Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af räkenskaperna inhemtas följande förhållande med de vid detta Stuteri befintliga kreatur. år 1852. år 1853. Behållning Behållning Behållning Behållning från förra Tillkomst. Afgång.- vid från förra Tillkomst. Afgång. vid året. årets slut. året. årets sint. Tjur 1. 1. 1. Hos Revisorerne har endast den anmärkning förekommit, att kontanta behållningen till 1854 blifvit i 1853 års räkenskap oriktigt utförd med 38 R:dr 2 rst., i stället för 37 Ralr 30 sk. 2 rst. Flyinge och Hålby Kung sy år tiar samt Stuteri-inrättning. Af räkenskaperna, som blifvit granskade i Kongl. Kammar-rätten för år 1852 Utan och för år 1853 med anmärkning, inhemtas följande förhållanden: 168 — Debet. år 1852. år 1853- Balans frän föregående år: Uppbörd: Credit. Utgifter: — Uppköp af inventarier och förbruknings-persedlar * . 79: 37. 4. 74: 16. Afskrifning 6: 27. 9. —- Balans till påföljande år: Arrendet af Flyinge och Dalby kungsgårdar har, enligt särskilda redogörelser, för hvardera året utgjort: Råg T:r 114 Korn » 114. Hafra » 614. Hö Lft 17,850. Halm > .' » 8,300. hvarförutan höskörden å de icke utarrenderade ängarne uppgått, det förra året, till 3,600 lispund, och, det sednare, till 2,940 lispund. 169 — I afseende å de vid Flyinge hingst-depot befintliga kreatur utvisa räkenskaperna följande: ÅrJ852. Behållning Behållning Behållning Behållning från Tillkomst. Afgång. vid från Tillkomst. Afgång. vid förra året. årsts slut: förra året. årets slut. Vid dessa redogörelser hafva Revisorerne icke funnit något att erinra. & lam-holltind ericrna. Räkenskaperna, som i Kongl.
Skrifvelse, N:o 407. io35 styrkt blifvit, ege den missnöjde att målet fullfölja , pä sätt, som om lös• ningsfrågor i 11 §. sägs. Varder åter klyf ningen af Härads-Rätten bim fallen j då må häremot ej vädjas eller besvär anföras af annan, än den delegare i samma hemmansdel, hvilken tillika väckt fråga om rättighet till lösen af den utklufne delen; men försummar delegare, då han vid Härads-Piätt hörd varder , att sådant lösnings-anspräk väcka, vare all vidare rätt till talan härom förlustig. 6 mom. af samma §. uti förslaget blir genom nyss anförde förändring i ordningen det y.de ; och då, till följd af Rikets Ständers beslut vid 6 §, 1 morn., ett bestämdt hemmantal såsom minimum för klyfning utan föregången undersökning här icke lämpligen kan utsättas, samt derjemte den i Committerades förslag intagne föreskriften, att, då lagfart eller åbobref m. m. sökes å hemmansdel, som är mindre än hvad för klyfning utan undersökning är i 6 §. 1 mom. medgifvet, sökanden skall vara skyldig styrka, när hemmansdelen blifvit utklufven, synts Rikets Ständer alltför vidsträckt, hafva Rikets Ständer, som ansett för ändamålet tillräckligt, att sökanden styrker, huruvida hemmansdelen blifvit utklufven, före eller efter utfärdandet af denna Författning, beslutat följande förändrade lydelse af detta 7 mom. Då lagfart eller åbo-bref sökes å hemmansdel, som är mindre , än hvad för klyfning utan undersökning är i 6 '§“. 1 morn. medgifvet, eller ny åbo eller egare skall för sådan hemmansdel skattskrifvas, eller inteckning deri för skuld eller arrende begäres ,vare sökanden skyldig styrka, huruvida hemmansdelen blifvit utklufven före eller efter utfärdandet af denna Hår Nådiga Förordning och i senare fallet jemväl förete det beslut, som i afseende å klyf ningen blifvit meddeladt.
Den Fransyska lagens bestämmelser om en medborgerlig död återfinnas hufvudsakligen i 2:dra kapitlet 2:dra sektion af Code Napoléon, der den 25:te artikeln stadgar att, genom den medborgerliga döden förlorar den dömde eganderätten till hela sin förmögenhet, hvilken öfvergår till hans arfvingar, som emottaga densamma på enahanda sätt, som om han med döden aflidit. Han kan ej längre sjelf emottaga något arf eller, i egenskap af arfvinge, öfverlåta något gods å andra. Han kan ej disponera öfver något, vare sig genom gåfva eller testamente, ej heller på sådant sätt förvärfva annat än det nödtorftiga till födan. Han kan ej nämnas till förmyndare ej Heller deltaga i någon åtgärd, som rör förmyndarevården öfver andra. 8 Allm. Ilesv. och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 18. Han är ej vittnesgill! lian kan hvarken kära eller svara inför domstol annorledes än genom en, af domstolen, der saken är anhängig, för honom nämnd kurator. Han kan ej med laga verkan ingå äktenskap och all laga verkan af det äktenskap han förut kan hafva ingått upphör. Hans hustru och arfvingar inträda, hvar å sin sida, i alla de rättigheter och skyldigheter, som skulle blifvit en följd af hans naturliga död.
Det var dessutom ett fel ä Hr Nordenanckars sida, att han icke begärde att hans motion skulle få hvila intill dess att BancoUtsIcs betänk, blifvit afgjordt; men då della icke skett, och då formerue äro emot att låta med remissen längre anstå, ser jag icke nu annat återslå, än att remittera motionen lill vederbörligt Utsk. För min del vill jag derföre icke bestrida remiss, utan anhåller blott, att de ord jag nu yttrat, måtte få åtfölja till Utsk. ITr von Troil: Hr Gr. o. Landtm, har redan tillkännagifva, alt remiss icke kan vägras å denna motion. För min del tror jag — ehuru vådlig jag anser den lili sin syftning vara — ali om remiss äfven skulle kunna vägras, det dock vöre bäst all nu afsända den till vederbörligt Utsk.; ty om den äfven icke skulle från R. o. Ad. afgå till Utsk., så kan man vara öfverlygad, att den inom något af de öfriga Stånden blefve upplagen, och vid sådant förhållande vore det väl fördelaktigare alt den komme alt afgå från detta Stånd, med de anmärkmr, hvartill densamma gifvit anledning. Frih. Raab bar yttrat, att 3:dje punkten af llr Nordenanckars förslag skulle innehålla, att länen vore berättigade lill förmånsrätt lill den andel af ifrågavar. 3 millioner, som enligt motionärens förslag skulle hvart och ett län tilldelas; men alt det ingalunda varit den sistnämndes mening, alt summorne skulle ovillkorligen fördelas på länen. Jag ber Frilen om ursäkt att jag icke så kan förstå denna 3:dje punkt. Jag tror visserligen icke, att motionären varit fullt bestämd i afseende på beloppet af summorne och de villkor han velat föreskrifva för deras användande; men att motionens egentliga syftning går ut på alt fördela dessa millioner på de särskilda länen, det lärer väl ingen kunna bestrida.
Sågstock .. 2 Lä [2j ä öfvervigtsjern Hjelpekörsseln 5:r a: 46. 6. Hemma nt a IsR anta. 4 sk. 3 3 i LandtågsGärden Vinterkörssel Salpeterlijelpen . .. Boskapspenningar Skjutsfärd* dito Factorihjclp , Dagsverkspenn ingar. Summa | Förvandling efter medium TT af 10 års Markegångspris. avi uuu V ärrli. Räntan: För åren För åren aSrd till ocb 1778 till och med 182?. med 1787. Dagsverken . .. •• Höns. Bjelke . .. . st. Förvandling efter medium Krono af io ars Markegångspris Värdi. \ T:a Strömming 6 Kannor Tjära , S;r i: 3o. — å 26 sk 12 „ i: 16 „ a 6 r, HemmantalsRänta. LandtågsGärden Vinterkörtlen Boskapspenningar , . Skjutsfärds dito Dagsverks dito , , . För åren i8i4 till och med 1823. För åren 1778 till och med 1787. Nya Värdi Räntan: För åren i8i4 till och med i823. För åren 1778 till och med 1787. i T:a Råg 2i T:a Korn , . 3£ L® Smör Jordeboks Ränta. Hemmantals Ränta. LandtågsGärden .. Vinterkörsslen » i Boskapspenningar , , , . , Skjutsfärds dito . , , , » Dagsverks dito Sir 4: 38. 5f Krono värdi. 26 24 Summa j 6|2oj 5 Förvandling efter medium af 10 års Markegångspris. För åren För åren Räntan: 181A till ocli inn$ till och med 1823. ined 1787. ♦ ■4 I 1 ♦ • ♦ Penningar Summa Krono värdi. Räntan: Förvandling efter medium af io års Markegångspris. För åren
Andra floder funnos, som endast flöto om dagen, och andra, som endast flöto om vintern, och andra gingo nästan ständigt fram djupt under jorden. Och där funnos varma källor och svafvelkällor och lervulkaner. Det kunde kanske vara skada, att Gaetano ej finge se berget, ty det var så grant. Det stod emot himmelen såsom ett prakttält. Det var likaså brokigt som en karusell. Han skulle vilja se det morgon och afton, då det var rödt; han skulle vilja se det om natten, då det var hvitt. Han skulle också vilja veta, om det var sant, att det kunde taga alla färger, att det kunde blifva blått, svart, brunt och violett? Eller om det bar skönhetsflor som en signora? Om det var ett bord öfverhöljdt med plyschdukar? Om det hade en tunika af guldtråd och en mantel af påfågelsfjädrar? Han ville också gärna veta hur det kunde förhålla sig därmed, att gamle kung Arturo skulle sitta där i en grotta. Donna Elisa sade, att det var alldeles visst, att han ännu bodde på Etna, ty en gång, då biskopen af Catania red öfver berget, sprungo tre af hans mulåsnor bort för honom, och drängen, som sökte dem, fann dem i grottan hos kung Arturo. Då bad kungen drängen säga biskopen, att då hans sår voro läkta, skulle han komma med sina riddare af runda bordet och ställa till rätta allt som var i olag på Sicilien. Och den, som hade ögon att se med, den visste nog, att kung Arturo ännu ej hunnit ut ur grottan. Gaetano ville ej låta henne locka sig, men han tänkte, att han kunde få vara litet vänlig mot henne. Hon stod ännu, men nu gick han efter en stol åt henne. Hon måtte väl ej tro bara för den skull, att han ville följa med henne. Han tyckte verkligen om att höra henne berätta om sitt berg. Det var så lustigt, att det kunde så många konster. Det var alls icke som Monte Pellegrino vid Palermo, som bara stod där det stod. Etna kunde ryka som en skorsten och flåsa ut eld som en gaslykta. Det kunde mullra, skaka, spy ut lava, kasta sten, så aska, spå väder och samla regn.
Betänhanden. 3^5 Mantalsskrifningen likaledes kunde indragas, dä Husförhörs Längderne ('ervid utgöra tillräcklig vägledning, och att föreskriften, att i tvefallt ingifven Förteckning upptaga alla pä en Egendom boende Personer är lika besvärlig , som utan ändamål, då HusförhörsLängderne derom Jemna säkraste upplysning; meri, vid granskning af hval sålunda blifvit anfördt, linner Utskottet det sakna skälig anledning och tillika åsyfta en rubbning eller ett utvidgande af BevillningsStadgans föreskrift, sorn i intet fall är nödigt, roen möjligen skulle verka till oordning och vidlöftighet, hvarföre ock Utskottet icke deråt kan lämna afseende; Och lika litet kan Utskottet dela samma värde Eedarnots farhåga för vådliga följ'er af den TaxeringsMännen å* lagde edgång , enär den blott en gång för hvarje Goinrnittée afläggeS, och uppfyllandet af rättvisans och redligheten fordringar tillika är ett fullgörande af den Förbindelse, eden innefattar; en Förbindelse , som ingen Medborgare med anspråk på andras aktning, äger sig undandraga. A r t. I §. Att, på satt detta Mom. föreskrifver , en Magistratsperson vid Uppbördens verkställande inom Städerne skall vara tillstädes, är lika nara förbundit med Magistratens ansvarighet för Uppbördsverket, som med angelagenheten att en sådan uppmärksamhet , som härigenom åsyftas, icke må uiuraktlåtas, af hvilka anledningar den deremot ifrån Vällofl. BorgareStåndet ställde Anmärkning torde försvinna. j66 JJevillningsUtsk, Betänkandm, j §. Det skulle väl synas, som den i detta Mom. gifne föreskrift om inställelse vid Andra UppbördsStämman, äfven för den, som icke mäktar till större eller mindre del sine Utskylder afbörda, vore öfverflödig, då dess utblottade tillstånd ändå Iean utrönas, hvarföre ock en värd Ledamot inom Vällofl.
Posse redan föreslagit, så att, jemte det jag begär att R. o. Ad. måtte bifalla ett anslag af 191,000 r:dr för Höganäs, jag anhåller att H. Ståndet tillika mätte bifalla anslag till Svinebodan, men så villkorligt, att det må bero af K. M., alt, derest detta anslag blir det enda af de 2:ne nu ifrågavar., som af R. St. beviljas, K. M. då må få använda dessa medel antingen till vågbrytaren vid Svinebodan eller till hamnanläggningen vid Höganäs, på sådant sätt som K. M. finnér nyttigast och bäst vara. Jag instämmer alltså i de förre värde talarnes förslag i denna del, men begär tillika, att R. o. Ad. ville för dess del bevilja till hamnen vid Höganäs ett anslag af 191,000 r.dr. 22 H. 58 458 D e n aj M a r s e. m. Hr Rosenblad: Här vore visserligen mycket att tillägga 0111 nyttan af Höganäs och hamnen der, men då ingen bes t rid t det, så vill jag icke vidare derom yttra mig. Men jag anhåller, med anleda, af hvad den siste värde talaren yttrade, att få fästa uppmärksamheten derpå, att nu är här icke håga om att göra det basta man borde och ville, nemi. alt företrädesvis bevilja anslag för Höganäs och derjemte äfven för Svinebodan, utan här är frågan, hvilket beslut af R. o. Ad. kan blifva under närvar, förhållande mest gynnande för det af oss alla erkända nyttigaste ändamålet. Då står förhållandet nu så, att BondeSt. har, genom bifall till Utskts första betänk., redan afslagit anslag för begge dessa hamnarbeten. Borgare.*?!, har, genom afslaget å hela denna punkt, afslagit anslaget både för Höganäs och Svinebodan. PresteSt. liar afslagit anslaget för Höganäs, men bifallit det för Svinebodan.
Den 1 September. felsteg, man råkal begå, gläder det mig ali hafva funnit denna utväg att betyga min förvillelse och söka godtgöra den. Hufvud* saken af hvad vi önskade, nemi. vilkoret af banans öfverlålande i fullgodt skick, denna i sig sjelf så vigtiga och omtvistade punkt, ernå vi ju i alla fall, derest R. St. förena sig om det förslag StatsUtsk., med en berömvärd förening af moderation och fasthet, härutinnan afgifvit, för verkställande af den sammanjemnkningsåtgärd, som enl. Riksd.Ordn. Utsk. ålegat, och som man bör lyckönska Utsk. öfver alt hafva på ett skarpsinnigt sätt fullgjort. Utsk. har nemi. skiljt hvad som var hufvudsakligen vigtigt från hvad som olyckligt nog blifvit dermed sammanlänkadl; och med fyndighet har della åtskiljande blifvit ur formella grunder understöd! och härledt. Gr. Lagerbjelke har utaf den nu föredragnc punkten af StalsUlsk-. s mern. egentligen fästat sig vid strofen: ”enär någon utdelning å jernvägsaktierna icke får ega rum förr än genom verkstäld besigtning blifvit årligen utrönt, att bolaget fullgjort sina förbindelser”, och ansett delta skäl icke vara tillfyllest för vederläggningen af hans åsigt om nödvändigheten af borgens ställande för banans fullgoda skick vid afträdandet till Staten. Jag mäste tillstå, att om Utsk. icke afgifvit något annat skäl än detta, (hvilket Utsk. dock i verkligheten gjort) hade detta enda väl icke varit tillräckligt för att bestämma min öfvertygelse i frågan; men jag får fästa Gr. Lagerhjelkes upmärksamhet deruppå, att Utsk. i slutet af punkten gifvit mera styrka åt sin framställning, i det Utsk. tillagt: ”helst K. M. jemväl fått sig öppet lemnadt, att föreskrifva de ytterligare bestämmelser, som K. JM. kan finna betryggandet af Statens rätt kräfva”. R. St. hafva ju till K.
Jag anser mig, såsom Löntagare, pligtig att här tillkännagifva, det jag ej skulle kunna erhålla någon Löneförhöjning, hvad resultat som ock skulle kunna erhållas af de här under öfverläggning blifvande Löneförhöjningar; och jag förklarar hvad jag hoppas tillräckligt hafva ådagalagt, att jag i mina rådslag alltid följt min öfvertygelse, utan ringaste afseende på min enskilta fördel, och ofta tvärtemot densamma. De andra Löntagarnes generositet hchöfver väl ej heller uppmanas; ty jag är säker, att de äfven följa endast sin öfvertygelse om det rälla. För öfrigt vill jag blott fästa de värda Talarnes uppmärksamhet på de följder, som detta deras förslag skulle hafva inom detta Hus, NB. om alla Löntagare handlade efter sin enskilta fördel. Alla Löntagare skulle nemligen för - I 38 Den 21 September f. m. ena sig att afslå en proposition, som vore så högst äfventyrlig för dem alla. Motionärens afsigt skulle derigenom nödvändigt förfelas. Men lättare skulle han kunna få lönerna nedsatte, om han ginge partielt lill väga. Då skulle han kunna hoppas att vinna understöd af 3:dje och io:de Hufvudtitelns Löntagare emot den ard res; af den ardres och io:des emot den 3:djes; samt slutligen af den 2:dres och 3:djes emot den io:des. Det skulle då vara mycket lättare, alt i detaille vinna seger, än när man angriper hela massan på en gång. Herr Hjerta: Då jag ej tänker handla efter så djupa beräkningar, som dem Herr Cederschjöld gjort sig mödan att uträkna, får jag förklara, att jag heldre vågar angripa hela massan. Men då den värde talaren förklarat, att han ej uppfattat min förmodligen orediga framställning, skall jag söka i en redigare form på nytt framställa den. Jag hade trott, att om Bondeoch BorgareStånden ville vara ifrån en högre Statsreglering, och bibehålla den nu varande, skulle de helt simpelt afslå förhöjningarne, ty jag kan ej inse, hvarföre de skulle handla efter en sådan courtoisie, att de först skulle bevilja anslagen, men sedan begagna ett tillfälle för att få kullkasta sitt förra beslut.
Mindre monderingen utgöres af persedlar, som vid soldatens inträde i krigstjensten till honom en gång för alla utdelas, och derefter af honom underhållas fulltaligt och i ijenstbart skick emot ersättning, dels af den s. k. monderingsfonden med 18 r:dr vid inträdet i tjensten, och dels i kontant per tjenstgöringsdag, beräknad för deni, som äro anställde vid kavalleriet, ridande och åkande artilleriet samt fot-artilleriets stam till 2 sk. 6 rst banko och för dem, som tjena vid de öfrige vapnen, (ill 2 sk. samma my^nt. Beväringsmnnderingen utgöres af persedlar, som hafva bestämd brukningstid, efter hvilkens slut de med nya af kronan ersättas. Ett nytt monderingsplagg, som för alla vapen införes, är blusen. Remontering• Arméens nummerhästar äro af tvenne slag: ständiga och rusthålls-hästar. De ständiga anskaffas och underhållas al kronan. Rusthålls-hästarne anskaffas, remonteras och underhållas (det sednare likväl ej för den tid de äro i aktiv tjenstgöring) af rusthållarne emot ett årligt afdrag 43 r:dr 16 sk. banko å den rusthålls-afgift, de till »Statsverket böra erlägga. Statssamt Allm. Best.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 23. 5 Sadelmonderingen för såväl ständiga, som rusthållshästar, anskaffas och underhålles af kronan. Furagering. Sä väl befälssorn nummerhästar furageras emot ett årligt bestämdt rationspris af 120 r:dr banko. f örvaltnin gs-Direktion er. Så väl aflöningens utbetalande, sorn anskaffning och underhåll af allt som i och för soldaten erfordras, såsom proviant, beväpning, beklädnad, utredning, tross, kasernering, sjukvård, hästar, furage m. ni., om' esöijes af en inom hvarje brigad upprättad förvaltningsdirektion, i hvilken brigad-chefen är ordförande. Permittering är af tvenne slag:
(Statler: ■Jyörfta (Stafett 5(nbra b:o Urebjc b:o 'Ö:co 9t:br 25: iö:eo 9t:br 50: — // 55: — // 25: — rr 15: — rr 10: rr 5: — rr 2; X » ©emillniugésfyörorbuing 1851. ji öfriga ©tåöenta: 15 fyörfta (flaken ©:co 9t:br 100: — Slttbra b:o , 75: — Srebje b:o , 50: — ■23itj'arbcr på inrättabc 0åflffap odi Äfufcbar, famt leib ^ctfcbruunar, fc inom. 2. lofhållare, leib Söruf, SOIamtfachtrtcr cd) ©oftrcdcricr, fc £\ititc(^crpcbttcr. Syggmåftafc, ©feppc», i fyent (Slaficr: fycrfta Glaf?cit Stnbra b:o Strebjc b:c fyjerbe b:c Tyemte b:c ©frige ©eggmäftarc, lifa niet epanbtlvcrfarc, 10 ©:co9t:br 40: — 30: — 20: — 15: — 10: — // // // ff Caförcr, leio 93r»f, SWamtfacturier cd) ©eftrederier, fe -^anbe(ö Cl)irurger, meb praftif, famt ©a t are cd) be, fern pålla 9tafftugor, i fyem (Stater: 5'örfta (Elaficn . 23:co 9t:br 30: — §lnbra b:c ©rebfe b:c // >/ tr // 20: 10: 5: 5: fyjerbe b:o fyemte b:c
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt dea I dennes eftermiddagen på bordet lagde Be* tankandet!: Från StatsUtskottet s 1:0 Af den 5 sistledne Martil, angående Flyinge och Dahlby Kungsgårds och Stuteri* Inrättnings.Stat. 2:o Af samma dag, i anledning af Riks* dags-Fullmägtigens, Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial, angående de till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar utgjorde Dagsverks» skyldigheters upphörande utan motsvarande er« sättning. 3:0 Af samma dag, angående föreslagen Aflönings-Stat m. m.; för Ulricsdals Kongl, Lust-Slott. 4:0 Af deri 11 sistledne Martil, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Stads-Bok» hållarens i Carlskrona, Hof-Kamererarens Carli Ridd. och Ad. Fröt. V B. 1 A/d. 20. 194 T)en 4 April. sunds ansökning, om utbekommande af Mantalsskrifnings-prcvision. r-o Jif samma dag, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, om utbetalning af Begrafningshjelp efter Secreteraren vid Kongl. Ingenieur-Corpsen E. M. Morin. [Ifrån Banco-Utskottet: 1!0 Af den 33 sistledne Martil, i anledning af väckte frågor, om tidigare föredragning och utgifvande at Banquens F astighets-Lan. 2:0 Af samma dag, i fragan om närmare bestämmande af rättigheter för Bolag och Corporationer, att i Banquen upptaga Lån å Fast Egendom. 3:0 Af samma dag, i anledning af erhållne Remisser, dels rörande de vid Banco-Discont-Verket erforderlige Vederhäftighets-betyg, dels angående förökning i antalet af Verkets Styresmän. 4:0 Af den 25 sistledne Martil , i fråga om understöd för SöderTelje Canaloch Sluss-Verks fullbordande. Från Allmänna Besvärsoch Oeconomice-Utslotleti i:o
St:r stadgade ordning, och tillgodonjutande af de öfrige af Pi. St:r förunnade förmåner, Bolaget, å dess sida, med ali noggrannhet skall uppfylla de vilkor, hvarunder R. St:r samma bidrag beviljat; dertill jemväl bör tilläggas Bolagets medgifvande, utan dess vidare hörande, af den ofvan förbehållne intecknings-säkerheten; b) att, sedan denna Bolagets Förbindelse blifvit af Fullmägtige i RiksgäldsContoret pröfvad och godkänd, bidraget, efter den af Canal-Directionen nu meddelade uppgift om årliga behofvet för Canal-arbetets oafbrutna bästa gång, må från PuksgäldsContoret ullemnas, enligt följande fördelning, nemligen: för år i83o R:dr 3oo,ooo. c) alt Canal-Direclionen skall äga att, uppå hvarje Ars-auslag, hösten näst föregående år, förskottsvis uttaga en femtedel till förberedande arbets-åtgärder; 1831 i83a 1333 „ 75,334. „ 200,000. — „ 120,000.
Prat. igij . igig. ?:de Satnl, N:ri. 34 Lag-Utskottets Betänkanden. uti är framstäldt, funnit, att redan längre tid tillbakars och ej långt efter det GästgifvareOrdningen år 17,34 till allmän efterrättelse antogs och kungjordes, flera svårare klagomål deröfver sig yppat, att resande, utan skillnad till stånd eller värde, samt om de voro i allmänna eller enskilda ärender, blefvo länge vid Gästgifvaregårdarne i deras fortkomst uppehållne, och tvungna att afhandla med den skjutsande om legan till så högt belopp, som denne sistnämnde fordrade, hvarunder ofta trätor och olåt uppkomme samt de resande måst uthärda allahanda ledsamheter, hvilket föranledt till den af Kongl. Maj:t, uti Nådig Skrifvelse till samtlige -Landshöfdingarne den 31 Maj 1763, meddelde föreskrift om de ytterligare mått och anstalter, som, till befordran af ordning och skick med Skjutsen på Gästgifvare - gårdarne i Riket erfordrades, hvarefter än vidare af samma anledning Kongl. Majit funnit nödigt, att den 11 December 1766 utfärda Nådig förklaring öfver berörde Gästgifvare-Ordning och dervid fastställa'de deruti intagne serskildta förordnanden, samt deribland äfven dem angående ansvaret för Hållkarl, som fordrar Drickspenningar af den resande eller -honom med ovett ofredar, uti hvilka delar af berörde stadgande nu sökes ändring; hvarefter än ytterligare, igenom Kongl. Brefvet den 1? Januari 1776. stadgandet uti 8 §. af 1763 års Kongl. Bref i afseende å Konungens Befallnirtgshafvandes iättighet, att upptaga och afdöma frågor om Gästgifvares, Hållkarlars, och de Skjutsandes tredska, motvilja och Lag-Utskottets Betänk anden. 35 och försummelse, samt stegringar i Skjufslegan, blifvit, i ändamål af dessa ärenders skyndsammare behandlande, förnyadt.