Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att i alla kommuner betala medlemmar af desamma afgifter lill kommunernas bestånd och jag är fullt öfvertygad derom, att om äfven någon skulle vilja undandraga sig dessa afgifter,'så skola de öfriga af R. o. Ad:s medlemmar tillräckligt minnas R. o Ad:s ära och värdighet för atl i detta fall betala för Gr. Posse. Hr Ribbing har sagt att discussionen var torr. Jag lyck önskar Hr Ribbing om han gjort densamma mindre torr. Jag yrkar remiss lill Riddarh.Utsk. utaf Gr. af Ugglas motion tillika med det amendement, som jag vid densamma bar gjort. IIr von Ha r t m a n s d o r f f, A u g.: Gr. af Ugglas motion är egentligen en omklädnad af det förslag till representations-föräudring, hvilket Const.Utsk., vid förliden Riksdag, afgaf, och som nu af tre Stånd blifvit ogiiladt. Innan detta uptogs till pröfning, yrkade man en öfverläggning på förhand, ang:de Riddarh.Ordn:s beskaffenhet, och Riddarh.Utsk. afgaf i sådant hänseende ett Betänk. R. o. Ad. ansåg likväl obehöfligt och oriktigt alt öfverlägga om det underordnade förslaget, innan man afgjort linfvudfrågan, nemi. den, som Const.Utsk. framlagt. Nu återkommer ett förslag af samma syftning, som Riddarb.Utsk.-s, utan alt Ståndet i detta ögonblick vet om Const.Utsk. vid denna Riksdag, ånyo framlägger något förslag till representations-förändring, ännu mindre hurudan! det blifver. Då måste det vara ännu öfverflödigare och origtigare att på förband sysselsätta sig med den fråga, som Gr. af Ugglas framställt. Deremot säga väl Hr Brakel med flera ledamöter att denna fråga icke är allmän, utan en enskild sak för R. o. Ad. Månne så är?
Till följe häraf får altså Utskottet, i deri ordning anmärkningarne efter Berättelsens och Förslagets innehåll förekomma, vördsammast anföra följande: 1:0 Angående Stats-TJtskottets föreslagne AU ternativer om Bränvins-Brännings rättigheten i Carlscrona Stad och Arrende-Afglfters erläggande derföre, hafva flere Ledamöter af Vällofl. Borgare?- Ståndet på anförde skäl förklarat sig för den i Utskottets Betänkande gjoide hemställan, att Bränvins-Bränningeri i Carlscrona måtte varda åt Staden öfverlaten, och med Arrendeafgiftens erläggande derföre till Magazins-Fonden förhåL Bihang till Rtks-St. Fröt. 1817 - i8iS. 4-de Sami, N-.r z 7. *3$ 1,890 Stats-Utskottels Betäfikanden. las som hittills skedt, hvaremot åtskillige Ledamöter af Hedervärda Bonde-Ståndet Varit af den tanka, att Utskottets Förslag , det denne handtering ma åt Blekinge Län öfverlåt3s, borde bifallas, i hvilken händelse 3000 R;dr utöfver vanliga Bränvins-Bevitlningen förmälés af Länets innebyggare vilja erläggas.
