Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
J3g ber att få fästa upp. märksamheten derpå , alt , när till de förra fastigbetslänens erhållande genast så många lånesökande infunno sig , att ännu i Banken ansökningar på närmare 300,000 R:dr ligga och vänta på ny utdelning , det måtte vara origtigt, i fall man vill bereda en stadigvarande tillgång för de lånebehöfvande , så tillställa, att lånen genast efter Riksdagens slut äro borttagna äfven lör de 4 återstående åren. Hela den stora summa af nya sedlar, som till dessa lån utsläppes , är en inkräktning på andras rätt, en orättvisa mot dem , som förut äro ägare af Bani 548 Den 12 December J. m. Rens sedlar, emedan de nya ufgifvas pä samma fond. Jag tror af sådan anledning, att en operation, som sker på en del medborgares bekostnad , åtminstone icke bör vändas till fordel för några få, och att således maximibeloppet icke bör utsättas till 6coo R:dr, äfven af det skäl Herr Lagerhjelm anfort, att när Rjdderskapet och Adeln förkastat dessa lån , såsom orättvisa och origtiga i principen, man icke bör skörda frukten deraf, under namn af att gå ett annat Stånds önskan till mötes. Om än genom det antagna deliberationssättet vi skulle få 4 voteringar i stället för en, får jag i denna punct påförhand anhålla om votering, då jag förutser den icke kunna undvikas, på det punkten snart må blifva afgjord , helst Presteoch Borgare-Stånden redan fattat sina beslut häröfver. Herr von Hejne: Jag skulle visserligen icke yrka Maximi-beloppets höjande till ö.ooo R:dr, om jag trodde mig derigenom understödja endast mitt eller Ridderskapsts och'Adelns interesse. Jag för min del hade icke trott detta yrkande hafva någon annan orsak, än att söka för de olyckliga skuldsatta lätta utvägen att komma ur sine skulder , men icke, att de ej skuldsatta skola blifva det. Jag anser derföre ett Maximum af 6,ooo R:dr nödvändigt, på det att de , som äro hardt skuldsatta, må kunna få utbyta sina förra skulder mot sådana lån.
Om 224 Den 6 Juni i f. m. Utskotten förklarat, att förenämde 4 Millioner förskottvis och successivt, utan uppliäfvande af Utskottens beräkningsgrunder, kunde i Discontväg ifrån Banken utgå, och sådane förskott de tvenne sista åren före nästa Riksdag återfördes lill den beräkning af RöselseCapital, Utskotten framställt, hade jag förmodat, att meningarne om Rörelse-Capitalets beräkning och rätta belopp lättare stått att förena, ocb som jag för min del anser vara den rätta medelväg att i detta afseende vidtaga, hvilken jag, i frågan om RörelseCapitalets belopp, nu framställer, i anseende till det nära sammanhang, som RörelseCapitalets bestämmande och föreskrifter för DiscontLånebiträden synas mig äga. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Plenum komme klockan half till 5 i eftermiddag att fortsättas. Herr Munck af Rosenschöld, Eherhard: Ehuru jag ogerna upptager Ridderskapet och Adelns tid, utber jag mig dock nu Ridderskapets och Adelns tålamod för några ögonblick. Utskotten hafva i tredje puncten framställt nödvändigheten, att en viss numerair borde för RörelseCapilalet bestämmas. Jag bestrider alldeles denna grundsatts. I ett Land, som har klingande Mynt i rörelsen, skulle bestämmandet af RörelseCapitalets numerair vara orimligt. Samma förhållande är med det Land, der Sedlar linnas. Man bör endast fastställa en Den 6 Junii f. m. 225 eli gräns, hvarutöfver RörelseCapitalet ej må öfverdrifvit ökas. Ingen kan undra deröfver, att Capitalisler och penningelönlagande Embetsmän hafva en panisk fruktan för RörelseCapitalets ökning; men man bör göra skillnad på en tillökning af RörelseCapitalet, som af näringarne påkallas, och en tillökning deraf för Krigsomkostnader och Canaler. Om näringarne försättas i behof af ett ökad t RörelseCapital, skola de aftyna, och en deraf förorsakad ökad import verka ofördelaktigt på Coursen.
