Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Nordenfelt, Enar Willielm, begärde detta förslag ånyo på bordet, i hvilken begäran en annan ledamot hördes instämma. Gr. Cronstedt: Jag får fästa uppmärksamheten på önsk värdheten, för alt icke säga nödvändigheten af att i tid vela hvar man skall taga medel till statsheholvens fyllande. Hilli Ils har nian litat uppå att, oaktadt statsbrist förelunnes, likväl statens utgifter skulle kunna (vilas derigenom, att statsinkomsterna ntginge till högre belopp än heräknadt varit. Vid löregrde riksdagar har man också lyckats alt sålunda hålla deli befintliga stalshristen fördold; men en brist har det dock varit, som uppgått till 1 å 1 million. Vid denna riksdag uppgår samma brist troligen till 3 å 4 millioner. Jag skulle tro, att det möjligen kunde komma att verka förlamande på l’tsk:ts åtgöranden, om man icke i tid lär känna, hvarifrån berörde medel skola tagas. Jag åtminstone är mindre villig att tillstyrka ett anslag, då jag icke vet, alt det kan utgå från redan befintliga medel, utan anser alt samma utgift måste medföra en tillökning i allmänna bevillningen —, ett förhållande, hvilket skulle blifva en följd deraf, att bankovinsten icke Lomme alt användas. Hvad man 1111 uti denna inbjudning begär af Preste-St., är visserligen icke ett bestämdt frånträdande af samma Stånds förut fattade beslut, ty i hufvudsaken har detta Stånd beslutat detsamma som Borgare-St. och B. o. Ad. — Preste-St. har dock fästat ett vilkor vid sitt beslut, nemi. det alt bankovinsten skulle företrädesvis användas till jernvägsarbetena. Det är detta vilkor, som Preste-St. nu skulle frånträda. Då delta beslut fattades, var det icke kändt, att bankovinsten behölde användas för statens behof. Man hoppades nemi. då, att förhöjningen i bränvinsskatten skulle vara alt tillgå för sagde ändamål. Nu äro dessa förhoppningar borta; och vid sådant förhållande synas omständigheterna tvinga dertill, att man anhåller om Preste-St:s bifall till lt. o. Ad:s och Borgare-St:s beslut i frågan. Frih. af Ugglas:
Fran Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ett från Vällofliga Borgare-Ståndet ankommet protokollsutdrag JVs 267, för den 8 dennes, innehållande nämnda Riks-Stånds beslut rö - Prot.-Utdrag den 9 Juni 1866. 373 rande Stats-Utskottets Memorial M 125, med förslag till de stadganden i Riksghlds-kontorets reglemente, som angå detta verks skulder och fordringar, äfvensom inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig i hvad Borgare-Ståndet beslutat om ett tillägg vid slutet af § 24 i reglementsförslaget; och blef denna inbjudning af Ridderskapet och Adeln antagen. S. D. Vid föredragning af Sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande M 6, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående förändrad grund för uttaxering af landstingsmedel, och i sammanhang dermed ett från Hedervärda Bonde-Ståndet ankommet protokollsutdrag, M 342 för den 8 dennes, hvaraf inhemtades att Bonde-Ståndet afslagit ifrågavarande Utlåtande samt inbjudit Ridderskapet och Adeln att i detta beslut sig förena; fattade Ridderskapet och Adeln nedan antecknade beslut: Utskottets öfverst å sidan 3 gjorda hemställan. Med antagande af Bonde-Ståndets inbjudning i denna del, afslog Ridderskapet och Adeln Utskottets ifrågavarande hemställan. Utskottets hemställan å samma sida rörande uteslutande af dels sista punkten i 1 mom. af § 47 af landstingsförordningen, dels ock ett i 1 punkten af 3 mom. i samma § förekommande stadgande. Ridderskapet och Adeln biföll Utskottets hemställan och lade Bonde-Ståndets inbjudning i den delen till handlingarne. Utskottets förslag till förändrad lydelse af § 47 i nämnda förordning.
Emellertid hade, genom undvikande af gasapparatens anläggning och den deraf föranledda dryga underhållskostnad, tillgångar erhållits till vårdande och uppfödande af ett större antal barn. Enligt den nya löningsstaten, som fastställdes den Ifl sistlidne September, utgöra löner och arfvoden för tjenstemannapersonalen tillsammans 7,083 R:dr 10 sk. årligen. Om beloppet af indragningsstaten tillägges, uppgår hela summan till 9,000 lt:dr, för år räknadt, motsvarande kostnaden för 450 barns utackordering; varande i summan likväl icke inberäknad utgiften för den erforderliga lägre betjeningen vid gasapparaten, ångmaschinen, tvättningen, mathållningen, städningen, barnavården, m.m. 11. Uti nämnde stat upptagas, bland andra, en Öfverläkare, en Underläkare, en Intendent med 2,000 R:dr, en Kamrerare med 1,666 R:dr 32 sk. samt en Sekreterare och ombudsman med 1,000 R:drs lön. I)å barnens antal blifver mindre, skall en sådan tjenstemannapersonal mer än förr betunga inrättningen, och, utan att vilja förneka vigten af helsovården, synes dock ett vida större antal personer, inrymdt i samma lokal, kunna vara belåtet med en läkare. Vid genomläsningen af reglementet och isynnerhet, 9 kan man icke undgå att finna, hurusom ett vida större afseende synes hafva blifvit fästadt på sjuka och sjukliga barns curativa behandling och studerandet af harnsjukdomarne, än på fatt iga och värnlösa barns räddning frän nöden och brottet. Det erfordras så stora uppoffringar i förstnämnde afseende, att inskränkning mäste ske uti stiftelsens verksamhet för dess egentliga ändamål. Vid Revisorernes besök, stodo flera rum i den stora barnhusbyggnaden under reparation, för att, inredas till bostad åt Intendenten. Barnen, som förut bebott dessa salar, hade blifvit förflyttade till ett eller två små rum inom den mindre byggnaden, der gasapparaten är förlagd. Enligt Direktionens ofvannämnde utlåtande af den 27 Mars detta år, erfordras ännu 16,000
Naturligtvis är missnöjet stort hos många, som förlora en rättighet eller tro sig förlora den derigenom, att de icke kunna sätta sig in i de nya förhållanderna och dymedelst erhålla lika stor vinst på sin näring, som förut. Men dessa personer utgöra en ganska ringa del af Svenska folket. Jag tror för öfrigt icke, att BondeSt. är så missnöjdt, som man förmodar, med lista § i den nya författningen. Och den föreskrift denna § innehåller, är ju det enda, som egentligen något mäktigare ingriper i BondeSl:s, eller jordbrukets intressen i allmänhet. Här har äfven blifvit sagdt, att endast några börs-spekulanter skulle skörda vinsten af bränvinsbränningens inställande under hösten, och att man bör göra afseende på den betydliga förhöjningen i skatten. Jag, för min del, gör icke afseende på någondera delen; ty lika så litet som jag missunnar börsspekulanterne alt upköpa bränvin i huru stora qvantiteter som helst, lika litet anser jag, att man bör vidtaga åtgärder, som störande ingripa i de enskildes förhållanden. Frih. Raab har talat om den stora myckenhet bränvin, som i höst skulle komma alt, så godt som skattefritt, tillverkas. Lika med den ädle Frihm tror jag, att ofantliga qvantiteter skola i höst kunna tillverkas, och jag upskattar den vinst, som bränvinstillverkaren härigenom skulle skörda, till vida högre belopp än Frihm; ty denna vinst ökas ju i förhållande lill verkens storlek. Gr. Posse har sagt, alt den minskning i bränvinsbränningen, som i höst skulle inträffa, skulle komma att ersättas nästa vår. Denna förmodan tror jag icke ega någon giltig grund, om man närmare öfverväger saken. Ingen af de talare, som här upträdt i motsatt syftning mot mig, har gifvit Utsk. så mycket besvär som Hr Carleson. Han har sagt, att Utsk. genom sitt Betänk. J\s 9 satt kronan på verket; men nu sedan R. St:r, eller rättare sagdt, tre Stånd bifallit Utsk:s Betänk. JV& 8 i alla sina väsendtligaste delar, så kan det omöjligen vara Hr Carlesons mening att säga, alt den nu föreslagna åtgärden var att sätta kronan på verket.
Enligt Utlåtandena N:ris 61 & 217. 5o:o Vid pröfning af Utskottets uti förutnämnde Utlåtande, 5:te punkten, lit. b., afgifna och uti det senare Utlåtandet vidhållne yttrande, hvarigenom Utskottet, bland annat, afstyrkt anslag af allmänna medel till inrättande eller underhåll af något ytterligare större Landtbruks-Institut, har Ridderskapet och Adeln afslagit berörde framställning, samt beviljat ett anslag af 4ooo R:dr årligen, motsvarande Ulltuna Kungsgårds arrende, att från 1841 afsättas, helst räntebärande, lill bildande af en fond för uppköp af inventarier, m. m., för ett Landtbruks-Institut på Ulltuna, äfvensom beslutat, att denna Kungsgård vid arrende-tidens slut, eller förr, om arrendatorn vill från arrendet afstå, må upplåtas till ett allmänt Landtbruksinstitut för hela Sverige under öfver-inspection af den serskilda Styrelse, sorn Kongl. Majit i Nåder kan finna för godt att dertill förordna. Varande enahanda beslut äfven fattadt af Preste-Ståndet, endast med den skilnad, att icke blifvit bestämdt utsatt, ifrån hvad tid det beviljade anslaget skall utgå. Borgare-Ståndet har bifallit Utskottets yttrande, och har BondeStåndet afslagit nu ifrågavarande moment, lit. b., hvaraf, vid betraktande af den omständigheten, att nämnde moment tillika innefattar tillstyrkan af anslag till Landtbruks-Skolor, Utskottet anser följa, att Bonde Ståndet - Stats-Utskoltcts Memorialj iV.O Jo/. 49 Ståndet icke velat något anslag till de i förevarande moment omnämnda föremål bevilja.
När en fråga framslälles, som skall besvaras med ja eller nej, och jag tror mig hafva uppfattat ett större antal ja än nej, och någon annan påstår motsatsen; så tycker jag mig äga skäl att begära votering, och propos. blir dä helt enkelt, att den som anser förslaget böra förfalla, voterar ja, och vinner nej, så förfaller det icke. Hr Lefren: Man kominer understundom, som ordspråket lyder, ur askan i elden. Dea siste talaren har yrkat, all ifall voteringen skulle så slå ut, att nej vinner, så skulle det betyda, att R. o. Ad. bifallit hvad StatsUtsk. uti ifråga var. betänk, föreslagit. Hr Frih. o. Landtm, har likväl förklarat, att han ej kan gifva propos. derpå. Således lära vi ej kunna i nej-propos:n inlägga något, som är tvertemot livad Hr Frih. o. Landtm, ansett sig pligtig alt förklara; ty vilja vi yrka något som är tvertemot hvad Hr Frih. o. Landtm, förklarat, så måste vi gå grundlagsenlig! till väga och begära, att Hr Frih. o. Landtm, tacktes framställa, om Ståndet yrkar att Hr Frih. o. Landtm, skall gifva en propos. sorn lian förklarat sig icke vara sinnad alt gifva. Om då Frih. Boye, Fredr., yrkar att votering skall äga runi, så sättes Ståndet i nödvändighet alt först bestämma, huru conlra-propos;n skall vara beskaffad, hvarefter Hr Frih. o. Landtm, blir i tillfälle alt förnya sin gjorda förklaring, och då blir ingens åsigt undertryckt och ingens åsigt frarnlurendrejad. Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik: Jag tror icke alt denna fråga är så invecklad som man synes tro den vara. Det hade visserligen varit bättre, om Hr Frih. o. Landtm, uti ja-propos:n framställt Gr.
Jag anhåller att mot den första af Hr Frih. o. Landtm, framställda propostn, i anledn. af den fråga Gr. Frölich väckt 0111 antagande såsom Ståndets gemensamma tanke af Gr. Spens’ förslag, få till prot. min reservation anmäla, emedan en sådan propos. enligt min öfvertygelse varit grundlagsvidrig. Till pröfning företogs Const.Utsk:s den 24 sisth Mars och den 3 dennes på bordet lagda mern. N:o 88, med förslag till ändring af Riksd.Ordnts i5 § 1 mom. Hr Rosenblad, Bernh.: Det är visserligen glädjande att vid denna riksdag förslag lill ändring blifvit gjordt uti den vid förra riksdagen uppgjorda och vid början af den innevar. af alla fyra RiksStln godkända redaction af i5 §:n Riksd Ordn ; men äfven den af Ulsk. föreslagna redaclionen alhjelper icke denna §:s otydlighet. I början af §:n står ordet allmoge. Delta ord är alltför obestämdt. Otvifvelaktig! liar det varit Utsk:s mening att derunder inbegripa äfven ståndspersoner, så att dessa hädanefter skulle få välja fullmäktige till BoudeStåndct. ! gamla tider vårordet all - Den a/j April e. m. 3j3 nioge så fullkomligen synonymt med hvad man kallar bonde, att någon förklaring af detta ords betydelse icke behöfdes; men så är det icke nu, och då jag, i likhet med Utsk., önskar att ståndspersoner skulle kunna få deltaga i valen, så får jag tillstyrka R. o. Ad., att Ståndet ville såsom sin gemensamma tanke förklara, att det antoge förslaget med det I il lägg: ”dock må icke någon i dessa val deltaga, som icke är valbar.” Der är förklaringen gjord. Frih. Cederström, Jacob: Detta betänk.
Maj:t täcktes vidtaga sådana åtgärder, att de afgifter, sorn af fartyg, vid. lastning och lossning i Gottlands Landthamnar eller inlöpande och qvarliggande derstädes, erläggas och äro af den beskaffenhet, att de till hamnbyggnad böra användas, må till underhåll för de vid hamnarne anlaggde Lastagebryggor och sjöbroar få gagnas, och Wisby stad deröfver icke ega någon annan disposition, än till uppbärande af det öfverskott, som vid hvarje års slut, kan ffnnas efter bestridandet af de i förenämnde afseende erforderliga kostnader, hvaremot, i händelse brist uppstår, densamma synes höra, efter en lika fördelning, som förut egt rum, af hemmansegarne godt. göras. Men, i afseende på Gottländska allmogens befrielse från byggnad och underhåll af de vid öns Landthamnar och inloppsställen varande Strandridareboställen, Eesv. och Ekon. Utsk. Betankanden. 4°7 anser Utskottet af de skäl, som, enligt hvad ofvantill är anfördt, verkat deras anläggning och ännu fortfara att vara gällande, sig icke kunna tillstyrka någon förändring uti allmogens skyldigheter i detta fall, sä länge behofvet kan fordra bibehållandet af da på öns kuster stationerade Tulluppsyningsmän. — Dock varder detta Betänkande, jemte en ledamots särskildta utlåtande, Riksens Höglofl. Ständers egen upplysta pröfning Vördsamt understäldt. Stockholm d, 29 April 1823. XJtdrag af Protocollet, hållet uti Riksens Högloft. Ständers Allmänna Resvärsoch EkonomiUtskott den 29 April 1823. S. D, Herr Renning anförde: den tid Gottlands allmoge erhöll tillstånd, att, till lindring i forslingsbesväret, få afyttra sina varor i närmast belägne landthamn, skedde det nied förbehåll, att, på det Wisby Stad icke derigenom måtte komma att vidkännas någon förökad omkostnad eller ock minskning i de staden tillhöriga intrader, 4o8 Besv, och Ekon., Ut sk.
