Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Cjfiör att få rum åt rosorna från söder man rycker jemt mig bort, och öfverallt mig hatar och föröder, fast intet ondt jag gjort, hvad rådde jag väl för, att ödet stälde mig på en orätt plats, att för ett ogräs blott jag gick och gålde i trädgårdens palats? Jag lydde solen, som till lif mig väckte och bjöd mig vakna opp, som andra blommor jag mot henne sträckte min blick med fröjd och hopp. O! säg, är icke också jag en blomma, jag lika väl som de, som ifrån söderns rika länder komma, fast mycket ringare? Men nej, jag kan ju ingens hjerta fröjda med fägring eller prakt, att göra andra lyckliga och nöjda stod ej uti min makt; hur vänligt jag min bleka krona breder, o, menskobarn för dig, till mig ser ingen blick med glädje neder, och ingen älskar mig. Och de / för, derför måste jag ju vika att lemna rum åt dem, och gifva åt de lyckliga, de rika min fosterjord, mitt hem! Och så jag tanklöst kastas bort och glömmes, förgås och vissnar ner, men ingen vet och tänker, att der gömmes ett brustet hjerta mer! Makar och omaka makar. Tecknade efter Af lefvande modeller. Hugin. (Slut fr. fiöreg. n:r.) « $ / $ i vilja ej teckna längre i svart. Låtom tysjS oss nu i stället taga kärlekens rosenröda färg och frammana några verklighetsbilder från det motsatta lägret, d. v. s. taga några familjegrupper af lyckliga äkta makar. Men innan en sådan älsklig » grupp » kommer till stånd, hafva ofta, ja, nästan alltid, hufvudfigurerna på den samma haft många tysta strider att utkämpa. Låtom oss t. ex. göra en utflygt till T-åkra prostgård. Der inne i det lilla gafvelrummet sitter den unge vice pastorn, han som sköter pastoratet efter gamle prosten. Han bläddrade i kyrkoboken, och smekande öfverfor hans blick en rad, der det står: » dottern Anna Elisabeth, född den 1 maj 1859 ». Och så slår han ihop boken, liksom om han sett nog. » I morgon alltså fyller hon 19 år, » säger han.
Man misstager sig. Det är icke mot sina Regeringar, som folken söka eller behöfva att värna sig; aldraminst ett folksom i århundraden ägt en Konunga-balk, och hvars Konung högtidligen lofvat att rätt och sanning styrka. Det är mot ideerna, hotande att begränsa menniskan i sin skapande förmåga; det är mot interessena, bildade under tider af ett i många afseenden tvunget samhällsskick, och framställande sig såsom hinder för ett mera utvidgadt och allmänt interesse, som det nya —• det senare födda — behöfva värna sig mot det gamla — mot de förstfödda —- som i besittning tagit de väsendtligaste af samhällets förmoner. Det är å Regeringarnes sida ett illa förstådt interesse, när de neka en billig uppmärksamhet åt det växande Samhällets röst, när de mera lyssna till de dubbla Den ij Januarii f. m. 63 personligheternas, som helldre vilja strida än förlikas. Det är orätt således att anse Medborgaren allena äga anspråk på fri yttranderätt; den utgör en menniskans rätt, begåfvad med förmåga att göra till föremål för sin forskning, hvad som framställer sig såsom föremål för bennes retande; och på den ståndpunkt, hon nu i Europa åtminstone uppnått för sin religieusa bildning, utgör rättigheten att fritt pröfva och att yttra hvad hon funnit utgöra-resultaterne af sin pröfning, ett villkor för möjligheten alt bibehålla sig vid den religieusa bildning som hon förvärvat. Detta utgör yttranderättens natur; derpå måste ock den ordning byggas, som kan pröfvas erforderlig för att skydda mot dess missbruk. Förgäfves må man hoppas att Medborgaren, att menniskan, att den till religieus sinnesstämning bildade, skall fortfarande interessera sig för yttranderättens hållande i helgd, så från ena sidan, som från den andra, om han uteslutes från domsrättigheten, der anklagelse för brott mot tryckfrihetslagen ägt rum. Genom dylika måls återförvisande till vanlig Domstol och Juryns afskaffande, påstår man sig endast återgå till förra förhål - 64 Den 27 Januari! f. ni. den. Vill man för fullt alfvare återgå till förra förhållanden. Man skall då finna att det icke så förhåller sig.
