Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
InventariiGonto UllDisconten Vinst oéh Förlust Cont-o. 56,ooo. 266: 32. - 1,656,898 Inkomsten. Ordinarie Gravationer. Tecknologiska Institutet r4,ooo. — Vinsten År 182J Balance till År 1828. ManufacturDiscontFondens Förvaltning. Utskottet sorn vid denna Revisionsförrättnings början från K. Comm. Coll. fått emottaga såväl Berättelse om förvaltningen för de ifrågavarande åren, sotn alla till samma år hörande Böcker, Räkenskaper och Handlingar, har inhämtat, att enligt det härjemte bilagde Capitalslul öfver ManufacturDiscontFonden för år 1827, Litt A., denna Fond, genom influtne Räntor å utlånte Medel, sedan utgifterna för Fondens förvaltning blifvit afdragne , haft en inkomst af 21,729 R:dr 8 sk. 4 r. af hvilken Summa likväl anslaget till Tecknol. Institutet för år 1827 utgått med i4,ooo. så att Fondens egentliga tillväxt under året endast utgjort 7729 R:dr 8 sk. 4 r. Under sistnämnde år har K. M:t meddelat K. Comm.
Petterssom fästat det vilkor, att borgen borde ställas för skjutspenningar och nödigt tractamente, styrkt af Konungens Befallningshafvande eller Magistraten i orten; dels. att Mästare vid Gesälls antagande bör i vittnens närvaro med honom upprätta contract oms arbetstiden, hvarunder Gesällen icke må afskedas, derest han icke befunnesoordentlig eller oärlig, då förhållandet skulle uppgifvas hos Polisen i städerne eller Konungens Befallningshafvande å landet , hvilka egde alfe Gesällen såsom försvarslös behandla; anseende Niclas Jönsson ett sådant arbetsbeting emellan Mästare och Gesäll icke måtte slutas på kortare tid ärr ett halft år; Här för utan < har Niclas Jönsson.! yrkat, att de Gesäller, sorn. under ett års förlopp icke begagnats i någon Mästares arbete eller egde annat laga försvar , mätte såsom andre försvarslöse personer behandlas, samt deras Gesällbref under sådane förhållanden icke anses medföra rättighet till vidare kringvandring; samt Péhr Pettersson vidare föreslagit följande stadganden: att det skulle åligga Mästare, sorn från utrikes ort införskrifva Gesäller, alt vid den öfverenskomna legolidens slut dem till sin hemort återsända; att det borde ligga Commerce-Gollegii samt Magistraternes och Skrå-Embetenas vårdnad å , att ingen utlänning måtte tili Svensk Mästare antagas; samt slutligen, att hvar och; en, sorn i trenne; Eagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoltens Betänkande3 N.-o 22. 3 år varit Gesäll, måtte ega rättighet att blifva borgare, då lian uppfyllt livad Lagen honom ålagdt, hvadan allt accord om rättigheters hyrande borde strängligen förbjudas. Utskotten, som tillika tagit kännedom af de vid remisserna af motionerne uti de resp. Stånden gjorde tillägg och erinringar, hafva funnit detta vigtiga ärende kräfva en serdeles uppmärksamhet.
' Den 22 Junti e. m. 39 9 måtte likväl vara Riksens Ständers anda nål, och man torde således höra | börja i den ordning, som vigten af detta företag ovilkorligen påkallar, att nemligen först utreda, hvilka economiska författningar, som ligga i vägen för ärendernas skyndsamma gång, och bringa dessa författningar till en elter åsigten lämpad redaction, derefter stadga den arbetsmethod , som både bör och kan förkortas, och slutligen tillse, hvilka och huru mänga Embetsman, sorn i förhållande dertill erfordras, och följaktligen huru många af nuvarande tjenster som kunna indragas. Då först blifva Riksens Ständer i tillfälle att öfverskåda ett sammanhängande helt, hvars delar, efter mitt omdöme, nu icke kunna särskilt behandlas, utan att råka i motsägelser eller inconsequencer, som ofelbart skola veika till oreda och villervalla, och, i stället för att befrämja ändamålet, last mera aflägsna det. Jag anser således det Särskilta Utskottets Betänkande mindre upplysande än ämnets beskaffenhet fordrar, och den ledning mindre betydlig, som den önskade Comittéen deraf kan hämta. Det torde likväl kunna Comitéen meddelas, utan något Riksens Ständers yttrande deröfver, och i sådan afsigt tili Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas, med underdånig anhållan , att Kongl. Majit täcktes i Nåder förordna en Comitté af kunnige och Lagfarne Män, att till nästa Riksdag, jemte en förändrad Redaction af nu gällande economiska författningar, utarbeta en derefter lämpad arbetsme^ thod, och tillika framlägga ett på dessa grunder uppställt förslag öfver de förändringar eller 400 Den 22 Junit e. Uti indragningar i nu varande Embetsmanna personal, som för ärendernes obehindrade gång och hvar mans rätt kunna vara nödige och lämpebge. Men att vissa bland Riksens Ständers Fullmägtige i Banken och RiksgäidsContoiret i denna Comitté skulle deltaga, tror jag vara för Kongl
Nummelin och fyra förvista dröjde qvar om bord, medan Schwanenberg och det öfriga manskapet den 28 sept. återvände till Jenisejsk. Frost hade redan då inträdt. Under de tvenne följande veckorna höll sig temperaturen i granskapet af 0°; klart väder vexlade med snö och regn. Den 5 okt. drog manskapet in i sitt vinterqvarter, sedan man insamlat drifved och lagt den i högar, för att den skulle kunna uppletas under snön. Den 16 okt. visade termometern kl. 8 om morgonen –4°,5 och sjönk sedermera ytterligare för hvar dag, tills qvicksilfret efter den 21 okt. under några dagar ständigt stod under –10°. Den 26 okt. hade man –18°, men de första dagarne af nov. steg temperaturen åter till –2°. Den 6 nov. sjönk termometern åter till –17°, men steg den 11 till –3°,5. Följande dag om morgonen hade man –32° och på qvällen –37°, gissningsvis emedan termometern ej gaf vidare besked. Denna temperatur af –30° till –32°, vexlande med fruset qvicksilfver, fortgick till november månads slut, hvarpå temperaturen åter steg till –11°,5. Vid jultiden hade man åter –31° och de sju följande dagarne fruset qvicksilfver, hvarmed det nya året ingick. Derpå steg temperaturen åter till –20°, men sjönk åter snart så, att från den 16 jan. fruset qvicksilfver visade sig under fem dagar. Den 22 jan. hade man –9°. Den 26 åter fruset qvicksilfver och den 29 –6°. Under februari månad steg temperaturen aldrig öfver –24°; qvicksilfret var fruset den 20, 25, 26 och 28. April ingick med –31°, men derpå steg temperaturen så, att den d. 16 nådde –11°, samt vexlade sedan mellan –21° och –6° (d. 25). Den 2 maj hade man morgon och afton –12°, middagstiden –2° till –5°. Juni ingick med +1°,5.
HERMELIN wm m. DROTTEN HAR GAMLA ANOR inom vårt land. Men dess moderna namn, sport, h a r något förvillat begreppen och kommit mången att tro, att i och med detta namns införlifvande med vår ordlista äfven en ny yttring af den moderna tidsandan och tidsriktningen tillförts oss från främmande land. Detta förklarar till en viss grad den ringa sympati, hvarmed » sporten » mottogs, då idrotten i denna sin nya form för några tiotal af år sedan presenterades för vår svenska allmänhet. Våra fäder, som fostrats och left sitt lif lyckligt och väl utan någon systematiserad » sport », ville ej känna igen sin gamla idrott och sin ungdoms lekar i denna förfinade förklädnad. Men andra tider, andra seder. De, som vid ofvannämnda tid gingo j kolt, hafva nu i sin ordning blifvit fäder och stå såsom kompetenta domare i en sak, som de själfva pröfvat. Det ökade intresse vår tids ungdom visar idrotten, får därför mer tillskrifvas fädrens uppfattning om idrottens stärkande och uppfostrande egenskaper än det, att ungdomens sinne i våra dagar mer än förr skulle vara mottagligt för hvad som är hurtigt och käckt. De föräldrar, som själfva kommit i åtnjutande af idrottens beprisade inflytande, äro nämligen de första, som leda sina barn in på samma spår. Och då på ungdomen exemplets makt är stor, framför allt om intrycken komma från dem, till hvilka ungdomen skådar upp, får man ej förvåna sig öfver, att idrottsmännens antal ökas år från år. EN LAWN-TENNIS-KLUBB I IDROTTSPARKEN. IDUNS JULNUMMER FRU MARTA ADLF.RSTRAI.E, FODD VON OELREICH FRÖKEN dock gärna taga Idrottsparken som mål för sin middagspromenad och där i den vackra hallen intaga sitt » flvse o ' clock test ». Tack vare h. k. höghets tillmötesgående h a r Idun blifvit satt i tillfälle att pryda sitt julnummer med h. k. höghets bild, tagen vid Idrottsparken särskildt för deUa ändamål.
Sålunda stadgade innchållningar äro verkställda för åren 1860 och 1801, och för detta år hafva till Reservfonden blifvit öfverförda, af landtfastighetsfonden 72,900 Rdr och af stadsfastighetsfonden 23,300 Rdr. Dessutom, och med anledning af den genom 173 § i Reglementet Fullmäktige lemnade rättighet att, om och när någon dol af fastighetslånefonden, handelsoch närings-diskontfonden eller allmänna diskontfonden befinnes obegagnad, öfverflytta de icke använda medlen till Reservfonden, med förbindelse för Fullmäktige att dessa medel återställa då de varda för det ursprungliga ändamålet erforderliga, hafva Fullmäktige, sedan ansökningarne om lån från landtfastighetsfonden icke upptaga det tillgängliga beloppet, från denna fond till Reservfonden öfverfart: den 24 nästlidne Juli Rdr 100,000. och den 18 dennes „ 100,000. Ofvanberörde fond, som, enligt 143 § i Reglementet, utgjorde Rdr 8,625,000. hvaraf för inteckningar i egendom å landet 7,500,000. och för inteckning i hus och jord i städerna, utom Stockholm 1,125,000. 8,625,000. har till och med den 18 dennes nedgått till 8,038,800. hvaraf för inteckningar i egendom å landet 6,977,100. och för inteckning i hus och jord i städerna, utom Stockholm 1,061,700. S:gr Rdr 8,038,800. samt således förminskats med Rdr 586,200. Yid det af Fullmäktige nu upplysta förhållande, torde innehållningarne af landtfastighetsfonden kunna för de kommande åren icke obetydligt förhöjas, och fastän stadsfastighetsfonden icke lernnar tillgång för utgifvande. genast af sökta lån, synes dock anledning oj förefinnas att afvika från den åsigt, som vid föregående riksdagar, på goda skäl, gjort sig gällande, att, efter hand, minska denna del af Bankens lånerörelse. § 16.
Jag tror del icke sakna goda skäl att antaga Utsk:s förslag uti förevar, punkt. Del är i allmänhet skadligt, alt antalet af prester ökas öfver behofvet för den presterliga tjenstgöringen, och att, utom densamma tillåta någon presterlig befordringsrätt. Att en prestman, derföre att han är folkskolelärare, skall fä beräkna presterliga tjensteår, kan icke vara annat än missbruk. Följden deraf skulle blifva, att om folkskolelärare, beräkna presterliga tjensteår, när de äro prestvigde, skulle det obefordrade presterskapets antal fördubblas och måhända än mera ökas. Presterskapet utgör redan en i förhållande lill pastoraten så talrik tjenstemanna-korps, att endast sen befordran kan påräknas af dem, som ej hafva ökad årsberäkning. Annu mera skulle befordran till pastorat fördröjas, om antalet af sökande fördubblades. Sådant kan icke vara helsosamt utan endast föranleda obelåtenhet och banans öfvergifvande af dem, hvilkas egenskaper gifva dem anspråk på tidigare och bättre utkomst. Det är dessutom oriktigt till sin grund, att låta någon annan än den, som innehar presterlig tjenst, räkna tjensteår såsom prest. Vore det rikligt att låta en folkskolelärare, sora är prest, räkna presterliga tjensteår, ser jag icke hvarföre lärare i alla folkskolor ej skulle tillerkännas samma rätt som lärarne vid elementarskolorna. Jag tillstyrker bifall på Utsk:s förslag. Frih. Cederström, Claes Rudolf: Instämmande i de af Hr von Hartmansdorff yttrade åsigler, anhåller jag att R. o. Ad. måtte bifalla detta betänk. De svårigheter, som måste uppkomma för en vid folkskolan anställd lärare, alt på samma gäng bestrida tjenstgöring i skolan och inom församlingen äro påtaglige ; ty om han läser i skolan som bäst, och han vid ett sådant tillfälle blir i sockenbud kallad: hvilkendera skyldigheten skall han eftersätta, hvilkendera fullgöra?
Ma Krig, samt emedlertid underdanigst uppgifwa, ^wad belopp af Krigs-redogöreiser äterstär jemte ^sakerne tili hsraS vkeblifwMde. öf - is8 Den 25 April. Öfwer denna hemställan lära wederbörandes underdåniga förklaringar haswa blifwit infordrade och den werkan deraf kan folia, torde lika säkert ådagalägga nödwändighcten af Deputerades nit, som rältwisa Riksens Höglofl. Ständers förtroende. Desimom bör tilläggas, att sedan Krigs, Departementets z:dje Afdelning anmält, att hinder för Revisionen mätt icke allenast derigenom, att en del af de wid Kongl. KrigSförwaltningens Rakningar för arén >8O8 och l«oy författade anmärkningar jemte sielfwa Räkenskapen, pa fäkt likwäl ffe bort, icke inkommit, utan och att Räkningarne för de under General Krigs, Commisiariaterne sa wäl wid Norra fördelningen som Westra Armeens wänstra Flygel lydande Magaziner saknades; hwarföre ock Kongl. Kammar-Rätten genom ssrifwelse alden 28:dt Januarii och roche sistledne Februarii berörde anmärkningar a Räkenskaper infordrat; Sa har enär Herr öfwer» Directeur Rönbeck den 6:te pafölide Marlit till swar anfört, som skulle desie handlingar wara för desi återstående ärender nödige, och allde förty icke kunde för närwarande insändas, ansets sig sä mycket mer föranlatne, att, jemte underdånig be^ rättelse härom begära, det Kongl. Maj:t i afsiendt pa detze med flere nödiga handlingars och Räkcnskapers inbekommande, tacktes widtaga de kraftigaste åtgärder, som Revision thy förutan med erkordeliS noggranhet, drift och skyndsamhet, icke kan fortgå? utan i desi oafbrutne lopp uppehälles.
Lastpenningar till Kongl. Maj:t och Kronan utgöras af Svenska fartyg med Tolf och af främmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med Trettiosex skillingar Banco för hvarje läst, beräknad efter Svenskt mätare-bref, samt betalas hvarje gång både vid inkommande och utgående; dock om ett inhemskt eller med inhemska lika berätligadt främmande fartyg, under loppet af ett kalender-år, gör flera resor emellan Sverige och utrikes ort, erläggas för utgåendet dessa umgälder allenast första resan ”och vid inkommandet endast, när fartyget innehar last.” §• 7- l:o A inkommande varor, som enligt Taxan förtullas efter vissa pimcent af värdet, eller för hvilka olika tull efter olika värde eger rum, bör godsegaren uppgifva inköpspriset, med tillägg af assurance, fragt och all annan derå använd kostnad, intilldess de lill lossnings-orten anländt, och, å utgående varor, deras partipris i lastnings-orten. — Godsegarens angifnings-inlaga å inkommande sådana varor bör styrkas af Factura och Connoissement, äfvensom Assurance-räkning, då försäkring tagen är. Vid saknad af factura, förhålles enligt 31 § af Seglations-Ordningen; och bör, då Placatstämpel å sådana varor begagnas, å denna stämpel antecknas, efter hvilket tullvärde varan blifvit förtullad; — ”dock må dessa föreskrifter icke tillämpas å resande för de af deni sjelfve medförde vagnar ”och åkdon.” 2:o När en vara &c. §. 14. Till varor; Att gods må kunna transporteras ifrån en stads Credit-upplag till en annan, dock Bevillnings-Utskoltets TI lied ande > N'.o 30. C5 dock med credit-tidens beräkning ifrån den dag, godset till uppläggning ”försl” angafs; Alt — __ __ __ §• 15.
För dö följande hagarne skall jag ock wisierligen icke underl l4tk» rzoo Den 2 4 November. läka att underrätta mig om Hans Maj:tS hälsa, och de dagar Wi ej hafrva plenum,derom pä klubben afiämna underrättelse. Ärefwe körner, Larl 6akriel, anhöll att Herr G.efwen och Landt-Marstalken behagade lämna Ridderskapct och 2sdeln uplysning huru Hans Majtt sig nu befunnit. Herr Grefwen och Landt-Marffalken tillkännagaf an Hennes Majtt Drottningen sjelf warit warit sä nådig och lämnat Herr Landt-Marstalken och Ridderstaper och Adelns honom följakcige Ledamöter tillträde. Hans Majtt stulle nu befinna sig mycket bättre, och Hennes Majtt hade försäkrat akt sädane hastiga äkoinmer, som de», hwilken nu vfwerfallil Hans Majtt, icke wore aldeles omanlig». Derefter återtogs granstningen afFörflaget rörande Instruktionen för JustitiW-OmbndSmanneu. 4.de 8 uplästeö. Herr I^oräenLioIxe, ^näers. I denne § widrkres de tillfallen dä Konungens Högste Embetsman sig förbrulit. Men JustiriN-Ombudsmannen får ju, menar jag, icke utfordra nägra Protokoll, och huru stall Den 24 November. !5vr skall han dä kanna deras brottslighet. Derföre tyckes mig rättigheten akt utfordra Protokollet, böra Honom tilläggas. Herr Grefwen och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall a denna H hwilken bejwaraLes med Ia. 5Ue F. Herr kotlilied. Da Iustir-W-Ombudsmannens i denna Z omtalade algard stöder sig pä den 29 Z ; Rikodags-Ordningen, och rörande densamma anmärkningar äro gjorde, och meningarne derom äro delade mellan lwaime Ständ emot twanne, hemställer jag om icke afseende dera bör göras ivid den föreskrift har gifwes. Grefwe Nörnor, ^6olxb Loran.
Cassör, publika, angående förändrade föreskrifter i afseende på inbetalningar af lån ur. X. 68. XI. R. 104. XV. B. 62. A. 247. Catheches. Se Christendomen. 7 ( 5o ) Cathegoriskt svar i fråga om silfver-utvexlingen, om afgiG vande af. IY. B. 198, 254- Å. 331. VI. Cederschjöld, Robert Theophron, yttrande. III. roy. Cederschjöld, Pehr Gustaf, utsedd till ledamot af Talraansconferencerne. I. 26. Gederström, Friherre Anders, yttranden. III. Centonalens öfverflyttning på allmänna Bevillningen , angående stadgande i BevillningsFörordningen om. XVI. B. 326. XVII. A. 69. XVIII. Charpentier, Jean Toussaint, yttranden. I. i4o. II. 281. III, 257. ChartaSigillata. Se Stämpladt papper. ChartaeSigillatie-medlen, angående förhöjd beräkning af. XVI, B. gi. A. 109. ChartéeSigillatse-medlens aflemnande till Riksgäldskontoret, angående. Se TuilBevillningen. Chartor öfver Soeknarne i Riket, om upprättande af. Se SockenChartor. Cholera-farsoten, om åtgärder till förhindrande af dess framdeles inträngande i Riket. XVIII. R. 72. XIX. B. 246. A. 318. —r farsoten, om upphäfvande af de i anledning deraf vidtagne spärrningsanstalter. Se Spärrnings-anstalter. — farsoten, om ett creditif till bestridande af de kostnader, sorn derigenom föranledas. Se Creditif. Christendomen, om utsättande af belöning för utarbetande ( 53 ) af eu ny Lärobok för menige man, uti. III. 3g. R. 274. VI. B. 94. Ä. 4i3.
Jag hade äfven önskat och jag vill tro att det kanske blir taget i närmare betraktande, i förening med sjöbeväringslagen och sättet att bemanna krigsflottan, huruvida icke skulle vara möjligt att göra det mera inbjudande för coopvaerdie sjöfolk att söka inträde uti den K. flottans tjenst. Då jag nu har ordet, torde det äfven tillåtas mig att yttra några ord om en fråga som tillhör den 6:te hufvud-titeln. Den rörer den Svenska trädgårdsföreningen. K. M. har icke funnit lämpligt att äska det ökade anslag hvarom trädgårdsföreningen i und. anhållit. På det att det ej må kunna anses som ett rättvist klander mot det sätt på hvilket trädgårdsföreningen fullgjort sina åligganden, eller att, oaktadt densamma redan vid förra riksdagen fått mottaga af R. St. ett anslag af 1,333 r:dr 16 sk. b:eo med villkor att den skulle i mån af tillgång utdela en större mängd fruktträd åt dem pä landet, som ej skulle hafva tillfälle att köpa sådane, den ändock ej kunnat uppfylla detta villkor; dä, säger jag, denna inrättning ej så motsvarat det ändamål den sjelf i första rummet önskat, så anser jag mig skyldig meddela den upplysning, som R. St. och SlatsUlsk. med rätt kunna fordra, att detta är en följd deraf, att då detta anslag förra riksdagen begärdes, åtnjöt Svenska trädgårdsföreningen af Stockholms stad ett understöd af 800 r:dr b:co och trodde sig äga fullt skäl att påräkna ökning af beloppet af denna summa till 1,100 r:dr, eller beloppet af det arrende som nu af föreningen erlägges till en inom Stockholm varande from stiftelse; men af skäl, som Stockholms stads drätsel-verk endast kunna upplysa, har förhållandet nu så förändrat sig, att Svenska trädgårdsföreningen i denna stund erlägger ej mindre än 1,100 ndr till denna inrättning, utan någon ersättning från Stockholms stad. Detta förhållande har helt och hållit kullslagit de gjorda beräkningarne och, för att kunna uppfylla det ålagda villkoret, tvungit Svenska trädgårdsföreningen att vända sig till K. M. för att af R. St. erhålla en ökning i den en gång erhållna summan, som ändock ej motsvarade den gjorda förlusten.
