Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Värdet af denna import, lika litet som värdet af det uti Haparanda tillverkade smör — att icke tala om det ytterligare värde, en massa andra artiklar, i 6tor skala vid samma tid inlurendrejade, till följd af det förbud eller de höga tullar, hvarmed de voro belagda, egde — återfinnes naturligtvis icke uti KommersCollegii tabeller, men jag öfverlemna!' åt den värde talaren att sjelf bedömma, huruvida den sålunda officielt mindre importen utöfvade något inflytande på landets handelsbalans. Jag nämner detta för att visa huru försigtig man måste vara för att af sifferupgifter kunna bygga bestämda resultater. Jag för min del tror, att jemförelser endast då kunna upgöras någorlunda tillförlitliga, när tariffen under en följd af år varit oförändrad. I afs:de på den andra frågan, eller huruvida man genom en tull-lagstiftning kan åstadkomma minskning i importen, så betviflar jag högligen möjligheten derutaf, så länge man ej lyckats upfinna något att hämma denna njutningslusta, som är så allmänt utbredd inom vårt land. Det är uti denna, uti den vana att lefva öfver sina tillgångar, som af den - O en 3 December e. m. Minnia upstår, som man skall söka roten till det onda, hvilket ja?, lika högt som någon annan, erkänner och beklagar. Men vill man söka ett botemedel för detsamma, för den kräfta, som tärer vårt land, så är det icke uti en reglering af tullar, utan uti kreditlagstiftningen, man kan finna ett sådant; ty så länge missbruk af krediten står på en sådan punkt, som den hos oss gör, så hjelper föga eller intet att höja tullen med någia öre på vissa varor. Så länge penningar på kredit kunna fås, skall den stora mängden icke för det högre prisets skull afsäga sig njutningen eller emotstå fåfängans lockelser, och det enda resultatet af åtgärden blefve dessa slösares något påskyndade bankrutter. Då man så tätt och ofta framhåller den tull-lagstiftning, som vid förra Riksdagen beslutades såsom en orsak till landets financiella obestånd, skulle jag å min sida vilja till dessa Hrr anmärkare framställa den fråga, huruvida, sedan denna lagstiftning trädt uti verksamhet, landets import verkligen stigit. Det torde blifva svårt att påstå något sådant.
Ad. vid pröfning af föregtde delarné af betänk, afslagit de mera genomgripande förändringarné, som der förekomma, det ändock skulle vara väl, om man kunde vinna framgång åt de mindre förändringar, som hädanefter i betänk, förekomma förutsatt likväl, att de, oaktadt nyssnämnde afslag kunna verkställas. Förhållandet med detta betänk, är, att man sökt att bereda en förändring efter ett fullständigt utfördt system och mycket, sora kan vara bra, möter likväl svårigheter om del skall isoleradt verkställas. Ehuru jag lilligt önskar framgång åt de förslag, betänk, i öfrigt innehåller; och hvilka blifva föremål för Ståndets pröfning, synes likväl, att sluta af de föreg:de frågornas öden, alla bemödanden att vinna någon framgång, vara förgäfves. Jag kan imedlertid icke frångå de åsigter, jag vid ärendets handläggning i komitcen yttrat, och jag begagnar derföre detta tillfälle, alt för de fall, der jag icke finner mig föranlåten att, i följd af Ståndets redan fattade beslut, yttra en annan åsigt, anhålla, det Hr Gr. o. Landtm, behagade framställa propos. på bifall till betänk., utan att jag för hvarje punkt behöfver göra serskild begäran derom. Men jag tror också, att, sedan man nu i tre dagar varit sysselsatt med öfverläggningen om detta betänk., man icke bör uppehålla det slutliga afgörande utan ändamål, och derföre anser jag mig böra tillkännagifva, att, derest mina motståndare icke tvinga mig att uppträda, för att i något särskildt fall närmare redogöra för komiterades åtgärder, ämnar jag icke genom upptagande af de anmårkn:r som framställas, förlänga diskussionen. Frih. Cederström: Hr Sandströmer har erkänt, att koraiterades och Utsk:s förslag afsågo indragning af alla kronans räntor. Till hvad jag redan yttrat, i anledn. af Gr.
