Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I förmiddags tog hon fram det där sofföfverkastet, s o m jag gaf pappa till julklapp, men ännu ej fått färdigt, — det är j u ett så- dant odrägligt arbete. När m a m m a k o m o c h fick se att Mia sydde på det, blef h o n så ond på mig o c h förklarade, att jag var den lataste människa under solen, att jag saknade all ambition o. s. v. Jag svarade häftigt, att jag ej rådde för att Mia hade tagit mitt arbete, o c h för resten kunde jag ej hjälpa, hurudana mina egenskaper voro, ty jag hade ej skapat mig själf o. s. v. Innan jag slutat tala, ropade pappa på mamma, o c h så fort hon hade gått, började jag att storgråta. Mia var så innerligt snäll o c h sökte trösta mig på allt sätt, men rätt som det 5 var, k o m lian in. Jag sprang genast in i mitt rum o c h stängde igen dörren, men den gick ej i lås, utan jag hörde hur han frågade: » H v a d var det åt lillan? » » Å h, » svarade Mia, » hon är litet bedröfvad, m e n det går väl snart öfver. » » Ja, fröken Lilly hör visst till d e m, som ej länge kunna vara ledsna. » » Nej, hon har ett bra gladt lynne, s o m väl är. H o n är också hemmets solstråle! » » H v a d är då ni, fröken Mia? » frågade kaptenen, o c h det var j u mycket vänligt af h o n o m, m e n jag hörde ej hvad Mia svarade, ty m a m m a k o m i detsamma in till mig. Jag bad henne genast o m förlåtelse o c h lofvade att försöka bli en snäll flicka. / .. I kväll, i kväll! Jag skall hafva min hvita klädning m e d de gröna banden. » Ljusgrönt är hoppets färg », tra la, la-la-la, la! Jag undrar just huru många danser han skall dansa m e d m i g?
Totalbeloppet af dessa räntevinster intill nästa Riksdag skall säkerligen ej öfverstiga 5o å 60,000 R:dr, det vill säga på sin böjd 12,000 R:dr om året; och jag är så mycket mer öfvertygad, att denna summa ej kan användas på ett ändamålsenligare sätt, än till dylika stipendier, som jag icke hört någon talare här uppträda, och kunnat visa något angelägnare ändamål, än det som mig synes, nemligen bildandet af skicklige härförare. Detta kan betraktas indifferent under fredens lugn; men då det en gång kommer att gälla fäderneslandets försvar, tror jag att man skall önska, det man tagit ett sådant beslut, sorn det jag nu föreslagit. Friherre Silfverskjöld: Den ifrågavarande 98 § af det föreslagna Reglementet för RiksgäldsContorets Fullmägtige tyder sålunda: De för extra Statsregleringen föreslagne medel böra, i den mon de för anviste behof blifva att tillgå, af RiksgäldsContoret, till Hans Maj:t Konungens disposition, för Statsverkets räkning emot ränta i Bankett insättas, pä sätt för långifvare af allmänheten varder bestämdt; och den härigenom möjligen inflytande ränta får äfven till extra anslagen användas. Men Rikets Ständers beslut om närmare bestämmelser för räntemedlens användande saknas, och StatsUtskottet bar, för dess del, trott lämpligast, att använda dem till * Den ii Mars f. tn. fyllnad i dc extra anslag, hvilka vid den* lia Riksdag icke blifvit beviljade till fullt det belopp, som blifvit hegardt. Då för öfrigt det bär ifrågavarande Capilalanslaget blifvit bestämdt åt Försvarsverket, synes det följa klart, att de deraf uppkommande räntevinster böra tillböra 3:dje Hufvudti-, teln, och det är jemväl på denna grund, som Borgareoch BondeStånden beslutat återremiss af den föreslagne §:n , lik väl med tillägg af det förbehåll, att räntemedlen ej skulle få användas till löner, pensioner eller gratificationer. Men det är naturligt, att detta förbehåll icke kan inflyta i Reglementet, utan endast stå såsom ett motiv för återremissen.
