Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Chydenius skulle söka att från en af Spetsbergens nordligaste öar framföra ett triangelnät i sydlig rigtning ned mot Storfjorden, under det en annan af deltagarne i expeditionen borde söder ifrån i samma fjord intränga, för att på denna väg i motsatt rigtning framföra ett annat triangelnät, som med det förra skulle i Storfjordens nordligaste hörn sammanknytas till ett helt, omintetgjordes aldeles rekognoseringen för södra nätet derigenom, att drifis och motiga vindar förhindrade framträngandet mot Stoi fjordens mynning, men deremot lyckades det Magister Chydenius att fullständigt lösa sin uppgift och genom verkliga vinkelmätningar bestämma ett Triangelnät fran Ross-Lland, det nordligaste kända land i verlden intill ett herg, sorn ansågs ligga icke laugt ifrån Storfjordens norra ända, samt såmedelst ådagalägga att för en gradmätnings utförande de klimatiska förhållandena på Spetsbergen icke utgöra oöfven innerlig» hinder; — utvisande en återblick på expeditionens Knntjl. Majus Aåd. Proposition .\:o ili. 29 prestationer, att densamma i väsendtlig mån vidgat kunskapen 0111 Spetsbergens oell derigenom äfven i allmänhet om den högsta nordens naturförhållanden, samt för fortsatta vetenskapliga forskningar i samma trakter öppnat nya vägar, äfvensom riktat fäderneslandet med värderika naturhistoriska samlingar, genom hvilka den arktiska naturalhistorien fullständigare än i något annat land för närvarande här representeras samt tillfälle äfven gifves att med en befintlig mängd duplettsviter dels förse de inhemska museerna, dels oek i utbyte förvärfva andra naturföremål. I fråga vidare om expeditionens räkenskaper, omförmäles uti ifrågavarande af Vetenskaps-akademien till Kongl. Majit öfverlemnade yttrande, hurusom, oaktadt Adjunkten Torell enskildt bestridt en mängd utgifter i oell för förberedelserna till expeditionen, samt hvarje deltagare deri af egna medel bekostat resan frän sin hemort till Tromsö och, efter återkomsten från Spetsbergen, färden samina väg tillbaka, utgifterna likväl uppgått till 51,967
Deremot hafva, under åren 1852, 1853, 1854 och 1855, de anvisade kreditiven till sina hela belopp behöft anlitas, och hade således utgått för de förstnämnda tre åren 66,000 R:dr och för år 1855 det förhöjda kreditivet 36.000 R:dr, eller sammanlagdt för alla fyra åren 102,000 R:dr Banko. Hvad åter beträffar den vid förra Riksdagen anmälda särskilda brist för år 1852 utöfver kreditivsumman, hvilken brist, på sätt redan omförmäldt är, utgjort 20,234 R:dr 45 sk. 2 rst., hafva de af Rikets Ständer till fyllande deraf afsedda medel, eller förhöjda vederlaget för de till Wadstena Krigsmanshuskassa förut ingående, men till Statsverket numera indragna rusthålls-afgifterna, deraf Arméens Pensionskassa åtnjuter |:delar, hittills och under förväntan på den med Kongl. MajHs Nåd. Proposition, N:o 53. 7 vidlyftiga omgångar och mycket besvär förenade utredningen af denna vcderlagsförhöjnirigs verkliga belopp, icke kommit Armeens Pensionskassa till godo; men då, efter hvad Kongl. Maj:t inhcmtat, numera blifvit utredt, att vederlagsförhöjningen i Statsersättnings-anslagen för rusthålls-afgifterna åren 1852, 1853 och 1854 skulle tillhopa utgöra 25,277 R:dr 2 sk. 2 rst. Banko, hvaraf tillkomma Arméens Pensionskassa | eller 15,160 R:dr 10 sk. 11 rst., återstode af 1'örrberörda bristsumma 20,234 R:dr 45 sk. 2 rst. endast 5,068 R:dr 34 sk. 3 rst., till betäckande hvaraf den af Rikets Ständer påräknade tillgång icke vore tilllyllestgörande.
Men hvad deremot beträffar det nu jemväl i nåder föreslagna anstånd med aflemnandet af inteckningssäkerheten för denna lånesumma, så enär något äfventyr eller någon olägenhet för Riksgälds-kontoret icke synes vara förenad med ett sådant anstånds beviljande, helst ej allenast bvggnads-kommittén, utan äfven borgerskapets äldste, såsom låntagare, måste under tiden anses ansvarige för fullgörandet af de med lånet förenade åligganden, hvilka då skola iakttagas, får Utskottet, som förmodar, att meranämnde byggnad inom förloppet af fyra år efter dess företagande skall hinna fullbordas, tillstyrka, att den tid, som vid meddelandet af oftanämnda byggnadslån bestämdes för brandlorsäkrandet af de medelst «J cö dylika låneunderstöd uppförda byggnader, äfvensom för dessa låns intecknande samt lånehandlingarnas insändande, mä i afseende på den lånesumma, som till det nya rådhusets uppbyggande varder använd, så till vida förlängas, alt skuldebrefvet, jemte dertill hörande handlingar, icke behöfva vara till Riksgälds-kontoret insända förr än vid 1852 års slut. Stockholm den 11 Februari 1848. Reservation af Riksdagsfullmäkligen Sven Heurlin från Kronobergs län: ”Emot Utskottets beslut får jag mig reservera. Byggnadskommittén hade väl fått lyfta det beviljade lånet, men icke Magistraten, som nu måste sjelf betala hyra för de lägenheter, som användas till Rådhusrättens sessioner. Men hvarken Magistraten eller byggnadskommittén har varit eller är orsak dertill, att Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 67. 9 att rådhuset icke kunnat eller kan uppföras, enär den till nämnda byggnads uppförande bestämda plats varit upptagen af andra offentliga byggnader.
l. — med infordrande af Riddarhus-Utstottets utlätande rörande förskott af Riddarhus - Casian till förläggaren af Ridderskapets och Adelns Protocoll wid 1789 ärs Riksdag, z8g. — med uppdrag ät Bewillnings-Utstottet att inhemta nödige upplysningar om origtigheter som influtit uti de till Utstottet aflemnade officiella uppgifter öfwer föregående arens Bewillningar pä KrutochSocker-tillwerkningarnc, '84. — om Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utskottets utlätande i anledning af Kongl. Majtts Nädiga Proposition om Bränwins-bränningen, 476. — rörande Banco-Utstottets afgifne upplysning om förhällandet »4 io6 Register. med en g,lord protest emot en af Utskottets Ordförande framstald Voterings-proposition om afgifwande Berättelse rörande Realisationen jemte anmodan till Utskottet att inkomma med fullständig berättelse om sättet huru Realisationen blifwit werrsiäld m. m., Zzö. — rörande Riddarhus,Utskottets Memorial om förskott af Riddarhus-Eastan till tryckning af Ridderskapets och Adelns Protocoll wid l?8y ärs Riksdag, — om Stats - Utskottets Protocolls-Utdrag rörande Leverantörers godtgörande samt upptagande af bokförda län, 559. — om Allmänna Bcswärsoch Oceonomic - Utskottets Betänkande rörande förestagcn riviston af den under 'Commerce - Collegi! disposition warande Manusaetur-fono, Z6o. — om Stats - Utskottets tillstyrkande rörande löner för de 2me nya tillökta Stats-Secreterare Embeten samt arfwode för Allmänna Beredningens Ledamöter, 562. — om Banco-Utskottets utlåtande rörande Banco-läns beviljande pä Tackjern, 561. — med äterremist ä Allmänna BcswärSoch Oeconomic-Utstottets
St:rs upmärksamhet derpå att, ehuru Länsstyrelserna icke lära kunna undvara biträdet af en jurist, med kunskaper och erfarenhet, så lär likväl, under nuvarande förhållanden, ingen kunnigare jurist låta anställa sig vid Länsstyrelserne. Såsom bekant är erfordras, för att blifva en någorlunda kunnig jurist, att hafva utöfvat domare-embetet, och den, som derunder blifvit vand vid det oberoende af förmän, hvari en domare är och måste vara försatt, om lag och rätt skola uppehållas, söker icke gerna en tjenst, deri han kommer i mer beroende ställning än någon tjensteman i vårt land. Det har redan visat sig ett stort missnöje hos LandsSekretme; och det är ock till följd af påstötning från embetsbroder i landsorten, som jag afgifvit detta anförande. Det har icke förut varit vanligt, att LandsSekret. sökt sig från sina tjenster. Nu deremot söka sig många af LandsSekretme med ifver från sina embeten till andra tjenster, isynnerhet till domsagor, och till sådana, som icke äro särdeles indrägtiga. Till och med LandsSekretm i Linköping, hvilken ansetts vara bland de bäst aflönade, sträfvar efter att erhålla annan tjenst och deribland en mödosam domsaga, som, efter hvad jag tror mig veta, såsom sjelf sökande till samma domsaga, icke gifver i bruttoinkomst mera än omkring 3000 Rdr bko. Detta bevisar, att LandsSekretme icke äro nöjda med sin ställning; och då LandsSekretm delar den juridiska ansvarigheten med Landshm, och i många fall är ansvarig framför Landshm, så synes det mig icke vara åtminstone nödvändigt eller för det allmänna nyttigt, att han står i det stora beroende, som för det närvarande eger rum. Remitterades till StatsUtsk. Anmäldes och emottogs Hr StatsRådet Frih. Carl Gustaf af Ugglas, som å K. M:ts vägnar aflemnade 7 Dess Nåd. Propos. och 2 Dess Nåd. Skrifvelse!- till R. St:r. Föredrogs ånyo K. Mits d. 17 sisth Dec. på bordet lagda Nåd.
— LandtMarskalkens såsom Ordförande för Ridderskapets och Adelns hälsnings-Deputation till det Kongl. Huset. Jan. P. 53. — Grefve De la Gardies, Jacob, såsom Ordförande för Ridderskapets och Adelns hälsnings-Deputation till de öfrige Stånden. Jan. P. 67. — LandtMarskalkens på RiksSalen och såsom Ordförande för Ridderskapets och Adejns AfskedsDeputation till det Kongl. Huset. Dec. 2 A. P. 420. — Kongl. Maj:ts och de öfrige Kongl. Personernes till besvarande af Ridderskapets och Adelns AfskedsDeputation. Dec. 2 A. P. 435. — Grefve Wachtmeisters, Hans, såsom Ordförande för Ridderskapets och Adelns AfskedsDeputation till de öfrige Stånden. Dec. 2 A. P. 44°- — LandtMarskalkens vid Riksdagens slut. Dec. 2 A. P. 444- — Grefve Brahes, Magnus, til! LandtMarskalken, vid emottagandet af LandtMarskalks-stafven. — Grefve Brahes, Magnus, till Hans Maj:t Konungen vid aflemnande af LandtMarskalks-stafven. Dec. 2 A. P. 448- — Hans Maj:t Konungens vid emottagandet af LandtMarkalks-stafven. Dec. i A. P. 44<> Talemans-Beredningen, om utseende af Ledamöter dertill. Febr. P. 3i5. Sept. 2 A. P. 332. Talemans-Tafflarne, om bibehållande deraf. Maji P. 490. Taube, Grefve Gustaf Eric, yttrande. Mars P. 5.27. Taxerings-förrättning, angående en enda emellan hvarje Riksdag. Julii P. 1240. Taxeringskostnaden, angående dess bestridande inom Norrbottens Län. Testamenten, angående föreslagne stadganden i afseende på deras bevittnande och bevakning. Tham, Vollrath, yttrande. Mars.
Beträffande ej mindre det belopp, hvars upplåning, med iakttagande af derför nu föreslagna grunder och vilkor, kan i anledning af Rikets Ständers beslut, angående statsbidrags beviljande för jernvägs-anläggningar m. m., ifrågakomma under mellantiden intill nästa Riksdag, än det för denna upplåning erforderliga statsanslag, vill Utskottet sig yttra vid meddelandet af den uppgift och utredning i afseende på Riksgälds-kontorets behof, hvarmed Utskottet, jemlikt grundlagarnes föreskrift, skall innan denna Riksdags slut till Rikets Ständer inkomma. Stockholm den 5 September 1834. Reservationer: af Herr von Troil, Samuel Gustaf: »Instämmande för öfrigt i de hufvudgrunder, som i detta betänkande blifvit uttalade, reserverar jag mig emot det med 18 rö ster emot 17 fattade beslut: att ingen kapital-rabatt må ega rum å de lån, som kunna komma att upptagas under tiden intill nästa Riksdag. Denna enda bestämmelse innebär i sig en fullkomlig tillintetgörelse af hela förslaget, och skulle, om den vunne Rikets Ständers bifall, ännu i några år hålla oss qvar i samma vacklande tillstånd med afseende på rikets penninge-negotiationer, som utmärkt de sista fem och fyratio åren, samt tillsvidare beröfva landet de omätliga fördelarna af ett väl ordnadt fondsystem. Utskottet har äfven i motiverna till betänkandet erkännt nödvändigheten af kapital-rabatt såsom grundsats, och tydligt angifvit, alt ett sådant sätt för upplåningen framdeles måste iakttagas, men det oaktadt, utan alt i sjelfva förslaget intaga denna för ett väl ordnadt fondsystem oundgängliga grundsats, hemställt, att för denna gång en dylik rabatt ej må ega rum. För min del, kan jag icke godkänna denna brist på följdriktighet, hvilken, såsom jag förmodar, kärflutit från fruktan att majoriteten inom Riks-Stånden, af obekantskap med finans-lärans hufvudgrunder, kunde hysa en så panisk förskräckelse för ordet kapital—rabatt, att om man velat genast tillämpa densamma, bela den vigtiga frågan skulle falla.
se’n trenne dagar, trenne nätter flytt i kärleksdrömmar, hjerta emot hjerta då lifvets äflan dref mig bort på nytt. Ack, aldrig, aldrig går det ur mitt minne, hur, i förtviflan klängd till mina knän, hon låg och skälfde i sitt hvita linne, och hennes hår flöt öfver golfvet hän. Det hade vecklat sig, det svarta håret i mina sporrar in, och blodet flöt i droppar — sakta — från det lätta såret som var det röda tårar, dem hon göt. Jag slet mig lös — lät henne handlöst glida i mörkret in; men hvart jag kom och gick, det arma barnets bild gick vid min sida och såg på mig med samma sorgsna blick: Då kände alltid jag den tanken svida, att jag var den, som sköflat hennes lif. Hvad visste jag väl om, hvad hon fått lida för det jag henne bröt — till tidsfördrif. Då och då hade hon öfver manuskriptets kant kastat en blick på hans ansigte; under dess döda, liflösa uttryck tyckte hon sig se återspeglad hvarje skiftning af ömhet, sorg, sjelfförebråelse i diktens rytmer. Hon kände sig med ens så underligt kall dervid. »Tycker du inte den är vacker? — Det var som om han anat, att den icke gjort samma intryck på henne, som de andra. »Åh-jo.» Hon drog på det, och hennes röst lät en smula kylig. »Åh-jo?» upprepade han med ett litet småleende. »Det är visst åtskilligt idealiseradt, det der.» »Tror du det?» sade han, road af anmärkningen. »Ja. Jag tror, att det var ett mycket» — hon letade efter ordet — »mycket ordinärt äfventyr, som fantasien roat sig med att förgylla upp i ensamheten.» »Ordinärt? — Han skrattade, ett stilla, torrt skratt. Men så föll det honom plötsligt in, att hennes ton haft en ovanlig skärpa, då hon sade det. » H varför tror du det?» frågade han. »Åh — det låter så.» »Låter så? — Hennes kyla irriterade honom synbart. Han teg ett ögonblick, som om han tänkt öfver, hvad anledningen kunde vara.
R:dr, för nya gevärs anskaffning innestående belopp, utgörande Nitton tusen fem hundra R:dr; 3:0. 1856 års anslag till anskaffning af slagkruts-hufvar, Fem tusen R:'r; och 4:o. 1857 års anslag till underhållande af bevärings-manskapets bekadnads och utredning s-persedlar, Fyratioett tusen R:dr. § 81. Det i Riksgälds-kontoret innestående beloppet, Fyra tusen fyra hundrr fyratiotvå R.dr 72 öre, utaf 1855, 1856 och 1857 års anslag, 5,000 R:dr årligfl, till åflo - Ståts-Utskottets Memorial M 264. 13 nande af lärare och underhåll af elever vid det å Kongl. Flottans varf i Carlskrona befintliga Skeppsbyggeri-instilut, äfvensom till andra för samma Institut erforderliga utgifter, bör fortfarande, för dermed afsedt ändamål, af Riksgälds-kontoret tillhandahållas och enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift utbetalas. § 82. Med fortsatt tillämpning af de under sednaste riksdag meddelade och af Rikets nu församlade Ständer hufvudsakligen bibehållna samt i detta reglementes § intagna allmänna föreskrifter, i afseende på statsbidrags beviljande och utbekommande för hamnoch kanal-byggnader jemte andra vatten-kommunikationer, äfvensom brobyggnader, väganläggningur och vägförbätlringar samt vattenaftappnings-förelag, böra nedan uppgifna, för sådana föremål under sagde riksdag anvisade och vid innevarande års början i Riksgälds-kontoret ännu innestående anslags-summor utbetalas, såvida de med dessa anslag understödda arbetsföretag blifvit före 1856 års slut påbörjade, nemligen: 1:0. Tjugetvå lusen fern hundra
" Ja visst, käxa barn. Det var ju egentligen s&amp; naturligt, a t t han ville hå.lla mig kvar for barnens skulLn 201 J a g fattade hennes hand - denna hand, hvars grofva,. knotiga fingrar. buro vittne om sa mycket tungt och sträfsamt arbete - och strök den sakta, i det jag i mitt sinne prisade mig lycklig a t t ej hafva tillhört den tid, da en husbonde kunde fordra dylika offer af sina underordnade. Sk. sutto vi tysta till dess vi hörde ljudet af en vagn, som snabbt&gt; rullade fram öfver den frusna marken. J a g flög upp. " Nu kommer han, tant !n Gumman blef med ens sig själf igen. " Då försvinner jag, s&amp; fhr du ensam rå om vännen din. God natt, lilla barn! ' F Nar jag nästa morgon trädde in till den gamla, satt hon. helt blek och matt i gungstolen, och den hand hon räckte mig, var feberhet. " Hur är det, tant! Du är väl inte sjuk? " " Åh nej, jag är bara litet trött. J a g kunde inte sofvs i natt för de der tankarna. a h, så barnslig man är ännu, fast man är 73 år! " Hur stark, hur lifsvarm måste den ej hafva varit, denna. kärlek, som ännu efter nära 60 år kunde beröfva de gamla ögonen deras hvila och bringa feberglöd i detta eljest så lugnt framglidande blod! Och likväl hade hon utan tvekan, utan att göra d g o n affär deraf offrat denna kärlek af en l å t vara missriktad och öfverdrifven pligtkänsla. Hennes uppoffring var onödig, oförnuftig till och med, men lag det ej på samma gång något sublimt i den och i den enkla värdighet, hvarmed den utfördes? Hvarför är lifvet så grymt, att det söker beröfva oss det; dyrbaraste af allt hvad vi ega här på jorden, det rena och ljusa minnet af dem vi hålla kära?
Som tillkommer bans der innehafvande åLön» grad, så vida icke han beträdes med sådane fel, för hvilka han, enligt Författningarne, Iean ifrån Banco Verket skiljas. För Conioirens Tjenstemän bestämma BancoFullmägtige, sedan Direciionernes Förslag blifvit infördrädt, göromålens fördelning. §• 5- Ånmärkningarne dervid inom alla 4 Riks» Stånden innehålla1 till en del, att det för hvar och, en af BiscontDirecteurerne utaf Ut skottet jöreslagne aCs-arfvode, 333 R:dr 16 sk, Banco hör, såsom otillräckligt till ersättning för deras besvär oeh kostnader, förhöjas till antingen el t belopp fl/ 500 R:dr eller 600 fl 666 ■Midr 32 SÅ.J och är för öfrigt i anledning af samma §. föreslaget; att BancoOmbudets Lön mätte blifva störte än den Utskottet tillstyrkt, eller ock stadgas, att samma Ombud finge bv' hälla sinLön i Bamjuen, och särskildt njuta ersättning för dess kostnader till underhållet ■på fremmande ort med 6'66'fa 1000 Rtdr; att reglerandet af Betjäningens aflöning måtte öfverlämnäs till DiscontBircctionerne och det Blifvande beloppet af BancoFullmägtige endast stad* , fästas; eller ock denna reglering på Banco Styrelsen ensamt ankomma; alt för Tjenstemännen vid Gonlöiren, hvilkas Inkomster och 'Löneförmåner äfven vore beroende af rättigheten att vara Cotnmissionairer för Länsökande, en viss procent mätte bestämmas såsom Commissions-arfvode, deraf hälften skulle tillfalla ' Commissionairen och den andra hälften ingå i BancoUtsiottets Betänkandert*. i 3 j en gemensam SportelCassa; att, vid Götheborgs^ Contoiret, Kamcrcrarens Lön matie nedsättas till 66()^R:dr, i anseende till förmodade större sportler för denna tjenst; att
Klagomål hade hos mig blifvit anförda deröfver, att Rådstufvu-Rätten i Wisby alltför länge dröjt med utgifvande af domar uti två särskilda konkursmål, och då denna klagan syntes befogad, förordnade jag om åtal emot bemälde Rätt, dervid anmärktes, att enär Konkurslagen den 12 Mars 1830 stadgade, i afseende å rättegång i konkursmål, som till Rådstufvu-Rätt hörde, uti 70 §, att lottning i målet borde verkställas, så snart stämning beviljats, — uti 85 §, att då skriftvexling slutad vore, saken skulle, så snart ske kunde, föredragas, på det att den måtte ofördröjligen till afgörande förekomma, — och i 95 §, att dom i konkurssak borde skyndsamt utgifvas; men dessa föreskrifter syntes icke hafva blifvit iakttagna, heldst Rådstufvu-Rätten i den ena konkursen, der inställelsedag infallit den 21 Juli 1856, utfärdat dom först den 2 Augusti 1858, och i den andra, der inställelsedag inträffat den 15 Juni 1857, icke förrän i slutet af år 1858 hållit begärdt förhör och derefter, sedan målet den 31 December samma år blifvit till Rådstufvu-Rättens pröfning öfverlemnadt, låtit anslå dom till utgifvande först den 7 Mars 1859. Uti detta mål meddelade Kongl.
N:o 293, med förslag till stadganden i Riksg:sKont:s Reglemente, ang:de detta verks inkomster, samt upbördeu och redovisningen af det ingående bevillningsm. fl. medel, äfvensom rörande Riksg:sKont:s styrelse och den vid samma verk anställda betjening. Den 6 Mars f. nr Detta Mern. blef af E. o. Ad. bifallet utan annan discussion, än att i fråga om Eeglem:ts 230 §, yttrades af Hr Akerman, Fredr.: Denna § innehåller, att kostnaderna för uptagandet af jernvägslånet må, såvidt de icke varda godtgjorda genom upkommande räntevinster å de uplåuta medlen, bestridas på samma sätt, som andra kostnader för upbörden och förvaltningen af de allmänna medel, hvilka till EiksgisKont. ingå. Jag är ganska tacksam för den rättighet, StatsUtsk. föreslagit att lemna EiksgisKont. för den händelse, att det af E. St:r redan beviljade anslag af 5| proc. icke skulle blifva tillräckligt för bestridande af alla omkostnader för lånet. Det är klart att, huru än ett kontrakt må göras upp, så upstå dock alltid några särskilda kostnader för medlens införskaffande, genom kurs-skillnader o. m. d.; och då, som hvar och en vet, de vilkor, på hvilka den ifrågavide lånetransaktionen är upgjord, icke få offentliggöras förr än den I 5 nästk. Augusti, sfi kunde möjligen härutaf de, hvilka icke lika väl som jag känna förhållandet, vaia frestade tro, att denna § skulle kunna föranleda till stora utgifter för Eiksg:sKont., utöfver dessa förut beviljade 5| proc. Jag anser mig derföre skyldig att här offentligen förklara, det nämnde anslag bör, med en ordentlig förvaltning af medlen, blifva fullt tillräckligt att betala såväl ränta och amortering som öfriga omkostnader; och derpå är jag till den grad viss, att, om det passade sig för en enskild man att göra ett ackord med Staten, jag vore hågad åtaga mig affären och ställa garanti för, att Staten under 40 år ej skulle behöfva vidkännas annan utgift i och för detta lån, än dessa proc.
I Folketinget har en af flera dess ledamöter undertecknad motion ingifvits i samma syfte. Finland. Qcinlig stenograf i adeln. Adeln har godkänt ett af stenografiska föreningen i Helsingfors framstäldt förslag, att bland ståndets stenografer finge anställas ett fruntimmer. Som stenograf kommer således att fungera fru X. Moinander, berättar Aftonbladet. Ryssland. Den svenska siö~dundervis,aiiagen har nu gjort sitt intåg äfven i Sibirien. Enligt ingånget meddelande har uti en skola i lrkutsk slöjdundervisning efter det svenska systemet blifvit införd. Schweitz. Den första qvinliga praktiserande j u r i s t i Schweitz jur. d: r fru E. K e m p i n har öppnat juridisk byrå i Zurich, nien har e j. Dagny DAGNY TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITERBRA INTRESSEW. UTGIPVEN AF Hellen Lindgren, VBr senaste förBtt; arinneliter+tur, en studie. A. Ch. Lefflers Ur Lvuet, Kvinligiaet och Erotik, Victoria Benedictssons Sjdfbioyrafi, Ernst Ahlgrens och Axel Lindeghrds Den Bergtagna. : l&lt;a, Jrsa, Sommarhvila i Westerbotten. Elin Ruthsinan, Ahnd. Poem. Fredrik; Bajer, Egendoms gemenskap med eller utan gemensam förval tningsratt P (Ur Kvinden og Samfundet.) Heddeladen frch FredrikaBremer-Förbundet. Etvarjehanda i Kvinnofrhgan. Pris pr årgång: Förbundets medlemmar kr. {För För icke medlemmar, 4,OO. Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, 5 Mdmtorgsgatan, kl. 11-4. Råd lemnas i juridiska, ekonomiska och hggiena frigor. Upplysningar lemnas angliende läroanstalter och arbetsomrhden tillgängliga för kvinnor. Anmälningar mottagas till inträde i @ rbundets sjukkassa. Äfven personer som icke äro medlemmar af förlbnndet, kunna blifva delegare i densamma. Anmälningar till deltagande i de af FredrikaBremer-Förbnndet ordnade Hemstudie-kurser mottagas.