Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Jag anser ock så mycket angelägnare, att äfven denna del af Fyroch Båk-inkomsten reserveras till fördel för dess ofvannämnde egenteliga ändamål, som jag förutser att derförutan ej kan efter behof förändras det högst släta tillstånd, hvaruti våra Båkoch Kyr-anstalter nu äro, enär utaf nu befintelige 12 Fyrbåkar inalles å hela Svenska kusten endast'2tne äro Lampfyrat-, och af de öfrige 10 Stenkolsfyrar, blott fyra täckta men 6 öppna, hvilka på långt när ej gpra den nytta som de förstnämnde; hvadan ock, (enligt officiel uppgift af Herr LotsDirecteuren Bruncrona) ej allenast 9 af dessa Betänkande n. 167 äro f. d. anbefallde att förändras till Lampfyrar, utan ock derutöfver ej mindre än 8 nya af behofvet påkallade Lampfyrar, enligt R. H. St:rs egna begäran, ämnade att anläggas, oberäknadt inköpet af Landsorts och Korsö Fyrbäkar, hvilka R. H. St:r likaledes f. d. ansett nyttigt och nödigt att för Statens räkning af deras enskilte egare inköpa, men hvartill medel allt hittills saknats, enär, oaktadt R. H. St:rs vid 1809 och 1810 årens Riksdag fattade, men sedan ej vidhållne, beslut, StatsVerket till andra för denna sak helt främmande behofver användt Inkomsterne härför; och hvarigenom StatsVerket blifvit verkelig Gäldenär till Fyroch Råk-Inrättningen, oberäknadt, att man i alla Länder, der handel och sjöfart vederbörligen aktas som en hufvudsaklig grund för Samhällets bestånd och förkofran, ansett och anser inga kostnader bättre använde, andem, som göras till dessas skyddande.
Yid tulltaxans första behandling inom Utskottet väcktes väl fråga om en sådan klassifikation för Gutta percha, som Borgare-ståndet nu antagit; men man befarade då, att bestämmelsen af rå och arbetad skulle åt den loria af dessa slag gifva en så inskränkt betydelse, att sjelfva råämnet, som vanligen inkomrne i en något bearbetad form, oaktadt det icke vore till omedelbar förbrukning afsedt eller användbart, skulle blifva tullbehandladt såsom arbetadt; hvarjemte man föreställde sig, alt, der ämnet undergått en sådan rörädling, att det utgjorde en omedelbar förbrukningsartikel, detsamma skulle såsom sådan blifva lullbehandladt. På grund häraf tillstyrker ock Utskottet, att Bcrgare-ståndet ville frånträda sitt beslut, i livad detsamma skiljer sig från Utskottets, af de 3 öfriga Stånden godkända förslag; och får Utskottet, för annan händelse, föreslå till omröstning följande proposition: Bih. lill Ii. St. Gäss. 161 :o Den, sorn bifaller Utskottets, af 3 Stånd godkända förslag, att å Gutta Percha, utan någon fördelning i serskilda klasser, bestämma 6 rst. införselstull per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antages Borgareståndets beslut, att indela Gutta Percha i rå med 6 rst. införselstull per skålpund, och arbetad med införselstull af 25 procent ä varuvärdet. I öfverensstämmelse med Utskottets förslag bar Borgare-ståndet beslutat, att nu i taxan upptagna rubriken Gäss, som är indelad i ”insyltade” med 40 sk. införselstull per i1o tunna och ”rökta” med 12 sk. lika beskaffad afgift per stycke, skulle ur taxan utgå och i noten hänvisas till lika tull-behandling med kött. Ridderskapet och Adeln_, Presteoch Bonde-stånden hafva deremot bibehållit gällande bestämmelser för ifrågavarande artikel.
Jag anser derföre nu gällande stadgande, som, när delegarne sjelfva ej annorlunda öfverenskomma, ger ersättning i de å ena sidan förlorade och å den andra vunna skogs-effekterna, att under högst 10 års tid afverkas, vara det lämpligaste, Bilt. lill R. Is A åd. Skrifvelse J\s 108. så väl i hänseende till grunden för ersättningens utgående, som i fråga om afverkningstiden. » Öfver hvad sålunda förekorfunit skulle Note ur protokollet Civil-Departementet meddelas. Ex protocollo Sv. P. Ekstrand. JfS 108. Ank. till Exp.-Ulsk. d. 22 Juni 1857, kt. 5 e. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers. Statsutskott, angående vackt fråga om förhöjning i anslagen till manskapets beklädnad vid Svea och Götha ArtilleriRegementen; Gifven Stockholms Slott den 6 Juni 1857. Hos Kongl. Majit hafva, efter det innevarande riksdag redan tagit sin början, Batterioch Kompani-Cheferne vid Svea Artilleri-regemente, äfvensom Chefen för det i Hernösand förlagda, nämnda regemente tillhörande, I4:de sexpundiga batteriet, under anförande hufvudsakligen af den på sednare åren inträffade betydliga prisstegring å beklädnads-rnaterialier, arbetslöner m. m., i underdånighet anhållit, att förhöjning i anslagen till manskapets beklädnad mätte beviljas och från innevarande års början utgå med 4,800 R:dr för regementets på hufvudstationen förlagda sex batterier, med 1,550 R:dr för regementets trenne depöl-kompanier, med 566 R:dr 52 sk. för regementets tvgstats-kompani, tillhopa utgörande 6,516 R:dr 52 sk., och dessutom med 229 R:dr 46 sk. 2 rist., allt banko, årligen för Artilleribatteriet i Hernösand; hvarjemte
Här behöfva vi ej frukta att gagnlöst kavara, så b ö r man vända sig till hr Fr. Marcus, sta bort våra pengar, ty i den stora, eleganta buti| Drottninggatan 20, hvilken för öfrigt, som alla O m vi först skulle göra ett besök i K. M. LundUppe hos hr Henrik Labatt, Drottninggatan 27, går folkströmmen som vanligt ut och in, o c h de många unga damerna i den stora lokalen fakta för att hinna expediera alla. A t t försöka framhålla någon särskild artikel i detta » D a - mernas paradis » är knappast möjligt. Dock känna damerna till, att det omtyckta franska snörlifvet » L a G r a c i e u s e » här ständigt finns på lager. Drottninggatan 61), hvilken särskildt lagt an på denna specialitet. hos hr Aug. Carlson, Vesterlånggaian 50, (filial att göra D. Forssells Söner &amp; Gomp. vid DrottNär mörkret faller på o c h gaslågorna oeh det elektriska ljuset kasta sina ljusfloder öfver den snöhöljda marken, då äro butikerna rikt befolkade af julklappsköpare. veta, är väl furnerad med allt, som hör till en första klassens sidenkramhandel. finnas hela kostymer färdiggjorda, kavajer oeh öfverrockar, passande för alla åldrar. — V i l l ni erhålla en julklapp af bestående värde, medels hvilken ni kan bidraga till höjandet af er ekonomi, så b e d er man skaffa er en af E. Eriksons Mek. Verkstads Aktiebolags synnerligen utmärkta svenska stickmaskiner, hvilka tillhandahållas i butiken Drottninggatan 40, 1 tr. upp. Blir det fråga o m en tillökning i möblementet, så b ö r man taga i betraktande de välgjorda o c h smakfulla möbler, som finnas i hr Carl Johansons möbleringsaffär, Drottninggatan 45, 1 tr. Till sist — är det meningen att förskaffa sig ett verkligt godt instrument till jul, så finnas sådana, såväl pianinon som flyglar från de bästa firmor, hos både hrr Gust. Pettersson &amp; Gomp. Regeringsgatan 43, Ludv. Ohlson, Regeringsgatan 16 o c h A. V. Ekdahl, Drottninggatan 18.
Jordägaren, som redan betalt utskylder för äganderätten, och som måste till Kronan liqvidera allt hvad brukaren ej förmår, förväntar billigt vis det skygd sorn varit första vilkoret för erläggandet af all skatt. Huru grymt ser han sig ej bedragen i denna väntan! Brukaren redan skuldsatt före tillträdet, blir ofta efter för. sta skörden ansatt af sina gåldenårer, och grödan elfven den del deraf sam egentligen endaft tillhörer jordägaren blir sequesfrerad för att från all förlust frälsa en borgenär, fram. mande för allt det förlag, som tillskapat denna tillgång åt en (emot jordägaren ofta rent af svekfull} gäldenär. Om rättvisan skall återtaga sin primitiva slägtskap med billigheten, bör lagen sorn det Den I Augusti e, m. 43 mig tyckes, ej tillåta seqvester å större del af en arrendators gröda, ån som återstår då Krono och Fråste-tionde samt arrendebeloppet först blifvit afdragne. O n proposition å återremiss anhåller jag Ödmjukast. Bilagor till Pleni-Protocollet lör den 5 Augusti, förmiddagen. H err ]\lontgomrnerie, Gnjiaf: Förevarande ämne anser jag af mera vigt ån Utskotten, och tror det hafva förtjent de förenade Utskottens allvarligaste uppmärksamhet. Man hör allmän klagan öfver allmän penningebrist, och man vill icke undersöka och efterleta orsaken dertill, så snart man icke fin ner den inom penningerörelsens eget område, och icke oller begagna något botemedel derför, 44 Den 5 Augusti f% jnt då det icke står i förening med en ifrån verldens skapelse, åtminstone ifrån samhällslifvets början, aldrig stadgad, aldrig såker, minst oföränderlig så kallad financelärcis theori, som, efter min tanke, i afseende på en tillförlitlig och beståndande byggnad i verklighet, år lika omöjlig, sorn ibland de lårde, fruktlösa efterletningen af den så kallade philosojjhiska stenen.
Departements-chefens åsigt, böra afdragas: a) hvad som ungefärligen motsvarar den minskning i fordringar, som uppkommer genom skeende afbetalningar och för öfrigt, sedan tillgångar och skulder blifvit med hvarandra jemförda, icke kan anses disponibelt, tillsammans R:dr 2,000,000: — b) Bidraget från Statsverket för 1858, hvilket, i anseende till en häremot svarande brist i nämnda års tulluppbörd, lärer komma att afgå såsom ersättning härför, eller omkring » 950,000: — c) Ersättning för den minskning i påräknad inkomst för 1859, hvilken sannolikt blifver synlig genom ofvanberörde ändring i bränvinsskattens bokföring, och hvilken, efter afdrag af det med säkerhet motsedda öfverskottet på detta års tulluppbörd, kan beräknas till » 500,000: — eller tillsammans 3,450,000: — hvadan alltså Riksgäldskontorets tillgångar vid nästa statsreglerings periods början skulle utgöra R:dr R:mt 4,678,000: — Bil, till R. St. Prop. M 1, om Statsverket 1859. Transport Under tiden för nästa stats-reglering, eller åren 1 <S6 I — i 863, kunde Riksgälds-kontorets inkomster och utgifter approximativt beräknas sålunda: Inkomster för år: Inflytande allmän bevillning, til! samma belopp som för närvarande R:dr 2,200,000: — Kortoch tidnings-stämpelafgifter samt observations och skatterättsmedel » 120,000: — Kapitaloch ränte-inbetalningar å de till vissa bestämda ändamål beviljade lån » 500,000: — Räntor å tillsvidare förräntade medel » 100,000: — Ofvan omförmälda årliga bidrag från Statsverket » 2,259,900: — Summa R:dr 5,179,900: — eller för tre år 15,539,700: Summa tillgångar R:dr Runt 20,217,700: Utgifter för år: Ränteanslaget till Hans Maj:t Konungen .
— N:o 78, i anledning af väckt motion om upphäfvande eller ändring af Kongl. Serafimer-Ordens-Gillets cirkulär-bref den 2 Mars 1804, i hvad det angår fattiga patienter: B. II. 411, 450, A. 450; E. lil. 58. — N:o 79, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande till försvårande af prestbetygs förfalskning: B. II. 4 11, 450, A. 450. — N:o 80, i anledning af väckt motion om förändring af gällande reglemente för städernas auktions-verk: B. II. 411, 450, A. 450. — N:o 81, i anledning af väckt motion om anställande af undersökning rörande tillkomsten af vissa ål läroverken anslagna prebende!,: B. II. 411, 450, A. 450; U. III. 87, 177, A. 177. — N:o 82, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 43: B. II. 411, 450, A. 450. — N:o 83, i anledning af väckt motion om förberedelser till inrättande af en homöopatisk Kur-anstalt: B. II. 458, 462, 474, A. 481. — N:o 84, i anledning af väckt motion om behörighet för kommunalnämnd alt upplaga och afdöma de mål, hvilka riira förseelser mot 6:te §:n i Kongl. — N:o 85, i anledning af väckt motion om befrielse för Ekesjö stad från framtida underhållsoch byeenads-skyldighet af der varande elementar-lärovcrks hus: B. II. 458, 462, A. 462. — N:o 86, i anledning af vackt motion, rörande rese-ersättning till nämndemän vid vissa syner, m. fl. förrättningar: B. II. 484; III. 46, A. 46, E. 230.'
Redaktionssekr. : J. Nordling. ll:te årg. Utgifningstid: hvarje fredag. Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » Lösnummerpris 15 öre 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. (Iösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. afgående konstnärinnor. Dahllöf foto. Helga Redaktör och utgifvare: JlofboUr. Dahllöf Ellen foto. Hartmann. IDUN 110 1898 Ur ögonblickets törnen framväxa minnets rosor. B. Helga Hoving. Mer än sina k a m - Nielsen. Ellen Hartmann. Ellen Hartmanns teaterbana tyckes ha varit en enda leende g å n g på rosor. IDUN 1898 liga sympatiens strängar, s o m förenade d e m bägge. S. S — n. * Adi. • $f ' - * " Kvinnofrågorna vid 1898 års riksdag, n. E Reslust. — • Ja, Norge, det hafomslutna, det solomgjutna — dit skulle j a g vilja k o m m a! H u r m a n kan längta intensivt, längta omåttligt! D e n skimrande Alpengliihn, den bleka Edelweiss, ljung, Lapplands Hellas Medelhafvets stränder, Det finns stjärnenatt, lagerlundar vågor, Saimas och pinieskogar, Ehens poesimättade Kölnerdömens djupa mystik. ingen gräns, ingen, för de — stormande, jublande önskningarna. jag ljusa sett rike! m: t. o c h 6 2 kr. 5 0 ö r e. (Forts.) * Såväl i kvinnorna glädje som i sorg avantgardet. utgöra alltid A, Cunrimgham. VIOLA I Toibkttk 1 PÖBTIA » Den inbillade sjuke. AI ANDAN IKA 1 » VASANTASENÅ ». PRINSESSAN I » DET V A R E N GÅNG » Helga Hoving i några af hennes glansroller. Efter fotografier från Dahllöfs atelier.
Öfverdrifvet arbete gör människan slö och dum. Om arbetaren släpar tolf timmar dagligen, kommer han med nödvändighet att sämre använda de få stunder, som ej behöfvas till mat, hvila och sömn, än om han arbetar åtta timmar och har ett öfverskott af intellektuella och kroppsliga krafter att spendera under tre eller fyra timmars frihet. Det är en tusenfaldigt upprepad erfarenhet, att de, som hänge sig åt fylleri och djuriskhet under friminuterna af en tretton timmars arbetsdag, bli nykterister och trägna besökare af föreläsningssalar och aftonskolor under fritimmarna af en nio timmars arbetsdag. Redan därför, att det är hälsosammare för själen att arbeta någorlunda intensivt och intresserat under kortare tid än slött och motvilligt under längre, befordrar en förkortning af de nu öfliga arbetstiderna högre intellektuell utveckling bland arbetarne. Normalarbetsdagen icke blott lofvar högre intellektuell utveckling åt arbetaren, utan kräfver ock densamma af honom. Detta är af synnerlig vikt att minnas, så länge normalarbetsdagen för fullvuxna manliga arbetare ännu blott är ett önskemål. En normalarbetsdagslagstiftning blir nödvändigtvis utan värkan, om det ej inom arbetarklassen finnes frivillig organisation och solidaritetskänsla samt behof efter bildning och själfständigt intellektuellt lif. Största möjliga uppdrifvande af arbetarnes fackliga och politiska organisationer samt vidast möjliga spridning af behofvet efter en bättre materiell och intellektuell existens äro oundgängliga villkor för, att en normalarbetsdag ej skall vara en död bokstaf. Blott i den mån som en viss förkortning af arbetstiden är ett lefvande behof inom en betydlig del af arbetarklassen, kan den bestå såsom ekonomisk värklighet. Normalarbetsdagslagstiftning, facklig organisation, socialpolitisk arbetarrörelse, sträfvanden att bibringa arbetarne större bildning och högre behof öfver hufvud äro faktorer uti det sociala framåtskridandet, hvilka stå i innerligaste samband med hvarandra. På detta sätt föranledas vi att ur den kroppsliga och andliga hälsovårdens samfälda synpunkter uppställa som önskemål en normalarbetsdag på t. ex. nio, åtta eller sju timmar. Normalarbetsdagen ur nationalekonomiska synpunkter.
Sedan i hvarje I-än blifvit vald deri Direktion som tillkommer styrelsen deröfver och densamma anskaffat de hus i hvarje Provincé sorn till förbemäldte ändamål fordras jämte nödige sängar, sängkläder och öfrige meubler i förhållande till behofvet, bör Direöion sådant skriftligen anmäla hos Herrar Fullmägtige i RikgäldsContoiret, hvilka då låta utassignera de medel som i förhållande till Fänet erlagde afgift ingått, men icke deröfver, och bör iakttagas att endast meddellosa och fattiga böra kostnadsfritt få af denna inrättning sig begagna 3. Att hvarje år Revision verkställes af de i Fänet utsedde Revisorer, hvilka derefter insända till Herrar Fullmägtige Rakenskaperne till vidare granskning. 4. Skulle i något Fän inträffa, det ett sådant Curhus ej vidare är af nöden, bör nämnde afgift uphöra. 5. Pehr Jonsson från Christianstads Fän: I händelse det yttrande jag vid Höglorl. Utskottets sista sammanträde afgaf i fråga om medel till Curhus inrättande för Veneriska smittans hemmande* icke skulle vara i Protocollet införd* an - Statsoch Eevilliungs-Utsk. Setanianden'. 68$ anhåller jag att följande måtte i denna dagens Protocoll inflyta. Vid de öfverläggningar, som inför Konungens ^Befallningshafvande i förenämnde afseende vedan hållits med 2:ne af de Härader, för hvilka jag är Riksdags Full magt ig, hafva Innevånartie, på flera anförda skäl, ansett sig icke kunna ingå uti erläggande af högre afgift än i sk. på i^ersenen, och det tredje Häradet undandrog sig •denna afgift helt och hållit. — Jag kan derföre ingalunda bejaka till det nu gjorde förslag om 3 sk. på hvarje person, destomindre som jag känner att denna afgift skulle blifva tryckande för många och omöjlig att utgöra af de Fattiga i min hemort. Her vet man lyckligtvis icke a£ ifrågavarande sjukdom, och vi hafva dessutom tillgång på kunnige Läkare i Orten , i fall den skulle uppkomma.
Då Stockholms Borgerskaps Enkhus-direktion förklarat sig ingalunda' vilja förvägra nuvarande ägaren af nämnde hus, den förut medgifna rättigheten, att få utbyta den uti samma hus till direktionens säkerhet meddelade inteckning, så och ehuruväl de, i afseende på ett sådant utbyte, direktionen genom Fullmäktige erbjudna inteckningar icke blifvit antagna, i anseende till deremot af direktionen framställda anmärkningar, enligt hvilka vid ett tillfälle erinrats, att den intecknade egendomen vore belägen på en af hufvudstadens malmar och vid ett annat, att den nya skuldförbindelsen icke innehölle samma vilkor, som den, hvilken skulle utbytas, har Utskottet, för den händelse, att andra inteckningar, emot hvilka enahanda anmärkningar icke kunna göras, möjligen blifva att tdigå för omförmälda ändamål, ansett sig böra hemställa, att Fullmäktige fortfarande må äga, att af Riksgäldskontorets medel infria ifrågavarande inteckning, så snart tillfälle till densammas liqviderande kan beredas. 9:o. Angående fonden för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande. (Sid. 84-33 i Rev.-berättelsen.) Med anmälan att Direktionen för Hjelmare kanal och slussverk uppgjort och till Kongl. Majit i underdånighet inlemnat ett nytt förslag tilt utlåningsreglemente Bih. till R. St. Prot. 1830 & 1831. 4 Sami., 1 Afd., 17 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, JM 61. för denna fond, samt att Fullmäktiges i Riksgäldskontoret härefter infordrade underdåniga utlåtande nyligen blifvit afgifvet, får Utskottet hänvisa till det särskilda yttrande, hvarmed Utskottet skall till Riksstånden inkomma i anledning af väckt fråga om förändring uti hvad angående sättet för sagde fonds förräntande och räntemedlens förvaltning hittills varit stadgadt. 10:o. Angående det för staden Wexiö s återuppbyggande efter 1843 års eldsvåda beviljade lån. (Sid. 53 i Rev.-Rer.)
Detta för att bemöta de anmärkmr, som emot formen af de sammansatta Utsk:ns betänk, blifvit gjorda. Hvad sjelfva saken beträffar, anhåller jag att fä fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att, som R. o. Ad. nogsamt vet, all slags militar-tjenst inom fäderneslandet i fordna tider bestreds genom utskrifning, och att, då de så kallade knektekontrakten med allmogen upprättades, hvarigenom inom det öfriga Sverige, utskrifningen förändrades till ständigt knektehåll, så blefve utskrifningarne ännu till en lid fortfarande i de eröfrade provinserna. Likväl ingicks inom provinsen Halland under drottning Christina en öfverenskommelse eller ett kontrakt emellan kronan och skattehemman om ständig rotering ; men hvad beträffar de utsockne-frälsehemmanen derstädes, sä, ehuru dermed gjordes ganska många försök, ledde de dock alldrig till något resultat, derföre att innehafvarne af dessa hemman icke ville ingå på någon ständig rotering. Redan vid 1721 års riksdag förekom denna fråga, och man tog då för alldeles afgjordt, att dessa hemman skulle underkastas den ordinarie roteringen. Detta gick likväl ej i verkställighet, utan saken uppsköts från riksdag till riksdag ända till 1810, då R. St. beslöto, att alls icke roterad jord sknlle med extra rotering beläggas: hvarigenom alltså dessa utsockne-hemman, såsom ej varande roterade, blefvo med extra rotering belagde. Denna extra rotering biet dem således dä pålagd till alla deras öfriga onera: eller, om jag så får uttrycka mig, den blef såsom ett plus lagd till de öfriga pålagorna. Den kunde således ej, i afseende på de Halländska utsockne-hemmanen, anses vara satt i stället för en skyldighet, som de förut hade, den nemi. att betala så kallade utskrifningspenningar ; ty dä skulle dessa utsockne-hemman ensamma fått vidkännas en fördel, under det att all den öfriga oroterade jorden i Sverige fick vidkännas blott en tillökning i onera.
Representation inträda, (ty det möjligen mindre antal ledamöter som en sådan ombildning bestämde är af ringa betydenhet) skulle tysta smä - Den 16 Februari. 125 delsen der denna vågade framträda, oell åt R. o. Ad. häfda den ära R. o. Ad. genom så många sina handlingar förvärfva!, den nemi., alt uti första rummet afse fäderneslandets fördel. Begärdes på bordet. Hr Dalman, Willi. Fredr. Achates, anförde skriftligen: Dä jag i gårdagens plenum icke ansåg mig höra förlänga discussionen rörtde det hvilande representationsförslaget, ulan ålnöjde mig med att i den slutna voteringen nedlägga mitt ja för antagande af samma förslag, har jag (rott mig skyldig alt, dä jag härvid stannade i minoriteten, reservera mig mot det fattade beslutet. Sannt är alt, sedan såväl BondeSt., genom eli fullkomligt omoliveradt, diktatoriskt nej, som PresteSt., medelst ullcmnande af alla konservatismens skenskäl emot uphörande af sjelfskrifvenhet^), eller, egentligen taladt, emot hvarje förändring, som kunde leda till Sländsrepreientalionens modifierande och det andliga Ståndets införlifvande i viss mån med de verldslig» elemenlerna, likaledes med en stark majoritet afslagit den väckta frågan, det beslut R. o. Ad. komme alt falla, i allt fall, icke beredde något resultat. Det var således i en och annans tanka temligen likgiltigt, huru omröstningen utföll. Jag bekänner mig likväl tillhöra dem, som icke dela denna åsigt. Jag föreställer mig nemi. att det här gällde mindre sjelfva förslagets detaljer, än att genom ett bifall eller afslag gifva en hyllning åt den tankan, att B. o. Ad. ville medgifva upoffringen af den sjelfskrifna personliga representationsrätten och ingå uppå ett förmedlingsförslag, hvilket tillika inrymde valrätt åt mänga nu orepresenterade medborgare, samt högst betydligt förenklade arbetssättet.
Den som bifaller StatsBancooch EkonomiUtskottens Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anvisande af erforderlige medel till anskaffning af spannemål vid inträffande missvextår, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, anses StatsBancooch EkonomiUtskottens berörde Utlåtande böra, på Den 5 F e b r u a r i i f. m. 57 grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras; Hvilken voterings-proposition godkändes och anslogs. Voteringen hörjades klockan half till 2 eftermiddagen; och befunnos vid dess slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfriga voteringssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit som följer: Ja — 4r. Nej — 5a, I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, alt StatsHancooch EkonomiUtskoltens Utlåtande Llifvit, på grund af de dervid gjorda anmärkningar, lill Utskotten återremitteradt. Högloft. Ridd. och Adeln åtskiljdes kl. en qvart till 3 e. m. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim, 58 D c n ö F e b i ii a r i i e. m, Fredagen d. 5 Februarii i83o. Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen, Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse!- till Kongl. Maj:t: N:o 347. Angående anslag för fullbordandet af Garnizons-Sjukhus-Byggnaden saint Andra LifGardes Casernbyggnad, N:o 348. Angående verkställd granskning af Strömrensningsfondens Räkenskaper och Förvaltning, N:o 3.5r.