Ridderskapet och Adeln upplyst, anledningen lill dep af bemäide Riks-Stånd gjorda anmärkning hafva varit, att, då de anförda orden kunna anses innebära en Rikets Ständers önskan , i afseende å en Grundlagsförändring, Ståndet ansett mindre lämpligt, att denna önskan yttrades, hvilken icke annorlunda än i Grundlagsenlig ordning kunde blif-i va till Kongl. Maj:t i underdånighet framstäld, och, för sin del, kan Ut-: Expcditions-TJtskottets Memorial, N:o i3. 13 skottet, som vid ifrågavarande förslags uppsättning följt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 194, der den anmärkta meningen förekommer, icke annat än erkänna lämpligheten af dess uteslutande, samt hemställer derföre, om icke, på nu anförde skäl, Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda BondeStåndet skulle vilja om den yrkade förändringen med de håda öfriga BiksSlånden sig förena och sålunda godkänna det nya förslag till underdånig skrifvelse i berörde ämne, som härhos bifogas under N:o 100. Stockholm den i5 September 1840. Reservation af Herr Borgmästaren Bagge: ”Sedan den af HöglofL Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet uteslutne mening uti ExpeditionsUtskottets förslag till underdånig skrifvelse JNT:o 65 finnes intagen uti Statsutskottets, af Rikets Höglofl. Ständer bifallne, Betänkande IST:o 194, och Vällofl.
Stånd i Direktm, men att samma ledamot skall sitta der under hela den tid, han är Fullm., och aldrig ombytas, har icke någonsin blifvit stadgadt, utan jag anser det stadgande, som Utsk. föreslagit, kunna bifallas. Hr von Hartmansdorff: Det beslut, R. o. Ad. på f. m. fattade, innehöll, ali den Direktion, som det tillkommer att behandla alla Banko-Diskontverket tillhörande ärender, skall bestå af 8 ledamöter, nemi. 4 Fullm:ge, en af hvart RiksStånd, valde på sätt och i den ordning 80:de §:n l:sta mom:tet af Banko-Reghtet bestämmer. Således är frågan i denna del redan afgjord. Det står nemi. i berörde morn.: ”Af de Fullm:ge, hvilka äro ledamöter uti BankoDiskont-Direktm, utgår en vid hvart års slut i stadgad ordning. Det lediga rummet tillsättes af Ful lunge genom omröstning per capita, och kan den afgångne dervid ånyo inväljas.” Således skall nytt val ske vid hvarje års slut och kan dervid samma person bibehållas. Hvad de öfrige 4 ledamöterne i Direktm angår, så innehöll förmiddagens beslut att de skola utgöras af 2 Banko-kommissarier samt 2, af Fullm:ge inom eller utom Bankoverket och dess Öfverstyrelse, för hvarje år, utsedde, personer. Men jag tror för min del att R. o. Ad. borde vidtaga den åtgärd, Hr Landtm, har föreslagit, nemi. att återförvisa denna punkt till Utsk., för att upställas i öfverensstämmelse med de beslut, Ståndet i saken fattat. Då kan ordalydelsen blifva riktig; hvaremot det torde lyckas mindre väl, alt här upgöra henne. Sedan härefter Gr. Lagerbjelke och Gr.
Sådan reglering må ock tidigare försiggå, derest en församling och dess presterskap i önskan derom sig förena, eller vid inträffande pastorsledighet församlingen påyrkar gällande konventions uphörande»; samt i 10:de punkten, jemte bemyndigande för nämnden, att till K. M. göra framställning om »öfverflödiga» komministraturers indragning, — att, »vid reglering af pastorslön, eger nämnden jemväl tillse, huruvida komministerslönen, der sådan tinnes, står till den förra i ett billigt förhållande, och i annat fall, att skälig jemkning dem emellan föreslå efter de grunder, som för sådan åtgärd varda, med afseende på särskilda orters olika förhållanden, bestämda. » — Så 8ro ock motioner framställde derom, att, för en af behofvet påkallad löneförbättring för komministrar, under den tid, som hinner förflyta innan en sådan definitiv reglering må komma till stånd, ett anslag ställes till K. M:s disposition, men hvilket, åtminstone till största delen, förmodas kunna uphöra, sedan förenämnda allmänna reglering försiggått, — så äro slutligen framställningar vid Riksdagen motionsvis gjorda derom, att vid preslerliga lägenheters tillsättning i konsistoriella pastorater, församlingen må ega rösta på en, utan afseende på tjensteålder an. m., tillkallad 4:de profpredikant, allenast att han eljest vore till tjensten kompetent o. s. v., hvilket sistnämnda förslag, derest det röner framgång, torde i högst väsendtligt mån motsvara hvad petitionens sednare punkt åsyftat, och hvaraf jag derföre anser mig här icke böra i någon närmare utveckling ingå. Genom ofvanuämnde framställningar och förslag torde säker!., i den mån de vinna bifall, väsendtliga steg vara tagna till ett framtida a (hjelpande af de missförhållanden, sorn uti den af mig nyss uplästa skrift finnas antydda. Men då dessa olägenheter redan i den närv:de tiden onekligen äro kännbara, och hota, att i den närmaste framtiden blifva allt mera tryckande, föreställer jag mig, att R.
Lön samt i5oo R:dr Taffelpenningar och FourageMedel hvardera, utom Resekostnad i35oo _ — 7 Förste Adjutanter å 4oo R:dr 2800 6 Andre d:o ä 3oo: 1800 6 FördelningsLäkare å ioo: 600 - 547oo GeneralAdjutants-Expedition ..*... , , • • • 4000 Tillökning, arfvode åt GeneralAdjutanten ör Ameen å 36oo —- IngenieurCorpsen 32750 24 Tillökning för 2:ne Majorer a 3oo R:dr 6oo 3 Capitaincr å 200 600 10 UnderConstructeurer a Oo . Och har nu blifvit bestämdt fö 1 Commendanten i Arfvode. Skrifmaterialier. Summa. Haparanda 20: — 370: — - Gefle och Frcdricsskants 200: — 8: — 208: — - Grisslehamn l5: — 365: — - Waxholm • 45o: — 20: — 470: — - Dalarö 8: — 3.58: — ■ Kongsholmen 8: — 358: — - Drottningskär 2Öo: — 8: — 258: — - Carlshamn 8: — 258: — - Ystad . 35o: — 20: — 370: — - Christianstad, hvaraf Hushyra 5o R:dr 5oo: — 20: — 520: — - Landskrona d:o d:o 100 „ 55o: — ia: — 565: — - Helsingborg 35o. 20: — 370: — - Warberg .. i5: — 365: — - Götheborg 45: 16. 645: >6. - Elfsborg 5oo: — i5: — 5l5: — - Marstrand 20: — 620: — - Malmö, för Plaee-Majorn .
Vid föredragning af BankoUlsk:s under JVs 53 afgifna Berättelse, ang:de förrättad revision af Banko-diskont-verkels räkenskaper och förvaltning för år 1853, biföll R. o. Ad. de af Ulsk. tillstyrkta afskrifningar och lades förevar:de Berättelse i öfrigt lill handlingarne. 140 Den 26 Augusti. Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s d. 23 dennes på bordet lagda Mera. JU 54, med hemställan om en gratifikation till Vaklmästarne vid Banko-diskont-verket. Föredrogs och bifölls Lagsanit Allm. Besv. o. EkomUtskrns d. 23 dennes på bordet lagde Belänk. JU 21, i anledn. af väckt motion örn ändring och tillägg i K. Stadgan, angrde Folk-nndervisningen i Riket, d. 18 Juni 1842. Föredrogs och lades till handlingarne Lagsamt Allra. Besv. o. Ekon.Ulskms d. 23 dennes på bordet lagda Mern. JU 22, i anledn. af éterremiss al Utskrns Betänk. JU 18, öfver väckt motion om förnyelse af stadgandet i 52:dra §rn af K. Resolutrn på Allmogens besvär d. 29 Joni 1752, angrde rättighet för Allmogen att till Rikets städer få lill försäljning afföra den afvel och de varor, dess hemman af sig kasta. Anmäldes och lades på bordet nedannämde från Ulskrn inkomne Mern., Ullåtrn och Betänkrn, nemi. från Constitutions-Utskoltet: JYs 38, med förslag lill ändring af ll:te och 14:de §§:na RiksdrsOrdn.
Naturliqtwis stola dock ännu manga säkra uplysningar saknas, och derigenom ännu nagra ojämnheter upstä, som bliswa för en rilkommande erfarenhet och framtiden at rätta. Men jag gör mig försäkrad, at af ingen annan grund, än saknad uplysning, stola hädanefter ommnheter i Bestarmingen kunna tilkomma—Det är ej förnekbarr, ar Riksens Stander stulle uran tilräckeliga stäl och grunder, obekymradt eller orättwist wilja berunga den ena Medborgaren framför den andra. Huru stulle sädant, om det exismraclo, kunna förklaras? Och hwad Den 9 Mars. e. m. 495 hwad skulle Allmänheten dömma, som i hwar Landsort känner det rätta/ och gör jemnförelser? Jag rager således för afgjordt / ar Minimi - afgiften för Koppar-Werken icke heller bör per Skeppund sättas högre, än hwad som kan smara emot en rätt och ärlig Maximi - afgift för denna rörelfe. Kopparwerk kunna efter Grufwornes och Malmarnes olika art, m. m. wara af en ganska skiljaktig förmånlighet, och borde således rätteligen derefter olika taxera, pä lika färt fom Handlande och Borgare taxera olika i olika Städer m. m.; men nu för tiden finnes ej i Swerige, mig werterligen, något enda Kopparwerk som kan sägas njuta en rikligare afkomst. Fahlu-Werkst har länge arbetat med sin ålderdom samt manga och stora swarigheter:. I anledningar af flere undersökningar och Lvmmjssionsförrättningar, fank Kongl. Maj:t skäl at ar 1805 förmedla afgifcen lil Kronan fran 8:de til lo-.de Skepp, af tillverkningen. Atwidaberg, som en lid war af mycken rikedom, lärer nu drifwas med knapp utkomst: Afwensä nya Kopparberget och Riddarhyttan. Garpenberg lärer med öpna räkenskaper hafwa adagalagt, at der drifwes med förlust: och bättre lärer ej eller förhållandet wara med Gustafs och Carlsberg i Jämtland.
Proposition M 63. 3 Svenskt och Norskt Siats-Råd, enligt Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande fattade beslut, uppgjordt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående begrafningsoch öfriga kostnader med anledning af Hennes Majit Enke-Drottning Desiderias dödliga frånfälle. Kongl. Majit behagade, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo Mildhog Lundgren. Ank. till Exp.-TJtsk. den 14 Jan. 1863, kl. 6 e. ra. Kongl Majlis Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående i vissa afseenden förändrade föreskrifter i fråga om sättet för ularrendering af Kronans egendomar; Gifven Stockholms Slolt den 9 Januari 1865. Hos Rikets sednast församlade Ständer väcktes fråga att ändamålsenliga stadganden för framtida förvaltning och ularrendering af Kronans egendomar borde utarbetas, flir att derigenom bereda större inkomst för Statsverket af dessa egendomar; en fördel, som förmenades icke kunna vinnas, om bestyret med ularrenderingen framgent, såsom hittills, vore anförtrodt åt embetsmyndigheter, af hvilka man hvarken borde eller kunde fordra de insigter i jordbruksväsendet, som toges i anspråk vid bestämmandet af en egendoms rätta skötsel och*sannolika afkastning. 4 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 63. Med anledning häraf hafva Rikets Ständer, uti skrifvelse den 5 Oktober 1860, hos Kongl. Majrt underdånigst anfört, att, ehuru Statens inkomster af nämnda egendomar varit ganska väsendtligt stigande under detta århundrade. Rikets Ständer likväl trott sig finna, att arrendebeloppet, åtminstone för flere af dem, icke uppginge till hvad enskilde personer af lika beskaffade egendomar kunde påräkna, hvadan ock en temligen allmän klagan skulle försports deröfver, att
Man kan hvarje dag, på hvarje timme k o m m a in i stockholmslifvet, deltaga i alla en stockholmares arbeten o c h förströelser, m e d ett ord agera stockholmare o c h så genom de nu särdeles lätta kommunikationerna i en handvändning åter befinna sig på sitt eget fridlysta område, midt uppe i naturens sköte, där det komfortabla h e m m e t är beläget, ty genomsnittshemmen på Djursholm äro komfortabla, det kan ej nekas. Vattenledning, elektriskt ljus, badrum m. m. äro en lyx, s o m de flesta villor bestå sig med. Man ägnar m e d förkärlek både kostnad o c h arbete på hemmet, hemkänslan har föruuderligt riklig näring på Djursholm, o c h den har också trefnaden i sällskap. Man b o r icke härute i ett n u m m e r i en stenkoloss v i d en gata o c h när man vill för någon utpeka sitt h e m, behöfver man ej visa på några fönsterrutor i den eller den våningen, så o c h så långt från hörnet räknadt, väl till skiljandes från grannens alldeles b r e d v i d liggande precis likadana fönsterrutor, utan här är mitt hem något individuelt, för mig specifikt, skildt från alla öfrigas. De angenämaste årstiderna på Djursholm äro vår o c h höst eller just de tider, då andra människor lida fruktansvärda kval, o m våren vid tanken på, hvart man skall flytta till sommaren och därmed sammanhängande flyttningsbråk o c h ideligen återkommande frågor från intresserade medmänniskor, när flyttningen k o m m e r att äga rum, o m hösten samma flyttningsbråk o c h samma frågor, fastän i form af när man skall flytta in igen. U t o m den ekonomiska roll, s o m denna djursholmarnes stationära egenskap spelar, är den ljufliga känslan att i lugn o c h ostörd ro få njuta af den tidigaste våren o c h den späda grönskans första framkomst så härlig, att den är väl värd att framhållas.
Memorial gjorde begäran om en sådan Förklaring öfver Kongl. Förordningen den 3 December 1812 rörande förhöjning i visse delar af då gällande Expeditions Taxan, 56 Lag‘Utskottets Betänkan/len. Taxan, att den genom samma Kongl. Förordning stadgade Cancellie-afgift 16 'sk. B:co som borde erläggas och åtfölja ansöknings - och besvärsskrifter i enskildte mål, hvilka uti samtelige Rikets Collegier, Stats-Contoiret undantagit, ingåfves elier från Konungens Befallningshafvande insändes, icke må äga rum mer än för första skriften i hvarje mål, och berörde afgift således vid laga ansvar icke fa uppbäras för de serskildte skrifter, hvilka sedermera §i samma mål kunna inlämnas. Häröfver finner Lag-Utskottet sig böra aflämna det yttrande, att ehuru Utskottet anser det vara med behörig tydning af hvad Kongl. Maj:t i omförmäldte Förordning uti förevarande ämne i Nåder beviljat och faststält, instämmande, att förberörde Cantzli-afgift endast vid inlämnandet af första ansöknings - eller besvärs skriften uti de mål, sorn hos Kongl. Collegier. ne göras anhängige, bör erläggas, och att för de öfrige skrifter i samma mål, som derefter komma att ingifvas, sådan afgift icke kan fordras, hälst detta äfven är förenligt med hvad Kongl. Maj:t, i afseende å den Lands-Sekretexarne beviljade lösen för Communications resolutioner å ansökningar, soni till Konungens-Belallningshafvander inlämnas, förordnat, och Utskottet således tror sig äga anledning förmoda, att detta förfatande äfven af dem, som uti Kongl. Collegierne afgiften uppbära, varder iagttagit, finner dock Utskottet lämpeligt, att till förekommande af möjligen fattade olika begrepp hos desse huruvida rättigheten till besagde af gifts - La^Utslotteta Betänkande». 57 gifts fordrande må sig sträcka, föreslå det Riksens Höglofl.
Transport R:dr R:mt — 1,771,752 — Bilaga till Stats-Utskottets Utlåtande N:o H7. 59 R:c!r öre R:dr ört Transport R:dr R:mt Jordgräfningen härför utan kostnad, då den som fyllning är beräknad i Clara sjö. Stenanskaffning för grund och bakmurar, kub.-f:r 152, å 30 R:dr Stenhuggning, 4,400 qv.-fot koppyta, å 3 R:dr Murning i bruk, kub.-f:r 190, å 50 R:dr Plåt-öfverbyggnad på 3:ne reglar Pumpning under arbetet Särskild kostnad för rötning af den del af gatan, som kommer under Mälarens vattenyta Stensättning å körbanan, qv.-f:r 350, å 3 R:dr 1,771,752 4,560 13,200 9,500 6,000 2,000 4,200 1,050 — 40,510 Fyllning i Clara sjö till bangårds formerande, i linea med vestra sidan af Munklägersgatan, hvartill jord hemtas dels på jordvagn från Carlbergs-alléen, dels med skutor, kub.-f:r 10,500, å 6 R:dr Lastkaj eller pålbrygga af trä, för de första 10 åren . 63,000 5,600 68,600 Stationsbyggnaden: Pålar för grunden under banhällen, 2,150 st., med nedslagning, ställningar m. m Dito för stationshuset, 1,350 pålar, d:o d:o Bjelkar till hammarband samt plank till platforro, och '"•äggning •
Derefter föreslog Herr Grefwe, och Landt, Marskalken alt Konungens i sista Plenum upläste och pä bordet lagde nådiga proposition, rörande redowisnmgen för Krigssiquid, mätte, j anseende till del ät Riksens Ständer deri gjorde sörflag, alt genom egna De, puterade deltaga i de återstående Krigsskuldcrnes l» quiderande, till Stats. Ulffottet bliswa remiltcrad. Bifölls. Grefwe k.ävenk)slm, Lurtsk, uplästc ett diktamen, sä lydande: En wärd Ledamot af detta Ständ, har för nä« fira dagar sedan yttrat rankar om styrelsen af Krigs, ärenderne, dem jag i hufwudsaken med honom dc« kar. Jag tvet att det endast är i oeconomiskt afseende som detta ämne här bör uptagas. Jag tvet attCon, stitutien har lämnat Konungen utwäg att gifwa KrigSadministration mera enhet och en enklare sammansättning, men Riksens Ständer kunna i löningswägen belydeli» gen lätta en sädan försättning, i sall Konungen i sin wishet skulle för godt finna att den widtaga; dek är i detta afseende, och dä denna wigtiga staga cn gäng är wäckt, jag omöjligen kan afhälla mig ifrän, ak! of Sländelö dyrbara lid utbedja mig »agra minuter 1614 Den 28 December. lill desi närmande betraktande innan den till Sandels widare handläggning ifrån Stars - Utskottet återkom» mer. Ja, mine Herrar! saken är af wigt — och ef, ter min tanka ti!! den grad, akt medmindre den rätteligen bchjertas, äro alla uvoffring r, kostnader och anstalter för wart sörswarL werk, att anse som fruktlöse. En systematisk och ändamälsmastig organisation, som (sifwer hwarje hjul hwarje fjäder af dek stora Administrations-Weiket en sann rigining, en säker gäng, ost) den högsta möjliga drift, är det s nnaste pelaäium för Rikets wälfärd och bestånd.
Chef i afseende å dessa penningar med Hedström träffat det aftal, att de skulle till fartygets behof få användas, emot det att Hedström vid återkomsten till fäderneslandet erhölle motsvarande belopp i Svenskt mynt; — då det icke kan be - 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 55. tviflas, att, om nämnde olyckshändelse ej méllankommit, Hedström efter hemkomsten till Sverige utan svårighet kunnat, derest sådant erfordrats, göra sitt fordringsanspråk emot Statsverket på grund al berörda, för korvettens behof använda, penninge-försträckning lagligen gällande; men Hedströms arfvingar, hvilka, enligt hvad motionären upplyst, intill 1858 års slut saknat all kännedom om ifrågavarande förhållanden, följaktligen ej kunnat, inom den i lag stadgade preskriptionstid, härom framställa någon talan; — så förefinnas, enligt Utkottets åsigt, härutinnan från billighetens synpunkt särdeles giltiga skäl för beviljandet af den ersättning åt Hedströms arfvingar, hvarom ofvanbemälde motionär anhållit; Och får Utskottet alltså tillstyrka, att Rikets Ständer, såsom godtgörelse till atlidne Skeppstimmermannen Hedströms arfvingar för den försträckning, som blifvit af Hedström i lifstiden lemnad till Chefen å korvetten Carlskrona, bevilja ett 1,500 Spanska piaster motsvarande belopp i Svenskt mynt, att efter den kurs, som vid liqviden är gällande, af Riksgälds-kontorets medel utbetalas. Stockholm den 30 Januari 1860. Ant. lill Exp.-TTtsk. flen 2 Febr. 1860, kl. il f. m.
Dahlgren ådömde utmätning för ifrågavarande medel tills vidare finge anstå under Betänkanden, N.‘o 368. 297 fortfarande af den till Kronans säkerhet redan laggde Seqvester pä Sökandens Egendom; hvarefter och sedan infordrade underd. Utlåtanden af K. M:ts Bef:h:de i Wermland, Chefen för Allm. MagazinsÄrendernes utredning samt K. M:ts och Rikets KammarRätt inkommit, K. M:t med Nådigt tillkännagifvande att K. M:t den 1 Nov. 1826 funnit godt i Nåder tillåta, att anstånd med balancens indrifvande finge, emot Seqresterns fortfarande till nästa Riksdag äga rum, har den 19 Nov. sistlidit år, i frågan om den sökta eftergiften, till Utskottet öfverlenmat Dahlgrens ofvanberörde underd. ansökning. Handlingarne i detta mål visa: att uti en, på Dahlgrens begäran om undersökning derom , att f. d. LandsSecreteraren Kleman skall å LandsSecreterare-tjenstens vägnar af Dahlgren uppburit den honom till betalning nu ådömde Summa, hos K. Svea HofRätt, emellan Adv.FiscalsEmbetet derstädes och Kleman, förehafd. samt den i5 Nov. 1824 afgjord skriftväxling, Adv.FiscalsEmbetet, efter granskning af de handlingar och qvittencer, på hvilka