Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Derföre hafva också Fullmäktige uppgjort ett, jemte öfrige delta ärende rörande handlingar, till Stats-Utskottel, i början af innevarande riksdag, öfverlemnadt förslag till ny tjenstgöringsordning för Riksgälds-kontorets embetsoch tjenstemän samt vaktbetjening, hvilket förslag äfven var åtföljdt af en föreslagen ny allöningsstat, deruti de ordinarie tjenstemännens antal ökats till 15 och de å nuvarande ordinarie aflöningsstat upptagna lönernas och arfvodenas sammanräknade belopp, 18,360 R:dr, höjts till 19,060 R:dr, derigenom att på samma stat uppförts de arfvoden, hvilka hittills utgått för tillfälliga bestyr. Genom de al Rikets Ständer under denna riksdag vidtagna beslut, i fråga om de för jernvägs-anläggningar erforderliga medels upplåning emot fonderade statsobligationer och den Riksgälds-kontoret uppdragna förvaltning af den häraf föranledda statsskuld, bar nämnde verk fått. sig nya göromål och bestyr ålagda, hvilka onekligen komma att medföra tillökning i dervid anställde tjenstemäns åligganden. Vid sådant lörevetande, och innan någon erfarenhet ännu kunnat vinnas om dessa nya och ökade göromåls verkliga beskaffenhet, eller sig visat, huruvida desamma, utan olägenhet eller hinder för ärendenas oafbrutna gång, låta sig förena med de bestyr, som förut åligga tjenstemanna-personalen vid samma verk, anser Utskottet Rikets Ständer för närvarande icke böra till slutligt afgörande företaga frågan om detta verks förändrade organisation. Då härtill dessutom kommer, att Rikets Ständer först nyligen pröfvat det. sedan sistlidne riksdag, jemväl uppgjorda och Rikets nu församlade
Pluraliteten inom Utskottet ansåg deremot att då Grundlagsfrågor äro underkastade så mycken vansklighet , borde man i ett så vigtigt fall der meningarne äro vacklande göra ett bestämmande efter nu varande Lag. Alternativen betyda naturligtvis icke -något annat Friherre Boje har yrkat återremiss af den orsak, att §:n skulle innehålla en tolkning af Grundlagen sorn vore stridande emot sjelfva Giundlagen. ' jag tror deremot att den är ganska enlig m d Grundlagen så sorn vi hafva förstått orden ej - 1 . 254 öe« il Junii e, m. ter honom, nemligen efter hans död. Likväl erkänner jag gerna att otydlighet finnes uti 37 §. Regeringsformen, men instämmer icke med Herr Lefrén, rörande förståndet af orden ”närma/le afkomling.” Man kunde nemligen säga, emedan son är närmare än sonson, att pE sådan grund Icke äldsta sonens son, utan dess alsta lefvande Farbror skulle ärfva Adelskapet; likväl kan detta icke vara meningen, som synes af orden, ”efter denna grens utgång” emedan dermed visserligen lärer menas närmaste grenen utaf Stamfadrens söner, son efter son. Grefve Spens, Carl Gujlaf', Brydsamma hafva de öfverläggningar varit, som i detta afseende förefallit i RiddarhusUtskottet. Det största beviset att RiddarhusUtskottet icke utan skäl ansett sig böra vara i tvekan ofn förståndet af 37 § är den nu varande debatten. Här har blifvit yttradt om (ormen af alternativens föreslående ifrån RiddarhusUtskottet.
