Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr af Danilers, Guslaf Wilhelm, den 25 dennes på Bordet lagda motion 0111 förändring i 16 § af 1836 års Militke-Boslälls-ordning; tillika med ett i anledning deraf denna dag afgifvet yttrande; 128 Prot.-Utdrag, den 27 och 3/, s18 Augusti 1844• Friherre Pos ses, Axel Göran, den 25 dennes på hordet lagda motion, att ett af Genera 1-directeuren Claes Liwijn förfaltadt arbete, kalladt Promemoria, angående Sveriges Försvarslöshels-system, må föranleda till en hos Kongl. Maj:t skeende underdånig framställning i ämnet. Den 27 och 31 Augusti. Från Högloft. Ridderskapet och Adris.. S. D. Föredrogs ånyo och lades till liandlingarne Stats-Utsh. ttets, den 25 dennes på bordet lagda memorial, N:o 9, med återlemnande af Irenne serskilda utaf Jonas Johansson och Petter Pehrsson från Jönköpings Län samt Efraim Larsson från Elfsborgs Län väckta och af Hederv. Bonde-Ståndet till Stats-Ulskoltet remitterade motioner, angående upphörande af elier nedsättning i personliga skydds-afgiften; äfvensom Ridderskapet och Adeln förklarade sig anse dessa motioner höra under Bevillnings-UlskoiteL Den 28 Augusti. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets, den 17 och 20 dennes på bordet lagda Memorial, N:o 2, med uppgift å livilande grundlags-förslag, i afseende på National-represenlationens ombildning, blefvo berörde grundlags-förslag af Ridderskapet och Adeln förkastade. Från Hög v. Preste-Ståndet.
Han påvisade felen med mina instrument, gaf mig full rättighet attimitera hans världsberömda pianinon — de ojämförligt förnämsta som finnas — och gaf order till sin filial i Hamburg, som i parentes sagdt sysselsätter 142 arbetare, att stå mig bi och lämna alla upplysningar, som jag kunde behöfva. Under de sista åren har jag också för hvarje år företagit utländska resor både till Hamburg och till andra stora fabriker för att följa med fabrikationen och få del af alla nya uppfinningar och förbättringar. » » Och ni anser er nu ha lyckats? » frågade jag» Ja, det anser jag. Med de pianinon, som nu äro under arbete, och som komma ut till hösten, tror jag att vi ha kommit så långt som vi kunna. Det låter kanske illa att säga det själf, men jag vill sätta dem i bredd med hvilka instrument som helst — det skall endast vara Steimvays, som öfverträffa dem. » Ett vackert erkännande rönte vi, då konungen för ett par år sedan besökte fabriken och vid afskedet yttrade: » Ni får gärna meddela, icke endast att jag besökt er fabrik, utan äfven mitt omdöme om era instrument. Man vet ju, att jag är musikalisk, och jag är uppriktigt sagdt förvånad öfver, att ett svenskt fabrikat nått en sådan fulländning! » Förra året blef jag äfven utnämnd till k. hofleverantör — den enda hofleverantör som finns i Sverige inom mitt yrke, » sade hon skrattande. » Men arbete och kostnad har det kraft att uppnå denna fulländning, » tillade hon. » Jag fick af Steinway full frihet imitera hans instrument, men det var lättare sagdt än gjordt. A f de första åtta dyrbara instrumenten, vi gjorde enligt hans anvisning, misslyckades inte mindre än sex. Och alla dessa experiment, som kostat pengar! Min man hade mycket rätt: i ekonomiskt hänseende hade jag nu haft det vida bättre, om jag slutat med fabriken och endast bedrifvit handel med pianinon. » » Det lönar sig då så bra? » » Det har lönat aig utmärkt! Tänk er, att för de billiga tyska instrumenten, som infördes hit i massor, innan den stora tullförhöjningen tillkom, och som i inköp kostade omkring 4 0 0 mark, tog man här 700 å 750 kronor.
