Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Contoiret af Leweranteurers fordrings inwisningar, utan Banquens tillitande kunnat inlösa, upbära genom Slats.Werket hela den till KrigSikuldens afbördande af Bewillningen anflagne Summa, Sjuhundrade Tjugu Tusende Riksdaler ärligen, eller Ethundrade Ättatio Tusende qwartaliter, till gäldande af Twä procents ränta för äret, samt för öfrigt till Capital. afbetalning pä de af Banquen meddelte Försträckningar, sä länge nägot af detza försträckningar, till Ränta eller Capital, till godtgörande äterstär. Beträffande Stats, regleringen hafwa derwid följande förändringar blifwit gjorda: Till Stat för Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen, Detz Ge. mäl och Son Prins v8cz», haf. wa pä Stat bttfwit anflagne R:d. 66,666: zs. —. I Löneförhöjning a Tretiotre och en tredjedels procent för sä. dana Penninge Löntagande Em. bets. och Tjenstemän, wid ätskilliga Werk och Stater, hwar. om genom särskild underdänig skrif - Z50 Den 12 Ncwember. ffrifwelse till Kongl Mast, ytterligare anmälan blifwit gjord, ärligen 61,563: Till Taffelpenningar för Presidenten i Swea Hof-Rält, är ligen . . 39- H 1,000: — Säsom Anslags.Summa till Lag.Committeen, ärligen till nästa Riksdag .. 5,000: Till Lands Stat i Jemtelands och Herjedalens Län, ärligen. 8,855: Till Lands Stat i Norrbottens Län, ärligen pä förslag, intill desi Stat blifwer af Kongl. Maj.t i Räder faststäld 3,353'. Pensions-Stat efter HZgtsalig Hans Kongl. Höghet för detta Krsn.Prinsen 2,483: Till Pensioner för blesierade Officerare och Under-Offwerare 3,500: Och sedan Wi ätagit
Jag yttrade, att under sommarmånaderne, då StatsVerket har Den 4 December e. 111. öfverskott af medel, skulle det vara välgörande för rörelsen, om dessa medel utlånades från Banken; om vintern åter, då de handlande ej hafva behof af penningar, men StatsVerket deremot behöfver sina medel, kunna de dragas ifrån rörelsen. Det må vara Herr Rosenblad förbehållet, att tillvita mig envishet; här är fråga om att i sjelfva saken bereda ett lyckligt slut för samhället; och då man ej vill hindra näringarne att få medel, bör man dervid ej fästa vilkor, sorn hindra Cassör, hvilka på flere månader ej behöfva sina medel, att insätta dem i rörelsen. Vill man hindra näringarne att erhålla medel, bör man bifalla Herr Rosenblads förslag; vill man deremot befordra dem, måste man afslå detsamma. Jag bestrider Herr Rosenblads tillägg, och som votering redan är begärd, är det helt enkelt, att vi, till tidens vinnande, genast företaga densamma. Herr Rosenblad: Sådana behållningar, som Grefve von Schwerin i senare delen af sitt yttrande omnämnt, vill jag visserligen icke hindra från att kunna insättas på Obligations-räkningen, endast de Cassör, som bestrida Statens dagliga utgifter, icke derstädes insätta sina cassa-behållningar. Dessa medel finnas redan bland Bankens tillgångar beräknade, och kunna icke för andra gången utlånas, utan att sätta bankens hela tillvaro på spel. Att der - 124 Dtn 4 December e. m. emot de af Grefve von Schwerin omnämnde mede! insattas å Afskrifnings-läkniugen, kan icke vara orätt, om Kongl. Maj:t der ■ lill lemnar sitt Nådiga tillstånd. Särskilt får jag begära upplysning, om ej i början af Riksdagen en motion, väckt af Herr Lagerhjelm, hvilken motion lärer vara behandlad uti BancoUtskotlets Betänkande N:o 47 > sonl af alla Stånden blifvit bifallet, och i hvilket afslogs-förslaget att göra Cassornas behållningar räntebärande; jag hemställer, om det är lämpligt, att nu fatta ett alldeles motsatt beslut. Friherre Sprengtporten > Jacob Wilhelm:
1 Regerings-Formens 109 § heter det: ””Der så oförmodadt hända skulle, att, vid den förlängda riksdags-tidens utgång, Rikets Ständer icke hade Staten reglerat, eller någon ny bevillning sig åtagit, då skall Konungen kunna Rikets Ständer åtskilja, och fortfare den förra bevillningen intill nästa Riksdag’’” —ett stadgande, hvarigenom Lagstiftaren velat sätta Konungen i tillfälle att åtminstone bibehålla Statsverket i dess förra skick, oberoende af Ständernes godtycke; men delta Konungens prerogativ blefve tillintetgjord t, i händelse Ständerne finge, utan Hans begifvande, borttaga flera eller färre af Ordinarie Stats-inkomsterna; och fördenskull måste ej heller några sådana kunna, utan Konungens samtycke, af Ständerne borttagas.” Då hos hvarje Riksdags Constitutions-Utskott, i egenskap af Grundlagarnes vårdare och tolk, bör med skäl väntas en fortsatt likstämmighet i deras tillämpning, och nuvarande Constitutions-Utskott fullkomligen biträder det föregåendes härutinnan framlagda och utvecklade åsigter, får, till ytterligare, måhända öfverflödigt, stöd för desamma, Utskottet dels åberopa Riksdägs-Ordningens 75 §., hvilken antyder, att för beslut i alla ärenden, de mål undantagna, hvarom i Regerings-Formens 66, 69, 70, 71 och 72 §§. serskildt förord nåd t är, Konungens samtycke erfordras, dels vördsamligen tillägga den anmärkning, att, änskönt händelsen knappt vore tänkbar, Rikets Ständer skulle, genom alla de Ordinarie Stats-inkomsternas borttagande, kunna, utan Konungens sanction, de facto, upphäfva hela 5g §. Regerings-Formen. Conslitutions-Utskottets Memorial N.o 6 3 Constitutions-Utskottet finnér således, att den inom Vällofl. Borgareståndet väckta princip-fråga varit stridande mot Grundlagen, och att fördenskull Herr Talmannen derå bort, i kraft af Grundlagen, proposition vägra. Ankom till Exp.-Utsk. den 23 Maji kl. 12.
Maj.t begäres en sådan generell undersökning och utredande af de olika förhållanden, som är imellan Roteringen i olika orter, hvarigenom kommande Ständer må blifva i tillfälle att, gemensamt med Kongl. Majit, vidtaga sådana förändringar, som kunna pröfvas rättvisa och nödvändiga. Då häruti innefattas så val Extra som Ordinarie Rotering, tror jag det ändamål, som med förevarande OeconomieUtskotters Utlåtande åsyftas, redan vara vunnet genom förutnämnda Riksens Ständers fattade beslut. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade om Ridderskapet och Adeln tilläfventyrs skulle anse detta mål böra hvila till nästa Riksdag. Den 7 Augusti. 217 Många ropade härtill Ja. Friherre Cederström, Jacob: Det är icke formligt att låta Utskottets Betänkande hvila till afgörande vid nästa Riksdag; ty alla vid en Riksdag väckta frågor, som icke innefatta Con* stitunonsförslag, skola, enligt Grundlagen , yid samma Riksdag upptagas och afgötas. OeconomieUtskottets Betänkande bör derföre, dåtiden icke nu medgifver att fullkomligt utarbeta frågan, efter min tanka, aisiås. Herr Landt Marskalken proponerade afslag å Betänkandet, och trodde, må hända, förbehåll kunna göras, att det vid nästa Riksdag skulle åter upptagas. Friherre Mannerheim , Lars August: Jag tror, för min del, ett sådant förbehåll icke vaTa formligt. Det skulle innefatta ett, af Grundlagen icke medgifvet, band på nästkommande Ständer, att med ämnet sig befatta; och å en annan sida är ett sådant förbehåll så mycket mer öfverflödigt som det, enligt Constitutionen, beror' af hvilken Riksdagsman som heldst, att vid nästkommande Riksdag äter upptaga frågan. Herr Grefven och Landt Marskalken proponerade härefter enkelt afslag å Utskottets Betänkande!]; hvilken proposition med Ja besvarades. Upplästes å nyo ExpeditionsUtskottets , den 5 dennes på Bordet lagda, Memorial rörande en tilläggning i den föreslagna underdåniga skrifvelsen till Kongl. Maj:t, angående SpannmalsMagazinsInrättningen i Riket.