Ständers Stars, Ulskoll uci destden 18 denneö, pä bordet lagde Msmodial yttrat, rörande fragatt harv Äcenderne hos Fttllinägtige i RlksgälVS kontoret skulle kunna haf, wa sin -emna gäng, oansedt Bondeständers Me Full, mägtigesäsom waldt Riksdaasmän, si, här inställdebtes as Presteständel gilladt. kZt tuprä. k^x protoLoIIöj O. ^Imc^uist. Utdrag af Protokollethällit hos Högwördige Preft-Ständetwid urtima Riksdagen i Arebro, d. z o Aug. 1810, S D ^ongl. Majus Nädiga Proposition lill Riksens Skänder, angäende förekomne hinder och sivä** » righcrer n6 Den Zv Aug. righeter ivid verkställigheten ef Riksens Ständers förnyade Chartä-Si-stllatä Förordning, gifwen Ö ebro Slott den 2r Auausti «8>o, uppläst, s och remitterades till R'kiens Högloft. Ständers BeivlllningSUtskott. tuxra. Lx protocollo, 7. O. ^Imcjuist. Utdrag af Protokollet, hällit hos Högwördiga Preste Stander, wid Urtima Riksdagen i Orebro,d. zo Aug. rLio. S. D. ^Efter uppläsande af Högloft. R-ddersk-petS och Adelns Prokocolls-U drag af den az dennes, innchällande uppdrag ät Riksens Högloft. Ständeis ConstitutionS -Utskott, att uppsätta Förslag till Riksens Ständers Hyllnings-ed ar Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, och till den Ed, Hans Kongs. Höghet bör Hans Majit Konungen swärja, instämde Presteständet uti berörde Remisi, med tillägg, att de grunder, hwilka under nästledne Riksdag, wid vämnde Formulairers förfarande, blefwo följde, äfven nn böra bibehällaö. Ot tuprrs.
I anledning häraf och då församlingarnes rätt att utse de personer, som skola af dem lönas, underhållas och pensioneras, efter motionärens tanke, på allt sätt borde bevaras, har han föreslagit, att, i fråga om val till klockare och orgelnist, församlingens pastor endast i och för prestegården må utöfva rösträtt; och af riksdagsfullmägtigen Eric Andersson från Skaraborgs län, som anmärkt: att, vid tillsättande af orgelnist-, klockare-och skollärare-beställningar, missbruk ofta egde rum, dervid inträffade, att församlingarne mången gång nödgades emottaga personer, som voro mindre skicklige i utöfningen af omförmälda befattningar, äfvensom att, i händelse någon duglig person dertill blefve u,tsedd, denne ofta nog på samma gång erhölle förslag och utnämning inom annan församling, hvaraf följden vore, alt han afsade sig beställningen å det ställe, han för sig funne mindre förmånligt; att det vore olämpligt, det den s. k. prost-posten eller klocka're-posten bestriddes af ifrågavarande tjenstemän, helst ett hinder för tjänstgöringens fullgörande för klockaren derigenom uppkomme samt nämnde uppdrag utan olägenhet kunde öfverflyttas på kyrkovaktaren; samt slutligen att, i händelse konvention om klockares lönevilkor inom någon församling träffades, nämnde öfverenskommelse borde, för att vara gällande, till Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse öfverlemnas; och har motionären, till förekommande af de missbruk, hvilka i ofvananmärkta hänseen - Rih. till R. St. Prot. 184J och 1S48, 7 Sami, 2 Afd. 13 Haft, 1 2 Lagsami Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande>, N.o 4 6- den skola inträffat, upprättat och uti förevarande framställning intagit ett utförligt förslag till författning i detta ämne.
Befallningshafvande anmäler sig om erhållande af fastställelse å träffad öfverenskommelse att ej emottaga bränvin, och att den ibland menigheten, som öfverträder detta, gör sig förfallen lill böter, till och med Tjugu Riksdaler Banco; äfvensom att det bränvin, sorn anträffas uti förvaringsrummen bos någon af nämnde menighet, är förverkadt, samt att värdet deraf tillfaller de fattige inom socknen, ege Kongl. Majrts Befallningshafvande alt en sådan öfverenskommelse fastställa; och utfärde Kongl. Majrts Befallningshafvande derom allmän Kungörelse att offentliggöras i eget och Rikets öfrige Län. § 45- Den,. som i minut försäljer bränvin, utan att derlill vara berättigad, Löte första gången Tio Riksdaler. Sker sådan förbrytelse andra gången, skall han plikta Tjugu Riksdaler. Föröfvas dylik förbrytelse tredje gången, eller oftare, bote den tilltalade hvarje gång Fyratio Riksdaler Banco. Är oloflig bränvinsförsäljning af art och beskaffenhet att kunna hänföras till krogrörelse, bote förbrytaren, som ofvan i hvarje serskildt fall stadgadt är; och vare det i försäljningsrummet befintlige bränvin, jemte de käril, hvaruti det finnes förvaradt, beslag underkastadt och förverkadt, till enahanda fördelning med böterne.- 8 Sevillu.- , Lagsam t Allm. Besv.- och Ekon .-Utskottens Betänkande, N.-o 7. Uti öppna salubodar, bodkamrar och på contoir eller apothek må icke bränvin, med eller utan droguer eller andre tillsatser, emot eller utan betalning, i minut utdelas eller annorlunda tillhandahållas. Sker det , ligge i tväböte emot hvad här ofvan för hvarje fall är stadgadt. § 46.
Utskottets yttrande i anledning af väckta motioner om personliga skyddsafgiftens upphörande, antingen helt och hållet, eller åtminstone såsom stats-inkomst, har blifvit återremitteradt af vällofl. Borgare-ståndet, hvarest flere ledamöter uttalat den åsigt, att Utskottet bordt i ett sammanhang yttra sig om afgiftens bibehållande och om dess användande, emedan det vore troligt, att en och annan vore benägen att bibehålla nämnde afgift, om den bestämdes att komma kommunerna tillgodo, men i motsatt fall önskade få densamma borttagen. Hr Brodin har åter anfört, att Betänkandet angående allmänna Bevillningen bordt innehålla bestämdt utlåtande, huruvida personliga skydds-afgiften skulle i Bevillnings-förordningen fortfarande bibehållas såsom bevillningsgrund, eller ej, hvarefter, ifall sednare alternativet antoges, tiden vore inne att besluta, örn en motsvarande afgift skulle utgå till andra än statens behof; och slutligen har hr Henschen, med åberopande af de i hans motion för ifrågavarande afgifts borttagande anförde skäl, deni han ansåg vida öfverväga det, hvarpå Utskottet grundat sitt afstyrkande, eller att personliga skydds-afgiften numera ej kan vara särdeles kännbar, yrkat, att denna afgift i ingen händelse måtte vidare komma att. till staten utgå. Utskottet är fortfarande af den tanke, att obetydligheten af det belopp, hvarmed personliga skydds-afgiften af hvarje skattskyldig numera utgår, är tillräckligt skäl för samma afgifts bibehållande; och då Utskottet i det återremitterade yttrandet, såsom Utskottet förmodar, tillräckligen tydligt uttryckt den åsigt, att personliga skydds-afgiften bör, såsom hittills, utgå till staten, såvida ej Rikets Ständer, vid pröfning af det särskilda utlåtande, sorn kommer att i ämnet afgifvas, skulle besluta, att samma afgift skall användas för kommunala behof, så torde Utskottet äfven hafva gifvit frågan behörig form; hvadan, och då Utskottets yttrande dessutom blifvit af tre Stånd godkändt, Utskottet finner de emot detsamma framställda anmärkningar icke föranleda till något förändradt Utlåtande från Utskottets sida.
StatsUtskottets Memorial, bif. af Presteståndet, s. 1164. af Bondeståndet, s. 1172. af Borgareståndet, 1222. Ytterligare Utlåtande, lagdt till handlingarne af Adeln, lil. s. 342. ICgl. Maj:ts nådiga Svar, å Riksens Ständers underd. Skrifvelse med förslag till Instruction etc., öfverIeinnadt till StatsUtskottet af Presteståndet, III, s. 327. af Borgareståndet, III. s. 331. I anledning deraf nytt Memorial, bif. af Bondeståndet, lil. s. 4og. af Adc-lrt, III. s. 4i7> af Presteståndet, III. s. 49i. af Borgareståndet, III. s424. 128 Becognbionsskogarne, angående Statsoch Ekonomu Utskottets betänkande, aterrern. af Adeln, s. 686. af Bondessåndet, s. 711* bif. af Borgareståndet* s721. Ytterligare Utlåtande, bif. af Presteståndet, III. s# 862. af Adeln, lil. s. 289* af Bondeståndet, III. ^ s. 335- Eefning om allmän; StatsUtskottets Utlåtande bif, af Adelil, s. 252. af Borgareståndet, 265 återrem. af Preseståndet, s. 271- af Bondeståndet, s. 378. Ytterligare Utlåtande, bif. af Presteståndet, s. n47> af Borgareståndet, s. 1166. Begeringsformen, Constit..Utskottet Förslag till ändring i Adelns beslut deröfver s. 159. Pres.teståndets, s. 260. Borgareståndets s. 161. Bondeståndets, s. 163» Presteståndets, s. i7a.
Betänkande öfver Herr Georg" von Heynes Motion om stadgande aj skyldighet för dem, som bevittna underskrifter å förmynderskaps-ansökningar eller andra vigtiga handlingar, att, dä underskriften sker med styrd hand, intyga, att undertecknandet skett med redigt för* stånd och fri vilja. H öglofl. Ridderskapet och Adeln har till LagUtskottets behandling, genom Remiss den 15 sistlidne December, hänvisat ett af Herr Georg von Heyne aflemnadt, så lydande Memorial* ”Af vigtiga anledningar får jag väcka den Motion, att i Allmänna Lagen ma, titan afbidan af Nya Lagförslaget, genast införas det stadgande för Förmynderskaps-ansökningar eller andra vigtiga Handlingar, som kunna röra äfven tredje mans rätt, att, då sådane ansökningar finnas vara, enligt vittnens intyganden , underskrifne med styrd hand, vittnen tillika skola intyga, att den LagUtskotttts Betänkande N:o 60. y styrda handens egare eller egarinna latit vid redigt förstånd och med fri vilja styra handen, — på lika sätt, som är föreskrifvet för bevittnandet af underskrifter å Testamenten.” Detta anförande har Utskottet öfvervä'- gat ; och som en Förmynderskaps-ansökning hvarken till beskaffenhet eller vigt kan jemföras med testamente, och underskrift å förstberörde handling ej är af samma påföljd, som I den senare ; så enär Lagen, i afseende på bevittnande af underskrifter i allmänhet, icke stadgar, att bevittnandet, der det är nödigt, skall innehålla intygande om den underskrifnes fria vilja och rediga sinnesförfattning, och ett sådant intygande ej kan anses mera behöfligt, då underskrift sker med styrd hand, än då den verkställes utan biträde, finner Utskottet Herr von Heynes Motion , hvars för Utskottet okända anledningar Utskottet ej kan granska eller bedöma, icke va* ra på giltiga skäl grundad, hvarföre Utskottet tillstyrker, att samma Motion må utan afseende lemnäs. Stockholm den 5 Maji 1829- § LigUiskoHets Betänkande N:o 6r, Ankom till Expeä.