fylligt » 3.501 Chåteau d ' Estournel 1886, importerad i buteljer Kr. Figeac S:t Emilion 1877 Good special Port 1.00 m. fl. sorter. Rich full-flavoured Port 1.50 " Superior Fruity London Port 2.00 Vill från Samos. Very Superior Old London Port 2.50 ij Fine Sherry Muscatej Fine Old Sherry Muscatel ... Very Old Superior Sherry Muscatel » 3.75 Detta vin är ren drufva, behagligt med en svag muscatsmak. Det rekom1.25 | menderas af läkare såsom synnerligen 1.75 helsosamt, och är, utspädt med vatten, " en särdeles angenäm d r y c k. Kr. Nyaste porträtt i bröstbild a f K o n u n g Oscar II och Magsjukdomar Borste och kamm. Till de viktigaste toalettföremål höra borste och kamm. Genom olämplig beskaffenhet och vård af dessa effekter kan äfven den vackraste hårväxt fördärfvas. En hårborste har till ändamål att göra håret slätt och befria det från orena ämnen. Borstarne böra väljas efter hårets olika beskaffenhet. Är håret mjukt och tunnt, skola hårda, glesa borstar lätt uttänja hårrötterna, rycka upp dem samt göra huden sårig, hvarigenom hudsvampar lätt uppstå. En bra hårborste bör till formen följa efter hufvudets rundning, alltså vara lätt konkav. Nyttan af de nyligen på modet komna ståltrådsborstarne är ej så alldeles påtaglig. » Stålhåren » sitta glest och kunna således ej bortskaffa så mycket damm och smuts som de täta svinborsten; vid längre bruk samlar sig för öfrigt på ståltrådarne en mängd orenlighet, som det är omöjligt att sedan få bort. Seden att bära små borstar med sig i fickan är inte särdeles lofvärd; de taga nämligen foit åt sig gatdamm och alla slags smulor i fickorna och denna orenliahet öfverföres sedan i hufvudet. Åtminstone bör man alltid använda fodral till borsten. Oaktadt alla försiktighessmått kan man naturligtvis ej undvika att hårborsten efter någon tids bruk blir smutsig och därigenom erbjuder en föga inbjudande anblick.
Ank. till Erp.-Utsk. den 3 Febr. 1863, kl. 12 midd. Betänkande, t anledning af väckta motioner, i fråga om förändrade bestämmelser rörande mått och vigter samt justering deraf, m. m. Uti hithörande ämnen har Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet till behandlingerhållit följande, dels inom Vällofliga Borgare-Ståndet, och dels inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta motioner, nemligen: l:o af Herr Wallenberg (motion ,JW 255), som anfört, hurusom, då den nära handelsberöring, i hvilken de Skandinaviska länderna kommit, vid flera tillfällen visat olägenheterna af skiljaktiga bestämmelser inom de särskilda rikena, en stor vinst skulle beredas genom införande af ett för dem gemensamt system för mått, vigt och mynt.
Grundläggning, 238 st. furupålar med nedslagning och afsågning, å 10 R:dr 576 kub.-fot furuvirke till rustbädd, å 60 öre Landfästena, 65 kub.-f:r murverk i bruk med tuktad sten, å 80 R:dr | 2,580 545 5,200 60 Transport R:dr R:mt 7,925 60 58,808 — 403,682 — IG Bilaga till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87. Transport R:dr R:mt Stensättning, 200 qv.-fot, å 4 R:dr Öfverbyggnaden Afloppstrwmnor: 19 st. trummor med 2 fots vattenöppning och en sammanräknad längd af 696 fot, å 3 R:dr 30 öre 7 st. trummor med 6 fots vattenöppning och en sammanräknad längd af 261 fot, å 13 R:dr 16 öre 1 st. trumma med 10 fots vattenöppning och 33 fots längd, å 26 R:dr 66 öre . V ägöfvergångar: 7 st. större Vägöfvergängar, å 470 Rd:r . 24 st. mindre d:o å 280 R:dr . Väg för ändringar Rötning och vattendrag Husflyttningar Stängsel 27,866 sträckfamnar, å 73 öre . Skenor, 167,200 fot å 214 # v. v. per fot, Skarf jern, 9,288 st., å 3 R:dr 50 öre Tvärslockar, 27,866 st., å 1 R:dr 25 öre Hakbult, 112,000 å 75 R:dr per l,000:de Nedläggning af tvärstockar och skenor 83,600 fot, å 35 öre Tillägges 10 proc. härå för stationer och mötesplatser EIxproiiriatioHer.
Att, hvad afsides belägen kyrka beträffar, något undantag från den allmänna regeln skulle lagligen äga rum, dertill finnes icke den ringaste anledning; och då det alltså icke saknas tillämplig lag i de af motionären antydda hänseenden, föranlåtes Utskottet att vördsamt hemställa, det hans omförmälda förslag .måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Stockholm den 8 Juni 1860. Stockholm, tryckt ros Sam. Sammansatta Lagsami Allm. Besv.- och Ekon.- Utskottets Betänkande J\S 25. i M 23. Ank. till Exp.-Utsk. den II Juli I8G0, kl. 7 c. m. B eltin leande, i anledning af vackla molioner om ändring i åtskilliga delar af gällande Legostadga, och om införande af s. k. tjenstehjonsboclcer, i stället får nu brukliga orlofssedlar. Till följd af särskilda remisser dels till Lag-Utskottet, dels lill Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, åligger det, jemlikt 43 § Riksdags-ordningen, Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet att afgifva yttrande i anledning af de i ofvanberörda ämnen väckta motioner, hvilka äro följande: inom Högvördiga Presle-Ståndet af Herr Prosten Sondén och af Herr Kyrkoherden lernström; inom Vällolliga Borgare-Ståndet af Herr björck; och inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Nils Fredrik Andersson frän Östergötland, Ola Jönsson från Malmöhus län, Olof Andersson från Westmanland och Carl Nettelbladt från Stockholms län. Dessa motioner beröra olika frågor, och Utskottet torde få redogöra för och afgifva utlåtande öfver desamma i den ordning, hvari ämnena förekomma i nu gällande Legostadga.
Landtm., att bifall lill den ifrågavar. 57 §, sådan den blifvit föreslagen, icke var yrkadt, utan deremot Frih. Palmstjerna föreslagit, att R. 0. Ad. skulle i fråga om mom. litt. a) instämma i PresteSt-.s beslut, samt för öfrigt antaga följande mom.: ”b) att sammanräknade summan, som Banken i sådant afseende må Den 16 April e. m. 493 till denna lånerörelse anvisa, icke får öfverstiga 7 millioner ndr, hvilka fördelas på vederbörande lånecontor eller afdelningar, i förhållande till medeltalet under sednast förflutna 3:ne åren af den eller de privatbankers sedelutgifning, som skall ersättas; c) att det i § 51 stadgade minimum af sedelstock icke härigenom må ökas med mera än högst 4 millioner r:dr i nya sedlar, och att, såsom fond för de sedlar, Banken sålunda utgifver, skall anskaffas metallisk valuta, motsvarande halfva beloppet, eller för 4 millioner ndr bancosedlar f million specie ndr; samt d) afdelningen eller länecontoret inom det anvisade beloppet afgifver assignationer på Banken, ställde ä 20 ndr hvardera och efter föregången avis, i Banken vid anfordran betalbara; kunnande dessa assignationer i all Kronans uppbörd emottagas”. Hr von Hartmansdorff anhöll, att förslaget i sin helhet, och således äfven i den del det instämde med PresteShs beslut, måtte uppläsas. Sedan denna uppläsning skett, tilläde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., att Ilr Lefre'n instämt med Frih. Palmstjerna endast med den inskränkning, att Flr Lefre'n ansett icke 7 ulan, såsom PresteSt. beslutat, endast 5 millioner r:dr böra anvisas till ersättande af privalbankernes rörelse; att Frih.
Den 6 Maj 1812, har Kongl. Maj;t låtit utfärda ett provisoriskt Reglemente för de, uppå Riksens Ständers underdåniga begäran, vid Universiteterne inrättade Medico-Theologiska Stipendier, äfvensom Kongl. Majit förordnat, att hvad af de anslagne Stipendier kundé^besparas, borde användas dels till sjelfva undervisningen, dels till utvidgning af Cliniska inrättningar vid bägge Universiteterne. Af Stipendiaterne hafva flere varit tjenstgörande vid Arméens sjukinrättningar. Den 3 Mars 1813 har Kongl. Majit vidtagit Nådig Författning, om utvidgning af Uunds Lazarett, samt inrättning af ett Cliniskt Institut derstädes, hvartill de, på Riksens Ständers begäran, indragne Kyrko-Inspectors Löner blifvit använde, och har detta Institut hittills haft en utmärkt framgång. Uti Circulairer af den 10 Juni 1812 och 25 Augusti 1823, tl^ samtlige Landshöfdingar, Gon - .11 0 Ben 7 Murs. Consistorier och Sundhets-Coljegium, har blifvit föreskrifva hvad iakttagas hör i afseende på smittosamma sjukdomar, hvarjemte Kongl. Magt i Kader fasställt en, af SundhetsColIegiurn, i samma afseende författad underrättelse, hvilken, vid förekommande tillfällen, från Predikstolarne uppläses. Som de medel funnits ganska otillräcklige, hvilka på Medicinal-Staten varit anslagne till Farsoters botande och för Curanstalterna i allmänhet, har Kongl. Maj:t, under den 2 8 Mars 1814, anordnat de 10,000 Riksdaler Råneo, hvarmed Riksens Ständer, vid Riksdagen i Stockholm, ansett MedicinalFonden kunna ökas af förväntade och nu rrjera inträffade indragningar. Vid samma tillfälle har Kongl. Majit stadgat de grunder, sorn af Sundhefs - Collegium borde följas vid användandet af alla till MedicinalVerket anslagna medel, samt vid redogörelsen. Nya Provincial-Medici sysior hafva efter behofvet blifvit inrättade.
Mars in natura fullgöra all den förbättring och nybyggnad, sorn honom af synerätten ålägges ■ och då i följd deraf ofta skall inträffat, att afträdare nödgats den af synerätten derför bestämda ersättning i penningar utgifva, men sådant vore för afträdare betungande, har motionären föreslagit, att någoldera af omfönnälde slaganden måtte förändras, så alt antingen dylika afoch tillträdes husesyner komma att förrättas ett är förr, än sådana syner nu ega rum, eller ock alt afträdare må mot säker borgen erhålla lämplig tid efter afträdesdagen att ädömda förbättringar fullgöra. Denna framställning hafva Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten gemensamt tagit i öfvervägande; och hvad först angår motionärens förslag derom, alt afoch tillträdes huscsyncr å militie boställen skola förrättas ett år förr, än sådana syner enligt nu gällande stadgande böra hållas, få Utskotten an - Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 10. II märka, att, då till följd af en dylik föreskrift, afträdes-syn skulle komma att verkställas mer un ett och ett halft år före boställs-innehafvarens afflyttning, icke allenast den husröta, sorn vid afträdessynen befunnes, kunde betydligen förökas, utan ock en mängd andra, då icke befintliga bristPälligheter å boställes åbyggnad och häfd uppkomma innan afträdesdagen inträffade; men att afträdaren icke skulle kunna tillförbindas att sådan, efter afträdessynen tillkommen försämring bättra eller ersätta med mindre ny syn å bostället förrättades. I fråga åter om motionärens hemställan, att för de vid afträdes-syn adilinda förbättringars fullgörande viss tid efter skedd afflyttning må afträdare medgifvas; sä anse Utskotten tilllrädare af boställe ega ostridig rätt att genast vid tillträdet komma i oinskränkt besittning af alla till bostället hörande hus och lägenheter.
Jag får således på grund af den erfarenhet jag sjelf såsom jägare besitter och då jag lifligt önskar att denna jagt måtte erhålla ett skydd, just i och för detta skydds vinnande, anhålla om återremiss af Betänk, så till vida att det måtte uttryckas att man äfven efter 1 Maj får skjuta tjädertupp. Frih. Åkerhjelm, Joli. Carl: Med anledn. af den siste talarens anmärkn. mot Utsk:s motivering får jag fästa hans upmärksamhet derå att det kommer att möta stora svårigheter, att kunna kontrollera huruvida en tjädertupp är skjuten före eller efter 1 Maj, enär säljaren kan utbjuda tuppen d. 2 Maj. Efter talarens åsigt skulle det således blifva tillåtet att få sälja den efter 2 Maj, då det deremot vore straff på om han kom och sålde den den sista April. Det är denna betänklighet som gjort att Utsk. icke ansett sig kunna tillstyrka det förslag som Gr. Lewenhaupt framställt. Dessutom anhåller jag att få fästa R. o. Ad:s upmärksamhet derå, att om det skulle medgifvas rättighet att skjuta tjädertuppar efter 1 Maj, så blefve det äfven i detta hänseende ganska svårt att hafva någon upsigt öfver att icke denna tillåtelse begagnades såsom förevändning vid fogeljagt att äfven skjuta annat än tuppar. Jag får i anledn. häraf yrka bifall till Utsk:s Betänk. Gr. af Ugglas: I afseende på hvad Frih. Åkerhjelm sist nämnde, nemi. att det skulle blifva svårt att kontrollera, om icke annat än tuppar skjötes efter d. 1 Maj, så skulle jag tro att detta är lätt för hvar och en som kan skilja mellan tupp och höna. Hvad det beträffar som Frih:n först yttrade eller att det skulle blifva svårt att taga reda på om tuppen vore skjuten föie eller efter 1 Maj, så kan det visserligen vara sannt, men jag får fästa upmärksamheten på att f. n. finnes icke någon tillsyn, man må skjuta aldrig så många tuppar före 1 Maj. Gifves det tillåtelse åt en jägare att skjuta efter d.
Dertill affeDDa årliga anfag lemnat tillgång, ©ärftlta ans faffningar fyafva fett eller äro förbereDDe för De af Pikets ©tänDcr viD feDnafe rikeDag för Denna materiel anvifaDe tillfälliga anfTag. ©eriblanD förekommer förnämligaf anfafningen af nya infanterigevär, tillverkningen af fåDane gevär uppgår för åren 1845, 1846 o$ 1847 till 10/000 fycfen, hvaraf 7,000 belöpa på #uös qvarna od) enDaf 3,000 på Sarl ©ufafö faDö faktori. Drfaken till Den fålunDa viD kronans faktori åfaDkomna ringare tillverkning hvarigenom gevärösanfaffningen på Det F>cla blifvit minbre än hwaD för Den ifrågavaranDe tiDen varit åfyftaDt, ligger F>uf«>ubfakligen Deruti, att faktoriet nyligen fått unDer ombyggnaD od) reorgantfas tion, famt att Den till en Del nya arbetöperfonalen DerfäDcö förf fmåningom kan fullt tnöfvas, od) Derutom varit fyfelfatt meD anDra nöDiga arbeten för kronans räkning, h^ariblanD må nämnas en färs ffilD tillverkning af fubfare. Snltgt
För dem af damerna, hvilka önska prenumerera på halft år, är middag med vin arrangscherad. Högaktningsfullt Lovisa Petterkvist.» Den spiken drog, ska jag säga! Hela stan droppade in! Herrarna, till och med de utlösta, såg riktigt snopna ut att inte vara fruntimmer, de med. För innerligt väl var, att jag bakat sådana bärg af småbröd — som jag gjort — men middagen höll alldeles på att knäcka mig. De stannade hvar eviga en. Men lyckligtvis hade jag förberedt mig på alla eventualiteter den här gången, så det gick bra ändå. Skulle jag någonsin komma att redischera en tidning, så skulle det bli med mat och dryck till, det lofvar jag. Underligt, att ingen människa hittat på det förut! Innan klockan 8 på kvällen hade jag en prenumerasjonslista så lång, att den kunnat räcka till åt Stockholms dagblad, och det vill inte säga litet, det! Måtte nu bara redaktören komma snart! Han ska bo hos oss, fast vi inte bjuder i förväg, ifall han skulle tycka det vara chenangt känna sig väntad af alldeles främmande människor! Senare: Redaktören kommer den första – således om åtta dagar. Jag känner mig rent litet kuslig! Att få öfver sig Stockholms kvickaste pänna så där på en gång, är inte småsaker det, minsann. Vore bra roligt veta, om han har reda på att jag är tryckt? O! om han hade reda på det! Ett tryckt dumhufvud är ändå någonting bra mycket mer imposangt än ett otryckt! Men inte har Villy förrådt mig! Ack, om bara Ruffen ville säga ett enda litet sött ord om »I Stockholm», det skulle ge mig en sådan själftillit — och det är just det jag behöfver. Men pytt, gör han! Och det, fast jag ger honom små puffar ett i ett. Och en sådan ska man kalla för en skapelsens herre! Nej, en skapelsens envishet, det är namnet! Senare: Thores rum, där redaktören ska bo, är som ett dockskåp, med matta på golfvet, dubbla gardiner i krem och rödbrunt, en schäslong från förmaket, ett stort arbetsbord med min egen vackra skrifuppsatts på, och så »mitt öga», min antika flickbyrå i bukig empirstil!
399 hufvudsakligen afse Kyrkoherdens betjenande under dess Ämbets-Förrättningar och biträde vid Gudstjensten, samt således ali billighet synes vara derföre, att Kyrkoherden, till hvilken Klockaren står i det närmaste förhållande, må genom en tuera betydlig röst på utgången af Valet kunna utöfva ett större inflytande, och för öfrigt den farhåga icke är grundad, att möjligen, emot bela Församlingens vilja och Önskan, en Klockare skulle kunna blifva antagen, emedan Kyrkoherdens röst ej kan blifva gällande, med mindre den är understödd af något mera än fjerdedelen af församlingens afgifne röster; Ty, och då jemväl Kyrkoherden, som tillkommer att hafva tillsyn öfver barnaundervisningen inom församlingen, och då för dess behöriga handhafvande är ansvarig, icke rimligen kan förutsättas hysa likgiltighet derför, att på de ställen, der Organist eller Klockare-beställningarne äro förbundne med dem af Schollärare, sådane beställningar miga förses med sådana personer, som ega både skicklighet och fallenhet för undervisningsyrket, derom ock Kyrkoherden bör anses vara bäst i tillstånd att kunna dömma, finner Utskottet af de sålunda andragne skäl sig icke kunna tillstyrka någon förändring i det nu gällande sätt för val af Organister eller Klockare. I afseende åter på ordningen för Kyrkovaktares antagande, så, och emedan der - 4oo Éesv. och Ekon> Vtsk. Betunkanchrt* om nu icke finnes något bestämdt stadgatte de, och i öfrigt desse af församlingarne lönade personers befattning och förhållanden äro af helt olika beskaffenhet med Or< R. H. Ständers egen upplysta pröfning varder detta utlåtande likväl vördsamt understäldt. Stockholm den 29 April 1825, Sesv. och Ekon. Utsk. Ankom den 10 Maj jgE3. Betänkande, rörande yrkad befrielse för Gottlands Hemmansegare, att underhålla Lastagebryggor vid de på ön varande Landthamnar samt de för Tullbevakning gen inrättade sä kallade StrandridareBoställen. •o.
Af alla dessa förhållanden, anser jag att Utskottet bordt hafva, enligt billighet och rättvisa, tillstyrkt, att en billig ersättning af postmedlen måtte utgå till de hemman som utgöra denna brefbäringsskyldighet, åtminstone med 6 skillingar banko för hvarje mil, helst detta icke skulle blifva för stor dagspenning för den person som utgör detta besvär. Ank. till Exp.-Dtsk. d. 15 Maj 1851, kl. 12 midd. Utlåtande, i anledning af väckta frågor, om befrielse för åtskillige Pastorsoch Komministers-boställen frkn utgörande af rotering, eller om åtnjutande af ersättning derför, m. m. Uti serskilde, från Högvördiga Presteoch Hedervärda Bondestånden, till Stats-Utskottet remitterade, motioner har blifvit yrkadt och föreslaget: af herr prosten Holm, att pastors-boställena i Mo, Bjärnå och Gideå församlingar i Vester Norrlands län måtte befrias från den dem åliggande rotering, samt derest sådant kunde ske, jemväl fran alla andra onera, hvarifrån prestbord i allmänhet äro fritagne; åberopande Bia. till R. St. Besvärsoch Ekoti.-Utsk.
Deputerade, så vidt otnständigheterne kunnat medgifva, dermed anställt jemförelse i desså Hufvudstyrélsens Räkenskaper, . - För Contrbllen i de berörde Hufvudstyreiser underlydande Corn missar i atérs Samt särlkildte Verks och Personers Räkenskaper, hafva Deputerade icke haft annan utväg , än Utur HufvudStyrelsemas Räkenskaper sjelfve göta Extracter öfver ailä till vederbörande remitterade och afförde Krigsmedél, och förehafva Deputerade nti deta åtgärd, att med samma Extracter controllerä Uppbörderna och Dispositionen i CotumissariaterIies och de flera underlydande Verkens Räkenskaper, hvilken Controll, såsom på annat ställö icke gjord, synes Deputerade särdeles nödig, nyttig och magtpäliggande. Hampus Mörner-. B. Sahdelst Sven Wijkman, Gson■ Joli. Jak. Hedrén. P. ' Hullqvist. Johl Bet. Suhdbkrgi Eria Svensson^ Lars Ericsson. A. J. Grundén. ' Den 6 Mars Uppläst hos Höglofl. Eidel, och Adeln d. 6 Mats. — 'Högvördiga Prest-Slåndet d. 8 — Vällofliga Borgare-Ståndet d. io — Hedervärda Bonde-Ståndet d. 13 .— Till Riksens Höglofl. Ständer, deras Revisorers öfver Stats-, Banco ock Riksgälds-Verken Berättelse om deras under Kongl. Commerce-Collegii Förvaltning ställde ManufacturDiscont-Fonden.