Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Såsom anledning att emotse en förbättring i förhållandet med Carl Gustafs stads faktori förekommer jemväl, att, på sätt nämndt är, den speciella tillsynen derå numera blifvit från Krigs-kollegium på genera l-fälttvyg mästa ren öfverflyttad, — en förändring, som efter all sannolikhet bör medföra ökad kraft och skyndsamhet, i afseende på anornandel af faktoriets angelägenheter. Vidtagandet af den utaf revisorerne föreslagna åtgärd, faktoriets upplåtande åt enskild person, har alltså synts Rikets Ständer, under nuvarande omständigheter, desto mindre lämpligt, som dessutom serskilda betänkligheter sig förete, i följd hvaraf en dylik åtgärds ändamålsenlighet kan ifrågasättas. 1 saknad af eget faktori skulle nemligen staten ej vidare vara i tillfälle att kontrollera eller förekomma en oskälig stegring i priserne å de vid enskilde vapen-verkstäder åstadkomne tillverkningar. Faktoriets utarrendering kunde jemväl hafva till följd förskingring af den dervid nu anställda, vid arbetet inöfvade, personal, hvilken, i händelse kronan af en eller annan anledning Expeditions-Vls kottets Förslag (ill tind. Skrif veis ■, No log. 18S skulle nödgas åtel'L;tga förvallningn af faktoriet, sannolikt endast med svårighet kunde ersättas. I händelse af arrendatorns obestånd skulle, till men för det allmänna, faktoriets verksamhet inställas; hvarjemte ej bör förbises äfventyret af de vid faktoriet befintliga dyrbara machineriers vanvårdande, förslitning eller förstöring. På grund af hvad sålunda förekommit, få Rikets Ständer, jemte tillkäunagifvande af sin åsigt, att Carl Gustafs stads gevär-faktori tills vidare må för statens räkning fortfarande bedrift as, tillika bos E. K. M. i underd. begära, att, så vida icke, före utgången af nästkommande år 1849, en sådan förändring i afseende på nämnda faktori kunnat tillvägabringas, att gevärs-tillverkningen derstädes bedrifves på ett för staten i väsendtlig nion fördelaktigare siitt, än för närvarande är förhållandet, E. K.
Domstolar för serskilda medborgareclasser och corporationter, verk och inrättningar, yrken och näringar voro i Sveriges aldre lagskipning lika okände , som un» dantags-lagar voro främmande för lagstiftningen; men i denman de sednare infördes J åtföljdes de snart af de förre* Då nemligen ståndsskillnader och class-fördelningar efter hand bildade sig och alstrade personliga företrädesrätiigheter, eller förut obekanta yrken , »löjder och handteringar uppkommo samt genom vissa förmåner, som tillerkändes deras idkare, uppmuntrades och befordrades, uppdrogs handhafvandet och tillämpningen af de författningar, hvarmed sådane företrädesrättigheter och förmåner befästades, åt vissa der till förordnade serskilda myndigheter, af fruktan, såsom den synes, att de olika classerna* eller yrkenas interessen ej skulle af gemensamma Domstolar tillbörligen vårdas och skyddas. Men fastan undantagslagarne sålunda föranledt de serskilda domstols-inrättningarn® t LagVtskottets Betänkande Niö 89. 