Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:s fastställelse, så ligger det i sakens natur, att den författning, som utsätter uppsägningsdagen till d. 21 Dec., blifvit i lagenlig ordning förändrad. Jag kan således icke annat än tillstyrka bifall till BondeStrs inbjudm, icke allenast på grund af it. o. Ad:s förut gjorda förklaranden i denna fråga, utan äfven med full öfvertygelse, att det är förenligt med nu stadgade förhållanden i uppbördsväg. Hvad åter angår H. Ev. Hr Gr. af Wetterstedts framställning, att R. o. Ad. skulle, efter att hafva gillat BondeStrs inbjudn., besluta en remiss till Statsklok att inkomma med fullständigt förslag i ämnet, tager jag mig friheten anmärka, att derest R. o. Ad. i allo instämmer i BondeStrs beslut, så erfordras, efter min öfvertygelse, icke något ytterligare förslag, och det vore olämpligt, sedan alla 4 RiksStrn beslutat i frågan, att derom inkomma med ett nytt förslag. StalsUtsk. åligger utan remiss att, efter erhållen kännedom örn hvad RiksStrn beslutat, inkomma med jemnkningsförslug, hvilket naturligtvis äfven skall innehålla voterrsproposrr för den händelse, att icke de föreslagna jemnkningarna af alla 4 Stånden antagas. Jag inskränker mig således till att yrka antagande af BondeStrs förevar, inbjudn. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.r Emot BondeStrs inbjudn. har en värd talare uppträdt och ansett omöjligt att deruti instämma, emedan sådant vöre stridande emot författningarna. Denne talare bör för detta sitt yttrande hafva stor auetoritet, såsom högste embetsmannen i det verk, sorn är pligtigt att derom hafva mesta kännedom.
De kunna ej till Ledamot i Ut« skott kalla annan person 5n den ? sorn till >1 Dm S& Augusti e. c*». såte och ståmma antecknad, samt i Riksdagsorten närvarande är, och som ej, enligt stadgandet i 41 §, Riksdagsordningen, år hini drad att förtroendet e* mottaga. De förråtte deras Val särskildt för hvarje Utskott genom slutna sedlar, hörandes hvarje Sedel innehålla namn på så många personer som antalet af de platser, hvilka för tillfället skola besättas, Electorerne må ej sammanträda till Val, utan föregånget in Pleno fattadt beslut ; och böra minst Tretton närvarande i Valet deltaga. ValProtocollet bör genast af minst Tretton r Electorer nnderteknaa och försegladt till RiddarhusSecreteraren aflemna». §. 26. Varder Elector till Svarar emot a4 •§. UtskottsLedamot vald, upphöre han att vara Ven 18 Augusti c, m. Eleclor, så framt han ej en sådan befattning på sått, 29 §. omförmåler, sig afsåger. Elector, som kallas till Ledamot i förstärkt Utskott, eller Nämnd, bibehålle sitt uppdrag såsom Elector. §• 27- Tillstånd att på två högst tre veckors tid från Riksdagen afresa, * inå LandtMarskalken bevilja fyra eller fem af Electorerne i den ordning de sig derom anmäla. §. 28. Den bland Ridderskapet och Adeln närvarande Fullmågtige i Utskotten, sorn intagit Såte å Riddarhuset för den efter Matrikeln äldsta Åtten, bestämmes till följe af 39 §, i Riksdagsordningen att vara x Ordförande i Utskott. (Slutet af 26 §.) (Svarar emot a5 §.) / / '/ ■' . * ■ i ■ ;■ Den ig AuguitU e m,. § 2 9- Adelsman, 'vald till (Svarar mot den 37 Ledamot i Utskott, dge §. och i:sta Momentet rätt, att innan han denaf 20.) na befattning utöfvat eller utöfva kunnat, densamma sig afsåga.
