Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ad. i sista plenum det beslut, att vid slutet af 2 morn, 20 § Ridd.Ordn. skulle tilläggas följande ord: *’då sker val till ny utsktsledamot under ledighetstiden. Derigenom kunde någon otydlighet uppstå; ty då hela morn. sålunda komine att erhålla följande lydelse: ”Ledighet ända till tre veckor må Landtm, kunni bevilja högst en tredjedel i sender af R. o, Ad:s ledamöter i samma Utsk, i den ordning de sig derom anmäla; då sker val till ny utsktsledamot under iedighetstiden,” så skulle möjligen den slutsats deraf dragas, att sådant val ej finge ske, förrän en tredjedel af R, o. Ad:s ledamöter i Utsk, erhållit permission. Detla kunde lätt hjelpas, om R, o, Ad, uti ifråga vär, slutmening ville tillägga 2.‘ue ord, så att deu blefve så lydandet Då ledighet beviljats, sker val till nv Utsk:sledamot under Iedighetstiden, Hr Riben, Carl Wilh.: Utan alt vilja bestrida, att den af Ridd.secret, föreslagna rättelse innefattar erforderlig tydlighet, får jag underställa Hr Gr. o. Landtm, samt R, o. Ad, om icke det säkraste och med vanliga formen mest öfver - Den 21 Augusti. verensstämmande vore, att R. o. Ad. beslöt återremittera denna fråga till Ridd.Utsk., med anmodan till Utsk. att inkomma med project till redactionsförändring. Frill. Palmstjerna, Garl Otto: Jag skulle visserligen instämma med Hr Riben, om här vore fråga om en redaetion i ett ämne, som vore i någon mån inveckladt; men detta ärende är ett af de enklaste, som kunna tänkas, och då R. O. Ad. fatlär sitt beslut om införande af en enda ny rad i Ridd.Ordn., tror jag denna nya rad kunna införas utan någon remiss till Utsk, R. o. Ad. torde finna, att den redaetion, Ridd.secret. föreslagit, icke lemnar runi för någon misstydning, Och då det, när jag föreslog den redaction, som R< o.
De öfrige Herrar BankoRevisorer, dels yttrade fig alldeles icke, dels förenade fig med nu mera Herr Stats - Rädet Friherre KosenbRll, och wörö veste Herrar Herr Stats-Radet ^.cllerlietk, Herr Ärke-Biffopen Doktor innclblom, Herr Biffopen dssoräln. Herrar Doktorer Drysen, Kellin och LLbreus, Herr Rädman kli tencler, Herr Grosthandlaren Llkslrancl, Herr Borgmästaren Ll-evesmnlck, och samtelige Ledamöterne af det Hederwärda Bondeständet. Detta Friherre ckosenblLäs af vesta Her - 452 Den 26 Julik. Herrar och Män, med mer och mindre gillande af Banko-Fullmägtiges ätgärd, antagna yttrande bestod deri, at han erinrade Herrar Revisorer, at de ej kunde sträcka sina anmärkningar til Regeringens tagna mätt och steg eller til Konstitutions-frågor; at han ansäg det hafwa wäret en pligt för Banko Fullmägtige at efterkomma Konungens befallning, och at han protesterade emot att widare öfwerläggning rörande detta ämne. Herr nied flera yrkade, at Konungen ej gifwit någon befattning; men pä Ordförandens Herr Grefwe L^llenvor^s anmodan gaf Friherre UosLnbiaä en uttrycklig officiel förklaring, at efter den ätgärd han säsom Ämbetsman haft i denna sak, änsäg han Konungens Bref til Banko - Fullmägtige innehätta en befallning; hwarigenom säledes, i stöd af Friherre Uossnbialls Ambetsmanna myndighet, att widare öfwerläggning härom uphörde, och för Herr med de flera, som med ho nom wöröafenahanda öfvertygelse, äterstod endast, at til Protokollet sina tankar förwara.
