Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den tuhundraåriga tiderymden från Chlodovig lill Carl den store ådagalägger: att Frankerna, Frankrikes upphof, lifvade af medborgerlighet i krigsyrket, underlade sig de stater Germanerna stiftat och med legda härar trodde ;sig kunna försvara; att sjelfva de fanatiska Araberna icke kunde besegra Frankernas folkarméer; att Garl den store måste företaga tjugu fälttåg, innan han förmådde underkufva de fåtaliga, men frihetsälskande, sig sjelfva försvarande innevånarna i Nedra Sachsen och Westphalen; att denne kloke Regent satte sitt vidsträckta Rikes försvar på sanna och fasta grunder, då han förordnade, att alla fria män voro födda krigare, sorn belönades med erÖfrade egendomar, dock endast på lifstid och med förpligtelse för innehafvaren att personligen deltaga i kriget; att detta var primitiva uppkomsten till förläningar och Baronier, hvilka sedan urartade till flera än ett slags ondt för samhället. Från Carl den store till Korstågen, också tuhundra år, erfa res: att på ehuru kloka och medborgerliga grunder denne store Kejsare hade fotat sitt vidsträckta Rikes försvar, och ehuru inrättningen af länsherrar, att börja med, utgjorde en kraftig väckelse dertill, måste dock, efter bans död, Tysklands vunna magt ge vika för de Ungerska, Norrska och Slaviska folkhärarna, som inom sig hade mera naturlig styrka och lif, än som i längden kunde finnas i hvad slags vissa gjutna former som helst, hvilka förr eller senare måste stelna och blifva kraftlösa; att bevis derpå finnes öfverallt i historien; alt denna tiderymd framställer dem isynnerhet, ty allt hvad Österrike, Bayern och Böhmen ordnade, äfven i afseende på försvaret, i stående former, stördes och tillintetgjordes af Ungerska folkhärar; och allt hvad det öfriga Europa, England inberäknadt, med en stigande eultur åtgjorde att genom Länsherrskap och Baronier förstärka och till något orubbligt forma försvaret, gäckades af tappert anförda folksvärmar från vår Scandinaviska halfö.
Någon rubbning kan således icke uppkomma deraf, att denna summa ställes till Riksg.contis disposition; men deremot blir den skrinlagd om den stannar qvar i Banken, och hvad det beträffar, så tycker jag, att vi redan hafva tillräckligt penningar vid denna riksdag skrinlagda i Banken, så att vi icke kunna behöfva lägga dit mera. Frih. Cederström: Af de medel, som liro beräkna de till kopparskiljemyutspolletternas inlösande, tillkommer Banken kopparn i polletterna, men ingenting mera, ty fonden är sedan 1800 års riksdag af R. St. anvisad till Banken för Riksg.cont:s räkning, och förmögenhetsafgiften derföre dit ingifven. Nu är det väl belt klart, att när riksgäldssedlarne icke längre än till årets slut få invexlas, men öfverskott af 280,000 i':dr finnes, så böra de väl icke skrinläggas i Banken, då de icke äro Bankens tillhörighet. Jag anhåller derföre, att R. o. Ad. ville afslå Utsk:s förslag och bifalla Frih. Tersmedens reservation, samt inbjuda de öfriga Stånden att sig derom förena. Hr von Hartmansdorff: Jag nekar icke, att ett Stånd kan förändra Utsk:sförslag, men förslagen skola vara gjorda af vederbörande Utskott. Så är icke här förhållandet, ty här yttrar sig StatsUlsk. allena, ehuru utlåtandet borde vara framsläldt af detta och BancoUtskin gemensamt. Men i alla fall har Banken, sedan 1823, åtagit sig att ansvara för alla riksgäldssedlars inlösning. Man förmodade då, alt den utelöpande sedelstocken skulle utgöra en viss summa, för hvilken Riksg.cont. blef Bankens gäldenär. Men Riksg.contis skuld till Banken är icke detsamma som fordran. Jag kan således icke finna annat, än att det ligger ett misstag i påståendet, att Riksg.cont. skulle äga disponera dessa medel. Jag anhåller fortfarande om bifall lill betänk. Frih. Palmstjerna:
Min mening är ej eller nu att motverka en påminnelse till Utskotten, att med yttrande öfver de gjorde anmärkningarne skyndsammast inkomma, då det begärda förskottet lärer vara så magtpåliggande för Canalarbetets fortgång; men jag vågar hemställa, om med föreläggande af 14 dagar för Utskotten att med nytt Betänkande i ämnet inkomma något mera vinnes , än med en anmodan att så skyndsamt som möjligt gå tillväga, helst troligen flere Den 3o Mars f. m. 207 dagar åtgå, innan allt, hvad i denna fråga talades under hela Thorsdagens Plenum, hinner utskrifvas och komma till Utskottens kunskap, samt dessutom måhända en längre tid, än den föreslagna, torde för Utskotten vara behöflig, för att taga kännedom om de inom alla fyra Stånden gjorda anmärkningar, samt deröfver ventilera och besluta. Det synes mig besynnerligt, att, sedan man genom ytterst vidlyftiga discussioner sjelf skapat omöjligheten att efterkomma den föreslagna befallningen, ålägga Utskotten öfvervinna den. Jag vågar derföre ödmjukast föreslå, att det stränga åläggandet af viss tid, eller 14 dagar, måtte förvandlas i en mera skonsam föreskrift eller anmodan till Utskotten att SKyndsammast med Utlåtande öfver de gjorde anmärkningarne inkomma. Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln instämde uti Friherre Cederströms ofvanberörde framställning. Ropades Ja och Nej. Friherre Boijej Ludvig: Den föreskrift eller anmodan, man gör till ett Utskott, måste förutsätta en nödvändighet för Utskottet, att fullgöra densamma. Det kunde tilläfventyrs inträffa, att anmärkningar, som gjordes i sista Plenum, icke hinna blifva utskrifne inom 14 dagar. Jag skulle säle - 208 Den 3o Mars f. m. des önska, att Motionen finge en förändrad form, nemligen att de Talare, som åstunda, att deras yttranden skola afgå till Utskotten, måtte anmodas, att inom 4 dagar aflemna dem till RiddarhusSecreteraren. Undertecknad Riddarhus-Secreterare :
Denna gespariug, äs^ftande afvikelse frän förnt tolfia grunder viri lönerne8 reglering inom Kongl. Ligliotlieket, föranleddes gufvudsakligen deraf, att göromälen viel cleuna (lanrdi-afdelning, säsom i allmänget fordrande mindre skyndsam gandläggning, än administrativa brenden, ansägos gunna 8äclant medgifva; men erfarengeten liar sedermera tillförlitligen ädagalagt, att dessa göromäl, behörigen skötte, fullt upptag» tjenstemännems tid; oell kongl. IVlaj:t gar, i följd gäral oell med utseende tillika L de jemförel8evi8 inskränktare utsigter till framtida gefordran, 8om aga rum för Kongl. Ligliotliekets tjenstemanna-personal, funnit lönerne tor 1:sta oell 2:dra ^.manuen8erne vid nämnde Verk väggen göra förliojas, för den för8tnämnde till 1000 k:dr, eller 200 kalr mindre, än det för 1?rot06o1l8-8e6retöf'ar6 fa8t8tällda lönegeloslp, oell för den 8enare till 800 kalr, motsvarande Lan/dist-lön. Kongl. Naj:t föreslär allt8ä för detta ändamäl en tillökning ^ä Kongl. kigliotgekets 8tat af till8amman8 600: 8umms tillökning ^ä Kongl.
Men uti en den g i sistnämnde månad, ingifven, ytterligare skrift, erbjöd sig bemälda Handelshus att, inom ett års förlopp, till Banken leverera Silfver eller Guld till en summa motsvarande 800,000 R:dr Banco-Sedlar, efter 128 sk. för hvarje R:dr i Silfver och 5 R:dr 3a sk., allt i Banco-Sedlar, för hvarje Ducat, mot förskott af 600,000 R:dr i Banco-Sedlar, samt med förbehåll, att leveransen verkställdes antingen i Silfverplantsar (tackor,) försedde med Kongl. Svenska Myntets ConLroll-stämpel, utvisande innehållet i Svenska Silfver-R:dr, elter afdrag af Myntskatten, eller i Guldplantsar, likaledes försedde med Kongl. Myntets Controll öfver innehållet, eller i full v igtige Holländska Ducater. Detta anbud blef samma dag, eller 1835 den g Juli, af Fullmägtige antaget, under följande, uti upprättadt Contract, bestämde vilkor: 1:0 att leveransen skulle verkställas kostnadsfritt för Banken, antingen i Silfverplantsar (tackor), försedde med Kongl. Svenska Mynt-Verkets stämpel och åtföljande betyg öfver vigten samt innehållet i Svenska SilfverR:dr efter afdrag af Mymtskatten, eller i Guldplantsar, likaledes försedda med Mynt-Verkets stämpel och åtföljda af dess betyg öfver vigten samt innehållet i Ducater efter afdrag af Myntskatten, eller ock uti fullvigtige Holländska Ducater, å hvilka, i slikt fall, någon Myntskatt icke beräknades, utan full betalning, ä 5 R:dr 3a sk.
Man låter kläderna koka en half timme, och under denna tid bör man blott en och annan gång röra om dem med en käpp. De sköljas därpå i kallt vatten och vridas väl samt äro färdiga att hängas ut att torka. Samma behandling genomgå de smutsigare kläderna, som därjämte torde behöfva litet såpas och gnuggas samt böra, som sagdt, ha ännu en matsked fotogen i det kokande vattnet. Öm man så vill, kan man kvällen förut lägga kläderna i blöt i såpvatten; och, om så anses nödvändigt, kan ju den traditionella klappningen utföras efter vridningen. Ingen fotogenlukt stannar kvar i kläderna. Förra vintern kunde man ej här öppna en damtidning, utan att se denna tvättmetod behandlas i artiklar, i frågor eller svar. Alla som försökt den, uttalade sin stora tillfredsställelse därmed och prisade den såsom besparande både tid, pengar och krafter, förutom det att kläderna undgå nötningen medels gnuggning. Jag tror, att om svenska husfruar ville pröfva denna metod, skulle de finna den lika användbar för svenska fö hållanden som för engelska. soda eller alkalier. Dylik såpa kan endast användas med destilleradt vatten, och sådant kan nu framställas genom en annan professor Gamgee ' s uppfinning med högst obetydlig kostnad utan den vanliga dyrbara kondenseriugsmetoden. Efter en kvarts kokning sköljas kläderna i kallt vatten, vridas väl och torkas. Utom fördelen att kunna tvätta ylle utan krympning eller fillning, har denna metod den stora hygieniska fördelen att yllevaror sålunda genom kokning kunna desinficieras, hvilket är af stor vikt, enär auuars mycken smitta sprides genom ylle, tvättadt, men ej kokadt. En tvättanstalt med denna metod har sedan en tid varit i gång i Brighton (på södra kusten), en skall inom kort anläggas i London, och ett bolag är under bildande för att sätta i verket en mängd dylika inrättningar, som säkerligen snart skola bli starkt anlitade. •^ Skulle det ej vara skäl att någon kemiskt kunnig och affärsvan person från Sverige reste hit för att taga reda på ofvannämnda metod och sedan föranstalta dylika tvättinrättningar i Sverige?
Af gat, eller annan 321 :o. b) Den, som bifaller Ridderskapets och Adelns med Utskottets förslag instämmande beslnt, att redactionen å förevarande artikel bör blifva: Väfnader: Helsiden: alngods: taft, kypert eller levantin , satin eller sidensarge, enfärgade eller skiftande, rutiga eller randiga, genom olika färgadt silke, men ej genom väfnadssättet,— med dera till 10 R:dr 32 sk. Skälpundet bestämd luli vid införsel, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; vinner nej, (Irsla alternativet) bifalles Presteoch Borgare-Ståndens beslut. (2:dra alternativet) bifalles Bonde-Ståndets beslut. Denna, af alla fyra Stånden lill införsel mot 6 Rrdrs tull per Skålpund tillåtna, aitikel bar Ridderskapet och Adeln förklarat böra från Ostindien fa införas mot 3 Rrdrs tull på 30 R:drs värde Skålpundet; och kommer, om detta beslut af Ridderskapet och Adeln vidblifves, att häröfver voteras sålunda: 322:o Den, som gillar Utskottets förslag, att enahanda lull bör åsältas Väfnader: Helsiden: alngods: alla andra slag, ej specificerade, utan åtskillnad, t rån hvilken ort varan inkommer, voterar ja, den, det ej vill, voterar nej; vinner nej, bestämmes, att de under denna rubrik hänförliga Sidenvaror skola, då de införas direele från Ostindien, med ett tull värde af 30 R:dr per Skålpund, bära en införseltull af 3 R:dr. Ridderskapet och Adeln har godkänt Utskottets förslag lill redaction af de 2:ne under Shawlar, Shawletter och andra dukar af Helsiden utaf Utskottet uppgjorda ru - Forin, nj Bevilluings Utskottets Memorial, TSf.o 41. 55 g lex väfnad, af sa kalladt bourre de soie samt genom tryckning eller pressning faconerade.
Derjemte har Kongl. Majit meddelat Rikets Ständer Sitt nådiga beslut att, enligt hvad föreslaget blifvit, till den direktion, som komme att besörja förvaltningen af den Jemtlands roterings-kassa, som komme att bildas, låta vid den tid, då provinsens nya rotering vidtoge, till fond för nämnde kassa öfverlemna den då i Jemtlands reservmedel-kassa befintliga kapitalbehållning; och har Kongl. Majit till Utskotten låtit öfverlemna ej mindre de upprättade roteringslängderna för länet och de till roteringsverket hörande handlingar, än äfven det under den 28 September 1847 af provinsen Jemtlands befullmäktigade ombud antagna och undertecknade knekte-kontrakt för Jemtland., Derförutan har från hedervärda Bonde-ståndet till Sats-utskottet blifvit remitterade tvänne af riksdagsfullmäktige från Jemtlands län Änders Olsson och Nils Larsson väckta motioner, deruti anföres,. att ehuru Jemtland, i anseende till hardt klimat, föga bördig jordmån, gles befolkning, dyra arbetslöner samt brist på afnämare och närbelägna afsattningsplatser för ortens produkter, mera än någon annan af Sveriges provinser saknade utvägar att utgöra alltför tryckande prestationer, så hade likväl genom den roteringsförrättning, som Kongl. Majit i högstberörde Dess nådiga proposition till Rikets Ständer för fastställelse öfverlemna!, Jemtland, der värdet af ett mantal i medeltal skulle uppgå till endast 1,547 ridr, genom nämnde roteringsförrättning fått sig ålagdt att hålla soldat för 5i tunnlands skatt eller fidels; mantal, under det att i rikets öfriga och i afseende på läget bättre lottade län, en soldat-rote innehölle i medeltal något mer än 1| mantal, hvaraf värdet skulle utgö— 18 Staisoch Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 22.
Lif-Regements llussar-Corps, hvaraf några Nummer tillhöra detta Län , 4,523: 29. 7. 2:o vid Kongl. Lif-Regementets Grenadier-Corps Inom Westerås Fögderi 24,656. 44. 3. Politi. Ordning och sedlighet bevakas i allmänhet af Presterskapet med Kyrko-Rådet, understödde af Kronobetjeningen, Uppsyningsman och på vissa ställen Byfogdar. Utom de vanliga Klockareskolorna i Socknarne linnas åtskilliga skolor på Landet, som förestås af särskilte allönade Skolmästare, vid flere Bruk, såsom Skultuna, Svanå, Lesjö, Ramnäs, Sura, Ferna; vid hvilket sistnämnde Bruk Bruksskolan är grundad på Vexelundervisnings methoden. Likaledes äro skolor efter Lancaster methoden inrättade vid Strömsholms Kongl. Stuteri samt i Rytterns, Hvittinge, Thorstuna, Engsö och Munktorps Socknar. Läraren vid Strömsholms skola njuter lön på Kongl. Stuteriets stat och vid Munktorps sockne-skola är ett årligt bidrag af 20 tunnor Krono-afradsspanmål anslaget till lönebidrag åt Läraren. I Nora socken, der framlidne Kamererare!! Forssius donerat ett kapital af 3,500 R:dr Banko till en skol-inrättning, förestås den af Komministern i Församlingen. Westerås Gymnasium är inrättadt för hela Westerås Stift, hvilket innefattar största delen af Westerås Län med undantag af Fjerdhundra samt Torpa och Kong Carls socknar, och lyder för öfrigt under detta Stift hela Stora Kopparbergs Län och den delen af Örebro Län, som tillhörer Westmanlands landskap. Antalet af de studerande vid detta Gymnasium utgjorde sistlidet läroår 64 ynglingar. Kongsöhrs Fögderi
Fångvårdsstyrelsen — enär anledning icke vore för handen att, efter det nuvarande nya länscellfängelse blifvit till begagnande upplåtet, gamla länshäktesbyggnaden i Umeå vidare kunde behöfva användas till förvarande af länets fångar, hvartill det dessutom vore olämpligt samt Kongl. Majit i Bref den 31 Januari 1860 medgifvit att gamla länshäktet i Piteå finge till Norrbottens läns hushållningssällskap upplåtas, för att af detsamma användas på sätt, som för befrämjande af sällskapets ändamål lämpligast syntes — i underdånighet hemställt, huruvida ifrågavarande gamla länshäktesbyggnad måtte till Westerbottens läns innevånares disposition afträdas eller huru med samma byggnad eljest måtte förhållas. Justitie-kanslersembetet, hvars underdåniga utlåtande i ämnet derefter blifvit infordradt, hade bland annat anfört, att då båda statsmagterna befriat de norra länens innevånare från den dem förut ålagda skyldighet att bygga och underhålla länshäkten, endast med uttryckligt vilkor, det något anspråk på ersättning för sjelfva fängelsebyggnaden hvarken då eller framdeles finge väckas; då, om äfven innevånarne i Westerbottens län icke veterligen genom något öppet förklarande ingått på detta vilkor, de likväl borde anses hafva lemnat ett tyst bifall dertill, enär de under en tidsföljd af öfver 30 år begagnat sig af den endast under berörda vilkor dem förunnade fördel; då statsmedel äfven blifvit använda för fängelsets uppförande och fullbordande, samt då det icke kunde medgifvas, att ett för allmänt ändamål, om ock genom tillskott eller biträde af innevånarne i orten, uppfördt hus borde helt och hållet, eller i mån af utgjordt biträde eller annat bidrag, anses tillhöra dem, som bidragen lemnat, hade Justitie-kanslersembetet funnit sig böra i underdånighet afstyrka bifall till Kongl.
Den, sorn gillar den af Utskottet å kreatur: kor och ungboskap föreslague införselstull 4 R:dr stycket, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes införselstullen å kor och ungboskap till 6 R:dr 32 sk. stycket. Genom 78 Ja emot 41 Nej liar Utskottets förslag blifvit gilladt. Tjugondeåttonde voteringen, enligt 185 punkten. Den, sorn godkänner Utskottets senaste förslag, att å kött: färskt, bör bestämmas 24 sk. införselstull per idW, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer införselstullen å färskt kött alt aulagas till 32 sk. Voteringen liar utvisat 48 Ja oell 71 Nej, hvarigenom införselstullen a färsk t kött blifvit bestämd lill 32 sk. L Tb. Tjugondenionde voteringen, enligt 186 punkten. Den, som instämmer i Utskottets uti Utlåtandet N:o 30 framställda förslag, att kött: saltadt, bör åsättas 5 R:dr lull per tunna vid införsel voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages den i Betänkandet N:o 21 å saltadt kött föreslagna införselstull 6 R:dr 32 sk. tunnan. Vid volerings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 47 Ja och 72 Nej, på grund hvaraf inlorselstuilen å saltadt kött blifviL fastställd till 6 R:dr 32 sk. tunnan. Trettonde voteringen, enligt 187 punkten. Den, som bifaller, alt, på sätt Utskottet i Utlåtandet N:o 30 föreslagit, inforselstullen å Kött: torkudt eller rökt, bör bestämmas lill 40 sk. L®, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; \ inner Nej, kommer, jemlikt Betänkandet N:o 21, 1 R:dr 16 sk. införselstull per \jtb alt å torkad t eller rökt kött antagas.
DAMEN Jag for till allmänna åklagaren och... DEN OKÄNDE. begärde skilsmessa: DAMEN. varulfven för hemgång och mordförsök... DEN OKÄNDE. Ja, men han gjorde ingendera... det var nog min afsigt, men när jag kom fram, angaf jag - DAMEN. der, kommer han sjelf, och tar ut stämning på mig för falsk angifvelse. Så for jag till advokaten och han sade, att jag kan vänta mig minst en månads fängelse... Tänk mitt barn skall födas i ett fängelse. Hur skall jag komma ifrån detta? Hjelp mig! Du kan hjelpa mig! Säg, säg! Nej, men jag angaf honom för det... Och medan jag står AUGUST STRINDBERG DEN OKÄNDE. att jag hjelpt Dig. Jag kan hjelpa Dig! Men hämnas icke sedan på mig, derför DAMEN Hvad Du misskänner mig! Men skynda och säg! DEN OKÄNDE. Jo, vi ska skylla på mig; och säga att jag skickade Dig! DAMEN. hela saken? Tänk hvad du är snäll ändå. Och nu är jag alldeles ifrån DEN OKÄNDE. något som ej hör hit. Är det Du som lagt fram denna portemonnä? Torka tårarne barn och var obekymrad; men upplys mig om - DAMEN (förlägen). DEN OKÄNDE. Säg ut Du! DAMEN. Har det också varit före? DEN OKÄNDE. gången det hände, så gret jag, emedan jag var ett barn ännu. DAMEN. Åh nej! DEN OKÄNDE. Du är verkligen för ögonblicket den uslaste menniska jag vet. DAMEN. Och derför älskar Du mig? DEN OKÄNDE. derför vill Du ha mig till tjuf, med portemonnä'en, DAMEN. Hvad har Du på bordet der? Nej, icke derför: Du har stulit bref också? Svar: ja! Och Ja, den andra ville på det sättet utröna om jag stal. Förra TILL DAMASKUS - DEN OKÄNDE. Det är åskan. (Det blixtrar, men utan dunder). DAMEN. Du är inte rädd! DEN OKÄNDE. Jo, ibland, men icke för det som Du fruktar.
Denna motion föranledde Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, efter ärendets fullständiga utredning, nådig framställning i ämnet mätte Rikets Ständer meddelas. Efter vederbörandes hörande, på sätt pag. i Bil. 1, b uti Kongl. Maj:ts Proposition om Statsverkets tillstånd och behof närmare utvisar, har den begärda framställningen blifvit meddelad, men befinnes helt och hållet stridande mot de upplysningar, som Konungens Befallningshafvande i Norrbottens län lemnat och hvilka torde vara de mest tillförlitliga. Konungens Befallningshaf vande föreslår, nemligen (pag. N:o 1 b): för tingstolken i Neder-Torneå och Carl Gustaf . 400 R:dr „ d;o i Öfver-Tornå och Pajala 600 , „ d:o i Öfver-Kalix 200 „ med förslag, bland annat, att desse tolkar skola vara skyldige biträda med tolkning älven vid bevåringsmönstringar samt andra af Konungens Befallningshafvande utlysta sammanträden, så vidt de egde rum å eller i närheten af tingsstaden i hvarje härad. Vid afgifvandet ai min motion under sistlidne riksdag, tog jag detta sednare förslag icke i betraktande, hvilket ock hade till följd, att de summor, jag då föreslog, understiga de af Konungens Befallningshafvande nu föreslagna. Nu förenar jag mig så mycket heldre i delta sednare förslag, som detsamma kommer att för Statsverket medföra vida mindre kostnader, än om mitt vid förra riksdagen afgifna, eller ännu sämre, om regeringens förslag erhölle Ständernas bifall. Vid Landskansliet i Luleå finnes nemligen anställd en tolk i finska språket. Denne medföljer på mönstringar och andra af Konungens Befallningshafvande utlysta sammanträden, t. ex. tili Pajala, 34£ mil, och åter 54J eller 69 mil, hvarför skjutsen etter 2:ne hästar gör 138 R:dr.
Ständer måtte bevilja följande årliga tillökningar nemligen: för åstadkommande af en förbättrad aflöning åt lärarne i ångmaskin-lära vid Navigations-skolorna i Stockholm, Göteborg, Gefle och Carlshamn tillsammans 1,612: 50. för Wisby Navigationsskola: förhöjning i årsanslaget från 1,973 R:dr 75 öre till 2,950 R:dr, eller 976: 25. med dervid fästadt vilkor att de vid skolan inflytande inskrifnings-penningar samt lösen för afskrift af betyg bör till bildande af en premiekassa användas; samt Carlshamns Navigationsskola, — oberäknadt det tillökta belopp af 262 R:dr 50 öre för undervisnings meddelande i ångmaskinlära vid nämnde skola, hvilket inhegripes i ofvannämnde summa af 1,612 R:dr 50 öre, — förhöjning i årets anslag med 950: — under vilkor att staden Carlshamn tillhandahåller en fullt ändamålsenlig lokal för skolan; — utgörande dessa förhöjningar tillsammans 3,538: 75. Efter tagen kännedom om hvad i afseende på behofvet af dessa anslags:illökningar är uti Stats-Råds-protokollet (pag. 36—42) fullständigt anfört och upplyst, har Utskottet funnit skäl tillstyrka, att ofvan uppgifna belopp måtte, under de af Kongl. Maj:t föreslagna vilkor, af Rikets Ständer beviljas såsom förhöjning i Navigations-skolornas årliga anslag. 44:o) Beträffande Navigations-skolan i Calmar har uti en hos BorgareStåndet väckt motion Herr Dahm anfört, huruledes denna stad använde ett icke obetydligt antal sjöfolk, till följd hvaraf dervarande skola varit, enligt af Direktionen lemnad uppgift, under åren 1855 till och med 1859 besökt af 42, 52, 53 och 48 elever, af hvilka under förlidet år ej mindre än 15 önskade undervisning i ångmaskin-lära.