Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. för sin del beslutat, dervid skulle gatt mera betänksamt tillväga, dertill komiterade, åtminstone hvad verställigheten beträffar, hade en kraftig väckelse uti den af dem sjelfve, pag. 98, i deras betänk., uppgifne omständighet, att rusthållsoch augmentsräntorna äro i räkenskaperne sammanförde, så att det icke, utan mycket besvär, kan utredas hvad de, hvar för sig, utgöra, hvarföre sistnämnde slags räntor ej heller annorlunda än kalkulationsvis kunnat af komiterade till heloppet Den 2 Augusti. 77 beräknas, hvilket uppenbarligen ådagalägger, att, om äfven dessa räntors indragning lagligen kunde ske, en sådan åtgärd skulle leda till sä mänga lvister, så myckel trassel, sä mycket besvär för tjenstemän oell em,betsmyndigheter, ali obehaget af allt detta aldrig skulle kunna uppvägas af hvilken förenkling som helst i kronans räkenskaper, och minst af den som bär skulle ifrågakomma såsom allenast inskränkande sig lill räntornes uppbärande och leverering i landtränleriet, i stället att de nu under anordningstiiel afföras — en förenkling som anioge en nog löjlig natur vid de tillfällen då, såsom understundom är händelsen, augmentshemmanet är förenadt med sjelfva rusthållsstammen, och dennes ägare således skulle nödgas utgifva nämnde ränta med ena banden för att sedan återtaga den med den andra.
SDöbe perfotter på gatan af fjufbom 17 ““ af oé ... 2 genom fatt från bpggnabé^ättningar 1 genom fatt från taf . 2 genom fatt i trappa 3 genom fatt från en maji 1 genom lögning 2 ©rutifnabe .. 68 ©jelfmorb: genom hängning . 4 jfott .. 3 {färning i fjalfen 2 bränfning .. 2 törföf titt fjelfmorb, forn blifmit fjinbrabe . 3 miftemål, fjmilfa unber oriftige rubcifer 6liftt>tt fjoé Öfmer» ©tåtljåttare Unberbåniga utlåtanben, förflaringar ocfj ffrifmelfer titt i^ongl. ; " SD?af;t 42 §> K? Sfanéport 42 ~ 5 7 — brandport 4a 2(nmäfanben tid Jperr @tatd'-S9?iniflern för utrtfcö ärenberne cm ittfänbfFe refanbe ... 289 S3ref, jfrifmeffer, fmar, förf faringar ocf) utlåtanben tid .ftongf. jp)of'0tätterne, (£odegierne, Äongf. 33efadningdfjaf» manbe famt attbra Söetf ccfj @möetdmän . 493 gudmagter, Sffjfeb, Söittnedöörb ocf) Drbred för £jenjfemän ocf) betjening 6 $ungörelfer ocf) efterfpöningar . 3a 0temi0er tid ©irectionen öfmer Sfdmänna 23arnfjud43nrättnin* gen angåenbe
Hvad nu serskildt beträffar det fall, som detta Betänk, egentligen afser, och på hvilket lagförslaget, derest det antages, kom15 H. 3 34 Den 14 November. mer att tfflämpas, måste jag öppet tillkännagifva, att åtgärden ®ynes mig vara i ännu högre grad både obillig och oklok. Man medgifva!*, att de s. k. läsarne i Norrland icke hafva så orätt i det företräde de gifva den gamla handboken framför den nya; och detta inedgifvande röjer sig oförtydbart i det bemödande man gör Sig, för att få den nya handboken förändrad. Skulle nu détta lagförslag blifva antaget, skall det utan tvifvel af läsarne betraktas såsom en ytterligare emot dem riktad förföljelse,' och åtgärden skall ännu mera vidga svalget emellan dem och moderkyrkan. Jag vet visserligen, att detta förslag är förestafvadt af nit för kyrkan och kristendomen; men jag måste beklaga, att detta nit är förvändt. För nattvardens rätta begående är det temligen likgiltigt, hvilken person utdelar de heliga gåfvorna. Den Heliga Skrift talar icke om att det nödvändigt skall vara någon som utdelar nattvarden, så att nattvarden kan begås, äfven om den person, sorn begagnar nådemedlet, sjelf förvaltar detsamma. Deremot beror nattvardens värdiga begående på den kommunicerades sinnelag, så att de, sorn ifra för nattvardens helgd, borde i främsta rummet ifra derför, att den, som begår denna heliga akt, alltid vore till sitt sinnelag dertill värdig. Tilt en åtgärd i sådan syftning har LagUtsk. haft en ganska nära liggande anledn. i de motioner, som vid denna Riksdag afgifvits med förslag att uphäfva alla de förfaltn:r, som nu tvinga tusentals personer till nattvardsbordet för bevarandet af timliga förmåner eller undgåendet af timliga olägenheter.
Beträdande åter Revisorernes erinran derom, att fri-elevs-platser vid Institutet en längre tid stått lediga, så har sådant, särdeles vid blind-afdelningen, visserligen stundom blifvit af Direktionen med ledsnad bemärkt ; men då det, enligt 17 § af Eders Kongl. Maj:ts för Institutet den 19 Juni 1846 utfärdade förnyade' reglemente, är åt vederbörande Konsistorier uteslutande öfverlemnadt, att, hvar för sitt stift, utse, antaga och låta vid Institutet inställa de gratister, som på stats-verkets bekostnad skola vid Institutet vårdas och underhållas, sedan behöriga intyg i afseende å deras ålder, kroppsoch själsförmögenheter m. m. blifvit afgifna; och Direktionen endast åligger, att om den inträlläde ledigheten på förhand meddela vederbörande Konsistorium underrättelse, hvilken åtgärd icke heller någonsin blifvit af Direktionen uraktlåten; så har Direktionen vanligen förfarit sålunda, att, om ledigheten en längre tid fortfarit, Direktionen ansett sig, till befrämjande af ändamålet med de gifna statsanslagen, och under reservation af vederbörande stifts rättighet att alltid få begagna det lediga rummet då sådant äskats, vara oförhindrad att interimsvis upplåta plats för ett eller annat värdigt subjekt bland de liera från orterna särskilt hos Direktionen anmälda, fullt qvalilicerade sökande, dock så, att dessa elever sedermera, när Konsistorium fordrar plats å Institutet för något af samma myndighet anmäldt barn, kunna ölverflyttas på Institutets egen fond. Och vågar, på grund häraf, Direktionen i underdånighet förmoda, att densamma, i hvad uppå Direktionen ankommit, icke uraktlåtit något för befrämjande af just det ändaTT " • — 338 — mål, sorn Revisorerne afsett, elior att fri-elevs-platser icke må längre tid vid Institutet stå lediga. Hvad Revisorerne slutligen yttrat, angående förändrad plats för den nya byggnad, som kommer att, för Institutets utvidgande, uppföras och hvartill Rikets Ständer anslagit medel, innefattar ett gillande af den åsigt, Direktionen uti denna fråga alltid hyst, hvarföre ock Direktionen deruti till alla delar instämmer; och får
Prop. N:o 1 om Statsverket 1865. 49 9:o. Uti Memorial den 29 sistlidne Juli har Sundhets-Kollegii Ordförande, GeneralDirektören N. J. Berlin, med åberopande af de förhållanden, som föranledt Eders Kongl. Maj:ts till Rikets senast församlade Ständer aflåtna och af Ständerna bifallna proposition om årlig tillökning i anslaget för Sundhets-Kollegium af 8,000 R:dr, i underdånighet anhållit, att Eders Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets nu sammanträdande Ständer, att enahanda tillökning af 8,000 R:dr årligen må, i afvaktan af Eders Kongl. Majits nådiga beslut om Kollegii ifrågasatta ombildning, jemväl under instundande statsregleringsperiod utgå samt mellan Kollegii ordförande, ledamöter och tjenstemän fördelas, på sätt Eders Kongl. Majit funne godt derom i nåder bestämma. Härjemte får jag i underdånighet anmäla, hurusom de vid Sundhets-Kollegium med fältläkare-kontoret anställde tre vaktmästare, hvilka för närvarande åtnjuta i årlig lön, en 550 R:dr och de två andra 450 Ridr hvar, uti en till Eders Kongl. Maj.-t ingifven samt af Sundhets-Kollegium, uti infordradt utlåtande, förordad ansökning, underdånigst anhållit, det deras löner måtte bestämmas att utgå till lika belopp med vaktbetjeningens inom öfriga i hufvudstaden befintliga embetsverk och kollegier, nemligen med 600 Ridr åt den förste Vaktmästaren och med 500 Ridr åt en hvar af de öfrige. Med anledning häraf hemställer jag, att Eders Kongl. Majit täcktes af Rikets Ständer äska, att omfötmälda tillökning i anslaget för Sundhets-Kollegium, 8,000 Ridr, måtte äfven för år 1867 ställas till Eders Kongl. Maj.-ts disposition, samt att förste vaktmästarens lön må, med hänseende dertill att hans vederlikar vid embetsverken i Stockholm vanligen åtnjuta 600
Eljest är det, såsom jag tog mig friheten säga förra gången, likaså beskaffadt med Utsktn och skall blifva det med Ständerna i allmänhet, som med en okunnig menniska, hvilken klagar öfver att vara sjuk, och hvilken, på tillfrågan hvari sjukdomen består, icke vet att derför redogöra, utan svarar att han har ondl i hela kroppen. Det är just detsamma, som Utsktn nu säga om landtmäteritaxan. Jag hem - Den 8 Maj c. m. slnHer, om det är Ständerna värdigt n11 så förfara. Jag kan oj råda R. o. Ad. dertill, utan anhåller att Ståndet mätte nfslå Utskrns framställning. Angtde det andra eller sednare förslaget, att Ständerne borde uttrycka den åsigt, att fria accord mellan jordägare och landtmätare skulle tillåtas, halden föregående talaren redan anmärkt, att accorden ej få öfverskrida taxan, eller att de ej få vara högre, men väl fägre än densamma. Hvad innebär åter detta? Jo, detsamma som apothekaretaxan, att utöfver henne får man ej betala, men väl derunder. Ett sådant förhållande måste ingifva alla den tanken att taxan är för hög, emedan en apothekare kan, utan skada, lemna medicamenter för bättre köp, än taxan utsätter. Af samma skäl måste äfven landtmäterilaxan vara för hög. Jag betviflar att de fleste af allmogen, som begagna landtmätare, hafva insigt nog till att uppgöra accord med landtmätarne så, att accorden blifva fördelaktigare för de betalande, än sjelfva taxan. Jag afstyrker således bifall äfven till denna sednare del af förslaget. Är taxan för hög, och de embetsman, som äro vid Geneial-Iandtmätericontoret anställde, ej kunna neka att så är, bör rättelse i detta afseende begäras hos K. M. Men att Ständerne skulle på måfå göra en framställning sådan som denna, anser jag vara alldeles onyttigt och opassande, hvarför jag anhåller om afslag å detta betänkande. Hr Lagerstråle:
Konungens Svar, Julii 363. Tullbetjeningen, om deras och visitationers afskaffande, Jan. I. 98, i36, 44^» 653. 346 Tullgarns Kungsgård, om disposition deraf till Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen efter Hennes Kongl. Höghet Prinsessans död, Jan. I. i34- Jan. II. 433. Mars I. i3g. Tullved, uppbörden deraf i Halmstad; se Halmstad. Exp. 326. — om dess ställande under Kongl. KammarCollegii öfverinseende och förvaltning, Jan. II. 168. *— angående de af Riksens Ständers Revisorer anmärkte omständigheter, rörande redovisning för medlen vid, Junii I. 115, 172. Tvister, örn deras biläggande genom förlikning; se Fredsdomare. Törne, Michael von, yttranden, Jan. I. 323. April I. 489. Maji I. 18. Junii I. 606. u. Uddevalla Stad, angående; se Kyrkobyggnad. Uggla, Goran Gustaf, yttranden. Ugglas, Grefve Gustaf af, yttrande, April I. 17. 547 Uhr, Carl David af, yttranden, Jan. I. 45r. Febr. 34- April I. 335. Maji I. 43o. Ulfsparre, Friherre Georg, Öfverste och Chef för Kongl. Calmare Regemente, Introducerad, Jan. II. 248. Ulricsdahls Kungsgård, örn en aflöningsstat för, samt disposition af de under Kungsgården lydande lägenheter, April I. i33, ip3, 3q2, 397. Maji I. Umeå Stad, om en ny Vaktkarlsbeställnings tillsättande vid Landsfängelset derstädes, April II. 248, 65i, 655. Maji I. 49» 99- Exp. 217, UnderExecutorer å Landet, om bestämmandet af en kortare tid för dem att verkställa Utslag i Skuldfordringsmål; se Skuldfordringsmål.
Val bör någon minskning i tillverkningen blifva en följd, men säkerligen hafva Utskotten i högre grad åstadkommit den, om, i stället för minskning af tid, pannerymden minskats. Kostnaden för ändring af pannan borde så mycket mindre afskräckt Utskotten från en slik åtgärd, som en sådan ändring i de fleste läll genom Utskottens beslut, måste blifva en nödvändig följd, och kallas en småsak jemförelsevis med de ökade afgifter, Utskotten bestämt får branvins-brännaren. §. 3. Hafva Utskotten följt nästan samma taxerings-värde, som redan var åsatt det kannetal, hvilket var tillåtet å panna, innan några konst-apparater voro kända. Det kan icke ens blifva begripligt, hvad classiflcation skulle tjena till, då Utskotten tillåtit ett hemmans-värde af t. ex. io,ooo R:dr, ali ega rätt lill en tillverkning från 6oo lill 4>8oo kannor i månaden. Antingen borde denna §. helt och hållet vara utesluten, eller ock taxeringsBih. lill R. St. Utskottens Betänkande, N\o i. värdena uppställda i ett någorlunda förhållande lill bränvins-productionen; t. cx. en tjo kannors panna i fade eller 5;te classerna, borde endast fått begagnats af ett egendoins-taxerings-värde af 5o,ooo R:dr banco och så progressivt nedåt. Säkerligen har den ändamålsenligaste och rättvisast* reslriction i tillverkningen genom denna §. kunnat tillvägabringas. §. 13. Classificationen af pannorne är så uppstäld, att de , i förra brän\ins-förordningens 5:te dass med enkel rectificator tillåtne, som endast hade so å 24 gånger afverknings-förmågan i månaden, nu blifvit sammanförde med 6:te dassens pannor af 3a ggtrs afverknings-förmåga, i en föreslagen 4:de dass; häraf blir en nödvändighet för egare af de förra, att öka sin production och följagtligen ändra redskapen, för att icke allt för myeket förlora genom beskattningen.
De siesta besiag hade bestart af Socker, Tobak, Caffe och Rhum, ehuru ga besia Ättiksur wisit icke warit brist i landet. Ar,bria i wrsia delar af Tull-Taxan, sa att flera Utländska nödwändick)ets, artiklar blefwe löögifi ne till införsel, wille tillförordnade Stars Secreterare» sa mycket haldre, lika med Friherre von Platen, hos Kongl. Mast i underdånighet tillstyr, ka, som tillförordnade Stats-Secreterare» just isa, dant afseende examinerat hwad Fabriks, Sccieteterne, i förhållande till Rikets behof, kunde tillwerka eller ej, och derwid funnit att flere, i allmänt bruk komne, men till införsel ifrån Utrikes ort förbudne waror, antingen alldeles icke eller blott till ett ringa qvantum inom Riket förfärdigades. Men som genom en sadan anstalt behofwet af en fullständig Tullbewakning för ingen del minskades, emedan ivid laenad deraf, Lurendrägeriet endast komme att ombyta benämning till Tullförsnillning; sa trodde tillförordnade Stats-Secretcraren, som ansag denna fraga för ett Ekonomiskt ämne, ehuru han wisierli, gen beräknat, att en icke obetydlig inträde för StatsCasian genom en sadan anstalt skulle kunna win, nas, wid detta tillfälle böra inskränka sig till det underdåniga yttrande, att denna intrade likwäl icke kunde tala något slags lämpligt jemförande till dcn beräknade Land - Tulls. inkomsten.
Mars funnit godt i nåder förordna undertecknade att såsom kommitté ytterligare utreda de förhållanden i statistiskt och ekonomiskt afseende, äfvensom andra på frågan inverkande omständigheter, som kunde bestämma företrädet emellan de två ifrågasatta sträckningarne för en jernväg från Stockholm norrut, antingen öster eller vester om Sigtunafjärden; hvarvid jemväl borde af kommitterade tagas under öfvervägande och utredning dels frågan om den för rörelsen å denna jernväg ändamålsenligaste anslutningspunkt till Gefle-Dala jernväg, dels ock de fördelar och olägenheter, som ansåges uppkomma, å ena sidan, om norra jernbanan i Stockholm, på sätt föreslaget vore, förenades med den för vestra jernbanan å Södermalm anlagda bangård, och, å andra sidan, om norra jernbanan utan en slik förening erhölle sin utgångspunkt från lämpligt ställe å Norrmalm; varande det till undertecknad Bennich, såsom lcommitterades ordförande, sistnämde dag i ämnet aflåtna nådiga bref åtföljdt af ofvan åberopade och till hufvudsakliga innehållet redan anförda underdåniga ansökning. Till fullgörande af det kommittéen sålunda lemnade nådiga uppdrag har den fått sig tillställde och tagit kännedom af dels det underdåniga betänkande och förslag angående de jernvägar, som för statens räkning borde anläggas, hvilket den kommitté, som den 22 Januari 1855 af Kongl. Majit i berörde afseende förordnades, under den 30 September påföljande år 1856 afgaf, dels det af Chefen för statens jernvägsbyggnader, Öfversten m. m. N. Ericson, till Chefen för Kongl. Majits Civildepartement den 18 November 1856 afgiftia betänkande rörande dessa jernvägsbyggnader, dels ock det underdåniga betänkande, som den af Kongl.
“ 8 “““ 176 a. a. 22 Sept. a. a. 22 Sept. a. a. 21 Sept. 1. b. 22 Sept. — 27 — E. Riks-Ståndens Beslut. CO Cj t*r B |-s Oj ZP >-s ra ^ P co Oj t» oq G. ra ST ° a> 2. a’ crq T5 O 3 3 Oj Oj ra £. p° % 2. • tre W ra CO cT1 Ridd. o. PresteBorgareBondeN:o N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. N:o 8 Gottland, om upphörande af fcalkugns-afgiften på, se Kalkugnsafgiften. Gottlands Läns Södra Fögderi, om indragning af Kronofogde-bostället Luxe i, se Luxe. Grenna, om bidrag till en hamnbyggnad vid staden 1 4 i 120 15 27 Juni 27 Juni 27, 30 Juni 27 Juni 168 6 Grimstorps by, om ersättning för förluster genom jernvägs-anläggning till delegarne i laga skiftet i • . 4 i 186 b. 26 Sept. b. 26 Sept. b. 25 Sept. b. 26 Sept. Grosshandel och Fabriksrörelse, om rätt för Utländning att drifva, se Utländsk man. Grundlagarne, angående de sedan sistlidne Riksdag hvilande förslag till ändring i 3 — 2 — 10,14 Dec. 10, 14 Dec. 10, 14 Dec. 10, 14 Dec. » Uppgift å de af samtlige Riksstånden godkända förslag tili ändring i 3 3 a, a. 28 Dec. a. a. 28 Dec. 4 Jan. a. a. 28 Dec. 3 » Angående åtskilliga till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag hvilande förslag till änb. 25, 26 dring i 3 73 b. 26 Okt. b. 24 Okt. g. 26 Okt. 88 » Kongl. Maj:ts svar angående Okt. bifallne ändringar i 1 2 1 — _ »
Reservation af Herr Borgmästaren Bagge., som ansåg någon underdånig skrifvelse i ämnet för tidig, innan Rikets Ständer fattat sitt beslut, i fråga om den af Bevillnings-Utskoltet föreslagna förändring i sättet för den personliga skyddsafgiflens beräkning. Med Herr Borgmästaren Bagge förenade sig Herr Friherre Rehbinder, samt Herrar Prostarne Svedelius och Källgren. Memorial till Rikets Höglojl. Ständer, i anledning af en från Hedervärda Bonde-Ståndet till Expeditions-Utskottet ankommen anmodan att låta påskynda tryckningen af de från de öf rige Utskotten inkomne Betänkanden m. m. Då de skäl, som Hedervärda Bonde-Ståndet anfört till stöd för sitt den 4 i denna månad fattade, af Presteoch Borgare-Stånden sedermera biträd - 16 Expedilions-Utskollets Memorial, N.-o iS,. de, beslut, hvarigenom Expeditions-Ulskoltet blifvit anmodadt låta päskynda tryckningen af de Betänkanden, Utlåtanden och Memorial, som lill detta Utskott liro eller framdeles blifva aflemnade, nemligen att det väckt Bonde-Ståndets uppmärksamhet och vittnade om mindre drift, hvarmed Kiksclags-ärendena i allmänhet nu handläggas, att under någon tid ett ovanligt ringa antal af Utskottens Betänkande!! lill Riks-Stånden inkommit, synes innebära en anmärkning till Expedilions-Utskottet. för någon förment försumlighet vid teckningen af Utskottens Betänkanden, har Utskottet ansett sig höra vördsamt upplysa, att någon försumlighet hos Utskottets Tryckeri-afdelning icke egt rum, utan har Utskottet under längre tid af de öfriga Utskotten endast fått till tryckning emottaga ringa antal Betänkanden, hvarom barbos bilagde 2:ne lableauer närmare utvisa. Stockholm den 17 November 1840. Reservationer: Af Herr Grefven och Ordföranden , som ansåg Memorialet till Rikets Höglofl. Ständer böra hafva fått följande lydelse:
Det förra od; utcjfutanDe af Det feDnare momentet; Memorialet 9?:o 92; 33;o Utt 5 §. 11 morn. famma $örorDntng, angåenDe qoar> flaD, prfaD af enjfilD måldäganDe; Memorialen 9?:rtö 113, 120 pdj 125. §. 83. tolm Sn(i9t ftcejfriften ‘ 68 §• 9ufdDagd>£>rDnwgen, angåenDe ttDenö eméf»anco^^åmmanDe för Den reoifton af ©tatö> 33anco> od; SXifögälDö^er* ’ »erfelt, ^ fenö räfenjfaper od> förvaltning, f;vtlfen näft efter Denna fKifdDag ifall äga rum, odj till f;vilfen förrättning De SHeoiforer, *281 Dertill utvalt, böra af Äongl. Maj-.t fallaö, bafve 2Bi, Då, l;vaD ©tatd* 2fierfet beträffar, 1831 ård räfenjfaper äro De fifla, font nu um Dergått granjfning, odj af|TutaDe räfenjfaper för åren 1832 od) 1833 blifva näjltnflunDanDe föjf att tillgå, beftämt ttDen för 28åre 3ieoi* foreré näfta famntanträDe till granjfning af ofvannämnDe 2Bcrfö tilljfånD, jlprelfe od) förvaltning, till Den 15 (September Detta år; hvarom 2Bi, uti apåten ©frtfvelfe af Den 9 ittnevaranDe utånaD, boö åfongl. Majit gjort unDerDånig anmälan. §. 84. iSita*ÄtK @cE,an ^ ^lunDa fwUänDat
Proposition N:o 21. 3 den 1 Juni, vid hvilken tid gräset kunde antagas vara tillräckligen rotfastadt och uppväxt, utan äfven utsättas ett vite af Tre Riksdaler 16 sk., hvartill den gjorde sig förfallen, som före nämnde tid eller ock å fridlyst allmänning till betande insläpper kreatur; och har, i fråga om skogens uppmätning m. m., ett särskildt förslag blifvit till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning öfverlemnadt af Chefen för Kongl, Maj:ts Skogsinstitut, som jemte framställning af de svårigheter och hinder, hvilka ännu inom de liesta län i riket, der häradsallmänningar finnas skola, uppstått vid en förbättrad skogshushållnings införande, i underdånighet hemställt, att staten måtte hädanefter från skogsplanteringskassan bestå kostnaden för dessa allmänningars uppmätning, jemte dertill erforderliga handt]angare-dagsverken, samt tillika aflöna de vid dessa skogar anställda bevakare; anförande, i sådant afseende, bcmälde t. f. Chef i underdånighet: att nämnde kassa redan aflönade den förvaltande personalen af jägeri-staten, tillika med bevakarne å kronoparkerna, med en årlig utgift af omkring 18,000 r:dr banko, hvarifrån likväl borde afräknas hvad deras innehafvande boställen afkastadc; att vidare af samma kassa utginge till Skogs-institutets underhåll 3,500 r:dr årligen; samt att, om ifrågavarande allmänningars uppmätning verkställdes af Skogsinstitutets elever, densamma kunde medhinnas på fem eller sex år, under hvilken tid skulle erfordras till elevernas reseoch traktamentskostnad, äfvensom till dagsverkares aflönande efter markegångspris, en årlig utgift af omkring 3,000 r:dr banko, hvaremot det belopp, som åtginge till bevakarnes aflöning å dessa allmänningar, endast vöre att anse såsom ett förskott, för hvilket kassan erhölle ersättning genom de afgifter, som dit borde ingå för skogseffekter, hvilka från allmänningarne till skogsbcliöfvande alyttrades.
Hemställan om Ståndens särkildta beslut, Vill s i443—1 1447» godkänd af BorgareStåndet, som förblifvit vid sitt fattade beslut, ix 3. s 29, likaledes af PresteStåndet, IX 3. s 46, gill. af BondeStåndet, med besluten inbjudning till Adeln och PrestfeStåndet, att i Botideoeh BorgareStåndens mening instämma, IX 3. s 63. Hemställan bif. af Adelil, IX 3. s 68. Memorial om frågans afgörande, VIII s 15 r4—1517, öfverlemnadt till Exped. Utskottet, af BondeStåndet, ix 3. s ^43, af Adeln, ix 3. s 253» Underd. RiksdagsBeslutet, 24» Roteringsafgiften, om upphörande eller nedsättning af nya, i Jönköpings och Elfsborgs Län. StalsUtskottets Betänkande, 255 IY 3. s 131, i32, Inf. af PresteStåndet, IX s 502, af BorgareStåndet, IX s 584» af Adelil IX s 5gg, remitt. till BevillningsUtskottet, af BondeStåndet, II s 1348- Bevilln. och StatsUtskottens Memorial, med anmälan om frågans afgörande genom tvenne Stånds fattade beslut, IY 4* s 724. Roteringsskyldige, öm rättighet för extra-, att anställa värfning till SoldatNummers besättande inom Beväringsåldern; Motioner, remitti till Ekorn Utskottet, II s 1192, i322.