Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I4Z more derom sa mycket mer öswertygad, som han hast tillfälle akt jämnföra dem med de wid Konung IdOl^pbä ?lxlL0k(IL8 antagande kill Sweriges Kron-Prinö btflulna Eder; men t afseende pa den af Grefwe I^ntmZslisuian nu gjorde erindran ansago bemäste bagge Herrar Gcefwar beha Eder böra kill förekommande af prejudicac, i afseende pä bcflues saktande per acclamation, böra hwila, och föreslogo i likhet med Grefwe I^minF«kgui>rn akt de matte i nä» sta Plenum aker företagas och justeras. Herr Grefwen och Landtmarsikalken förklarade i anledning häraf all de till detz förbiefwe hwilande. Föredrogs ä nyo Stats - Utskottets den 19 D" cember pä bordet iaggda utlakande i anledning af Riksdagsmannen kria Lrules Memorial rörande Gräsön och dera at nuwarande innehafwaren förunnad Skatte-sriher, sa wäl som rörande dispositionen af en del af Humlegarden i Stockholm samt af lägenheten Skuggan pä Djurgården. Uppå StatsUtskottets tillstyrkande k afseende pa första punkten om Gräsön gjorde Herr Grefwen och Landtmarffalken proposition kill bifall, hwilken med Ja beswaradeS. Ester uppläsningen af andra punkten rörande en del af Humblegarden yttrade sig . Friherre käjerta, , Det är icke utan ledsnad jag förmarker, att wid alla möjliga tillfallen att lucrera pä Statens bekostnad, finnas mennjstor i lif wrt - 144 Den z Januarii. wct som hållit sig framme att deraf profitera. I. bland deras antal synes mig afwen Herr Under Stät, hallaren liljensparre hafwa warit, da han förskaffat sig en Kongl. Resolution pa go ars besittning af den delen af Humlegarden han nu innehafiver.
Ridderskapet och Adelic. S. D. Remitterades lill | Stat iUtskottet: Herr Dalmans, Vilh, Fredrik, den 2 5 dennes på bordet lagde motion, att de af Rikets Ständer till Reväringens beklädnad nu beviljade anslag matte utgå af de till Försvarsverkets iståndsättande vid sista Riksdag anvisade extra anslag, tillika med de i anledning deraf denna dag afgifne yttranden; Banco-Utskottet t Herr Rosenbladr, Bernh , motion, om en pension för aflidne BancoKamereraren J. TVallmos barn. S. D. Återremitterades Stats-Utskottets den 18 dennes på bordet lagde Utlåtanden: INT.*o 196, i anledning af väckt fråga, om nedsättning i så väl Stats Yerkets sorn Rotehållares årliga bidrag till indelta Infanteriets lifmuu dering; N:o 199, i anledniug af väckta motioner, om mötes-passevolance-afgiftcns upphörande, samt om anslag utaf allmänna medel till indelta Armeens vapeuöfningar; N:o 2o3, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om Stats Bih, till R. <5. Verkets'tillstånd och behof, i hvad densamma afser <nt extra anslag af 3 millioner Rdr till Försvarsverkets iståndsättande, allmänna arbeten m. m.; Njo ao4> i afseende på Riksgäids-Conlorels. behof ifrån oell med år i835 till och med år i 83g„ F r å n Högvörclige Prfste-StÄndet. S. D.