Den som vill att, i följd af de under Krigs-kollegii förvaltning ställda kassors och fonders befrielse från bidragen till Krigs-kollegii aflöning, anslaget å 9:de hufvud-titeln till Ivrigsmanshus-kassan minskas med 9,000 R:dr R:mt, motsvarande derifrån utgående bidrag, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer en sådan minskning icke att ega rum. Enär omröstningen, vid hvilken en voterings-sedel kasserades, gifvit ett resultat af 52 Ja och 65 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Nej-propositionen. Sextonde voteringen (15:de punkten.) Den som vill att arfvodet för Kommendanten i Stockholm bestämmes till 2,555 R:dr R:mt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej;' Vinner Nej, kommer nämnde arfvode att uppföras med 1,800 R:dr samma mynt. Voteringen har utfallit med 66 Ja och 55 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse. Sjuttonde voteringen (16:de punkten.) Den som vill att med den för Kamereraren vid Krigs-akademien beviljade aflöning af 1,500 R:dr Runt det förbehåll förenas, att, om befattningens innehafvare eger annan tjenst å stat med lön, han endast får åtnjuta nuvarande arfvode med en till 1,000 R:dr sagde mynt jemnad summa, röstar Ja; Stals-Vtskotlets Slemorial N:0 17%. Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, förfaller frågan om ett dylikt förbehåll. Den verkställda omröstningen har visat ett resultat af 70 Ja och 49 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen. Adertonde voteringen (17:de punkten.) Den som vill att aflöningen åt Chefen för Topografiska Korpsen bestämmes till 5,000 R:dr R:mt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, kommer nämnde aflöning att uppföraS med 6,000 R:dr samma mynt.
M. att låta undersöka, huruvida beslutet vore lämpligt eller icke. Jag hur begärt motsatsen, Den a3 April f. m. eller att R. o. Ad. måtte uppskjuta afgörandet, intilldess undersökningen om beslutets lämplighet blifvit gjord. Detta tror jag ock vara mera öfverensstämmande med en riktig rättegångsordning, än hvad bemälte Frih. föreslagit. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemsta behagade antaga BondeStis nu föredragna inbjuda. Ropades starka ja, blandade med manga nej. Hr Rosenblad och Frih. Cederström begärde votering. Upplästes till justering följande voter:spropos:n: Den, som antager den af BondeSt. gjorda inbjudn. till instämmande i BondeStts beslut i anledn. af StatsUtsk:s utlåt. N:o 3g3, voterar ja; den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, blifver ofvannämnde inbjudn. icke af R. o. Ad, antagen. Hr von Hartmansdorff: Om jag, då detta ämne förra gången förevar, varit så försigtig och yrkat, det man måtte förklara, att Ståndet vidblef sitt första beslut, så hade vi kunnat slippa de påföljande öfverläggningarna. På det att frågan ej må ännu en gång förekomma, får jag hemställa, att R. o. Ad. måtte tillåta, det contrapropos:n får innehålla: vinner nej, vidblifver Ståndet sitt förra beslut. Den nyss uppläste voter:spropos:n blef af R. o. Ad, godkänd. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 63. Nej — 4t. H, R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ till 2 e. m, In fidem protocolli F. O. Silfverstolpe. Thorsdagen den 33, April i835, Plenum kl. 6 e. m. Justerades 1 prot.utdr. för denna dag f. m. Underteckn. Ridd. Secret.: