Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammarrätten, * i Tabell 1 till 1851 urs Bevisions-berättelse angående Statsverket. Sammandrag’ al* Kapital-räkning-en till 1848 års Riks-hufvudbok. Mebel. Balans från den 31 December 1847. Ordinarie afkortning Extra ordinarie dito Anordning utom stat Anordning efter 1848 års riksstat Anordning enligt extra statsregleringen Rikets Ständers Riksgäldskontor andel Afskrifningar , Öfverlåtelse till Riksgäldskontoret Ökade reservationer Återlyftade depositioner Lefvereringar Balans den 31 December 1848: Kontant behållning Behållning af bergseffekter Dito af fastigheter Dito af inventarier Dito af spanmål & c Fordringar Utlånta medel Innestäende krono-uppbörd. Balans från den 31 Kontanta behållningar ... Behållning af bergseffekter Dito af fastigheter Dito af inventarier Dito af spanmål Fordringar Utlånta medel lnnestående krono-uppbörd: Lefver, inom d. 30 April 1848 „ d. 31 Aug. 1848 Resterande den 1 Sept. 1848 Förskotter Anmärkta poster Proprie balanser Balans den 31 December 1848: Sammandragaf Kapital-räkning-en till 1840 års lliks-hufvudbok. Dchct. Balans från den 31 December 1848: Behållning af bergseffekter Dito af fastigheter Dito af inventarier Utestående kronouppbörd: Extra ordinarie dito Anordning utom stat ’ Anordning efter riksstat: Balans från den 31 December 1848: Kontanta behållningar Behållning af bergseffekter Dito af fastigheter Dito af inventarier Dito af spanmål Fordringar Utlånta medel lnnestående krono-uppbörd: Återdebitering af å hufvudtitlarne utgifna förskotter Anvisningar å kreditiver: Mindre kreditivets medel Kreditivet för 1S4S års krigsrustningar Öfverlåtelse till statsverket från allmänna magasinsfonden Minskade reservationer Depositioner Lefvereringar 100,000: 250,000: Balans den 31 December 1849: Statsmedel.
På sätt dessa Protokoll utvisa, blef förevarande motion redan den 13 Febr. inför Tull-afdelningen föredragen; den 11 .luli anmäldes den in pleno, såsom till Utskottet remitterad, samt lades på bordet; och den 31 Juli företogs ärendet ånyo i Utskottets plenum genom uppläsning och föredragning af närvarande Utlåtande, utan alt någon af Utskottets afdelningar varit för frågans behandling och utredning sammankallad, eller de enskilda ledamöterna fått tillfälle att i sedvanlig ordning om Utlåtandets innehåll, före aflemnandet till plenum, rådpläga. Att Utlåtandet samma dag af Utskottet in pleno godkändes, visar väl pluralitetens åsigt, det motionen borde lemnäs utan afseende, men har ingalunda tryggat den enskilde riksdagsmannens rätt, att inom af praxis häfdvunna former få så väl sina motioner behandlade, som sin öfvertygelse uttalad. Jag tillåter mig icke bedömma, huruvida motionen regelrätt har tillhört Bevillnings-Utskottels område. Men när den en gång ditkommit och blifvit upptagen, samt i tydliga ord föreslår, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Majit i nåder uti en eller tvenne lagar låta i möjligaste korthet sammanfatta alla de stadganden och föreskrifter, hvilka i motionen omförmälas eller antydas; när vidare Utskottets ordförande den 13 Februari sjelf framställt voteringsproposition om behandling i förening med deputerade af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, och dervid i fem månader fått bero: då synes man med fog kunnat vänta att detta obestridliga önskningsmål också i vanlig och öfverenskommen ordning skolat beredas. Hvad sjelfva saken vidkommer, synek den hafva förtjenat ett bättre öde, än det ofvanbeskrifne behandling deråt beredt. Exempel äro framlagde på de olägenheter och förluster, hvilka lätt kunna drabba äfven den ärlige trafikerande, som svårligen kan känna alla, ofta speciella föreskrifter.
Jag medgifver, att ordet allena skulle kunna vara af ingen betydelse, ty med ordet styra tiilkänuagifves ändå hvad som menas, och om ordet allena aldrig kommit in från början, skulle derpå säkerligen icke legat någon särdeles vigt. Men sedan det en gång influtit i §:n, skulle det leda till många oriktiga slutsatser om det bortloges, så inom Sverige, som synnerligen utom detsamma. Jag röstar således för att ordet allena måtte fä qvarstå. Gr. Anckarsvärd: I sjelfva saken har jag redan anfört snart sagdt allt hvad jag skulle vilja anföra. Jag erkänner det oparlamentariska af att här upptaga, livad andra talare tillåtit sig på afvägar frän ämnet anföra. Men då man återkommer till en discussion, som långt för detta är förbi, då man nu anför sina mo - Don 4 S o p t e m li e r f. m. 171 liver, hvarföre man afslagit det livilande representationsförslaget, då man dervid icke återhållit sig frän alt tillägga förra riksdagens Const.Ulsk. epiteler, hvilka det verkligen icke förtjena!, nemi. att hafva begått orättvisor inför det Hus man tillhörer oell inför hela allmänheten, dä man tillägger Const.Ulsk. maktbegär; hör jag förklara, alt bland hela den majoritet, som inom detta Utsk. deltog i besluten om dessa frågor, fans visserligen icke någon enda, sorn utsträckte sitt åtgörande lill vinnande af någon makt; och då den värde talaren med mycken emphasis yttrat, alt han blott ville hafva en Konung, som allena styr, så anser jag vara en pligt att säga, alt jag icke vill hafva någon Konung som annorlunda styrer, än på sätt grundlagen bokstafligen föreskrifver. Hr Ribbing, Arvid : För all möjligen kunna förkorta denna discussion, som redan gått så långt, alt man nu icke vidare talar om saken, ulan om hvad som förr blifvit sagdt om Utsk. etc., lager jag mig friheten lemna den upplysning, alt PresteSt. redan sagt nej till den ifrågavar. förändringen, och att således hvad vi göra eller icke göra blifver utan påföljd.. Hr Hjerta, Lars:
Lån, har anmärkt den olägenhet, som tillskyndats landet genom de talrika permi terade Krigsmän och Sjöfolk, som under 6 å 8 månaders tjenstledighet vid de värfvade Begementerne i Ri» kets Södra Provinser, under tiden tigga, preija och Stjäla; och har Carl Svensson förment med visshet kunna antagas, att de TjufoadsBrott, som årligen ske, förfifvas två tredjedelar af desse folkclasser och deras anhang; dermed Pehr Ericsson från Kronoborgs Län sig förenat, hvaremot Nils Månsson från Malmöhus Län med flere Ståndets Ledamöter, ansett permitteringen af Kronans manskap vara för landet mera nyttig än skadelig; och har ändteligen. 27:0 RiksdagsFullmägtigen Petter Pehrsson, från Calmare Län, under åberopande at Kongl. Brefvet den 2 Martii 1748 och Kongl, förordningen den 29 Jnlii 13*2, angående Domares åliggande att utforska förhållandet med de Brott, tilltalade upp - Lagutskottets Betankandcn769 gifva sig hafva begått å andra orter innan de till ransakning derföre försändas, föreslagit, att domaren i alla de fall, som 1748 års Kongl. Bref upptager må ega , att afsluta T)ufnadsmål utan förfrågan hosÖfverDomaren eller förvisning till andre Domstolar; dock att, på det denna utsträckte rättighet ej måtte missbrukas» alla sådana Utslag borde till OiverRäitens pröfning hemställas. Ehuru ofvanupptagne Motioner, och yttranden innefatta till en del motsatte åsigter och förslag har dock Lagutskottet ansett sig böra deröfver, i ett sammanhang, meddela Utlåtande, heldst de afse, ett och samma hufvudföremål: förändringar och rättelser0 u i de nu gällande Criminallagar, i afseende dels på de deruti upptagne strafFbestämmelsers skärpande eller mildrande dels och rättegångssättet och formerna för bevisningen uti Brottmål, häktade personers behandling inom fångelserne, jemte flere dermed gemenskap egande frågor.
Från Ilögvörd. Preste-Ståndet, f. m. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets den 18 dennes å bordet lagda Utlåtande N:o 368, i anledning af återremiss å memorialet N:o 324, och blef den i nämnde Utlåtande föreslagna voterings-proposition af Ståndet godkänd. S. U. Anställdes, på säLt Riksdags-Ordningens 73 §. bestämmer, val till Förstärkt Banco-Utskott; och befunnos, efter valsedlarnes öppnande, deraf utsedda till ledamöter: Vice Talmannen, Biskoppen m. m. Doctor Hedren; Biskoppen m. m. Doctor Holmström; Biskoppen m. m. Doctor JVibcelius; Biskoppen m. m. Doctor Heurlin; Contracts-Proslen P. P. Swedelius; Contracts-Prosten Doctor sigrell; Contracts-Prosten Hallström; Prosten Stenhammar; Prot. Utdr. d. 2/ Nov, 1840. U07 Prosten Astrand; Contracts-Prosten Ni ber lius ; C011 Ira c tsPros ten G u nice lius ; Prosten Lahng; Prosten, Lector Bergqvist; Dom-Prosten Doctor Elmgren; Contracts-Prosten Öhrnberg; Contracts-Prosten Hallbeck; Contracts-Prosten Sylwan; Prosten Osterman ; Contracts-Prosten Sandberg; Professoren m. m. Doctor Moren; och Prosten Lalin; samt till Suppleanter: Prosten Ödman; Biskopen m. m. Butsch: Contracts-Prosten Afzelius: Professoren, Doctor Thomander; Prosten Sidner; Professoren ni. m. Grafström. S. D. f. och e. ni.
Borgare - Ståndet af Herrar Hagander, Huldberg, Westin och Winberg med flere, samt inom Hedervärda BondeStåndet af Riksdags-Fullmägttge Anders Nilsson från Jemtland och Peter Pehrsson från Calmare-Hän, under åberopande af 53, 56 och 89 §§. i Regeringsformen samt 34 och 49 §§. i Riksdags-Ordningen, till ådagaläggande deraf, dels att Bevillningsutskottet, då det genom dess förslag sökt antyda gränsorna för en större Handelsfrihet, trädt inom den Kongl. Maj:t i Nåder förbehållne Höga rätt, att, såsom ensam i tillfälle att öfverskåda alla förhållanden och jemnka allas interessen, i ämnen af denna beskslFenhet ensam besluta, dels och att Bevillningsutskottet skall, emot Grundlagens stadgande uraktlåtit att gemensamt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet behandla detta jpål, hvaraf följa skall, det Riksens Högloft: 3§Q JieviJlnings Utskottets Betänkandm - Ständer blifvit hindrade, att, ordningen* lik'* tnätigt, detsamma till Kongl, Maj:ts Höga pröfning i önskningsväg öfverlemna. Denna åsigt har irnellertid icke blifvit de. Jad inom förstnämnde Höglofl, Stånd af G-refve lagerbjelke , Friherre Wrangel, Henning , Herra?
Med all högaktning för de Herrars åsigter som varit i fråga, och alldeles anspråkslös i afseende på mina, hemställer jag likväl om vi ej skulle hafva större fördel af, att använda arrestanternes krafter inom landet, och hafva mera lörman att tmd denna kraft genom ökade communicationer gifva en coneentrerad handräckning åt redan bildade närinpsgrenar; än att yttetligare utsträcka odlingar och skapa en vanmgt, rom man sedermera genom ständige uppoffringar vöre nödsakad att underhålla. Dessutom torde hvarken deportation eller inländsk colonisering tillräckligen försäkra emot grofva brottslingars oväntade återkomst. Den kännedom af ämnet som Herr Friherre Skjöldebrand ovedersägligen måste äga, låter-likväl förmoda, att en deportation af någre utomordentligt grofva brottslingar möjligen torde vara för tillfället nödvändig under beredande af de anstalter som för framtiden kunna anses med ändamålet mera enlige. Bland de rådm nämnde hufvudsakelige fördelar af min plan, hvilka den nu anställde jemförelsen å nyo framkallar, är äfven den, att hela kostnaden för arrestanternes underhåll, derigenom troligen alldeles skulle försvinna från listan af Statsbidragen. Friherre Björnstjernas upplysningir om deportationskostnader tjenar i detta fall till motstycke. För att så mycket tydligare ådagalägga Den 12 Feiruarii, 31S att jas ej ^3r uppfrädt, hvarken af fåfänga att prala mea yttrande rätt, taller af en illa lorstädd sky d>ghetati säborn representant framföda en idee, utan annat mål än uppseendet, och man aun«n följd än glömskan, så får jag härnard tillkännagifva min allvarliga föresätta att, i händelse af förslagets antagande, erbjuda mig att, utan arjvcdr., deltaga i utförandet deraf, med all den verksamhet som jag förmår åstadkomma. Jag förutser ganska väl de mechaniska tvifvelsmål och de falska theoretiska uppställningar som härvid kunna komma i fråga.
Borgare-Ståndet beslöt, att ifrågavarande mark må, emot erläggande af de omkostnader, Kronan, i följd af upplåtelsen, derå nedlagt, till hamnen vid staden Halmstad för det afsedda ändamålet återlemna», och alt underdånig skrifvelse derom borde till Kongl. Maj:t aflåtas; och skulle de öfriga Riks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas alt i delta Borgare-Ståndets beslut sig förena. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 4 2 1, i anledning af väckt motion om Skärgårdsflottans skiljande från Oriogsfloltan samt förseende med egen Officers-korps. Bifölls. och N:o 122, i anledning af väckta motioner om upphäfvande af föreskrifter, angående censur å thealerpieser. Återremitterades. Frän Hedera. Bonde-Stdndet. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande N:o 59, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:c 20, innefattande yttranden öfver dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition med förslag till förordning angående mord, dråp och annan misshandel dels ock enskilda motioner i enahanda ämne. Med frånträdande af sina angående förfaltningsförslagets 11, 15, 24, 25, och 26 §§ förut fattade beslut och med antagande af de inbjudningar, Utskottet rörande förstnämnde tvenne §§ framställt, godkände Ståndet samtlige dessa §§, sådane de i förevarande Utlåtande finnas omredigerade.
Det är Tiggeri, att igenom ord, skrifter eller åtbörder begära, eller genom sårig eller musik, hvartill behörigt tillstånd ej blifvit lemnat, eller på annat sätt tillvinna sig allmosor. §• 3* Kringstryker och tigger barn under 15 år, hvilket njuter Fattigvård på sätt g Art. a §• ut - Betänkande om Fattigvården i Riket. 143 visar; varde det nppfaget och instäldt i Stockholm hos Öfverståthållare-Ämbetet, i öfriga Städer lios Magistraten samt på Landet hos Fattigvards-Styreisen, och erhålle första gången tjenliga föreställningar och varningar för sitt okynne, men, när det oftare dermed beträde®, lämplig aga, der det bör vårdas, af den, som bör detsamma vårda. Upptages barnet i annan Stad eller Församling, än hvartill det hörer, då bör det, om dess hemort utrönes vara inom Länet, Utan omväg dit återsändas, men eljest till Konungens Befallningshafvande i Länet öfverletnUas för att genom dess försorg till hemorten fortskalfas och iler till föreställningar eller .aga befordras. I alla dessa fall ersätte Fattigvården, dit det hörer, kostnaden för dess hemsändande och vårdande under tiden. §. 4.
Det af Utskottet i 37:de punkteu framställda förslag till voterings-proposition godkändes; men, i enlighet med den af Herr Björk och Riksdags-fulimägtigen Kils Larsson inom Utskottet afgifna, Memorialet bifogade reservation beslöts, att under denna punkt borde uppställas en ytterligare voterings-proposilion af följande lydelse: ”Den som vill att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det behagade Kongl. Maj-.t i nåder tillse, att det på Allmänna Indragnings-stalen uppförda anslag till Professores Emeriti vid Universiteten icke må användas för annat ändamål, än hvartill medlen blifvit af Rikets Ständer beviljade, och att samtlige i tjenst varande Professorer må komma i åtnjutande af de lönebelopp oafkortade, sorn äro för deras befattningar anslagne; röstar Ja. Den det ej vill röstar; Nej. Vinner Nej är frågan om en sådan anhållan afslagen.” h'ot.-Utdrag den 3 Oktober 1860. 791 Alla öfriga i detta Memorial afgifna förslag till voterings-propositioner godkändes. S. D. Föredrogs Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Eko nomi-Utskottets Memorial N:o 33, med förslag till voteriiigs-proposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Utskottets Betänkande N:o 25, i fråga om skjutsnings-besvärets ordnande. Den föreslagna voterings-propositionen godkändes; och lades Memorialet i öfrigt till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Memorial N:o 196, angående verkställd omröstning i åtskilliga til! Stats-regleringen hörande frågor, lades berörda Memorial till handlingarne. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 181, i anledning af väckt motion om förändring i föreskrifterna an gående edgångar. S. I).
Och det gjorde mig värkligen ondt, att ni som är så ung och blomstrande Säg rent ut hvad ni vill. Ser ni ej huru de små skälfva af förskräckelse. För resten har jag mången gång förut sökt få träffa er mellan fyra ögon och i dag alldeles af en tillfällighet Hvarför skall ni tala om alt det där? Har ni något på hjärtat, så låt höra! På Laukko tyckes ni för resten vara väl bevakad, så att man med svårighet kan få säga rent ut hvad som dock rör ert sanna bästa. Hon trädde några steg närmare. Ers nåd värdes förlåta om jag sätter mig ned. Mina krafter äro så uttömda. Ja, sitt ni ned bara. Men var ej så förfärligt omständlig. Jo jag skulle gärna vilja lämna er ett godt råd, om det ej upptages illa. Låt höra! Som ers nåd måhända vet, var min aflidne man fiskare här på Laukko. Nej, huru skulle jag hafva reda på det. Jag har ju endast så kort tid vistats här. Nå, det är också detsamma. Och han dog genom idel misshandling af herr Klas' illvilliga knektar, uppäggade som de voro af den djäfvulen Kirsti. Hennes ögon blixtrade till härvid och liksom hotade att trängas ur sina djupa hålor, under det hon krampaktigt knöt samman sina händer. Jag ber om förlåtelse, att jag uttrycker mig så ohyfsadt. Men jag kan ej annat än förlikna henne vid den lede själf, ty hon har kommit åstad så mycket ondt i sina dar. Var det det ni ville säga mig? Ja, och ännu mycket mer. Ni bör taga er till vara för denna Kirsti. Hon har onda planer i sinnet också mot er. Huru kunnen I säga slikt. Hvad skulle hon väl vinna med dessa? Tro mig. Hon har det. Hon vill skaffa er undan, som hon en gång dref mig och de mina från gård och grund. Mig, för att jag arbetade troget i min herres tjänst, er, för att ni intagit den plats vid herr Kurcks sida, som hon velat vinna. Elin drog på munnen. Ja, det roar er, invände främlingen. Men märk, att den ringa också kan hysa höga tankar. Och vill ni nu höra mina öden sedan min mans död?
Den 7 Januari. äfventyra förminskning af dess nuvande behållning betacka ofvanberörde till en början upkommande förlust, Direkt:n anser sig böra lios H. R. o. Ad. vördsamt hemställa, alt med bifall till de af Majoren Munck betingade vilkor, Direkt:n måtte tillåtas att ifrågav:de 8,000 R:dr emottaga och i förening med Riddarliuskassan förvalta. Stockholm d. 2 Dec. 1853. J. Aug. Posse. Carl Bennet. Fred. Boije. Georg Ulfsparre. J. A. Tornerhjelm. O. M. Björnstjerna. Albert Munck. Majoren Muncks härvid fogade anbud var sålydande: Undertecknad erbjuder sig, att emot upfyllandet af nedanskrifna vilkor, till Högh Riddarh.Direktm öfverlemna en kontant summa, stor Atta tusende (8,000) R:dr b:ko, för att af densamma, efter godtfinnande, förvaltas till Riddarhusets bästa. l:o Så länge jag lefver, förbehåller jag mig att å förenämnde kapital, genom Högh Riddarh.Direktms försorg, årligen utbekomma, från den dag kapitalet af mig allemnas, beräknad Sex (6) proc:s ränta, på så sätt, att hälften deraf (240 R:dr b:ko) d. 1 April och återstoden d. 1 October, till mig å Riddarhuset utbetalas. 2:o Aflider undertecknad inom Tio (10) år härefter, och min yngre broder Bror Reinhold mig öfverlefver, så utbetalas till honom årligen så länge han lefver, en lifränta af Tvåhundrade (200) R:dr b:ko. Skulle jag deremot aflida efter Tio (10) och inom loppet af Tjugu (20) år härefter, och min ofvannämnde broder då ännu lefver, erhåller han årligen endast Etthundrade Femtio (150) R:dr samma mynt. 3:o Till undertecknad öfverlemnas af Högh Riddarh.Direktm, vid emottagandet af ofvannämnde kapital, en förbindelse på upfyllandet af ofvanskrifne vilkor.
r 3,300: Transport: 4,950,089: 15. 7. 5,364,122: 5. 6. 6 Transport: 4,950,081*: 15. 7. 5,364,122: 5 tiska Skeppsbyggeri-inslituters tillvä gabringande, 616: 32 Anslaget för uppförande af kyrkor och inköp af ett prestboställe inom den Carlstads stift tillhörande Finnmark 6,000: — 1848 års anslag till garnisons-skolans i Christianstad ersättande för den, under namn af portpenningar, till nämnde skola tillförene ingångne afgift 240: — r Riksdag: Utaf det, i egenskap af anslag utan återbetalningsskyldighet, disponerade belopp af den summa, 150,000 R:dr, som beviljats för odlings-loretags beredande medelst utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar, 20,548: 47 „ anslaget, 370,000 R:dr, för anläggning och förbättrande eller omläggning af vägar 42,348: 16 „ dito, 30,000 R:dr, för strömrensningar och mindre hamnbyggnader 3,666: 32 „ dito, 5,000 R:dr, jemte eli lån af 10,000 R:dr, för upprensningsarbetena i Söderhamns skärgård 1,000 — „ dito, 3,000 R:dr, för ularbelandel och ordnandet af Kapitenen B. Cronstrands samlingar, angående Egyptiska byggnadskonsten 2 000: — Det för år 1848 beviljade anslag till kompletterande af bestyckningcn å Waxholms fästning 8,283: 16. Del för år 1848 bevil jade anslag för anskaffning af redskaps-, rid-, anspannsoch stallpersedlar för ett sexpundigt Fältbatteri . 6,666: 32. — Dito för nya gevärs anskaffning 33,333: 16.