Domkapitlet vid sednare tillfället äfven yttrat, tjena till efterlefnad , enär vänlig öfverensskommelse emellan vederbörande ej kunnat träffas; — då följaktligen den af Domkapitlet icke destomindre vid nämnda tillfälle stadgade förändring i förra beslutet måste, ehvad anledning dertill än kunde åberopas, anses innefatta en åtgärd, hvarigenom lagens allmänna förbud för embetsmyndighet, att ånyo upptaga och pröfva ett af densamma redan afgjordt ärende, uppenbarligen syntes öfverträdt; och då härtill kom, att Sunddelius, hvilkens rätt var ifrågasatt, icke ens blifvit börd öfver den anmälan, hvarå Domkapitlets sednare resolution följde; vore det, enligt min tanka, anmärkningsvärdt, att Domkapitlet, vid meddelandet af denna resolution, i hvad den uppbäfde det äldre beslutet, förfarit lagstridigt och derigenom tillika betagit Sunddelius en del af den löninkomst, han, enligt samma beslut, ägt behörigen grundad rättighet att påräkna. Af handlingarne inhemtades vidare, huruledes 2:o Domkapitlet, uti skrifvelse den 28 December 1836, med åberopad anledning af flera inkomna underrättelser, det vice Komministern i Haurida Sunddelius icke till församlingens nöje skulle vårda det honom anförtrodda vikariat, anmodat KontraktsProsten att i lagligen utlyst Sockenstämma med nämnde församling undersöka, om och i hvad mån Sunddelius, genom verkliga fel i embetsförvaltningen eller genom otillbörligt förhållande i det allmänna eller enskilda lefvernet, kunde dertill vara vållande; hvarom Domkapitlet sedermera införväntade underrättelse. Då, till följd häraf, Sockenstämma blifvit utlyst och den 29 Januari 1837 hållen under ordförande af en annan Kyrkoherde, som KontraktsProsten, af sjukdom hindrad att nämnde förrättning verkställa, dertill i sitt ställe förordnat, hade, enligt hvad protokollet innehöll, församlingen förklarat sig icke kunna erinra något emot
Lika naturlig som denna vård är äfven Folkets skyldighet alt hålla Bankens förbindelser i helgd, förgäfves tror man sig kunna disponera Bankens fonder utan ansvar; och deremot svarat rättighet att bestämma förvaltningsgrunder och tillse att de fuljas. Häraf följer Ständers rätt, att genom egne fullmägtige förvalta Banken och Jtiksgäkls-Contoiret. Magazins-Inrättningens och ]Vfanufactur-Diseontens Creditiv på Banken kunna icke underkastas samma åtgärd, emedan förvaltningen är sammanblandad med ren Embetsinanna-åtgärd; Men Rikets Ständer, hvilka här icke kunna verkställa samma anspråk ehuru de äro underkastade samma ansvar, böra söka att, med bibehållande af Constitutionella former, *$tats-Utskottets Betänkanden. approximera till samma förvaltningsrätt; och dertill finnes endast ett sätt: Öfverlemnande t af Magien i Revisorernes händer. ’’Ett folk, som ser att uppoffring af Lif eller Egendom sker ät Staten, bär den med glädje, om det annars vill förtjena ett rum i Historien. Detta folk har gjort sitt, när stridbara söner samlas kring Konungens fanor; när Skattkammaren får sitt. behof och de Allmänna fonderne göra sio tjenst. Det är Konungen likgiltigt huru detta sker, blott det består i verklighet, men på formen beror det om effecten svarar emot ansträngningen. Ar formen god, men medlen tillräckiige; så blir det utförandets ensak om något saknas, och det är endast S.yrelsens interét att felet rättas obekymrad hvar det ytterst hvilar. Denna rättelse är lätt, om granskningen är skarp och tanklöshet eller väld sky för trackter, där de lenina märke efter fjäten. — I Sanning! där misstag eller oduglighet stämplas af rysliga följder; där bildas opinion; där födes alfvar i förvaltning; och detta alfvar bör återkallas af nöden, ty annars lyder det icke kallelsen.
Utskottens protokoll kunna i öfrigt visa, att jag alltid talat emot låne-anstalter af ifrågavarande beskaffenhet, men jag har ansett öfverflödigt upptaga tiden med att skrifva långa reservationer, som ingenting Uträtta, utan begagnar hellre min rättighet, att uti Ståndets Plenum utveckla de skål, hvarå jag grundar min Öfvertygelse. Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarjkalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Statsoch EancoUtskottens ifrågavarande Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskott ten återförvisa, Vid förnyad föredragning biföll Ridderska-r pet och Adeln Banco-Utskottets den 7 den-' nes under N:o 44 aflåtne, samt den 11 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående förhöjning uti en andre Kamereraren 1 LäncBanken från äldre tider tillagd gratifikation. företogs till pröfning BanccdJtskottets dea Deri 27 Augusti f, ru. 8 dennes under N:o 45 afgifne, samt den i i derpå följde eftermiddagen på bordet lagdp, U4 låtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Memorial om prägling af så kallade JubelRiksdaler. Herr von Hartmansdorff\ AugUfi-, Säkert, Som år i fråga, har redan af 5 Stånd blifvit afgjord. Ehuru val nya omständigheter af Herr Bergstedt blifvit arimårkte, har Utskottet dock ej trott* sig böra afvika från sitt första Utlåtande. jag tillstyrker derföre, att Ridderskapet och Adeln måtte äfslå detsamma.
Maj:ts nådiga Proposition", intagits orden: “anse Rikets Ständer sig icke böra godkänna Kongl. Maj:ts nu afgifna nådiga Proposition, men anhålla" etc. Bonde-Ståndet åter har, "med ogillande af hvad Utskottet uti ifrågavarande Utlåtande föreslagit och hemställt, förklarat sig icke kunna bifalla Kongl. Maj:ts nådiga framställning i ämnet". 6 Santmans. Lagsamt Allm. Besv.- och Eicon.- Utsk. Memorial N:o 19. Vid detta förhållande och då, emellan Ridderskapet och Adelns samt PresteStåndets beslut, å ena, och Borgare-Ståndets, å andra sidan, någon väsendtlig skiljaktighet icke förefinnes, enär, jemväl enligt förstnämnda två Stånds beslut, Kongl. Maj:ts Proposition icke blifvit godkänd, får Utskottet, till efterkommande af stadgandet i 73 § Riksdags-ordningen, inbjuda Borgareoch Bonde-Stånden att med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet sig förena; men emedan, så vida icke hvarken Borgareeller Bonde-Ståndet skulle finna sig kunna biträda Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, omröstning i förstärkt Lag-Utskott måste, jemlikt nämnda § i Riksdags-ordningen, ega rum, får Utskottet, för den händelse Bonde-Ståndet ej eller skulle vilja instämma i Borgare-Ståndets beslut, i hvilket fall votering om kontraproposition ej erfordras, vördsamt föreslå a) för bestämmande af kontraproposition följande Voteringsproposition N:o 1.
Af denna lagstiftning och hufvudsakligast af det lämpligare straffsystem, som genom en ny, snart förväntad, Brottmålslag varder infordt, torde således med någon säkerhet, om icke genast, åtminstone småningom en högeligen önskvärd minskning i fångantalet kunna påräknas. Likmätigt 59 § Riksdagsordningen har del ålegat Rikets Ständers Kommitterade lill tryckfrihetens vård att, efter sislförlidne Riksdags slut, hafva uppsigt öfver behörig fortgång af tryckningen utaf de Bihanget lill Riks-Ståndens protokoll tillhörande handlingar, jemte Rikets Ständers förafskedade Riksdagsbeslut; hvarförutan Rikets Ständer vid samma Riksdag, genom särskildt förordnande af den 15 Maj 1845, åt Kommitterade uppdragit att vaka deröfver, det så väl Grundlagarne, med de deruti vid Riksdagen antagna förändringar, vid skeende omtryckning af samina Lagar, som ock Riksdagsbeslutet biel vo felfritt tryckta. I följd häraf äro, under Kommitterades tillsyn, alla de vid Riksdagens slut icke af trycket utkomna handlingar, sorn i ofvannämnda Bihang till RiksStåndens protokoll bort inflyta, redan inom 1845 års utgång färdigtryckta, jemte det öfver handlingarne upprättade register; äfvensom, och efter det Konimitterade åt deras åliggande i öfriga delar egnat synnerlig omsorg, Riksdagsbeslutet och Grundlagarne blifvit af trycket utgifna och i samma års Författningssamling intagna, Riksdagsbeslutet under N:o 19, Regeringsformen under N:o 23, Riksdagsordningen under N:o 25 och Tryckfrihetsförordningen under N:o 28. Stockholm den 30 September 1846. C. L. Landin. J. JV. Söllscher. TILL RIKETS HÖG LOFLIG i: STÄ ND ER erättelse AF DERAS JUSTITIE-OMBUDSMAN, AFGIFVEN ArID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM AR 1847. STOCKHOLM, 1847. P. A. Norsteilt & B oktryckare. Void sam t Memorial. Sedan Rikets Högloll.
