Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då den behållna inkomsten öfverstege 20,000 rdr, skulle afgiftsberäkningen höjas med £ proc. för hvarje 1,000 rdr Således skulle för 25,000 rdr:s inkomst betalas 10f proc., eller 2,656 rdr, och för 40,000 rdr:s inkomst 12+ proc., eller 5,000 rdr. Men för hvarje 1,000 rdr:s inkomst utöfver 40,000 rdr skulle afgiften endast beräknas TV proc. högre, så att för behållen inkomst af 50,000 rdr skulle betalas 13+ proc. och för inkomst af 80.000 rdr 15 proc. Från 80,000 till 150,000 rdr:s inkomst borde afgiftsberäknmgen ökas med -TV proc för hvarje 1,000 rdr samt för ännu högre inkomst med B’T proc. Såsom behållen inkomst skulle anses hela det öfverskott, som under året 1810 års bevillningsförordning. 4 G erhållits genom afkastning af egendom, penningar eller genom näring, rörelse och» befattning af livad slag sorn helst, sedan derifrån afdragits oundgängliga omkostnader samt räntor för skuld äfvensom utbetalda hyror. Följaktligen skulle den behållna, inkomsten utgöras af hela den afkastning, som landtegendom och stadsjord lemnadc-, efter afdrag af brukningskostnaden, eller utsäde, tjenstefolkets föda och löner, skatter, byggnaders underhåll samt andra nödvändiga utgifter, hvaribland dock odlingsoch förbättringskostnader icke finge räknas; — hyran af hus i städerna och på landet, efter aldrag för onera och behöfliga reparationer; — handlandes eller näringsidkare» behållning af handels-, bruks-, fabrikseller annan rörelse och näring utöfver aflöning och arbetskostnader samt andra utgifter för sjelfva rörelsen eller handteringen. Från åtnjuten inkomst finge icke afräknas hvad som åtginge till underhäll för den skattskyldige samt hans familj och alla i och för utöfningen af hans yrke, rörelse och näringsfång icke oundvikligen nödige personer.
utan att härigenom erkänna befogenheten af mina tillmälen i öfrigt; att jag väl i Skrifvelse till Advokatfiskals-embetet yttrat, att såsom ursäkt för hvad jag lagt Öfverståthållare-embetets kansli till last ej finge åberopas målens eller ärendenas invecklade och tvistiga beskaffenhet, emedan lagen just undantoge dylika mål från Exsekutors handläggning; men att, ehuru flertalet af utsökningsmål vore af en föga invecklad beskaffenhet, och lagen stadgade, att tvistiga mål skulle hänvisas till domaren, en hvar, som handlagt exsekutionsmål, likväl borde kunna vitsorda, att sådana icke sällan förekomme, som vore både vidlyftiga och invecklade, samt innefattade rättsfrågor, hvilkas lösning fordrade moget betänkande och noggrann pröfning, utan att endast derför Exsekutor kunde eller borde vidtaga den beqväma åtgärden att skjuta målen ifrån sig.
General-poststyrelsen af den 6' November '1863, lemna vederbörande chefer rättighet, den förre, att till biträde vid mönstringsoch inspektionsresor antaga en mönstrings-kommissarie och den sednare att låta en tjensteman såsom si kreterare medfölja, samt att för det biträde, hvaraf öfrige inspekterande chefer kunde vid de af dem anställde besök vara i behof, och hvilket i de flesta fall syntes kunna på ort och ställe erhållas, den kostnad, sorn borde drabba statsverket, således i allmänhet torde kunna inskränkas till det arfvode, hvilket för dylikt biträde må befinnas erforderligt; så har Eders Kongl. Maj:t, genom nådig remiss af den 22 nästlidne November, behagat anbefalla mig, att med anledning af Rikets Ständers Revisorers berörda anmärkningar till Eders Kongl. Maj;t inkomna med underdånigt utlåtande så tidigt, att detsamma kunde inom den i 7 § 3 mom. af instruktionen för Rikets Ständers Revisorer den 17 April 1841 bestämda tid till Fullmäktige i Riksgälds-kontoret öfverlemnas. — 353 — Till fullgörande af denna nådiga befallning, får, i fråga om anmärkningen, att vid Justitie-kanslers-expeditionens expensmedelsräkning samtlige utgiftsverifikationerna icke blifvit af vederbörande attesterade, jag i underdånighet meddela den upplysning, att jag. på sätt förut alltid utan anmärkning skett, uti skrifvelse den 't9 April 18(33, jemte öfverlemnande till Eders Kongl. Majit* och Rikets Kammar-rätt, för anbefalld granskning till siffror och verifikationer, af vederbörande redogörares för Justitie-kanslersexpeditionen afgifne, med verifikationer för hvarje utgiftspost åtföljda expensmedelsräkning för år 1862. vitsordat, att Justitie-kanslers-embetet pröfvat, de anmälda behofven, förordnat om upphandlingarne och den derföre erlagda betalning samt godkänt den uppgifna åtgången.
Transumt af Protocollernci, uti Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskott vid Urtima Riksdam gen i Stockholm den 21 och 26 Januari 1818. S. D. — —• —• — -— Harvid yttrade sig Herr Malmberg: ”Jag får för min enskilda del ödmjukast till Protocollet anföra, det ]ag, med dubbel åsigt af Svenska Ekeskogarnes trefnad och Lädergarfveriernes behof af Ekebark, ej kan antaga dess exportfrijhet såsom någonsin af gångbarhet, om icke för att befordia vår egen förstöringjag tror, «itt en fri handel med inhemsk Bark behöfvande inrättningar skulle fullkomligen föra de Besvärande af Hedervärda BondeStåndet till de fördelar, de sjelfva åsyfta.” Härmed förenade sig Herrar Hök, Zetterberg och Ebel, den sistnämnde med tillägg: ”attoni författningen om Ekbarkens aftagning upphör, så lärer svårligen finnas Bark, hvarken till Export eller för Garfverierna.” Besv, och Ekon. Utslc. B*tänkanä«n. 117 —! Herr Hjärne, Herr Prosten Hultin, och Pierr Fredin reserverade sig till Protocollet såsom ej deltagande i det af Utskottet tillstyrkta förra Alternativet, nemi. Exportfrihet af Ekebark under något slags villkor. Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts Betänkande, i anlcd« v ning af väckta frågor, och gjorda förslag "om ändring och inskränkning i KronoBr efhärninge n". I^iksdagsfullmägtigen Änders Christoffersson ifrån Kronobergs
Det är otvifvelaktig!, och ej Utskottet obekant, alt uppgifter äro att tillgå både på det conlanta anslag, och på den Kronotionde, som för Läroverken äro anslagne. Men värdet å Boställena finnes icke uppgifvit, och delta hörer likvisst till fullständigheten och en fullkomlig kännedom af förhållandet. Jag tror derföre, alt det ingalunda är skäl tillvita Utskottet att icke hafva tagit kännedom af de handlingar det baft att tillgå. För öfrigt får jag öppet erkänna, att om Nationen skulle vara missnöjd med . Representationen, för det den lenina t bidrag lill Undervisningsverken, skall jag anse det för en ära alt träffas af ett sådant missnöje. Grefve Horn: Äfven jag var frånvarande, då förra beslutet om anslaget till Undervisningsverken fattades; jag begagnar derföre nu tillfället, att reservera mig deremot, och, alt lika med Friherre Anckarswärd, till Protocoliet afgifva min protest. Jag vet ej, hvar felet ligger, men det är en sanning, att ordalagen i det redan bi - 374 Den 8 Octobrr e. m. fallna Betänkandet binda Rikets Ständer vid fattandet af beslut i afseende å fade Hufv ml Titeln. Jag anser ett sådant förut fattadt beslut vara helt och hållet grundlagsvidrigt, och en protest deremot nu vara på sitt rätta ställe. Herr Skogmans Carl David: Då ifrågavarande anslag af 60,000 R:dr blifvit beviljadt alt uppföras på 4‘de HufvudTiteln, hemställer jag, om icke det tillägg kunde göras, alt, ehuru detta anslag är uppfördt på 4;de HufvudTiteln, det dock mätte vara Kongl. Maj:t obetaget att derutaf, i mån af tillgång och behof, meddela Löneförhöjningar åt Lärarne vid Kongl. KrigsAkadernien. Friherre Anckar swärd: Jag instämmer till alla delar i det af Herr Skogman föreslagne tillägg, och anhåller om proposition derå.
Mits serskilda Nådiga propositioner eller motioner i RiksStänden^påkalladt såsom Statsbidrag eller Lån. — På detta sätt skulle alla Statens utgifter blifva systematiskt uppställde i ett sammanhang och på ett ställe, under 2:ne Titlar, nemligen : Anslag till RiksStatens Tio HufvudTitlar, enligt K. M:ts'Nådiga Proposition om StatsVerkets behof af den i3 nasti. November, anslag till serskildta Statsutgifter utöfver RiksStaten , enligt K. Propositioner och Riksdagsmäns motioner. Hvilket senare anslag kunde indelas i lika beskaffade HufvudTitlar, som RiksStaten. I)å dessa AnslagsSummor jemfördes med StalsInkomsterne , vore öfversigten snart uppfattad och en fullständig ledning lemnad R. H. St:r, för så väl pröfningen af det hela, som för hvarje serskildt inkomsteller utgiftsartikel. För beredningen af ett sådant RiksDebet och Credit torde erfordras, att H. StatsUtskottet till R, H. St:r först allemnar Utlåtanden öfver sådane begär - Betänkande n. rot ta StatsUtgifter, hvilka af Höglofl. StatsTTtskotlet afstyrkas, för att deröfver inhemta R. Sits beslut, såsom inverkande på anslagens uppgörande af StatsUtskottet. Genom denna åsigt, har jag ansett mig hindrad instämma i Höglofl. StatsUtskottets pluralitets fattade beslut, att genom serskildt Betänkande tillstyrka 3ooo Rtdrs utgift af Statsmedlen till Carlsk rona Stads Fattigförsörjningsanstalt; och anhåller, att denna min reservation må åtfölja Utskottets berörde Betänkande till RiksStånden. Af Herr CcmmerceRådet Santesson t Uti Herr Lagman Ståhles reservation instämmer jag så mycket häldre, som jag anser, allt tilleller afstyrkande hos R.
Varorna få icke uppläggas i mindre partier än de sålunda bestämda tillskrifningsqvanta, och nå- • gon afskrifning för tull får icke ske för mindre qvantitet. än de föreskrifna frånskrifningsqvanta. Härifrån finnes dock ett undantag för det fall, att utförsel sker till danska Vest-indien, Island, Grönland eller Färöarne, då fråi^skrifning medgifves med hälften af det eljest stadgade qvantum, hvar-jemte for det utvidgade kreditupplaget i Kjöbenhavn särskilda lägre tillskrifningsoch frånskrifningsminima för en del varor medgifvits. Med afseende på antalet varuslag, som få läggas på kreditupplag, åtnjuter Kjöbenhavn en icke obetydlig fordel framför det öfriga landet. Detta gäller särskildt i fråga om manufakturvaror, af hvilka för andra platser än i Kjöbenhavn endast några få olika slag kunna tagas på kreditupplag, men soni så god t som alla i Kjöbenhavn hafva tillträde dertill under vissa särskilda vilkor, om hvilka några närmare uppgifter skola följa. Utaf de 271 nummer, hvarunder varorna äro upptagna i den danska tulltariffen, upptaga manufakturvaror 24 nummer. Af öfriga varor äro omkring 50 kreditupplagsberättigade såväl i Kjöbenhavn som i det öfriga landet. Utrymmet tillåter oss icke att uppräkna alla dessa olika varuslag, men för att lemna någon upplysning om, hvilka dessa varor äro och i huru stora qvantiteter uppläggning och uttagning deraf må ske, torde det ej vara ur vägen att nämna några exempel. Kakaobönor, blyhvitt och zinkhvitt, korinter, iikon, russin, torkade plommon och sviskon, alla slags oranger, kaffe, kummin, risgryn, sagogryn och tobak få tillskrifvas kreditupplag i partier om minst ' 300 &lt;Ö&gt; och frånskrifvas med minimum af 100 ii ».
Jag känner ej något annat Embets-verk, der en genom sjukdoms-tillstånd och afgjord oförmögenhet från tjensleutöfning hindrad person eger att för ett sådant fall påräkna en dylik pensions-rätt, men deremot lärer det vara håde brukligt samt t. o. m. för något Verk stadgadt, att han vid sådant förhållande måste åtnöja sig med halfva lönen och afträda den andra hälften till sin vicarie, hvilket, vid tillfälle af att ohjelpligt sjukdoms-tillstånd eller afgjord oförmögenhet att vidare gagna, synes mig i de flesta fall innebära detsamma, som att erhålla afsked med bibehållande af halfva lönen; och, enligt Fullmägtiges förslag, skulle detta belopp blifva det minsta en sålunda afskedad tjensteman er höl le. Jag kan ej eller finna, att den ifrågavarande rättigheten — sorn dessutom kunde ännu närmare bestämmas —• är af sådan obegränsad art, att den , utan största svårighet och uppenbar orättvisa, skulle kunna af Fullmägtige begagnas för utöfvande af godtycke Banco-Vt skottets Betänkandej N.-o 1%3. ©eli mannamon, då deremot den ovilkorliga rätten till hela lönen i pension, endast man ej sjelf anhåller om afsked, torde vida lättare kunna missbrukas. Vill man nödvändigt se vådor och frukta missbruk vid utöfningen af hvarje åt den befallande lemnad rättighet, torde man ej eller böra förbise de missbruk, som kunna uppkomma genom underlydandes allt för stora egenmägtighet, och jag anser mig ej med exempel behöfva visa, burn denna egenmäglighet här skulle kunna yttra sig. Jag kan likväl ej underlåta att fästa uppmärksamheten på en disharmonie emellan nu ifrågavarande §. och de båda näst föregående. Det synes af dessa §§., alt Utskottet tagit hos tjenstemännen i beräkning en samvetsgrannhet, som skulle föranleda den , hvilken kände sig oförmögen att behörigen sköta sin tjenst, alt derifrån afgå, ©agtadt han icke erhöll hela lönen i pension.
Detta torde vara anledning nog alt, i stallet för ett onyttigt betyg, sorn numera torde vara omöjligt att förvärfva sig, sätta ett vida lämpligare^betyg från seminarium angående folkskolelärare-skicklighet; hvarförutan jag tror det skulle ligga i folkskolans eget intresse att gifva dess lärare ett sådant företräde till klockareförslag, som med motionen afses.» N:o 28. Anti. till Exp.-Utsk. den 4 Juni 4866, kl. S e. m. Betänkande, i anledning af vackt motion om författande och, utgifvande af en kommentar öfver Strafflagen. Sammansätta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet har, jemlikt 4.3 § Riksdags-ordningen, fått till behandling' öfverlemnad en hos Vällodiga Borgare-Ståndet af Herr Henschen i ofvanberörda ämne väckt motion N:o 102, hvilken blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad. Motionären redogör till en början för uppställningen af en under åren 1844 och 1846 af Professoren och Kommendören m. m. Schweigaard ulgifven »Commentar över Den Norske Criminal-lov», samt anför derefter, att den Svenska kommentaren borde blifva både till uppställning och innehåll motsvarande den Norska, samt derutöfver i hvarje kapitel och, så vidt materialier voro tillgängliga, vid hvarje § ordagrannt innehålla hvad Kongl. Lagkomiléen och Lagberedningen, universiteternas Professorer, Hofrätterna och Högste
Maj:t lär allernadigt täckas bewilja dem alla sädana förmäner, som med Lag och gällande Författttingax öfwercnSstämma, och genom hwilka anskaffandet af friwilliga i möjligaste matto kunna underlättas. s)I händelse, genom dehär ofwannämda LfwerenSkommelfer, i Städerna och Socknarna, det erforderliga antalet stridbare man icke skulle kunna erhällas, kommer det bristande manskapet att anstaffas. Detta werkstalles j hwarje Församling, ä allmän Socknestämma, pä det satt, att lottning, först emellan ogifta och de gifta som icke haf, ma barn, samt sedan emellan de öfriga, om någon af dem behöfwes, bestämmer hwilka som komma att utgår och r.juta säledcs utlättade samma friheter och i allt annar lik« Z32 Den 11 April. lika förmäner, som bliswit de friwilliga tillerkända. Dek understöd af penningar eller waror, de pä detta sätt ut^ lottads af Staden eller Socknen anses behöfwa, till dest de tjll den samlingsplats ankomma, der Kronan kan dem försörja, tillffutes af Stadens eller Socknens innewänarc, med undantag af dem som sjelfwe utgå eller lemnat en eller flera Söner, efter samma grund, som Bcwillningen af dem utgöres.
