Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Robsahmi S. D. Det af Constitutions-Utskottet den 20 Juli afgifna, och den 21 på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Norriges Pikes Stor-Things svar på den föreslagna Riks Acten, om de imellan Sverige och Norrige uppkomna Constitution'ella förhållanden, föredrogs nu å nyo och bifölls. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm, S. D. Tades till Handlingarna ConstitutionsUtskottets 2:ne Memorial af den 19 Juli, som ifrån den 20 hvilat på bordet och nu åter föredrogos , angående: 1:0 en af Hans Excellence Herr I.andtmarskalken den i 7 Juli vägrad Proposition; och 5: te B andel. 261. 262. 2*0 2 o8 2 Den 2 2 Jufi. q:o Herr Friherre Stael von Hollsteins anmärkning mot föredragande i Stats-Rådet. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. Följande Constitulions-Utskouets Memorial föredrogos nu å nyo och antogos att hvila till nästa Riksdag för den åtgärd 56 Regeringsformen föreskrifver: l:o Af den 19 Juli, hvilket den 20 lades på Bordet, om ny redaction af 29 §. Regeringsformen ; 2:0 likaledes om förändring af 41 §, Regeringsformen; och 3:0 af den 20 Juli, som i går lades på Bordet, om ny redaction af 5 §. 1 Alon», af Tryckfrihets Förordningen. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. o S. D. A nyo föredrogs Constitutions-Utskottets den 20 Juli afgifna , och den 22 på bordet lagda Memorial, i anledning af Höglofl. Ridd. och Adelns återremiss å Utskottets förslag till den ändring i 4 §.
Ägg will gerna medgifwa at Stängsel - skyldigheten kan wara tung pä de Orter der skog ej finnes, men den är likwäl i allmänhet nyttig. Upland är derpä ett talande exempel. Och om den i denna skoglösa krovince ofta warit beskärande, kan likwäl deri en betydlig anledning til dest odling Upsökas. Zag tror, at alt hwad som bertil kai» bidraga ej bör underlatas. Hwad Höets lefwererande i diamra beträffar, har det aldrig kunnat wara min mening, at der samma langwäga ifrån skulle til Hof-Stallet transporteras. Detta inkast gjordes förra gängen Sjette Bandet. N:s 72. nz8 Den 27 Mars. af Grefwe ve la 6arcli'e, och jag swaradr va fom M/ ac jag trodde Hof-Stallet kunna erhålla sitt behof af Ve Ängar, som nara omkring Stockholm aro belägna. Pä anvra Orter mä Höet gerna fä lösas efter Markegängen. Friherre kkilamb, claes. Jag will allenast ge tilkanna, at Kronan ansenligen förlorar, om den til Ställets behof skulle nödgas upköpa Hö. Arfarenheten wid anstälda Halm-^nckmner hav wisat, at man der fatt betala mera än hwad uphandlingen efteråt kostat. Nu komnia äfwen z l,ooo Litzp. Ränte-Hö at saknas ifrån Aland; detta gör en betydlig brist, som wisserligen bör comiclcrera», och som skall mycket bidraga ac pa ^uckionen upstegra priser. Jag tror derföre det were bäst, at ' nu som förr lata in väte» a aflasta Höet wid Skallets brygga, eller ock, såsom hittils stedt med Mellösa Äng och nagra flera, som ej hafwa sjötransport, lata det pä wintcrföre införas. Friherre Mannerheim, vars A NAUS t. Dä jag af Herr Grefwen och Landtmarstalken erhällit underrättelse, at z Ständ redan afgjort denna fräga, är der ej i hopp at i beflutet winna nägon förändring som jag nu utbeder mig at fä yttra nägra ord.
