Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men låt det också vara sant, att det gifves tider och förhållanden, då det icke fins tillräckligt mycket arbete att satta den existerande befolkningen i händerna och der fordringen på ratt till arbete derför blir akut och, som furst Bismarck för några år sedan antydde, icke lätt för staten att afvisa trots de tnanga praktiska svårigheter, som uppfyllandet deraf nödvändigt Denna förträffliga uppsats, hvilken vi haft den stora fördelen att af sakkunnig hand få på svenska atergifven, meddelas har såsom det basta svar, som kan gifvas p % de många inkast och förfragningar, hvilka framstälts med hänsyn till den uppfattning af ämnet, som gjort sig gällande i Dagny. Vi hade önskat att kunna i bredd med de här förekommande sifferuppgifterna rörande arbeterskor och arbetslöner i Köpenhamn meddela motsvarande siffror för Stockholm. Men detta har omöjliggjorts i följd af det ofullständiga skick, hvari denna gren af hufvudstadens industri-statistik ännu befinner sig. Vid jamförelse ser man dock, att arbetsoch löneförhållanden inom många .områden äro i de båda staderna nara lika, och kan deraf sluta, att den danske förfins uppgifter i allmänhet kunna antagas approximatift galla afven för våra svenska qvinnors arbetsförhållanden. De ur vetenskaplig synpunkt dragna slutsatserna hafva naturligtvis i ena som i andra fallet samma varde. Red: n. måste medföra, - s i ar det dock mera allmänt, att det a r lönen för arbetet an bristen på arbete, som bildar hiifvudföremålet för befolkningens klagan och nödrop i vår tid. Fordringen på tillräckligt arbete glider öfver i fordringen p2 tillräckligt väl ~ f l ö n d arbete och leder derigenom in p s den ekonomiska utvecklingens missförhållanden i allmänhet, Men tager man ' faltropet aratten till arbete&gt; i dess ursprungliga betydelse, så ar det val vardt att ihågkomma, att det innehåller ett erkännande af arbetets nödvändighet och af arbetsamhetens fördelar, som länder vårt tidehvarf mer an andra tider till heder. Det ar då också wattp7t till arbete;:, som är och som bör vara det grundläggande fältropet för det qvinliga emancipationsstrafvandet i vår tid.
Skolstadga redan uti § 78 stadgar såsom en ovilkorlig skyldighet för Ephorus, att söka afhjelpa och rätta sådana och andra missbruk eller dem lagligen beifra; samt dertill kommer att Skolstadgan af år 1856 på Rikets Ständers, vid sisllidne Riksdag, gjorda underdåniga begäran undergått granskning af dertill utsedde Kommitterade och Kongl. Maj:ts förnyade nådiga Skolstadga, den 29 Januari 1859, blifvit på dessa Kommitterades förslag grundad, finner Utskottet deraf en ökad anledning att tillstyrka, det motionerna icke eller i detta hänseende må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 14 Februari 1860. Emot sista punkten anmäldes reservation af Johannes Magnus Lundahl, som ansåg att uti Skolstadgan borde tydligare bestämmas icke blott hvad ansvar, som drabber den lärare, som utdelar strängare skolaga, utan äfven hvad rätt till klagomåls anförande, som föräldrar och målsmän emot sådan lärare ega. i Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 30. Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Febr. 1860, kl. 2 t. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring i sättet för beräkning af slämmo-böter.
Berättelse öfver Östergölhlands län jör åren 1842—1847. m 4 26 Summa tillverkningsvärde af stadens fabriker och inrättningar, förutom qvarnarna, är uppgifven att hafva utgjort är 1847 vid pass 4,920,000 Riksdaler. Om härifrån afräknas värdet af utifrån importerade rudimaterier, och värdet af sådana tillverkningar, som ingå uti summan af andras, så visar sig att man med säkerhet kan beräkna den i Norrköping skeende förädlingen af inhemska alster till en summa af 4 millioner Riksdaler banko. Oanmärkt bör icke lemnas, att 1847 begynte anläggningen af ett bomullsspinneri inom staden, ämnadt för 6000 spindlar med tillverkning af 100 skålpund garn årligen på hvarje spindel. Den till Motala verkstad hörande afdelningen uti Norrköping utgör i och för sig en ej obetydlig verkstad, der jcrnfartyg byggas, ångmachinspannor förfärdigas och ångfartyg ofta repareras. Den sysselsätter omkring 300 arbetare, hvilka, jemte sin bergning för tillfället, förvärfva en konstfärdighet, som gagnar dem igenom hela lifvet och äfven torde spridas i samhället. Äfven handelsrörelsen har ökat sig år efter år, hvaruppå tullen, är en tillförlitlig mätare. De import-artiklar, som under denna tid hufvudsakligast ökat sig, äro kaffe, från 122,555 skålp:d till 355,313, och ull från 357,196 skålp:d till 746,965, och saltad fisk från 14,213 tunnor till 27,876. Bland exporten har spannmål begynt att blifva af mera vigt än förr, då föga eller intet deraf utskeppades. År 1847 utskeppades 54,600 tunnor, för det mesta hvete, råg och ärter. Antalet ankommande och afgående fartyg har fördubblats. På Stockholm gående ångfartyg lemna bolaget god vinst af passagerare och varor.
Utskottet, lis 1182. Utskottets Utlåtande, Vill s n5y — 1160, bif. af PresteStåndet, IX S771, af BondeStåndet, IX s 816, afBorgareStåndet, IX s 831, af Adeln, ix s 849- Underd. Skrifvelse, X 1. s 5go. RiksdagsBeslutet, §. 44- —- uppbyggande, om frihet till Väder-; Motion, remitt. till Ekon.Utskottet, II s 1200. Utskottets Utlåtande, Vill s 22 —■ 25, bif. af PresteStåndet, ix s 101, återrem. af BorgareStåndet, IX. s io5, bif. af Adeln, IX s 116. Ytterligare Utlåtande, VIII s i32r — i325, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 1049, bif. af BorgareStåndet, ix s 1059, med undantag af en punct, af BondeStåndet, IX s 1061, lagdt tili Handlingarne af PresteStåndet, IX s 1073. Underd. Skrifvelse, X 2. 1. s 18, 19. RiksdagsBeslutet, §. 44- — om Husbehofs, befrielse från Skattläggning; Motioner, remitt. till Statsoch BevillningsUtskotten, II s ii45, 1254. BevillningsUtskottets anmälan, att det icke kan sig med frågan befatta, V 1. s 3, 4. Stats-, Lagoch Ekon. Utskottens Utlåtande, IV 4. s 366 — 387, bif. af Adeln, 234 IX S 890, af PresteStåndet, IX s 892, återrem. af BorgareStåndet, IX s 894, af BondeStåndet, IX s 897. Underd. T R. Ratificationer å det emellan II. K. H.
Om Wirsen nu skulle hafva anmält sig att, utan annan hjelp än sin roende escader, kunna taga eller förstöra fiendens flotta inom den fördelaktigaste af positioner; så hade rättvisligen Deli 11 Mars c. m. emot honom gjorts den förebråelse: hvarföre förstörde ni ej en tid förut den fiendtlig» flottiljen under mern gynsamma omständigheter, understödd af en fregatt-escader; och jag hade ej kunnat undertrycka den tanken, att hela tillställningen med milt inkallande endast skett i den förmodan, att jag ej skulle våga lemna min station, eller kanske af afund ej vilja det, pä det man derefter skulle kunna göra ett utrop öfver den stora flottans ovilja, när det gällde fäderneslandets nytta, i samband med den lilla flottan. Men hade också begäran att få attackera verkligen blifvit gjord, så hade ilen säkert ej tvert blifvit nekad; ett samråd hade skett, och, om bedömd förmånlig, hade altacken otvifvelaktig! ägt ruin, då samma befälhafvare, som commenderade det hela, ej behöft lemna äran af dagen till någon annan; Understödd af stora flottans slupar och barkasser, hvilka intet hade varit en ovigtig accessoire vid en sådan attack, hade Amiral Puke, som af alla väl var den minst afundsamma, synnerligen när det kunde gälla att slåss med, och slå fäderneslandets fiender, sjelf ledt och utfört företaget. Om likväl denna attack hade blifvit utaf, så hade en deconfiture varit följden, utan att den Norrska flottiljen hindrats från att i behörig tid göra sin reträtt genom de flera sund, som voro öppna för den, och genom hvilka våra kanonslupar vid full dag, fastän befälet ej var hetsadt af striden eller skymdt af röken, och flera gångor stannade på klippgrund, dem de ej kunde se igenom det bruna ogenomskinliga färska vattnet. Huruvida freden derefter blifvit bättre ejler sämre än nu, då Norrska flottiljen uttrymde båda Hvalöarna och lemnade hela Christiania-fjorden, är väl svårt att säga.
Och då jag finner både enligt nied alla tiders bruk och måhända ganska förmonligt, att Generalspersoner ega egna Regemente)'; så hoppas jag, tveremot den värde Talarens framställning, alt aldrig Svenska Armeen någonsin måtte komma alt öppna en campagne under endast unga Öfverstars Generalsbefäl. Alt olika tiders krigskonst och stridssätt förändrar antalet af Befäl, i förhållande till 94 Den 21 Maji f. m. Trupperne, kan icke nekas; men det är just derföre, som jag vädjar till mera upplyste krigsmäns sakkännedom, att, då 8 Generaler ansågos vara tillräckliga till Carl XI:s Annee, ett större antal Generaler är nödvändigt till en nu större Arrrme. Beväringen kan icke uteslutas från Armeen. Det Generalitet, som Konung Carl Johan nu till vår Arnme föreslår, måtte vara det verkliga erforderliga; och ingen Amme, efter Europas nuvarande krigssält, kan heller vara utan en permanent GeneralAdjutant, fast Napoleons kallades MajorGeneral; äfvensom FältMarskalkar. Hos Fredrik den Store voro Schwerin och Keil FältMarskalkar. Då man talar om Indelnings-verkets helgd, så tyckes man vilja glömma eller förtiga, hvad som hufvudsakligen och efter ett århundrades häfd beklagligen kanske för äfven kommande tider rubbat dess grundval. Indragningen af de första Generalernes Löningsstat på 1720-talet; de första Cavalleriernes reducering till Infanterier; Regementernes sönderdelning från en till flere Corpser; och slutligen hufvudsakligast en mängd af Regemenlernes boställens bortryckande från Ar meen. Se der, Indelningsverkets hufvudslöt, träffad långt före vår tid; den tid, då snart sagt ingenting var heligt, icke en gång Statsmachinens grundvalar, och då ingen gräns fanns för den nya öfvermaktens nyss till vallade utöfningsrätt. Den 21 Maji f. m. 9* Det var ej nog med det onda, som då skedde, men exemplet gafs åt kommande Lagstiftare, att än ytterligare fullföl ja samina reductionseller plundrings-system på Armeens område. Men detta Lief ändå icke nog.
Då nu, sådant oaktadt, de af mig och tre andre representanter i afseende på försvarsverkets ordnande väckta motioner blifvit af Stats-ötsk:t genom Utlåtit Nio 241 afgjorde innan ännu de öfver samma motioner hos R. o. Ad. afgifna yttranden till Utskit ankommit, fastän Ståndet beslutat, att samma yttranden, bland hvilka till och med några voro afgifne af Konungens Rådgifvare, skulle jemte motionerne till Utskit remitteras, så måste häraf vara klart, att nämnde motioner blifvit af StatsUtskit handlagda på ett emot grundlagens föreskrift stridande sätt; och får jag derföre härmedelst emot detta grundlagsvidriga förfarande nedlägga min protest, med vördsam anhållan, att denna min protest, jemlikt 52:dra §:n i R. O., må varda kommunicerad med de öfrige Riks-Ständen, på det att de löre ärendets handläggning måtte erhålla kunskap om detta Stats-Utskits grundlagsvidriga förfarande, hvilket synes böra tili beslutande af återremiss uppfordra hvar och en, som, lika med mig, är mån om grundlagarnes hållande i helgd. Fril), af Ugglas begärde detta Mern. på bordet; hvarefter anmälte sig och yttrade Hr von Francken, Georg Wolfgang: Med anledning af Hr Cederschjölds anförande, ber jag att få lemna den upplysning, att när dessa motioner förevoro på utgiftsafdelningen, hade den skriftligt uppsatta diskussionen ännu icke ankommit till Utskit. Jag lemnade då en redogörelse öfver den här på Riddarhuset förda diskussionen; och när frågan sedermera förekom i Utskits plenum, hade väl den utskrifna diskussionen dit ankommit, men ingen begärde dess delgifvande. Jag vill dessutom fästa uppmärksamheten derpå, att det ofta inom Utskin tillgår på samma sätt som vid Riks-Ståndens plena, att nemi., när något uppläses, hör ingen på, utan att man, för att vinna gehör, måste mundtligen framställa saken. Då jag gjort detta inom Utskit, tror jag mig hafva uppfyllt allan rättfärdighet. Hr Cederschjöld:
Den i rtfet tillkomna npa orDinarie roteringen. 3 anleDning af De fålunDa jlutaDe eptra roteringö»förrättningarne, f>ar Äongl. 9ftaj:t anbefallt eptra rotehållare» fornpaDe f>öranDe i fråga om tillljanDahållanDe af läflar i (tället för fårlår, för att wiD inträffanDc frig bereDa en Då behöflig tillgång på artilleri» odj trojj» häftar, utan någon färjfilD utgift för ftatöwerfet, fjwilfet ärenDe, f>ufwuDfafltgen genom De feDan år 1833 fortgåenDe roteringögemfnin» garne famt Deraf tippfommanDe rubbningar i rote»inDe(ningen, blifwit uppehållet och förblifwit f>wi(anDe; odj l>ar .Kongl. 9flaj:t tillifa anbe» fällt Krigskollegium wafa Deröfwer, att berörDa för förfwaret maft» påltgganDe angelägenhet nu utan Dröjsmål warDer behörigen afjlutaD. ©en npa, af Kongl. S9?aj:t och 9tifetS ©tänDer bejltttaDe rote» inDelningen i SemtlanD här, i öfwercnsftämmelfe meD utfärDaD nåDtg inftruftion, inom propinfen blifwit fullborDaD, men lifwäl ännu icfe hunnit af Kongl. 9Jiaj:t pröfwaS. Kongl. SDjajit hpfet Dorf Den för» hoppning att unDer loppet af nu öppnaDc rifSDag funna jemwäl Detta roteringé Den för ruff» och rotehållare i SemtlanD affeDDa lin» Dräng i ruftningS» och voteringö»befwäret fnart må fomma till werf» fjällighet.
Hon hade kämpat en hård kamp, ty hon ville ej dö, och under det hon kände, huru krafterna sjönko, grep hon med krampaktig ifver efter lifvet. Och hvad som höll henne kvar vid detta var moderskärleken. Hon hade tre små barn, hvaraf det minsta var blott några få veckor gammalt. Hvem skulle älska dem, om hon togs ifrån dem? Hon kände sig så omistlig, och fastän hon länge vandrat med Gud, tyckte hon sig nu ensam och öfvergifven. Då kommo Elins julrosor såsom en ljuflig erinring om, att någon ännu tänkte på henne. Och härvid for ett stilla leende öfver de bleka dragen, ett leende som blef än soligare, då hon läste de få skrifna orden. Dessa väckte till lif tro och förtröstan i hennes hjärta och gjorde den mörka dalen med ens ljus. » Herre, är du kärleken, då är det du, som skall taga vård om mina små, » hette det åter och åter inom henne. » Jag frågade nyss, hvem som skulle älska dem, nu vet jag det — nu lämnar jag dem lugnt åt dig. » Och striden var öfver, och efter tvänne dagar hade hon i frid trädt öfver gränsen mellan tid och evighet. Då den fattiga sömmerskan vid ingången af det nya året åter besökte sköterskan på den stora sjuksalen, hörde hon af henne omtalas, hvilken mission hennes blommor fått utföra, och i sitt hjärta tackade hon innerligt Gud härför. Sådan är den enkla berättelsen om Elins jul-. rosor. (Illustratör: /. Nyström.) S. IDUN 408 K Underlig er vel Veien jeg leder Jer, End mere underligt hvad jeg bereder Jer, Inderst i Labyrinthen I nå Deiligste Syn som Bölger så. vorfra jeg kommer, I den lyse Sommer, I Höst eller Vår, Med Baden ind over » Saltsjöns » Vove, Med Dampen op gjennem Smålands Skove, Af Glädesgjensyn mit Hjerte slår.
I anledning af beslutet vid i4:de punkten, har ny voterings-proposition under den 19 dennes blifvit af Stats-Utskottet föreslagen och har likaledes i Memorial af samma dag gjort framställning om de åtgärder, hvilka erfordras, i följd af besluten öfver 4:^e punkten, 2i:sla punktens i:sta proposition samt 23, 24, 26, 28, 29, 32, 35 och 46 punkterna. Då öfrige i Utlåtandet JY:o 345 upptagne voterings-propositioner blifvit godkände samt ansta punktens 2:dra proposition numera jemväl blifvit af samtliga Riks-Stånden pröfvad och gillad, har Förstärkta StalsUlskoltet, denna dag, öfver dem anställt votering i följande ordning. Första Voteringen. Den, som bifaller, att, för tillökning uti Svea FIof-Rält af en Assessor, samt uti Götha Hof-Rätt af tvänne Hof Rätts-Råd och tvänne Assessorer anvisas contanta löner till enahanda belopp, som för deras vederlikar blifvit bestämdt, dock utan beräkning af spanmål under lönerne och under förbehåll, att serskildt beslut kommer all meddelas öfBili. till R. St. Fröt. 184°- 4 Sami. 1 Afd■ 2 Band 33 Haft. 2 Förstärkta Stats-Utskottets Memorial> N:o 3^2» ver hvad Stats-Utskottet villkorligen hemställt, angående contant förhöjning, motsvarande spanmåls-beräkningen; voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, kommer frågan härom att förfalla. Voteringen har utvisat 54 ja och 65 nej, hvadan den ifrågaställde tillökningen uti Svea och Götha Hof-Rätters Ledamots-personal förfallit; Och har, i följd häraf, den för motsatt fall föreslagne votering angående aflöningens beräknande icke ifrågakommit. Andra Voteringen. Den, som vill, att, så framt Rikets Ständer bifalla Slats-Utskottets uti Utlåtandet N:o 92 gjorda förslag, att en ersättning i medeltal af 1
JV° 11, med förslag till^ändringar Ufemte artikeln af Banko-reglementet om Bankens styrelse och några särskilda åt densamma gifna uppdrag; JVs 12, angående föreskrifterna i nionde artikeln af Banko-reglementet; samt Prot.-Utdrag den 10 Februari 1866. 157 JM 13, i anledning af f. d. Kamereraren A. W. Wäsströms ansökning om eftergift af upplupna öfverräntor å till Banko-diskontverket inbetald skuld. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: JM 40, i anledning af väckt motion om särskilda föreskrifter i fråga om tångtägt å hafsstränderna i Halland. Afslogs. JM 41, i anledning af väckt motion om rätt för fartyg att verkställa loss ning vid kanalstation eller annan hamn, der tullkammare saknas. Bifölls. JM 42, i anledning af väckt motion om en lagsamlings utarbetande på allmän bekostnad. Återremitterades. Från Hederv. B onde-Ståndet. S. D. Efter ånyo skedd föredragning afslog Ståndet Stats-Utskottets Utlåtande JM 32, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition i fråga om införsel för skatterättslordran i kronosäteriet Ölstorp i Skaraborgs län. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: JM 33, i anledning af väckt motion om eftergift af ett Kronolänsmannen L. G. Bengtzon ådömdt ersättningsbelopp för undervigt å inlöst bränvinsbränningsredskap. JM 34, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående restitution af ett utaf Häradsskrifvaren J .4. Lindgren till Statsverket inbetaldt ersättningsbelopp. JM 36, i anledning af väckt motion om befrielse för lägenheten Myrbacken från erläggande af rotevakansafgift. JM 58, i anledning af väckt motion angående nedsättning af räntan för Trysunda fiske eller detsammas afträdande till Kronan.
Gernandts Boktr.-Akticb. Utgifningstid: Aunonspris: hvarje helgfri fredag 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande&gt; o. » Lediga platser25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Marie Pauline A h m a n. F ör nittiotalets eleganta Stoekholmsvärld, som i en ny stad flanerar fram med nya ögon och moderna kraf efter breda luftiga boulevarder och genom blomsterprunkande, ansade parker, ha länge de så kallade » Landbyska verken », som likt en vanprydande smutsfläck dröjt sig kvar i hufvudstadens vackra fysionomi, varit en nagel i ögat. Om man åtminstone kunde ge den rangen af en skönhetsfläck; men fattigkvarterets mö- gel har icke visat sig äga mouchens förmåga att genom kontrasten höja omgifningens behag; och när en kvalmig sommarvind pustar in dess osunda luft midt bland blomsterångorna och barnens lekar kring Linné- statyn, kan man icke förtycka, att hvarje rättsinnig stockholmare med ovilja rynkar på näsan. För de få gamla, som hafva barndomserinringar från århundradets början, breder sig dock öfver dessa nu så ringaktade kvarter ett helt annat poesiens skimmer. Då representerade ännu de » Land by sk a verken » en utkant af staden, där lifvet tog prägel af en egendomlig sorts idyll, där en patriarkalisk gränsbefolkning lefde det karaktäristiska öfvergångslif, som kännetecknar en storstads ytterposter,hvilka kunna luta sitt hufvud mot en daggig tufva i skuggan af grantältet, medan de sträcka ut fötterna på stenläggningen innanför tullbommen. När majsoleu här stack på och den sista tappen af den hvita drifvan smälte och sorlande sögs upp af jorden, då blef det ett stim af barn och lekar under de stora lindarne, som vaggade sina unga blad öfver de små gårdarnes röda plank, i brynet af granskogen och efter dikeskanterna till tobaksplantagen, där plantornas ljusa vårgrönska randade den svarta mullen.
Rättegängs. Balken öfwer den frägan, huruwida en begärd Jntekning uti fast Egendom stall, dä Gäldenären sökt Afträdes-förmon, innan Gäldenären öfwer den sökte Jntekningen blifwit hörd och Domaren Irg deröfwer utlätit, anses antingen ogiltig eller gällande, om den i andra afseenden är laglig; i underdänighet föreflagns lagförändringar, derest den af Ständerna gjorde hemställan i Räder bifölls. 1:0 Att Den ro Julii. 161 1:0 Att den Borgenär, som Jntekning sökt, men icke inom nitio dagar derefter af Domarens deröfwer meddelte Domboks Utdrag lemnat Gäldenären del, eller, der Gäldenären ej träffats kunnat, hos Kongl. Maj:ts Befallningsbafwande i den ort, der Gäldenären är Mantalsstrifwen, beaärt, det samma Domboks-Utdrag mätte blrfwa Gäldenären meddeldt, ej bär af den sökte Jntekningen njuta förmonsrätt till betalning. 2:0 Att en Jnteknwg, som blifwit sökt under de före Gäldcnärens Cetzious ansöknings ingifwande söregängne Tretio dagar, men a Domaren ej blifwit fasistäld. icke mä i Coneoursen nägon förmor.srätt medföra. z:o Art dä i fast egendom Jntekning blif. wit sökt, men Domaren ej öfwer den stedde JntekningenS beständ sig urlätit och Gäldenären emedlertid sökt C-tzions förmon, det dä Concours-Domaren stulle tillhöra, att frägan om JntekningenS beständ upptaga och pröfwa. I sräga warande yttrande af Stats.Rädet Friherre Rosenblad upplästes, tillika med alla till Riksens Ständers underdäniga hcmstäl. lan hörande handlingar, hwilka af Jnstitiä-Rädet Blom emottogoS till närmare päseende. blx LrotocoIIo L. Ler^ooscbölcl. Bihang.
Postverket 26-28 \ 8.'o Veterinär-Inrättningen i Skara 28 i 9:o Kongl. Tullverket 29,30 i • 2- ^ 0 Q B Cfq > 0" W r-: OD »d 7- c: 5f £■*>- yr. orna Riks-Ståndens Beslut. jo. Vl Gr# £>’ 6 < ^ 0 0 ST co. c/o. cp t-5 P pj O O - 0 £ C/3 B Q ■ a q CÖ a> v> Q eV Ridd. 0. , PresteRorgareBonder lN:o ]N:o | Sid. Adeln, Ståndet. Ståndet. Ståndet. !N:o J Granskning, verkställd af Rikets Ständers Revisorer arén 1841 och 1843 i afseende ä: l0:o Kongl* Öfver-Intendents-Embetet 30,31 ll:o Kongl. Convoy - Commissanatet — - 31,32 1 l2:o Kongl. Krigs-Collegii ArtilleriAfdelning •♦•• 33-30 l3:o Kongl. Krigs-Collegii Fortifika36, 37 tions-Afdelning . 14:o Mötesoell Trosspassevolans 38 Fonden _ l5:o Kongl. Krigs-Collegii Utred38, 39 nings-Afdelning l6:o Amiralitets Krigsmans-Cassan 39, 40 l7:o Kongl. Krigs-Akademien 40,41 l8:o Invalid-Inrättningen^ Ulriksdal — - 41 19:o Kongl. Förvaltningen af Sjö- I . ; Ärenderna ... _ 42,43 20:o Styrelsen för Allmänna Väg43 och Vattenbyggnader 21:o Arméens Pénsions-Cassa * ♦ ♦ 43,44 22 :o Kongl.