Då svarade den andre, straffade honom, och sade: Fruktar du icke heller Gud, du som äst i samma fördömelsen? Och är det väl rätt med oss; ty vi lide det våra gerningar värda äro; men denne hafver intet ondt gjort. Och sade han till Jesum: Herre, tänk på mig, då du kommer i ditt rike. Och sade Jesus till honom: Sannerliga säger jag dig, i dag skall du vara med mig i paradis. Och var detta vid sjette timman; och ett mörker vardt öfver hela landet, allt intill nionde timman. Och solen miste sitt sken; och förlåten i templet remnade midt i tu. Och Jesus ropade med höga röst, och sade: Fader, jag befaller min anda i dina händer; och då han hade det sagt, gaf han upp andan. Då höfvitsmannen såg hvad der skedde, prisade han Gud, och sade: Sannerliga var denne en rättfärdig man. Och allt folket, som dit gånget var att se härpå, då de sett hade hvad der skedde, slogo de sig för sin bröst, och gingo hem igen. Men alle hans kände vänner, och qvinnor, som honom följt hade af Galileen, stodo långt ifrån, och sågo derpå. Och si, en man, benämnd Joseph, en rådherre, den var en god och rättfärdig man; Och hade icke samtyckt deras råd och gerning; och han var bördig af den Judarnas stad Arimathia; den der ock åstundade efter Guds rike; Han gick till Pilatum, och beddes Jesu lekamen; Och tog honom ned, svepte honom uti ett linkläde, och laden ned i ena graf, som uthuggen var uti sten, der än då ingen hade uti lagd varit. Och det var tillredelsedagen, och Sabbathen begynte gå uppå. Och följde der några qvinnor efter, som med honom komna voro af Galileen och besågo grafvena, och huruledes hans lekamen lagd var; Och gingo sedan tillbaka igen, och tillredde välluktandes krydder och smörjelse; men om Sabbathen voro de stilla, som budet var i lagen.
Om R. o. Ad. således skulle vilja afslå denna s. k. eftergift, kan jag icke finna, huruledes det blir möj - Den 11 Juli f. m. 31 ligt att antaga lagen i öfrigt. — Hr Printzensköld har sagt, att det icke tjenade något till att åberopa förhållanderna i Norge. Men jag ber att få nämna att, såsom äfven Utsk:ts Betänk, påpekar, förh:det i Norge är det, att konkursmål just blifvit lemnade till underrätts handläggning, ehuru ännu i Norge varande frälsemän, likasom i Sverige, fortfara att i alla andra frågor lyda under öfverrätt. Således går det ganska väl för sig att låta forum uphöra i ett fall, men bibehålla det i andra. Hvad Hr Printzensköld behagat lägga Utsk:t till last i afs:de på dess långsamhet, har till en del blifvit besvaradt af Gr. Sparre. Men Hr Printzensköld har sedermera sagt, att det icke varit någon konst för Utsk:t att lägga fram detta förslag, då det grundat sig på ett redan förut utarbetadt. Man må dock ihågkomma, huru svårt det skulle vara att i en samling af 16 ledamöter upgöra ett förslag i denna fråga, hvartill kommer att största delen af. dessa ledamöter troligen icke tilltrott sig att göra det. Hen granskning, som Utsk:t emellertid måst åt förslaget egna, har dock fordrat sin tid; det kan jag försäkra och att numerären af Utsk:fs Betänktn icke blifvit större, torde icke kunna tjena till något bevis på det ringa arbete, som inom Utsk:t egt rum. Hr Cederschiöld, Eobert Teofron: Jag har icke hört Hr Printzensköld framställa mer än ett skäl för afslag å förslaget, och detta skäl var, att det skulle vara en fördel för B. o. Ad. att bibehålla sitt forum privilegiatum i konkursmål. Het är oväntadt att höra ett så beskaffadt skäl från Hr Printzensköld, emedan det är ovanligt att höra honom vara oartig emot B. o. Ad.
