Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänk anden. na vidtagas, Utskottet ansåg sig böra tillstyrka Riksens Högiofl. Ständer, att till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning i underdånighet öfverlemna följande Förslag till Stadga och Påbud om inrättandet af porto franco på ön Gothland uti Wisby stad och Slitd landbhamn, jemte anläggande af en stad på det sednare stället. Art. i. i §. Staden Wisby, på Göthlanda vestra, och Slitö landthamn på dess östra hust, förklaras härmed för frihamnar eller så kallade porto franco, dit alla utländska varor utan åtskilnad, af hvad namn och slag sorn heldst, måga, så väl med fremmande som Svenska fartyg, mot nedan stadgade afgifter införas, uppläggas och derstädes förbrukas eller ock äter utföras. Tiden för denna inrättning börjar dea 1 Januari nästkommande år och fortfar under loppet af 50 år, eller till och med dets sista December år 1875; villjandes Kongl, Maj:t tvänne år före den nu bestämda porto franco tidens slut afgöra, om inrättningens upphörande eller förlängning. Och, som de till införsel i riket förbjudne varors förbrukning å andra ställen på Gothland icke kan controlleras eller förekommas, vill Kongl. Maj:t i Nåder tillåta förbrukning på hela ön af alla slags så inländska sorn utländska varor, utan afseende på ds Best), och Ekon. Utsk. Bettinkanden. 1049 författningar, eom nu äro eller framdeles bunna blifva i sådant afseende för det öfriga riket utfärdade och gällande. §. 2. Då Kongl. Maj:ts visa afsigt är, att på detta sätt villja i Nåder upphjelpa denna ö till en förbättrad belägenhet, vill Kongl. Maj:t jemnväl Nådigt tillåta, att den nu dervarande tullbevakning upphörer, emot det, att handelscorpsen derstädes blifver Kongl.
Den samma bfwcrensstäm. mer med 1 Art. 1 och 2 HZ. af 1739 ärs Legohjon-, stadga; men ej lika sä med den förträffliga och pä Riksens Ständers tilstyrkan är 1770 den 8 ^»-8 utfärdade Kongl. Förordningen om Jordbrukets uphjekpande, och hwilkcn nyh af Herr Ryttmästare» Rxel Hälertpurre för HöglofligRidderstapet och Adeln upläst blifwit. En ej mindre det tidehwarfwet hedrande Kongl, Förordning ut. gass under samma statum, till befordrande af tidiga giftermäl och barns bättre omwärdnad, hwarmcdlst torpa, re, gärningSrnän, fattigt folkarbetskarlar, Askare i städerne m. fl. sorn icke äro inskrefne Borgare, Ryttare, Soldater, Dragoner, Båtsmän och deras ^vederlikar, befriades för alla pertonella utgifter, sa snart de ägde fyra lef,vande barn och heröfrver. Oetze äro dc sanne och wäl uttänkte medel, gt öka tilgäng pä all stags Legohjon; men rj at fredlysahem som ej hafwa annan Egendom än sin arbetsförnläM Til ytterligare uplysnlng beder Sä upläsa hwatz jaa wid cn dylik öfwerläggning om TjenstchjonS-ordningen, säsom Ledamot uti dcn fbr detta warande Kongl. Allmänna HushällningS-Low.mirlec-n, i pennan fattat, ock) som nied den nu under granskning tagne i § gemenskap öga kan, sä lydande: (se lösning i Blandade Ämnen M:djc ärgängen N:o g2. psi;. 5I — 58). "Ståndspersoners och deras uppasiares etc. äter skulle upljfrvaö. — Dito 68 — 67. wid denna Lidens wäsenteliga styrka."