77 Sr o dock de sednare ingalunda något vilkor för de förras bestånd. Huruvida berörde inrättningar i sin uppkomst voro behöflige för sitt ändamål , att åt undantags-lagarne gifva säkerhet och stöd, är en fråga, hvilken här desto hellre må lemnäs obesvarad, som , ehvad den bejakas eller nekas, det i allt fall ej lärer kunna med skäl påstås, att samme inrättningar äro J såsom garantier, behöflige nu för tiden. Hvar och en medborgares rättighet alt, hos hvilken D omstol som helst, njuta bestående så väl serskilda som allmänna lagar oförkränkt till godo, har, ej mindre i allmänna tänkesättet, än i Rikets grundlagar, ett långt tryggare värn, än det, som en serskild domstols» organisation fordom må hafva kunnat deråt gifva. Om nu det, som en gång blifvit antaget, såsom nödvändigt i en viss tid och under vissa förhållanden, icke bör bibehållas, sedan dessa förhållanden och denna nödvändighet upphört; så anser Utskottet de ifrågavarande
H-.rom skulle de öfrige Rchpectime Riks » Staiiden wördsamt och wänligm underrättas. Oc lu^ra. Ux Goiocollo. 8. L. 'U,i>Aar6k!. S. DFöredrogs Stars - Utskottets i anledning af Wallof! Borgare, Scanders arerrcmitz afgifne förnyade utlåtande den ig i denna manad i följe af Riksdags, FnllmägtigeS stan Götheborgs Srad L. kst. 8LNtL88o,is och ldlicias lVkalML wäckte Motion att alia citl Staten lämnade Parrionska Län matte utan undantag lika m 0 de af Stockholms Srads Hand.'s-Societtt lesnnade Lane,biträden, wederbörande akerbetalas. Bon, Den z Zanuarii. Bonde - (Ätandet som redan förut gillat StätsUtskottets yttrande i detta ämne, fann något annar utlåtande icke aga rum, an att Ståndet ansag sig böra wld sikt förra Beslut sörblisiva. Om detta Beslut skulle de öfrige Rcspcciiwe Standen wördsamt och wänligen underrättas. Or lupra. Lx krotocollc». 8. L. lAL^rclli. S. D. Wld justering af den hos BondeStändet förekomne sraga, om ärlig underhalls-jumma för den återstående delen af Finska Armeen, in, gaf Riksdags. Fullmagtigen ^ok-in MZs. ling, i sammanhang dermed, ett skristeligen sörfattadk Memorial, hwilket kill Stats Ulskotlet remitterades, för att, jemte hufwudfragan, fom kill Utskottets handläggning blifwtt öswerlcmnad, komma under granskning; hwarom de öfrige Respectiwe Stander» skulle wördsamt och wänligen underrättas. Or luxrs.
Bort med lojhet och kälkborgarförnuft, här gäller det det menskliga i mig och mensklig klokhet blott vill jag ta råd af. ”Det brukas” duger inte, der kampen gäller lif eller död. Läs också, läs duktigt, – med kläm och eftertanke. Det skall också bidraga till att hålla dig frisk, – väga ditt lidande mot mensklighetens. Läs dig in i arbetena, läs ej blott för att kunna säga: jag har läst; läs för att känna med diktens kött och blod. Nu är det qväll igen; klockan fattas tjugo minuter i åtta. Jag har af skrock icke brytt mig om att göra toilette. Bara satt den ljusröda skärmen på lampan. Skall han komma? Jag fruktar att han icke gör det, men jag känner mig jemförelsevis lugn. Om han kommer skall jag säkert endast vara stel och tråkig, och så är der ingen glädje med det. Lundegård har varit här i qväll, och han berättade att Tavaststjerna är qvar. Jag har fått lust att träffa honom. Det kan alltid bli en förströelse med en ny menniska.146 Han reser med älskarinna, som bor hos honom. Var temligen ängslig för att anförtro Lundegård det. Undrade om det kunde gå an att här i K[b]hn på det sättet bo tillhopa med en qvinna. Undrade om han kunde be [si]na manliga vänner helsa på hos sig under sådana förhållanden. – Jag undrar om han blifvit trött på bekantskapen med mig nu, – Brandes. Skall bli roligt att se. Hvad jag är lugn i qväll! – Naturligtvis tills om jag får se honom igen, ty då vaknar det på nytt. – Troligen. Men detta är goda tecken. Har jag bara klart för mig att jag i hans ögon är en odåga, som han inte längre bryr sig om, så är jag botad. Hå ja! Om han inte sjelf håller mig qvar, så glider jag undan, om jag blott får nya omgifningar och nya menniskor. Jag har – som han sade – lätt för att ersätta, lätt för att glömma, om endast intrycken vexla. Så, nu är klockan öfver half nio, och jag är budad till qvällsmat. Ännu ingen! Han kommer bestämdt inte.