Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan betydligaste delen af Rikets Utländske Gäld salunda kommer att förswinna, anser SlatsUrskottet det innebära en rättwisa, att Swenske Medborgares hos Fransta Regeringen ägande erkän, de fordringar, hwilka blifwit uppgisne till en sammanräknad Summa af Twä Millioner, 99;,937 Lwres 2 Sous 4 deniers Tournois, af Swensta Staren godtgöras till det belopp, som, efter föregången närmare utredning, Kongl. Maut i Näder godkänner, och sädant pä sätt, som följer: i:o. Böra de Aderton proCent, som Hans Kongl. Höghet Kron,Prinsen uppä berörde fordringar i Noder behagat förskjuta, med en Summa af 99,864 Riksd. 25 tz. Hamburger Banco, genast Hans Kongl. Höghet godtgöras, och hwilket belopp, enligt hwad t rigsta punct omförmäla, kommer att af - Den 9 Julik. 427 afgä fran hwad de Enskilde fordringsägare ytterligare böra undfå. 2:0.
Majit nådigst afgifna förslag till ny Riksdag-Ordning och Regerings-Form. Till följe af Ståndets i sista plenum fattade beslut att Konstitutions-Utskottets memorial N:o 2, skall uti näst härefter inträffande plenum till diskussion och afgörande föredragas, fann Ståndet denna motion ingen annan åtgärd föranleda, än att till handlingarne läggas. S. D. F öredrogs vällofl. Borgare-Ståndets medelst deputation den 11 dennes öfverlemnade protokolls-utdrag, med tillkännagifvande, att bemälde Stånd till Konstitutions-Utskottet remitterat en af Hr Cassel med stöd af 81 § Regerings-Formen väckt motion om uppskof till nästa Riksdag med afgörandet af det från sistförflutna Riksdag hvilande, af Kongl. Majit nådigst afgifna förslag till ny Riksdags-Ordning och Regerings-Form; hvilken motion var i afskrift sagde protokolls-utdrag bifogad. Lades till handlingarne, sedan Ståndet denna dag. på grund af redan fattadt beslut rörande tiden för afgörandet af ofvanberörde hvilande Grundlagsändrings-forsing, ansett en i Preste-Ståndet uti enahanda syftning väckt motion ingen åtgärd föranleda. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet Prosten Wallins den 11 dennes bordlagda motioner: •ilo Om prof för Folkskole-lärare inför den kommun, der de skola anställas, och 2:o Angående förändring af Seminarierne för Folkskole-lärarnel jemte de i Ståndet med anledning af dessa motioner framställda anmärkningar.
Majit inkomma med underdånigt betänkande och förslag till sådant ordnande af kreditförbållanderne och låneanstallerne i Riket, som, med fästadt afseende å Rikets Ständers, genom grundlagarne förvarade rätt ali besluta om förvaltningen af Rikets Ständers Bank, uppgåfve de tjenligaste utvägarne alt befordra penninge-cirkulationen och att bidraga till näringarnes utveckling på ett med Rikets närvarande ställning samt nationens lynne och verkliga behof öfverensstämmande sätt, äfvensom till framtidens betryggande emot de hvällningar i penninge-väsendet, hvaraf Riket i förra tider rönt kännbara olägenheter. Bemälde Komiterade hafva ock under den 8 April innevarande år afgifvit deras sålunda i Nåder infordrade underdåniga betänkande, och har detsamma, med dertill hörande bilagor, blifvit, på Kongl. Majits Nådiga befallning, till trycket befordradt. Då Kongl. Majit nu öfverlemna!- eli tryckt exemplar af förenämnda Komitébetänkande, anser Sig Kongl. Majit böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, alt Rikets Ständers Banks verksamhet måtte så ordnas, att all den lättnad för allmänna rörelsen beredes, som med dess betydliga tillgångar kan åstadkommas. Kongl. Majit finner likväl nogsamt, att dessa tillgångar, hvilka i första rummet skola afse betryggandet och upprätthållandet af myntvärdet, icke kunna vara eller blifva tillräcklige att bemedla större förlags-kapitaler för näringarne, hvilkas årliga tillvext erfordrar alltjemt ökade rörelse-medel, samt att del är på enskildes samlade kapitaler och gemensamma kredit, som hufvudsakligen anstalter för sådant ändamål måste grundas, om de skola blifva tillfyllestgörande. Emedlertid vill Kongl. Majit afvakta de beslut, som i omförmäldte hänseende varda af Rikets Ständer vidtagne, innan Kongl. Majit till slutligt afgörande företager dessa på Rikets penningeställning i så hög grad inverkande frågor, hvilka utgöra föremål för Kongl. Majits ständiga omsorg och noggranna pröfning. Kongl.