St at s - Ut s ko 11 eti Betänkande». 411 frågor, angående Allmänna Magazinsinrättningen, anser StatsUtskottet redan besvarade genom sine under den 26 sistl. Maj, till Riksens Höglofl. Ständer afgifne Utlåtanden (N:ri 182, 186, 194, 201 och 202) och får alltså åberopa desse Utlåtanden I hvad sorn rören 1:0 Utlefvereringen af 500 tunnor hafre, som år 1813 anbefalltes »jtill undsättning för Konungariket Norrige. 2:0 Spannmålsexporten till Italien. 350 Upphandlingen af ett parti riad råg vid Norrköpings Krono-Magazin år 1818. 4:0 Inköpet af den i hufvudstaden belägen Så kallade Eldqvarnen; och 5:0 Yppad coursförlust å det silfver, som för Utskeppad spannmål till England och Italien influtit i Riksens Höglofl. Ständers Bank. Vid hvil. ken sistnämnde punct det tillägg dock ej torde finnas öfverflödigt, att, enligt gjord uträkning hos Kongl. Allmänna Magazins-Directionen, sedan 1822 års Revision var slutad, kostnadsbeloppet förde 15,000 Spanska piastrar, som från Neapel blifvit hitsände för den till Italien exporterade säden med inberäknad fragt och assecurance utgjort 40,-242 Rd. 47 sk. 2 rist Banko, men att likväl Kongl. Majit icke i Nåder meddelat sitt beslut» 41? S t a t s - U t s k o 11 e ta Beänkanden* om och huruvida Allmanna Magazins-Inrättn:n gen får uti liqvid med Riksens Hdglofl. Siänders Bank godtgöra sig Silfret efter ofvanskrifne kostnads varde.
Jag kan således icke finna, att grannlagenheten emot Ståndets blifvande Landtm, är för nära trädd, om kansliet är organiseradt, då han träder i utöfning af sitt vigliga kall. Tvertom synes det mig, som skulle Landtm, finna sig ganska belåten dermed, alt organisationen af Ståndets kansli redan är verkställd. Vid en riksdags början har Landtm., enl. min åsigt, vida annat och vigtigare att tänka på än en mängd ansökningar från alla dem, hvilka önska alt blifva anställda i Ståndets kansli. Möjligen skulle, i händelse detta bestyr updrages åt Landtm., missnöje upstå och hos en och annan väcka misstanke, att Landtm, velat gynna den ene och utesluta den andre. Detta undvikes derigenom, att tillsättningen af e. o. kansliet sker såsom hitintills af Ridd.Direkt., hvarigenom ingen mannamån utan tvertom den strängaste rättvisa sker just i följd af den collegiala form, som Ridd. Di rekt. eger; oell då man icke gittat förebringa något giltigt skäl för antagandet af den föreslagna förändringen, synes del mig, som skulle denna förändring härflutit endast af begär, att vilja uphäfva del bestående, hvarföre jag tillstyrker bifall till Utslcs förslag. Frih. Cederström: Det var i sanning något alldeles nytt för mig att få höra det mitt ifrågavar;de förslag utgått mera från ett begär att förändra det beslående, än från afsigten att åstadkomma något nyttigt. Jag har likväl icke hitintills gjort mig känd för sådant nyhetsxaakeri, för hvilket beskyllning mig nu göres; men R, o. Ad. känner mig sä - Den 2i Maj. säkert, af mina föregåenden för väl, för att kunna tilltro mig en sådan hastig förvandling af mina politiska tänkesätt.
Fri täflan i handelsnäringar och i alla andra yttringar af loflig verksamhet utgjorde kraftigaste medlet att höja både näringar och dess idkare, ty först vid jemförelse kunde man urskilja hvad sorn vore bäst eller ej, och om landthandeln på åtskilliga ställen icke motsvarat hvars och ens billiga anspråk, torde orsaken härtill fä sökas i de inskränkningar denna handel varit och ännu är underkastad. Vidare har motionären fästat uppmärksamhet vid den omständighet, alt om af de jernvägar, som förmodas komma att inom kort blifva i landet anlagda, skall dragas annan nytta än den, att desamma endast skola vara löreningslinier emellan städerna, blefve det nödvändigt att frigifva handeln å landet, på det orternas produkter måtte kunna blifva upphemtade vid hvarje station och handels-artiklar dit återförde. Skulle hvarje landtman sjelf föra sina varor till närmaste stad, för att desamma afyttra och derefter göra uppköp, vore det löga besparing i kostnaderna, hvaremot, om tillfälle bereddes honom att vid den hans hem närmast belägna station göra sina varubyten, både tid och penningar skulle besparas. Härigenom komme jemväl mellanhandeln att tagas i anspråk och då skulle det näringslif, som öfverallt annorstädes förefinnes, vid jernvägarne uppblomstra. Pä grund af hvad sålunda blifvit anfördt och såsom gärd af rättvisa och hyllning ät den stats-ekonomiska lära, som i näringarnes frihet vill finna den kraft, som förgäfves blifvit sökt i privilegier och utfärdade påbud, har Herr Murén framställt omförmälda yrkande, men för den händelse detsamma, såsom mera en önskan än förhoppning, ej skulle vinna bifall, föreslagit särskilda ändringar i Handels-Ordningen. Ehuru Utskottet delar åsigten om nyttan af utvidgad frihet i handel och Uih. lill 11. St.
Herr Pahlman, Otto Fredric: Ehuru Stais! Utskottet, lika som de värde Ledamöter som nu talat, funnit öfverensstämma både med rätt* visa och billighet, attén skälig ersättning tilldelas de hemmansbrukare, som genom grann-' skåpet af krigstheatern, under sednaste Norrska fälttåg, fått vidkännas betydliga förluster} har StatsUtskottet likväl icke varit i tillfälle att härtill föreslå någon summa, emedan behofvet icke varit kändt. Då Bevillningsutskottet icke heller funnit lämpligt att föreslå någon mindskning i Bevillningsafgiften för ifragavarande personer, men någon utväg synea böra vidtagas till ersättning för de uppoffringar, som mången på ett ganska kännbart sätt måst göra} får till Högloft. Ridderskapet och Adeln jag vördsamt hemställa, om icke de4 bästa sättet tillvinnande af detta ändamål vore, att Riksens Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhölle, att sedan förhållandet be - 504 Den 22 Juni. hörigen blifvit ytredt, Kongl. Majt täcktes alf Krigsfonden låta tilldela ifrågavarande hemmansbrukare er( sådan ersättning, sorn i något) män gör dem skadeslösa för de större förluster, desse, i jemförelse till andra Svenska uqdersåter, i och lör kriget fått Vidkännas. Friherre Cederström, Jacob: Vid det HeVr Major Pahlman yttrat, och hvari jag instämmer, aqhåller jag få tillägga att dep nämnde undersökningen örn verkligheten af förlusterna och deras rätta belopp, så mycket mera bär föregå allt anslag till ersättningen, som Bet kanske i annan händelse blefve mindre pål i t* ligt utrönt men formerna fordra, då Betänkandet icke utan förändring kan antagas, att det bör återremitteras, ock då kan Utskottet anmodas att upprätta förslag till skrifvelse till Hans Majd Konungen , med anhållan, att den hegärde Undersökningen af förluster?
Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström samt Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld, Hepartements-chefen, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, enligt Kongl. Maj:ts af Siats-Rådet enhälligt tillstyrkta beslut, uppsatt förslag till Kongl, Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående i vissa afseenden förändrade föreskrifter i fråga om sättet för utarrendering af Kronans egendomar. Kongl. Majit behagade, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt. oell befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo Mildhog Lundgren Kongl. Maj:ls Nåd. Ank. till Exp.-lltsk. den 14 Jan. 1863, kl. 6 e, m, Kongl. Maj.ls Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående Musikläraren vid Malmö Elementarläroverk H. J. Tengivalls uppförande lill pension å Allmänna lndragningsstaten efter erhållet entledigande; Gifven Stockholms Slott den 9 Januari 1865. Uti till Kongl. Maj.t ingifven skrift har läraren i musik och sång vid högre Elementarläroverket i Malmö, H. J. Tengvall underdånigst anhållit, bland annat, att då han, enligt den underdåniga ansökningen vidfogade betyg, uppnått 75 lefnadsår samt nära 34 år innehaft musiklärarebefattningen vid nämnde läroverk, Kongl. Majit täcktes lill Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig Proposition om beviljande af pension för sökanden i andra lönegraden; öfver hvilken ansökning ej mindre Domkapitlet i Lund än Kongl.