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr £. r. 13 4 1 skålp. — 2 8 • 20 Dadlar Decorationerj Platåer med tillbehör, äfvensom Ornamenter, ej spe1 skålp. 4 " cificerade 100 Rd. v. 33 16 — F ri a. 30 — Deglar 1 lisp. — 3 — F ri isl a. 25 Dref Drefmat eller gammalt och i styc1 skepprd 1 24 — 1 20 ken af högst 2 famnars längd sönderhugget tågvirke 1 skepp:d — 30 •— 1 Dricka: 1 — Porter 1 kanna , 12 1 T? tl — 24 — Öl och andra slag , , 1 kanna 6 — lF ri 10 Dunj alla slag 1 lisp. 2 24 — 5 Em a il, i massa 1 skålp. — 12 2 Enbär Etuisj med tillbehör, af sammansati tunna — 20 — F ri a. ta eller ej specificerade ämnen . joo Rd. v. 25 F ri a. Fartyg: Svenska, för utländsk räkning köpta, med deras tillbehör af tackel, tåg, segel, ankare och bestyckning F ri a. Utländska, med tillbehör: när, i följd af.serskilda omslänCremor Tartari, se Vinsten, renad. Damast, se Väfnader, Bomullsmed Blandning af Lin samt Linneoch Hamp-, Desman, se Muskus. Dimity, se Väfnader. Doffel, se Väfnader, Ylle-. Dosor, se Askar. Drakblod, se Färger. Dräll, se Väfnader, Bomulls-, med blandning af Lin samt Linneoch Hamp-. Dyfvelsträck, se Assa Foetida. Ekollon, se Knapergall. Ekvirke, se Trädvaror» Elfenben, se Ben. Enbärsmos, se Mos. Enbärsolja, se Oljor. Essence, se Oljor. Estamper, se Kopparstick. Fabriksvaror, ej specificerade, se Slöjdevaror. Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
Joseph-Gaspard Tascher d e la Pagerie, officer i franska flottan, hamnkapten å Martinique o c h plantage-ägare där; Marie-Rose d e s Verges d e Sannois, från Martinique, f 1807 (då dottern redan var v o r d e n fransmännens kejsarinna). Pfalzgrefve Friedrich Mikael af Birkenfeld, f. 1724, f 1767; pfalzgrefvinnan Fransiska af Sulzbach, f. 1724, % 1794. — Se 63 &amp; 64. Arfståthållaren af Nederländerna furst W i l h e l m I V af Nassau-Diefz-Oranien, f. 1711, f 1751; kronprinsessan A n n a af Storbritannien o. Irland, prinsessa af H a n n o v e r, f. 1709, f 1759. Prins A u g. W i l h e l m af Preussen, f. 1722, f 1758; prinsessan Luise Amalie af Braunschweig, f. 1722, f 1780. — Se 115 &amp; 116. — Se 115 &amp; 116. — Se 119 &amp; 120. — Se 61 &amp; 62. — Se 63 &amp; 64. Jaha, 128 så se d e ut, prinsessan anor. att en dylik namnuppräkning men f ö r d e n, s o m förstår mellan raderna » vara ket fallet. Å Katrinelunds vårdanstalt emottages nervoch sinnessjuka kvinnliga patienter. till anstalten. l:sta klass. Via postlinien SASSNITZ T R E L L E B O R G förmedlas den snabbaste förbindelsen till kontinenten medelst de stora, elegant och bekvämt inredda hjulångarne Svea och Oermania samt propellerångarne Bex och Imperator. OBS. I Endast en tullbehandling! Vidare genom von Essen &amp; Frick, Malmö, Kontinentkontoret, Trelleborg, och STOCKHOLMS SESEBUREAU, Stockholm, genom hvilken senare biljetter för resor öfver hela världen tillhandahållas.
Han har sin dom värdigt, fällde icke en tår, men gjorde på min begäran en bugning för sina kamrater med anhållan om ursäkt för sitt okynne. Följande morgon inställde han sig på utsatt timma, beslutsam och undergifven att undergå sitt straff. Jag sade: ”Hvad förtjenar du?” Han svarade: ”Stryk.” Jag återtog: ”Mycket eller litet? Han genmälte lugnt: ”Mycket.” Då sade jag: ”Men jag vill icke förnedra mig med att slå dig. Anse såsom du nu fått mycket stryk och akta dig för slikt!” Han såg upp på mig med största förvåning öfver en sådan utgång, tårar skimrade i hans ögon, läpparne darrade, men han qväfde sin rörelse, bugade sig och satte sig tyst på sin plats att läsa. När de andra gossarna kommo i skolan och frågade honom: ”Har du fått stryk?” så svarade han: ”Värre än jag trodde.” Sedan den dagen uppförde han sig som de bäste i skolan och visade många prof på att hjertat icke gaf förståndet efter. När jag med föräldrarnes bifall öfverlemnade alla mina lärjungar till det af akademie-adjunkten Ramström nybildade Lyceum, medföljde han. Jag såg honom sedan blott någon gång hos hans moder, tilldess han blef student. Hans namn lydde fullständigt sålunda: Carl Wilhelm Edvard Flygare. Han var son af provincial-läkaren i Kronebergs län i Småland doktor Axel Flygare och Emilie Smith (sedermera gift med den utmärkte författaren Johan Gabriel Carlén), föddes den 1 December 1829, blef faderlös redan 1833, undervisades först af sin moder och sedan, efter hennes återflyttning till Strömstad, i dervarande skola. Han blef student med vackra betyg i Upsala 1847 vid icke fyllda aderton år, ingick i Westmanlands och Dala nation, som hans fader och farfader tillhört. Hans fader, född i Upsala, var son af den juris och ekonomie professor Flygare, hvilken, då han tenterade Thorild, förbluffades af dennes sarkasmer. Sommaren 1848, då jag bodde fem fjerdingsväg från Upsala, fick jag besök af en ung gentleman, som jag snart igenkände som Edvard Flygare.
Men då det är ganska önskvärdt att den mätte komma till ett slut, lärer Utsk. icke fela att tillse det framställningen erhåller den form, som för pröfningen af densamma är af behofvet påkallad. Gr. von Rosen, Adolf Eugene, anförde skriftligen: Då öfver den af Direkt:n för K. Svenska Aktiebolaget för jernväg mellan Köping och Hult hos K M. gjorda underd. framställning om understöd för Bolaget ifrån Statens sida, utlåt, afgafs af jernvägskomitén, deltog jag icke deruti såsom ansedd jäfvig, i egenskap af ledamot i nämnde bolags Styrelse; och jag beklagar, att K. M. blifvit missledd genom den oriktiga up - 58 Den 21 Januari. fattning, Komitén hade bildat sig både af Bolagets ställning till Staten och af Direkt:s till Komiténs yttrande remitterade, underd. framställning, hvilken finnes ålergifven uti reciten till K. M:s Nåd. skrifvelse till R. St. i detta ämne. Komitén har nemi. antagit, att Staten skulle vara förhindrad att, när så lämpligt finnes, till sig lösa jernvägen, hvilket icke kan vara förhållandet, och aldrig af Bolaget eller dess Styrelse (öregifvits. Som emedlertid endast på grund af denna oriktiga upfattning, K. M. funnit sig icke böra vidtaga någon åtgärd för medgifvande af hvad Bolaget alternativt begärt, vare sig i fråga om ny garanti för vissa år för ränta utan amortering eller om lån af Statsverket, så får jag med anledn. af denna K. M:s Nåd. skrifvelse och med stöd af 56 § Biksd.-Ordn. härigenom vördsamt väcka den motion: Att It. St:r måtte bevilja ofvannämnde Bolag ett understöd ifrån Statens sida, vare sig medelst förnyadt meddelande af en räntegaranti eller ock genom lån till det belopp, Bolaget begärt, och på sådane vilkor, som kunna för andra allmänna arbetens befrämjande varda af 11. St. vid innevar:de Riksdag bestämde. Om remiss till StatsUtsk. anhålles vördsamt. Efter upläsningen häraf tilläde Gr. von Rosen:
