Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottens betänkanden borde väl, till säkerhet för Ordföranden, åtminstone conlrasigneras af Secreteraren. Hvarföre skall ej, jemte Ordföranden, främsta ledamoten af hvarje Stånd, till hvilket lian icke hörer, hädanefter såsom hittills underskrifva? Utan tvifvel derföre, att det, genom de olämpliga Utskotts-valen, är osäkert, om ledamöter af alla $iånd komma att linnas i hvarje Utskott. §§ 92, 93, 94, 95, 97, 105 och 106. Skillnaden emellan lagtima och urtima Riksdag bör, en!i0t anmärkningen vid 1 §, försvinna. Hör lill Constilulions-U tskotxts Memorialj N.o x6. § 101. Ordförande i alla Nämnder och bland Valmän, hvilka under Riksdag sammanträda, borde utses likasom Utskottens Ordförande, enligt § 57. Endast Revisorer, sorn sammanträda mellan Riksdagarne, och der personalen är oviss, kunde härifrån göra undantag. § 109. Orden lagligen vald äro öfverflödiga, och skulle möjligen kunna misstyd as till hinder för den Riksdagsman, öfver hvilkens val besvär blifvit anförda. § no. Sista ordet i 1 momentet fattas borde rättas till fattats. Förslaget till ändringar i Regerings-Formen. Dessa äro ej blott redactionsförändringar, såsom (överskriften antyder, utan äfven ändringar i sak. Skillnaden emellan lagtima och urtima Riksdagar borttages. § 95. Norriges Grundlag, § 46, uppdrager åt dess Högsta Rätt att, om vederbörande underlåta Riksdags-kallelses utfärdande, derom besörja. Detta synes ock hos oss, när förändring skulle göras, hafva varit det lämpligaste. Att flera olika, i hufvudstaden till en del icke befintliga, myndigheter hafva denna befattning, kan om samma sak föranleda olika Kungörelser, utfärdade på olika dagar, alldeles som det nu händer med Hof-Rätternas Circurlairer. Det synes ej heller med god ordning öfveienstamma, att underordnade myndigheter utfärda en sådan kungörelse.
Ständers åtgärd, heldst det enligt Utskottets tanka är att förmoda, att den enskilda industrien, med den kännedom om en ny utväg till möjligen ganska lönande företag, hvilken dels genom ifråga varande Memorial blifvit allmännare spridd, dals igenom de Americapare, hvilka i handelsspeculationer nyligen till Sverige anländt, eller genom brefvexling på America, bör kunna erhållas, icke lärer underlåta, att, efter sålunda vunna tillförlitliga underrättelser, fästa sin uppmärksamhet pl ifrågavarande företag, i händelse det samma Ennes lofva gynnande resultater, hvilka, enligt Utskottets tanka, i sig sjelfva utgöra det säkraste medel till näringsflitens uppmuntran och till dess rigtande på gynnande föremål; hvilket dock till Riksens Höglofl. Ständer! ggen pröfning vördsamt öfverlemna». Stockholm den 3 Juni 1823* <568 Besv. och Ekon. XJtsk. Betånkanäem N:o 104. Ankom den 16 Juni 1323. Betänkande, i anledning af väckt fråga, 0111 uppliäfvande afdet såkallade Hemför ar e-Båt-Gillet i Götheborg. VäHofl.
Hade vi anat medan vi framlefde vår vinter i denna dockskåpsvilla som två myggor i ett torn af dominobrickor, att en jordbäfning plötsligt skulle skaka alltsammans som om det stått på en vagnssuflett, skulle vi nog ha tagit saken ännu allvarligare. Villan var icke mer än ett par tre år gammal och likväl var den på sina ställen så söndersprucken, att den nästan kunde kallas förfallen. Från fönsterspringorna drog det, så att gardinerna rörde sig på sina maljor, och i kökets yttervägg gapade en så stor remna, att man kunde sticka ut en blyertspenna genom den. Röken från spiseln försmådde derför också oftast skorstenen och tog i stället vägen ut genom väggen. Detta gaf obestridligen köket en viss äkta italiensk stämning. Röken försummade nämligen icke att längs springan och längs närbefintliga hyllor på måfå kolorera med dessa pittoreska svarta och asfaltbruna färgtoner, som i osterior och italienska landthus redan satt så många målare i hänryckning. Då man stod ute i trädgården vid matlagningstiden, såg det ut som om någon suttit vid köksväggen under de två högtidligt styfva lagerträden och rökt pipa. Det började slutligen inträffa att fat och tallrikar, när de dukades upp på middagsbordet, redan hade fått en påhelsning af röken, så att vi icke blott fingo omelette au confiture utan också omelett med sot samt erhöllo betänkliga svarta aftryck på fingrarna, då vi togo om knifskaften. Med en brist på pietet, som det icke lönar att försvara, beslöto vi derför till sist att obarmhertigt beröfva köket all italiensk stämning samt bedja vår husvärd om reparation. Han gaf sitt bifall. Den första månaden förblef reparationen ett löfte. Under den andra sysselsatte sig husvärden med att granskande dagligen gå rundt villan. I den tredje månaden infann han sig slutligen med två murare. Vi blefvo glada och tänkte, att hela arbetet skulle vara gjordt på en dag. Behöfver jag tillägga, att vi bedrogo oss! Under första timmarna tillredde de murbruk. Derefter försvann utan rimlig anledning helt plötsligt den ena. Efter en stund gick den andra också. Flera dagar förflöto innan de döko fram igen bland trädgårdens citronträd.
Utskottet anser derföre nödigt, att närmare bestämmelser meddelas, så väl i afseende å det antal hästar och åkdon, som vid hvarje station bör finnas, som i afseende å tiden, inom hvilken, sedan dessa hästar utgått, andra böra vid behof framskaffas. Med antagande deraf, att vilkoren i berörda hänseenden endast böra så bestämmas, att icke längre uppehåll för de resande föranledes, än det, som med förut varande skjutsningsanstalt varit förenadt, anser Utskottet, att det för hvarje station bestämda hästantal icke bör i något fall öfverstiga sammanlagda antalet af gästgifvarens och hållets hästar eller, der håll icke finnes, af endast gästgifvarens, samt att, hvad angår tiden för de öfriga erforderliga hästarnes framskaffande, afseende bör fästas å de lokala förhållandena, äfvensom å den tid, som hitintills åtgått för resandes förseende med hästar från de dertill anslagna reservhemmanen, i förhållande till deras aflägsenhet från gästgifvaregården. Härigenom skulle entreprenader göras möjliga jemväl i de mindre fruktbara och mera glest bebodda provinserna, hvarest det större erforderliga antalet hästar icke utan alltför stor kostnad kan vid stationen tillhandahållas. Den resandes rätt trädes icke eller härigenom för nära, enär förhållandet förblifver oförändradt, sådant det förut varit, och denne dessutom kan, genom begagnande af förbud, undvika de olägenheter, som genom en längre väntning förorsakas. Likaledes anser Utskottet, såsom ett ytterligare befordringsmedel för skjutsentreprenaders tillvägabringande, att, der sådant låter sig göra, gästgifveri-rörelsen varder med entreprenaden af skjutsen förenad5 äfvensom att, i händelse stationernes förflyttning till andra hemman i närheten af de gamla gästgifvaregårdarna skulle underlätta entreprenaders ingående och föranleda till billigare vilkor för de skjutsskyldiga, en sådan förflyttning må, så vida lokala förhållanden icke lägga hinder i vägen, få ega rum. 6 Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o 44.
Statssamt Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkande» och Utlåtanden: — N:o 1. angående arfvode för dess Sekreterare: B. III. 313, 457, A. 457. — N:o 2. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, i fråga om den tillämnade lyr-inrättningens vid Heruöklubb förläggande till Lungön utanför Hernösand: B. III. 314, 457, 526. A. 526, E. 638. — N:o 3. i anledning af väckta motioner, dels om anläggande af en fyr å klippan Bonden, dels om anslag till fvr-fartyg vid de så kallade Sydost-brotten och vid Kalle-grundet, dels om anläggande af en nöd-hamn vid Sk il 1 inge-vi ke u: B. III. 314,457, 527, A. 527, 534, 535; U, VII. 271, 357; VIII. 5, A. 7:E. XI. 3. 17 258 — s — Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, Memorialer Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 4. i anledning af väckta motioner om åtskilliga lotsars förseende med däckade båtar på Kronans bekostnad: B. HL 314, 457, 535, A. 538, E. 638; XI. 3. — N:o 5. i anledning af väckt motion om anslag till uppförande af en ledfyr vid inloppet till Warbergs hamn: B. — N:o 6. i anledning af väckt motion om befrielse för Kotehållarne vid Kavalleriet i Jemtland från skyldigheten så väl att bidraga till sadel-munderingens anskaffande och underhåll, som att underhålla Ryttare-hästarne under raarcherna mellan mötesoch mönstrings-ställena samt sqvadronernas samlingsplatser: B. III.
De uppgapa med sin mun emot mig, såsom ett glupande och rytande lejon. Jag är utgjuten såsom vatten; all min ben hafva skiljts åt; mitt hjerta i mitt lif är såsom ett smält vax. Mina krafter äro borttorkade, såsom ett stycke af en potto; och min tunga lådar vid min gom, och du lägger mig uti dödsens stoft. Ty hundar hafva kringhvärft mig, och de ondas rote hafver ställt sig omkring mig; mina händer och fötter hafva de genomborrat. Jag måtte tälja all min ben; men de skåda och se sin lust på mig. De byta min kläder emellan sig, och kasta lott om min klädnad. Men du, Herre, var icke fjerran; min starkhet, skynda dig till att hjelpa mig. Fria mina själ ifrå svärdet, mina ensamma ifrå hundarna. Hjelp mig utu lejonens mun, och fria mig ifrån enhörningarna. Jag vill predika ditt Namn minom brödrom; jag vill prisa dig i församlingene. Lofver Herran, I som frukten honom; honom äre all Jacobs säd, och honom vörde all Israels säd. Ty han hafver icke föraktat eller försmått dens fattiga eländhet; och icke förskylt sitt ansigte för honom; och då han ropade till honom, hörde han det. Dig vill jag prisa, uti den stora församlingene; jag vill betala mitt löfte inför dem som frukta honom. De elände skola äta, att de mätte varda; och de som efter Herran fråga, skola prisa honom; edart hjerta skall lefva evinnerliga. Tänke derpå alla verldenes ändar, och omvände sig till Herran; och alla Hedningars slägter tillbedje för honom. Herren hafver ett rike, och han råder ibland Hedningarna. Alle fete på jordene skola äta, och tillbedja; för honom skola knäböja alle de som i stoft ligga, och de der med bekymmer lefva. Han skall få ena säd, den honom tjenar; om Herran skall man förkunna intill barnabarn. De skola, komma och predika hans rättfärdighet de folke, som födas skall, att han det gör. En Psalm Davids. Herren är min herde, mig skall intet fattas.
Ett förbund med en främmande makt, sådant t. ex. som det för ett par år sedan med Vestmakterna afslutade, eller som kunnat ingås med vår östra granne, kan väl icke nekas vara af den vigt både i och för sig sjelf och genom det inflytande, detsamma alltid måste få äfven på den inre politiken, att det i en konstitutionell Stat bör lemnäs Konungens rådgifvare tillfälle att yttra sig deröfver. Kan man påstå, att det funnes någon konseqvens i grundlagen, om den vore så skrifven, att Konungen, som icke utan hela StatsRådets hörande kan börja krig med Tunis eller Marocco, skulle kunna derförutan sluta förbund med en sådan makt, som t. ex. Frankrike 1 — Det har också här blifvit sagdt, att, om detta förslag antoges, K. M. skulle blifva urståndsatt att ingå förbund, då Han vore på resor eller i Norige, hvilket kunde blifva ganska farligt. Enl. § 8 är det dock tillräckligt för besluts fattande, om 3:ne StatsRåd uro närv:de; och K. M. har också på sednare tider, då PI. M. för någon längre tid rest till Norige, tagit med sig så många StatsRåd, att konselj kunnat under resan hållas. Om således K. M. skulle behöfva under en resa afsluta förbund med främmande makt, vore det för Honom ganska lätt att antingen låta sig åtföljas af ett tillräckligt antal, eller ock, såsom vid sista resan till Norige, anbefalla de qvarlemnade StatsRåden att hålla sig beredde till att vid kallelse inträffa hos H. M. På grund af hvad jag nu andragit, vågar jag anhålla om bifall till förslaget, såsom både konstitutionelt riktigt och befordrande konseqvens i grundlagen. Frih. von Paykull, Johan Gustaf: Grundlagarne böra i allmänhet behandlas med vördnad och icke lättsinnigt förändras, då ej behofvet bestämdt påkallar en sådan ändring. Jag tror att i detta afs:de det nu förev:de förslaget är mindre nödigt.
Ständer ville till ’’ofvannämnde canal-anläggning anslå en summa af 5o,ooo R:dr, hvaraf ”3o ooo R:dr skulle utgå under nästpåföljande trenne år, med en tredjedel ”årligen, under vilkor att ett Bolag bildar sig, sorn förbinder sig att arbe*tet utföra efter uppgjord plan.”” Vid 3:dje punkten, angående anslag för en båtled mellan Hjelmgren och Järle Bruk, samt mellan Nora-sjön och Få-sjön. Per Persson Från Örebro Län åberopade, såsom sin reservation, Utgifts-Afdelningens förslag till utlåtande, så lydande: ”Då anläggningen af ifrågavarande båtled således är för denna ort, fen af de betydligaste Bergslager i Riket, utaf en obestridlig vigt, genom, lättandet af alla transporter, samt derigenom till verkligt allmänt gagn, så anser Utskottet densamma vara förtjent utaf understöd från Statens sida. Det har derjemte blifvit upplyst, att de tomter uti Örebro, der canalen skulle framgå, för närvarande äro afbrände och obebyggde, samt således nu kunna för lindrigare pris erhållas. På desse anledningar tillstyrker Utskottet, att en summa af 3oo,ooo R:dr anvisas att utgå, på 3:ne år, med 100,000 R:dr om året, under vilkor, att det blifvande Bolaget, utan något ytterligare bidrag från Statens sids, anskaffar hvad som, enligt fastställande plan, utöfver nämnde belopp erfordras för arbetets ändamålsenliga utförande. ” Hvarjemte Per Persson anförde, att, enligt Kongl,Bergs-Collegii Bref den 7 November i638 till Bergmästaren Sten Andersson_, redan då ansetts nödigt att bygga en sluss vid Bor, emellan Få-sjön och Nora-sjön. Häruti instämde Herr A. Wedberg. Vid urte punkten, angående lån för Carlshamns hamn: af Herr von Celsing. Vid 35:te punkten, angående rese-och undersoknings-kostnader m. m.: af Per Persson från Örebro Län, sora ansåg 6,ooo fUdr årligen vara tillräcklige. 28 Stats-Vtshotlets Utlåtande, N:o 156.
I afsigt att, under ett sådant förhållande, kunna återfå hufvudobligationerne, har en framställning till Saxiska Regeringen blifvit gjord för att till ett år och.en tlag nedsätta den prescriptionstid af 20 år, som, enligt Saxiska lagarne, erfordras, för tillintetgörande af obevakade fordringar; och jag vädjar till de närvarande Fullmägtige i RiksgäldsContoret, om icke alla hufvudobligationerne för de andra lånen redan äro infriade. Regeringen har sålunda gjort allt hvad på den ankommit. I stöd af hvad jag nu haft äran anföra, får jag vördsammast föreslå bifall å Utskottets Berättelse. 8G Den 4 Maji e. m, Herr von HartmansdorffAugust: Jag anhåller om Ridderskapets oqh Adelns benägna uppmärksamhet, för att söka utreda, hvad RiksgäldsContorets Fullmägtige vidgjort i de väsendtligaste frågor, i afseende hvarå anmärkningar emot dem blifvit framställde. Först torde jag böra fästa mig vid den erinran, att Fullmägtige, andra gången. Lilla Creditivet begagnades, bordt, såsom vilkor derföre, äska underrättelse, hvartill medlen skulle användas. Jag har en gång tillförene yttrat min enskilda mening, att cn sådan utredning väl bordt finnas i det Protocollsutdrag från StatsRådet, hvilket skulle tillställas Fullmägtige i och för Greditivets lyftning. Men det var ej någons enskilda öfvertygelse, utan Grundlagens ordalydelse, enligt 83 §. RegeringsFormen, som måste lända Fullmägtige till rättesnöre, —■63 §.
Knappt har det klarnat en smula, knappt ha vi, såsom sangviniska stockholmare, hängt regnkappan i garderoben och satt undan paraply och galoscher, innan himlen åter blir gråsvart och hotande, och en väldig störtskur, genomblötande vår eleganta sommarkostym, påminner oss om, att vi ännu befinna oss i den mörka slagskugga sjusof varedagen kastade framåt i tiden. Augusti Hatt af gaz och halmflätning. sanning Ingenting nytt! Saison morte! » Ja, så skrifver ni, min bäste hr Percival. Visst utöfvar den ruskiga väderleken sitt inflytande äfven på oss, som flyktat från Stockholm, för att genom en ordentlig badkur restaurera vår yttre menniska, men vi ha ju kommit hit för att bli ordentligt duschade och blötta, och derför räkna vi med en viss resignation det jemna duggandet som en del af programmet. Vi hålla på att förvandlas till amfibier, ser ni. Men — ingenting nytt! I staden möjligtvis, men här, här ges det vist nyheter. Modenytt till och med. Om ni till exempel finge se våra förtjusande baddrägter. Ja, inte har formen undergått någon förändring just. Den gamla praktiska anordningen med en blus och vida benkläder i ett sammanhängande stycke har visat sig så beqväm och tillfredsställande, att den ej så lätt öfvergifves. Nej, det är tygerna, färgsammanställuingarne och deras artistiska anordning, hvilka göra dessa drägter så förtjusande. Kulört perkal, flanell eller ylleserge — se der materialierna till våra baddrägter. Den enkla blusen är prydd med en yllebård, några litser, en grensöm med groft ullgarn eller sneda bandbesättningar i afstickande färger. Badkappan och de små eendrillonstofflorna, hvilka anläggas vid uppstigandet ur badet, har modet egnat större uppmärksamhet. Kappan göres oftast af engelskt » rubber » - tyg, men äfven af svanboy eller flanell och prydes med kedjestygn af ullgarn eller annat kulört, tvättsäkert garn, kantas med kulörta litser och förses med kapuschong. Och badtofflorna då!
Jag förmodar att det väl icke lär bli så särdeles många, som der skulle vilja deltaga i anläggningskostnaden; och jag skulle anse det vara betänkligt för dessa orter, om de ensamma skulle få draga denria börda. Få dessa skäl instämmer jag med dem, som yrka bifall till StatsUtsk:ts Betänk. Hr Bildt: Jag anhåller att endast få tillägga några ord med anledning af hvad den siste talaren yttrat, att uti mitt för - Den 25 April f. m. slag skulle finnas några sväfvande och obestämda uttryck. Jag tror likväl, att den tolkning, som Gr;n sjelf gifvit åt de uti mitt förslag förekommande ord »samt under förutsättning.» att dermed afses ett oeftergifligt vilkor, är fullkomligt, riktig, samt att dessa ord icke gerna kunna på annat sätt tolkas. I öfrigt får jag nämna, att ined insamlandet af dessa 105.000 rdr afsetts, att man skulle komma just till den summa, som erfordrades, samt att man icke genom denna insamling skulle få tillsammans ett obestämdt högt belopp. Denna summa. 1 05.000 rdr, hvilket belopp är den af JernvägsKomitén beräknade expropriationskostnaden, är ganska högt tilltagen, ty den är beräknad efter 800 rdr för inrösningsjorden, och då man i Skåne fått detta pris nedsatt till 500 rdr, — en följd af Malmöhus Läns nitiska Landshöfdings bemödanden, -— så tror jag att, äfven under sakernas nuv.-de skick, delta kostnadsbelopp sannolikt kan nedsättas. Min öfvertygelse är, att. det verkligen icke skulle vara så svårt att få ihop dessa penningar, om nian genom allmänna kungörelser gåfve vederbörande del af ändamålet, samt att de uti företaget intresserade kunde medlen uti Landtränteriet insätta. Sådana intressen finnas både uti Götheborg och Norrköping, ty dessa begge orter nappas, så att säga, om Orebro såsom handelsort. Funnes nu denna jernväg emellan Norrköping och Cathrineholm, så är ganska påtagligt, att i Norrköping skulle stora bemödanden göras för att åvägabringa denna handelsförbindelse med Örebro.
Sedan Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-kollegium, — i anledning af genom nådig remiss meddeladt transsumt af Rikets Ständers Revisorers den 14 sistlidne Oktober afgifna underdåniga berättelse, om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1860, så lydande: »Uti de vid räkenskaperna för Navigations-skolorna i Stockholm, Götheborg, »Gefle, Wisby och Hernösand fogade inventarieförteckningar finnas, såsom för»slitne och oduglige, afförde åtskilliga förtecknade effekter; men, då flera af »dessa effekter skäligen ej kunna, så framt sådant ej behörigen styrkes, an»tagas vara utan allt värde, har detta förfaringssätt fästat Revisorernes upp»märksamhet», uti skrifvelse af den 21 nästlidne November anmodat Direktionen, att med utlåtande öfver hvad sålunda uti omförmälda revisionsberättelse anmärkt blifvit till Kongl. Kollegium skyndsamligen inkomma; så får Direktionen, i hvad det rörer härvarande Navigations-skola, vördsamt förklara, att de uti den afgifna inventarieförteckningen för år 1860 afförde effekter befunnos, vid den uti Maj månad år 1861 behörigen verkställda inventering, förslitne och oduglige, hvadan de uti den då ingifna inventarieförteckningen affördes, och hvars riktighet på föreskrifvet sätt utaf Direktionen attesterades; skolandes, så vidt möjligt är, ifrågavarande afförda effekter blifva genom Direktionens föranstaltande försålda och medlen derför uti kommande räkenskaper redovisas. Wisby den 5 December 1862. På Navigations-skole-direktionens vägnar: GUST. MEUKOW, v. Ordförande. Nicolaus Törnqvist L. P. Engström., Rådman. 39 — 306 — (Hernösands Navigations-skola.) Till Kongl. Kommerse-kollegiuin. Uti skrifvelse af den 21 sistlidne November har Kongl. Kollegium förständigat
Af hvad sålunda i detta mål förekommit, hemtar jag anledning till följande anmärkningar, nemligen: l:o Att, så vida Kongl. Maj:ts nådiga autorisation till låns upptagande, i förening med anordnande af medel till dess betalning, måste åsyfta en borgensförbindelse för Riket, Konungens ofvanbemälde Rådgifvares, vid serskilda tillfällen, yttrade tillstyrkanden till meddelande af en sådan autorisation för Teaterdirektionen äfven synes innebära en öfverträdelse af 76 §. Regeringsformen, som icke tillåter att Riket må, utan Ständernas samtycke, med gäld belastas; och 2:o Att, då ändamålet med de af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag beviljade, så kallade Extra utgifsmedel endast kan vara att betäcka utgifter, hvilka emellan Riksdagarne tillkomma, icke tåla uppskof och således ej kunna af Rikets Ständer pröfvas, men sådana omständigheter ej torde med skäl kunna åberopas i afseende å Teatern, hvars skuldsatta belägenhet dessutom för längre tid tillhaka varit kunnig, Konungens Rådgifvares förslag om flera års fortfarande anordningar ifrån nämnde medel, till betalning af de utaf Teaterdirektionen upptagande lån, likaledes afvikit ifrån uttryckliga föreskriften i Regeringsformens 64 §., att alla Statsmedel skola till de af Rikets Ständer pröfvade behof och efter den upprättade Staten anordnas. 3:djc Punkten. Min nu förevarande embetstalan angår slutligen den sak, om hvars serskilda beskaffenhet de ifrån Höglofl. Konstitutionsutskottet öfverlemnade handlingar meddela följande upplysningar. Af en enskild handling, bouppteckning hållen efter aflidne KommersRådet Paul Edvard Eileen den 24 Mars 1830, inhämtas, att bland tillgångarne i Filéens sterbhus voro upptagna tjugofyra stycken obligationer, utgifna å S:t Barthelemyfondens vägnar, hvardera till belopp af 2,500 R:dr Hamburger banko, eller tillhopa å 60,000 R:dr samma mynt.
Protocoll, hållna hos Högloflige * Ridderskapet och Adeln, I * vid Laetima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 och 1829. Tjugondenionde Hä ftet. STOCKHOLM. Tryckta hos Johan Hörberg } i83r. Måndagen den ti Junii 1829. Plenum klockan Nio Förmiddagen. Justerades fem ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plena den 19 dennes föroch eftermiddagen fattade heslut. Öppnades Herrar Bänkmäns Lista till val af Nio Electorer efter: N:o 42. Grefve Gyllenborg, Johan Henning. — Anckarsvärd; Fullm. Herr Tersmeden, Pehr Reinhold. N:o 329. Friherre Adlerbeth, Jacob. N:o 1160. Herr Hökenberg, Fullm. Herr Åkerhjelm, Conrad. Herr Blomcreutz; Fullm. Herr af Geyerstam, Gustaf Emanuel. Herr Stenfelt; Fullm. Grefve von Rosen, Axel. N:o 1877. B. Herr Carleson, Carl Fredrik. Herr Engelcrantz; Fullm. Friherre Ridderstolpe, Gustaf. N:o 2245. Herr von Hedenberg, Carl August. Och befunnos följande Herrar hafva blifvit till Electorer utsedde: 4 Den as J unii f. m. N:o i4i. Grefve Posse, Carl Henrik. Friherre Löwensköld, Salomon. Friherre Fock, Berndt Wilhelm. Herr von Post, Adolph Ludvig. Herr Appolof; Fullm. Herr von Schantz, J. C. N:o 1088. Herr Leyonflyckt, C. A. N:o 215o. Herr von Hohenhausen, Carl. N:o 2172. Herr Lorichs, Carl Fredrik. Herr Berzelius, Jacob. Hans Excellence Herr Grefven och IandtMarskalken tillkännagaf, att Friherre Fock, Berndt Wilhelm, afsagt sig den honom uppdragne Electors-befattningen.