Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon ser ett par frusna händer gräfva undan snön, till dess den svarta inullen på kullen skymtar fram, då böjer flickan sig ner och berör den med sina läppar, under det att häftiga snyftningar skaka hela hennes kropp. E n liten b u k e t t af lingonris och enkla blommor flyttas nu från pälsmössan, där den haft sia plats, och till den mörka fläcken på grafven. Så skrapas snön åter öfver och jämnas omsorgsfullt. Den dyrbara kransen på konsulinnans arm h a r så småningom glidit ner, utan att hon m ä r k t det, och faller nu med ett prasslande ljud mot häckens grenar. Förskräckt springer flickan upp från sin knäböjande ställning och står ansikte mot ansikte med den dödes mor. Konsulinnan hade först gripits af en häftig bestörtning, men sedan af en allt behärskande vrede. H u r vågar hon — hur vågar h o n! Hon stod framför den unga flickan med flammande ögon. » Hvem är ni, och hvad gör ni här på min sons g r ä t? » brast det slutligen fram öfver hennes stela läppar, men inför den förebrå- ende blicken ur dessa ögon, som, skimrande af tårar, lugnt och fast mötte hennes, slog hon ner sina egna och tillade med sänkt t o n: » J a g förstår — ni är Maria — hans — » Den unga flickan tog u p p pälsmössan och satte den på sig samt skakade snön af vantarne och drog dem öfver sina frusna fingrar. » J a, fru konsulinna, » sade hon lika sakta, » jag är den olyckliga Maria, föremålet för er sons böjelse. » Och i det hon trädde åt sidan för att lämna plats åt den gamla frun, tillade hon b i t t e r t: IDUN » Kullen är r e n; där finnes god plats för moderns k r a n s.
V.-. ' T » • > •• -if FÖR ÅREN 1813 och 1814 J V f % 'v _ , , . 1 /-F SLUTADE RÄKENSKAPER. Utrikes Skuld 33 R:dr 1,386,900 R:dr 1,386,286 Fl. 2.453,000 Lires 3,153,332 R:dr 1,350000 __ 168,750 — R:dr 1,350,000 — 236,250 ILdr 650,400 R:dr 3,000 2443a Fl. 93,145 16 R:dr 82 Skuld på Lån-Råkningarne: J. & C. Hasselgren i Amsterdam. O Holl. Count Capital Gäld, ä 44 sk. — B:o R:dr. Sedan R:dr 613 :l6st«T3 d. H. C:t, till Contoiret hemfallit Lif. 3 Rente-Capital afgåtr, återstår Holl. Count, Capital-Giild, å 44 sk. J. M. Smets Enka, i Antverpen. Brab. Vexel-mynt, Capital-Gäld, a 18 sk. De la Rue Fr eres i Genua. Fuori di Banco, Capital-Gäld a 6J sk. — Fr ege & Comp. i Leipzig. Conventionsmynt, Capital-Gäld) R:dr 1,5x8,750 Conv^ mynt d:o obetald Renta \ a 32 s^* Tillkommen Renta för år 1 S13 67i5°° Conventious mynt år likaledes obetaid, således utgör skulden på denna Lån Räkning: Conv. mynt, Capital, R;dr x 536,250 Conv. mynt å 32 sk. dito Interesse^ } Averhojfs Arfvingar i Hamburg. — Hamb. B:co, Capital-Gäld å 47 sk* — Eckerdske Obligationen. S. Hamb. B:o ä 47 sk.
På denna grund och då det här icke är tillstyrkt, att boställsinne - Den 7 November e. m hafvare skall få disponera till afsalu någon del af sin skog, i annat fall, än då den i betydligare mån öfverstiger boställets behof, samt då han icke på annat sätt kan bereda sig någou utkomst deraf, än genom en bättre hushållning; så och enär det, är stadgadt, att skogen skall ställas under särskild vård, och jag föreställer mig jägeribetjeningens tillsyn i detta afs:de skall blifva tillräcklig, tror jag, att det iir skäl att bifalla hvad Utsk. härutinnan föreslagit, ehuru jag erkänner, att, då man icke känner vidden af skogarne, det varit riktigt, att icke alltför positivt omnämna den boställsinnehafvarne tillkommande rätt att disponera skogen. Jag önskade derföre, att detta stadgande kunde erhålla ett mera vilkorligt uttryck sålunda, att i st. f. orden: »att samma rätt oell förmån äfven må tillkomma boställsinnehafvare», borde sättas »må leunna tillkomma boställsinnehafvare», d. v. s. att det mera tydligt utmärktes, att det kan bero på K. M:s pröfning att sådan rättighet medgifva. Med denna ändring vill jag antaga Utsk:s förslag. Gr. Sparre: Jag är lika med Frih. Raab öfvertyga*! om, att skogarne i vårt land böra vårdas, men jag tror alldeles som den siste talaren, att ett lämpligt sätt derföre är att, genom att intressera boställsinnehafvaren för skogen, upmuntra honom till dess tillsyn och vård. Jag instämmer med Frihrn derutinnan, att detta siitt är mera praktiskt än att sätta hvarje äfven obetydligare boställsskog om t. ex. 25 å 20 tunni, under vård af skogsbetjening, sorn icke kan hafva en ständig tillsyn öfver densamma, och hvaraf föijer, att den i mer eller mindre mån vanvårdas, hvaremot om boställsinnehafvaren under kontroll af betjeningen tillser skogen, den statsekonomiska fördel troligen beredes, att skogsproduktionen blir större. Frih.
Febr. P, 629. B. 517, 683, 725. — om förmånsrätt för, hos dess Uppbördsman och Betjente. Nov. 2 A. P. 127. — om befrielse för, från skyldigheten att i Concourser och Årsproclama bevaka sini mot lös pant ägande fordringar. Julii P. 1241. Aug. P. i32, 197. Oct. P. 222, 229, 329. — rörande förändringar i dess inre administration, m. m. Maji P. 706, 715. Nov. P. 654. Bankens förrättade byggnader, angående. Julii P. 1241. Bankens förvaltning intill nästa Riksdag, angående. Febr. P. 818. B. 993. Barnamord, om förändring i Kongl. Brefvet af år 1778, angående. Aug. 2 A. P. 379. Sept. P. 176,341,373. Nov. P. 444. Barthelemy, St., angående intraderne från ön. Oct. 3 A. P. 617. Nov. P. 454»589. BataillonsLäkare, om löneförhöjning för, ef - 57 ter viss tids tjenstgöring. Beckfries, Grefve Corfitz Ludvig, yttrande. Febr. P. 820. B. 1025. Befordring, angående iakttagande då någon förbigås vid uppgörande af förslag till. Begrafningar, om upphäfvande af de Författningar som afse förekommande af öfverflöd dervid. Junii P. 120. Begrafningshjelp, angående dess rätta användande. BeklädnadsFörordningen för Regementerne, om ändring deruti. Belöning, angående, åt Petter Andersson i Domvalla för dess Curmethod för Veneriska och andra sjukdomar. Dec. 2 A. p. i65. Bergmästare, om förbud för, att utfärda oeconomiske Författningar. Berglagshyttor, så kallade, angående beläningsrätt för. Mars P. 705.
Ridd.Sekret. åligger, att vid riksdagar föra prot. i II. R. o. Ad:s plena; äfvensom att vara tillstädes vid de anteckningar inför Den 17 Maj. 71 Ridd.Direkt., som omförmäla® i 10 och 11 §§ af Ridd.Ordn.; och är Ridd.Sekret, för sine riksdagsgöromål R. o. Ad. allena ansvarig. Han är skyldig alt i prot. noga nptaga hvad under sammankomslerne anlöres och beslutes, äfvensom hvad i öfrigt si* tilldrager, samt att ej något annat uti prot. införa, än hvad lian sett och hört; Och skall han vidare ställa sig till efterrättelse hvad Ridd.Ordn. härom stadgar. Ridd.Sekret, vare ej tillåtet, att för någon annan än Landtmarskalken eller dem, som i ämnet talat, visa ett ojusteradt prot. Honom åligger äfven att, före justeringen å Riddarhuset, för den ledamot som del åslundar, upläsa dess anförande; och vare det hvarje ledamot obelagel, alt vid sättet, huru dess tankar blifvit till prot. fattade, meddela Ridd.Sekret, sina anmärkn:r; dock utan all denne sistnämnde å deni må göra vidare afseende, än som kan stå tillsammans med hvad i Irsta mom. föreskrifves. Vill någon ledamot skriftligen inlemna hvad lian mundlligen anfört, kan det honom ej förvägras; men Ridd.Sekret, är, i sådant fall, pligtig att, derest olikhet emellan prot. och det inlemnade anförandet skulle finnas, vid protokolls-justeringen anmäla föthållandet, och anförandet upläsa. 8 35. Ridd.Sekret, får ej vägra någon ledamot underrättelse ur pleniprot. för de förflulne riksdagarne, äfvensom ur justerade protrr, inlemnade mern., eller på bordel lagde mundllige yttranden, ej heller förneka någon ledamot alt deraf taga afskrift.
krafter icke räckte längre än till morgondagen. Derför vill jag tala med dig redan i denna qväll FOGATEN. Tack! Jag känner mig verkligen som om mina Jag stod just i begrepp att sätta mig till bords. Vill du icke göra mig sällskap? MARGIT. Du kanske hvarken haft tid att äta eller dricka! tala, medan du spisar. Tack, nej! Men låt mig icke störa; jag skall FOGATEN. när vi lekte trolofvade som barn? Fruktar du att sitta vid min sida? Mins du icke, också om felslagna drömmar; här är pinsamt att vara! FOGATEN. Jag mins, jag mins! Men detta rum erinrar mig innan de sannas. Drömmar kunna sannas, fastän det dröjer en tid, MARGIT. och gör mig ängslig. En sådan tillfällighet som att tänka på vår första tvist. Allting härinne påminner mig om det förflutna du också tycker om rosor på bordet kommer mig att FOGATEN. att allt, som ligger emellan den och detta nu, blott Kan du aldrig älska mig? Låt dem nu betyda att ungdomen återvänder och var en elak dröm. Margit, du vet att jag älskar dig! MARGIT. till herskare; den andre var född till träl. FOGATEN. Möjligen, derför att du är en man. Du är född Nåväl, hvad är det som hindrar dig? Du är ju fri! MARGIT. göra ett hederligt slut på det förra. FOGATEN. Låt oss icke tala om detta nu! Jag vill först Det förra är slut. Börja på nytt! MARGIT. sann och du är stark, och jag känner att mina krafter ej räcka till att vandra ensam. Med dig skulle jag kunna väga det, ty du är så kall, Margit! Säg om det! Men säg det med värme! Du är MARGIT. Jag är som en frostbiten blomma! FOGATEN räcker henne en bägare vin. Den kan tinas upp! MARGIT. ditt vin! Endast för att dö! Jag vill icke dricka FOGATEN. varma själ och hon skall lefva. (Lägger armen om lifvet på Margit och kysser henne.) MARGIT ryggar. Jag skall andas på blomman med min unga, låg min bruddrägt om morgonen; här stod bordet, der i fönstret satt korpen. Nej! Det är brott i luften!
Uppburna Statsanslag hafva utgjort: Af Södra Korrektions-Inrättningen „ Norra Dito „ Norrköpings Dito „ Götheborgs Dito „ S:r 105,976:29.11. i22,423:4i 142 — Af Malmö Korrektionsoch ArbetsFängelse . Summa Tillkommer, i Kongl. Utom de i förestående Tabell upptagna Statsanslag för hvarje löpande år, hafva från Statsverket utgått till Fångars skjuts och underhåll m. m. äfven följande belopp, nemi: Kongl. Stals-Kontoret Upsala Län Stockholms Dito Södermanlands Dito Östergöthlands Dito Gottlands Dito Kalmar Dito Blekinge Dito Jönköpings Dito Kronobergs Dito Christianstads Dito Malmöhus Dito Hallands Dito Götheborgs Dito Elfsborgs Dito Skaraborgs Dito Nerikes Dito Wermlands Dito Westmanlands Dito Kopparbergs Dito Gefleborgs Dito Wester-NorrlandsDito När härtill lagges hvad i Fäng-.Styrelsens Räkenskap, såsom Statsanslag för året, upptages af fonden för Fångars skjuts och undeihåll, eller 145,828: 26. 2. i5'\3i3: 44’ — och från sammanräknade beloppet 49^3y5: 22. — 53^807: 3. g. afdrages anslaget enligt Rikets Ständers Stat 245,38o: 245,38o: visar sig den uti Riks-Hufvudboken upptagna brist i samma anslag 248,015: 22. — 292,427: 3. g. I sammanhang med i83q års Revisorers framställning i ämnet, hafva Rtkets sednast församlade Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. M-jrt täcktes vidtaga sådana åtgärder, i följd hvaraf förvaltningen af de anslag, som för fångvården i sin helhet erfordras, kan till Kongl. Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-Inrättningar i Riket öfverlemnas.
Men oafsedt att vidsträckta delar af landet finnas, der befäl icke är att tillgå, fordrade genomförandet af detta redovisningssätt, om det skulle blifva verksamt, att beväringen äfven i sin hembygd åtminstone i vissa fäll ställdes under militärisk lydnad. En mot hittills rådande begrepp om beväringsinrättningen så stridande åtgärd har emellertid af mången ansetts betänklig. För ändamålet: redovisning och kontroll, kan den heller icke vara behöflig. Detta bör på hufvudsakligen civil väg kunna åstadkommas, hvilket ock kan anses mera öfverensstämma med vår bevärings fullkomliga frihet från alla militära pligter mellan vapenöfningarna och uppbådet till krigstjenst. Dessa åsigter delades äfven af 1858 års komité för beväringspligtens ordnande. Ett förslag till nytt »kontrolloch redovisningssystem», utöfvadt af civil myndighet, blef af denna komité uppgjordt. Det grundade sig på fullständigare mönsterrullor; mönstring af båda de klasser, som skulle vapenöfvas; beväringsjournalers förande af kronobetjeningen öfver alla inom beväringsåldern; utfärdandet af beväringsbesked, såsom villkor för erhållande af prestbevis; särskilde mönstringskommissariers antagande för hvarje län; förslags upprättande och ingifvande af konungens befallningshafvande LandtförsvarsJcommitt Bet. I. 8 58 för hvarje år öfver länets approberade beväringsmanskap, samt slutligen särskild mönstring af beväringsmanskap, som uppbådas till krigs tjenstgöring. En del af detta förslag har blifvit antaget och derpå grunda sig föreskrifterna i 1860 års beväringslag och 1861 års förordning om beväringens mönstringar och möten; dock med uteslutande af åtskilliga vigtiga omständigheter, såsom mönstring af andra klassen, beväringsjournaler och beväringskostnad samt särskilde mönstringskommissarier. Att nu gällande föreskrifter för beväringsmanskapets redovisning äro att föredraga framför de äldre, är ostridigt, men att de icke äro eller kunna vara tillräckliga, derom kan intet tvifvel uppstå. I intet land, der beväring finnes, är denna sak så försummad som i Sverige.
Xolu,^^ ANTHRACIT. Drottninggatan 2 7, ingång från St. Vattugatan, f ö r s ä l j a s i.parti från Skyddsstämpel finnes Broderier i moderna mönster. Nationaldräkter utföras fort. Skånska konstväfnader i gammalnordiska mönster. Mönster sändas på begäran. Order till landsorten expedieras omgående mot postförskott. Allm. telef. Silfvermedalj vid Stockholmsutställningen 1697. Fysiologiska skodon fe Vinterkurerna (1 okt. — Imaj) mycket verksamma I h e l a v ä r l d e n för damer, herrar och barn? g tillverkas hos undertecknad °g t i l l moderata, priser. 90 Personer, som hafva ömtåliga finnes icke något bättre samt för kökskärl c * eller förstörda fötter, kunna hos mig och händer behagligare rengöringsmedel än „• få skodon, som passa väl och äro beLåGEEMAHS Kraft-Skur-Pulver. S kväma att gå med. Köpes hos alla speee / ister i riket. Ende tillverkare KRAFT-TVAL-FABRIKEN, Jönköping. P C. L u n d. - * 3SP£ Färgeri, K e m i s k Tvättanstalt, år 1739, Ullspinneri, Väfveri, Garnoch Väfnadshandel. Guldmedalj vid flera utställningar. Vi rekommendera vårt rikhaltiga lager af alla slags garn, i såväl ull som bomull, till billigaste priser i äkta, fornnordiska växtfärger, passande till K o n s t v ä f n a d i a l l m o g e s t i l. Förfrågningar om lämpliga gamsorter och färger besvaras omgående och prof med prisuppgifter sändas på begäran. C, J. Johansson, Husmödrar Spara är lösen för hvarje husmoder med en begränsad hushållspenning I Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, använde » i Edra hushåll Pellerlns Margarin, Göteborg, som är bäst, drygast och 22 Österlånggatan, Stockholm. Största lager J. a l l t i d F. Musikinstrument. vo vso Stor prisnedsättning ' enligt Illustrerad priskurant gratis och franko. Allm. * Största sevärdhet. * COGNAC. Panoptikon V V S O P!
Maj:t ville hafva vederbörande i Nåder förstäudigat, att alla redogörelser för Stats-medlens förvaltning böra, sedan de i behörig ordning och tid blifvit afslutade, skyndsamligen lill Kammar-Rätten insändas, för att der utan dröjsmål granskas. 24 Bil. t. R. St. Just. Omb:ns Emb.-Bcv. d. 4 Nov. 1828. I anledning af Rikets Ständers anmälan, rörande kostnaden för Posthusets i Stockholm reparation, fann Kongl. Maj:t något annat yttrande nu icke af nöden, än att anvisningen af ifrågavarande kostnad genom afdrag af Post-inkomsterne syntes så mycket mindre olämplig, som åtskilliga andra omkostnader för Postinrättningen bestridas genom directa afdrag på uppbörden, och enahanda förhållande alltid iakttagits i afseende på Byggnadsoch Reparations-kostnader vid Tullverket, Enär de Balancer å Chartae Sigillatee uppbörden, som vid 1820 års slut voro i Finland innestående, äro inhegripne i den redan gjorda framställning om Svenska fordringarnes liqviderande i Finland, så fann Kongl, Maj:t en serskild Ministeriel framställning om dessa balance-medel vara öfverflödig, Då Liqviden med Kongl. Preussiska Regeringen nu mera blifvit afslutad, så fann Kongl. Maj:t, hvad Rikets Ständer hemställt angående indrifvandet af de, genom Tractater med främmande Makter, Riket tillfiutne medel, nu icke fordra någon ytterligare åtgärd. I anledning af Rikets Ständers anmälan om åtskilliga outredde förskott, som i Räkenskaperne öfver dessa fonder halanceras, skulle vederbörande förständigas, att Bil. t. R. St.
Den så kallade Allmänna Bevillningen, sorn Riksens Ständer vid innevarande Riksdag sig åtagit till ett påräknadt belopp af Två millioner Fem hundra Åttatio Tusen (2,580,000) Rtdr, (hvarunder inbegripes den Bevillning, sorn förut utgått under benämning af Bränvins Consuintions - afgift och Landt-Tulls ersättning;) ogIi hvilken så kallad® 2 0 68 Ståts-Utskottets Betänk anden. de Allmänna Bevillning kommer alt utgå ifrån och. med år 1816. 6;o Den så kallade ordinarie Licenten till c.n årlig Summa af Fyratio Fern Tusen (45,000) [Riksdaler. 7:0 Skatterättighefsmedel, hvilka inflyta för de Kronan behållne Hemmans försäljande til Skatte. 8:0 ObsCrvations-medel, härrörande ifrån revisionen af räkenskaperne öfver sådane medel, hvilka äru ställde under Riksens Siänders omedelbara disposition och i Riksgälds Contoitet skola redovisas. 9:0 De Auötiöns-medel, hvilka kunna falla för Kronan tillhörige hus i Städerne; härifrån likväl undantagne sådane hus och byggnader, sorn äro inköpte för Kgl. Amiralitetet i Carlscros na och Allmänna Mar gazins-Inrättningen. 10:0 De öfverskott på Stats-Verkets Inkomster Allmänna Bevillning kommer att utgå ifrån och med 1819. 6:0
Skall allmän förlägenhet i de af missvexter lidande vestra länen vid sådana tillfällen förekommas, är således klart och af erfarenheten bestyrkt, att man för hufvudsaklig del måste med reqvisitioner vända sig till närmaste utländska hamnar, t. ex. i Danska staterna och till vissa Östersjöhamnar, der upplag af spanmål vanligen påträffas; ty i Skåne och Östergöthland—■ jag nämner dessa provinser jemförelsevis — finnas icke, om ej såsom undantag, stående lager af äldre skördar, och årets skörd aftröskas ej der så tidigt, att den till någon betydlig del kan införas till sjöstäderna och derifrån aflastas på efterhösten, samt är följaktligen ej heller att påräkna för vestra provinsernas undsättande, med afseende på vintren. För alt återkomma till den egentliga frågan om tjonliga undsättningsanstalter, får jag vidare vördsamt anföra: Hvarje undsättning efter missvextår, som lemnats af Staten directe till de hjelpbehöfvande individerna, har, enligt hvad erfarenheten öppet och tillräckligen ådagalagt, medfört det genomgripande onda, att förminska undsätlningstagarnes besparingsoinsorger, tillintetgöra deras egen omtanka, upphäfva möjligheten af enskilde speculanters mellankomst, och sålunda uteslutande kasta hela den hjelpbehöfvande befolkningen i Statens armar, med stegrade anspråk på undsättning för tillfället, under förhoppning derjemte att fördröja eller undgå betalningsskyldigheten, den Staten vanligen icke kan strängt utkräfva, men den enskilde undsättningsgifvaren merendels lyckas att göra fullt gällande.
Utsk. den 7 Jan kl, 10 f. i«. Utlåtande, angående väckt fråga om skadestånd åt egare af primi, ti fl R, St. trot, 1847 S: »848, 4 Sami, i Afä. 5 Höft. 2 Slals-Utshottets Utlåtande, No <3. vilegierade kalkbruk å Gottland för lidna förluster i följd af med"ifven utvidgad frihet att å nämnde ö tillverka kalk. (U. A.) IJti en hos Presle-Slåndet väckt, och lill Stals-Ulskottets handläggning remitterad motion har Herr Doktor Lyth lästat Rikets Ständers uppmärksamhet å de högst betydliga förluster, egarne af privilegierade kalkbruk å Gottland fått vidkännas i följd af Kongl, brefvet den 14 Juli 1845, hvarigenom förklarats, att de genom särskilda nådiga bref oell resolutioner eller annorledes stadgade inskränkningar i rättigheten att å nämnda ö tillverka kalk komme att upphöra, så att ej mindre innehafvare al derstädes redan anlagdt kalkbruk, än äfven hvarje annan, som å Gottland eger hemman med eget kalkstensbrott, skulle från och med den 1 Januari 1847 hafva enahanda rättighet att tillverka kalk till egel behof och till försäljning, som för öfriga orter i riket vore medgifven; och att, utom de, några kalkugnar åsätta, så kallade grundräntor, hvilka komme alt utgå såsom dittills, intilldess, efter särskild pröfning i vederbörlig ordning, annorlunda kunde blifva förordnadt, andra afgifler till kronan för kalklillverkning å Gottland från nyssberörde tid, eller den 1 Januari 1847, icke skulle erläggas, än som genom författningarna i allmänhet blifvit bestämda. Följderna al de sålunda meddelta stadgande!! hade nemligen varit, att kalkugnarnes värde nedsjunkit till nästan intet; att köpare till dylik egendom saknades, och alt arrende-anbuden derå icke på långt när uppginge till hvad som förnL kunnat betalas.
Då nu en ny styrelse för undersökningar blifvit lilldanad, så måste denna styrelse, om den riktigt uppfattar sitt kall, tillse icke blott att vattencommunicationerne äga ett visst sammanhang med hvarandra, utan äfven att väganläggningarne bringas i systeme med vattencommunicationerna ; med ettord, att något helt, något allmänt nyttigt, något systeme blir inrättadl; det är omöjligt för den nya styrelsen att nu kunna hafva afgifvit till StatsUtsk. några upplysande framställningar i detta fall, emedan den behöfver tid all derpå bereda sig. När jag vet att den i mångå fall måste afgifva yttranden öfver föregtde auetoriteters förslag, hvaruti den antingen icke velat eller icke kunnat visa fel, och att man" derföre ansett sig hellre böra lemnå tillän afstyrkande, för alt icke loedera något intresse, så anser jag de erhållna upplysningarna icke vara af den fullständiga beskaffenhet, att de kunna eller böra ligga till grund för beviljandet af de anslag, hvarigenom man kastar sig in på en för framtiden så 248 Den 22 M a r s f. m. vidt utseende utgiftsbana, som den, att på detta sätt disponera anslag, hvilkas beviljande kommer att innefatta en orättvisa, då sådana i framtiden måste, af brist på tillgångar, vägras dem, som till erhållande deraf kunna finnas lika berättigade. Jag anhåller derföre, att Hr Frih. o. Landtm, täcktes till R. o. Ad. framställa den propus., huruvida icke R. o. Ad., med undantag af de utaf mig omnämnda anslagen, till upprensning af Albrechtssund, till byggande af hamn vid Höganäs, och till försök af chaussee-anläggning emellan Fahlun och Westerås, behagade afslå alla öfriga under littds a, b och c uti betänkandet litt. C. upptagna anslagsposter. Hr Rosenblad:
Collegium väl anticipationsvis begagnat en motsvarande summa af l84° års anslag till Beväringsmanskapets vapenöfningar, men nu funnit sig i nödvändighet att denna försträckning till serskild ersättning 1 underdånighet uppgifva, enär Collegium derförutan icke kunde liqvidera 1840 års mötesoch marsch-kostnader, hvilka till hufvudsaklig del blifvit ur Landt-Ränterien af under händer egande Stats-medel förskjutne, har Kongl. Maj:t, uti Nådig Proposition lill Stals-Utskottet af den g sisllidne November, inlagen uti N.‘o gi af Bihanget till Riks-Stån - 6 Stats-Utskotlets Utlåtandej N.o -j-01. dens Protocoll, enär, enligt hvad upplyst blifvi(, till betäckande af ifrågavarande 'under året 183c) af ofvan uppgifna orsaker uppstådda brist, någon tillökning hvarken å de af' Rikets Ständer till Beväringsmanskapets vapenöfningar beviljade anslag och de derå åsen 1836 och 1837 uppkomna, men men numera använda, besparingar, eller å Tredje Hufvud-Titeln i allmänhet finnas att disponera, samt med fästadt afseende å de under Kongl. Majlis Regering ocb förnämligast sedan sista Riksmöte uppkomna betydliga tillgångar, i Nåder föreslagit, det ville Rikets Ständer, inseende den uppstådda bristens oundviklighet samt angelägenheten att genom densammas betäckande befria Krigs-Coilegium ur den betänkliga förlägenhet, hvari kollegium , vid fullgörandet af 1840 års beialnings-förbindelser, sig för det närvarande befinner, uppdraga åt Riksgälds-Contoiret att till Stats-Contoiret, emot skeende behörig redovisning, utbetala ifrågavarande Slalsbrist-summa 32,389 R:dr 1 9 sk. 4 rslR:co, såsom fyllnads-anslag till 18.89 års vapenÖfningar med Beväringsmanskapet, så vida Rikets Ständer icke skulle finna lämpdigare att anvisa nämnde summa på nästkommande års anslag eller ock fördela densammas utbetalning på de blifvande anslagen för å 1 en j 841, 1842 och i843.