blefve väl lönande samt torde kunna blifva ersatt genom motsvarande Tullafgift på inkommande utländsk Ull. Sedan Lagoch Oeconomie-TJtskotten uti deras redan afgifna gemensamma Betänkande i frågan om en fri Victualie-handel, äfven upptagit och på anförda skäl tillstyrkt bifall till hvad Herr Commerce-Rådet Printzsköld föreslagit, angående en fri inrikes Ullhandel, får Oeconomie-Utskottet, i afseende på hvad Herr Commerce-Rådets ofvannämnde Memorial i öfrigt innehåller, afgifva följande enskildta yttrande.
Bankens koröringar Bos 8taten. 17:0 ^lt BrgösLonlnret, för beloppet aköen summa, som kan komma att i Banken, ä stora Breöilivet, lvktas, unöer samma öag lyftningen sker, skall, ä B. 8t:rs vägnar, utkäröa förBinöebe till Lanken, löpanöe mell ä procent ärlig ränta ocB Berältiganöe Lanken att för Kapital ocB ränta unökä Betalning ak korst inll^tanöe 3?uIImeöel, pä sätt att öesse meöel öä genast skola i BäneBanKe» insättas ocB ä skulöeo akköras i öen mob» öe inösta. 18:0 ^tt Billa Lrcöitivet mä ställas ä BrgrsLontoiret meö rättigBet för B. 8t:rs KuIImäklige öerstäöes, att, i sakusö ak egne meöel, öä möjligen intlutne vkverskotter äro för Snöamälet otillräcklige, öe öertill erkoröerlige meöel genom län, i allmänliet, anskalka, pä sätt B. 8l:r kunna, ekler förslag krän 8tatsIBskottet, serskilöt Besluta. igro iktt kör Bigviöen ak 8tstsBrist8umman, till 8tsts6ontoirets ocl, BrgrsBonloii ets egne BeBok, BrgrsLontoiret mä Berättigas, att förskottsvis i Bankon uttaga ett Belopp ak Bögst 1,000,000 Krör Brco, frän öen i 8ept. öet ena äret till öen sisla äunii öet pä - 226 8tatrock Lanco-Otskotlens följande, dä Länkens förskott skola vara sk inflytande medel ovilkorligen likviderade. 20:0 lktt, ined undantag ak 266,666^ L:dr L:co ärligen af Länkens räntevinst, keköllige, till en körjun, för 8ilsverutvexlingens förkeredande, ock sedermera till Ilildande sk en reservfond förLanKens rörelse kun Liksdag till Liksdag, återstoden »5 Länkens kekällns räntevinst ma lör 8tatsVerkets räkning användas. 21:0
Ständer i allmänhet dermed afsedda ändamål kunna utgå, ansett sig böra, i likhet med hvad vid föregående Riksdagar i afseende på besparingarne af det för folkskole-väsendet på Åttonde Hufvud-tileln uppförda extra anslag blifvit af Rikets Ständer besluladt, hemställa, att hvad af nu ifrågavarande anslag icke är för vissa bestämda behof anvisadt blilver stäldt (ill Kongl. Maj:ts nådiga disposition, att till folkundervisningens befrämjande användas. Stockholm den 16 Januari 1858. Reservation : af Malls Pehrsson fran Stochholms län, som har velat hafva antecknadt, alt han icke var närvarande, dä Utskottet beslöt afgifvande af förevarande Memorial. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1858. Sammansatta Statsoch Bevillnings-Utskottets Utlåtande JM 44. 1 N:o 44, Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Jan. 1858, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion all krono-brefbärings-skyldigheten mätte på Post-verket öfverflytlas.
Jag vill ej ingå i några politiska åsigter af ämnet, jag nöjer mig med, att vara öfvertygad, det Konungen, hvars visa omtanka alltid sörjer för landets väl, äfven i ingåendet af dessa traktater afsett någon förmån. Men, mine Herrar, har å ena sidan landet härigenom erhållit några fördelar, måste å andra sidan landet äfven ersätta de enskilte hvad de på detta vis förlorat af sin obestrideliga rätt. Jag tror, att dessa mina skäl äro fullt ut lika grundade som Utskottens, och att Utskotten således snarare bort tillstyrka bifall än afslag å den begärde ersättningen. Vidare säga Utskotten, att de inhämtat, ”att Kongl. Maj:t ge”nom utfärdad Nådig Kungörelse af den 12 ”December 1827 täckts i Nåder förklara, att ”Kongl. Maj:t efter Dykerioch Bergnings”Compagniets hörande, i Nåder godt funnit ”till Compagniet öfverlemna att ifrån och ”med 1828 års början, då dess nu varande "Octroij upphör, och intill dess att det Förslag, sorn till Rikets Ständers pröfning är Den 4 November. ”öfverlemnadt, af Kongl. Majit blifvit hufvudsakligen pröfvadt, fortfara med berg”ning af skepp och gods, emot enahanda ”rättigheter och under samma förbindelser, ”sorn hittills varit för Compagniet bestämma. Enär detta fortfarande med Bergnings”försorgen för en obestämd tid, enligt hvad ”högstberörde Nådiga Kungörelse antyder, ”lillkommit genom Compagniets begifvande, ”samt de i samma Kungörelse omförmälde ”förslag ännu icke äro af Kongl. Majit defi”nitift i Nåder pröfvade; förekommer det ”Utskotten, som Compagniets Direction sak”nat tillräckeliga skäl för dess af sednast ”ingångna förbindelser gjorda uppsägelser och ”i sammanhang dermed sednast förklarade ”afsigt, att vid detta års utgång med Dyke”rioch Bergningsförsorgen upphöra.” Denna slutsats har jag ej varit nog lycklig att kunna med min fattningsgåfva begripa.
Kongl. Lif-Regementets Husar, Corps - zoo: — Swea Lif-Garde — 2,094: 36:6. — Lif-Gardet till Hast — 8,670:32.— Andra Gärdet —. — 1,904: 36: 6. Westgöta Regemente — 750: Mörerska Husar Regementet — 5 59: 11. — Swea Artillerie Regemente med tillökning af 2 Compagnier frän f. d. ^inssa Artilleriet — 7,377:21:6. Götha Artillerie 1,514: Z2.— Wendes Artillerie Regemente med tillökning ak ett ridande Bakterie frän Pomern och z Artillerie Compagnier frän Fin, land is,806: 16: 6. Kongl. Maj is Eget wärfwade Regemente 956: Z2— Wermlands Jägare Corps — 10,70: Krigs,Akademikus Stat — 778: 6. Transport — 45,894:42:11. Sjö - Den rz Junii. Sjö-LNilit!ens Löning?- Stater. Örlogs,Flottans Civiloch Oeco nomie-Scat. Armeens Flottas Escadre i Stock holm — Dsto i Götheborg A hwilka 2:ne sitnamnde Stater 2:ne Volontaire-Compag, nier frän Sweaborg och Avo Estvadrerne som f. d. Stralsundske Esgvadre-Divisionen bliswit vfwerstyttade. Lotseri-Staten Hwarlill kommer förbättradt underhäll för Stockholms Garnizon och til det för densamma inrättade Sjukhus Tillsammans 119,631:42.-5. Hwaremot likwäl afsatt följande pä de af Riksens Stander upprättade personella Stater anstagne Summor, nemligen:
Maj:ls höga pröfning öfverlemna!. Vid underdånig föredragning häraf den 17 September nästlidet år har Kongl. Majit, med anledning af hvad sålunda förekommit, funnit frågan om inrättande afpensionsanstalter för folkskolelärare inom Upsala, Skara, Stregnäs, Westerås, Lunds, Wexiö, Göteborgs, Carlstads och Wisby Stift böra för det närvarande förfalla, äfvensom, då blott ett ringa antal af folkskolelärarare inom Kalmar Stift velat i pensionsinrättningen deltaga, samt det upprättade Reglementet innehölle stadganden, som stöde i strid med de fastställda allmänna grunderna, Kongl. Maj:t icke pröfvat skäligt att berörde Reglemente i nåder fastställa. Hvaremot, med afseende åter dels å det större antal skoldistrikt och lärare inom Linköpings och Hernösands Stift, som förmält sig vilja i pensionsinrättningarne deltaga, dels ock ä hvad nämnde Stifts Konsistorier anfört rörande sannolikheten af en större utsträckning för framliden af dessa Stifts pensionsinrällningar, Kongl. Majit funnit godt att, med ändring i vissa delar, i nåder fastställa de för dem upprättade Reglementen. Och har slutligen Kongl. Majit, sedan, med ledning af de utaf Konsistorierna förlidet år afgifna berättelser, angående folkundervisningen i Riket, en fördelning af ofvannämnde statsanslag, 80,000 Ridr 15:ko, blifvit uppgjord, i nåder tillagt pensionsinrättningarne för Linköpings och Hernösands Stifts folkskolelärare de belopp, sorn svara emot antalet af hvartdera Stiftets vederbörligen exaliih. till R. St. 7 Höft. 3 18 Kongl. Maj-.ts Nådiga Skri/velse N:o 69. minerade lärare, jemfördt med folkskolelärarnes antal i hela Riket, utgörande dessa belopp, för Linköpings Stift 7,540 R:dr B-.ko och för Hernösands Stift 4,500 Ridr samma mynt.
Edr och jag söker ut afgiften för två år, så är summan 26 Rdr, och då kan jag gå till högre instans. Det är visserligen sannt, att 50 Daler voro i 1734 års Lag stadgade för vad från andra instansen ; men 50 Daler voro på den tiden något helt annat än 25 Rdr nu äro; och för öfrigt är LagmansErn uphäfd just på den grund, att man ansåg denna Domstol icke i någon väsendtlig mån skiljd från HäradsRm, emedan den blott ägde en lagfaren ledamot. Jag har aldrig sagt, alt det är med afseende på summans obetydlighet, som jag skulle vilja vägra den rättssökande att gå genom alla instanserna; men jag vill medgifva honom det endast i det fall att han deraf har någon nytta, och kan han det icke hafva, så är det också onödigt; den rättssökande som icke känner lagens stadgande att rättegångskostnaderna qvittas, utan föreställer sig, att, om han vinner i den högre instansen, så skall rättegångskostnaden honom godtgöras, finner sig ganska ofta bedragen. Vore lagens stadgande i detta fall tillräckligt bekant, Den 4 April c. m. 137 så är jag öfvertygad att en stor del af dessa vad skalle uphöra. Jag uprepar ännu en gång, hvartill gagnar det att lemna trätlystna personer tillfälle att fortsätta en tvist, då ingendera kan deraf hafva någon nytta ? Jag är långt ifrån att vilja förneka någon att fullgöra sin sak, då han dertill föianledes af ett verkligt intresse; att blott och bart tillfredsställa processlystnaden, dertill finner jag ej Dornstolarne vara inrättade. Hr Ribbing: Jag trodde att de värde talarne upfattade min mening, då jag tog mig friheten begära uplysning om huru de andra Stånden i denna fråga beslutat; men jag ser att jag häruti misstagit mig. Genom Utsles Betänk, är afsteg af motionen tillstyrkt, och sedan 2 Stånd b i fa I i i t Betänk., är det således omöjligt för talarne på någondera sidan att få sin mening gällande, isynnerhet för den siste, som yttrat sig för afslag af Betänk.; och jag erinrar mig hans egna ord, att man icke har råd att underhålla
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, upplyste, i anleda. afHrPrintzenskjölds framställning, alt, enligt hvad Utsk:s meni. innchöllc, Notarien Munck icke sökt någon vidsträcktare förmån än den Ulsk. tillstyrkt. Mern. innehölle nemi., alt endast en ansökning till erhållande af Ridd.secret.sysslau blifvit lill Direclionen ingifven, nemi. af Notarien i K. Mas och Rikets Kammarcoll., nu tjenstförrättande Ridd.secret. Joban Alberl Willielm Munck, som tillika anhållit om II. R. o. Adts tillåtelse att med Ridd.- (i 11. 78 018 Den 29 Januari e. m. secrcl.sysslan få lovena sin i K. Kammarcoll. innehafvande notarietjeost. Hr Lefren: Min afsigt har ieke varit, att på något sätt söka förhindra hvad sorn sökes af den blifvande Ridd.secret., nemi. att få behålla den tjenst, som han innehar i K. Kammarcoll. Långt derifrån; men jag anser, att orden: må kunna förena denna tjenst med sin tjenst i lia in m ar calle gium, äro dc lämpliga, på det att R. o. Ad. i formen af sitt beslut visar, att den icke träder utom sitt eget område. Gr. Posse, Erik Arvidsson: Jag är till alla delar förekommen af Hr Gr. o. Landtm., emedan det var blott till vederläggning af Hr Printzenskjölds förslag, om bifall till hvad sökanden icke begärt, sorn jag begärde ordet. För öfrigt ber jag att få instämma med Frih. Tersmeden. Hr Printzenskjöld: Efter de upplysningar, jag i en skild väg af Ridd.Ulsk:s Ordförande erhållit, att Hr Munck, i händelse han nämncs till Ridd.secret., icke är slängd från möjligheten att kunna med vederbörligt tillsänd vinna befordran i Statens tjenst, så afslår jag från min första framställning.