Under denna tid är följaktligen denna kredilivsumma för Riksgälds-Kontoret en lika disponibel kontant tillgång, som öfriga till Kontorets disposition ställda medel, hvilka, i den mån de till Kontoret ingå, ovilkorligen skola å samma räkning i Banken insättas; och likasom Riksgälds-Kontorets verkliga krediti vskuld till Banken, sedan kredilivet börjat anlitas, ökas genom hvarenda från Kontoret skeende utgift, likaså minskas samma skuld genom hvarje till Kontoret verkställd inbetalning. Hela kredilivsumman är också, under omförmälda tiderymd, i Bankens räkenskaper upptagen, såsom en detta Verks fordran af Staten, hvaremot det obegagnade beloppet deraf ingår i Bankens skuld för de hos densamma deponerade medel. Hvad som för närvarande är disponerad! af meranämnde kredilivsumma behöfver naturligtvis icke återbetalas förr, än vid medlet af nästa år, då den bevillning för innevarande år influtit, hvars hela påräknade belopp dels redan blifvit af Riksgälds-Kontoret förskottsvis utbetaldt, dels här ofvan upptagits såsom en Kontoret åliggande utgift under den återstående delen af detta år. Troligtvis kommer likväl det nu lyftade krediti vbeloppet att redan före årets slut till fullo godtgöras; i hvilken händelse och så vida den återstående mindre betydliga andelen af 1844 års statsfyllnadssumma 12 Stals-Utskottets Memorial, N.-o 61. dessförinnan jemväl varder uttagen, Riksgälds-Kontoret under detta års lopp kunnat utbetala hela statsfyllnadssumman för året, utan att vid slutet deråt äga någon skuld på sitt kreditiv; ett förhållande, som, enligt hvad räkenskaperna utvisa, icke under något föregående år, sedan ifrågavarande kreditiv beviljades, inträffat.
Frih. Rantzou har föreslagit, att införseltullen å kettingar må bestämmas, icke till 12 r:dr 24 sk., utan till 5 r:dr pr SkölFör min del protesterar jag deremot af det skäl, att kettingar nu börjat blifva föremål för vår inhemska tillverkning. Jag vill icke påstå, att de här tillverkas till samma godhet med de utländska; men det gifna är, att om man öppnar ett fält för utländningen att emot låg tull förse oss med denna tillverkning, skall man undertrycka denna del af inhemska industrien. Utsk. har föreslagit 25 r:dr tull pr SkÄ å kettingar af öfver tums diameter; och då synes HrStuarts förslag, att tullen må bestämmas till 12 r:dr 24 sk., vara en medelväg, hvarföre jag instämmer med honom. Frih. Rantzou: Då Hr af Billbergh medgifvit, att kettingar i Sverige ej tillverkas af tillräcklig godhet, har jag dubbelt skäl att yrka bifall till mitt förslag. Det är af högsta vigt, alt de äro säkra och pålitliga, ty derpå beror ofta betydlig egendom och t. o. m. menniskors lif. Jag anser således, att tills kettingar af fullkomlig god egenskap bos oss kunna tillverkas, böra de ej beläggas med hög tull, tvärtom knappast med någon. Gr. von Platen, Baltzar Julius Ernst: Då jag i hufvudsaken instämmer med Frih. Rantzou, i det jag anser af största vigt, att kettingar, åtminstone de gröfre, hvilka kunna begagnas till ankartåg, äro icke blott någorlunda goda, utan af den största möjliga godhet, såvida icke både gods och menniskor skola löpa fara, så anhåller äfven jag, att de må få införas mot 5 r:drs tull pr Skåf. B, o. Ad. bestämde införseltullen till 5 r:dr pr Skfö. Samma artikel, utförseltull. Utskts förslag, att denna artikel skulle vara fri från utförseltull, bifölls. Utskts förslag 111 i utlåt. N:o 45, V ö r: d e retlactionen af artikeln kettingar, bifölls. Jern: kettingar, af -J tums tjocklek och d eril n d e r.
Upplästes och lades lill handlingarrre ett af Herrar Comiterade till Tryckfrihetens vård den i5 dennes meddeladt och förliden gårdag Ståndet tillhandakommet Memorial, med anmälan, att Comiterade, i följd af Rikets Ständers, genom Constitutorial af den i3 Mars i83o, dem lemnade uppdrag, till tryckning befordrat dels Grund-Lagarne, med de vid sist hällne Riksdag, antagna förändringar deruti, dels Riksdags-Beslutet vid berörde Riksdag. Från Hedervärda Bonde-Stasdet. S. D. Lars Larsson från Skaraborgs Län anmälde, det han, som vid förra Riksdagen blifvit utsedd att deltaga i den revision af Låne-Contorets i Götheborg förvaltning, hvilken kommer att börjas den 1 instundande Mars, ansåge sig derifrån af sin Riksdagsmanna-befattning förhindrad, i anledning hvaraf, och sedan Anders Danielsson från Elfsborgs Län upplyst, att den förste af de för nämnde Yerk valde RevisionsSuppleanterne, förre Riksdagsmannen Nils Nilsson i Lindås af Götheborgs och Bohus Län, allt sedan år 1829 icke varit hemmansegare, och således, enligt 70 §. Riksdags-Ordningen, nu mera icke vore behörig till ifrågavarande befattning, Ståndet fann dernäst i ordning varande Suppleanten, förre Riksdagsmannen Börje Börjesson i Tranekulla af Hallands Län, böra, i stället för Lars Larsson, uti berörde revision deltaga; Och skulle Protocolls-Utdrag härom, genom Talemannen, tillsändas Låne-Contorets Direction, som eger besörja, det Börje Börjesson varder behörigen kallad att sig till Revisionsförrättningeu inställa. Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl. Ridderskåpet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 31 J annar ii r 834- S. D. Beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln, att främmande åhöra - 4 Fröt. Utdr, d. i Februarii i834* re under innevarande Riksdag få, på sätt Ståndet vid sistförflutne Riksdag beslutat, bivista Ridderskapets och Adelns öfverläggningär.
Krigs-Kollegii förvaltning, till och med år 1845, 180,415: 37 11. oberäknad! räntan å faktoriets ofvan anförda kapitalkostnad, hvilken ränta äfven borde påföras tillverkningen. För att upplysa hvad som under samma tid, eller under åren 1836 med 1845, blifvit vid faktoriet verkstäldt, få Revisorerne meddela, att, enligt Kongl. Krigs-Kollegii förberörde förklaring samt Styresmannens för faktoriet afgifna berättelser, äro under denna tid ti11- ‘verkacle: åren år år år _ 1836—42. 1843. 1844. 1845. öumma' Gernandtska gevär st. 403. 403. Pistoler par 1,610. 1,610. utom ett mindre antal modeller, kammarladdnings-pistoler, vallgevär, m. m. samt en större mängd gevärsdelar och mindre persedlar, såsom bajonetter, kulformar, kratsar o. s. v. Men härvid måste Revisorerne likväl erinra, att dessa uppgifter endast utvisa summan af hvad som blifvit ti/lverkadtj men icke af det, som efter besigtning blifvit godkändi ; och såsom bevis på den stora skillnad, som understundom förefinnes emellan dessa tvenne kategorier, få Revisorerne exempelvis anföra, att, enligt ett 1844 års räkenskaper bifogadt besigtningsinstrument, blefvo, af 125 till besigtning framlemnade gevär, endast 4 till 68,912: 44. 11. 47,732: 46. 7. 63,769: 42. 5. i — 99 — krigsbruk fullt godkända, och, af 100 st. slätborrade pistoler, blott 2 samt, af 100 st. refflade, likaledes endast 2:ne.
Komitén har varit sammansatt af representanter för såväl hemmen soin skolorna; den har sålunda nästan uteslntande bestått d personer, som haft tillfalle att lefva bland barn och ungdom och därigenom kunnat göra sig förtrogna med barnens uppfattning af hvad som ar godt och roligt inom litteraturen. ' Komiténs egen me -: / L .. ning har alltid varit, att det, som skall bjudas barnen, bör vara friskt och siuidt som den ofdrdärfiade barnanaturen sjalf och därjainte aga den fägring, som lian Pingda det fur intryck mottagliga barnasinnet. uEndast det bästa ar godt nog $t barnen % ar ett godt ga.mrna#lt slagord, som komiten gärna önskade att skrifva på, sin fana, om den ej frnktat att snart fil erfara. att rdet bästa ofta ar fiende till. det goda,. Den har (t a ~ f o trott ~ sig vinna större resultat af sitt arbete genoni att fii1.a deii principen att endast förlasta det afgjordt cl5lip. meddmattiga eller trhkiga, ä11 genom att eiidast godkaniiii niiisterverken i ba.riibol~slittera.t~ ' ~rei~. Vid gi *: inskniiigaima Iia icke blott böckernas i~inehtill utan ock den form. Iivari detta fiamliigges, d. v. s. språket, kommit under beaktande. Siirskihlt lm rika tillfallen erbjudit sig att plipeka de ~iiliiga dAliga öii-ersattiiingama. Glädjande a.r det att kmina kalistatera. att dessa med hren blifvit allt f&amp;taligme. Komitens arbetsordning liar naturligtvis %tt ratta sig efter den utkommande litteraturens e111 och flod. Vid, j iiltiden imler den stora stormfloden har arbetet varit ganska strängt ocli hddskaiide. Stode det i komit6iis makt att iiisliranka dema stormflod, så skulle den anse mycket \ - ara vunnet.
Under de 2:ne år, som förflutit sedan den 30 Juni 1853, hafva för öfver-assigÖfver-assignering å sju publika Verks och Korporationers räkningar samt n' cn enskild persons räkning i Depositions-Afdelningen, efter derom hållna undersökningar, böter, med tillsammans 205 R:dr 27 sk. 11 rst. B:ko, blifvit af Under-Styrelsen ådömde och af vederbörande erlagde. § 37. I afgifter för enskildes assignering å har influtit: år 1854 . förra halfåret 1855 Depositions-Afdelningen Folie-ajgift för enskildes assignerings 620: räkningar 512: Summa B:ko R:dr 1,132: o “ A de i Ryttmästaren C. W. Hammarskölds samt Brukspatronen C. G. Johanssons konkurser bevakade folie-afgifter, tillsammans 868 R:dr, har hitintills icke något till Banken influtit; och den i Öfverste-Kammarjunkaren, Grefve Claes Lewenhaupts konkurs bevakade, inom linien förda folie-afgift balanceras fortfarande till återstående belopp af R:dr 129: 27 sk. 7 rst. B:ko. § 38. — Afgift för Depositionshvalfvets begagnande. Summa B:ko R:dr 1,007: 30. - 38 Från Banken utgijna räntebärande skuldförbindelser. Afbetalning å RiksgäldsRontorets skuld till Banken. § 39. Antalet af de från Banken utgifna Aldre Låne-Banko-Obligationer (förr kallade Låne-Banko-Attester och Låne-Banko-Kapitaler) har, under tiden från den 30 Juni 1853 till och med samma dag detta år, blifvit minskadt med: 2 st. å procent på tillhopa ... 8,300: 2. B:ko. Någon obligation för inlemnpdt silfver, eller så kallad silfversedel, har under ifrågavarande tidrymd icke blifvit hos Banken till inlösen företedd, utan balanceras ännu beloppet af sådana obligationer med 268 R:dr 11 sk.