Denna, i bestående rättsförhållande djupt ingripande, åtgärd grundades på den omständigheten, att klöster-egendomarne vid reformationen kommit under Kongl. Maj:ts och Kronans disposition och sedermera blifvit till Hospital anslagne, ehuru Gottland vid den tiden, eller året 1527, då Westerås recess utfärdades, tillhörde Danska Kronan och nästan vid samma tid, eiler 5 år sednare, erhöll Konung Fredrik den lis stadfästelse på egandcrätten till icke allenast Gråbrödra-klostret i Wisby, att användas till Hospital, utan ock till alia de jordar och egendomar, som tillhört Helgeandshuset och andra öde Kyrkor, för att med alla deraf utgående ' räntor till evig tid tillfalla Hospitalet. Denna Hospitalets rätt hade dessutom sedermera blifvit genom Kongl. Resolutioner -bekräftad och stadfästades jemväl genom fredstraktaten i Rrömsebro år 16-45, då Gottland till Sverige afträddes. Som den Svenska Kronan vid fredsslutet icke fick bättre rätt till detta Hospital, än den Danska förut hade, syntes det icke allenast billigt, utan ock rättvist, alt ön finge behålla hvad den sålunda af ålder egt. Af Hospitalets räntor och medel, uppgående till omkring 2000 R:dr årligen, utginge tills' vidare, jemlikt ett Kongl. Maj:ts Nådiga beslut af den 29 Oktober 1828, ett belopp af 400 R:dr till Hospitalets behof, men detta understöd var så ringa, att Hospitals-och Lasaretts-Direktionen måst årligen hos Länets Pröfnings-Kommitté göra framställning om ett bidrag af minst 400 R:dr, utan hvilket inrättningen nödgades antingen alldeles upphöra, eller ock mycket inskränka sin verksamhet.
(Besvaradt genom BevillningsUtskottets memorial j\:o 21.) — N:o 32. till Rikets Ständer, angående grunderna för brännvinsbränningens utöfning, med hänsigt tili förekommande af brännvinets omåttliga bruk. II. 484- HR R12. Å. 389. XIV. D. r7o, 332. XVI. A. 208, 25o. -— N:o 33. till Rikets Ständer, angående ett af särskilde i nåder comiterade uppgjordt förslag till förnyad tulltaxa. II. 483. III. 7. IV. R. 4> ^9. V. 93. (Se vidare BevillningsUtskottets memorial N:o 21.) — N:o 34- lid Rikets Ständer, angående en med den föreslagna förändrade organisationen af Statsrådet gemenskap ägande fråga. VIII. A. 82. XI. U. 63. E. 63. — N:o 35. till Rikets Ständer, angående cotnmunaloch municipal-slyrelser. IV. 238. R. 451. IX. B. 387. X. Å. 66. XVII. U. 3go. XVIII. 5r. A. 1.6. U. 144. XIX. A. 6g. XX. E. 40. — N:o 37. till Rikets Ständer, angående tillökning i det för beläning af Svensk ull anvisade creditiv, samt om nedsättning af räntan derå. IV. 238. R. 451. VII. B. 298. VIII. Å. 83. XII. U. .46. A. 368. XVII. U. 3go. XVIII. A. 138. N;o 38. lill Rikets Ständer, angående sökt creditivrätt i Rikets Ständers Bank för Stockholms stads Drätselcommission.
Dim för blifvande prester föreskri Ina Akademiska studiikursen kunde dock, elter motionärens tanke, ej inskränkas, utan borde Ivertom utvidgas i samma mån sorn anspråken ökades på egandet af ett upplyst, kunskapsrikt och nitiskt presterskap, hvarförutan motionären fästat uppmärksamheten derå, ali för presthildningen vida större omkostnader blifvit gjorda i andra protestantiska länder genom dertill anslagna betydliga fonder eller medelst inrättande af särskilda seminarier, i hvilka lärarne af Staten aflönades, äfvensom lärjungarnes underhåll antingen helt och hållet eller (ill stor del af allmänna medel bekostades. Af dessa skäl och på det att håde beloppet af hvarje stipendium måtte kunna höjas och stipendiet längre lid inne liafvas samt flere blifva af slipendii-anslaget delak lige, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer ville, utom ofvannämnda 1,000 R:dr B;ko, bevilja för Theologi® sludiosi vid Upsala Universitet ett ytterligare stipendii-anslag af 5,000 R:dr årligen, sä att hela anslaget blefve 6,000 R:dr B:ko; af Domprosten Bring, all, då prestbildningens framgång vore för begge Universiteten en lika vigtig angelägenhet, tillökning äfven borde beviljas i det för Theologi® studiosi vid Lunds Universitet nu utgående anslag af 1.000 R:dr B:ko, för hvilket ändamål motionären, med lästadt afseende derå, att antalet af sådane studerande i Lund vore betydligt ringare än i Upsala, äskat ett ytterligare anslagsbelopp af 2,000 R:dr, hvarigenom hela anslaget komme att utgöra 3,000 R:dr B:ko, eller hälften af den anslagssumma, som den föregående motionären begärt för Upsala Universitet. Det af molionärerne åsyftade ändamål alt afhjelpa missförhållandet mellan antalet af dem, hvilka egna sig ål det presterliga kallet, och det stora antal prester, som församlingarnes tjenst kräfver, kan, enligt Utskottets mening, icke vinnas genom den föreslagna utvägen att medelst ökade slipendii-underslöd uppmuntra unge studerande att beträda den presterliga banan.
Men emedan nu, uti ett eftermiddags-Utskotts plenum, då nära en tredjedel af Ledamöterne saknades, 13 röster emot 12 skyddat spelhuset, nödgas jag: härifrån mig reservera.” Häruti instämde Herr Grosshandlaren Ekerman. samt af Herr Santesson, B. //, som anförde: ”Emot den inconseiquence, till hvilken Siats-Utskottet genom det nu, medelst votering, r3 röster mot 12, fattade beslut, torde blifva bedömdt saker, får jag mig reservera och beklaga, att saknaden vid detta tillfälle af så många bland Utskottets Ledamöter vållat detta resultat.” Och hafva härmed sig förenat: Herr Friherre Tersmeden, Herr Hagelstam, Herr Prosten Stenhammar, Herr Prosten Östberg, Herr Petre', T., Herr Waern-, J., Herr Andersson samt Riksdagfullmägtige Anders Andersson från Skaraborgs Län och Hans Jansson från Elfsborgs Län, denne sistnämnde med tillägg, att lian ansåg: spelvinst vara, så väl för Slaten, sorn den enskilde, högst skamlig. Bihang till R. St. Fröt. 1834■ 4 Sami. 1 Afd. 2 Bandet:. foule Häftet.. STOCKHOLM, EfiKSTEiHSKA. Stats-Tjtskotlets "Utlåtande N.o 2ti, t N:o 2 12. Ankom till Expeditions-Utskotlet den i3 Julii, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 78, innefattande några, med Stats-Regleringen, gemenskap egande allmänna frågor. CU. A.) Innan Utskottet upptager lill besvarande de vid Betänkandets serskilda punkter gjorde anmärkningar, har Utskottet trott sig böra vidröra någre framställningar och omdömen, angående den af Utskottet verkställde Stats-Reglering på det bela, som af ålskillige Ledamöter inom Ridderskapet och Adelil blifvit yttrade.
Men Utskottet bör i sitt Betänkande skilja frågorna om endtledigande och decharge, samt utreda, om det blott år för särskildta händelser, eller hela syftningen af Styrelsens åtgärder, som anmälanden till det förra blifvit hos Riksens Ständer ifrågastållde. Jag instämmer således med Friherre Cederström deri, att Utskottet icke bordt hafva ingått uti dessa specialiteter, då vi icke åro någon Domstol, utan att Utskottet uti ett summariskt omdöme borde hafya yttrat, huruvida det system, som lådt vid 444 Ven io Julii e, m. öfverlåggningarne inom Stats Rådet, föranledt Utskottet tillstyrka Riksens Ständer, att anhålla om en eller flere personers endtledigande från sina Embeten. Då tror jag ock att det varit rått, sorn Grefve von Platen yttrat, att i egenskap af upplysande bilagor, framdraga några ef de händelser, sorn legat till grund för en dylik åsigt. Nu har en sådan anmälan af hela syftningen icke blifvit gjord, utan blott små sårskflte facta anförda, hvilka, om de hvar lör sig skulle tagas till grund för en anmälan hos Ropungen, visserligen skulle föranleda det omdöatt Riksens Ständer af allt för ringa orsaker begärt en så vigtig åtgärd. Om det hade \urit ten yttrat, att bestämdt tillstyrka Stats-Rådets decharge, utom för det mål, som efter 106 år behandladt, så frågar jag, hvartill det tjenade, att Utskottet under tvenne särskilte classer anfört alla dessa små omständigheter? De borde då alla hafva blifvit hänförda under sista classen, som upptager mål, hvilka väl funnits .anmärknings-vårda, men icke föranledande till att begära vederbörandes endtledigande.
Il<rgensebölsi. Ilno lolisn. yttranden, <Dct. 4370. 4)85» ITlov. >828. ItmAvnZtrLlo. O. X yttranden, Maji 171. Jun. yr?. Lorgenstr8lo, Axol äVillielm, yttranden, Jurl. 542. Lergbuisu, Ambrc»->ie,s NsgnUs. vttranden, Jun. 823. (102. II. XV. XVIII. X!X.) zil. Apr. Ilvrgmsn, 7. IV, afl. Notar. i Riksgälds Contorct, om understöd för desi barn, Apr. ,012. 1022. Lergsföclag Se Förlag. Lergshamra Se Ulricsdal. Lergsmansheniman, Bondc-Ständets afsägelse afuteflutande besittningsrätt deraf, Juli 559. Jul. rr;. Leflattningsratt ?Riks-Ständens angående, Juni 518. Lewillning pä fast egendom, om desi fördelande lika pä Säteri, Frälse och Skatte, Maj,' 227. 448- 464. — om uppdrag ät Bewillnings-Utstottet att yttra sig öfwer grunderne för desi fördelning Maji 204. 208. Regester rp 272. 297. — åtskilligt ansökningar om befrielse derför eller lindring deri: för nägrc Härader i Bohus och Elfsborgs Län, Aug. 677. 10)4; för Christinehamns stad, Juli 518. för Westerbotten. Juni 66o. för Uddewalla stad. Lion. 243. för dem af Landtwärnct som warit i fält Febr. 722. för Stockholms stads Brandförsäkringsfond, Febr. 725. — willor för grunderna till desi fördelning, tvet. 4101. 4246. 4;28.
Urtima Riksdagar har jag trott ej böra komma i beräkning. Till opåräknade behof vid Canalbyggnaden är afsatt det saldo af 276,771, som CanalDiscontens utredning Litt. B. visar skola blifva den 1 Jan. 1823, och sorn Banquen^ likasom hvar annan ärlig utredningsman, sedan utredningen slutats, och alla Fordringsägarne fått fullt ut, bör lemna åt Bolaget Det-' ta saldo tjenar tillika , att betäcka förluster vid Discontens utredning, samt att lemna Löner för UtredningsContoiret. Den förändring, som i allt detta blifver. JDen 17 Martil, f. m. om Canalen ieke bygges färdig, är icke vä» pendtlig för försalget. Alla ArbetsCassans realiserbara tillgångar säljas i sådant fall för Bolagets räkning, och detta , jemte det saldo, som vid slutet af Discontens utredning kan uppstå, blifVer d-en ersättning, Actie ägarne för sitt uppoffrade Capital erhålla. — De Byggnads» biträden, sorn i Bilagan Litt. E omtalas, äro ej upptagne i Litt. A, der förändringarne af Rörelse-Capitalet för hvarje halft år beräknas. Då Riksens Ständer 1815 beslutade dessa bidrag, blefvo de beräknade att utgå af de tillgångar, som Banquen då ägde, nemligen: intraden från Stats Verket, från de gamla och nya Fastighetssamt Effect-lånen, samt vinsten af BancoDisconten, efter dess då varande Capi* tal af 6,000,000, Om, efter den då uppgjorda planen, att bibehålla sedelstocken vid ständigt lika belopp, det var möjligt, att lemna ett år* Jigt Byggnadsbiträde af 300,000 R-dr, så matte samma möjlrghet ännu fortfara. Slutligen får jag nämna, angående Götha* Canal Disconts utredning, att hela Banquens fordran för Creditivet, med räntor a 3 procent, blitver betalad på alldeles lika afbetalningS-terminer, som för de öfrige gäldenärerna blifvit Stadgadt. Hvad Malmö Discont angår, kart förhållandet ej bli detsamma.
Att Stadens gamla, men aldrig begagnade Stapelfrihet nu börjat visa % örn icke verksam, åtminstone i utveckling sedan Götha Canal beredt Jon Wenern communication med de bägge håfven; Att Munksjön är en naturlig hamn, tillräcklig att vid sina brådjupa ränder mottaga hundradetals fartyg; a Att det förestående Hamnarbetet således endast afser att vidga och rdjupa inloppet dit ur Wenern; Att for säker seglation i Wenern och fullt begagnande af Götha Cal'äl, ovilkorligen fordras ångfartyg och ordentligt sjöfolk; Lundsli. 5-årsberättelse öfver Jönköpings Län. 8 — 58 — Att handel oell näringar trifvas väl i den lilla Staden Eksjö; Att dertill mycket bidraga Militaire-etablissementer i Stadens omgifning; Att deremot rörelsen i Grenna är ringa och svag; gärdsskötseT,S ^01°eiskaP rnes*; sysselsätter sig med åkerbruk och träd' Att nian för de Borgerliga näringarna anser menligt lättheten att vinna .burskap för Gesäller utan förlag och kapital; Att likväl luxe och yppighet i lefnadssätt, både på Landet och i Städerna torde mera än allt annat vålla individuella oredor i affaires Att lagsökningars åtagande torde vittna om tillväxt i låntagares förmåga att göra rätt för sig; ° Att en fortfarande climat-förändring är märkbar; Att den består i brist på värme om Sommaren och i brist på snö och köld om vintren — och slutligen, 1 Att den arbetande personalen på Stat vid Länets styrelseverk, icke är svarande mot göromålens mängd. Och härmed slutas den raisonerande delen af min underdåniga Be' rättelse: Den Tabellariska, ställd på ziffror och columner ligger bredvid Gen senare är på några ställen i den förra åberopad, förklarad och o1' y vCKidcI • Arbetet, ofta afbrutet af de hvardagliga olikartade Embetsbestyrefl' an således icke ens nalkas fullkomligheten:
Knappar, olackerade eller lackerade 1 skålp., 3 sk. dito. allt annat per 100 R:drs värde 25 R:dr dito. Slutligen hade Utskottet föreslagit, att den under Jern, smidt eller valsadt, fö rekommande rubriken »all annan spik, samt allt manufakturoch handtverkssmide, ej specificeradt», nu åsatt utförselstull af 36 sk. skålpundet, skulle indelas i opolerädt och poleradt eller lackerade, med en tullafgift å förra slaget af 18 sk. och å det sednare af 24 sk. skålpundet. Äfven detta förslag har Borgare-Ståndet ensamt, godkänt, hvaremot de öfriga Stånden vidblifvit gällande tulltaxa. Så vida icke Borgare-Ståndet skulle vilja, med frånträdande af sitt beslut, biträda de öfriga Ståndens, lärer votering skola anställas, och Utskottet föreslår i sådant hänseende följande proposition: 63:o. Den, som anser, att, på sätt tre Stånd beslutat, införselstullen å »all annan spik, samt allt manufakturoch handtverkssmide, ej specificerad t», fortfarande bibehålies vid 36 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna rubrik att indelas i opoleradt, med 18 sk., och poleradt eller lackeradt, med 24 sk. införselstull per skålpund. Utskottets förslag att nedsätta införselstullen å Kardor och Kardläder från 6 lill 4 sk. skålpundet har blifvit af Borgare-Ståndet bifallet, hvaremot Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bondc-Ständen, med förkastande deraf, vidblifvit gällande tullbestämmelse. För den händelse, att icke Borgare-Ståndet skulle vilja frånträda detta sitt be» slut och förena sig i de öfriga Ståndens, måste följande omröstning anställas: 64:o.
Jemte förmälan, hurusom E. K. M:t, efter det Medicine-doktoren Johan Erik Nyblaeus blifvit entledigad från den af honom innehafda läkarebefattning vid Norra Korrektions-inrättningen i Stockholm och hos E. K. M:t gjort ansökning om pension, med afseende å sökandens långvariga tjenstgöring i nämnde egenskap och uppnådda ålder af 65 år, funnit sig böra årligen, utaf de å andra hufvudtiteln till extra utgifter anslagna medel, tillägga honom en gratifikation af 250 R:dr, motsvarande det arfvode, han vid tjensten åtnjutit, har E. K. M:t nu begärt Rikets Ständers medgifvande, alt Doktor Nyblaus under sin återstående Bilt. till B. St. Skrifvelse, N:o 174. lifstid finge såsom pension från Allmänna Indragningsstaten årligen tillgodonjuta det nämnda arfvodets belopp, 250 R:dr; hvilket Rikets Ständer bifallit. 12:o. Enär E. K. M:t, vid beviljandet af Chefens för Strömsholms Stuteri, Öfversten m. m. G. Liljenstolpes underdåniga ansökning att, efter uppnådde 66 lefnadsår och sedan han nära 47 år varit anställd i Statens tjenst, hvaraf 24 vid nämnde befattning, undfå afsked med pension, icke kunnat af Stuteriets serskilda pensionsfond tillägga honom högre pension än 500 R:dr b:ko, har E. K. M:t, med afseende å Öfverste Liljenstolpes långvariga, af ett rättskaffens och för det allmänna gagneligt embetsnit och utmärkta tjenstgöring, begärt, att ett lika stort belopp måtte, såsom tillökning uti denna pension, för honom å Allmänna Indragningsstaten anvisas; och hafva på de skäl, som i E. K. M:ts nådiga proposition blifvit anförda, Rikets Ständer bifallit, att till pensionsunderstöd för Öfverste G. Liljenstolpe å Allmänna Indragningsstaten må uppföras ett årligt belopp af 500 R:dr. 13:o.