Den ii Augusti e. m. 12 7 dessa Ätter, att en sådan brist afhjelpa, ehuru denna åtgärd icke haft någon synnerlig påföljd; att Riddarhuset sedan sista Riksdag fått såsom Testamente af framlidne JustitiaeRådet Marks von Wurtemberg emottaga dess Genealogiska samlingar; och att 0975 Genealögiska tabeller blifvit renskrifne och collationerade; hur RiddarhUsDirectionen slutligen på anförde hkål hemställt, att Underdånig anhållan matte hos Kongl. Maj:t göras derom, dels att vederbörande Prästerskap kunde anbefallas, att å de Genealogiska förteckningar, sorn jemlikt Kongl. CircUlaibBrefvet af den 4 Juli 1770, årligen böra af detsamma Upprättas och genom UonSistorierneé försorg till RiddarhusOirectioneU insändas; äfven till år och datum uppföra hufvUdmähnens för de sedan 1809 Adlade Åtters alla söner; till deras födelse, giftermål och dödsfall; dels ock; att sedan Directiönen nU mera på omförmåldte sått erhåller underrättelse örn alla de af Riddfefskapet och Adeln söm inom hvarje församling i Ståderne och på Landet varda födde, vigde och döde, Kongl. Rrefvet af den 5i Aug. 1762, hvarigenom det blifvit ÖfverStåthållaren, Kongl Maj:ts Refallningshafvande och Regements. Cheferne ålagdt; att till Directiönen aflemna Uppgift på de af Adel å Svärdssidan, som blifva födde och döde, kunde till all kraft och verkari upphåfvas.
Med afseende å den punkt i detta betänk., som handlar om spanmålsbeläning, så är jag af den tanka, alt en spanmålsbelåningsanstalt kan blifva oss af mycken nytta för jordbruket, om den rätt och ändamålsenligt ordnas, men att den äfven kan blifva skadlig, i motsatt fall. Det förra tror jag inträffar, om spanmälsbelåningen är beräknad på att befordra export samt en liflig och skyndsam afsättning emelian de sädesbärande och de sädesfattiga provinserna. Det sednare deremot tror jag inträffar, om spanmålsbelåningen närmar sig principerna för de fordna spanmålsmagasinernes förvaltning och om den gynnar upplag i de sädesbärande provinserna af en alltför stor qvantitet spanmål, hvilka befordra prisens fallande under deras naturliga ståndpunkt. För alt medverka till en nyttig utveckling af denna fråga och motverka hvad som deruti kan vara skadligt, anhåller jag att bär få framställa mina åsigter i ämnet. Härefter uppläste Frih. Sprengtporten följande: l:o R. St. anvisa, i förhållande till den tillgång, som kan vara för handen, då Bankens lånerörelse på det hela lages i betraktande, å Banken ett creditiv af högst 2 och minst en million r:dr, att efter behof kunna, i egenskap af förskott eller förlagslån begagnas af personer, som i stort idka spanmålshandeln, såvidt denna handel är beräknad för export eller att genom afsändningar i fartyg tillhandahålla orter af Riket, som lida af missväxt eller som i allmänhet icke frambringa den spanmål, som de behöfva för sitt uppehälle, det öfverskott, som andra sädesrikare landskap lemna. 2:o Den som anmäler sig till dessa förskottseller förlagslåns erhållande, skall, i någon af nedannämnde stapelstäder: Nyköping, Norrköping, Calmar, Cimbritshamn, Ystad, Malmö, Landskrona, Götheborg, Halmstad, Warberg och Uddevalla, eller andra, derifrån spanmål vanligen utföres, styrka sig äga till sin disposition säkra och tjenliga, helst Skottska eller s. k.
Är vexelj sorn finnes ställd alt betalas inom viss tid efter ut gifv andel eller uppvisandet, till betalning förf allen, och har icke för vägrad accept redan blifvit protesteradt, åligge innehafvarén, alt, af den person, hos hvilken penningarne skulle uppbäras, fordra betalning, samt, derest sådan icke erhålles, protestera, uti stad senast ä första dagen, och på landet senast å undra dagen efter rätta betalningsdagen: kan ej denne anträffas, prolestere dock innehafvar en som sagdt är: vill eller förmår ej den förre erlägga mera än en del af vexelns belopp, ankomme pä innehaf varén att emottaga, eller icke emottaga, hvad honom erbjudes, men prolestere icke dess mindre för hvad soth brister. 21. §. Jr vexel ställd att betalas vid uppvisandet, vare, för dess uppvisande till betalning, tid som i 11 ,$\ sägs: erhålles ej betalning, eller kan ej den person anträffas, hos hvilken penningarne uppbäras skulle, eller vill eller förmår ej denne erlägga mera än en del af vexelns belopp, prolestere innehaf varén, efter thy i 20 föreskrifvet är. 22. Är af vexelinnehafvaren försummadt hvad honom efter 11, 20 och 2> §$>• åligger, håfve förlorat sin vexelrätt emot godkännaren, och hålle sig till honom, såsom uti annat skuldfordringsmål: instämmes ej godkännaren till den i 4° .$'• omförmälde domstol inom ett år efter vexelns rätta betalningstid, vare lag samma. 23. $. Är vexel ställd att här i landet betalas uti något visst härstädes gångbart myntslag, då bör den betalas i det mynt, hvarå den lyder: är vexeln ställd å utländskt mynt, må betalningen i Svenskt mynt erläggas, efter vexelcurs. 24. §. Har godkännaren brustit i betalning, vare skyldig gälda växelinnehafvaren ränta till \ för 100 i månaden, jemte full ersättning för honom åbragte kostnader. 25. §.
* i samt kurs i kotzstsömnctd. För deltagande i kursen i träsnideri fordrqs: att liafva fyllt 14 Ar, att ega kunskap i frihandsteckning och modellering samt i vanliga skoliimnen, motsvarande allmäu folkskolebilduing. Kursen gr minst tviiilrig. För iiitrade i kumen i konstsömnad fordras: att hafva fyllt 14 Ar, att aga kunskap i frihandsteckning, ornämentsteckning o c h niigon mAlning (lavyr) samt i vauliga skolamnen, motsvarande allmiin folkskolebilduing. Kursen minst tviiirig. Arliga afgifter för bada dessa kurser &amp; r 12 kr., hvartill kommer en tilliiggsafgift af 2 kr. för konstsömnad. Andra kurser för utbildande af slöjdlilrarinnor iiro de vid Naäs slöjdZärareseo~~i9aariecm anordnade, Handarbetets vänvaers kurser i konstsömnad och gammalsvensk konstvafond samt Fröken Hulda Lundins kurser i keiinlig slöjd. Kurserna vid Nkus slöjdlärareseminarium afse att bibringa kannedom om den pedagogiska slöjdundervigningens grunder. Hvarje kurs piigar 1 ' 1, mhader. Undervisning och materialicr samt, sk vidt utrymmet medgifver, bostad Btnjutes kostnadsfritt; mat erhBlles efter 42 lir. för kursen. F ö r erliiillande af intyg om kursens fullstQndiga genorngilende bör elev hafva vid liiroanstalten p i ett godkiindt satt utfört snmtliga modeller uti den för kursen gallande grundserien. I ntrades fordringarna vid Handarbetets vurmers kurs 1: konstsöm9zad iiro: skicklighet i vanlig siatsömn och förrniga att med korsstygn itergifva ett enkelt mönster y&amp; rutbotten. I afgift erlagges f6r 2 lektioner i veckan 15 kr. första manaden och 10 kronor för hvarje följande rnAnad, eller med dubbelt antal lektioner 25 kr. första minaden och 18 kr. för hvar och en af efterf6ljande mAnad.
S. D^)nöll Borgare-Standet Stats-Utffottets nu a nyo säredragne Betankanden, i anledning af: 1:0 Herr Capitainen af Forsselles Memorial om Medels anstående till understöd för a Utrikes ort warande Swenskt Sjöfolks hemförstaffande till Fäderneslandet. 2:0 Hedcrwärda Bonde-Smndets Remisi i fragg om ten till Fromma Stiftelser anstagne KronoTionde-Soannema'6 för, auctionerande. z:o Aterremisien rörande ersättning af kostnaden tili Kapotter för Extra Roterinos-Manstapet. 4:0 Riksdagsmannen faniel Scllandcrs »ch Anders Andersson Åbergs m. fl. Memorial om förhöjning i Postskjuts,legan; och Den 9 Julii. 149? 5:0 Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse angående Dirccrionens öfwer Drottninghuset i Stockholm hos Kongl. Main giorde undcrdaniga ansökning om tillökning i den för detta BarmherlighetsWerk i Stat anstagne Summa, för su^rs. Lx ?rotocol!o, ). sf. Lerjström. Utdrag af Wälloflige Borgare - Ständets protocoll, ftällic wid Urrrma Riksdagen i Orebro, -en 9 Julli 1812. T SD. ^.ill slutlig åtgärd företogs nu fragan huru med Brännwinö - bränningen i Riket hädanefter bör förhallas. Da äfwcn wid Allmänna Besvärs, och Economie-Utffottets sist afgifnc Betänkande i ämnet, et st i Hine anmärkningar blifwit gjorde, dem BorgareStåndet ansett wara grundade och föranleda till rubbning af Utffottets Förstag; Sa bcstöt nu Ståndet, att i cn nn redaction sammanföra alla de stadgande'!: om Brännwins-bränningen, Ståndet för sin del funnit nödige och lämplige, och antaga den, som sinnes bilagd wid delta Protocolls Utdrag, f/t su^ra. Lx ?rotocollo, st.