Efter nägra jämkningar, hwarwid äfwcn ordet rättighet utgick ur propositionen; och med afseende pä den af Herr von 8cimnl2 gjorda erindran, blef DoteringS-Propositionen inrättad, uppläst och bifallen sädan som följer: Den som bifaller, att ivid flutet af ben Lyrde § Z:dje Momentet det förcflagne tillägg göreS, att det är hwarje enskilt Ledamots af Constitutions - Utskottet skyldighet, att hos sitt Ständ anmäla, om wid granskningen af Stc ls - Rädets Protocdllcr, han finner Utskottet ej gjort afseende pä de i oetta Moment nämnde Embetsmäns förhällande, hwilkcn anmälan dock remitteras till Utskottets uklätande, hwareftcr och sedan det inkommit, Ständct mä pröfwa om ben gjorde anmälan bör hänwisas till Justltiä»Ombudsmannens handläggning, eller ej, skrifwcr Ia. Oen des ej will, skrifwcr Nej, Win» Den rg October.j 444/ Winner Nej, hänwises frägan kill ConstitutionsMstottek, som äger att sig dcröfwer utläta och frägan stall ivid nasta Riksdag pröswas och afgöra-. Derefter företogs genast voteringen, som slutades klockan s, och hwilkcn wid rösträkningen bcfans hafwa utfallit pä följande sätt: Ja Hs. Och utgjorde i anledning häraf propositionens förra al'ernatif Ridderstapct och AdclnS beslut wid Aldje Momentet af Ltzkdc ^ Riksdags - Ordningen. In stäaiu krotocolli 6. Silverstolpe. Thorödagen den i c/ October. klenum kl. s eftermiddagen. Ordförande Hans Excellence Herr Grefwe LrLli 6, klaZnus kreöric. Upplästes
I anledning af hvad en värd Talare anfört att HofCanzleren behöfver särskild tillökning i sin lön, emedan han har så mycket besvär med Tidningsväsendet och utöfningen af Indragningsmakten, får jag förklara, att jag skulle vilja bevilja honom desto mer, ju mindre besvär han gjorde sig i denna del; och jag tror, att under de 10 månader Riksdagen räckt och vi icke sett några bevis på denna verksamhet, har han derföre icke gjort sig mindre förtjent af en sådan förhöjning, än under den föregående liden, då flere indragningar skedde hvarje år. Ileir Rosenqvist: Jag anhåller att få yttra några ord i anledning af Herr von Den a5 September f. in. 191 HartmansdorfFs anförande. Han har sagt alt jag ej gifvit några skäl; jag får deremot säga, att han ej vill emottaga några. Jag har likväl yttrat, att HofCanzleren ej har någon ståndpunkt såsom Embetsman. Han är endast en Adjoint åt StatsMinistern lör Utrikes Ärenderne, och har ingen inverkan på Ärendernas gång. Hvad angår hans omtalade befattning med tryckfriheten, anser jag, att det vore bäst, det han icke befattade sig dermed. Dessa äro mina skäl, om ock de möjligen ej skulle vara så vigtiga, som Herr von HartmansdorfFs; det är en sak sorn jag öfverlemna!' till Ridderskapets och Adelns bedömrnande. Jag förblifver vid min öfvertygelse, men om ingen delar den med mig, får jag naturligtvis nöja mig med att reservera mig. Herr Tham,’. De stridiga åsigterna i frågan, huruvida en ordinarie lön bör åtnjutas af en ordinarie Tjensteman, tror jag vara så förlikta genom StatsUlskottets Utlåtande, att jag utbeder mig ånyo få uppläsa denna korta punkt.
December; i anledning hvaraf nu hos Direk tionen blifvit upplyst, att sterbhusdelegarnes hufvudlotter äro 6, hvaraf en lott tillhör 3 och en annan lott 4 arfvingar, af hvilka åter några vistas utrikes och andra på okänd ort. Då, oberäknadt de svårigheter och den tidsutdrägt, som med afseende härå måste uppstå för vinnande af den sökta intecknings-säkerheten, det torde vara ganska tvifvelaktigt, huruvida, efter det inteckningen omsider kommit till stånd, realiseringen af ifrågavarande särskilda fastighetslotter kanske med den fördel, att Diskont-verket varder godtgjordt icke blott för sin kapitalfordran, utan äfven för den derå upplupna räntan, anser Utskottet, lika med hvad Diskont-direktionen tillstyrkt, antagandet af nu gjorda ackordsanbud vara med Diskont-verkets fördel öfverensstämmande, och Utskottet hemställer fördenskull, att, derest sökanden inom en månad efter det Rikets Ständers beslut i ämnet blifvit honom delgifvet. till Diskontverket inbetalar kapitalåterstoden 1,743 R:dr 31 öre R-.mt å ofvanberörda lån, öfverräntan å detsamma må eftergifvas och utur Diskont-verkets räkenskaper få afskrifvas. Stockholm den 2 Oktober 1863. BankoUtskottets Memorial N:o 63. 3 N:o 63. Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Okt. 1863, kl. 1 e. m. Memorial, med anmälan angående en verkställd omröstning.
