Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får blott anföra några ord i afseende på i^ide punkten, litt. C., om farledens förbättrande vid Almare Stäk och Eriksund i Mälaren. Genom en noggrann undersökning af Capitaine-mecanicus Modig är upplyst, att den häftiga strömsättningen vid Almare Stäk, som vanligen fördröjer segelledens begagnande emellan Stockholm och Upsala en månad om våren, och äfven tidigt om hösten, afbryter denna vigtiga sjöcommunicalion, skulle förminskas om segelrännorna upprensades och ett nytt aflopp anlades, hvarför kostnaden, på det nogaste beräknad, är upptagen, jemte stensprängning vid Eriksund, till n,68o r:dr. StatsUtsk. liar härtill endast anslagit 8000 366 Dcu a5 November e. m. r:dr, under förutsättning alt vederbör., sorn af företaget hafva nytta, förbinda sig alt erlägga återstoden. Denna pri troi p är väl riktig, der inan bestämdt kan förutsäga hvilka dessa vederbörande aro, såsom vid en hamnanläggning m. m. Men här är förhållandet mera svårt att utröna; ty livar och en som t. ex. i Upsala tager sina förnödenheter från .Stockholm, äfvensom de, hvilka afyttra dem i sistnämnda stad, äro häri intresserade, så ock den studerande ungdomen, som färdas till och frun academien, äfvensom en mängd resande och alla egendomsinnehafvare utåt den långa segelleden genom denna del af Mälaren. Personer, som hafva intresse i denna åsyftade förbättring, saknas således visserligen icke, men för den auctoritet, som skall tillvägabringa öfverenskommelse om bidragen, uppstår stora svårigheter. Jag hoppas således, i anseende till sakens verkliga vigt och summans obetydlighet, att hela beloppet eller ytterligare 3,68o r:dr blifva härtill anslagna ; men om detta icke låter sig göra, förklarar jag min dock, för min del, tacksam äfven för det ringare anslaget, eller 8000 r:dr b:eo. O 0 7 Frih. Cederström, Jacob: K.
Den, som är fattig eller saknar tillgångar att kunna tillfredsställa sin jsmak för Brännvin och Cafie, med de flere Öfverflödsvaror, derföre särskild afgift uti BevillningsFörordningen kommer att stadgas, han förvägrar sig denna njutning, låter icke vid taxeringen anteckna sig derföre, och slipper att erlägga den derföre bestämda Bevillning. Samma för4 hållande uppkommer ock vid ifrågavarande Theater-afgift, ty den, som icke har råd eller lust att frequentera Spectaclerna, tvingas in-' galunda dertill, utan lemnar Theaterhusen obesckta, låter icke anteckna sig för Spectaclers bevistande , och undviker derigenom den derföre projecterade afgift; och således kan icke deremot någon med skäl invända, att man åsyftar tvång eller åläggande af nya bördor på den fattige, utan allt beror på hvarje Sam-! hällsmedlems fria vilja, utan annat tvång, än så vida han åstundar att Spectacler bevista, och i detta senare fall är det ock billigt, att han bidrager till underhållande af det Tempel, hvarest han nöjet njuter. Jag förnyar således vördsammast min anhållan om Betänkandets åferremit - Den a 5 Maji, terande i anledning af de deremot gjorda Anmäikningar, hvilka torde tå åtfölja. Friherre Anckarsvärd: Friherre Ceder ström bestrider mig rättigheten att bsgära Målet på border, sedan discussion är börjad ; jag känner ej det Grundlagens rum, hvaraf jag kan hindras derifrån ; men sedan Grefve Ane» karsvätd yttrat sig i ämnet, har jag ingalunda ansptak. atr kraftfullare kunna utveckla skälen emot. Herr Grefve Löwen hjelms äskande af Statsbidrag för Theatrarne; jag afstår derföre gerna ifrån min begäran att få Målet hvilande, och förenar mig till alla delar med hvad Hi.rr Grefve Anckarsvärd yttrat.
Jag h ade förut trott, att i ett ämne af så vidsträckt omfattning, af så allmänt inflytande, mera bestämdhet i åsigttrne och mera sammanhang i öfver äggningarne skulle bere das, om, ett Förslag varit uppgjordt, som fullständigt upptagit och utvecklat de förhållanden, sorn på frågan äga inflytande och derefter. framställt de medel, hvilka ansetts säkrast leda till målet, som jag anser vara: stadga i penningeverket, med minsta möjliga rubbning af för handen varande ägande rätts förhållanden ; och jag hade äfven funnit mig i denna tanke styrkt af det yttrande, samma Ledamot förut fällt om caracteren af enskilda motioner, nemligen ensidigt alseende på partiella o<’h locala omständigheter. Men då jag af det först anförde yitrandet låtit mig tillrättavisas och jag af de förefallna discussionerne funnit, att flera Förslager blifvit gjorde, torde det böta åtminstone förlåtas mig, om äfven jag i detta ämne „ lämnar ett bidrag, till vägledning. Jag skall försöka, att så mycket möjeiigt är vidga min synkrets, så att icke åsigterne matie bli alltför inskränkte eller ensidige. Jag har granskat FinanceComitéens Betänkande och der, i åtskilliga ats.eenden funnit mindre, än jag hoppats. Jag hade vänlat att få en stödjepunkt för mitt omdöme om myntets värde eller vanvärde, genom meddelade uppgifter om Bancosedelns lörhållandtill silfver under å ts k i I ligeperioder, särdeles af tillökning eller indragning af sedelstocken, äfven som genom uppgifter om Bancosedelns^ Den ■ 17 April j. m. 313 förhållande till Jordegendom och dess produkter vid samma tider, jemte de särskilda omständiuheter, som kunnat vtrka törändringaJi d s;a lörhållauden. Jag hade väntat att få uppgifvit förhållandet imellan Fastighetsvärdet och det skuldbelopp, hvarföre det häftat, under olika periodi r; och då det anföres att
Enligt Rikets Ständers i fråga om beräkningen af Statsverkets ordinarie inkomster fattade beslut hafva dessa blifvit beräknade till det i Stals-Utskottets Uih. till R. St. Utlåtande N:o 22 föreslagna belopp af R:mt R:dr 8,978,740: Och hafva Rikets Ständer genom bifallandet af Bevilinings-Utskottets under N:o 20 afgifna Betänkande antagit de extra ordinarie inkomsterna till följande belopp, nemligen Tullmedel R:mt R:dr 13,800,000: Postmedel » » 2,000,000: Stämpelpappersmedel » » 1,600,000: Bränvinstillverkningsafgift » » 9.800,000: 600 000- De till Statskontoret inflytande inkomsterna skull' alltså för år 1867 komma att uppgå till R:mt 35,878,740: De å ordinarie stat uppförda utgifterna hafva deremot blifvit för samma år beräknade att utgå med följande belopp, nemligen: Första Ilufvudtiteln, eller Ilufoch Slotts-staterna, enligt Stats Utskottets Utlåtande N:o 8 R:mt R:dr 1,417,000: Andra Ilufvudtiteln, omfattande anslagen för Justitie-departementet, enligt Stats Utskottets Utlåtande N:o 26 » » 2,434,930: Tredje Ilufvudtiteln, anslagen för Utrikes Departementet, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 27 » » 479,200:
Uppå de skäl StatS-Utskottet anfört Uti Desi särskildta afgifnc Betänkande, angående de, uti till Statö-Uiskottet remitterade Memorialer föreftagne indragningar och förändringar af Embeten och T>crister, har Statö-Ulskottet ansett sig icke kunna förestå nägra förändringar eller indragningar mi de ordinarie Staterne för Collegierne och de publique Werken i allmänhet, emedan detze pä de fleste stäl» ?en ansetts endast innehälla det för hwarjr Werks nu waraude organisation och göromål nödigt befundne antal Embersmän och Betjente; men alla öfriga Utgifter har StatS-Utskottet upfört dels pä Allmänna Utgifts - Staten och dels pa Allmänna Indragnings-Staten alt efter hwarje sädan Utgifts särskildta art och beskaffenhet. Pä 1212 Den 22 November - Pä alla de skallen der gamle sjuklige, orkeslöse och kill tjenstgöring oförmögne Embrtt«- och Tjensie-mä» ell.r Betjente funnits haswa antingen undsätt Afsked eller Tjenstfrihet med lönens bibehållande eller ock rikan atk haswa erhållit eu sädan förman ändock för osman anförde orsaker icke göra någon tjenst, har Stats Utffoktet flyttar dem pä Allmänna Jndragnings-Staren till lika stor Pension med Lönen, pä der lönen marte återkomma till Werket, lä att hwar och en mätte kunna undfå den lön till hans Embete eller Syfta hörer och St-tten för ärendernes behöriga gang bestar, och denna anstalt hoppas SratsUtffotter akt Riksens Högloft. Ständer lära benägit täckas sinna wara kika sa billig som nödig i en tid da den penninge-löntagande EmbetSoch Tienstsmanua Staten ändock befinner sig i de knappaste lönings-wilker. Da Ulstkottct nämnt den peiiningellönkagande Embergoch Tjenftemanna - Corpsen har U Kottet trott sin pligt fordra att safta Riksens Högloft. Ständers öma upmärksamhet pa Desi närwarande belägenhet.
Anders Tunell; 4:o angående förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilda af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs län, samt om disposition af stubböresmedlen; 5:o angående kostnadsfri upplåtelse af kronomark för jernvägsanläggningen mellan Gellivara malmfält och Luleå eif; 6:o angående afsöndring af jord från Rönö kungsgård|för utvidgande af Rönö församlings kyrkogård m. m.; 7:o angående anslag af prostetunnor från Envikens, Malingsbo och Ludvika pastorater af Westerås stift; 8:o angående anslag af prostetunnor från Bodarne och Skagerhults socknar i Örebro län till prosten i Edsbergs kontrakt af Strengnäs stift; fW 10 Januari 1866. 9:o om beviljande af prostetunna för Ramsjö församling af Gefleborgs län till prosten i Helsinglands Westra Ofra kontrakt af Upsala stift; 10:o om anslag för år 1866 till biträde vid handläggning af de i Ecklesiastik-departementet förekommande ärenden rörande lönereglering för presterskapet i riket; liro angäende ersättning för hushyresmedel åt fyra lektorer vid elementarläroverket i Strengnäs; 12:o angående årligt anslag af 300 R:dr till hushyres-ersättning åt rektorn vid högre elementarläroverket i Westerås; äfvensom Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående väckt fråga om öfverflyttning på Kronan af bestyret med anskaffning och underhåll af båtsmännens kappsäckar och s. k. småpersedlar. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet Kongl Maj-.ts denna dag meddelade nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående fortfarande årlig kurhusafgift. Från Vållofl. B or g are-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets Betänkanden: M 6, i anledning af väckt motion om upphäfvande af lagens stadganden angående morgongåfva. Bifölls. JVs 7, i anledning af väckt motion om förändrad lagstiftning angående äktenskapsförord samt mannens målsmansrätt för hustrun.
Hos Pommerska Fält-Cöntoiret 355838' 35,: d‘- Hos Cornmitéen för Rrigs"Ären-’ demas slutliga Utredning 3 5 6,078,• i* <f* Ufos Förvaltningen af Sjö Arén derpe 1775987 Verket äger och har att påräkna. Vidkommande åter fordran hos Förvaltningen af Sjö-Arenderne , så synes den samma efter hvad Utskottet kunnat inhämta, böra ingå i Uiqvid med Stajts-Verket och altså balanceras i Räkenskaperne intill dess derom, varder Uiqvideradt. Föreslås att inrättningen altid rtuå sa åtnjuta betalning för Försträckningar till Krigs-Rustningar. Då Magazins-Inrättningen i och för för» sträckningarne till ofvannämnde arens krigs-rustningar fått vidkännas så betydliga förluster, anser Stats-Utskottet med anledning af detta exempel, det blifva oundvikligen nödvändigt, att uti Instructionen för MagazinsInrättningens framtida förvaltning, det uttryckeliga stadgandet inflyter, att om Magazins-inrättningens tillgångar vid inträffande rustningar eller kust-forsvar behöfva anlitas, Inrättningen skall härföre alltid erhålla kontant betalning till fullt belopp af hvad Försträckningarne kostat Inrättningen, och att, om bristande medel någon gång möjeligen kunde fördröja en sådan betalning, Magazins-Inrättningen bör efter afgifvande Räkning eller Uiqvid njuta lika rätt till ersättning, som för lefveranser verkstälde af private personer, kan blifva bestämd. I j 5il Stats-Utskottens Betiin&anden!
Hon ville visa att hon alls icke fäste vigt vid saken, och redan utsträckte hon handen emot blomsterqvasten, men ryckte den lika hastigt tillbaka ... ”Nej, nej, en fästmös blommor äro icke för en kusin.” Vid detta svar blef Engelbert blekare än konvaljerna. ”Då man nekar mig allt, då man föraktar all grannlagenhet, för att med flit skymfa mig, gör jag så här” ... och i detsamma ryckte han med våldsam hand buketten från den unga flickan, höll den ett ögonblick i luften och kysste den sedan, hvarpå han nedkastade de hastigt isärslitna blommorna på marken och trampade dem under sin fot. Juanna stod stum och betraktade honom. ”Ser du, min kärälskliga kusin, det var icke farligare än så!” utbrast han med ett högt och tvunget skratt. ”Men jag skall icke längre upptaga din ensamhet”... Och utan farväl flög han med snabba steg åt en annan del af parken. Ända tills han var ur sigte, och flere minuter derefter, blef Juanna qvarstående. ”Jesus”, sade hon sakta, ”han älskar mig då ännu ... O, bevara mig för hans kärlek – den är full af vrede och mycket ondt ... Jag påminner mig nu hvilken helt annan menniska han var före dessa fem dagar, då min Lauritz kom. Har han kunnat tro, har han kunnat föreställa sig att detta års uppskof ... Ja, ja, jag vill akta mig för honom ... O, huru jag nu saknar din ledande hand, min ömma, kloka moder – du skulle ha visat mig den bästa vägen. Men då ej mitt öra hör din röst, får jag nog höra den i mitt hjerta, så att jag kan utgissa hvad du skulle rådt mig till. Jag tror att jag säkrast lyder dig, om jag – så svårt det än blir – öfvervinner både förtrytelsen och fruktan och har mod att visa det jag icke alls fäster vigt vid hans utbrott, utan blir mig lik vid middagen.” Middagen kom. I den gamla ekpanelade salen stod bordet dukadt med syrener och pingstliljor i höga glaspokaler, silfverbägare vid hvar bruten servet och det skummande ölet i silfverkannan.
Kostnaden för Rustning och Rotering är beräknad efter enahanda grund som år 1828; och upptagas alltså utgifterne för en Hussar vid Lifregements-Brigadens Hussar-Corps: 3 Löneförmåner: Ett Torp, deraf årligen kunde utgöras 5a st. dagsverken å 16 skill. 6 r:st till .. Torpets underhåll med nybyggnad Lusth ållarens bruknings-kostnad, jemte Vedoch Qvarntransporter Lega och städsel beräknad efter 12 års tjenstetid . Årlig Lön Karlesamt Häst-munderingarne nied alla tillbehör, och un derhållet af båda årligen till Hästens inköpskostnad, 166 R:dr 32 skill., fördelad på 9 år Föda, skötsel och årliga skoning Rusthållarens tidspillan med transporter och skjuts till och ifrån möten och mönstringar, dagtractamentén på samlingsoch uppbrottsdagar, ådermöten och mönstringar . Åi liga Mötes-passe volancen, beräknad efter sistlidet års KronoRiikenskaper, såsom öfverensstämmande med medelprisen för de sista fem åren . 17: 42 — 7: 16 — 4o — 8 — 29: 10 *— 18: a5 — 60: 6: 32 — 17: 43 — Summa Banco R:dr 168: 24 — För en Soldat vid Nerikes Regemente: Ett Torp, ansedt sorn dagsverkstorp, kunna gifva 3o dagsverken årligen å skill. 6 rist , 10: 16 — Abyggnadens årliga underhåll, Torpets brukningskostnad, ved och qvarn-transporter 6:16 — Årlig lön i penningar och persedlar efter Markegång . 27: —■ — Årligt bekladnads-bidrag 3: 25 — Soldat-lega och städsel, beräknad efter i5 års tjenstetid • 3: 37 — Mötes-passevolance • 7: Summa Banco R:dr 57: 4ö Vid Westmanlands Regemente, hvartill en del Rotar höra, är kostnaden ansedd drygare och utförd till »7° R:dr.
Sig kunna ernå ett af de syftemål, dit hvarje styrelse hör sträfva, nemligen att, med aflägsnande af all tanka om uteslutande privilegium, låta hvar och en blifva delagLig af enahanda rättigheter, och att således, då en Bruksegare med /föo Skeppis smides-rätt och goo lästers koltillgång, tilläts en årlig tillverkning af boo Skepp., rättvisan fordrade, att den med mindre smides-rätt och mindre kol-tillgång försedd e borde få, i förhållande dertill, jemväl öka sin tillverkning. Derjemte förklarade Kongl. Majit, i enlighet med Rikets Ständers tillkännagifne önskan, att den så kallade recognitions-afgiften skulle upphöra, samt att för nya verk eller tillökning i smidet vid redan inrättade hammarskatter skulle, tills vidare och intill dess annorlunda stadgadt varder, erläggas med 1 * Skepp, af hundrade, i stället för 2 Skepp., sorn allt sedan år 18o3, vid beviljande af nya smiden, blifvit bestämdt. Genom dessa åtgärder, har, sedan utfärdandet af ofvannämnde Nådiga Kungörelse, intill nästlidne års slut, det priviligierade smidet vunn t den högst betydliga tiilvexten af omkring 85,000 Skepp., deraf 63,000 Skepp, tillkommit, i följd af den, uti samma Kungörelse, på grund af den lägre beräkningen afkol-åtgången, beviljade tillökningen uti förut privilegieradt smide. Kongl. Majit har härjemte velat till Rikets Ständers pröfning förelägga, hvad Kongl. Majit, i afseende på beskattningen af nya verk eller tillökning i smidet vid de redan inrättade, samt på utbytet af recognitions-afgiften emot bestämd ham»arskatt, tills vidare, föreskrifvitj och har Kongl. Majit slutligen täckts Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoltets Betänkande, xY:o log. 3 förklara Sig förvänta, att af Rikets Ständer få inhemta, hvad de i förrberörde ämnen, för deras del, anse ytterligare böra lillgöras.
Hvad han nu företog med henne, kunde ha kommit af ett vildt hämndbegär på den dotter, som, efter den svåraste pligters kollision en dödlig råkat ut för, stadigt vidhöll den öfvertygelse och den varma rättskänsla, som var en fläkt ifrån samvetet och Gud och ett högre land, och genom denna fasthet blottställde honom, fadren, men den store förbrytaren, för hvad han visste icke skola uteblifva. Ett sådant hämndbegär hade varit nog att döda all klokhet, all försigtighet, all försyn. Troligare är dock, att baronen äfven härvid hade en beräkning, en viss djefvulsk försigtighet. v. Nit var troligen ej på sin kammare och om han också var der, så skulle han i alla fall ej våga skada baronen. Vinden var läst, så att ingen den vägen kunde komma in; troligen visste heller ingen, att baronen var på vinden och hört hade de säkert icke heller det icke högljudda samtal han fört med Irene. Nu var hon sanslös och inga rop kunde således fästa uppmärksamheten. Allt var temligen egnadt att trankilisera baronen i afseende å hvad han ämnade göra med Irene. Det skulle bli mer än sannolikt att Irene, i höjden af samvetsqval och förtviflan valt ett frivilligt och högst tragiskt slut. Fadren hade varit den första, som bevittnat den förfärliga scenen. Vid misstankar var han van; att blott bli misstänkt, men icke öfverbevisad, var för honom en bagatell. Och fadren slog sin dotter och skuffade henne, tills hon miste sansningen. Och med båda händerna grep han i hennes utslagna hår och släpade henne med sig till klädstreckena. Der hängde ned ifrån stocken en lagomt lång och rätt passlig repända. Baronen lemnade nu sin sanslösa dotter liggande på golfvet och gjorde helt hastigt af repändan en snara. Under de några ögonblick, som åtgingo till detta företag, hann Irene vakna. Hon satte sig upp, såg på sin faders arbete, hvilket bortskrämde hennes vaknande lifsandar, så att det utrop hon gaf var temligen svagt och matt, och det namn hon uttalade, namnet Harald, nästan dog på hennes läppar.
BankoUtslcts beslut, att det nuvarande beloppet af protesterade vexlar skall ofördröjligen ur den metalliska kassan afföras, så anser jag att detta, i anseende till den obetydliga ännu qvarstående summan, kommer att utöfva föga eller intet inflytande på Bankens ställning. Det synes mig dock, som BankoUtsk:t i denna sin anmärkning gått något långt, då man tager i betraktande dels de lyckliga resultater, som af Fullm:s åtgärder vunnits, och dels landets dåvarande financiela ställning ; det skedde nemi. vid en tidpunkt, då det var absolut nödvändigt, att så litet som möjligt minska rörelsekapitalet i landet, Det är något hardt, tyckes mig, att då af BankoUtskd 88 Den 11 Januari e. fm få dylika tillmålen och jag vill till protokollet nedlägga min reservation häremot och anser jag, att hela detta Utskds utlåtande är förestafvadt af en afvoghet och en ovilja, som vid denna riksdag iner än någonsin inom Utsk:t röjt sig mot BankoFullm:s åtgärder. Hr von Ehrenheim, Per Jakob: Den föregående värde talaren har förundrat sig öfver BankoUtsk:s anmärkning emot Fullm:» åtgärd att hänföra protesterade vexlar till Bankens metalliska kassa, och försvarat denna åtgärd dermed, att en för allmänna rörelsen menlig sedelindragning eljest blifvit nödvändig. Detta skäl är alldeles nytt, ty hittills hafva såväl Fullm, såsom korporation, som den talare, hvilken på förmiddagen sökt försvara Fullnäs åtgärder, såsom stöd för åtgärden anfört föreskriften i 107 § BankoReghtet, nemi. att de vexlar, som ej till liqvid förfallit eller blifvit för inkassering till Bankens handelshus i Hamburg eller Altona försände, skola beräknas såsom metallisk valuta, samt ansett Fullm. icke be* rättigadc att, utan Ständernas föreskrift, något från metalliska valutan afföra.
Såsom första vilkoren för ett bättre sakernas skick har Utskottet ansett stadganden böra meddelas dels om offentligt kungörande, genom lagfart, af hvarje ombyte af ägare till fast egendom, dels ock om införande af sådana Grund och Hypoteks-böcker, som Herr Grefve Sparre och Riksdags-fullmägtigen Anders Gudmundsson i sina motioner förordat. Den af Utskottet i förra hänseendet ifrågasatta förändring tillstyrktes redan år 1804, uti en till då varande Lag-kommission ingifven promemoria, af en utaf nordens utmärktaste rättslärde. den berömde Calonius. Bland de fång af fast egendom, som, jemte de af vår nu gällande lag stadgade, enligt hans tanke, jemväl borde lagfaras, nämnas skatteköp af kronojord, transport af kronorusthåll, arf, giftorätt och morgongåfva, hvarjemte föreslogs att i lagfartsprotokollet jemväl borde antecknas frånvarande arfvinges fasta arfslott, som af annan till förvaltning emottages. så ock förening af arfvingar, som besluta lefva samman i oskift bo, deri fastighet finnes. Till dessa fång kunde måhända äfven läggas förlikning, hvilket, såsom Lag-Kommitéen anmärker, torde rätteligen böra betraktas såsom ett särskildt fång, om det än må närma sig till egenskap antingen af gåfva eller af köp. Emellertid synes Calonii framställning blifvit lemnad utan vidare afseende, till dess samma åsigt sedermera hufvudsakligen upptogs ej mindre af Lag-Kommitléen, än af Lagberedningen, hvilkas förslag till JordaBaik innehåller föreskrift om lagfart af all laglig åtkomst till fast egendom.
— Banco-Fullmägtige hafva uti deras afgifna Berättelse förmält, att, efter af Bankens Commissariat till Fullmägtige inlemnad Utrednings-räkning öfver de, mot förbindelse att återbetalas med 66f Procent i Silfver, på 33| år, utan ränta, i Banco-Sedlar utgifne Fastighets-Lån för hvarje år serskildt, ifrån denna Utlånings början, grundad på det utrönta förhållande, att en slik betalningsförbindelse är i det närmaste asquivalent med proc. ärlig ränte-beräkning å totala Capital-återstoden vid det nästlidne årets utgång, och Skuld-Summans årliga mindskning med det belopp, sorn sedermera är öfrigt af influtna betalningar för året, sig visat, att Bankens grundfond eller Capilal-Öfverskott vid i832 års slut ej uppgått till 5 Millioner R:dr, utan att derå företedde sig en brist af 193,889 R:dr 9 rst, men att deremot för det pöföljande året iS33, om enahanda beräkning forlsättes, skulle, jemväl om några hittills ej beslutade, dock sannolikt, förr eller sednare, blifvande Capital-nedsättningar på förhand afsåges och beräknades, återstå 78,861: i5. 10. som på grund af förhållandet den sista December i833 voro disponible, utan att Bankens Grundfond i verkligheten funnes nedsatt under 5 Millioner, och alt i Bokslutet för år 1834* hvilket ännu ej vore Fullmägtige tillhandakommet, skulle sig visa en betydlig Capital-tillväxt utöfver 5,000,000, hulst alskrifnings-Summan för Silfver-fastigbets-lån Liefve lill beloppet ringare, eller i ett för allt R:dr 43o,3q6:. 38. 10., enligt hvad nyligen medelst fortsättning af Calculen blifvit utredt. I sammanhang hvarmed Banco-Fullmägtige tillkännagifva, att redan den 9 sisth Junii, Riksgäids-Contorets Fullmägtige, uti aflåten skrifvelse begärt, att som, enligt 43 §.