Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
operan återupptog i fredags Rizets popunämnde, hvars arbeten äro i Stockholm föga kända, lära opera » Carmen », hvilken gafs för nära utanses i Danmark som den främste af de i egentsåldt hus och under lifligt bifall. Operan gick ltg mening nationelle tonsättarne. Vidare utföras också på det hela taget mycket bra under hr Mendelssohns berömda symfonikantat. » Lofsång » Hennebergs anförande. Några ändringar i regien (op. 52), ett verk från hans senare tid, samt voro vidtagna till fördel för det hela. — TitelGounods » Gallia », komponerad till invigningen af rollen innehades af fröken Almati, och ehuru vi den stora Parisutställningen 1878, till ord ur Jeföredraga en annan tolkning än den fröken A. remise klagovisor, innebärande en hänsyftning på gifver, erkänna vi gärna, att hon löser sin uppgift Frankrikes olyckor i 1870 — 1871 års krig. konsekvent och i flere hänseenden förtjänstfullt. Grefvinnan Taube har benäget åtaget sig att i Särskildt hålla vi henne räkning för, att hon ej sistnämnda verk utföra sopransolot, hvilket. hon onödigtvis i detta parti forcerar sin röst, som då ofta blir skrikig och obehaglig. Carmen och Fides förut introducerat för publiken härstädes. Öfriga i » Profeten » räkna vi som fröken Almatis bästa solister äro fru Edling, hr O. Lejdström samt fröken partier. Hr Ödmann (som i parentes sagdt i lörMalmström och hr Rratbost. Dä härtill kommer, dags hugnades med Vasaordens riddarestjärna) att hofkapellet medverkar i programmets samtliga sjöng don José med vanlig verve och glans. Likaså nummer och att det hela ledes af prof. Neruda, är fröken Karlsohns Micaela alltför välkänd för synes denna konsert vara väl förtjänt af den muatt närmare behöfva framhållas. Smugglarehöfsikälskande allmänhetens uppmärksamhet och uppdingen, Frasquita och Mercedes hade fått nya muntran. Kronprinsessans hälsotillstånd.
Sluteligen, och då 32 §. i Riksdags-Ordj ningen icke stadgar huruledes och i hvilken ordning den deruti omförmälde Instruktionen för Banko-Utskottet skall tillkomma; och med anledning af der vid denna Riksdag nära inträffade fall, att Banko-IJtskottet ej skulle kunnat formeras eller bringas i actmtet, i följd af upp kornne - Banko-Utskottets Betänkanderil 13 komne discusioner om den Instruktion hvarefter det skulle sig rätta; torde Riksens Ständer finna angelaget att genom en lämpelig Reglementarisk föreskrift för alltid undanrödja en sadan möjelighet; men på sätt att vägen till rättelse i behörig ordning, tillika vore gifven och stadgad. Till vinnande häraf, hemsalles vördsamt, om icke Banko-Utskottet vid hvar Riksdag,' i öfverensstämmelse med de af Riksens Ständer om Banko-Verket fattade Beslut, må äga att föreslå Instruktion för Banko-Utskottet vid nästblifvande Riksdag ; samt att, då Riksens Ständer den pröfvat och fastställt, densamma må ligga till grund och tjena till efterrättelse för det blifvande Utskottet, intilldess Riksens Ständer skulle finna anledning att, efter Ut-j skottets hörande, deruti ändring göra. Hvad Utskottet härutinnan föreslagit underställes vördsamt de Respjektive Ståndens närmare upplysta ompröfning, jemte en Ledamots serskilda tanka. Stockholm den 50 December 1817-; Mag. Palmquist. E. A. Almquist'. L, J. Lundgren. Jacob Ericsson. G. Helsingius. Utdrog af Protokollet hållit hos Riksens Stunders Banko - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den ao December 1817 • 14 Banko-Utskottets Betänkanden.