Mea dl således Utskottet, i sjelfva idéen, tillstyrker förslaget, på det sätt att FörvaltningsCheferne inberälcnas i StaisRådens collectiva antal, och dymedelst äfven upphöjas till StatsRåds värdighet, tror dock Utskottet lämpligt, att de erhålla en mer distinctif benämning, hvarigenom förblandningen emellan Föredragande och icke Föredragande Stat Råd kunde säkrare undvi O kas: och Utskottet får derför vördsamligen hemställa, om icke det ined naturen af Ämbetet och med benämningens redan i StatsRådet införda bruk, vare förenligast att Föredragande StatsRåden, den här nedan omförmälde Föredraganden af Justitia 286 ConstitutionsUtskottets Betänkandcn. Ärenden allena undantagen, kallades Ministrar, med det prefix, som utmärkte hvars och ens förvaltning, ålit efter uppställandet af Stats Departementens antal och områden: Hvarförutan Utskottet föreslår att, i betraktande af StatsRådens upphöj. da plats, dem samtliga måtte tillerkännas närmaste värdigheten intill StatsMinistrarnes, i hvilket fall JustitifeRåden jemväl torde böra uppflyttas. 2 o Att alle Förvaltnings Chef erne böra vara Tedmnöter af StatsRådet, med skyldighet att, när de icke äro hindrade, öfvervara hvarandras föredragningar. Detta Föredragnings Chefernes inta O O gande i StatsRåds personalen är redan, under näst föregående punct af ConslitutionsUtskottet tillstyrkt. Deras häraf följande rättighet till säte och deliheratif stämma i StatsRådet kan dock, efter Utskottets tanka, ej beledsagas af skyldigheten att alltid bivista rådplägningarna, beläst om, med de Föredragandes förut nog trägna befattning, förknippades tillsynen å underordnade Administrativa Myndigheter och öfver verkställigheten af Konungens beslut. Constitutions Att Närings, och Drätsel-Årenden böra åtskiljas under hvar sin Föredragande.
Vår nåd. kungör, till följande innehåll. ’' Der är omnämndt, att då spärrningsanstalternas uteblifvande, om farsoten skulle inom ltiket yppas, i möjligaste måtto förenklar de inre åtgärderna mot densamma, och då sjöfartens afbrott, vid vinterns annalkande, föranleder en betydlig inskränkning i kusternas bevakning, kom den inre afdelningen af den tillförordnade Quarantainescommissionen i hufvudstaden att indragas. Der är äfven ålagdt K. M:s Bef:h:de att hafva uppseende öfver resande och tillse, att hvar och en vederbörande håller den uppsigt, som till förekommande af farsotens spridande kunde vara nödig. Deraf har följt, att K. M:s Bef:h:de trott sig böra vara hellre för stränga, än mindre stranga i sina försigtighetsmått. Beträffande de särskilda spärrningarna af hus och rum, innefattar denna kungörelse ganska bestämdt och ändamålsenligt, att de sjuka böra skiljas från de friska, och att de, som sköta de sjuka, skola tvätta och röka sig. Likaså nödigt det är, att hvar och en, som vårdar en cholerasjuk, afskiljes från andra, tills han undergått rökningen, lika angeläget är det, att sjukrummet kommer i åtnjutande af luftförändring. Men det later sig icke göra, om flera spärras i samma rum, och således är meningen med spärrningarna ingen annan, än att i möjligaste måtto iakttaga de försigtighetsmått, som lugna opinionen och som, utan att åstadkomma större olyckor, än sjelfva sjukdomen, möjligen kunna iakttagas. I följd af denna författning hafva också åtskilliga, dels stränga, dels mindre stränga anstalter blifvit vidtagna; men K. M. har icke kunnat undanrödja de strängare anstalterna, då dels desamma uti författningarna icke förbjudas och dels ingen opinion härom ännu uttalat sig. Vid ett sådant förhållande är det af vigt, att R. St., såsom nationens ombud, ingå till K. M. med ett bestämdt utlåt., som sätter Regeringen i tillfälle att handla efter ett gifvet system.
