Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser lill Kongl. Maj:t: 32 143, i anledning af Kongl. Moj:ts nådiga Proposition om full dispositionsrätt för Stockholms stad och län lill den åt stadens och länets gemensamma kurhusinrättning år 1813 upplåtna egendom å Kungsholmen. 32 146, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående afsöndring af jord från majorsboställe! Hammar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammarö församling i Wermlands län; samt 32 147, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtande af en del utaf kronoängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungs-Barkarö församlings folkskolebyggnad. Den 31 Oktober. Frän Hoglo/l. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, 32 32, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande 32 34, öfver dels Kongl. Majlis nådiga Proposition med förslag till ny Jagt-stadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt; fattade Ridderskapet och Adeln här nedan antecknade beslut: Utskottets anmälan om de delar af förslaget, som blifvit af tre Riks-Stånd godkända. Med afslag å Utskottets inbjudning, godkände Ridderskapet och Adeln den föreslagna voteringspropositionen. § 77. Med antagande af Utskottets inbjudning rörande fridlysningstiden för bäfver, godkände Ridderskapet och Adeln den föreslagna nva lydelsen för ifrågavarande §. § 75 Utskottets till Presteoch Borgare-Stånden gjorda hemställan lades till handlingarne. § 75. Utskottets inbjudning antogs och §:s nya lydelse godkändes. § 18.
I den händelse åter, att Riksg.cont., som först mot slutet af detta år har att från Statscont. förvänta öfverskotlen på statsverkets inkomster för år 18:12, fått under loppet af uppbördsåren emottaga och till sina behof använda endast omförmälda öfverskott på tullmedlen, hade, äfven örn den derå anvisade ersättning för saltpetergärden afdrages, Cont:s upplåning vid början af innevar. år troligen icke behöft öfverstiga en summa af 600,000 r:dr, och såmedelst en ränteutgift af mer än 3o,ooo r:dr, hvilken förr eller sednare måste genom skattebidrag ersättas, kunnat för detta år besparas. Den föreslagna förändringen i afseende på tullmedlens lefverering torde för öfrigt numera icke, på sätt förut kunnat inträffa, komma att betydligt inverka på Riksg.- contrs utbetalningar å den till statsbehofvens fyllande å Cont. anvisade summa, enär Statscont., jemväl under nuvarande förhållanden, redan i början af Mars månad, eller så snart förskott å denna summa för det löpande året få meddelas, derå gör reqvisitioner, oaktadt, enligt hvad K. M. vid sistförflutna riksdag för R. St. tillkännagaf, Svenska statsverket genom dess upplagda tillgång af 5 millioner r:dr kan bestrida det löpande årets utgifter, Utan de kostsam 1113 och besvärliga anlicip a tioner på inkomsterna, som i andra länder äga rum. Genom det anförda förhållandet med öfverskotten för år i83?., och då värdet af de Riksg.cont. tillkommande öfverskott, deraf desamma, hädanefter likasom hitintills, först D cn 12 Maj f. m. nine år sedan de i uppbörden ingått, varda till Cont. aflemnade, minskas med 10 proc., eller den ränta, soin Cont. linder tiden måste erlägga för ett motsvarande belopp af dess upplånade medel, torde It. o. Ad. finna, att förslaget om tullmedlens ingående lill Itiksg.cont. icke är så onyttigt, som StatsUtsk. vid sista riksdag förklarat detsamma vara.
Domkapitlet än nuvarande prebende-innehafvaren, hade uti infordrade underdåniga yttranden förklarat sig ej hafva något emot den ifrågasatta förändringen att invända, så framt utvägar kunde på annat sätt beredas att lemna prebende-innehafvare full ersättning för de af pastoratet utgående förmåner; hvarefter slutligen Stats-kontoret, i ämnet bordt, i underdånighet upplyst, att Weskinde och Bro pastorat för närvarande vore uti theologie lektorns vid Wisby högre elementarläroverk aflöning inberäknadt med 1,063 R:dr, hvadan, när prebende-egenskapen komme att upphöra, ersättning af statsmedel till motsvarande belopp erfordrades, för att fylla bemälde lektorslön till hvad gällande stat för honom upptager; och sorn både rättvisa och billighet syntes tala derför, att nämnde pastorat, som af församlingsboerna, på sätt sockenstämmobeslutet den 19 Augusti 1770 utvisade, icke blifvit upplåtet tili prebende åt annan, än innehafvaren af den numera indragna konrektorsbeställningen till förbättring i hans ringa löneförmåner, och hvilket pastorat sedermera utan församlingarnes dertill lemnade särskilda medgifvande blifvit förenadt med en af lektor stjen stern a vid Wisby år 1819 inrättade gymnasium, icke mot församlingsboernas bestridande bibehölles vid ifrågavarande egenskap, som, enligt hvad upplyst blifvit, för pastoratet medförde flera olägenheter, har E. K. Maj:t nu i nåder föreslagit att, på det Weskinde och Bro församlingars pastorat, redan innan nuvarande innehafvaren från sin lektorsbefattning afginge eller erhölle annat prebende-pastorat, måtte komma i åtnjutande af de fördelar, som af en förändring till konsistorielt gäll påräknades, ett belopp af 1,063 R:dr, utgörande den i gällande stat under theologie Lektorns lön upptagna inkomsten af pastoratet, måtte varda uppfördt under anslaget till elementarläroverken, för att ingå såsom fyllnad i lönen för bemälde Lektor. I betraktande af hvad uti denna fråga sålunda förekommit, hafva Rikets
Härefter upplästes, i anledning af flere Ledamöters derom yltrade åstundan Ridder» skåpets och Adelns ProtocollsUtdrag af den 27 sistlidne Maj, hvaraf inhämtades, atf vid föredragning af ConstitulionsUtskottets jemte Memorial af den 12 i samma månad, aflåtne förslag till en förbättrad NationalRepresentation Ridderskapet och Adeln funnit för godt, att till ConstitutionsUtskottet återförvisa berörde förslag, i anledning af Friherre Boijes dervid gjorde anmärkning, att, i stället för det af Utskottet föreslagne sätt, att genom val minska Ridderskapets och Adelns vid Riksdagar representerande Ledamöter, den nu befintlige rättighet, att genom Fullmagt öfverlåta representationsrätten på en annan, måtte upphäfvas, hvilken anmärkning Ridderskapet och Adeln förklarat utgöra dess gemensamma tanka. Friherre Cederström, Jacob: så framt Ledamöterne af detta Stånd blott voro Representanter för sina Familjer, skulle jag ej hafva något hufvudsakligt att mot detta beslut invända, men då de, enligt 1 §. Riksdagsordningen, representera Svenska Folket, kan jag alldeles icke deruti instämma. Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Den anmärkning Ridderskapet och Adeln förra gången förklarade för dess gemensamma tanka, kan så mycket mindre anses innefatta ett beslut, som något beslut i ämnet icke ens förr än nästa Riksdag får af Ståndet fattas. Hvad 1 Den 18 Junii f. m. 171 ConstitutionsUtskottet åter angår, äger detsamma blott att jemka sitt Utlåtande efter RiksStåndens särskilta tankar, men ingalunda, att, såsom andre Utskott är tillåtit recencera RiksStåndens tankar, och förblifva vid sin mening. Hans Excellence Herr Gref ven och LandtMarskalken frågade om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggningen fulländad. Ropades Ja, Hvarefter Hans Excellence, under tillkännagifvande, att de öfrige RiksStånden redan till alla delar bifallit ConstitulionsUtskottets ifrågavarande förslag, hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade, till den behandling 56 §.
Borgenären ”underrätte sedan den uppgifne egaren , och ^stämme han etc.” LngUtskottets Utlåtande N:o 110» $ Eller ock denna ”Anmäler vid utmätningstillfället ii _ _ 'varde då ock godset med qvarstad belagdt 1 ^Borgenären stämme sedan, inom samma tid. ”sorn nyss stadgades, den uppgifne egaren, med ”påstående om bevisningsskyldighet, hvilken ’’han ej må undandraga sig, utan att vara ”sin talan qvitt.*’ 2‘o. Af Herr Biskopen Thyselius: att det föreslagna stadgandet i ”Finnes gäldenär hafva svikligen uppgifvit en annan såsom egare till godset , galde all skada , och bote godsets halfva värde,” så mycket mindre innefattade ett straff för den oredliga gäldenären, som han, vanligen försatt i obestånd och alldeles utblottadt tillstånd, icke kan med gods sitt den ådömda skadan ersätta och böterna erlägga. 3:0. Af Herr Presidenten Poppius : a) att Utskottet i en enda §. samman-' fört ämnen, hvilka i UagComiténs förslag äro föremål för flere; hvarigenom handt, att den-i na blifvit nog lång, samt lagbuden förlorat den klarhet och enkelhet, som företrädesvis bör utmärka dem j och 4 Lag Utskottets Utlåtande N',o 110. b) att sista momentet af 3 i 7 Cap.
Liljencrantz förutsatt, en boställsinnehafvare afginge med döden, och hans enka med barn befunno sig i den ställning att de ganska väl behöfde öfvertaga bostället på arrende, kan man väl då tänka sig någon större orimlighet än den, att dessa sednare skulle vara oberättigade dertill; under det den antagne brukaren har en sådan rättighet sig tillagd, änskönt han måhända saknar tillgång att gälda den husrötebrist, som under hans brukningstid af bostället kan hafva upkommit, så att sterbhusdelägarne måste gälda densamma? En lagstiftning, som icke är klokare, än att den kan medföra så rättsvidriga följder kan jag icke föreställa mig att B. och Ad. skall godkänna. Och då saken är af allt för stor vigt för att icke underkastas en noggrann pröfning, kan jag, för att vinna detta ändamål, ingalunda fästa något afseende deruppå, om Ståndet Ledamöter få äta middag en timma förr eller sednare. Hr von Troil, Sam. Gustaf: Med afseende på första punkten af Utsk:s Betänk, instämmer jag, på de skäl som flera talare anfört, i det förslag som Utsk. gör, men med afseende på den andra punkten nödgas jag yrka afslag af Utsk:s Betänk. Jag anser Utsk:s förslag i detta afseende innefatta en obillighet: ty här är icke fråga om att lägga några hinder i vägen för boställens utarrenderande, utan här är fråga om hvilken som skall hafva optionsrätt. Utsk. säger att denna optionsrätt skall tillhöra den förre brukaren af bostället i st. f. att den hittills alltid tillhört boställsinnehafvaren om t. ex. boställsinnehafvaren några få år innan han lemnar bostället antagit en ny brukare, om han sjelf får svara för en stor del af husrötebristen, skall då i alla fall den nyligen antagne brukaren erhålla en optionsrätt framför boställsinnehafvaren? Jag för min del kan icke gå in på en sådan åsigt, utan anser den vara stridande mot all billighet.
Då till handläggande af Rikets Ständer vid nu pågående Riksdag ännu återstå mångfaldiga oafgjorda ärenden, hvaribland flere af hufvudsaklig vigt, få, i öfverensstämmelse med föreskriften uti 109 §. Regerings-Formen och 80 §. Riksdags-Ordningen, Rikets Ständer, med underdånig anmälan härom, hos E. K. M. äska, att Riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknad från och med den 7 innevarande Maj, hvarjemte Rikets Ständer få i underdånighet tillkännagifva, det Rikets Ständer anse icke ens nämnde förlängda tid för Riksdagens fortfarande blifva tillräcklig för ärendenas afgörande. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 2 Maj 1840. 24 Expedilions-TJ(skottets Förslag till lind• Skrifvelse AT.o to. N:o 10. Uppläst ochgodkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Maj i8$o. Preste-Slåndet den 7 Borgare-Ståndet Hen 7 Bonde-Ståndet den 7 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> angående afskrifning utaf detj Carl Johans församling i Götheborgsoch Bohus Län af Cholera-creditiv-medlen beviljade lån. (SiaLr-Utsk. Uti.N:o 47.) S. A. K.
Olyckligtvis, hafva dock dessa framsteg skett i en ensidig riktning, då spannmålsodlingen utgjort jordbrukarnes förnämsta ögonmärke, eller en större produktion af potates 112 Den 24 December. nära nog uteslutande afsetts för bränvinsbränningen, som slukat icke allenast det mesta af denna rotfrukt, utan derjemte ganska betydliga qvantileter af den spannmål, som inom landet producerats. Följden _ har varit all fodervexlodlingen i allmänhet försummats, eller åtminstone tillbakasats, och alt ladugårdsskötsel!! kommit att förblifva nära nog på samma låga ståndpunkt, som den beklagligtvis i långliga tider bos oss innehaft. Omsider har man funnit misstaget, och insett nödvändigheten af ett annat hushållssystem. De olägenheter, vådor och olyckor, som bränvinsbränningen och den omåltliga förtäringen af spritdrycker alstrat, erkännas nu lyckligtvis allmänt; och alt bränvinsbränningen måste inskränkas, derom finnes icke mera än en tanke. Förr eller sednare — och jag hoppas att det må ske redan vid denna Riksdag — måste så beskaffade lagstiftningsåtgärder vidtagas, att bränvinsbränningen må komma att uphöra alt vara något bihang till jordbruket, och jordbrukaren måste derföre vara betänkt på alt skaffa sig inkomster från annat båll, än att sjelf upbränna, eller till liränvinsbrännaren försälja sina skördar. Den enda säkra vägen lian härvid bar alt beträda, blir att vända sig till den hittills försummade ladugårdsskötseln, samt alt genom odling af fodervexter, omsorgsfull vård af sin boskap, och ändamålsenlig behandling af ladugårdsprodukterna skaffa sig nya inkomstkällor. Landtbruket skall ock i längden härpå icke förlora, utan tvertom göra en ansenlig vinst genom ökade och säkrare sädesskördar, allt efter som åkerjorden bättre kan gödslas, samt genom försäljning af ladugärdsprodukter, som, dä de äro af god beskaffenhet, alltid på verldsmarknaden äro lätt afsät t liga till höga och föga ombytliga priser. Ofvergången blir tvifvelsutan svår, och kommer alt kännas bitter, synnerligast om på förhand ingenting blifvit gjordt, för alt underlätta densamma.
''Danska fyringsmedlen 3,5oo r:dr Hamb. b:co eller 9,333 "r:dr 16 sk. Svenskt b:co, upptagas till oförändradt belopp ”af 25,000 r:dr,” och de således icke kunnat vara inberäknade uti föreg:de 2.5:te punkt, hvarest fråga är om båkoch lotsmedel. Emedlertid anser jag de Danska fyringsmedlen rätteligen böra hänföras till båkoch lotsmedel, och förnyar derföre min anhållan om propos. derå. Hr Nordensköld: Jag tror verkligen, att det icke behöfves, emedan medlen i alla fall komma alt användas till bakar, som äro under byggnad och till amortering af dertill Upptagna lån; och jag finner således icke hvartill ett sådant beslut skall tjena. Hr Frih. o. Landtm, hemställde till Ilr Rosenblad, om icke den nu väckta frågan egentligen hörde till 4;de hufvudtiteln och borde komma i beräkning, då R. o. Ad. pröfvar utgifterna under nämnda liufvudtitel, samt nu uppskjutas, då blott fråga vore om att pröfva beräkningen af inkomsterna, och då StatsUtsk. i det nu föredragna utlåt, i afseende på de 60,000 r:drna i lotsoch båkmedel icke föreslagit något rör:de utgifterna, utan endast såsom en underrättelse för Stånden i betänk. N:o 64 intagit hvad Utsk. i afseende på användandet af dessa medel skall föreslå. Hr Rosenblad: Då Chefen för Sjöförvaltningen he strid! mitt tillstyrkande, så afstår jag ifrån mitt påstående, ehuru jag såsom ledamot af K. Commerce-collrm kunde äga anledn. att anse den ökade tillgången behöflig. Den 8 Augusti e. m. StatsUtsk:s förslag i 25:te punkten blef derefter af R. o. Ad. bifallet. 26:1 e punkten. Ersättningar. 27 :d e punkten. Extra medel och uppbörder. 2 9: de punkten. Intressemedel. Dessa 4 punkter biföllos. Hr von Hartmansdorff:
Skrifv. en blifvande Lombard-Lånerörelse i Hufvudstaden 88. B. Barthelemy, St., inkomsterne derifrån . 87. Begrafningspl Anjord af Eskilstuna Kungsladugårds-egor till ny sådan för Eskilstuna Stadsoch Lands-Församlingar 18. Beridarebanan , öfverlåtandet af en del af denna tomt lill Hötorgets utvidgande 6g. Bergshandteringen , i Norrbottens Län, med handlingar i fråga om anstalter för dess upphjelpande 33. Beskattning å Legooch Salu-Sågar samt Valkoch Stampverk ... 10. Bevillnings-Stadgan , dess tillämpning för 1834 och påföljande år, i fråga om hemmansvärdets nedsättning i vissa Län G2. Bonde-Ståndets Notarier, se Notarier. Borås Stad, låneunderstöd till dess å teruppbyggande ^4- Båtsman, som under krig afgår, seVacanceafgift. Båtsmanshållet för Städerne i Riket, regleringen deraf bj Böters förvandling, se förvandling. Register u/v. K. M:ts Nåd. Propos. o. Skrifv. % C. C anal anidg grung en vid Ströms Säteri, låneunderstöd tilldess fullbordande 3r); Certepartiers char te ring , upphörandet deraf för fartyg till inrikes Sjöfart iao; Corrections-Inrättningarhe i Hufvudstaden, anslag till deras fullbordande Curhus af giften, dess fortfarande . » ; 17. Creditiv-Fonden till understöd vid missväxt äng., samt om f. d. Allmänna Magazins-Inrättningens slutliga utredning . ' . i i ; . 46. D. Dana-arf , ett sådants anslående till en Scbolte-Fond i Wahlö Församling af Upsala Stift .i 7^; Domares, tillförordnad, ålder, se Ålder.
Och hvad gör vinsten? Om StatsUtsk. hade beräknat hvad en sqvadron der uppe skulle kosta, så är jag fullt öfvertygad, att vinsten af 5o hästars indragning ej skulle räcka till. Skall den vara permanent eller marschera såsom coinmendering från Ystad ; hvar skola medlen tagas? Eller skall den vara alldeles afhyst från regttet eller utgöra en särskild corps? Det hade varit så godt det, ty jag ser ej huru den kan hafva något sammanhang med regttet, med sin stam i Skåne. Det vore förlåtligt, om man, när en sådan coinmendering komme dit upp, frågade såsom Ehrensvärd: ”Colonner, hvad gören J här!’’ Jag skulle tro, att StatsUtsk. här återbringat å bane en svår och ofta omtvistad tanke, som är den farligaste af alla för oss, att söka vår sjelfständighet, vårt försvar på indelta arméens bekostnad. Indelt stam och bevaring lärer för oss i alla ti - Den 7 M i j c. ra. 38i der blifva det lämpligaste försvars-syslémet. Jag tror icke att indelta armeen är på något vis för stor för den beväring vi behöfva, och jag frågar StatsUtsk.: när det gäller, hvad vill det sätta i stället? StatsUtsk. har afslagit alla medel, som Konungen begärt både till bildning och materiel. Sakna vi båda dessa grunder för försvaret, så återstår det för Utsk. alt uppgifva den tredje. StatsUtsk. vill lösrycka grundstenen för försvaret, för att använda den som medel att bygga om den gamla byggnaden. Jag lemnar till StatsUtskrs eget bepröfvande, huru länge den byggnaden kan stå. Jag begär återremiss, med anhållan att StatsUtsk. måtte närmare besinna följderna af hvad det i sitt utlåt, yttrat. Frih. Cederström, Gustaf Bror, uppläste följande: Så väl af öfvertygelse, som af min närvar, ställning uppmanad att uppträda mot åtskilliga af H. StatsUtsk., vid förslaget lill tredje bufvudtitelns reglerande, gjorda inskränkningar i de af K.
Hvad deremot angår det slag af eVentuella händelser , som komma under namn af spel , så har jag trott mig finna , att detta slag blifvit så till sina grunder, som förbindelser och följder i Nationernes Lagstiftningar betraktadt under ganska skiljaktiga vilkor, och, der det icke blifvit alldeles förbjudet, åtminstone förflyttade inom temmeligen trånga gränsor. Då Lotterier, hvilka böra hänföras under denna Class , blifvit af Eegeringarnes myndig - Om fast egendoms försäljning d Lotteri. 51 het tillåtne , lärer sådant egenteljgen hafva skett med påräknad fördel för Staten eller vissa Allmänna Inrättningar, och förmodligen aldrig för den enskilda spekulationen man och roan emellan. Flere Länder än Sverige visa exempel derpå. För lagligen tillåtna Lotterier hafva också endast penningar hittills utgjort spelets föremål, och för sjclftagne och således otillåtne, merendels varor och nipper. Mig vetterligen bar fast Egendom ej kommit i fråga förf än i sednaste tider , då ansökningar om tillstånd att få bortspela sådane blifvit hos Konungen gjorde och afslagne, Utan tvifvel är också förhållandet med fast Egendom såsom ämne för spel, af en särskild natur. Och om detta försäljningssätt på något ställe annorstädes är med behörig autorisatiön användt . så skulle det deremot hos oss förmodeligen länge blifva fremmande för våra begrepp, liksom det är det för våra Lagar, Detta sätt af Fastighetsförsäljning skulle ofelbart, efter den närmaste juridiska analogi, komma att antaga characteren af köp. Sveriges jord , Inbyggarnes käraste redbarhet , har från uråldriga tider genom köp , då lagliga, köpt dr , öfverlåtirs och förvärfvats emot jemngodt värde under vissa offentliga åtgärder, hvilka , af Landers Lagar föreskrifne , betrygga säljare och köpare, äfvensom inteckningsegare och bördsmän, om deras ömsesidiga rättigheter och lemna , om de åtföljas af redligheten , sällan anledningar till intrasslade tvister, Det är möjligt, att sättet, att genom $2 Om fast egendoms försäljning å Lotteri. Lotteri-spel afhända sig och förvärfva jord och fastighet också kunde uppfylla sitt ändamål 5
Öfverlemnades, jemte afgifna yttranden, till behandling af Konstitutions utskottet. Den 16 September. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 23, i anledning af återremiss utaf Utskottets i Betänkandet N:o 10 afgifna yttranden och förslag,"”angående tull-bevillningen. 518 Prat-Utdrag d,en 16 September 1857. Med anledning af Utskottets, sid. 2, gjorda anmälan, företogs till pröfning det 4 sid. 15 i Betänkandet N:o IQ frqmställda förslag, hvilket a/ Ståndet bifölls. Härefter jprejmfRtpo återstående, här nedan upptagne, delar af Betänkandet $;o 10, deröfver Prpste-Ståndet ej ännu fattat beslut. Utskottet %slag i denna del go^ndeg, med följande undantag: l:o. För artikeln Gryn, alla slag, utom af spanmdl, äfvensom rismjöl antogs, me(} QgiUanfte af Utskottets tillstyrkande i denna dpi, hvad Uftngk tylajit föreslagit, eller 4 öre per skålpund; 2:o. Med ogillande af Utskottets tillstyrkande, bestämdes, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Proposition, tull-afgiften för artikeln Hudar och skinn, oberedda, torra, ”saltade eller bestrukna'1'1, tilj 2 R:dr, äfvensom för dito r,våtsaltade och andra slagn lill 1 R:dr 25 öre per centner; 3:o.
» Djäfvulske trollkarl! » ljöt han, med ena handen grep han Muzio i strupen, med den andra ryckte han dolken ur hans gördel och rände den ända till fästet in i bans sida. Muzio uppgaf ett genomträngande skri, tryckte handen mot såret och stapplade tillbaka till paviljongen. Idun M o d e t, utan kol. pl. Idun ensam B.vra: Redaktör och utglfvare: Klara v. Kyrkogata 7, 2 tr k r. Helga Allm. Telef. ^ilja fosterländska svenska kvinnor i dag med Idun för en kort stund dröja vid de danska systrarnas vemodiga vårminnen? Den, som skrifver dessa rader, medan hennes hjärta klappar allt mera högt, är själf en » sönderjydsk pige », som i Sverige funnit ett nytt hem. Hvem känner väl ej taflan med de sönderjydske piger, af hvilken Idun här bredvid bringar en reproduktion! En flyktig beskådare har beundrat dessa två vackra kvinnor i deras enkla, klädsamma nationaldräkt. Men den som något längre fästat blicken på de ädla, vemodsfulla dragen, har mer än beundrat de egendomligt tilltalande kvinnogestalterna — har känt sig dragen till dessa utprägladt vemodiga anleten. Liksom Polens döttrar hafva de förlorat sitt förr så friska leende. Syftar då denna tafla på » en saga. blott »? Hvar finnas dessa ungmor, och hvad vilja de? Deras historia är kort, men med inledningen till densamma kunde man fylla många af Idung spalter. Då olycksåret 1804 sönderjydske fredag. 70 öre pr n o n p. - r a d. Tofte. piger. » bröt den danske sönderjydens lifsmod, då Valdemar den stores mur, Dannevirke, utrymdes och Dybböl föll, då började för tyskarne en ny kamp, kampen mot det danska sinnelaget, som nu har pågått i tre decennier. Och ännu hafva de ej hunnit en tumsbredd längre fram på vägen tiil folkets hjärta.