Såsom onekligen utgörande ett undantag från föreskrifterna om stöld i allmänhet, har man ansett detta stadgande få dess rätta plats i förevarande kapitel; och ehuru man föreslagit bibehållande af benämningen snatteri; har man ej trott något tillägg derom i kapitlets öfverskrift behöfvas, då tillgreppet i allt läll innebär alla kännetecken af stöld. »I afseende på vidden af detta kapitels föremål återstår dock att undersöka, huruvida vissa tillgrepp, hvilka äfven iiro utmärkta med alla kännetecken af stöld, skola fortfara att, under namn af åverkan, förskonas från tjufnadsstraff. Lagförslagets motifver för en sådan förskoning gå derpå ut, att man »ej ansett rådligt att bedöma åverkansmål efter en med alllmänna tänkesättet ännu stridig åsigt;» och så vida rigtigheten af denna sats ej kan bestridas; lärer frågan ankomma på utrönande af hvad för allmänt tänkesätt i detta ämne må anses och hvad detsamma i sjelfva Verket föreskrifver. »Huruvida karaktoren af stöld ligger i åtgärden att tillegna sig annans egendom, derom lärer uti bildade inenniskors omdöme föga någon skiljaktighet kunna förefinnas; och till de bildade måste i detta ämne sluta sig alia de, som heldre önska sin egendom fredad, än de skulle önska sig sjelfve frihet att mot nedsatt straff tillgripa andras. Ett allmänt tänkesätt, som ännu skulle vara häremot stridigt, måste då endast tillhöra återstoden af folkmassan, d. v. s. dem, som hvarken äga bildning och deraf härrörande hedersanspråk eiler något särdeles att förlora. Men ett tänkesätt, hylladt endast af en sådan allmänhet, synes lika litet kunna kallas ett allmänt, som det kan äga något anspråk på aktning eller vara så fruktansvärdt, att lagens skiljaktighet från dess åsigter ej skulle vara rådlig. »Hufvudföreinålet för detta fruktade tankesätt är skogshygge.
Riddarhus-Utskottet hade i denna §. tillkännagifva, dels att af framlidne Hof RättsRådet Zacharias Stjerncreutz^ donerade Fond, 22 Pensioner å yo R:dr Banco hvardera blifvit af Utskottet tilldeldte 22 Fattige Adeliga Enkor, att uppbäras i 6 år, jemte en Pension af 50 R:dr Banco årligen åt Hof-Ratts-Rådet Stjerncreutz^ i yttersta armod efterlemnade Syster Mamsell Kniberg, dels ock , att i afseende å aflidne Öfverste - Lieutenanten C. G. Reuterskölds Testamentariska dispositioner, Utskottet till följd af Ridderskapets och AdelnS beslut, redan anmodat Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Linköpings Län, ait undeirätta Executor TeStamenti om de villkor, utom hvilkas uppfyllande, de af bemäldre Öiveme-Lieutenant \ estamenterade Fonder, icke fingo af Riddafhus-Styrelsen till förvaltning emottagas. Grefve Posse, Clas Fredric: Jag SnSer mig skyldig att härvid upplysa, att Sedan Utskottets Utlåtande ingått, har Executorn af ÖfversteLieutenanten Reuterskjölds Testamente , Herr Prosten Doctor Stenhamffnr anmält sig att återfå de till Riddarhus - Directio-.en ingifne Handlingar och Skuldsedlar; hvilken begäran Utskottet ansett sig till fdje af Ridderskapets och Adelns i detta amne fattade beslut icke kunna vägra. Ridd. och Ad. Prot. V B. 1 Afd. ty, 16. H4 Den i April, Herr Heykenskjöld, Carl Fredric: Jag får hemställa om icke Ridderskapet och Adeln skulle anse det vara värdigt Tesiators minne, att den Pension, som är anslagen åt dess Slägtinge Mamsell Kniberg kunde blifva något ökad.