Stats-utskott få anställas öfver följande proposition: “Den, som bifaller, att de af Kongl. Maj:t, för inrättande af instruktions-kompanier vid indelta infanteriet, äskade anslag, tillsammans 37,500 r:dr årligen, nemligen för personalens underhåll 35,000 r;dr, samt för sängoch husgeråds-persedlars m. ro. vidmakthållande 2,500 r:dr, må af Rikets Ständer till uppförande å stat anvisas, äfvensom att kostnaderna för anskaffningen af ofvanberörde sängoch husgeråds-persedlar m. m. för instruktions-kompanierne må få bestridas af första års«aaslaget för dessa kompaniers underhåll11, voterar Jaj 6 Stais -Utskottets Memorial, A'« 217. deu, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, “hafva Ilikets Ständer afslagit Kongl. Maj:ts nådiga proposition om anslag för inrättandet; af instruktions-kompanier vid indelta infanteriet.“ 6:0. Efter det Stats-ntskottet, uti 13:de punkten af utlåtandet N:o 85, afstyikt Rikets Ständers bifall å Kongl. Maj:ts nådiga proposition om en löne-tiilökning af 200 r:dr för hvardera utaf regements-pastorerne vid så väl garnisons-regementerne i Stockholm, sorn vid de utom Stockholm förlagda Götha och Wendes artilleri-regementen, utgörande för 6 regements-pastorer ett sammanräknadt belopp af 1,200 r:dr, deraf 600 r:dr belöpte sig för gardes-regementerne och återstoden för artilleri-regementerne, samt Utskottet, uti utlåtandet N:o 150, vidbiifvit detta sitt afstyrkande yttrande, hafva Borgareoch Bonde-stånden bifallit berörde punkt, hvaremot Ridderskåpet och Adeln samt Preste-ståndet, vid punktens föredragning till definitivt beslut, densamma ogillat, och i stället bifallit Kongl. Maj:ts högst berörde proposition.
Befallningshafvande i Länet gillad, Landshöfdingen borde sammankalla de rotehållare, hvilkas Numer vore med soldattorp och dertill hörande jord försedde, för att höra dem om ett framtida bestämmande af den ersättning, delegarne i roten borde utgöra till den, å hvars egor soldattorpet vöre anlagdt; att, inom Skaraborgs och Elfsborgs Län med Dahlsland , samt inom dessa Län inroterade Skaraborgs, Westgötha Dahls och Elfsborgs Regementen, Kneckte-contracten ej utstakade något vederlag för soldattorpet, emedan det hemman, på hvars egor detta vore anlagdt, vid roteringen påförts mindre andel, i följd hvaraf och med tillämpning af Rikets Ständers 3'ttrade grundsatts, någon ersättning åt stamrotarne vid dessa tre Regementen ej kunde ega rum: att Kongl. Majit, på enahanda grund, funne ersättning för jordlega ej kunna ifrågakomma inom Gefleborgs Län och Helsinge Regemente, der inga bjelprotar vöre stamrotarne anslagne, eller planpenningar genom Knecktecontract utstakade, inom Stora Kopparbergs
Nuvarande anslaget 116,475: — Tillkommer: till ökad aflöning åt personalen vid Stockholms Utred nings-förråd 725: — D:o vid Göteborgs d:o 1,250: — Fem kammardrängar i Krigs-kollegiutn, å 50 R:dr 250: — 2,225: — Generalitets-staten: Nuvarande anslaget 84,450: — Afgå: utaf 6:te Fördelnings-generals-lönen indragne 2,200: — General-stabs-officerares bildande Topografiska korpsen: Nuvarande anslaget 33,700: — Tillkommer: en ny Vaktmästare-lön 500: — tillökning i förutvarande Vaktmästare-lönen 50: — 550: —i Artilleri-staben Ofver-kommendants-expeditionen i Stockholm Kommendants-staten Krigs-akademien Allmänna Garnisons-sjukhuset ! Rese-stipendium för Militär-läkare • -| Expeditions-Utskottets Förs loij till lindard. Skri fralse, N:o 133. 3 Fjerde Hufvud-Titel. Penningar. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. Spanmå Indelt på förslag. Mått. Värde å 2 II:dr kubikfoten. Oindelt. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. Skrifvelse, N:o 133. Indelta Arméen. Kavallerioeh Infanteri-regementena: Penningar: Afgå-, utaf anslagne medlen till aflöning åt korporalerne vid vissa regementen och korpser 2,004: 4. 397,505: 41. Tillkommer: Ersättning för den s. k. Näs Kungs gårdshjelp 725: Indelta räntor såsom i 1861 års Riks-stat 2,121,897: - Indelt spanmål d:o d:o 251,911: 80. Oindelt spanmål: nuvarande anslaget 11,710: 80.
Betiäffande det till Embetsrum åt Suudhets-Collegium tillförene begagnade, men numera till Riksgälds-Contorit afträdda hus, så har dess ytterst bristfälliga beskaffenhet under loppet af ej mindre denna än nästföregående Riksdag blifvit för Rikets Ständer uppgifven, och hvarvid inhemtats, alt kostnaden för husets iståndsättande och iuredande samt en vedbods upp - Expeditions-Utskottets Förslag lill und. Skrifvelsej IV:o 637 förande, uti häröfver upprättadt förstag, är vorden beräknad till 20,994 R;dr B:co, ehuruväl ett anbud alt efter entreprenad verkställa dessa reparalionsoch inrednings-arbeten upptagit endast en summa af 15,800 R:dr, häruti dock ej inbegripen kostnaden för de alla i rummen äfvensom å vinden erforderliga hyllor och skåp. Enär nu Rikets Ständer hysa den åsigt, att det ökade värde, sistnämnda hus, genom dess reparerande, skulle erhålla, ingalunda komme all moLsvara reparationskostnaden, och då detta hus i dess nuvarande skick är mindre användbart till local för något allmänt embetsverk, hvaremot detsamma, i anseende till dess belägenhet invid Riddarholuishamnen, utan tvifvel skall vid en blifvande försäljning betalas med dess fulla värde; alltså och enär härtill kommer, att husets öfverlåtande lill enskildt begagnande icke bör kunna medföra någon egentlig våda för Kronans ett stycke derifrån belägna, fristående och mycket högre hus, hafva Rikets Ständer godtfunnit, alt frågan om iståndsältandet och inredandet af det hus, Sundhets-Collegium tillförene begagnat, må förfalla, samt att deremot samma hus, genom Fullmägtiges försorg, hör af Riksgälds-Contoret försäljas på det sätt, Fullmägtige pröfva för det allmänna mest fördelaktigt och ändamålsenligt. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 24 Maj 1845. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Maj 1845.
Den nämnd skall bestå af fem fullmyndige, välfrejdade, ojäfvige och sakkunnige män, af hvilka ordföranden bör vara lagkunnig. Fyra ledamöter väljas af parterne inför Rätten, två å hvardera sidan, och ordföranden utses af Rätten. Komma parterne å ömse iidor öfverens att, utan val, utse fyra ledamöter; vare det ock gildt. § 308. Aro å någondera sidan flere, som i saken del hafva och kunna de ej om valet sämjas; gifve hvardera upp en man till nämuden, hvarefter genom lottning inför Rätten utses de två, som af de föreslagne skola i nämnden sitta. Har svaranden å inställelsedagen ej tillstädeskommit eller uteblifver part utan förfall, då han till val af nämnd kallad är, eller undandrager han sig eljest att ledamot i nämnden välja eller föreslå; ege Rätten att ledamot i nämnden för bouoin utse* § 310. Göres jäf emot den, som väljes eller föreslås att i nämnden sitta eller emot den, som af Rätten dertill nämnes; pröfve det Rätten. Sedan nämnden aflagt ed, må sådant jäf ej upptagas, der ej anmälan derom hos Rätten sker förr, än nämnden sitt beslut fattat och den, som jäfvet gör, gitter visa att den omständighet, hvarpå han jäfvet grundar, först efteråt tillkommit eller honom kunnig blifvit. § 311. Jäf emot den, som af part väljes eller föreslås eller af Rätten nämnes att i nämnden sitta, äro: 1. de som, enligt allmän lag, emot domare gälla; 2. om den, som i nämnden sitta skulle, står under förmynderskap eller under någondera partens husbondevälde, eller af honom lön eller underhåll njuter; 3. om han, såsom embetseller tjensteman, lyder under någondera partens för manskap; 4. om han är förlustig medborgerligt förtroende eller står under tilltal för brott, som med förlust af medborgerligt förtroende för alltid eller på viss tid be lagd' är, eller är förklarad ovärdig att i Rikets tjenst nyttjas. Gillas jäfvet; då skall ny 'ledamot, i den ordniug ofvan stadgadt är, utses. § 312.
Jag anhåller vördsamt, alt till de många emot Bevilln.TJtsk:s ifrågavar. betänk, gjorda anmärknlr få bifoga tillstyrkandet af ett tillägg eller nytt mom. till 22 §:n i Ulsk:s förslag till ny hevi lin. förordning. Enligt hvad kändt är, utgöres adliga rusltjensten i de s. k. conquelerade provinserna, eller Skåne, Halland och Blekinge samt Bohus län, efter beräkning af vissa tunnor hardt korn, och icke, såsom i öfra Sverige, efter rusttjenstmarken. Å dessa sednare har från längre tiel tillbaka bevillning blifvit åsatt, hvaremot frälsejorden i förenämnda provinser blifvit bevillning påförd efter hemmantalet, olika för hvarje provins. För att erhålla upplysning om orsaken dertill, att en annan grund blifvit för bevillningens åsättande å frälsejorden i dessa provinser följd, och hvarföre hardt korn icke blifvit dervid afsedt, har jag, med biträde af kamererare!! i Kammar-archivet, anställt noggrann efterforskning, utan alt likväl dervid kunnat lyckas. Deraf att hardt korn icke är vordet uti bevilln.förordntn upplaget, har inträffat, alt sådana frälselägenheter i ofvananmärkta provinser, såsom t. ex. tullmjöiqvarnar, hvilka icke äro under hemmanens skatt inbegripna, utan blifvit särskild ränta i baidt korn asalia, kunnat hvarken till rusttjenstbevillning eller ränta debiteras; och är det för att åstadkomma rättelse härutinnan, som jag vördsamt föreslår alt till ofvanomförmälda § måtte fogas ett nytt mom. af följande innehåll: ''För skattlagda qvarnar och lägenheter af frälse-natur, ulan ''hemmantal, i ofvannämnda provinser, erlägges 17 sk. för ''hvarje tunna hardt korn af deras åsätta ränta; skolandes jag uti Bevilln.Utsk. närmare söka utreda detta ämne. Hr Ribbing, Bengt: Jag får blott, i anledn. af Gr. 43o Dc n 29 M a j.
Vid granskningen af de härför afgifna redogörelserna har förekommit, att upphandlingarne, i strid mot gällande författningar, till stor del skett under hand, sä att dels varornas beskaffenhet är obestyrkt, enär desamma icke i behörig ordning blifvit besigtigade, och dels prisena synas betydligt uppstegrade, såsom t. ex. för rödfärg 8 sk. ti, svafvel 12 sk., kimrök 1 ll:dr ti, allt r:gs o. s. v.; hvarjemte åtskilliga betydliga arbeten, utan föregången entreprenadauktion, blifvit af privata personer verkställda, så att t. ex. för timmermansarbete blifvit, enligt afgifna räkningar, utbetald arbetslön till ett belopp af 897 R:dr 16 sk. 10 rst., hvaribland förekommer, att arbetslönen för golfinläggning blifvit beräknad till 8 sk. banko qvadratalnen. §• 15- Räkenskaperna utvisa, att för Kungsholms fästning vid Carlskrona blifvit utgifvet: år 1848 R:dr 10,247: 35. 2. „ 1849 „ 8,415; 6. 1. Af dessa utgiftsbelopp hafva, såsom arfvoden till fortifikationsbefälet, blifvit utbetalda, år 1848, 1,399 R:dr 44 sk. och år 1849, 449 R:dr 16 sk., tillsammans 1,849 ll:dr 12 sk.; hvarjemte till skrifmaterialier blifvit år 1849 ntgifna 43 R:dr 38 sk. 9 rst., enligt räkning å 3 böcker postpapper, 3;j ris fint papper, 7 ris konseptpapper, 19 bundtar skrifpennor, 3J ti lack, 1 ti sömtråd och 7 kannor skrifbläck m. m.
Öfver förslaget att öflöningen för de öfvertalige Embetsoch Tjenstemännen i Kongl. Maj:ts Canzli, utgörande 15,856 Rrdr 10 sk. g r., med under en del af lönerne beräknad spanmål, måtte å IndragningsStat öfverflyttas, har Utskottet i dess utlåtande, angående 2;dra HufvudTiteln, redan afstyrkande yttrat. 8:0 Från Staten för Våg-Staten i Avesta varder, under åberopande af hvad uti utlåtandet angående 2:dra Hufvud-Titeln blifvit föreslaget, här utfördt ett belopp af 346 Rrdr; Och hvad vidkommer den, ifrån åtskillige under 2:dra Hufvud-Titeln uppräknade anslag till vissa föremål inom LandtStaten, föreslagne öfverflyttning af tillsammans 1,273 R:dr 28 sk., så har Utskottet, uti berörde utlåtande, redan föreslagit att detta må iagttagas 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 63. med 248 R:dr 28 sk. af Lagmans-Iön på Gottland, 5o R:dr för en Slollsskrifvare i Uppsala och 25 R:dr för Provins-Landtraäteri-Conloret i Jemtland, eller tillhopa 323 R:dr 28 sk.; hvaremot, vidkommande återstående 55o R:dr h yresm ed el för Landshöfdinge-Embetet i Kronobergs Lån, 100 R:dr för Provins-Landtmäteri-Contoret i Fahlun och 3oo R:dr hyresmedel föi' Landshöfdingen i Vennersborg, tillsammans cpo R:dr, åberopas hvad derom i nyssnämnde utlåtandet förekommer. g:o I fråga om högre pensions-rätt för Landt-Stats-Tjenstemännen, åberopar Utskottet det uti Betänkandet, angående reglering af 2:dra HufvudTiteln, i ämnet afgifne utlåtande. 10:0
Så hoppas jag, att flera med mig vilja göra. En ledamot har trott, att kärleken till fosterlandet icke vore hufvudsakligen fästad vid jorden, utan fast mera grundade sig på de förbindelser, man företrädesvis ägde till det samhälle, hvilket man är född att tillhöra. Jag vill icke länge tvista i detta hänseende; men är fråga om den kärlek, sorn härrörer från mödor och uppoffringar för fäderneslandet, så lära val dessa, åtminstone hvad BondeSt. beträffar, förnämligast egnas åt jorden och synnerligast den de) deraf, de sjelfva brukat; och till en hvar, som vistats utrikes och tänk) på fosterlandet, vädjar jag, om icke den ort, der han mest uppehållit sig, legat närmast för hans tanka. Huru mycket lifhgare skall icke denna känsla vara, då man tillika sjelf äger del i de trakter, som man i alla fall så gerna påminner sig? En ledamot, som yttrar sig emot mig, liar gått längre ät} jag, j det han talat om, att qvinnor icke borde äga någon arfsrätt. Vanligen är det bevis på svaghet hos opponenten, då lian, för att kullkasta en sats, utsträcker den längre, än respondenten sjelf. D.et är icke jag, spm framställt den skräckbild, Frih. Ehrenborgh uppdragit; men äfyen från länder, som man gerna åberopar i exempelväg, såsom England, skulle jag kunna anföpa talande bevis för nyttan att icke dela jorden i för små lotr tep. Man ser der äldste son,en allena tillträda jordegendomen, gifta sig tidigt, peli sålunda kunna både gifva sina hapn, äfven de yngre, en förträfflig uppfostran och öfverlefva dess fullbordan. Han kan vid sin bortgång vara trygg, att äfven de skola taga sig vä‘I fram, sorn icke erhålla något betydligt af hans qvarlåtenskap. Derföre selman ock, huru Engelsmännen, äfven då de sakna förmögenhet, likväl icke sakna kunskaper eller förmåga att i statens tjepSt elfer enskilda företag filina säkra utvägar till bergning och välstånd.
Vid granskningen af fondens säkerhetshandlingar, hafva Revisorerne icke funnit annat att anmärka, än att fonden för ett lån å 11,500 R:dr icke äger annan säkerhet, än en, uti ett Engelskt Assurans-kompani, å gäldenärens lif tagen assuranspolis å 1,000 Pund Sterling, jemte gäldenärens skriftliga öfverlåtelse af så stor del utaf hans på allmänna indragningsstaten ägande årliga pension, 3,786 R:dr, som åtgår till assuranspremier och ränta å skulden; varande för denna förbindelses fullgörande införsel uti förenämnde pension, genom Öfverståthållare-embetets kansli, meddelad; hvilket ovanliga förhållande gifvit Revisorerne anledning att derå fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. Ofverslåtliållare-embetets Kanslis räkenskaper, uti hvilka redovisning lemnäs för de medel, som blifvit anslagna till lyshållning m. fl. utgifter för Kronans hus i hufvudstaden, till aflöning för stadens uppbördsverk, till hyra för Öfverståthållare-embetets Kanslis lägenheter samt till upphandling af ved för åtskilliga embetsverk, äro uti Kongl. Kammarrätten granskade för år 1848 med och för år 1849 utan anmärkningar. De utvisa: Debet. år 1848. år 1849. Balans från föregående året: > Utgifter; Lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus 6,958: 32. 10. 5,690: 19. Aflöning för en del af Öfverståthållare-embetets tjenstemän 8,111: 8. — 8,277: 40. — Hyra för Ofverståthallare-embetets rum 1,000: — 1 000: Till någon erinran af Revisorerne hafva dessa räkenskaper icke föranledt. • o Öfverståthållare-embetets depositionsräkninfjar äro granskade i Kongl. Kammarrätten för år 1848 ulan och för 1849 med anmärk ningar samt utvisa följande förhållande: IBcbet. år 1848. år 1849.
Stockholm den 28 November 18G2. J. Falck Af Doktor J. R. Falck: Angående återgång till kyrkorna i Skåne af den från dem till universitetet i Lund nu utgående tionde. Jag begagnar mig af ett flere gånger på detta rum gifvet exempel, för att likaledes förnya en förleden riksdag väckt, men då fallen motion, och det så mycket heldre som den, på grund af ett annat Stånds remiss, i hvarje fall måste komma under öfverläggning. Frågan angår nemligen den från landskyrkorne i Lunds stift till Carolinska akademien utgående spannmål. Jag skall icke länge uppehålla mig med de skäl, som förra gången gjorde sig för afslag gällande. De voro hufvudsakligen tvänne: det ena, att kyrkornes behof af en sådan eftergift icke vore ådagalagd; det andra, och förmodligen företrädesvis bestämmande, att Staten icke mägtade bära denna nya börda, Motionären hade emellertid andragit, hurusom kyrkor funnos, som, sjelfve djupt skuldsatte, måste till nämnda läroverk afstå närmare tredjedelen af sin behållna spannmål och med återstoden knappast mägtade fullgöra sina räntebetalningar, mycket mindre något afbetala å hufvudstolen, och han tviflar icke, att, om så äskas och honom dertill lemnäs rådrum, kunna ådagalägga att detta ingalunda är ett enstaka fall. Lika förvissad gör han sig att tillgångar icke skola saknas till en utgift af emellan 20 å 30,000 R:dr, då millioner finnas tillgänglige för ändamål af mer och mindre vigt, men som likväl icke påkallas af oförtydliga rättsanspråk. Det är nemligen från denna sida han tror ifrågavarande angelägenhet böra företrädesvis betraktas. Enligt Malmö recess och derpå grundade stipulationer, dem det Utskott, som kommer att behandla denna fråga, torde gunstigt låta förelägga sig, äro kyrkorne i Skåne för all framtid tillförsäkrade ett orubbadt bibehållande af alla då egande inkomster. Sådant oaktadt anvisades några årtionden sednare, genom ett magtspråk, öfver tvåtusen tunnor kyrkospannmål till det nyinrättade universitetet i Lund.
Om man frångår den gamla författningen, sä ligger likväl i den nya redactionen, enligt min tanka, eli tillfälle alt uppdrifva egendomarnes värde, snart sagdi utan alt taxeringscomi. teen äger rättighet att vika derifiån, en sak, som skulle alldeles rubba den taxeringslängd, som nu ligger till grund för taxeringen. Den nya redactionen tror jag likväl leder närmast lill den grunden, som är hvarje taxeringsledamot ålagd, nemi. att söka utröna beskaffenheten och förhållandet emellan egendomarna, hvilket ännu mera belyses genom den 72 §, som äfven af de värde talarne har 24 Den 2 December. blifvit åberopad. Dessa skäl anser jag så talande för min öfvertygelse, att jag icke tvekar att tillstyrka bifall till Ulsk:s förslag i denna §. Gr. Cronhjelm: En värd talare har i 72 § citerat några uttryck, för alt deraf leda sig lill ett ogillande af den nya redaclionen. De citerade uttrycken i den 72 § innehålla: ”Och åligger det taxeringscomileerne med omsorg tillse, att alltid värdet må föras till dess rälta belopp, så att alla medborgare i samhället, i förhållande till deras egendom, lika beskattas, och den ena icke mer än den andra undanhålles”. Jag kan icke undgå alt finna besynnerligt, att man velat citera den 72 §, för att motivera ett förkastande af Utsk:s redaction af den 68 §. Utsk:s redaction har just tillkommit, för att sätta den ifrågavar. § i harmoni med den 72 §. När den ena § innehöll, att man skulle tillse att alla egendomar blefvo relativt lika beskattade, men den andra deremot, att de egendomar som gått i handel skulle uppskattas efter deras gångbara pris, så var det väl någon strid dessa §§ emellan. Just för att upphäfva motsatsen emellan desse §§, är det som Utsk. borttagit dessa orden ”gångbara pris”, helst då Utsk. afsett att, på sätt Ur von Schantz nämnt, man har tagit dessa ord till förevändning för alt orimligt högt uppdrifva egendomens värde och derigenom tillskynda den enskilde en orättvis beskattning.
Alströmer instämt i Hr Adelborgs yrkande med den förändring, att anslaget måtte intill nästa statsreglering ställas till Konungens dispos:n, och flere talare yrkat bifall till Utsk:s hemställan. Efter sedermera först till bifall å Ulsk:s hemställan, derefter till bifall ä Hr Adelborgs yrkande, och slutligen lill bifall å Frih. Alströmers yrkande framställde propos:r, som besvarades med blandade Ja och Nej, blef förnyad propos. till bifall å Utsk:s hemställan framstäld och besvarad med starka Ja, blandade med Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han nu funnit Ja öfvervägande. Hr Adelborg begärde votering och yttrade derjemte: Jag har intet emot att förena mig med Frih. Alströmer och har således antagit hans förslag till kontraproposm. Uplästes till justering och godkändes en sålydande voteringspropos:n: Den som bifaller StatsUtsk:s i dess Utlåt. JVZ 185 gjorda hemställan i fråga om mom. till g. af 11 punkten i samma Utsk:s Betänk. JVs 73, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, beslutar R. o. Ad. att en summa af 10,000 R:dr årligen intill nästa Statsreglering anslås till lärareanstalter för blifvande lärare vid Elementar-läroverken, att med lika belopp mellan 2:ue seminarier fördelas, samt en underd. anhållan hos K. M:t om vidtagande af nödiga åtgärder för dessa anstalters inrättande. Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 27. Nej — 10. 444 Den 26 Jul i. Härefter förekom och lades till handlingarne Utsk:s yttnde ang:de de öfriga delarne af 11 :te punkten. Utsk:s yttr:de lades till handlingarne'. 3'2:dra punkten. Frih. Åkerhjelm: Utsk. har följt den praxis, att vidblifva sitt första beslut, dä detsamma blifvit af 2 Stånd bifallet. R. o.