Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nyttan i allmänhet för landet af banker torde väl icke kunna bestridas. Bankinrältningar, sådana som de med hvilka vi nu dragas, hafva det gemensamt med alla andra privilegierade anstalter, att de blifva alltför stationära och, i följd af sin egen inre natur, oförmögna af en större utveckling. I ett land, som skrider oupphörligt framåt i odling och kultur, utgöra de således blott alltför svaga hjelpmedel åt industrien och näringarne, hvilka deraf blifva lidande och jemväl i sin utveckling hämmade. Vill man derföre att näringslifvet hos oss ej skall förblifva på den ofullkomliga ståndpunkt hvarpå det ännu befinner sig, men göra sig till godo de inånga naturliga resurser vårt land erbjuder, så fordras oundgängligen att göra bankrörelsen, likasom hvarje annan loflig handtering, fri och ställa den under den fria tällans aldrig uteblifvande, välgörande inflytande. Ty underligt vore, om den fria konkurrensen på hvarje annat område af mensklig verksamhet vore nyttig och välsignelsebringande, utom när det gäller sådan, som fått namn af bankrörelse. Jag föranledes alltså tillstyrka Kikets Ständer att till Utskottet återremittera 1 af Utskottets förslag till lag för enskilda banker, i syftning att derutur må uteslutas hvad som har afseende på Kongl. Majits rättighet att pröfva nyttan af bankinrättning, att hvarje bolag, som lemnar garantier för uppfyllande af banklagens föreskrifter, äfven berättigas åtnjuta dess förmåner och sålunda lagen för alla bhfver lika.» 40 Sammansätta Bankooch Lag-V t s'-ottets Betänkande N:o i.
Anser man det åter vara rätt, alt grunderna nu komma under öfverläggning, så har man gjort hvad som möjligen nu är att göra; och 0111 man derföre beslutar att hevilla.Ulsk:s betänk, på så säll i dag skall komma under granskning, så får jag föreslå, att densamma måtte punktvis företagas, emedan i annat fall kunde hända, att åtskilliga punkter blefvo flera gånger af talare upptagna och discuterade, hvilket komme att föranleda villervalla. Jag röstar således för att man upplager betänk, till granskning punktvis. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Jag anser mig så mycket hellre böra biträda den utaf Frih. Cederström framställda meningen, beträffande nödvändigheten att vid denna öfverläggning endast företaga pröfningen af grunderna för den blifvande bevillningen, och ingalunda ingå uti beslut ang:de siffrorna, som, efter den jemförelse jag gjort inom StatsUlsk., jag finner mig äga full aniedn. för den förmodan , att allm. bevillningen vid denna riksdag kan komma att nedsättas högst betydligt under det belopp, som skulle uppkomma genom antagande af de grunder Bevilln.- Utsk. uti sitt första förslag framställde. Upplysningsvis får jäg endast nämna, att såvida StatsUlsk.s förslag lägges till grund för slatsregleringen, kan bevillningen nedsättas med omkring 1,000,000. Jag påminner mig icke till hvad belopp denna nedsättning kan beräknas efter I$evilln.Utsk:s förslag; men skilnaden är säkert ganska betydlig; och det # Den 3 Oetober i. ai. är således med afseende, icke mindie å detta förhållande, än å föreskriften i grundlagen, som Frih. Cederström ganska riktigt åberopat, som jag anhåller om propos. till jR. o. Ad. på antagande af det sätt för betänk:s föredragning som Hr Frihtn föreslagit. Hr von Hartmansdorff, Äng.; Jag erkänner grundlagligheten af Frih. Cederströms anmärkning. Efter min förmening är del för närvar. Ståndet tillåtet endast att bestämma grunderna för bevillningen. Dock torde det föranleda till ett dubbelt arbete, om grunderna särskildt afhandlas nu, och tillämpningen deraf en annan gång.
Sedan jag nu tagit kännedom om LagUtsk:s betänk, i anledn. deraf, har jag, oaktadt Utsk. slutat med att afstyrka saken, likväl af betänk:s innehåll blifvit styrkt i min första 2 H. 21 322 Den 5 Februari. åsigt af dess nytta. Ytterligare styrka för min öfvertygelse att motionen till sin grund var god, har jag fått af den talares anförande, som näst före mig haft ordet. Jag skall söka närmare utveckla hvarföre. Utsk. har nemi. börjat sin motivering med att förklara, attpromotorialrättens utsträckande ”skulle lätta utvägarne för borgenärer vid fordringars indrifuing och såmedelst hafva ett välgörande inflytande på kreditväsendet i allmänhet”. Nu bör man besinna, hvilken betydlig fördel vunnes med ett lagstadgande, som hade den af Utsk. förutsatta verkan, eller ett välgörande inflytande på kreditväsendet i allmänhet. Men oaktadt delta ampla vitsord, har Utsk. dock icke velat befrämja landet denna fördel utan, såsom det står i betänk. tvekal att tillstyrka antagandet af en lag i den syftning motionären föreslagit, d. v. s. Utsk. har, efter att hafva vägt skälen för och emot, kommit till det resultat att afstyrka den. Men hvilka äro då dessa skäl? Jo, för det första, ”att K. lief:de skulle blifva besvärade med enskilda bestyr”. Dessa bestyr äro dock icke särdeles betungande, det har Utsk. sjelf erkänt längre fram i betänk., der det heter, att ”proceduren vid dylika mål är temligen enkel”. Så är äfven förhållandet. Hela proceduren inskränker sig dertill, att den ena länsstyrelsen emottager och till en annan öfversänder inlemnade handlingar, samt att den sednare auktoriteten lemnar utslag och penningar. Det bestyr som är ifråga, torde man således finna vara föga besvärligt för vederbör. För min del är jag också öfvertygad att ingen af landssekreterarne, hvilka nu engentligen dermed hafva att skaffa, skulle vägra att åtaga sig detta bestyr, om de blott derföre finge ersättning, och det anser jag billigtvis böra lemnäs dem, efter bestämd taxa.
Idun 1893 (n:r 1 felas) 2: 25 B o r d e a u x - &amp; Sändes till landsorten mot efterkraf eller Idun 1894 (komplett) 2: 25 Deposition - 5 % förut insänd remissa. Prof af samtliga sorIdun 1895 (julnumret oberäknadt) 2: 50 Bourgogne-viner terna erhålles franco mot insändande af 20 Idun 1896 (d:o d:o) 2: 50 Kapitalräkning 5 % Billiga priser. öre i frimärken. Idun 1897 (d:o d:o) 3: — Sparkasseräkning 5 % W Ingen bör försumma att profva Idun 1898 (med juln.) 3: 50 dessa verkligt goda och billiga KaffeIduns julnummer 1894 0: 20 Upp&amp; Äfskrifning 3 % sorter, hvilka ej äro att förväxla Barngarderoben 1898 (12 n:r) 1: — E n fin Tapisseriaffär med de som af andra firmor utbjuKamraten 1894 (n:r 19 felas) 1: 50 i en af mellersta Sveriges större städer, är das under samma namn. Kamraten 1895 (n:r 7 felas) 1: 50 att öfvertaga på mycket fördelaktiga villkor, Ny fläcktvål Quillaia oöfverträfiad. Telegrafadress: K. W. KARLBERG, Kamraten 1896 (komplett) 2: — antingen med en välbelägen butik eller enKarlbergius. Kamraten 1897 (n:r 18 felas) 2: — dast det moderna rikhaltiga lagret. Svar till Quillaia-tvålen Allm. t. Stockholm. Kamraten 1898 2: — » Tapisseriaffär », p. r. Karlbergsvägen. är en ny fläcktvål, som borttager alla fläcOBS. Fullt profenl. vara. Redbar beTuristen (19 n:r) 1: — kar t. o. m. bläck, utan att skada tyget. handl. Ferm exp.
Februarii izio. Pä Högt. Ridd. och Adelns Pä Högw. Preste«Tt8ndets Ledamöters wägnar § Ledamöters wägnar Llses kleming 11». Weiämaa. Pä Wallsll. Borgare-Stand. Pä Hederw. Bsndr.Gtänd, Ledamöters wägnar Ledamöters wägnar ^krral». LuZeU Austers Nilsson. N. kröäslius» Lades pä Bordet. - Föyekogs till pröfning Stats-Ulstorkeks den sa Februarii pä bordet lagda Memorial, innehällande Utffotteks swar pä de anmärkningar, som wid desi den 22 Nowember hos Ridderjkapet och Adeln upläste Betänkande rörande Stats-.Regleringen i allmänhet i Riksständen blifwit gjorda. Sedan Herff Greswen och Landrmarftalken frägat om RidderffaM, io?6 Den 22 Zebruaru. och Adeln önskade alk benge besia handlingar skulle upläsas och dek bliftvit swaradt, att det wore killräcketigt fä höra det sisi inkomna Memorialet, företogs desi granskning punctewis. I anledning af hiyad 'Stats-lttjkottet wid den första puneten angäende Skads - Werkets förwalrning hemställ, gjorde Herr Gefwen och Landtmarffalken den proposition, att öfwer Skarens inkomster och utgifter en hufwudbok med dubbla par ier matte häl» las, famt rist Kongl. Maj:t öfwerlemnas, att till desi uprattande anbefalla nödiga män och steg. Bifölls. Widare gillades utan ventilation Stats-Utskoltets Mätande öfwer följande under andra puncren hörande titlar, neml.: Om Afrads och Krono-Tionde Spannemälen. Angäende Kungsgårds Arrenden. Angäende Kronans Tionde-Silfwer, Mynkare Lön och Slagskatt af Sala Bergslag. Angående Löfås Silfwer-Werk.
Det tillhör då Lagstiftande magten att, i hvatje allmänt ämne, deri Phiiosophiens fordringar och de så kallade liberala tänkesätten framställas , ställa emot dem pröfningen af deras påföljd till allmän' nytta. Och visserligen bör aldrig hvarken ropet på Allmänna Opinionen, eller ropet på Tidhvarfvels så kallade upplysning, föra oss ett steg längre, än öfvertygeisen om denna nytta medgilver. Då jag, med tillhjep af dessa sanningar och grundsatser, gjort mig fri från bandet äf de särskildta considerationer, hvilka åtfölja den motion, angående Judarnas rättigheter, sotn blifvit inom det Loff BorgareStåndet af Herr Stabeck framställd och med Höglofl. Ridder* skåpet II. Den 13 April. 209 skåpet och Adeln communicerad, samt det Memorial i samma fråga, som Herr HofJunkaren Mahnerfelt inom detta Stånd afgifvit ; har jag, vid öfvervägande af detta ämne, icke kunnat komma till annan öfvertygelse, än att Judarne i allmänhet äro icke allenast icke nyttige, utan deremot verkligen skadlige för Sverige. Jag anklagar icke Judarna för någon annan, eller större immoralitet, än den, som lika ofta igenfinnes hos andra personer af deras näringsyrke: och jag lägger icke judarna till last den fördel de veta draga af en conjunctur, i hvars tillskapande jag icke tror dem hafva ägt någon särskildt del. I egennyttans strid emot det Allmännas interesse äro hennes utvägar lika allmänna, i den mån det är omöjligt att dem alla afskära. Procenteriet, Lurendrägeriet och Växelvingleriet funnos i Sverige, innan Judarne fingo inträde i landet, och om Judarne nu bortvisas, skola dessa e* gennyttans utvägar icke derföre upphöra, och kanske icke mera än blott obetydligen förminskas.
Handlingarne, som E. K. M. L Nåder låtit tillställa de Utskott, hvartill frågan varit remitterad, bestå hufvudsakligen af: i;o Förslag till öfverseende af Författningarne rörande Sveriges Mått, Mål och Vigt samt deras reduction till enhet, utarbetad af en dertill i Nåder utsedd Commission , till K. M. underdånigst ingifvet under den 12 Maji 1789. 2:0 Någre Fullmägtiges af Bonde-Ståndet i vid Riksdagarne åren 1810 och 1812, ä deras hemmavarande Committenters vägnar, gjorde underdåniga framställningar om tillåtelse, att i Bergslagerne få nyttja Pyndare , och att det Cubiska. Tunnemålet måtte utvidgas till innehållande äfven af öfvermalskapparne, jemte General-Landtmäteri-Contoirets, i förra hänseendet, till E. K. Mus och Rikets Kamtnar-Collegium, under den 2 8 Eebruarii 1812, på begäran, afgifne Utlåtande. 3:0 E. K. M.-ts och Rikets KammarBergsc eli Commerce-Collegiers underdåniga Utlåtande af d. 7 December 1819 öfver desse framställningar ; samt sluteligen 410 Kongl. Vetenskaps-Academiens, på Nådigste befallning, under den 23 November sistlidet år, underdånigst afgifne Betänkande, innehållande ett, efter noga skärskådande af alla i ämnet afgifne upplysningar och anföranden , utarbetadt Förslag till grunderna för en ny allmän Författning, rörande Mått, Mål och Vigt, hvilket underdåniga Betänkande, på E. K. Mits Nådiga befallning, blifvit af Trycket utgifvet och 378 Underdåniga Skrif pelser. uti erforderligt antal Exemplar till Riks-Stånderts Reda-möter utdeldt.
Skulle sammanjemnkning icke kunna ske, böra skiljaktigheterna för Stånden framställas, som pröfva, huruvida de kunna förenas, och kan förening icke ske, öfverlemnas frågans afgörande till förstärkt Constit.Utsk. Då jag nu sökt redogöra för Utsk:s motiver och för min enskilda oförmåga att leda Utsk. på den väg, man fordrar, att det skulle beträdt, nemi. att till Stånden framställa ett fullständigt utarbetadt förslag, ber jag att ytterligare få tillkännagifva, att oförmågan för mig att uppfatta, huru jag skulle framställa ett sådant förslag, varit enda orsaken till dess uteblifvande, och i detta fall har jag endast att åberopa R. o. Ad:s eget val, hvarigenom jag insattes till ordförande i Constit.Utsk. Frih. Klingspor, Mauritz, uppläste följande: Då jag i dag på f. m. första gången fick ordet, ingick jag icke i någon undersökning öfver Gr. Frölichs och Frih. Kantzous representationsförslag, ehuru jag hade åtskilligt att dervid invända. Såsom jag fattar 56 § Reg.F., behöfver man visserligen ej antaga eller förkasta ett Constit.Utskrs betänk, i sin helhet; jag tror, att man deri kan föreslå förändringar, men man skall dock hålla sig inom Utsk:s förslag. Ku hafva deremot förändringar från alla håll blifvit föreslagna, som äro helt och hållet främmande för Constit.- Utsk:s betänk. Som likväl Hr Gr. o. Landtm, ej afbrutit discussionen häröfver, lärer jag orätt hafva fattat och förstått grundlagarna, då jag trott, att alla grundlagsförändringar först skulle undergå pröfning inom Utsk., innan de kunde i Ståndet debatteras. Som debatten nu är öppnad öfver alla dessa sinsemellan stridiga förslag, vill äfven jag träda in på hanan. Gr. Frölich säger sig ej hafva föreslagit en representationsförändring. Jag skall ej chicanera vid orden, blott fästa mig vid saken, och jag påstår då, att projectet, enligt min åsigt, icke blott innebär en representationsförändring, utan en fullkomlig revolution, ett kullstörtande af den monarkiska principen.
Herr Fabrigueuren Lcttönberrs Memorial,! om hwad as AsistanceContoiret iakttagas borde wid sädane panters emottagande, som bestä uti Fabricies redskap och rudimaterier. HögloftBeswärsoch Oeconom leUtstottct. Herr Radman LeäerbarAs Memorial, angående förändring i terminen för oxmarknaden i Söderköping. Ut supra. Lx krotocolltt f. blbeterston. Utdrag Den 4 November34l Utdrag af Protocollet hällit uti Borgare Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm d. 2i Oct. 1809. S. D. I anledning af Höglost. BancoUtskottets uti PrvtocollsUtdrag af d. iz dennes gjorda hemställan, huruwida de hittills brukeliga ärliga sammanträden af Fnllmägtige wid Banco och Riksgäldswerken, till genomseende af föregående ärets af. siutade NiksStat, afwen hädanefter mä fortfara elller nu mera upphöra, fann Ständet för sin del, att som, likmätigt Regeringsformen, Riksens Ständers Revisorer hwart annat är stola om Statens räkenskaper och tillstånd undfå fullständig kunskap, da deremot det förra och ärliga uppgifterne endast innehållit en summarisk underrättelse om Slatswerkets förhastande, alitsa kunde ock de i nvsinamnde ändamål hittills ärligen hällne sammanträden af detze Werks Fnllmägtige hädanefter säsom öswerflödige fa upphöra. Ut supra. klx?rotc>co1Ic> ss. Ist. petersson. S. D. Hade BorgareStandet remitterat till HögloftLagutskottet. i:o Herr Grosthandlaren IVlltlms Memorial, om inrättande af BeursRätter till afgörande af twi» sier, angäende wäxlar, besragtningar, bodmerier, m. m. 2.0
Men den vackra, modiga prestfrun bröt oförskräckt med denna sedvänja, och hos henne fick klockaren jämte medhjälpare blott hvad de med rätta hade att fordra. Pastorns förut omtalade » tvåa banko » ursäktade väl något bränvinsbristen, men öfverskylde den icke helt och hållet. För att hämnas bjöd klockaren pastorn snus, hvardagsvis ur en ofantlig näfverdosa, om söndagarne ur en dosa af messing med spegel i locket, hvilken af Tinnie ansågs som en stor märkvärdighet. Klockaren visste mycket väl, att prestfrun afskydde snusandet, och att den värsta förargelse, han kunde göra henne, vore, om han kunde » lära » pastorn att snusa. I förbigående sagdt lyckades han verkligen till sist bibringa sin presterlige förman en ganska aktningsvärd färdighet i den saken. Om söndagsmorgnarne kom han, klädd i en lång ljusblå » syrtut », som räckte honom till hälarne, gul väst, som räckte långt nedom magen, och på hufvudet » skinnkaskett ». En af de längsta karlar i församlingen, räckte han just jämnt mellan golf och tak i pastorns lilla expeditionsrum, som närmast liknade en någorlunda rymlig cigarrlåda, ställd på kant, och när han nu kom för att » taga upp psalmnummer », uppträdde han ganska imposant. Nominelt skulle han taga order af pastorn, men vanligen gaf han i stället order. (Ports, och slut i nästa n:r.) Iduns panoptikon. Nu ä ' vi på maskeraden — Jaså, jaså! Här är ju hela staden — Hå hå, ha hå! Den där gamla kupletten passar inte så illa in på lördagens konstnärskarneval i Berns salonger. Ty om också icke i strängaste bokstafsmening hela Stockholm var där, så fanns där åtminstone så mycket folk och just det folk som. som — ja kort och godt som man menar, då man talar om hela Stockholm. Man behöfde inte känna sig ensam, på intet vis. Snarare fanns det nog en och annan, som gärna skulle sett, att » hela Stockholm » varit en smula mindre eller också Berns salonger en smula större.
Sedlar af alla möjliga valeurer med samma antal ziffror, samt annullering af alla till vexling aflemnade Sedlar, och då det ofta kan inträffa, att Sedlar af samma valeur men olika årtal kunna på en gång vara utelöpande, måste misstag både vid summering och afprickning vara knappast möjligt att förekomma. Deremot, när Bankens Sedlar, på sätt Utskottet här nedanför föreslår, blifva ställda på få bestämda valeurer; hvar och en af dessa erhåller sin serskilda räkning med oafbruten numerföljd, der antal controllerar summan, och då annulleringen eller afföringen inskränkes till det mindre antal invexlade Sedlar, som finnas förslitna och således äfven mera tid finnes för större noggrannhet vid afprickningen, skall olvifvelaktigt 44 Banco-Utskottcts Memorial N.o go. större säkerhet och enkelhet vid Bokföringen uppkomma, jemte en betydlig tidsvinst. I förbindelse med frågan om Transport-räkningens upphörande, står den, om Bankens Sedel-valeurers inskränkande till ett färre antal, och har i detta hänseende Utskottet så mycket mindre tvekat alt bejakande besvara denna fråga, som derigenom på en gång beredes den stora allmänhetens fördel (under förutsättning, att dessa valeurer blifva sådana , att de, dels för sig, delsmed hvarandra sammansatta, kunna uppfylla de oftast i rörelsen förekommande behofven och tillika tillfälle vinnes, att göra all förfalskning alldeles omöjlig, derigenom att man gifver hvarje valeur en med de öfrige alldeles olika form, utseende o. s. v. Under Utskottets öfverläggning bar äfven förekommit frågan om Skillings-sedlarnes afskaffande. Utskottet, sorn visserligen inser, att, med återinträdandet af en fri Silfver-vexling, behofvet af denna för Banken serde - *) Genom de af Utskottet föreslagna 6 olika valeurers anfägande, blifva aldrahögst 7 Sedlar erforderliga för remisser af alla möjliga Riksdaler-tal till och med 100 R:dr.
Vid skedd föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkande N:o 5, i anledning af väckta frågor om förändring eller förklaring af gällande stadganden, angående skyldighet att bygga och underhålla Prestgård, Tingshus och Häradsfängelse, blef Usta punkten återremitterad, men öfrige punkterne af Ståndet godkände. Den 29 Juni. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottels nedannämnde den 14:de och 2i:sta dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 150, i fråga om ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser; och N:o 152, angående extra statsanslag till föremål, tillhörande Sjöförsvars-departementets handläggning. S. D. Vid förnyad föredragning af Ståts-Utskottets den 14:de och 21:sta dennes på bordet lagda Utlåtande: N:o 151, angående extra statsanslag till föremål, tillhörande Landtförsvars-departementets handläggning, lades momenterna litt. a. och b. af första punkten till handlingarne; återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, momenterna litt. f., g. och h. af samma punkt, äfvensom Utskottets förslag, i anledning af Herr Edenhjelms motion om underhållet för truppen vid den värfvade arméen; samt blef Utskottets förevarande Utlåtande i öfriga delar af Ridderskapet och Adeln bifallet. Den 29 och 30 Juni. Frän Höglofl. Ridderskapet och Adela. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottels den 14:de och 21:sta dennes på bordet lagda Utlåtande: N:o 158, angående ifrågastälida extra stats-anslag till föremål, tillhörande Civildepartementets handläggning, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, 12:te, 30:de och 31:sta punkterna, och blef förevarande Utlåtande i öfriga delar af Ridderskapet och Adeln bifallet. Den Prot.-Utdrag den 29 Juni 1854.
Domstol för handläggning af alla Beslagsmål, var af Tullmedlen för Notarien en viss liten Lön på Stat anslagen, men sedermera, då AccisRätterne försvunno och deras Functioner på RådhusRätterne öfverflyttades, så indrogos Notariernes löner, märkvärdigt nog, vid samma tid, som öfriga TullStatens Tjenstemannalöner förbättrades, och RådbusRätts-Notarierne deremot, som icke äro Statens utan Stadens Tjenstemän och af den förra icke njuter en fyrk i lön, hafva icke dessmindre betungats med detta serskildta Onus, och 4i2 S t a t s - U t s k o 11 e t s dertill att utan lösen bekosta RansakningsProtocoIlernes och Utslagens utskrifning, ett exemplar utom det, som i Rättens minnesböcker mäste qvarligga. Denna njugghet i smått är hvarken rättvis, särdeles lönande eller värdig Nationen ; ty de smärre Tjenstemännen få dessutom nog göra skäl för sitt tarfliga bröd. Hvarföre om ändring och lättelse härutinnan vördsammast anhålles. Fr. Lundman. Utskottet får i anledning häraf vördsamt andraga, att som, jemlikt R. Sters under den 2 April 1810 hos K. M:t gjorde underdåniga anhållan om uppliäfvande af AccisRätterne och de dithörande måls upptagande af Städernes R.ådstufvuRätter, desse sistnämnde äga att derför åtnjuta Expensmedel och Expeditionslösen; så och enär skälig ersättning för handläggningen af dylika mål synes vara RådhusRätternes Notarier beredd; kan Utskottet icke tillstyrka bifall å Motionärens förberörde hemställan. N:o 85- Utlåtande, angående Andag af Jord till ökadt utrymme lör Eskilstuna Stad. (U.-A.) K. M:t har under d. ig November näs lied i t år till Utskottet i detta ämne aflåtit nådig Proposition: (Införd, i usta Samlingen under N:o 3a.)
Mars att vid de tillfällen då, i utsökningsmål, förskrifningen eller hufvud-documentet, som i Utslaget lades till grund, ej vore af den korthet, att det beqvämligen kunde i Utslaget ord från ord införas, Konungens Befallningshafvande skulle låta det bak efter Utslaget afskrifvas, antingen helt och hållet eller, i fall vidlyftigheten det hindrade, eller ej allt hörde till saken, det som deraf toges till grund, alltid skall blifvit af Konungens Befallningshafvande iakttaget, och Advocat-Fiscalen något motsatt förfarande ej styrkte, Kongl. Hofrätten ansåg åtalet jemväl härutinnan icke kunna till någon ansvarighet för Konungens Befallningshafvande föranleda; men emedan upplyst och af Konungens Befallningshafvande medgifvet vöre, dels att i sådana skuldfordringsmål, hvaruti krafvet blifvit af den förklarande parten erkändt eller, då lian uteblifvit, tredsko-utslag meddeladt, concept till dessa expeditioner, uppå de af Konungens Befallningshafvande här ofvan andragne orsaker, icke varda i Registraturet eller Concept-Resolutionsboken införde, och dels, att lösen för Utslag blifvit allmän åklagare påförd och affordrad i police-mål, som af honom, å tjenstens vägnar, hos Konungens Befallningshafvande utfördes, hvilken lösen skulle honom af den tilltalade ersättas; ty och då uti 43:dje §. af Landshöfdinge-Instructionen den 4 November 1734 stadgas, att i Landshöfdingens skriftliga resolutioner, angående executions-mål, skola införas sökandens begäran, med de skäl och omständigheter han i sin skrift anfört, så ock de i Förordningarne grundade skäl, för hvilka ansökningen beviljas elier afslås, hvaröfver Registratur och Resolutions-böcker borde hållas, och det Bill, till R. St.