I. hvarefter återstå 3,608,768: 37. 5. som, lagda till beloppet af grundfondens förskott till betäckande af å hufvud-tillarne uppkomna brister, beräknadt till . , 167,007: 18. 10. utgöra det af 1845 års Revisorer kalkylerade beloppet 3,775,77G: 8. 3. För att sammandraget framställa, hvari skiljaktigheterna mellan de sistnämnde begge beräkningssätten bestå, mäste först i betraktande tagas, huruvida den at Kongl. Stats-Kontorel verkställda operation att särskilt afskilja det som i utgående balansens statsmedel tillhörer de i Rikhufvudboken intagna förvaltande Verken enskilt, kan verka något på resultatet. Härvid förkommer, att, då en del af de från särskilt förvaltande Verk i Rikshufvudboken ingående tillgångar och medel ieke utgör verkliga beståndsdelar af Stats-Verkets allmänna rörelse, utan rörer sig inom vissa bestämda, till Verkens förvaltning ställde anslag, har vid deras behandling för Rikshufvudboken måst iakttagas, att sådana, vid hvarje års slut skulden öfverskjutande, tillgångar blifvit å bufvud-titlarne till Verkens egen framtida disposition reserverade, hvarefter de äfven såsom reservationer i Rikshufvudboken utbalanserats. Häraf följer, att för hvarje Verk, hvarmed ett sådant förhållande äger rum, och till den del det äger rum, tillgångarne å ena sidan och skulderna å den andra jemnt motväga hvarandra, enär reservationerna af de överskjutande tillgångarne fylla skillnaderna emellan utbalanserad tillgång och utbalanserad skuld enligt Verkens egna räkenskaper. När fråga nu uppstår alt från Rikshufvudbokens utgående statsmedels-balans i debet och credit afdraga alla sådana, de förvaltande Verken enskilt tillhöriga, medel, måste derföre ovilkorligen afdraget blifva lika stort i debet som i credit.
Att handlingarne i målet visa att sökanden är född den 14 September 1793, blifvit den Ifi December 1817 förordnad till Bataljons-läkare vid Lif-gardet till häst, och derefter 1822 befordrats till Regements-llikare vid Konungens dåvarande eget värfvade Regemente, hvilken befattning sökanden innehaft intilldess delta regemente år 1829 upplöstes, då han förllyttades på regementets indragningsstat med bibehållande af sin lön och med skyldighet, att besörja läkarevården vid den under benämning af Landskrona Garnisons kompani återstående del af berörda regemente; att sökanden vidare, efter förordnande, bestridt flera Militär-läkaretjensler och för närvarande, likaledes på grund af förordnande, lörestode Bataljons-läkarebeslällningen vid den i Landskrona förlagda afdelning af Wendes Artilleri-regemente och Iakaretjensten vid fästningsfängelset i samma stad; samt att sökanden numera lider af ålderdomssvaghet och annan sjuklighet; att den aflöning, hvilken sökanden i egenskap af tillförordnad Bataljons-läkare vid Wendes Artilleri-regemente och läkare vid fästningsfängelset i Landskrona såsom arfvode uppbär, utgjorde vid den förra tjensten 1,100 R:dr och vid den sednare 500 R:dr, samt att Regements-Iäkarelönen vid Konungens f. d. eget värfvade Regemente, sådan den med derunder inbegripen förhöjning för 30 tunnor spanmål under år 1861 från regementets indragningsstat utgått, bestege sig till 886 R:dr 5 öre; och slutligen att sökanden, efter afskedserhållande, egde åtnjuta pension från Arméens Pensionskassa med eli belopp af 600 R:dr årligen. Ehuru således Ofver-fällliikaren Bågenholm, som numera uppnått en ålder af mer än 69 år, tjent Staten omkring 45 år och befinnes lill helsan försvagad, här utinnan uppfyllt de i 1825 års ofvan åberopade Kongl. Bref stadgade vilkor för rättighet till pension å Allmänna Indragningsstaten har Kongl.
För öfrigt får jag tillkännagifva att jag icke förstår detta; men då jag hört saken af en man, som varit med i mellan 20—30 större och mindre strider, och som satt sitt hufvud i pant på att han när som helst skulle gå in till Stockholm — då må man ursäkta, om jag anser saken vara af högsta vigt, och mera litar på hans ord än på någon annans, så mycket mera som han sannolikt har större krigserfarenhet än någon annan sjöofficer — huru duglige de för öfrigt må vara. Ofverste Hagelstam är älven beredd att inför Utsk:t lemna de upplysningar, som kunna erfordras. Slutligen synes mig saken vara sådan, att den väl bör begrundas och icke bemötas med hån och förakt, som en talare tagit sig den friheten göra. Hr Lilliehöök: Då den siste värde talaren sagt att frå gan blifvit bemött med hån, och jag är en bland dem, som i denna sak yttrat sig, får jag säga, att hvarken mitt lynne eller min fallenhet tillåta mig att bemöta någon med hån. Minans värde i och för sig har jag aldrig bestridt; men att bygga ett försvar på dessa, det kan jag icke gå in på. Hr Cederschjöld har sagt att Öfverste Hagelstam är den som f. n. eger den största krigserfarenheten; men man kan vinna erfarenhet utan att hafva varit med i 1808 års krig;och som ett bevis på att denne man hårdnat i de gamla formerna vill jag anföra att han, för icke mer än två år sedan, gjorde en framställning att bygga 2—300 kanonjollar till vår skärgårds försvar. Då han vid denna tidpunkt kan göra en sådan framställning, torde det vara förlåtligt, om man icke fäster obetingad tillit till hans omdöme. VII. H. 20 306 Den 24 November. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf härefter, att som den ifrågav:de motionen blifvit begärd pä bordet, komme densamma att der hvila. Anmäldes och bordlädes Lag-Utsk:ts Mein.
Sängb i lEayeringälangbeit införab be föränbvingar i upfjffattmngbmärbet, [om af $t:Bfiung8»!omimttéen blifmit beflutabe, ffattningbmarbet. g o r m u Sgenbomen. J3 C 3 r> g P ss H~ P» o' r-t ar a' r~t <s£ cS* P» P SS P SS "p* co' r» p-_n O: 03 o' gK O*1 O: e-{ SS ■ . *-« °l Sarfjon Uti benno läitgb upptagas enbafi be fjemmansbetar, t affeenbe 4 Ijwilfa bet af ©ayering8*fommittéen uppffattabe 2:o. ©eban långben bliftnit afflutab, flätt uti gögbeti-fammaubraget öfwer faft egenbom införas beloppet af ben utaf (3) Inr 3:o. fördn&rtitgar i Stcjjerradéiditftbmtö öfwer faft rfleu&om uti år 18 . «f $rö ; uppffattabt rnärbe fningMommittéen faftftäUb bemitininggafgift fxn -e 0: 5. Upplåtet tilt 2anbtl6rufg*3nftttut SBeltnora ålungégårb ... 1 3 SDito qmartt nteb 4 par [tenar, går §ela året Ultuna ålungpgårb (Summa (4) lär 4:o. (0t«ö) 0ocfcn od) ^äraft of § 2 i 3$ennflntn$3ftobftatt, tde crld^cö, för or 18 . Sif 33ettrillntng8«bereb* ningen uppffattabt toärbe. Sif £ayering8<!ommittéen uf)f>ffattabt märbe. Sif $röfningS
Jag tror visserligen, att utom militärståndet kunna i delta ämne sakkunniga personer finnas; men en sannolikhet är det, alt inom detta Stånd mera utvecklade skäl förekommit. Jag hyser det hopp, att de öfriga 3 Stånden, upplysta om hvad Gr. Brahe och Hr Lefre'n anfört, möjligen kunde bringas till en mera rationel tanke i denna för Riket vigtiga angelägenhet. Jag förenar mig derföre med H. Ex. Hr Gr. Brahe och Hr Lefre'n och anhåller om propos. på inbjudning till de öfriga Stånden. Hr Lefren: Då jag anmälde mig, hade jag för afsigt att besvara en värd ledamots anmärkning mot inbjudningens lämplighet. Gr. Löwenhjelm har redan lemnat det svar, jag derå önskat gifva. Jag får således blott instämma med honom deruti, att jag hoppas, det de öfriga Stånden i denna speciella fråga, som är så rent militärisk, enär de måhända förbisett eller ej kunnat inse dess vigt, skola, efter alt haf 12 II. 6 4a Den i5 Augusti f. m. i va blifvit medelst inbjudningen upplysta om förhållandet^ göra afseende pä det Ständs beslut, som man måste tilltro den största kännedom i ämnet. Det är icke en liten olägenhet af vår Representations fördelning i 4 Stånd, att så vigtiga frågor, som denna icke kunna få gemensamt af Representationen discuteras; oell detta förhållande påkallar i en fråga, sådan som denna, en inbjudning från detta Stånd. Jag fortfar således att begära propos. dertill och gör mig förhoppning om R. o. Ad:s bifall dertill, den må hafva hvad utgång som helst. Må de öfriga Stånden ensamma taga på sitt samvete, om de vilja hindra armeen att få den skola, som behöfves för alt organisera den på ändamålsenligt sätt. Hr Silfverhjelm, Carl Adam:
Vid förnyad föredragning af StatsBancosamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 9 sisth Januarii under N:o Ii3 afgifne, och den 22 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anvisandet af erforderlige medel till anskaffning af spannemål vid inträffande missväxtår, blef berörde utlåtande, uppå anhållan af Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard Zacharias, och Herr von Vegesack, Ernst, ånyo lagdt på bordet. Föredrogs ånyo BancoUtskottets den 22 sisll. December under N.o 90 afgifne, 42 Den i Februari i f. m. och deri 11 derpåföljde Januarii e. m. på bordet lagde, memorial, med Förslag angående vissa förändringar af Bankens sedlar till deras Valeurer, Text, Format m. m, Garantierne mot missbruk och förfalskningar samt ordningarne inom Banken för olika sedelsorters utbyte och förvexling. Herr Bruncrona, Gustaf Adolphs uppläste följande; BancoUtskottet har ansett förbättringar af Bankens sedlar £ill papper, valeurer, tryck och format med frågan om förenkling af expeditionsoch bokföringssättet i VäxelBanken stå i så nära sammanhang, att det ena och andra ansetts på en gång i ett Förslag böra till Rikets Ständers pröfning anmälas, Jag kan icke dela denna tanka, På samma grund skulle mycket annat, som ingår i Bankens inrättningar, på en gång böra framställas, emedan allt i detta Verk står i ett visst sammanhang och utgör delar af ett helt. För min del åtskiljer jag fullkomligt de anförde omständigheterne, och, under det jag ogillar det ena förslaget, tror jag mig kunna tillstyrka antagande af det andra, såsom efter min tanka af det förra alldeles oberoeude. Jag kan ej gilla den nästan totala reform af VäxelBanken, som Utskottet satt i fråga.
Befallningshavarna skall i möjligaste mån försöka få persedlar ur Kronans magasin. Anmälan därom göres hos kronprinsen. Det åligger befallningshavaren att med yttersta sorgfällighet se till att fördelning av inkvarteringen blir så rättvis som möjlig. Helst skall särskilda vägar användas. Vi skall med onåd se till den som inte följer arméns plikter, vilka är ordning och lydnad för lagarna. Den som vid marscher och tåg genom landet ofredar innevånarna eller kommer med obehöriga fordringar skall straffas. Våra befallningshavare har rätt att efter omständigheterna göra överenskommelser med provinsens innevånare. Länsmännen skall varannan söndag visa förteckningar på hur många som under nästa fjorton dagar skall inkvarteras i gård eller by och hur skjutsarna fördelar sig. Dessa förteckningar skall finnas i sockenstugan för att alla skall kunna jämföra och om klagomål föreligger söka rättelse på orten. Stockholms slott den 9 mars 1813.CARL Tillägg provianteringsstat. Matsedel för 7 dagar innehållande mjukt bröd, salt kött, torrt kött, färskt kött, sill, salt fläsk, torrt fläsk, smör 2 gånger, ärter samt 1 / 30 mark koksalt om dagen. Underrättelse om att vissa varor kan bli utbytta mot andra och hur man då beräknar vikten. Fourageringsstat. Vad som skall ges till varje häst per dygn beräknat på hur tillgången är av säd, hö, halm, hackelse, havre. Avskrift. Vördsamt memorial. Av C. S Edman den 13 mars 1813. Redan vid 1800 års riksdag beslöt ständerna att varje hemman årligen in natura skulle göra 10 marker salpeter. Den forna salpetersjuderistaten skulle indragas och kronans pannor avyttras. Detta olyckliga beslut har haft till följd att salpetertillverkningen endast uppgått till ¼ av vad som behövs. Denna vara är oundviklig för apotek, bergverk, vissa fabriker samt fosterlandets försvar. Förlusten av Finland förvärrade situationen, då endast från Vasa län levererades mer än i hela landet tillsammans. Den okunnighet och liknöjdhet som visat sig under de sista 12 åren, då man istället för in natura löst sig fri med pengar och inte utnyttjat regeringens milda och landsfaderliga behandling, har lett till att tillverkningen snarare minskat än ökat.
Slussverks ombyggnad skulle remitteras ti i 1 RancoUtskottet ; samt Fa gUt sköttet f Memorial om antagande af ytterligare en Ca nr t!! ist inom Utskottet nied Arfvodesberäkuing ifrån tjensigdringsdagen. S D Vid förnyad föredragning af Hedervärda BondeStandets d. 23 dennes på bordet lagda ProtocollsUtd ag, innefattande en inbjudning till de öfrige Riks standert, att instämma uti det tillägg, hvarmed Hederv. BondeStändet bifallit StatsUtskottets Betänkande angående de inställda JCronoUtskyldernas utgörande, fann PrestStåndet, som, redin deri 15 dennes, utan allt tillägg antagit StatsUtskottets i fråga satte Utlåtande , sig böra , i enlighet med hvad Vä!loll BorgareStåndet uti nu företedt ProtocollsUtdrag af denna dag yttrat , förblifva vid dess i detta ätnne fat-, tade beslut, helst som Regeringsformens 56. §. stadgar, au. Utskottens Förslag, enär desamma icke-efter första föredragningen varda utan för., ändringar eiler tillsatser antagne eller förkastade, skola återremitteras. Frän Fållo fl. BorgareStandet. S. D. Föredrogs Hederv.
Ridder" skåpet och Adeln väckte samt af Stats-Utskotte* 3956 Stats-Utskottets Betankanden. handlamde frågan om Recognitions-Skogame, hafva Respektive Riks-Standen slädnät i olika beslut i så måtto, sorn Högvördige Prä'st-Stånde,t och Vällofl. Borgare-Ståndet bifallit Utskottets, uti den 20 sisth Maji afgifvet Utlåtande, gjorde tillstyrkanden , att Riksens Hoglofl. Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, om vidtagande af nödig åtgärd till skyndsam verkställighet utaf hvad, på grund af Riksens Ständers Beslut vid 1809 och 1810 arens Riksdag, blifvit af Kongl. Maj:t gerjorn Nådig Kungörelse den 4 Februari 1811 förordnadt angående Recognitions - Skogarnes uppmätande och affattning samt undersökningars anställande med flere åtgärder i afseende på deras upplåtande och försäljning till Skatte åt vederbörande Bruksägare till den del, som för deras Jernverks bedrifvande erfordras, samt för öfrigt till Skattemän ; och att en tid af Sex månader efter det Bruksägares rätt, i stöd af åberopade Författning, blifvit genom laga kraft vunnet Utslag afgjord, må bestämmas, inom hvilken tid anmälan ©m Skatteköp å den honom för Brukets drift tilldelade Skog, borde hos Kongl. Kamntar-Collegiuin göras; hvarefter, om sådant försummades, Bruksägaren skulle vara förlustig den rätt honom eljest kunde tillkomma, att till sig lösa den för Bruket behöfliga Skogen, hvarmed, i sådant fall, äfvensom med den öfrige delen af desse Skogar, skulle förhållas på lika sätt och efter enahanda grunder, som rörande Kronans disponible Skogars försäljning blifvit af Utskottet, i serskilt Utlåtande af samma dag, föreslagit, att nemligen de samma borde på öppen Stats-Utskottets Betankanden'. 1957 Auction till den mestbjudande under Skattemanna-rätt försäljas, årliga Räntan bestämmas till minst 6 sk.
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 127, i anledning af väckta motioner, rörande kommunalstyrelser, m. m. S. I). Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 128, i anledning af återremiss i viss del af Betänkandet N:o 116, angående omarbetande eller ändring af Kongl. Stadgan för rikets allmänna elementar-läroverk den 14 Augusti 1856, m. m. Bih. till R. St. S. D. Till Stats-Utskotte! remitterades en al Herr Stolpe, med anlédn ng af 56 § Riksdags-ordningen, väckt motion, angående godtgörelse till vice Häradshöfdingen Ludvig Möller för särskildt stort besvär med en, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 12 7, såsom bilaga åtföljande, utaf honom gjord öfversättning af konungariket Belgiens provinsocii kommxmal-iagar; uti hvilk* n motion Herrar Hasselrot Lallerstedt Ödmansson m. fl. instämde. S. I). Föredrogs ånyo Sdits-Utskottels Utlåtande N:o 215, angående förhöjd aflöning för Rikets Ständers Justitieombudsman. samt den vid Irankansli anställda personal; hvilket Utlåtande bifölls. Frän Heden. Bonde-Ståndet.
Då Utskottet emellertid icke kunnat undgå erkänna att frågan om företrädet af ständiga eller rörliga rektorat ännu är omtvistad, — då någon verkan af den genom Kongl. Kungörelsen den 12 Juli 1861 vidtagna förändring icke hittills kunnat erfaras, men otvifvelaktig! är alt en Rektor, som visar sig icke ega för befattningen erforderlig skicklighet, lättare och på ett för honom mindre sårande sätt kan från befattningen skiljas genom tilländagåendet af ett på viss kortare lid erhållet förordnande ån genom entledigande, likasom alt en på viss tid antagen Rektor, som är sitt kall vuxen, blifver medelst förBih. till B. St. 8 Sami 31 Haft. 9 66 Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 118. nyadt förordnande vid platsen bibehållen, — samt då det icke kan vara gagneligt att ständigt utfärda nya mot hvarandra stridande påbud, anser jag Utskottets, med anledning af Herr Sommelii motion, i punkten 1. gjorda hemställan icke böra af Rikets Ständer bifallas.” Häruti instämma Herr af Klint, E., Doktor Thyselius, Kontraktsprosten Palmlund, Kyrkoherden Ollerström och Herr Berggren. Af Kontraktsprosten Janzon. Af Herr Ljungberg: ”1 fråga om det sätt, på hvilket rektorsembetena böra besättas, framställde undertecknad inom Utskottet ett förslag, hvilket jag tillåter mig att här, såsom reservation emot det med några få rösters öfvervigt fattade beslutet, återupptaga. Det förslag till utlåtande, som jag afgaf, var af följande lydelse: ”Utskottet, som under den öfvergångsperiod, hvilken för närvarande är för handen, anser rektorsembetenas tillsättande på ”förordnanden tills vidare” vara att föredraga hvarje annat sätt att, till tjensteliden ordna dessa embetsmäns verksamhet, anser sig likväl icke böra göra någon hemställan om förändring i den af Kongl. Maj:t efter sednasle riksmöte vidtagna författning i detta afseende, utan hemställer att det må öfverlemnas åt Kongl.
Regerings-Formen inbegripne Kronohemman och lägenheter, icke allenast för innehafvande Tullgarnsutan äfven för vanliga skatterätts-fordringar, till fyllnad af hvad i de förra vid liqviden bruste; att samma skäl, som legat till grund för Rikets Ständers ofvanberörde beslut, äfven nu talade till fördel för sökanden; samt slutligen att Collegium hemställde, att, i händelse E. K. M. och Rikets Ständer skulle den sökta införseln bevilja, på Collegii pröfning måtte få bero, om och huruledes Kefvinge hemman och utjord må, efter skattlägningsmännens förslag, eller annorledes, till ränta och mantal förhöjas; samt att, i händelse de nu i och för qvittningen anmälda fordringar icke blefve tillräckliga, sökanden måtte tillåtas att den uppkommande bristen med andra skatterättsfordringar fylla, på salt vid dylika tillfällen förut öfligt varit. Detta, med hvad mera handlingarne innehålla, hafva Rikets Ständer i behörigt öfvervägande tagit; och, vidkommande först frågan, huruvida Kefvinge hemman med underlydande utjord äro af den beskaffenhet att de kunna Kronan afhändas, så enär, efter hvad upplyst blifvit, dessa lägenheter icke varit under Ulricsdals Kungsgård häfdade, utan, såsom för Kungsgårdens bruk och skötsel umbärliga, serskildt för sig utarrenderade, hafva Rikets Ständer, lika med Kammar-Collegium, ansett berörde lägenheter icke kunna hänföras till Kronans omistliga gods, och således, utan frångående af gällande ordning, af E. K, M. och Rikets. Ständer kunna Kronan afhändas. Beträffande derefter frågan, huruvida Kronan, genom den söktaskatterättighetens beviljande, komme att förlora eller vinna; så hafva Rikets Ständer beräknat, att, genom bifall till den nu gjorda ansökningen, Kronans inkomst af Kefvinge hemman och utjord skulle, efter arrende-tidens slut och verkställd ny skattläggning, enligt Kammar-Collegii utredning, troligen komma att utgöra, om x833 års markegång tages till grund, Rads* Expeditions-Utskollets Förslag till und.