Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deras,rätt att oförryckt behålla sin tionde kill underhäll är dom förwarad i Frcds-fördrag, Malmö Recess, Privilegier, Kprko-Jnspcctors Jnstructien och en mängd Författningar: deras Privilegier i Regerings-formen stadsästade. En del af dem har wäl nägorlunda bchällning, men en del äter endast nägra fä Tunnor, knappast tilräckclige för de mäst oumgängelige reparationer, och huru obilligt skulle det wara, att pä omförmälde sätt göra deras tilgängar sä inskränkte att de skulle alldeles förfalla? Om derföre till ändamälcts minnande nägot skulle i detta afseende kunna midtagas, more, efter unn öfwcrtpgclff, det enda och lagliga sättet, att inhämta Församlingarnes yttrande, dä jag icke bör twifla, att, där den bchällne Spannemäl upgär till det o,vantum, att nägot utan Kprkorncs lidande , krm bewiljas, Församlingarne icke bestrida ett understöd, som wisscrligen skulle bidraga till ett det nyttigaste ändamäl. Det enda hinder härwid kunde möta more behof af fond lill Landt - ScholäMästares aflöning ä orten, hwartill enda tilgängcn spNks wara någon del af Kprkorncs bchällnc Tionde. Om det beslut, som jag förmodar, skulle fattas stk höra Församlingarne, skulle äfwen den omständig, het kunna inträffa, att respcctive Herrar Patron-ägare förmodligen bemiljadc nägot Utskott af sin behällne Kprko-Tionde. 2 Högloft. Utskottets Project äro de wäl alldeles undantagne, och wisserligen pä den grund att ett sädant äläggande more rakt stridande emot Högloft. Ridderffapets och Adelns Privilegier; mm Kprkorncs Privilegier äro lika med Herrar Patronägareö; att kränka nägon deras rätt, more lika lag - Dcn i September. 77 stridigt.
Vid 5olde S a) att, vid bestämmandet af det antal Värdshus, Källare och Näringsställen, som för hvarje stad är oumbärligt, bör äfven Pastors-Embetet höras; b) att i denna §. bör tilläggas, att ingen hädanefter uti stad må å bränvins-minutering erhålla burskap. Vid 5lista §. att stadgandet i denna §., såsom skråmässigt och utan ändamål, bör utgå. Bev,-, Lagsamt Allm, Besp.- och Oecon,- Utslls Utlåtande N:o 8. Viel 52'.dra §. att i denna §. bör tilläggas, att krögare böter, såsom för oloflig minutering, derest han tillåter någon på försäljningsstället öfverlasta sig. Vid 53:dje §. a) att stadgandet strider emot Lag och rättsprinciper och kan lätt eluderas derigenom, att krögaren täger skuldsedel förut, hvarigenom utgifvaren af sedeln uppmuntras att supa till dess han fått valuta; b) att Yinskänkar, Krögare och Tracteurer, de der ära Borgare, ega att med ed fästa rigtigheten af deras bok öfver utborgningar, hvarigenom deras fordran blir betalningsgilld. Vid 55:te §. att köpare må till vittne antagas i fråga om försäljning af det bränvin han sjelf sig tillhandla^ Vid 56:te §. a) att stadgandet är orimligt, då man vill förekomma införande af utländskt bränvin derigenom, att Tullkammares förpassning bör åtfölja varan, då den sändes från stad med fartyg, som passerat saltsjö; men detsamma ej stadgas för allt bränvin > som fores på saltsjön; b) att orden: ”under edelig förpligtelse” böra utgå.. Vid a) att Utskotten gått öfver sina gränser och trädt inom en annan lagstiftning; hvarföre denna §. bör utgå.
Vid förehafvande af väckt fråga om afskaffande af den under benämning af Borgholms Garnisons service-medel på pland utgående afgift, hafva Rikets Ständer inhemtat, att dessa medel utgöra» med 1 sk. af hvarje hemman på Öland, med undantag af Kungsgårdar, Säterier, Boställen, Posthemman m. fl., och enligt i832 års räkenskaper uppgått till sammanlagda i5 R:dr 19 sk. 9 r:st.; och som denna skatt drabbar endast en mindre del jordbrukare, och beloppet deraf är nog ringa för att debiteras, upp - Expalitions-U t skottets Forslag till und. Skrifvelse N.O 90. 193 bäras oell redovisas, hafva Rikets Ständer ansett, det vederbörande hem* mansinnehafvare å Öland böra befrias frän erläggande af ifrågavarande afgift, samt att, till följd deraf, densamma bör ur Kronans räkenskaper försvinna. Hvilket Rikets Ständer få bos E. K. M. i underd. anmäla. Rikets Ständer framhärda & c. Uppfäst och godkitadt hos Ridd. och Adeln den tl Aug. 1834. Prtste-Sländet den 11 — Borgare-Ståndet den 11 Bonde-Ståndet den 11 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående lindring i vilkoren för begagnandet af det utaf Rikets Ständer till återuppbyggande af staden Borås anslagne låne-understöd, äfvensom eftergift af den staden åliggande bevillning. (Stats—Utsk.
Om Svenska folket kunde afsäga sig allt bruk af spirituösa drycker, vore det alltför lyckligt; men säkert gör man sig alltför stora förhoppningar, örn man tänker sig möjligheten större för den Svenska, än för andra nationer, att helt och hålö. let bortlägga bruket deraf, särdeles hvad den lägre classen beträffar. Men då Sverige behöfver ett spirituosum, som till en del kommer från andra länder och till en del tillverkas inom landet; så anser jag klokast vara alt laga sä, att allt hvad som behöfves eiler consuraeras, tillverkas af D e 11 37 Juni f. m. oss sjelfva. Om Sverige kunde åstadkomma både vin, arrack oell rom så val sorn brännvin, så vore det visserligen en betydlig vinst för landet; men derföre att man icke kan åstadkomma allt, bör man ej förbjuda tillverkningen af hvad man förmår producera. I sammanhang härmed förekommer en fråga, som är of mycken vigt, nemi. den frihet uti brännvinshandel, som för narvar. äger rum emellan Sverige och Norrige. Ända från Strömstad och 5o ä 60 mil uppåt Norrska gränsen consumerns på Svenska sidan endast Norrskt brännvin. Om nu skatten på brännvinet ökas, skulle säkerligen ännu mera brännvin införas från Norrige, emedan varan Lomme att stiga i pris. Jag skulle kunna anföra bestämda facto till stöd för sanningen af hvad jag sagt. Härpå vill jag fada Ulskrs uppmärksamhet, till ledning för Utsk. att äfven i detta hänseende taga nödiga mått och steg för att vinna ändamålet af ett högre pris; i hvilket fall Utsk. torde böra tillstyrka RiksSCn alt ingå till K. M. med und. framställning 0111 ändamålsenlig ändring uti den emellan Sverige och Norrige i detta hänseende gällande öfverenskommelse, enligt hvilken man äger att öfver gränsen från Norrige medföra i5 kannor brännvin. En person kan ju Juilia i5 drängar eller flera, sorn hvarje dag öfverföra hvardera i5 kannor brännvin, och 0111 flera förfara på samma sätt, skola inom år och dag många hundratusen kannor brännvin kunna inpraktiseras.
Besh IX: 6l4. 619. 624. 627. — se äfven Landsköp och Landtmannavaror.^ °\ Odlingar, Lån för dem från Banken, Revisor. Bcrätt, II: i3. Skrif. X: 450. — rättighet dervid att tillhålla grannar till afloppsdikens upptagande, Remiss II: 4go, L. U, Bet, VII; 122. Besh IX: 323. 355. — ytterligare om Lån dertill och om Förbättringshus, Remiss II: 559. E. U. Bet, VIII. 828. Besl, IX: 5o7. Omröstning, i Utskott, £. .U. Bet, lil: 38. C. U. Bet. III; m. Bet. III: l35. Besh IX; 692. assedels afläggande, föreskrifter derom, C, U. Bet. III: 57. Order, Militär-, se Bref, Osmundsjern, sättet till lefverering deraf, Remiss II: 494. S. U. Bet, IV; 482. Besl. IX; 216, 220. 227. 235, Skrif. X: 163. P. Pappersbruk, understöd för deni, se Collcgium, Ko rnmerse, - — se äfven Lumpsamlare. Parm-penningar, BroTorgoch Renhållningspenningar, i Stockholm, samt Vågoch Mätarepenningar, i öfrige Städer, Remiss II: 473. 499. E» U. Bet. VIII: 332. Besh IX: 248.253.255. 267. E. U. Bet. VIII: 831. Skrif. X: 467. Pass, vid Resor öfver Norrska Riksgränsen, se Trädvaror. '— Msgistratcrnes rättighet till utfärdande deraf, och Passkontors inrättande, Remiss; II: 516. E. U. Bet. VIII: uo. Besh IX: 91. 100.
Den siste värde talaren har anfört så mycket af hvad jag ämnade visa, att jag har föga att tillägga. Då jag yrkar bifall till Utsk:ts förslag, så bestrider jag icke derigenom nyttan och behofvet af ett universitet i hufvudstaden, men man bör betänka om detta behof är så trängande, att man bör vidtaga en så våldsam åtgärd, som förflyttande, hit af Upsala universitet. Det är sannt, att hnlvudstaden kan hemta stora lordelar af ett universitet och att det för mången vore en fördel att få inhemta sina studier här. Men det finnas också många olägenheter. Skall man för det ena ändamålet uppoffra det andra? Det är, enligt min tanke, en ganska väsendtlig sak, som man ej får förbise, och den är, det infly tande, som kamratskapet utöfvar på studenternas lif, och den sammanhållning, som måste blifva större i en småstad. En stor del af studenternes föräldrar torde också anse sig kunna med större trygghet skicka sina söner till Upsala än till Stockholm. Att förflytta universitetet hit, skulle också medföra så stora kostnader, att man åtminstone borde låta denna fråga utarbeta sig mera än den gjort, innan man begär en undersökning af K. M., ty denna undersökning sker verkligen icke utan stora kostnader. Ville man i stället använda en mindre del af dessa summor, för att här i Stockholm anställa lärare till föreläsnin gars hållande, så tror jag verkligen att hufvudstadens behof kunde i väsendtlig mån alhjelpas, och genom en sådan åtgärd skulle behofvet att få universitetet hit snart visa sig. Jag anhåller således om bifall till Betänk:t. Frih. Hamilton, Hugo: Ehuru jag är beslutad, att instämma i det resultat, hvartill Utsk:t kommit, är jag, lika med Gr. Anckarsvärd, af den tanke, att Utsk:t bort hafva fästat större uppmärksamhet vid en så vigtig fråga och icke blott stödt sig vid det tarfliga skälet af bristande medel. Då landet har råd att bevilja sådana till så mänga praktiska saker, så får man icke säga att det saknar medel, då det gäller en så vigtig sak för intelligensen, som att bereda tillfälle till en god 586 Den 20 April. uppfostran för ungdomen.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 37 Transport R:int R:dr 28,500: — 2 40,754: 99. /) till bildande af lämpliga Holländerier för de Norrländska länen, samt till andra för Stamholländeristyrelsens verksamhet nödiga utgifter, enahanda årliga anslag, som till införskaffande utaf goda afvelsdjur af utmärktare boskapsracer förut varit å extra stat beviljadt, eller 10,000: — g) till fortsättande af de geologiska undersökningarna inom riket, med tillämpning dervid af de grunder för aflöningen, som i bifogade protokoll för Civilärender den 13 innevarande månad omförmälas, samt utgifvande af geologiska Kartor 60,000: — h) till inredande af den nya arbetsoch samlingslokal, som är afsedd att för geologiska byrån beredas uti slöjdskolans nya hus, m. m 18,000: — Summa extra anslag Runt R:dr 116,500: — Såsom ordinarie anslag: till aflöning åt uppsyningsman och förevisare vid den utställning af landtbruksredskap och modeller, som är afsedd att ega rum i Landtbruksakademiens lokal uti Slöjdskolans nya hus, äfvensom till lokalens städning samt för putsning och vidmakthållande af expositionsartiklarna 1,500: — E) Undervisningsanstalter för slöjderna: I afseende å anslaget till Teknologiska Institutet 55,500 Rdr, hvilket för närvarande är till en del å extra stat upp förd t, vill Kongl. Maj:t föreslå Rikets Ständer, att detsamma må till hela sitt belopp uppföras å ordinarie stat, under vilkor för Föreståndare och Lärare att vara underkastade den förändring i tjensteåligganden, som, derest Bergsskolan och den undervisning, som nu vid högre Artilleriläroverket meddelas Civilingeniörer, framdeles till Institutet förflyttas, deraf må kunna blifva en följd. Kongl.
I ämnet hafva dessutom blifvit väckta och lill Allmänna Besvärsoch Ekonömi-utskottet remitterade följande motioner, nemligen: i:o af Sven Jonsson från Jemtlands Jan, och a:o af Anders Olsson från. samma län, hvilk;) hemställt, att beväringsmanskapets vapenöfningar måtte inställas, och i stället endast mönstring med manskapet ega rum, för att derigenom vinna kännedom om det antal jiersoner, som vid behof vore att af beväringen för fosterlandets försvar påräkna; 3:o. af Johannes Andersson från Skaraborgs län, som föreslagit, att Kongl. Mapts nådiga proposition om förlängning i tiden för beväringsman - Stalssamt Allm. Besvärsoch Ekon -Utskottens' Betänkande, A’;o 5. 13 skåpets vapenöfningar måtte i så måtto gillas, att den föreslagna exercistiden nedsattes från 3i dagar lill 20, dock under förbehåll, att den slående hären minskades tili hälften eller åtminstone med -i del af dess nuvarande numerär. Sedan för behandling af förevarande frågor, Allmänna Besvärs-och Ekonomi-utskottet ansett nödigt sammanträda med Stats-utskoltet, hafva IJtskolten gemensamt tagit i öfvervägande ej mindre Kongl. Majlis högstberörda nådiga proposition, samt de yttranden, som i anledning deraf afgifvits, än äfven om förmälde hos Heder v. Bonde-ståndet väckte motioner. Då Utskotten nu gå alt afgifva sitt utlåtande i detta vigtiga ärende, torde Utskotten först få i minnet återkalla, hurusom förhållandena i slutet af sista århundradet nödgade de flesta europeiska stater att öka antalet af sina trupper. Äfven i Sverige blef en sådan åtgärd af nöden, och år 1808, då riket anfölls med krig af Ryssland och Danmark, upprättades, till följd af Kongl, kungörelsen den 14 Mars 1808, det s. k. Landtvärnet, till tjenstgöring hvarvid förpligtades hvarje Svensk yngling emellan 18 och 25 års ålder, af hvad stånd som helst, som ej redan ingått i rikets tjenst.
Akademien hemställer derföre i underdånighet, att det sätt för granskningen af Akademiens räkenskaper, som Eders Kongl. Majit, på grund af Rikets Ständers derom gjorda underdåniga framställning, täckts uti Dess af xkkademiens Förvaltnings-kommitté åberopade nådiga skrifvelse af den 1 Augusti 1845 fastställa, måtte äfven framgent få fortfara. Stockholm den 23 Februari 1856. På Landtbruks-akademiens vägnar: F. ÅKERMAN. J. Th. Nathorst. Till Kongl. Landtbruks-akademien! För besvarande af Kongl. Maj:ts nådiga remiss uppå den af Rikets Ständers sednast församlade Revisorer, i afgifven berättelse angående granskningen af stats-verkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1852 och 1853, gjorda hemställan, det måtte Kongl. Landtbruks-akademiens räkenskaper, hvilka för nämnde år nu blifvit af Revisorerne utan anmärkning reviderade, hädanefter jemväl varda till granskning i Kongl. Kammar-rätten aflemnade, har Kongl. Akademien behagat infordra dess Förvaltningskommittées yttrande i ämnet; och då Kommittén nu går att detta sitt åliggande fullgöra, utbeder den sig först att i Kongl. Akademiens minne få återföra hvad i likartad fråga förut passerat, då Rikets Ständer yrkade att genom sina Revisorer få samma räkenskap granska. Vid 1844 och 1845 års riksdag hade utaf åtskilliga ledamöter inom Bonde-ståndet motioner blifvit väckta om Landtbruks-akademiens indragning och den Akademien tilldelade fonds öfverlemnande till Riksgälds-kontoret m. m.
Branvinsdislillering vare under nämnde lid tillåten för dem, som äro till bränvinsbränning berälligade; ankommande det etc. Af Matts Pehrsson från Stockholms Län: ”Emot Utskottens för slag lill bränvinsbrännings-författning får jag mig på det högsta reservera , instämmande hufvudsakligast i hvad Zetterberg oell Carl Ersson anfört.” Bev-, Lag-, samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utshotlens Belänlcande, N:o 1. 53 Rikets Högloft. Ständers Bevillnings-, Lag-, samt Altmanna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts F ö r s 1 a g lill föreskrifter, angående villkoren för tillverkning och försäljning af bränvin. Första Artikeln. Om bränvinsbrännings-rättigheten. § I Brän vinsbränning, af hvad tjenligt ämne som helst, skall med den pannerymd, samt emot de afgifter och öfrige villkor,' här nedan föreskrifvas, vara tillåten under hela äret, då den, såsom husbehofsbränning, bedrifves med enkla pannor uti usta classen af tjugo kannors rymd och derunder, samt under sex månader af året, nemligen Januari, Februari, Mars, April, November och December, dä, hufvudsakligen för af verkning till afsalu, pannor af antingen högre kannerymd eller med tillsatts af konstapparat dertill begagnas, så framt icke högst vigtiga omständigheter föranleda inställande af denna tillverkning. Bränvins-distillering med ofvannämnde redskap vare tillåten för en hvar under den tid han till bränvinsbranning är berättigad; samt under hela äret med pannor af den rymd, 3o A i mom. omf örmäler; ankommande det på Kongl. Maj:t och Rikets Commerce-Collegii pröfning i hvarje fall, huruvida och på hvad villkor omdistillering af rätt bränvin må, på andra tider och för andre personer, än de till bränvinsbränning berättigade, under serskild controil tillåtas. 54 Bev.-, Lagsamt Allm.
En annan slags kedjor kunna framställas, om man skär silfveroch guldpapper i tvåfingersbreda remsor, som man allesammans klistrar vid hvar andra. Sedan klipper man remsan som till en frans tätt in till haltva bredden, och drar denna frans öfver en knifsrygg, så att den krusar sig. För P i a n o. Sånger. Lago, Trastens klagan, (ded. till Kirchner, Biumensprache,LyMozskowski, Serenata förhänGrefvinnan M. Taube) Kr. 0,75 rische Tonstiick Kr. 1,00 der Kr. 1,00 D:0 3 duetter för fruntimmersröster ... 2,00 Godard, 2:me Mazurka ä 2ms 1,50 Latann, Kronobergs RegeSjöholm, Nils, 2 sånger af Oscar a &gt; d:o för 4 händer ... 2,00 mentes Paradmarsch för Benzow 1,00 MCitze, Frieda Walzer 1,00 4 händer 0,75 0,75 Eilenberger, Bersagliere-Marsch 0,75 $jé&amp;~ Utförd af Kronobergs Reg:tes Ika, Fantasi öfver Fjäriln. '. Jacobsson, John, » Saga på kämMusikkär i Strömparterren och Boerns ' salong, under anförande af Dir. ~W. As tr ö m. pens hög », för baryton och piano. (Sjungen af Hr Salomon Smith) 1,00 Den 9 innevarande December är i huset IT:r S Kungsgatan öppnad S4att3ia Nordisk Konstoch Slöjd utställning omfattande: Träskulptur v v v v v V Målningar: • v v v '. ' v Konstväfnader v v V V v '. ' 1201 m. m. [701] göras uppmärksamma på den af Sv. Priset: l O kr. Elever mottagas från ock med tredje klassen. Närmare meddelar i / etta Wester / ind kl. 2 — 14.
Verkets Förvaltning och Redovisning granskas af Riksens Ständer, dess Revisor rer och Kammar-Rätten, StatsUtsiuttets Betcirikandeni 3 Art. Om Magazins - Rörelsen. i §. Qtn hvad i allmänhet med Magazins» gild Spannmål förstås, och om sättet att den vårda och förvara. S §. Om sättet att väga och mäta Spann-* mai, samt Uppbördsmans lika redovisnings - ann svar för både mätt och vigt. 3 §. Huru. med Justering af målkäril ocl> vigter tillgå bör. 4 §. Hvilka Controllör och åtgärder böra iakttagas vid afsändningar och emottagning gar Magazinen emellan. Skeppare och Forman^ skyldighet i denna del. 5 §. Hvad verification en Uppbördsman bör hafva å Spannmål sqtn uppköpes eller till undsättning utlemnas. 6 §. På hvad sätt inoch utlefvereringar för Stats-Verltets räkning, böra i Räkenskapen verili ceras. 7 §. Uppbördsmans skyldighet i afseende på vården af .Kronans Hus och Egendomar sam? andre effecter. 8 §. Magazins - Uppbördsmännen tjena på Constiturial, hafva Borgen för bestämda Summor lämpade efter Uppbördens iner och mindre betydenhet. Uppbördsmännen tilloch afsättes af Ma* gazins-Inrättningens Öfver-Styrelse; kunna äf* ven af Uandshöfdingarne, under hvilkas direcv ta ordres de lyda, för större brott eller för» Stats-Vtskottets Betiinkandcn: 1577 summelse genast suspenderas, då Rapport derom till Öfver - Styrelsens pröfning bör afgifva®. 9 §, Om Uppbördsmans ansvar då de %eträdes med försnillning, träskhet eller annan, försummelse, vare sig mot Kronan eller Privata. 10 §.
Jakob Wilhelm Beijer måtte vid afgång från sin befattning såsom chef för nämnda stuteri-inrättning uppföras å Allmänna Indragningsstaten till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension, beräknad till 80 procent af de med befattningen förenade löneförmåner, eller 4,000 R:dr; och har Kongl. Maj:t dervid meddelat, hurusom uti en till Kongl. Maj:t ställd, af Stutcri-öfvcrstyrelscn i underdånighet öfverlem nad skrift Beijer, under åberopande deraf att han, jemlikt hvad en bifogad tjenste förteckning utvisade, sedan den 9 Juli 1831 tjenstgjort såsom chef för nämnda stuteri, samt att han, som vöre född den 20 April 1796, vid snart fyllda 70 lefnadsår med bekymmer sågc den tid nalkas, då af åldern minskade krafter och hölsa nödgade honom att lemna en befattning, hvilken han i 34 år eller alltsedan Stcits-Utskottets Utlåtande N:o 74. 27 Ottenby stuteri anladcs, innehaft, men som till följd af sin mångfaldighet kräfde en man med oförsvagad verksamhetsförmåga, — i underdånighet anhållit, att, då Beijers ekonomiska ställning icke voro af beskaffenhet att kunna betrygga hans framtida utkomst, Kongl. Majit mätte täckas, medelst aflåtande al nådig framställning till Rikets Ständer, bereda honom vid afskedstagande! pension å Allmänna Indragningsstaten.
December 1820 vunnit särskild rättighet att njuta kyrkliga förmåner i Regna församling inom Finsponga läns härad, dock utan befrielse från skyldigheten att vidkännas alla samhällsåligganden i Svennevads nedre socken, — och benämnas dessa hemman vanligen ”Regna skate”; att Wintrosa, Tysslinge och Kils socknar, som äro skiljda i landslag och bergslag, räknas, hvad landslagerna angår, till Öster-Nerikes fögderi och örebro härad, men bergslagerna till Wester-Nerikes fögderi och Lekebergs härad, utom 121 mantal af Kils sockens bergslag, som tillhöra Nora härad och fögderi; att en del af Nysunds socken tillhör Wester-Nerikes fögderi, hvaremot återstoden, der kyrkan är belägen, räknas till Wisnums härad af Wermlands län; att Wester-Nerikes del af Nysunds socken, jemte Knista, Hidinge och Qvistbro socknar, hvilka äro skiljda i landslag och bergslag, räknas i afseende å landslagen till Edsbergs härad, men bergslagerna till Lekebergs härad; att Nysunds socken härigenom tillhör 2 län, 2 fögderier och 3 härader; att Hardemo socken är delad mellan Hardemo och Grimstens härader, liksom Bodarne socken mellan Grimstens och Sundbo; att 13^ mantal af Lindes socken höra till Nora härad och fögderi; att 4 mantal af Vestra Schedvi socken i Westmanland räknas till Fellingsbro härad af detta län; att till Fellingsbro socken höra 15^ mantal, o som under gemensam benämning ”Westmanlands fjerding” äro belägna i Åkerbo härad af Westmanlands län; att 14 mantal af Fellingsbro socken räknas till Lindes härad; och slutligen att 2|f mantal af Ramsbergs socken tillhöra Skinskattebergs bergslag af sistnämnde län. Lekebergs härad består endast af sockendelar och äger inom sitt område icke en enda kyrka eller kyrkotjenare. På tre ställen förekommer, att moderförsamling och annex tillhöra olika härader. Så räknas
Till följd af Kongl. Kollegii skrifvelse af den 21 innevarande månad, får undertecknade Direktion härigenom äran intyga, att de under år 1860 vid härvarande Navigations-skola afskrifna smärre inventariepersedlar alla voro, efter nära 20-årigt begagnande, dels totalt förstörde och dels så förslitne, att något värde icke gerna kunde dem vidare åsättas; och till ytterligare bekräftelse härpå åtföljer härjemte ett af tvenne Magistratsledamöter utfärdadt intyg. Gefle den 29 November 1862. - På Direktionens för härvarande Navigations-skola vägnar: W. ELFBRINK. (Bilaga.) Enligt uppdrag af resp. Direktionen för härvarande Navigations-skola, hafva undertecknade besigtigat diverse inventariepersedlar, hvilka under år 1860 blifvit i dess räkenskaper afförda, bestående af följande: Ett ställ geometriska kroppar af papp, En skrufmejsel, En trekantig fil, En vrickborr, Sex borrjern, En thermometer, En skriftafla af porslin, Nautical-almanackor för åren 1841, 1842, 1845 och 1850, Tvenne bläckhorn, Ett par gardiner med tillbehör, Tre stycken rullgardiner, En eldgaffel, En handsvabel, Trenne större ritbräden; — 305 — Och ^ som dessa effekter, hvilka, enligt uppgift, lära till en del varit begagnade omkring 20 år, alla äro af så högst dålig beskaffenhet, att, om de å auktion skulle försäljas, vi betvifla att de icke ens lemnade betäckning för omkostnaderna, så anse vi dem derföre icke böra upptagas till något värde; hvilket vi härmed få intyga. Gefle den 28 November 1862. E. Gust. Sandström, Rådman. (Wisby Navigations-skola.) Till Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-kollegium.