Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter att hafva i behörigt öfvervägande tagit, ej mindre hvad E. K. M. uti Dess Nådiga Proposition angående Stats-Verkets tillstånd och behof, rörande Riks-Statens Ändra Hufvud-Titel framställt, än ock hvad i öfrigt, i afseende å densamma, hos Rikets Ständer förekommit, hafva Rikets Ständer, på sätt de här nedan få i underdånighet anmäla, reglerat utgifterna under denna Hufvud-Titel, upptagande Civile och Landt-staterne, nemligen: 1:0 Rikets Högsta Embeten. Genom den lönereglering, som blifvit en följd af Stats-Rådets förändrade organisation och i afseende hvarå Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 5 sisth Augusti, hos E. K. M. anmält deras beslut, har en tillökning, emot hvad senaste Riks-Stat bestämmer, uppstått uti anslaget för StatsMinistrarne af 4,000 R.dr, uli det för Stats-Råden af 17,000 R:dr, samt uti det för Justitite-Råden af 4,000 R:dr. 2:0 Rikets Allmänna Arenders Beredning. I afseende å det anslag, stort 8,736 R:dr 2 sk. 8 r:st. B:co, somför Rikets Allmänna Arenders Beredning varit å Andra Hufvud-Titeln uppfördt, få Rikets Ständer i underdånighet åberopa deras, uli underdånig Skrifvelse den 3 sisth October, anmälda beslut, att af ifrågavarande anslag endast 736 R:dr 2 sk. 8 r:st., utgörande sammanräknade beloppet af 3:ne å samma stat uppförde vaktmästare-löner må på Staten qvarstå och under behörig titel uppföras. Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
M:ts förslag, erhållit den lydelse, som 18 § i bilagde förslag utvisar. Nuvarande 24 g har af E. K. M:t, i sammanhang med förslaget om oförändradi. bibehållande af 3 och 4 §§ rörande lörhöjning i afgillettie å varor, som inkomma eller utföras med oprivilegierade fartvg, ansetts böra qvarstå, men da Rikets Ständer funnit sig böra bifalla Kommillerades förslag om lika behandling i della afseende lör alla nationers fartyg, har jemväl, i enlighet med hvad Kommitterade föreslagit, ifrågavarande 24 § funnits böra ur författningen utgå. Hvilket allt Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, med anhållan, att bilagde Förslag lill Tull-taxa, jemte underrättelser om hvad vid taxans verkställighet iakttagas bör, måtte vinna nådig fastställelse. Rikets Ständer framhärda etc. Slockholm den 2 December 1857. 486 Försina* lill Tull-taxa, Turi f fiir tii för sr istu flen. Agat, oarbetad arbetad, oinfaltad infattad med Guld eller Silfver, väges med infattningen oell förlullas såsom den; med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror. Alabaster, oarbetad arbetad, ej specificerad Alun, alla slag , Ambra Angelika Anis Antimonium, spiesglans och regulus • Apelsiner Apolheksvaror, alla i Taxan ej specificerade, enkla eller sammansatta, till införsel af Apothekare eller dem, som erhållit Sundhets-kollegii tillstånd att med sådane varor idka handel, eller efter Sundhets-kollegii, Velenskaps-akademiens eller vederbörande Universilels-fakultets hörande, af vetenskapsmän till begagnande för vetenskapliga ändamål, eller ock, efter Kommers-kollegii pröfning, af näringsidkare, som styrka sig hafva behof af dylika varor för åstadkommande af sina tillverkningar Arsenik, lill införsel af Apothekare och, efter erhållet tillstånd, af Kommers-kollegium, för fahriks-inrällningar Qvantitet för Tu Ii beräkningen.