StatsUtskottets Betänkande, IV 1. s 707 — 719, återrem. af Adeln, IX s 199, af PresteStåndet, IX s 202, bif. af BorgareStåndet, ix s 204. Återremissen besvarad 1 sednare Utlåtandet om StatsVerkets inkomster. Inqvarteringen, om ändring i, för Wendes ArtilleriRegemente; Motioner, remitt. till StatsUtskoltet, II s 1194, i3oo. Utskottets Betänkande, IV 2. s 1439, i44°» bif. af PresteStåndet, ix s 423,af BondeStåndet, ix s 427> af Adeln, ix s 437, af BorgareStåndet, ix s 444' InqvarteringsBesväret, 0111 lindring i, för Städerne i allmänhet; Motioner, remitt. till StatsUtskoltet, II s 1265, i32i. Utskottets Betänkande, IV 1. s 806 822, bif af Adeln, IX-s 238, återrem. af PresteStåndet, ix s 254, af BorgareStåndet, ix s 256. Ytterligare Utlåtande, IV 3’. s 199 — 304, i anledning hvaraf BorgareStåndet fattat särskildt beslut, IX s 610—- 612. Utlåtandet bif. af BondeStåndet, IX 142 s 619; men PresteStåndet liar instämt med BorgareStåndet, IX sÖ25, 626. InqvarteringsBesväret, om lindring i för Städerne Helsingborg och Engelholm. BorgareStåndets yrkande att Utskottet må afgifva särskildt Utlåtande, ix s 609.
Ut Supra Efter befallning L. G. af Sillén. Lika med Originalet intygar G. E. Lundstedt. N:o 7. Af Hans Excellence, StatsRåd, General Amiral, GeneralAdjutant för Flottorne, Riddaren och Commendeur af Kongl. Majrts Orden m. m. Högvälborne Herr Grefve O. R. Cederström hafva undertecknade denne dag emottagit EltTusende (£ 1000) Pund Sterling, såsom af Hans Excellence oss tillerkänd Provision på det i dag afslutade Contract å Fregatten Chapman, som försäkras. Stockholm den 19 April 1825. Michaelson & Benedicks. N:o 9. “k ' Den 19 Maji f. ras N:o g. Utdrag af Protocollet, hållet i Kongl. Maj:ts och Rikets StatsContor deu 20 April 1825. S. D. Efter anmälan inträdde En af Rikets Herrar, Herr GeneralAmiralen m. m. Grefve Cederström och aflemnade till Kgl. StatsContoret tvänne Yexlar på tillsammans FyraTusende £ Sterling, drapne på Goldschimd i London; deröfver Bevis, genom Utdrag af Protocollet, skulle En af Rikets Herrar Herr Grefven och GeneralAmiralen meddelas. Ut Supra. På befallning L. G. af Sillén. Utdrag af Protocollet, hållet i Kongl. Maj:ts och Rikets StatsContor den 11 Junii 1825. S. D. Företrädde Hans Excellence, GeneralAmiralen, StatsRådet, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Maj:ts Orden m. m. Högvälborne Herr Grefve O. R. Cederström och aflemnade följande Primaoch SecundaVexlar af.den g i denna månad, utgifne af Handelshuset härstädes Michaelson &
Lazarett för Bohus Län, i Oääo vsils. p. zy2. Om en del af indeldta Datsmanshallets befrielse fran Rustning tinder fredstid slint erläggande af Vacance» afgift; med Bilaga, p. ;y;> Om uppbyggandet och underhållandet af Byggnader ä Prestcrstapets Boställenp> gyy. Om förbättring i Fangfärares förniancr, samt fängars wärd och forslande, p. 401, 1574. Om Frälse-hemmans deltagande i Halloch Rescrve.stjuts samt öftige o„era lika ined andre hemman; med Bilaga. p. 459. Om rättighet för Allmogen att ä Kronans Parker och Allmänningar fritt fa uppbryta Stubbar och borttaga windfällen. p. 6yi. Om uppläsning af Skånsta Wargeringen. p. 72,? Om rättighet för Hemans äbocr att läsa Tionde-Spanttmälen med penningar, efter markegång, p. 8 >8- Om DomkyrkoScbols:- samt andre sä piss usns anstagnr Hemmans försäljande till Skatte; med Bilaga, p. 822. Om lika skyldighet för Städcrne och Landet att deltaga i BätsmanS uppsättning, p. 828- Om förbud moc Glasförares och Hästhandlares kringfarande. p. 829. Om upptagande wid Härads-Räkt af mål rörande försummad snöskottning, p. 8g Z. Om Recognitions-stogarne i Riket. p. io;8- Om Stängsel.styldigheten; med Bilaga, p. 1064. Om Jndcldte Infanterie-Regementernes bekladnadssatt. P. roby. As Om stad - Allmänna Beswärsoch checonomiä-Utfkottet; Om stadgandet af öfverenskommelse rörande Tionde» och öfrige Pastoralier; med Bilaga, p. 1070. Om högre betalning för kohl, som til! Bruken lefvereras. p. 1077. Om Ckeskogarnes wärd och begagnande, p. 1079.
Slutligen får jag förklara min tillfredsställelse att hafva hört allm. åklagaremagtens högsta organ ikläda sig både den moraliska och den juridiska ansvarigheten för Konungens ifrågavar. propos., emedan jag efter denna förklaring hoppas, alt åtminstone klandret af samma propos. ej kommer att anses såsom majestätsbrott, Jag forti får i mitt ‘yrkande af återremiss, Frih, von Stedingk: Då jag först uppträdde j denna fråga, väntade jag ett starkt motstånd, och det förundrar mig således ej att hafva funnit det; jag är också öfvertyg gad, att lika litet som de talare, hvilka hysa en olika åsigt med jnig, kunna inverka pä min öfvertygelse, lika litet ku[j Den ao De ceni ler f. m. jag verka på deras. Men hvad jag ej väntat mig är, att Frih. Boye, för hvilken jag hyser särdeles aktning, skulle roed sin kända .parlamentariska talent söka förvrida frågan genom framställningen , att friheten här icke är i fara. Den värde ledamoten har velat återföra mig till ett redigt begrepp om redaclionen och sagt, att frågan ej är om annat än Konungens person. Men så är ej förhållandet, ty Utsk. har föreslagit en redaction, deri tydligen omtalas ej blott Konungens person, utan äfven dess 'gemi rigor, och det är just härigenom, som jag anser friheten vara kränkt. Dessutom har man i alla tider ansett vådligt att lemna bestraffningen af sådana brott som de ifrågavar. åt domarens godtycke; oell jag hemställer till oe flera skickliga jurister, som här äro tillstädes, om de kunna anföra något exempel på en lagstiftning, der roan lagt en så utvidgad magt i domarens hand, som alt bestämma straffet emellan 2 års fästning och stupstocken. Jag lifvas af samma kärlek för Konungen och Konungahuset som hvar och en annan på detta rum; men just derföre kan jag ej yrka annat, änattUtsk:s förslag må förkastas. Hr Strussenfelt; Jag får först vända mig lill Hr Cederschjöld, som klandrat, att Utsk. antagit så många grader i straffbestämmelser.
Brefvet den 4 November 1772, utaf den dåvarande, under Kongl. Kommerse-Kollegii förvaltning stående, Manufaktur-fondens medel inköpt fölen summa af 240,000 Daler Kopparmynt; och synes den numera verkställda bokföringen af egendomens brandförsäkringsvärde, hvilken åtgärd redan varit förslagen, ej mindre af de utaf Kongl. Maj:t, för granskning af Manufaktur-Diskontens räkenskaper för år 1834» i nåder förordnade Revisorer, än ock af Rikets Ständers år 1835 församlade Revisorer, lämpligen böra fortfarande iakttagas. Enligt hvad uti 1843 års Revisionsberättelse omförmäles, utgjorde Manufaktur-Diskontens osäkra fordringar vid 1842 års slut 198,836 R;dr 34 sk. 2 rst. Detta belopp minskades under revisionsåren med 12,075 R;dr 46 sk' 4 rst., sä att nämnde slags fordringar vid 1844 å|S utgång bestego sig till 181,760 R:dr 35 sk. 10 rst; hvarvid likväl bör ihågkommas, att denna minskning till en del tillkommit i följd af de, med stöd af Kongl. Brefven den 22 Oktober 1842 och 11 Mars i843, ali sistnämnde års räkenskaper verkställda afskrifningar dels af obetald förfalloränta, 75 R:dr 38 sk. 2 rst., dels af åtskilliga äldre fordringsposler, till sammanräknadt belopp af 2,25i R:dr 1 2 sk. 3 rst., för hvilka, efter låntagarnes och reversutgifvarnes frånfälle, all utsigt till framtida återbelal ning saknades.
Jag skulle derföre anhålla, det Hr Gr. och Landtm, täcktes göra den framställning, att detta betänk., som innefattar ett afslag å en framställning rör:de en ny executionsstadga, måtte få hvila, intilldess LagUtsk. inkommit med sitt yttrande om hvad som är att göra vid det nya lagförslaget. Uppå derefter gjord proposition biföll R. o. Ad. Frih. Ehrenborghs nu gjorda framställning. Uppå derom af Frih. Ehrenborgh gjord begäran, och uppå enahanda grunder, som af honom blifvit anförda rörrde LagUtskts betänk. N:o 44> beslöt R. o. Ad., att nedannämnde betänktn frun LagUtsk., såsom ägande sammanhang med betänk. N:o 44» äfven skulle hvila, intilldess LagUtsk. inkommit med sitt yttrande om hvad som är att tillgöra det nya lagförslaget, nemi.: N:o 45* öfver Riksd.fullm. Peter Pehrsons motion, att för de orter, der verkställigheten af utmätningar nu vore delad emelian kronofogde och bergsfogde, ändring häruti måtte fordras, så att omförmälda befattning blott endera tillkommer; N:o 46. öfver väckta motioner, ang:de rättighet för länsmän, nämndemän och fjerdingsmän, eller den person, fordringsägaren eljest har förtroende till, att verkställa utmätningar; N:o 47* öfver Riksd.fullm. Olof Olofssons motion, ang:de vilkorliga utmätningsresolutioner; N:o 48. öfver Hr G. Ad. Bruncronas motion om vissa 7> Den 21 Maj. lagbestämmelser för att förekomma utmätningsmans tillgrepp och förskingring af utmätta medel; N:o 49. öfwer Riksd.fullm. Anders Danielssons motion om annan fördelning än den, som nu äger rum, af försäljningsprovision för utmätt fastighet; N:o 5o. öfver Riksd.fullm. Joh. Jac.
Och skulle en Hemmans Abo pä 6, 8 a 10 och iZ mils afständ ifrän en Stad, hwarest ock mänga torde finnas, som hafwa litet eller och alsintet att försälja, och hwilka aldrig nägonsin med nägra producner warit eller kommer till någon Stad, eller af Tullarne halft någon olägenhet, äläggaS samma afgift, som den Äbo af lika Skattetal, hwilken bor Staden nära, och der med fördel kan enär som hälst försälja sina ofta betydliga waror, sä wore det, efter min öfweriygetse, den största orättwisa, hälst jag icke inser eller förmodar, att de Handlande hädanefter mera än hittills, hwarkcn wid inköp eller afsalu lära göra nägon sädan skilnad emellan den närmare och aflägsnare, som länder till den senares förmän. Hwarjemle jag icke eller kan lemna obemärkt, att ehuru Wallofl. Borgare-Stän detS - Zlö Den 5 Abruarii. dets Fullmägtige wid Bränwins-afgiftens bestämmande uppgaf Städerne hafwa mycken jord, lärer denna jord likwäl nu wid frägan om ersättning för Tull-afgisten wara förgäten. Om derföre ock Landet skulle deltaga i fyllandet af denna afgift anser jag högst nödigt att inwänarne sjelfwe får höras, da en hwar friwilligt och ej twunget i mohn af sine warors wärde och myckenhet, samt förmänlig afsättning och öfrige omständigheter, deruti kunde deltaga. Och om an delta skulle fordra mera omgängar och en längre tids utdrägt, än att det nu wid Riksdagen hinner asgöras, anser jag det likwäl wara bättre att en sä wigkig sak afgöres långsamt och wäl, an att igenom brådska och förhastande belägga den fattige och oskyldige med en obehörig afgift, hwilken bordt träffa en annan, och hwaröfwer han rättwisligcn kunde sucka öfwer förtryck och gifwa de bittraste förebräelser; och om derföre pluraliteken i Högloft.