Redan 1654 anställdes dock en biträdande lärare eller s. k. »hörare». Skolan var indelad i tvenne klasser, och 1842 beslöts af Hr Biskop Agardh, att dessa klasser borde motsvara de tvenne första klasserna i Carlstads lärdomsskola. Denna (Christinehamns) läroanstalt upfyllde dock så föga ortens anspråk och behof, att redan 1846, då skolans nuvar:de tjenstemän tillträdde sina befattningar, skolan, med bifall af nämnde Biskop, organiserades efter ny method och indelades i 5 klasser, i st. f. de förutvar:de tvenne, med upgift att sända ynglingar till gymnasium, eller den del af elementarläroverket, som svarar deremot. Skolan fortfor, oaktadt denna utvidgning, att hafva endast tvenne lärare. Antalet af lärjungar tillväxte med hvarje termin och deltagandet för skolan så väl inom staden, som hela den kringliggande orten —- så att vid påföljande Riksdag motioner väcktes så väl i BorgareSt. som Presteoch BondeSt:n om skolans uptagande på stat och anställande af flera lärare, hvilket ock hade till följd, att R. St.-r, så väl vid nyssnämnde Riksdag, som ock, på förnyad motion, vid en efterföljande, anmälde skolan till K. M:s Nåd. åtanka vid en alltjemt under tiden förväntad ny reglering af rikets läroverk. Christinehamn räknar i närvande stund öfver 2000 innevånare och befinner sig i alltjemt stigande utveckling; är dessutom belägen i en bördig och mycket befolkad nejd, hufvudpunkten för tvenne bergslagers rörelse. Redau häraf är klart, att lokalen är ganska lämplig för en skola. Behofvet af en sådan bekräftas ytterligare genom det jemförelsevis betydliga antal lärjungar, som besöka den befintliga, i så hög grad ekonomiskt vanlottade och med blott tvenne lärare försedda Pedagogien. Här äro nu under innevar:de hösttermin 51 lärjungar tillstädes. Af dessa äro 28, som hafva sitt hemvist utom Christinehamn, hvaraf synes, att en skola här är af vigt ej blott för staden, utan nästan ännu mera för orten omkring.
Med glädje har jag sedermera inhämtat denna Comite's organisation, och väntar mig att den skall förskaffa sig fullständiga upplysningar om de åligganden, hvilka tillhöra Bergverkets Embetsoch Tjenstemän. Jag hoppas äfven, att resultatet deraf skall blifva, det Kongl. Majit i Nåder bibehåller Bergmästare vid den Domaremakt, som är nödvändig för deras anseende, om de skola i de administrativa och ekonomiska värf, som dem åligga, kunna verka till BergsBrukets uppkomst och förkofran. Utan att begära återremiss af Utskottets Utlåtande, önskar jag, att dessa tankar må för min räkning få ett rum i protocollet. Lika med Herr Grefve Posse är jag öfvertygad, att ÖfverDomare böra känna de ämnen, hvarom de skola döma; och att kunskap i Bergsmannayrket följaktligen är nödvändig för HofRättens Ledamöter, sedan Bergsmål kommit under deras DomsRält; men jag kan icke med honom tro, att 2ine i BergsLag - Den 5 Mars n. m. fnrenlieten examinerade Ledamöter utgöra ett tillräckligt antal, då desse anie Ledamöter derigenom blifva rådgifvande åt alla de andra. Jag tror deremot, att alla, hvilka skola döma i Bergsmål, böra äga nödig kännedom deri, och kan ej frånträda min mening, att åtminstone en division af Svea HofRätts Ledamöter bör vara examinerad i Bergslagsfarenheten. Jag gillar likväl Grefve Posses förslag, att de af BergsCollegii tjenstemän, hvilkas tjenstgöring, sedan BergsCollegii Domsrätt upphört, der torde blifva öfverflödig, måtte employeras i HofRätten, och inser jemväl, att derigenom skulle vinnas den besparing, hvarom jag väl förut hört talas, men hvarpå jag sannerligen hvarken trott eller tior.
