Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Formulär böra grunda sig på de för en ordentlig bokföring i allmänhet gällande principer, så att det må innefatta fullständighet, enkelhet, säker cnntroll, så liten vidJöftighet som möjligt, saint lättfattlighet för äfven dem, som icke äro närmare bekante med bokföring, och att Formuläret jemväl bör tydligt anvisa, alt RaJancerne från det föregående och till det följande året skola fullständigt upptaga tillgångar i fastigheter, fordringar, behållningar i penningar eller elfecter, äfvensom skulder, allt i penningpyärde; hörandes derjemte föreskrifvas, att i hvarje Hufvudbok, intages ordentlig Cassa-redogörelse, och der Verket har räkning nied Banken eller PiigsGontoiret, serskilt conto för sådan räkning, I afseende å den uti Bet, N:o 6a. väckta fråga, huruvida Räntekammarens llufvudböcker böra åtföljas af Contra-räkningar med Ranken och RtgsQonloij-et, har väl blifvit upplyst, att sådane Contra-rakningar alltid blifvit förde, och äro samt blifva för It. St:r och deras Revisorer att tillgå; men Utskottet anser, att fullkomlig controll och ordning i denna del endast vinnes derigenom, att löpande Räkningar med Banken och RtgsContoiret, åtminstone i årsvis, summariskt för hvarje conto, ingå i sjelfva RäntekammareHufvudboken, hvarigenom denna, uu egenteligen blott varande till Cassabok, får densamma afslutnings-confroil, som en Hufvudbok kan lemna. 48o Stats-TJtskottets Oin R. H. St:r gilla hvad Utskottet sålunda föreslagit, torde underd. skrifvelse i desse ämnen böra till K. M:t expedieras. Memorial, rörande Reglementet, som för R:gsContoiret skall utfärdas. (R:g:s-A.) Ehuru R. H. St:rs beslut ännu saknas uti åtskilliga ämnen af sådan beskalFenhet, alt föreskrifter derom höra intagas uti det Reglemente, som af R.
Skulle vittnen vara så många att två omgångar för edens aftagande blefvo otillräcklige, kunde Domaren omstafva eden så många gånger, sorn behofvet fordrade. Vår nu gällande lag gör ingen skillnad i bestraffningen för falskt vittnesbörd, som blifvit besvuret eller icke besvuret; men denna bestraffning, bestående af 13 R:dr 16 sk. böter, och att icke mer vara vittnesbär, borde ökas med ärans förlust. Värjemålsed och de flere dermed beslägtade eder, borde högst sällan om möjligt vore aldrig tillåtas. Man har afskaffat pinliga förhör och sträckbänkar, men icke själstorturen. Man tyckes förgäta eller illa beräkna den våda som är å färde, när en till hälften Den 23 Februarii. 1003 förvunnen, ettdera skall afstå från yrkade fördelar och blygas öfver en orättfärdig sak, eller, med bibehållande af gods och anseende, afsäga sig Guds hjelp till lif och själ. Mig synes, att detta brott, så vida möjligheten af dess begående skall qvarstå, borde äfven med Fästningsarbete umgällas. Om menedaren är brottslig, så är ej heller lagstiftaren utan förebråelse, om han fordrar eder, som ej kunna hållas, eller med ovarsamhet behandlar edgångssättet. Mine herrar! Dessa frågor äro af högsta vigt, ty hvartill tjena dessa fina bestämmelser mellan rätt och orätt, dessa noga afvägningar mellan brott och straff, när sjelfva grunden, hvarpå Domslutet hvilar, är falsk eller osäker. Jag anhåller ödmjukast att dessa motioner måtte med den skyndsamhet behandlas, att de vid denna Riksdag kunna afgöras och att detta memorial torde till Lagutskottet blifva remitteradt. Herr von Becker, Carl Johani Inom detta RiksStånd har fråga blifvit väckt om återställandet af TalmansTafflarne, för att bereda tillfälle åt de serskildte §tån - 1004 Den 28 Februari 1. dens medlemmar, att vid inbjudningar till des,» sa bord träffas och samtala öfver de allmänna ärender, hvilkas handläggning dem ge~ mensamt förestod.