Kunna icke äfvert stora anlag för industrida yrken ligga hos dem fördolda; och skall de» ras utveckling deras användande till Landets Den ji Cetober J. m. *47 båtnad hindras och förbjudas genom en allman stämpel-act? Jag är åtminstone för min del öfvertygad, att det är stora skäl och tid, att antaga Motionen. Grefve Cronhjelm: Den siste värde Talaren, har besvärat sig med att bestrida en opinion, som jag icke här hört yttras, den nemligen : att det icke skulle med Adelns värdighet instämma, att låta dess barn ingå uti Näringarne. Sådan har icke eller min tanka varit. Men min öfvertygelse är, att stipendier ej äro tjenliga medel att häfva en fördom; och att det icke är Adeln värdigt, att locka sine Medlemmar in uti ett yrke företrädesvis framför ett annat, utan att valet bör vara fritt. Den unge Adelsmannen må gerna välja Näringsyrket framför Embetsmanna-banan, det förra är icke i någon mon vanhederligt, _ men han bör ej lockas dertill. Jag har begärt ordet, egenteligen för att upplysa ett misstag af den ädle Grefven, som nyss yttrade sig. Han har talat emot Motionen; men tillstyrkt bifall till Biddarhus-Utskottets Metno-: rial. Denna motsägelse härleder sig förmodeligen deraf, att han trott Memorialet innehålla, att stipendierne icke voro ämnade för andre än sådane personer, som först förvärfvat sig en vettenskaplig bildning, och derefter ingingo uti Näringarne, Motionen åter föreslår stipendier för de Adeliga ynglingar, som allvarligen egna sig it practiska yrken. Men Utskottet bar gjort ett undantag af de egentliga handtverkeri, och tyck»* *48 9*fl It Oetober J. m: syfta derhän, att stipendierne skola tillkomma sida. ne ynglingar, sorn inga i jordbruks-, manufacturoch fabriksyrkena, och pract'i6kt egna sig åt dera» Sådan är Utskottets mening, men ingalunda, att: stipendierne skulle vid de allmänna Läroverken användas.
Så länge lagen stadgar 6 proc:s ranta och rörelsecapitalet är inskränkt, skall räntefoten aldrig nedgå, utom på fastighetslån och såvida hypotheksföreningar bilda sig.” Har förekomma flera misstag och oriktiga uppgifter. Först och främst är rörelsecapitalet, sedan realisationen är verkställd, icke inskränkt, utan det står hvarje näringsidkare fritt att för öfverskotten af sin produetion skaffa sig silfver och sedermera insätta det i Banken emot mynt eller deremot svarande sedlar. Det var just genom realisationen, som rörelsecapitalets förra inskränkning upphäfdes. Räntefoten säges icke kunna nedgå. Den har likväl fordom hos oss varit io ä 8 proc. och har sedermera nedgått till sitt nuvar. belopp; och ehuru 6 procrs ränta är laglig, erhålla dock mångå redan icke så mycket. Den värde reservanten säger väl, att den sakkännedom, han inhemtat, lärt honom, att inga publika cassör utlåna under (s proc.; men vi hafva en egen cassa i Riddarhuset, och jag skulle önska få upplyst, om icke Directm blifvit nödsakad att utlåna för mindre än 6 procts ränta. Sjelfva sparbanken har nödgats nedsätta sin ränta till 5 proc, och de flesta reella betalare hafva icke svårt att få låna mot mindre än 6 procrs ränta. Reservantens uppgift i detta fall är således oriktig och bevisar, huru litet kännedom han har om verkliga förhållandet. Vidare säger lian: ”Om varupriset icke faller i den man, sorn produetionen ökar sig, måste detta vara fördelaktigt både för producenten och consumenten.” Att -det är nyttigt för producenten medger jag ; men att det äfven kan vara nyttigt för consumenten är något nytt för mig, som icke genom det derefter följande raisonnementet göres begripligare, Sedermera säger reservanten: ”Antager man, att en så låg ränta icke kan uppkomma, utan att ett större rörelsecapital finnes, än behofvet fordrar, så lärer man icke ku^.- na få höra samma nödrop sorn nu, nemi. bläst på penningar med hög ränta?
Ständer vid denne Riksdag beslutit, Convoy-Commissariatets förvaltning och Fonder, så väl sorn alle aiidre genom aRjnänne bidrag elier afgifter tillkomne Cassör, hädanefter komma att af Riksens Ständer och deras Revisorer granskas, och i sammanhang dermed äfven Räkenskaperne öfver Qvarantaines-Inrättningens under Commissariatet nu mera stälde Inkomster och Utgifter, blifva följaktligen Riksens Ständer i tillfälle att framdeles erfara, huruvida och i hvad man ifrågavarande afgift må kunna tåla någon förminskning, utan olägenhet för Inrättningens behöriga yidmagthållande. Hvilket vördsamt hemställes till Riksens liöglofl. Ständers pröfning. Ånkom dén 20 Oct. 1823. Riksens Ständers Stats-, samt Allmänna Besvärsoch Ekoiiomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande (T N:o 408 ) j angående Communications öppnande iried Gellivare Jernmalinsberg i Luleå Lappmark; Sedan dé förenade Statsoch Ekonomiutskotten afgifvit deras Utlåtande; i frågan om undersöknings verkställande uti Norrbotten och Luleå Lappmark, till utrönande af möjligheten, äfvensom sättet af sådane Communicationers öpnande, hvarigenom det rika Gellivare Jernmalmsberg kunde blifva nyttigt och användbart för Fäderneslandet; Så hafva, vid föredragningen af detta Utlåtande, så väl Hög - 344 Stats-Utskottets Beta akan den. loll.
S. D. Föredrogs ånyo Constdutions-Utskottets Memorial K:o 116, med förslag till ändring af Riksdags-Ordningens §. 22. Antogs, såsom hvilande till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S, D. Då ånyo föredrogs Bevillningsoch Lag-Utskottens Utlåtande ]NT:o 21, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet JN:o 13, angående väckte motioner, dels om conlroller emot missbruk yid fribiefs-rältig - 5io Prot. Vtdr den 3 Juni i8^t. ( Iietens utöfvande, och dels om fribrefs-rätt för Länsmän, Lief Utlåtandet lagdt till handlingarne. S. ] Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Bevillninss-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonom iU t s k,o t te ns Memorial N:o 22, i anledning af Riks-Ståndens skil jagtiga beslut, angående fneslagne förändringar uti Kongl. Förordningen, till förekommande af oloflig införsel eller .utförsel af varor, af den 12 December i835. S. D. Föredrogos ånyo Stuts-XJtskottets följande Memotial : N*) 544» med förslag lill ytterligare föreskrifter att intagas i Reglementet för Riksgälds-Contorets fiamtida förvaltning. Bifölls. N::o 545, med förslag lill Expectanceoch Pensions-stater vid Riksgälds Conlore*. Bifölls. JS:o 54^, i a^edning af återremiss å Memorialet N;o 5ig, medförslag till en volerings-proposition. Lades till handlingarne.