Palmstjernas förslag och således anledn:n hvarföre uppskof med pröfningen af den ifrågavarrde punkten af Utsk:s förslag blifvit begärd, hade förfallit, R. o. Ad. torde finna att icke något hinder molte för att nu till pröfning företaga denna punkt jemte de framställningar, som i afseende derå blifvit gjorde, samt att således öfverläggningen om sjelfva saken torde få fortsättas. Ropades ja. Hr von Hartmansdorff: Jag har förut haft tillfälle yttra mig emot Utsk:s förslag; flere talare hafva sedermera gjort detsamma, och jag förmodar de flesta vara af den mening att det icke kan antagas. Deremot förekommer på andra sidan Frih. Palmstjernas förslag, såsom en motsats till Utsk:s, och jag anhåller att få yttra de betänkligheter, som jag kan hafva mot detsamma. Frih:n föreslår, att man hufvudsakligen skall bibehålla räntepersedlarne. Derom är jag med honom ense; vidare att de skola förvandlas efter ett årligt markegångspris. Deri instämmer äfven jag. Allt detta är enligt med nuvarrde förhållanden. Men Frih:n föreslår derjemte att de små persedlarne skola bringas till ett större antal betydliga persedlar än K. M:s nåd. propos. upplager. Frilen har visat, att sammanföringen blott till 2:ne persedlar skulle vara äfventyrlig, ömsom för räntegifvare, ömsom för räntetagare. Derom är jag också med honom ense. Att deremot nu genast bestämma i hvilka räntepersedlar alla de öfriga skola förvandlas, anser jag vara allt för hastigt. Frill. Palmstjerna bar uppgifvit vissa persedlar, Frih. Cederström har tillagt andra och Frih. Alströmer har satt i fråga en tredje bestämning. Detta sker nu på en dag inom Adeln. Om nu PresteSt., sorn ännu icke handlagt denna fråga, också skulle komma fram med tre olika förslag eller ännu flera, och sålunda många olika framställningar i detta hänseende göras, huru kan man hoppas att någon öfverensstämmelse derutinnan skulle kunna vinnas? Kan man antaga att den af dessa framställningar, som af R. o. Ad. samt PresteSt. eller af R.
Ridderskapets och Adelns återremiss å ExpeditionsUtskottets Memorial N:o 3, angående vid förflutne Riksdagar vidtagne åtgärder i och för prenumerations Öppnande å Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, jemte hemställanden i sammanhang härmed, får, med anmälan, att, jemlikt till Utskottet ankomne Protocolls-utdrag, de öfrige trenne RiksStånden sammanstämmande gillat frågan om nyssberörde prenumerations öppnande, enligt samma grunder, som vid nästföregående Riksdag, men att Högvördige Preste-Ståndet ansett bestyret dermed böra öfverlemnas åt Expeditions-Utskottet, hvaremot Välloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet yrkat detsammas anförtroende åt Rikets Ständers RiksgäldsContor, Expeditions-Utskottet vördsamt hemställa, om icke Högloflige Ridderskapet och Adeln skulle vilja om det af Borgareoch Bonde-Stånden fattade beslut i detta ämne sig förena, helst, på sätt af det ExpeditionsUtskottet tillhandakomna utdrag af Höglofl. Ridderskapets och Adelns Protocoll den 28 sistlidne Mars styrkes, under discussionen af denna fråga ingen Ledamot yttrat sig för det förra alternativet, men väl en Talare ådagalagt de olägenheter, som för Riksgälds-Contoret uppstått deraf, att ifrågavarande bestyr varit under mellantiden från sislförflutne till nu pågående Riksdag uppdraget åt en person, hvilken icke egentligen tillhörde Riksgälds-Contoret, eller befann sig i underordnadl förhållande till Styrelsen öfver detta Verk. Memorial, angående bestämmande af dagen, då nästa Lagtima Riksdag skall taga sin början. Till Expeditions-Utskottet har Höglofl.
