Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse .V.o 54. 71 Och sedan Förste Lif-Medicus af Pontin, uti serskild algifren skrift, i underdånighet anhållit, att den pension, honom Nådigst blifvit tillerkänd, älven för framtiden måtte blifva oberoende af de honom möjligen tillfallande löneförmoner; så har E. K. M., efter inhemtaudc af Dess StatsContors underd. Utlåtande i ämnet, under den 22 nästlidne Februarii, i Nåder anbefallt handlingarnes öfverlemnande till Rikets Ständers Statsutskott, till det afseende Förste Lif-Medicus af Pontius ifrågavarande ansökning kunde finnas förtjena. Hvad härvid förekommit hafva R. St. i öfvervägande tagit, och då R. St., uti underd. skrifvelse af den i5 Julii 1818, om pensions-reglering för Hennes Majrt Enke-Drottningen Hedvig Elisabeth Charlottas llof-Stat, till E. K. M:s Nådiga afgörande öfverlemnat ”alla vid nämnde Pensionsreglering förekommande frågor i hela sin vidd, utan hinder af serskilda grunder och föreskrifter, endast under förbehåll, att det för ändamålet anslagne belopp ej blefve öfverskrida,” bafva R. St. ansett sig icke kunna afgöra denna till deras behandling öfverlemnade fråga, enär den, på grund af R. Sl:s vid en föregående Riksdag fattade, ofvan i underd. anförda beslut, beror af E. K. M:s egen Nådiga pröfning. Hvilket Rikets Ständer, i anledning af Eder Kongl. Maj:ts högstberörda Nådiga Remiss, få i underd. anmäla; framhärdande Scc. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adela den 3o Jnnii i834< Presle-Slåndet den 3o Borgare-Ståndet den 3o Bonde-Ståndet den 3o Rikets Ständers underd. Skrifvelse, i fråga örn upphörande af Liggemånaders och Begrafningslijelps beräkning, vid tillträde af vissa högre Civila Embeten. (Stats-Utsk. N;o 58.) S. A. K.
Man tager en i hvitt broderi, så blir det förtjusande, och jag kan duk af fint linne, som mäter 72 cm. i qvadrat, och på förhand vara säker, att n i, om n i följer mitt råd, lägger den tillsammans på följande sätt: Alla fyra i ert stilla sinne skänker en liten tacksam tanke åt hörnen vikas, så att de träffa hvar andra i midten den okända Ebon Hoi. af duken. D e r fäster man dem med en knappnål VIII. Äggservett. M a n tager ett stycke hvitt, fasoneredt tyg af ungefär en aln i fyrkant, detta klipper man ut i form af en vanlig, 4-uddig stjerua, dock så, att hvarje udd ej är skarpt afsneddad, utan mera rundad ut till spetsen af hvarje udd; uddarne skola vara något mer än 7 tum eller så långa, att midtelstycket blir något mer än 7 tum i fyrkant. N u syr man röda kråkspark rundt om och i hvarje udd ett fogelbo, ett par foglar e. d. Sedan fodras servetten med hvitt t y g; i spetsen af en udd sätter man en liten rosett. Denna servett lägges på ett fat med äggen inuti, och viker man så öfver alla fyra hörnen, det med rosetten öfverst. Tager sig bra ut, är billig och lättgjord. A. O. H. vackra de fula, aktning; frågar qvinnorna de vilja, att m a n s k ä n k e r gamla, dem; — smickrar d e m. Fruntimmer alla o c h inrättningar, verk kan göra det omöjliga tur, så h a r j a g efter få hos fabåde franska o c h hjelpa göra trodde flyttad vore hemma skulle du, bestämdt och någon plats Min hustru söka sin l y c k a våra inkomsters lertid kasserad, ska ' det nu föreslog i o c h som j a g icke o c h förändra 4 3 fruktlösa afstått mitt vara från m i n naförsök vidare att täflan. » du ej sin titel, u t a n höll kallad för fröken.
Femte Hufvud-Titeln: 9:o, 10:o, och ll:o, Voterings-proposilionerna, under dessa N ior, pag. 8 och 9, godkändes; Sjette Hufvud-Titeln: 12:o, Inbjudningen, pag. 10, afslogs, och Voterings-propositionen å samma sida gillades; Attonde Hufvud-Titeln: 13:o, 14:o och l5:o, Voterings-propositionerna, pag. 11 och 12, gillades ; 16:o, Litt. a. Inbjudningen till Borgare-Ståndet, pag. 13, antogs, hvadan l;a Voterings-propositionen, pag. 14-, förföll; hvaremot Voteringspropositionen, å samina sida, i hufvudsaken, gillades; Litt. b Inbjudningen, pag. 15, antogs, och Voterings-propositionen förföll; 17:o Voterings-propositionen under denna N;o, pag. 15, gillades; 18;o och 19:o Dessa punkter, som afse serskilda delar af HufvudTitlarne, lades till handlingarna. S D. Föredrogos ånyo och bifollos Stats-Utskottets utlåtanden: N:o 104, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående åtskilliga i Götheborgs och Bohus Läns skärgård belägna holrnars upplåtande till fritt och allmänt begagnande; och N:o 113, i anledning af väckt fråga om nedsättning af afgilten till Handelsoch Sjöfarls-fonden, berörde fonds ingående till Riksgätds-Conloret samt Convoy-commissariatels upplösning. S. D. Efter ånyo skedd föredragning bifölls B evilla in gs-Uts kott el s betänkande, N:o 14, i anledning af väckt motion om uppbärande al en viss accis, vid införsel till stad, af bränvin eller en emot dylik accis svarande bran vins-försäljnings-algift. Prol.-TJtthag, den i 4 och i5 Januari 1845.
Ut skottet remitteradt anförande, gjort de erinringar emot hvad Herr Öfverste-Lieutenanten af Sillén i ofvanberörde måtto framställt, att det så kallade Garnizonsmålpt har varit af ålder och Utgöres af 32 lösa kappar roed ?:ne sådana till jtåga på tunnan, i stället för den fasta turman af 36 sådana kappar, och att, likasom flera slags beräknings grunder för vigt voro i Riket antagna, voro också för inål flera särskildta, utan att sådant kunde anses stridande emot Ijäg, då man likväl alltid väger med samma slags vigt, och mäter 442 Den 39 Maj. mäter mer! samma slags tunna: att GarnizomRegementerne i sjelfva verket bestås ett mindre inål; men att, dji deras Spannmål anordnas, förvandlas den från Garnizons-mäl till fast mål, som då blifver ett mindre tunnetal af det sednare, hvilket de qvittera; men denna differehce i mål bomme likväl det allmänna till godo och blefve redovist, i stället för att en förändring uti an. slaget för Garnizons-Regernenierna från Garni, zonstill fast mål blefve en tillökning uti Statsk utgiften; och hvad beträffade den del af ämnet, att dålig säd skulle blifva till Regernenter■na utlevererad; så, utom det Herr Friherren förmodade, att vederbörande, med kännedom af deras rätt, icke skulle underlåta, att i behörig ordning klaga, om dem i sådant afseende skedde något förnär, kunde ingen Uppbördsman utdela sämre säd, än den han ernottagit, så- vida icke något tjenstefel eller verkeligt brott föregått genom utbyte af Kronans bättre Spannmål emot sämre; och i sådan händelse vore en anmälan derom för mycket rättvis och billig, för att icke genast följas af det verksam mase beifrande, dertill Embetsman funnos, hvilka hade det till tjenstepligt sig å lagd t Utskottet har under öfvervägande förehaft hvad så väl Herr Ofverste-Lieutenanten m. m. af Sillén andragit, sorn ock Herr Stats-Secrete. raren m. m.
Stånd stadna emot 2, då medium af de skiljaktiga åsigternes priser blir markegångsvärdet, kommer också att härigenom tillintetgöras; och den händelse, som nu aldrig är att befara, kan, om enkel pluralitet blir afgörande, inträffa, att tre deputerade af åtta bestämma markegången, hvartill endast behöfves, att dessa tre äro ense, men att af de öfriga fem deputerade, en är ensam om sin mening, samt två och två stadna uti meningar, som derifrån afvika och som sinsemellan jemväl äro skiljaktiga.” Dessa skäl gälla, såsom jag nyss hade äran yttra, fullkomligt vid ifrågavar:de tillfälle, emedan förslaget är framställdt, sådant det var vid förra riksdagen utan ringaste förändring. Jag hemställer till Utsk:s här nävar:de ledamöter om de icke finna att de anmärkmr, som jag gjorde vid sista riksdagen äro väl grundade och om man icke bör vidblifva det gamla heldre än att famla efter något bättre, oviss om hvad utgången kan blifva. Vi hafva vid vära riksdagar under förhandlingarne inom Utsk. icke sällan hört beklagelser deröfver, att genom omröstning per capita, meningar blifva gällande, hvilka, i händelse samtliga ledamöterne varit tillstädes, icke skolat Den 5 Juli e. m. 351 vinna framgång. Denna klagan har varit en naturlig följd af det förändrade omröstningssättet, frän ståndsvis till per capita. Nu vill man införa samma sätt vid omröstningen inom markegängssättningskomitéen. Månne icke derigenom samma klagan öfver Komitérades beslut äfven skall komma alt förspörjas? Det är visserligen sant, att den, som genom markegångssättningen tror sig vara lidande har rätt att klaga, men om man kan, genom bibehållande af det bestående, inskränka anledmne till klagan, så mycket som möjligt, så tror jag att man derigenom gagnar både det enskildta och det allmänna. Jag anhåller således att denna punkt måtte af R. o. Ad. afsläs, emedan den icke rörer en så beskaffad fråga, som med statsanslagen har den ringaste gemenskap, till följd hvaraf den kan, enl. Riksd.Ordms föreskrifter utan återremiss afgöras. Hr von Troil:
Denna Förordn. afser att hemman icke skola klyfvas i mindre delar än att besutenhet dermed förenas och, på det att klyfning i mindre delar skulle förekommas, infördes just rättigheten att inlösa de öbesutne hemmansdelarne, Således, om Den 1 Augusti e. m. nu skulle föreskrifva.?, ait lösningsrätten skall inom en viss tid göras gällande, blir della i fullkomlig sirid med de principer som ligga till grund för 1827 års Förordn. Om derföre man ålergår till 1827 års för fa 11 n. sådan den ursprungligen var, kan detta icke efter Frih. Tersmedens förslag ske annorlunda äu genom ett tillägg, hvilket, såsom jag redan visat, är stridande emot principerne för Förordnm. Hitintills har jag endast vidrört den kamerala delen af frågan, men då Frih. Tersmedens förslag åsyftar att obesutenhet skall finnas jemte obesutenhet, måste jag betrakta frågan ur statsekonoinisk synpunkt. Det är besynnerligt, mine Hrr! att alla författare i statsekonomien erkänna den frihet i handel och näringar i allmänhet, till hvilken Adam Smith lade grundvalen; men under det de erkänna denna frihet, äro de likväl i fråga om jordslyckningen af olika meningar. Alla författare inom England äro af den tanke, alt icke blott bruttoinkomsten utan äfven neltoprovenuen blifva relativt större af ett större jordbruk än af en alltför stor styckning af jorden, hvaremot andra länders författare bestrida delta. Då således denna fråga ännu icke kan anses löst inom vetenskapernas område, och vi från provinsen Dalarne, hvarest hemmansklyfning fått fortgå ohejdad!., hafva de mest bedröfliga resultater af denna hemmansklyfning, torde det vara skäl att icke tillåta hemmansklyfning längre än att besutenhet dermed är förenad på sätt 1827 års Förordn. bjuder. Jag tror således att Utsk. förfarit rätt, då det i fråga om besutenheten icke gått öfver innehållet af denna Förordn. Jag anhåller om bifall till Utsk:s förslag till denna punkt. Hr Dalman:
Län, på hvars agor ett Soldat-Törp är beläget, för s:ne år sedan till Härads-Rätten instämde Strö rots-Interessenterne örn Flan-penningars erhållande. Härads-Rätten ålade Länsmannen och tvenne Nämndemän att besigtiga Torpet och värdera dess afkastning. Sedan denna värdering var förrättad och till Härads-Räiten vid häsrpåfölj nide Ting ingifven, fann Härads - Rätten samma värdering ganska billig, och tillstyrkte, att Landshöfdinge-Embetet, till hirars afgörande frågan hänvistes, måtte denSamma bifalla. På Hufvud - rotens hoä Landshöfding^ Embetét gjorda anhållan 0111 detta bifall, erhölls följande Resolution: rSont Kongl. Majus beli Rikets Högloft Krigs■ och KammarColle gier , genom Utslag af ilen 2 2 sistl. Maji ^1816), i enahanda Mål, före skrifvit, att enär ic* ke visas kan, att Stam-roten enskildt uppodlad t Soldat-Torpet j Plati af giften blir beslarhrnas efter Torpets vidd och afkastning i dess uppodlade skick; sa,' kmedan förevarande uppskattning sig grundar potten afkastning , som efter veikstäld ödling a Torpet itu för t.den erhulleS; förahiåtei _Kbnungené Jiefallr.ingshäfvande återförvisa detta Mål till ert förnyad, efter bervfde föreskrift lämpad y undersökning vid Lofl. Härads-Rätten, derest Rote Deltigarné ännu icke kunna med hvarannan i Målet <U éamjas'’. En följd af denna Resolution blef den, att Hufvud roteni sorn i Landtmäteri-Contoiret Den 15 December. förgäfves efterhört någon Charta på sitt Hem* inan och nogsamt visste, att ingen människa nu mera lefde, som kunde upplysa hurudant Torpet var i sitt ouppodlade skick, icke vidafe fullföljde saken, emedan ett fullföljande defaf nödvändigt skolat medföra ganska betydliga kostnader, utan att leda till något Resultat»
Under handläggningen häraf har Utskottet inhemtat, att Kongl. Maj:t numera pröfvat och afgjort vederbörande Comiterades förslag rörande jemkning i extra roteringen; hvadan Carl Gabrielssons ifrågavarande motion lärer få förfalla. livad dernäst angår Herrar Bååths_, Hallgrens och Bööks motioner; så, enär Kongl. Maj:t, uti Nådig Proposition af den 18 Januarii nästlidetår, lill Rikets Ständers bifall framställt, bland annat, att för ordinarie rotering underkastad, men i sådan rotering icke indeld jord, måtte hädanefter, icke såsom hittills, erläggas rotefrihets-bevillning blott med 12 R:dr för helt hemman, jemlikt a5 §. i Revillnings-Förordningen, utan en sådan vacanceafgift till försvarsverket, som är roterings-besväret fullt motsvarande och vid markegångs-sältningarne efter de i hvarje Län gällande roterings-grunder uträknas och i Taxorna årligen utsättas, hvilken framställning Rikets Ständer, enligt deras till Kongl. Maj:t under den 10 sistlidne November aflåtne underdåniga skrifvelse (N:o 193), antagit, samt Kongl. Maj:t derjemte, angående frågan om
Uti ofvanåberopade berättelse hafva fullrnäglige, i iy punkten, väl förmält sig anse det leda till enkelhet och reda, i händelse 2 mom. af 22 § samt 38 § i reglementet sammanföras; men då (let förra stadgandet innefattar underrättelse om den åtgärd, som af fullrnäglige skall vidtagas, i afseende på ansökningar af personer inom verket rörande arfvoden ulöfver fastställd stat m. rn., samt det sednare åter uppgifver iakttagelserne för de sökande; tillstyrker Utskottet, 3:o att nämnde föreskrifter må oförändrade bibehållas. Med föranledande af baöko-fullmägtiges framställning i 18 punkten af deras berättelse lill Utskottet, föreslår Utskottet, 4 Banko-Utskottets Me mor tal, Ii. o TT. 4:o. att mom. litt g. af 4° § i banko-reglementet måtte sålunda förändras: Till tjensterne i 4'-de graden: Tjenstemän, tillhörande samma grad samt verkets kassa-skrifvare och öfrige extra ordinarie tjenstemän. Enär det torde kunna antagas, att de i § 47 banko-reglementet omförmälde befattningar, hvilka för närvarande äro genom konstitutorial återbesatte, framdeles blifva umbärlfge, i följd af Rikets Ständers vid denna riksdag fattade beslut om indragning af sedlarne å 16, 12 oell 8 sk., så har Utskottet ansett sig böra föreslå en förändrad uppställning af nämnde §, så lydande: 5:o. Vid befordringar till sysslor inom de i § uppräknade fyra tjenstegrader, utfärdas öppen fullmakt för den, som tjenslen erhåller; med det undanlag, att för en kommissarie, en kassör samt en bokhållare och tre kontors-skrifvare, hvilkas befattningar skola indragas, när ärendena sådant medgifva, allenast konstitutorial utfärdas. Kommissarie, som varder till högre lön uppflyttad, undfår derå protokolls-utdrag.
Ståndet för godt att samma Mehiorial gilla, endast med de anmärkningar att, bland de till afgörande hos det förstärkta Stats-Utskottet framstälda propositioner, contra-propositionen rörande lievi II ningen för Advocater samt propositionen, om Bevillnitf gs-afdrag å rentan för RiksgäldsContoirets emottagne Lin borde förtydligas och i den sednare propositionen bestämdt uttryckas, att den endast angar de lån, för hvilka 6 procents årlig renta erlägges, sedan alla Ian med lägre renta blifvitrvi allmänhet från Bevillning wndantagne. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn• Robsahm. S. D. Den 27 Juli. S. D. V i,l förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets den 21 Juli på Bordet lagda Memorial under den lgtde Jui, om öfverlemnande till Kongl. Maj:t'; att till förekommande af Öfverflodiga utländska varors införsel,’ vid sig företeende omständigheter Tull-afgifterna i lämpig mån förhöja, blefMemorialet, i an:edning af 60 § Regeringsformen, till Utskottet återremitteradt, med den allmänna anmärkning, att Ståndet för sin del anser det böra till Kong’. Maj:t i underdånighet öfverlemnaS, att, efter den till granskning af TullTaxorna nedsatta Comitéens och öfriga vederbörandes hörande, samt med afseende i synnerhet på de inhemska näringarnes befordran, intill nästa Riksdag Tull-afgifterna efter omständigheterna jemka, nedsätta eller förhöja, ,Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. Utdrag af Hedervärda Bonde-Ständets Protocoll vid Urtima Riksdagen den 27 fali 181$. S. D. Vid nu skedd ytterligare föredragning biföllos nedannämnde, sedan sista Plenum på Bordet hvilande, Betänkanden: Frän Banco-ZJtskottet Af den 18 Juli, Angående förbättrade Lönevilkor för Bankens Embets©ch Tjenstemän ro, m. Frän Den 2 5 Juli.
§. intagne dro. i 8. patron» ©cclcftaru.m i ©Fåne, £adanb od) 23ol)uö Sdn, forn njuta fpannemål af jfrono# eder d?prfotionbe, betala 5 procent af fpannemå* Ienö roärbe, utrdFnabt efter ben ndfl före Saneringen fatte 2Äarfegång. Sifa afgift crldggeö ocf af ben Äprforne i begå orter tinf;öranbe tionbe, forn ej dr på Sön eder tid anbre beffäinbe Drbinarie utgifter anjlagen, 0$ utrdfnaS tvärhet på npjjnämnbe fått; äfroenfom af ©omfprforna t Sfifet, Sfrt. II. 5. 9—ii, g SKiFef, ffir beråd inFomffer t fpannemål edet ^cmmanérdnfor/ febdn ber» ifrån blifmit afråFnabe enbaff fåbane, efter fårflfilb ©tat ufgåenbe S§» ner, f5r bmilfa inneljafmarne efter benna StrtiFeld ofmanflåenbe §.
Om jag nu likväl anhåller om bifall till Utsk:ts Betänk., så är detta mindre derför att jag anser det Den J8 April f. m. 537 medel icke kunna finnas, ty att Sverige för ett sä vigtigt ändamål som detta icke skulle hafva råd att offra några millioner, tror jag icke någon kan påstå; men jag gör det derför att man ännu icke kunnat få klart för sig hvilken organisation af flottan som är den lämpligaste. Så snart detta blifvit afgjordt, hvilket jag hoppas måtte ske innan nästa riksdag, så förmodar jag att man icke skall tveka att till R. St:r göra en framställning om de medel, som behöfvas för detta ändamål, och jag hyser den tillit till Representationen att den icke skall vägra anslag till det som enligt min tanka berör dess vigtigaste intressen. Några ledamöter yttrade härtill bifall. Hr Skogman: Jag skulle varit synnerligen belåten, om den föreslagna tillökningen i anslaget hade blifvit beviljad af R. St:r, men för den som varit ledamot af Stats-Utsk:t, torde det vara bekant att man icke alltid kan hoppas på bifall till det man önskar, utan får man derför understundom rätta sig efter hvad man tror att man möjligen kan erhålla. Det är skada att jag icke haft Hr Rrakel till kamrat i Utsk:t; hans vältalighet hade kanhända förmått uträtta mer än min ringa förmåga har kunnat. Frågan har varit huruvida man, genom att föreslå ett så högt belopp som motionärerna önskat, skulle utsätta sig för en votering i förstärkt Utsk., der utgången hade blifvit mycket osäker, eller om man skulle föreslå en summa, som man kunde hoppas vinna R. St:rs bifall. För öfrigt anser jag det vara temligen likgiltigt hvad beslut som R. o. Ad. fattar, då, efter hvad jag tror mig veta, Betänkt redan är bifallet af 3:ne Stånd.
Med afseende å de inom Riks-Slånden framställda anmärkningar emot en jernbanas ledande nedanför Skinnarviksberget! samt en banks anläggning emellan Södermalm och Riddareholmen, och med anledning af det förslag Herr Wallenberga lill Utskottet remitterade och i della betänkande redan omnämnda motion innefattar, rörande den lill Slockholm söderifrån framgående stambanans ledning olver något af Mälarens trängre pass på minst en half mils afstånd frän hufvudstaden samt en bibanas anläggning till en på tjenlig! ställe vid Saltsjön inrättad bangård, halva, enligt hvad för Utskottet tillkännagifvits, undersökningar nyligen blifvit anställda för utrönande af möjligheten alt anlägga en jernväg från Slockholm förbi Drottningholm och Bockholmssund till Södertelje. Den linie, som dervid ansens företrädesvis kunna ifrågakomma och hvars lokala förhållanden derföre blifvit närmare undersökta, skulle komma all utgå från den föreslagna stationsplatsen vid Clara sjö, följa den ål Stäke utstakade jernvägs-linien lill Träsk-sjön, belägen i nordvest från Snina kyrka, samt ledas förbi Lilla Alhv öfver Bälsla viken lili Åkeshof och Färjestad samt öfver Drotlningholms-fjärden lill Kanton, hvarifrån denna linie skulle vidare lörlsällas genom Edeby samt gå Öfver en vik af Mälaren viri Lindö bro och sedan den blifvit ledd öfver Tappströmmen framdragas öfver Eekerön till Norrsundet och öfver Lillön lill Bockbolms-sundet, (ifver hvilka 2:ne sund jernbanan skulle anläggas till Wellinge samt derefter genomskära den lanrilhnjd, som skiljer Mälaren från sjön Born, och i sydlig'riktning framgå lill trakten af Södertelje. Men anläggningen af denna jernvägslinie, hvarigenom, utan alt den södra Mälarevikeu vid Stockholm behöfde ölvergås, en S/ntx~Ut sko!tets Utlåtande N:o 62.
Då man talar om de fattiges fördel, bör man väl ihågkomma deni antingen de äro köpare eller säljare, och många af de sednare torde i detta fall vara lika obemedlade som köparne. Man bör unna dem den ringa vinsten på deras vara. Då nu öfverläggningen ansågs vara fulländad, hemställde H r Gr. o. Landtm, om II. o. Ad. bifölle Utsk:s i afseende på artikeln ost afgifna förslag, och besvarades denna propos. med blandade ja och nej, hvarefter Hr Landtm, hemställde om K. o. Ad. ansåge att 1845 års lullbestämmelser för denna artikel borde förblifva gällande, samt då härvid ropades starka ja blandade med nej, förklarade del han trott sig finna att nu ja öfverröstat nej. 29:de punkten, an g: de artikeln porslin. Hr von Hartmansdorff: Utaf det nu upplästa mom. af betänk., har Ståndet inhemtat det Utsk. tillstyrkt att nu gällande införseltull af 28 sk. för tallrikar af oäkta, hvit porslin måtte bibehållas. Deremot är nedsättning föreslagen i andra hänseenden och slutligen har Utsk. tillstyrkt ali äkta porslin för farmaceutiska och vetenskapliga behof må få tullfritt införas. Uti detta sistnämnda tillstyrkande instämmer jag. För öfrigt anser jag det äkta porslinet utgöra en lyxeller öfverflödsartikel, och den som anser sig hafva råd att köpa sådant, må gerna betala en högre afgift, isynnerhet uu då Staten så väl behöfver penningar. Hvad vidare det oäkta porslinet angår, hvilket här i riket tillverkas, så tillstyrker jag vördsammast att R. o. Ad. måtte bibehålla tullen derå sådan den nu är, så väl med afseende å de slag deraf, rörande hvilka Utsk. tillstyrkt förändringar, som ock ang:de öfrige sorter. Troligen är det R. o. Ad. icke obekant att tvenne betydliga fabriker för tillverkning af oäkta porslin, finnas inom landet, och att dessa fabriker i sednare tider gjort betydliga fram - Den 3 Juni e. m. 383 sleg, så att de, till en icke obetydlig del förse landet med dess behof af nämnde vara.