Tredje punkten i Utskottens Betänkande lydde sålunda: 3:o Alla af Directionerne ofver Gotha CanalBolagssamt Malmo Disconter pä B an - Den a Junii, 63 ken dr agne, ordentligen b oljor de och bland Allmänheten utelöpande Assignationer skola, vid uppvisandet, till julla beloppet med Banco Sedlar inlåsas; sd snart Kungörelse härom blifvit utfärdad» Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemstålde, om icke, i likhet med BondeStåndets uti denna punkt fattade beslut, Ridderskapet och Adeln behagade gilla Utskottens förslag, endast med den förändring, att ifrågavarande Assignationer skulle vid uppvisandet till fulla beloppet med Banco eller deremot svarande RiksgäldsSedlar inlösas. Bifölls. Uti fjerde punkten af Utskottens Betänkande var föreslagit, att: ”Götha Canal Bola gssamt Malmo Disconiers öfrige Cap i tala ku Ider y jemte dera till den 1 October 1817 upplupne räntor, borde liqvideras till Julla beloppet med RiksgäldsContoirets Obligationer, ställde på fem dr, med \.dels ärlig afbetalning, dock utan ränta”, Friherre Cederström, Jacob: Ofver denna punkt hafva olika beslut i RiksSiånden blifvit fattade. BondeStåndet har för dess del förordnat , att den ena hälften af Malmö- och Götha CanalBolags Disconters Capitalskulder, jemte derå till den 1 October 1817 upplupne rån* tor, skulle genast liqvideras med RiksgäldsContoirets sedelmynt, och att för den andra hålf - 64 Den 2 Junii. ten skulle utgifva,s samma Confoirs Obligationer , ställde på två och ett halft års betalningstid, dock utan ränta, och med rabatt af fern proCent å hela fördringsbel öppet. Jag tror, att om Ridderskapet och Adeln antager detta beslut med några ytterligare modifioationer , skola de andra Stånden ej tveka, att äfven deri instämma.
Uti ett så allmänt betryck för innehafvare af fast egendom, och då bristen på tillgångar är så stor, är det väl största skäl att tänka på bördornas lindring der lindring fkäligen äger rum Jag föreslår derföre och tror mig föreslå med högsta billighet, att Fa - 632 Den 21 Februarii. flighetmfgifu-n, enligt 2.dra Artikeln af Kongl. BeviilningsFörordningen, jemte fyllnadsafgiften enligt 4:de Artikeln , grundad på den förenämnde, måtte såsom nu mera aldeles för hög, ej lämpelig till verklig penningetillgång, ejler allmännare conjuncturen, till hälften nedsättas, Det vill säga. blott En Riksdaler för hvarje Jusende a f fastighetsvärdet; och fyllnadsafgiften i proportion af hufvudartikeln. Det tillhör icke mig, det tillhör eder, mine Herrar, att anvisa den väg, som med detta memorial bör tagas, antingen det förtjenar eller bör communiceras med de öfrige respective MedStånden eller till Bevillnings-Utskottet directe hänvisas. Bilagor till PleniProtocollet för d. 24 Februarii, föremiddagen. O N:o 1. Herr Hammarfkjuld, Lorenzo: Bland de flere förbindelser till tacksamhet, i hvilka Svenska Folket står till sin Konung och sin Regering, är dea eu af de största, som vi måste hysa mot den verksamma Den 24 Februarii. «33 omtankan för det uppväxande slägtets utbildning. Redan som Kronprins grundläde Hans Maj:t den Comité, hvars fulländade arbete Han, på gjord anmälan såsom lagkrönt Konung gillat och stadfästas. Naturen af en skolordning är sådan, att den af verkställande magten hvarken kan utarbetas eller granskas Detta värf måste anförtros till utförande åt andra personer, hvilka ensamt må uppbära nesan, om det icke svarar mot samtidens fordringar; men innerlig varm tacksamhet tillhörer dock alltid Konung och Regering, för den intention som legat till grund för arbetets påbjudande.
Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet en af Herr Thomée, med anledning af 56 § Riksdags-ordningen väckt motion om en underdånig skrifvelse, med begäran, det Kongl. Majit täckes, före Norrska Storthingels åtskiljande, göra transito-rätten, oberoende af och skiljd från Mellanriks-lagens öfriga stadganden, till föremål för särskild förnyad framställning till Storthinget. S. D. Föredrogs ånyo Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 5, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i afseende på andra delar af Betänkandet N:o 2, angående vilkoren för bränvins' tillverkning. Härvid förekonuuo Utskottets yttranden öfver nedannämnde §§ i Författningen: § 2. Första yttrandet, pag. 2, gillades, andra och tredje yttrandena å samma sida lades till handlingarne samt första och andra yttrandena, pag. 3, bilöllos. § 13. Utskottets tvänne afgifna yttranden, pag. 3, lades till handlingarne. § 20. Första yttrandet, pag. 4, lades till handlingarne, och, med afslag till den i andra yttrandet å samma sida gjorda inbjudning, vidblef Ståndet sitt i denna del fattdae beslut. Prot.-Utdrag den 25 Juni 1857. Det tredje yttrandet, pag. 4, lades till handlingarne. § 35. Med afslag till den inbjudning, sorn blifvit gjord till Borgare-Ståndet, vidblef Ståndet sitt, angående nu gällande § 36 i Författningen, fattade beslut. S 59. Yttrandet, pag. 5, med afseende härå, lades till handlingarne. § 41. Yttrandet, pag. 6, lades till handlingarne. § 68. Yttrandet, pag. 6, bifölls. § 70, momentet 1. Inbjudningen afslogs, och Ståndet vidblef dess fattade beslut. § 72, momentet 1.
Och som den fattigare delen bland Arrendatorerne ovilkorligen råkade i den yttersta förlägenhet och obestånd, om icke den beviljades lindring i Taxan; sa 6 8a Stats-Utskottets har K. M:ts Bef:h:de tillstyrkt nådigt bifall till Sökandernes nnderd. begäran om eftergift af halfva Taxan för 3 år, hälst osäkert vore, huruvida den mycket kostsamma reparationen vid Djuptinan, hvars afkastning utgjort åtminstone hälften af hela Laxfångsten vid SörforssFisket, kunde inom io år och ännu mera inom de 3 åren verkställas; och beträffande den sökta förlängningen af arrendet, lunne K. M:ts Bef:h:de så mycket mindre betänkligt att äfven dertill Nådigt bifall tillstyrka, som sådant ofelbart skulle bidraga till Kronans fördel, emedan, sedan den nu timade skadan å byggnaderne, som ett annat, ja äfven nästföljande år möjligen kunde å nyo inträffa, ådagalaggt det med arrendet förenade äfventyr, Sörforss Laxfiske vid en ny ArrendeAuction icke kunde uppgå till det nuvarande Arrende-beloppet, som, utan beräkning af möjligen inträffande förluster å Byggnaderne, hvilka i flere år derförut icke till någon betydlig del ägt ruin, uppdrifvits till 21 T:r t L& salt Lax. Yarandes af K. KammarCollegium i underd. anmäldt, att, vid det af K. M:ts Bef:h:de upplyste förhållande med ifrågavarande fiske, som den 24 Maji 1825 blifvit till Sökanderne upplåtit till i83i årsslut, Collegium ansåge sig äga anledning tillstyrka den begärde eftergiften i Taxan: hvaremot Collegium icke kunde, såsom emot författningarne stridande, understödja ansökningen, så vidt den innefattade begäran om förlängning i Arrendetiden. Utskottet, som, i likhet med K.
M:t afgifva underdånigt utlåtande, angående de förändringar och tillägg i nu befintliga sladganden, soia kunde anses nyttiga och ändamålsenliga alt vidtaga för beredande af alla verkställbara ytterligare lättnader i Sveriges och Norriges ömsesidiga handel och sjöfart; äfvensom huruledes denna Kommitté, hvilken den 5 Mais sistlidet år inkommit med underdånigt betänkande i ämnet och förslag till förnvad Förordning, väl ansett handels-förhållandena emellan Rikena böra fortfarande ordnas efter samma grundsatser som hittills, men dock föreslagit vissa modifikationer, hvilkas beskaffenhet är i E. K. M:Is Nådiga Skrifvelse närmare omförmäld; och har E. K. M.t, ehuru Kommitléeus förslag att med hel tull vid införsel från ena lill andra Riket belägga några få varu-arliklar, hvilka for närvarande draga endast half tull, innefattade en åtgärd, som i visst afseende kunde komma att minska varuförselu mellan båda länderna, ändock, i betraktande af de vigtiga ekonomiska och linanciela skäl, som föranlåtit Kommittén! att sådant tillstyrka, och då de öfriga af Kommittéen föreslagna förändringar i nu gällande bestämmelser otvifvelaktig! skulle i väsentlig mån underlätta handelsoch sjofarls-lörbindelserna emellan brödrafolken, funnit det af Kommilléen utarbetade förslag till förnyad förordning, angående Sveriges och Norriges ömsesidiga handel och sjöfall, vara i sin helhet antagligt, samt lill Rikets Ständers pröfning öfverlemna!, samma förslag, hvilket vunnit E. K. Al:ls Norrska Regerings enhälliga förord och jemväl komme ali till Norrska Storthingets bepröfvande hänskjutas.
Lika med Revisorerne, anser Utskottet det icke vara med diskont-verkets säkerhet förenligt, att af de å en till diskontering antagen vexel befintlige endossenter, såsom gäldenär betrakta endast den, som i sista hand vexeln öf - Banko-Utskottets Betänkande, N:o 42. 37 verlåtit; och ehuru Utskottet icke befarar, att vexel-diskontering skulle motverkas genom bibehållande af nu stadgade maximum, enär det ingalunda är sannolikt, att i allmänhet de vexlar, hvilka diskonteras, skola med flere endossenter vara försedde, har Utskottet likväl här nedan föreslagit, att nämnda maximum måtte förhöjas. Derjemte hafva Revisorerne förmält, att, om det i 7 § af ofvanberörda reglementariska föreskrifter intagna stadgande, att sista öfverlåtaren a en domicilierad vexel skall hafva sitt hemvist å diskonteringsorten, icke funnes, så skulle vexlars uppkomst och spridande i rörelsen befrämjas. I anledning häraf bör Utskottet förklara, att, då borttagandet af nämnda föreskrift förutsätter behofvet deraf, att diskontverken på alla orter inom riket, hvarest vexel kan komma att accepteras, hafva pålitlige kommissionärer; så måste Utskottet afstyrka en förändring, hvilken skulle föranleda den tillökning i förvaltnings-kostnaderna, att någon inkomst af diskonteringen troligen ej vore att påräkna. Det af Revisorerne omnämnda och af dem ogillade förslag att till diskontering antaga vexel inom riket af utländsk man, dragen pä inländsk man, kan Utskottet ej heller biträda, och får, såsom skäl derför, åberopa hvad Revisorerne i ämnet anfört.
M. för sin del åtminstone måtte besluta den-» Den i5_^A ugusti e. m. na åtgärd för minst 3o år. Enligt första punkten skulle Ständerne uttrycka en grundsats, hvarefter K. M. å sin sida kan fatta sin opinion. Trodde likväl K. M. det icke vara nyttigt för Riket alt för everdeliga tider afgöra denna fråga, vore del åtminstone för K. M. öppet att antaga det alternativ Ständerne framställt i afseende på åtgärdens vidtagande för 3o år. Att Ständerne för deras del såsom princip antaga, attjdet afsuttna cavalleriet icke åter må uppsitta, tror jag kunde försvaras både på rent militäriska och rent ekonomiska grunder. Att nu här ingå i en deduction häraf, anser jag verkligen vara ganska öfverflödigt, och det skulle kunna leda till deu oformlighet, som jag förut sökt afböja, att den till Utsk. afgående discussionen skulle blifva ett skäl för Utsk. att ingå i dessa detaljer. Utaf samma skäl har jag äfven inom Utsk. afstyrkt att upptaga Frih. Tolls förslag, emedan dessa förslag innebära rena organisations-frågor inom vapnet, hufvudsakligen utgående derpå, att genom reduction af numerären vinna så mycket större färdighet hos de öfriga. Min enskilda tanke är väl, att man på detta sätt skulle kunna åstadkomma ett visserligen mindre men mera brukbart cavallen, men att detta ca valleri skulle blifva mycket dyrare än ett värfvadt. Derföre kan jag icke annat än afstyrka denna åtgärd. I öfrigt vill jag blott yrka, att jag tror detta betänkts antagande kan mycket väl stå tillsammans så väl med redan fattade beslut, som med de särskildta tillstyrkanden, som betänk, innefattar. Frih. Toll, Gustaf Philip: Jag vågar först anhålla, att någon af StatsUtsk:s här närvar, ledamöter täcktes upp* lysa, huruvida detta betänk, innefattar svar å K. M:s sednaste skrifvelse angående de 58 nummer af Bohus läns regemente, hvilka afsagt sig förlängning af contractet om hästvacance-afgiften ; och begär jag att, efter det sådan upplysning blifvit lemnad, få vidare yttra mig. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.:
Utgör hälften af hwad bonden om wären nödgas återköpa den samma spannemäl han i otid sedt sig twungen sälja, i osäkerhet om ej ett nedfallit pris möjeligen ännu mera Mlle nedsätta warder af det enda han lill silk och de sinäs underhäll har att afyttra. Samma behof af hjelp, är äswen dä en eller annan landsort genom mindre tjenlig wäderlek widkännes foderbrist;- huru nyttigt om wiv elt Mera gynnsamt ar, genom stadgade författningar den åtgärd kunde tagss som, wid de sämre, försäkrade den behöfwande landtbrukaren om hjelp och undsättning, huru tillfredsställande att dertill medwerkat, och huru säll den Regering som säg sig j ständ man ästkad upoffring eller någon undersätes kostnad kunna i nödens stund bispringa bchofwet, och skörda tacksamhetens wälsignelftr för njurnr wälgerningar» Det Den 22 Juni!. 735
Mit yttrande kunde icke innebära annat, än Min enfkillda öswertygelse, at Ridderskepec och Adeln ägde sin stelibcrsstons-rätt öppen om Bewillningen, dä fraga» bllfwer om den fammas fördelande, som inträffar, enär Bcwillnings Utffottere arb'tt rik Ridder, skåpet och Adeln inkommer. Äter et häftigt ropande af lifa blandad beskaffenhet, som de föregående; hwarunder Friherre Oxenstjerna, Sven Oabriel, hördes ropa, at Herr Grefwe» och Landt.Ma, skalken mat. te nyttja sin magt at läka Kxpcäikioncn afgä. En och annan ropade, at Herr Grefwen och' Landt, Marskalken här ej föreställde en enskilld person. Andre at veputuncmcn mätte genast afskicka^ och ganska mänga yrkade ac fä cala; 708 Herr I^oräonstol PS, Austers, vtkrade sig, at han ej här kandHerr Grefmen och Landt - Marskalken såsom enskilld man, uran såsom Ridderskapets och Adclns Ordförande. Friherre Loderström, Ole.ss, ropade at Frlhcrre lst.,us lstjsrra matte fä tala, och rrodde, at han d nil more lika berättigad, som Friherre Roll. Hans kxesllsocs Herr Grefmen och L 'ridt-Marskalken feck ester en liten stund ljud med kliibb.m, och befallte Riddarhus - kliastcn at npropa Grefwe Oxenstjerna, jacob Lustak, jämte de öfriga som skulle ga i Oepmanoosn, men nar »agra fä moro upnämiide, ropadeö sa starkt deremot, at In kesten ei kuude höras, och Hera: Grcfwen och Landt - Marskalken anmodade de upropade ak afgä, hwilket skedde. Under den häftiga oro, sam harwid upkorn hos Riddcrjkapet och Adeln, hördeö stundctals följande Hrrar ropa.
Barn och infödingar kunde utses och befordras, hvilka dessutom voro sysselsatte roed andre loflige yrken och hade egne Bostäder, samt således hvarken behöfde så stora rum eller serskildta Bostälfen m, m. Stats-Utskottet far i anledning häraf upplysa, att för National - Beväringens på Gottland underhåll bestås af Stat3 - Verkets medel i ett för allt en summa af Tjugufem Tusende Rldr årligen, sorn val sålunda icke medhu-er Stats - Stats-fJtskottets Bettini anden. 15 73 Cassans hela inkomst af Landet, på sätt anfördt är, men likväl en betydlig del deraf. Vid förra Riksdagen väcktes fråga om en förnyad Reglering af Gottländske National-Beväringen, och Riksens Ständer öfverlemnade då detta amne att, i sammanhang med den nya Organisationen af Försvars-Verket i allmänhet, hos Kongl. Maj;t komma under öfvervägande och pröfning. Då, efter hvad nu anfördt är, sadant ännu icke kommit till verkställighet, hemställer Stats-Utskottec, det Riksens Högloft. Ständer i underdånighet förnya deras anhållan derom, att Kongl. Majit i Nåder täcktes vidtaga en närmare reglering af omförmäldte Inrättning på sätt lämpligt finnes, samt dervid i Nåder förordna, att Bevärings.Manskapet må oförryckt åtnjuta det, enligt Conventionen om dess uppsättning detta Manskap tillagde underhåll, såsom nu yrkad t blifvit, och Befälet genom antingen minskning i dess antal , eller på annat af Kgl. Maj:t i Nåder pröfvadt sätt, i mån af tillgångar ne, försättas uti de Lö.ningsvilkor sorn erfordras, och tillgången inom Stats-Summan medgifver: Hvilket vördsamligen öfverlemnas till Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande. Riksens Höglofl. Ständers Stats -Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande, angående Regleringen af Hushållningen vid Strömsholms J3 74 Stats-ZJtskottets Betänkanden. Kungsgård, samt dervarande