Assignationer tillika i sin molm öka den utelöpande Sedelstocken, tvinga de enfaldige vid förVexliiigar i SmåStäderna att handla öfver behofvet, och bespara Utgifvarne den kostnad, de eljest inåste vidkännas af Postporto eller särskildt skjuts för större partier Småsedlar från Banken, för att dermed bestrida sina utgifter^ så är jag af den öfvertygelse, att, i afseende så väl på den förlust, Som Staten Verkligen lider härigenom i Post-porto, som den vinst Utgifvarne säkert kunna påräkna å ett Större Capital, fördelt i 5, 10, l5, 20 och 25 RrdrS Assignationer, hvilka mindst ett halft År, som jag anser dem vara utelöpande, det borde hvarje utom Stockholm 388 Den 11 Maj e. mi boende Utgifvare af Assignationer från och med 5 tili och med 50 R:dr, på Banken eller enskildta personer här i Staden, till Innehafvaren ställde Assignationer, vara skrifne på Stämpladt Papper till 4 sk. för hvarje Assignation. Utom Staten tjenande Embetsman bch Betjente, hvilka bidraga betydligt att öka inkomsten af Chartte-Sigillatas-afgiften för deras afsked ur Kronans och annan publique tjenst, äger Samhället en vida större mängd Medborgare och Medborgarinnor hos Bolag och enskildta Personer, hvilka ej förr än de upphöra att tjena, blifva då först skattdragande medlemmar, och sällan förut äro i den författning, utom vid Giftermål, att bidraga något tillChartae-Sigillatte-inkomsten, oaktadt de under tjenstetiden alltid veta att betinga sig sådana villkor, som äro förenliga med deras goda utkomst. Desse Privatorum Betjente af flera slag af bägge könen, och hvartill kan räknas Hemmansbrukare och Torpare, kunna ej e-, mot Författningarne ömsa Tjenster, Hemman och Torp, utan betyg öfver deras frägd och öfriga egenskaper, och sådana Certificater för de bättre, och så kallade OrlofsSedlar för de ringare, synas mig böra vara skrifne på Stämpladt Papper.
Pä andra sidan äter kan icke eller nekas, at som de olyckshändelser, hwilka defla sednare arén genom swär miflwäxt och osäkerhet i Rikets Ullindsta Handel och Sjöfart, m. m., tilfälligt träffat Riket, ästadkommit en underwigt i Rikets Handel och Penninge - gemenstap med andra Linder, som, dä den medtagit en stor del af Specie myntet, tillika öpnat et friare fält för de utflväfnin gar och den förderfliga aK-iota^, hwaraf egennyttan och winnkngslystnaden bade här och i andra Länder, alltid är färdig at wid mindsta gifna tilfälle sig begagna; sa borde, dä defla olyckshändelser omsider uphö ra, och Handelswägen wändes ti! Rikets förmän, bade Wäxel-Lonrs och ^Zio falla, samt Lreäit-sedlarna deremot äterwinna et wärde, i förhoppning hwarä, samt dä Riksens Ständer Asranterat Riksstulden, af hwilken Lreäit - sedlarna utgöra en betydelig del, en nu tilgörande -realisation med afdrag, synas obillig. Henlliga Utskottet har i betraktande häraf med flera harwid förekommande omständigheter, och särdeles en nog allmän farhäga för otilräckeligt Rörelsekapital , derest Lreclit-sedlarna stulle realiseras i någorlunda öfverensstämmelse med förhällandet af nu warande ^Zio, ansett billigast, at ckevalnationen stadnar wid en Sjettedel, och at, i sölje deraf ros R:dr. i ^reckitsedlar, wid förwandlingen tit mynt, godtgöres med 8Z och en tredjedels Rww. Kanco spseioeller at 4g still, af de förra inlösas med 4-0 stilla af det sednare.
Verkan af SpannmålsDirections åtgärder klandras allmänt, såsom för landet mera skadande än gagnande; jag medgifver det äfven} låtom oss undersöka ordsakerne. Från rS1S års missväxt och derpå grundade uppköp, härledde sig egenteligen SpanpmålsDirections oförmånliga ställning; missväxten injagade oro och bekymmer hos de flesta Herrar Lartdshöfdingar, öfver en förestående hungersnöd , penningereqvisitioner ingingo, och behofvet för dem att uppköpa betydliga Spannmålspåster till förekommande af hungersnöd, afskildrades med så lifliga färger, att de af denna Direction, ej kunde, ej borde afslås, synnerligast som landets välgång och önskan, voro deras enda åsigt. Genom dessa ofantliga uppköp stegradas prisen än mer, fonden medtogs, och sluteligen upptäcktes att faran ej var så nära, efter de flesta lagren voro oanvände, när nya grödan inbärgades. * Nu frågar jäg hvar och en opartisk} skulle Direction i Stockholm bättre kunna ba-j 34° Den 17 April f, m. döma landets Economiska ställning, än Hefrar Landihöfdingar, och bör man väl någonsin kunna tillskritva administration skullden till SparinmålsDirectionens iråkade förlägenhet, då denna förlägenhet var en följd af administrationens ytterst visadeönskan, att uppfylla Nationens, genom sine Landshöfdingar framställde önskningar. Directionsåtgärder vid Spannmalshandelen på Italien, kan jag ej bedöma, sedan Friherre Fock försäkrar att utgången ännu ej är bestämdt afgjord5 men hvad jag kan bedömma ar* att denna Direction snart sagt varit mel ■ Ian 2-,ne eldar, Utan instruction och* således urståndsatf, att blifva skyddad för sina åtgärder genom ett troget uppfyllande af en sålunda föiesktefven bana. 0 En värd Talare har här yttrat, att hvad som är användbart i andra länder, bör äfven vara de hos oss, och på den grund föreslagit
Och de slogo på den dagen de Philisteer, ifrå Michmas allt intill Ajalon; och folket vardt ganska trött. Och folket vände sig till bytet, och togo får, fä och kalfvar, och slagtade på jordene, och åto det med blodet. Så vardt Saul förkunnadt: Si, folket hafver syndat emot Herran, och ätit blod. Han sade: I hafven illa gjort; välter hit till mig en stor sten. Och Saul sade ytterligare: Går ut ibland folket, och säger dem, att hvar och en hafve sin oxa och sitt får till mig, och slagter det här, att I mågen äta, och icke synda emot Herranom med det blodätandet. Så drog allt folket fram, hvar och en sin oxa i sine hand, om nattena, och slagtade det der. Och Saul byggde Herranom ett altare; det är det första altare, som han byggde Herranom. Och Saul sade: Låt oss draga ned efter de Philisteer i natt, och beröfva dem, tilldess i morgon ljust varder, att vi ingen af dem låte öfverblifva. De svarade: Gör allt det dig täckes. Men Presten sade: Låt oss gå hit till Gud. Och Saul frågade Gud: Skall jag draga ned efter de Philisteer, och vill du gifva dem uti Israels händer? Men han svarade honom på den tiden intet. Då sade Saul: Låt gå hitfram all hörn af folket; och förfarer, och tillser, när hvilkom denna synden är på denna tid. Ty så visst som Herren Israels hjelpare lefver, om det än vore min son Jonathan, så skall han dö. Och ingen svarade honom utaf hela folkena. Och han sade till hela Israel: Varer I på den sidon; jag och min son Jonathan vilje vara på desso sidone. Folket sade till Saul: Gör hvad dig täckes. Och Saul sade till Herran Israels Gud: Gör det rätt är. Då råkade det på Jonathan och Saul; och folket gick qvitt ut. Saul sade: Kaster öfver mig och min son Jonathan. Då råkade det på Jonathan. Och Saul sade till Jonathan: Säg mig, hvad hafver du gjort?
Om Bankens hela Fordran hos Stats-r Verköl: blifvit år 181J afskrift en och Banken befriad från ofvannämiv de arliga utbetalningar samt endast fått för upprätthållande af sin Credit begagna sine öfrige inkomster, så hade dess Credit derpå mera vunnit «an förlorat, 700,000 R:d hade årligen kunnat afskrifvas på Beviilningen om de för Statens behof varit umbärlig*;, och denna vinst hade för Landet varit den säkraste. *) Art minska Beviilningen med dsn Slamma, hvilken nu skall utgå tili Fastighets-Låu, vöre* måhända, den enda giltiga ursägten. om nian lämnade deras väntan , sorn anmält sig till dessa Jönn för åren 1819 gell i$20, ouppfylld. Mitt anförande lill Utskottens Pro to coll upptager de maximioch mkiinii-summof, emellan hvilka Sedsistocken bordo Staisoch Banko-ZJtsKattens Bcttinlanden 497 I afseende på Bankens Lnne-rörelse , bör > efter min tanka, den grundregel antagas, att, efter 1820 års förlopp, dertill endast utgå Bankens inflytande Capitahäfbetalningar på alla andra Fordringar, än iden hos St ats-Verk^t; men att hvarken Ränta och Capital-afbetalning på sistnämnde fordran eller Bankens öfrige räntor och inkomster ater utlånas. De inkomster, hvilka Banken icke behöfver för upprätthållande af sin Credit, böra icke utlånas, utan antingen afskrifvas på Stats-Verkets skuld och således på Bevillningen, eller ock användas till allmänt nyttiga företag. Det är lika orimligt sorn orättvist att utan nytta för Bankens Credit och för myntvärdets upprätthållande upptaga Bevillning af Landet, för att genom Banken utlåna den» till enskildta. Jag föreslår i följd häraf den ändring uti förra Betänkandet, att de Creditiver, som äro påräknade till Jern-Contoiret och till ManufacturFondens ökande, må tagas, icke af Bankens inkomster, utan af Riks-Banko Discontens Rörelse.
Utskotlcls framställningar, sid. 67, biföllos, .hvarjemte Ståndet, för sin del, beslöt, det må Rikets Ständer uti en underdånig skrifvelse anhålla, det täckes Kongl. Majit låta utarbeta och till Rikets näst sammanträdande Ständer aflemna ett förslag, angående ett fullständigt ordnande af Provincial-läkare-distrikten i riket; och skulle de respektive Med-Stånden inbjudas, att i detta Borgare-Ståndets beslut sig förena. 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51 och 52 punkterna. Biföllos. 53 punkten. Biföllos. 59 punkten. Biföllos. 67 punkten. Det af Stats-Utskottet, sid. 90, tillstyrkta års-anslag till Institutet för blinda och döfstumma, af 45,000 R.dr Riksmynt bifölls, med bemyndigande för regeringen att al dessa anslagna medel äfven använda erforderliga belopp till löneförhöjningar för lärare, lärarinnor och vårdare vid nämnda Institut. 68, 69 och 70 punkterna. Biföllos. 71 punkten. Första yttrandet, sid. 94. Bifölls. Andra yttrandet, eller det, som begynnes neder å sid. 94 och fortsättes sid. 95. Ståndet bestämde det årliga anslaget till Serafimer-ordens-lasarettets underhåll til! 50,000 R:dr Riksmynt. Tredje yttrandet, som tillhörer 71 punkten. Biföllos. 77 och 78 punkterna. Med godkännande af anmälda åtgärder, lade Ståndet dessa punkter till bandlingarne. Biföllos. 85 punkten. Lades till handlingarne; och 86 punkten. Dervid lät Ståndet bero. Behandlingen af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 148 fortsättes uti Ståndets nästinträflände pieni-sainmanträde. Frän Hederv. Bonde-Ståndet.
Conjak, Fransk: af till och med 12 graders styrka deröfver .. andra slag 1 kanna 1 kanna 1 kanna 1 kanna 1 F 1 F 32 ör 32 ör b. b. Bomullslärft; se Väfnader, bomulls-. Borst; se Hår. Buteljer; se Glas. Bredoch plattfisk; se Fisk, torr. Bresilja; se Färger. Brons; se Metaller, sammansatta. ExpeditionsUtskoltets Förslag till lind. Skrifvelse, N.-o 197. 539 Qvantifet Införselstull. beräkningen. Banko. li:dr sk. rst. Brännvin och Sprit: af Socker eller Rumm: af till och med 12 graders styrka 1 kanna 32 deröfver 1 kanna 1 af Ris, eller Arrack: af till och med 12 graders styrka 1 kanna 32 deröfver 1 kanna 1 Från och med 1853 års hörfan hlifver lullafgiften för till införsel lofgifna slag Brännvin och Sprit 1 kanna 28 Fransk Sprit, för beredning af luktvatten införd efter pröfning af bebofvet och med särskildt tillstånd af Kommerse-kollegium 1 kanna 8 Bröd: af Hvete 1 skalp. 2 andra slag 1 skålp. 1 Böcker : på Svenska tryckte 100 R:dr v. 20 med inbundet, rent eller linieradt papper draga lika tull som papperet, med tillägg af 50 procent. (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) Bönor: Trädgårds1 skålp. 2 Äkerbönor af alla slag, lika med Ärter. Cacao . 1 skålp. 3 Caffe 1 skålp. 3 /, Från och med 1853 års början nedsättes tullafgiften tiU 1 skålp. 2 8 Brundier; se Plommon. Brjnslenar; se Sten. Buldan; se Väfnader, linneoch hamp-. Bäfvergäll hänföres under Apotheksvaror. Bär, ej specificerade; se Frukter. Calmus, hänföres under Apotheksvaror. 540 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
För hvarje i ett bränneri företagen förseglingseller öppningsförrättning åtnjuter politimästaren eller länsmannen d Spd. och hvardera af vittnena 24 sk. utan afseende på apparaternas eller redskapens antal. § d 7. Alla förenämnda förrättningar införas pä stället i ett af amtmannen auktoriscradt protokoll, och underskrifves hvarje gång af förrättningsmannen och vittnena. Vid uppmätningsförrättningar uppläses protokollet för brukaren, eller den, som å hans vägnar är närvarande, och anses brukaren då hafva erkänt, hvad i förrättningsprotokollet är anfördt, så vida han ej uttryckligen reserverat sig mot någon del deraf. Bil. till. Särskilda Utsk. Mern. N:o 4. dG Norska Regeringens underd. Utlåtande. Uti omförmäldle protokoll antecknas tillika de inkomna anmälanden eller ansökningar, som föranledt förrättningen. § 18 Den eller de personer, åt hvilka det af amtmannen eller regeringen uppdrages, att kontrollera bränvinsbränning och omdestillering, så väl som politiets embetsman och betjente äro berättigade att på hvad tid sorn helst, dag eller natt, hafva obehindradt tillträde i hvarje bränneri eller destillationsinrättning, hvarjemte ägaren eller brukaren är förpligtigad ett förevisa redskapen, samt lemna nödigt biträde till främjande af undersökningen. Hvarje ägare af bränvinsredskap är likaledes förpligtigad, att, när så påfordras, förevisa desamma för omförmäldte personer. § 19. De personer, som särskildt utnämnas till kontrolls förande öfver bränvinstillverkningen, skola vara edsvurna. § 20. De närmare stadganden, som kunna vara af nöden angående sättet att gå till väga vid redskapens mätning, stämpling, försegling, öppnande och kassation, så väl som hvad vidare kan erfordras för kontrollens säkerhet, bestämmes af Konungen. Ett bränvinsbränneri anses vara i gång ifrån apparatens öppnande till dess försegling.
Banken får igenom inteckningen en vida större säkerhet för ålerbekommandet af lånet, än hypothiserade skuldförbindelser gifva. Vidare får jag föreslå, att bankofullmäktige berättigas att diskontera å utrikes ort här på platsen dragna vexlar accepterade af godkända handelshus; men fullmäktige böra ingalunda vara förpligligade dertill, emedan en vägran att diskontera då skulle innebära ett omdöme att huset icke vore godkändt. Hrr fullmäktige få härigenom erfara att stor uppmärksamhet i denna rörelse behöfves, hvilket städse bör erinra dem derom, -att hafva densamma oaflåtligen fästad på de handelshus å utrikes ort, der banken äger stora summor deponerade. I Götheborg och Malmö, der privat-banker finnas, torde vara lämpligast att åt dem öfverlåta diskonteringen, likasom privatbank i allmänhet i öfrige rikets städer. Remitterades lill BankoUlsk. Hr von Hartmansdorff, Aug., anförde skriftligen; Då Hr Rääf, d. 18 dennes, gjorde sina anmärkn.-r vid förslaget lill den nya strafflagen, uppmanades han af Justitie-ministern, Hr Gr. Posse ali i stället uppgifva något bättre. Det är -icke lätt att efterkomma en sådan begäran, om man skall uppgifva nya straff, och icke vill äfventyra, att lika med lagberedningen föreslå sådana, som af erfarenheten i vårt land äroopröfvade. Jag förbehöll mig då, att framdeles hafva min talan öppen i deuna sak, och vill nu, ehuru ofullständigt det må blifva, begagna motionstidens sista dag, för att i korthet säga min tanka om sättet att behandla ifrågavar. ämne. Erfarenheten har visat, att de gamla kroppsoch skamstraffen bättre bevarade den allmänna säkerheten, än den ringa aktade strafflag, som nu gäller. Att man vill komma ur den försämrade ställning, hvari man sig befinner, är naturligt. Men huru? jo genom antagandet af ett tredje bestraffningssätt, som ännu är i Sverige oförsökt, och i andra länder omtvistas, men dock af många, kanske de flesta, berömmes. Skulle det vid tillämpningen icke heller befinnas afskräcka illgerningsman, hvad skall man då göra?
Man kan då, efter som ämnenas beskaffenhet det fordrar, törilytta föredragningen från 3o Den 1 December f. m. den ena till den andra. Säkerheten är den sanitina , då bägge äro lika ansvarige. Gféfve Löwenhjelm! Visserligen gifves ett samband emellan Drätseloch Närings-Departementerne. Men med hvilket Departement står Drätselverket icke i samband? Hvilket är det Departement, som icke stari samband med alla andra? Skulle man vilja förena i en Iland allt hvad med hvartai.nat har ett sådant samband , blef en Premier-Minister nödig , och dennes tillsättande är likväl ingens mening. En föreningspunkt behöfves visserligen icke allenast emellan desse båda, utan emellan allaDepartementerne , men den utgöres af Konungen och Dess Conseil. Annorstädes kan den icke finnas. Jag anser för öfrigt materielt omöjligt för en enda Embetsman, att behörigen hinna förestå Drätseloch Närings-Departementefne. Jag vet , att det har skett en gång , men en ovanlig förmåga bevisar ingenting i Organisationsväg , just derföre att den är ovanlig. För öfrigt huru betydelig skillnad i då varande och nu varande handläggnings-method och förmer? Herr Munck af Rosenskjöld: Samma skäl, sorn nu blifvit användt emot föreningen af Financeoch Kammar-Ärenderne, kan äfven i ett motsatt förhållande anföras , dä sjelfva Fi. nance-Departementet äfven består af flere serskildta delar, af hvilka hvar och en till följe deraf borde hafva sin serskildta föredragande. Jag tror, att de delar, som hafva så nära samband med hvarandra , att den ena helt och hål - Den 1 December f. m. 3i let grundar sig på den andra , böra förenas under samma Föredragande. Vi hafva hört af Herr Mannerstam, att de egenteliga Handelsärenderne böra skiljas från Handelsoch Finance-Expeditionen, samt öfverflyttas på Inrikes Förvaltningen. Då återstå blott de egenteliga Drätselärenderne , och jag må säga, att en Minister för våra
Rämen 18000 — Oro. Laxsjön 33000 — Tuna. Tansån 28000 — / Grangärde, Norrbärke joch Tuna. Löfsjön 21000 — Grangärde. 94 Verkens namn. » Tillverk belopp i åren 18S H C3 C3 or CO 3 ningens medeltal 5—1857. 3 »' 53 S 5» p gCentner, j Centner. : Noraån _ 1 1300 ! Dormsjö 25000 — Kloster * — 3000 Stjernsund — 20300 Silfhytteå 25000 Engelsfors * — 5900 Långshyttan * 23000 8000 Korså — 7700 Åg 19000 — Svartnäs 21000 19000 Dådran ! 8000 J 8000 lekholm 22000 — Limån — 11800 Lindor , — 1100 Siljansfors — 7700 Orter hvarifrån nedanstående råämnen hämtas. Malm. Tackjern. Af stångoch mauufakturjern är i medeltal vågfördt. Centner. t Bispberg, Norberg (oell Wika. D:o. l»:o. ) Bispberg, Norberg (och Garpenberg. Norberg o. Garpenberg. Oro. C Bispberg, Norberg [och Garpenberg. Oro. Oro. D:o. Bispberg o. Rellingsberg. Vintjern. f):o. Oro. Bispbergs.Åhls, Bjursås och Leksands socknar. Westerbergslagen. Oro. Oro. Masugn pä stället. Oro. Oräcke masugn. ) Norberg oell Ösler| bergslagen. Masugn på stället. Oro. Oro. Hyttor i grannskapet. Masugn på stället. Hyttor i grannskapet. Masugn på stället. Walla dro. Dormsjö dro. Långshytte dro. Silfhytteå dro. Långshytte dro. Masugn på stället. Ags masugn. Masugn på stället. Oro. Westerbergslagen.
Ridderskapet och Adelns Protokolls-utdrag af den 5 innevarande månad, N:o 393, hvaraf inhemtades, att bemälda Riks-stånd funnit för godt besluta, det Rikets Ständers beslut i afseende på de för inkommande och utgående varor från och med 1855 års början fastställde afgifter, äfvensom öfrige i sammanhang dermed fattade beslut, böra ofördröjligen och utan afvaktan på Rikets Ständers blifvande pröfning af frågan om afgifterna på bränvin och sprit, i behörig ordning expedieras, jemte underdånig anmälan, att Rikets Ständer, efter i sistnämnde hänseende fattadt beslut, skola detsamma i underdånighet anmäla, varande tillika inbjudning gjord til! de öfrige Riks-Stånden att med Ridderskapet och Adeln i detta beslut sig förena; Och blef denna inbjudning af Preste-Ståndet antagen. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 31, i anledning af återremisser af Memorialet N:o 11, innehållande förslag till ändring af åtskilliga stadganden i Regerings-formen och Riksdags-ordningen, i afseende på behandlingen af en del regerings-ärenden. Med bifall till hvad Utskottet å 2:dra och 3:dje sidorna särskildt till Preste-Ståndet hemställt samt med godkännande af Utskottets här framställda förslag, i fråga om utbyte och tillägg af ord i den förut föreslagna redaktionen af 2:dra mom. i 17 8 och förändrad lydelse af 21 8 Regerings-formen, antog Ståndet Utskottets i sista momentet af detta Memorial till detsamma gjorda inbjudning, och ansåg Memorialet i öfrigt ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D.