Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta mom. anser jag vara ett ibland de vigtigaste i hela betänkandet. I afseende på föreståndaren har Hr Thomander reserverat sig, och med honom voro inom Utskm af lika åsigt, ej blott de, som antecknade sig såsom reservanter, D c 11 iS Juli. io5 ter, utan vid voteringen befnnnos äfven flere andre afUtsktns ledamöter hafva röstat för hans mening. För min del anser jag, att föreståndaren hör undervisa ej allenast i det theoretiska, utan äfven i det praktiska; han hör samtidigt sörja för håde den theoretiska och den praktiska bildningen, ty hegge böra af eleverna inhemlas under samma lärares ledning och uti ett sammanhang. Ett annat förhållande skulle leda till de menliga följder, som af Hr Thomander blifvit utvecklade i hans reservation. Delningen af undervisningen mellan 2:ne lärare skulle orsaka, att den ene skulle skylla på den andra elevernes ofullständiga bildning. Det blir ett hinder för den läraren, som bibringar eleverna den theoretiska bildningen, att han ej får deltaga uti den praktiska undervisningen. Jag anser derföre de 3oo r:dr i lön, på sätt Utsk. föreslagit använda, vara alldeles bortkastade penningar, och skulle hellre önska, att en lön af 1,000 r:dr ansloges åt en sådan föreståndare, af hvilken man deremot kunde fordra att han åt detta vigtiga kall egnade all sin tid och således blefve uti tillfälle att kunna handhafva både den theoretiska och den praktiska bildningen. Det lärer ej finnas någon person i samhället, till hvilken vi stå uti större förbindelse, än till den sorn undervisar och samvetsgrannt uppfostrar våra barn. Men här är icke fråga om en eller annan enskilds utan om Statens och den talrikaste folkclassens barn. Delta ämne bör således med noggrannhet behandlas, och för att få skickliga personer till ett så vigtigt värf, som det ifrågavar., bör man ej Spara på några 100 r:dr; men jag tror, att denna kostnad ej behöfde blifva större än den nu är föreslagen, om man, i stället för att hafva ett seminarium i hvarje stiftsstad, inskränkte sig till att anlägga ett t. ex. uti hvar tredje.
Jag har vågat helt öppet i detta grannlaga ämne yttra mina constitutionella åsigter, dem jag vördsamt tillika med denna reservation underställer Rikets Högloft. Ständers upplysta pröfning. Det onda är beklagligen skedt. Det må gerna efter lagarne beifras. Men det bör ock obestridligen afhjelpas: och jag förmodar det Nationen, hvarken inför andra Nationer, inför sin Regering eller inför sig sjelf lärer erkänna sig sakna förmåga eller vilja härtill; äfvensom jag hoppas våra Grundlagar icke sakna kraft att förekomma så beskaffade obehagligheter för framtiden, utan att Rikets Ständer skulle behöfva vidtaga den betänkliga utvägen, att frånkänna. Regeringens åtgärder deras giltighet”.. Scats-Utsiioltets Utlåtande, N.o 4-2l - 13 Af Herr Prosten Stenhammar: ”Behofvet af de utomordentliga utgifter, Hvilka föranledt bristen i Cabinetts-Cassan, mäste i följd af dessa utgifters föremål och natur, nästan helt och hållet ligga utom det enskildta omdömets gräns. Men Kongl. Majit har, enligt den till Statä-Utskol tet aflålna INådiga Skrifvelsen af den 3i December 1840, pröfvat dem nödvändiga för sådana ministeriella värf, som böra hemliga hällas, för Rikets värdighet och för beredande af handelsförmoner genom tractaler med främmande magter. Om det äfven kunde antagas såsom sannolikt — hvad jag icke vågar antaga eller bedöma — att dessa omkostnader kunnat undvikas, utan äfventyr att ådraga Nationen mångdubbelt större och med olyckliga vådor förbundna Stats-utgifter, eller att inga verkliga fördelar genom dem blifvit landet beredda — och ville det jemväl synas mig, som vid en och annan af dem någon större sparsamhet kunnat iagttagas; jag skulle dock icke anse det på ringaste sätt tvetydigt, hvad arten af de angelägenheter, som bär äro i fräga och praxis inom alla constitutionella länder föreskrifva, då Regeringen hemställer till nationen behofvet af anslag til! sådana utgifter.
