Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Richissa efter dem i tyst melankoli som efter dammens lustseglande svanor. Men på aftonen, då Ulrich-Theodor skulle draga sig tillbaka till sin sängkammare, suckade han så djupt som om hjärtat ville brista och såg ut i natten. Men grefve Hengstenberg dristade ett graciöst skämt öfver hans svårmod: »Ers höghet suckar väl så tungt därför att det blott varit trolofning och ej förmälning, som firats i afton.» »Hengstenberg! Ack, du ser i mig den olyckligaste varelse under solen. Samma dag jag trolofvar mig erfar mitt hjärta för första gången den verkliga kärleken, ej den lägre, som blott eftertraktar sinnets dissipation, nej den sublimare, som Cyrus och Mandane kände, och som är sorg och bekymmer och man kan dö af. Jag älskar markisinnan.» Ulrich-Theodors stämma var så genomträngande, minen öfver hans eljes så hurtiga och frimodiga ansikte så sorgsen, att Hengstenberg fattades af medlidande. »Ers höghet, markisinnan har en fransysk kammarfru, La Fleur, som är hennes förtrogna, och det faller sig så lyckligt, att ers höghets förste löpare, Schmidt, hvilken är en stor skälm och vågar imitera sin nådige herre, besöker henne i hemlighet. Ers höghet har sålunda en väg att närma sig den sköna damen, som säkert ej kan vara omänsklig nog att motstå en sådan beundrare.» »Å, Hengstenberg, du räddar mitt lif, hur skall jag kunna tacka dig,» utropade Ulrich-Theodor, tog genast fjädern, och förfaren som han var i att skrifva de artigaste epistlar, nerskref han genast följande rader: Biljett. Hur oviss, hur vansklig är ej människans lott! Då hon redan tror sig i den trygga hamnen, krossas skeppet af stormen, och då man tycker sig som mest i säkerhet, träffas hjärtat af ett skott, för hvilket ingen frälsning finnes! Madame, bestäm öfver mitt öde – det ligger i edra händer.
Utlåt. N:o 141 och Meni. N:o 168. Motion N:o 501, angående beviljande af statsanslag til! belopp af 160,000 R:dr till hamnanläggning vid staden Laholm. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. Motion N:o 502, angående fullständig ombildning af folkskoleväsendet, på sätt Pehr Thomasson i en till Rikets Ständer ställd skrift föreslagit. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Motion N:o 503, derom alt f. d. Kammarskrifvaren L. F. Montelius måtte beviljas pension å allmänna indragningsstaten af 500 R:dr. StatsUtsk. Utlåt. Hjerpe, 33 Hjerpe, L. H-, Jernvräkare vid Metallvågen i Stockholm, om hans uppförande på allmänna indragningsstaten till åtnjutande af årlig pension å 700 R:dr. Motion N:o 463. Stats.-Ulsk. Utlåt. Holm, Josef, fiån Stockholms län, Motion N:o 129, om allåtande af underdånig skrifvelse med anhållan, alt de medel, som nu användas till första be väringsklassens öfningsmöten, i stället måtte anvisas till arfvoden åt instruktörer för motsvarande öfningar i de fasta folkskolorna. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. Motion N:o 184, angående ändring i gällande lagstadgande i fråga om tiden för dammluckas öppnande. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 7. R. St. underdån. Skrifv. Holmlin, Bengt Jollcin, från Göteborgs och Bohus län, Motion N:o 55, om upphäfvande af eller ändring uti 24 kap. 32 § af 1686 års Kyrkolag, i fråga om Klockares skyldighet att fortskaffa Domkapitlens och Kyrkoherdarnes embetsbref. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk.
Då dessa anvisningar åter utgöra en del af sjelfva lagen, måste dock likväl den vara att ursägta, som tror att med deras meddelande vore någon mening och denna mening bör man väl likligast tro vara den, att de skola lydas och följas. Den 24 Februarii. 635 Af en Skolordning upprättad efter frihetens återvinnande och betryggande, skulle man kanske med skäl vänta, att den vore utarbetad i consttmionens anda tor den, tran de yngre åren beredande den blifvande mannens tillgifvenhet och danande dess fallenheter att mot* svara de consiitutionella stiftelserna Jag lemnar till HögloflStåndet att dumma , om dessa fordringar äro uppfyllda i en lag, der det bland annat stadgas (1 Sect. Cap. 5 §. 4): att ingen må i offentlig skola antagas, som icke för dess Rector kan styrka, att han genom egna tillgångar eller andras understöd kan uppehålla sig vid läroverket. Således, då enligt constitutionen, alla Svenske medborgare äro jemlike inför lagen och vid användandet till Statens tjenst, fastställer SkolOrdningen ett förmögenhetens u‘e<dutande företräde, vid inhämtandet af er'ordrrlig skicklighet för detta ändamål Vidare, der d> t stadgas (1 Sect. Cap 7 § 6) : att efter någon vi s tid den gosse skall ovilkorligen fiån lä overket varda skilid s im för ,bristande naturst åfvor ej kan uppnå de lör uppfattning påbudne insigter. Hvem det är norn skall verkställa detta afskiljande, elkr detta bestämmande af natursgåfvornas br<st , om det är Classens Lärare, Läroverkets Rector eller dess så kallade Inspector proximiis stadgas icke i lagen. Man kan då temligen säk< rt förutse hvem det skall vara som tillegnar sig denna rättighet, att gifva patent på snillrikhet eller dumhet.
Oförgängligt tackvärd är den trefaldiga samverkningen dertill: af det talrika sällskap, som fattade beslutet och sammansköt medlen; af den ridderlige Konung, som, sjelf deri deltagande, äfven af sitt vackra Rosendals ägor upplät det för ändamålet lämpligaste ställe; af den ädle konstnär 152, som så lyckligt utförde sitt uppdrag och med afböjande af hvarje annan vedergällning, än nöjet att sålunda bidraga till förherrligandet af Bellmans minne. Det är deras verk, att nu, i en halfkrets af Djurgårdens ekar, hans kolossala bröstbild nedblickar på vandrarn från sin fotställning af granit, med sitt af vinrankor bekransade hufvud, sitt af träffande likhet utmärkta anlete; för att ännu, och framgent, gifva sångens ”Helgd åt dessa kullars gröna runder, Dessa lugna vikar, skumma lunder, – Helgd åt nöjets, hvilans, diktens stunder, I dina skuggor, du vanliga park”!153 Det var på aftonen af den 26 Juli 1829, som denna bild aftäcktes med en sjelf i hvarje hänsigt betydningsfull högtidlighet. Hela dagen hade moln hotat med oväder och ihållande regn: men de försvunno i mån af qvällens annalkning; det visade sig, att Naturen ej kunde glömma den sångare, som så ofta och så makalöst besjungit hennes fägring. Ändtligen sågs himlen fullt ren; alla ansigten klarnade med den; en den skönaste sommarafton stämde alla sinnen till glädje. Öfver den vida trakten, så fjerran som nära, hvimlade en oöfverskådlig folkskara; vagnar, med festliga gäster från hufvudstadens vackra verld, glänste i grupper och rader; ingen enda plats fanns tom i närheten af den kring minnesvården dragna omhägnad af granris och löf, inom hvilken ledamöterne af föreningen för dess upprättande hade samlat sig.
Denna § omfattar nemligen alla de bedrägerier, hvilka hittills lemnats ostraffade, men böra bestraffas; och det är således genom densamma, som lagstiftningen i denna del i sjelfva verket skulle vinna nu saknad fullständighet. Vidare har utskottet ej upptagit något stadgande, som motsvarar 11 mom. 24 § i Kongl. Maj:ts Förslag, eller det som angår det fall att köpare och säljare af fast egendom eller bördeman beträdes med sådant svek, som i S Kap. 5 och 6 §§ Jordabalken sägs. Dessa lagrum stadga att köpare och säljare, hvilka, bördeman till förfång, upphäfva eller i annan handel förbyta det köp de gjort hafva eller under falskt sken skifte göra, skola hvardera böta SO Daler; äfvensom att om köpare, säljare eller bördeman, hvilka äro pligtige att med ed betyga de förre, att dem emellan är på god tro tingadt och betaldt, som köpebrefvet innehåller, och den sednare, att han utan list för sig och ingen annan bördar, varder öfvertygad att härvid hafva svikliga handlat, skall han böta jemväl femtio daler. Nu kan väl icke bestridas att berörde handlingar äro oredlige; men till bedrägeri i egentlig mening synas de ej kunna hänföras. Man söker här att bevara lagligen förvärfvade rättigheter, fastän med brottsliga medel. Dessa brott äro derföre af en helt och hållet egendomlig natur och kunna således behandlas oberoende af hvad lagen angående bedrägeri och annan oredlighet i allmänhet stadgar. Behofvet af straff härutinnan betingas ock af tillvaron af sjelfva den institution, till hvars skydd de blifvit stadgade. Med densamma upphör behofvet; och iustilutionens motståndare växa, efter hvad erfarenheten visar, dagligen i antal. Till brott, hvarå straff i denna lag bör bestämmas, hörer, efter Utskottets åsigt, ej eller det, som omförmäles i 27 § 2 mom. eller att någon olofligen tager och brukar hvad annan tillhörer. Detta brott förekommer nu i 19 § af 1853 års lag om stöld och rån, ehuru mindro omfattande, enär denna § blott talar om den, som olofligen tager och brukar annans häst och fartyg.
Vinstenssalt o 14 — fritt. 96 Instenssyra och Vinsyra af värdet (triol: grön andra slag tnsvart, Benkol eller Bister bsfor Jiyhvitt, Kremzerhvitt och Zinkhvitt Ilorkalk Ivafvelsyra tändstickor, jemväl af annat material än träd äfvensom Tändsvamp, närmaste emballagets vigt inberäknad liuttapercliaoch Kautschuksarbeten, andra slag, ej specificerade, och som ej äro hänförliga till redskap eller maskinerier eller delar deraf Väfnader, vattentäta eller dubbla, sammansatta genom upplösning af kautschuk, guttapercha, m. m IBläck, skrifIBokoch Koppartrycksvårta [Soja och Såser [ljus: talgoch palmitin andra slag Vatten, mineral ■ Balsam, kopaive-, peruviansk och annan nativ Gallipot Gummilacca Gummi alla slag, ej specificeradt llarpoés Bartz Kopal Mastix Sandarak Schellack Terpentin Lakritz lakritzrot eller Glycyrrhiza Tullafgift beräknad i Svenska ören samt Svenskt mått och vigt. Tullsatser i nu gällande Svenska Tulltaxa. Enligt Tullkomiténs förslag Enligt traktaten emellan Frankrike och Tyska Tullföreningen. Qvantitet för Tull beräkningen. 1865 åren 1866| 1867 I868| 1860 öre. öre. öre. öre. öre. öre. öre. 5 % — fria. fria. 1 « 1 — fri. 1 » 3 — fri.
Naturskönt läge och vackra omgifningar. Alla moderna badformer, s. k. Nauheimerbad, Kreuznacherbad, soloch luftbad, gyttjebad. Komfortabelt innalatorium med apparater från Ems. Fullständig brunnskur, sjukgymnastik och massage. All nödig specialbehandling. Utmärkt restauration, moderata priser! Möckelö hafsbad är badanstaltens annex. Angbåtskommunikation 5 ggr i veckan på Stockholm. Öfverläkare: D:r Johannes Hoving. Prospekt i alla boklådor i Stockholm, turistföreningar samt ångbätskontor. (S T, A. D U F V A 41 Drottaiaagg. 4 1 (Etablerad Läkare: Prof. ROSENDAHL. Säsong: Maj — Sept. n d Brunn, Bad oeh ö Sanatorium. Alla slags bad, såsom Gyttjemassagebad, Nauheimeroch Kreuznacherbad m.m., brunnso. dietkurer etc. Läkare: Badintendenten D:r J. Bauman, D:r O. Sandberg efter 20 juni, specialitet mago. tarmsjukdomar, D:r E. Enblad: massage o. sjukgymnastik. Badkamrer: Hr K. Ramberg. Restauranter: Alphyddan, Stadshotellet samt Turisthotellets pensionat. Musik: fullständig orkester under anf. af dir. W. Neumann. Rumbeställningar genom Badkontoret. B. Humber &amp; C:o Privata Humbers tö 1 Under nästkommande september öppnas i Stockholm en 2-årig (eventuelt 1-årig ' läroanstalt för utbildande af lärarinnor i familj och i de lägre klasserna af läroverk för flickor. Undervisning kommer att meddelas i vanliga läsoch öfningsämnen — äfven språk. Särskild vikt kommer att läggas vid den metodiskt praktiska utbildningen. Tryckt prospekt samt muntliga eller skriftliga upplysningar lämnas af läroanstaltens föreståndarinna, Fröken Sofi Anderson, Brahegatan 41, Stockholm, som äfven mottager anmälningar. Mottagnings tid måndag och onsdag kl. 5 — 6. Goda impregnerade tyger till resdräkter m. m. erbjudas till fördelaktiga priser. Begär profver frän P. Ljungdahl, Falun.
Maj:ts förra proposition i ämnet upptagne grunder, dock att beräkningen af qvantiteterna sker med tillämpning af medelmarkegången för ofvannämnde tid samt derefter af Kongl. Maj:t fastställes. Punkten litt. B. Utskottets Utlåtande bifölls. Punkten litt. C. l:sta yttrandet, pag. 21; Ståndet vidblef redan fattadt beslut. Öfriga yttranden, under denna punkt, äfvensom i anledning af väckta motioner, 16, 17 och 21 punkterna; biföllos. I återstående delar lades Utlåtanderna, N:ris 167 och 262, till handling arne. N:o 263, i anledning af väckt motion, angående anslag till inköp af en Kansli-rådet Krutmejer tillhörig gravyrsamling; afslogs. N:o 264, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse angående understöd åt Öfverste-löjtnanten J. Z. Dunkers enka Maria Charlotta Tuderus; bifölls. N:o 265, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet, N:o 44, angående utbetalning af stadgad ersättning utaf allmänna medel till vittnen i brottmål, då den tilltalade saknar tillgång, eller ersättnings-skyldighet icke kan honom åläggas; afslogs. N:o 266, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet, N:o 81, angående upphörande af så kallade vakansoch förslagsliggetidssamt begrafningshjelps-besparingar. Dih. till R. St. Prot. 1850—51. 9 Sami. 57 450 Prot.-Utdrag den 2 Augusti 1851. samt om årliga anslag till vederbörande pensions-kassor, såsom ersättning för de inkomster, dessa kassor af nämnde besparingar åtnjuta. Utlåtandet, N:o 268, afslogs, och beslut fattades, i enlighet med Herr Fähraii 0. J., afgifna resen ation.
Vidare meddelar Fru Emma Ohman, Stockholm, Slussplan 63 B. (G. 4948) [2359] Kvinnor, dem efter ofvanstående afb. af gult och i rödt skiftande dubbelt lagdt glanspapper, ser till, att de hvita sidorna komma inåt, fäster medels gummi samman två delar med fint ståltrådsinlägg på midten, hvarpå ståltrådsstjälken omlindas med grönt silkespapper. Knoppen förfärdigas på samma sätt som till äppleblommorna, endast litet mindre. Flere blommor, knoppar och ett och annat rödaktigt ' blad sammanbindas till knippen och fästas på naturliga körsbärskvistar, på hvilka man här och där kan applicera något större, mörkare blad. (Forts.) Inackordering '. För fruntimmer för helt år eller för flickor i skolåldern, som behöfva besö- ka elementarläroverk, gifves tillfälle till inackordering i ett aktadt och godt hem i Lindesbergs stad. propra, ordentliga, skickliga i finare och gröfre bröds, som ock en i Sockerbageri-tillverkning, kunna mot vivre, logis och rcånadspenning erhålla förmånliga platser i större landsortsstad den 1 eller 24 kommande oktober. Reflekterande härå torde med första till » Iduns byrå » insända svar till » Kvinnobageri »; dock göre sig ingen besvär, som ej kan hänvisa till goda rekommendationer. [2454] E n dublett eller enkelrum, väl mö- blerade med egen ing., friskt och centralt belägen, finn. att hyra. Hel inackord. kan äfven erhållas om anm. göres hos doktorinn. A. Landelius, Södertelje. [2463] DIVERSE Doktor Carl piensbuzg 33 Drottninggatan 33, Träffas alla dagar kl. 10 — 11. Behandlar företrädesvis domar. Barnsjuk[1343] D:r ERNST SALEN. Träffas söckendagar kl. S — 10 f. ni. o. 2 — 3 e. m. Helgdagar S — 10 f. m. Allm. telef. Tjäders Byrå, Stockholm. Omsorgsfull förmedling af inackord. i Stockholm o. landsorten. Uthyr möbl. våningar.
Krigsartiklarne och 2 §. i närande Cirkulär, å Korporalerne Almqvist och Rickenberg, saint af klaganderne Wedenberg och Ullström å så väl Fanjunkaren Stollenburg, som äfven Korporalerne Almqvist och Rickenberg alternatift, antingen efter 18 Kap. 9 §. och 21 Kap. 6 §. Missgerningsbalken, eller ock efter förstnämnde lagrum samt 21 Kap. 7 §. och 35 Kap. 1 §. samma balk, hvarförutan klaganderne, hvilka tillika påstått det ansvar, som uti 2 Kap. 29 §. Kongl.
S.D. Enligt förut lagligen utlyst sockenstämma inträdde efter slutad gudstjenst socknemännen uti socknestugan, hvaräst följande angelägneheter afgjordes: §1 Kyrko och fattigcasso räkenskaperna upplästes och verifierades. § 2 Beviljades 16 sk. banco på hvarje rök och af torpare 8 sk. eller efter råd och lägenhet till Rödö kyrka, och detta allt i anledning af ett sockenstämmo protocoll af d. 2 juli 1815, hvaruti Rödö församling öfverenskommit om insamling af medel till en ny mässhakes anskaffande, men som denna insamling blivit hittills förgäten beslöts nu att för innevarande år hemmansåbo \rök/ skulle gifva 16 sk. banco, och torpare, som hade råd, gifva minst 8 sk. och de öfriga efter sina tillgångar \och medlen af sexmännen uppbäras och redovisas/. Och ehuru denna insamling ingalunda svarar emot kostnaden af den nya mäshaken, ansågo dock socknemännen lämpeligt att bestämma denna afgift för detta år, men yttrade tillika sig villige och benägne att, likaledes ett annat år, \göra/ gemensam insamling till kyrkan, som häftar för en betydlig skuld. § 3 Framställdess vådan af tobaksrökande på kyrkvallen uppe på sockenstugu vinden och i kyrk stallarne, och som denna osed inrotat sig äfven bland ungdomen att röka på ofvannämnde ställen beslöts af församlingens ledamöter, som ifrade äfven för ordning och skick samt insågo vådan af tobaksrökande vid kyrkan, det ett vite af en r.d:r banco skulle fastställas för den eller de, som hädanefter beträdes med tobaks rökning på kyrkvallen, eller i kyrkostallarne och uppe på sockenstuge botten; och borde detta beslut årl:n från predikstolen kungöras allmänheten på det ingen må kunna undskylla sig med okunnighet därom. Böterna tillfalla de fattiga i socknen el. fattig cassan.
Slutligen anhåller jag, att Utsi. ville lemna en särskild omtanka åt behofvet af starkare och mera ändamålsenliga conlroller emot lurendrejeriet, än de nuvar.; hvilkas otillräcklighet är af en lång erfarenhet bestyrkt. De utomordentliga bevakningsanstalter, som under cholera-liden agde rum, hafva efterlemnat särdeles fördelaktiga minnen; och ett återgående till dem torde också vara af nödvändigheten påk a liad 19 så mycket hellre, som tullintraderna derigenom tilllika vunno en förhöjning, måhända i det närmaste svarande emot den större kostnad, som deraf vållades. Att dessa anmärkntr, utgörande en fortsättning af hvad jag vid 3:ne föregrde riksdagar i förevar, ämne yrkat, må få åtfölja återremissen till Utsk., är hvad jag vördsamt anhåller. Hr Lefre'n, Joli. Pehr, anförde skriftligen: Förevar, fråga påkallar representantens allvarligaste begrundande, ty den griper djupt i landets näringslif, samt bar derigenom ett mäktigt inflytande, icke ensamt på landets välstånd, utan äfven på dess inre och yttre politiska förhållanden. Länge har striden fortgått mellan de 2:ne väl kända systemerna för länders näringslagstiftning; lång har den osäkerhet varit, under hvilken Svenska näringsidkare nödgats använda sina capitaler, sin flit och sina mödor; och då många höja klandrande stämmor samt bittert förebrå Regeringen och Regeringens organer den mindre raska framgång, som visat sig inom landets näringslif under ett långvarigt fredstillstånd, samt på allahanda vägar sammansöka orsaken härtill, hafva de, som mig synes, alldeles förbisett den egentliga, den sannskyldiga, som är att igenfinna just i denna osäkerhet. Med en i andra länder exempellös oförvägenhet, hafva vi under nära århundrade vid hvarje riksdag ända intill grunderna skakat våra näringsförhållanden, samt vidtagit eller föranledt så täta förändringar, icke allenast i näringslagstiftningens hufvudrnomenter, utan ock i dess detaljer, att intet annat folk med oss häruti kan jemföras, hvarföre vi ock varit och äro föremål för främlingens förenade för - 3ia Den 29 Juli f. m. våning och medömkan.
GENERALEN. Jo, jag hoppades att du bättre skulle följa mina önskningar, när jag insatte dig till fideikommissarie. Du har i kväll, tvärt emot min uttryckliga vilja, i detta mitt arbetsrum tillåtit dig komprometterande friheter mot fru Stjernfelt, – komprometterande både för henne och för dig. BARON. (stiger lifligt upp) Efter man spionerar på oss och detta rör farbror så nära, så ska jag afgifva en förklaring. Det fins ingen annan i den här småtokiga världen, som jag brydde mig om att gifva den, om inte just farbror själf. Kort om godt: jag är inte förlofvad med fru Stjernfelt och blir det antagligtvis häller aldrig. Hon är vacker och hon har samma glada smak som jag, – jag fordrar inte mycket af damer! – och vi kommer bra öfverens. Det är hela min samvetslöshet! Om jag för mina mustascher i närheten af hennes nacke i den tron att ingen ser det, så är det väl inte komprometterande för någon af oss. Kan jag hjälpa att det fins ... sluskar, som följer oss i hälarna? GENERALEN. Min kära Fredrik, det duger inte, säger jag. Du gör ett godt parti för henne om intet därigenom, och det vill du väl inte? BARON. Ett godt parti om intet? GENERALEN. Ja, hon är så godt som förlofvad med herr Karlsson. BARON. (skrattar) Nej farbror – drag nu ...! Ett godt parti? Hvem har inbillat farbror det? Karlsson själf, naturligtvis? Just en treflig affär! GENERALEN. Det är en allvarsam sak, Fredrik. Skratta inte. Fru Stjernfelt kan vara glad åt att ett sådant parti erbjuds henne, den frånskilda hustrun. Hon blir dessutom en mycket lämplig hustru åt Karlsson. Hon är fåfäng, ytlig och kokett, och Karlsson har god råd att tillfredsställa de tre passionerna hos henne. BARON. Farbror är inte optimist häller! GENERALEN. Jo, jag vill att mitt folk ska ha det bra, men så kommer du och förstör deras lycka för dem. Du har inte tänkt på det. BARON. Nej, jag har värkligen inte tänkt på den sidan af saken. GENERALEN.
Derföre är genom nu gällande stadgande för detta fall i möjligaste måtto sörjdt; och alt i någon laon vika derifrån, anser jag vara alltför vådligt. Likväl finner jag Lagen kunna eluderas, om ick« vakthafvande lägre tullbetjent skulla ega att, vid tullplats, anhålla misstänkt person, tilldess de uti denna §. uppräknade förmän hinna tillkallas. Jag har på sällan grund ansett §. endast böra erhålla följande något förändrade 1) delse: ”Då någon, som till tullplats ankommer, misstankes hafva på sig förstucket god*, må undersökning derefter af Tullkammare eller Tull-In"spections-föreståndare kunna anställas i vaktstuga eller annat rum, samt "i arne vittnens närvaro, om den misstänkte det äskar. Är den misstänktia ^qvinsperson, må undersökningen ej verkställas, utan genom tillkallad ”person af samma kön. I alla sådane lall ega vid tullplats vakthafvande ”tullbetjent den misstänkte personen anhålla, tilldess behörig undersölt'■'ningsman hinner tillkallas. Upptäckes ej vid sådan anhållning eller un”dersökcing beslag underkastadt gods, bote undersökningsman och den, som ”anhållningen gjort, hvar för sig, serskildt för en hvar, hos hvilken vid ”undersökning dylikt gods ej funnits, från 20 till 3oo R.dr, målsegandens ”ensak, och ansvare dessutom serskildt efter nedanstående §•, om af hornum våld eller oskick vid undersökningen föröfvjktv’’ Bev. Ligsamt Allm. Besv, och Ekon.-TJtskottens Betänkande, N.o 11. 31 45 §. Tillägget vid denna §. har, efter min tanisa, icke behöft här upptagas, då den föreskrift, det innefattar, annorstädes igenfinnes. 49 §• Då allmänna Lagen uti 10 Gap. 21 §.
Uti ett från Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitteradt Memorial, liar Herr Halling, som ansett den verkställda inredningen uti ofvannämnde luis såsom misslyckad och icke ändamålsenlig, lill bevis härpå hufvudsakligen åberopat: att Borgarare-Ståndet vid Riksdagens början måstsöka sig annan local, enär den Ståndet till Sessions-rum anvisade befanns vara allt för inskränkt och i flere andra afseenden otjenlig; att Preste-Ståndet föranstaltat om en bättre inredning af dess Sessions-rum, så att det dertill kunde begagnas; och att nästan alla Utskotten kommit i förlägenhet för utrymme och till och med på tillgång af erforderlige mechler af stolar och bord. Med hemlad anledning härifrån föreslår alltså Motionairen, att StatsUtskottet målte anmodas, att, efter inhemtande af uppgifter och upplysningar af utsedde Deputerade af hvarje af de 3:ne ofrälse Stånden och från alla Utskott och deras Afdelningar, låta upprätta ordentligt förslag till en förbättrad inredning af ifrågavarande Hus, så att det, om möjligt är, må kunna, vid blifvande Riksdagar, till de dermed afsedde ändamål användas* hvarefter beslut om verkställigheten torde höra vidtagas. Men skulle likväl, efter noggrann pröfning häraf, det emot förmodan befinnas omöjligt att: bereda tjenliga och tillräckliga rum för alla ändamål, torde det vara bättre och lättare att anskaffa local i annat hus för något af de mindre talrika Utskotten, än, såsom nu, låta nästan alla dem besväras genom en i högsta grad olämplig inpackning, under det ändock ett helt Riks-Stånd tills vidare frånträdt alla de för detsamma utsedde lägenheter. Bihang till R St, Prat. i834 och, i835, 4 Sami. i Af.i, 3 Bandet. 33:dje Häftet, i ■Stat s-TJt skottets Utlåtande Nio 4"! i.