Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under erinran om de flera beslut, som tid efter annan blifvit fattade i afseende å indrifningen af Statsverkets fordringar för de under åren 1831—1839 till enskilde undsättningstagare inom Westerbottens och Norrbottens län meddelade lån, och hvilka fordringar, med afseende å de förändrade grunder, sorn efter sistnämnde år blifvit följda vid dylika låns beviljande, fått namn af Statsverkets äldre undsättningsfordringar, har Kongl, Maj:t, som, vid föredragning af Kammar-rättens den 17 Januari sistlidet år afgifna berättelse, angående förhållandet med dessa undsättningsfordringar, inhemtat, att desamma icke, oaktadt alla de åtgärder, som under loppet af flera år vidtagits för deras indrifvande, blifvit i någon väsendtlig mån förminskade, uti Sin den 5 sistlidne December aflåtna nådiga Proposition (intagen under N:oj>4 i lista Sami. af Bih. till RiksStåndens prot.) gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Kammar-ratten, till åtlydnad af gifven nådig befallning, och efter det vederbörande länsstyrelser meddelat nödiga utredningar i ämnet samt Kammarrättens Civilräkenskapsoch Advokatfiskals-kontor blifvit hörda, uti afgifvet underdånigt utlåtande, angående förhållandet med undsättningsfordringarne under tiden från den 10 Januari 1857, då 10 procents provision för deras indrifvande beviljades, till den 15 sistlidne Augusti, meddelat följande uppgifter: Stats-Utskottets Utlåtande N:o 25. 5 a) i Westerbottens län: Hos enskilde undsättningstagare utestående fordringar den 10 Januari 1857 Hant R:dr 151,580: 38. Hos enskilde undsättningstagare utestående fordringar den 10 Januari 1857 ifcmt R:dr 192,520: 44.
Ständer ledning för de reglementariska stadganden, som borde iakttagas vid organisationen af en dylik inrättning. Men det oansedt rönte saken ej eller nu framgång. Kongl. Maj:t öfverlemnade nemligen ärendet till behandling af den för granskning af Lag-kommitéens förslag til! Civiloch Kriminal-lag då tillförordnade lagberedning, som i underdånigt betänkande yttrade: att då beskaffenheten af Svenska Domstolar, betraktade i deras varande skick eller med de förändringar, som voro i fråga att införas, ej föranledde något behof af de föreslagna förliknings-kommitéerne; — då dessa för rättvisans befrämjande icke lofvade någon verklig fördel; då tjenlige ledamöter i desamma hvarken vore eller inom en oberäknelig tidrymd kunde i allmänhet blifva att tillgå; och då ej blott för dessa ledamötei, utan ock för sjelfva de rättsökande, anstalten skulle blifva besvärlig och betungande, utan att tjena till verkligt Bilt. till B. St. Prof. 1850 Sr 1851. 7 Sami. 1 Afd. 20 Håff. i 2 Lag-Utskottets Betänkande, N:o 33. gagn, Beredningen trodde skäl vara att i underdånighet afstyrka införandet af en dylik anstalt, och på grund häraf uteblef den af Ständerna äskade propositionen. Frågan väcktes ) ikväl ånyo tiii lif vid derpåföljde riksmöten af särskildo representanter; men de af Lagberedningen uttalade åsigter blefvo rådande. Emedlertid hade idéen om nyttan och ändamålsenligheten af ifrågaställa anstalter vunnit allt flere och flere anhängare här i landet, samt förliknings-kommitéer till ett betydligt antal bildats i riket af en del kommuner sjelfve; och deras verksamhet skulle, enligt hvad en af Lagberedningens ledamöter i sin emot förenämnde underdåniga betänkande afgift) a reservation upplyst, i allmänhet hafva medfört åsyftad följd, eller rättegångars förekommande genom billiga förlikningar, samt beredande af fridsamhet och försonlighet.
A. 228. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående Sågaredönens utgörande vid Sågqvarnar. XLII. B. 75. XLVI. E. 119. XLVIII. A. 227. i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, ont 3o en Låne-anstalt för Tack jer ns-tillverkare, XLII. B. 75. XLVIII. A. 226. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af återremiss i frågan om rättighet för Extra Rotehållare, att lega karlar inom Beväringsåldern. XLII. B. 76. XLVIII. A. 227. — angående väckt motion om controller i afseende på Tack jerns godhet m. m. XLII. B. 76. XLVIII. A. 227. — angående väckt fråga om utvidgad smidesrättighet, samt om upphäfvande af det nuvarande smidesförbud för vissa ställen inom Bergslag. XLII. B. 76. XLVIII. A. 227. — i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande rörande yrkadt förhud mot införsel af Danska Hästar. XLII. B. 76. XLVIII. A. 226. — i anledning af väckte motioner om ytterligare åtgärders vidtagande, dels tillbefordrande af den inhemska Hästculturen, dels till lättnad vid Remonteringsskyldighetens fullgörande. XLII. B. 76. XLV. E. 362. XLIX. A. 28, i3p. — angående yrkadt förbud emot innehafvande af mer än en tjenst af en och samma person. XLIV. B. 289. XLVIII. A. 247. — i anledning af väckt fråga om inrättande af en Landtbruksskola. XLIV, B. 289. XLVIII. Å. 37. LII. U. 19r.
Vill du nu taga mina råd till hjärtat, så kan du vinna många goda ting: först och främst blir du af med ditt » kortskräp », vidare får du en angenäm sysselsättning i och med blomsterkorten, kan med dessa små ting göra andra glädje och nytta och äfvenså, om du ej alldeles föraktar penningen, med deras tillhjälp förtjäna dig en slant. Lycka till! S — m. Man presenterar sig själf och genast är man färdig att utbyta förtroenden. » Mitt namn är Edvard Flygare, » sade den unge studenten. Naturligtvis gaf jag honom mitt namn i utbyte. Vi gingo därpå fram till bålen och lyckades från dess botten upphämta så mycket, att vi fingo en liten skvätt i ett par glas. Men vi behöfde icke mer för att besegla brorskålen, och därefter voro vi nästan som o m vi känt hvarandra från barndomen. Under hemvandringen, den vi tillsammans anträdde, fick jag veta, att Edvard Flygare var son till den frejdade författarinnan Emelie Flygare-Carlén, hvilket omgaf den unge mannen med en viss gloria för mina ögon. Jag kom också snart underfund med, att Edvard Flygare hade varma litterära intressen. Samtalet under vandringen rörde sig omkring den tidens många framstående författare, af hvilka Flygare sade sig personligen känna de flesta, åtminstone af de i Stockholm bosatta. Särskildt minnes jag, med hvilken entusiasm han talade om Carl Jonas Ludvig Almqvist och dennes skrifter. — Härunder förgingo hastigt nattens timmar och i morgongryningen följde jag min nyförvärfvade vän ett stycke till vägs. När vi åtskildes, lofvade vi att hälsa på hvarandra. Det dröjde heller icke länge, förrän jag en dag fick besök af min vän Edvard. Själf * sysslade jag med något poemskrifning, utan att dock därutinnan hafva svagheten att söka göra mig bemärkt. Boktryckaren Hanselli gaf någon gång i sin tidning plats åt mina utgjutelser i bunden form. För min unge Några minnesblad för Idun af Wilhelm Bäckman. Apollobroder ansåg jag mig icke behöfva hemlighålla mitt diktarskap, utan öppnade III *) för honom min portfölj m e d dess tarfliga innehåll. med mycken hänsyn med till och med, uppn sommareftermiddag — jag tror det muntran,.
Junii: N:o 262, I anledning af väckt Motion om lånebiträde ef allmänna medel till befordrande af Arbetshusinrättningar, Från Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotten ' / Af den 10 sistl. Junii; N:o 263, I anledning af väckt Motion, om ett PostContoirs inrättande vid Wrigsta Gästgifvaregård. Prof. T]tär. d. xi Julii 1823* 4^S> Från Stats-Utskottet Af den 26 sistl. Junii: N:o 269, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets d. 3 sistl. Maji meddelade Betänkande, öfver Kongl. Maj ts Nådiga Remiss, i fråga om bidrag af Staten till inrättande af en PensionsCassa för civile Ämbetsoch Tjenstemän. Af d. 27 sistl. Junii : N:o 270, I anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Remiss uppå LandsKamererarens KarnmarRättsRådets A. Ekelunds underdåniga Ansökning, om dess pensionsrätt vid afskedstagande^ N:o 271, Angående förre Häradsskrifvare!! Jqhan Santessons pension. N:o 275, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 10 sistl. Maji meddeldte Betänkande, på grund af Kongl. Maj:ts nådiga Remiss uppå Grosshandlanden Weners underdåniga ansökning, om nedsättning af arrendet för Svartsjö Kungs, gård.- 47o Fröt. Utdr. d. 11 Julii 1323. S. D, e. m. Wiel förnyad föredragning af LagUttkottets d. 12 sistl. Junii, under N;o 106, afgifne samt den 28 i samma månad e. m. på bordet lagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets d. 10 sistl.
Lektor, angående lönetur för den, som blifvit befordrad från kollega-eller adjunktbeställning. Motion N:o 38. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. om rättighet för dem, hvilka som Kolleger bestridt lektorstjenst att såsom grund för högre lönetur få beräkna sig till godo någon del af den tid, de på sistnämnde sätt tjenstgjort. Motion N:o 58. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139, Mern. R. St. underdän. Skrifv. Lindgren, Henrik Gerhard, Motion N:o 52, om en årlig pension å allmänna indragningsstaten åt f. d. Justitie-ombudsmannen, Kammar-rådet och Riddaren Sven Lorenz Theorells enka och oförsörjda barn. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 153. R. St. underdån. Skrifv. N:o 186. Motion N:o 65, om understöd af allmänna medel åt Artisten N. Man delgren. Stats-Utsk. Utlåt. N o 139, Meni. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. Motion N:o 66, om årlig pension åt framlidne Prosten J. M. Winges enka och oförsörjda barn. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 153. R. St. underdån. Skrifv. N:o 186. Motion N:o 67, om lönefyllnad åt Intendenten vid Landtbruks-akade miens experimentalfält. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 99. R. St. underdån. Skrifv. N:o 149. Motion N:o 95, om anslag åt tre landtbruks-stipendiater. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. N:o 149- 13 Lithnef) Pehr, Motion N:0 46, angående löneförhöjning för Lärare vid elementarläroverken. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån.
Hofrätten i ofvan intagna utslag ådömt Kongl. General-Tullstyrelsens ordförande och ledamöter, vore alltför obetydligt, såsom icke högre, än det, Kongl. Hofrätten plägade ålägga underdomare för ringare misstag vid böters förvandling och dylikt, då deremot den lagöfverträdelse, Kongl. Hofrätten i nyssnämnda sak ansett ådagalagd och till ansvar föranledande, vore en helt annan till sin art och sina följder; hvarföre påstående borde i underdånighet framställas, att böternas belopp så mycket ökades, att det kunde anses för de sakfälde utgöra någon verklig ansvarspåföljd, hvilket icke vore fallet med det nu ådömda bötesbeloppet. Kongl. General-Tullstyrelsens ordförande och ledamöter hade likaledes hos Kongl. Maj:t i underdånighet sökt ändring i Kongl. Hofrättens domslut; men, genom nådigt utslag den 12 September 1864, har Kongl. Maj:t förklarat skäl icke vara å någondera sidan anfördt, som kunde verka ändring i Hofrättens öfverklagade utslag. Uti särskilda, men samtidigt till mig ingifna skrifter anförde nedannämnde personer klagomål öfver fördröjd expedition af protokoller och utslag hos Ofverståthållare-embetet för polisärenden; nemi. l:o. Akaren •/. Andersson, som anförde, att han den 2 Mars 1864 skriftligen hos bemälda Ofverståthållarc-embete begärt att utbekomma Embetets utslag den 26 nästförutgångne Februari i ett mål rörande gaturenhållning ; att han den 15 i förstnämnda månad förnyat sin begäran och då erhållit till ingifvande i Kongl. Hofrätten bevis, att handlingarne ännu ej vore expedierade; och att, efter det anstånd i och för besvärens fullständigande blifvit honom beviljadt af Kongl. Hofrätten, Andersson den 21 Mars hos Ofverståthållare-embetet ytterligare upprepat sin ofvan omförmälda begäran, men ännu den 22 Mars, då klagoskriften till mig ingafs, ej bekommit vare sig utslag, protokoller, eller nytt bevis, att dessa handlingar icke blifvit expedierade; yrkande Andersson å vederbörande så väl ansvar som ersättningsskyldighet ; 2:o.
Jag anser, för min del, att en tjensteman, som har en lön från 500 till och med 600 Rdr bör betala en Rdr, samt sedermera för hvarje 100 Rdrs förhöjning ett lika belopp, ända till dess han får en löneinkomst af 2000 Rdr, då han, på sätt Utsk. föreslagit, bör kunna betala 1 Rdr för hvarje 100 i hela summan. På grund häraf får jag hos Hr Gr o. Landtm, anhålla om propos. derå, att Utsk:s hemställan i denna del måtte så ändras, att för alla löner utöfver 5 00 till och med 600 Rdr betalas 1 Rdr, och ett lika belopp för hvarje 100 Rdr:s tillökning, ända till dess lönen upnår ett belopp af 2000 Rdr och derutöfver, då 1 proc. skall erläggas af hela summan. Gr. Björnstjerna: Jag instämmes helt och hållet med Gr. Ugglas och de talare som yttrat sig i samma syftning som han. Jag skulle finna det temligen oklokt, om Ståndet, sedan det icke medgifvit någon nedsättning för andra samhällsklasser, nu skulle besluta en sådan endast för embetsoch tjenstemän. Detta vare inkonseqvent; jag är således öfvertygad att Utsk:s hemställan i denna punkt kommer att af R. o. Ad. underkännas. Jag anser det onödigt att söka lugna Hr von Köchs farhågor för den progressiva beskattning som och deraf följande kommunistiska idéer, han tror författningarne innehålla. Fruktan derför tyckes minst sagt, vara öfverflödig. Jag anhåller att den gamla tariffen må varda bibehållen. Hr Bildt, Knut: Såsom det synes af Betänk, har denna fråga blifvit framställd till Utsk. i anledning af de stegrade priserna på lefnadsförnödenheter. Emot Utsk:s förslag är en reservation afgifven af Nils Larsson, deruti reservanten gjort sig mödan att uträkna storleken af den nedsättning, som skulle blifva en följd af detta förslags antagande. I samma reservation finnes ock ett annat förslag i detta hänseende framställdt, hvilket synes mig vara ganska välgörande.
Utskottet, hvilket anser mindre lämpligt, att, på sätt som skett vid åtskilliga föregående tillfällen, då låns upptagande för Svenska Statens räkning beslutats, till de härmed förenade liqviders behöriga verkställighet anvisa eller pantförskrifva någon viss statsintrad, är deremot öfvertygadt, att både Statsverkets kredit bäst vårdas och långifvarnes säkerhet för ränteoch kapital-betalningarnes oafbrutna fullgörande mest betryggas genom uppförande på stat af den efter lånets belopp lämpade anslagssumma, som för räntans liqviderande och kapitalets amortering årligen erfordras; hvilken anslagssumma följaktligen bör fortfarande med oförminskadt belopp utgå intilldess hela lånet blifvit i stadgad ordning återbetaldt. f) angående amortissements-f'onden: För att icke sammanblandas med andra för allmänna utgifter disponibla medel, synes det årliga anslaget till kapitaloch ränteliqvider för den fonderade statsskul-i den böra ingå till en särskildt redovisad liqvidationsoch amortissements-fond, hvars behållning skall för sagde liqvider oförryckt tillhandahållas. Till påskyndande af skuldens amortering, torde denna fonds influtna tillgångar, så vidt utan hinder för verkställigheten af föreskrifna liqvider ske kan, alltid på ett säkert och ändamålsenligt sätt göras räntebärande. I sådant afseende anser Utskottet visserligen af Hypotheksföreningarne utfärdade obligationer, jemte andra säkra räntebärande papper, böra för nämnde fonds räkning uppköpas vid de tillfallen, då det icke är med Statens fördel och fondens ändamål mera förenligt, att de obligationer, för hvilkas inlösande fonden bildats, af densamma återköpas. Men de inom Preste-Ståndet föreslagna närmare föreskrifter om beskaffenheten och lydelsen af de Hypotheks-förenings-obligationer, till hvilkas uppköpande arnortissements-fonden företrädesvis borde användas, synas åtminstone för närvarande icke behöfva eller böra af Rikets Ständer meddelas. g) angående amor terings-sättet:
Preussisk Courant; Och som, uti den, vid Pommerns öfverlemnande till Preussiske Kronan, afslutade Ccnvention, det förbehåll blifvit gjordt, att de vid de a:ne Pommerske värfvade Regementerne anstälde Officerare* som i Pommern qvarstannade, skulle af Preussiska Regeringen erhålla accords-ersättning, hvilken således kan sägas hafva indirect graverat Löseskillingen för Pommern, men hvaremot Öfversten Silf ver skjöld, som redan då till Sverige öfvergått och der qvarstadnat af en dylik förmån ej kunde komma i åtnjutande; alltså och då det icke synes med billighet öfverensstämma, att en slik förlust skulle tillskyndas Öfversten, för det iian uti Sverige qvarblef, i hopp att blifva använd och än vidare kunna gagna sitt Fädernesland, hafva Riksens Ständer, vid det numera, i förrberötde måtto, utredde förhållande, funnit för godt bifalla, att Öfversten Silfverskjöld, af de utaf Pommerske Löseskillingen antingen redan influtne eller framdeles inflytande medel, må erhålla accords-ersättning till enahanda belopp, sorn hans fordna Kamrater åtnjutit, eller 4500 R:dr Svenskt Banco, utan att sådant må medföra någon skyldighet för honom, att frånträda det Expectance-arfvode, han, i brist af annan Lön, nu innehar. Bihang lill Riks-St, Prat. to;ife Sami. tgrj. 36 S6s Undtrdåniga Skrifvthsri Detta Beslut få Riksens StanderJ till svalt 5 E. K. M:ts Nådiga Remiss, i underdånighet anmäla; och Biksens Ständer framhärda etc. N:q 211. Uppl. o. godkänd hos Ridd.o. Ad. d. 30 Sept. 1823.’ Preste-Ståndet d. 3 Oct. *—- Borgare-Ståndet d. 3 •—• —- Bonde-Ståndet d. 9 Riksens Ständers underd.
Lagutskottet i Protocolls« Utdrag af den 8 dennes anfört, fann L27O Den 4 Octobep. fann Borgare - Ständct, att den hoS Hedervärda Bonde - Ständer väckta och till Wälbcmälte Utskott remitterade fräga rörande en önskad tilläggning tvid 25 Cap. 8 § Byggnings , Balken om Bruks» och Qwarnägares samt Jvneliafwarcs af uthjordars deltagande i Wäghällnings» skyldigheten, äfwensom angäende Wägdelningars kungörande och huru twister derom böra prbfwas, innefattar ett allmänt Hushällningsmäl, som enligt 89 § i Regerings» Formen, bör till Allmänna Deswärs» och Economie - Utskottets handläggning för» Lisas. Ot tuxrs. Lx krotocollo. I. keterlon. S. O. Efter uppläsande af Högloft. Lagutskottets Protocolls - Utdrag af ben is bennes, fann Borgare - Ständer, med gillande af hwad Utskottet anfört, att den frän Högloft. Ridderskapet och Adeln dit remitterade fräga, angäende Allmänningarfördelande pä hwarje Hemmans - ägare, eller ock att sädane Par, ker mä i smärre delar försäljas samt Kronans domainer anses böra pä dplikt sätt användasä fort de Lagligen blefwo ledige, innefattar ett allmänt Hushäll, ningsmäl, som enligt 89 § i Regering Formen bör hänvisas till Allmänna Besvärs - och Economie,UtskotSets handläggning» Ot iuxrs. Lx ?ralocoIIo: ). If» keterlon S. D» Den 4 Gctober. 1271 S. D. Wid öfwerwägande af de ä Heder» Ivarda Boude - Ständets sida äberopade skäl, och om» ständigheter, anläg Borgare - Ständct för sia del, och med bifall till Högloft.
Maj:ts disposition anvisa ett årligt anslag ä enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag, eller 150,000 R:dr Runt, och således för åren 1861, 1862 och 1863 tillsammans 450,000 R:dr, deraf 50,000 R:dr årligen böra, utom den andel af det öfriga årsarisla get, som, efter hittills tillämpade grunder, å Rikets 4 nordligaste län belöper, till vägars anläggning och förbättrande inom nämnde landskaper uteslutande användas. Bland de arbetsföretag, hvilka Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader ansett höra genom särskildt anslag till visst bestämdt belopp understödjas, finnes i Bih. till B. St. Skrifvelse IS.-o 168. Styrelsens ofvan omförniälda generalförslag i forsla klassen uppförd en väganläggning från Storbacken i Oj rar-Luleå säcken genom Jockmocks kyrkoby till sjön Waikijaur; och har E. K. Majit i den nådiga Proposilioneu om Statsverkets tillstånd och behof äskat all för della förelags utförande mätte af Rikets Ständer anslås en summa af 40,000 R:dr R:mt. Efter tagen kännedom af de tdl detta ärende hörande handlingar, hafva Rikets Ständer, pä grund af hvad vederbörande embelsmyndigheler härvid upplyst och vitsordat, och i betraktande af den ifrågavarande ortens behof af farbar väg till sjökusten samt det af den föreslagna kommunikationen ostridigt härflytande gagn äfvensom innevånarnes i orten oförmåga alt af egna medel bestrida de för förelagets utförande erforderliga kostnader, funnit sig böra, med bifall till E. K. Majlis nådiga framställning, lör anläggning af väg emellan Storbacken i Olver-Luleä socken oell sjön Waikijaur, bevilja ett särskildt statsanslag af 40,000 R:dr Runt, att utgå på samma sätt och under de allmänna vilkor och förbehåll, som för dylika statsbidrag blifvit vid innevarande riksdag stadgade. B) Brobyggnader. Såsom bidrag till utförande af en brobyggnad öfver Lmeå eif, har E. K.
Jag har sökt motivera min åsigt och anhåller nu om ålerremiss, på det att denna punkt mätte inom Utsk. tagas i förnyadt öfvervägande. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Min afsigt var endast alt erinra derom att H. o. Ad. i går, på sätt Gr. Mörner redan anfört, godkände SlatsUtsk:s uti en föreg:de punkt äfven begagnade rättighet att föreslå indragningar af de summor, som å Riksstat äro upförde. Afven torde R. o. Ad. erinra sig, alt R. o. Ad. i går godkände ett annat förslag af StatsUtsk., nemi. tillökade anslag för jungmänner vid K. M:s Flotta, fastän icke någon motion derom var väckt eller något i K. M:s nåd propos. derom blifvit nämndt. Således har R. o. Ad. derigenom utan tvist erkänt, att StatsUtsk., i öfverensstämmelse med 30 och 37 §§ Riksd.Ordn., eger alt föreslå R. St. hvad, som till Statens reglerande anses nödigt. Emedlertid kan jag icke finna, att en sådan rätt kan anses gränsa till någon maktfullkomlighet, enär det endast är en motionsrätt eller rätt alt väcka frågor lill afgörande i R. St:s plena, och det således icke innefattar någon rätt alt fatta beslut, som få gällande kraft. Hvad för öfrigt beträffar Frih. Cederströms erinran, att endast ett par reservanter finnas vid denna punkt antecknade, så anser jag mig böra uplysa, att minoriteten inom Utsk. för denna framställning i första punkten icke var så obetydlig och att pluralitelen på afd:n icke var så betydlig som i StatsUtsk:s plenum. Således voro meningarne derom i Utsk. ganska delade.
69 ffplbigtjet åt fåbarte beljöfmanbe, font tcfe äro i tillfälle att fjelftoe förffaffa ftg arbete elter t ftånb att af egna tittgångar återgålba be unbfättningéanffag, tjtcilfa bent tiltbetaS; bbranbe bplifa unberftöb företräbcöioiö tillgobofomma be fontntuner, font tittförbinba ftg att få anmänba befamma, att för bittjöranbe fattige odj arbeta töfe perfoner berebeö fpöfetfättning odj tnöjligfjet att genom eget arbete förtjena fitt uppehälle; 3:o att o finan omförmätbe tillgångar för öfrigt må antoånbaé enbaft till räittefria tåneunberftöb titeb beftåmba återbetatuingöterminer odj mot toebcrböranbe ftörre elter tninbre menigffeterö gemenfantma anfmartgt)et elter annan af jfongl. 9Raj:t gobfänb fäberget; 4:o att, fåttnbt omftänbigtjeterna mcbgiftoa, tiltfätten ffota för be beljöfmanbe berebaö att erhålla fpfjelfättning odj förtjenft toib allmänna arbetöföretag; famt 5:o att be för unbfättningar toib mifjmärter oåj fetftagna fförbar affebba mebel böra, tilt ben bet be tcfe äro för anmtfabe utbetalningar erforberliga, till Sfttfögätbö 3Dtlaj:t anmält betta bcflut. § 12. 3 affcenbe på ©tatöregleringen od) röranbe be rneb ©tatöwerfet gemenffap eganbe ämnen åberopc 28i för öfrigt SBåra beröm unber tRiföbageitö lopp titt Äongl. 9Jtaj:t aftåtna unberbåniga ©frifmelfer, fåfom more befantma i betta IRtfe