St:s egna ombud alt pröfva lagligheten af sina principalers beslut, då man nekar Konungen en sådan rätt; ty jag kan väl ej föreställa mig, att Hr Dalmans mening varit, det fullmägtige skulle vara skyldiga att först verkställa R. St:s beslut, och sedan underkastas action. Då jag således icke finner några giltiga skäl anförda mot sjelfva saken, så, ehuru jag anser redactionen hafva både kunnat och bort vara bättre uppställd, finner jag likväl icke deruti tillräcklig anledn. att återremittera betänk., helst vi förut bifallit vida sämre redactioner, samt vi icke häfva mer än 16 dagar till d. 20 Maj, dä riksdagen är utsatt att afslutas. Hr Dalman: Efter det ovärderliga opus, hvarmed Gr. 38 Den 4 Maj f. m. Frölich undfägnat It. o. Ad., om publicisteri, om misstroendets hydra, om Hrr Stuart och Helleday m. fl., om Regeringens receptivitet af den adle Gr:s trogna tjenster m. rn., detta allt framstäldt i det slags bildspråk, som utmärker Hr Gr:s scripta, och hvilket gör det för vanligt profant folk särdeles svårt att få rätt reda uppå Hr Gr:s mening, torde det vara förgäfves för mig alt bjuda till att i denna tvist mäta mig med Hr Gr., utan anhåller jag att endast få fästa mig vid den mindre poetiska behandling af denna fråga, som tvenne andra ledamöter, Frih. Cederström och Hr Rosenblad, deråt lemnat. Man liar sagt, att jag har orätt i den sats, att Konungen genom åklagaremagten äger vaka öfver iakttagande, å R. Sirs,sida, utaf i83o års banklag, och att Konungen icke äger eller bör äga någon annan rätt för vidmagthållandet af denna lag, än af alla andra lagar. Jag skulle likväl tro, att om man kastar bakom sig de stridiga åsigterna i denna speciella fråga, och från dess princip undersöker saken, skall man finna, att den förhåller sig såsom jag påstått; ty jag kan icke föreställa mig, att R.
Utsk:s Hr Ordförande synes således icke hafva bort påminna om 1823 års Bevilln.Utsk. Hvad i öf-r ligt i allmänhet beträffar den korta tidrymden af 1 år och 12 dagar, som ansetts erforderlig för ett arbete af denna beskaffenhet, så skulle jag tro, att, om, i hvilken-annan representantkammare som helst, någon ifrågasatt att derpå använda ens 2 månader, hvar och en skulle anse sådant förråda en fullkomlig obekantskap med både ämnet och arbetet. Jag upprepar altså min förundran deröfver, att Utsk, ej redan i höstas hade tulltaxan färdig, så att den kunnat antagas till efterrättelse med detta års början. Gr. von Fersen: Till en början vill jag upptaga Hr Hjärnes framställning, att genom minskning i beräkn. å brännvinet och tullbevilln. en förlust för innevar. år skulle uppkomma af minst 600,000 r:dr. Jag vill då fästa Hr Hjärnes uppmärksamhet derpå, att i calculen för Riksg.- cont:s behof qvarstå i,20o,pqo.r:dr, och att, då amortissemeqt härå beräknas, men detta ej utgår, förrän lånet blifvit upplaget, man under tiden för den förmodade bristen kan buna flera tillgångar. I afseende åter på hvad Hr Dalman yttrat, instämmer jag fullkomligen deri, att under andra former en sak, sådan sorn depna, kunnat afgöras på två månader; men med våra former hemställer jag, om det är möjligt att få frågan utarbetad på 2 månader, då man på afdelnlr inom Utsk. nödgats genomgå hvarje artikel, innan den kunnat förekomma i TJtsk:s plenum. Att denna riksdags Bevilln.Utsk. ej kan likr, nas vid 1823 års, medgifver jag visserligen; men deri voro dessa båda Utsk. lika, att bevilln.förordn. äfvep t8a3 upptog 9 månader af Bevilln Utsk:s tid, För öfrigt vill jagina galu,nda fortsätta med dylika jenmförelser, såsom ic^e hö^ 3 o