Måhända förfelades härigenom dess ändamål, att bereda en lånerörelse i stor skala; men jag skulle al - Den 15 December f. m. 133 cl ti g luinna inse någon billighet i stora privilegierade jordägares anspråk på biträde af Statens credit, enär desse, framför innehafvarne af den tyngst beskattade mindre jordegendomen, äga lättare tillgångar till dea enskilta. Mig synes äfven vådligt, att understödja ett öfverhandtagande vingleri genom lättade tillgångar på Statens biträde till en creditrörelse utan de controller och garantier mot missbruk, som böra sökas i föreningar af privata Bolag. Friherre Boye, Ludvig: Med förbigående af att yttra mig vidlyftigare öfver de tvenne siste Talarnes anmärkningar, vill jag blott erinra, att en oriktig uppfattning af den Kongl. Skrifvelse!! synes ligga till grund för deras yttrande. Den förste Talaren har beklagat efterverlden, som afoss skulle skuldsättas; men jag förstår icke, huru man här kan tala om Statens skuldsättning. Här är icke frågan om annat, än att afhjelpa de qvarstående olägenheterne af ett äldre creditsystem från en föregående Regering; och då Staten upplånar med ena handen, för att utlåna med den andra mot tillräcklig säkerhet, så frågar jag, hvari den skuld väl består, som våra efterkommande skulle emottaga. De bekomma ju säkra fordringar till motsvarande belopp. Den andra Talaren har sagt det vara bättre, att bilda ett creditsystem med enskildta capitaler, och delta erkänner jag vara ganska riktigt, men *34 Den 15 December f. m, jag tror icke det vara möjligt, att åtminstone för närvarande tillvägabringa ett sådant credilsystem, Jag nedlägger derföre min tacksamhet inför Hans Majit Konungen och Regeringen för den Skrifvelse vi fått emottaga, såsom ett nytt vedermäle af Styrelsens omtanka för landels sanna väl. Herr Ribbing Arvida uppläste följande: Kongl, Majit har i Nåder föreslagit
Distrikrs-magasinen i Norrbottens Län, tillsammans omkring 31,200 R:dr, dels slutligen hwad som möjligen kän inflyta af kreditiv-fondens pä indrifning beroende undsättnings-fordringar, hwilken sednare tillgäng dock, i följd af de wid sista Riksdag meddelade förestrister om sätter för undfättnings-stuldernes afskrifning, torde komma att inskränka sig till ett i förhällande till det hela högst obetydligt belopp, förflagswis uppgifwet till omkring 34,000 R:dr. Posi-werkct. Antalet af de frän samtlige Post-kontoren i Riket med posterne befordrade bref, som är 1840 utgjorde 3,190,948 st, har sedermera ärligen ökats och uppgick för nästlidet är till 3,375,898 st. Deremot har postporto-uppbörden sedan är 1840 nedgätt frän 608,694 R.dr 44 ff. 5 rst., som den dä utgjorde, till 589,246 N:dr 16 ff. 6 rst. för är 1841, 589,603 R:dr 30 ff. 10 rst. for är 1842 och omkring 592,000 R:dr för är 1843, enligt för detta sednare är approximativt uppgjord beräkning; härledande sig den större ffillnaden emellan 1840 och päföljande ärens postporto-uppbörd dels frän Norrska och Finffa utrikes brefwexlingen, dels frän indragningen af Nummer Lotteriet, hwars porto ärligen uppgick till omkring 10,000 R:dr. Den wid sista Riksdag beslutade tillökning i Post katzans bidrag till Statsverket har, i förening ined nyst anförde förhällanden, werkat dertill, att ätffillige ifrägaställde förbättringar i postkommunikationerne mäst uppffjmas eller lemnäs ä sido.