Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hittills hafwa mängen gäng Ledamöter i ett Utskott ej förr blifwit utsedde, än, i den mon ämnen för dest handläggning under Riksdagens fortgäng yppats, samma Utskott funnits oundgängeligen Lehöfligt. Häraf har ej sällan uppkommit den olägenhet att, genom efter hand gjorda tillsättningar, tjenlige och tillräckligt Ledamöter för ett sednare pätänkt Utskott med swärighet kunnat finnas, särdeles i de mindre talrika Ständen, der osta en person mäste ätaga sig Ledamotskap i flera Utskott, hwilka sämedelst hindra och afbryta hwarandras arbeten, om ej pä en gäng och i god tid en behörig reglering härutinnan iakttages. Att Utskotten likaledes inom en utsatt tid företaga sina göromäl, torde wara af mycken inflytelse sä wäl pä ärendernes obehindradt gäng, som äfwen pä deras afgörande wid eller inom den till Riksdagens slutföreskrifne Terminen, hwars förlängande syues böra i möjligaste mätto, af mänga och wigtiga skäl, undwikas. Enligt 29 Z, jemförd med 36, 44 och 55 W, 96 Expeditioner till Riks-Ständen. har Constitutions-Utskottet föreslagit, att i wr^a anförde fall beslutsoch förklarkngsrätt kunde af Riksens Högloft. Ständer at Utskottet uppdragas. Da uti Plena olika meningar uppsta om nya Utskotts tillsättande, eller till h wilke t Utskott wäckta ämnen böra remitteras, utan att skiljaktigheten genom Standens pluralitet kan afgöras, synes, dä all annan beqwäm utwäg till tvinnande af fordrad decision saknas, en sädan i sig sjelf mindre »väsendtlig befattning närmast tillkomma ConstitutionsUtskottet, särdeles som
Hr Cederschiöld: Enl. min åsigt, kommer stadgandet i denna § ali djupt ingripa i enskildes rättigheter, och jag fortsätter derföre min anmärkn. vid 13:de §:n, enl. hvilken det kan af K:s Beflnde bestämmas, hvarest utminuterings-ställe skall finnas. Om jag nu antager, att ett värdshus är beläget pä en egendom, så har egaren* hittills utarrenderat detta värdshus till krögaren, men hädanefter bestämmer K:s Befh:de, alt lägenheten, som befunnits lämplig, skall fortfarande vara utskänknings-ställe, och sedan detta är beslutadt, skall lägenheten, eller rättigheten att der hålla krog, utbjudas på auktion. Egaren lillspörjes icke derom, utan en för honom helt främmande person blir den högstbjudande, och, enl. denna §, skall han, såvidt han eljest är antaglig, erhålla rättigheten. Ett dylikt stadgande verkar således derhän, att egaren, mot sin vilja, får, icke blott en krogrörelse, utan äfven en utskänkare, som han icke vill hafva. Huru skall han få sin hyra för lägenheten? Det är icke bestämdt, icke ens om han skall få någon, eller hvem, som skall betala den. Ovisst är äfven, om K:s Befh:de hör egaren, om han vill hafva denne utskänkare, och denne är då likväl berättigad att idka rörelsen emot egarens vilja. Jag hemställer, om detta är öfverensstämmande med lag. Sedan jag här hört, att den praxis blifvit vidtagen, att ändring i förslaget icke får göras, hvilket är i fullkomlig strid med 49:de §:n Riksd:s-Ordn:n, och emot hvilken åtgärd jag härmed nedlägger min protest, -så återstår för mig endast att yrka afslag å g:n. 72 Den 4 Oktober e. m. Hr Printzensköld: Jag delar Hr Cederschiölds farhåga för följderna af ifrågavarrde förslag, i fall det skulle antagas. Jag anser det omöjligt för K:s Beflnde att kunna, emot en jordegares bestridande, förordna, att elt näringsställe skall på hans egor finnas.
N:o I Beväringsmanskapet, deras vapenöfningar m. m — 8 — 57 — b. 26 Mars b. 26 Mars å. 26 Mars å. 2 April Svar på återremisser — 8 — 108 — a. a. 15 Juni a. a. 7 Juni a. a. 12 Juni a. a. 4 Juni Bibeln, om sättet för utgifningen deraf — 8 — 17 — b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 25 Jan. Bibliothek,Socken-,inrättande deraf — 8 — 127 — a. 2 Aug. a. 2 Aug. b. 6 Aug. b. 2 Aug. Bibiiothekarien vid Linköpings Gymnasii-bibliothek, lönförhöjning åt — 4 1 89 22 b. 26 April b. 26 April b. 5 Maj b. 5 Maj Ytterligare i ämnet — 4 1 247 — b. 21 Juli å. 25 Juli b. 25 Juli å. 25 Juli Svar på återremiss — 4 1 509 — b. 15 Aug. b. 15 Aug. b. 15 Aug. b. 15 Aug. 187 Bibliotheket, Kongl., lön för vice Bibiiothekarien vid — 1 89 1 å 26 April å. 26 April å 5 Maj b. 5 Maj Svar på återremiss — 4 1 154 25 b. 14 Juni b. 14 Juni b. 14 Juni 1. b. 14 Juni 175 » - dess flyttning till Riksgäldskontorets hus — 4 1 108 — b. 16 April b. 17 April b. 16 April b. 12 April Bihang till Riks-Ståndens Protokoll, om upplagans storlek — 10 2 2 — b. 4 Dec. b. 4 Dec. b. 4 Dec. b. 4 Dec. » om prenumeration derå — 10 2 5 — b. 4 Dec. b. 4 Dec. b. 4 Dec. b. 4 Dec. » Memorial till Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, om upplagans storlek samt prenumeration derå — 10 2 4 » angående acceptering elter
Det i anledning häraf meddelade Protocolls »Utdrag upplästes sä lpdande: Utdrag af Protokollet, hällit hos Högwordige Prés ste-Ständet den 2 April r8io. S. D. Dä Erpeditions-Utskottets Förstag till underdånig strifwelse, angäcnde förbättring uti Rikets Upfost» rings - och Underwisnings-Anstaltcr nu till justering up» lästes, ansäg Preste-Ständet det, framfor ordet kännedom förekommande ordet grundeliga böra uteslutas. Preste-Ständet erkänner nogsamt, att Rectorn Mas gifter Lllkverstolpss Förstag, rörande detta amne i wiste delar röjer en grundelig kännedom, men da Allmänna Be-> wars - och Ljeconomic-Utskottct uti dest betänkande, hwilkct, af Z:ne Ständ till assa delar gilladt, ligger till grund, förkastat bemalte Rectors Förstag, trodde Prcfte-Ständct det icke wara lämpligt att Riksens Ständer genom ett mitsord om grundelig kännedom i allmänhet likasom skulle godkänna hwad de pä sätt ofwanförmäldt är, i wista delar ogillat. Vt Luxr». klx protocollc» /. ist. ^linc^ujät. Hers Den 6 April. 803 Herr Grefwen och Landt,Marskalken, frä« gade härefter om Högloft. Ridderftapct och Adeln ansäg -enna förändring nödig? Ropades Nj. Uplästes ett ifrän Stats-Utffottet ingiswit sä lydande Wördsamt Memorial! Uti Protocolls-Utdrag af den zr sistl. Marti! och den 3 i denne Män ad hafwa Högloft. Nidderflapet och Adeln samt Högwördige Preste-Ständet anmodat Stats-Utstottet, att för Committerade till Tryckfrihetens wärd föreflä Samlings - och Expeditions - rum samt medel till Wed, Ljus, Skrifmaterialer och renflrifning.
Messias! när på Dig en stilla natt jag tänker? Nej! knäböjd vid det stoft, som höljs af denna graf, Jag på de löften tror, som vid din död du gaf. Och vore allt en dröm ... hur ljufligt ej, att drömma, När hjertat känslor får, så höga och så ömma! Från denna minnets gräns min tanke flykten tar, Och öfver tidens haf till evigheten far; Der ser jag lastens fall, ser dygdens engla-öden, Ser detta klot i grus, och under gruset döden. Men Du, som, molnbetäckt, åt Salems Skald och Kung Vid Helgedomens fot den gyllne harpan räckte, Hvars sång Serafens tystnad väckte: O, Uranie! den dagen sjung, Då under Domens slag i chaos jorden hvimlar, Och Lejonet af Juda stam I dunder, moln, och blixt och dam, Uppreser sig en thron på evighetens himlar. Och, yngling! som med mig i lifvets öcknar går, – Om du vid dygdens väg mot lastens oviss står: Ack, må med Domens dån min lyra dig förskräcka! Dock nej! du hjerta har; på fruktan kärlek rår; En känsla, mera ljuf, jag i din själ vill väcka. Följ öfver Kidrons bäck, följ i den däld mig ner, Der Den, dig skapat har, i afgrundsqval du ser; Följ mig till Korsets fot! Vid skenet månen sprider, Ack, läs i hvarje sår: ”det är för dig jag lider”. Religion! hvad djup! i töcknen hvilken glans! Jag skulle dyrka Gud, fast ingen himmel fanns. För Domaren du aldrig bäfvar, Om till Förlossaren ditt hjerta kärlek bär. Döm, yngling, sjelf, ack döm, hvad mera himmelskt är! Men du, som öfver mig i midnatts-molnen sväfvar, Min Mor! jag sjunger vid din graf. Ack! att vid lyrans slag du mig en blick ej jäfvar, Ljuf, som den första kyss i Eden Eva gaf! Brist på utrymme tillåter mig föröfrigt endast påminna om den sköna hymnen till Gud: Högt i odödlighetens famn
I sammanhang med detta Kongl. Majits beslut anbefalldes Krigs-kollegium att i underdånighet inkomma med uppgift å de belopp, som i förrberörda hänseende erfordrades, hvarvid i afseende på grunderna för utgörande af den hälft utaf beklädnads-bidraget, för hvilken Kronan och Roteringskassan under nu pågående statsregleBih. till R. St. Proposition M 01. ringsperiod borde gemensamt ansvara, tillika blef föreskrifvet, att Kronan å samma hälft skulle erlägga en efter riksmarkegångs-priset å en enkel soldatmundering beräknad afgift till Hästjägare-beklädnadens underhåll, hvartill Rikets Ständer vid sednaste riksdag anslagit medel, samt att det belopp, som derefter erfordrades till bidragets fyllnad, deri inberäknade 10 procent å halfva beklädnads-bidraget, såsom reparationsbjelp, borde utgöras af Roteringskassan. Krigs-kollegium har nu, uti underdånig skrifvelse af den 12 sistlidne Januari, anmält, att, då sålunda Jemtlands Roteringskassas under nuvarande statsregleringsperiod utgående bidrag till Hästjägare-munderingens underhåll kommer till beloppet att blifva beroende på den summa, per nummer beräknad, som af Krigs-kollegium, i enlighet med det omvexlande årliga riksmarkegångs-värdet å soldatmunderingen, borde erläggas, Kollegium icke tillförene kunnat uppgifva det belopp, som kan finnas böra Roteringskassan i ersättning för dess utgifter till beklädnadsunderhållet under denna statsregleringsperiod tillkomma; men alt, sedan 1859 års länsmarkegångs-taxor numera blifvit uppgjorda och af Kammar-kollegium pröfvade, Krigs-kollegium låtit med ledning af desamma uppgöra uträkning öfver innevarande års riksmarkegångs-värde å soldatmunderingen, hvarigenom, under förutsättning att samma uträkning, sedan den i föreskrifven ordning hunnit granskas af Kammar-kollegii Advokatfiskal, varder af Krigsoch Kammar-kollegierna godkänd, berörde ersättning kan till beloppet bestämmas. Med öfverlemnande af en efter de, genom Kongl.
Om en jordegendom skulle anskaffas för Statens räkning, så ökas omkostnaderna, likväl blott engång för alla medföljandet egendomsvärde, förslagsvis antaget till rtdr btco 100,000. Transp. 100.000. särskilda: byggnader-för läroanstaltens speciella behof, minst 5,ono. inköp af jordbruksböcker, modeller och instrumenter till samlingens begynnande 1,000. Summa b:co r:dr 106,000. Om egendomens årliga afkastning, för hvilken föreståndaren bör redovisa, skulle kunna beräknas till en behållning af 4,000 r:dr b:co, hvilka komma Staten lill godo; så återstå att af Staten ytterligare förskjutas 5,65o r:dr b:co årligen, hvilka åter ännu mera kunna förminskas genom beloppet af hvad betalande elever af första classen erlägga, men som icke kan till någon viss och oföränderlig summa upptagas.
England, Frankrike och Tyskland. En af de största schveiziska sidenfabrikerna, Schweizer &amp; C:o, Luzern, har nu börjat söka sin marknad äfven här i Sverige. Och att döma af den särdeles rikhaltiga samling profver på siden Och halfsidentyger m. m., som sändts oss till påseende, framgår, att firman har att bjuda på mycket solida fabrikat och till priser, växlande från 50 öre pr meter fill 12 kr. och mera. Allt försändes till rekvirenlerna tulloch fråktfritt. Se för öfrigt annonsen a tidningens första sida! Den judiska kvinnan såsom hon ter sig i den bibliska och efterbibliska litteraturen, var ämnet för en ypperligt genomtänkt och framförd föreläsning, som här om aftonen till förmån för Stockholms läraresällskaps byggnadsfond hölls i Vetenskapsakademiens hörsal af rabbinen d:r G. Klein. Det kristna idealet — betonade talaren därvid bland annat — är i förhållande till det antika i många hänseenden kvinnligt. De grekiska dygderna voro öfvervägande manliga, de kristna dygderna, saktmod, kärlek, ömhet, undfallenhet, äro kvinnliga dygder. Den klassiska tiden satte föge värde på kvinnan, kristendomen har höjt henne till mannens jämlike. Och gå vi tillbaka till de skrifter, ur hvilka kristendomen öst det mesta och lifskraftigaste af sina samfundsidéer och sina sedliga tankar, till judendomens heliga skrifter, så finna vi en vördnad och ett uppskattande af kvinnan, sådana de aldrig utbildat sig på hednisk botten, och hvilka endast kunna härledas ur den största skatt, det judiska folket tillfört historien — monoteismens idé. Hvad nu särskildt angår det judiska folkets känsla för kvinnan, så får den ett uttryck redan i skapelsehistorien, hvilken ju åt kvinnans skapelse ger två versioner — hon är dels i full likställighet med mannen, skapad efter Guds eget beläte, dels gifven honom såsom en hjälparinna, hvilken skall fullt uppgå i honom och med hvilken han först kan erfara lifvets fullkomning. Och följer man sedan patriarkernas historia, så är det ständigt samma drag man märker i kvinnans ställning.
Gothilander, till erhållande af Urtima Ting, hade Häradshöfdingen forestält honom möjligheten af en invändning i rättegången, hvarigenom målet ytterligare skulle kunna ställas på uppskof, och att hans förskjutande kostnad till Urtima Tinget derföre kunde Blifva frugtlös, hvarpå Jan Jansson, till Betänkande af hvad Häradshöfdingen honom förestält, Bortgått; men då lian den 26 Julii till Häradshöfdingen återkommit och förnyat sin förra begäran, hade Urtima Ting, af bemälde Domhafvande ändteligen blifvit utsatt att bållås den 17 Augusti, dertill Lindh blifvit kallad och hvarvid, i följd af hans då gjorde invändning, Tingsllätten, på den grund, att förra UppskofsUtslaget vunnit laga kraft, beslutat, det målet ej heller då kunde till pröfning upptagas , utan borde hvila till den förr utsatte andra Rättegångsdagen, af det i November 2 Sami. 2 B. I I 30 Riksens Ständers manad samma år blifvande Lagtima Ting, dertill parterne, vid vite af 3 R:d. 16 sk. för dem hvardera, egde sig inställa. Dervid har jag förnämligast anmärkt, att sedan Brukspatronen Lindh väl varit i tillfälle, att genom befullmägtigade Ombud besörja om Bördeskillingens lyftning, men ej att svara i hufvudsaken, hade vid sådant förhållande och då Lindh i sistnämnde afseende, utan lagligen styrkt förfall uteblifvit, det varit Jan Janssons rättighet och Ilärads-Rättens pligt, att i följd af Lagens stadgande uti 12 Gap. 3 §. Rättegångs-Balken Bördsfrugan till hufvudsaklig pröfning genast blifvit företagen.
Besl. IX: 293. 377. — tryckning af Handlingarne derom, Remiss II: 649. C. U. Bet. III: 66. Be»l, IX: 432, Stats-RSd, Anmärkning emot det och K, M:s Rådgifvare i Kommandomål för Flottorna, Remiss II: yög, C. U. Bet. III: 27. Besl. IX: 270. — tryckning af Handlingarne derom, Remiss II: 544. 54^» 547. C. U. Bet. III: 5i. — Anmärkning emot det och Föredraganden för Handelsoch Finans-Ärenden, Remiss II: 538. 53g. Bet. III: 33. Besl. IX: 293. 341.. 494. yo5. — dess ansvarighet, tillägg derom i Regerings-Formen, C. U. Bet. III: 2> esl. IX479* C. U. Bet, lil: 122. Resi. 613. — dess sammansätning af Frälse och Ofrälse Män,' C. U. Bet. lil: 36. C, U. Bet lil: 110. Bet, lil: 128. Besl, IX: 617. — s-Protokoll, granskning deraf, C. U. Bet, lil: lor. Skrif. X: 383. S tats-Sekr eterare, se Föredragande. S tats-Verket, Revisor. Rerätt. derom II: 106. Ret. IV: 1603. Besl. IX; 687. 688. 693, Skrif. X: 423, . — dithörande Räntepersedlars förminskning, Just, Omb. Berätt. II; 330, — dess Indragnings-Benelicii-Benådningsm, fl. Stater, tryckning deraf, Remiss 11: 447. S. U. Bet. IV: 36. Register. 49 ■— Riks-Hufvudbok deröfver, anstalter till dess beredande, Revisor.
Den 9 Jamiarkl. komma att dttä influera, får tiden utwjsa, och wänne ej sakens wiat och granlagenhet fordror, ott desslyrinnan ej nägon rubbning sker r del stadgande, soin gillar och hänförer berörde artus under Laga fäng. Fribeten, rätt ancvand, är derutom en hufivud-kanfta, hwiiken icke uran högst wigliga stal bör genom Lagen betwingas. I anledning af desse anmärkningar, kan jag för mm del, med LogUtskottets kanka l denna lraga mlg icke förena. Zog föwantedes te-riil icke af näaot enskilt interesse; — Mindre jag än nägon annan ar j tiilfälle atk njuta eller att ststra FideiEomm. ss. En fä lycklig belägenhet bäfwer nödwändigheten att preferera en säker utkomst framför lysande fstmäner. Dtt är endast af Mimlkvibigt >i!t för allmän och enskilt säkerhet och bästa, jag i benna fräga wägat yppa mina bctänkligheter^ hwilkas mer eller mindre »värde, hemställes Högloft Nidderstapet och Adelns upplysta granskning, och derest de antagas, torde proposition fä göras till asftag a LogUtskotters Betänkande Grefwe von ronformeradö f!g lill aile delar mcd Herr liliiueborZ. Helo Lockman, Ambrosius bllg^nus, hade jngifwil ett Diktamen, hwtlket upplästes, sä lydande; , 2öid Rikse ns Högloft. Ständers LagUtskotts Betänkande, i f ägan om tilläggning i XVI Cap. i §. ArfdoBaiken, hwarigenom rättigheten ott stifta F dki^omÄisser ssulle upphöra; får kill Högloft. Sild» Den 9 Ianuarii. 421 Ridderskapet och Adelns upplyfta granskning, jag i ödmjukhet framställa följande anmälningar:
I detta beslut är en modiilcation, i afseende på skattskrifningsorlen, såsom grund för fattig vårds-skyldigheten, gjord, då det heter, "att i fall person blifvit mantalsskrifven i församling, der han såsom hemmansbrukare eller torpare bör inflytta nästa fardag den 14 Mars, men dessförinnan antingen sjelf faller fattigvården till last, eller dör och lemnar efter sig enka och barn, som äro i behof af fattig-understöd, detta åligger den församling, der han eller de äro boende, men icke dem, hvarest mantalsskrifning skedt, men personen ännu då icke inflyttat." Men Betänkandet deremot, i rak strid mot detta beslut, innehåller, att skattskrifningsorten skall ligga till grund, dock så, att vid flyttning från ett samhälle till ett annat, flyttningstiden skall hafva ingått innan fattigvårdsansvaret öfvergår från det samhälle, den flyttande förut tillhört. Hvar och en måste således inse att, på sätt jag förut anmärkt, hela beslutet är hafvet; ty, efter Betänkandet, skall skattskrifningsorten ovillkorligt ligga till grund för fattig-understödet för personer, som aldrig förr tillhört det samhälle, hvarest han sist varit skattskrifven, och således den i beslutet vidtagne modification utesluten. Rättelse, StatsUtskottets Utlåtande N:o 219, sid, 7, r. 25, står 333 R:dr 16 sk., lås 333 R:dr, (Se samma Utskotts Betänkande, N:o 63, sid. i3.) STOCKHOLM. Tryckt hos A. G. Hellsten, 1840. Lagsamt Allm. Besv. och Ekon. Utskottens Betänkande, N\o 6. N:o 6. Ank, till Exp, TTtsk. deD i Au g. kl. 5 e. ni. Betänkande, i anledning af väckta frågor om disposition och fördelning af Härads-Allmänningarne, deras förvaltning samt Jägeristatens upphörande.
I anledning af denna framställning hafva Utskotten skolat först upplysa, dels att ifrågavarande 6 § innehåller: ”Med iakttagande af de grunder, som serskildt stadgade finnas, skall landtmätaren noga och ordentligen i tunnland och kappland uträkna alla å koncept-kartan uppförde större och mindre egofigurer, samt deröfver upprätta tydlig beskrifning, deruti egornes sämre eller bättre häfd, naturliga godhet och rymd upptages; och bör denna beskrifning för delegarne uppläsas, samt, i afseende å riktigheten af hvarje delegares upptagne tegar och egostycken, deras erkännande derå tagas”; dels ock att ifrågavarande, af Öfver-direktören vid landtmäteriet utfärdade formulär, lemnar anvisning till inrättande af på en gang egobeskrifning, häfde-förteckning och taxerings-längd sålunda, alt serskildt för hvarje hemmansnummer och under serskilda afdelningar för olika inom desamma varande egoslag, de å kartan uppförda egofigurer, med utmärkande af deras nummer å kartan, upptagas lill grad, areal i tunnland och kappland, uppskattnings-värde samt egenskap af inrösningseller afrösnings-jord, uti serskilda kolumner; att för de olika egoslagen inom hvarje hemmansnummer slutsummor utföras, och att den oskiftade eller till delegarnes gemensamma begagnande upplåtna mark, på enahanda sätt, serskildt upptages. Af den, på sätt nu nämndt är, landtmätare ålagde skyldighet, att å beskrifningen öfver konceptkartan taga delegarnes erkännande, i afseende på riktigheten af hvarje delegares tegar och egostycken, följer ostridigt, att beskrifningen skall vara så inrättad, alt delegarne må kunna tillse, att i beskrifningen rätteligen blifvit utfördt hvad de hvar för sig förut häfdat.
Stuta! ©fatt ftplsige efter 2:bra Stvt. 0om betala för ‘gaftigfjeter, $abi’if»' ocf) annan törelfe: djanblanDe 00 0feppé> ecb icngfartpgé-egare 00 (Egare af 0feppéirarf od) §abrifer 00 •fOanDnrcrfare ocf) borgare i allmänhet 000 0tdnDéperfoner ni. fl 000 0000 _ Smbeté# ocb £ienftemän, font betala o tnfomftcn 00 i) — Dito 00 0 — Dito 00 0 — Dito 00 oo — Dito 00 — .— 00 — Dito 00 00 — Dito 00 — 00 — Dito 00 — 00 — Dito 00 00 — Dito 00 0 procent af Dito 00 000 -f)anb(anöeé betjening i ecb för rörelfctt. 000 $abrif& od) -^)anbtn>erfö»fBetjening 000 SnffilDe pcrfonerö fSctjening . 00 3)it>erfe perfoner, forn dro fina egne 00 2tf 2lrbet6»€(a|jcn 00 0000 — 0umma ! 0000 (27) 9t:o II. CöjteringsJLåncjö åfiver ^eunUmngett efter 2 2irt. uti 18 * * åro ^eunUmng0*©t<;t>ga i X~l. H. ©taö får år 18»; ©en (lattffpt* feigel 95amn oc& Äarafter. Stntetfningarför berafnanbet af SSetmUning. ■ö> Q S3 52 _ w © S äa5?! 2 t-, S ^ ^ 'O' S t3 ST Ss —• £> Snfomjl af £.itibel oi) 95öretfe.
äfvensom 7:o att krog eller annat allmänt näringsställe, å hvilket sådana drycker afyttras, ej må under söneller helgedag hållas öppet eller för allmänheten tillgängligt annan tid än mellan klockan 8—9 förmiddagen samt klockan 1—3 och 7—10 eftermiddagen. “ Jemte det Utskottet funnit 28 § 3 mom. ingalunda, på sått motionären förmenat, stå i strid med 26 § 1 morn., får Utskottet erinra derom, att det af motionären antydda missförhållande, att i någon stad hvarandra motsägande be - 12 Sammans. BevillnLags. Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskott. Betänkande N'.o o. stämmelser skulle kunna af olika myndigheter utfärdas, så mycket mindre synes vara att befara, som kommunalstyrelsens beslut icke har gällande kraft, förrän det blifvit af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, efter magistratens börande, godkändt; i följd hvaraf detsamma således icke kan vara för någon af dessa myndigheter obekant. Beträffande åter hvad motionären under mom. 6 och 7 föreslagit, synes det på goda grunder vara öfverlåtet åt kommunalstyrelse i stad att sjelf bestämma, huruvida bränvinsutskänkning under sönoch helgedagar må vidare inskränkas eller helt och hållet förbjudas. Endast den omständigheten, att en kommun sjelf är öfvertygad om nödvändigheten af dylika bestämmelser, kan nemligen, enligt Utskottets åsigt, berättiga till vidtagande af åtgärder, hvilka i sig innebära sådana ingrepp i den personliga sjelfbestämmelsen, som icke uti någon annan gren af lagstiftningen förekomma och derföre, äfven då fråga är om utskänkning af bränvin, icke synas böra såsom allmän regel påbjudas.
— Bonde-Ståndet åter har ansett nuvarande af Utskottet till bibehållande föreslagna utförsels-afgifter böra äfven vid införseln ega rum, eller för Alved 36 sk., Björkved 1 R:dr 24 sk., Bokoch Ekved 2 Kalr, Granved 30 sk., Tallved 36 sk., och andra slag 1 R:dr 24 sk. famnen; — hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borga reSlåndet bibehållit de i 1841 års Taxa för berörde serskilta slags ved bestämda införsels-belopp. Utskottet anser sig böra lill Presteoch Bonde-Stånden hemställa, alt de ville hvar för sig afstå från deras sinsemellan skiljaktige, och instämma i Ridderskapet och Adelns sam* Borgare-Ståndets enahanda beslut, men för den händelse, att denna inbjudning icke vinner bifall, komma följande omröstningar att ega rum: I30:o Den, som vill, att till contraproposition t hufvudvoteringen om Alved skall antagas Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, att den i gällande Taxa derå bestämda införselstull, 16 sk. famnen, bör bibehållas, röstar ja; den, det ej vill, röstar nej. Vinner nej, kommer contrapropositionen att utgöras, af Bonde-Ståndets be - Bevillnings-UtskottcU Memorial, N:n 30. 37 slat, att den för utförseln nu gällande tull å (tived, nemligen 36 sk. famnen, hör ega rum afven vid införseln. 131:o. Den, som godkänner Utskottets förslag, att införselstullen å (tived bör utgöra 24- sk. famnen, röstar ja; den, det ej vill, röstar nej. Vinner nej, antages: (l:a alternativet) Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut. (2:a alternativet) Bonde-Ståndets beslut. 132:o.