Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Molard, Ida se Ericson, Ida Molbech, Christian I: 111 Moncenigo, ? Mme I: 41 –, Johanna I: 318 Mosti, ? greve I: 37, 38 –, ? grevinna I: 37 Mozart, Wolfgang Amadeus II: 410 Munch, Andreas III: 141, 402 Munck af Fulkila, Ebba se Bernadotte, Ebba Murman, Beate I: 243 Müller, Bernt Ulrik August II: 421 Månsdotter, Karna I: 298 Møller, Agnes II: 325, 420 Möller, Alma Augusta se Geijerstam, Alma Augusta af –, August I: 163, 309 Möller, familjen I: 315 Naumann, Birgitte III: 400 Nelander, Charlotta se Trägårdh, Charlotta –, Josephina se Trägårdh, Josephina Nestroy, Johann I: 318 Nicander, Karl August I: 110, 300 Nielsen, Godske III: 277, 410 –, ? frk. Nietzsche, Friedrich III: 422 Nikolaj, rysk storfurste III: 408 Nilsson, Ebba II: 370 –, Jeanna Alfrida II: 102 –, Kristina Birgitta se Grundtvig, Kristina Birgitta –, Nils Christer I: 319 –, Sven II: 40, 396 –, ? f. Brandthvig, fru II: 85 –, Thora se Schou, Thora –, Lars I: 306, II: 411 –, Otto II: 20 Nordström, Karl III: 85 Norrman, Alma I: 315 Norrsell, Anders Larsson II: 201f, 409 Noufflard, Georges III: 209f, 406 Nyblom, Carl Rupert I: 111, II: 422 Nyblæus, Agnes I: 319 –, Johan Axel I: 319 –, Johanna I: 319 –, familjen I: 279 Nykiörck, ? II: 168 Oehlenschläger, Adam III: 134f, 394
3de eller bomfagorna i @todl)olind Sän Rafina anfettd böra unbergå förän* bring i antalet, men Stärbingl)itnbra bärab, firiltet, jemte ©jufunbra, St)l)itnbra, frötuna od) Sänna bäraber, bilbat en bomfaga, far blifirit ifrån benfamnta affliljbt, för att förenad meb fyrödåferd £)ärab ocb SBäbbö fielding, ^martfråit i ftället SSro ocb Sföätö ffeppdlager jlola utbrbtad od) förläggad till ©jitl)unbra nt. fl. bäraberd juridbiftion, få fnart nu toarattbc bombafmaitben i befi a jfeppdlager afgår eller befförinnan till* fäUe fan uppftå att till ioerfftälligl)et beforbra ett fåbant utbyte, od) foutntcr eiitellertib bontare*embetet i Slärbtttgbuttbra btcirnb att förmattad af bombaftoanben i be bernteb förut föreitabe bäraber. Xotufagorna t Örebro Sätt äro beftäntba att bli fina fyra, i ftället för tre, font be nu öro, od) att iitgörad, S6cftet'*Slerifcö af Sunbbo, Sefebergd, Auntia, -gmrbemo, (Sbébergö od) ©rimflend bäraber, Öfter^erifes af ®land Äobbatbergd Sätt f)ar äfmen blifmit förbetabt i fyra botttfagor, nemligen |)cbemora bomfaga ttteb pollare f)ärab fantt $ebe SöerffWHigljeteit af bontfage @it uti SSefterbottend
Vid redogörelsen öfver ordinarie stats-anslayet hafva Revisorerne endast erinrat. enligt 4 §, alt uti hufvudboken för år 1847 förekommer, bland kapitalräkningens så väl inkomster som utgifter, en utaf Eders Kongl. Maj:ts Andra Lifgardesregemente, under berörde år, gjord afbetalning, 200 Rdr, ä dess skuld till 11. K. H. Josefinas Pensions-inrättning; men att då denna liqvid icke ägt någon gemenskap med Fortifikations-afdelningens medelföryaltning, hade den ifrågavarande summan också rätteligen bordt endast afoch påföras uti de med nämnde Gardes-regemente och Pensions-inrättning upplagda conti, hvarigenom oek räkenskapen blifvit riktigare och i sin män tydligare. 1 anledning häraf får Kollegium underdånigst anföra: att då Regementets kapital-skuld till Pensions-inrältningen skall gäldas med besparingarne, som möjligen kunna beredas å de årliga bidrag, hvilka ingå till Regementets byggnadskassa, och dessa bidrag, till oförminskadi belopp, böra ä ena sidan upptagas i kapital-räkningen, bar deraf ock gifvet följt, att alla utgifter, som af samma tillgångar blifvit bestridda, jemväl skolat å den andra sidan i nämnde räkning intagas, och enär dertill kommer, att ifrågavarande kapitalskuld, äfvensom afbetalningarne derå, rimligtvis ej anses kunna sakna gemenskap med Fortifikations-afdelningens medelförvaltning, då lånet, efter nådig tillåtelse, blifvit upptaget och användt för Regementets kasern, hvars underhållande, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref den 14 Januari 1846, tillhör samma Afdelning att besörja; synes äfven i detta afseende grundad anledning för den framställda anmärkningen ej hafva förefunnits, äfvensom genom förhållandets synliggörande i Afdelningen hufvudbok någon otydlighet desto mindre kan antagas hafva uppstått, som merberörde kapital-afbetalning icke sammanblandats med andra utgifter, utan finnes i kapital-conto under särskild rubrik införd.
M:s nåd. propos. ang:de statsverkets tillstånd och behof, har K. M. föreslagit länsnotariernes uppförande på stat, hvilken nåd. framställning grundar sig på ett und. tillstyrkande af Kammar-col!:m och Stats-contoret. Något svar härpå borde väl StatsUtsk. lemna, hvilket jag förgäfves eftersökt uti StatsUtsk:s utlåtm N:is 4 och 42> der det vore att förvänta. Jag yrkar derföre återremiss af belänk., och föreslår, lika med Gr. Mörner, att länsnotarierne måtte uppföras på stat till lika lön med länsbokhållarne, hvilket synes ganska billigt, i betraktande af deras slafviska sysselsättning och vigten af de ärenden, som utgöra föremål för deras handläggning. Hr Sandelhjelm, Paul, anförde skriftligen: Med anledn. af StatsUtsk:s nu föredragna utlåt. N:o 42) uther jag mig få vördsamt yttra följande: Redan vid 1823 års riksdag anhöllo, hos K. M., Rikets då församlade Ständer, att vid påföljande riksdag ett förslag till lönereglering för landtstatens tjenstemän och betjente måtte R. St. föreläggas, hvilket äfven skedde; men, i saknad af tillräckliga tillgångar, funno R. St. sig föranlåtne alt endast, med anvisande af vissa tillökningar, uppgående till 26,022 r:dr 35 sk. 7 r., i öfriga delar uppskjuta med landtstats-Iönereglertn; anhållande tillika hos K. M. att, efter en närmare undersökning, huruvida inskränkning i personalen kunde ske genom ny indelning af districtena, förslag till en allmän reglering i detta afseende måtte vid nästa riksdag med - Den 7 Maj f. m. a65 meddelas. Efter af K.M. för sådant ändamål förestrifna och af vederbör, vidtagna åtgärder, och sedan K. M ., under d. i4Dee. i833, slutligen förordnat oin reglertn af fögderier och länsmans-districter, samt, i förening dermed, om indragning af några indelningar, gaf K.
Silverstolpe. S. D. Då genom äfikömne Protricolls-Utdrag s förande Statsoell Hane .-Utskottens sedan deii 5 Augusti hvilande Utlåtande af föregående dag, angående de inom Riks-Stånden yppade skiljaktigheter i afseende pa tiden, hvarunder det till Gotha-Canal Byggnads-fortsättning bevilja; de Lanbiträde skall utgå s blifvit Utröiidt att de öfriga lii k sStånd en bifallit bidragets fortfarande till och med 1820 eller det år då nästa Riksdag derefter infaller, ansåg Ridderskapet oell Adelri ingeli annan åtgärd häråt vata att lenida, än att lägga ofvan berörde StafsOch BahcöUtskottens utlåtande till liändlingafhe. Ut Supra. Ex Prötocöllö A. G. Silverstolpei S. D. Blef Stats-Utskottets denna dag afgifnä Memorial, äiigående tryckning af Allmänna Indragnings-Staten, af Höglöfh Ridderskapet och. Adeln bifallet. Ut Supra. Éx Protocollö A. Gi Silverstolpe. S. D. 6:tf JS-dtt N:C 45. 46 354 Den 7 Augusti S. D. JÖiföIl Höglofl. Ridderskapet och Adelil Expeditions-Utskottets den 5 dennes på bordet lagda Memorial, rörande ett tillägg uti den underdåniga Skrifvelsen till Kongl. Maj:t , angående Spannmäls-Magazins-Inrättningen i Riket:. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe „ S. D. Eiler föredragning af Stats-Utskottets 'Utlåtande af den 5 dennes, angående gjorda anmärkningar vid dess Betänkande i anledning af en afpriherre Stael von Holstein begärd upplysning om ett i Götha Canal-Discont insatt öfverskott ä Tullmedlen för år 1813, fann Höglofl. Ridderskapet och Adeln någon åtgärd dervid icke äga ruin , hvarföre detsamma lades till Handlingarna. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. Vidväg af Vallöf .
JV2 77. i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Förordningen angående allmänt ordnande af presterskapets inkomster den 11 Juli 1662 lii fö lis. JVs 78, med förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Memorial M 64, innefattande förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut i anledning al Utskottets Be tänkande 36, angående väckta motioner i fråga om ej mindre Norrmäns och Danskars än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken. Utskottets förslag till voteringsproposition afslogs, och beslöt Preste-Ståndet för sin del, att voteringspropositionen skall erhålla följande lydelse: Den som vill, att Rikets Ständer skola, i öfverensstämmelse med Utskottets af Borgareoch Bonde-Stånden gillade förslag, besluta att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes söka åvägabringa en sådan öfverenskommelse mellan Sverige och Norge, att den kompetens, som till utöfning af följande yrken, nemligen läkarens, veterinärläkarens, apothekaren, tandläkarens, fältskärsmästarens och barnmorskans, blifvit vunnen i det ena landet, äfven må tillgodonjutas i det andra, såvida i de särskilda rikena kunskapsprofven äro och fortfara att vara hufvudsakligen lika; röstar Ja; Den det ej vill. röstar Nej; Vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva, i enlighet med Bidderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets mening, beslutat, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes vidtaga sådan åtgärd, att den kompetens, som till utöfning af vissa yrken, såsom läkarens, veterinärläkarens, apothekarens, tandläkarens, fältskärsmästarens och barnmorskans, der yrkes-examen är i lag föreskrifven, blifvit vunnen i Norge, äfven må tillgodonjutas i Sverige, såvida samma Bih. lill II. St.
Prot. II. B. 2 Afd7, 8. 50 Den 15 Januarii. 3:o Från Lag-Utskottet af den 17 sisllcdne December, i anledning af Professoren, Doctor C. P. Hagbergs till Utskottet remitterade Memorial, angående Författningars och Kungörelsers uppläsande från Predikstolen efter Gudstjenstens slut, deruti Utskottet af anförde skäl tillstyrkt, att den ändring uti Kyrko-Ordningcns 2 Cap. 5 §. må meddelas, alt, med undantag af sådana Kungörandén, som hafva en bestämd Beligieuse syftning, med hvilkas uppläsande på lika sätt, som hittills borde förfaras, alla öfriga Författningar, Beslut och Underrättelser kommo att, enär Gudstjensten vore fulländad, af Prosten från Predikstolen kungöras; dock att, efter Predikan och sedan Bönerne blifvit läste, Menigheten borde af Presten underrättas, alt den, till Kungörelsernes åhörande borde, i Kyrkan, sedan Gudstjensten blifvit slutad, qvarstadna. 4:o Från Lag-Utskottet af den 17 sisth December, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen från Elfsborgs Län, Anders Danielsons till Utskottet remitterade Memorial, angående förbud för Kongl Maj:ts Befallningshafvande att stadga Vitén i Oeconomieoch Politie-mål, deruti Utskottet, af anförde skäl ansett det icke vara lämpligt, att genom någon serskild Författning erinra Kongl. Maj:ts Befallningshafvande om deras skyldighet, att ställa sig redan stadgade Föreskrifter till efterrättelse; hvadan Utskottet funnit sig icke kunna tillstyrka bifall å hvad Anders Danielsson, härom föreslagit. Den i5 Januarii. 51 5:o Från Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet af elen ^:de dennes, i anledning af åtskillige hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl.
Maj afgifna Utlåtande angående Forum i mål, som röra försummad Väglagning och Kronoskjuts. fran Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oe conomie-Utskotten af den 4 Juli: 1:0 angående ändring i Kongl. Förordningen om Enskiften; 2:0 rörande föreslagenändring^och förklaring uti vissa delar af Kongl. Förordningen den 9 Febr. 1802, angående Stängselskyldigheten; 3:0 i anledning af Riksdagsmannen Anders Uarssons från Elfsborgs LänMemorial , om vissa ändringar och rättelser i förenämnde Stängsel-förordning. Hvilka 95* Den g Juli, Hvilka Betänkanden blefvo af Hedervärda Bpnde-Siandet gillade och bifallne. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin, 9. B. Af de sedan sista Plenidag på bordet hvilande Handlingar , föredrogs åter Lag-Utskottets den 27 Juni meddeldta Betänkande, öf. ver vackt Motion om skärpning i straffet för Skogsåverkan; och blef det, af Bonde-Ståndets Eedamöter i Utskottet antagna, andra alternativ af Hedervärda Bonde Ståndet bifallet. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin, S. D, Stat$'UtstoUet$ den 30 Juni samt den 3 och 6 Juli afgifne , sista Plenidag på bordet lagde Utlåtanden , i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkanden angående: 1:0 Herr Lectorn Arenanders Motion om anslag af medel till förlag vid tryckning af Historiska Samlingar, 2:9
Präster, Skrifware och Lärlingar skola Taxeras, emedan Veste Personer icke äro uppförde i Tabellen N:o 2?" Hwad Adjuncter hos Pastorer angär, sä bwa de Taxeras i likhet med hwad för Embete., män stadgadt är; Och dä Hus. Präster närmast kunna jemföras med priwate Informatorer af första Clasten, anser Utstottet den i Tariffen No 2 pag. 49 utsatte afgift, 8 Rw., böra pä. föras de Hus-Präster^ som ej haima sä stor behållen inkomst, att Bewillningen derföre be. st.ger sig till högre belopp. Wrdkommgnde äler Skrifware och Lärlin, gar; Sä är t äberopadc Tariff und.r pag. 42, 50, 32 och 56 tydeligen utsatt hwad desi. Persöner i Bevillning böra b tala. Detta allt öfwerlt-mans dock till Riksens Högloflige Ständers närmare granskning och afgörande. Örebro den 2 October r8ro, Vä ljusvik. ^.IclcjorsilrrperL oc!r Vä blo^vAr^i^e kre^e-8tänäets ^.äslnz L-eä^mätcrL i^eänmSresL sgc. (llr»n8tellr. gob. Wjjl^mzn VrNo6, vorgirs-8rIn<Iet? Nsclarnörer-i v.i^NLr löst. ?<-r.
SNajit ben 16 September 1859 i nåber bejiämt *popeforbran erfättningen för pojfbefotbring å ftatenö jentmägar famt genom nåbig gar, biligenfer fungörelfe ben 26 ©Wober 1860 faftfiättt milforen för pofterS forts°tf) än9fartt)B' ffaffanbe å enffilbe tillhöriga jernmägar, ångfartpg ocb biligenfer, bur imber be fifta åren baglig pojlbeforbran egt rum å atta jernmägarna i Nifet, famt befutom poft blifmit fortffaffab nieb omfring 60 ångfartpg ocp be biligenfer, forn å 5 ferfftlba linier unberbåttitS af enffilbe. ©ettom ångbåtsförbinbelferttaö anlitanbe för pojibeforbringett t)‘Uen flor bel af året belS flere orter berebtb förmånen af en fiffigare 86 &erättelfe om brcab t $ifet ocb befd poflittioerling, beld en behöflig lättnab åjlabtommitd i lanbpojletnad tpngb. pofi» 9lpa pojierpebitioiter I)afma blifioit inrättabe inib £öreboba i ©ta 3fe[anbej)oft< ^i)r poflcinad bebaubltng itnber bernd beforbran å jermoäg äro befiutom aiijlätlbe fer refanbe jermoägd W« 3 enlighet meb tftifetd ©tänberd lotö febnajle Dftldbag uttalaöe biligenfer. önffait l)ar början blifioit gjorb meb införanbe af få faöabe pofi §it
Belänkanden: N:o 35, i anledning af vackla motioner dels om förändrad lagstiftning angående förlag, dels ock om rätt lill underpant i lös egendom i allmänhet, och N:o 56, i anledning af väckta motioner om upphäfvande eller revision af Kongl. Förordningen i afseende på handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva, den 20 November 1845. S. D. Föredrogs å nvo Lag-Ulskollets Betänkande, N:o 37, i anledning af väckta motioner om förändrad lagstiftning, angående förmyndare-vården. Härvid förekommo: Yttrandet, sidan 7, i anledning af Herr Grefve Löwenhjelms, Carl, der åberopade motion. Bifölls. Och afgilvet förslag till en författning, angående tillsyn å förmyndares förvaltning af omyndigs egendom, Gillades, med undantag af ingressen, sidan 8, samt §§ 5 och 7, i hvilka tre delar återremiss beslöts. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades Lag-Ulskoltels Betänkande, N:o 38, i anledning af väckt motion om ändring i vissa delar af 17 kap. Handels-balken och andra författningar, rörande borgenärers rätt och företräde för hvarannan till gäldenärs egendom. Frän Hedera. Bonde-Sländet. S. D. Vid å nvo skedd föredragning af Expedilions-Ulskollels förslag till Rikets Ständers underdåniga Adress, i anledning af deras ålajestäters Kröning i Norrige, ogillade Ståndet samma förslag och beslöt, för sin del, alt åt Rikets Sländers redan utsedde Deputerade borde uppdragas att författa den underdåniga adress, hvilken de vid Deras Majeslälers förestående Kröning i Norrige komma att, å Rikets Ständers vägnar, öfverlemna; och skulle, i enlighet med Riksdags-fullmägtigen J. 0. Almqvists från Norrbottens län derefter gjorda framställning, de öfriga respektive Riks-Slånden vördsamt och vänligen inbjudas all i della Bonde-Ståndets beslut sig förena.
Majit låtit ett efter denna syftning lämpadt lagförslag uppgöras, samt, i enlighet dermed och med öfverlemnande af de i Siats-Rådet och Högsta Domstolen i ämnet förda protokoll, jemlikt 87 § Regeringsformen, föreslagit Rikets Ständer antagande af följande ”Förordning angående förnyande af svensk myndighets beslut, sorn förlorat sin exsekutiva kraft i främmande stat.” ”Vill någon å svensk embelsmyndighets dom eller utslag söka verkställighet genom utmätning i gods, som finnes i främmande Stat, hvars lag medgifver sådan verkställig - 28 Expeditions-Utskottels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 14. het; och har från det domen eller utslaget meddelades den tid förflutit, efter hvars förlopp beslutet, enligt den främmande Statens lag, ej må verkställas, med mindre detsamma varder genom nytt beslut åter försatt i exsekutiv kraft; dä må sådant nytt beslut sökas hos Öfverstålhållare-Embelet eiler annan Konungens Befallningshafvande; och varde gäldenären, så vida han, efter erhållet tillfälle att öfver ansökningen sig yttra, icke deremot framställer sådana jäf, att handräckning till domens eller utslagets verkställande ej skulle enligt svensk lag kunna beviljas, å nyo ålagdt att utgifva hvad genom förra beslutet blifvit honom ådömdt.” Rikets Ständer, som vid pröfning af detta ärende, lika med E. K. Maj:t, funnit en författning i ofvanberörda syftning vara af behofvet påkallad och i sådant hänseende ansett det af E. K. Maj:t framställda förslag lämpadt efter de härvid afsedda ändamål, hafva alltså E. K. Maj:ts ifrågavarande nådiga Proposition bifallit. Hvilket härmed i underdånighet anmäles. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 14 Januari 1863. nr* o 14. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Jan. 1863.
— I afseende å den upptagna summan 20,000 R:dr till en värmeapparats anbringande, vore denna summa lika med den uti förra förslaget för detta ändamål beräknade samt kunde möjligen blifva tillräcklig, hvilket dock berodde på det system, som här komme att tillämpas; och hvad slutligen angick den föreslagna inskränkningen af yttermurarnes tjocklek från 21 ; och 2 fot till 2 och 1'/2 fot, ansåge Chefen för Ingenieur-corpsen denna besparing kunna göras utan skada för byggnadens soliditet, och hvarigenom byggnadssumman nedgår till 880,570 R:dr, men kunde deremot icke tillstyrka borttagandet af vissa mellanmurar i manskapsrummen, såsom hvarken lämpligt eller nyttigt, enär dels derigenom skulle bortgå ett behöfligt samband emellan långväggarne, helst om dessa murar inskränkas till sin tjocklek, dels för manskapets logering under vintertiden de mindre logementerna torde vara beqvämare och uppvärmningen deraf mindre dyr, hvartill komme att Regementscheferne, så väl den förre som den nuvarande, funnit sig belåtne med denna indelning. Krigs-Kollegium biträder de nu föreslagna förändringarne i förra projektet; och hvad beträffar kostnadssumman, som i förra förslaget uppgick til! 825,000 R:dr, men nu blifvit tillökad med 74,000 R:dr, eller inalles till 899,000 R:dr, hvarifrån dock afgår 18,430 R:dr genom minskning i yttermurarnes tjocklek, så att slutsumman för alla byggnadernes uppförande, m. m. kan nedsättas till 880,570 R:dr, föreslår Kollegium i underdånighet, det Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra framställning om sistnämnda belopps anvisande, att utgå under tre Bil. N:o 3 lill Kongl. May.ls Nåd.
En fantasi for igenom hans hufvud, att han skulle inrätta ett litet hem åt henne, där hon skulle lefva med deras barn, och för hennes skull ville han förblifva ogift, och hon skulle få det riktigt bra och aldrig, som så många andra, behöfva lida för det felsteg, som i alla fall var hans skull mera än hennes. Han sökte efter något att säga henne, men han fann ingenting annat än detta: Gråt inte, gråt inte. Det ska nog bli bra. Till sist blef hon lugnare, och äfven Gottfrid började se hela saken i en något olika dager. Det var ju helt naturligt, och det gälde bara att ställa alting så förståndigt som möjligt. De sutto länge samtalande. Han talade till henne vänligt och lugnt. Han ansträngde sig, för att hon ej skulle tro, att han ville blifva af med henne, efter det som skett. Och när Elin till sist skulle gå hem, och han följde henne hela vägen, var hon nästan mer uppsluppen än hon brukade vara. Hon skämtade själf och skrattade åt hans infall. När han hemma vid hennes port bjöd henne godnatt, smög hon sig intill honom och skrattade litet, medan hon såg upp i hans ansigte med sina glänsande, glada barnaögon. – Vet du, jag tycker ändå det är så lustigt, att jag skall bli mamma, sade hon. Han smålog tvunget och sade henne godnatt. Men när han gick hem öfver gatorna, förföljdes han af den tanken, om han ändå ej på något lättare sätt skulle kunna komma ifrån hela saken. Det underligaste med Elin, både medan Gottfrid var kvar, och sedan han på våren rest ur staden, var, att hon aldrig kunde öfvertyga sig om, att det var sant, att hon verkligen skulle få ett barn. I början var hon städse sjuk och retlig och hade de alra besynnerligaste infall. Hon fick en beständig lust efter apelsiner, som var aldeles obetvinglig. Hon kunde gå in i kryddbodar och för sin sista slant köpa ett par stycken, som hon åt, när ingen såg det. Med feberhast svalde hon de saftiga bitarna. Sent en afton fick hon ett plötsligt begär efter rotmos. Hon brukade eljest icke äta rotmos, och tyckte inte ens, att det var godt. Men nu kunde hon ej tänka på annat.
Sedan detta blifwit wcrkstäldt, upropas hwarje del för fig och begifwer sig inom skrankct att förrätta Bänkmans wal, därwid hwar och en inlämnar rn fluten sedel tecknad med Trenne namn bland dem, som i afdelningen st inas, hwarefter be Lrr som fleste röstcrne erhällit sig emellan lotta genom uttagandet af Z:ne Sedlar, däraf den ena tecknad med ordet Den ZO October. 475 t ordet Bänkman, utmärker dm som därtill sotten erhällit. Är nägo» borta dä hans afdelning uppropas, hafwe sin rätt till deltagande i detta wal förwärkas. Sedan Dänkmänncn sälunda äro walde, sammanträda dc genast samma dag i ett särskildt rum och wälja med flutna sedlar, innan de ätskiljas, Tjugufem skickelig! och crfarne Män till Ridder skåpet och Adelns Electvrer, hwaraf dock Ätta böra bland Grefwar och Friherrar tagas, hwilka Elcctorer sedermera päföljande dagen, sä wida gjörligt wara kan, efter sscdt anflag, Ledamöter i alla Utskott utwälja. Dänkmännen wälja äfwcn alla andra Elcctorer, som enligt Regerings - Formen till särskildte befattningar erfordras. Afgär Bänkman under Riksdagen, dä ätertillsättcs hans rum af den afdelning hwartill han hört, pä sätt stadgadt är, hwilket nya wal, efter därom dagen förut gjordt särskildt anflag, alltid !r> xieno ske bör. Blifwer rum bland Elcctorcrnc ledigt, äkertillsätteL -et genom wal af samtclige Bänkmännen, Z 24.