Ridderskapet och Adeln, alt desse Inrättningar alldeles afsiyrkas, emedan uppförandet deraf skall kosta 170,000 B:dr Banco; likväl medgifves, att en, högst sine, sådane torkanstalter må till en början pa försök inrättas. I anmärkningarne från Högvördige Preste-Ståndet anföres: att det synes vida förmånligare för Magazins-Inrätt ningen och Landet om Säden torkades af den enskildta och Inrättningen betalte den så mycket mera, hvaraf följden förmodas blifva den, att pa alla större egendumar, torkhus anlades och att nr* 1 sluteligen inom Landet lärde sig att värdera torkad säd; uti hvilka anmärkningar åtskilige Ledamöter af Vällofl. Borgare-Ståndet äfven liufvudsakeligen instämma; hvaremot 3ndre Ledamöter af detta Stånd anföra: att så vida ett alltför högt pris bestämdes å den riade eller torkade säden. Stats-Utskottets Tt clank anden. jemförelsevis emot den orjade, vore anledning befara, att Magasins-Inrättningens' förråd skulle fyllas af Utländsk säd; hvarjemte en och annan af Ståndets Ledamöter, utaf flera skäl anse nödigt att tork-inrättningar böra anläggas. Innan Stats-Utskottet till Riksens Höglofl, Ständer fann sig böra föreslå de möjliga utvägar. hvarigenom Magazins-Inrattningens Spannmåls-Laget skulle komma att bestå af riad eller torkad säd, blefj detta vigtiga ärende på de-t nogasté öfvervägt.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Högwördiga Prest-Standet, wid Urtima Riksdagen i Orebro, d. rs Aug. i8iy. S. D. förnyad föredragning af cit den 14 dennes pa border lagdt Memorial ifrän der särskilta U'skott, som Riksens Ständer tillförordnat att öswerse Jnstruckionen för Banco Utskottet, blef den af förstnämnda Utskott söreftagne nya 8:de §. af Prest H ändel gillad, hvadan och dä Ständer för sin del ej fann någon ändring i de öfrige § §. vara as nöden Ständer bcstöt att Expeditions Utskottet skulle anmodas i enlighet med hwad samreliga R,ks« Smnden häröfver b-sinta nppsättg och till Riksens Ständer öfverlemna Iiistruc ionen;ör Banco Utskottet. Vt supra Lx protocollo O. ^lm^uist. Utdrag af Protokollet, hattet hos Högwördige Prest-Standet, tvid Urtima Riksdagen i Orebro, d. »8 Aug. i8iy. S. D. anledning af ert ifrån Rttstns Högloft. Ständers Expeditions U skott inkommit och nu uppläst Memorial, besiöt Prest. Ståndet, art alla Stane Lene Protokolls-Utdrag skola brw.älda Utskott meddelas, Lfwen som gkt samtelige Utskotten skulle anmodas, arr af sina Betänkande», och Förklaringar cn afskrift till Expedition Utskottet i god tid insända. Vt supra Lx protocollo, V, ^lmc^vist. Ut - Den i? Auf. 55 Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll, wid Riksdagen i Orebro, den 18 Augusti i8ro. S. D. ^Hedan Borgare-Ständer i dag afhörde Kongl. Maj:tS N.diga Proposition, rörande Rikets Thronsölid, bestdt. i likhet med Högloft. Rdderskapet och Adeln, Borgare.
Då, när en gemensam representation blifvit uti Scandinavien fastställd, kan man företaga sig omskapning af de nuvarande Collegiala Styrelseverken. Dessförinnan bör hela denna fråga antingen hvila, eller öfverlemnas till Kongl. Maj:t, utan att vidare härstädes discuteras, hvarigenom endast den återstående korta Riksdagstiden, som till andra angelägna måls afgörande bör användas, fruktlöst förspilles. 344 Den 27 Maji. Herr Mannerstanij Johan: Som jag endast haft tillfälle, att flyktigt genomögna det ifrågavarande Betänkande, vill jag icke tillåta mig, att bedöma, om Utskottets hela plan för den inre administration bör antagas eller icke. Jag liar dervid hört anmärkas att Utskottet öfverskrida gränsen för sin befattning, genom meddelande icke blott af förslag till indragning af öfverflödiga Embetsman, utan äfven till organisation af hela inrikes Styrelsen. För min del anser jag Utskottets bemödande i detta fall böra gillas; om ock de dit remitterade Memorialerne åsyftat endast indragning af ett eller annat öfverflödigt embete, hade Utskottet likväl både deraf och af Riksens Ständers förra beslut full anledning, att granska beskaffenheten af hela den inre administrationen, och att dervid tillse, om icke, genom en planmässig förändring deraf, både minskning i Embetsmännens antal och en bättre ärendernas gång, än den närvarande, kunde beredas. Jag delar icke eller elen farhåga, som flere värde Talare yttrat, alt Utskottets förslag skulle leda till vådliga följder för vår constitulionela frihet. Det är utom all tvifvel, alt om, efter det förslag, som vid förra Riksdagen var i fråga, all domsrätt och således alla Justitias-ärender och tvistefrågor skiljas ifrån Coljegierne, och öfverlemnas till de vanliga Doinstolarne, hvilket jag förmodar i den nya Lagen iakttages, kommer medborgares rätt och säkerhet, att mindre, än hittills, bero på den Collegiala Styrelsen. En stor del af Collegier» pen i'] Maji.
Det är derföre ändamålsenligasl, att hvarje särskildt yrke skötes af dertill särskildt öfvade personer, och då nu corpsernas afsöndring icke fordrar en högre utgift än i547 r:dr, synes mig att der-» på icke är skäl att hushålla. i3:de mom. Utsk. har vidare afslagit den af K. M. i nåder föreslagna öfverflyttning på indragningsstaten af ännu qvarvarande lifdrabanter, för att hastigare afhjelpa Lifbeväringsreg:tets officerscorps till nödiga lönevilkor. Härvid får jag endast göra den anmärkning, att då det är kändt och gifvet, att, enligt nuvarande militärsystem, den stående armeen endast utgör stam för krigsarmeen, som i behofvets stund med beväringsmanskap måste till nödig styrka fyllas. Den 37 Maj. och då erfarenheten visar, huru omöjligt det är att i farans stund skapa nytt befäl, är det en skadlig hushållning att icke efter hand göra allt hvad ske kan, för att hafva ett sådant befäl att påräkna, då det behöfs. Uti det vid Utsk:s betänk, bilagda Statsrådsprot. pag. 3, som upptager de militära behof, som hos K. M. till öfverläggning förekommit, äro uppförda i5,ooo r:dr till formerande af genitrupper eller sappörer och pontonierer. Då likväl denna post för denna gäng icke fått ett rum i den nåd. propos., vill jag endast begagna tillfället att här anföra, att i alla Europeiska armeer, utom den Svenska, finnas sådana trupper; att säkert inom detta hus linnas mångå ledamöter, hvilka med mig kunna af erfarenhet intyga, huru svårt, om icke omöjligt, det är att i krig utföra de angelägna förrättningar, som tillhöra en sådan trupp, örn man icke dertill har en särskildt öfvad personal, och att det derföre icke länge kan fördröjas att i detta afseende vidtaga någon åtgärd, hvilken öfvertygelse jag önskar måtte öfvergå till en så allmän opinion, att saken en annan gång med hopp om framgång måtte kunna företagas. 18: de mom.
