Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfven i andra afseenden hade läroverket, enligt hvad Domkapitlet i Calmar stift i underdånighet anmält, behof af ökadt utrymme, nemligen för bibliothek och öfriga samlingar, samt för ett kemiskt laboratorium, som läroverket ännu saknade till väsendtligt men för den reala bildningsliniens utveckling. Som dessa brister endast , genom uppförande af en nybyggnad för läroverkets räkning kunde undanrödjas, hade Öfverintendents-embetet, på Domkapitlets begäran, uppgjort ritning och kostnadsförslag till en sådan, innehållande på nedra botten gymnastik samt boningsrum för en vaktmästare, i entresolen öfver vaktmästarebostaden kemiskt laboratorium och i andra våningen rum för bibliotheket och samlingarne, äfvensom två rum att antingen, när behofvet så kräfde, användas till läsrum eller till lokal för undervisningen i teckning med dithörande materiel. Men till verkställande af ett sådant byggnadsföretag, hvilket, enligt bemälda Embetes kostnadsförslag, skulle uppgå till 45,984 R:dr, funnes för närvarande icke tillräckliga medel i stiftets byggnadskassa, hvilken, efter fulländadt arbete med börjad påbyggnad af läroverkets hus, beräknades ega en behållning af omkring 5,000 R:dr, hvilken summa dock måste tagas i anspråk dels för reparationer i läroverkshusets första och andra våningar samt anbrin fande af rörledningar till gaslysnings införande, dels till iståndsättande af de mycet förfallna och bristfälliga uthusen, och således icke kunde vara för ytterligare byggnadsföretag att påräkna. Med anledning af dessa förhållanden hade Domkapitlet i underdånighet hemställt, att till Rikets Ständer nådig Proposition måtte aflåtas om anslag af allmänna medel för uppförande af ifrågavarande byggnad. Beträffande det belopp, som dertill erfordrades, hade Domkapitlet förklarat sig icke vara i tillfälle att bedöma, huruvida den summa, kostnadsförslaget angåfve, kunde blifva fullt tillräcklig; men äfven om detta vore händelsen, vore dock icke troligt att med samma summa äfven kostnaden kunde bestridas för bibliotheksrummens inredning, gymnastiksalens förseende med materiel och anbringandet af gaslysning i densamma m. m.
Det är gifvit, att bibehållandet af olika myntsorter skulle leda derhän, att dessa myntsorter sins emellan curserade. Ridderskapet och Adeln har bifallit r:sta punkten, i hvilken 1664 års myntfot är bestämd, såsom norm för vcxlingen med 128 sk. PresteStåndet äfvensom Borgareoch BondeStånden hafva äfven bifallit denna punkt; det är således ett Rikets Ständers beslut, hvilket icke under Den 19 October f. m. 4^ något vilkor får af oss upprifvas, eller genom modificationer förändras. Då frågan 0111 myntningen och slagskatten här förekommer, är det lid att företaga denna fråga, ty vi hafva ej beslutat, att myntningen skall ske på Statens bekostnad, eller genom bevillning lill vägabringas, hvarigenom en skatt skulle läggas på en del medborgare till fördel för andra. Jag slutar med att anhålla, det Ridderskapet och Adelli täcktes förblifva vid sitt en gång fattade beslut, och att, i händelse af votering, detta, i afseende på irsta punkten, fattade beslut måtte ordagrant blifva Contra-proposition. Herr Ribbing: Enär den sista talaren tydligt visat orimligheten af att upprifva ett redan fattadt beslut, skall jag icke vara vidlyftig i mitt yttrande. Herr Skogman har sagt, att i irsta punkten lika gerna kunde menas 2-skillings-stycken, som SpecieRiksdaler. Jag är öfvertygad, att, om meningen varit sådan, hade man säkerligen bestämdt sagt, att mot 128 skil lingar i sedlar skulle erhållas värdet i Silfver af en Riksdaler uti småmynt efter 1664 års myntfot. Nu står det likvist 1 R:dr i Silfver, och hvarje annan förklaring, än efter ordalydelsen, innebär en tydning, den vi icke äga rätt att tillåta oss. Herr Rosenblad: Herrarne Hjerta och Skogman hafva så fullständigt uttryckt sig 46 Den ig October f. m. i ämnet, att för mig endast återstår, alt lios Herr Grefven och LandtMarskalken anhålla om proposition till bifall å Herr Skogmans förslag.