— Förslaget om en allmän Hvpotheks-förening för hela riket, som skulle hafva sitt säte i hufvudstaden, tyckes slå i strid med denna åsigt, den man na synes undantagsvis vilja frånträda, då fråga är om ett stort Central-bolag, som skall bildas af enskilda män med större förmögenhet. Att Staten skall, såsom grundfond för denna enskilda Hypotheks-bank, utgifva obligationer till 8 millioner Riksdaler för att. användas i händelse IIypotheksbanken skulle sakna tillgångar att fullgöra sina förbindelser emot långifvare, är att helt och hållet öfvergifva den välbetänkta grundsats, som uttalades af f 840—1841 års Ständer, »att Statens sammanblandning med enskilda personers kreditoell »industri-föreningar bör sorgfälligt undvikas.» Annu betänkligare afvikelse från denna grundsats innebär förslaget att afhända Riks-banken alla dess lånehandlingar till ett belopp af 7,500,000 R:dr, som äro intecknade i Svenska jorden inom hälften af 1850 års låga taxerings - 40 Sammans. Statsoch Banko-Utskottets Utlåtande M 2i. värde, och i dess ställe tillbyta sig den enskilda stora Hypotheks-bankens obligationer, för hvilka säkerheten skal! ligga uti ansvarigheten hos de deruti deltagande enskilda mindre Hypotheks-föreningarne. Riks-banken erhåller nu årligen af enskilda låntagare både 4 procent ränta och dels 2 dels 3 procent af kapitalet, som kunna åter utlånas; men Hvpotheks-banken skall jemte 4 procent ränta blott erlägga 1 procent om året i kapital-afbetalning. Detta är ett förslag, hvilket jag såsom ledamot af Rikets Ständers Ranko-Utskott minst kan gilla. Riks-banken eger, enligt föregående Ständers beslut, en oföränderlig grundfond af 15 millioner Riksdaler och man kan väl knappast placera densamma på någon säkrare fot än uti förenämnde inteckningar i Svensk landtegendom. Man säger väl att den enskilda Hvpolheks-bankens obligationer skulle blifva lätt realisabla papper.
Vid uppkommen fråga, hvilken Stad in» om de södra Fandskaperne företrädesvis borde väljas vid inrättningen af ett FåneContoir för denna del af Riket, har Utskottet funnit Staden Malmö, i anseende till dess vidsträcktare handel och rörelse, blifva dertill lämpligast; men härutinnan har en Fedamot varit af särskild tanka, sorn uti hosföljande ProtocollsUtdrag bifogas. BancoUtskottet har ansett sig böra föreslå, att en summa af tre millioner Riksdaler utaf BancoDiscontens Fånefond rriå få användas för båda FåneContoirens samfälda rörelse; hvaraf FåneContoiret i Götheborg, för provincerne Götheborgs och Bohus Län. Halland, Westergöthland och Dalsland, skulle ega att begagna Två millioner Riksdaler, och FåneContoiret i Malmö, för provincerne Skane och Blekinge, En million Riksdaler. Och anser Utskottet denna fördelning af -|:delar för de vestra och julel för de södra provincerne böra iakttagas och bibehållas, äfven om Rikets Ständer skulle finna skäligt nedsätta eller förändra förenämnde totala anslag, Öfver en och annan punct af det reglementariska, hafva olika meningar mot pluralitetens beslut, af någre Fedamöter blifvit yttrade, hvilka, enligt gjordt förbehåll, jemväl Banco-Utskottets Betänkanden. 721 åtfölja. Och underställes det ena och andra Rikets Högloft. Ständers närmare upplysta om» pröfning. Stockholm den 23 Augusti 1823. Generelt Förslag till reglementariska Föreskrift er för Organisationen af de tillstyrkte LäneCon• toiren uti städerne Götheborg och Malmö. §. 1. Uti den summa, som Rikets Högloft. Sta'nder fastställa för hvart och ett Contoir till utlåning, inberäknas alla af Innevånarne i de under Contoiren ställde provincer hos Banco DiscontVerket redan upptagne obetalte
Transport 1,244,246: i. u. 11 :o återstoden af anslaget till de allmänna landsvägarnesomläggandeoch förbättrande 125,103:40. — 12:o dito, dito, till anläggningen af en väg emellan Öfveroch Neder-Kalix Socknar 5,300: 13:o dito, dito till vattenaftappningar och andra åtgärder för odlingsföretag inom norra delarne af Riket 87,749:26. 8. 14:o lånetoch anslaget till Em-åns upprensninng 45,000:' l5:o lånet för upprensningen af Rottne-ån samt redden vid Ronneby Köping
De äldste lagarne stadgade helt enkelt, att hvar och en skulle, der gemensam stängselskyldighet egde tum, taga del i stängseln till hälften. Så lyda ordell i Uplands-Lagen, WiderboaBalken, 17 flocken: ”Nu vilja män bolstadi ”med gardi skilja, ther saman kuma gärdi ”tu, sain eller» osain, eller ok annat är sait ”ok annat osait; ther a hvar by halfvtim gar”di warda. Nu kuma saman akra och ängia ”annars mans ok annars bya; ther a ok Bil. t. K. M. Nitdign Propos, N:o 43. ”halfvum gardi hvar hy warda. Kumi ”saman ängia twäggia bya talde ok halvan ”gard hvar hy.” Enahanda stadgande förekommer i Westmanna-Lagen, Byggn ingaBalken 53 flucken. Härmed instämma ock Sudermanna-Lagen, Byggninga-Balketi i4 flucken , och Östgötha - Lagen, ByggdaBalken i3 flucken; äfvensom WestgöthaLagen uti Byggda-Balken 1 och 6 fluckarne, antager samma stängselgrund. Men sedan den meningen, att alla rättigheter och skyldigheter borde mätas efter de förhållanden, som voro gällande i den lidens skattsystem, mer och mer vunnit insteg i lagstiftningen, synes den jämväl hafva på stängselskyldigheten fått sin verkan. Redan förut var det stadgadt, att jord skulle delas efter dessa förhållanden; men genom allmänna Landslagen blef det i 26 Cap. Byggninga-Balken, påbudet, att också den skulle för viera gärda, sorn för viera låg, och den får mindre som för mindre låg. Detta stadgande upprepas i 5 Cap. 2 §. ByggningaBalken af 1734 års Lag; och ännu i 1802 års Förordning är samma princip bibehållen. Vid första påseendet tyckes ingen stängselgrund vara bättre, än den, efter hvilken skyldigheten beräknas i förhållande till jordegarnes ömsesidiga ego-område. Följer 4(5 Bil. i. Jf. MNåtfti* Piopet.
Öfverlemnades Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, om antagande af ny Riksdags-Ordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen, till Konstitutions-Utskottet, med uppdrag att utlåtande derom till Rikets Ständer afgifva. Den 17 Januari. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Utskottct nedannämnda Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: l:o angående en ridskolas inrättande vid Strömsholm, tillika med åtskilliga i anledning deraf afgifna yttranden; 172 Prot.-Utdrag den 17 Januari 1863. 2:o angående i vissa afseenden förändrade föreskrifter i fråga om sättet för utarrendering af Kronans egendomar, tillika med elt i anledning deraf afgifvet yttrande; 3:o angående begrafningsoch Öfriga kostnader med anledning af Hennes Majrt Enkedrottning Desiderias dödliga frånfälle; 4:o oin beviljande af ett, till följd af förändrad reglering i afseende å vissa Westerås domkyrkas inkomster och utgifter, erforderligt fyllnadsarislag i löningsstaten för högre elementarläroverket i Westerås; samt So angående Musikläraren vid Malmö elementarläroverk //. ./. Tengvalls uppförande till pension å allmänna Indragningsslaten efter erhållet entledigande. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskollets Utlåtanden: M 24, i anledning af väckt motion om ett anslag å i2,000 lt:dr till ersättande af utgifter för undersökning af den s. k. Nynäs-banan; JV2 27, i anledning af Kongl. Maj:is nådiga Skrifvelse, angående begärd t anstånd med föreskrifne kapitaloch ränteinbetalningar å de till Norbergs jernvägsbolag af allmänna medel anvisade lån; samt M 30, i anledning af väckt motion, angående ersättning af allmänna medel lill Klockaren J. Nilsson för liden förlust vid af honom verkställd omläggning af vägen förbi den s. k. Rindboliden.