Celestine (latinskt), den » himmelska », på frandopnamnet har sålunda en betydelse, som ej Emellertid är det ej blott ekonomisk vinst bör underskattas och som en ung världsmedska Céleste. Constance (latinskt), den » beständiga ». och hälsa, som uppnäs genom en dylik förborgares anhöriga böra lägga på hjärtat — de Emerentia (latinskt), den » prisvärda ». enklad diet, utan äfven en andlig vinning allvarliga eller komiska följderna visa sig ofta Emma, den » idoga », » flitiga ». Eleonora, den » milda ». genom den tidsbesparing, som inträder, åtminförst, då år gått. Elisabet (hebräiska: Elischa), den » af Gud utlofstone för husmoder och tjänare. Ty behöfver Om vi nu se bort från det manliga släktet vade. Detta namn har burits af flera kejsariman ej hafva Martas bekymmer största delen och tänka på det kvinnliga könets bestämmelnor och drottningar af England, Ryssland och af dagen, kan man mera, än nu brukar vara ser, faller det af sig själft att ett flicknamn Österrike. Känd genom saga och dikt är den hefallet, ägna tid åt sin och de srnås andliga bör väljas ytterst noggrant, ty det 8 r det liga Elisabet, landtgrefvinna af Timringen, de fattiutveckling. En sådan praktisk förenkling och enda. som hon får taga med sig i äktenskages välgörarinna. Elsa, Elise, Elsbeth, Lisette. Betty och Bettina äro alla diminutiver af Elisabet tidsbesparing i köksarbetet kunna med eftertanke pet. Och hur ofta bänder ej det att friaren stö- och ha samma betydelse. och god vilja ganska väl åstadkommas, och ter sig på ett oskönt klingande förnamn! Kan Ernestine, den - allvarliga », » stränga ». Eugenie (grekiskt), den » högvälhorna ». far öfrigt finns det ju nu för tiden äfven böcej ett namn ingifva sympati eller antipati? Felicitas (latinskt), den » lyckliga ». kei *, där den, som vill göra sig mödan att Påminner det ej ofta om en kär eller misshaglig Fredrika, den » fredrika ».
Sömnen är en ovärderlig gåfva, som uppfriskar och pånyttföder den trötte. Låtom oss tillse, att vi ej missbruka denna gåfva, ej tillskynda oss sjelfva sömnlöshet, oro och till sist döden! Ur februarihäftet af ^Meddelanden för helsooch sjukvård ». klämman. Hvarje liten lapp, hvarje bandstump, allt går till lappkorgen, som naturligtvis härigenom blir nrycket innehållsrik. Hur ofta rotar jag icke i den samma, och nästan alltid finner jag hvad jag söker. Ä r någon sömnad eller lappning på färde i hemmet, genast måste lappkorgen fram och hjelpa, och den gör det redligt. Många, många småsaker har jag förfärdigat för hemmet och för barnen allenast af lappkorgens billiga innehåll. Korgen har två afdelningar. I den ena afdelningen läggas finare lappar, spetsar, broderirester o. d.; här finnes likaledes en knappask, som innehåller alla samlade knappar. 1 den andra afdelningen ligga de gröfre lapparne. Det hem, der husmodern lappar och gerna lappar, går ej under! B. Fönsterträdgården. Denna tacksamma växt är på långt när ej så känd som dess frukt, hvilken ju hos både hög och låg, rik och fattig, frisk och sjuk står i högt anseende. Kaffeträdet låter med lätthet uppdraga sig i boningsrum, och hur tacksamt är ej dess odlande! Under blomningstiden äro de små träden alldeles betäckta af hvita, välluktande blommor, hvilka talrikt skjuta upp från de hvita bladskaftens bas. De utvändigt gröna bladen likna till formen ganska mycket lagerträdets blad. Står kaffeträdet i full Lappkorgen. Bland alla korgar, jag har i mitt hem, från sykorgen till blomning, har det ett intagande utseende, och en hvar måste hålla utaf den spånkorgen, spelar min lappkorg den största rollen. Den är för mig den jasmindoftande främlingen. Man skall med glädje unna honom ett rum bland vigtigaste och nyttigaste af alla korgar. Den har gjort mig otaliga tjensina andra rumväxter och gerna skänka Eskil. ster och mycket ofta hjelpt mig ur honom nödig vård. Utmärkt sätt att stärka tvättklädningar.
Skrif v. N:o 27.5» 7:0 Afhandlingar och Contract emellan enskilde anses behörigen charterade med den derå befintliga stämpeln, så framt de blifvit dermed försedde, enligt den» vid deras utfärdande, till efterlefnad stadgade Författning. 8:0 Charteringen af sådant Contract gäller endast emellan samma Contrahenter; men, om det sedermera förnyas och den betingade Summan dervid forhöjes, skall det, i rhon deraf, med Beläggnings-Charta förses. 9:0 Om vid Handlingars eller Agtenskapslysningars chartering högre Charta än föreskrifven är, af enskild person frivilligt begagnas, ege åtal derå ej rum. 10:0 I alla de fall, der flera än en tillämpning af Författningens föreskrift skulle kunna ega rum till Chartans beräknande, galle alltid den, efter hvilken afgiften blifver högst» §• 4- Om chartering af Rättegångssamt andru Skrifter och Handlingar. t :o I afseende på chartering af Rättegångsskrifter och andra Handlingar, hvilka vid Publika Verk, Embetsställen och Myndigheter ingifvas eller uppvisas, samt Domar, Utslag, Resolutioner och andra Handlingar, som derifrån utfärdas, hänföras dessa Verk och Myndigheter till följande Sju Afdelnihgar, nemligen: Exp,. Vtsk* Förslag till und. Skrifa. N:o 275. 91 Första Afdelningen. Häradsoch BergsTings-Rätter, samt RådhusRätter i Städer, der KämnersRätter ej finnas, Kämnersoch HallRätter, Städernes Collegier och FörmyndareKamrar, Handels-, Handtverkssamt alla Sammankomster, der Magistratsperson, på Embetets vägnar, är närvarande. Andra Afdelningen. Lagmansoch RådhusRätter i de Städer, der KämnersRätter äro, Magistrater, Consistovier samt Nedre BorgRälten» Tredje Afdelningen.
Det är med särdeles tillfredsställelse jag förnummit, att icke någon ledamot talat emot bebofvet af det anslag, jag påyrkat; men jag vill besvara några yttranden af den talare, som icke velat till alla delar instämma med mig. Han har nemi. sagt, att några nya löner icke böra anslås, förrän den generella regleringen af våra undervisningsverk, hvilken vi lära hafva att förvänta, blifvit verkställd. Jag hemställer, huruvida man beböfver ingå i pröfning af hela systemet för våra läroanstalter för att finna, det en vetenskap, nemi. chemien, som nu blott har en professor, men likväl omfattar trenne andra vetenskaper, geologien, geognosien och mineralogien, ej längre kan vara belåten med en lärare; och hvad angår inrättandet af en adjunctur i physiken, hemställer jag, om det kan vara skäl 3S Den a Juni f. ra. afstyrka sådant, då man vet, att denna vetenskap så tillvuxit, att det nästan är omöjligt, att den kan omfattas af en person ? Jag kan åtminstone icke frångå mina åsigter derom, förrän jag får höra några skäl för de motsatta, i afvaktan hvarpå jag jemväl afhållen mig från att ingå i vidare utveckling af ämnet. Slutligen får jag anhålla, att, om Utsk. skulle finna sig i svårighet att välja hvilka behof företrädesvis böra afses, det då må besinna, att den undervisning, som närmast rörer folket, jemväl närmast åligger detsamma att ombesörja. Man ser ock, att enskilda skolinrättningar på flera ställen uppstått, och det torde icke vara nyttigt, att staten träder emellan för att vänja vid påräknande af dess biträde till företag , som tillhöra de mindre Corporation erna att hvar för sig, på egen bekostnad, föranstalta. Staten måste i första rummet söka göra de inrättningar så ändamålsenliga som möjligt, af hvilka statens tjenst har att påräkna frukterna. Antager man den princip, att allmänna anslag skola lemnäs för hvilken slags undervisning som helst, då blifva, för hvilket folk som helst och med huru stora anslag som helst, dessa likväl otillräckliga. Hr Munck af Rosenschöld, Eberh. Zach.: