Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Måhända är det så; men Utsk. har likväl icke sagt hvaruti denna saknad egentligen är ådagalagd, äfvensom Utsk. icke eller antydt, hvaruti det nödiga sambandet bör bestå. Jag har trott mig finna, att sambandet verkligen existerar i den mån, som skilda skolor kunna äga samband med hvarandra. Utsk. säger vidare, att ”skolans form hindrar, ej mindre en noggrannare disciplin, än de individuella anlagens utveckling”. Hvad det förra beträffar, så har Utsk. icke eller anfört några skäl, och jag måste erkänna, att jag icke, af den erfarenhet jag äger, funnit att skolans form hindrar en noggrannare disciplin. Hvad åter angår den omständighet, att de individuella anlagens utveckling deraf hindras, så får jag förklara, att detta äfven öfverensstämmer med min erfarenhet. Det största skälet emot det gamla systemet ligger, enligt min förmening, just i den omständighet, att läroämnen föredragas, som endast gagna på vissa platser i samhället, under det andra, för allmän bildning behöfliga, eftersättas. Jag har derföre kommit till det resultat, att någon betydligare förändring af skolinrättningen i allmänhet icke är så nödvändig, som icke dessinera en betydlig förändring af elementarundervisningen. Emellertid äro de öfrige af Utsk. uppgifna skäl, enligt min tanka, icke af beskaffenhet, att på dem kan grundas något särskildt förslag, eller att i dem någon utredning ligger af behöfligheten af hvad Utsk. i den und. skrifvelse!! föreslagit. Hvad angår första punkten, eller att nuvar. apologistoch lärdomsskola samt gymnasium skulle komma att utgöra en enda sammanhängande skola; så måste det tillåtas mig att dervid göra den erinran, att detta år för de flesta skolor omöjligt att verkställa, enär de fleste skolor och de fleste lärjungar äro i sådane städer, som icke äro stiftsstäder och der icke några gymnasier finnas. Utsk. tillägger vidare, att den sålunda uppkommande skolan skulle komma att utgöra en enda med 2:ne bildningslinier. Derpå hafva vi ännu icke något exempel; ty cathedralskolorna i Up - 46 Den 1 F e b r u a r i e. m. sala och Lund äro icke på så sätt inrättade.
Skulle Bancooch Riksgälds-Fullmägtige tillåtas att till denna Riksdag sig infinna, och nästa Revision vid dessa Verk kunna finna någon förlust i Bancoeller Riksgäldsverket, hafva de icke då den största anledning att säga vara skedt under nu påstående Riksdag, och kunna komma på oss att derföre få ansvara, som tillåtit dem att sig derifrån begifva. Örebro den 1 Augusti 1810. Eric Andersson i Grindby och Svartsjö. Likväl förmälte efter uppläsandet häraf Eric Andersson sig instämma med Oxelberg deruti, att Talemannen och vice Talemannen borde vid Riksdagen qvarblifva. Bengt Andersson från Elfsborgs Län anförde, det han väl icke hade något att påminna vid de värda Ledamöter, hvilka ehuru Fullmägtige i Banquen och RiksgäldsContoiret sig såsom tillika Riksdagsmän vid Riksdagen infunnit, men kunde ej undgå anmärka, att det skulle se illa ut, om, enär de öfrige Riks-Stånden hade å stället tvänne af hvartderas Medlemmar vid hvarje af Ständernes nämnde Verk, Bonde-Ståndet skulle försumma en lika rättighet; hans tanka vore derföre den, att blott en från hvartdera Verket borde få sig här uppehålla, och att de af hemmavarande Medbroder, hvilka valt de flere af desse Bilaga till Protocolls-Utdrag till Bondeståndet. 183 Fullmägtige till Riksdagsmän, måste i deras ställe skicka andra. Jon Jöransson från Oland yttrade sin förmodan, att det ej vore Fullmägtige i Banquen och RiksgäldsContoiret tillständigt att vika ifrån de dem meddelade Instructioner, i hvilka han förmente vara stadgadt, det -Aj-delar af hvarje Stånd vid öfverläggningarne och besluten borde närvara. Jon Jonsson från Blekinge utlät sig, att då de ofta nämnde Instructioner, icke ens för vigtigare mål, fordrade flere än åtta Ledamöters närvarelse, hvilket antal, enligt den underrättelse Talemannen meddelat, å stället funnes; då Sessionerne för det närvarande icke ofta köllos, och då afståndet emellan Stockholm och Örebro icke vore längre, än att, om flere af Bonde-Ståndets
M. må intill nästa riksdag tillåta vederbör. embetsverk, Collegier och Hofrälter att såsom gratifikationer till lönlösa tjenstemän använda hvad af extra-ordinariernas nu utgående ljuspenningar kan genom afgång blifva disponibelt:” Efter ingen finnes, som är bestämdt berättigad, så kan icke heller talas om afgång, ty hvem skulle väl afgå? Jag anhåller att II. o. Ad. behagade återremittera detta betänk, och alt mina anmärkn:r malte få remissen medfölja. Frih. Cederström: Rudolf: Då jag, före vunnen befordran till ordinarie beställning, i 13 år varit anställd såsom extra-ordinarie tjensteman, torde det utan vågsamhet kunna förutsättas, att jag är i tillfälle med någon sakkännedom yttra mig öfver förevar, ämne. Här är, i detta hänseende, fråga om lämplig godtgörelse åt personer, hvilka, inskrifna i kronans verk, och derstädes verkligt tjenstgörande, hafva billigt anspråk på någon ersättning för det arbete de för Statens räkning praestera; och vågar jag yttra den öfvertygelse, att Staten icke gerna kan, om den vill handla sig värdigt, såsom minimum erbjuda en sådan person mindre än hvad ljuspennin - Den 5 Mars f. ra. 163 garne nu utgöra. Slån torde erinra sig att det erfordras upoffringar af flera slag och öfvervinnande af hvarjehanda svårigheter att, efter förvärfvad bildning, kunna framgå de första stegen å tjenstemanna-banan, der utsigter äro svaga och förmörkade, i alla händelser ovissa. Om man, med borttagande af det minimibelopp af understöd, som nu förunnas en hvar i verklig tjenstgöring försatt extra-ordinarie, skulle besluta sig för att endast tilldela de skickligaste och flitigaste ett belopp i förhållande, säger man, till deras arbete; sä skulle det dock för vederbör, förmän blifva svårt, om icke omöjligt, att så fördela dessa belopp, att ej somlige, jemnförelsevis, (inge för mycket, andre åter för litet, under det att de öfrige finge intet.
S. D. Föredrogos och biföllos Stais-Utskottets nedannämude den 24 dennes bordlagda Utlåtanden, nemligen: N:o 76, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtande af Arjeplougs skolebord till boställe åt skolmästaren derstädes; N:o 79, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrilvelse, angående förnyad indelning af nyrolerade jorden i Blekinge län; N:o 80, i anledning af väckta motioner, angående eftergift af eller anstånd med arrendet för bostället Örum i Christianstads län; N:o 81, i anledning af väckt motion, angående förändrade föreskrifter i fråga om de till gästgifveri anslagna räntor; N.o 82, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslående af hyres-ersätlning åt Länsmännen i Frosta härads östra distrikt samt Färs härads norra och södra distrikt af Malmöhus län, emot afträdande till Statsverket al deras boställs—lägenlieter; och N:o 83, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtande af ett stycke mark ifrån Eskilstuna kungsladugård till egaren af Eskilstuna mekaniska verkstad, Theofron Munktell, såsom byggnadstomt för arbetare-bostäder. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Stats-Utskottets den 24 dennes bordlagda Utlåtanden: N:o 7 7, i anledning af Kongl. Maj:ls nådiga remiss å Dess och Rikets Kammar-kollegii berättelse, angående kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning ifrån September månad 1856 lill Oktober 1859; och N:o 78, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss å Dess och Rikets Kammar-kollegii berättelse om Sala silfvervcrks ränle-ersällningsfond, för redogörelsetiden ifrån den 1 November 1854 till samma dag 1858. 302 S<y?,y -AwVWi Vi sv.-a AoAA Prot.-Uldrag den 31 Mars 1860. Frän Högt.
All utlåning och all inkassering af räntor, amorteringsproc. , samt de speciella räkningar med hvarje låntagare m. m. bedrifvas hädanefter som hittills af Hypotheks-förenings Direktionerna. 3:o Hvarje Hypotheks-förening blifver Riksg:s-kont. solidariskt ansvarig med föreningens alla tillgångar och låntagares i föreningen pantsatta fastigheter, för emottagna belopp, och skulle 4:o På sätt lämpligast kunde föreskrifvas, alltid hafva deponerade, och till Riksg:s-kont:s säkerhet tillhandahålla, godkända säkerhetshandlingar för de belopp, som föreningen af Riksg:skont. emottager. 5:o Hvarje Hypotheks-förening borde minst sex månader före hvarje års ingång hos Riksg:s-kont. upgifva det kapital-belopp, föreningen önskade under året erhålla. 6:o Riksg:s-kont. borde å någon bestämd tid derefter gifva Hypotheks-föreningarne besked ora och till huru stor del kont. kunde fylla lånebehofvel. 7:o I händelse Riksg:s-kont. endast kunde lemna en del deraf, och flere föreningar anmält sig om förskotts erhållande, borde det disponibla beloppet proportionaliter dem emellan updelas. 8:o Den ränta Hypotheks-föreningarne skulle erlägga till Riksg:s-kont., borde ej öfverstiga 4j proc. 9:o Endast i den händelse Riksg:s-konf. ej kunde fylla Hypotheks-föreningarnes lånebehof, skulle de ega rättighet att sjelfva negociera lån. Det nu uplästa förslaget har jag vågat framställa med föranledande af den föredragna punkten; men anhåller att i sammanhang dermed nu äfven få upläsa det förslag jag önskar måtte vinna framgång med hänseende till den öfriga lånerörelsen. Hvad åter angår de löpande skulderna, torde om dem böra gälla den regel, alt de ej må af Staten befordras till större omfång eller lill annat ändamål, än dels lill betäckande af gjorda affärer, dels också såsom förlag till arbetsoch annan tillverknings-kostnad för den vara, man för året producerar lill försäljning.
K:dr 2,200,000 hvarifrån afdrages »ökningen» B 100,000 då återstoden motsvarar del belopp af R:dr 2,100,000 som Utskottet här nedan hemställer att Rikets Ständer må anvisa för att ersätta upphörd privatbank. Skillnaden emellan minskning R:dr 2,280.000 och ökning 100,000 utgörande B:dr 2,180,000 visar skillnaden emellan låneoch kreditivrörelsen, enligt nuvarande Reglemente samt enligt Utskottets förslag Likmätigt den uti ingressen till detta betänkande åberopade tabell öfver låneoch kreditiv-rörelsen den 30 näsllidne April, uppgår summan af de anvisade förlagen till B:dr 28,580,000 » 100,000 28,680,000 och understiger således med Banko-Utskottets Betänkande, N:o 3 i. 71 låneoch kreditiv-förlagen enligt nuvarande Reglemente. R:dr bestå af: dels de Skaraborgs läns filialbank beviljade, men ännu icke uttagna R:dr 60,000 och dels de å anslaget till försträckningar åt filialbanker oanvända » 40,000 100,000. 1 händelse Rikets Ständer bifalla att såsom ersättning för upphörda privatbanker får användas det belopp af tillhopa R:dr 4,600,000 Utskottet här nedan beräknat; skulle, med tillägg af ofvanupptagne . „ 26,500,000 Bankens låneoch kreditiv-rörelse på det hela, likmätigt nu gjorda framställningar, kunna komma alt uppgå till B.ko R:dr 31,100,000 i hvilket fall dock maximum för den del af sedelstocken, som saknar motsvarighet i metallisk valuta, komme att förhöjas från 20,000,000 R.dr, som densamma nu utgör, till högst 22,500,000.
Den i Februari' händelse den till afgörande förekommande fråga om en förändrad organisation af Statsrådet skulle vinna en önskad framgång; då dessa båda verk till betydlig besparing för stats-cassan derigenom kunde komma att öfvergå till departementer, hvarföre deras anslag endast borde provisionel! uppföras på stat. Kam mar -rätten Sundhets-collegium med Medicinal-verket och Veterinärinrättningen De under detta anslag förut inbegripna 9,000 r:dr till smittosamma sjukdomars och allmänna farsoters botande synes icke, under denna form, böra belasta stats-anslaget. Öfverståth.-embetet i Stockhol m .. Öfver - inten den ts-em betet . Att detta verk äfven måtte öfvertaga befattning med de allmänna byggnaderna i landsorterna, synes likväl bora fästas såsom villkor vid detta eljest allför betydliga anslag. Tabellcommissionen Tullverket Den hittills oerhörda kostnad, som detta uppbördsverk nu erfordrar, synes påkalla Ständernas synnerliga uppmärksamhet; och synes det åtminstone vara nödigt, att Tullverkets pensionsoch indragnings-stater specificerades, på det nationen kunde göra sig något begrepp om hushållningen med tullmedlen. Lands-staterna, i enlighet med förra staten, upptagas till deras to tal-belopp Skrif-materia lier och expenser, samt ved och ljuspenningar för collegierna, m. fl. titeln tillhörande verk Reseoch tractaments-penningar i civila ärender Den i Februari. Anmärkning: N uni me r-lo 11 erie ts aflöningsstat är alldeles utesluten, emedan inkomsten deraf icke är ibland stats-inkomsterna beräknad. Tredje Hufvud-titeln. Militäroch försvars-verket lill lands. Denna utgifts-titel, som borde utgöra landets tillfredsställelse, vid känslan af dess ändamålsenliga anordning till sjelfständighetens försvar, har beklagligtvis icke, under de sednare 3o åren, lemnat några prof af den förvaltande omtanka, som förstår att lämpa inrättningarna efter tiderna och efter förändrade förhållanden. Under den utveckling, som i handel och näringar föregått, sedan indelningsverket inrättades, och utan afseende å den förändring
Folk här inrätta sig vanligen så beqvämt som möjligt, låta tvätta och stryka ute o. s. v., men det är ofta nästan omöjligt att få någon att laga mat och göra rent. Till detta senare måste man ofta nöja sig med kineser, om man kan få fatt på en sådan, men en qvinna vore ju långt mera att föredraga. Närmare upplysningar lemnas af mrs Wheeler, föreståndarinna för det qvinliga arbetsanvisningskontoret i qvinnohemmet (Womans Exchange, Woman ' s Home), Los Angelos. Från Iduns läsekrets. Till Iduns läsarinnor! Finnes det någon bland Iduns ärade läsarinnor, som benägnast behagade besvara nedanstående fråga, skulle ni hafva gjort en i sanning god gerning, och många af edra manliga vänner och beundrare skulle stanna i stor och tacksam förbindelse. — Ämnet är:, Huru skall en fästman blifva botad från svartsjuka?) Insändaren häraf är trolofvad med. en god och, hvad jag fast tror på, äfven ädel och rättänkande flicka, men en obehaglig känsla af, hvad jag förmoResultatet af Iduns a n d r a 1 pristäfling. Af de inkomna 49 läfiingsskrifterna, tillhörde ej ' mindre än 40 den första af delningen, den skönliierära, under det den andra, den husliga afdelningen, endast räknade 9. I samråd med de utsedda granskarne har Redaktionen tillerkänt första priset åt skissen » Får » af signaturen — g * * * f, hvilken vid namnsedelns öppnande befunnits tillhöra stationsinspekloren E. Fällqidst, Nykroppa, samt andra priset för en samling husliga rön, som insändts af signaturen Emelill, tillhörig fru M. L. Lnndell, XJpsala. Hedersamt omnämnande har derjemte tillerkänts signaturen Emi för skissen » Befordrad » oeh Hama för » Ett reseäfventyr i Norge » samt Elisif oeh E — a för deras insända samlingar af husliga rön oeh råd. De prisbelönta uppsatserna oeh möjligen någon af de öfriga komma att efter hand införas. Början göres i dagens nummer.
I det fallet återstår för oss blott att gilla voterpropos. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att i fall Utsk:s inbjudning blefve antagen af BondeSt., hvarifrån prot.utdr. i ämnet icke ännu hade erhållits, de ifrågavar. voter.proposnne kommoatt förfalla, och att II. Ex. vid sådant förhållande linge hemställa, om II. o. Ad. bifölle de i denna punkt föreslagne voter.propos:r, för den händelse BondeSt., likasom BorgareSt., skulle afslå den till desse RiksSt. stälde inbjudning. Ropades ja. 2:dra punkten, ang:de Uts:ks i t. dr a punkten af utlät. N:o 39 afS\fna förslag. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Utsk. anmodar R. o. Ad. att förena sig i Presteoch BorgareStms beslut, och jag för min del understödjer denna Utsk:s hemställan. Jag anser, att det beslut, hvaruti Presteoch EorgareStm stannat, omfattar i sin helhet frågan om användandet af den silfverfond, sorn BancoFullm. kunna förskaffa sig i Hamburg. Det har jemväl den fördelen, att det icke bestämmer den curs, efter hvilken BancoFullm. skola utgifva sina vexlar. R. o. Ad. har nemi. bestämt, att under den tid, som ångbåtscommunicationen med Tyskland är öppen, skall denna curs vara minst 129 sk. och under den öfriga tiden af året 130 sk.
Men då man vet, huru svårt det är äfven bland Rikets Ständer, att strida mot liufvudstadsintresset vare sig här eller i andra ländel-; så torde det vara bäst att hålla sig till det Den i Juni i. alternatifva förslaget att utföra åtgärden blott på vestra kusten. Om det skulle låta sig göra, på sätt Herr af Wingård och Herr Hjerta yrkat; så skulle spannemålsprisen och handeln kunna stadgas i en stor del af riket, utan att hufvudstaden deraf oroades. Jag önskar således återremiss, på det Utskottet måtte taga detta förslag i närmare öfvervägande för ögonblicket, och tillstyrka Rikets Ständer, att anhålla hos Kongl. Majit om vidsträcktare åtgärder längre fram till förmån för inhemska spannemålsodlare. Herr Tham: Jag skall ej uppehålla Ridderskapet och Adeln med någon vidlyftig vederläggning i detta ämne, men jag anser mig skyldig upplysa, att i Utskottets Betänkande ej finnes någon contradiction, och att Utskottet ej åsyftat att undanhålla de upplysningar, som Herr af Wingård lemnat. Tvärtom har det yrkat, att de skola komma i öfvervägande. Utskottet föreslår nemligen: Att Rikets Ständer i en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:tj måtte anmäla så väl sjelfva förslaget j som de orsaker, hvilka nu. hindra tillstyrkande att detsamma använda, med underdånig anhållan att Kongl. Maj:t, då förändrade omständigheter det medgifva j täcktes deråt lemna den Nådiga uppmärksamhet j som ej mindre motionairens till allmänt väl syftande ändamål än äfven sjelfva förslaget förtjenar. Då har man antydt, att förslaget skall öfverlemnas i sin l Den i Jun ii. helhet, och ingen ting undangömmas, sorn hidrager till verkställigheten. Att Utskottet kunde hafva anledning till den fruktan, att, om spannemål liär uppsteg till 15 R:dr tunnan , det kunde påföras oss mera spannemål från Finland, än sombehöfdes, dermed menar jag ej, att Finnarne ensamme skulle göra det, utan äfven de Svenske köpmännen.
Då man i Lagar bör vara angelägen om bestämdhet i uttryck, hemställer jag, örn icke en ändring i denna punkt bör äga rum. Här slår: intilldess laga kraftvunnen dom öjver honom jallit. Domen bör väl först falla, och sedan vinna laga kraft. Redactionen bör derföre ändras sålunda: intilldess Den 6 November e. m, 319 dom öfver honom fallit} samt vunnit laga kraft. Herr Hjerta j Gustaf: Med laga kraftvunnen dom förstås ju den dom, sorn vunnit laga kraft. Enligt 1818 års Concurslag, skall Gäldenär gälda sin skuld, och det Embetsverk, hvarvid han är anställd, kan, om hans bästa det fordrar, anslå en större del än hälften af lönen till skuldens betalande. Jag finner icke någon ändring behöflig, utan anser uttrycket vara tillräckligen bestämdt. Herr Cederschjöld: Jag tror väl ej, att missförstånd om Lagens bud kan uppkomma genom den föreslagne Redactionen, men den innefattar dock en stor omening. Huru kan en dom falla, som redan är laga kraftvunnen; åtminstone icke annorstädes än i Högsta Domstolen. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af denna punkt. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade godkänna punkten, under iagttagande af det utaf Herr Cederschjöld uppgifne Redactionsförslag. Ropades äfven Ja och Nej. Herr Hjerta: Jag har aldrig erfarit annat uttryck i lagstil än här blifvit af Ulskot - I>en 6 November e. m. tet begagnadt. Jag tror derföre, att det vore orätt ändra detsamma, och anhåller, att någon af härvarande Jurister behagade upplysa, om icke uttrycket brukas i lagspråket. Hans Excellence Herr Grefve af Wet~ terstedtj Gustaf: Jag instämmer fullkomligt med Herr Hjerta; men hemställer till Herr Cederschjöld, om ej meningen blefve tydlig, i händelse man nyttjade: intilldess laga kraftvunnen dom blifvit afkunnad.
Så länge det nu brukliga aflöningssätt för Domare medelst inkomst af lösen lor handlingar eger rum, fruktar jag, att måhända deras egna fördelar skola komma i alltför stor conflict med den dem i lag anbefallde skyldighet att tillvägabringa och befrämja förlikningar, rättsökande emellan, ehuru jag visserligen känner, att Domare i allmänhet äfven härutinnan samvetsgrannt uppfylla deras pligler. Jag nödgas således för min del afvika ifrån respective Utskottets beslut att afstyrka Rikets Högloflige Ständer fx’ån vidtagandet af nödige allmänna stadganden härutinnan, för att underlätta uppkomst af Förliknings-Comiteer och bestämma deras verkningskrets”. Uti denna reservation hafva Riksdags-fullmägtige F. v. Zweigbergk från Skaraborgs och Eric Andersson från Stora Kopparbergs Län instämt. Ank. till Exp. Utsk. den 5 Maj, kl, 9 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, dels om rättighet för Parter vid Härads-Rätt att före Tingets början erhålla underrättelse om dagen, då dem rörande mål skola till handläggning förekomma, dels ock att föreskrifterne om tiden för vads erläggande och besvärs anförande emot Härads-Rätts beslut måtte ändras. Hedervärda Bonde-Ståndet har till Lag-Utskottet remitterat en af Per Sundström från Wester-Norrland väckt motion, hvaruti anföres, att för rätts sökande vid Härads-Rätt förorsakades onödig tidspillan derigenom, att de, i saknad af kännedom om den dag, då målen, uti hvilka de äro parter, skulle vid Tinget företagas, måste derstädes från Tingets början till dess slut sig uppehålla; hvarföre motionären, under förutsättning, att domaren kunde på förhand bestämma, huru många mål, han dagligen medhunne handlägga, föreslagit, att nämnde olägenhet måtte afhjelpas på det sätt, att domaren ålades att i hvarje stämning utsätta dagen, då målet skulle förekomma; men om en sådan underrättelse ej kunde meddelas i stämningarne, borde den, sedan stämningstiden gått till ända, tecknas å stämningslistorne, af hvilka exemplar till nödigt antal skulle före
Man motiv, tack vare kritornas egenskap att medge måste därför vara mycket försiktig dels under målluftiga och naturliga öfvergångar mellan de olika ningen dels sedan man slutat densamma. När man färgtonerna. fått sin studie färdig, gör man klokast i att fixera En för amatören ganska viktig fördel besitter densamma. Detta sker därigenom att man sprutar ock pastellmålning. Har en ung dam några timöfver den med s. k. fixersprit medels en rafraicheur. mar lediga från de husliga göromålen, är det så Då bindes färgstoftet, och detta utan att målninlätt för henne att slå upp pastellådan och förströ gens friskhet och klarhet i någon märklig grad sig med det slags målning under hvilan. Och när lida men däraf. Man bör emellertid iakttaga, att man sedan af en eller annan anledning vill sluta, man ej sprutar för mycket fixativ på målningen. har hon ju blott att åter lägga ned kritorna, stänga Detta straffar sig nämligen därigenom, att spriten lådan och — tvätta sina små fingrar. Detta allt! tillsammans med kritstoffet bildar små älskliga Några andra vidlyftiga processer ifrågakomma ej, floder och ränder — ungefär samma tilltalande såsom vid oljeoch akvarellmålning, där man allbild, som en oljestudie, öfverraskad af ett häftigt tid har besvär med att rengöra pcaslar, palett och åskregn, erbjuder. Både fixersprit och lämpliga färgkoppar — en sak som ju tar tid och ej är sprutor finnas att tillgå hos herrar färghandlande vidare uppbygglig. och kosta visst ej mer än omkring 1 kr. tillsam mans. 149 känna de ryska böndernas nuvarande ställning som herr^S., hvilken — sedan den förfärliga, där rådande hungersnöden riktat hela den civiliserade världens blickar mot Centralryssland — under förra vintern tillbragte fyra månader, däraf tre tillsamman med grefve Tolstoy och medlemmar af hans familj, midt i de svå- raste härdarne för nöden och pesten. De interiörer, han därunder samlat under personligt deltagande vid den ryktbare författarens och människovännens ädla välgörenhetsarbete, framläggas nu i detta verk, hvars intresse ytterligare höjes genom de talrika fotografier, som förf. tagit på platsen för de skildrade tilldragelserna.