Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majrt underdånigst skeende önskan, att, i enlighet med hvad Herr af Vingård och Riksdagsfullmägtigen Longberg föreslagit, försök måtte anställas på en eller flere af de siörsta Stråkvägar med en Forvagnsinrättning, som någorlunda svarar mot behofvet; anser det af lika vigt, att denna önskan åtföljes af en underdånig hemställan om föregående undersökning efter Kongl. Maj:ts höga godtfinnande, antingen genom Dess Befallningshafvande uti dit hörande Län, eller genom någon annan publik auctoritet, ti'1 hvilken ärendets befordran i det hela uppdrages. Utskottet kan icke skilja sig ifrån den öfvertygelse, att sakens framgång, så vigtig den äfven i och för sig sjelf må vara, hufvudsakligen beror på en sådan förberedelse, hvarförutan denna, annars härstädes alldeles okända, anstalt skall misslyckas genom föreningen af de nu gäilande fördomar, och da svårigheter, sorn ofelbart skola yppas viff en oförberedd verkställighet. Det reglementariska af en sådan inrättning, de noggranna calculer, som böra anställas, och de öfverenskommelser, som böra uppgöras till hafvande af alla förekommande hinder, allt detta beror så hufvudsakligen på local-förhållar.den, att hvarken Utskottet, eller Riksens Höglofl. Ständer kunna, med något hopp om framgång, ingå uti pröfning, än mindre afgörande af hit hörande detailler. Den till - ISesv och Ekon. TJtsk, Ttetänkanclen. 73g Styrkan, Utskottet i detta afseende gifvit. skiljer sig icke från det f rfarande, Herra/’ frin~ gård uti sitt nu ingifna Memorial yrkat, mer än uti deri omstindi; beten, att under; rknin* gar, och derefter vidtagande anstalter böra v rkställas genom publica auctoritster.
I^uävi§, alt om han ej mifikoge sig, hade i sista Plenum fräga blifwit wäckt om upgifter frän alle Werk och Collegier, som hafva publica intrader om händerj hwilka intrader Riksens Ständers Revisorer skulls Den 22 Novembern6Z öga rärn-chet att öswerse: heinställandes Friherre om ej proposition kunde göras till intagande af ctt dylikt Stadgande i den nu uppläste Grefwe körner, ^Zolpb 6öran,' wille erin, dra sig, akt denna fräga egenteligen hast afseende pä Manufactur-Foudens. Friherre 8tae! deremot mcnte, attäfwcn Commerce - Collegium och andra publica Werk blifwit nämnde. Grefwe Oe la (Zarelia Da denne §. war under granskning hos Ridderskapet och Adeln, begärdes äswen ait alla de Werk, som i denna §. äsyftas, skulle wara underkastade omedelbar redowisnings-skyldighet. Samma fräga har äfwen i Jämknings Utskottet förewarit. Men man har trott, akt dä StarsUtskorte! blifwit tillerkänd den rättighet att infordra alla de upplysningar rörande medlens omvändande, hwilka Det sunne fig behöfwa, more Riksens Ständers Rätt tillräckeligen ftyvdad, och art en speciellare granskning skulle upkaga mera tid än Utskotter ägde att omvända under z mänader, som Riksdagen enligt Regerings-Formen fär räcka. Friherre 8taLI åberopade Friherre L.iIgencrLnt7?s yttrande i sista plenum, såsom anledning till der dä fattade Beslut i afseende pä Revisionen af sadane pubiike Werk till hwilka allmänna Statsmedel in» styra, och tilläde alt han för öfrigt blott welak anfö - n66 Den 22 November» ra detta anmärkinngs-wis i afseende pä den nu uplästa §.
Jag får vördsamt anhålla om bifall till det af StatsUtsk. här tillstyrkta anslag af 1,500 Kdr till den lärare vid Upsala Universitet, som meddelar undervisning i en hittills alldeles försummad gren af läkarevetenskapen, nemi. Psychiotrien. Upoffringen å Statens sida är i sanning ganska ringa i jemförelse med den stora vinst, som för framtiden kan påräknas derutaf, att unga läkare få tillfälle att. studera sinnessjukdomarne under en skicklig lärares handledning. l!'rugav:de morn. blef uppå härefter framstäld propos. bifallet. De öfriga momme af denna punkt bi fö U os utan discussion. 28:de punkten, ang:dc Professor Carlsons motion om anslag för 2:ne Adjunkts-löner vid livarldera Universitetet, som icke skulle vara fästade vid vissa läroämnen. H. Exc. Hr Gr. Sparre, Gust. Adolf: Jag tager mig friheten yrka, att den framställning, som i denna punkt blifvit af StatsUtsk. afstyrkt, matte vinna R. o. Ad:s bifall. Utsk. har sjelft erkänt vigten af det med motionen afsedda ändamål och detsammas stora betydelse för Universitetens framtid torde icke heller kunna bestlidas. Det är med insigt häraf som PresteSt. redan beviljat tvenne extra Adjunkts-löner å 2,000 lidivid hvartdera af Universiteten och jag anhåller nu, att 1!. o. Ad. måtte fatta enahanda beslut.
Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkande N Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Nt 66 i anledning af den af Herr Grefve Schwerin väckte Motion, om möjlighet* beredande för innehafvare af Boställs-iord, att låta försäkra den å sådan jord befintliga Åbyggnad i allmänna Brandförsäkringsanstalter. N:r 67 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den 9 sistledne December Prof. Utdr. d. 4 April 1818. 255 om iemknins uti Båtsmans-Roteringen i Halland. N:r 68 i anledning af väckt fråga om förändring uti 9 §. af Kongl. Maj:ts förnyade Seglationsordning den 15 Junii 1774. N:r 69 angående frågan om medels vidtagande till Laxens hämmande och Inländske Fabrikers upphjelpande. N:r 70 angående Kongl. Landtbruks-Akademien dess Central-Verkstad och redovisning för de under Akademiens disposition stående fonder. N:r 72 angående frågan om förhöjd Tullafgift För Boktryckeri - Stilar , som införskrifvas. jfcf:r 73 . i anledning af vackt fråga om Stockholms Stads ratt ig het att uppbära Parm, Torg och renhållnings-penningar, då Hö, Halm, Ved och Brännkol inföies, samt erläggandet af Vågoch Mätare penningar i vissa Städer för inkommande varor. N:r 74 i anledning af gjord hemställan om sättet att inom hvarje Församling utdala det Spannmåls-understÖd, som af Kongl. Allmänna Magasins-Direktionen lemnäs m. m. N:r 75 angående yrkade rättelser och förändringar uti Författningarne rörande Skogarne i Riket. S. D. Återremitterades: N:r 54 Lag-Utskottets, sedan den 24 Mars på hordet hvilande Betänkande, angående gjorde Förslag om beloppet hvarunder enskilde Personer icke må vara tillåtit att utfärda invisningar• 256 Prof. Ltdr. d. 4 April 1818.
Majit läcktes meddela nådig förklaring öfver den för honom sålunda ifrågasatta rättighet till pension; men att, i fall hans rätt till omförmälda pension icke skulle finnas ostridig, Kongl. Majit med fästadt afseende, icke allenast på hans tjenstgöring i 56 år vid Gotlands nationalbeväring, utan ock på den längre lid af inalles 41 år han verkat i Statens och det allmännas tjenst, på sätt en den underdåniga ansökningen vidfogad Ijensteförteckning närmare utvisade, under hvilken tid han städse haft att kämpa emot ekonomiska bekymmer, föranledda af hans medellöshet, små inkomster samt omsorg och uppfostran af elfva barn, mätte i nåder föreslå Rikets Ständer, att åt honom, såsom Sjukhus-inspektor och Magasinsförvaltare, på allmänna indragnings-staten anvisa en emot nu fastställda eller blifvande pensionsbelopp svarande summa, att utgå då han af ålder nödgas lemna meranämnda, af honom hittills innehafda tjenstebefattning; vid öfverlemnande af hvilken ansökning Militar-befälhafvaren på Gotland hemställt, alt Kongl. Majit läcktes till Rikets Ständer göra framställning derom, alt Lindström må vid afskedstagandet öfverflytfas på allmänna indragnings-staten med en årlig inkomst af 400 Ridr under sin återstående lifstid. Sedan Direktionen öfver Arméens pensionskassa uti afgifvet underdånigt utlåtande upplyst, att Lindström, hvilken, vid Gotlands landtbevärings upptagande till delaktighet i Arméens pensionskassa, innehade kanslist tjenst vid beväringen, begagnat sig af medgifven rättighet för de då i tjenst varande, att, emot befrielse från åliggande afgifter, afsäga sig delaktigheten i kassan; följaktligen icke vore till pension derifrån vid afskedet berättigad samt, vid sådant förhållande och då för rättighet till de genom Kongl. Brefvet den 9 Februari 1858 Arméens pensionskassas pensionärer under vissa vilkor tillförsäkrade fyllnadspensioner i första rummet måste förutsättas rättighet till pension från nämnda kassa, icke eller kunde anses berättigad - Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 153.
F ö r mycket resignation, för litet sinne för framsteg, det ä r ännu kvinnans stora fel som arbeterska. Hon)) finner sig i oniständiglieterna~, afven då, nar omständigheterna liitt kiinde andras; insikten om a t t ingenting står stilla, a t t hrarje arbete. både kan och inaste stundligen förbättras, den har annii ej hos henne liksom hos mannen blifvit en makt i blodet. DarfOr a r det hon nö- jer sig med a t t till punkt och pricka fylla sin plikt, därför a r det, soni hon annu så länge far smaka s % liten arbetsglädje Nen nar hon liar lärt sig a t t med vaken blick i hvarje uppgift finna grodd piinkten, där det nya vill skjuta fram, d&amp; skall hon finna sin %nioderlighet~ tillfredsställd genom a t t vårda och piskynda dess utveckling, ininst lika mycket tillfredsställd soin d % honi, för a t t lana. fröke~i Keys ord, får uppdraga en planta eller rarda. en blomina)). Ja, inången gång skall hon komma anda därhän, a t t älska sin uppgift nästan med ' samma kärlek, som hon skulle agna ett barn. Snille och skapande forinåga har kvinnan ytterst sällan, menar fröken ' Key. Ja, det a r samt. Men snille bestgr af t v &amp; inomerit: förs t den vidtskidande siareblicken, som upptäcker inålet långt i fjärran, sedan iliardiglieten, som med nyodlarens yxa Banar sig vag genom snår och - urskog. Den rikt begåfrade kviunaii har ofta det första inomentet, ineii sallan det andra; det %r nialinens arbetskraf t, som felas henne. Äfven när det galler genonisnittsiiiän och genomsnittskvinnor, icke a r de förras öfvsrlagsenhet i skarpsinne och uppfinningsrikedoin så särdeles förkrossande, men deras förmhga a t t siitta saker i verket, a t t ihärdigt fullfölja ett in&amp;l - den a r förkrossande i sin öfverlagseuhet. Mannen arbeta också p5 ett helt annat satt an vi.
— Skuggor; berättelse för Idun af Niemand. Bel. med heders, omnämn. vid Iduns stora pristäfling. — Smånotiscr från kvinnovärlden. — Teater och musik. — Hennes arbetsfält; ber. för Idun af Amanda Lcfflcr. (Forts.) — Från Iduns läsekrets. Förslag iill matordning för veckan 31 nov. — G dec. — Handarbeten. — Bakning. Tvätten. — Klädedräkten. — Bostaden. — Skafferiet. — Drycker. — Matlagning. — Efterrätter. — Garderoben. — Allmännyttigt. — Läkareråd. — Frågor. — Svar. — Breflåda. Ang. (Stockholms äldsta) sängklädersaffär, 7 95i] [2 S t. N y g a t a n 7, STOCKHOLM. El A x e l Broman &amp; K:ni största specialaffär De gaste i för S t i c k m a s k i n e r af enklaste och mest och billigaste lättskötta, stickmaskiner, M å n g å r i g Kontroll maskiner af under Försäljas Sveriges för mångsidiförekomma. Ingen moder} g a r a n t i! skickligaste senaste på varaktigaste, som i handeln åren sålda fackmän. ensamt Nära här billiga och bekväma vilkor Stockholm med omnejd, herr i 3,000 landet. genom Carl vår Målning o. reparering reaf kinesiska lackérarbeten utföras väl. Observatoriegatan 15 ö. g. Martin Ekström. Husqvarna Gexieraldepöt 2 2 KUNGS-TRÄDGÅRDSGATAN. Reparationer, ner utföras fort omjustering och billigt 2 2. (G. 24139) [2776] Alp-Flöjten är det nyaste, elegantaste och på samma gång det allra lättlärdaste blåsinstrument som existerar. Hvar och en som förut kan spela accordeons (dragspel) är genast lika slängd uti att traktera alp-flöjten. En kärkomnare julklapp får man i sanning söka efter! Den stora omsättningen har gjort, att vi nu kunna sälja den till kr.
Mått. Värde k 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Riksmynt. R:dr öre R:dr öre kub.-f. k:r R:dr Öre kub.-f. k:r R:dr öre R:dr öre Finans-Departementet. R-.dr öre R:dr öre kub.-f. k:r R:dr öre kub.-f. k:r R:dr öre R-.dr öre 17,000 17,000 Departements-chefen . 17,000 17,000 1 37.200 37,200 Departementets Expedition. Tillkommer: Förhöjning i anslaget, till gratifikationer åt extraordinarie Tjenstemän och Vaktbetjente . 1 000- . 38,200 38,200 iflfi 9^0 106,250 Kammar-kollegium. Nuvarande anslaget . 106 250- Tillkommer: Penningar: Nuvarande summan 101 055* Tillkommer: Förhöjning: Lön åt en Kanslist (ny) 1000' Lönetillökningåtb Vaktmästare, ä50R:dr 400: —■ Tillökning i anslaget till gratifikationer åt extra-ordinarie Tjenstemän och Vaktbetjente 1,000: Stämpelpappers-omkostnader. Förslag s-ans lag. Nuvarande anslaget 125,526: 94. hUlcomnier: Löneförhöjning åt Advokat-fiskalen 500' Tillkommer: ’ Förhöjning i anslaget till gratifikationer åt extra-ordinarie Tjenstemän och Vaktbetjenino-en ..
Betänkande Nio 89, ij milén utarbetade och till allmänhetens kännedom komna förslag till allmän Civil-lag; med dertill hörande Rättegings-ordning, liade Nationen hemtat förhoppning, att lag-* skipningen skulle erhålla en länge önskad enhet, säkerhet och skyndsamhet; men dl detta förslag, af gällande orsaker, ej lomme att under innevarande Riksdag underställas Rikets Ständers pröfning ; då , om än det väntade förslaget till både Civiloch Criminal-Lag kunde vid nästa Riksdag, fullbordadt, till Rikets Ständer öfverlemnas, det likväl vore tvifvelaktigt , huruvida den nog. granna och omständeliga granskning, som borde föregå förslagets antagande, kan under ett Riksmöte medhinnas; då följden af ett befaradt längre uppehåll skulle blifva, att de anmärkta olägenheterne komrne att ännu i flere §r fortvara , om de ej genom någon serskild åtgärd afhjelpas ; och då upphäfvandet af de serskilda Dorastolarne och öfverflödiga Rättegångs-instantierne öfverensstämmer med nya Lagförslaget och bereder dess antagande ; ansåge Motionairen frågan om domstols-organisationen böra serskildt behandlas och afgöras 5 till hvilken ända Motionairen , under åberopande af de skäl, hvilka i Lag-Comiténs den 31 Mars 1815 afgifne och , vid nämnde års Riksdag, Rikets Bih, till Rilt-St. Fröt. Ig2g och 1819, 7 Sami, I Afi, a rj-. de H.t. a ulra B:det. i8 LagTJtskötteu Betänkande Nio 8g'. Ständer meddelade Betänkande samt i Comiténs motiver till i Cap. Rättegångs-Balken finnas upptagne , föresloge , att alla serskilda Domstolar md upphof vas och de i to Cap. Rättegångs-Balken af nu gällande
Tarmarna undersöks på samma sätt, om de är sårade, spända, utvidgade, samt om de innehåller mat, väder, exkrementer, galla, blod, slem, vatten, maskar, stenar, gyttringar eller främmande ämnen. Förekommer inflammation, kallbrandsfläckar, bulningar, sammandragningar, tarminskjutningar. Är levern och mjälten naturliga eller för stora eller för små, möra, hårda, sårade, contunderade, brustna, inflammerade eller förtärda. Är gallblåsan uttänjd eller sammandragen tom eller full, finns gallstenar deras vikt, mängd och beskaffenhet. Är blåsan sårad, brusten, inflammerad, hopväxt, förstoppad av stenar eller hårda växter. Är blodkärlen i underlivet öppna, förstoppade, brustna, hopdragna, benvandlade. Innehåller njurarna, uringångarna och urinblåsan sten, grus förhårdningar. Är sädesblåsorna, och rören, sädessträngen och testiklarna i rätt läge och antal. Är de inflammerade, krossade, uppsvällda, förhårdnade. Finns vid dessa delar falskt bråck av vatten, blod, köttväxt eller dylikt, är ändtarmen uteller invändigt skadad, utfallen, hopväxt eller öppnande sig åt andra vägar som i uringången eller genom fistlar. 5: o Ryggraden Om den under livstiden varit krokig eller vid döden blivit bruten. Finns något inträngt mellan kotorna eller är de krossade, brutna, anfrätta eller annars skadade. Finns blod, vatten, var i ryggmärgskanalen. 6: o Kvinnans inre födslodelar Om de fordrar särskild undersökning ser man efter om bäckenbenens form och vidd är riktig eller sned, vanskapt, för trång eller för stor. Man ser efter om sår finns i livmodern (uturus), äggstockarna eller trumpetgångarna eller blod, vatten, polyp, var eller dylikt. Om modermunnen är frisk, utan kräftknölar eller växter. Är blodkärlen öppna eller utvidgade. Om kvinnan nyligen blivit förlöst, hur tillståndet är för vaginae och livmodern, finns foster i uterus, ett eller flera, storlek ålder, läge, hinnor, placenta eller om fostret bildat sig utom livmodern.
I den första versen var hennes röst ännu svag och nästan darrande Saida var väl litet rädd. Men för hvarje vers växte modet, intrycket och intresset, så att det var som högst, då hon slutade. Ingen kom sig ens till att berömma eller tacka henne; ett bevis på hvilket intryck hennes flärdfria, ljufva och dunkla sång hade gjort. Orden, till hvilken musiken var liksom gjuten, innehöllo en saga om en blomma. I många år hade en skön och ljusröd blomma blomstrat på en klippas häll. De friskaste, grönaste blad förhöjde ännu mer blommans skönhet. Men blomman var icke nöjd, ty ingen såg blomman och hon tyckte sig på det hela taget uträtta ingenting. En gång frågade blomman af sin Gud: är jag till nytta eller skada? Begär ej att veta det, svarade blommans Gud, är det ej nog för dig att vara blomstrande, evigt ung och vacker! O nej, svarade blomman, här blomstrar jag på denna klippas häll; ingen ser mig, hvad är det då med min skönhet. Jag ville hellre vara till nytta eller skada. Då blef han vred, blommans Gud och han sade: fåfänga, otacksamma blomma, jag kunde genast förinta dig, men jag har skapat dig. Hittills har du icke varit till nytta eller skada, men, om du så vill, skall du få bli till det ena. Välj emellan att i allan evighet blomstra liksom tillförene, osedd af alla, skön i din egen skönhet, eller att bli till skada och mista din oförgänglighet. Nu valde blomman att bli förgänglig och att få skada. Och klipphällen förvandlades nu till en dal, der vandrare ofta gingo, blommans stänglar fingo törnen, och blomman sjelf fick nu ett namn. Många, många sågo och beundrade den vackra blomman och märkte icke dess törnen utan sårade sig deraf. Detta fägnade blomman. Men en dag uppstod storm, så att blomman skakades hit och dit och sårades illa emot sina egna törnen. Sedan så vissnade blomman, hon blef ful och gammal och dog. Sedan Saida uppstigit ifrån pianot, tycktes hon icke mer vara densamma, som förut.
» Sparsamhet » med statsmedel, ett » tidsenligt » försvarssystem, en » rättvis » skatte-fördelning, kommunikationsväsendets » forisatta utveckling », » förändringar och förenklingar » i förvaltningen o. d., som detta program fordrar, betyder så ofantligt mycket eller — ofantligt litet, allt som man vill. Redan vid landtmanna-partiets första uppkomst yttrades ock derom: » Att vilja samla och sammanhålla ett politiskt parti under sådana sväfvande syftens banér röjer antingen en nästan älskvärd enfald eller ock någonting — som alls icke är älskvärd t, kanske icke heller så enfaldigt, men som i alla händelser ej kan lyckas i längden. » Att partiet blifvit sammanhållet och detta med jernhand, har varit förorsakadt af andra faktorer än det politiska programmet. Blifva en gång försvarsoch skattefrågorna lösta på ett sätt, som gör att dessa tvistefrön icke mer blifva det pris, efter hvilket sträfvas, så skall trots programmet landtmannapartiets gyllene tid vara ändad. Sådan är i korthet historien om landtmannapartiets uppkomst och begynnelse, detta parti som sedan spelat en så betydelsefull rol i vår riksdagshistoria under det nya statsskickets dagar. Med skäl blef detta parti vid sin framkomst helsadt med tillförsigt och glädje. De herskande farhågorna, att den andra kammaren skulle komma att bestå af en falang äfventyrsälskande och omstörtningslystne politiska demagoger med allt att vinna men föga att förlora voro härmed bortblåsta. Man fann ett parti, som sjelft förklarade sig stå på » säker svensk botten », ett parti, som, om dess program i viss mån bestod af liberala fraser, likvisst hade för mycket att förlora för att våga sig för långt ut på experimen talpolitikens vingliga stråt. Man såg i det uppståndna partiet en dam mot den fruktade demokratiensalla hugskott, ett parti sammansatt af det forna fjerde ståndets bästa element, förstärkta och understödda af de red~ baraste och aktningsvärdaste krafter, som landsbygden ur andra samhällslager sänd t till representationen.
Denna ansökning blef väl af Fullmägtige afslagen, genom ett under den 14:de October 1835 meddeladt och af då församlade Revisorer, efter deröfver af Åhman anförda besvär, faststäldt beslut; men enär Åhmanj vid en långt framskriden ålder, saknade all utväg att förskaffa sig sin lifsbergning, ansågo Fullmägtige hans belägenhet påkalla ett Stats-Utskottets Utlåtande, N.o /f.5. *7 ett ömt behjertande, hvadan Fullmägtige anmälde Ahmans ansökning hos nyssbemälde Revisorer för den händelse, att de skulle finna anledning densamma i ett elier annat hänseende hos Rikets Ständer understödja. Med afseende å dessa af Fullmägtige anförda bevekande omständigheter, hafva Revisorerne hemställt, att Rikets Ständer måtte bevilja Åhman något lämpligt understöd. Likaledes hafva 1839 års Revisorer, som icke kunnat bifalla Åhmans gjorda anhållan om deras förord till Fullmägtige, i afseende på hans berättigande att anticipationsvis lyfta ofvanberörde för Åhman år 1835 föreslagna underhållssumma, förklarat, det de ansågo den belägenhet, hvaruti denne åldrige tjensteman, såsom utan både lön och pension, sig befunne, ganska ömande. Lika med ofvanbemälde Revisorer, finnér Utskottet Åhmans nödställda belägenhet verkligen påkalla Rikets Ständers behjertande.
Föröfrigt försvarar jag icke denna förhöjning, inen anser mig böra uppgifva anledningen dertill vara, alt afgiften af förra Ständer bestämdes i enlighet med Utsk:s nu afgifna förslag, och att åtskilige ledamöter inom Utsk. betviflat Konungens grundJagsenliga rätt att deruti göra förändring. Jag hörer äfven till detta antal, men då jag gillar åtgärden, anser jag mig böra skilja huruvida förhöjningen varit laglig eller lämplig, oell instämmer således med dem, som ansett alt nfgifterna böra nedsättas tili hvad nu gällande författning innehåller. 1 afseende på den punkten, som rörer chartae-sig.försäljning vid tingsställena, så har Utsk. framställt sitt förslag härom i anleda, af åtskilliga derom väckta motioner, och hvilka synas haft en gilltig grund i de mångå missbruk, som vid chartas-sig,försäljning blifvit begångna. Det upplystes inom Utsk. hafva inträffat, att domare emottngit handlingar jemte chartae-sig.afgiften, men, i stället att med chartasig. belägga dessa handlingar, behållit nämnda afgift för sig sjelfva, som bevis hvarpå anförts, att hos en domare funnits 3oo st. ocharterade fastebref och andra handlingar samt hos en annan öfver 70 st, hvarför också åtskillige domare, som varit angelägne om att icke misstänkas för en slik försnillning, uppdragit åt någon af sitt cancelli eller någon annan alt taga charteförsäljningen om händer, ehuru denna försäljning enligt författningen tillhörer domarena sjelfva. DA således det icke blott är uppenbart att betydliga missbruk ägt rum, ulan äfven att de varit så stora att domare ansett sig föranlåtne att i viss män eludera författningen, elniru på lagligt sätt, då de varit försedde med charta-sig. till försäljning, så tror jag alt Utsk, gjort rätt alt föreslå en sådan åtgärd, som blifvit proponerad ; men jag instämmer dock i hvad Hr Westlinger i sin reservation framställt och yrkar således äfven ålerremiss. Frih. Rehbinder, Fredr. Willi,: Det är till följd af Gr.