Ett värdigt rum skall detta Portrait intaga, å det, tillsammans med åtskilliga högt förtjenta företrädares, kommer att till efterverlden förvara den LandtMarskalks minne som, med en utmärkt tillgifvenhet af detta Riksstånd , ledt D ss öfverläggningar under en för Sveriges sjelfständighet och lycka mest lofvande tid. Hjertats okonstlade språk behöfver ej, för att blifva fattligt, låna välljudens uttryck. Eders Excellence torde häruti finna en tillräcklig ursägt att det är jag som gör denna motion, dertill föranledd både af Medbröders önskan och egen böjelse. Endast ett slutligt tillägg tror jag, å Ridderskapets och Adelns vägnar, mig ännu vara skyldig att framställa, nämligen den anhållan att Eders Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken täckes vara förvissad att Höglofl. Ridderskapets och Adelns nu fattande beslut mindst härleder sig frän praxis, utan har sin egentliga grund i den upprigtigaste erkänsla för E* Den 5 Augusti t. ta. 173 ders Excellence Herr Grefven och LandtMar* skalken personligen. Höglofl. Ridderskapet och Adeln gaf, med ett starkt Ja, sitt bifall till denna Herr Påhlmans motion j och Hans Excellence Herr Gref. ven och LandtMar skalken förklarade för Ridderskapet och Adeln sin erkänsla öfver detta vedermäle af deras uppmärksamhet: tilläggandes att han, till betygande af sin tacksamhet heldst önskade få af sitt Portrait göra en skänk åt Riddarhuset. Ropades ett starkt Nej. Upplästes å nyo och bifölls StatsUtskottets, förlidne gårdag på Bordet lagda, Utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om utbetalningen af förra Kongl. Familjens enskilda förmögenhet. Upplästes å nyo StatsUtskottets, sedan den 2te dennes på Bordet hyilande, Betänkande angående Herr Grefve Gyllenborgs väckta Motion om uppgift på öfverskott och besparingar, samt om redovisning för Subsidieoch Saltpetermedlen.
S. D. Då nu ånyo föredrogs Bevillnings-Uiskottets den 1 dennes fm. på bordet lagda memorial, N;o 27, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, rörande betänkandet, N:o 17, angående curhus-afgiftens fortfarande, vidblef Ridderskapet och Adeln sitt, i afseende på ifrågavarande afgifts maxinii-belopp, förut fattade beslut, och godkändes den af Utskottet föreslagna voterings-proposition, samt kales Utskottets memorial i öfrigt till handlingar/ie. S. D. Föredrogs ånyo och tales till handlingame Bevillnings-Utskottcts den 1 dennes f. m. på bordet lagda memorial, N:o 28, i anledning af Högv. Preste-Ståndets beslut, rörande utlåtandet, N:o 22, angående erhållen återremiss i vissa delar al memorialet, !N:o 21, med förslag till sammanymikning af Riks-Ståndens olika beslut, i afseende på grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterna för tillämpningen deraf. 692 Fröt -Utdra", deri 5 Mars 1845. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoell Ekonomi-Utskottens den 1 dennes f. 111. på bordet lagda utlålande, N:o 7, i anledning af gjorda anmärkningar vid betänkandet, N:o 3, angående Tull-förfaltningarne, beslöt Ridderskapet oell Adeln, att 35 § af Kongl. Maj:ts, den 21 December 1841, utfärdade Förordning till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor, må oförändrad bibehållas. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en denna dag af Friherre Palmstjernaj Carl Otto, väckt motion, angående föreskrifters meddelande, i afseende på såväl utbetalningen af kostnaderna för tryckningen och häftningen af Riks-Slåndens protocoll, som dessa protocolls utdelning, m. m. Från Högv. Preste-Ståndet.
L lagstiftning angående förlag, dels ock om rätt till underpant i 132 — L — lös egendom i allmänhet: B. VII. 350; VIII. 8, 129, Å. 132; U. X. 160, 218, 244, A. 244; E. XI. 315. ^ Lag-Utskottets Memorialet-, Betänkande;) ocd: Utlåtanden: — N:o 36, i anledning af väekta motioner om upphäfvände eller revision af Kongl. Förordningen i afseende på handel om lösören, som köparen låter i säljaréiis vård qvarblifva, den 20 November 1845: B. VII. 350; Vin. 8, 132, Å. 135; U. XI. 198, 253, A. 253, E. 377. — N:o 37, i anledningaf väckta motioner om förändrad lagstiftning angående förmyndare-vården: B. VII. 350; VIII. 8. 135, A. 135, 136, 143; U. X. 286. 293, A. 293; E. XI. 219. — N:o 38, i anledning af väckt motion om ändring i vissa delar af 17:de kapitlet Ilandels-Balken och andra författningar, rörande borgenärers rätt och företräde för hvarannan till gäldenärs egendom: B VII. 350; Vin. 8, 143, A. 150, 169, 160, 163; U. X. 286, 293; XI. 30, A. 30. 33, E. 317. — N:o 39, i anledning af gjorda anmärkningar samt liiks-Ståndetis skiljaktig»! beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 20, innefattande yttrande öfver dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med förslag till Förordning angående mord, dräp och annan misshandel, dels oek enskilda motioner i samma ämne: B. VIII. (1, 163, 177, A. 177, 189, 190. 191, 192, 193, 194, 201. 203, 204; B. IX. 179, 285. A. 288 p B. XI. 5, 119, A. 119, E. 297. — N:o 40, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande N:o 19, i fråga om antagande af ny lag angående skillnad i äktenskap: B. VIII 314,376; IX. 63,”A. 80, e! 231. — N:o 41, i anledning af väckta motioner om upphäfvande af bysättning: B.
Återstående kapitalskulden för det under år 1855 till kostnader för statens samt pnskilda jernvägssnläggningar emot dels 4 dels 31 procents-obligationer upptagna fonderade statslån, som från början utgjorde 281.900 R:dr och för hvilket 373 stycken, i 4 serier fördelade, obligationer utfärdades, uppgick vid 1863 års ingång till R:dr 277,600: — och minskades under loppet af samma år, derunder 69 st. obligationer infriades, med » 40,300: — samt utgjorde vid sistnämnde års slut R:dr 237,300: —, för hvilken summa 296 stycken obligationer då voro utelöpande. Utaf 1858 års jernvägslån, som upptogs emot "24,381 stycken 4^ procents-obligationer å tillsammans 8,190,500 Thaler Preussisk Courant, återstod vid 1863 års början ett kapitalbelopp af Th:r 7,776,500: — Denna skuld har under årets lopp, genom inlösen och annullering af 284 stycken utlottade obligationer, blifvit minskad med » 94,400: — och utgjorde således vid årets slut Th:r 7,682,100: — motsvarande, efter autagen kursberäkning af 266| Rdr för 100 Thaler, Runt 20,485,600: —, 17tb tiolia ränteoch amorterings* anslag - Kapitalskulderna för de fonderade statslånen - — 54 — hvilken skuldsumma under innevarande års förra hälft, genom inlösning af ytterligare 145 stycken obligationer, nedgått till 7,633,300 Thaler, eller 20,355,466 R:dr 67 öre Riksmynt. Utaf de för sagde lån utgifna och före den 1 Juli detta år icke förfallna och inlösta 22,722 stycken obligationer innehade Riksgälds-kontoret då 1,466 stycken, å ett sammanlagdt belopp af 353,200 Thaler.
Alde härvid meddeldle upplysningar, har UlskoLtet inhemlat, alt, ehuru omförmälde förändring icke medfört den påföljd, alt båda verken, hela året igenom, kunna på en gång drifvas, hvilket, i anseende lill den ringa vatten-tillgången, vissa tider icke varit att förvänta, den fördel likväl derigenom vunnits, att verken åtminstone höstoch vårtiderne kunna liktidigt, oberoende af hvarandra, begagnas, och då deraf måste härledas den för Bruket inträffade vinst, att qvarnlullen, redan första åren derefter, ökats med mera än 5o procent, samt att behållningen af qvarnen alltsedan varit i tilltagande, anser UlskoLtet Revisorernes ifrågavarande anmärkning böra förfalla. (3 835 Banco-Ut skottets Betänkande, N’o 29. 25 (Y835 års Rev. Ber., pag. 49). 4:o Ytterligare liar det förefallit Revisorerne anmärkningsvärdt, att, ehuru hufvudsakliga ändamålet med den, år 1828 påbörjade och år i834 slutade, egodelning emellan Tumba och Hogelby hemman skall varit, ”att blifva qvitt ett nära Brukets tomt beläget, hemmanet Hogelby tillhörigt, krogstäde, som af en del bland Bruksfolket, icke sällan till hinder för arbetets jemna gång, besöktes”, Bruket dock måtte träffa serskild öfverenskommelse med egaren af berörde hemman om krogens bortflyttande, och derföre utbetala 666 R:dr 3a sk. Banco. Vid det. i anledning häraf, upplysta förhållande, att, enligt Kongl. Ma j:ts uti ofvanberörde egodelningsmåi meddeldle Nådiga dom , kostnaderne för sjelfva skiftet skulle delas lika emellan Bruket och Hogelby, men deremot bortflytlningen af åbyggnaderne vid krogen verkställas på Brukets bekostnad, samt att, lill följd deraf, den öfverenskommelse med egaren lill Hogelby blifvit träffad, ali han sjelf skulle ombesörja flyttningen, mot en ersättning af 666 R:dr 32 sk.