Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Of angående väckt fråga om anslag till Baggens-Stäkets upprens» ning, (U. A.) Ofvannämnde betänkande, hvaruti Stats-Utskottet hemställt det Herr A. M. Brincks motion, att Rikets Ständer ville bevilja ett Stats-bidrag af 150,000 R:dr till Raggens-Stäkets upprensning eller ock bos Kongl. Maj:t i underdånighet förorda Nådigt bifall till en af Stockholms Grosshandels-Societet och Skeppsredare gjord underdånig ansökning om ett anslag för samma ändamål från Handelsoch Sjöfart-fonden, icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, är af Presteoell Borgare-Stånden till Stats-Utskottels handläggning älerremilteradt; och hafva, enligt de till Utskottet ankomne protokoll Öfver diskussionerne inom nämnda Riks-Stånd, de flesta ledamöter, som yrkat återremissen, yttrat den mening, alt, då, såsom Utskottet äfven rnedgifvit, vigtiga fördelar i kommercielt hänseende obestridligen skulle genom den föreslagna nya farledens öppnande beredas så väl Slockholm som hela södra Sverige och äfven utlandet, samt den af Utskottet yttrade betänklighet dervid alt under nuvarande politiska förhållanden ett nytt inlopp till hufvudstaden skulle öppnas, till våda för hufvudstadens och Rikets säkerhet, desto mindre borde förtjena något afseende, som stället, i följd af dess läge, vore lätt att försvara, och inloppet, i händelse af behof, kunde medelst underminering eller ett fartygs försänkande i hast tillstängas, samt detsamma för öfrigt, med afseende å det beräknade djupet af endast 16 å 18 fot, icke medgåfve djupgående örlogsfartyg att der intränga, allt skäl vore förhanden, att, om icke af Statsverkets allmänna tillgångar del äskade bidraget kunde anvisas, Rikets Ständer åtminstone, i enlighet med det förslag, som blifvit framstäldt i Herr Gråås, Betänkandet bifogade, reservation, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhöllo, alt, derest Kongl. Maj:t funne sådant lämpligt, bidraget beviljades af Handelsoch Sjöfartsfonden. 14 Stats-Ulskoltets Utlåtande, N:o 331.
Stocky holm. Friherre Tavaft, Chef för Calmare Regemente^ tjenstgörande i Skåne. friherre. Bunge, Chef för Westgötha DahisRe^' kemente* Minister i Wisn, Dell 24 Felmar ii* 751 Grefve A, Shhwerint Chef för Upplands Re gemtente; tjenstgörande hos då varande EnkeDrotti) in ged. Silfversparrej Chef för Smålands DragonRegemente; tjenstgörande hos Hennes Kongl. Höghet Prinsessad. Går man längre tillbakars är förhållandet än märkligare, och jag påminner mig ännu den tid då Genera ferne Z‘>ge von. Manteuffel, Siegroth, Kaulbars, Pauli, Brun jean, Cheffer, Fock 3 med flere, vid mer än 70 års ålder, alla bibehöllo sine inhehafvande Öfverste indelningar» utan att derföre göra någon slags tjenst. Häraf glit torde finnas, att Generalitetet gör vida mera tjenst nu än tillförene och så mycket 60m förenas kan med vår indeldta Armées organisation, der tjensten icke är af serdeles tunga för någon. Om öeneralerne, de sednare åren, mera sällan än förut sknlle tagit afsked, kan detta således ej tiilskrifvas den deni nu åliggande tjenstgöringens mindre trägna beskaffenhet, utan en ganska enkel orsak, som ej äger minsta gemenskap med Arméens organisation på Divisioner och Brigader, nemligen; Accoråerttes extintion. Men huru störa ärö icke fördelarne deraf I andra afseende!)? Den miliisiriska förtjen(Sten katr du af Konungsö belönas utan att fin*: 752 Den 24 Februarii, na hinder i den belönings värdiges mindre bemedlade tillstånd. UppropsAuctionernej som förut höllos vid Regementsvacancerne, äro aflyste, och Regeringsformens 28 och 35 §. §. sorn då voro en död bokstaf äro nu återförda till sin constitutionella helgd.
Proposition N'.o HS. rymme komme att lemnäs för ännu en föreläsningssal eller för bibliotek och samlingar; 4:o) Bostiillshusets tilloch påbyggnad, samt 5:o) en mindre anatomibyggnad å södra gården o. s. v. Sedan dessa ritningar jemte tillhörande kostnadsförslag blifvit delgifna Central-Institutet samt af dess t. f. föreståndare godkände utan annan anmärkning än att denne, som funnit ändamålsenligt, att huset åt Hamngatan i hela sin sträckning uppfördes till lika höjd, hvarigenom kunde, oafsedt byggnadens mera fördelaktiga utseende, vinnas ett för Institutets utvidgning af behofvet påkalladt ytterligare föreläsningsrum, hvad kostnadsförslaget anginge, ansett, att i detsamma jemväl borde beräknas kostnaden för införandet af erforderliga gasoch vattenledningar; har öfver-Intendents-embetet, efter iakttagande häraf, berörda ritningsoch kostnadsförslag till Kongl. Majit insändt, samt dervid tillkännagifvit, att byggnadskostnaden enligt desamma blifvit beräknad till Ridr 161,178: 84. eller, derest den lägre byggnaden åt Hamngatan uppföres till lika höjd i hela sin utsträckning till » 167,178: 84. Huru angeläget det är, att gymnastik och vapenöfningar såsom ett väsendtligt element ingå i den allmänna uppfostran, hafva Rikets vid de två sednast förflutna riksdagarne församlade Ständer, uti underdåniga skrifvelser till Kongl. Majit framställt, och de förslag, som af ofvanbemälde komiterade blifvit i ämnet utarbetade, stå i full öfverensstämmelse med de åsigter Rikets Ständer uttalat.
Antalet af valkar till vadmalsberedning har icke blifvit ökadt; arbetet vid dem verkställcs såsom vid qvarnar och sågar af allmogen sjelf, som vill hafva arbetet uträttadt. Det å Ekholmen i Weskinde socken anlagde Tegelbruk fortgår och utgör tillverkningen dervid något öfver 100,000, hvaraf fyra femtedelar taktegel. Den förslår på långt när icke för ortens behof, utan införas, så väl till Wisby som landthamnarne, stora qvantiteter så väl taksom murtegel. Vid Klintehamn är ett privilegieradt Skeppsbyggeri, dock utan särskildt skattskrifne arbetare, och hvarvid år 1852 ett fartyg nybyggts. Vid de öfrige landtham - 14 aarne repareras stundom fartyg, men endast vid Kapellshamn har nybyggnad skett af tvänne fartyg. Binäringar. I första rummet af dessa står fisket, som idkas ständigt vid Wisby stad och landthamnarne samt å några få andra ställen af kusten, då väderleken det medgifver; derförutan på särskilda tider i betydlig mån på längre från stranden belägna grund från fiskelägen, der allmogen har fiskbodar uppbyggda; äfvenledes uti de i myrerne befintlige träsk. Vid fiskelägena, synnerligen i Södra delen af ön, aflåtes fisk mindre mot kontant betalning än i utbyte mot andra varor; ofta nog sker tillbytet af fisk endast mot traktering med öl, bränvin, kalfe, hvetebrödskakor m. m.; några oordningar dervid äro dock högst sällsynta. Fiskarterna som hufvudsakligast fångas i hafvet äro: strömming, torsk, flundror och id. Fångsten deraf är vanligen ganska betydlig. Dock införas till landtmannens behof, hos hvilken salt fisk är en daglig rätt, flera tusende tunnor årligen, förnämligast sill, utom hvad för staden särskildt erfordras. De sednare åren har strömmingfisket varit ovanligt ringa, hvilket vållat införskrifning af stora qvantiteter fisk, uppgående förlidet år till öfver 10.000 tunnor.
Lindblom, n. v. Talman. På Bonde-Ståndet6 vägnar Lars Olsson, n. v. 'Talman. Vppläst hos Samteliga Kiks-Stånden den ly Juli. Stormägtigste Allernådigste Konung! Sedan Riksens Ständer vid Riksdagen åren 1809 och 18I0 hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit , det Kammar - Collegium matte undfå Nådig befallning, att orri förhållandet med Kronohemmanet Lindö anställa behörig undersökning, och i händelse innehafvaren ej uppfyllt de honom , i kraft af dess erhållna åbu - f J5I4 Den 17 Juli. åborätt åliggande förbindelser, efter Lag och be> skaffenheten dermed sedermera fö fara, samt vid. nästa Lag'irrta Riksdag om förhållandet afgifva omständlig berättelse, och sedan Eders Kongl. Maj:t .täckts anbefalla Kammar-Collegium att om den äskade undersökningen föranstalta, bar densamma af Kammar-Collegium blifvit behörigen verkställd De till detta mål hörande handlingar skulle till Riksens Stände s Stats - Utskott vid Riksdagen i Orebro af Kammar-Collegium insändas, men som de under Riksdagens lopp ej kommo Stats-Utskottet tillhanda, gjor ’e Riksens Ständer hos Eders Kongl. Maj:l derom fö nyad underdånig anmälan. I följe af den berättelse Kammar-Collegium sedermera till Eders Kongl. Maj:t ingifvit, har Eders Kongl. Majit täckts gifva Gollegium tillkänna, att då, enligt det vid undersökningen upplysta förhållande , innehafva ren af hemmanet, A. von Wahrendorff uppfyllt de hoöom åliggande skyldigheter, hade Eders Kongl. Majit i Nå !er funnit , det detta hemman borde intill nästa Riksdag förblifva i det skick det då, år 1812, sig befann, och innehafvaren således dervid1, bibehållas, emot fullgötande af det före detta föreskrifna vilkor med Spansk Får-afvels underhållande och öfriga skyldighe er.
N:o 56, i anledning af väckt motion, angående tillsynen öfver och regleringen af den gymnastiska undervisningen inom landet; N:o 37, i anledning af väckt motion, angående örlogs-fartygs utsändande på de af Svenska handels-fartyg mest besökta aflägsna farvatten; N:o 58, i anledning af väckt motion, angående anställande af prest vid All männa Garnisons-sjukhuset; N:o 39, i anledning af väckt motion, angående bildande af en stam för örlogs-flottans matroser, medelst enrollering af skärgårds-folk; samt N:o 40, i anledning af väckta motioner, angående rättighet för indelningshafvare, att få sina räntor och krono-tionde debiterade och upphurne af kronans uppbördsman samt å vederbörande landtränterier qvartalsvis uttaga i penningar den derför belöpande lösen. S. D. Vid förnyad föredragning af Sammansatta Statsoch Banko-Utskottets Memorial N:o 41 med förnyadt förslag till voterings-propositioner i fråga om beloppet af det Fullmäktige i Banken och Riksgälds-kontoret tillkommande honorarium beslöt Ståndet att låta bero vid detsamma, med förklarande, att Ståndet icke ansåg voterings-propositionerna uppsatta i enlighet med 69 § Regerings-formen. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Lag-Ulskotlels Memorial N:o 60, med förslag till sammanjemkning af de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 51, i fråga om stiftande af lag, angående ordningen och vilkoren för utländsk mans upptagande till svensk medborgare. S. D. Höglofliga Ridderskapet och Adelns, uti Protokolls-utdrag N:o 528, gjorda inbjudning att instämma uti förrbemälde Stånds fattade beslut, att bifalla Lag-Utskottets Utlåtande N:o 55, i anledning af skedd återremiss utaf Utskottets Betänkande Nio 42, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig, blef af Ståndet antagen. S. I).
Det var dock icke med en farmoders eller mormoders rågade ömhet, hvaraf strålarne gå rakt ur det innersta af hjertat, utan med en god och huld sköterskas omvårdnad. Imellertid gungade «våra fyra» på de af sommarvindar lätt krusade vågorne, och andades in frisk sjö- och morgonluft i lungorne, hvilken förvandlades till frisk lefnadslust i själen och ett ljuft vemod i hjertat. Sjelfva Lena var mindre barsk, mindre sur och tvär än vanligt, och sjelfva Abraham fick ett halft vänligt ord af henne. Hennes goda lynne yttrade sig nu som alltid i högljudt skratt och satiriska, halft ilskna, men ofta nog icke så dumma reflexioner öfver allt som omgaf henne här i verlden, Guds verk så väl som menniskors. Hon sparade ingen, och hade försyn för intet. Hon pratade nu nästan ensam i båten, så här ungefär: – Kors Abra’m! Du ser alldeles ut som en ny lergök, så’na en ser i marken,2 der du sitter och ror i de rödbruna sommerkläderne och det rödbruna ansigtet och de rödbruna näfvarne. Eller som ’en hade doppat dig i alebark och så rullat hufve’t i schäkteblår. Hva’ tusan, Hans Mattsan! jag tror du har hvita håser3 på bena! Piska tre så’n ståt! Men kors ifrå attan! jag tror sannerligen att de’ ä’ bare bena, som ä’ så rena och ljusa! Ha! ha! ha! Så du har skurat på dom! Du fick väl ta’ till båd’ sand och aska? ha! ha! ha! – De’ ä’ skråen till dummer sjö, denne här, som ska’ gå i så många kringelikrokar, och ha så många uddar och holmar och onödiga inrättningar, som bara ska’ ligga folk i vägen, som ska’ rakt fram. – De’ ä’ skråen hva’ Holma kyrka syns bra hit!
För Fastigheter till — 131,000: —, samt uri fruktbara Capitaler och Contance penningar mm. — z 87,650: 14 Tillhopa ; 18,6/0: 14 Men som derwid tillika utreddes, akt f. d. Konungen borde till Stats,Werket ersätta alskillige poster, nemligen: 1:0. För dels saknade och dels disponerade Juveler och Bnljanter m. m. af de Kronan tillhörige och i 1792 ars Bouppteckning anmärkte 219: 6. För kompletteringen af en för Kronans medel inköpt Rese Silfw. FörenSilfw. Tollette 1,51?: — och för en bia Siden meubel — zoo: — -goso: 42, 2:0. För de af Hof,Marskalken von Platen, uti dest redogörelse, för, de Statens medel han-om händer haft, upptagne och lill f. d. Konungens Hof-hällning oHs enskilda , - , be - 2do8 Den 12 Augusti. behof under Fälttaget i Pommern fran hösten l82s kill höstetiden 1827 bestridde utgifter, som af ft d.
Efter hvarje nummer hälsades hr S. af det lifligaste bifall. Påminnelser. Musiksäsongen står nu i sitt högsta flor. Den ena musiktillställningen aflöser den andra. Vi erinra nu närmast om symfonikonserten å k. operan i morgon lördag, hrr Aroid Ödmanns och Salomon Smiths matiné i Berns ' salonger om söndag, Filharmoniska, symfoniorkesterns sjätte konsert om måndag i Musikaliska akademien med ett utmärkt program, hvars första afdelning gifves till minne af den nyligen bortgångne tonsättaren N. W. Gade; vidare tredje kammarmusiksoarén (Aulinska kvartetten) på tisdag i Vetenskapsakademien samt sist, men icke sämst på torsdag i nästa vecka i Musikaliska akademien den första af de tre musiksoaréer, som anordnats af hofsångerskan grefvinnan Math. Taube, prof. Hallström och hr Lejdström. Alla dessa musiktillställningar äro af så utmärkt slag, att vi våga tro att den musikälskande publiken ej skall försumma någon enda af dem. Om karnevalen i Berns ' etablissement nästk. lördag till förmån för Dramatiska och musikaliska artisternas pensionsförening påminna vi likaledes ännu en gång. Fågel peniXBerättelse för Idun af Mathilda Lönnberg. Belönad med hedersamt omnämnande vid Iduns stora pristäfling. (Forts.) » j L j e t var sannt, det kom jag alldeles icke ihåg, 2 » l kära Annie, » svarade han. » Nå, då komC \ mer han så mycket säkrare tillbaka. » L Och Gunnar kom. Han tog med vana och händighet sönder geväret, och på ungefär en halftimme hade han åter satt det i stånd. Då han återlemnade det, gjorde han en anmärkning om mekaniken. Den var föga varaktig och fjä- dern af dåligt stål. Han föreslog därför en liten förändring, som skulle göra geväret litet mera hållbart. » Det är ett ganska dyrbart gevär, dock tyckes det icke vara så godt, som det är dyrt, » sade nu Archibald och tog upp sin portmonnä.
Det bör dessutom icke förbises, att i en domstol, sådan som denna, der det ofta kon inträffa att föremålet för åtalet är af den beskaffenhet, att upplysningar uti det praktiska af en viss gren blifva af nöden, män måste finnas, som äga nog insigter uti en sådan gren, för att derom kunna afgifva factiska och på erfarenhet grundade upplysningar. Till dessa personer räknar jag högste befäl — hafvare© öfver de i hufvudstaden förlagda trupper och högste befälhafvare© för den i hufvudstaden förlagda escader af flottan. Desse embetsman äro militärer, och då K. M. har uppdragit så höga befattningar åt dem, kan man äga skäl att af deni vänta tillräckliga insigter uti sitt yrke, för att kunna meddela de upplysningar deiom, som ©tvifvelaktigt äro af nöden för tillvagabringandel af rättvisa beslut. På de grunder jag haft äran anföra, anser jag Gr. Spens’ förslag oantagligt; och jag förnyar min anhållan, att R. o. Ad. ville instämma i BorgareSlts beslut rörsde denna fråga. Gr. Spens: Jag skall icke uppehålla denna discussion genom några vidlyftiga anmärkn;r, i afseende på hvad Hr Pi inlzensköld har sagt; det är blott angtde hans yttrande rör:de riksrättens ordförande, som jag vill bedja att få förklara mig. Hr Printzensköld anför, att jag tillstyrkt, ”alt 0111 Svea Hofrätts piesident vore jäfvig, borde oidet föras nied bibehållen rösti ältighet af del i tjensten äldsta Stats - D e ii 34 April c. m. råd eller Justiteråd, som i riksrätten ur ledamot.’’ Det alen sanning att jag föreslagit detta; men liar står, co inni aderefter följer, ”lill dess för den riksrätt” delli t i Statsråd deltaga, Konungen, o c h för den, deruti Justitieråd säte tagit, Högste domstolen förordnat den embetsman, som, i stället för ofvan nämn de Hofrätts president, skall utan rösträttighet föra ordet.”
För att icke äfventyra den olägenhet, som sålunda synes för handen, torde det vara lämpligt, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:t behagade på kortare tid af t. ex. 5 eller 10 år förnya de kontrakter rörande afsutna kavalleriregementen, som utlöpa åren 1870 och 1871, på det att ytterligare rådrum må beredas för de auordningar, som kunna anses lämpliga för den kommande tiden efter kontrakternas upphörande. För den händelse, att en sådan underdånig framställning icke finnes lämplig eller ock icke vinner nådigt bifall, synas Rikets Ständer kunna och böra uttala sig i frågans öfriga delar. Det lärer då böra medgifvas, att rusthållarne vid Smålands husar-regemente äro företrädesvis berättigade att komma i åtnjutande af den förmån, som regementets afsittning medför; och att, då en tillökning i kavalleriet af Kongl. Majit pröfvas nödig, densamma lämpligast beredes på det föreslagna sältet, att ett helt regemente af de afsutna kavallerierna åter uppsattes. Till följd häraf lärer valet vara inskränkt mellan det i Östergötland förlagda Andra-lifregementet och Vestgöta regemente. Om nu rusthållarne vid dessa regementen äro lika pligtige att fullgöra rust uingsskyldigheten, så lärer valet böra bero hufvudsakligen af den olika inflytelse på de rustningsskyldiges ekonomiska ställning, som åliggandet medför. Visserligen har Landtförsvars-komitéen, hvars förslag i ämnet vunnit Kongl. Majlis bifall, fästat mera afseende vid tvänne andra omständigheter, nemligen de särskilda orternas förmenta olika tillgång på folk och hästar, lämpliga för kavalleritjensten. Hvad angår jemförelsen emellan Östgötens och Vestgötens lämplighet såsom kavallerist, torde företrädet i verk - Stats-Ulskottets Vt låtande, N:o V‘t>. Ö i verkligheten ankomma på den mera eller mindre utbildade vanan att handtera hästen.
Utskottet synes dock hysa den öfvertygelsen att Statens förlust skall blifva vida mindre och ej öfverstiga 670,000 Riksdaler, för hvilken obetydliga summa ingen förhöjning i bevillningen kan komma i fråga; emedan all möjlig sparsamhet och inskränkning bör iakttagas. Detta är utan tvifvel de mäns innersta och redliga öfvertygelse, som dikterat Utskottets beslut; men när grundsatsen en gång är erkänd Sammans. Statssamt Allm. Besvoch Ekon-Utslc. Betänkande N:o 21. 25 är erkänd att skjutsskyldigheten åligger Staten, så framträda inom representationen helt andra stämmor, som ropa högt på civilisationens fordringar och landets värdighet och dessa nya röster skola icke länge sakna gehör. Om den nya methoden blott för skjutsningen rätt fram mellan 106 gästgifvaregårdar medför en förlust af 396,300 R:dr, så skall upprättandet af ännu flera sådana postvägsbefordringar medföra motsvarande stegring af denna summa. Helt annat blifver förhållandet då Statens jernvägs-stambanor blifvit inom icke så aflägsen framtid fulländade, från hvilka bibanor genom enskilda bolags försorg i olika rigtningar utgrena sig. Längre resor kunna då utan öfverdrifven kostnad bestridas äfven om skjutslegan betydligen höjes å bivägarne, och Statens förlust derigenom verkligen betydligt reduceras. Då jag emellertid är öfvertygad att frågan äfven utan alla reservationer för närvarande faller i Stånden så synes mig Utskottet hafva afskurit hvarje utväg att få de mest i ögonen fallande missförhållandena afhjelpta genom ett tvärt förkastande af all bemedling; emedan det antingen fordrar allt eller intet, förmodligen af fruktan att beröfva sig de bästa skälen till framtida klagomål genom de svåraste olågenheternes afhjelpande. Huruvida dock detta är rättvist och ädelt tänkt mot dem, som nu lida af misstörkållanderna lemnar jag derhän.
S. D. Uti ett till Ståndet ankommet, nu uppläst utdrag af Högvördige Preste-Ståndets Protocoll för den 12 i denna månad, hade sistnämnde RiksStånd, jemte tilikännagifvande, att det, vid föredragning af Bevillnings-Ut - Vrot. Vtdr. d. 19 Dec. 184°- skottets Utlåtande N:o 30, i anledning af gjorda anmärkningar vid. Betänkandet N.o 21, angående Tuli-bevillningen, rubriken: ”Väfnader3 Linne"och Hamp-alngods j Lärft * hvaraf en qvadrataln väger till och med tre ”lod”j beslutat, att så beskaffad lärftsväfnad må tili införsel vara förbuden, inbjudit de öfriga Riks-Stånden alt i detta beslut nied Preste-Ståndet instämma. Denna inbjudning blef af Bonde-Ståndet antagen. Från Högvörd. Preste-Ståndet. S. D. Af det hos Ståndets Electorer, denna dag, hållna Protocoll, inliemtades, att till ledamöter af Expeditions-Utskottet för den Lid, som Prostarne P. P. Swedelius och Källgren permission åtnjuta, utsedde blifvit Prosten Bergqvist och Prosten Ahlqvist; hvartill de ock, genom utdrag af Protocollet, legitimeras skulle. S. D. Då nu ånyo föredrogs Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 87, om beskattningen å stångjerns-tiliverkningeu i Riket, blef samma Betänkande återremitteradt. S. D. Vid nu förnyad föredragning af StatsLagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 89, angående anstalter för en förbättrad fångvård, genom ombyggnad eller förändrad inredning af fängelserna samt i detta hänseende ifrågaställda Stats-anslag, blef smma Betänkande af Ståndet bifallet. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens följande Betänkanden:
* Fredrika-Bremer-Förbundets trädgårdskommitté hade i fredags å Nya Hushållsskolans lokal vid Västra Trädgårdsgatan anordnat ett aftonsamkväm med diskussion, hvarvid domänintendenten Tamm fungerade som ordförande. Diskussionen gällde frågan: » Trädgårdsskötsel såsom yrke för kvinnor » och inleddes af fru Maria Bolin. Trädgårdskommittén, som bildades för 8 år sedan, hade haft att kämpa mot åtskilliga svårigheter. På Fredrika-Bremer-Förbundets initiativ hade direktör Abelin öppnat en trädgårdsskola för kvinnor vid Norrviken och därifrån hade K. Juvelerare J l K » M; B » 03S Jafcofostorsr 1 881 ganska många elever utgått. Emellertid hade denna skolas verksamhet upphört och kvinnliga trädgårdselever hade de senare åren erhållit utbildning vid åtskilliga egendomar. Det mötte dock mången gång svårigheter att åi öfrigt lämpliga egendomar finna bostäder för eleverna, hvarför såsom önskemål måste ställas anordnandet af en trädgårdsskola för kvinnor. Af öfriga talare nämndes att, i Tyskland och England finnas ganska många kvinnliga trädgårdsmästare. Särskildt i England är efterfrågan på sådana stor, och Swanley College samt Woomen ' s London Gardening Association skaffa sysselsättning åt ett stort antal kvinnor. Äfven i Finland finnas flera trädgårgsskolor. Vidare betonades vikten af att gifva den fattigare landtbefolkningen ett föredöme i fruktodling. En talare nämnde, att denna rörelse onödigt mycket anlagts såsom kvinnosaksoch öfverklassrörelse, och ansåg anläggande af skolor olämpligt, samt att intresset för trädgårdsodling bör spridas genom broschyrer. Däremot invändes att de som önska sprida intresse för trädgårdsskötsel bland landtbefolkningen måste själfva inhämta kunskap i yrket, och han hoppades att inom en ej allt för aflägsen framtid en trädgårdsskola för kvinnor måtte anordnas. * — Donationer. et kan j u ej förnekas, att äfven i vårt lilla fattiga land ganska många enskilda personer finnas, som efter våra förhållanden sitta inne med mycket stora förmögenheter. Om icke förr, märker man det vid studerandet af de nog så intressanta taxeringslängderna. » Finns det verkligen så mycket rikt folk! » utbrister man ovillkorligen, vid genomläsandet af dessa talande siffror. Här är j u fråga om årsinkomster, som för enskilda personer kunna uppgå till 50,000 och därutöfver, ja, ända till mer än 100,000 kronor.