Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot tSf? och 1848, 7 Sami. 2 A/d. 2 Haft. 1 2 Za»- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottens Betänkande, N.o 11. ega ram, ersättning för skjuts och traktamenten m. m. vid nu ifiågavarande boställen erlades endast derför, att församlingarnes och kyrkornes medel dervid voro att tillgå; samt de sednare, att då, jemlikt stadgandet i 26 kap. byggninga-balken, kyrkoherde åligger att, sedan socknemän åt honom byggt, sjelf hålla husen vid makt, billigheten tycktes fordra, det pastor äfven borde hidraga lill kostnaderne för besigtningarne, helst desse endast för kontroll å häfden blifvit föreskrifne. Hvad sålunda förekommit samt af motionärerne föreslaget blifvit, har af Lag-utskottet i förening med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet tagits i öfvervägande; och hvad först angår motionärernes yrkanden, för så vidt de angå kostnadernes bestridande för ekonomiska besigtningar å komministersboställen; så enär, på sätt U skotten i förut afgifvet utlåtande anmärkt, innehafvare af kapellans-bord åtnjuta befrielse från kostnader för laga afoch tillträdes-husesyner, som å desse boställen anställas, finna Utskollen, till följd häraf och med afseende i öfrigt å kapellanernes knappj lönevilkor, en lika förmån i fråga om ekonomiska besigtningar böra deni förunnas; hvadan och då någon ändring af nu gällande stadgande i afseende å kostnadernes bestridande för omföriiiälde besigtningar, så vidt de röra k^pellans-boslälleu, icke kan af Utskotten förordas, Utskotten vördsamt hemställa, att motionärernes framställningar i denna del icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Han hade förr ofta brukat träffa honom ute just vid den tiden, i middagstimmen; varför skulle han icke kunna möta honom i dag, då han behövde honom? Drottninggatan myllrade av människor. Ja, det var ju sant: det led mot jul. Om ett par dagar var det jul. Gasen var tänd i alla butiker, och det hade den varit hela dagen. Fönsterna kastade gula fläckar av ljus ut över snön och över trottoarernas våta asfalt. Trampet av fötter, bjällerklangen och rasslet av åkdon blandades med kuskarnas rop och omnibusarnas pinglande, och genom larmet trängde åter och åter mistlurens dova stönande. Och alla människor voro ute; det ena välbekanta ansiktet efter det andra drog honom förbi i vimlet. Men Hall, var fanns Hall... Jean Arvidson åkte förbi i droska; han åkte alltid i droska på sista tiden. Han hade för en tid sedan skilt sina affärer från faderns och höll på att bilda ett bolag. Plötsligt kände Tomas, att någon tog honom under armen; det var Anton Recke. De följdes åt ett stycke uppåt Drottninggatan; Recke hade bråttom och mera sprang än gick. Var höll du till i går, jag var och sökte dig... jag ville ha dig med till Berns, det är en ny diva där, som är märkvärdig... publiken stampade, så att femtio råttor dödades av misstag... Och han försvann in i ett hus. Mitt på gatan sprang en liten svart hund hit och dit, i sicksack, med slokad svans, och nosade efter något spår, som han hade förlorat. Plötsligt var han försvunnen under hjulen av en bryggarkärra, som skramlade gatan fram... Och då kärran var förbi och hunden åter blev synlig, stod han ett ögonblick tyst, orörlig, med en söndertrasad fot lyftad från marken, tills han med ens kände smärtan och förstod vad som hade hänt och började tjuta... gällt, entonigt... skärande... Och människorna stannade och började stirra på honom, och djuret rörde sig icke ur fläcken, endast tjöt, skrek... tills äntligen en man kom fram ur hopen, en gammal diplomat med slappa drag och tunna, vaxade mustascher.
Byggnadens, fullbordande finnes oundgan-* geligt, för . utrönande hvaraf fullständiga-kost-. nads-försläg, årligen, böta till Herrar iSancqFullmagtiga iHgifvas, Såsom vilkor för detta Lån-biträde anser Utskottet . sig i öfrigt hora föreslå, att innan något deraf får uttagas, Hirectiqnen, efter af Bolaget vid behörigen kungjord allmän Sammankomst dertill erhållit uppdrag tili Banken, afgifver dess förskrifning p'å ofvannämde summa och till Bankens säkerhet derföre Pantförskrifver hela Canal-Verket, med alla dess tillhörigheter och Effecter, med förbindelse, att så snart Verket hinner så vida fullbordas, att någon röryenue deraf kan erhållas, utom renfan till Banken årligen inbetala 4 Procent å Primitiva Capitalet, intill dess hela Länet blifvit till fullo licjvideradt. Beträffande den sökta belåningsrättigheten i Riks-Discont-Verket på actier i ofvannämnda Canaloch Sluss-Verk: så finner Utskottet sig desto heldre böra tillstyrka, att dessa actier, un» der tillika fästadt afseende på Låntagarens personliga säkerhet, må i Riks-Discont-Verket och framdeles äfven i Riksens Ständers Banco-Dis«ont-Verk kunna belänas med 75 Procent af’ lJri - *34 Den 4 Augusti Primitiva tecknade Actie-Capitalet, sorn de dels af Riksens Ständer på Höglofl.
St. beslöto att de skulle reserveras, i alla fall skulle komma att användas för länsfångelserna, ulan mitt yttrande var: alt jag tror dem ej blifva till nästa riksdag använda. Min anmärkn. att Frih. Palmstjernas förslag leder till misshushållning, vill Frihm ej medgifva äga sin grund, och jag undrar ej derpå; men jag nödgas i anledn. deraf, alt något närmare redogöra för della förhållande. Efter Frihtns förslag skulle icke någon fängelscbyggnad få påbörjas, som ej med de befintliga medlen kunde fullbordas. Det vill med andra ord säga, att vid nästa riksdag, n. b. om den bl ifver lagtima, skulle (såvida anslagen under tiden varit fullt hehöfliga) vi hafva fängelser färdiga, och hela arbetet afstadna till dess alt R. St. vid den blifvande riksdagen komrao i tillfälle alt å nyo öfverväga saken och dertill bevilja anslag. K. M. bar bestämdt uppgifvit de medel, som komma alt behöfvas för ali fullborda alla dessa fängelser, och af dem har Han vid denna riksdag begärt blott en viss del, naturligtvis derföre alt Han ej ansett dem alla kunna arbetas upp till nästa riksdag; således bör man ju anse alla dessa fängelsebyggnader som ett belt och låta arbetet drifvas efter omständigheterna och eftersom det visar sig bäst att använda penningarne. Skulle deremot en sådan inskränkning äga rum, som den Frill. Palmstjerna föreslagit; så vore naturligtvis Regeringen förhindrad att göra annat, än hvad den vid hvarje tillfälle funne medlen räcka till, och att noga efterse det ej något blefve påbörjadt, som man ej med full visshet kunde vara IU2 Den 22 Maj. öfvertygad om, skulle blifva fullbordadt. Det är detta jag ansett leda till misshushållning; ty man vet att, huru noggranna kostnadsförslag man än må uppgöra för särskilda byggnader, så kan man dock aldrig bestämdt svara för, alt, vid det slutliga fullbordandet, byggnadskostnaden ej kommer att öfverskrida det på förhand uppgjorda kostuadsförslaget.
Gäldenärens rräkade obeständ eller om bans trlgäng m»d tre fierdedelar emot^gäden sparar, som sisibemäldte §. och Moment stadgar Härigenom bar misihushällare af alla klasser och isynnerhet handlande nära inpä sit obestånd sökt samhällets förtroende och erhällit bäde penningar och warulagcr, i förlitande derpå, at hwilken dag som halst något kraf honom Lfwerkom, han endast, da han med Cesiionsansökning inkom, skulle, kanffe pä flere är, eller innan Concvursmälet ivid alla Instantier hunnit stuteligen afgöra6, n ara fredad til sin person och fri frän alla betalningskraf. Detta har isynnerhet wäckt wär underdäniga npmärksamhel, hälst et sädant förhällande förorsakar allmänt misitroende äfwen emot ärliga medborgare och fördärf bäde i handel och allmänna hushällningen; hwadan wi allerunderdänigst wåge an häll a: at Domaren, som en sadan ansökning ri! uptagande erhåller, mätte säl bindas at genast, wid första förhöret, eller inom ättonde dagen efter anfökningens inkommande prdfwa Gälöenärcns orsaker ti! si! iräkade sdcsiänd, om det tilkommit genom sönrt sagde wädeliga händelser eller genom misihushällning, spel och dryckenskap m. m. hwarefter hans ansökning genast antingen bifalles til Proclama, eller affläs; i hwMet sednare sall en sadan Gäldenär bäde til sin egendom och person mätte ställas i säkerhet och pä nägra allmänna eller Kronans inrättningar arbete förrätta, intil desi hela hans bewisliga skuld gulden blifrvit.
R:dr låkarebefattningarne i Svenljunga, Ulricehamn och Alingsås måtte öfverflyttas på ordinarie stat, med full Provincial-läkare-lön, den sistnämnda eller den i Alingsås, likväl först vid nuvarande innehafvarens blifvande afgång och att tre nya Provincialläkare med full lön måtte anställas uti de af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagna distrikterna Bäcke, Lilla Edet och Ekcne Således tillökning i utgift för detta län. R:dr 15:o Skaraborgs Län med en befolkning af 208,771 personer, deraf 10,069 i städerna, har fyra ordinarie och en extra Provincialläkare, stationerade i Mariestad, Lidköping, Hjo, Falköping och Naum, tre stadsläkare i Mariestad, Lidköping och Skara, den förstnämnda jemväl Regementsoch Lazaretts-läkare och tre Bataljons-läkare, af hvilka en jemväl är Stads-läkare. Med afseende på den nuvarande läkare-personalens otillräcklighet för detta län, ofta ådagalagd under svårare epidemier, föreslår Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande dels anställande af en ny Provincial-läkare, stationerad i Hofva eller Elgarås, för nordöstra delen af länet, utgörande en del af Wadsbo härad med en befolkning af 22,622 personer, dels ock, med särskild hänsyn till den dyrhet i lefnadskostnad och svårighet att hyra bostad, som, i följd af jernvägsanläggningarne råder i Falköping, ett förökadt arfvode för den der anställda Provincial-läkaren af 300 R:dr Riksmynt utöfver ordinarie lönen; och hafva innevånarne uti det förstnämnda distriktet med synnerlig nitälskan omfattat frågan om läkare-stations beredande. Kollegium, som anser den begärda tillökningen i läkarepersonalen väl behöflig, får alltså i underdånighet föreslå, att Provincial-läkare-befattningcn i Naum måtte öfverflyttas på ordinarie stat, och en ny Provincial-läkare med full lön anställas för nordöstra delen af länet, hvaremot Kollegium icke funnit de af Eders Kongl.
O/. /,-i. Zn^v/rr/^. k/tz/va^ /'vo/oso//sZ ö/vev Z7Z//ZZ-^/^,//Zs/r, Z//rZZsZ r>^/o/- //a/rf ^/a/:'Z Zio///r//^e/r Z ^'ZL/Z^-/ZarZcr a >8zocZZ/nZ//r^ 8/ott r/s/r 2o ^///^u^ZZ 18^0. l^ävvavanile: Hevv Diillevve z7s</6,>5Z,ö,/r, Dei v f i llievi e Z/rFSvZ/s/Ze, Zrr^vo?//^, a/° Z/^Z/r^a/vZ, ///vs, 7/)>ne^Za/ZZ. Desiavleinenla-LIiefen, 8lal8-8äc1el ZLZ/v/2///, liemalällcle i uvclei cläniHliel, oil, i fi/iHa vin bililan6el af en 8l/vel8e föv Allmänna /iv!>eleo, ?vn^1, dilion lill Kiliel8 8l.än,Iev mä af^ä, i enliH^el me<l clel fÖvslaH clevtill, rom linne8 Dvoioeollel fiilaHclt.
Då ifrågavarande ämne är föranledt af enskildte Motioner, och Utskottets deröfver afgifne Memorial nu isolerad t föredragit till öfverläggning, fastän resultatet deraf ingår i det så kallade DechargeBetänkandet, får jag fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksam - Den 17 Jul i i f. m. 47 het derpå, att ConstitutionsUtskottet i slika fall algor med Rikets Ständers rätt, och att följaktligen någon återremiss icke kan meddelas, eller proposition derom af Herr LandtMarskalken framställas. I anledning häraf får jag äran hemställa, om ej lämpligast vore, att Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det han i denna, samt likartade frågor, icke kan framställa proposition till återremiss, och derefter inhämtade, huruvida Ridderskapet och Adeln likväl yrkar, att en sådan proposition skall göras. Friherre Anckar sw är cl, Carl Henrik: Som jag ingalunda kan fatta hvarifrån Friherre Cederström hämtar anledning lill sitt påstående, att ConstitutionsUtskoltets Memorial äro mera frikallade från återremiss, än andra Utskotts Utlåtanden, får jag protestera emot antagandet af denna satts. Jag torde få återföra i minnet, att Herr Grefven och LandtMarskalken ej förut gjort den’ na skillnad, för hvilken icke eller linnes något stöd i Grundlagen. Dessutom vet jag alldeles icke, att ConstitutionsUlskotlet, i frågor om tillämpning af 107 §. RegeringsFormen, innehar Ständernes beslutanderätt. Min öfvertygelse härom har åtminstone icke sedan 1818 års Riksdag biifvit vederlagd. Jag är af den tanka, att proposition till återremiss icke kan Grundlagsenlig! vägras, men anser det vara bäst, att Herr Grefven och LandtMarskalken härom behagade 48 Den 17 Julii f, m. gifva sin nftening tillkänna, pä det vi kunde komma till något slut. Grefve Horn:
F~.ainfi.ir huset, som ligger ' pH en hiijd, utbreder sig en ratt stor sjo, begransad p&amp; eua sidau af ea slruggig all&amp;, p l den andra af vidstriickta fi&amp;t och Bugar.3 ~ N e d sina hoga salar, storn rum, gallerjer och vidlyftiga thusbyggnnder kunde Palibiuo liallas ett slott, hvilket)), iiiger brefslwifver&amp; an, roin iigareu forsk ?tt att uuclerhiilla detsainmo. med den osdning och omsorg, son1 stocle i forhHllande till dess dimensioner och prak.t, slrulle iortjiina naluilet af en verlrlig fr.wste11ouing. I dess nuvarande kick iir dot endast l~ostacl for el:, rik och indolent ryslr adelsmnn.~ I detta; vacltra och stltliga hen1 tillbragte Sonja sina barndomsoch fijrsta: nngdolnsiir och cl5i.rmecl s t i i ~ ' oskiljaktjgt bilclen af hennes sex Wr aldre syster Anjuta i foreuing. Anjuta var en rikt luegAfvad rlat~ir, lned en liflig, obanden fimtasi och vaken for allt son1 18g inom ~ e t a u d e t s viirld. Det inflytande, son1 denna iildre syster utofvade pb Sonjs satte, s l att saga, sin prtigel pii hela hennes lif. Som barn var hon systerns slrugga och dBltog ived okritiek beundran i alla denuas syssels&amp;ttningar och piihitt. Pic1 demn tid viirmaclo 9n.juts for .naturveteusliaperna och hade forvnndlat sitt rain till ett vivarium for grod.or, odlor och nllahanda kriilc.
N i bör bada varma, salta bad två gånger i veckan. E n kur vid lämplig badort i s o m m a r skulle sannolikt göra er godt och möjligen förekomma nya utbrott. — Ju förr de öppnas, dess bättre, och dess förr blir ni qvitt edra plågor. Cecilia. Om ni, som ni säger, är i öfrigt fullkomligt frisk, så kunna vi ej säga er orsaken till detta obehag; sannolikt förorsakas det dock af en genom värmen framkallad blodvallning åt hufvudet. V i kunna ej gifva er annat råd, än att ni söker så mycket som möjligt undvika de omständigheter, ni funnit framkalla det onda. Romola. 1) A n v ä n d en salva af 1 del salicylsyra, 10 delar zinkoxid, 10 delar stärkelse och 20 delar vaselin. 2) N e j, men ni måste äfven göra grundliga tvättningar m e d tvål eller såpa en gång dagligen. En stockholmska. 1) Beror på orsaken. Tvättningarna äro ingalunda orsaken till dessa fläckar. 2) N e j. 3) N e j. 4) N e j, blott tillfälligt genom utryckande af håren. — V i känna ej till detta m e d e l; hafva ännu mindre någon erfarenhet derom. 6) H y p n o - tism bör användas blott af läkare, emedan olyckor eljes kunna uppstå. Kafring. 1) Detta » otyg » torde ni ej utan specialists behandling kunna bli qvitt. 2) Se svar till Lilly i n:r 13. Fix. Borsta tänderna qväil och morgon och använd till m u n - och gurgelvatten en lösning af klorsyradt kali (3: 100). Tag dessutom två gånger dagligen näsdusch med en ljum koksaltslösning (1: 100). En - prenumerant på Idun. Blaud ' s jernpilter: tre stycken tre gånger dagligen. —, Afrifuingar kunna tagas sommar och vinter. N ä r vädret är godt, är en promenad på afrifniugen att föredraga. D:r — d. Skulle någon vilja säga mig, hur mycket garn som åtgår till en hängmatta, och hvad n:r dertill bör användas. H v a r skulle man få tillfälle att lära sig knyta en s å d a n? Amalia.
Du talar om gudsfruktan och seder du som är så ogudaktig! Akta dig för att hyckla; men vi ska inte tala mer om den saken. Jag hoppas, du tar ditt förnuft till fånga. FRU LARSSON. Se så, nu ska jag in och stryka hvita halsdukar åt er, som ska gå till skrift i morgon. LARSSON. Det är sant. Du, Karl, går väl med? KARL. Nej, min far. LARSSON. Hvad? Vill du, att jag skall bli utpekad af församlingen såsom den som uppfostrar sina barn till hedningar? KARL. Heldre det än till skrymtare; ty skrymteri är en styggelse för Herran. Ni uttalade nyss ert ogillande öfver hyckleri, och nu vill ni, att jag skall gå med er och inför altaret aflägga en bekännelse, som måste bli en lögn i min mun! Gjorde jag det, då skulle ni verkligen ha skäl att förakta mig. LARSSON. Men hvad ska folket säga? FRU LARSSON. Ja, hvad ska de väl säga, då de i så många år sett oss på den här söndagen vid slåttertiden gå till skrift, och du inte ä' med, som man vet kommit hem nu i dagarne! Se Otto han gör sin mamma till viljes han. Du går ju med, Otto? OTTO. Ja visst, mamma lilla! (Afsides.) Djefveln anamma! Jag som skulle på jagt i morgon men det är sant jag får träffa, flickorna från Häringe vid kyrkan! LARSSON. Nå, Karl? KARL. Ni har hört mina skäl. LARSSON. Otacksamma varelse! (Alla gå utom KARL och OTTO.) OTTO. Hvad fan ska' du bråka så der med gubben för? Inte må du tro, jag tycker det är så förbannadt roligt att sitta inlåst i en bänk hela Guds långa förmiddan och vänta på middan så der länge och gå och se gudsnådelig ut sen; men lite ska' man väl göra ändå för sina föräldrar! KARL. Men bör man afvika från sin öfvertygelse för föräldrarnes skull? Det står ju, att man ska mera lyda Gud än menniskor. OTTO. Har du hört fan citera Bibeln?
Den minsta dimensionen, som förekommer i handel, lärer vara 14 fot med 10 tums diameter. Priset beror hufvudsakligast på större eller mindre svårighet att få timret till flottled eller sågverk. Medelpriset pä sågtimmer, vid sågverket eller stor flottled levereradt, är för det af största dimensionen 1 R:dr 50 öre ä 1 R:dr 75 öre Runt, för det af andra dimensionen 1 R:dr k 1 R:dr 25 öre och för det af minsta dimensionen 75 öre k 1 R:dr för stycket. 1 skogen, der flottled icke finnes eller kan beredas, betalas tim merträden på rot med 50 k 75 öre för träd af minst 28 fots längd och 10 tums diameter, då köparen äfven bekostar flottledens upparbetande. Skrädda bjelkar betalas med 25 k 50 öre per kubikfot, högre i proportion till grofleken. Sparrar af medelålders lång och växtlig skog, i fyrkant uppskrädt virke, handlas nästan blott i Medelpad och betalas såsom för bjelkar; varande handeln med denna sistnämnda virkessort den för skogarne mest skadliga. Huseller byggnadstimmer, som förekommer i flera dimensioner, mest 28 och 36 fot, 7 tums, betalas med 2 ä 3 öre per längdfot, fritt levereradt. Bränved betalas vid lastplats aflemnad med 9 R:dr för björk, 7 k 8 R:dr för al, 6 R:dr för tall och 5 R:dr för gran, allt per famn. Vid sågverken, särdeles nedåt flodmynningarne och hafskvisten, upplägges af bakor, ribbor och plankstump eller så kallad klant, ved, sorn betalas med 3 k 5 R:dr per kubikfainn. Kolhandeln är obetydlig, och bruken kola mest på egna skogar. Priset på kol är 37 ä 50 öre. Som nästan vid alla jernbruk sågverk finnas, användas bakorne efter bräderna till kol för jernverkets behof. Vid ångsågarne användas äfven bakor och ribbor till eldning. Till jemförelse med de ofvannämnda priserna må här äfven anmärkas priserne å skogsprodukter Tab. Litt. g. enligt markegängstaxan, tab. Litt.
Broderdnk, Marle och Stramalj; af silke ') 1 skälp. 2 — af silke med tillsats af annat material 2) . 1 skälp. 1 25 af ull 3) 1 skälp. 1 — af papper 1 skälp. — 15 andra slag, enkla eller blandade 1 skälp. — 50 Anm. Påbörjade eller halffärdig» tapisseriarbeten förtullas lika med duken, hvarå de äro anbragta, med tillägg af 20 procent. Brodermönster *) 1 skälp 10 Bronz; hänföres under Metaller, sammansatta. Bronzpulver; hänföres under Metaller, sammansatta, arbetade, andra slag. Brundier; se Plommon. Brunsten — Fri. Bränvin och Sprit |1 kanna af 50 af säd, potates eller andra jordfrukter Jproceats alkoj holhalt vid t + 15» C. i 1 10 af ris: arrak /I kanna af 50 'procents alko) holhalt vid ' + 150 C. 1 10 ) it kanna af 50 i af socker: rum Jprocents alkoj holhalt vid 1 + 15» C. I1 10 *) Enligt Traktaten nedsättes tullafgiften från och ined år 1868 till 1 R:dr 50 öre, 2) v » » » » » » » 1868 1 Il:dr. „ » .•? » !)»!)» 1868 » 75 öre. *) » » » » » « » » 1868 » 8 öre. 44 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 85 Bränvin och Sprit: af vindrufvor: då varan är i Frankrike tillverkad och derifrån sjövägen direkte införes: på fastager på buteljer eller krus då varan är annorstädes tillverkad eller på annat sätt införes af annan frukt Anm. 1.
1 Göteborgs och Bohus län har ett ödeshemman, Stora Skogen, mantal, genom Kongl. Kammar-Kollegii utslag den 24 December 1860 åt ny innehafvare med 50 frihetsår upplåtits, hvarjemte i Skaraborgs län 2:ne lägenheter samt något öfver 32 tunnland af ödeshemmanet Hjerporne, 4 mantal, ur ödesmål upptagits. 1 öfrigt omtalas i berättelserna inga ur ödesmål upptagne hemman eller lägenheter. Antalet under perioden nyskattlagde hemman med åsatt mantal, skatteköpte eller till skatte omförde Tab. Litt. o hemman och lägenheter samt anlagde hxnonybyggen redovisas i tab. Litt. A, å följande sida. 70 Jordafsöndringar. Hemmansklyfningar. Rörande antalet under femårsperioden beviljade jordafsöndringar äro Läns-Styrelserne deruti öfverensstämmande, att någon tillförlitlig uppgift derom ej kan anskaffas, enär ytterst sällan fastställelse begäres å den i Kongl. Förordningen den 19 December 1827 stadgade afgäld till hemmanet, äfven om sådan verkligen betingats. Anmälde afsöndringar uppgifvas i femårsberättelserne till 988, deribland dock i ett och annat län äfven hemmansklyfningar finnas inräknade. Hemmansklyfningen fortgår i förhållande till folkökningen och har flerestädes på senare åren tilltagit, hvartill såsom grund angifves dels Kongl. Förordningen af den 12 November 1858, dels skiftesverkets fort - Tab. Litti Ä. Län. Nvskattlagde Skatteköpte Krononybyggen Hemman. Lägenheter m. m. Hemman. Lägenheter. anlagde. Mantal. Mantal. Kronobergs d:o 15 hemmansdelar 13 Gefleborgs d:o 6 hemman. Norrbottens d:o Jppgift saknas. 251, jemte 6 kronotorp Anm är lenin g a r. 1) I Ostergötlands län har, enligt särskild föreskrift af Kongl.
Uti 61 §. (förut 63) har uti andra perioden efter orden: ”Privilegier och Reglementen”, ansetts böra tilläggas: ”eller genom häfdvunnet bruk vedertaget valsätt.” Hedervärda Bonde-Ståndet har åter helt och hållet af slagit Utskottens Belänkanden, N.‘s 35 och 60, samt remitterat Kongl. Majrts Nådiga / Lage. Allm. Betv.- o. Oec. Utsk.Utl. N:o 67. iy Nådiga Proposition, i afseende på aldra alternativets innehåll, till Högloflige Constitutions-Utskottet. Af denna framställning täckes Rikets Högloflige Ständer finna, att Utskottens förslag till ny Prestvals-Förordning blifvit i dess liufvudsakliga och flesta delar af 3:ne Riks-Slånd godkändt. Vidkommande de i serskilda inom Stånden beslutade förändringar, så, enär de alla, endast med undantag af 2:ne hufvudsakliga omständigheter, hvarom uti 47tde, oell 56 §. (nya redactionen) förmäles, dels endast innehålla förtydliganden af Utskottens framställda förslag, dels ock tillägg af mindre vigt, hvilka , dock vid tillämpningen kunna medföra verklig nytta, finna Utskotten sig hafva skäl att vördsamt tillstyrka, det Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet måtte instämma med Välloflige Borgare-Ståndet uti den yrkade bestämmelsen af' fat ali édag uti 47 §■ samt uti det i 61 §. före slagna tillägg; äfvensom att Välloflige Borgare-Ståndet mätte sig med Högloflige Bidderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet förena uti den ofvan intagna redactionen af följande §. §.9, 14» 16, 20, 21, 41» ^ 1 och 57. Lik. till R. St.