Det nu begärda bidraget är af komiterade bei-äknadt efter ett lärareantal af 3,000, så att någon synnerlig tillökning i denna utgiftspost icke torde, åtminstone för den närmaste framtiden, vara att befara. I afseende å den jemväl föreslagna pensionsinrättningen för folkskolelärares efteilemnade enkor och barn har Utskottet icke haft annat att erinra, än att, enär det synes vara afsedt, att en årlig kollekt i alla rikets kyrkor skulle denna pensionsinrättning medgifvas, men dylika kollekter under sednai-e tider, då de blifvit alltmera talrika, på flera ställen väckt en viss ovilja, och inkomsten deraf dessutom är till beloppet högst osäker, anser Utskottet lämpligare att jemväl det mindre betydliga belopp, som af en dylik kollekt påräknats, måtte med statsanslag ersättas. I enlighet med hvad Utskottet sålunda anfört, tillstyrker Utskottet, a) att Rikets Ständer, med gillande af för folkskolelärares pensionering af Kongl. Maj:t framställda grunder, måtte medgifva, att så väl den i Riksgälds-kontoret ännu innestående delen af den för dessa lärares pensionering afsedda fond, 101,940 R:dr, som äfven de till understöd för pensionsinrättningarne i Linköpings och Hernösands stift anvisade 18,060 R:dr, under förutsättning att delegarne i nämnda särskilda pensionsanstalter till fördel för den allmänna pensionsinrättningen afstå dessa medel, må för folkskolelärarnes pensionering enligt dessa uppgifna grunder användas, samt att Rikets Ständer måtte för pensioneringens upprätthållande anvisa ett årligt anslag på ordinarie stat af 30,000 R:dr; och b) att Rikets Ständer måtte såsom bidrag till folkskolelärarnes Enkeoch Pupillkassa anvisa ett årligt anslag af 2,000 R:dr. Stockholm den 22 Maj 1866. Bih. till B. St. Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Maj 1866, kl. 2 e. m.
Justerades ett prol:s-utdr., innefattande R. o. Adtns denna dag i afseende på Bevilin.Utsk:s Mern. N:o 18 fattade beslut. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. half 10 på aftonen. In fidem protocolli, Alberl Munck. Plenum kl. G e. m. Justerades ett prot:s-utdr. för d. 26 dennes samt pleni-prot* för d. 8 sistl. Juli f. m. Öpnades Hrr Elektorers listor vid val af Utsk:s-ledamöler; och befunnos dertill utsedde i ConslitulionsUtskotlet efter N:o 140, Frih. Leuhusen, Carl Herman: N:o 11, Frih. Sparre, Fullm. Gr. Sparre, Gustaf Adolf; SlatsUlskoltel efter N:o 3G6, Frih. Ehrenborgh, Fullm. Hr von Troil, Samuel Gustaf: N:o 115, Gr. Lagerbjelke, Gustaf; Allmänna Besvärsoch ElconomiUlskollet efter N:o 104, Gr. Beckfriis, Corfitz: N:o 394, Frih. Nordenskjöld, Fullm. Hr Nordenfelt, Enar. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en supleant i Riddarh. Utsk. efter N:o 2268, IIr af Wannqvist, Olof Fredrik, och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 316, Frih. von Stedingk, Fullm. Frih. Leijonhufvud, Carl Gustaf. Öpnades jemväl Hrr Bänkmäns lista vid val af 4 Elektorer efter N:o 140, Frih. Leuhusen, Carl Herman; N:o 327, Frih. af Wetterstedt, Fullm.