Regeringsformen, som är af följande ordalydelse : ”Alla afgifter, ”sorn Riksens Ständer, under de i föregående ”§. nämnde Titlar beviljat , skola utgöras intill ”slutet af det år, under hvars lopp den nya ”Bevilningen af Riksens Ständer fastställd blif”ver. Varda Riksens Stander dessförinnan af ”Konungen eller Stats Rådet sammankallade, upp"höre bevilningen, hvartill alla ofvannämnde af”gifter räknas, med det årets utgång då en ”sådan Riksdag börjar.” Af '38 Unåerd. Skrifvelser'. Af förra momentet i denna § anse val Riksens Ständer någon annan mening ej kunna dragas , än att de sist utfärdade JBevillningsförfattningar skola gälla till och med slutet af det år, då de nya blifva af Riksens Ständer gifna ; Men, som möjligen, vid jämförelse af det sednare momentet, en annan tydning skulle kunna komma i fråga, hafva Riksens Ständer vid dessa förhållanden , och då Skattskrifni ngen i Riket redan är förrättad på grund af förra Bevillnings-förordningen, samt de författningar, Rik sens Ständer angående Bevillnings-Afgifter. ne i allmänhet nu vidtaga , ej förr än längre fram på detta år kunna utfärdas, velat härmedelst förklara, att de vid i 8 1 5 års Urtima Riksdag fastställda Bevillnings-förordningar böra gälla till efterrättelse äfven för det ingångna året 3818; Hvilket förklarande Riksens Ständer få hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla. Riksens Ständer framhärda SCc, N:r i5. Uppl. o. godkänd lins Ridd. o. Ad. d. 27 Jan.' 1818. Preste-Ståndet d. 27 Borgare-Ståndet d. 27 —- Bonde-Ståndet d. 2 Feb. — Riksens Ständers un der d. Skrifvelse om tryckningskostnad för ett Utdrag ur Riks-Staten 1817 • S. A K. Till Under/I.
Stiftare gifvit för föreningen af de begge rikenas lörsvarskrafter till sjös, dels förslaget om ett annat sätt för behandling af diplomatiska ärender, dels frågan om förändring af Konungens titel och namnchiffer, — synas gifva styrka åt det antagande, att Föreningens betydelse icke blifvit i båda länderna på Den 30 Mars. i: t> lika sätt upfattad, oell att sålunda, i st. f. det närmande i gemensamt försvar oell den tillgång till ömsesidiga handelstörinåner samt lättade förbindelser i öfrigt, som, med orubbadt bevarande af hvartdera rikets sjelfständighet och frihet, skulle, enl. det i vårt land gällande föreställningssätt, befrämja bådas gemensamma val, framställa sig önskningarne inom Norige snarare så, som syftade de till e*t aflägsnande i unionelt hänseende, hvilket, om det vunne fullbordan, skulle innebära en förändring af den real-union. som nu, i enlighet med Stiftarens afsigt, eger rum melbin de båda rikena, till eli union, som egde sitt enda föreningsband i den regerande Konungens person. För undanrödjande eller förmedlande af de sålunda angifna, olika åsigterna af Föreningens betydelse, och för att den grundåsigt, från hvilken Unionens stiftelse utgått, må kunna i båda länderna orubbad bevaras, samt på det att föreningen må kunna, på den gifna grundvalen, vidare utvecklas, stärkas oell försäkras mot följderna af möjliga meningsbrytningar, skulle o t v i f v e 1 a k t i g t en öfverläggning emellan dertill af E. K. M. kallade Svenske och Norske män rörande de angelägenheter, som gemensamt angå de begge rikena, och ronde de förhållanden, som vid Föreningens stiftande lemnats obestämda eller mindre klart uttryckta, vara af behofvet påkallad. R.
Obehaget af söndriga nothäften — så vanligt inom familjer hvarest musik idkas — undvikes härigenom. S J E L F B I N D A R E N, afsedd för tidningar och tidskrifter, afskaffar förargelsen att aldrig veta hvart det eller det numret tagit vägen. S J E L F B I N D A R E N är en fullständig imiversalpjes, som ej borde saknas i något ordningsälskande hem. S J E L F B I N D A R E N behöfver inköpas endast en gång, enär den kan användas år efter år. UTGIFTER. KLOTBAND OMSLAGSTECKNING I: 5 0. Jenny F R U AF Nyström-Stoopendahl. (30S5) (3086) P. HERZOGS BOKBINDERIS W Nyhet! teckningar af Victor Andrén. " Så fint har jagaldrigsett! " Detta skall enhvar utropa, som fär se (Skandinaviens mest intressanta, prydligaste och pä samma gäng billigaste sällskapsartikel, E x a m i n a t o r. Därigenom att tusentals ex. salts, lemnas den nu till endast 1: 5 0 pr st. Ku godiköpsupplajja, benamd L i l l a Exam 1 n atorn, ar lill innehall ungefar med Examinator, lemnas rabatt. Partioch minutiörsäljare i Stockholm Hrr A. E. Jacobsson &amp; C o, Drottninggatan 29 A. John Fröberg, Finspong~ Ännu är möjligt att t i l l j u l e n erhålla s c h a - lar, sängfiltar, resfiltar, hästfiltar, klädningstyger, kostymtyger, öfverrockstyger, kappt y g e r af våra svenskullsfabrikat om order snarast insändes. Begär prof och prisuppgift, som sändes panko. Jönköping den 10 december 1890. OBS. Detta Maltextrakt är af en mängd svenska läkare med synnerligt förtroende användt och af dem väl vitsordadt. OBS. Hr Kemie Professorn Aug.
