Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och skulle nägon, efter ostvan anförda slutledningar, till en upplysande grund mer för sin ofwertygelse, wäcka den fräga, om tvär mening, dä wi föreslogo de stadgande» i Coustitutionen, hwilka röra Regeringsmagtcn, werkligen tvär, att StatsRäden borde wara i möjligaste mätto permanente, dä, fastän wi ock wore ensamme innehafware af tvär hemlighet, skulle ändock moraliteten bjuda ost förklara, att sadan tvär denna mening: och i alla fall skulle wi ej kunna neka det för ost sjelfwe. Men. torde man inwända. om ett eller annat Bilaga till Mem. N:o 8. 187 Stats-Näd i migtiga befattningar More fränmarande, sä skulle, hmad ganska skadligt är. Regeringen möjligtwis kunna blifma omerksam. Detta motskäl är utan tmifwcl mycket betänkligt. Jag har deruppå ej anuat att smara, än att personer alltid böra mika för grundsatser, och bland grundsatser den migtigastc alltid räda osmer de öfrige» Denna migtigastc syues mig här mara den, att Grundlagens föreskrift mä cfterlcfmaS, efter bokstafsmeningen, der den är klar, och i midrigt fall efter andemeningen ärligen tolkad. I förewarande fräga finnes endast den sednare: den mä dä upplösa knuten: och dä det bör Mara en äfmcn gällande grundsats, att Styrclsemagten aldrig kan afstadna, bekäuuer jag mig i Grundlagen ej finna annan upplösning häraf, än den, att Stats-Näden aldrig mä wara fräuwarande sä, att omerksamhet möjligen kan inträffa.
JJereitlnmgafSSrorfcnittgen. 10. 0amm a 6fmt\ ^tånwinebiiänmitgö» od; JTluiutevtnge öfgtftmie uti n. n. Sogtiet*i., fot* «v 18 <• * 91. SI. ©stftn ■91. 91. ®itO:. I terminen. 23egagnabe öäg Ä §■• Sii S §J S sa sa ra ra 53 53 S;-?5 ra 53 0 — O: — - « ra ■3» ra 1 3 1 - 11 22 11 10 15 00 — (26) 25il;. till 91. ©t. 5J3vot. 1840 & 1841. 10 ©ami. i 2lfb. 2 Panhet. »evriHiiinge-Sorovtminger». ©fwetöcöcj från £apering;s<iläitejbcn uti H. H. ©töt), för år 18«* ©om betala fot §aftigljeter, $abcifd> od) annan rörelfe: eP)anDlant>e . o 00 ©feppö» od> iHngfartpg^egare 00 Sgare af ©feppéroarf od) $abrifer . 00 dpanDtrcerfave od) borgare i allmänhet 000 ©tånDspecfoner meD flere 000 Smbeté' ocf> Sjenjtemän, forn betala 0 3v:Dr af Söne* infomjlen 00 0 — Dito 00 0 — Dito 00 0 — Dito 00 00 — Dito 00 00 — Dito 00 00 — Dito 00 00 — Dito 00 00 — Dito 00 00 — Dito 00 — 0 procent af Dito 00 — JpanDlanDeé betjening t od) för rörelfen . 000 . §abrif& od) $anDttt>erfé
Men frågan är här egentligen or» denna stora klass af Jordägare, som sjelfve bruka sin jord; som äro i behof af .Lån, icke för någon annan binäring, sorn af dem innehafves, icke för tjensté-accordet åt sig sjelfva eller sina barn, icke för att genom någon klokt beräknad ögon - 94» 'Den 20 Junu ögonblicks coupe Förtjena penningar; ritari fol att odla och förbättra sin jord, och för att hafva tillgång till ett förlag i olyckans och nödens timma. Boende pii större eller mindre afstånd från Hufvudstaden, eller den Handels-Stad, der Discont-Verket finnes; hindrade genom utöfningen af deras yrken, och äfven genom kostnaden att företaga långväga resor; kände af ingen ibland dem som pröfva deras Låne-ansökningar; forsed, de med Borgesman, lika litet kände som Låntagaren sjelf; nödsakade att stundom öfverlemna bevakandet af sina ärender åt en ofta försumlig och egennyttig Commissionair; skola de, stadde i behof af Lånebiträden, icke utan de vidlyftigaste omvägar, och icke utan mångas förenade förord eller vittnesbörd, se sina önskningar någon gång uppfyllde. Dessa svårigheter äro till en betydlig del aflägsenhetens; de kunna icke afhielpas utan genom bildandet af offenteliga Låneinrättningar inom särskilda Provinser i Riket. I de orter, der Lar.dtmannen vinner sin bergning genom föl-yttrande af Skogsoch Ladugårdsproducter, icke underkastade samma äfventyr som Spannmåls productionen, der är hans behof af förlag mindre, der har ock den nu varande allmänna förlägenheten icke ännu i lika mån visat sig, sorn på Rikets fruktbärande slättbygder. Desse äro egentligen tre: slätten omkring Mälaren och. Jfjelmaren, slätten omkring Wennern och Wettern, samt den Skånska slätten. Brån dessa Ri. kets Kornbodar, hämta de öfriga Provinser en icke Deri 3 0 Juni 949 icke obetydelig del af sitt bröd.
Äfwcnlcdes upplästes ett Memorial frän Stats-Utskottet af samma dato, innefattande tillstyrkande till en förklaring öfwer Riksens Ständers wid sista Riksdag, fat-ade beslut rörande arrendet af Eldgarns-O. Lades pä bordet. Herr Den 7 September. 147 Herr Baron och Landt Marskalken hemstälde om Högloft. Ridderffapet och Adeln ej ffulle anse nödigt att wid de tvenne wal som Onsoagcn, Thorsdagen och Fredagen i nästa mecka komme att förrättas, äfwen utse ett wistt antal Suppleanter, i händelse nägon eller några af de walde Ordinaire Ledamöterna icke skulle wara att tillgå. I anledning häraf beflöt Ridderffapet och Adeln att till hwardera walet utses twänne Supleanter. Justerades följande: Utdrag af Högloft. Ridderffapets och Adelns Protocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den 7 September isto. S. D. Godkändes de frän ConstitutionsUtffottet inlemnade förslag till Eds-Formulaire för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, och Formulaire till Riksens Ständers HyllningsEd ät Hans Kongl. Höghet, hwarjemte Ridderffapet och Adeln biföll Constiiutions-Utffottets i dest widfogade Memorial gjorda hemställan > att upprätiandet af Hans Kongl. Höghets Titulatur mätte ät Hof-Canzlers-Embete! öfwerlemnas. Derjemte ansäg Ridderffapet och Adeln Eppeditions-Utskottet böra anmodas att uppsätta den ffrifwelse till Kongl. Maj:thwarigenom alla de i följd af Thronföljare-walet frän Constitutions-Utskottet inlemnade och r Ständen godkände Handlingar böra till Konungen t underdånighet öfwerlännäs, med anhållan om * * nädig 148 Den 7 September. nävig Sanction ä de af desta Handlingar hwilka densamma enligt Grundlagarne fordra, tilt supra.
Häruti är förändring yrkad af Herr A. J. Thomée, sorn, under anförande att, vid nyssnämnda stadgandes tillkomst, Götha kanal-bolagets aktier endast undantagsvis lemnade en procent i utdelning och de flesta år ingen inkomst åt aktie-egarne, men att i följd af kanalens stigande afkastning, ett bättre förhållande sedermera inträdt, så att aktie-egarne år 1855 erhöllo en utdelning af 5 1/3 procent, hvadan ock aktierne, som för några år tillbaka gällde högst 15 procent, nu villigt betalades med 40 procent och derutöfver för första klassens samt obetydligt derunder för andra klassens aktier, tillstyrkt att Götha kanal-bolagets aktier af första klassen må belånas till minst 40 procent och af andra klassen till minst 35 procent af deras nominela värde, med rättighet för Diskont-direktionerne att, efter sig företeende omständigheter, bestämma, huruvida särskild borgen skall af lånsökanden ställas. Banko-Vtskottels Betänkande N:o 37. 43 Ehuru ifrågavarande aktier nu mera stigit i värde, torde det likväl icke böra lemnäs utan uppmärksamhet, dels att kanalens vidmakthållande kan komma att kräfva betydliga uppoffringar för bolaget, hvilka uppoffringar måste minska utdelningen å aktierna och följaktligen förringa det värde, desamma under lyckliga konjunkturer erhållit, dels och att inkomsterna af kanalen påkallas till ränta och amortering af den skuld, hvari bolaget häftar; med anledning hvaraf Utskottet, som ansett det icke vara lämpligt, alt belåriingsrätt tillerkännes andra klassens aktier, å hvilka först i sednare tider någon utdelning erhållits, funnit sig icke kunna motionen biträda.