Härefter framställdes propos. på bifall till de öfriga, utan anm. lemnade momm af förevide samt besvarades med ja. Utskils till Presteo. BorgareStia gjorda hemställan angide § 18. Lades till liandlingarne. Utskits sista hemställan. Bifölls. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Vid punktvis skedd föredragning af BankoUtsk:ts d. 28:de sisth Sept. på bordet lagde Mern. N:o 41, i ani. af RiksSt:ns beslut öfver Memit N:o 36, ronde Bankostatens löneförmåner m. m., lades till handlingarne Utsk:ts yttrande i ani. af R. o. Adins återremiss af Utskits förslag till voter.-proposir ronde 5:te punkten i Memit N:o 32; och blef förev:de Mern. i öfrigt af R. o. Ad. bifallet. Föredrogos punktvis och biföllos BankoUtskits d. 28:de sisth Sept. på bordet lagde Mern. N:o 42, angide föreskrifterna i 4:de Art. af Bankoreglenr.t; samt Nio 43, angide föreskrifterne i 8:de Art. af Bankoreglemit. H. XL 3 34 Den 3 Oktober f. m. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, BankoUtsk:ts d. 28:de sistl. Sept. bordlagde Mern. N:o 4 4, i ani. af förre Förvaltaren vid Tumba pappersbruk C. Möllers ansökning om erhållande af årligt understöd från Banken. Anmäldes och bordlädes Santmans. Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts Betänk.
Deremot anse Rikets Ständer följande medel vara af enskild beskaffenhet, och med hvilkas redovisande Statsbestyret icke borde besväras: 1:0 Riddarhus-medlen. 2:0 Enöres-medlen , inflytande endast i Upsala och Stockholms Län. 3:o Arbetshus-medlen dito i Skaraborgs Län. 4:o Vägbyggnads-rnedlen, utgående i Kronobergs, Götheborgs, Wermlands och Gefleborgs Län. 5:o Bromedlen i Christianstads Län. 6:0 Fattig försörjnings-med len. <■7:0 Fabriks-Fattigcassae-medlen. 8:0 Lazarettsoch Curhus-afgifterna, hvilka borde jernkis och regleras, samt antingen blifva ställda under någon allmän styrelse, eller förvaltas för och uti hvarje Län serskildt. Under namn af Borgholms Garnizons Service-medel har hittills ingått ett obetydligt belopp af omkring 16 R:dr årligen öfverhufvud, hvilket nu mera, då ingen Garnizons-service å Borgholm erfordras, borde helt och hållet upphöra att vidare utgöras. 84 Exp.-Utsk Förslag till und. Skri/v. N.-o Om Stats-Verket sålunda kommer att öfvertaga åtskilliga förvaltande Verks inkomster, borde, i sammanhang med undersökningen om beskaffenheten af dem, jemväl en reglering af de uppbörds-titlar, hvaraf ifrågavarande Verks inkomster utgöras , blifva vidtagen, till befrämjande deraf, att de på ett mera ändamålsenligt sätt och icke, såsom nu eger rum, under mångfalldigt olika benämningar debiteras, så alt, när t. ex. Böter förekomma å flera Verks medel, sådana alltid måtte tillsammans upptagas endast å ett ställe. Jemte underdånig anmälan af Rikets Ständers ofvanomförmälda åsigter, få hos Eder Kongl. Majit Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att tjenliga åtgärder måtte vidtagas till erhållande af de i sammanhang härmed erforderliga upplysningar och utredningar, så att förhållandena mätte kunna för nästkommande Rikets Ständer fullständigt framläggas, och de beslut då fattas, hvartill omständigheterna må kunna föranleda. Rikets Ständer framhärda etc. Exp.-Utsk. Förslag lill and.