Hr vou Hartmansdorff har så fullständigt utvecklat denna fråga, att jag ej har något vidare att tillägga, helst jag förmodar alt på denna motion ingen verkställighet följer, eller att den skall medföra all den rubbning, som densamma synes åsyfta; men jag ber att man ville besinna, huru del skulle komma alt lyckas i händelse indelningshafvarne nödgades att uppbära penningar i stället för räntepersedlarne, om än det nuvar. värdet å desamma togs till rättesnöre vid beräkningen. Må man erinra sig, att när Carl XI inrättade indelningsverket, erhöll en Capitaine t. ex. 30 t: r kronotionde i lön sig t i I Is lagen. Den tiden beräknades tunnan, om jag rätt minnes, till 1 daler s. m. Efter beräkning af 6 daler pä en riksdaler silfver, skulle han således få 5 r:dr silfver i stället för 30 t:r spanmål. Detta belopp af 5 r:dr efter nuvar. myntfot utgör 20 r:dr r:gs-scdlar, Jag tror, att det skulle vara en stor förlust för armeen alt efter en sådan beräkningsgrund utfå sin aflöning, och ber, att det Utsk., som skall behandla denna motion, mätte fästa synnerlig uppmärksamhet på de mänga olämpligheter, som förete sig i densamma. Ilr af Sillen, Lars Ga hr. och II r af Tuneld, Carl Erik, anhöllo, att detta mål mätte få ytterligare hvila på hordet. Ex. Hr Gr. o. Landtm, fästade uppmärksamheten derpå, alt denna fråga redan varit bordlagd, oell således nu äler icke finge bordläggas. Gr. Frölich, David: I likhet med hvad Hr Gr. o. Landtm, redan förklarat, är det otvifvelaktig! enligt med grundlagen, att motionen i dag remitteras. För min del hade visserligen äfven jag ernat framställa några anmärkn:r emot densamma; men vill ej för dess ytterligare bordläggning åberopa ett stadgande, som endast rörer ifrån Utsk. inkomna betänk:n, utan ber jag att i nästa plenum fä afgifva några anmärku:r, beroende del på R. o. Ad. att remittera dem eller icke.
Då jag nu vördsamligen anhåller, att denna min motion måtte blifva till Stalssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm remitterad, vågar jag hysa den glada förhoppning, att dessa Utsk:s aktade medlemmar, vid ett noggrannt öfvervägande af förslaget, skola finna detsammas godkännande medföra följande för samhället vigtiga fördelar, nemi.: dels att ingen hädanefter skulle blifva dömd till straff för olofligt tillgrepp eller ålagd tvångsarbete för 21 * 324 Den 22 December f. m. bristande laga sysselsättning, med mindre lian sjelf genom eget uppsåtligt förvållande dertill gjort sig förfallen, eller egen villigt underlåtit att begagna sig af de förmåner, samhället åt honom beredt; dels att, till följd häraf, så väl fångantalet, som Statens utgifter för fångvården skulle komma att betydligen minskas; dels att allt tiggeri på gator och vägar skulle helt och hållet upphöra, då det icke bör förutsättas, att någon vidare utdelade allmosor, sedan det blifvit kändt, att detta sätt för anskaffande af lifvets uppehälle ej mera behöfde anlitas; dels att de många tvisterne emellan särskilde socknar, om skyldigheten att bestrida kostnaden för de fattiges underhåll, skulle upphöra, då denna kostnad, utan afseende på den tillfälliga omständigheten, huruvida flere eller färre fattiga personer tillhöra eller tillhört den ena eller andra socknen, komme att mellan samhällets alla skattdragande medlemmar fördelas uti ett rättvist förhållande, i likhet med de bidrag, som af dem lemnäs till bestridande af Statens öfriga utgifter; samt dels slutligen, att de bättre lottade samhällsmedlemmarne i allmänhet skulle kunna med större trefnad och belåtenhet utöfva sin verksamhet, hvar inom sin bestämda krets, då deras sinne ej längre nedstämdes med det dystra skådespelet af denna mängd kringvandrande tiggande uslingar, men i dess ställe fullkomlig visshet erhölles derom, att ingen af desse deras olycklige likar vidare skulle hvarken förgås af elände, eller, för undvikande deraf, nödgas beträda brottets bana. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Den siste värde talaren har omnämnt de förvillelser, som böra läggas stränghetseller grymhets-ifrare till last.
Ilon bröt en efter omständigheterna fördelaktig fred, som redan var afslutad, för att, sedan våra kuster blifvit härjade, ingå en långt sämre; hon lät på andra sidan våra härar fly för underlägsna fiender och sålde vära ultramarinska besittningar; hon förstod att under det nu började tidehvarfvet, genom ränker och tillställningar, behålla makten — vi veta huru det tillgick! Genom tryckfrihetens undertryckande, hvarigenom de valde representanterne kommo till riksdagarne obekante med ärendena, genom söndringar och framför allt genom SecretaUtsk. var den, orätt s. k. frihetstiden ingen annan än aristocraliens egen regerings. Jag liar omtalat, huru det började detta tidehvarf; man vet huru det fortsattes och slutades. Väl vetande, att hon icke kunde bestå utan stöd, att hon icke kunde söka detsamma hos Konungamakten, som icke fans, vände sig aristocratien till utländska makter och blygdes icke, att åt dem sälja rikets välfärd och oberoende. An en gång uppträdde en Konung, för att, stödd på democratien, återställa Konungamaktens anseende och störta aristocratien; han vidtog dertill samma, mindre lyckliga utväg som Gärl XI, att antaga enväldet, i stället för 96 Den 28 Augusti. den föreg:de aristocratiska styrelseformen. Det påslås dock, alt Konung Guslaf III, under sina sista regeringsår, skulle hafva varit betänkt på införandet af en democratiskt-representaliv statsförfattning — men Konungens verksamhet afbröts — Jag stannar här — jag vill icke längre fortsätta den Svenska aristocraliens historia. Jag tror, att democralien både hos oss och i alla andra länder ganska väl kan uthärda jemförelse!! med den förra eller aristocratien. Demoeratien, jag nekar ej dertill, har visserligen haft sina ganska beklagansvärda och afskvvärda förbrytelser; men det har varit, då folket, länge förtryckt och förslafvadt, brutit sina bojor och utkräft hämnd för sitt lidande; det bar varit dä, som den verkliga deinocraliska anarkien uppstått.
Ståndet. ~n^t J lihsgäldskontoret, förslag lill Reglemente för: angående derstädes innestå- ende, vid föregångna riksdagar beviljade, laneoch anslagssummor — 4 1 525 — b. 21 Aug. b. 20 Aug. b. 21 Aug. 20 Aug. 212 Svar på återreroiss — 4 1 547 — a. a. 29 Aug. b. 28 Aug. a. a. 28 Aug. 1. b. 29 Aug. angående de under innevarande Riksdag lill utgående från Kontoret anvisade stats-utgifter 4 1 524 — b. 21 Ang. b. 20 Aug. b. 21 Aug. b. 20 Aug. 4 angående dito dito — 4 1 559 — b. 29 Aug. b. 28 Aug. b. 27 Aug. b. 27 Aug. angående dess inkomster m. m — 4 1 541 — b. 29 Aug. b. 26 Aug. b. 26 Aug. b. 26 Aug. angående lånet till allmänna Barnhuset — 4 1 542 — b. 27 Aug. b. 26 Aug. b. 27 Ang. b. 26 Aug. 216 angående Styrelsen samt betjeningen — 4 1 544 — b. 29 Aug. b. 29 Aug. b. 29 Aug. b. 29 Aug. angående lånet för Stiftsky r k a n i Hernösand m.m. — 4 1 545 — b. 29 Aug. b. 28 Aug. b. 28 Aug. b. 29 Aug. » om öfverlemnande till Kongl. Maj:t af det nya Reglementet för 4 1 549 — b. 29 Aug. b. 29 Aug. b. 29 Aug. b. 29 Aug. 227 » aflöningsoch pensionsstater b. 29 Aug. vid ... — 4 1 546 — b. 29 Aug. b. 28 Aug. b. 28 Aug. » Berättelse om dess ställning och förvaltning , 4 1 5 — a. a. 4 Jan. a.a. 50 Dec. a. a. 4 Jan. a.a. 30 Dec. r 35 \ 56 » Utlåtande om dess förvaltning 4 1 61 — b. 12 Mars b. 12 Mars b. 10 Mars b. 8 Mars j> dess Enkeoch Pupill-kassa, understöd för 4 1 194 — å.2 Juli å.
Öfverintendents-embete låta upprätta en normalritning för folkskolors uppbyggande, hvarvid, med iakttagande af den största möjliga sparsamhet, afseende fastades såväl på barnens helsa, som på deras undervisning, dels utfärda en författning, hvarigenom förordnades, att öfverallt der nya folkskolehus skola byggas, dessa böra efter nämnda ritning uppföras, samt att för detta ändamål, innan skolhusbyggnad verkställes, förslag till densamma måtte uppgöras samt underställas vederbörande Domkapitel till granskning och fastställelse. Motionären säger sig hafva till detta förslag hemtat anledning dels af beskaffenheten hos en del redan uppförda skolhus och till sådant ändamål använda lokaler, dels ock af de i hufvudstaden sistlidet år församlade folkskole-inspektörernas mötesbeslut; uti hvilket sednare uttalades den önskan, att ”skolhusens höjd borde bestämmas till minst 5 alnar och att dimensionerna i öfrigt borde vara sådana, att minst 160 kubikfot luft komme på hvarje barn, med beräkning tillika af något öfverskott af rum för den framtida tillökningen af skolbarnens antal.” Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, som fått till sig remitterad nämnda motion, har vid pröfningen af densamma icke kunnat undgå att bemärka den fördel, som vunnes deraf, att genom Statens föranstaltande normalplaner blefve upprättade och funnes tillgängliga, att tjena till ledning vid byggandet af nya skolhus, särdeles på landsbygden, der ännu icke kan anses utbredd kännedomen om lämpligaste sättet Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 41. 5 att vid skolhusbyggnad tillgodose skolungdomens behof i sanitärt hänseende och dermed förena vilkoren för ett ändamålsenligt undervisningssätt.
I anledning af gjord hemställan, att Directionen öfver Danviks Hospital måtte förklaras oberättigad att uppbära recognitions-afgift till Hospitalet vid upplåtelsebrefs utfärdande på besittningsrätten af dess hemman; i anledning af väckte Motioner, rörande Forväsendet samt Gästgifvare-skjutsansalterne; och i anledning af väckt fråga dels om tillägg i föreskrifterne, rörande Afvittrings Verket inom Luleå Lappmark, dels . om behofvet af åtskillige åtgärder, till förekommande af Lappska Folkstammens undergång, i sammanhang hvarmed BorgareStåndet beslutit, att StatsUtskottet skulle anmodas afgifva yttrande, angående ökadt anslag till kostnaden för AfvittringsVerket i de Norra Provincerne; samt ExpeditionsUtskottets afgifne förslag till underdånige Skrifvelse!’, dels i fråga om ulgifvande på Statens bekostnad af en fortsättning af den så kallade Lagsamlingen; och dels angående gjord ansökning om beviljande of frihetsår från Tiondes erläggande af Lowers Alunverk i Calmare Län xn. m. Den ag Maji. 3:o Bifall till följande Utskotts Memorial och Utlåtanden: ConstitutionsUtskottets: Öfver åtskillige Motioner, om ändringar och tillägg uti JustitiaeOmbudsmansInstructionen. StatsUtskottcts: Öfver gjorde Motioner, att aflöningen till tjenstgörande vid RiksStånden och Utskotten måtte få utbetalas efter hvarje månads utgång; angående anslag af medel till kostnaderne vid Högtsalig Hennes Kgl. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas begrafning; i afseende på åtskillige uti RiksgäldsContorets Räkenskaper balancerade fordringar och tillgångar. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens :
Anteckningslistor cirkulerade, och å dem tecknade sig omkring 1,000 kvinnor med förbindelse att söka motverka ifrågavarande mod. Främst bland de tecknade stod den numera hä- dangångna ädla furstinnan, prinsessan Eugénie. Allt detta oaktadt offras ännu alltjämt millioner små älskliga varelser för att tillfredsställa ett dåraktigt mod, hvilket dessutom är för hälsan skadligt, enär för fåglarnas konservering gift måste användas. Ett formligt utrotningskrig föres mot fåglarna, hvarigenom jämvikten i naturens stora hushållning på vida sträckor af jorden rubbas och skade-insekter och larver få obehindradt grassera. Vi veta mer än väl, att modet är allsmäktigt, att det är en tyrann, för hvilken de flesta böja sig; men vi vilja dock gärna hoppas, att hvarje ädel kvinna, som behjärtar hvad vi ofvan yttrat, skall med nöje afstå från en i allt fall tvifvelaktig prydnad och jämväl i sin mån försöka förmå andra därtill. Först när dessa prydnader icke finna afnämare, komma de nämligen att försvinna ur handeln. Anteckningslistor för dem, som vilja medverka härtill, finnas utlagda hos hrr Looström &amp; C:o, Bazaren å Norrbro; C. E. Fritze, Gustaf Adolfs torg, samt H. Sandberg, Sturegatan 8, där äfven list-blanketter tillhandahållas för dem, som vilja medverka till samlande af ett stort antal namnunderskrifter. Stockholm i september 1895. Styrelsen för Svenska allmänna kvinnoföreningen till djurens skydd. 309 1895 Kvartalsprenumeranter erinras om nödvändigheten att nu omedelbart förnya prenumerationen för oktoberkvartalet, som begynner med nästa nummer, hvilket bland annat medför det synnerligen eleganta julnumret med den intresseväckande artikeln ut? De förmögnare kinesiskorna bruka stundom träda en stor låda öfver sin hårprydnad, då de gå till sängs. Men icke heller detta torde vara synnerligen bekvämt. Kinesiskorna sminka sig vanligtvis väl mycVi komma så till - .lesiskor^a, s o m ket — för att få en röd teint på den fula äfven äro värda ett skönhetsstudium.
Jag undrar om inte vi svenskar, som iiro natinrnjutare framför andra, helst tiga inför en sådan upphöjd skönhet som denna - jag bara undrar. Dem jag beklagade voro de talrika amatörfotograferna. Da snodde upp och ned och hade ej tid, att, se med egna ögon, utan blott med kamerans. Till middagen varade detta skådespel, sedan kom en storartad afsliitning - det oppna hafvet,. solbeglänst, lugnt. Lofotens uddar och öm döko ned i det skimrande bl&amp;. Lii£ten, som varit kristallklar, som en höstdag hos oss, började blifva disig. Kung Harolds passagerare fingo. litet valbehöflig hvila. Mot aftonen nalkades vi Lofotens norra udde och landade vid Harstad. Byn hade fina butiker med hela fönsterrutor, » valdt lager » af tyskt &amp; am och en nybygd katolsk kyrk-. Vi togo en 17agn och glilrte till T ?-onc1ntis Ixyrka, en af de Gldsts i dessa bygder, &amp; nda frAn 1200-talet. Det var trefligt komma i land och f&amp; se sjön lan@ under sig, samt fara midt bland fjällen, ' soni vi beundrat hela dagen. Vägen vm full af folk och det var tur tyckte vi, att ej v h ' öfvermodiga körs-ven hörde &amp; $ill nligra af dessa hederliga landtmän. Det skulle ha vmit en historia för » Verdens gang »: » Nordinaen dö- dede af övermodige svenshe ». Nu fick tysken se, att det fanns folk i ordl landen. Bönderna kommo fr&amp;n ett stort missionsmöte i Trondnas kyrka. Vi 8.1 ' 0 nu i de bygder, som mest verka för hednamission i hela den protestantiska viklden, om man tar deras tjllglingar i betraktande. Och bland detta samma folk drifves egendoinligt nog ock inissi.onsoerksamhet af den katolska kyrkan - och ' ej utan framgång. Mot aftonen hade det mulnat.
Sedan den undersökning skett och Nämnden utlåtande afgifvit, på sätt 8 <§'. innehåller, åligge sökanden, så vida han vill sitt lösnings-anspråk fullfölja, att inom den tid, som i 5 mom. af sistnämnde säges, genom stämning i laga ordning göra talan härom anhängig hos Härads-Rätten, sorn eger att påståendet upptaga och afdöma; hvarefter målet i den ordning, som för tvistemål i allmänhet stadgad är, fullföljas må. 12 § i forslaget hafva Rikets Ständer funnit böra belt och hållet utgå, i följd af den förändrade lydelsen af 6 §. 1 morn. Uti 2 Cap. 1 böra orden: till och med utbytas mot ordet: högst. I likhet med hvad blifvit beslutadt, i afseende på bestämmande af ett minimum för klyfning af hemman utan föregången undersökning, hafva Rikets Ständer jemväl ansett storleken af den minsta jordlägenhet, som från hemman afsöndras må, böra efter serskilte orters olika local-forhållanden bestämmas, i följd hvaraf f 1 mom. af detta Capitel skall erhålla denna lydelse: Lägenhet, som efter 1 <$*. upplåtes, må icke vara af mindre område ån (de för serskilde orter uppgjorde bestämmelser införas) på hvarje afsöndrad del. I 7 3 mom. hafva Rikets Ständer, med afseende å ett möjligen snart förestående antagande af förslaget till allmän Civil-lag, funnit uttryckliga åberopandet af nu gällande 16 Cap. 2 §. Jorda-Balken böra undvikas, och allt - Expeditions-Utskottets Förslag till und, Skrifvelse, N.-o 4°7- så beslutat, det orden: ”gälle hvad i 16 Cap. 2 Jorda-Balken otti lif stidsstädja å hemman sägs” skola lorändras till: gälle hvad om lifstids-städja å hemman i lag stadgadt är.
Kommittéen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, GEORG ULFSPARRE. N. G. THESTRUP. Stockholm den 30 Januari 1854. C. A. Westerstrand. Direktionens öfver Civilstatens Pensionskassa underdåniga utlåtande, i anledning af 1853 års Revisorers berättelse om granskningen af nämnde kassas räkenskaper. Stormäktigste Allernådigste Konung! Sedan Rikets Ständers sistlidet år församlade Revisorer, uti öfver revisionsförrättningen afgifven berättelse, anmärkt, att, ehuru ett statsanslag af 25,000 Rdr finnes anvisadt för pensionering af civile embetsoch tjenstemäns enkor och omyndiga barn, samt Civilstatens allmänna enkeoch pupillfond uteslutande bestod af allmänna medel, redogörelsen deröfver icke undergick granskning hos Eders Kongl. Majits och Rikets Kammar-rätt, hvilket dock, enligt Revisorernes tanke, lika väl borde ske, som enahanda till Arméens Pensionskassa ingående anslag till pensioner för militäre embetsoch tjenstemäns samt under-officerares enkor och barn inför Kammar-rätten redovisas, och Eders Kongl. Majit, genom remiss den 19 sistlidne November, täckts, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berörde framställning, infordra Direktionens öfver Civilstatens pensionsinrättning underdåniga utlåtande; så får Direktionen nu berörde utlåtande afgifva och dervid underdånigst anföra: att Direktionen, för sin del, anser samma skäl, hvarå Direktionens 25. — 194 — för Arméens Pensionskassa skyldighet att inför Kammar-rätten redovisa den del af anslaget till pensionering af embetsoch tjenstemän^ i fattigdom efterlemnade enkor och barn, som af sistbemälte
Den [3 Mars e. m. räntan troligen kommer att nedsättas för Cassorne, och hvilket nu jemväl föranledt Utskottets förslag att penningarne skola, i händelse de icke få utlånas mot Inteckning, insättas i Bankens Handelsdiscont, hvartill medel komma att upplånas. Jag hemställer, om det nu är mera skäl än tillförene, att utlåna penningarne till HandelsDisconten mot 3 procent, då man på namnsäkerhet kan erhålla 5 och 6 procent? Jag anhåller således att orden högst 3o,ooo R:dr, äfvensom hela förslaget om utlåningen till HandelsDisconten, måtte utgå. Undertecknad Riddarhus-Secreterare: Ulan att ingå i pröfning af sjelfva saken, anhåller jag vördsammast att blott få fästa uppmärksamheten på hvad Grefve Gyldenstolpe redan upplyst, nemligen att, vid pröfningen af RiddarhusUtskottets RiksdagsBerättelse förlidne Juni månad, Ridderskapet och Adeln beslöt, att lån mot namnsäkerhet ej skulle af RiddarhusDirectionen få beviljas till högre belopp än 3o,ooo R:dr på alla händer; för hvilken summa Directionens samtlige Ledamöter ock personligen äro ansvarige. Som jag redan haft äran upplysa, har detta beslut sedan i Junii månad varit fattadt, och Utskottet har blott infört detta Ridderskapets och Adelns beslut uti LåneReglementet. Vid granskningen häraf har Herr von Hartmansdorff, med anledning af det beslutna silfverlånet och den deraf be - Den 13 Mars e, m. 67 farade allmänna räntenedsättningen, trott att denna maximisumma af 3o,ooo R:dr bordt ytterligare utsträckas. Härmed må vara luiru det vill, så synes det som denna framställning i:o skulle vara stridande mot Ridderskapets och Adelns redan fattade beslut, och 2:0 vara en alldeles ny fråga, hvaröfver Utskottet icke haft tillfälle att yttra sig. Jag hemställer derföre vördsammast, om denna form för frågans behandling kan vara den rättaste och den försigtigaste. Herr von Hartmansdorff':