Förty uti Herrans Zebaoths vrede är landet förmörkradt, så att folket är lika, som en eldsmat; ingen skonar den andra. Röfva de på högra sidone, så lida de hunger; äta de på venstra sidone, så varda, de icke mätte; hvar och en äter sins arms kött; Manasse Ephraim, Ephraim Manasse, och de båda, tillsammans emot Juda. Uti allt detta stillas icke ännu hans vrede; hans hand är ännu uträckt. Ve dem Skriftlärdom, som orätt lag göra, och vrångan dom skrifva; På det de skola vränga dens fattigas sak, och bruka våld uti de eländas rätt i mitt folk; så att enkor måste vara deras rof, och de faderlöse deras byte. Hvad viljen I göra på hemsökningenes och olyckones dag, den fjerran efter kommer? Till hvem viljen I fly om hjelp? Och hvar viljen I låta edra äro; Att hon icke under de fångna böjd varder, och ibland slagna faller? Uti allt detta är hans vrede icke stillad; hans hand är ännu uträckt. Ack! ve Assur, den mine vredes ris, och deras hand mine grymhets staf är. Jag vill sända honom emot ett skrymtaktigt folk, och gifva honom befallning emot mine vredes folk, att han det skinna och utbyta skall, och förtrampa det såsom träck på gatone; Ändock han det så icke menar, och hans hjerta så icke tänker; utan hans hjerta står till att förderfva och utrota mång folk; Ty han säger: Äro icke mine Förstar allesammans Konungar? Är icke Calno såsom Charchemis? Är icke Hamath såsom Arphad? Är icke Samarien såsom Damascus? Såsom min hand funnit hafver afgudarnas Konungarike; ändock deras afgudar starkare voro, än de i Jerusalem och Samarien äro; Skulle jag icke göra Jerusalem och dess afgudom, såsom jag Samarien och dess afgudom gjort hafver?
Th kubikfamn) utgjorde för öfra^ hälften 96 R:dr 5 öre Runt och för den nedra hälften 44 R:dr 16 öre, hvadan, om 6 procent tilläggas för slitning af redskaper m. m. för hela tunnelöppningen, kostnaden pr löpande fot uppgått till nära 150 R:dr, och tunnelns totalkostnad till 138,221 R:dr, — 110 — Erfarenheten har visat, att så snart höjden af det berg, sorn af jernvägen måste passeras.^ öfverstiger 40 fot, blir det mindre kostsamt att göra tunnel än öppen sprängning. Sådant är förhållandet icke endast vid Nyboda backe, utan äfven vid Bränninge. Derigenom att ingen murning eller invändig beklädnad af tunneln ifrågakommer, har detta arbete kunnat utföras till det jemfördt med förhållandena i andra länder särdeles billiga pris. De märkligaste sprängningsarbeten, utom ofvannämnde tunnel, å linien mellan Stockholm och Södertelje förekommo vid Liljeholmen och Grönbrink, mellan Westberga och Lerkrogen samt vid Rönninge och voro alla vid 1859 års utgång fullbordade med undantag af ett kortare stycke mellan Westberga och Lerkrogen. Af alla terrasseringsarbeten äro bankfyllningar öfver mossar, kärr och lösare jordlager de som i allmänhet erfordra längsta tiden och hvilkas fullbordande svårast beräknas, emedan det ej är möjligt att på förhand rigtigt bestämma de lösa jordlagrens konsistens eller till hvad grad de genom utfyllningar af fastare jordarter kunna undanträngas, men på grund af anställde jemförande kostnadsberäkningar öfver olika methoder för öfvergången af de ganska betydliga mossar och sanka ängar, hvaröfver jernvägslinien mellan Stockholm och Södertelje måst utstakas, föredrogs likväl utfyllningen till fast botten i stället för den med konstgjord grnndläggniug .och ännu mer framför viadukter såväl med afseende å anläggningskostnaden som aet framtida underhållet, och erfarenheten har genom många exempel bevisat rigtigheten af den använda methoden.
Ridderskapet och Adeln remitteradt och den 6:te sistl. Febr. till Stats-Utskottet ankommet Memorial, af Herr A. von Hartmans dorffhvaruti, efter föregången uppgift på kostnaderne i allmänhet vid sista Riksdag, och särskildt för Riks-Ståndens samt Utskottens Cancellier, till befordrande af minskning uti de dryga utgifterne härtill, Motionären hemställt till Högloft. Ridderskapet och Adeln, att anmoda samtlige Utskotten på 460 Stats-Utskottets Betänkanden. förhand öfverenskomma med de personer, som till Secreterare antogos, om någon viss vedergällning för hvarje månad, emot hvilken Secreterarne ansvarade Utskotten för gÖromålens ordentliga bestridande genom Betjening, som Secreterarne sjelfve äntogo och hvilken vedergällning borde föreslås och bestämmas på sätt 24 §. i Riksdagsordningen föreskrifver. Enär denna Motion icke kommit Statsutskottet tillhanda förrän de i 53 §. Regeringsformen uppräknade Utskott redan voro organiserade och de deras Secreterare samt större delen .Betjening antagit, har Stats-Utskottet ansett all fråga om Förslagets antagande, för innevarande Riksdag hafva förfallit; och då 24 §. i Riksdagsordningen innehåller, att hvarje Utskott förordnar dess Secreterare och Cancellister, anser Stats-Utskottet sig icke eller kunna lemna någon åtgärd vid Förslaget för framtiden, såsom innefattande ändring uti ett ännu gällande Grundlags-Stadgande. Men Utskottet anser sig böra vid de af Herr <von Hartmansdorff gjorde uppgifter öfver kostnaderne vid sista Riksdag upplysa, att hela Riksdagskostnads-Summan icke utgjort, såsom angifvet blifvit, i84>ooo Rd:r utan 176,256 R:dr 2 sk. 3 rst. B:co,och att aflöningsbeloppet för Stats-Utskottet derigenom uppsteg till betydligt större Summa, än vid något af de andre Utskotten, att, Stat sUtskottets Betänkatiden.
Ej må Konungen utan Riksdagens samtycke blifva regerande furste af utländsk stat. (Nuvarande lydelse). Konungen eger (Den föreslagna lydelsen). Konungen eger Stockholm den 19 Mars 1866. KonstitutionsUtskottets Memorial N:o 9. Af Herr Lagerhjelm, G. B.: ”Kongl. Maj:t yttrar i Sitt svar till Rikets Ständer angående vissa grundlagsförändringar af den 20 Januari 1863: ”Beträffande det af Eder, Gode Herrar och Svenske Män, jemväl framställda förslag om det tillägg till 12 § Regeringsformen, att Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande furste af utländsk stat, har Jag, ehuru erkännande rigtigheten af den åsigt, som för detta förslag ligger till grund, likväl med afseende derå, att frågan om ett så beskaffadt Konungens förhållande till främmande stat angår de förenade rikena, funnit ett stadgande i denna syftning, om det anses behöfligt, icke böra intagas i Sveriges grundlag förrän sådant kan ske jemväl i Riks-Akten, och Jag har alltså ansett Mig ej böra till Edert nu framställda förslag lemna samtycke, men vill, i sammanhang med frågan om revision af Riks-Akten, taga detta ämne i vidare pröfning.” Under dessa förhållanden kan jag så mycket mindre biträda Konstitutions-Utskottets förslag, som ett sådant tillägg till 12 § Regeringsformen, hvilken gifver Konungen rätt att ensam ingå i afhandlingar och förbund med främmande magter, derigenom skulle förlora någon del af den betydelse, som 1809 års Konstitutions-Utskott egnat densamma, då det ej ansett, att sådana regeringsåtgärder böra underkastas pröfningen af en lagstiftande korps, för så vidt som de för öfrigt öfverensstämma med bokstafven och andan i våra grundlagar. Det är ej heller genom en direkt inblandning från Nationalrepresentationens sida, som, efter min förmening, nationens stora politiska intressen skola vårdas.
