Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 23 December förlidet år angående Tryckningi-kostnaden för Nådfiga Propositionen om Stats-Verkets tillstånd och behof; 2. Den 5 Januari innevarande år angående Tryckning af Väre Revisorers och Justitie-Ombudsmans Eerättelser för förlidet år ; 3* Den 5 Januari innevarande Sr angående medel till Riksdags-utgifternes bestridande; 5. Den 13 Februari angående kostnader för upplåtandet af Kungsholms JCrono-Bränneri-Byggnader till Kurhus för Stockholms Stad och Dan; 6. Den 2 Februari angående Stats-Komraissarien Wickgrens underdåniga ansökning om för^ skott på arfvode ; 7. om Tryckningskostnad för ett Utdrag ur Riks-Staten ar 1817; 8 örn fortfarande Stats-Anslag för Fattigvårds-Inrättningen i Carlskrona ; cj. Den g Februari om eftergift af en Statens fordran i Landshöfdingen von Echstedis Sterbhus ; .10. Den 17 Februari om åtgärder att förekomma uppehåll med Riks-Hufvud-Boksluts-Arbetet; 11 de Pension för Kronofogden Westberg; 12. — om understöd för Kyrko-och Prestgårds-Byggnad i Neder Torneå Församling; 13. Den 2 Mars angående Härads-Skrifvaren Rydströms Pension ; 14. angående sökt Gratifikation och Lönförhöjrjing för Kamreraren Mullern;j 15. angående Lagmannen J. G. Norlms underdåniga ansökning om Lönersättning; 16. i anledning af Nådig Proposition om Prestbohlsfriheter för nya Kyrkoherde; •ck Kapellans-Eoställen; Riksdags-Beslutet. 737 17. Ben 2 Mars om Lån af Allmänna Medel för fullbordande af Hamnbyggnaden i Malmö; 18. " — ~ - om utsträckning af Remisslaget för Landt-Räntmästare ; ig, om Löjtnanten Thorsells Éx pektans-Arfvode : So. Den 14 Mars om Expektans-Arfvode och Ackords-ersättning för Öfversten Silfversköld ; 21.
Jag tror mig nu hafva ådagalagt, att icke Hof-Artikl:nes omarbetning undfallit vederbörande, men att dermed uppå goda skäl fått, kunnat, och ännu kan anstå, äfvensom jag är fullkomligen öfvertygad att då rätta tiden infaller, Kongl. Maj:t, utan all hemställan från Rikets Ständer, i Nåder berörde omarbetning anbefaller. Jag tror mig ock hafva visat att Ilof-Artikl., ehuru urmodigt uppställde, icke till sin grund stå i ett sådant missförhållande till öfriga Lagarne, som den värde Motionären synes antyda; och jag åtminstone anser desse HofArtikl. sådana de än äro, aldrig skäligen kunna framställas till åtlöje, så vida skilt från de redbarn åtgärder, sorn tillhöra samlingen på detta Rum. — Jag bär aktning för Fädrens Värdiga minnen. — Jag ägnar dem tacksamhet för hvad de gjort för oss, om det än icke skulle i allt motsvara vår tids behof. Jag slutar med att förklara det jag allt för väl känner den värda Motionären för att någonsin kunna misskänna hans afsig - Den 9.9 D e c e m l> e r e. m. a 11 ter, och om enskilta förhållanden kunde utgöra motivet för åtgärderna inom detta Hus, skulle jag icke gjort denna framställning, men då all personlighet är långt aflägsen från bestämmelsen af Svenska Riddarhuset, är det saken, ingenting annat, som brutit min tystnad. Friherre Boije, Fredric: Det vill synas, som vore det stundom äfventyrligt att yttra en egen, en sjelfständig, af ingen förestafvad tanka, emedan man, oaktadt de bästa afsigter och det redligaste uppsåt, så lätt stöter sig med serskilta Corporationers intressen eller någon enskilt, som tror sig förnärmad eller förolämpad. Det är således för mig ganska tillfredsställande, att jag, hvad Hof-Artiklarnas öfverseende angår, varit af samma tanka med dem, som ansett detta vid flera tillfällen behöfligt, och att den nuvarande upplyste Chefen för Konungens Hof ernat göra anmälan derom, ehuru saken blifvit uppskjuten, tills den nya Lagboken utkommer. Detta var också precist, hvad jag i min Motion yrkat.
Det är således på närmare håll jag måste hemta ledningen vid detta tillfälle. Nå väl! Jag tillbakagår då till 1809, den aflägsnaste tidpunkt, hvarifrån vi kunna hemta ledning vid bedömandet af vårt nya statsskick. Jag finner der, huru icke allenast Landtmarskalken, under förklaring af det ditintills ovanliga deruti, anhöll att, innan han till den, som förde Riksrodret, på R. o. Ad:s vägnar höll tal, han måtte få inför Ståndet uppläsa detsamma, naturligtvis för att inhemta, huruvida det öfverensstämde med Ståndets tanka. Jag finner huru detta tal innehöll R. o Ad:s uttryck af bekymmer öfver Rikets ställning, ett gillande af hvad som skett, och en opinion om det tillkommande. Men låtom oss taga ett ännu mera bevisande exempel. Dåvarande Friherre, sedermera H. Ex. StatsRådet Grefve Fleming anförde R. o. Ad:s Deputationer till de andre Stånden. De tal, som han på Ståndets vägnar dervid höll, utmärkte sig icke allenast af det vackra språk, som tycktes vara Gr. Fleming medfödt, utan äfven genom uttrycket af R. o. Ad:s opinion öfver den vigtiga tidpunkten, och genom yttrande om det biträde, R. o. Ad. af sine MedStänder påräknade. Äfven vid de sedermera inträffande Riksdagarne hafva de, på Ståndens vägnar, hällne tal alltid innefattat någon mer eller mindre bestämd opinion, ehuru Riksdagsförhandlingarne efter år 1809 icke varit, hvad de då voro. Jag tror mig sålunda hafva, åtminstone för min egen Öfvertygelse, bevisat, att de tal, som idag skola till MedStånden hållas, hade bort uttrycka någon R. o. Ad:s opinion om landets och Nationens behof. Den naturliga frågan näst härefter blir således, om denna opinion skall meleher mindre bestämdt uttryckas, och hvilka ämnen den skall omfatta. För min del har jag, såsom Representant, trott, att denna opinion bör och kan vara bestämd åtminstone i afseende på Nationens behof.
Väcker någon munteligen en fråga, som på bordet lågges, eller remitteras, eller med de öfrige RiksStånden communiceras; eller gör någon munteligen sådane anmärkningar vid ett Utskotts yttrande, Svarar mot 55 $. iDeri 18 Augusti e. m. 33? att de till samma yttrandes återförvisande föranleda; bör frågan , eller anmärkningen innan nästa Plenum skrifteligen till Protocollet aflemnas. Alla skrifteliga anföranden skola genast efter deras upplåsande afgifvas till Pro. tocollet. Under det ett mål år hvilande på bordet, må dt n Ledamot, '^otn sådant åstundar, till Landt-Marskalken inlemna sitt skrifteliga yttrande deröfver, hvilket yttrande bör, oaktadt författaren år frånvarande vid målets nästa föredragning upplåsas, så framt LandtMarskalken ej finner deti samma innehålla ämnen eller uttryck, som äro obehöriga. §• Sy Uppstår fråga, om Svarar mot sednare någon tillåtit sig perdelen af 39 §. sonligen förolämpande uttryck, pröfve Ridderskapet och Adeln, om 288 Ven 18 Augusti t. n*.' lian derföre af LandtMarskalken enligt 54 §. 5 momentet af denna Riddarhusordning varnas bör; om saken a£ ett Utskott skall närmare pröfvas eller ock alldeles förfalla; förvises saken till Utskott, skall ett sådant af tolf Ledamöter sättas, och äge LandtMarskalken, samt den person, hvilken i fråga är, att af nämnde Ledamöters antal, hvardera hälften utnämna. Detta Utskott pröfve genast målet och Jenine deröfver till Ridderskapet och Adeln sitt Betänkande , antingen till befrielse, eller att dermed skall förfaras på sätt z mom. i RegeringsFormens no §. stadgar, eller till uteslutande från säte och stämma på Riddarhuset för den Riksdagen, hvartill fordras ett lika belopp af röster, som nyss nämnde §. för sättande under laga tilltal bestämmer, §. 38. 9 Den iS Augusti t. m, 589 §. 58.
Skulle nu den inträffade förlägenheten i handeln en längre tid fortfara, eller ett och annat missvextår inträffa, så fruktar jag, att vårt silfver icke 24 Bil. till Bevillnings-Vtskottets BetänkandeIV.-o 21. länge förslår till betäckande af vår, till circa 16 millioner utgående import. I samma nion silfret utvexlas från Banken ti!! export, förminskas äfven rörelsecapitalet inom landet; den förlägenhet och de stora svårigheter, dylika criser medföra, skulle otvifvelagtigt äfven nu blifva för landet och den enskilde, af lika betänklig art, som de olyckor, hvilka Rikets Ständers tillgöranden vid 1^65 års Riksdag medförde. Jag anser äfven af detta skäl, att försigtighet i en för landets bestånd och oberoende så vigtig fråga bör i strängaste bemärkelse ega rum, ty uragtlåter man detta, så kunde man snart tvingas förnya operationen att genom ny bankrutt eller realisation reducera den enskildes förmögenhet: om i ett sådant olyckligt fall, den förespeglade fördelen af individens "naturliga, rält'% att få köpa sina behof, der de kunna fås för bästa priset, blefve verklig, eller blott skenbar, må en livar med sig sjelf afgöra. Slutligen ber jag få reservera mig mot Högloft. Utskottets obenägenhet till mitt förslag, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det de tullbestämmelser, som nu fastställas i afseende på sådana varor, som i betydligare mängd tillverkas inom landet, samt hvad vidare derom beslutas, må blifva gällande och tjena till efterrättelse för någon längre tid eller minst a5 år. Ingenting verkar menligare på näringarne, och ingenting afskräcker mera från industriella förelag, än osäkerheten i de lagars bestånd, som i afseende på dem äro gifne, ty den regeln är ofelbar, att enhet, stadga och conseqvence uti lagstiftningen är lifsprincipen för all näringsflit. I andra länder anser individen sig säker och tryggad, då han i industriella företag nedlägger ett förvärfvadt capital, hvaraf barn och efterkommande kunna påräkna bergning, och landet nytta.
Maj:ts ofvanberörda förslag att anställa ytterligare en Ingeniör, icke erhållit nödigt arbetsbiträde för åstadkommande af någon vidsträcktare tillsyn än hittills öfver Laudtmätarnes tjenstgöring och arfvodestaxans tillämpning, blefve satt i tillfälle att utöfva sådan kontroll; med anledning hvaraf föreslagits, att, med bibehållande af anslaget till skrifvarebiträde vid Landtmäteri-kontoret åt, bland andra, Landtmäteri-fiskalen, Rikets Ständer måtte anvisa 2,000 R:dv årligen att å Kontorets ordinarie stat uppföras till aflöning åt särskild Amanuens eller biträde hos Landtmäteri-fiskalen.
Preste-Ständet den 18 Borgare-Ståndet den 19 Bonde-Ståndet den 20 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående reglering af utgifterna under Riks-statens sjunde hufvudtilel. (Slats-Utsk:s Utlide N:o 88 och Mern. N:o 153.) S. A. Ii. Vid regleringen af Riks-slatens sjunde hufvudtilel hafva Rikets Ständer fattat följande beslut, hvilka härmedelst i underdånighet anmälas, nemligen angående: Rammar-kollegium och Kammar-rätten. l:o. Uppå E. K. M:ts derom gjorda framställning, hlefvo vid sednaste statsreglering fyllnads-anslag till de för Kammar-kollegium och Kammar-rätten år 1841 fastställde interims-stater fortfarande af Rikets Ständer anvisade med 7,532 R:dr 31 sk. 11 rist. för det förra och 13,075 R:dr 28 sk. 9 rist. för det sednare af dessa embetsverk, hvilka fyllnads-anslag dock, med hänsigt till embetsverkens reorganisation, beviljades endast att utgå såsom arfvoden under den tid, nu gällande statsreglering omfattar. Då imellertid, enligt E. Ii. Mits nådiga förklarande, förslag till förändrad reglering med ifrågavarande embetsverk icke kunnat uppgöras, såsom, bland annat, beroende af de beslut, som kunna fattas vid slutlig pröfning af frågan, angående skatteväsendets samt uppbördsoch redogörelseverkets förenkling, har E. K. Mit i anledning häraf föreslagit, att omförmälde, till fyllnad i Kammar-kollegii och Kammar-rättens interims-stater erforderliga, anslag måtte till fortsatt utbetalning under förut bestämda vilkor anvisas; och enär behofvet af detta vid 3:ne föregående riksdagar medgifna fyllnads-anslag visat sig Exp edit iöns-C Isko tte ts Förslag till und. Skrifvelse, N:o 172. 423 fortfara, hafva Rikets Ständer, i Öfverensstämmelse med hvad E. K.
Mellan pelarne på det inlagda stengolfvet stå lätta trädgårdssoffor, hviloplatser för hela den besynnerliga folkmassa, som rör sig i Monte Carlo, och som vistas härinne i synnerhet under de qvafva förmiddagstimmarne, då i vestibulen råder en välgörande, kylig svalka. Företer emellertid vestibulen en vacker anblick vid denna tid, då en dämpad dager faller in genom det breda takfönstret, tar den sig ändock bättre ut på aftnarne, när alla de tusen gaslågorna i kandelabrarne uppe på galleriet, i de ciselerade kronorna mellan pelarne, i gasarmarne på väggarne gjuta öfver det hela ett skimrande sken, som darrar öfver speglar, kapitäl och ornament, sticker af mot de här och der vid väggarne befintliga bladgruppernas mörka grönska och återkastas i tusende strålar från alla de äkta och oäkta diamanter och juveler, som härinne exponeras af sina också mer eller mindre äkta egarinnor. Fram och tillbaka vandrar en egendomlig, extravagant publik, som här och der samlar sig i samtalande grupper. Nära ingångsdörren till spelsalen står ett par och pratar, en ung man med ett slött ansigtsuttryck, slappa, neddragna mungipor och uttryckslösa ögon och en högväxt dam med en brun teint öfver kinderna och en mer än naturlig rodnad på de svällande läpparne. Han har stuckit lorgnetten i ena ögat, och medan han för sin hand lätt öfver de röda sammetsvecken i hennes klädning, spärrar han upp näsborrarne, för att insupa opoponaxdoften från spetsnäsduken, hvarmed hon viftar sina brännande kinder. En ryss med utpreglad slavisk ansigtstyp gifver just sitt inträdeskort till en af de högtidliga dörrvaktare, som i ställets prunkande uniform står utanför porten till spelsalen, och medan dörren öppnas kommer ett hett luftdrag ut derifrån. På sofforna sitta eftertänksamma spelare och studera sina prickade spelprotokoll, öfveralt konverseras, skrattas och bullras. En enda person synes oberörd af vimlet och rörelsen. Det är en engelsman, som lutad mot en pelare röker sin cigarett med ett filosofiskt lugn.
Då ej något Project till Examen är uppgifvet, kan jag ej yttra mig derom; men innefattar den de verk» liga kunskap r, en skicklig Handlande bör ega, fruktar jag, att manga och alltför mångå, som söka Burskap, ej kunna undergå denna Examen» Beä står denna Examen åter ut5 de mest generella och ytliga frägors besvarande, är den utan nytta, och så mycket olämpligare, som rättigheten till Bur. skap på Handel endast (utom åldern af 25 år, hvilket jag gillar) hvihr på denna Examen. Vi kånna alla nogsamt, huru många Handlande finnas, både i små och stora Stådc-r, som ej ega snart sngdt större kunskap i Handeln ån att alla Importvaror förskrifvas ifrån Köpenhamn, Hamburg eller Lubeck, och måhända Talg, Lin och Hampa från Ryssland, och som för öfrigt ega den instinct, att hvad som kostar ia sk. bör säljas till lö sk. r. VI. Ing Utskottets Retdnknnden. Skall Examen Inskränkas derhän, ar det bättre att den ej existerar. Skall den åter lemna Bevis på en verklig inhc-mtad Köpmannakunskap, och som ber förutsätta någon grad af allman bildning, af språk, kunskap, och af kännedom om andra Nationers Mynt, Mått, Mål, Producter och behof, lira få Qvinnspersoner, antingen myndiga eller omyndiga, befinnas skickliga dertill, äfvensom många, hvilka både i Bod, och till och med på Contoir framtrampat sina ungdomsår. Af denna orsak anset jag Läroåren af vigt, och att vägen till framtida bärgning ej må vara stängd, äfven för den obildade och kunskapsklene ynglingen.
Man har sagt, att lagen icke borde gälla annat, än om man till salu utbjöde en efterbildning af ett konstalster. Detta bar också varit Utsk:ts mening, och derföre står det i slutmeningen: »förslag till lag mot obehörig efterbildning af inhemska konstalster.» Att sitta på sin kammare och för egen räkning kopiera en konstprodukt, lärer väl anses tillåtlig!. Jag anhåller om bifall. Ilr von Qvanten, Emil: Det förhåller sig alldeles så med denna fråga, som en föreg:de talare nämnt. Förra riksdagen väckte jag nemi. en motion i samma syftning som nu; men den innehöll blott, att R. St:r skulle till K. M. ingå med en begäran, att han måtte tillsätta en komité för utarbetande af förslag till lag i ämnet. Motionen blef emellertid alslagen på grund deraf, att Utsk:t och R. St:r icke ansågo saken vara af en så vigtig beskaffenhet, att den erfordrade en dylik behandling, utan hade ändamålet lättast kunnat vinnas, om ett lagförslag blifvit till Utsk:t öfverlemnadt. Denna åsigt har jag sökt ställa mig till efterrättelse, och, under det jag, så vidt möjligt varit, satt mig in uti ämnet, har jag funnit den Danska lagen vara den bästa. Gr. Sparre har sagt, att Lag-Utsk:t icke bör befatta sig med utarbetande af lagförslag, utan endast granska hvad som 353 Den 11 Febrnari e. m. dit ingifves. Men Utsk:t finner dock icke nu skäl att ingå i granskning af mitt förslag. Jag medgifver, att ämnet är temligen nytt; ty en sådan lag finnes icke i Sverige. Men Utsk:t besitter likväl ganska många goda krafter, för hvilka det icke kunnat vara någon svårighet att inhemta andra länders lagstiftning i detta hänseende, och derefter anställa en pröfvande jemförelse med det af mig framlagda förslaget. På grund af hvad jag sålunda haft äran anföra, anhåller jag vördsamt om återremiss. Hr Nordenfelt:
Afkastningen af Potatoes och Tobak är upptagen enligt de underrättelser, hvilka genom Mantals-Commissarierne och Police-betjeningen inhemtats vid sednast förrättade: Mantals-skrifning, och kan endast anses approximativt beräknad. 3:o Det i Tabellen införda antalet af underhållne kreatur har blifvit inhemtadt på samma sätt efter Stadens invånares egne uppgifter, men är otvifvelaktigt för lågt, i synnerhet hvad beträffar Hästarne,. hvilkas nu uppgifna antal: vida understiger det i sista Femårs-Berättelsen upptagna, hvartill dock anledning tili en del lärer vara den, att de Kongl. Hofstallens och Garnizonens Hästar den sednare gången icke tagits i beräkning. 4:0 Beloppen af Bevillningen äro uppgifne till medeltal för Fern år, ifrån och med år 1837-. Bevillningen af gåfvor och Testamenten har utgjort 17^ 147 R‘dr 4° sk. 2 rst., samt af Vinster 8,793 R:dr 46 sk. 1 rst. — Såsom Bränvins-brännmgs-afgift är i Tabellen införd den årliga afgift, som för rättigheten att destillera bränvin erlägges lill Stadens Cassa af ett Bolag, på hvilket denna rättighet, enligt Contracter af den 19 Januari och 3i Augusti 1825, är öfverlåten; varande af Eders Kongl. Maj:t, genom Nådigt Beslut den 23 Januari 1827, förordnadt, att, så, länge å Drälsel-Commissionens sida icke i underdånighet sökes någon föränäring i den af Staden begagnade destillerings-rättighet, densamma kommer att fortfara med lika antal pannor och enahanda pannerymd, som hitintills, under iakttagande af de för öfrigt dervid fästade vilkor. 5:o Boskapsoch Åker-skatten har, fortfarande, blifvit erlagd af Borgerskapet, genom dess Bemedlings-Commission, med ioo R:dr årligen, enligt ett emellan Kongl.
Allt efter som den Auctoritet, hvilken utfärdar Privilegierne, med afseende på inrättningarnes vidsträckthet och förmodade större afkastning, pröfvar dem vara förmånlige. Promotorialer, och Becomtnen da tioner m. m. 9 sk. Besoluttoner , ... 12 sk. 542 BevillningsUtskottets Betänkandeh. fcommunications oell Inhibitions* frie. Till anläggning af Manufacturer, se Pri* vilegier. Räkenskaper, Utdrag eller Bevis derutur 5 sk. Skatte-, Köpoch Städje-skillingar, Se - vis derom * . i • ; 6 sk. Skattevärderingaf %■ 6 ski Städjerätts undersökningar •. 6 ski TillståndsBref, se Privilegier. Utdrag ur Diarier, JordeBöeker, Räkenskaper och andra Handlingar 5 sks Utslag 1 . 1 1 . ‘ s • i 1 12 sk. Vi. Vid Hofoch ÖfverRätterné och dem af Kongl» Lollegierne, som ega Domsrätt, samt Rid1- dare SyneRätten. Ader 1 Revisionsmäl, hvarje ark i 5 sk. Tredje och följande . 12 sk-. Ävfskif.erl, se 1 morr.entet. Sk: Bouppteckningar, se 1 momentet. CauiionsSkrifter, Original ... 1 . g sk. Constitutorialer . ... i . i . 12 sk. Afskrifter deraf , - * 6 sk; Bevillning!.Utskottets Betiinkanden. BepositionsAttestef DiariiUtdrag eller Bevis Esceptioner, Likaledes. Förklaringar, se Ansökningar. Fullmagter till Rättegångars utförande Inlagor, se Ansökningar. Uibéller, sammalunda. MorgöngåfvoBref, sé momentet i. Notificationer och Promotorialer rn. m: ; * . a » i ProtöcollsUtdrag, SÖ Utdrag. Bepliquer, lika tned Ansökningar.
Enligt hvad ofta åberopade Statsråds—protokoll (pag. 78—85) innehåller och till hvilket Utskottet i öfrigt hänvisar, hade uppgjorda förslagen till nu ifrågaställa nybyggnader och förändringar undergått granskning i Ingeniör-militär-kontoret, hos Chefen för Ingeniör-korpsen och uti Krigs-kollegium, dervid kostnaderna för ifrågavarande arbeten, på sätt af samma Protokoll (sid. 84) inbemtas, blifvit för en ny kokhusbyggnad med ångkök, gasoch vattenledning derstädes m. m., beräknadt till 72,380 R:dr 74 öre, för vaktoch arrestbyggnaden till 26,000 R:dr och för en förändrad inredning af kasernerna lill 40,560 R:dr; och har Kongl. Majit, med anledning af hvad sålunda förekommit, begärt att dessa belopp, utgörande tillsammans 108,940 R:dr 74 öre, måtte såsom extra anslag af Rikets Stäuder anvisas för uppförande af ofvannämnda kokhus samt vaktoch arresthyggnader vid bemälda regemente, äfvensom till förändrad inredning af regementets kaserner. Efter tagen kännedom af de i den Kongl. Propositionen omförmälda handlingar, har Utskottet funnit nu ifrågaställa nybyggnader vara af behofvet påkallade. Hvad särskildt angår sjelfva kasernen, torde uppmärksamheten böra fästas derå. att, om förslaget bifalles, en sådan utvidgning af kasernrummen lärer kunna beredas, att de nuvarande tvåmanssängarne derstädes framdeles kunna mot enmanssängar utbytas, en åtgärd hvarigenom både snygghet och helsa bland manskapet befrämjas. Utskottet anser sig således ega anledning, tillstyrka beviljandet af det för berörda byggnadsföretag äskade anslag, 108,940 R:dr 74 öre, med vilkor likväl alt utbetalningen deraf endast sker i mån af arbetets fortgång. 44:o. Sedan Kongl. Krigs-kollegium fästat uppmärksamheten derå, att, genom användande af s. k.
Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer : N:o 48, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 37. Lades till handlingarne. N:o 49, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 58. Lades till handlingarne. N:o 50, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 39. Lades till handlingarne. N:o 51, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 41. Lades till handlingarne; äfvensom bemälda Utskotts Betänkande N:o 52, i anledning af väckta förslag, dels om indragning af en del Biskops-embeten, dels om undersökning, angående Biskoparnes löne-inkomster, och dels om Biskops-prebendenas förseende med särskilda Kyrkoherdar. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 33, Litt. A., i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i fråga om beräkningsgrunden lör salpeter-hjelpens utgörande inom en del af Södermanlands län, äfvensom angående väckt motion om ersättning till Busthållare inom Småland för förlorad inkomst genom förändring i utgörandet af nämnde utskyld. Bifölls. N:o 53, Litt. B., i anledning af väckta motioner om upphörande af vissa delar utaf de i ordinarie räntan ingående skatter. Bifölls. N:o 53, Litt. C., i anledning af väckta frågor om eftergift af beskattningen å tackjerns-tillverkningen och stångjerns-smidel. Vid första framställningen, pag. 18, lät Ståndet bero; och i öfrigt godkändes utlåtandet; och I Prot.-Utdrag den 7 Mars 1857. 235 N:o 33, Litt. D., angående Manlalspenningarnes beräknande. Bifölls. Från Heden. Bonde-Ståndet.