Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» Densamme, om anslag till undervisning i modellritning vid folkskolorna. 34. » Friherre Rehbinder, Helge, om beviljande af pensioner åt aflidne Majoren Axel Reinbold Andersins ogifta döttrar, Sofia Charlotta och Emma Christina. 36. » Friherre Hermelin, Carl Alfons, om beviljande af ett anslag å 50,000 R:dr, för att användas till ersättning åt egare af husdjur, som, till förekom mande af boskapspestens spridande inom landet, blifvit nedslagtade. 37. » Herr Silfverstolpe, David Ludvig, om lön för en ny lärare vid veterinär inrättningen i Stockholm. 38. » Herr Löwenborg, Johan Adolf, om ett anslag å 6,000 R:dr till förbättring af fårafveln å Gotland. 39. » Friherre Cederström, Rudolf, ang. beviljandet af ett anslag å 500,000 R:dr till uppförande af en byggnad, innehållande boställsvåningar för samtliga Statsråden. 40. » Densamme, om vidtagande af åtgärder för beredande af lättnad i mynt cirkulationen emellan de förenade rikena. 41. » Friherre Rappe, Axel, om beviljande af ett anslag å 60,000 R:dr till upp förande af ett nytt läroverkshus i Christianstad. 42. » Herr von Strokirch, Jean Paul Fredrik Ollo, om ändringar i gällande för ordning angående vilkoren för bränvinstillverkning. 43 » Herr Dalman, Wilhelm Fredrik, om ändring i lagstadganden rörande by sältning. 44. » Densamme, om upphörande af frälsemans särskilda forum. 45. » Du Rietz, Fredrik Gustaf, om uppförande på Statens bekostnad af lämpliga bostäder vid lotsstationerna å Gotland. 46. » Densamme, om anbringande på Statens bekostnad af en telegrafledning å Gotland. 47. » Densamme, om åstadkommande genom Statens försorg af tjäruoch kol bränning å Gotska Sandön. 48. » Herr Adlersparre, Rudolf, om ett tillägg till 1 mom. i 2 § af Kongl. För ordningen ang. fattigvården i riket den 13 Juli 1853. 49.
Majorer med vederlikar „ 200. — Servicen inräknad till 20 R:dr. Capitainer med vederlikar, till hvilka räknas äfven Regements-Pastorer och Regements Läkare „ 80. — Servicen inräknad till 20 R:dr. Suballern-Officerare, med vederlikar, till hvilka räknas: Bataillonsoch Esqvadrons-Predikanter, Auditeurer, Bataillons-Läkare, Regementsskrifvare, Regements-Commissarier, Canzlister, Kammarskrifvare, Tyg-, Ammunitionsoch Bevärings-vaktare, sam Material-Bokhållare „ 5o. — Servicen inräknad till 16 R:dr. Under-Officerare, med vederlikar, till hvilka räknas: Under-Läkare och Häst-Läkare, Tygcch Förråds-skrifvare, Mönsterskrifvare, Rustmästare, Handtverksmästare och Vaktmästare „ 24. — Servicen inräknad till 8 R:dr. 7 Classen. Corporaler, med vederlikar, dertill räknas Handt - verks-gesäller Servicen inräknad lill 1 R:dr 8 sk. Bilt. till R. St. Prot. 184o4 Sami. 2 Afd. hsta Tlåflet. 4 26 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ut skottens Utlåtande, N.-o t. Om ersättning för casernerade trupper. Gräns för inqvarteringea. Alla Rikets städer bidraga till inqyarteringen. 8 Classen. Manskapet, med vederlikar, dertill räknas Handt verks-lärlingar R:dr 6. — Servicen inräknad till i R:dr 8 sk. oell må berörde inqvarterings-penningar för manskapet, då det icke i Kronans lius inrymmas kan, med options-rätt uppbäras af Regementseller Compagni-Cheferne, emot förbindelse att hålla manskapet med rum, men som, af staden böra in natura lemnäs, der sådant åtagande icke å de förres sida eger rum.
Fortsätter han sin f ordna bana, så finner han öfverallt lika sinnade och medbrottslige, utan 40 Hör till Lag-Utskottets Betänkande, N:o g3. att uppsöka fängelsekamrater, och vill han veta, hvilka varit fängelsernas invånare, behöfver han blott fråga den förstkommande derom. Det är en mycket allmän tanke, som i sig sjelf har sitt försvar och vitsord, att gemensanihets-fängelse med Auburnska förbättrade inrättningar är det enda vid längre fängelsestraff tjenliga. Man har derföre på liera ställen börjat ett nytt, af båda systemerna blandadt fängelsesystem, hvilket ofelbart skall förr eller senare allmänt antagas, oaktadt det motstånd det ännu röner af Pensylvaniska methodens blinda anhängare. Hufvudgrnnderna derföre äro i korthet följande: 1. Fångarne jördelas i klasser efter ålder, grad af brottslighet och uppförande inom fängelserna. 2. De kunna genom sitt uppförande blifva flyttade till lindrigare fängelsestraff eller tvärtom. 3. Alla för gröfre eller vanhedrande brott sakf ällda aftjena en del af sin fångenskap efter Pensylvaniska systemet, i ensamhets-fängelse. f. Fångarne kunna dit åder flytt as, för längre eller kortare tid, om de genom sitt uppförande visa sig i behof af denna härda korrektion. 5. För den ofri ga fängelsetiden tillämpas gemensamhets-fängelse efter Auburnska methoden med ensamma sofceller och gemensamt arbete under sträng militärisk disciplin och tystnad. 6. Gudstjenst och undervisning ske i gemensamma rum, under nödig kontroll mot kommunikation emellan fångarna. y. Fångarne uppmuntras till välförhållande genom flera oskadhga medel, ibland hvilka man funnit en viss andel af arbetsfört]ensten synnerligen verksam och bidragande till täflan i flit och ordentlighet. 8. Med straff-inrättningen sättes i förbindelse serskilta föreningar och anstalter, för att emottaga de frigifva fångar, hvilka sakna tillfälle till loflig utkomst, skaffa dem arbete, undervisning och vård samt bereda dem tillfällen till redligt näringsfång. Att detta fängelsesystem, med klokhet tillämpadt, har afgjorda fördelar, synes icke kunna bestridas.
Oeconomiä- och Betvillnings-Utskotlenö plena iterera defie anmärkningar, och kan intet ögonblick lwifla, art respeck ve Herrar Ledamökerne, wid öfwerwägande häraf, finna att enär Släderne ej mera hafwa någon exclusive rättighet art förse sine uinewanareS behof, fast mera efter tullens förswinnande, och med afseende ä dyrare inköp af bade säd och bränsle, deraf hafwa wida mindre fördel, an landtbocrne, de icke eller böra anses till högre bränwinsafgift än landet, och normen för densamma således fixeras lili endast sä stor personal, som efter tabellerne sinnes öfwer hufwnd pä hmarje hemman a landet i hela Riket, inberäknadc a!r hwad mantalsskrifne personer heter". Efter uplasandet häraf, anförde Herr Lagmannen LtAsilL, att Beredningens förslag är dels för högt, dels för lågt i afseende pä den afgift, som för Städernes inwänare blifwit bestämd. Denna kanka grundar sig pa Ven billiga förmodan, att en arbetskarl i den minsta af Rikets Städer, icke bör betala sa mycket som en uri de större, emedan deras förtjenst är helt olika. Herr Lagmannen trodde derföre akt hwarje Stads inbyggare bör erlägga bewillning efter behörig clasiifiecmon, och således dL Aerde Band. 182. mia - !Z§2 Den 24 November. mindre Staderne ej betala sa mycket som de större eller Stockholm och Götheborg, samt den fattige icke sa hög afgift, som den förmögne, äfwcn som Herr Lagmannen anhöll att den farligare Delen af Städerues innebyggare marte lindras sä widt möjligt är. Beträffande Herr Grotzhandlaren ZanteslonZ anförande, yttrade Herr Grcfwen och Landshöfdin» gen von looken, dek beräkningen af 6 personer af ^ hemman worc alt för hög. I Malmö Län, äger åtminstone en half gärd ej 6 mantalsskrifne personer. Manligen finnas deraf 4 , af hwilka likwäl
Att låta inrättningens chef godtyckligt bestämma de särskildta tjenstemännens föremål, är äfven, till principen, föga riktigt och säkert icke lämpligaste sättet att fästa vid statiska centalbyrån Deri 26 Maj e. m 499 sjelfständigare förmågor. Jag fortfar derföre att yrka äterremiss. Sedan öfVerläggningen förklarats fulländad, yttrade EL Exc.' Hr Gr. o. Landtm., att derunder yrkats dels bifall till Dtsk:ts hemställan, dels återremiss deraf och dels af Frih. Bonde, att ... Härvid begärde Frih. Bonde ordet och förklarade, att han afstode från sitt särskildta yrkande oeh förenade sig med den ledamot, som anhållit om återremiss af Utsk:ts förslag. Då härefter propos. å bifall till ITtsk:ts ifrågav:de hemställan gjordes, blef densamma med många ja jemte åtskilliga nej besvarad; och förklarades ja hafva varit öfvervägande. öde punkten. Utsk:ts hemställan bifölls, under erinran om iakttagande af den förändring i anslagsbeloppet, som påkallades utaf B, o. Ad:ns vid 3:dje punktens behandling fattade beslut. 6:te — 16;de punkterne. Utsk:ts hemställanden biföllos. 17:de punkten. Lades till handlingarne. Utslcts hemställan bifölls. 19:de punkten. Frih. Åkerhjelm: Det skäl, som af StatsUtskds majori* tet blifvit anfördt mot bifall till K. Mds Nåd. Propos., synes vara väl lösligt. Utskd säger nemi. att det skulle vara för besvärligt att göra den föreslagna fördelningen af landstatens löner dels provisoriskt dels på definitiv stat. Denna åtgärd är dock särdeles simpel, såsom hvar och en torde finna. Dessutom är väl i högsta måtto obilligt, att sedan genom B.