Maj 1847 af underdånigt utlåtande i anledning af Direktionens för Svenska Slöjdföreningen samma år gjorda ansökning om statsanslag för dess ifrågavarande Slöjdskola, Kollegium i underdånighet yttrat sin åsigt rörande den synnerliga nyttan och angelägenheten af undervisnings-anstalter, hvilka såsom nämnde slöjdskola hafva till föremål att åt personer, sorn redan ingått i industriella yrken, bereda utväg till inhemtande af vissa för dessa yrkens utöfvande behöfliga insigter i techniska ämnen, hvilka de hvarken i folkskolorna eller sedermera före inträdet i det praktiska lifvet förvärfvat; att under sedermera förflutna tid behofvet af dylika läro-anstalter än ytterligare ådagalagts genom det betydliga antal af så väl yngre som äldre slöjdidkare, hvilka begagnat den vid Slöjdföreningens skola meddelda undervisning; att Kollegium emellertid, lika med Föreståndaren för Technologiska Institutet, ansåge den lägre technologiska undervisningen ingalunda böra inskränkas till den tillfälliga och mindre fullständiga, som uti omförmälda Söndagsoch Aftonskola kunde påräknas och Kongl. Maj:ts Nåd.
Genom sticklingar förökas med bästa resultat flertalet af de krukväxter, som kunna odlas i boningsrum. Lämpligaste tiden härför är äfvenledes tidigt o m våren, dock kunna äfven af många växter sticklingar med framgång sättas på andra tider. (Slut i nästa n:r.) Elise Hwassers jordfästning försiggick härstädes i tisdags middag under ett så allmänt och folkligt deltagande, att det knappast ägt något motstycke, sedan August Blanche slutade sina dagar. Bland den till åtskilliga tusen personer uppgående, till största delen sorgklädda samlingen, som fyllde Storkyrkan till sista plats, märktes flertalet medlemmar af hufvudstadens artistiska och litterära värld samt framstående personer inom alla samhällslager. Den enkla, men smakfulla ekkistan var placerad i koret och pryddes endast af en lagerkrans på hyende af cypress, midt på locket ett stort kors af hvita hyacinter, hvilande på korslagda palmkvistar, minnesgärden af Elise Hwassers dotter, svärson och dotterson, en stor immortellkrans med sorgflor och bukett af hyacinter, från hennes syster och svåger vid hufvudet, lager och praktfulla gula rosor, från broder och svägerska, vid fötterna samt på sidorna krans och buketter från två den bortgångna nära stående vänner. Mellan de svarta fransarne på kistan slingrade sig en guirland af frisk lager. På katafalken närmast kistan lågo de många kransar och buketter, som ägnats den bortgångna af f. d. kamrater, släktingar och vänner, och nedanför densammas fot de stora och praktfulla lagerkransar, som sändts från kungl. teatrarna och öfriga hufvudstadsoch landsortsteatrar. Medlemmar af k. hofkapellet utförde till en början under hofkapellmästare R. Hennebergs anfö- rande en af denne för det högtidliga tillfället särskildt komponerad fantasi. Sedan de sista tonerna af denna gripande musikaliska afskedshälsning till den stora dramatiska konstnärinnan förklingat, afsjöngs från orgelläktaren första versen af ps. 4 5 2: » Jag går mot döden, hvart jag går ».
Bevillning fastställda Summa, af 300,000 B:d. Denna Summa, stor Två Millioner Trehundrade Lemtio Tusende Riksdaler Specie, kommer således - Den g Augusti 475 lédes såsom allmän Bevillning, enligt den af Oss särskildt beslutna, och till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnade Eevillnings-Förordning, att, intill nästa Riksdag, årligen utgå. Beträffande så väl de , genom närvarande reglering, i förra Staterna uppkomna förändringar, som livad i öfrigt härvid blifvit iaktiaget, och i underdånighet anmäldt, åberope Vi Oss de särskilta underdåniga skrifvelser rörande de omständigheter af Stats-Regleringen, hvarom Vi, enligt Vår i Grundeligen försäkrade Beskattnings-rätt, ägt att besluta, såsom vore de i detta Riksdags-Beslut intagne. 5- §• Då vi insett otillräckligheten af de Anslag, hittills vaiit gjorde, så väl till Deras Ma. jesiäters, Konungens och Drottningens Hofhållning, samt Hans Kongl. Höghet Arfprinsens, heldst den tidpunkt nu inträffat, då Hans Kongl. Höghet inträdt i Manna-åren, och komitier att antaga egen Hof-Stats hällning, äfvensom af anslagen till Hennes Kongl. Höghet Arfprinsessa»; Sophia Aubeätina, håfve Vi beslutit, att föröka dessa anslag sålunda, nemligen: till Deras Kongl. Majestäters Hofhållning 50,000 R:d, och särskildt till Hennes Majit Drottningens disposition 10,000 R:d årligen: till anskaffande af nya Meubler på Kongl. Slottet i Hufvudstaden, och på Lust-Slotten 5,000 R:d Dim',8 Augusti B:d ärligen, intill nästa Riksdag'., tians. Kongl. Höghet Kronprinsen har afsigt sig den a? Oss Honom i underdånighet, erbudne tillökning i dess Stats-Anslag..
Husbonden har i sådana fall Den 8 December e. m. 181 stundom ej behöft annat än sin egen utsago, att tjenstehjon varit näsvist eller försumligt, för att derigenom gå fri för all påföljd. Skulle vid något sådant fall tjenaren, tilläfventyrs upretad öfver en i hans tanka orättvis och alltför hård behandling, icke kunna styra sitt sinne, utan »af hastigo mode», såsom det heter i lagen, tillfoga husbonden ett slag eller skuffning tillbaka, hvilket i vanliga fall kostar 16 sk. i böter, då skall tjenaren, enl. 2 § 15 Kap. M:sB:n, straffas med 18 par spö, 14 pär ris, eller 16 dagars fängelse vid vatten och bröd. Förhållandet mellan husbonde och tjenare i ett land, der ej slafveri äger rum, förutsätter ett ömsesidigt och frivilligt aftal, hvarigenom den sednare åtagit sig att använda sin tid och sina krafter för den förres räkning, mot viss lön och fritt uppehälle eller kostpenningar. Om man nu ville föreställa sig såsom blott och bart en tankebild, att af de två personer, som befinna sig i detta kontraktsförhållande, den ene, arbetsgifvaren, har rätt att ansvarslöst misshandla den andre, om han vill dagligen, medan denne sednare, om han, för att värja sig, gifver ett slag tillhaka, har att plikta med 18 par spö, och allt detta, utan att den underordnade har rätt att ens genom särskildt förbehåll undandraga sig en så slafvisk ställning, så skulle en sådan lagstiftning säkert anses icke blott för abderitisk, utan nära nog en omöjlighet, ett vildt inbillningsfoster. Helt annat blir det, då vi hafva donna lagstiftning midt ibland oss. Vanans makt är stor, och det finnes knappt någonting så förfärligt, att icke mängden af de liknöjde eller mindre tänkande kunna, om de sedan längre tider hört talas derom, åse det temligen lugnt, ja äfven finna det fullkomligt i sin ordning, med undantag naturligtvis af dem som omedelbart lida deraf. Hvad har man icke i det hänseendet erfarit om fördomarna ang. 1 ifegenskapen i Ryssland och slafveriet i en del af de Förenta Staterna?
På grund häraf och då det till undvikande af missförstånd torde vara nödigt att tydligare, än i förslaget skett, utmärka, att böters förvandling till vatten och bröd, då sådant straff äfven blifvit för urbota brott ådömdt, ej skall ega rum i de fall, då böterna enligt nya lagförslagets stadgande i 4 kapitlet 7 § böra till annat straff öfvergå, hemställde Högste Domstolen, att, i stället för 4 momentet af 13 §, der må införas två moment af följande innehåll: 4:o att då någon är förfallen till fängelse vid vatten och bröd i 20 dagar eller längre tid, i nämnda bestraffning anses inbegripne alla de vitén och böter, med undantag af sådana, som i 10 § afses, hvartill han i öfrigt må hafva sig skyldig gjort; Kongl. May.ts Nåd. Proposition N:o 93. 15 5:o att om någon, som är förfallen till fängelse vid vatten oell bröd på kortare tid än 20 dagar, tillika är fälld till böter eller vitén, som ej för bristande tillgång kunna utgå och förty böra till fängelse vid vatten och bröd förvandlas, det penningebelopp, som emot fängelsestraffet vid vatten och bröd, efter 2 kapitlet 10 § i nya lagen, högst svarar, bör med ådömäa boteseller vitesbeloppet sammanräknas och fängelsetiden i förhållande dertill enligt sagda lagrum bestämmas; kommande, i händelse den bötfällde, jemte fängelse vid vatten och bröd, tillika är förfallen till annat frihetsstraff, hvad i afseende å böternas öfvergång till detta sednare straff är stadgadt, att till efterrättelse lända.