Och det stod så på de tolf oxar, att tre vändes norrut, tre vesterut, tre söderut, och tre österut, och hafvet der ofvanuppå; och bakdelen af dem allom var inunder. Tjockheten deraf var en tvärhand, och dess brädd var såsom ens bägares brädd, och en utsprungen ros; och det höll tretusend bath. Och han gjorde tio kettlar, af dem satte han fem på högra sidone, och fem på den venstra, till att två derutinnan hvad som bränneoffer tillhörde, att de skulle kasta det deruti; men hafvet var till att Presterna skulle två sig deruti. Han gjorde ock tio gyldene ljusastakar, såsom de vara skulle, och satte dem i templet, fem på den högra, och fem på den venstra sidone. Ock gjorde han tio bord, och satte dem i templet, fem på högra, och fem på venstra sidone; och han gjorde hundrade gyldene bäcken. Han gjorde ock en gård för Presterna, och en stor gård, och dörrar i gårdenom; och öfverdrog dörrarna med koppar; Och satte hafvet på högra sidone österut, sunnantill. Och Hyram gjorde grytor, skoflar, och bäcken. Alltså lyktade Hyram arbetet, som Konung Salomo hade fått honom, på Guds hus; Nämliga de två stodar, med bukar, och knappar ofvanpå båda stoderna, och de båda vridna gjordar, till att betäcka båda bukarna åt knapparna, ofvanpå stoderna; Och de fyrahundrade granatäplen på de båda vridna gjordar, två radar granatäple på hvarjo gjordene, till att betäcka båda knapparnas bukar, som ofvanpå stoderna voro. Ock gjorde han stolar, och kettlar uppå stolarna; Och ett haf, och tolf oxar derunder. Dertill grytor, skonar, gafflar och all deras tyg, gjorde Hyram Abiv åt Konung Salomo, till Herrans hus, utaf klar koppar. I den ängden vid Jordan lät Konungen gjuta dem i lerjord, emellan Succoth och Zeredatha. Och Salomo gjorde all denna tygen ganska mång; så att vigten af den koppar icke utfrågas kunde.
Prol. tS2i. f:lt Sami. a6 39 6 Sane&»ZJiilctttts T e! aniand en. ven, i frågan o® nedsättning af räntan vid BancoDiscontens utlåningar, med hvad Herr Öfverste-Xiieutnanten Hjerta yttrat, dock förklarade Herr Borgmästaren sig vilja medgifva, att straff-räntan, såsom drabbande endast de fattigare medborgare-classerne och förledde Cautionister, matte blifva nedsatt till 3 procent; och Herr Borgmästaren Ekstrand yttrade för sin tiel den tankan, att ränte-beräknifigen vid D iseont-Lån] borde till alla delar lämpas efter •deri, som vore enlig med de för försträckningar' enskilde emellan gällande författningar. 3:0 Af Herr Grosshandlaren Eckhoff.- Jag får reservera mig, så emot den före» slagne nedsättningen af nu gällande Discont." ränta, som emot ufgreningen af Disconter till Götheborg och Skåne, med särskild för hvardera anslsgne Fonder. — I förra fallet fruk* ta.r jag, att den lägre räntan af 5 procent skulle föranleda till specuiatiqner och agiotage; och i det sednare ser jag icke annat än ett försök, att åter införa de fallne Filial-Discon* terne i verksamhet under annan benämning; jemte ett. nytt frö till oreda i penninge-väsendet; och det förundrar mig verkligen, att, medan de åstadkomne otedorne och de för Ban» quen kännbara, förliisterne ännu äro 1 friskt minne, man icke dess mindre framkommer med dylika förslag, sorn, utom det att de möjligen grundlägga nya förluster, minska Ban» quen* inkomster och erfordra minst 24,000 Jhdr årlig aflöning till de blifvande Dueci tionerns. Jiancd‘Utsftottets Betänkanden. 397 4:0 Af Iierr .Radmannen Lundgren:
Detta ämne intresserar mig högligen och jag förenar mig med de Hrr, som nu yttrat sig., Hr Hjärne: I anledn. af Hr von Hartmansdorffs yttrande får jag uplysa, att Hr Dalmans och Doktor Sandbergs motioner äro fullkomligt olika, emedan den sednares afser inställande af hränvinsbränningen under April månad äfven för dem, hvilka endast under en månad sisth års höst idkat sådan. En orättvisa ligger i denna motion, och anledn. är således, att den icke kommer att af Utsk. tillstyrkas, men deremot ligga rättvisa och ändamålsenlighet i Hr Dahlmans motion. Jag kan alltså icke finna, att dessa 2 motioner hafva med hvarandra någon gemenskap. Såsom Gr. Liljencrantz yttrat, är det likgiltigt, till hvilket Utsk. motionen remitteras och jag skall icke envisas med yrkande om remiss till Ekon.Utsk. då detta förslag röner något motstånd, emedan det, i det hela, är likgiltigt hvilketdera af Utsk:n bereder frågan. Gr. af Ugglas, Carl Fredr. Ludvig: Såvida Hr Hjärne afstår från sitt yrkande om remiss af Hr Dalmans motion till Ekon. Utsk., har jag intet att säga, enär enl. min öfvertygelse förevande motion bör remitteras till det för bränvinsfrågan serskildt tillsatta Utsk., hvilket enl. Ståndens beslut skall behandla alla till bränvinets tillverkning och försäljning hörande frågor. Hr Gr. o. Landtm, uplyste, att RiksSt:ns beslut om tillsättning af det serskildta Utsk. innehöll, att detta Utsk. borde uptaga och i heler deras vidd grundlagsenlig! behandla alla ang:de bränvinstillverkning och försäljning upkommande frågor, och att således äfven frågor om förbud för bränvings-tillverkning borde af berörde Utsk. behandlas. Gr. Liljencrants:
Ödet eller den förfärliga djefvulska makt, som gjort mig till ett redskap i sin hand, tycktes äfven foga allt till min fördel och i alla afseenden undanskjuta hvarje misstanke om mitt brott, på samma gång den gjort all ånger och besinning omöjlig. Och nu var det för sent. Om denna långa fruktansvärda yrsel icke hållit mig fången, skulle jag väl då kunnat framhärda i denna hastigt påkomna mordidé? Jag vet det icke. Åtminstone skulle jag genomgått en förfärlig strid imellan föreställningen om den olyckliges kanske långa och fruktansvärda dödsqval och fruktan för upptäckten af mitt tillärnade brott och de outhärdliga följderna deraf och af Mertons återfinnande. Jag hade nu undgått denna strid. Merton var död, lefvande begrafven, qväfd eller ihjälsvulten. En menniska lefver icke innesluten i ett skåp en hel vecka! Nej, han kunde icke lefva ännu! Det är för sent!—utropade jag tusen gånger i mina tankar, och likväl fanns det inom mig en röst, som sade: — Kanhända, försök ännu att rädda honom, lägg icke bördan af ännu ett mord på din själ! Men detta mord gjorde mig fri från en hatad förbindelse; det skulle omsider göra mig lycklig. Jag kunde icke nu gå tillbaka. Jag kunde icke rädda Merton eller låta honom återfinnas, utan att störta mig sjelf. Och jag qväfde alla tankar på stundens fasa, för att öfverlemna mig åt de ljufvaste föreställningar om framtiden. Och jag visste då icke ännu, att framtiden aldrig motsvarat våra föreställningar, att om de onda böjelserna hos vissa menniskor äro medfödda och öfvervägande, om dessa böjelser gynnas af omständigheterna, eller kanske rättare, om dessa menniskors olycksfulla öfverlägsenbet består i att fatta och begagna alla tillfälligheter till sin fördel, utan afseende på moralens bud, så vinna de möjligen hvad de åstunda, de lyckas, de göra underverk af djerfhet och beräkning, men — målet, det slutliga målet, sällheten och lyckan, finna de icke och se sig slutligen bedragna af den förädiska makt, som gynnat dem.
Uti 1843 års Revisions-Berättelse, sid. 48, är, i afseende på Bankens Brandanstalter, bemärkt: r.o vid Stationen JS:o /, eller Pumpverket å Jerntorget, att pumpningen syntes gå mycket tungt, hvilken olägenhet, såvida den icke förorsakades af något felaktigt i sjelfva tryckverket, Revisorerne förmodat kunna undanrödjas, genom anbringande af längre bommar till bäfstängerne, hvarigenom tillfälle beredes att på en gång kunna använda en större arbetskraft; 2:o vid Stationen N'.o 3 Vattenuppfordringsverket, att genom detsamma de å Bankohusets vindar placerade vattenreservoirer, tillhopa inrymmande 12,240 kannor, blott kunna återfyllas med 60 å 70 kannor vatten i minuten, en qvantitet, som, enligt Revisorernes förmenande, vore alltför otillräcklig att ersätta vattenminskningen i reservoirerne genom aftappning derifrån dels för jagtsprutorne å vindarne och dels för de serskildta sprutorne i båda husens korridorer, synnerligast om flere af dessa sprutor behöfde på samma gång användas, oell Sto att af 8 blott 6 stationer voro försedde med läderslangar samt att slangarne således användas för mer än en station. Brand-Styrelsen, hvars utlåtande häröfver blifvit af Fullmäktige infordradt, har anfört: Vidkommande Pumpverket å Jerntorget, att Direktören Theof. Muncktell, hvilken af Brandstyrelsen blifvit anmodad att yttra sig öfver såväl ifrågavarande, som den uti 2:dra punkten här ofvan förekommande framställning, efter tagen noga kännedom af berörde pumpverk, förmält sig anse detsamma, i sjelfva sin inrättning vara så klent att någon längre uthållighet vid dess begagnande icke vore att påräkna; samt att, i händelse längre bommar anbringades till häfstängerne, en ojemnare tryckning derigenom skulle uppkomma, hvilken påskyndade pumpverkets förstöring. I anledning häraf har Brandstyrelsen anmodat Direktören Muncktell, att uppgöra ritning och kostnadsförslag till ett nytt pumpverk för brunnen å Jern - Berättelse af Banko-Fullmäktige. 61 torget.
Ständers Riksgälds-Konlor i föreskrifven ordning till Banken inbetalt 88,000 R:dr, i afräkning å de till Banken utställda Obligationer för år 1808 förskjutne krigskostnader, hvadan Kontorets skuld i sådana Obligationer vid 1850 års ingång utgjorde 3.080.000 R:dr. § 33. 1 ytterligare afräkning å f. d. Allmänna Magasins-Inrättningens skuld för lyftadt kreditiv till inköp af myntbara metaller, äro af Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Kontor, enligt protokollet för den 13 nästlidne Aug. aflemnade 10.000 R:dr, utgörande följaktligen återstoden af berörde skuld 85,000 R:dr; allt Banko. § 36. Då de till Riksgälds-Iiontoret anvisade förlag dels för utredningen af Götha Kanal-Bolags f. d. Diskont å 10,000: och dels för utredningen af Malmö f. d. Diskont 5,000: tillhopa 15,000: icke äro i någon mån anlitade och ej eller synas vara för ändamålet erforderliga; hafva Fullmäktige bordt fästa Ilöglofl. Utskottets uppmärksamhet derå, att det skulle leda till enkelhet i Bankens räkenskap, i händelse berörda förlag varda indragna. Frågor angående Bankens Lånerörelse. § 37. Till upplysning angående Laneoch Kreditiv-rörelsens förhållande den 9:de sisth November, meddelas nedanstående utdrag efter den Tabell, som häröfver för hvarje vecka föres vid Fullmäktiges Expedition. Afbetalning å Riksgälds-Kontorets obligationer. Afbetalning å allmänna MagasinsInrättningens skuld. Förlagen till utred" ning af Götbä KanalBolags och Malmö f. d. Diskonter. Bejoppet af ute. stående lån och kreditiver.
— Följande frän de Respektive Med-Ständen sidan förra klemum till Borgare-Ställdet ankomne ProtocollS - Utdrag upläsics: tzro Utdrag af Protokollet, Met ho Bonde - Stävdct den 14 Ju. lii 1809. S. O. Uppä derom wäckt fräga af Nstts Kesirslon frön Dalarne, instämde Bonde.'Ständer rnbälllat uti det förklarande, att Bonde - Stöndets rnenlrg med den Reservation, som blifwit gjord uti Gländets Protocolls - Utdrag för den 27 sistlcdne Ju» Nii, rörande ConstittikionenS underssrift, warit den, att samma underssrift icke mätte anses hinderlig för jämnk. Lis Den 6 September. scmkningen af Privilegicrne, samt att Ständets i dek-> ta ämne gjorde fb>-bcbäll, mätte i Riksdags Beslutet inflyta; Hwilkct säledes skulle, säsoi» tillägg till ofs wannämnde Protokoll s Utdrag, genom Utdrag af detta Protokoll wördsamt och wänligrn de Respcctive MedStändcn tillkäunagifwaS. bil lupin. Lx ?rotocoUc» L. L. Irn^nräb. Borgare - Ständer fank sä mycket mindre trägot att päminna ivid Hcdcrwärda Bonde - Ständets t ofwanberbrde mätto yttrade mening, som Ständer ansäg äfwkN fbr stn del, att Dest förbehöll om wiste rättelser i Regerings - Formen, sä midt dcste ej skulle hinna, att innewarande Riksdag flutcligcn afgöraS, böra likaledes i Riksdags - Beslutet intagas. bit luxrs. Lx krokocollo kl. keterslon. Utdrag af Protokollet hältet uti Borgare Ständets karrum wid Riksdagen i Stockholm den 8 Augusti 1809.
Mynt-verket underdåniga Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers år 1849 församlade Revisorers Berättelse, angående granskningen af Myntoch Kontrollverkens räkenskaper. Stormäktigste Allernådigste Konung! I anledning af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers, utan anmärkningar, afgifna yttranden, i afseende på Myntoch Kontroll-verkens förvaltning och räkenskaper under åren 1846 och 1847, får Öfver-direktörs-embetet för nämnde Verk underdånigst upplysa: att icke något hinder möter för upprättandet af en särskild hufvudräkning, sorn i en gemensam öfversigt omfattar de i Stockholm och i landsorterna influtna kontroll-slämplings-medel; hvilken hufvudräkning, för hvars uppställning ett underdånigt projekt, exempelvis författadt efter 1848 års räkenskaper, nu bifogas, lämpligast synes kunna åtfölja det general-sammandrag öfver kontrollstämplings-medels uppbörden i landsorterna, hvilket hvarje år bör, jemte bilagor, inom Juli månads slut, från Kontroll-verket afgifvas till Kammar-rättens granskning. l)e af Rikets Ständers Revisorer gjorda anmälanden, i afseende på de underdånigst föreslagna nya Reglementerna för Myntoch Kontroll-verken och det underdåniga projektet till ny Kontroll-stadga, lära icke kunna föranleda något underdånigt yttrande af Öfver-direktörs-embetet. Med djupaste vördnad framhärdar, Stormäktiggte Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts tropligtigste, underdånigste tjenare och undersåte, V. Willi. Vikta HOT II. Stockholm den I I Februari 1850. Sek. Tham. — 192 Hufvudräkning öfver de sä väl i Stockholm, som i landsorterna är 1848 inf utna kontrollslämplings-medel. Hettet. Balans från år 1847 för landsorterna, enligt hosföljande general-räkning öfver kontroll-stömplings-medels uppbörden derstädes, fol. 00: 27: 2. 5.
De arbeten och förslag, som i sådant ändamål gjordes, borde, i den mån de bunno utföras, för kommande Ständer framläggas.’’ Herr Ehrenborg: ”att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes anbefalla vederbörande Consistorier att tillse, det å de ställen, der något anslag för Läroverk eller annan tillgång finnes, Vexelundervisning efter BellLancasterska methoden blefve införd.” 2:0 Om Allmogens barns undervisning har Bihang till Riks-St. Fröt. 1(325, t}Ae Sami, N:r 44. « (jqo Besv. och Ekon. Utsk. Eetunkanden. ock Utskottet fått emottaga ett Memorial af Prosten Ahngren, hos Högvördige Preste-Ståndet uppläst den 5 Mars. Efter att hafva vitsordat, äfven efter egen erfarenhet, värdet af Vexel undervisningen, uppgifver Herr Prosten, såsom medel att få den allmänt använd, en ny Klockare instruction, särdeles med afseende på den elementaira barn - undervisningen bland Allmogen på landet. Den ändring, Kongl. Kyrko-ordningen i 24 Cap. 31 §. kom att derigenom undergå, vore mindre betydlig, meri af behofvet påkallad. Motskälet, sorn hemtas af Klockares olika och ofta ringa aflöning, anses icke fullt grundadt, heldst lönen mer» andels är eller genom Pastorernes åtverkan skall kunna bringas till 8, 10 eller 12 tunnor säd, hvarmed, enligt Herr Prostens ianka, en så beskaffad Tjensteman bör vara belåten. — ”Inför Consistorium borda hvarje Klockare-Candidat styrka sin skicklighet, att efter Vexel-undervisnings-methodeh vara barn-lärare. Utan en sådan skicklighet, jemte de egenskaper en Klockare bör ega, borde ingen få uppföras på förslag till sådan tjenst.
Då Kammaren första gången organiseras', för hvilket tillfälle tiden till valens förrättande serskildt komiker att bestämmas, nien hvilket ej förhindrar, att om mer eller mindre än 3:ne år derigenom skulle erfordras för i a g 11 agande af den här ofvan nämnde allmänna föreskrift om valens verkställande i December månad, det andra gången skeende valet samma månad i allt fall äger rum, skall Kamreraren som för sin förvaltning står i personligt ansvar såsom kronouppbördsman, af Le-, damöterne väljas och kan icke behålla samma befattning längre än sme år så vida han icke af de då tillträdande nya Ledamöterne återväljes. Så snart Kamrarne första gången organiseras skola HofRätterne genom Konungens vederbörande Befajlningshafvandes försorg låta tillställa dem en på grund af HofRätternes och UnderDomstolarnes Protocollerför 50 år tillbaka LänsStads och Häradsvis upprättad förteckning, innehållande namiien å de personer sorn under samma tid i hvarje Län blifvit till Förmyndare förordnade, äfvensom mynd" liugarnes namn. Bestämmandet af en så lång tid tillbaka, torde blifva nödvändigt, för att vara viss det alia förmyndare utan undantag blifva uppgifne, som om förre års uppgifter bestämdes, tilläf - Drn 17 Februarii. 425 y?fifyr$ ej skulle blifva fallet med dem, hvilka ovanligt länge bibehållit slik befattning för dem af qvinno,könet sorn för bl i »vit ogifta , och dem af mankönet som efter 21 års ålder blifvit under förmyndarevård ställde.
Hr Gr. o. Landtm , att H. M. Konungen behagat låta till hvartdera af RiksSt:n öfverlemna J?5 biljetter till bevistande af den representation å Kongl. Theatern, som nästa Måndag kommer att ega rum; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm., enär det vanliga sättet, att efter anteckning hos Riddarh.Fiskalen utdela biljetterna, vid detta tillfälle syntes mindre lämpligt, då biljetternas antal var så obetydligt i förhållande till antalet af Ståndets ledamöter, hemställde, om R. o. Ad. behagade tillåta att af dessa biljetter öfverlemnades 22 till Utsk:n, i förhållande till antalet af ledamöter i hvarje Utsk., en till Ordf.den för Hrr Bänkman samt de tvenne öfriga, enär någon biljett icke erfordrades åt Ordf:den för Hrr Elektorer, som tillika var Utsk:sOrdf:de, till Ståndets Talman och Sekreterare. Ropades Ja. Hr Estenberg, Carl Christian. Vi se i dag på föredragningslistan den länge väntade Kongl. Propos:n ang:de religionsfriheten. Jag får föreslå R. o. Ad., om det icke vore skäl att upskjuta föredragningen af denna Propos. till dess den blifvit tryckt och till oss utdelad. Den innefattar en hel corpus af uptysningar, och utan tvifvel skall den del af R. o. Ad., som hittills visat sig varm för kyrkans angelägenheter, vilja åt densamma egna en grundlig diskussion. Jag kan ej anse en diskussion grundlig, som icke är grundad! på en fullkomlig insigt i Proposms innehåll. Jag vet väl, att här finnas de, som motsätta sig denna Propos., men jag ser icke en enda här. Jag ser mycket illa på långt håll, men jag ser ej mångå af dem, som hittills visat sig med verkligt uplyst nit ifra för kyrkans angelägenheter. Derföre anser jag det vara en skyldig aktning mot dessa frånvarande, att icke beröfva dem tillfälle att få deltaga i diskussionen.
Departementschefens underdåniga hemställan, som biträddes af Statsrådets öfrige ledamöter, lemna nådigt bifall. 19:o. Vid. sisllidne riksdag beviljade Rikets Ständer till folkundervisningens befrämjande, utom folkskole-afgiften, följande anslag att af allmänna medel utgå årligen till och med det år, då nu instundande riksdag slutar, nemligen: till understöd för folkskolelärares aflöning inom de socknar, der, enligt Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af särskilda omständigheter och förhållanden, kan blifva erforderligt 20,000: — till seminarierne för bildande af lärare vid folkskolorna, efter Kongl. Maj:ts nådiga disposition 9,100: — till stipendier för elever vid seminarierna, att, i mån af be hofvet, af Kongl. Maj:t disponeras 12,000: — Samma summor hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit måtte för ifrågavarande ändamål af Rikets Ständer äska, att utgå årligen i ytterligare tre år, med ett sammanlagdt belopp för alia åren af 123,300 R:dr banko. Å det förstnämnde af dessa anslag äro visserligen icke ännu för åren 1847 och 1848 af Kongl. Maj:t anvisade mera än 12,998 R:dr banko; men många församlingar behöfva ännu, för ordnandet af sitt skol väsende, understöd till lärarnes aflöning, och äfven bland dem, som redan fått sina skolor i gång, torde många finnas, som nu komma i erfarenhet af, att ett ökadt antal lärare blir erforderligt, för hvilkas aflönande de, blifva i behof af understöd. Det andra anslaget eller för semina - 4o rierna, lemnar blott ett obetydligt årligt öfverskott af 233 R:dr 16 sk., hvilket varit besparadt för oförutsedda behof och måhända snart blifver behöfligt.