Anna var redan ute i tamburen, då han kom in igen för att hämta ett par noter. Han tog dem och gick så fram till Edith och sade: — Tack för dessa minnesrika stunder och tack för allt öfverseende! — Hvad skall jag då säga, det är jag, som skall be om öfverseende, ja det har varit mycket njutningsrika stunder. — Om det varit! Tack, tack. Vi råkas i morgon hos landshöfdingens. — Ja, då taga vi ordentligt afsked, svarade Edith lite osäkert i det hon halft vände sig bort. Han stod och höll hennes hand, som han ej tycktes vilja släppa. — Det kunde väl inte falla honom in att säga något nu med Anna därute, så nära. — Nej, nu går jag, hördes i detsamma Annas röst. Det var en lång letning efter stämman. Kommer häradshöfdingen, jag vågar inte vänta längre, pappa är så noga med mattimmen! — Jag är färdig, ursäkta. Han släpte Ediths hand och skyndade ut efter Anna. Nå, nu tycktes det vara öfverståndet. Han skulle minsann inte få något tillfälle under landshöfdingens soupé, sedan var det bara söndagen kvar, måndag morgon skulle hon ju resa. Således kunde man ändå undvika ett frieri, om man riktigt föresatte sig, hon hade inte användt öfverord häromdagen. Hon var riktigt nöjd med sig själf. Hon hade handlat fullständigt hederligt så som hon alltid ansett att en flicka borde handla, när hon ej ämnade ge sitt ja, det var första gången det lyckats henne så bra och så var hon också nöjd för en annan orsaks skull. Hon hade ej varit ovänlig mot häradshöfdingen en enda gång under hela denna vecka, ej snäst af honom, som hon ibland ledsamt nog brukade. Man dansade hos landshöfdingens och som Säfve ej hörde till de egentliga balkavaljererna och Edith var mycket firad, såg hon ej stort till honom under aftonens lopp. Han brukade dansa första françaisen med henne, men i kväll kom han så sent, att hon ej hade någon dans åt honom, när han kom och begärde sin française. Hon tog honom i en af kotiljongsturerna för att ej synas oartig, men ville på inga vilkor följa in med honom i buffeten utan satt kvar i danssalen med en väninna under det Säfve hämtade glace åt dem båda.
Telegraf-inrättningens ställning och verksamhet under det då sistförflutna året, då Kongl. Maj:t sedermera ville taga ärendet i förnyadt nådigt öfvervägande; dock har, efter hvad Revisorerne erfarit, den sålunda infordrade underdåniga berättelsen ännu icke till Kongl. Maj:t inkommit. Emot räkenskaperne har, vid granskning hos Revisorerne, någon anmärkning icke förekommit. Optiska Telegraf-inrättningen. Räkenskapen är utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten och har ej heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida. Den utvisar följande förhållande med inkomster och utgifter. Debet. Balans från år 1858: Uppbörd: Anslag af postmedlen 10,000: — Dito af Konvoy-kommissariatets medel 26,010t 83. Credit. Utgifter: Lifränta till f. ägaren af telegrafhuset i Stockholm 1,000: — Aterleverering till Postverket 10,000: — 39,676: 65. Balans till år 1860: Förvaltningen af Sjöärendena med Lotsoell Fyrinrättningen samt Sjökarte-kontoret, äfvensom Kongl. Flottans stationer i Carlskrona och Stockholm samt depot i Götheborg. Dessa räkenskaper, sora ännu icke blifvit fullständigt granskade i Kongl. Kammarrätten, redovisa för inkomster och utgifter på följande sätt: Debet.,. - r •, / . Balans från år 1858: Uppbörd: 5.te hufvudtitelns anslag för året 3,241,530: — 1856—1858 årens extra statsanslag 987,968: 20.* Öfverskott å båkoch lotsmedlen 94,734: 85. Credit. Balans från år 1858: Utgifter: Aflöning: Till Departements-chefen » Departementets Kansli-expedition » Dito Kommando-dito » Förvaltningen af sjöärendena samt Flottans stationer och depot Indelta räntor och spanmål Tillskott i de till båtsmansindelningen i Blekinge län anslagne räntör Materielen: Kongl. Flottans underhåll
Riksdag medförde, då man allt för trångt begränsade den fria Representantens yttrande rätt, med åberopande af 90 §. i RegeringsForinen , dels deraf, att ett LagFörslag låg förberedt till närvarande Ständers antagande, som skulle förvandlat ConstitutionsUtskottet till ett Inqvisitoriskt Tribunal, hvars Opinionsdomar blifvit Ständerna förelagda, att på god tro gilla och stadfästa. Det var under sådane omständigheter, jag ansåg mig böra begagna Riksdagsmannens ännu i Grundlagen förvarade rätt, att sätta ConstitutionsUtskottet i nödvändighet att yttra sig öfver några Regeringsåtgärder för hvilka jag förmodar, att Rådslag hafva legat till grund, och dem jag anser vara oförenlige med Rikets sannskyldiga nytta. Sålunda skulle för Riksens Ständer öppnas ett tillfälle att fritt och obehindrat rådslå om de vigtigaste föremålen för Lagstiftningens öfverläggningar: om garantierna för den Constitutionella friheten; men hade jag kunnat förmoda att denna enda utväg till lösande af bandet, sorn Grundlagen lagt uppå Riksdagsmannens frihet att yttra sig öfver styrel - Den io Julli e. m. 217 sens åtgärder, skulle leranäs så obegagnad, så hade jag till äfventyrs bordt sträcka mitt bemödande till en systematisk framställning af de allmänna ärendernas gång under Representationens 5såriga hvila , och jag hade kanske lyckats att visa, huru nödvändigt det är, att mot den framilande strömmen, som hotar med förstörelse , uppresa de Dammar, som endast en förenad Nationalkiaft med fast vilja förmår att åstadkomma. Under loppet af Riksdagen har likväl p| flerfaldigt sätt ådagalagts den Ministers overksamhet och misstag, under hvars osammanhängande tillvarelse sedan sista Regementsförändringen , Landets inre tillstånd blifvit oförbättradt om ej förvärradt.
Sädén till foder nödvändigt mäste användas, hvarföre lätteligen herde kunna inses hvilka SS 04 Den Juli. hvilka svårigheter, som skulle möta deraf, att en flitig Jordbrukare, i den angelägna Vårtiden, måste besöka ofta flera Qvarnar, och der nödsakas uppehålla sig i flera dagar, innan det erforderliga ■. Spannmåls - behofvet hunnit förrnalas; hvarjemte Riksdagsmännen sluteligen förklara , huru både billigt och rättvist det för dem syntes, att åtmindstone den Jordbrukare, som nu eller framdeles kan visa sig, genom flit och möda, hafva förbättrat sitt Jordbruk till 2 eller 3 dubbelt större odlad jordrymd, än samma Hemman eller lägenhet ägde, då Qvarnarne reglerades , måtte tillåtas, att på egen Qvarn få förmala den Säd , som åtgingé till hans eget hushåll, Dragare och underliggande Torpare. 3:0 Jjars Jacobsson och Jacob Jacobsson Kinner, Riksdags-Fullmägtige från Gottland , som med uppgift, att å nämnde O skall finnas endast en Väder tullqvarn, vid Wisby belägen, egentligen för Stadens behof, samt endast några få vatten-qvarnar, och dessa af den beskaffenhet, att dp oftast icke kunna besörja egen husbehofs mäld, tillika öfverklaga de svårigheter , som skola mota vid anläggandet af Husbehofs-Mjölqvarnar, samt omförmäla de tid efter annan å dessa Qvarnar anbefallta och verkstälda Skattläggningar, hvarjemte Riksdagsmännen , jemte förklarande deraf, art Husbehofs-qvarnarna i alla tider varit befriade både för Spannemåls renta och Bevillning, sluteligen hemställt, om icke Ståndet hos Kgl, Maj:t i underdånighet ville understödja deras önskan: att förnämligast de Husbehofs-Mjölqvarnar , som drifvas antingen af väder eller vatten, måtte 3 Gott - Den Juli. 5305 Gottland få byggas utan någon syn, eller erläggande Syne-kostnad, samt att någon stående Spannemåis-renta, eller annan Skatt, icke matte, under hvad sken som heldst, dylika Qvarnar i framtiden åläggas.