(Stats-Utsk. Uti., N:o 229.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid 1840 och 1841 årens Riksdag beviljat serskilde anslagsoch lånesummor, dels för anläggningen af en hamn vid köpingen Åhus, och dels för upprensningen af Rottne-ån och Ronneby Köpings redd, men de för dessa arbetsföretag anvisade medel ännu icke biif - Expcdilions-Utskottets Förslag lill und. Skrifvelse, N.o 17g. 453 vit för dermed afsedda ändamål af vederbörande uppburne, har hos Rikets Ständer fråga uppstått, huruvida berörde anslagssummor borde än ytterligare reserveras, helst dessa arbeten, åtminstone tillsvidare, icke torde komma att företagas. Hvad först angår frågan om hamn-anläggningen vid Åhus, hvartill Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag anvisat en summa af 35,000 R:dr, deraf 20,000 R:dr skulle utgå såsom lån och 15,000 R:dr i egenskap af anslag utan återbetalnings-skyldighet, så har, enligt hvad hos Rikets Ständer blifvit upplyst, hinder för detta arbetes företagande förorsakats deraf, alt större delen af strandegarne vid He!ge-ån helt och hållet bestridt den ifi ågastallda uppdämningen af samma å, hvadan någon annan utväg till beredande af möjligheten för verkställighet deraf icke lärer återstå, än att, genom anställande rättegång, söka erhålla tillåtelse härtill, helst öppnande af vatten-communicationen emellan Christianstad och Åhus genom Helge-åns uppdämning och upprensning vore ovillkorligen nödvändigt för den föreslagna hamnbyggnadens framtida bestånd, hvilken rättegång snart lärer komma att af stadens invånare påböijas; och enär Rikets Ständer, vid beviljandet af det för meranämnde hamn-anläggning äskade understöd af allmänna medel, icke bestämt någon viss tid, inom hvilken hamn-anläggningen skulle vara börjad, samt det derför anvisade
Maj e. ni. sommartiden mycket resa från och till riksdagsorteu, och att således valet till förstärkt StatsUtsk., om del sker tidigt på sommaren, eller, som tili skulle ske, tidigt in på våren, behöfde förnvas flera gånger, utan att man ändå med säkerhet kunde beräkna, hvilka som funnos i staden de dagar, då votering skulle äga rum, hvarigenom, såsom R. o. Ad. förmodligen erinrade sig, under förflutna riksdag handt, att förstärkta StatsUtsk. sammanträdt, utan att votering, i anseende till brist på ledamöter, kunnat äga rum; hade Hr Landtm., i anledn. häraf, trott det vara lämpligast och bäst, för sakeus skull, att fördröja valet af ledamöter i förstärkt StatsTJtsk., intill dess tiden lede så långt fram, alt det blefve alldeles nödvändigt, flera ämnen der blefvo alt afgöra och valet ej längre kundo uppskjutas, samt man, med mera visshet än nu, Lunde beräkna hvilka som qvarblefvo och bevistade riksdagen. För det närvar, kände Hr Landtm, dessutom icke mera än en fråga, som skulle vara föremål för votering i förstärkt StatsUtsk., nemi. den om anslaget af hyresmede! för de ledamöter af Statsrådet, hvilka äro Departementschefer, och Landm. trodde för sin del icke, att man för en så ensam fråga af så underordnad vigt, borde utsätta R. o. Ad. för de olägenheter, som följa af ett val till ledamöter i förstärkt StatsUtsk., så tidigt som nu blifvit ifrågasatt. Frih. Cederström, Jacob, begärde Frih. Tersrnedens hemställan på bordet. Frih. Tersmeden: Om ingen annan ledamot af R. o. Ad. yrkar detsamma, så afstår visserligen jag från min begäran; men jag trodde det vara så godt att välja först som sist. Hr Tersmeden, Carl Reinhold: Jag förenar mig i Frih. Tersmedens begäran, att R. o. Ad. måtte företaga förenämnda val så fort som möjligt. Just den omständigheten, att flere ledamöter bortresa under sommaren, vore en god anledn. att företaga valet före afresan. Gr. Horn, Claes Fredr.:
Frie obebyggde tomter, arf ocl egne åkrar, ängar och vretar uti och invid Stderna, anser Utskottet deremot kunna särskildt biana», på enahanda grunder sorn, Landtegendon. Den ordning, som, enligt 181. års Författning, följes, i afseende på compleia Lånhandlingars inlemnande och numerering, samt Läns undfående efter tour och fondens nedgifvande , har Utskottet ansett böra äfven häanefter noga iakttagas. Äfvensom allt hvad ej enom dessa förslag blifver ändradt, i afseende p de så kallade prestanda till Låås erhållande, bör vid de nya Lånens beviljande gälla och obsnveras. I enlighet härmed, och under åberopande af hvad angående sunmans fördelnirg, samt inbetalningarnes erläggande, förut blifut anfördt; hem - Den 3 Juni* hemställes fejande punkter till RiksensHöglofL Ständers ormröfning och gunstbenägna bifall: 1:0 På Säterier och Frälsegods, samt Krono-Skattehenman, och Krono r Skatte-Rusthåll, utlånas utan Borgen en sjettedel af det värde, hvartill så teskaffade egendomar, jemlikt Konungens Bekllningshafvandes eller Landshöfdinge-Em, betets vederbörligen bestyrkta Utdrag af Pröfnings-Gcnitéernas för år 1814 fastställde Taxering, då tifvit uppskattade. 2:0 PäFräls.e och Skatte Jernbruk, som hafva egen sko, och andra tillägor af den tillräcklighet, att åmindstone hälften af det tillåtna smidet kån till erkas med kol af egna eller Re' coghitions - Stegar, utlånas utan värdering 250 R:d Specie å hvarje hundrade skeppunds vid Bruket erno hammarskatt beviljadt smide. På de Bruk dremot, som drifvas med köpeko! , beviljas ej lögre Lån än 150 R:d Specie a too skeppunds pivilegieradt smide.
I brist af annan öfverenskommelse, beräknas frakt, som utgår efter mått, vigt eller mängd, i förhållande till det utlastade, men ej till det inlastade godset. § 110. Der ej vid konnossements tecknande särskildt förbehåll gjordt är, skall betingad frakt gäldas fullt ut, ändå att under resan gods, som förskämning underkastadt är, tagit skada, eller kreatur dött. Flytande varor har man rätt att öfverlåta för frakten, när mera än hälften utläkt. Denna rätt, som gäller för hvarje särskildt käril, går dock förlorad, der den ej begagnas förr, än varorna blifvit emottagna. Den kan ej göras gällande, om befälbafvaren vid inlastningen anmärkt, att kärilet varit bristfälligt, och derom å konnossementet anteckning gjort. § lil. För det gods, som genom skeppsbrott, plundring af sjöröfvare, uppbringning, vådeld ombord eller annat olycksfall går alldeles förloradt, vare egare ej skyldig att frakt gälda. Är frakten på förhand betalad, bafve ban rätt att den återfå. § 112. Oaktadt gods gått förloradt, beräknas full frakt för detsamma: 1. när det ersättes i gemensamt haveri; 2 när det under resa blifvit såldt för fartygets behof, såvida ej fartyget och det öfriga godset efteråt förolyckas. 28 § 113. Blifver hela eller någon del af lasten efter skeppsbrott bergad, eller efter uppbringning frigifven, då beräknas för det bergade eller frigifna godset fiakt till olycksstället, enligt de grunder § 5 bestämmer. Fortskaflär fartygs befälhafvare det gods till bestämmelseorten, njute full frakt. § H4- Sker skada å fartyg under resa, så alt nödhamn måste anlöpas och lasten utlossas, och vill lastegare eller hans ombud ej afbida fartygets iståndsättande, utan öfver lasten förfoga; gälde full betingad frakt. Är aler skadan så svår, alt fartyget ej kan sättas i sjövärdigt skick, då beräknas frakt endast i förhållande till den väg, det seglat vid nödhamnens anlöpande, t enlighet med de i § 5 bestämda grunder.
December 1773, gäller, hvarom par terne uti besvärshänvisningen underrättas böra. * §• 37. (39.) Om laga forum i Öfrige mål och tvister emellan krigsfolket och ortens ”n^rt^ing™,™™ invånare, som ej röra inqvarterings-frågor, eller höra under Krigs-Domstol, upptagas och afgöras efter sakens beskaffenhet, antingen vid de vanliga Domstolarne eller af Landshöf dingen. 7 Statssamt Allm. Besv.- och Oecon.Utsk. Betänkande N. o 47- a i Litt. A. Taxaj hvarefter hyra för stallrum skall beräknas vid Inja n t er i-trupp. R;dr sk. rist. För i Generals-person eller Öfverste 4 Hästar å 8 R:dr 32 — —i i öfverste-Lieutenant eller Major a dito 16 —. i Regements-Qvartermästare i Häst • 8 i Adjutant i dito —. — 8 hvarje Regementets eller Corpsens Trosshäst —. — 8 _ — 12 Statssamt Allm. Be sv.- och Oeeon.-Utsk. Betänkande JV.-o 47. Litt. B. Taxa, hvarefter inqvartering i contant skall beräknas. 1 Säng med sängkläder . 16: —, 16: 2 Dräjigsängar med dito, a 8 R:dr . 16: *— 16: 1 Öfverste-Lieutenant eller Major. 1 Säng med sängkläder . 12: — 12: 1 Drängsäng med dito . 8: — 8: 1 Capitaine och hans vederlike. 3 Rum med meubler, å 34 R:dr 102: a Dito . För Inqvarterade, sorn äro gifte. ogifte. R:dr st. r. R;dr sk. r 243 '97 Transport 128: 2 09 63 84: M t*|M •« M|M Statssamt Allm. Besv.- och OeconUt sk.
3,500 7250 samt, eldigt Kongl, brefvet till Krigsoch Kammai;- kollegierne af den 8 Augusti 1844, till och med för åv 1870, vid Östgötha kavalleri för 1,000 nummer, å 74 tunna l:r 7,500. och vid Vestgöta kavalleri för 1,000 num mcr> k d:o • 7>500 t:r 15,000. Tillsammans t:r 22,250. hvaremot, jemlikt Kongl, brefvet till Krigs-kollegium af den 14 November 1842, södra bataljonen vid Bohus läns regemente är på tio år förändrad lill infäntéri utan häst-vakånsafgift, som förr utgjorts med 2,000 tunnor spanmål. Intraden, 22,250 tunnor spanmål, upptages efter statspriset, 6 R:dr tunnan, lill 133,500: r l5:o Ständiga rote vakans-aj gifter vid Skånska infanteriregementena utgöras för 385 nummer, å 6 tunnor spanmål, nied 2,310 tunnor, sorn, ä 6 Rd:r tunnan, utföras med 13,850: 16:o Tillfälliga rotevåkansoch mötes-afgifter beräknades vid sednasle statsreglering till 6,000 R:dr och hafva utgjort: för år 1841 ‘ R:dr 5,856. 1842 ; . : : . 5,141. 1843 3,355.' 1844 4,884.' 184 hvaraf medium är 5,078 R:dr. Transport R:dr 4,162,196:32.— 96 Kongl. Maj;ts Nåd. Prop. till H. St. 1847. Denna statsintrad, såsom obestämd och beroende af markegångarnes förändring, torde ej böra upptagas högre än till . 5,000: — 17:o Rotejr ihet safgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord.
Di. plome i original, visat sig hafva fullgjordt alla de för erhållande af en slik introduction föreskrifne prestanda; och får RiddarhusUtskottet i anledning häraf, samt med stöd af öl i 1818 års Riddarhusordning, ofvanberörde förhållande hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln vördsamt anmäla, med hemställan, om icke Förste LifMedicus och Riddaren Doctor af Edholm må beviljas introduction å Riddarhuset under N.o 2292 Den 22 April f, m, 449 2292 ibland Rlddersoch Adelsmän, »arnt Kungörelse derom på vanligt sått i Allmänna Tidningarne införas. Stockholm den 19 April 1823. På RiddarhusUtskottets vägnar, C. G. Spens. N, Snoilsky. Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af RiddarhusUtskottets berörde Memorial j hvilken proposition med Ja besvarades. Friherre Tolly Gustaf Philiph, anförde akrifteligen; (Se Bilagan N:o i)* 4^ - Remitterades till Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeeonomieUtskotten. Företogos till pröfning de, uti ConstitutionsUtskottets den 2 dennes aflåtne, samt följande dagen på bordet lagde Memorial, omförmålte, från sista Riksdag hvilande förslag till ändring i Rikets Grundlagar; hvarvid Herr Grefven och Landt,Marskalken, sorn förmodade, att sedan alla Grundlagsåndringsförslagen blifvit tryck - Ridd, o. Ad, Prot. 5 Band. 29. 45o Dan 22 April /, m. tc, samt bland Ridderskapets och Adelns Ledamöter utdelade, desamma icke torde i ett sammanhang behöfva upplåsas, föreslog, att hvarje §. finge särskildt för sig upplåsas och pröfvasj hvilket bifölls. Regerings-Formen. §.