M 67. ringen i likhet med det öfriga beväringsmanskapet; hvarförutom bevärings-korporalerne och vice-korporalerne undfå samma förhöjda portions-skilling, som regementenas eller korpsernas egna korporaler eller vice-korporaler; att den till bevärings-underofficer befordrade eliten skall erhälla skjutsoch traktaments-ersältning, enligt resereglemente!, för resan så väl till som ifrån mötesplatsen, hvardera resan beräknad till högst åtta mil, samt aflöning under mötesoch fälttjenstgörings-tiden till samma belopp, som utgår för motsvarande under-officersgrad vid stamtrupperna, när särskild aflöning der bestås; att bevärings-eliter, så väl som bevärings-korporaler och vice-korporaler skola» i likhet med det öfriga beväringsmanskapet, erhålla beklädnad och andra persedlar, samt ersättning för begagnandet under mötena af egna skjortor, strumpor och skodon; alt Bevärings-underofficer, som till begagnande under mötestiden af Kronan erhåller soldatkappa, hvilken efter hvarje mötes slut till förrådet återlemnas, skall vara skyldig att, emot en summa af 25 R:dr årligen, lika för alla vapen, sjelf uppsätta och underhålla en sin grad motsvarande uniform, bestående af vapenrock, byxor och lägermössa, enligt de för hvarje regemente eller korps fastställda modeller; att bevärings-elit, så väl den befordrade, som den, hvilken icke vunnit befordran, skall erhålla, efter hvarje af de tre första årens tjenstgöring såsom elit, ett arfvode af 25 R:dr R:mt, och för fjerde årets tjenstgöring såsom elit en gratifikation, hvilken bestämmes till följande särskilda belopp, nemligen: för obefordrad elit till 75 R:dr. » vice korporal till 100 » » korporal till 120 » » under-officer till 150 » allt Riksmynt; att bevärings-elit, som vunnit befordran, må, derest han sig sådant åtager, kunna fortfarande och sedan den stadgade beväringspligten för honom upphört, tjenstgöra under beväringsmanskapets vapenöfningar; i hvilket fall korporal och vice korporal, utom samma underhåll och aflöning, som under mötestiden bestås vederlike vid stamtrupperna, samt Under-officer, utom ofvan omförmälda förmåner af traktamente och beklädnadsbidrag, skall efter slutade möten erhålla en gratifi - kation, som bör utgå: för vice-korporal med 30 R:dr » korporal med 40 u » under-officer med 75 » hvarje år hon tjenstgör; att alla förutnämnda arfvoden, gratifikationer och traktamenten, kontanta be - Kongl. Maj:ts Nåd.
Majit har derför anbefallt den tillförordnade Landtförsvars-kommittéen att vidare utreda de härmed sammanhang egande omständigheter; och har denna Kommitté, uti derom afgifvet särskildt betänkande, ansett frågans lösning ej längre kunna åsidosättas, enär för kavalleristers fortfarande bildning och duglighet lämpligt ordnade ridskolor äro ett oeftergifligt vilkor. Efter utveckling af vigten utaf god hästdressyr samt det inflytande, ryttarens kunskap deruti och skicklighet i öfrigt måste utöfva på hästens utbildning och bedömande af hans förmåga, hvilket allt icke utan arbete och längre öfning kan förvärfvas, har Kommittéen anfört: att, hvad beträffade de vid indelta kavalleriet anställde stallmästare, deras af truppens instruktion och hästarnes dressyr upptagne tid icke medgåfve, att något väsendtligt för befälets högre undervisning kunde åstadkommas; hvarförutan der felades, — hvad som vore ett nödvändigt vilkor för denna undervisnings allvarliga befrämjande, — tillräckligt antal hästar att för en sådan begagna. Man vore således inskränkt till stallmästarne vid de värfvade regementena. Vid det ena af dem, der ännu finnes en utmärkt stallmästare, hade äfven, genom Sqvadrons-chelernas välvilja att för ändamålet tillhandahålla hästar, tillfälle till ridning kunnat beredas, ehuru visserligen endast för ett ringare antal. Likaledes ock vid hofstallet i Stockholm medelst hästar, tillhörande detsamma. Hvad öfriga enskilda ridsko lor anginge, kunde hvad der läres icke benämnas ridkonst, då uet inskränker sig till att bibringa förmåga att sitta någorlunda fast i sadeln och att nödtorftigt styra en häst. Men hvad uti alla fattas, då lärarekrafter ej härtill finnas afsedda, vore tillfälle tili inhemtande af den grundligare kännedom om hästen, hvarifrån ridkonsten, så vidt den skall högre drifvas, måste utgå. Dessutom kunde dylika skolor aldrig medföra för Staten berättigade anspråk på högre skicklighet hos kavalleri-befälet, hvilka anspråk å Statens sida och för dess nytta borde vara lika oeftergifliga, som å andra sidan befälets att utaf Staten erhålla medel att förvärfva en för dess tjenst behöflig kunskap. Då derjemte den högre Kongl. SIaj:lt Nåd.
För de afvikelser från denna .beräkning, hvilka Committén för några localer sett sig nödsakad göra, skall nedanföre serskildt redovisas. 40 Contante Penninge - Tillgångarne äro här likasom i Förslaget N:o 1 evalve - Stats-Utskotfets Betänk åmim. 9S7 racle till Spannmål efter 7 E:dr iB:co per Tunna, samt afräknade från LöneTförslaget. Hushyror äro ej heller på detta förslag beräknade eller afdragne. Likaledes äro alla Testamenten och Donationer af enskildte orubbad! bibehaline enligt gifvarnes afsigter. 5:0 För att minska behofven af LöningsAnslag vid de mindre Skolorna, har Commitéri i allmänhet vid dem icke beräknadt någon Can. tor på Stat. En sådan Lärare har blifvit föreslagen endast vid Höga Lärdoms - Skolor i de Städer, hvarest äfven finnes Gymnasium, och är der för Cantor endast utsatt 20 Tunnor i Lön emedan han, under mindre trägen Tjenstgöring vid Skolan anses hafva ledighet, att genom Musicalisk eller annan Privat undervisning , serskildt något förtjena. Vid de öfrige Skolorne har man förestält sig, att, till den nödiga undervisningen i Choral Sång och Musikens första grunder, någon på stället varande Organist eller Kyrko-Sångare kunde användas, emot ett arfvode af 10 Tunnor Säd. Skulle mera härtill fordras, lära utvägar troligen finnas inom de församlingar, der dessa Skolor nu eller framdeles anläggas. På några ställen, såsom i Norrköping, finnes rc-dan någon dertill af enskildt man donerad fond, 6lo I sammanhang med den öfvertygelse, Commitlén fattat, om den rätta och nyttigaste Indelning af Elementar Läroverk, har Comrriitén ansett, att Lärdoms - Skolor böra gifvas af 2:ne slag, nemligen: Högre och Lägre. Vid de högre drifvas undervisningen till den grad som fordras hos ynglingen, för att vinna inträ - §88 Stats-Utskottets Bttänkandm. de på Gymnasium.
St:r förmodat säkrast skulle vinnas, genom uppförande af större byggnader, deruti flera Compagnie!’ kunde inrymmas; så hafva, i anledning deraf, Comiterade för nämnde Casernbyggnad hos K. Mtt i underd. anmält, att detta anslag 75,000 R:dr med tillägg äfven af de utaf första anslaget vid i8a3 års slut i behåll varande 2,5oo R:dr ej blefve tillräckligt för Casernbyggnadens utförande på sätt den 14 Mars 1821 blifvit fÖreskrifvit, eller genom byggnad af 5 smärre hus, hvardera för 2:ne Compagnier samt en Pavillon för Staben, hvarföre kostnaden beräknades till 217,000 R:dr. Comiterade hemställde derjemte att 3:ne Casernhus, i stället för nyssnämnde 5, matte få uppföras, nemligen 2:ne mindre hus, hvardera för 3:ne Compagnier, hvaribland det redan färdiga Casernhuset för 2:11c Compagnier, påbyggdt med en våning, kunde Be län ka nelen, N:o aio, 377 kunde lemna utrymme för ett 3:dje Compagnie, och ett stone hus för 4 Gompagnier samt Staben och Regementets musik, helst sålunda icke allenast vunnes en besparing å förrberörde kostuadssumma af 7,004 R:dr 2.4 utan äfven kostnaden till arne husgrunders pålning och bäddverk undvekes, samt större utrymme erhölles å Gårdstomten m. rn. Genom Nådigt Bref d. 21 December 1824 har K. M:t till denna föreslagna förändring i Nåder samtyckt med befallning till Comiterade att vid verkställigheten iakttaga all möjlig besparing ; och uppå Comitcrades förnyade underd. framställning, rörande det beviljade ByggnadsAnslagets otillräcklighet, behagade K. M:t, för att i möjligaste måtto gå R.
Men lifvet har ej något fullkomligt att bjuda på och du må därför taga det bästa, som finnes att tillgå. Må vara att du ej tycker om att ibland behöfva skiljas från din hustru för att ej kärleken skall svalna; men lifvet är sådant, min vän, och i alla händelser tycker väl du som jag, att det är bättre att köra så sakta och varligt i början än att strax gifva fordonet så stark fart, att det stjälper i första backe.» Troligen var det med ungefär dessa tankar, som A. Ch. Leffler – i hopp att själf lyckliggöra, och omfattad af en stor hängifvenhet – ingick i sitt nya hem, då hon i november 1872 blef v. häradshöfdingen Gustaf Edgrens hustru. Dramatiskt författarskap. Estetiska åsikter. I det egna hemmet mötte hon liknande erfarenheter med dem i föräldrahemmet, där hon varit den enda, ömt omhuldade och glädjebringande dottern och systern. I de nya förhållandena, som i de gamla, förblef diktningen hennes djupaste intresse, men hon hade, som ung fru likaväl som under flicktiden, svårt att skaffa sig ostörd ro till dess allvarliga idkande. I brefväxlingen med den då utrikes varande, äldste brodern får man lifliga intryck af hennes svårigheter. I ett bref (1874), där hon först skildrat huru hon hvarje förmiddag vill ägna någon stund åt sin mor, samt huru hon tillbringar hvarje eftermiddag tillsammans med sin man, och huru föga tid, som sedan återstår för hennes arbete, fortsätter hon, som ett själfförsvar med anledning af broderns anklagelse att hon försummade sin egen utveckling: »En annan sak, som äfven tar bort mycken tid, är den förskräckliga oseden Stockholms fruntimmer hafva att göra förmiddagsvisiter. Om jag någon gång skulle bli en känd författarinna och såsom sådan hafva rättighet att skilja mig från det allmänna bruket, skulle jag aldrig mottaga och aldrig själf göra en förmiddagsvisit, utan jag skulle i stället hafva mottagning en bestämd eftermiddag i veckan. Detta skulle förskaffa mig mycken ostörd arbetstid, som jag nu aldrig kan räkna på. Jagriktigt sörjer öfver snart sagdt hvarje dag som går, emedan jag så illa använder min tid.
— » Jo, sedan kom han fram till mig och frågade, tackar som frågar, dä knallar och går. » om jag var ond på honom, och så pratade han » Jaha, dä ' ä ' rysligt kallt och så mycke snö en mängd dumheter, och så nu bjöd han upp se ' n. » » Hva ' ä ' dä han säger. » mig till första valsen i kväll. » » Det skall » Blir dä värre te jul. » » Jaså, slädföret bli förtjusande, men, vet du, jag har inte fått ä ' bra » » Roligt att åka på släde, ja, nog hem min klädning än. » » Hon har säkert tycker ja ' så, men inte ska ' herr Blomberg tänka lofvat, att den blir färdig i eftermiddag, men jag på dä ' — —. Tack söta, herr Blomberg, dä ' ä ' är så ängslig, tänk, om jag skulle komma för då alldeles rakt för schangtilt, tack, tack! Men sent till första valsen! — » Lars är hemkomsöta, snälla, lilla herr Blomberg kan ja ' få be men och vet du Mimmi, han har fått riktigt•honom vara så beskedlig och skicka hem / a kilo stiliga mustacher nu. » » Ja visst kommer kaffe, java, utå den vanliga sorten » » Tack, han med, han skall uppträda i hela glansen af herr Blomberg, men, herr Blomberg dä skulle nybakad kandidat. Men, hör du Mimmi, du måste vara genast, för vi behöfver dä ' te frukosten » —. försöka att stuka honom litet. Han är så hög » Tack, dä ' va ' elegant, men dä ' ä ' sannt, herr och pratar jämt om » samhället » och » individen » Blomberg, dä ' skulle vara brändt, för vi hinner och en hel mängd andra slagord. Jag begriper ej hvad han menar, och det gör han nog ej själf inte bränna ' t te kl. 9. » » Tack så rysligt, rysligt mycke, snälla herr häller. — » Ja, det vore lifvadt ». — Ack så Blomberg, får jag då kaffe strax?
Jag har Den 22 December e. m. 47 icke varit i tillfälle att förskaffa, mig kunskap, om sedermera blifvit gifna nägra vidare föreskrifter särskildt ang:de denna fonds användning. Men Inslrukhn för Serafimer-Ordens-Gillet af d. 28 April 1791 innehåller i 7 §, att K. Beflnde skall hos OrdensGillet anmäla faderoch moderlösa barn, hvilka anhörige icke förmå underhålla, samt gifva förslag å den, som deras vård och föda sig åtaga vill, då för eli barn intill 6 år bestås 32 sk., derutöfver till tio år, 24 sk. och derutöfver till fjorton år, 16 sk., allt för hvarje månad; och efter denna grund sker nu utdelningen af dessa medel, så att upfostringshjelpen är för ett barn högst åtta R:dr b:ko per år, då barnet är under 6 år gammalt, och i före nämnde proportion mindre, då barnets ålder är derutöfver. Det är klart att ingen vill emottaga andras barn till vård och upfostran för en så ringa betalning, hvaraf också blifvit följden, att upfostringshjelpen numera till det mesta utdelas till fattige föräldrar såsom bidrag till deras barns underhåll. Det goda ändamål, som från början varit afsedt med dessa medels användning, är således numera hufvudsakligen förfeladt. Ingen blir derigenom bjelpt, utan medlen kunna lill det närmaste anses ändamålslöst bortkastade. En och annan församling kan visserligen vinna någon lättnad i sin faltigvårdstunga, då upfostringshjelpen till godo kommer någon, som eljest helt och hållet eller i större mån behöfde af fattigvården understödjas; men denna lättnad blifver icke annat, än obetydlig. Såsom af Serafimer-Ordens-Gillets ofvan åberopade Instinkt, samt flera äldre och yngre författningar inhemtas kan, deltog Staten tillförene uti fattigvårdsbesväret och omsorgen om fattiga barns vård.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående anvisande af medel till arfvoden åt tre nya Ledamöter i Lagberedningen; 8:0 Kongl. Maj:Is Nådiga Proposition, angående uppförande på Allmänna Indragnings-Staten af ett lönebelopp stort Sexhundrade-åttatio-nio R:dr 20 sk. för Archivarien i Justiliae-Stats-Expeditionen; 9:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående den så kallade ollongäIdens upphörande; 10:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om upphörande af den så kallade Sölfeller Husmansskatten i Bohus Län; ll:o Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse i fråga om delaktighet i CivilStatens pensions-inrättning för Borgmästare i Rikets Städer utom Stockholm, äfvensom för Commissions-landtmätare; 12:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition örn Kamererären E. M. Dahleri och Krigs-Rådet A. L. Hauffmanns befrielse från dem ålagd ersättningsskyldighet, såsom controllanter å förre Krigs-cassörens, S. H. B rattströms uppbörd, tillika med dervid afgifne yttranden; 13:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om upplåtande till Solna församling af inalles 3 tunnland 1\ kappland mark, tillhörande Carlbergs kungsgård; och 14:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående afsöndring från f. d. itfverstebostället vid Dalregementet, Näs Kungsgård, af tvenne dithörande ållisken. Statsoch Lag-Utskotten: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående tillägg i 3 Cap. 5 § Iiandels-balken samt förklaring öfver 32 § i Ridderskapets och Adelns privi Bih. till R. St. Brot. 1844. 9 Sami. 8 58 Prot.-Utdrag, elen 1J Augusti 1844• legiér elen 16 Oelober 1723, i afseende pu der stadgade afgifter vid utflyttning lill utrikes ort.