Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majt:s befallningshafvande allmänna kungörelse, af den 23 julii och 11:te augusti innevarande år, hvilka idag från predikostolen blifvit upplästa voro nu, efter kallelse, socknemännen samlade i sockenstugan, för att välja deputerad vid blifvande landsjämnads liqvidationen i Östersund den 13:de instundande september kl 10 f.m; hvarvid socknemännen fattade det enhälliga beslut, att denna gång, såsom ofta tillförne, förena sig om samma fullmägtig, som Liths socknemän dertill utvälja, hvilken således befullmägtigas att å Häggenås hemmansegares vägnar, afgifva svar på alla vid landsjämnads liqvidationen, enligt berörde kungörelse förekommande frågor, förklarade socknemännen sig fullkomligen nöjde med hvad fullmägtigen dervid lagligen gör och låter. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga den 15 januari 1843. S.D. I betraktande af det utfattiga och sjukliga tillstånd hvaruti f.d. kyrkvaktaren Jonas Olssons hustru, Maria Andersd:r, sig befinner, voro socknemännen nu kallade och samlade i socknestugan för att rådgöra om lämpligaste sättet till bemälda hustrus underhåll och skjötsell, sedan hennes måg och dotter bestämt förklarat, att de icke kunde henne hysa och vårda. Efter något samtal och öfverläggning om denna sak, åtog sig bonden Erik Salomonsson i Häggesta att ett års tid vårda, föda och skjöta nämnda hustru Maria Andersd:r emot det, att hvarje hemmansegare i socknen till honom erlägger en kappe korn af årets gröda, hvilket beqvämligast kunde ske vid nu förestående krono intägt i Österåsen. Tillika nämndes, att, i händelse Maria Andersd:r skulle aflida under årets lopp, skulle, sedan begravningskostnaden blifvet bestridd, det återstående af underhållet till fattig-cassan redovisas. In fidem N. S. Edlund
Akademien hade nemligen, i underdånigt memorial den 10 Juni 1859, under åberopande ej mindre af behofvet utaf fortfarande statsanslag för ordboksarbetets fortgång, än äfven deraf, att Akademiens ursprungliga statsanslag, stort 2,950 R:dr R:mt, under mer än 60 år icke blifvit förhöjdt, men väl förminskadt, dels gemm myntets förändring, dels genom indragning af den Akademien under någon tid beviljade så kallade silfvervexlingsrätt, eller förmånen att erhålla en del af sitt anslag i silfver, emot sedlar efter samma numerär, så att det från år 1854 beviljade tillskott af 3,750 R:dr R-mt i sjelfva verket endast utgjort en ersättning för den förlust, Akademien sedan år 1834 fått vidkännas, genom förvandlingen af nyssnämnda anslag från 1,500 R:dr specie, motsvarande 6,000 R:dr R:mt, till 2,250 R:dr sistnämnde mynt, hos Eders Kongl. Maj:t hemställt, huruvida Eders Kongl. Maj:t ej skulle finna skäl för en framställning till Rikets Ständer, att omförmälda för vissa år beviljade tillskott af 3,750 R;dr R:mt, för ordboksarbetets utförande, blefve å stat uppfördt såsom fyllnad i Akademiens dåvarande ordinarie statsanslag, hvarigenom detsamma återfördes till samma penningevärde, som det egde vid Akademiens stiftelse. Vid underdånig föredragning häraf inför Eders Kongl. Maj:t i Stats-rådet den 22 Juni 1859, förordade Chefen för Ecklesiastik-departementet Akademiens berörde hemställan, bland annat på det skäl, att det för ordboksarbetet beviljade tillskottsanslag, äfven sedan en ordbok kunnat af Akademien utgifvas, måste blifva behöfligt, såvida ej Akademien skulle nödgas afbryta eller, åtminstone inskränka sin verksamhet; och täcktes Eders Kongl. Maj:t i nåder gilla och bifalla detta föredragande Departements-chefens yttrande, i enlighet hvarmed alltså nådig framställning gjordes till Rikets Ständer.
Ad:s värdighet icke derigenom lidit något afbräck, hvilket förmodligen lika litet genom denna begäran skulle ske. Dessutom vore det blott ett försök att göra, huruvida Utsk. skulle anse sin värdighet fordra ett förliemligande af prot., som utan ringaste våda kunna meddelas* Samma värde ledamot har ej kunnat inse, hvartill det skulle tjena, utom för att vinna det ändamål, som jag i Utsk. sökt åstadkomma, nemi. att få reservationer att följa med Utsk:s betätikm till BiksSt. Jag får förklara, att jag ej är så Den 8 Juli. så ensidig i mina åsigter, att det blott varit för mina enskilda reservationer, jag gjort denna motion. Den har blifvit väckt med afseende på liela Utsk., på våra constitutionella förhållanden och liela allmänheten. Jag har med grämelse erfarit, huru vid hvarje riksdag alla RiksSt. beklagat sig öfver Constit.-Utskis förhållande; och för ett sådant klander måste Utsk., så länge dess förhandlingar hållas hemliga, alltid blifva utsatt, icke blott inför ItiksSt., utan äfven för allmänheten. Jag har derföre trott, att det vore angeläget för Constit.-Utsk. att rättfärdiga sig och visa, hvad det gjort, samt att det icke gått så likgiltigt tillväga, som man föreställt sig. Jag liar trott, att det skulle vara af stor nytta äfven för Regeringen; ty derigenom skulle, i min tanke, den Säkraste vederläggning vinnas å de beskyllningar, sorn Regegen fått uppbära för bristande system och nästan för brist på sundt förnuft i sina förhandlingar» Här skulle allmänheten få se, att Utsk. ganska noga pröfvat dessa förhandlingar och funnit dem Vai-a ganska systematiska samt innehålla det högsta förnuft. Alla skulle vinna: Utskottet skulle rättfärdiga icke blott Sig, utan jemväl Regeringen, som skulle, för att nyttja ett mycket begagnadt uttryck, blifva rentvättad. Jag kan således icke annat än på det enträgnaste begära bifall å min motion. Man har sagt, att dessa prot. ej skulle tjena till annat, än att läggas till handlingarna. Jag har dock nu visat, hvartill de skulle tjena, nemi» att bringa oss fram på den cönstitutionella banan.
April, angående det af dem beslutade tillägg uti 14 §. af Instructionen för deras Justinaa Ombudsman i afseende på skyldighet för honom, att, vid hvar. je Riksdags början, till Constitutions-Utskottet inlemna de öfver dess Embetsförrättningar sedan sista Riksdagen hållna Diarier, för att af det samma granskas; till hvilket beslut Kongl. Maja lein - Den a g Maj. 427 lemnat Nådigt bifall; men som det samma leta blott innefattar en ny förbindelse för JustiiiteOmbudsmannen, utan äfven nya åtgärder af Con* stitutions-Utskotter, så väl i afseende på granskningen af hans Embetshandlingar, sorn på det yttrande, hvarmed Utskottet vid hvarje Riksdag, inom utsatt lid, bör till Riksens Ständer inkomma, och föreskriften af dessa åtgärder, sorn göra ett tillägg, förändring eller förbättring i Grund-; lagarna, icke lärer kunna finna sitt rum annorstädes, än i dem, eller i särskildta handlingar af samma helgd som Grundlagarne; så vill© Kongl. Majit i Nåder erinra Rikets Ständer om nödvändigheten, att i de §. §. af Regeringsformen och Riksdagsordningen, som angå Con-‘ stitutions Utskottets göromål och Justitiae-Om. budrnannens val, föreslå och underställa så beskaffade rättelser, som af det beslutna tillägget i Justitiae-Ombudsmannens Instruction synas vara ovilkorligen föranledda, och sedan Rikets Ständer meddelt deras underdåniga yttrande om dg jemkningar, sorn blifvit en följd af det beslut, na tillägget 1 Instructionen för Justitias-Ombudsmannen, ville Kongl. Majit låta författning derom utfärda. Denna Nådiga erinran remitterades till Constitutions-Utskottet. Ut supra. Ex Protocollo • Olof Werlin. S. D. Bifölls till alla delar Allmänna Besvärs; och Oeconomie-Utskottets d. g
Titelrolen lämnar härutinrfan anordnad i målarskolan Biblioteksgatan o. Denna också åtskilligt öfrigt att önska. målarskola förestås af fröknarna Emma Nordberg Intrycket af operan, hvilket efter tredje aktens och Augusta Peterson och har under loppet af slut — operans tredje och fjärde akter hafva här omkring tio år utöfvat sin verksamhet i hufvudvisligen sammanslagits och förkortats till en — staden. Damer ur societeten ha med förkärlek gaf sig luft i upprepade inropningar, skulle nog begagnat sig af tillfället att få inhämta denna behafva blifvit ännu bättre, om särskildt titelrollens hagliga konst, hvilken lämnar det bästa tillfälle innehafvarinna varit sin uppgift vuxen. Med allt att genom eget arbete skaffa värdefulla prydnadserkännande åt det säkerligen samvetsgranna stuföremål i hemmen. Med målarskolan är dessutdium, fru Brag nedlagt på sin uppgift, kan dock om förenad undervisning i såväl glödritning som ej fördöljas, att hon ej är denna uppgift fullt läderplastik och glasmålning, hvarpå allt vackra vuxen. Stämman räcker ej alltid till, och spelet prof finnas utställda. är intetsägande. Representanteu för Thalea måste Till det mesta utgöres emellertid utställningen i hela sitt uppträdande betona, att denna kvinna af porslinspjäser af diverse slag, hvilka alla må- står ett godt stycke framom sin tid; häraf förlats af elever i målarskolan. Att de af Stockholms märkes dock föga i fru Brags framställning. damer, hvilka deltagit i dessa arbeten, vunnit en Edzards alltför litet tillgodosedda parti har i hr ofta ganska framstående färdighet samt att öfver Ödmann en god representant. Hr O. tycktes dock ej hufvud taget den undervisning s o m lämnats prägvara riktigt väl disponerad vid premieren. Det nä- las af så väl insiktsfull ledning som samvetsgrannstan tacksammaste partiet i operan föreföll att vara het, därom bär hela utställningen vittne. Själfva Almuths, Thaleas syster. Det innehades af frkn Hallutställningsföremålen erbjuda äfven i och för sig gren, hvars välklingande, ehuru ännu ej fullt utveckmycket af intresse. Där finnas tallrikar och koplade stämma gjorde sig godt gällande.
Majit afgifna underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers år 1835 församlade Revisorers berättelse, upplysa, att jemlikt Eders Kongl. Majits nådiga Bref den 5 Maj nästlidet år, Vexel-Controlleurs-befattningen i Stockholm, äfvensom det derföre bestådde arfvode 1,200 Rldr, blifvit indragne, emot det att ett arfvode af 400 Rldr är vordet i nåder anvisadt för den person, som vexel-noteringen besörjer. Derjemte hafva Revisorerne fästat uppmärksamhet dervid, alt det för tillförordnade Landshöfdingen i Carlskrona, genom Eders Kongl. Majits nådiga Bref den i5 Mars 1834 bestämda arfvode, inberäknadt innehafvande lön, ”uppgått till betydligt högre belopp, än Landshöfdinge-lönen på Stat.” På sätt högstberörde nådiga Bref innehåller, täcktes Eders Kongl. Majit bestämma, att för Tio månader af år i832, under hvilken tid Landshöfdinge-Embetet slått vacant, den då tillförordnade Landshöfdingen Friherre J. O. Nauchoff, skulle åtnjuta, jemte hälften eller 1000 Rldr årligen af den honom under samma tid, såsom Chef för LifbeVärings-Regementet, tillfallne lön, ett belopp motsvarande Lnndshöfdinge-löneförmånerne; och har vid förordnande att förrätta extra tjenstgöring antingen i vacance, eller i stället för permitterad Ordinarie Embetseller Tjensteman, det alltid på Eders Kongl. Majits pröfning berott, huru stor vedergällning derföre borde utgå, hvaremot den tillförordnade ej kunnat, utan eget begifvande, fråntagas större eller mindre del af den lön, han på ordinarie Stat innehaft.
Att ifrån några enstaka fall dem Const.Utsk. såsom anmärknisvärda behagat uppgifva, komma till någon slutsats i afseende å detta högst vigtiga föremål, för representantkallets utöfning, synes blifva något svårt; meu ehuru Utsk. visat sig med len hand lufva äfven i reservationsväg sökt mildra de mest besvärande, af Utsk:s anmärkte bevis på bristande nit, skicklighet och drift, så har Utsk. likväl genom en sin uttalade öfvertygelse i detta hänseende, lemnadt R. St. fullt grnndlagsenliga anledmr, att taga tillämpningen af 107 § Reg.F. i öfvervägande, och den enskilde representanten inträder sålunda i full frihet, ali oberoende af Ulsk:s åsigter uttala sina egna, och att till följe af dem låta leda sig till anslutning af den, utaf Utsk. lemnade anvisning för 107 §:s användande emot Konungens rådgifvare. Onskligt hade visserligen varit, om Const.Utsk. på grund af Statsråds-prohns granskning, hade afgifvit ett helgjutet utlåt, öfver den allmänna syftningen af rådgifvare-personalens verksamhet; om Utsk. dervid uppgifvit, huruvida det funnit de väsendtligaste, sednast utkomne författningarnc, ibland hvilka må nämnas dem, rörrde försvarslöshet och fattigvård, hafva burit stämpeln af sakkännedom, af verkställbarhet i utförandet, af logisk slutföljd vid genomföringen, och af statsmannaberäkningar i afseende å framtida följder. Landels mening härom torde icke vara alltför mycket delad; men Const.Utsk. har omsorgsfullt underlåtit yttra sig der - Ben 5 April. 9 öfver, ehuru genom reservationer synes att uppmärksamheten inom Ulsk. derå varit fästad. Genom reservationer visar sig äfven, att det för all framtid minnesvärda exportförbudet för spanmål 1847, varit under öfverläggning, och förvåningen är slör, att finna det märkvärdiga uti denna statshandling hafva kunnat undgå Ulslcs anmärkande uppmärksamhet. Om någonting utgjort ett förbiseende af rikets sannskyldiga nytta, så var det säkerligen det ifrågavar. exportförbudet, med sina mångfaldiga högst anmärkmsvärda biomständigheter.
48 den allmännast förbrukade, tveka icke komiterade att underdånigst tillstyrka, att, med antagande såsom öfvergångsafgift utaf det af underhandlarne till 12 öre föreslagna belopp, Frankrikes derutöfver sträckta fordran måtte i så måtto tillmötesgås, att denna tullafgift ytterligare nedsättes, år 1867 till 10, och år 1868 till 8 öre skålpundet, hvarigenom afgiften slutligen stannar vid samma belopp, som här ofvan blifvit föreslaget för färgadt, pressadt, tryckt, iigureradt, försilfradt eller förgyldt papper, hvarmed tapeter och border i allmänhet torde vara jemförliga. KopparI närmaste öfverensstämmelse härmed hafva för oinfattade Kopparstick, stick. JEstamper och Litografiska arbeten äfvensom Visitkort och Brodermönster, Brodér'1' för hvilka föreslagits 12, men erbjudits 6 öres tull, under det att denna, mönster, enligt Tullföreningstraktaten, icke heller å dessa artiklar utgör mera än 3 öre pr skålpund, samma successiva afgifter af 12, 10 och 8 öre, att på lika tider inträda, funnits böra såsom lämplige tillstyrkas. Gu]tp De för arbeten af Guld och Silfver, med hvad dermed har samman siifver. hang, föreslagna och godkända tullnedsättningar, må väl i allmänhet synas betydande, men då icke det dyrbara och tullfria råämnet, utan endast det derå nedlagda arbete bör afses, samt artiklarnes lätt smuggelbara beskaffenhet, äfven ur synpunkten af statsinkomst, bj uder att åsätta låga tullafgifter, torde de föreslagna beloppen, hvilka i allmänhet äro något högre, än som genom Tullföreningstraktaten blifvit betingade, böra i Nåder godkännas. Biecksia
Colleginm as den z r Augusti samnia är behagat gifwa tillkänna, huru som en del Kungsgärdar, oagtadt den dermed är 1748 tvid» tagna Försättning, blifwit sälte under perpcmelt ar» rende, somlige ater för cn wist summa i ett för alt, någre ester 1755 ars ständiga och andre ester arliga markegängen, samt att Kongl. Maj:t uppä Riksens Ständers underdäniga tillstyrkan, således ibland annat funnit nödigt förordna, att ehuru innehafware af alle .Kungsgärdar borde bibehällas wid stne contracter sä framt de dem fullgjort, och icke deruti brustit, ffulle likwäl hela jordeboks ränta» thädanefler betalas efter ärliga »arkegängen och de pcrpetuella arrenden uphöra när de warar i i; är, men Riksens Högloft. Ständer hade deremot uti underdänig ffriswelse till Kongl. Maj:t af den zo Ianuarii 1770 förmält, huruledes Den December. ris§ Riksens Högloft. Ständer^ i anledning sä wäl af de lin 1769 aro Riksdag ingifne relationer, som ätstlllige hos dem ansörde d.swäs och klagomål, hade Riksens Sta-,der bliavu söranlärue, art närmare granda hwad wid näftiöreaäende Riksdag om KnugSgardar och Krono Lägenheter i gemen är mordet sörordnadt, ochaSk d k derw>d icke kunnat undfalla Riksens Högloft.
För fullbordande af nationalmusei-byggnaden och densammas inredning 90,000: » aflöning och resekostnader åt Antiqvitets-intenden ten 3,000: — » uppsökande och aftecknande af inom Sverige befintliga runstenar 1,500: — » utgifning af arbetet »Svenska språkets lagar» 1,500: — » utskrifning af riksregistraturet 3,000: » utgifning af planchverken »Sverige, aqvarell-lito grafier och tontryck» samt »Fordna och närvarande Sverige» 1,200: — » betäckande af bristen i hospitalsfondens inkomster 40,000: — » förvaltningsoch underhållskostnader för hospi talsinrättningen å Konradsberg 7,500: -— » upprätthållande af Annéens pensionskassas pen sioneringsskyldighet 85,500: — » pensionsförhöjning åt Flottans gemenskap 40,817: 50. Under 1862—1863 års riksdag beviljade extra statsutgifter: Till Hans Maj:t Konungens hofhållning, fyllnadsanslag, 1,000,000: — » betäckande af kostnaderne med anledning af Hennes Maj:t Enkedrottning Desiderias dödliga frånfälle ...'. 40,390: 94.
Bonde-St. om byggandet af ett Parlamentshus, men då ett sådant omöjligen kan hinna blifva färdigt till nästk. riksdag, så torde det af mig påpekade behofvet vara i ögonen fallande. Man har sagt att formen för framställningen varit riktigare, om något af Med-St:n till R. o. Ad. framställt begäran om Riddarhussalens upplåtande till det ifrågav:de ändamålet. Detta bestrider jag på det högsta och påstår fortfarande, att det vackra och uppoffrande i sjelfva upplåtelsen, genom erbjudande, skulle helt och hållet försvinna ge nom påstötningen från ett af Med-St:n. Ehuru jag således fortfarande blifver vid mina en gång yttrade åsigter, vill jag dock, enär frågan tyckes hafva för närv:de mött svårigheter hos R. o. Ad., afstå ifrån dess genomdrifvande och låta bero vid Utsk:ts Betänk. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes propos. på bifall till Utsk:ts ifrågav.de Utlåt, och besvarades med starka ja. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Riddarh.- Utsk:ts d. 13 och 17 d:s på bordet lagda Utlåt. N:o 6, öfver Riddarh.-Direktionens Riksdagsberättelse. § 1. Utsk:ts å sid. 3 afgifna yttranden. Godkändes. Utsk:ts tillstyrkande å sid. 4. Bifölls. Utskffs hemställan å sid. 5. 152 Den 20 Januari. Frih. Leuhusen, Frans Oscar: Vid behandling inom Utsk:t af denna punkt har jag reserverat mig mot det beslut, som blifvit deröfver fattadt, samt dervid anfört, att jag, efter genomläsande af det ifrågav:de testamentet, icke kunnat finna annat, än att tillämpningen och verkställigheten deraf helt och hållet öfverlemnats till Riddarh.-Direktionen.
Finner Kyrkoherden ej skäl alt sitt bifall lemna, meddele, om så äskas, silt afslag skriftligen, samt skälen dertill, och ege sökanden att deröfver klaga, på sätt för besvär öfver Socknestämmo-beslut stadgas. 4 §• Socknestämma, som alltid bör hållas i Sockne-slugan eller der förut vanligt varit, skall å helgedag från Predikstol i socknens kyrka pålysas minst en vecka och högst tvänne veckor förr, än den hålles. Är helgedag till Socknestämma bestämd, skall å stämmodagen derom påminnas; kungörelse om Socknestämma skall alltid innehålla bestämd uppgift om tid, ställe och öfverläggningsämnen för sammankomsten. Är ämne af den beskaffenhet, att det fordrar gemensam öfverläggning af flere socknar inom samma Pastorat, måge socknarne till gemensamstämma, å det ställe, som finnes lämpligast, sammankallas. I andra mål utlyses serskild stämma i hvarje socken. För ärenden, som fordra så skyndsam behandling, alt kallelse icke medhinnes så tidigt, som nu är föreskrifvet, må Socknestämma hållas efter kortare kallelsetid och äfven samma dag, då den pålvses. 5 §. Rättighet att inställa sig vid Socknestämma och der yttra sina tankar tillkommer i allmänhet hvar och en, som derstädes rösträtt eger, på sätt i nästföljande §. stadgas.
Vid fängelserna i Norrköping och Uddevalla, hvardera med 34 celler, hade, å det förra, den yttre afrappningen och byggnaden i sin helhet fullbordats samt ä det sednare inredningsarbeten verkställts samt uthus ech stängselmurar uppförts, sä att fängelset kunnat upplåtas till fångars emottagande. Angående de öfriga länsoch kronohäktena, hade de för dessa fängelser nödvändigaste underhållsarbeten blifvit i enlighet med fastställda byggnadsförslag verkställda; hvarförutom i Karlskrona en vattenledning blifvit från stadens vattenledning till länsfängelset införd, som förser detsamma med tjenligt dricksoch kokvatten. Straffoch arbetsfäugelserua. I Malmö hade de alltför nära intill bevakningstruppens kasprnoch sjukrum belägna fästningsvallarna blifvit till betydlig del afgräfda, samt i Warberg, för underlättande af fångarnes bevakande vid utarbete i stenbrottet, detsamma blifvit inhäguadt medelst ett högt plank, till sammanräknad längd af 1,470 fot. Det nya straff-fängelset i Karlskrona, till hvars uppförande Rikets sednast församlade Ständer anslagit en summa af 300,(i(i0 R:dr, hafva Revisorerne under sitt be - — 140 sök i nämnde stad tagit i ögonsigte. Arbetet hade då så långt framskridit, att samtliga byggnaderna, hvilka äro förlagda iuvid varfvet, inom årets slut ansågos komma under tak. Kongl. Stuteri-öfverstyreisen. Räkenskapen, som utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, redovisar inkomster och utgifter på följande sätt: Debet. Balans från är 1862: Uppbörd: För försålda hästar 2,800: — Donationsmedel 66: — Öfverskott å anvisade medel till inköp af utländska race hingstar 5&_8U 52,861:36. Kredit. Balans från år 1862: Skuld 1,275: — Utgifter: Aflöning och expenser 1,150: — Reseoch traktamentspenningar 2,536: 89. Inköp af 4 hingstar 3,690:
Stafvered, 1 d:o d:o ” — 40. 11. N:o 2 Hultsjö Bengtsgården, 1 d:o d:o „ — 17. 5. „ 4 ibid. Björsgården, 1 d:o d:o „ — 3. 6. „ 6 Assarseller Eliasgården, |:dels d:o „ — 13. „ I Tunhems socken: Andersgården, £ d:o » — 1®- 9. „ 4 ibid. I Naglums socken: i' „ 1 Öfverby, 1 mantal » — 37. 2. „ 1 Ladugården Nedragården, f d:o — 88. 6. „ 2 ibid. Summa kronovärdi R:dr 14: 9. 6. motsvarande efter markegång på förslag, å 8 R:dr 113: 28. — Kongl. Maj:t, som hvad ersättningsbeloppen till öna och Malöga hemmansegare beträffar, med hänsigt till förklaringarnes innehåll, finner någon förändring Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 39. 3 tills vidare icke kunna komma att ega rum, vill, enär öfrige ersättningstagare inom Elfsborgs Län förklarat sig villige att, en gång för alla, emottaga kontant godtgörelse sålunda, att fem procent ränta å ersättningskapitalet motsvarar hvad eljest årligen skall utgå, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att af det för »Jordförluster genom kanaloch väg-anläggningar» å sjette Hufvudtiteln uppförda förslagsanslag i penningar må till sistbemälde ersättningstagare, till fördelning i mån af deras ifrågavarande hemmansdelar, få utgå såsom godtgörelse, en gång för alla, en summa af 2,271 R:dr 32 sk., hvaraf fem procent utgör 113 R:dr 28 sk. eller hvad som, efter förslagsmarkegång å 8 R:dr, motsvarar ett kronovärdi af 14 R:dr 9 sk. 6 r:st. I händelse Rikets Ständer bifalla denna Kongl. Maj:ts nådiga framställning, äfvensom hvad i Kongl.
Ständer finna skäligt härtill lemna bifall, ytterligare åtgärder böra vidtagas, hvarigenom, för ifrågavarande rättighets utöfvande -inom sjelfva Staden, någon inkomst kats Stats-Utskottens blifva att påräkna; Men att^ som Revisorerne äfven föreslå, öfverlåta denna rättighet åt Uänet, vöre efter desse Uedamöters öfvertygelse, stridande emot nu gällande Författningar för Hnsbehofs - bränvins ‘ bränningen , och skulle i sjelfva verket leda till afsteg frän de grundet som för denna handtering blifvit bestämde, utom det att en enda Province härigenom finge en vida utsträcktare rättighet, än hvaraf hela Fiket i öfrigt ägde att sig begagna. Och sorn vid anstäld votering Två Stånd förklarat sig för den förre meningen, att nemligen, Magafcins-Direetionens rätt till begagnande eller utarrendering af Bränvins bränningen i Carlserona borde hädanefter helt och hållit upphöra} men deremot de andre Tvänne antagit den senare eller att Magazins-Tnrättningen såsom tillförene må tillgodonjuta denna Arrende-afgift, på sätt och med vilkor ofvanberördt är{ så har Utskottet skolat bägge desse meningar såsom alternativer Riksens HöglofL Ständers bepröf* vande underställa. Om sättet att upphandla Spannmål vid inträffande behof» lota I afseende på Revisorerrtes yttraricl® om TJpphandlings-sättet af Inhemsk Spannmål, då tillräckligt qvantum Säd till undsättningar och under behof icke kan erhållas, genom verkställande af sådane uppköp, söm hafva för afsigt att upprätthålla Spannemåls prisen , finnes StatsUtskottet för sin del, att i föreskriften d.eromj Biliavg till■ Riks St. h ot, igij-igig. Sami.