Hvad åter den anmärkningen vidkommer, som blifvit gjord emot Utskottets förslag, att det skulle vara de Myndigheter tillåtit att bestämma vicariers arfvoden, hvilka äro Öfvermvndigheter; så får jag förklara, att hvad Herr Ribbings anmärkning vidkommer, hvilken Herr Crusenstolpe biträdt, tror jag sådane fall kunna inträffa, då en cessionant har större inkomster, än att hälften deraf bör tillfalla hans vicarie. Detta har egenteligen afseende på Prest-embetet. Det gifves inom Sverige Pastorater, der creditorerne kunde hafva en rättvis grund att få till sitt godtgörande mera än halfva lönen. Jag ser ej någon anledning, hvarföre en vicarie under ett concours-tillstånd skulle njuta bättre rätt, än under ett annat tillstånd, då det beror af Consistorium att bestämma, huru mycket en vicarie skall hafva. Jag skulle äfven tro, att till svar på Herr Crusenstolpes anmärkning kan gälla, att mig vetterligen i Sverige ingen embetsman finnes, som ej halsin ÖfverMyndighet, och det är denna ÖfverMyndighet, som Utskottet menat. Hvad åter angår den anmärkning, som blifvit gjord Den 9 Junii f. m. deremot, att Utskottet utbytt ordet bevis emot inteckningsbevisj så bekänner jag, att hvarken jag eller Utskottet delat den tolkning, som Herr Ribbing gifvit den förra redactionen. Tvärtom hafva alla varit af den öfvertygelse, att i det åberopade uttrycket om sättet, hvarpå concours skall behandlas, menas ej kallelsebevis, utan inteckningsbevis. Om ej stället förklaras så, linnes intet stadgande, som ålägger domaren att infordra gravationsbevis, hvilket likväl är nödvändigt. Om åter kallelsebevis skulle menas, så är det visserligen bestämdt, att kallelse skall ske, men intet ställe finnes, som säger, att bevis om emottagande af sådan kallelse skall afbidas, innan concoursen företages; den går lika väl. Således tror jag, att denna anmärkning icke fordrar återremiss.
På detta öfverskott bör afräknas: Gryn, importerades 5,582 centner, exporterades . 5,092 » Bristen 490 centner, motsvarande Korn i kub.-fot med beräkning af 9 L® Gryn ur tunnan eller 6^ kub.-fot 1,713 kub.-fot Ris eller Paddy under de 10 åren infördt . 271,571 » » Af Gryn, utom af Spanmål, hufvudsakligast Risgryn, är infördt 25,078,127 a. reexporteradt 646,597 a. visande en öfverimport af 24,431,530 a, hvilken, förvandlad till kub.-fot säd med beräkning af 1 60 a på 6a kub.-fot, motsvarar 961,991 1 235 221 hvadan öfverskottet egentligen belöper sig till 4,152,060 för 10 år, det vill säga i årligt medeltal 415,206 kub.-fot eller 65,905 tunnor. Åren 1854—55 utfördes 2,567,010 kub.-fot, och infördes 46,519 » » Hafva: Hvad detta spanmålsslag beträffar har ingen import blifvit i berättelsen omnämnd. Exporten under de 10 åren har utgjort 26,986,474 kub.-fot; eller i medeltal årligen 2,698,647 kub.-fot, eller 428,356 tunnor årligen.
Boställsvåningar för samtliga Statsråden, angående beviljande af ett anslag å 500,000 riksdaler till uppförande af en byggnad, innehållande sådana; motion af Friherre Rudolf Cederström: se Motioner. Boupptecknings-män, i anledning af väckt motion angående beräkning af deras arvode för uppteckning af fast egendom: B. II. 115, 150, A. 150. Braun, Carl Wilhelm, Major, om pension åt hans enka, Christina Braun, född Hård af Thorestorp; motion af Friherre Adam Christian Raab: se Motioner. Braunerhjelm, Nils Edvard, dess yttrande: 1. 436. Brefbärings-skyIdighet, klockares, i anledning af väckt motion om upphäfvande af de i 24:de kapitlet 32:dra §:n Kyrkolagen förekommande stadganden angående den: B. V. 705, 707. Bref-portot, i anledning al väckta motioner om nedsättning af dels det enkla brefportot, dels afgilten för sluten rekommendation, m. m.: Breitholtz, Claes Gustaf, dess yttranden: I. 470; II. 638; IV. 474. Bring, Erland Joachim, Förste Löjtnant vid Uplands Regemente, angående pension för honom på Allmänna Indragnings-Staten: se Stats-Utskottets Utlålaude N:o 74, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel.
Ridderskapet och Adeln samt det Hedervärda Bonde-Slandet hafva5 till Utskottens förnyade Behandling återförvisat nämnde Betänkande, på grund af dervid gjorde anmärkningar af 14 Jag~ samt Allm. Besa.- och Ehon.-Utsbotlens Utlåtande, N:o 71. 1:0 Herr von Hartmansdorff, August, hvilken, i afseende på det formella af Belänkandet, ansett Rikets Stander föga värdigt att uttrycka en obelåtenhel utan några bestämda uppgifter af skälen dertill, och i sjelfva saken yttrat den åsigt, alt fria öfverenskommelser emellan dem, som behöfva Landtmätaren och honom vore föga lämplige, aldraminst såsom föreskrifter i en allmän Författning, då hvar och en i alla fall nog visste, att förord bryter Lag, när det icke strider mot Lag, och en sådan förklaring innebure ett offentligt erkännande, att Taxan i allmänhet är för hög. Utan att tillåta sig något omdöme derom, trodde Herr von Hartmansdorff det mera vara öfver Landtmälarnes långsamhet, folket hade att beklaga sig, än öfver Taxans höjd, och alt man således tjenade menige man bättre genom iagttagande af contrelierne öfver skyndsam och rigtig verkställighet af Landtmäteri-förrätlningar än genom förslaget till Taxans nedsättande ; 2:0 af Herr Friherre Cederström, Jacob, som instämde med Herr vo7i Hartmansdorff, i afseende på olämpligheten af fri villiga accorder emellan Landtmätare och jord-egare, samt ansåg nu gällande Taxa, i fråga om inegors affattning på Charta, synnerligast i de orter af Riket, der deras storlek och mängd öfverstiger utmarken, vara låg, då deremot, der utmarker och skogar äro vidsträckta, men inegorne inskränkta, samma Taxa verkligen vore för hög.
Stats-Utskottets under N:o 5293 afgifne, förlidne gårdag på bordet lagde Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af f. d. Commissarien i Riksgälds-Contoiret C. G. J^anells underdåniga ansökning om återställande af försuten tid samt understöd af Riksgälds Coloirets medel. 2. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets likaledes i går på bordet lagde Betänkande öfver det af Kongl. Tabell-Commissionen, uti underdånigt Utlåtande under den 23 sistlidne Januarii aflemnade sammandrag af TabellVerket för sednaste förflutne Qvinqvennium, jemte förslag till ändringar och förbättringar uti Tabfillernes framtida inrättning, hvarigenom de B‘kaj>S till Riki-St, Fröt. 1817-1818. 9täe Sajnl. N:r 79, 8». 626 Prof. Ut dr', di 11 Junii 181Si slculle vinna mera fullständighet och tillförlitlighet uti de äskade uppgifterne. S. D, Upplästes och bifölls Banko-Utskottets den io:de i denna månad afgifne nu insände Memorial, angående prägling af en Medaille till åminnelse af vigtiga händelser under närvarande Riksmöte. S. D. Föredrogs HÖglofl, Ridderskapet och Adelns förliden Plenidag på bordet lagda Protokolls-Utdrag af den a:dra i denna månad, innehållande Högbemälte Riks-Stånds tagna beslut i frågan om Malmö, Götha Canal-Bolags samt Götheborgs Diskonters utredning, uti hvilka beslut Med-Stånden blifvit inbjudne att sig med Höglofl. Ridderskapet och Adeln förena.