Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det synes mig nemi. obestridligt, att Hr Anrep bort ställa sig R. o. Ad:s förut i ämnet lättade beslut till efterrättelse. Tvertom hade jag befarat, att det skulle blifva Direktionen, som beklagade sig öfver Utsk:ts beslut; och jag får uttala min tacksamhet derför, att den Direktions-ledamot, som i frågan sig utlåtit, icke yttrat mer missnöje öfver det beslut, hvaruti Utsk:t stannat. Utsk:t har tagit kännedom om de anmärkningar, som Frih. Cederström, Rudolf, framställt, och funnit dem ganska befogade. Utaf ett bifall till Hr Anreps hemställan skulle följden kunna blifva den, att Hr Anrep endast yttrade: »dessa rättelser kosta mig mer än som vederbör och följaktligen finnér jag mig icke hågad att derom gå uti författning.» På så sätt hade det åsyftade resultatet icke vunnits, utan endast penningarne blifvit utbetalda. Å andra sidan har blifvit ifrågasatt, huruvida rättelser af sådana der skabrösa historier skulle motsvara ändamålet och om de icke snarare skulle blifva, så att säga, en »index pecca torum.» På samma gång jag således önskar att R. o. Ad. icke måtte återremittera denna fråga, enär jag, för sådant fall. verkligen icke vet, huru densamma framdeles skall komma att gestalta sig, anhåller jag nu om^bifall till Utsk:ts förev:de Utlåt. Gr. af Ugglas, Ludvig: Att R. o. Ad. icke skulle vara fullt befogad att föreskrifva vilkor för ett anslag, som samma Stånd gifvit, torde icke kunna bestridas. Man må deremot invända hvad som helst, framdraga Tryckfr.-Förordms föreskrifter Den 2 Maj e. m. 55 eller stödja sig på andra författningar, kan likväl icke vederläggas, att, — då ingen påtvingat Hr Anrep det med arbetet förenade anslag, — det berott på Hr Anrep sjelf att mottaga eller undandraga sig samma anslag, samt att, när han mottagit detsamma, ställa sig det dervid gjorda förbehåll till efterrättelse.
OGh derför utgöra giltig grund för yrkandet, ait de två allmänningarne skulle af bruket frånträdas, så har Kongl Kammar-kollegium i sitt den 5 Januari 4 863 afgifna underdåniga betänkande derom ådagalagt, att hvarje »anledning saknas att mot egaren af dessa hemman och lägenheter vidtaga någon åtgärd i den syftning, Rikets Ständers underdåniga skrifvelse (den 26 Oktober 1860) innefattar;» dock, utom hvad torpen beträffar, som Kollegium ansett böra, efter behörig undersökning, skattläggas, hvarjemte Kollegium åberopar sitt i förening med Krigsoch Bergs-kollegium den 29 April 4 857 afgifna utlåtande, deruti dessa Kollegier tillstyrka, att ifrågavarande allmänningar måtte få af bruksegaren till skatte köpas. Bruksdriften på Dylta består för öfrigt icke endast uti svafvellillverkning, hvaraf ett viss qvantum skall Kronan mot ett visst pris årligen tillhandahållas, utan är bruket äfven privilegieradl på tillverkning af rödfärg, viktriol och alun, såsom privilegierna af den 20 November 4 649, den 25 Maj 4 680 och den 30 September 4 742 utvisa, samt dessutom, enligt Kammaroch Bergs-kollegii resolutioner af den 8 Juni 4 726 och den 4 0 Juni 4755, af kalkbränning för brukets behof, med rätt att för äfven dessa slags tillverkningar begagna skogsfång från allmänningarne inom det medgifna beloppet. 5. Hela denna sak har för öfrigt blifvit under en tidsföljd af nära femtio år på det omständligaste undersökt och pröfvad, allt i ändamål att frånvinna Dylta bruk hvad det i afseende å sin bruksdrift fått, på grund af sedan mer än tvåhundra år beviljade och derefter ånyo dels bekräftade, dels tillökade privilegier och Kongl. Resolutioner, af Kronans skogar och allmänningar, enligt dessa tiders ekonomiska system, tillgodonjuta.
Rdr underhålls» » 5,51 » (med 7 proc. tillökning i nuva de kostnad) » 600 man nyssnämnda procenttillökning i nyssnämnda kostnad, å 36 öre . Rekrytering för 102 man å 45 Rdr » 7,50 » Remontering för 93 hästar å 275 Rdr » 27,50 » Skoning in. m. för 90 hästar å 3,25 Rdr Furagering af 93 hästar å 60 öre pr häst om dagen Öfriga kostnader, såsom för regementets kokinrättningar, förslagsvis » medikamenter å 2 Rdr för man, för 102 man » kommunionvin » 0,05» » » sjukvårdspersedlar « 3 » » » 0,33» » » kasern-inventarier » 15 » » » 1,50» » » sängkläder » 30 » » »10 » » Begrafningshjelp, ersättning för tillfälliga förluster m. m, förslagsvis å 2,50 pr man Summa Rdr Tillsammans: Bet. Bil. C. Tabell, utvisande lönekostnaden vid hela det indelda kavalleriet för sqvadronsbefål, underbefäl, hästläkare och trumpetare. Befäls-organisationen den nuvarande; lönerna de at kommitterade föreslagna; sqvadronernas antal 37, bestående hvardera af 100 nummer. 37 Sqvadrons-chefer De till hästläkare anslagna samt till musikkassan och hingsthållningen indragna nummer upptagas ej här, enär deras uppsättande med ryttare är oberoende af sqvadrons-organisationen på 100 eller på 125 nummer.
M. i fråga om de kyrkliga och undervisningsärenderna, som skola blifva föremål för ett EcclesiastikKolbii behandling, inhämta uplysningar från sakkunniga män, sä har K. M. i sådant afseende Konsistorierna alt tillgå. K. M. kan vid hvarje Riksdag anlita PresleSt., hos hvilket man måste förutsätta den högsta uplysning och bildning i de ärenden, som skola utgöra föremål för Kollegiets handläggning. Detta PresteSl., som just med afseende på dessa frågor delar sig i afdelningar, kan otvifvelaktig! meddela råd i organisationsfrågor långt bättre än ett Ecclesiaslik-Kolbrn. Det är sagdt, alt man för inrättande af detta verk haren auktoritet, och alt verkets inrättande vid flere tillfällen varit ifrågasatt. Jag vågar bestrida, att det varit ifrågaställdt på det sätt, motionären Ben 1 September. 197 föreslagil eller såsom en andra instans. Med dess inrättande afsågs, alt del skulle blifva elt Konsistorium, som skulle slå invid Konungen eller såsom de öfriga Kollme utgöra en gren af RiksStyrelsen, men aldrig var meningen all göra del lill en andre instans. I fråga om de rent juridiska ärenderna hafva vi icke längesedan arbelal bort en 4:de instans, men icke destomindre föreslår man oss nu, att begära inrättandet af en 4:de sådan, ty della Kolkm blir i kyrkliga frågor, likasom i en stor del af dem, som röra undervisningen, den 4:de instansen. Vi bafva nemi. redan sockenstämmor eller Kontrakts-Prostar, Konsistorier, Kammar-Kolkm och-Ecclesiastik-Depart. Ecclesiastik-Koll.:m skulle följaktligen blifva det 4:de. Ronsistorierne hafva lika domsrätt med HofRäthne. Inrättandet af delta Kolian skulle enl. min åsigt endast bidraga till långsamhet i ärenderues gång, isynnerhet om på denne instans skulle hopas så heterogena ämnen, som dem motionären föreslagit, och man klagar ju redan öfver långsamhet i ärendernas behandling.
Under loppet af en månad år 1849 meddelades af Fru Schukani undervisning åt bestämdt antal personer i sättet att af skummad sur mjölk bereda bitter ost, men detta oslberedningssätt har icke ännu vunnit någon allmännare tillämpning. Skogome inom Länet äro utan tvifvel ännu tillräckliga för alla deraf påräknade behof, ehuru de, nästan utan undantag, åtminstone der de äro i samfällighet, obetänksamt förödas öfverallt, hvarest tillfälle till afsättning gör en sådan misshushållning möjlig. Sådana undantag förekomma egentligen vid vissa bruk, boställen och de få större egendomar, som i Länet företinnas, men dessa exempel äro ännu alltför fåtalige, för att kunna i någon väsendtlig mån verka till en allmänt ändamålsenligare skogshushållning. Några få socknar finnas ock redan, der behofvet att köpa skogselfekter annorstädes ifrån är ganska kännbart, och det är utan tvifvel, att dylik skogshrist flerstädes inom Länet under en icke aflägsen framtid skall gifva en tillräcklig afsättning inom denna landsort för skogseffekter från de socknar, hvilka, med flottled till medlersta delen af Länet, nu sakna utväg att, såsom vid Länets gränsor mot Wermlands och Gefleborgs Län samt i viss mån äfven mot Norrige för det närvarande sker, utan den ringaste omtanka för kommande tider, lemna de sparade skogs - 12 tillgångarne ofta nog för ringa pris i händerna på ägarne till utom orten anlagda sågverk. Väl fortskyndas de vidsträckta samfälda skogarnes delning, men mecl större skyndsamhet fortgår deras förödelse, der lätta afsättningstillfäilen gifva dertill anledning och aflägsenheten gör en verksam beifran af de olagliga hyggslren högst svår och nästan omöjlig. Förr än stor brist tvingar till ändamålsenlig sparsamhet med skogen torde i allmänhet några anstalter i afseende derpå här icke vara att förvänta, och den uppmuntran till hushållning med skogarne, som deras fördelning till enskildt ägo hitintills ansetts medföra, torde sannolikt komma att blifva af ett mindre verksamt inflytande på skogshushållningen, än som deraf bort vara alt påräkna.
Såväl de af Hr Fåhraus förut anförda skäl, som särskildt det förhållande att i Göteborg en så beskaffad tjensteman allönas af kommunalmedel, hvarom en magistratsperson från nämnde stad, hvilken är ledamot af Stats-Utsk:t, meddelade Utsk:t upplysning, föranledde Utsk:t att tillstyrka afslag å K. M:s Nåd. Propos. i ämnet. Som detta Utsk:ts beslut, enligt min tanke, är grundadt på särdeles goda skäl, får jag hos Hr Gr. o. Laudtm. anhålla om propos. å bifall till detsamma. Frih. Bildt: (Detta yttrande, som blifvit talaren tillstäldt för justering, har sedermera icke af honom blifvit återlemnadt). Frih. Klinckowström: Jag har begärt ordet endast för att bemöta de af Frih. Bildt mot mig framstälda anmärkningar, att jag skulle hysa afvoghet mot Stockholms kommun och i detta afseende dela åsigter med den af mig åberopade magistratsperson, som är ledamot af Stats-Utsk:t. Jag skulle tro, att Hr Frihm numera hvarken i det ena eller andra afseendet känner mina tankar och min opinion så nära, att han bör anföra dem till R. o. Ad:s protokoll. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landm. upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts hemställan i förev:de puukt, dels ock afslag derå 206 Den 14 April f. xn. samt bifall till K. M:s Nåd. framställning i ämnet; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsluts hemställan, hvarvid svarades många ja, blandade med nej, och sedermera propos. på afslag derå samt bifall till K. M:s förslag, då svaren utföllo med många nej, blandade med ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till Utsk:ts hemställan förnyats samt besvarats med talrika ja, blandade med många nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Vid derefter lemnadt företräde åt Banko-Fullmägtige samt Bankens Kommissarier och Fiskals-Embete, lingö Revisorerne emottaga de Berättelser, hvilka, likmätigt 2 §. i nyssåberopade Instruktion, jemnförd med 20 och 31 §§. i Banko-Reglementet, under den 23 Maj detta år, skola af Fullmägtige till Revisorerne öfverlemnas, nemligen: l:o af Banko-Fullmägtige: DO a) angående Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet; b) i fråga om reela fondens förstärkning; och c) rörande förvaltningen af Tumba Pappersbruk; 2:o af Direklionerne öfver Handelsoch Närings-Diskonten, Banko-Diskonten i Stockholm samt Låne-Konloren i Götheborg och Malmö; 3:o af Bankens Under-Styrelse, om den samma Styrelse åliggande förvaltning; varande denna Berättelse åtföljd af särskilde Berättelser: 4 af Låne-Kanzliets Chef och Kommissarier; af Chefen för Kontrolloch Revisions-Afdelningen; samt af Chefen för Bokslutsoch Ekonomi-Afdelningen, angående vissa bestämda, dessa Afdelningar tillhörande befattningar; samt 4:o af Bankens Fiskals-Embete om de till samma Embetes befattning hörande ämnen. Revisorerne, som sedermera från Fullmägtige erhållit de Berättelser, hvilka blifvit afgifne, angående verkställd granskning af Låne-Kontorens i Götheborg och Malmö räkenskaper och förvaltning för nästlidet år, åtföljde af Fullmägtiges yttrande öfver de uti samma Berättelser befintlige framställningar, hafva under revisions-förrättningen ej mindre läst alla ofvanberörde Berättelser och genomgått Fullmägtiges allmänna och särskilda Protokoller från och med den 1 Juli 1844 till den 15 September detta år samt Under-Styrelsens och Kommissariernes i Låne-Kansliet
1 mom. i nu gällande Banco-Reglemente utvisar, beslutat, alt nämnde lån blott till nästblifvande Riksdag skulle berna! de Domkyrka tillhandahållas, får Utskottet hemställa, att samma låne-biträde med innevarande Riksdag måtteupphöra §. 22.. (Banco-Fullmäktiges Berättelse, §. 53.) I anledning af uppkommen fråga, huruvida i något fall, såsom pant för Banco-lån skulle kunna antagas fastighet, sorn blifvit intecknad att häfta för mindre summa, än Banco-lånens minimi-belopp, 200 R:dr Banco, hafva Banco-Fullmäktige, på sätt 53 §. af deras till Utskottet afgifna BeräLLelse utvisar, i nämnde hänseende till efterrättelse meddelat följande förklaring, att inflyta uti den Promemoria, som af Låne-Cancelliet till a 11- mänhelens kännedom utfärdas, angående hvad, som, i och för fastighetslån erhållande från Banken, är att iakttaga, nemligen: ”Att, om flere hemman och hemmansdelar, som kunna åtskiljas, och hvilkas värde, hvar för sig, uppgår till det belopp, alL å hvardera kan få lånas minst 200 R:dr,. pantsättas för ett och samma lån, bör helst, till undanröd jande af de hinder och svårigheter, sorn eljest vid framdeles uppkommande frågor om relax af större eller mindre del af panten, lånets fördelning m. m., i följd af 18 §. i Kongl. Förordningen den i3 Juli 1818, ovilkorligen uppstå, i skuldebrefvet och vid inteckningens meddelande utsättas for huru stor del af lånet hvardera fastigheten skall häfta.
Samt Utdrag af Protokollet, hällek hos Riksens Högloft. Ständers Banco - Utskott den 15 September 1809. S. D. Genom pätecknad Remiss, samt Utdrag af Protocollen, hafwa de Respective Ständen, under den 11 i benna mänad, till Riksens Högloft. StänderStatsoch Banco-Utskott behagat fbrwisa, Kongl. Majrts Nädiga Proposition till Riksens Ständer af den 7:de dennes, angäcnde dispositionen af ben, till Riksens Ständers Banques säkerhet, fbrskrefne hälft af Tull-Inkomsten; hwarbfwer Högloft. Stats - Utskottet i Protocolls - Utdrag under den 12 berpäföljande, hos Banco - Den 19 September. 64Z Banco - Ulskoktct anmälte, att med afseende ä hwad Kongl. Majtt i Räder täckts meddela, Stats-Utflottck funnit angelägenheten för Stats - Wcrkct fordra, akt för bestridandet af desi oundgängclige utgifter, inner »varande är fä disponera Tull - Medlen; pä hwilken grund Stals-Utskottet trodde stg till Riksens Högloft.
— Ja, vid de båda Kyrkomötena i Ephesus 431 och i Chalcedon 451 gick det våldsamt och handgripligt till vid sjelfva öfverläggningarne, i brist af nog öfverlygande argumenter i andelig måtto, och vid det sednare Kyrkomötet uphäfdes och fördömdes åtskilligt, som vid det förra erkänts för sannt och rättroget. Vid ett i långt sednare tid hållet allmänt Kyrkomöte har ju, inom den katholska kristenheten, Påfvens ofelbarhet blifvit fastställd; flere andra exempel å likaledes mindre hugnande läror att förliga. Hr Tham yttrade, att när så många tvister ega rum i andeliga ting, så kunna de icke inför något annat forum instämmas eller slitas, än inför ett Kyrkomöte. Han har äfven ansett, alt de icke kunna slitas genom något maktspråk; men hvad blifver väl för den annorlunda är, pluraliteten i religionsämnen tänkande, en majoritets beslut vid ett Kyrkomöte annat än ett maktspråk? Minoriteten lärer icke genom voteringens utgång finna sig öfverlygad om sin möjliga villfarelse, ej heller lärer den i sitt sinne kunna medgifva orältmäligheten af sina lärosattser, för det de ej lyekals tillvinna sig några rösters, kanske tillfälliga öfvervigt. Hvad jag nu tillåtit mig anföra, må likväl icke gälla såsom ett bestridande af den nytta, Kyrkomöten under vissa förhållanden kunna medföra; det vore att misskänna den hälsosamma frukt, som genom inbördes rådplägande af allom vigtiga angelägenheter bör bland red 22 * 340 Den 13 September, f. w. liga sanningsvänner vara alt skörda. Onekligen hafva sådana mölen, t. ex. inom vår egen Svenska Kyrka, verlrat högst välgörande; men sådant torde hafva iuträffat till en del just derföre, att de icke blifvit sammankallade aunat än vid de stora tillfällen, då det i följd af hotande tidsförhållanden varit oundgängligen nödvändigt, att den Svenska församlingens medlemmar, till stöd för sin tro och till säkerhet för sitt bestånd, klart upfaitat och kraftigt uttalat sin mening i de andliga lingen, och högtidligen förklarat sig dervid vilja blifva.
Hvad io procents-rabatten beträffar, så är den endast beräknad, i händelse lånet skulle kunna erhållas inom landet och räntan i Stockholm liqvideras; men högst 8 procents rabatt är påräknad, om lånet tages utrikes, som klart synes af följande ord i Utlåtandet: Utskottet anser således öfverflödigt, att ingå uti bevisning om rigtigheten af dess beräkningar vidare, än att, med bilagde calcjl, visa, det lånet bör bära sig, aldrahelst, om det upptages i Svenskt Specie, med räntans betalande i Stockholm. Upptages åter lånet i utländskt mynt med ränteliqvid på utländsk ort, torde måhända, i anseende till kostnaderne vid remisserne af räntan och möjliga förluster genom kursförändringar, omkostnaderna få beräknas något högre, hvilket förhållande Utskottet äfven i sitt förra Betänkande afsett, då Utskottet föreslagit, att rabatten, med afseende på denna omständighet, bör bestämmas till 8 ci 10 procent. Hvarje procent af rabatten, ICJ2 Den 3 Mars e, m. sorn besparas, gör 20,000 R:dr; räntan härå 1000 R:dr. Om sålunda lånet upptages utrikes mot 8 procents rabatt, blir omkostnadsfonden årligen 2000 R:dr större än calculen utvisar eller 5ooo, således 5 procent af den ränta och capitalafbetalning, sorn årligen skall remitteras utomlands; men för det fall att räntan liqvideras i Stockholm, liar Herr von Troil sjelf ansett omkostnadsfonden af 3ooo R:dr förslå. Jag skulle i öfrigt tro, att om äfven en obetydlig förlust på denna dubbla lånerörelse uppslår för Riket, bör man ock taga i beräkning, alt 675,ooo R:dr utöfver det silfver, som (efter förhållandet af 5 till 8) skall motsvara de för det upplånla silfret utgifne Bancosedlar, inflyta till Banken, hvarigenom dess ställning ansenligen förbättras, och sätter Rikets Ständer i tillfälle framdeles att använda eller bespara en större andel af Bankens vinst, för hvilken eljest silfver måst köpas.
Efter upprepande af hvad sålunda föreslaget blifvit, och hvad om grunden till Resv. och Ekön, TJcsk. -Rétänkanäeni Y025 kolskrindors kröning! det föregående nämnde år, finner Utskottet, i anledning af de gjorde anmärkningar, för sig ej vidare återstå» än ytterligare åberopa samma skäl, hvarpå det återremitterade Betänkandet (N:o 60J sig stödjer, med det tillägg, att en ny författning om kolmåttet lärer redan länge Varit under utarbetning, äfvensom att detta ämne och tillämpningen relativt till bergsoch brukshandteringen i allmänhet icke lärer undfalla de committerades Uppmärksamhet, som af Kongl. iVlajrt redan i Nåder blifvit uppdragne, att, efter jemnförelse a£ alla gällande författningar, uppgifva förslag till rättelser och förbättringar i de samma» och hvilka således äfven, i hela detta ämnets vidd» blifva i tillfälle, att, med kännedom om alla olika förhållanden, sorni dervid böra komma i betraktande, detsamma bedöma och till Kongl. Majrts Nådiga skärskådande hemställa; Dock varder detta allt Riksens Höglo/!. Ständers vidare pröf« aing vördsamt understäldt. Stockholm den 21 Juli 1825» Biha)Yg till RiksSt. trot. JÖ23, Qide Sami. Nir "65; jöeé Beti), och Elom Visit. Beiicnhanåen. Ankom den 2 Ang. 1823. jBelänkande, om inrättning af Porto Frdtico, samt åtföljande Nederlagsrätbighet, för ett Gothland. 1 detta ämne hafva till Utskottets Utlåtande blifvit remitterade följande Memorialer: Från Hö glo fl. Ridder skåpet och Adeln. ä:o Af Herr Carpelan, Carl Maurits, som* efter framställandet af ämnet; ingår uti en historisk undersökning om staden Wisbys fordna valmagt och Utsträckta handelsrörelse; särdeles den tid, då staden var en af de förnämsta uti det ryktbara Hariseatiska förbundet.
Följden af detta mätningssätl I>1 ef också den, att, för att kringgå författningen, fartyg byggdes på sådant sätt, att nämnde dimensioner hlefvo så små som möjligt, hvaraf ater fartygen ledo i månget annat hänseende, såsom t. ex. i välsegling; och det mindre goda tillstånd i afseende å konstruktionen, som man hos engelska handelsfartyg ända tills för få år sedan anmärkt och klandrat, är i betydlig mån att tillskrifva de om sältet för deras uppmätning gifna felaktiga föreskrifter, hvilka också derföre afskalfades. Ett, med berörde analogt, mätningssält tyckes dock hafva fÖresväfvat motionären, då han begärt, alt å fartygen skulle tagas några så enkla mätt, alt de af hvar och en kunde kontrolleras, och att fartygens kubik-innehåll kunde med dessa mått beräknas. Likartade olägenheter med de nvss antydda O J skulle deraf säkerligen uppkomma, och klagomål utan tvifvel med skäl yppas, då en stadga, som föreskrefve ett sådant mätningssält, ehuru rätt tillämpad, ej kunde förhindra, alt ett fartyg blefve högre mätt än ett annat, som, i verkligheten, lastade mera. Några enkla mått för att bestämma en komplicerad figurs volym kunna nämligen ej finnas. Svenska skeppsmätare-förordningon föreskrifver derföre uppmätningen af Irenne dimensioner: längd, bredd och den såkallade nedtryckningshöjden, eller skilnaden emellan fartygets djupgående lastadt och loss, hvilka mått äro, såsom motionären önskar, nog enkla för att af hvar och en kunna kontrolleras. I den kalkyl, förordningen bestämmer, och som Utskottet ej här finner sig behöfva fullständigare afhandla, föreskrifves, att produkten af dessa tre dimensioner skall, för att gifva drägtigheten, behandlas med vissa koefficienter, eller, som förordningen kallar dem, divisorer. Dessa divisorer äro olika för fartyg af olika former, hvarföre fartygen äro delade i åtta särskilda beskrifna klasser. Bestämmandet. af hvilken klass fartyget tillhör, heror på skeppsmätare!!, och det ålder, som den förut anmärkta nödvändigheten att lemna något till hans omdöme inträder.
Fångvårds-styrelsen i fråga om dispositionen af det gamla länsfängelset anmodat E. K. Maj:ts Befallningshafvande i länet dels att, efter hållen besigtning och värdering af byggnaden, till Styrelsen med yttrande i detta hänseende inkomma, dels ock att, efter behörig utredning af frågan angående eganderätlen till den tomt, hvarå häktet är beläget, rörande densammas användande meddela det yttrande, hvartill samma utredning kunde föranleda; så hade, enligt hvad E. K. Majit uti nådig Proposition till Rikets Ständer af den 31 Oktober sistlidna år behagat meddela, Jemtlands läns landsting hos E. K. Majit i underdånighet hemställt, att Kronans rätt till ifrågavarande gamla fängelsebyggnad måtte utan lösen till landstinget öfverlåtas, för hvilken framställning såsom grund blifvit anfördt, att byggnaden, sorn blifvit uppförd på den till Landshöfdingen anslagna löningsjord och således icke kunde jemte grunden föryttras, icke egde något synnerligt värde och vid besigtning uppskattats, för händelse af nedrifning och platsens Expeditions-lils kol te Is Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 9. 21 afrödjande, till endast 150 R:dr R:mt, men, anslagen till något allmänt för orten nyttigt ändamål, kunde antagligen åtminstone tills vidare få bibehållas på sin nuvarande plats och åstadkomma ett vida högre gagn, än som motsvarade nyssnämnda ringa belopp.