Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten, till hvilkas Utlåtande högstberörde Nådiga Skrifvelse blifvit öfverlemnad, hafva derjemte fått emottaga ej mindre dé till målet hörande handlingar, innefattande Kongl.. Stats-Contorets, Förvaltningens af Sjö-Ärendena jemte Kammaroch Commerce-Collegiérnes samt Kongl. Majrts vedeibörande Befallningshafvandes i ämnet afgifne yttranden och meddelade uppgifter, än ock följande inom Yälloflige Bovgare-Slåhdet väckte, motioner, nemligen;. Stais* samt Occonomie-Utskottens Betänkande N'.o 58, lio af Herr Johan Trolin, sorn erinrat om .nödvändigheten alt stynd* samt verkställa jemkningen i städernas Båtsmanshåll; a:o al' Herr F\ Böök, som anhållit, alt, i hvad på Mikels Ständer beror, frågan om regleringen af slädernes Båtsmanshåll måtte under nu påstående Riksdag till slut befordras, men att, i annat fall, eller, derest med afgörande t kom me att längre dröja, det kunde naedgifvas, att de städer, som, i följd af hillils gällande, ytterst bjern na fördelning af Båtsmanshållet, finnas mest lidande, måtte, åtminstone från denna Riksdag, få tillgodonjuta den provisoriska lindring härutinnan, som Rikets Ständer vid förra Riksdagen funnit billig och föreslagit; och har Motionairen framställt Öregrunds stad, såsom i första rummet varande, i behof af en sadan lindring, i anseende till dess invånares svåra ställning, efter en derstädes år 1829 tirnad brandskada; samt 3:o af Herr Olbers, som hemställt, alt Falköpings stad vid den blifvande regleringen af Båtsmanshåliet, måtte, i anseende till de öfrige, denna stad ålagda betydliga skatter, åtnjuta en efter omständigheterne jerm kad lindring.
Skälen till den utomordentligt dryga beskattning till Fattigvården, som denna stads innevånare få vidkännas, igenfinnas uti följande uppgifter, som utvisa: att den från Kronans manskap utgående fattigpersonalen uppgår till 141 inom och 305 utom Fattighuset, eller tillsammans 446, till hvilkas underhåll Statsverket bidrager med 6,000 R:dr B:ko, samt att den fattigpersonal, som egentligen tillhör staden, uppgår endast lill 75 inom och 163 utom Fattighuset eller tillsammans 238, men stadens innevånares bidrag till 7,454 R:dr 19 sk. 3 r:st Banko. Stadens inkomster af Tolag-, Bro-, Hamn-, Vägoch Mätare-penningar m. m. ingå nu som vanligt till Drätsel-Kommissionen, som för ombesörjandet al' dess alla ekonomiska angelägenheter äfven uppbär arrende-medlen för stadens jord. Utom en af de i staden boende handlande borgare förut inrättad Enkeoch Pupill-Kassa till förmån för deras enkor och barn, hafva äfven stadens handtverkare sins emellan inrättat en dylik kassa. Stads-skjutsen bestrides nu som förut af Drätsel-Kommissionen. Carlshamn. Enligt 1842 års mantalslängd uppgick folkmängden till 4,473 af begge könen, deraf de betalande utgjorde 2,616 och icke betalande 1,857 personer. Folknummern har således under sist förflutna fern åren minskats, troligen i följd af Handelns och Sjöfartens aftagande. Sedan sista berättelsen afgafs, har till Handelns och Sjöfartens upphjelpande blifvit inrättad en Navigations-Skola, der duglige Skeppare danas; men minskad tillgång på skeppsprodukter, hvari stadens export-handel för det mesta består, och svårigheten att med någon fördel få dessa afyttrade å utländska platser samt den så kallade Uppstadshandelns förminskning genom öppnandet af Götha Kanal fort - 12 fara dock att hafva ett menligt inflytande på dessa rörelse-grenar, hvilka sålunda icke visa sig i det fördelaktiga skick, som af stadens goda hamn och andre lokala fördelar kunnat väntas.
Voteringspropositionerna godkändes; samt JVs 7, angående särskildt arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Utskottet. Bifölls. S. D. Godkändes Expeditions-Utskottets förslag, JVs 150, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, i anledning af vackt förslag om förändring af lagstiftningen rörande jords eller lägenhets afstående för allmänt behof. 724 Prot.-Vtd.rag Den 10 November. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos Stats-U(skottets Utlåtande och Memorial: JM 215, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition i fråga om försäljning af nya varfvet vid Göteborg. Bifölls. JM 216, med förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndens skjljaktiga beslut rörande Stuts-Utskottets Utlåtande, JM 194, i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjensteärenden. Den föreslagna.Jvoteringspropositionen godkändes. S. D. Vid föredragning af Sammansatta Bankooch Lag-Utskottets Memorial, JM 6, i anledning af Riks-Ståndens beslut öfver det af Utskottet framställda förslag rörande lag om enskilda banker utan rätt att utgifva egna banksedlar, afslog Ridderskapet och Adelil Utskottets inbjudningar och godkände de föreslagna voteringspropositionerna. Från Högv. Pr este-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Memorial JM 219, med förslag lill voteringspropositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Kongl. Maj:ts nådiga framställning om Krigs-kollegii ombildning till en Arméförvaltning, blefvo de föreslagna voteringspropositionerna af Ståndet godkända. Den 11 November. Från Högloft.
Hedervärda Bondeståndet ingifven motion, under förmälan, hurusom rotehållarnes vid båtsmanshållet skyldighet att vid hvarje uppfordringstur förse sina båtsmän med kappsäck, skjortor, strumpor och skor, ganska olika träffade båtsmanshållen derigenom, att i en del trakter båtsmännen kommenderades nästan årligen dels på årsdels på sommar-tjenst, då andra ater kunde få vara hemma två å tre år efter hvarandra, föreslagit, att Kongl. Förordningen den 22 December 1848 så till vida måtte förändras, att kronan öfvertoge anskaffandet af nämnde småpersedlar, vid alia de kompanier, som slutit kontrakt om den öfriga beklädnaden, så att rotehållarne komme i tillfälle att med pennin - S/a/ssamt Allm. Besvärsoch Ekon-Utsk. Utlåtande, N:o 26. I gar efter markégångspris lemna godtgörelse för hela munderinsen på en gång; förmenande motionären, afl något ytterligare stats-anslag, än dpt, som för detta ändamål nästlidne riksdag beviljades, icke borde ifrågakomma, emedan hvarje rote årligen betalade persedlarnes värde, ilian afseende på, huruvida båtsmanm n under årets lopp till tjenstgöring kommenderades eller icke. Häruppå skulle visserligen kronan i första rummet draga fördel, då, hädanefter som hittills, icke alla båtsmännen hvarje år uppfordrades, men skälig anledning vore för hand hoppas, att rot' hällarne i en framtid återigen skulle få lindring i afgiften, då tilleängarne sådant medgåfve. Dessa båda motioner hafva blifvit remitterade till Stats-Utskottet, som för deras behandling sammanträdt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet; och få Utskotten nu deröfver afgifva sitt utlåtande. Beträdande först frågan derom, att båtsmännen, vid första uppfordringen efter det Kongl. Förordningen af den 22 December 1848 trädt i verksamhet, icke, i öfverensstämmelse med föreskriften i samma Kongl. Förordning, genast utbekommit klädespersedlarne, derigenom båtsmännen skulle blifvit lidande, hafva Utskotten förskaffat sig följande upplysningar.
KrigsCollegium af den 7 Mars samma år, yttrat i att enär Rikets Ständer hvarken beviljat den af Kongl. Majit äskade årliga tillökning af 90,000 Ridr för bemälte Kongl. Collegii Departementer eller, för en gång, den summa af 139,000 R:dr för Utrednings-Afdelningen, hvaruti, bland annat, tillgång till anskaffande af 1,500 munderingar med utredning för bevärings-manskapet blifvit beräknad, så och ehuru Kongl. Majit ansåg betänkligt att för beväringens behöriga förseende med beklädnad och utredning tillita Reserv-Förrådet, som för möjligen påkommande krig heldre borde ökas än minskas, bade Kongl. Majit likväl, såsom den enda utväg att under dåvarande förhållande kunna i förrberörde del uppfylla behofvet, funnit godt att, på grund af omförmälte underdåniga skrifvelse, i Nåder förordna att tills vidare och intilldess andre utvägar kunde beredas, reqvisita och persedlar till Bevärings-Mauskapets årliga förseende med beklädnad och utredning finge, efter behof från nämnde Förråd uttagas och genom Kongl. Krigs-Collegii försorg utdelas, hvaröfver äfven särskild redovisning borde uppgöras för att till nästsammanträdande Revisorers och Rikets Ständers kännedom meddelas. Revisorerne anse sig i sammanhang härmed böra anmäla, att ifrån Kongl. Krigs-Collegii Utrednings-Afdelning Revisorerne fått i berörde hänseende emottaga följande: ”Uppgift på Beklädnads-reqvisita som, enligt Kongl. Brefvet den ”7 Mars 1835, blifvit till Bevärings-manskapets beklädande från Reserv-upplaget år 1835 utanordnade. Alnar. tum. ”Kläde blått 6,052. ”Lärft till Byxor 10,000. — ”Buldan 9,666. 16. ”Messingsknappar
Med tillämpning af Utskottets här ofvan uttalade åsigler, bar bifogade förslag till aflönings-stal för Riksgäids-kontorets embetsoch tjenstemän samt vaktbeljening blifvit uppgjordt, och får Utskottet hemställa, att denna stat, upptagande den af Utskottet för hvarje tjensteman, såsom dels lön, dels arfvode eller tjenstgörings-penningar och dels tillfällig löne-förhöjning, föreslagna aflöning, äfvensom vakthetjeningens lönevilkor samt ofvanomlörmälda särskilda arfvoden för biträde vid prolokoils-föringen hos Fullmäktige samt bestridande af kanslist — göromålen inom Fullmäktiges Expedition, måtte varda af Rikets Ständer gillad och till iakttagande från och med innevarande års början fastställd. För underlättande af jemförelsen mellan de löner och arfvoden, som å den föreslagna nva slaten äro uppförda, och de löneförmåner, hvilka samma verks tjenstemanna-personal och vaktbeljening under sistförlidel är åtnjutit, har Utskottet äfven låtit sammanfatta och härvid bilägga en tabellarisk uppgift å dessa löneförmåner.
Tid Bergsoch Bruksnäringen stiger, efter en sådan beräkning, de personers antal, som dermed äro sysselsatte, till en ungefärlig summa af 3 till 4,001) 28 Utom den, genom Eders Kongl. Maj:ls Nådiga Förordning ' af den 26 Oktober 1838 förökade frihet uti Bergshandteringen, hvarigenom en högre industriel täflan blifvit väckt, och en glad utsigt för näringens framtida förkofran öppnad, har en för samma handtering högst vigtig uppfinning, under de sednare årens förlopp, genom sina lyckliga följder belönat dem, som för densammas införande offrat möda och kostnad. Försöket, att i masugnar och härdar införa varm luft, har nemligen, särdeles då sådant skett förmedelst värmens inledande från sjelfva masugnsoch härdlågan, icke allenast befordrat blåsningens fortskyndande, utan ock åstadkommit en märklig kolbesparing. Dessa apparater för varm Mäster hafva vid ganska mångå Bruk och masugnar blifvit införde och med besparing i kolätgången befordrat tillverkningens förökning. Denna uppfinning har, åtminstone hvad masugnar beträffar, uppfyllt alla de förhoppningar, man derom kunnat hysa, och i hög grad bidragit till jernhand teringens förkofran. Att i masugnarne införa vätgas och i härdarne vattengas är ett ännu nyare försök, som äfven torde medföra välgörande följder. Vid Riddarehyttan, der kopparmalm brutits utur 2 till 3 grufvor har koppartillverkningen utgjort Summa 1,761 S# 15 L# 16 m:k eller per medium under berörde qvinqvennium 352 Sk# 7 L# 5 m:k; och år 1838 uppsteg tillverkningen till 504 Sk# 18 L# 5 m:k. I jemförelse med det qvinqvennium, som slutade år 1832, har således den årliga koppartillverkningen under det följande qvinqvennium öfverhufvud ökat sig med 152 Sk# 7 L# 5 m:k och 1838 års tillverkningsbelopp är mer än dubbelt emot beloppet för år 1832, hvilket utvisar en högst betydlig förkofran.
Stats-Utskottets, det Förstärkta, Ledamöter, val af, angående: VIII. 196. — förrättad t: VIII. 314, 315. Stats-Utskottets, det Förstärkta, Memorialer: — N:o 173, angående verkställd omröstning i anledning af Riksståndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor: B. X. 63, A. 153, E. 63, 161; X, 3; XI. 316- — N:o 196, angående verkställd omröstning i åtskilliga till Statsregleringen hörande frågor: B. XI. 4, 118, A. 118; E. XI. 3, 115, 218, 316. — „N:o 204, i anledning af verkställd omröstning i åtskilliga till Åttonde och Nionde Hufvud-Titlarne hörande anslags-frågor: B. XI. 180, 252, A. 252. E. 356. 377. — N:o 221, i auleduing af verkställd omröstning i åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor: B. XI. 347, 368, A. 368, E, 377. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, angående arfvode åt dess Sekreterare: B. III. 313, 457. A. 457- —, angående särskildt arfvode åt dess Sekreterare: B. XI. 377, 380, A. 380.
Nu företer sig intet annat synbart ändamål, än att Justitise - Ombudsmannen efteråt skall granska Landshöfdingarnes Utslag, ehuru det emot rätta Parten vunnit laga kraft; skall för denna granskning infordra de upplysningar, som kunna vara ellsr icke vara nödvändige; — derigenom tillvägabringa en för sig sjelf och i synnerhet för Landshöfdingen, med dess nästan oräkneliga göromål, obehaglig och tröttande brefväxling; en hos den sednare deraf följande liknöjdhet för denna vigtiga Police omfattning, häldre än att blottställa sig för uförtjente critiquer och mödor; och hvad annan slutsats kan väl dragas häraf, än att man åt lättjan och liderligheten, vill bereda ett obehindradt inträde pä arbetsamhetens och idogbetens område, till söndring i Samhällsförbindelsen och rubbning i den allmänna ordningen. Af dessa med de flera i serskilte yttranden Ridd. och Ad. JProt. 1 Ajd, 471 48* 370 Den ii April. af Ridderskapets och Adelns Ledamöter innom Utskottet, anförde skäl, yrkar jag ogillande af Lag-Utskottets Förslag eller att det måtte återremitteras med de deremot ställde anmärkningar. Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, blef Lag;Utskottets Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återrwnitteradt. Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets under N:o 136 afgifne samt den 8 dennes p5 bordet lagde Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande, angående Pensioner för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens f. d. Lärare. Herr Uggla, Göran Gustaf, uppläste följande : Det är på den grund, att Lön och Pension icke skola pä en gång böra å Stat uppbäras , som Höglofl.
I Bretagne springa gossar och flickor midt i natten omkring med eldbränder, fästad e vid långa stänger, öfver de vida snöfälten och svinga sina flammande facklor, till åminnelse af den stjerna som lyste öfver Betlehem. I andra länder ligga julsederna mera fjerran från festens ursprung. Så är juldagen i Ryssland förlofningarnas dag. Rundt o m dukade bord, prydda med guldglittrande och ljusstrålande granar, sitta de beslöjade flickorna, bland hvilka den unge mannen skall utvälja sig den rätta. Träffar han ej på henne, måste han lösköpa sig med en gåfva. Är det deremot hans hjertas utkorade, så gå de båda till föräldrarne, hvilka med sin välsignelse och vexling af ringar fullborda förlofningen. I England är julen en fest för skämt o c h upptåg. Den i taket af danseller matsalen hängda mistelgrenen berättigar männen att kyssa hvarje qvinligt väsen, som låter fånga sig under den samma, o c h folktron säger, att en flicka, som ej blir kysst under misteln, under det följande året icke finner någon man. t de heta breddgraderna firas den heliga festen med gästabud o c h dans, endast Mexiko har att uppvisa något liknande vårt stilla julfirande inom familjen. I Spanien ligger glanspunkten i de krabbor, som öfverallt inrättas i kyrkorna och hemmen. Äfven i Tyskland har » krubban », en framställning af gudasonens födelse, stor dragningskraft för barnaverlden; dock känner man den der endast i de stora städerna som offentlig. 1 hemmet och under julgranen pläga de ej vara så ståtliga. Krabborna äro sed hufvudsakligen i Italien. Der draga Zampagnari (skalmejeblåsare) från hus till hus och föredraga sina naiva visor om Kristi födelse. Hvarje hem, hvarje kyrka utrustar en krubba, den ena vackrare o c h mera storartad än den andra. Löf af myrten och lager smycka de festligt upplysta gatorna: fyrverkerier spraka, musik dånar. Den gamla julsången: » Stilla natt, heliga natt » skulle här illa passa i stycke. I Schlesien herskar ett egendomligt brak.
Afser den nemi. en förändring i lagen, så innehåller den sak; är det åter blott en anhållan, som framställes till K. M., så förfaller den möjligen, såsom ganska riktigt blifvit yttradt, ty det är stridande emot våra grundlagar, alt göra en anhållan till K. M., alt tillämpa straff på ett annat sätt, än våra lagar föreskrifva. En sådan förändring vid stralfens tillämpning kan icke ske genom en anhållan till K. M. och delegerande 164 De n 20 April e. m. till honom af en sådan rätt. — Vidare säges i femte punkten, att ”oin K. M. finnér för godt att försök äfven med det Auburnska straffsystemet, jemte det Pensylvaniska, må göras, R. St. anhålla, att hegge dessa slag af fängelsestraff icke måtte på ett och samma ställe tillämpas.” Jag förmodar, att denna framställning är gjord för alt sättas i sammanhang med tillämpningen af den tredje punkten, hvilken jag nyss uppläst, ty på aunat sätt kan det icke förklaras. Det är icke tänkbart, all den Styrelse, som lill R. St. framställt ett förslag om tillämpning af ett system, skulle vara så vacklande, att den på én sådan enkel framställning och utan R. St:s beslut för deras del om en lagförändring, ändrade det system, som den för R. St. framlagt såsom sitt förslag i en så vigtig fråga, som den om ett lands framlida straffsystem. På dessa grunder, och då i öfrigt de återstående punkterna af detta förslag icke innehålla annat än ett förklädt afslag å den K. propos., hvilket jag dock skulle tro det vara mera passande för R. St. att ärligt uttrycka, och således säga, att de icke finna den föreslagna lagen vara antaglig, tillstyrker jag, att detta förslag icke måtte antagas. En talare på förmiddagen, med hvilken jag ifrån ynglingaåren varit förenad genom varma vänskapsband, och med hvilken jag är ledsen att i detta ämne vara af olika tankar, har yttrat några anmärknrr, som jag anser mig böra upptaga, flan har ansett, att lagens ändamål måste vara endast att straffa, icke att i åratal beröfva friheten.
Vid anställd! val lill Rikets Ständers Justilie-Ombudsmans Suppleant efter Revisions-Sekreleraren och Riddaren af E. K. M:ls Nordstjerneorden J. A. Södergren, som i Juslitie-Ombudsniaiis-Embetet blifvit insatt, har Häradshöfdingen i Luggude Domsaga, Assessoren Gerhard Lagerstråle, blifvit härtill utsedd, hvilket Rikets Ständer få härmedelst i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 28 Februari 1857. 44 Expeditions-Utskottets Förslag till linderö. Skrifvelse N:o 26. lif:O SO. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 26 Fehr. 1837. Presle-Slåndct Borgare-Slå ndet Bonde-Slåndet den 26 den 28 den 28 den 28 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, ang ii en de förhöjning uti del i vissa klasser af nu gällande liese-reglcn,ienle bestämda dagtraktamente. (Staissamt Allm. Besvis o. Ekon.-Utsk:s Otilde N:o 2). S. A. K.
Till följd häraf återstår endast att bestämma lullvärdet å här nedan omförmälda artiklar, för hvilka förändringar, dels i afseende å rubrikerna, dels uti qvantitelen, för tullberäkningen blifvit antagna; och tillstyrker Utskottet, i öfverensstämmelse med sitt förut afgifna förslag, att å dessa artiklar må antagas följande tullvärden, nemligen : Alun, alla slag, 20 r:dr per 17 lispund. Antimonium, spiesglans och regulus, 20 sk. per skålpund. Balsam Copaive, peruviansk och nativ, 1 r:dr 12 sk. skålpundet. Beck, 40 sk. lispundet. Beckolja, 20 sk. per lispund. Bly, arbeladt, ej specificeradt: omåladt och olackeradt 7 sk. skålpundet, måiadt och lackeradt 24 sk. dito. Färger och färgnings-ämnen: Ängskära, 2 sk. 6 r:sl skålpundet. Bevillnings-UlskotUit Utlåtande, N:o 2 7. 3 Garn: homulls ofärgadt 28 sk. skålpundet. Glas : Fensteralla slag, 2 r:dr 32 sk. per lispund. Hampa, ohäcklad 50 r:dr skeppundet. häcklad, 60 r:dr dito. Hattar: af strå, 4 r:dr stycket. Jern, gjutet: Hällar, lod och lödjor (i införselslariffen) 9 r:dr per skepp, sta p. v. Knapergall och Ekollon, 1 r:dr 24 sk. lispundet. Leksaker eller JSfiirnbergerkram: af träd, 3 r:dr skålpundet. Lim: andra slag, 12 sk. per skalp. Oljor, feta: Hamp6 sk. skålpundet. andra, till apotheksvaror ej hänförliga etc., 12 sk. per skalp. Ris, oskalad eller Paddy, 12 r:dr tunnan. Salt, raffineradt, 2 sk. 8 rst. skålpundet.
Rotefrihets-afgift af oroterad, men, i öfverensstämmelse med 80 § Regerings-Formen, rotering underkastad jord; uti Preste-Ståndet, att då anslag, motsvarande nu ifrågavarande afgift, enligt Utskottets förslag, skulle komma att å 3:dje och 4:de Hufvud-Titeln uppföras, tillika borde stadgas, att, om inkomsten under denna Titel något år skulle öfverstiga den beräknade summan, detta öfverskott då bör komma nämnde Utgifts-Titlar till godo; uti Borgare-Ståndet, att, då Utskottet redan föreslagit 3:dje och 4:de Hufvud-Titlarnes reglering, all grund saknades att, till uppförande å dessa Titlar, ytterligare föreslå de under rai ifrågavarande rubrik inflytande medel; samt uti Bonde-Ståndet, att rotefrihets-afgifterne antingen måtte ingå till Riksgälds-Contoiret eller till Rotehållarne inom hvarje Län anslås. Då Rikets Ständer redan vid förra Riksdagen beslutat, huru nu ifråvarande afgift skall utgå, anser Utskottet sig icke böra frånträda hvad, i enlighet dermed, uti Utlåtandet Litt. K är vordet yttradt. Och är Utskottet fortfarande af den öfvertygelse, att de inflytande afgifterne, likasom andra inkomster, böra uti Riks-Staten upptagas, hvarvid, och då fråga nu icke är att bestämma, hvilken jord bör anses såsom roteringsskyldig och förbunden att rölefrihets-afgilt erlägga, ulan endast huru och på hvad sätt dylikt upptagande skall ske, Utskottet, som vid sådant förhållande tror det vara uppenbart, att den föreslagne rubriken icke kan gifva anledning till orätt tillämpning, finner sig böra det afgifna förslaget vidblifva.
Huru vattuhöjderna komma att förhålla sig i Götha eif nedanföre canalen, Sr val icke möjligt att i förhand bestämma, blifvandes bär, sorn vid bedömandet af Veinerus vattuhöjder, erfarenheten, grundad pä observationer, den säkraste ledträden. Väl äro liera sådana gjorde, sä vid Brinkeberg* kulle, som vid Trollhättan, Akerström och 'Edet, men icke så fullständige, som öfver Venern. En eiler annan slutsats kan likväl göras, upplysande för ändamålet. När Venerns högsta vattenstånd öfver Sjötorps slusströskel var 17, 97» så var elfvens, samma dag, vid Trollhättan il, 55, å 11, 42; °ch vid Venerns lägsta böjd, ix fot, var höjden vid Trollhättan 6, 40. Sålunda förhåller sig skilnaden imellan högsta och lägsta vattenståndet i sjön till det uti elfven, i det närmaste, som 5 tili 2, hvilket tydligen tyckes ådagalägga, att ändringarne på vattenBihang till RiksSt. Fröt. 1B2.3, Q:dc Sami. N:o 60, Besv. och Ekon. Utsk. Betänkande», höjden i Götha eif icke äro så stora, som ! Veneri), och att ^således en förminskning i dennas öfversvämningar ej kan hafva någon så menlig verkan i elfven, som inan vid första påseende skulle tro. io:o Uti den hufvudsakliga frågan, sorn likväl icke tillhört den förevarande undersökningen, huru stor, trier eller mindre odlingsbar, , jordrymd blifver, genom den föreslagna sänkningen, att påräkna, äro de tillfälliga och strödda uppgifterne så ofullständiga, att de icke gifva något säkert resultat. Endast på Vermlands sidan äro de, genom dervarande Hushållningssällkaps försorg, bestämdare uppgifne, enligt särskildt bifogade förteckningar, till 7,075 geometriska tunnland, hvaraf 6,816 utgöra åker och äng, samt det öfriga odlingsbara mossar och betesmarker. De ifrån öfriga Länen endast Styckevis meddelade uppgifter öka denna summa till 10,760 tunnland, som.