Sedan vote ring redan af Herr von Hohenhausen är begärd på en proposition, som af Herr Grefven och Landt-Marskalken blifvit fram* stöld, hemställer jag om man ej till tidens vinnande, må genast få skrida till vo - 2j6 Den 7 November e. nu tering, och att man blott må öfverlägga om contrapropositionen. För min del kan jag ej annat än tillstyrka Herr von Hohenhau» sens förslag, emedan det synes åstadkomma så mycken ordning och reda, som möjligt. Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adelil behagade tillåta, att Herr Hjertås Förslag linge till contraprosition antagas. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade att Friherre Cederströms förslag skulle i contrapropositionen innefattas. Ropades äfven Ja och Nej. Herr Grefven och Landt-Marsfolken yttrade, att om Herr von Hohenhausen behagade afstå från dess yrkande, om instämmande i Bonde-Ståndets Beslut, samt endast åtnöja sig med det af Herr Hjerta föreslaglie correctif, så kunde Herr Hjertås f örslag blifva Ja-proposition, samt Friherre Cederströms contra-proposition. Herr von Hohenhausen: Så ledsamt det är, att uppehålla tiden med en votering, kan jag ej underlåta , att vid detta tillfälle yrka den. Uti Finance-afdelningen var detta det enda vilkor-, med hvilket ihan trodde Den 7 November e. m. si? kunna tillåta alt cautionister skulle få • »i tagas utom districtet, och ett Riks - Stånd liar redan antagit detta vilkor. Friherre Cedarström: I stället för de betyg Herr von Hohenhausen yrkar, och Bonde-Ståndet beslutat, finnes en annan utväg nemligen, de af Utskottet föreslagne avislistor , om det tillägges, att lånen ej få beviljas, förr än postdagen efter, sedan avislistan inkommit. Då blifver
5:te punkten, ang-.de anslagsförhöjningar för GeneralLandlmäteriEonloret samt Förste och Andre Landtmätarne i Länen. Bifölls. 6:te punkten, ang-.de anslag för Socken-karte-verkets bearbetande. Hr Cederschiöld, Gustaf: På f. m. hade jag äran yttra mig om skillnaden mellan den fixa och rörliga statistiken. Ehuru Den 23 September e. m. 343 bergen vittra, sjöar och strömmar småningom uttorka samt jordytan i allmänhet, genom hvarjehanda orsaker, undergår förändringar, kan man dock anse karteverket höra till den fixa statistiken. Alt ett Sockenkarteverk bör finnas, är min fullkomliga öfvertygelse och derföre tillstyrker jag med nöje bifall till Utsk:s förslag, som i denna del är öfverensstämmande med K. M:s Propos.; och då jag alltid sökt att stödja mina handlingar och yttranden på principer, så är det med tillfredsställelse jag finnér den princip, jag på f. m. uttalade, här hafva vunnit tillämpning. Jag har väl redan tidigt lärt känna den Horatianska versen: »Inlerdum dormitat ipse bonus Homerus», och i öfvertygelse om sanningen deraf, har jag i allmänhet icke mycket litet på auktoriteter. Men jag kan icke förneka, att jag på f. m. fann det påkostande, att åsigter, som af mig då yttrades, bestredos af flera sakkunnige personer, och deribland f. d. Chefen för CivilDepartementet, och började jag tvifla huruvida jag icke möjligen misstagit mig; men nu finner jag att den utaf mig då uttalade grundsats, blifvit uti förev:de frägla godkänd och antagen af dåvarande Chefen för CivilDepartementel, samtlige StatsRåden, H. M. Konungen samt hela StatsUtsk. Likasom Komiterade föreslagit inrättande af ett Statistiskt embetsverk, hade OfverDirektören vid Landtmäteriet jemväl hemställt att, för Socknekarteverkets kompletterande, en rekognosceringscorps med chef och recognoscörer måtte inrättas.
Och dä jag icke kunnat inse fördelen af förstnämnda ordställning, anhåller jag vördsamt om bifall till Utsk:s förslag, med den af mig föreslagna förändring att orden ”med undantag af hvad 33:dje §:n innehåller, skall” må uteslutas. Hr Braunerhjelm: Om icke undantaget från 33:dje §:n vöre intaget, skulle punsch, arrak och toddy hälla 5 grader. Jag tror således, att det är högst nödvändigt att detta undantag göres. Icke heller kan man stadga, att rening frän finkelolja skall ega rum. När man nu förklarat att punsch, arrak och conjak skola underkastas samma lag som bränvin, så är tydligt, att man, om icke undantaget eger rum, skall efterse, luiru vida dessa drycker äro renade frän finkelolja och om de hålla 5 grader. Sådant kan icke tillämpas. Jag tror derföre att Frih. Cederström misstagit sig uti sin anmärkn. Hvad åter beträffar, att jag icke redogjort i hvad mån mitt förslag är tydligare än Utsk:s, så får jag nämna att otydligheten uti lltsk:s förslag ligger deruti, att man skulle kunna tro, att man kan få sälja drycker, som äro upblandade med bränvin, och detta har jag genom mitt förslag velat förekomma. Idet finnes mänga ställen, der man begagnar t. ex. kaffe upblandadt med bränvin. Detta är nu underkastat samma lag sorn bränvin. Frih. Baab: Det är oneklig!, att den af Frih. Cederström framstälda anmärkn. förljenar afseende, men om man lager bort de här föreskrifna undantagen, inträffar hvad Hr Braunerhjelm sagt, att man förbjuder personer att dricka punsch under 5 graders styrka. Icke går det an att säga, att, med undantag af punsch, skola alla andra inoch utländska spritdrycker få be - Den 9 Augusti e. m. m gagnas. Enär anmärkn:n dock eger sin riktighet, får jag hemställa, om icke början af §:n kunde på följande sätt uttryckas; ”Med undantag af den i 33:dje §:n gjorda föreskrift om bränvinets rening och styrka, skall hvad i denna förordning” etc.
Då 1111 öfvetläggningen ansågs vara fulländad, yttrade H. Ex. Hr Gr. 0. Landtm., att det, i anseende till de flere 1111 afgifna förslag, syntes nödigt att särskilda propo's:r ä de i Utsk:s utlåt, förekommande punkter framställdes, och att H. Ex. derföre nu först finge hemställa, om R. o. Ad. bifölle Utsk:s hemställan, att Hrr Danckwardt och Lars Bygdeös motioner, om försäljning lill skalle af kungsgårdar och andra kronolägenheter samt den förstnämndes 'årslag om inskränkning i tiden för dylika lägenheters utarrenderande, må förfalla. Ropades ja. H. Ex. Hr Gr. 0. Landtm, framställde härefter, alt, i af - Den 7 April. 157 seende på den sednare afdelningen af Ulsk:s utlåt., hade Hr Rosenblad yrkat återremiss; Frih. von Kraemer och Gr. Lagerbjelke hade yrkat bifall till Ulsk:s tillstyrkande endast med den förändring af 4:de morn., att förre heramansinnehafvaren, och, i händelse han med döden afgått, hans enka eller barn må åtnjuta optionsrätt endast i det fall att auetionsanhudet uppgått till det af Kammarcoll. fastställda maximibelopp; Frih, Palmstjerna hade förenat sig med Frih. von Kraemer och Gr. Lagerbjelke, men med tillägg, alt de i första mom. omnämnda minimioch maximi-be lopp borde vid hvarje auctionslillfälle bestämmas; Hr von Troil åter bade yrkat bifall till de 3 första morn., men afslag å det 4:de; och Frih. Cederström, med hvilken flere ledamöter förenat sig, bade begärt afslag ä hela den ifråga var. sednare afdelningen af utlåt. I anledn. häraf finge nu H. Ex. först hemställa, om R o. Ad. ansäge de gjorde anmärknaue föranleda tili återremiss. Ropades nej, jemte några ja.