För min del tyckte jag, att votering begärdes på Utskottets Memorial, utan Grefve von Schwerins tillägg; och en sådan framställning är väl ock den rig ti gaste, och mest öfverensstämmande med måls vanliga behandling inom Stånden, Grefve Cronhjelm: Som det var jag, som först begärde votering, får jag upplysa, att min mening var, att Grefve von Schwerins tillägg äfven må uti propositionen intagas; hvarjemte jag får anhålla, det Herr Grefven och Landt-Marskalken ville inhämta Ridderskapels och Adelns tanka derom, huruvida någon remiss af detta ärende vidare behöfver ske till Riddarhus-Utskottet. Herr von Hartmansdorff: Då Ordföranden i Ricldarhus-Utskottet, Grefve Cronhjelm an - Den 2i December f. mi sett det af Grefve von Schwerin yrkade tillägg hafva nog sammanhang med den äf Utskottet föreslagna skrifvelsen till Kongl. Maj:t, för att böra uti Ja-propositionen intagas, sä har jag för min del, intet vidare deremot. Friherre Cederström: Jag anhäller, att Contra-propositionen måtte blifva å Herr Rosenblads förslag, i afseende på den underdåniga skrifvelsen till Konungen, tillika med det af Grefve von Schwerin gjorda tillägg, på det missförstånd ej må äga rum om lydelsen af denna skrifvelse. Herr Grefven och Landt-Marskalken framställde derefter följande voterings-proposition: Den som bifaller Riddarhus - Utskottets Memorial, i anledning af Kongl. Marjts Nådiga Skrifvelse, angående Riddarhus-Ordningen, med det tillägg, att uti Ridderskapets och Adelns underdåniga skrifvelse till Kongl.
Hvarje plan som icke är heräknad derpå, är i mer eller mindre grad felaktig. Om den K. Proposm i 4 och 5 HufvudTitlarne vinner framgång, som jag för min del önskar, så skulle Landsförsvaret kosta oss R:dr r:mt 9 mill. Sjöförsvaret , .,4 mill. Summa 13 mill. eller något mer än hälften af hela vår inkomst-budget, som upgår sin helhet till 25| mill. Till jemförelse får jag uplysa om hvad andra Stater betala till Försvars-väsendet. För år 1854 ägde Preussen Stats-inkom ster lil mill. Th. deraf Krigsväsendet 28 „ „ eller ungefär!. £ af det hela. England under kriget finans-året 1855—1856: Inkomster 155 mill. P. St. Till kriget och krigsväsendet ... 47 » » eller ungefärl. ^ af det hela med alla krigs-kostnader inberäknade. Nederländerna för år 1855: Inkomster öfver 73 mill. fl. Krigs-ministérn 1 ljj » Flottan 7| » Summa 19 mill. fl. eller ungefärligen ^ af det hela. Stats-inkomsten, Statsfyllnads-summan 13^ mill. R:dr r:mt. deraf till Flottan 1,580,000 » » för Landtförsvaret ■ 2,950.000 » » Summa 4,530,000 R:dr runt. eller ungefärl. ^ af det hela. Ingen kan sålunda med stöd af de anförda exempel rättvisligen skylla oss för att icke anslå allt hvad vi kunna och böra för vårt försvar. Men om äfven dessa begärda summor, såsom det antydes och förklaras i SjöMinisterns underd. anföranden till StatsRåds-prot:t likväl icke äro nog, endast behöfliga för att fylla de allra oundgängligaste behofvon, då tvekar jag icke att uttala Den 4 December e. m. 347 ordet, reorganisation af vår Flotta och det aldra skyndsammast, på det vi må vinna tid, ty den som vinner tid, han vinner allt.
Vid förnyad föredragning af Banco; Utskottets den 5 dennes under N:o 94, aflåtnesanat den 8 derpåföljde e. m, på bordet lagde Utlåtande, dels öfver gjorde anmärkningar, vid Utskottets förut meddelte förslag till Regleinentariska Stadgandtn, rörande Odlings-JLån, dels i anledning af yp.- Prof, Utdr, d, ro Decemb, IS23 pad skiljagtighet emellan Riks Ståndens härom tågne beslut; fann Eidderskapet och Adeln för godt, alt, under förblifvande vid sitt i detta amne förut fattade beslut, godkänna den af Utskottet, i härj' delse dess jemnkntngsförslag ej skulle bifallas, fö. res lagné Voterings Proposition* Från Hogvördige Preste-Ståndet S. D. f. m. Dä nn å nyo föredrogs Stats, och Bevillnings Utskottens Memorial N:c 6 18, i fitded. ning af Kiks-Ståndcns olika beslut, angående Tid»Ängars förseende med Chartae-Sigilla,tae Stämpel förblef Preste-Ståndet vid sitt i ämnet redan fatta, de beslut, med godkännande af den föreslag ne Vo terings-Proposition, S. D, f. m. Efter förnyad föredragning af BeVillnings-Uiskottcts Utlåtande N:o 6p> i anledning Prvt, Utdr; d. 10 Decembr. 1813 af gjorde anmärkningar emot Utskottets Förslag tili en förnyad författning angående Bränvins-bränningen och de derföre bestämde afgifter; biet Utskottets Utlåtande i a:dra Planeten, rörande afgift för de större pannor, sorn begagnas till Bränvins' tillverkning vid Ättike-bryggerierna, af Ståndet afs aget; i enlighet med hvad Ståndet förnt beslutit ; deremot bifölls hvad Utskottet uti 10 Puncten yttrat angående tidens bestämmande då den nya bran•vins-brännings - författningen bör taga sin början.
(Bidrag frän handelsoch sjöfartsfonden) 21.300: Jernväg för hästkraft från Norbergs grufvor tili sjön Åmänningen inom Westerås län. (Bidrag från handelsoch sjöfartsfonden) 100,000: Hamnbyggnaden vid Åhus. (Bidrag för den i planen gjorda ändring och utvidgning, utgår från handelsoch sjöfartsfonden med 12,000: Hamnbyggnadens fullbordande vid Ystad (med bidrag från handelsoch sjöfartsfonden) 50,000: Upprensning af södra inloppet till Hernösand. (Bidrag från handelsoch sjöfartsfonden) 33,333: 16. — Rensningen af Woxna eif i Gefleborgs län för lättande af timmerflottningen. (Bidrag från den af Rikets Ständer till å-rensningar och hamnbyggnader afsätta fond) 5,200: Jetéebyggnad i Byelfven nedanom Seffle sluss och kanal. (Bidrag från 6:te huf vudtiteln) —- — 1,000: Båtleds öppnande vid Kongsbacka mellan staden och hafsfjorden. (Bidrag från öde hufvudtiteln) 11,100: Hamnbyggnad vid staden Hjo, med dertill af Rikets Ständer särskilt anvisadt bidrag af —- 50,000: Hamnbyggnad vid Mariestad. (Bidrag från handelsoch sjöfarts-fonden)-' 34,890: Hamnbyggnad vid Westerås. Tillökning i statsbidrag till detta arbete har af Rikets Ständer anvisats med 13,200: 84 — Kanaloch sluss-anläggning mellan Filipstad och Sjöändans lastageplats i Carlstads län > Tillökning i det statsbidrag, som Rikets Ständer år 1840 meddelat för ombyggnaden af Strömsholms kanal. Bidraget utgår från handelsoch sjöfarts-fonden med Båtled mellan Christianstad och Åhus genom Hornaoch Ripa-sjöarne. (Utan stats-bidrag, men med rättighet för intressenterne att uppbära kanal-afgift. Hos Chefen för Kongl. Civil-departementet hemställde Ofver-direktören och Chefen i Kongl. Styrelsen för allmänna Vägoch vattenbyggnader, uti skrifvelse den 25 September 1851, att underlydande
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Oct. 1844 Piestc-Ståndet den 12 Borgare-Ståndet den 14 iBonde-Slåndet den 12 — Rikets Ständers underd. skrifvelsej rörande Kongl. Majit i Nåder föreslagen och af Rikets Ständer antagen förändring af 8y § Regerings-formen. (Const. Uskottets Memorial, N:o 4~) S. A. K. Det af K. M. vid näslförflutne Riksdag till Rikets Ständer i Nåder framställda förslag till förändring af 87 § Regeringsformen hafva Rikets Ständer i grundlagsenlig ordning till pröfning förehaft och enhälligt antagit, i följd hvaraf nämnde Grundlags-§ erhållit följande förändrade ordalydelse : Regerings-Formen § 87. Riksens Ständer äga gemensamt med Konungen makt att stifta allmän Civiloch Criminalsamt Kyrko-Lag och att sådan förut stiftad Lag förändra och upphäfva. Ej må Konungen, utan Riksens Ständers samtycke, och icke Ständerna utan Konungens, någon ny Lag göra eller gammal afskaffa. Frågor härom må i Ståndens Plena kunna väckas och skola, sedan Lag-Utskottet deröfver, efter dea ordning, 56 § i allmänhet stadgar, blifvit hördt, af Riksens Ständer afgöras. Öfverenskomma Riksens Ständer om någon ny Lag eller om gammal Lags upphäfvande eller förändring, aflemna de förslag derom genom Talmännen till Konungen, sorn inhemte Stats-Rådets och Högste Domstolens tankar deröfver, och, sedan Han Sitt beslut fattat, kalle Riksens Ständer på Rikssalen att antingen emottaga Dess samtycke till deras åstundan eller afhöra Dess skäl att det vägra. Kan Konungen icke förr än Riksens Ständer åtskiljas, fatta och meddela Sitt beslut, vore Han oförhindrad att före nästföljande Riksdags öppnande förslaget orBih. till R. St. Skrifvelse, N:0 g. dagrant bifalla och allmän Kungörelse derom utfärda.
* » I krig med samhället » .Vidare angriper hon det konventionella äktenskapet, det, «om man plär ingå i den förnäma societeten, resone-mangspärtiet, förnuftgiftermålet. Såsom hatare af allt, hvil-ket är tomt och konventionelt, anser hon det onaturligt, oförenligt med sanningskrafvet. Ja, hon går så långt, att hon fördömer institutionen. Man bedrifver humbug med denna ed, detta äktenskapslöfte. Hvem kan genom ett löfte binda sig för ett helt lif? Hvem är nog stabil, att han ej undergår förändringar? Menniskans hela natur är ju ett talande motbevis, denna natur, som underkastas de rikaste vexlingar, jemt är stadd i utveckling och sent sätter sig. Antag, att en hustru icke älskar sin man längre, men förälskar sig i en annan, ' såsom Arla i Berndtsson. Är det då rätt, att hon fortsätter äktenskapet, bör icke en sådan förbindelse brytas och upplösas? Jo, ty den är osann; bättre att bryta ett löfte än att fortlefva i synd; hufvudvilkor för allt sedligt lif är sanning, ingenting annat, och synd blir - synd, äfven om det för verlden går och gäller såsom pligter *. Detta är nog godt och väl, men barnen, hvar är barnens plats? Kärleken till barnen kommer. aldrig att gifva sig, och der, kring den frågan, rör sig nu problemet. Arla, som låter blända sig af Berndtssons vältalighet, skiljer sig visserligen, mén Örn behåller barnen, och när ruset förgått, det första döfvande kärleksruset, vaknar hon och känner, att hennes jag är söndradt, att modern tager försteget framför makan och älskarinnan. Hela hennes tillvaro är delt liksom i två hälfter, alla hennes känslor söka sig väg åt två håll, och ju äldre hon blir, ju mer konflikten tillväxer mellan Berndtsson och barnen, desto klarare inser hon, att delningen är omöjlig. Svårt är att utfundera fru Edgrens egen tanke. Visserligen ordar hon mycket varmt för hjertats rätt, men
NBr nu &gt;) Kvindestemmeretsforeningen)) ville g % fram steg for steg, med allehanda begr5insningar for kvinnans rostratt, st % fir det jn att onodigtvis &amp; terupprepa miinnens arbete, som faktiskt redan ledt till genomforande af den demokratiska principen. Hon ville ioke vara med pii n k o n nfprutning - sknlle s&amp;dan ske, blefve det myndigheternas sak ntt gora d&amp;. Det mest ideela sammanfaller ofta med det som iir klokast. E n hetsig strid utspnnn sig emellan de b %da pertierna. De flesta,; om tillharde det gamla partiet, ville gii stegvis af opportunistiskt sk81, biittre nggot an intet, hufvudsaken var att iitminstone niigra kviunor hade rostriitt. Men fru Ragna Nielsen, AterhHllspartiets framste forlr&amp;mpe, gick sB l h g t, att hon hellre $in att nu fii allman rostratt for lrvinnor ville ouska, att den drojde i hundratals fir, sB omogen och intresselos ansag hon arbetarelcvinnzln vara. Dettn troligen forhastade yttrande viickte mycken forbittring och frandrallade en storm af protest. Arbetarkvinnan, skskildt p b landet, var fullt ut likn mogen och ta.nkande sorn mannea. Statsriidet Qvnat fastade uppmirksamheten pB att undervis-. ningen i landet var densammn for flickor s o n go-ssar. Ran fick hiir hora sainrna farhagor som han af sina motst %ndare eB ofta hort. nar det gdlde allman rostrott for miin, trodde knappt att storthinget. skulle gifvn kvinnorna poli ' tisk rostriitt forr iia de fBtt den kommunala, som de borde b e g k a lika med man, tillrt % de att med ens.
Bergs-kollegium att inkomma med förnyadt underdånigt förslag till ordnande af Bergslags-staterna, och Kollegium fullgjort denna nådiga befallning, hvarjemte Bruks-societeten afgifvit yttrande och förslag i ämnet, fattade Eders Kongl. Majit den 14 October 1853 nådigt beslut angående förändrad organisation af Bergslags-staterna; och enär denna reglering »stod i nära sammanhang med frågan om Bergs-öfvcrstyrelsens organisation», företogs då jemväl denna till afgörande. Frågan om den kollegiala formens afskaffande förklarades härvid böra tills vidare förfalla, »helst den med hänsigt till statsutgiften vöre af föga vigt, då tjenstepersonalen ändock kunde inskränkas till ungefärligen det antal, som äfven i annat fall vore erforderligt». Icke mindre än sju tjenster inom Bergs-kollegium, neni - Bil. JVJ 5 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. Ni 1, om Statsverket 1856. 5 ligen ett Bergsråds-embete, Advokat-fiskalsoch begge Markscheider-sysslorna samt tre Kanslistbeställningar, indrogos, och den nya staten upptog endast: t President, 2 Bergsråd, 1 Sekreterare, 1 Aktuarie oell Registrator, 1 Kanslist, tillika vårdare af Kollegii bibliothek och samlingar, 1 Kanslist, 1 Vaktmästare och 1 Kammardräng, jemte anslag till arfvoden för estra biträden samt till bibliothek och samlingar, med ett sammanräknadt belopp af B:ko R:dr 13,433: 16. För hergslags-staterna i orterna reglerades aflöningen så, att den uppgick till följande belopp: Grufvestyrelsen i Fahlun 1,700: — Bergslags-styrelsen i Sala 1,666: 32. Bergmästarne 10,800: — 2:ne Stipendiater eller Extra Grufve-ingeniörer 800: — Summa Summarum 28,400: — Som likväl de till Kongl.
Andra talare hafva derefter utbredt sig om Statens värdighet och anseende, om vår skyldiga vördnad och kärlek för Konungen o. s. v. För min del anser jag dessa ämnen icke höra hit, emedan vid detta tillfälle fråga endast är om penninge-utgifter. En värd ledamot, H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, har benäget meddelat oss en vigtig upplysning, under det H. Ex. på sitt vanliga hänförande och intressanta sätt fört oss omkring på en liten lustfärd uti åtskilliga Europeiska länder, om hvilkas ekonomiska och politiska förhållanden H. Ex. naturligtvis, i följd af en längre tids vistande på stället, äger närmare kännedom än de flesta. Han har sagt, alt det vore vanligt uti de af Hr Grefven omnämnda länder, att vid Regentens anträde till regeringen voteras ci vi I—1 ista n för Regentens helaregeringstid, och att någon ändring uti denna c i vi I -1 istas belopp sedermera icke ansågs kunna göras. Nu vågar jag taga mig den friheten suppleera denna upplysning med det tillägg, att så äfven har tillgått i Sverige; ja, civil-listan bestämdes vid nu regerande Konungens tillträde till regeringen, och, mig veterligen, har ingen försökt alt deri åstadkomma minskning; men sedan civil-listan en gång blifvit på förre Riksmarskalken Gr. von Essens tillstyrkande vid 1823 års riksdag tillökt med 100,000 r:dr så har nu fråga uppstått om återgående af denna, emot Gr. Löwenhjelms princip tillkomna ändring i den primitiva civil-listan. Tillökningen skedde på dåvar. Riksmarskalks förklarande att H. M. Konungen då behöfde tillökningen. Till nuvar. H. Ex. Hr Grin o. Riksmarskalken torde jag således vördsamt få ställa den förfrågan, huruvida denna tillökning fortfarande är af beliofvet påkallad, och om Hr Riksmarskalken dertill svarar ja, så voterar jag för tillökningen. H. Ex. Hr Gr. Brahe: I anledn. af Gr. Frölichs till mig directe ställda förfrågan, huruvida den förut beviljade tillökningen uti civil-listan fortfarande är för H. M.