Vid granskning af det nu föredragna betänk, har jag icke utan förundran funnit, huruledes Bevilln.Utsk:s majoritet företagit sig att, ehuru R. St, under d. 6 i denna månad, bifallit Bevilln.Utsk:s betänk. N:o 56, ang:de den statsbristsumma, som från innevar. års början borde från Riksg.cont. till Statscont. utbetalas, samt dervid beräknat denna summa till i,r45,igo r:dr årligen, likväl uti detta betänk., dateradt d. 10 dennes och således efter det RiksStrs beslut i denna fråga varit Uisk:s ledamöter bekant, föreslå en helt och hållet ny statsreglering för 1835, i följd hvaraf Riksg.cont. skulle till Slatscont. utbetala, i stället för i,i45,igo r:dr b:co, 1,945,190 r:dr, h. e. 800,000 r:dr b:co mer, än R. St. fyra dagar för - 148 Den 11 April f. m. ut beslutat. Lägger man härtill, att detta skett ulan anförande af några motiver i betänk., utan blott genom åberopande af en lableau på ett fjerdedels ark, hvilken i flera hänseenden är felaktig, så stegras verkligen denna förundran till en grad, som ej blir förmånlig för H. Utsk. Den motion, Utsk. hade att besvara, nemi. ang:de uppdrag åt fu 11— mägtige i Riksg.cont. att, vid yppad större statsbrist, på allm. bevilln. å i art. med en fyllnadsafgift fördela den bristande summan, har Utsk., uppå, som mig synes, högst bräckliga skäl, afslyrkt; hvaremot Utsk. yttrat sig utöfver motionens föremål genom upprättande af en calcul, hvarmed Utsk. icke hade att sig befatta.
I anledning af hvad Friherre Björnstjerna yttrat, får jag nämna, att det visserligen år sannt, att den belåning Banken har Ridd. ©. Ad. Pr. VIII. Band. 4*3 J)tn rf September f m. på metaller och effecfer, på visst sätt år consoliderande. Derföre har ock i fordna tider den delen af Sedelstocken ansetts sorn ägande valuta, men det visar ju, att om de 1,200,000 Riksdalerna nu blifva utan motsvarande valuta, så blifva de lika med andra Sedlar utan fond, och utöfver den förra Sedelstocken, hvarigenom farhåga för en myntförsämring måste uppstå. Hvad åter angår de ytterligare föreslagne utlåningarne på effecter, så åro de verkeligen consoliderande, så vida de effecter, som belånas, åro af den beskaffenhet, att de når som helst med lätthet och säkerhet kunna realiseras, då Banken derigenom år i stånd, att minska sin Sedelstock, så snart behofvet skulle fordra en sådan åtgärd; men i annat fall kornme äfven en sådan utlåning att försämra Bankens ställning, och innefatta en verkelig förökning af den icke af reel valuta motsvarade Sedelmassan. Herr Grefven och LandtMarjkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att Utskottens Betänkande linge till pröfning förekomma i den ordning afpunkterne, Utikotten föreslagit. Ropades Ja och Nej. Herr Tham begärde votering. Grefve af Ugglas, Gujtaf'. Jag vill blott Underställa den värde Ledamoten, som begärt votering, huruvida ej 12 och lå punkterne åro eflectift genom Ridderskapets och Adelns första Ben II Septemia/. rm 4ogj Beslut ofgjorde. I det förra Betänkandet ståf circa, hår, till Jtlt jemnajt utevarande belopp. Het måtte ej göra någon förändring. Utskotten hafva uti calcul upptagit alla creditiven, och om de alla utgå, skulle Sedelstocken utgöra 51,600,006 R:dr.
Det är också med anledning häraf, som Förenade Utskotten tro sig böra tillstyrka, att de af Förenade Utskotten föreslagne Två Millioner JUdr Banko-Sedlar i anticipation på de till Silfverinköp anslagne årliga Summor, nu genast och i forsta rummet må, med de vilkor förra Betänkandet utsätter, hållas Kongl. Maj:t tillhanda för uphandling , heldst inom Landet, af erforderlig Spannemål, som genom Direktionens öfver Allmänna MagasinsInrättningen föranstaltande skall spridas till behöfvande orter; och att sedermera, i händelse Kongl. Maj:t, efter inhemtade tillförlitelige underrättelser om innevarande års skord , och de qvantiteter af Utländsk Spannemål, hvilka för enskilde Handlandes räkning iniomtnit, skplle pröfva en omedelbar införskrifning af Utländsk Spannemål för Allmänna Magazins-Inrättningens räkning nödvändig, till fyllande af den brist, som härrörer ifrån jgi8 års skörd , de uppå Silfver-Lånet influtne medel härtill må anvärldas. Stai$- och Banlo-TJtslottens Betänkandcn. 703 Men, i fall nyssnämnde Lånamedel till störj! re eller mindre del icke skulle komma att begagnas till en såbeskaftad införskrifning af Uti ländsk Spannemål , hvartill de endast äro anslag-' ne , bör det odisponerade beloppet, när det upgår till minst 10 Procent af hela Lane Summan, så fort ske kan, på Lånet afbetalas; hvadan förbehåll om en sådan partiel återbetalning bör göras uti Riksgälds - Contoirets Obligationer, mot hvilka Länet kominer att upptagas. Det är anmärkt , att någon serskild fond till Ränte-betalnlngen icke är af Förenade Utskotten anvisad; Och få Utskotten till svar härå eri txjra, att, då Räntan å Silfver - Lånet skall godtgöras af Allmänna Magazins - Inrättningen , för hvars räkning
Således anser jag , att till Kongl. Majit den önskan bör i underdånighet framföras , att , vid' förnyande af Privilegium, ägarne af Ättike-fabriken må åläggas, att varda förlustige sitt Privilegium, om de beträdas med försäljniug af brannvin Grefve Löwenhjelm : Jag anhåller få bi foga några anmärkningar till de, som nyss blifvit gjorde. Jag har hört i en af reservationerne med bitterhet omtalas de stora pannorne vid Gripsholm. Jag är af en motsatt tanka. Jag har i några år med smärta sett, att man med Den 10 December j. m. 487 en större panna kan tillverka mera brännvin af mindre säd och ved, men att Förfaftningarne hindra det. Delta obestrideliga onda säges vara ett nödvändigt ondt , och för ett sådant vill jag låta det gälla, nu, då det icke är derom vi ha att öfverlägga. Men det är åtminstone tröstande, att inrättningar finnas, der sådane stora pannor kunna bespara säd och ved, utan olägenhet af stora pannor. Långt ifrån att Fabriks-ägarne böra tryckas derföre , att de sjeifve verkställa alla mellanprocesseme, och bereda rudimaterien , är detta tvärtom ett skäl, att vilja sådana imättningars väl , och uppmuntra dem, ty just derigenom att etc enda verk. bemästrat sig hela tillverkr.ings-processen af sitt fabricat, ifiån första rå-ämnet ända intill den högsta förädlingen, just derföre, säger jag, har man i andra länder kommit till så stora och tillfredsställande resultater. Sluteligen får jag erinra, att Gripsholm ännu är långt ifrån sin möjliga utveckling, och att derifrån ännu torde komma att utgå rätt intressanta tecknologiska inrättningar, grundade på tecknologiens theoder. Man har ibland annat ett sätt, att använda indigo, hvilket, om det försummas , lemnar oss efter alla andra nationer. Herr von Hartmansdorff ., August: