Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet erkänner visserligen rättvisan och billigheten i det af herr Friherre Palmstjerna sålunda framställdta förslag, men då för mindre bemedlade fastighetsegare, och i synnerhet dem pä små hemmansdelar, kostnaderne för deras eller deras husfolks intagande och vård å kurhus tilläfventyrs kunde komma att öfverstiga deras förmåga eller synas så afskräckande, ali de, till undvikande deraf och af okunnighet om foljderne af den veneriska sjukdomens vanvård, lemnade en ådragen venerisk smitta i sin ohejdade gång eller ock hos mindre insigtsfulle och erfarne för densamma sökte råd och hjelp, hvarigenom ej blott de sjelfve kunde blifva obotligt förstörde, utan äfven smittan vidare sprida sig; så och då dessutom svårighet stundom torde möta att med full rättvisa kunna bestämma, hvilka sjuka borde såsom ”förmögnare” anses och i följd deraf betalningsskyldighet åläggas, samt det i allt fall merändels är af de fattigare folk-klasserne, som de veneriska kurhus-inrättningarne kostnadsfritt anlitas, har Utskottet, vid betraktande af berörde förhållanden, anseit sig, icke kunna å nu ifrågavarande förslag tillstyrka bifall. Stockholm den 24 Februari 1848. Bih. till R. St. Fröt. i847 och 1S48, S Sami. t A/d. 3 Haft. 2 STOCKHOLM, ecksteikska boktryckeriet, 1848. Bcvilln ngt-Ut skottets Betankandej 19;0 Q, i N:o 9. Ank. till Exp. Utsk. den 7 Mars, kl. 2 e. m.' Betänkande, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrijterna för deras tillämpning. TUi fullgörande af föreskriften i 70 § regeringsformen och 31 § riksdagsordningen, får Bevillnings-utskottet nu till Rikets Hoglofl.
J49 Utskotteis göromål och Justitia - Ombudsmannens val, föreslå och underställa så beskaffade rättelser, sorn af det beslutna tillägget i Justitia - Om. budsmannens Instruction synes vara ovillkorligen föranledda; Och sedan J, Gode Herrar och Svenske Män, medelt edert] underdåniga yttrande om de jemkningar, som blifvit en följd af det beslutna tillägget i Instructionen för Justitias-Ombudsinannen, vill Jag låta Författning derom utfärda. Jag förblifver Eder, Gode Herrar oell Svenske Män, med all Konglig Nåd och Ynnest städse välbevågen. Utdrag af ProtocolLet hållet i Höglofl. Ridder skåpets och Adelns Plenum, den 8 funt 1815. S. D. 1/ öredrogos å nyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottets den 24 Maj afgifna och den 29 Maj och den 3 Juni på bordet lagda Betänkanden: 1:0 I anledning af en yrkad beqvämligare Postinrättning å landet,| 150 Den B Juni. arn Angående Allmänna skogshushållningen i Riket, samt väckt fråga om Skogs - Betjeningens och Jägeri - Statens indragning. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Upplästes det Högvördiga Prest - Ståndets Protocolis - Utdrag af den 29 Maj, rörande den af trycket utgifna Skriften under titel Fjerde Aetea af Baron Ludvig Boyes Pinos - Historia m. m. jemte den dervid bilagde underdåniga skrifvelse till Hans Kongl. Maj:t; och sedan harvid af Herr Hof - Carstzleren Friherre af Wetterstedt blifvit tillkännagifvet, det detta mål blifvit till Ijaga handläggning öfverlemnadt, ansåg Ridderskapet och Adeln för dess del, under erkännande af det Högvördiga Prest - Ståndets varma nit för Religionens helgd, likväl någon åtgärd i detta amne icke vara att vidtaga. Ut Supra.
Och hans själs längtan att k o m m a ditöfver blir allt starkare; han vet ej hvad det är han väntar finna på den andra stranden, men han känner, att det måste vara något oändligt mycket härligare, än han skådat i sina skönaste drömmar. Drifven af en obetvinglig längtan, kastar han sig i hafvet för att s i m m a ditöfver. Aldrig skall det förlofvade landet bli hans, aldrig skola hans ö g o n skåda dess härlighet, aldrig skola dess skatter fröjda hans hjärta. Så tar han nya tag. Han måste smaka o c h se dess ljuflighet. H a n vill ej stanna kvar därnere i det stora djupet. Det mörknar för t a n k e n; känslan domnar o c h viljan blir slapp. » Det är slut, » hviskar han sakta. Men det är icke slut. E n stor våg lyfter h o n o m upp, o c h han föres framåt; han vet ej själf hur. Endast en gång förr har han förnummit något liknande detta, o c h det var, när han för länge, länge sedan s o m barn låg i sin m o d e r s sköte, o c h h o n sjöng h o n o m till s ö m n s m e d sin milda, rena röst. 6 — Men hans känsla af lycksalighet är nu mera full och rik o c h tillika mera medveten. H a n känner dess g r u n d: han nalkas den andra stranden. Ej g e n o m egna ansträngningar, men buren på d e n eviga barmhärtighetens armar föres han dit. EN ENLEVERINGSHISTORIA FORNA AF DAGAR, IDUN MARI MIHI. FORTS. O. SLUT FRÅN FÖREQ. N:R. O M m o r g o n e n i ottan drog herr Erik ifrån Svärdsbro m e d moster fru Malin, o c h följde henne fru Cecilia, grefvinnan, o c h jungfru Malin Björnsdotter samt Lucia, amman, såsom förr skrifvet står, hvilka blefvo h o s henne, till dess hennes bröllop var skedt, så o c k de hundrade hofmännen, hvilka hans furstliga nåde hertig Karl hade lånat herr Erik.
Utskottets tillstyrkan, angående anslagen för Stockholms Slott, och de i Utlåtandet N:o 31 uppgifne Kongl. Lustslott, bifölls, så vidt den rörer beloppen af dessa anslag; men hvad angick Utskottets hemställan, att anslaget för Rosersbergs Kongl. Lustslott må hänföras till den första afdelningen af Hufvud-Tilelns anslag, förklarade Ståndet sig vidblifva dess vid Utlåtandet Prot. Utdr. d. 20 Juni 1840. 55g N:o 31 fattade beslut, hvarigenom Ståndet godkänt detta anslags hänförande till andra afdelningen. I anledning af hvad i slutet af Utlåtandet N:o 168, förekommer, åberopade Ståndet jemväl sitt vid handläggningen af Utlåtandet N:o 31 fattade beslut. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 96, i anledning af Rikets Ständers åren 1835, 1837 och 1839 församlade Revisorers Berättelser, angående granskningen af de, under Kongl. Maj:ls och Rikets Commerce-Collegii förvaltning ställde fonder, ansåg Ståndet §§. 1, 6 och 10 icke föranleda till någon åtgärd; men i öfrigt hlef detta Utlåtande af Ståndet bifallet. S. D. Ånyo föredrogs och bifölls Constitutions-Utskottets memorial N:o 11 om ändring i Regerings-Formens 49 §. och Riksdags-Ordningens 2 §., äsyftande tidens förkortande emellan Riksdagarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 152, angående decharge lör Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret. N:o 154, om afskrifning af f. d. arrendatorn Christoffer Gustafssons återstående skuld i och för arrendet af Stora Lunds boställe; och N:o 165, i anledning af väckt motion om afskrifning af 1836 års arrende för Ryda Kungsgård, eller nedsättning i arrendets belopp. S. D.
Slutligen får jag nämna, att ingen af Hr af Billberghs anmärkningar är af beskaffenhet, att den icke redan varit föremål för begrundande inom Utsk. under den vidlyftiga discussionen i detta ämne; och då jag förmoda r, att Utsk. derå icke faster annat afseende, i fall betänk. återremitteras, än Utsk. vid frågans behandling redan giort',; anser jag, för min del. det vara utan ändamål att på grund af samma anmärkningar återremittera betänk, hvilket jag deremot får vördsamt tillstyrka mätte af II. R, o. Ad. bifallas. Gr. von Fersen, Hans: Sedan jag nu hört tvenne ledamöter anmäla sig, såsom jag förmodar, för att göra anmärkningar mot betänk., afstår jag till dess de yttrat sig, Den ai Octobcr. a5S för att pä en gäng upptaga äfven hvad de hunna erinra mot betänk., hvilket jag skulle önska, alt R. o. Ad. ville bifalla. Hr von Hartmansdorff, Aug., Sedan en af Bevilln. Utskts ledamöter, under omförmälan, huruledes Utsk. gatt ifrån förslaget att vid detta betänk, framställa en cIrissification af de titlar, hvarför betalas skulle, nämnt, att deribland äfven länsmanstiteln blifvit upptagen, hvilken man hittills aldrig hört, att någon sökt eller fått utan sjelfva beställningen, sä visar det sig, att förslaget gränsar till löjlighet. Då jag talar mot betänk., kan jag numera lyckligtvis göra det utan att möjligen tillvitas någon beräkning på de sportler, som förut tillfallit Konungens Cancelli för karaktersfnllmagter, emedan denna inkomst hädanefter tillfaller staten.
Aflöningen för ofvanbemälde kanslioch vaktbetjening utgår enligt hittills gällande stat, endast med den förändring, att den under lönerne beräknade spanmål, från oell med nästa års början, bör, efter åtta riksdaler tunnan, godtgöras löne-innehafvare, som, före slutet af 1840 och 1841 års riksdag, sin befattning lillträdt. Till kostnader för justitie-ombudsmannens embetsresor bör Riksgälds-kontoret, uppå bans reqvisition, emot derför afgifvande redogörelse, förskottsvis utbetala en summa af ett tusen riksdaler årligen. Likaledes bör, till upphandling af skrifmaterialier samt andra expenser vid justitie-ombudsmannens och tryckfrihcts-komniittéens expeditioner, ett årligt belopp af trehundra riksdaler, emot behörig redogörelse, förskottsvis af Riksgälds-kontorets medel utanordnas. § Hl - Stats-Utskottets Memorial, N o 3o6. 25 § lii. Den af Rikets Ständer ti!) aflöning för sekreteraren hos Bonde-ståndets kansli direktion anslagna summa af etthundra riksdaler årligen skall af Riks>- gälds-koi lorets medel qvartalsvis utbetalas. Ank. till Exp. Utsk. den 9 Aug., kl. 1 e. r». Memorial, i anledning af erhållen åter remiss å utlåtandei N:o aS']. (U. A.) Bonde-ståndet har lill Stats-utskottet återremitterat Irsta punkten af dess under N:o 287 afgifna utlåtande, angående ifrågaställda anslag för aflöning af landsstats-ljenstemän och betjente, men sorn, enligt ankomna protokollsutdrag, berörde punkt blifvit, likasom öfriga delar af samma utlåtande, bifallen utaf Ridderskapet och Adeln samt Piesteoch Borgare-stånden, hvadan, jemlikt 75 § riksdagsordningen, ärendet är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit återremissen icke kunna till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 8 Augusti 1848. Bih 1:11 R. St.
JV$ 29. vit öfverflödig, och Rikets Ständer, sorn sjelfve enträget begärt Egodelningsrätternas instiftande, jemväl böra vara de, som föreslå dessa Domstolars upphäfvande, eller, hvad sorn är detsamma, deras förändrande till en form, der de ej äro igenkänlige; och enligt hvilken ordet och protokollet i Domstolen, om den Egodelningsrätterna efterträdande institutionen ens kunde så benämnas, fördes af en för rättsvetenskapen främmande person, okänd för den menighet, ibland hvilken han inställde sig för att döma, och hvilken ordförande måhända knappt ännu utträdt ur kamratskapet med förrättningsmannen, hvars åtgärder han borde granska? — Utskottet befarar att en sådan förändring ej skulle befinnas tillfredsställande, utan en återgång till Egodelningsrätternas nuvarande organisation snart högljudt påyrkas. Det är således ej blott den omständighet att Utskottet, pä sätt ofvan förmäles. funnit sig böra afstyrka bifall till det anslag Herr Grefve Anckarsvärd påyrkat för genomförande af den organisationsplan han framställt och uti hvilken ingick att Förste Landtmätaren, den tillämnade Landtmäteri-direktören, skulle blifva Ordförande och protokollsförare i Egodelningsrätterna, sorn föranleder Utskottets betänkligheter i fråga om förändring af Egodelningsrätternas organisation. Dessa betänkligheter, hvilka ej, i likhet med den omförmälda svårigheten, skulle kunna häfvas genom något förslag, sorn fritoge jemväl Förste Landtmätaren frän befattning med Egodelningsrätterna, afse synnerligast den omständigheten att skiftesdelégarne, i denna egenskap, beröfvades skyddet af en lagfaren Domare. Af skäl, som ofvan nämnda äro, skulle öfverlåtelse!) ä Konungens Befallningshafvande att fastställa landtmäterilörrättning ej utgöra någon vinst, likasom någon fördel ej heller synes vara att vänta deraf att de frågor, hvarom Herr Grefve Anckarsvärd sådant föreslagit, skulle lösryckas från de ärenden, hvilka nu tillhöra Egodelningsrätts handläggning, och i stället öfverlemnas till Härad s-rätt.
Numera bosatt i den natursköna Ardennerskogen, där hon äger slottet Bovigny, har hon dock de sista åren kunnat ostördt hängifva sig åt sin favoritsysselsättning. Ett skådespel på engelska, » Vietory », Kungligt är att bjuda blott hvad ädelt är. j. sägcs så ha blifvit antaget vid sex teatrar och lär i höst komma att uppföras i Wien. Ett lustspel: » A. B. Pöste restante », lär vid julen gå öfver tiljan i London. För närvarande arbetar prinsessan Karadja på en opera, till hvilken kompositören Bach anmodat henne skrifva libretton på fransk vers. Det är sålunda icke minst ett ovanligt och rent af öfverraskande språkgeni den unga författarinnan röjer i sin litterära verksamhet. Men så äger hon ock mindre vanliga förutsättningar härför. Redan vid 5 års ålder talade hon franska och engelska lika väl som sitt modersmål. Nu talar hon dessutom grekiska, holländska, tyska, spanska och italienska; hon är därjämte kunnig i latin, målar i olja och modellerar. I sanning en sällsynt mångsidighet! Prinsessan Karadja tillbringar numera vintrarne i Paris eller London, höst och vår på Bovigny slott. Detta är beläget på Belgiens högsta punkt, 2,C00 fot öfver hafvet, och är ett af de vackraste i Belgien. En intressant forellutkläckningsanstalt för en half million foreller finnes på godset. En jaktklubb finnes ock i grannskapet, och vildsvin och hjort jagas där om höstarne. Prinsessan sköter själf den tämligen stora egendomen. Som det dyrbaraste minnet af sitt korta äktenskap räknar naturligt nog prinsessan Karadja sina två barn, en sexårig son och en treårig dotter. Sonen är den siste af sin ätt. Denna ätt räknar sina anor från 1400-talet. Prins Jean Karadjas far var ambassadör i Berlin; hans farfar och förfäder regerande furstar, hospodarer, i Wallachiet, där de störtades genom revolutionen 1814. Prins Jean Karadja själf var från början militär och deltog som löjtnant i Krimkriget samt avancerade till kapten, men ägnade sig snart åt den diplomatiska banan.
Kongl. Majit har detta allt, med hvad mera handlingarne innehålla i nåder låtit sig föredragas, samt funnit den af Bolaget erbjudna årliga afgälden åt boställsinnehafvaren för ifrågavarande jordrymd utgöra full ersättning för densamma; och då sistlidet års medelmarkegångspris i Kalmar län för 1 kubikfot råg är 2 Rldr 53 öre, samt således det af Fabriks-bolaget såsom årlig afgäld för denna jordrymd erbjudna belopp 25 Rldr ungefär svarar emot 10 kubikfot af nämnde slags spanmål, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer, att den omförmälde jordrymden, 1 tunnland 26,8 kappland, må från bostället afsöndras och till det ifrågavarande 16 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 11. Bolaget under full egande-rätt upplåtas, emot en årlig afgäld af Bolaget till boställsinnehafvaren af Tio kubikfot råg, att lösas efter Kaimar läns medelmarkegångspris, samt med rättighet för Bolaget att genom fyllning i sjön utmed stranden anlägga väg till fabrikens byggnadsplan från allmänna landsvägen, sorn leder från Westerviks stad till det så kallade Norrlandet, äfvensom att taga dertill erforderlig fyllning uti en å boställets mark ofvanför nämnde väg belägen grushög. Kongl.
Af denna öfversigt inhemtas, att antalet af dessa associationer oafbrutet tillväxt, och att genom dem stora kapitalbelopp gjorts disponibla för industriens utveckling. Forts, af Tal». Litt. U. Af Kongl. Maj:t stadf'listade aktiebolag för industriela ändamål åren 1849—1860. 1. 2. 3. 4. Dag då Kongl. Maj:ts stadfästelse meddelats. Bolagets benämning och föremål. Säte för bolagets styrelse. Teckningssumma. R:dr R:mt.
Med fästad uppmärksamhet derå, att så väl för de redan uti Riket inrättade enskilda banker eller provincialbanker samt hypotheks-föreningar, som ock för sådana dylika inrättningar, hvilka framdeles kunna uppkomma, särskilda föreskrifter äro af nöden för att bestämma de rättigheter och skyldigheter, hvilka såsom fordringsägare eller gäklenärer nämnda inrättningar tillkomma, äfvensom derjemte för att betrygga inrättningarnas bestånd och förebygga att enskilde personer måga på dem blifva lidande; hafva K. M. och R. St. funnit godt, att, med bibehållande i öfrigt af K. M:s förbud den 22 Oct. 1766 samt K. kungörelserna d. 24 Mars 1790 och 2 Aug. 1792, i hvad rörer förbud för enskilde personer att utgifva s. k. polletter, valutor eller skillingsedlar, men med upphäfvande af K. kungörelsen den >4 Jan. 1824 angtde enskilda banker eller disconter, stadga och förordna följande: i C a p. Allmänna bestämmelser. 1 s-. Bolag, som har till föremål att upplåna och utlåna penningar, må hos K. M. anhålla om K. M:s nåd. tillstånd dertill, samt dervid till granskning och stadfästelse förete, ej mindre de för bolaget uppgjorda grundreglor än ock utlåningsreglemenlet; ankommande på K. M:s nåd. pröfning att, efter sig företeende omständigheter, privilegium på högst 20 år med eller utan ytterligare villkor bevilja eller ock alldeles afslå. Inom 18 månader före privilegii-tidens utgång kan anhållan om förlängande deraf hos K. M. göras. 2 S; I hvarje privilegium skall intagas, att inrättningen hvarken nu eller någonsin framdeles skall kunna påräkna något understöd af allmänna medel, samt att, under ingen förevändning, Staten må kunna blifva mera i deras än uti andra enskildta företag inblandad, eller på något sätt komma att bidraga till deras upprätthållande eller utredning. 3> Enskildta bank-bolag måge äga alt, i enlighet med af K. M. faststäldt formulär, utgifva tryckta eller graverade sedlar, ställda att vid anfordran inlösas med
(Dygden i vattnet kastar.) Meus Pix, pons, ibi. Tjära, bro, der. Uttydes Min Kära broder.177 H. Herr Kandidat! Om – som jag hoppas – de sända skizzerna ej bli de sista af min hand som Ni har godheten att genomläsa, skall det alltid vara mig kärt om Ni fritt och oförbehållsamt säger mig Er mening, ty jag värderar sanningen så högt – så öfver allt annat och Ni behöfver aldrig draga i betänkande att påpeka felen. Med skizzens titel har jag aldrig sjelf varit belåten och skall derföre blifva Er särdeles förbunden om Ni vill gifva den hvad namn Ni anser lämpligast. Ni kan icke tro hur väl jag behöfver råd och ledning och hur innerligt tacksam jag känner mig då det någon gång förunnas mig att byta en tanke med ”my betters”. Den som vistas och ständigt vistats i en så illiterär omgif[ning] som jag sätter just värde derpå. ”En hvilodag” – eller hvad den nu kommer att heta – är tecknad efter naturen, utan flera förändringar än som varit oundgängligen nödvändiga. Älskarinnan var en tjenarinna, rå och obildad och jag önskar särskildt framhålla detta, ty hvad man plägar benämna ”kärlek” ingick ej som faktor i hans felsteg och det var just lågheten i han böjelse som gjorde hustruns sorg så hopplöst tung: kärleken kan förlåta ett brott, men har den fått ögonen upp för ett vämjeligt lyte, då är den död. Det gläder mig att Ni finner det sista arbetet bättre än det första, ty det ingifver mig den förhoppningen att jag åtminstone mognat något under de år som ligga mellan dem båda. Med högaktning Det är en skymf att älskas bara derför att man är qvinna och icke för sitt eget ”jags” skull. Kirkegaard säger att der är stor skilnad på att erinra sig och minnas. Han har rätt. Erinringen frambringar konstverk, minnet endast fotografier. Det man minnes är ett frö som nedsänkes i själen. När man glömmer tror man att det dör. Men det är icke så. Djupt nere i själen gror det i tysthet och får lif, detta lif är hvad Kirkegaard kallar ”erinring”
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern uppläste till justering följande, i öfverensstämmelse med förut, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till: Proposition till Rikets Ständer angående öfverlåtande till Westerbottens läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Umeå med tomt; Hans Maj:t Konungen täcktes, enligt Statrsådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, och befalldej att Propositioner — skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Stän i nåder aflåtas. Ex protocollo G. W. Westberg, Bih. till R. St. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 25. Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1865, kl., 11 f. m. Kongl. May.ts Nådiga Proposition till Pikets Ständer, angående öfverlåtande till Jemtlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Ostersund; Gifven Stockholms Slott den 31 Oktober 1865. Efter det nytt cellfängelse för Jemtlands län blifvit i Ostersund uppfördt och Fångvårdsstyrelsen i fråga om disposition af det gamla länsfängelset anmodat Kongl.
Maj månad afslutas, äfvensom med lika underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Maj:t i Nåder bestämma dagen för Riksmötets afslutande; och bade Högvördiga Preste-Ståndet inbjudit de öfrige Riks-Stånden att sig med Preste-Ståndet i delta beslut förena. Förevarande inbjudning blef af Bonde-Ståndet antagen. Prot. Vtdr. d. 6 Mars iSfy• S. D. Enligt ett från Väliofl. Borgare-Ståndet ankommit Protocolls-utdrag för den 27 nästl. Februari, som nu upplästes, hade bemäldte Riksstånd inbjudit de öfrige Riks-Stånden att med Borgare-Ståndet sig förena i dess den 20 i samma månad fattade och genom Protocol Is-utdrag N:o 590 meddelade beslut, angående Stats-Utskottets Utlåtanden N:o 382 och 432 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, rörande eftergift af en vid Arbetsoch Corrections-imältningen i Norrköping yppad balans. Bonde-Ståndet fann för sin del icke skäl att denna inbjudning antaga. Från Höglofl. Ridderskapet och Adelis. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet Herr Edenhjelms , Gillis, denna dag väckte motion angående anslag åt Krono-Hospitalet i Götheborg till ersättning för förlorad inkomst af centonalen utaf Götheborgs Stads embetsoch tjenstemän. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 6 sisth Februari och den 1 dennes på bordet lagda ytterligare Betänkande N:o 29, angående ändring af författningarna om socknestämma samt om bildande af Communal-styrelser, blef hvad Utskot ten föreslagit af Ridderskapet och Adeln bifallet, med följande förändringar: 1 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: Socknestämma skallhällas ärligen i Maj och November månader, samt eljest när det befmnes nödigt. 1 mom. i 3 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse:
Skrifvelse, N.-o 75. batteriets första uppsättning till omkring 8,000 r:dr och för.detsammas årliga un' derhåll m. m. till 6,695 r:dr 10 sk. allt banko, matte af dertill uppgifna tillgångar varda anvisade, funnit skäligt att, med bifall till hvad E. K. M:t sålunda föreslagit, medgifva att kostnaden för ifrågavarande artilleri-batteries första uppsättning samt årliga utgifter för dess aflöning finge bestridas, dels med vakansafgifter för de rotar i Norrbottens län, som till underhåll af en artilleri-trupp hållas vakanta och dels af Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond äfvensom öfriga årliga kostnader för den nya truppen, såsom till dess inqvartering och förseende med ved och lysningsämnen samt till lega och furage för exercishästarne utgå af till lika beskaffade utgifter afsedda anslag under Riksstatens 4:de hufvudtitel; så har E. Ii. M:t uti nådig proposition af den 31 näsllidne Januari, behagat tillkännagifva att E. K. M:t af militära skäl funnit lämpligast att till förläggningsort för det nya artilleri-batteriet utse staden Hernösand, hvarest äfven batteriet, som under förlidet år blifvit uppsatt, är vordet förlagdt. Uppsättningens verkställande hade dock erfordrat åtskilliga till beskaffenheten nu jemväl uppgifna utgifter, hvilka dels uti första planen till batteriets blifvande organisation ej tagits i beräkning och dels icke kunnat förutses, såsom föranledda af lokala förhållanden å förläggningsorlen, i följd hvaraf kostnaden för det nya batteriets uppsättning i sjelfva verket uppgått till ett sammauräknadt belopp af 9,842 r:dr 34 sk. banko, som, enligt E. K. M:ts särskilda beslut falt utgå af ofvannämnda utaf Rikets Ständer för ändamålet anvisade fond och hvartill ytterligare komme den ännu ej till siffran kända kostnaden för reparation och inredning till tygbod af det så kallade öfra magasinshuset vid Hernösand, hvilket, såsom för statsverket nu mera obehöflig!, blifvit till nämnda behof åt batteriet upplåtet.