Vid Stålarbeten, att den derå föreslagna införselstull syntes mera ämnad att uppmuntra den utländska, än inhemska slöjden; Vid Gryn och Mjöl, det för dessa artiklar antagna förhållande i vigt till sjelfva spanmålen vöre för högt, och i så måtto felagtigt; Vid jern, att, då stångjern belagts med en införselstull af 4 R:dr Skepp, och ankar-ketlingar af större länkjerns diameter än r | tum med i R:dr 24 sk. tull på Skepp., underslef såmedelst lättligen kunde ega rum, att, om man blott böjde slång eller bultjernet i ringar genom hvarandra, detta skulle uti packhus af den medgörlig:» calegorien, hvilka verkligen fklinos, få såsom grof ankar-ketting mot den lägre afgiften förtullas; Vid IVä f nåd er af ylle, att både tullvärdena och den dem åsätta införselstull voro alldeles för låga, och classificationerna för mångtaliga; hvaremot Bränvinoch Bomulls-manufacturen omhägnats med allt för högt skydd; samt Vid rafjineradt toppsocker, alt den föreslagne införselstullen icke vore tillräcklig, i anseende till den höga export-premie, som, serdeles i Belgiska hamnar, är lör export af raffineradt socker utfäst; hvarjemte blifvit yrkad t, att införsel af Slöjdevaror skulle tillåtas endast till ett visst mindre antal hamnar. d') Af Herr Grapengiesser, som yrkat en betydligt förhöjd tull £ Manufacturoch Ilandtverksvaror, samt att desse måtte få importeras endast till 3, högst 4 hamnar, äfvensom skärpta controller; ej) af Herr Helsingius, som, jemte Herrar Gustafsson, Petterson, Limnelius, Pousette och Lagerquist, förenat sig med Herrar Lagergren eeh Grapengiesser, hvarjemte, i sammanhang härmed af Herr Lagerquist den motion, angående dels en hög till suc«#ssif minskning föreslagen tull å hittills förbudne varor och dels deras införande lill endast några få städer och i fartyg, af eli viss drägtighet ni, bi., väcktes, hvarom här nedan vidare förmäles; Eili. till R.
Statsreglei ingen gemenskap ägande utbetalningar R:dr 1,213,871:10. 8. 1,219,488:25. 7. Extra Statsregleringen tillhörande anslag, jemte särskilda Riksgälds-Kontoret ålagda utgifter 237,708:40. 2. 677,065:19. 2, cf Utbetalningar till följd af de å Riksgälds-Kontoret anvisade Kreditiv 231,527:24. 7. 19,080: För längre tid eller för vissa bestämda föremål beviljade och uttagna För att mera fullständigt utreda och ådagalägga beskaffenheten och beloppet af Riksgälds-Kontorets Inkomster och Utgifter under ifrågavarande tiderymd, hafva Revisorerne låtit uppgöra det vid denna Berättelse, under Lit. A., bilagda tabellariska Sammandrag ur nämnde Verks Hufvud böcker för år 1841 och 1842. På sätt detta Sammandrag visar, hafva Inkomsterna, under förslberörde år, öfverstigit Utgifterna med 196,081 R:dr 2 sk. 5 r;st, men deremot, under det sednare året, understigit de då verkställda utbetalningarme med ej mindre än 971,379 R:dr 2 sk. Om Inkomsterna och Utgifterna för begge åren sammanräknas och deras sammanlagda belopp sins emellan jemföres, befiunes således, att för de sednares bestridande erfordrats en summa al 776,297 R: Ir 47 sk. 7 r:st. utöfver de, under dessa år, till Riksgälds-Koutoret influtna medel, med hvilken sura ma Kontorets, vid 1841 års början, ägande kontanta behållning följaktligen vid slutet af år 1842 var minskad.
Jag medgifver, att det är Ståndens rättighet att förelägga Utsk:n viss tid för betänktns afgifvande; men ingenstädes har grundlagen tillerkänt Stånden rättighet att förelägga Utsktn, hvad de skola tänka, huru de skola svara. Utsktns rättighet att tänka och svara efter öfvertygelse har grundlagen förvarat, på det de, oberoende af Stånden, måtte få utreda ämnena och, enligt sakens förhållande, framlägga sina tillstyrkanden till Ståndens afgörande. Jag tviflar således, att Hr Gr. o. Landtm, kan gifva propos. till ett sådant åläggande. Då emedlertid i alla dessa frågor afslag blifvit lemnadt på propostn af Hr Gr. o. Landtm., kan det väl hända, att jag äfven nu får inskränka mig till reservation mot hvad som sker. Jag skulle tro, i rak motsats mot hvad Gr. Horn yttrat om vådan för den mouarkiska principen, i händelse icke Utsk. frångår sin opinion, att den monarkiska principen dermed icke har det ringaste att skaffa, och att den i alla delar, der fråga är om rubbning af lag, mera förlorar af rubbningen, än af lagens vidmagthållande. Hr Hjerta har härledt från mitt inträde såsom ledamot i Utsk. förändrade åsigter inom detsamma. Jag känner icke med hvad rätt han kan göra en sådan insinuation mot Ulsk:s ledamöter, hvilka naturligtvis handla efter sin öfvertygelse; och en ledamot, han må vara hvilken som helst, ordförande eller icke, äger icke mer än en röst, och får ställa sig till efterrättelse, hvad majoriteten beslutat, i händelse han hör till minoriteten. Man har velat benämna Utsk:s tillgörande i detta fall nu ånyo på e. m. ett våld; Gr. Björn - Den 18 December e. m. stjerna gjorde det på f. m. Man Lar väl förklarat, att det icke vore något physiskt tillgörande, men att man velat våldföra lagen.
haften nyss utkommit, och blir boken i sin helhet lika underhållande, som dessa haften lofva, sk lyclzönska vi både yngre och äldre till en instruktiv och roande läsning. Första hiiftet innehåller egentligen en liteu lärokurs i segling. samt i de vanligaste sjötermernas rätta betydelse. Därefter lämnas en noggrann teckning i både ord och bild af en mängd olilrn fartygstypar. Och i följande haften gifvas lifliga skildringar af sjöslag samt af de hjältar, som david hafva utmärkt sig. Af särskildt intresse är teckningen af amiral Nelsons strider, segrar och död. Skadn att denna bok, tillfölje af sin dyrhet, kanske ej blir tillgänglig för sti många, som vi skulle önska. Den skall nämligen utgöras af ej mindre än 50 haften. Allts&amp; kommer priset att uppgå till den respektabla snmman af 12 kronor 50 öre. För ynglingar öfver 1 6 Ar torde boken bast Ifiiripa sig. Ur djiirlifvet i franimande llndes. Af Noranhl Rolfseiz. Svensk upplaga utgifven nf J. C. von Hofsten. Förlidet %r utkom af samme förf. » Bilder ur djudifvet i Nosdem, och planen till nu föreliggande bok synes rara uppgjord p % ungefär samma sätt, med den skillnad likväl att dessa skildringar äro hemtnde från nsinngifna författare, bland hvilka finnas sådana berömda forskningsresande och natiirkiinnige som Hiimboldt, Baker, Livingstone, Anderson m. fl. Inge oriktiga eller vilseledande uppgifter om det ena eller andra djurslaget torde förekoinma. Uen de korta uppsatserna hafva nhgot anekdotmiissigt, nagot fragmentariskt, som i allmänhet icke plägar utöfva nagon synnerlig dragningskraft p % yngre liisare. Bland dem, som särskildt äro djiuviinner, böra dock finna.s m %nga, för hvilka dessa drag » ur djnrlifvet i friiminande länder » böra blifva vallroma. För barn af Rldern 12-14 &amp; .r. Fiithiof Nansen 1561 - 1893 af C. IV.