Del faller således af sig sjelf, ali om, emot hvad Utsk. i nu förevande Utlåt, afsell, anslag för jernvägsanläggningar redan vid denna Riksdag skulle komma att meddelas, Utsk. jemväl måste laga i betraktande, huruvida disponibla tillgångar till större eller mindre belopp förefinnas. Hvad 7:de punkten beträffar, så har visserligen en talare, sorn gjort framställning derom, att medel måtte ställas till Kouungens disposition för att påbörja utförandet af någon jernbana, tillika yrkat bifall lill denna punkt, som innefattar StatsUtsk:s afstyrkande utaf del af K. M. begärda anslag lill fortsättande af Köping-Hullbanan: men jag kan icke fatta, huru det kan stå tillsammans, att ora R. St. vilja anslå medel till anläggande af jernbana, hvarvid den nyssnämnde mer eller mindre bestående skulle ifrågakomma, de då skulle afslå hvad K. M. i afseende å samma bana föreslagit. Mig synes således berörde talares framställning vara ett ökadt skäl för 7:de punktens återremitterande. Den 23 September f. m. 243 Frih. Cederström: Redan i början af denna öfverläggning bär jag hafi äran inför R. o. Ad. framställa vigten deraf, all nian ieke genom diskuterande af de serskildta banornas inbördes företräden måtte inlåta sig tili den tvist, som redan inom StatsUlsk. bragt frågan till det föga tillfredsställande skick, hvaruti den sig nu befinner, dervid nästan all verksamhet för jernvägars anläggande för lamats genom afstyrkande af nödige anslag. Jag framhärdar uti den öfvet tygelse, alt, om vi, såsom man bör hoppas är händelsen, verkligen vilje hafva jernvägar, så gore vi bäst uti att bifalla hvad Frih. Åkerhjelm, biträdd af en mängd ledamöter af StatsUtsk., uti sin utförligt och sakrikt motiverade reservation föreslagit, nemi. all lill K. M:s disposition ställa 5 milhr R:dr för jernvägars anläggande, på sätt K. M. finuer nyttigast, utan att vi dervid nu på för hand bestämma oss för någon serskild bana.
9. och 3:o utaf kreditivet k 2,000,000 R:dr, för sådana utgifter ofch kostnader, som de förberedande rustnmgarne under år 1S4S äfvensom andra af dåvarande politiska förhållanden påkallade åtgärder medförde; af hvilken kreditiv-summa från Riksgälds-kontoret reqvirerats oell utbekommits: under Juni, Juli, Augusti och Oktober månader 1848, R:dr 1,500,000: under Mars och September 1849, „ 250,000: — -— samt under Februari och Julr 1850, 1 „ 80,000: och således tillsammans R:dr 1,830,000: Dessutom liar Riksgälds-kontoret, för de till utbetalningarne å sistnämndekreditiv, genom upplåning emotKontorets obligationer, anskaffade medel, fåttvidkännas följande ränteutgifter, nemligen: under år 1848 R:dr 17,197: 46. 4. „ år 1849 „ 40,123: — 4. „ år 1850 „ 29,234: 38. — „ år 1851 „ 1,190: v år 1852, då de sista utelöpande obligationerna företeddes till inlösen, „ 240: Q_ no_ 0„ —_o» Såsom godtgörelse för dessa kreditivoch ränte-utbe talningar, utgörande tillsammans R:dr 1,917,985: 36. 8. har Riksgälds-kontoret, genom den härtill för åren 1848, 1849 och 1850 uttaxerade särskilda bevillning eller såkallade krigsrustnings-afgift, efter afdrag af taxeringskostnader och resti tutioner, hittills erhållit „ 942,231: 27. 11. hvadan Riksgälds-kontorets ännu återstående fordran förde utaf kreditivet till 1848 års krigsrustningskostnader utbetalda medel uppgår till R:dr 975,754: 9. 8.
Föredrogos å nyo och återremitterades Stats-Utskotteis Utlåtanden: 3^3» angående sättet för upptagandet af det Stats-lån, Utskottet, i serskildt Betänkande N:o 382, föreslagit Rikets Ständer, och N.-o 384, angående så väl sättet för utlåningen af de medel, hvilka, genom upptagande af det i Betänkandet N:o 382 föreslagna lån , skola för Riksgälds-Contoirets Herrar Fullmägtige blifva disponibla, till låns utgifvande emot inteckning i jord-egendotn å Landet och i Städerne, som vissa allmänna föreskrifter i detta hänseende för bemälde Herrar Fullmägtige. Prot.'TJtdrag den 12 Februarii 1830. 121 S, D. Föredrogs och lades till handlingarne Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 69, i anledning af de inom Borgare-Standet gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 62, med förslag till reglementariska föreskrifter, i afseende pä Brännvinsskatts utgörande efter tillverkningen, äfvensom Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o 33, angående väckt fråga, huruvida tilltal må ega rum för öfverproduction af Brännvin, blef» vid skedd föredragning, bifallet. S. D. Föredrogs förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N:o 3 g g, angående verkställd omröstning i frågan, rörande försäljningen af de 2^ne Kronan tillhörige Krigsskeppen Tapperheten och af Chapman ; hvilket Memorial lades till handlingarne, Från Hedervärda BondeStåndet.
Och mellan dessa — det var nu öfver Champs-Elysées de foro — skyndade, med fara för lif och lemmar, tarfligare kvinnor i röda, korta kjolar med hvita lifstycken och hufvor, och öfver skuldrorna en blå sjalett à la Gertrude eller arbetare i korta västar och långa byxor med gamla trekantiga hattar på hufvudet och i händerna kolossala knölpåkar. Uniformer såg hon ej så många, som hon hade väntat; Madame de Châteauneuf förklarade henne, att Förste Konsuln höll så sträng ordning på krigsfolket, att de hvar och en på förmiddagen hade sitt bestämda göra och inte fingo gå ut och drifva på gatorna efter behag. Något som också här föll Edmée i ögonen — i synnerhet i de mera obskura och aflägsna gator, de körde igenom — var den massa affischer och tryckta och skrifna uppslag, hvarmed murarne öfverallt voro beklistrade. Nästan alla voro de anbud om något till salu. Dessutom läste man ofta på plankverken och på rutorna patriotiska inskrifter, som t. ex.: «Ici on s’honore du titre de citoyen», eller «Fraternité ou la mort»! eller «Maison de la Liberté» o. d. Mademoiselle de La Feuillade tyckte, att det såg dumt och smaklöst ut, men hon visste icke, om hennes tant tillät henne att säga det. Efter en mycket lång tur hade de ändtligen stigit ur vid Palais d’Egalité (Royal) för att köpa några småsaker der. När de voro färdiga, vinkade Madame de Châteauneuf till Edmée, och i det de, utan att bry sig om det väntande ekipaget, gingo till fots snedt öfver Rue des Petits-Champs, sade hon plötsligt: — Vill du se, Edmée, så skall jag visa dig något.
Stockholm den 11 April 1863. STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 186 Expeditions-Utskoite/s Förslag lill underd. (Jppläst och goiikändt hos Ridd. och Adeln den 41 April 1863. Presle-Slåndei den H Borgare-Ståndet den 11 Bonde-Ståndet den il Rikets Ständers underduniga Skrifvelse, angående eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter aflidna hustru Johanna Catharina Grenqvist, till förmån för fattighusbyggnaden i Waxholms stad. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 75.) S. A. K. Under anförande, hurusom de fattiges antal i Waxholm på sednare liden ökats så betydligt, att uppförandet af ett nytt fattighus derstädes vore af behofvet påkalladt, samt att härtill icke funnes andra medel än dels elt belopp af omkring 1,200 R:dr R:mt, som samlats genom frivilliga bidrag af personer inom staden och dess närmaste omgifning, dels ock den summa af omkring 1,500 R:dr samma mynt, som enligt ett af fru Mugge upprättadt testamente borde för ändamålet användas, har hos Rikets Ständer framställning skett, att, enär dessa medel vore för ändamålet alldeles olillräckliga, Rikets Ständer, med anledning deraf att år 1859 i Waxholm afiidit Fiskareborgaren Grenqvists hustru Johanna Catharina Grenqvist, född Isberg, utan att efterlemna några kända arfvingar, i följd hvaraf hennes qvarlåtenskap, något öfver 250 R:dr Rant, skulle såsom dana-arf tillfalla Kongl. Maj:t och Kronan, mätte anslå berörda dana-arf till bidrag för uppförande af ifrågakomna fattighusbyggnad i Waxholm.^
Lördagen den i3 September 1834. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 8 prot.utdr. för d. 11 dennes f. och e. m. Öppnades Hrr Electorers lista till val af utsk:sledamöter i afgångnes stallen; och befunnos hafva blifvit utsedde till ledamöter i Sta tsUtsko tte t: efter Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., N:o 23o8. Hr af Ström, Israel Adolph; BevillningsUtskottet: efter Hr Gyllenkrok, Göran; N:o 1862. Hr Ridderstedt, fullm. Gr. Snoilsky, Fredr.; BancoUtskottet: efter Frih. Franc Sparre, Bengt Erland, Hr Braunerhjelm, Ferdin., Hr Bruncrona, Gust. Adolph, och Hr af Wåhlberg, Gust. Denis, N:o 69. Frih. Uggla, fullm Gr. Frölich, Dav.; „ i5o. Frih. von Otter, fullm. Frih. Stjernstedt, Jac. Theod.; „ 34i. Frih. Lagerheim, Elias, och „ 215 Hr af Uhr, Gust.; Allm. Besvärsoch Oecon.Utskottet: efter Frih. Raab, Adam Christ., och Hr Danckwardt Liljeström, Claes, N:o 267. Frih. Ehrensvärd, Fredr., och „ 373. Frih. Skiöldebrand, Knut. i6o Den x3 September. Frih. Lagerheim, Elias, hade inlemnat följande! Underrättad, att R. o. Ad:s Hrr Electorer behagat utse mig till ledamot af BancoUtsk., nödgas jag härmed afsäga mig detta smickiande förtroende. Mina embetsgöroinål taga min tid och verksamhet i anspråk, och då till mina åligganden jemväl hörer att i orterna företaga inspectionsresor, finner jag mig härigenom urståndsatt att, som sig bör, uppfylla de pligter, en utsk:s-ledamot åligga.
Likaledes biföllos vid nu jemväl skedd förnyad föredragning samma Utskotts Betänkande J\s 8, i anledning af motion om upphäfvande af stadgandena om byggande och underhållande af badstulvor eller mälthus och rior å kronohemman och boställen; samt JVg 9, i anledning af väckt motion, angående upphäfvande af 12 Kap. 3 <K Kyrkolagen, om klämlning. Prot.-Uldrag deri 16 och 20 Maj 1863. 367 S. D. Af Kongl. Maj:ts under förmiddagens plenum till Ståndet öfverlemnade och då bordlagda nådiga Propositioner blefvo följande, vid nu förnyad föredragning, till Stats-Utskottet remitterade, nemligen: angående anslag till förändring och tillbyggnad af Central—hospitalet vid Upsala; angående upplåtelse af mark till utvidgning af Upsala Centi a I - hospitals område; angående anslag till Gymnastiska Central - institutet; angående Krigs-kollegii ombildning till en Armöe-förvaltning; angående anslags beviljande, dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergsexpeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceringsarbeteria på Spetsbergen med afseende på utförbarheten af en gradmätning derstädes; angående afsöndring af jord från häradshöfdingebostället Hvetlanda Tomasoch Kullagården i Östra härad, Jönkopings län; samt angående pension från allmänna indragningsstaten åt Chefen för Kameraldepartementet i Fångvårds-styrelsen, Carl Mauritz Kruskopf. Den 16 oell 30 Maj. Från Högloft.
Propositionen om utgörande af ^tdel i .Beklädnadens värde ej skulle antagas. 3:0 Beklädnads-Direciionerne, hvilka böra utgöras af Landshöfdingen, Regements-Chefen; Regeinents-Qvartermästaren, 1 Capitaine och j.ne Rotehållare, skola besörja anskaffningen och underhållet af Regementernes Beklädnad i fredstid, hvarvid på dem ankommer, att, då Hufvudbonad, Jacka och JSscharpe, kunna uthålla längre brukning än Halsduk, Byxor och Stibletter, jemte de mindre Monderings-persedlarne, oftare förse Soldaten med desse sednare än med de 3tne förra, endast hufvudföremålet iagtages, att Manskapet alltid år försedt meden fullgod Beklädnad i Rote-kistan oell en annan brukbar till nyttjande vid mindre tjenstgörings tillfällen. 4:0 Vid skeende uppbrott afmönstras Monderingen till Kronan, men afgifterne utgå till Beklädnads Directionerne för hela det löpande året, fiån så val Kongl. Krigs-Collegtum sorn Rotehållarne; hvaremot desse afgifter upphöra under hela den tid Kriget vidare fortsättes, (ill och med det årets utgång, under hvilket Manskapet åter på fredsfot försättes, Och ingå under samma tid de på Stat uppförde Beklädnads* medel till Krigsfonden. 5'o Kongl. Krigs Collegium, sorn. äger generel öfversigt och tillsyn ä Armeéns Beklädnad, requirerar och erhåller vid början afhvarje år frän Kongl. Stats-Contoiret de på Stat bestådde medel till Beklädnaden, samt öfyet sän - 150* Stats-Utsiottetx Betaiikanden. der genast derpå till Reklädnads-Directionerne hvad hvarje Regemente härutaf tillkommer. 6;o
» Så mörka och magra de flesta är du, » sa ' jag intresserad. » Joo, så ' nt här tar, » sa ' Ruffen. » Men titta på den där unga därborta; han är hvit med besked — och sådana ö g o n! » » Det är visst en sådan där fin dö siccle », sa ' Ruffen. » Nog för nästa århundrade då, » sa ' jag. Ungrarna lär ha dansat nationaldanser på terrassen! (Jag undrar, hvad som skulle förmå vår press att dansa nationaldanser på en vare sig ineller utländsk t e r r a s s! Men det fick vi inte se, dess värre! Ja, en bra härlig kväll var det, fast nog var » titten » dyr, som » utvärtes-titt » betraktad! » Men aldrig sörja sprungen slant! » Just som vi skulle somna, började Ruffen skratta. » Hvad är d e t? » sa ' jag. » Jooo. Det kunde ju inte finnas nå- gra våra värdar! » » Kunde det inte? » sa ' jag förgrymmad. » Nej, ni var ju värdar själfva, vet jag. Ha ha ha! » Och så var det ju — det begrep jag nu. Men i så fall kunde värdarna gärna ha tagit emot hvarandra, ty att ta emot sig själf, var rysligt!! Dagen därpå drack vi vårt eftermiddagskaffe på Saltsjöbaden, där pressen höll sin stora högtidliga festmiddag. Folksånger, angtusiasm och hurrarop igen. Men främlingarne hade lärt mycket sedan gårdagen! Nu gick hurrandet med en kläm, som var riktigt svensk! Dagen därpå stod Ruffen och jag i kö för att slippa in på Skansen. Här var kongressen alldeles oregerlig af förtjusning, och så var jag med. Ni skulle ha sett Gödde på talarestolen, med en eldröd vallmo bakom örat, dansbanan, full af ungdom, renarna, som aftecknade än konstnärligt, än vanligt mot himlen, den nya terassen, stugorna, kryddlanden och naturen själf sen! Här skulle jag ha velat stanna hela mitt lif, men utställningen gaf kongressmiddag ' på Hasselbacken, så det gällde passa sig för att få ett bord. (Utanför, förstås!)
Förvaltaren att föranstalta om upphandling af öfriga för bruket behöfliga varor och effekter, att föra kassaräkningen och, med biträde af de tvänne Bokhållarne, brukets öfriga räkenskaper, samt att ansvara och redovisa för brukets alla tillhörigheter af inventarier, materialier och effekter;» dels i § 1 95: att bruket, »före slutet af September månad hvarje år, skall erhålla reqvisition å sedeloch annat papper, som för följande år till Bankens behof anses erforderligt;» dels i § 197: att, om »någon arbetare beträdes med vårdslöshet och försummelse, Verkmästaren eller Pappersmästaren skall, inom 8 dagar, derom göra anmälan hos Förvaltaren, som eger att för den tid, hvarunder försummelsen skett, afdraga högst hälften af den arbetaren eljest tillkommande aflöning.» dels i § 199: att »Förvaltaren för hvarje vecka skall aflemna rapport till Fullmäktige öfver pappers-tillverkningens fortgång;» och dels i § 200: att »datum af den resolution, hvarpå någon upphandling eller utgift sig grundar, skall antecknas å hvar och en bland kassa-verifikationerne befintlig räkning;» så, och jemte tillkännagifvande, att Utskottet nu fastställt och Fullmäktige till efterrättelse meddelat stadgar, angående räkenskapsföringen och redovisningen vid Tumba bruk samt instruktion och arbetsordning för tjenstemännen derstädes, uti hvilka stadgar och instruktion samtlige nyssberörde föreskrifter blifvit intagne, får Utskottet, enär dessa föreskrifter äfvensom 204 §, såsom innefattande ett redan fullgjordt särskildt uppdrag, således icke behöfva i reglementet vidare bibehållas, vördsamt hemställa, 1:0. att ofvanomförmälde uti §§ 192, 193, 195, 197, 200 och 204 upptagna föreskrifter måtte ur Banko-reglementet få ute slutas