Cirkulär af samma dag förklarat, att vid de entreprenad-auktioner, som derefter komme att anställas, det antal hästar, som entreprenören borde inom kortare tid än en timma efter anfordran tillhandahålla, ej skulle bestämmas högre än det af erfarenheten ådagalagda behofvet skäligen föranledde och icke 1 något fall öfverstiga det antal, sorn under nästföregående år dagligen i medeltal vid stationen utgått; att å de ställen, der betydligen olika antal hästar under olika årstider utgått, bestämmelse skulle efter nämnda grund meddelas särskildt för hvarje af dessa tider; att, der så lämpligt funnes, skjutshällningen vid flera angränsande gästgifverier finge på en gång å entreprenad utbjudas; och att tillses borde att entreprenör, som icke sjelf vore gästgifvare, ej saknade tillfälle att vid gästgifvaregården erhålla nödigt utrymme för hästar och formän. Vid sistförflutna riksdag anhöllo Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 2 December 1863, att Kongl. Majit måtte täckas å alla gästgifvaregårdar i riket låta, så vidt görligt funnes, inrätta entreprenader, och biföllo, för sin del, att då sådant af förhållandena nödigt påkallades och entreprenader ej på annat sätt kunde åvägabringas, en lega af högst l Ridr 50 öre per mil i stad och 1 Ridr 20 öre per mil på landet finge uppbäras; hvarjemte Rikets Ständer hos Kongl. Majit hemställde, att, för sakens ordnande, måtte meddelas de föreskrifter, hvilka såväl för de skjutsskyldiges säkerhet som för de resandes beqvämlighet kunde erfordras, äfvensom att, med hänsyn till de, genom kanalers och jernvägars samt andra farleders öppnande, på sednare tider ofta förändrade förhållanden uti kommunikationsväsendet, vid de tillfällen då behof af ny skjutsinrättning å farväg samt vid jernväg eller kanalstation uppstode, och sådan icke kunde åstadkommas utan de gamla skjutslagens ytterligare betuugaden, vederbörande länsstyrelser måtte ega att på sådant ställe bereda skjutsinrättning på det sätt, att skjutsskyldigheten efter entreprenad - Sammans.
Angåendepenaf den 7 Augusti sistlidet år, med öfverlemnande af Landt-räntmästaren i länet, »iotursttfsr Magnus Billings underdåniga ansökning, att han, som, enligt bifogade prestbetyg och tjenstförteckning, uppnått 70 års ålder och varit i statens tjenst 52 år, deraf aBilling. han 47 år innehaft ordinarie befattning, under hvilken tid sökanden icke åtnjutit någon tjenstledighet, så att annan person behöft att för honom förordnas, samt hade talrik familj att försörja, kunde, efter erhållet afsked från Landt-räntmästaretjensten, få under sin återstående lifstid bibehålla den för nämnda tjenst i staten upptagna lön, 3,000 R:dr, samt att nådig Proposition derom måtte till Rikets Ständer aflåtas; hvarvid Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, enär Billing städse med outröttligt nit samt den största redbarhet och ordentlighet fullgjort sina åligganden, den underdåniga ansökningen till nådigt bifall förordat. Uti häröfver den 11 sistlidne September afgifvet underdånigt utlåtande har Stats-kontoret yttrat, att, då ofvanberörda, af sökanden anförda omständigheter icke syntes Stats-kontoret lemna giltigt stöd för hans underdåniga anhållan att vid afskedstagandet komma i åtnjutande af pension å allmänna Indragningsstaten till högre belopp, än det för Landt-räntmästare sednast genom Kongl. Brefvet den 16 Mars 1858 bestämda af 2,000 R:dr, Stats-kontoret ansåge sig icke kunna tillstyrka bifall å ansökningen. Med anledning] af Kongl.
Och så berättade jag allting om Laxén, apan och representasjonen. Om hennes lycka då och gnagande sorg sedan. Doktorn lyssnade så uppmärksamt som om jag berättat det allra viktigaste. »Och så blygs inte frun att skälla henne för människa!» sa han, när jag väl slutat. »Hon är ju fruns kusin — var det inte så —? eller syster? — eller barn? eller barn-barn — —? Ja, barn-barn var det. Hon är ju fullkomligt lik lilla Gus? Hva! Som ett bär! Ge henne emellertid en tesked champagne i hvar timme och så en half tesked af den här medisinen till natten.» Han skref ett resept på ett annotasjonsblad. »Kommer igen i morgon — om jag kan gå. Adjö utmärkta fru kolega.» »I morgon är det jag, som är sjuk», sa jag bestämdt. »Det vore ju riktigt skamligt, om doktorn, till tack för sin stora godhet, skulle —» »Sofver du din förbannade drummel?» Det sista tillropet gällde drängen, som satt i tamburen och väntade. Det var det enda svar jag fick. Senare: Pepita är mycket klen, men ändå litet bättre, tycker jag. Jag är instängd för mycket »svår halsfluss», doktorn får säga hvad han vill. Vill han säga sanningen, så må han, men inte vill vi skaffa honom något obehag. Maja har blifvit skickad till Beda för att slippa ha så tråkigt och barnbarnen får inte komma hit af fruktan för smitta — sägs det, fast i värkligheten är det därför, att både Ada och hennes man är ursinniga så de kan dö, ty naturligtvis har vi sagt dem sanningen. Senare: Pepita sämre! Doktorn var här två gånger i går. Han säger, att om vi bara kunde lugna hennes oro, vore det en möjlighet hon skulle kunna gå igenom. Men den är ryslig. Hon bara kastar hufvudet hit och dit och kvider och kvider. Ibland klappar hon mig med sina små heta händer och ser på mig så bedjande, att jag måste vända bort hufvudet. Det går ända in i hjärtroten! Jag bär henne i timmar fram och tillbaka.