Ltt sädaoe åtgärder mätte sk L. 8t:r vidtagas, stt icke nägon förminskning i Lsnkens Lånerörelse kommer slt ags rum. Hvarjemte Utskotten lä snmäla, att »le okvannämnde Lagförslag, som Utskotten nu gcinensamt med It. 8t:rs LagOtskott ega under utarkctning, okördröjligeu skola L. 8t:rs pröfning underställas. 8tockkolm dea 12 8eptewker 1829. Itesor vationer: Ikk llr öfverste Hoarre, H. d/. / ^kei opande den ak mig akgikne reservation, som kinnes kilagd de sammansalte Utskottens första allemnade Letänkande rörande lVl^ntregleringen, får jag nu endast dervid tillägga: att det fortfarande sammauklandandet af 8tatsVerket med Lanken gifver mig en ökad farkäga för inöjligketen as ett framtida keständ af den nu föreslagne m^ntkestämningen. — 8ä länge ett sädant förllällande fortfar, oell sä länge 72 §. LegeringsLorinen qvarstår i dess närvarande skick, kan enligt mi» öfvertygelse, löga eller ingen säkerket vara att koppas köi myntvärdets keständ i framtiden. Letänkande», lV:o l^. 227 ^tt nu förklara denna Orundlags §. säsom kittills missförstådd, ock säsom endast angående det reglementariska i Lanken, kan visserligen vara för tillfället Leivämt; — me» kuru densamma kittils klikvit ak L.
Motionären har. för frågans vidare utredning, hänvisat till ifrågavarande motion och de diskussioner, som derom vid tvä riksdagar egt rum; varande de till stöd för motionen andragne skäl fullständigt upptagne i Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, vid riksdagen 1847 — 1848, under N:o 107 algifne, betänkande. Rörande denna frågas behandling vid föregående riksdagar får Utskottet hänvisa till den redogörelse, sorn pä sätt ofvan förmäles. af den ene motionären hr lektor Söderberg blifvit afgifven, och får Utskottet, enligt inhemtade underrättelser, upplysa, dels, att endast 5 ansökningar af Mosaiske trosbekännare om tillåtelse att få bosätta sig utom städerna Stockholm, Götheborg, Carlskrona och Norrköping, efter sednaste riksdag hos KongL Majit blifvit gjorde; dels ock att antalet af personer, tillhörande Mosaiska trosbekännelsen i ofvannämnde fyra städer nu uppgår till omkring 1,100. Utskottet, som tagit de här ofvan omnämnda, vid denna riksdag till Rikets Ständer ingifna, motioner om utvidgning af Mosaiske trosbekännares rättigheter, i öfvervägande, anser det både i religiöst och ekonomiskt hänseende betänkligt. att bevilja Judarne de vidsträcktare rättigheter, hvilka motionerne åsylta. Att låta Judarne obehindradt bosätta sig öfverallt i Sveriges städer och på landet, samt' derstädes fritt köpa och förvärfva fast egendom, skulle, efter Utskottets tanke, sätta dem i en beröring med Svenska folket, hvilken först och främst i religiöst hänseende skulle åstadkomma stora olägenheter och vådor. Juden, om han är trogen sin religion och deri ståndpunkt af motsats, i hvilken lian satt sig till Kristendomen, måste nemligen förklara Den, frän hvilken en Kristen hemtar allt andeligt lif oell all salighet, för en bedragare, som antingen af öfverlagdt eller oöfverlagdt bedrägeri utgaf sig för en annan, än den lian i sjelfva verket var.
S. D. Uppå hemställan af Kontrakts-prosten Landgren beslöt Ståndet, det skulle de öfrige Riks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att instämma i Preste-Ståndets, vid pröfning af Stats-Utskottets Utlåtande Nio 148, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Åttonde Hufvud-titel, i afseende på den del af 32 punkten, som rörer an slag till pajdagogierua, fattade beslut, hvarigenom Preste-Ståndet, med godkännande af Utskottets alstyrkande af bifall till Kongl. Majits Nådiga Proposition i ämnet, bifallit Utskottets å midten af 50 sidan gjorda hemställan, endast med den ändring, att dels der tillstyrkta reservations-anslag höjdes från 20,000 till 30,000 Ridr Riksmynt och dels att efter orden. ” löne-för bättring åt lärare vid'1'' tillädes orden: ”äfvensom utvidgning af”, samt derjemte ansett, att staden Lidköping bör upptagas bland de städer, för hvilkas skolor blifvit å stat uppförde I Rektor och 1 Kollega. S. 1). Föredrogos ånyo Lag-Utskottets nedannämnde Utlåtande och Betänkande : Nio 48, i anledning al gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande Nio 35 öfver Kongl. Majits Nådiga Proposition om antagande af en författning, angående straff-arbetes och fängelse-straffs verkställande i enrum. Sedan Prot.-Utdrag den 25 November 1857. 675 Sedan genom meddelad t Utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protokoll den 11! dennes blifvit upplyst, att bemälda Riks-Stånd, med antagande af Kongl. Maj:ts ifrågavarande Proposition, afslagit hvad Utskottet i detta Utlåtande tillstyrkt, och alltså 5:ne Riks-Stånd förenat sig om antagande af Kongl. Maj:ts i Nåder framlagda lörslag till författning i ämnet, fann Preste-Ståndet något yttrande med anledning af förevarande Utlåtande å dess sida ej erforderligt, utan lade detsamma till handlinga ine.
Paa høie Skyer og paa Bølger svale. Dog Tankedybden i hans Drømmeblik Og Billedpragten i hans Sang var fremmed, Og, som en fremmed Genius i Hjemmet, Han ud til Folkets Skjalde-Grave gik. Han vilde minde Slægterne i Norden Om hvad der dybt i Folkesjælen laae, Men hvad kun drømmende Naturer saae, Naar Aandelyn i Sky fløi over Jorden. Han vilde drage frem af Glemsels Flod De Skatte, Sveas Seere og Skjalde Opdrog af Folkesindet, – men lod falde, Hvor blinde Tidsaand ei sig selv forstod. Sin egen Tidsaand voved han at møde Med de henfarne Tiders Speil i Haand, Naar Jordgiganter rysted Stjerners Baand Og vilde Himmelborgens Grund omstøde. For Tankens Frihed havde djærv han stridt Med ungdomsild; men stormed Tidsdæmonen I Livets Flammestrøm mod Sandhedsthronen, Den stille Skjald «holdt ei med Tiden Skridt». Den vilde Verdensfærd sig om ham rørte, Som fjerne Brusen af en fredløs strøm, Og Aanden fra hans største Ungdomsdrøm Ham til Lyksalighedens Ø henførte. Han fandt hin favre Ø. – Der Fuglen blaa I Aftenrøden sang med Toner klare; Der Blomsterne ham kunde aabenbare Hvad dybt i Evighedsnaturen laae. Nu Drømmefuglen fra hans Barndomsdage Sig til en yndig Jomfru folded ud: Lyksalig favned han sin Ungdomsbrud, Og Skjaldens høie Skytsaand blef hans Mage. Nu Trylleblomsterne, som lønlig sang Om drømte Fremtidsliv med Savn og Længsel, Sig løsned fra de bundne Sjæles Fængsel –
I duns j u l n u m m e r liga hans syskon ha återflyttat till Storbritannien (där en syster är gift med öfverste de Jersey Grseme) eller de britiska kolonierna, särskildt Ceylon, där ej mindre än två bröder och en syster till hofjägmästaren äro bosatta, en af bröderna gift med en dotter af öfverstelöjtnant Braunerhielm h ä r i Stockholm. Grefve Bonde på Säfstaholm var i första giftet förmäld med en dotter af den bekante spirituelle engelske diplomaten och skriftställaren Horace Marryat, men grefvinnan Bondes, född Marryat, engelska adelskap underkändes af Svea hofrätt i målet rörande fideikommissrätten till Trolleholm, som till följd däraf öfvergick " till grefvens yngre bror. Huru som hälst är det obestridligt, att familjen Marryat var och är befryndad på mångfaldiga sätt med Englands ' nobility '. Svenska friherrliga ätten Kantzow h ö r till de svenska diplomatfamiljer, som upprepade gånger ingått äktenskap inom de land, där de varit stationerade. Den förste baronen äktade en miss Grossett » af huset Muirhead i Skotland », tillhörande en från Skotland till Portugal utvandrad ätt; deras yngste son gifte sig med dottern till den rike bankiren Bosanquet, och äldste sonen af detta äktenskap, som efterträdde far och farfar i Lisboa h a r i andra giftet förmält sig med donna Emilia Perestrello de Vasconcellos från Portugal. Familjen är nu bosatt h ä r i Stockholm; den enda dottern är gift med kapten E. Lagercrantz. Kammarherre Kantzows samtliga syskon hafva emellertid valt moderns hemland, England, till sitt fädernesland. i Italien (se nedan); af v. Heidenstams barn åter ha alla stannat i Orienten (se nedan) utom den äldste, kammarherre v. Heidenstam, f. d. minister i Rio Janeiro, hvilken liksom fadern äktat en engelska, född Boyd.
Nybyggnad af ett Garnisons-Sjukhus 17,000. —i — „ Sjöfors va rsVerkets iståndsättande 40,000. „ Befästandet af inloppet till Carlscrona 41,897: r3. 5. 4. hvarjemte af de till diverse behof anslagne medel utbetalningar skett, dels af Kongl. StatsContoret, dels ock till en början af RiksgäldsContoret, dock så att de af det sednare Verket skedde utbetalningar genom uppoch a Horing äfven i StatsVerkets Räkenskaper blifvit synlige i enlighet med Bilagan 4* I afseende på den speciella redovisningen af ofvannämde lill FörsvarsVerkets iståndsättande från Kongl. StatsContoret anordnade summor, har till Revisorerne blifvit aflemnad serskildt uppgjord Hufvudbok endast för de till nya Gevär anslagne 104,000 R:dr, enligt hvilken blifvit för nya Gevär afförde . . 21,245: 2. 8. och såsom förskott till Faclorierne balanceras 82,756: 45. 4* S:r 104,000. hvaremot redovisningen för de öfrige lill FörsvarsVerkets iståndsättande anordnade medlen af de förvaltande Verken i de vanliga årsredogörelseine intagits och således ingå uti de redan här förut upptagne inkomster och utgifter: för K. KrigsCollegii FortificationsDepartement, rörande anslaget till Wanäs Fästningsbyggnad, ( 86 ) för 2:dra LifGardets Casernbyggnad, och för GarnisonsSjukhus-Nybyggnaden, rörande deras anslag, för Förvaltningen af SjöÄrenderne, rörande anslagen till SjöförsvarsYerkets iståndsättande och befästande af inloppet till Carlscrona. Tull-Verket. Räkenskaperne, som undergått granskning i Kongl. KammarRätten för år 1829 utan, men för år i83o med anmärkningar, hafva, jemförda med RiksHufvudböckerne, på följande sätt redovisat Verkets Uppbörd och Omkostnader. Balance frän föregående året: 1 Balance till påföljande året: TullVerkels omkostnader: