Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna ersättning anser jag mig kunna tillstyrka men icke någonting derutöfver. Hr Rosenblad: Jag får först fästa uppmärksamheten derpå att hvad bankens tjenstemän beträffar, hafva R. St. förut af vida mindre talande skäl, beviljat en sådan ersättning ät medaljören t 184 Den 22 Juli. G. Enegren vid 1835 års riksdag, då hvitstämplingen upphörde på två- och tre-r:drs-sedlarne. Här är nu fråga ora .det vida större beloppet af skillingssedlar. Vidare får jag erinra att R. St. förfarit på samma sätt då fråga varit om att någon Statens embetsman förlorat något af dess inkomster. Exempelvis vill jag endast nämna att dä Skånska hofrätten upphörde, erhöll advokalfiskalen i Götha hofrätt ersättning för de sportler han i s. k. inbindningspenningar förut bekommit från underdomarne i Skåne och Blekinge, ehuru det t. o. m. varit mycket tvifvel underkastad! om dessa sportler varit lagliga och huruvida ersättningsbeloppet stod i något förhållande till den inkomst af denna sportel på det hela, han sjelf till bevilluings-taxering uppfört. De lägre embetsman för hvilka jag här talat, är ganska mycket sysselsatta, ehuru de äro myckel dåligt atlönte. Deras utsigter till befordran hafva också förminskats genom de förändringar som i sednare tider ägt rum, dels genom verkställde reduktioner af tjenstemannapersonalen, dels ock genom förändring i befordringslagarne. Vid 1836 års riksdag förändrades förra reglementet så, att antalet minskades med 50 personer. I sednare fallet är förhållandet sådant, att knappt hvar lO:de person af de lägre tjenslemännen kunna hoppas att komma högre än till bokhållaregraden. Om således också icke någon rätt finnes, synes mig dock billigheten tala derföre alt man ersätter de förluster af inkomst bankens tjenstemän derstädes möjligen kunna göra. Jag förnyar mitt yrkande om bifall till hvad Hr von Hartmansdorff föreslagit med den förändring i fråga om ersättningsbeloppet till den fjerde tjenstegraden som jag tagit mig friheten tillstyrka. Skillnaden är högst obetydlig och utgör endast 1 r:dr och 16 sk. för hvarje tjensteman.
Då existerade Bänkmans-inrättningen, hvilken ej litet bidrog till störtande af den måhända visaste Ministére Sverige egt. Jag tror, alt man kortsynt betraktar saken, om, närman ao6 Den 7 Augusti f. m. vill tänka sig inflytande, man nödvändigt tänker sig det från Ministérens sida; och skall en inflytelse vara bestämdt segrande, så bedyrar jag, att jag heldre ser, att segren finnes på Ministerens, än på oppositionens sida, såsom 1788. En ädel och upplyst Ministére blef då störtad; 1741 års krig och Dahlupproret blefvo följderne deraf. Jag tror visst icke, att sådana händelser skola numera inträffa, icke eller alt man just får tillskrifva dem Bänkmansinrättningen, men jag uppgifver detta såsom ett bevis, att Ministeren ej alltid kunnat leda valen. Jag tror, att det mest principenliga vore, att välja i massa, men jag medgifver ock, att de anmärkningar, som gjordes deremot, när Utskottets förslag första gången förevar, egde mycken vigt. Utskottet har nu trott sig förena en medelväg i det project, som vid förra Riksdagen framställdes af Grefve Spens. Votering är redan begärd; jag instämmer i den önskan att den måtte företagas, då Utskottets förslag lärer blifva Ja-proposition. Grefve Posse: Jag bar intet vidare att tillägga, än att jag ej rätt kan förena Herr Ribens yttrande nu med följande dess yttrande förra Riksdagen: "men Electorers "väljande in pleno skall jag alltid afstyrka Herr Crusenstolpe: Bland de skäl Grefve Posse uppgifvit för Bänkmännens bibe - Den 7 Augusti f. rn. hållande, var äfven det, att Grefven ansåg, att genom dem Minoritetens opinion stundom kunde göra sig gällande. Att sluta från den anklagelse-act Grefven anförde emot oppositionen, då frågan om granskning af StatsRådets Protocoller förevar, torde det vara tillåtit tro, att Herr Grefven ej förer Oppositionens talan, utan fast heldre Ministerens. Jag vill derföre se till, livart Grefvens åsigt i detta fall leder.
Jag är öfvertygad, att, sedan en sådan blifvit inhemtad, skall den fördom försvinna, att så många och väsendtliga olikheter äga rum emellan det nya och gamla; och man skall jemväl erfara, att der olikheterna i principer äro alltför stora, såsom t. ex. i frågan om arfsrätt, hafva alternativa förslag blifvit framlagda, hvaraf man kan antaga hvilketdera man finner för godt. Bland andra anmärkningar, man hört framställas mot det nya lagarbetet, är äfven den, att språket icke skall vara nog classiskt. Äfven jag har funnit redactionen i vissa fall mindre tydlig, än jag önskat; men jag har dock funnit den långt ifrån sä klandervärd, som flera påstått. Det classiska språk, som man finnér i 1734 årslag, tillhör ej vår tid; och jag beklagar, att språkets klarhet icke gått i bredd med begreppens utveckling. Jag tviflar dock, att vi nu kunna komma till något bättre i detta afseende, än hvad förslaget innehåller, fast jag visserligen skulle önska, att så kunde ske. Jag önskar emedlertid, att Utsk. må behandla denna fråga med den värma, varsamhet och djupsinnighet, som ämnets vigt luäfver, och att i834års Ständer må i afseende på lagförslaget hylla sådana principer, som äro lika värdiga dem, som principerna för vår nu gällande lag voro värdiga 1734 års Lagstiftare. Hr Stråle, Nils Wilh.: Frågan utgör verkligen ett bekymmer för dem, som allvarsamt tänka derpå. Den gäller Den ax April. ig5 icke blott civillagcn, utan jemväl brottmålslagarna, kyrkolagarna, krigslagarna, samt ytterligare, och då i gamla lagen stå åtskilliga oeconomiska författningar, hvilka derifrån böra afskiljas, sålunda äfven de oeconomiska lagarna. Då man betänker, att alla dessa äro under omarbetning och böra ställas i öfverensstämmelse med hvarandra och med grundlagarna, visar sig ett så omfattande arbete, att man verkligen kan säga, att det är bekymmersamt, huru man dermed skall komma till slut. Nu är frågan om civillagen, och man har sagt, att det skulle vara önskligt att uti en tableau få se skiljaktigheterna emellan det gamla och nya framställda.
Din 5aget ijunja d&amp;aPf, 9TLat,ie Sn aaga om att lläxfelletv, $efeDD ocH HånaD aj7 oåt, tiD, gett, attuiDom HclmuanDe igen ocfl fltäjoet, vtnga fi^ Det / uiD. Daniel Fallström.Några spörsmål angående Sveriges yngre literatur af En gammal man. Det är icke utan tvekan jag offentligen yttrar några ord om den nyaste literaturen i vårt land. Carl Johan äldste sonen min, har en pojke, som ligger i Upsala och läser på graden, och denne har allvarligen sagt mig, att jag inte förstår ett dyft af den unga generationen. Och inte yiH jag gerna att min käre sonson ska ’ skämmas för min skull heller. Men nu har jag ända något på hjertat, något som har tryckt mig så länge, att jag inte vet annan råd än tala om det. Jag ska ’ göra det så blygsamt som det anstår en gammal afdankad magister, när han har att göra med ting, som kunna vara större än de synas honom. Min snälle sonson har tagit hem med sig under ferierna några böcker af G. af Geij erstam, G. Norden svan, T. Hedberg, O. Hansson — jag mins inte för tillfallet fler, men man skall nog förlåta en gammal man, om han glömt några. Det är det nya Sverige, sade han, läs dem, så skall farfar fä se, hur de moderna andarne tänka och känna. Det var då jag hade läst dem och försökte räsonnera om det moderna, som jag fick veta, att jag ingenting förstod af den nya generationen. Saken är nämligen den, att jag tyckte inte det var nytt alls, och då min käre Carl skulle säga, hvad det nya var, talade han så lärdt om realism och * Som yi knappast hehöfva påpeka, behandlar ofvanstående uppsats en, genom fröken Keys och hr von Bergens föreläsningar, i viss mån brännande fråga. Om densamma, jemförd med Volontaires nästföljande literära utredning, skulle visa Big närmast likna en » storm i ett vatten * glas&gt;, torde framställningen dock för mången innebära det forlösende ord. Bed: s anm. Ur Dagern Krönika IX.
Någon personal har icke blifvit uppgifven såsom anställd vid dessa grufvor. 2) Angående länet i öfrigt: Jernmalrnsbrytningen har, enligt uppgift, skett till följande belopp: år 1856 224,993 Sk® tackjernsvigt, » 1857 201,809 » » » 1858 230,556 » » » 1859 238,847 » » » 1860 248^31 >y__ Summa 1,144,336 Sk® tackjernsvigt, eller i medeltal 228,867 Sk® för år. Med undantag af året 1857, då brytningen nedgått, såsom uppgifvet blifvit, till följd af tillfällig mindre tillgång på arbetare och i anledning af stegrade arbetslöner, har jernmalrnsbrytningen visat sig vara i stigande, ett förhållande, som, hufvudsakligen sedan lättad kommunikation vunnits emellan Norberg och Strömsholm, fortfarande bör, såsom man hoppas, äga rum. Några särdeles anmärkningsvärda malmfynd äro ej att anmäla under denna period; men de redan kända tillgångarne, hufvudsakligen inom Norbergs och Westanfors socknar, medgifva en utveckling af grufvehandteringen vida öfver de gränser, den hittills haft. Den uppgifna arbetsstyrkan vid jernmalmsgrufvorna utgjorde år 1860: 294 personer. 30 Westmanlands län. Bergsoch brukshandtering. Tackjern har tillverkats till följande belopp: år 1856 vid 14 hyttor under 1,566 blåsningsdygn 45,318 Sk® tackjernsvigt, » 1857 » 17 » » 1,737 » 54,159 » » » 1858 » 18 » » 1,718 » 55,576 » » » 1859 » 16 » » 1,834 » 63,200 » » » 1860 » 17 » » 1,965 » 64,777 » » Summa 283,030 Skit tackjernsvigt, eller i medeltal 56,606 Sk® tackjernsvigt.
Härvid förekommo: Utskottets hemställan, sidan 2, med anledning af Riksdagsfullmägtigen Anders August Anderssons motion. Bifölls. § 1- Utskottets i punkterna 1 och 2 gjorda hemställanden biföllos, hvaremot Ståndet, med ogillande af yttrandet i punkten 3, rörande Doktor Emanuelssons motion, antog de i Prosten Sondéns reservation, sidan 16, framställda förslag till 2:ne tillägg, det förra näst efter 2:dra momentet af l:sta §, det sednare vid samma §:s slut. § 2. Utskottets förslag ogillades, och beslöt Ståndet för sin del, att lydelsen af denna § skall bibehållas oförändrad, sådan den förekommer i nu gällande Förordning. § 4. Utskottets hemställan afslogs och bibehöll Ståndet denna § vid sin nuvarande lydelse oförändrad. §§ 6, 7, 8 och 15. Biföllos. § 19- Med ogillande af Utskottets hemställan höjde Ståndet till verk ningsafgiften till 75 öre för kannan. § 20. Ändringsförslaget ogillades, och bibehölls stadgandet i denna § oförändradt. §21. Hvad Utskottet å sidan 7 tillstyrkt godkändes, hvaremot Ståndet, med afslag å det sidan 8 framställda förslag, för sin del beslöt, att lydelsen af denna § i nu gällande förordning skall förblifva oförändrad. §§ 22 och 23. Ståndet förkastade de af Utskottet tillstyrkta ändringar af dessa §§, hvilka bibehöllos vid den lydelse de ega i nu gällande förordning. §§ 28, 30 och 35. B ifollos. § 40. Biföllos. Bifogade förslag lill förändring godkändes i de delar, deruti Ståndets ofvan upptagna beslut icke föranleda förändringar. S. D. Föredrogos ånyo Expeditions-Utskottets nedannämnda Memorial och Utlåtande: JM 10, i anledning af återremiss å Skrifvelseförslaget JM 67. Lades till handlingarne. JM 11, angående bestämmande af dag för nästa lagtima riksdags början. Bifölls.
190 gog så återstår ett antal af 653 per soner, hvilka varit häktade för egentliga brott. År 1849 nedgick de häktades antal till 942, deraf transportfångar, bysatte personer, lösdrifvare och så kallade bötessiltare utgjorde 463, egentliga brottslingar 479. År 1850 utgjorde fångarnes antal endast 808. Under ofvannämnde rubriker afräknas 461, hvarefter återstå, för egentliga brott häktade, blott 347. Dessa zilferförhållanden synas visserligen hänlyda på någon förbättring i folkets sedliga lif, men rätta orsaken lill fångpersonalens minskning torde likväl vara att söka i den omständighet, att de under år 1847 i följd af missväxten högt uppjagade pris på födoämnen sedermera och synnerligast under åren 1849 och 1850 betydligen nedgått, hvarigenom tillfällen till ärlig utkomst blifvit beredde den del af befolkningen, som saknar andra näringsmedel än sitt arbete. Åt folkskoleundervisningen synes man nästan öfverallt i Länet egna ett tilltagande nit. Antalet af både skolor och lärjungar har betydligen ökats. Förhållandel iuhemtas närmare af följande uppgifter för år 1850: Fogde - i 9 Antal Folkskolor. Antal barn, sorn äro i skolåldern. Flyttbara. sorn bevistat skolorna. lorna anslagne statsmedels belopp. På dessa tre åren hafva således tillkommit 65 nya skolor och de undervisade barnens antal har ökat sig med 6,382. § 3. Nnrinyarne. Jordbruket fortfar att vara Länets hufvudnäring och har under de tre år, hvarom nu är fråga, gjort icke obetydliga framsteg, dels genom utvidgade odlingar och dels genom förbättringar i brukningsmethoderna. De betydligaste nyodlingarne hafva uppkommit genom utdikning af mossar eller kärr. Uti en å gränsen emellan Södra ljust och Sefvedes härad belägen större sjö, Yxnern, har, genom utloppens upprensning, vattenytan blifvit icke obetydligt sänkt, hvarigenom vid stränderna vunnits flera hundrade tunnland torr mark, som lärer kunna odlas. Fråga är å bane att ännu mera aftappa denna sjö.
Banken således till en början sannolikt icke kan med allenast förstberörde medel besörja utlåningen genom Handelsoch Närings-Disconten, serdeles som den beslutade tillökningen i fastighets-låne-fonden, och det föreslagna förhöjda Creditivet för allmänna Disconten, i fall detsamma af Rikets Ständer beviljas, genast torde böra berörde lånefonder tiligodoföras; har Utskottet ansett nö* digt, att förslaget i 8:de punkten måtte erhålla följande förändrade ly delse : Banco-Fullmägtige berättigas att, i och för utlåningen genom Handelsoch Närings-Disconten, då sådant finnes erforderligt, eller när utomordentliga uttagningar å Depositionseller Creditiv-räkningar, eller ovanligt tillitande af lånen på rörlig pant dertill kunna föranleda, af allmänheten upptaga lån till belopp af Banco-Utskottets Utlåtande} N:o ijg. 9 af högst Tre millioner Riksdaler och emot Obligationer med 2, högst 3 procents ränta, under ömsesidigt förbehåll af 3 högst 6 månaders uppsägning, samt med vilkor, att räntans beräknande för uppsagdl lån genast vid förfallodagen upphörer. Stockholm den i3 Maj 1841 • Reservation af Herr Biskop Agardh: ”Uti Höglofl. Utskottets nu afgående Be tänkande, har Utskottet medgifvit, alt den förra Betänkandet såsom reservation bifogade af Friherre Stjernstedt uppgjorda beräkning af sedelstockens minskning kan vara likaså riktig, som den, hvilken Utskottet sjelft uti samma Betänkande antagit. Denna Friherrens beräkning har äfven af Boksluts-Commissarien blifvit granskad, godkänd och endast så vida rättad, att summan af den indragna sedelstocken blifvit af BokslutsCommissarien beräknad ännu högre. Utskottets förra beräkning uppgaf sedelstockens minskning till 1,640,000 R:dr. Den af Friherre Stjernstedt uppgjorda med det tillägg, Boksluts-Commissarien gjort, ökar deremot denna summa med 1,402,000 R:dr. Men oaktadt
Om det fanns någon våda uti att bryta isen — och det är ett karaktersdrag i utbildningen af vårt samhällsskick att icke hafva med alltför mycken ifver omfattat det nya och oförsökta — finnes det deremot, sedan företeelserna inom andra länder omintetgöra hvarje tvifvel i fråga om de lyckliga resultater, en fri tädan på handelns och industriens fält åstadkommer, intet skäl att längre isolera sig från den likformighet i lagar rörande handelsförhållanden, som andra civiliserade stater eftersträfva. På denna angelägenhet har nu ock uppmärksamheten blifvit fästad genom ett af Herr Hierta till Vällofliga Borgare-Ståndet inlemnadt memorial, som varit föremål för Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets pröfning, och hvaruti motionären för sin del anfört, hurusom, änskönt det icke kunde nekas, att vår handelslagstiftning i sednare tider ådagalagt en fortgående frihetsprincip, till följd hvaraf det inre välståndet i landet i betydlig mån tilltagit och åtskilliga restriktioner, stridande mot tidehvarfvets anda och förändrade förhållanden, måst gifva vika för allmänna opinionens inflytelse, det likväl ännu för oss återstode att lossa på några för vår industri ganska hammande band, hvilka förhindrade vårt på kapitaler fattiga land att, i likhet med andra länder, komma i åtnjutande af utländska kapitalers införande i landet och af de välgörande frukterna af deras användande härstädes. Det vore nemligen just genom vissa bestämmelser i Ilaridels-Balken samt i Handelsäfvensom Handtverksoch Fabriks-Ordningarne, som Sverige visat sig stå efter de flesta civi - Sammansatta Lagsamt Allm, Besv.- o. Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 35. 3 liserade industriel nationer i verlden.
* Innehållsförteekning i Ester Anderson; af Adefaide Nauckhoff. — När barnavännen dog; poem af (Kd. — iJppiostran till osjälfyiskhet; anförande vid Tärna folkhögskola af Cecilia BååthIiolmberg. (Forts. o. slut.) — &gt; Topelii hem; för Idun af P. Lindman. — Skaldernas kvinnor; smä studier för Idun af Emil Linders. Carl Snoilsky. — Snorres rimkrö- nikor. Idun Stockholm, N:r 45 (308) F r e d a g e n den 10 november 1893. Prenumerationspris pr år: B yra: K l a r a v. kolorerade planscher kr. 9: — - I d u n m. Modet, u t a n kol. pl. Redaktör FRITHIOF Och i det vi härmed presentera hennes bild — en kvinna boitåt de sextio, med mycken energi och själfullhet i dragen — framlägga vi några intryck såväl af hennes skola och uppfostringsmetod som af hennes personlighet och offentliga framträdande utom skolväggarne. Den praktiska själfverksamhelenix den grundval, på hvilken hon byggt sin läroanstalt, hvilken nu fortvarat i tolf allt lyckligare år. Hon tror ej på bokens allena saliggörande verkan. Hur lätt blir man ej dum eller till kroppen förstörd af för mycket läsande! I tid måste jämnvikt beredas mellan kroppsligt och själsligt lif. Låt därför barnen - — mellan bokstudierna — syssla med handarbete, till exempel slöjd, hvars värde därigenom ej blott blir den materiella nyttans, utan också sanitärt, ja, sedligt betydelsefullt. Hjärtat följer likalätt handen som — hufvudet. utgifvare: HELLBERG. Träffas fi. b y r å n kl. 12 — 1. Allm. Telef Eva fröken Eva Rodhe är föreståndarinna för » Praktiska arbetsskolan » i Göteborg. Få ha så mycket som hon verkat för en praktisk skolbildning i vårt land. 70 ö r e pr n o n p. - r a d. Utgifningstid: hvarje helgfri fredag Rodhe.
Lönförbattrin1 anledning af Eders Kongl. Majds vid sistlidne Riksdag gjorda framställning 9ArmtnsbM om förhöjda provisoriska aflöningsstater för befälet vid indelta kavalleriet och In , mee,w • fanteriet, att tillämpas intilldess cn ny uppskattning af indelta Arméens boställen hunnit verkställas och nya lönestater derefter blifvit fastställda, förklarade Rikets Ständer, enär det syntes kunna antagas, att, genom en riktig uppskattning af boställena och en lämplig fördelning af nuvarande tillgångar, tillräckliga medel för befälets aflöning redan förefunnos, sig finna betänkligt, att för ifrågavarande ändamål bevilja vidare anslag; men som det emedlertid ej kunde förnekas, att de af befälet, hvilka icke hafva boställen, utan endast kontanta penninge-löner, under nu varande förhållanden äro, lika med andra Statens tjenstemän, i behof af en snar förbättring i sina lönevillkor, syntes det vara Statens pligt att i detta afseende genom anvisande af medel söka afhjelpa de yttersta behofven, hvadan Rikets Ständer, utöfver det i då gällande Riks-Stat uppförda kontanta anslag för indelta kavallerioch Infanteri-Regementena, för nuvarande Statsregleringsperiod beviljade en summa af 100,000 R:dr årligen för att användas till lönförbättring i första rummet ät Under-befäl och Subaltern-Officerare, jemte deras vederlikar, samt vidare, så framt tillgångarne medgäfve, jemväl åt Andre Kaptener och Regements-Qvartermästare, dock med förbehåll att en dylik förmån icke linge tillgodokomma dem af berörde löntagare, sorn äro med boställen försedda. Då de förhållanden, hvilka föranledt beviljandet af ifrågavarande anslag, ännu fortfara, hemställer jag att framställning till Rikets Ständer måtte ske om beviljande af samma belopp, eller 100.000 R:dr ärligen, jemväl för nästkommande Statsregleringsperiod, att enligt redan meddelade föreskrifter användas till lönförbättringar vid indelta Arméen.
För de år 1819 Kongl. Majits Nådiga befallning till CurlmsInrättningarne i ÖstersundNyköping och Uddewalla lemnade förskotter, utgjorde MedicinalFondens Fordran vid i83o års slut 9,866 R:dr 38 sk. 2 rist., hvarjemte Fondens skuld till StatsVerket för de till en Stallbyggnads uppförande vid Veterinairelnrättningen förskjutne i5,ooo Ridr vid samma tid minskats till 7127 Ridr 11 sk. 7 r:st. i4 ( >o6 ) 4:o I j83o års Kongl. SundhetsCollegii räkning med Directionen öfver Allmänna Barnbördshuset i Stockholm utbalanceras ett förskott af 5oo l\:dr som Directionen, till följd af Kongl. Brefvet den 20 April 1825, från Collegium erhållit. Detta förskott har synts Revisorerne böra, efter så lång tids förlopp, antingen redovisas eller utur räkningen afskrifvas. Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillet. Räkenskaperne för Hospitalsoch B artilius-Fonden, hvilka för år 18 men icke för år i83o, blifvit granskade i Kongl. KammarRätten, samt utan anmärkningar, visa Fondens ställning sålunda: D c b e t. Inkomster : Grundräntor, KronoTionde och andre ordinarie Inkomster samt Spanmål. Ersättning för genom Götha Canals anläggning förlorad jord — 2,010: 4°-10. Balance till påföljande året: Öfverlefvereringar » 2,663:36. 9. 8,859:23. 6. C r e tl i t. 1829. 1830. Balance från föregående året: JJskrifning för åtskillige orsaker Utgifter. Aflöning och pensioner Underhåll Medicamenter Beklädnad Yed, Ljus och Olja Köpeskilling för inköpt fastighet Nybyggnad och reparationer Ränta å Lån . . Balance till påföljande äret: Behållningar Förskotter till redovisning 50,653: 29.
Betänk. N:o 3. R. St. underdån. Skrifv. Böda, på Öland, om anslag för anläggning af en hamn dervid. Motion N:o 102. Stats-Utsk. Utlåt. Böter, angående förhöjning af de uti §§ 22 och 23 af Kongl. Förordningen om landsting den 21 Mars 1862 stadgade. Motion N:o 224. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 80 och Mern. C. Carlshamn och Ålshult, om anslag för anläggning af jernväg mellan. Motion N:o 303. Stats Utsk. Utlåt. Carlskrona, om anslag för anläggande af en jernstambana från Wexiö till denna stad och Kalmar. Motion N:o 216 och 218. Stats-Utsk. Utlåt. Carlsson, Lars Magnus, från Stockholms län. Motion N:o 134, om anslag till ersättning åt kreatursegare för anbefalld nedslagtning af kreatur.. StatsUtsk. Utlåt. N:o 57. R. St. underdån. Skrifv. N:o 43. 16 Carlsson, Lars Magnus, från Stockholms län. Motion N:o 135, om vidtagande af åtskilliga uppgifna åtgärder till folkundervisningens befrämjande. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 58 och Mern. N:o 94. Motion N:o 259, om anslag till lön åt distriktsläkaren vid Tumba pap persbruk. Stats-.Utsk. Utlåt. N:o 66. Motion N:o 260, om ändring af mom. 6 uti § 8 i Kongl. Kungörelsen, angående stämpelpappers-afgiften, m. m., den 4 December 1863, i fråga om stämpelafgift till högre belopp än 500 R-.dr. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 4. B. St. underdån. Skrifv. Christianstad, om anslag till uppförande af nödiga byggnader åt elementarläroverket derstädes. Motion N:o 329. Stats-Utsk. Utlåt.