"Af sadan anledning, K dä uti Skane äro förlagde z:ne dels Jndelre dels Warswade CavallerieRegementen, hwilka med goda Hästar böra förfes vä) hwartill nästan all tillgång bade inom Riket och, i sednare lider, äswen fran främmande Orter, i anseende till de emot HästarS utförsel utfärdade förbud, saknats, har Kongl. Mant ansett det wara ett wigtigt föremål för Des' Nådiga omwardnad, att söka befordra en förbättrad Häst-afwel uti Riket; Och emedan densamma pa något säkrare sätt icke kan winna förkofran, än genom inrättningar af goda Stuterier, will Kongl. Majit som anser Skane wara en ibland de orter i Riker hwilka bade af en Stuteri-Inrättning äro i behof och äfwen för en sadan äro tjenlige, till Riksens Ständers Stats-Utskott hafwa öfwerlemnat, atc hos Riksens Ständer föreslå, om icke Flyinge och Dahlby Kongsgardar skulle kunna till en sadan Stuteri-Inrättning fa anwändas, pa det sätt att hela afkomsten af Kongsgardarne, äfwen sorn lösen för de Krono, Dagswerken till dem nu utgöras, men hwilka nästa ar upphöra, maga till Stuteri-Inrättningens underhallande ansläs, da Kongl. Maut förmodar, att, med de anstallter, som Kongl. Maur angående Stuteriets förwaktning i sadant fall ämnar widtaga, samma In - 1544 Den iz Julik. Inrättning stall, i likhet med den, som wid Strömsholm är anlagd, i sin mehn bereda Riket betydlig gagn och nytta. Kongl. Maj:t sörblifwer rc." Stats-Utstottet, som till underdånig solid häraf får hemställa detta ärende till Riksens Höglofl. Ständers pröfning och afgörande, har inhämtat, att ifrån äldre tider ansetts nödigt, det en Stuteri,Inrättning bordt underhallas i Skane samt att denne ort dertill funnits i siere hänseenden framför andra tjenlig.
hon var till mods, som snäcklikt krälar fram till Matuglias bangård, vandrade hon med vingade steg öfver vårdet sjunkande Abbazia, det försvinnande gröna ängder, långt bakom henne den kalla, hafvet, Karst med dess snö, den flygande mörka natt, hon hade undflytt, framför färd öfver rasslande skenor. och nu en henne endast ljus och värmande sol, och väldig stad. alla gator fyllda af tränrundt om blommor, blommor dem hon bröt gande människor, alla med döden i sina med omättliga händer. och ur en hvar ögon, och alla följa de samma väg, som af dessa knoppar doftade lifvets tjusning på en vallfärd. hon själf midt ibland henne till mötes. Hvad hon sedan så länge tusenden. och där, liksom på en kateder hade begraft i sitt hjärta, alla dessa under i en föreläsningssal, nej, på marmortrappan tårar jordade minnen, de stodo nu upp till till ett tempel står en man med skäggigt nytt lif, togo väsen och gestalt. det anlete, nära gubbåldern. likt tvänne sovackra, trefna hemmet, vännernas glada lar lysa hans ögon. och med handen pladder, vinterfesternas muntra yra, den vidrör han alla, som stappla fram till hostora stadens eggande, brokiga lif, sällskap, nom. nu träder äfven hon dit fram, han musik, teater. lycka och kärlek. stryker henne endast med ett finger, och dödens tecken är utplånadt från hennes panHvarje fiber skalf i hennes själ, hennes na, hon andas ut, så djupt, och känner hjärta klappade i brännande lycksalighet, redan, hur allt sjunger och flammar inom då han plötsligt stod inför hennes drömhenne i ett nytt lif, en ny lycka, den gamla mande ögon, med sin stolta, manliga hållkärleken. Skrattande och gråtande, i öfverning, det ädla hufvudet, så som hans vana mänsklig fröjd, tränger hon sig ut från alla var, lutadt en smula åt sidan, med de klode jublande människorna, och nu fångar en ka, lugna ögonen och det tankfulla leenman henne i sina armar, en sällhetsdrucken, det ...
Lades på bordet nedannämnda från TJtsk:n inkomna betänkln och utlåtln, nemi.: från StatsUtskotlet: N:o 69. i anledn. af yrkad befrielse från skatt för intägterna å allmänningen Stöpen inom Suntetorps socken af Skaraborgs län; j\:o 70, i anledn. af sökt afskrifning af de staden Borås beviljade byggnadslån; N:o 71, i anledn. af väckt fråga om ett räntcfritt lån till jordbrukets upplijelpande inom Westernorrlands län; N:o 72, ang:de väckt fråga om anvisande af en nionde hufvudtitelns anslag motsvarande summa till låne-understöd för menigheter; N:o 73, i anledn. af väckt fråga om upphäfvandet af Rikets sist församlade Ständers beslut, ang:de Statens garanti för vissa hypotheksföreningars skuldförbindelser; N:o 74, ang:de föreslagna åtgärder till minskning i åtskilliga kostnader för kommande riksdagar; N:o 75, ang:de sökt rättighet för staden Wadstena, att återbekomma hvad som blifvit betaldt å ett län för cholera-kostnaders bestridande; N:o 86, i anledn. af Landt-räntmästaren J. E. Bloms m. flis ansökning om eftergift af tre års ogulden ränta för Örebro qvarn; N:o 87, anglde sökt låneunderstöd för staden Söderhamn, i anledn. af den år i835 i nämnda stad inträffade eldsvåda; ijoo Den 7 Maj e. m. N:o 88, i anledn. af återremiss på SlatsUtsk:s mein. N:o 20; N:o 89, öfver Hr J. E. af Geijerslams motion, ang:de de s. k. frisocknarnas praestationer till
Hon hade försummat tillsäga sin leverantör och kom med händerna lastade af förnödenheter utför den stupande backe, där Mortonavenyn begynte. Gatorna vimlade af brådskande människor, det var ett rassel af fordon och skrik från alla fruktsäljare och kastanjestekare; flottiga immor och stenkolsdofter summo välbehagligt omkring i den genomskinliga luften och kämpade om herraväldet med vällustiga persikoångor. Då stötte hon oförmodadt samman med Linde, hans fru och miss King. De kommo plötsligt upprymda och skrattande öfver henne i trängseln. Hon tappade alldeles bort sig och fann det så onaturligt, när pastorn aflastade henne de många paketen. Det föreföll, som hade hon varit skild ett år från dessa människor. Muntert vidgade Linde näsborrarna, vädrade kaffe, påstod han, prima kvalitet och Smiths bästa ost och stack slutligen alla paketen pojkaktigt härs och tvärs under armarna och i fickorna på sin öfverrock. En liten allra käraste packe placerades till och med i hattbandet. Så rustad drog han nedåt gatan med miss King bredvid sig och de andra båda damerna efter. Fru Linde skämtade: — En kär vana för mister Linde sedan den oförglömmeliga tid, då han sprang omkring lördagsaftnarna därinne i Chi ... — Ursäkta misses Linde — pastorn vände sig om, läpparna kröktes låtsadt högdraget, näsan såg ut att bukta sig djärfvare än vanligt öfvcr de långa, mjuka mustascherna; stålblå, litet gäckande iakttagande lyste ögonen. Han var en vacker karl, sådan som typiskt germaniska drag, skärpta i NordAmerikas tunna, nyckfulla luft, skapa. Som han gick där nu, fanns ingenting af svärmaren från predikstolen, och Matilda förbryllades. Då vagnsbullret skilde dem åt, fortsatte fru Linde med sitt låga, harmoniska tonfall: — Mister Linde måste sätta upp en tvättaffär under ferierna för att kunna studera, hans far hade ingenting, var läkare i en småstad. Det är ett stående skämt oss emellan, hur skickligt han tvättade Matilda kände sig generad öfver denna inblick i deras privata förhållanden och sade konventionelt: — Pängar brukar man ha lätt att få. — Hvem sätter sig i skuld, om man har en frisk kropp!
Jemte nådigt tillkännagifvande att, sedan f. d. Statsrådet och Kommendören m. m. Samuel Grabbe, som, enligt Rikets Ständers beslut, å Rikets Allmänna Indragnings-stat åtnjutit en årlig pension af 2,000 R:dr Ranko, (rätteligen utgörande 3,000 Ridr) den 6 November nästlidet år med döden afgått, hans enka Margaretha Johanna Grubbe, född Grave, uti en till Kongl. Majit ingifven skrift, åtföljd af boupptecknings - instrument, som utvisade att boets behållning vid mannens död utgjort endast 3,539: 42. 6., underdånigst anhållit, det nådig framställning måtte hos Rikets Ständer göras om årligt understöd af allmänna medel för henne och hennes 3:ne omyndiga döttrar, har Kongl. Majit uti aflåten nådig proposition af'den 21 nästlidne Januari, föreslagit, att Rikets Ständer, med fästadt afseende å framlidne f. d. Statsrådet Grubbes i lifstiden ådagalagda utmärkta förtjenster såsom lärd, Akademisk lärare, författare och embetsman, samt å de knappa omständigheter, hvari hans efterlemnade enka med trenne oförsörjda döttrar sig befunne, å Allmänna Indragnings - staten uppföra bemälda enka till en årlig pension af 800 Ridr Banko. Vid sådant förhållande och då aflidne Statsrådet Grubbe, genom sin långvariga, utmärkta och gagneliga verksamhet i Statens tjenst, förvärfvat sig grundade anspråk på nationens deltagandeför den mindre lyckliga ekonomiska ställning, hvaruti hans efterlemnade maka och oförsörjda barn sig befinna, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, alt Kongl. Majlis Nådiga framställning om årlig pension af 800 Ridr för framlidne Statsrådet Grubbes enka, Margaretha Johanna Grubbe, må af Rikets Ständer bifallas. 24:o.
Ingen bafve makt arfve-jord å landet genom testamente bortgifva eller annorledes derom förordna, fin lag förmår; ej heller må någon bortgifva från arfve-jord den Lag-Utskottets Betänkande, N:o 29. 5 förbättring, som derå gjord är. Vare dock gift man eller hustru berättigad, om äktenskapet barnlöst är, att genom testamente gifva den eflerlefvande maken en tredjedel af den fasta egendom, honom eller henne enskildt tillhört.» På sätt antvdt blifvit, har Riksdags-fullmäktigen J. P. Danielsson åter sökt att starkare fasthålla arfve-jord inom slägterne, samt derföre uti särskilda motioner fästat uppmärksamheten på två förhållanden, som, enligt hans förmenande, skulle leda till ett upphäfvande af arlvejords-egenskapen. Det skulle nemligen ej sällan inträffa, dels att arfvingar låta en till dem arlfallen egendom lagas i möt för någon diktad eller verklig skuld samt försäljas på utmötnings-auktion, på det en af arfvingarne dervid måtte få inropa egendomen, dels ock att egare af arfve-jord tillställer så, att jorden varder utmätningsvis såld och inropad af någon frände, hvilken genast öfverlåter köpet till förre egaren, allt för att få jorden ansedd såsom förvärfvad samt sålunda kunna densamma borttestamentera. Del vore dock, efter motionärens förmenande, af vigt, att arfve-jorden varder oförkränkt; och derföre har han, med afseende å omförmälta förhållanden, påkallat sådan lagstiftning, »att endast verkligt förvärfvad fast egendom å landet må kunna borttestamenleras», och som hindrar »uppenbara försök att eludera gällande lagar.» Innan Utskottet till pröfning upptager de framställningar, hvarföre redogörelse nu blifvit lemnad, torde några ord om de förhållanden, som verkat dertill, all testamentsrätten efter landsrätt blifvit olik den efter stadsrätt, böra föregå, såsom ledande till en klarare uppfattning af ämnet.
— Frägol. — Svar. Obs. bästa kr. Midt för Skräddaregränd. CARL [262] Annonser. Annonspris: 25 öre pr petitrad ( Ingen annons införes under 1 kr. LED / GA PLATSER. E m o t f r i t t v i v r e finns i en mindre familj på landet plats för en ung, anspråkslös flicka, som vill vara behjelpl. med lvusl. bestyr o. biträda vid tillsynen af ett litet barn. Svar till C. É. Tidningskontoret, Södermalmstorg, Stockholm. (G. En stilla, hygglig och anspråkslös flicka, fullt kunnig i såväl klädsom linnesömnad, får plats på landet den 24 okt. Svar jemte betyg till M., Forsmark. [477] B a r n s k ö t e r s k a, helst äldre, erhåller 1 november fördelaktig plats i ett bättre hus på landet. Svar till » C. A. » å Iduns byrå. Ett bättre fruntimmer, som är lämplig att tillse ett mindre hushåll och leda 2:ne små barns uppfostran, erhåller plats, om egenhändigt skrifven ansökan åtföljd af fotografi, som återlemnas, sändes till P. Gt., Norrköping. Den sökande bör hafva gladt och jemt lynne. Företräde lemnas den, som kan undervisa nybörjare i musik och vanliga skolämnen samt är villig och duglig att sköta en mindre bokföring. [482] Husjungfru, ung och rask, erhåller plats å mindre landtegendom inst. höstflyttn. Svarmed goda lekomm. tordeins. till fru Constance Linnander, Bålsta. Ett yngre fruntimmer, vant vid husliga göromål samt finare handarbeten, något kunnig i språk och litet musik, önskar plats i aktad familj. Som den sökande genomgått handelsskola, vore hon äfven villig åtaga sig kontorsplats, om sådan erbjudes, endast snar sysselsättning viunes. Svar afv. om möjligt före den 1 nov. und. adr. » Små pretentioner », Karlskrona p. r. fyra år vistats utrikes och flytande talar franska, tyska och engelska, önskar plats som lärarinna uti nämda språk, som sällskapsdam eller ressällskap till utlandet. Goda betyg. Närmare gen.
Sedan de, jemnlikt Skol-ordningens föreskrift och uppå Nådig befallning, år 1824 i Hufvudsta den församlade Revisorer öfver Elementar-läroverken i Riket inkommit med underdånig Berättelse och dermed förenadt Betänkande, rörande samma Inrättningars vidare förbättring, har Kongl. Maj:t funnit godt att, på sätt Dess, under den 18 Maji 1828, aflåtna allmänna Circulaire innehåller, besluta och tili efterlefnad stadga de uti 19 serskilda puncter upptagna rättelser och tillägg, i afseende på 1820 års Skol-ordning och dess tillämpning, hvilka, utan rubbning i Läroverkens nuvarande inrättning, samt utan hinder för deras afsedda Kongl Maj.Is Nådiga, Betali. N.o 1- 21 allmänna reglering, ansetts vara nyttiga och behöfliga. Hvad Revisionen för öfrigt föreslagit och hemställt om Elementar-läroverkens fullkomligare organisation och undervisningens ändamålsenligare förbättring, jemte uppgift af dertill erforderliga medel m. m., har Kongl. Maj:t velat låta komma under närmare skärskådande, i förening med en fullständigare granskning af samtliga Rikets Läroverk. % Emedlertid och i ändamål att bereda all möjlig ordning, omfattning och fullkomlighet uti allmänna Uppfostrings - verkets samtliga delar, har Kongl. Maj:t, i förekommande serskilda frågor, så vidt med locala förhållanden och förevarande tillgångar, utah Statsverkets betungande, funnits förenligt, stadgat och förordnat om förändring eller ny organisation af P;edagogier samt Apologistoch Lärdoms-Skolor; om uppbyggande af Skole-, Gymnasiioch Bibliotheks-lms; om Lärares tillsättande och löneregleringar, i följd af interims-staten eller serskildta behof; om befordrande af Natural-historiens studium och gymnastiska öfningar; om lönanslag för dervid anställde Lärare, m. m. Äfven hafva, uppå vederbörandes förslag, Nådiga föreskrifter blifvit meddelade^ dels angående lämplig fördelning af lill Slif-. 23 Kongl. Maj.ts Nådiga Beratt.