Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Nordenfelt, Enar Wilh.: Ehuru Jöns Pehrsson icke saknat anledn. till sin motions väckande, då det vid sist hållna Komité inom Blekinge län uptäcktes att jordtorpen icke voro precist lika, och man har tvekat, om en del af kontrakterna vore af den natur, att de borde gifva anledn. tili att bestämma bevillning för de torp, på hvilka de hade afseende, samt hvilka som borde till bevillning upföras eller icke; så får jag likväl, då icke från någon 506 Den 28 Mars e. m. annan del af riket anmärkn. blifvit gjord om otydlighet i föreskriften härom, yrka bifall till Utsk:s Betänk, i denna punkt. TJtsk:s i förevande punkt gjorda hemställan bifölls. 11 :te punkten, ang:de §:n 24, hvarjemte förekom Utsk:s förslag till redaktion af denna §. Frih. af Ugglas, Curt Gustaf: Jag har icke deltagit i denna discussion, men då jag ser att Bevilln:sUtsk. i sitt förslag till BevillmsStadga låtit en föreskrift qvarstå, som efter snart inträdande förhållanden är fullkomligt olämplig, har jag ansett mig derå böra fästa K. o. Ad:s upmärksamhet. Jag syftar nemi. på de ord som stå i förslaget till ändringar i gällande bevillnings-stadga: »enl. attest från K. KrigsColhm»; dessa ord höra, enl. min åsigt, ur Stadgan utgå, på den grund, att K. M. under d. 13 Jan. detta år föreskrifvit, att allt det bestyr och all den kontroll, som KrigsColhm tillförene utöfvat öfver krut-tillverkningen i allmänhet, skulle med år 1838 uphöra, och endast fortfara i afseende å det krut, som för Kronans räkning tillverkas Denna föreskrift var en naturlig följd af det beslut som 185 5 fattades, hvarigenom det hittills gällande förbudet att införa krut förklarades böra från den 1 Jan. 1859 uphöra.
Ofverträder bränvins-tillverkare det förbud, som i sisla mom. af § 2 gifvet är mot mäsk-beredning samt bränvins-tillverkning från klockan tio örn aftonen näst före Bil. till B c vi lin. rn. fl. Utsle. Bet. 19 söneller helgedag till klockan tio om aftonen å sådan dag; gälde, för hvarje gång sådant sker, den tillverknings-afgifl, sorn mot en dag svarar, och böle afgiflens dubbla belopp. Verkställes annat lill bränneri hörande arbete emellan klockan 8 på morgonen och klockan_5 om aftonen ä Söneller helgedag, eller Ölverträdes förbud, som i § 22 gifvet är; bote bränvins-lillverkare eller disliilerings-idkare från och med 5 lill ockmed 50 B:dr. Vid de förbrytelser/ nu sagde äro, vare så väl bränvins-tillverkaren eller distillerings-idkaren, som de arbetare, hvilka honom bilrädt, underkastade ansvar för sabbatsbrott, enligt allmän lag. Har justerare oriktigt slämplat redskap eller i stämplingsbelyg sådan oriktigt beskrilvit, och är det läll icke för handen, som i § 31 omlÖrmäles; bote Irån och med 20 till och nied 200 B:dr och miste tillika befattningen’ eller varde frän utöfningen deraf under viss lid skiljd. § 74. Den tillverkare af redskap, som missleder justerare med falsk uppgift om redskapens beskaffenhet, böle från och med 50 till och med 500 Redr. § 75. För öfverträdelse af hvad i §§ 25 och 32 angående' tillverkare af redskap för bränvins bränning eller (Jistiliering, i §§ 30 och 33 angående innehafvare af sådan redskap, samt i g 54 moni. 2 och 3 samt § 56 angående bränvins-lillverkare, stadgas, vare ansvaret böter frän och med 20 till och med 200 Redr; för underlåtenhet att iakttaga föreskriften i § 99 botes från och med 5 lill och med 50 Redr. § 76.
H. i stället för de orden: skyddas flere an de, som med werkligt arbete af honom sy fl lo sa tratz, införas följande: skydda någon, som ej arbete hos honom gör; at g. §. förändras Munda, ar Nybyggare och Torpare for stna Krono-Utlagor sjelfwe answara; at uti 4. §. olika flytt,lings-cid »tsärreS för Swerige och för Finland; för Finland lii den r. N vonder, samt för Swerige rii den t5. Junll; ar dea i 5. z föreslagna upsägnings-kiden för Finland blifwer den 1. Augustt och för Swerige den is. Martil, och warar en ivecka derefter; och skulle de r 7:ds Z, nämnde z:ne upsägelse-dagar härefter förändras. Ätwensom 8- 8- godkändes med den ofwan prujcÄLrsäa förändring, i anseende lil tiden at träda i tjenst; ak ur 12. §. ordet Husaga utgår, och ds i flutet as samma § stadgade Böter äga rum, blott da det är wererligr, at Tjenstehjon olofligen afwikit; at jämte dek, hwad uti i. lkVlumcmer af IZ. 8- om Husaga förekommer, barde gä ut; bifölls der Hederwärda Bonde. Ståndets tilläggning kil denna §, at Tjenstehjon, som as Husfader tredje gången hardt medfares, ma wara berätcigadt at gä utur tjensten och til godo njuta hela sin bec,ngads Lön; och flurestgen ivid i;. at, i enlighet med hwad i 4. § om Flyrkningsliden nu stadgas,TjmstehjonS-Sradgan i Februarii Mstnad ärligen publiceras; hwilket allt, genom Utdrag as kromenUm, de öfriga K-lpsLiäva Standen wänligen meddelas skulls. Ickr supra.
A r 1892 företog hon en studieresa till P a r i s, där hon spelade för prof. Marmontel och sjöng för prof. B a x. O m sin vistelse i P a r i s h a r hon yttrat sig med mycken hänförelse: » Det var en odelad glädjetid, ty j a g fick helt ägna mig åt min egen utbildning och behöfde icke tänka på några elever. Ty h u r u intresserad jag än är af a t t undervisa, h a r likväl detta, att gifva så mycket lektioner, som jag verkligen gjort, och hvilket för mig varit en nödvändighet, känts som en tung hämsko på min egen utveckling. Ty äfven om jag icke tänkt, att det skulle kunna blifva någon » storhet » af mig, så h a r jag likväl alltid inom mig närt ett aldrig tillfredsstäldt begär efter kunskaper. » Hennes mål h a r varit a t t utbilda sig till en skicklig lärarinna, och a t t hon lyckats i denna sin sträfvan, därom vittna bäst de elevuppvisningar, som hon vid nere tillfällen under de gångna åren tillställt. D e t ligger helt och hållet utom ramen för denna framställning a t t h ä r ingå på något slags bedömande af dem, och jag hänvisar därför angående denna sak till de recensioner, hvilka Stockholms musikkritici redan däröfver lämnat, recensioner affattade i de mest berömmande ordalag. Beträffande fru Ekholms yttre egenskaper är det nog att framhålla, a t t ett naturligt, hjärtevinnande sätt, ett lifligt temperament och ett sympatiskt utseende aldrig förfela sin dragningskraft. J a g talade om utseende. Ögonen äro måhända det mest framträdande draget hos henne, och den, som en gång sett dessa ögon, glömmer dem icke gärna. Stora, själfulla, växla de uttryck hvarje sekund. O c h färgen — j a den är egentligen brun, men ibland synes den snarare svart. D e t är ett helt studium a t t iakttaga d e m; och om det är sant, a t t ögonen äro själens spegel, så måste denna själ vara mäktig af de mest skiftande stämningar, från det vemodigaste allvar till den mest uppsluppna glädtighet. » H a r ni någonsin sett en sådan miniatyrvå- ning som denna? » frågade hon småleonde, då jag häromdagen gjorde henne e t t besök.
Jag väljer pistolen; vi gå tjuge steg ifrån hvarandra. Vi ska skjuta på en gång, sade han. Men Herr HofRättsRåd, vi ha inte vittne. Om någon af oss blir ihjelskjuten, så kan man tro att det är ett mord. Bah! sade han, ni är för käck att kunna derföre bli misstänkt; och jag är jurist. Jag skall väl dra mig derifrån. På saken! Blef han blesserad? BARON. CAPTÉN. BARON. CAPTÉN. Begge skotten lossades på en gång; hans så förbi, att jag ej en gång hörde kulan. Och ditt? Knall och fall. Död? BARON. CAPTÉN. CAPTÉN. BARON. CAPTÉN. Utan att röra sig. Bestört kastade jag mig på hästen, och flydde till nästa gästgifvaregård. 308 Utan att fråga efter den döda? Han syntes inte röra sig; men jag råkade en bonde i skogen, till hvilken jag sade stället, och att det var en Herre som hade kört omkull med sin chäs. När skedde det? BARON. CAPTÉN. BARON. För åtta dar sen. Jag skyndade mig tie mil på en dag; men då af hettan, af ångest, af trötthet, af alla de åtskilliga rörelser mitt hjerta erfor, sjuknade jag och måste bli der i tre dagar. Sen har jag rest långsammare hit till Göteborg, för att med min skyndsamhet ej röja någon oro, helst jag genast ändrade mitt namn i dagböckerna, och tagit mitt adelsnamn, sen jag fick se i avisan att min far blifvit adlad. Och nu är jag här för att på första skepp gå till England eller Frankrike; men jag har ingen styfver, och det är för att få min far att ge mig pengar, som jag bedt dig komma hit. Det var en förbannad olycka; men du vet att jag ej är rådlös. Låt mig tänka litet. Jag måste skiljas ifrån min far, mitt fädernesland, kanske för alltid, och aldrig hoppas att blidka den jag älskar. CAPTÉN. BARON. CAPTÉN. Det sista oroar mig minst. Om jag känner dig rätt, så räcker din låga inte länge; men det är din säkerhet man först skall tänka på. Och min far! CAPTÉN.
Län med fleres Memorial, angående rättighet att inlösa Krono-tionde och Afrads-spanmål med penningar j 3:0 Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial, om förlängd slitningstid af Skånska Infanteri-Regemcnternas beklädnad ; 4:0 Hans Janssons från Elfsborgs Län Memorial, om anslag till förbättrande af allmänna vägarne; 5:0 Nils jPrtt, Utir. d, t xksS} w® Nils Insulim från Stockholms Läa Memorial , om upprensning af segelfarten i Stakats-, Kalfs*, Breviks» och Stängösunden; C ro Olof Nilssons från Termlands Län Memorial, om sänkning af sjön Venera; 7:0 P. P. Lundströms från Vesterbottens JLänt Memorial, om anslag till underhållanda af en Djurläkare i Norra delen af berörde Län» 3:0 Lars Nilssons från Norrbottens Län Me» morial, om rättighet till flera smärre heiumansdelars sammanslående till en Rote» 9:0 Petter Perssons från Örebro Län Memorial, om antagande af Kongl. Majus Nådiga Proposition, om hästars posterande, i stället förmanskap, af extra-voteringsskyldige; Banco - Öts&ottet t Anderi Anderssons från Östergöthland* Bih, tilt R, St, Fröt, rgsir r issi, gide Sant, 19 146 Fröt. Utdr, d, g Dets. 1333, Län Memorial, angående lättade lane-utväga? för Allmogen samt afskaffande af ränta* betalande i silfver på fastighets-lån i Banken. Bevillnings - Utskottet: ilo Hans Janssons från Elfsborgs Län Memorial, om Berednings-Comitéers afskaffande, jemte åtskillige Ledamöters yttranden, i anledning deraf; 3:o Carl Erikssons från Vermlands Län Memorial, angående nedsättning i utskylderne för Hemmansegar» i öfra delen af Elfdalen. 3:o Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial, om af Kongl.
Aniriiilningar inottagas &amp; Förbundets byrå. Jakob Kulle, 36 Drottninggatan 36, Svenska Konstväfnader och Broderier. Grundade p&amp; egna konststudier, utföras standigt nya originalmönsterarbeten. Alla slags tillhörande materialier finnas att til1,gA. V ä fn ad e r till alla ändamål utföras på beställning. Ylleoch Bomullsförkläden. För hemviifnad: Sveiiska Möirstor i fiirgtryck. 36 blad h kr. Tandl&amp;kare, Alma Hard af Segerstad, G. &amp; son Hard af Segerstad. f. Björklund. Allm. Tel. RAdfrkgningstid 1-2. Plombering och artiflaiela tänder. Guldsmed EBTHER född Poybnc.11,. M ' EYER,. I i (Firma Karl Meyer). reparerar alla slags Guld-, Silfver-, Nysilfver-, Granatoch Stenkolsarbeten samt Britaimiaoch andra finare metallarbeten. Beställningar a nya arbeten utföras. Förgyllning, försiifring och förnickling. Billlgt och godt arbete. Stort lager a f akta Agatarbeten. Y BrmmRce~ea.gsopat&amp;~m Y (f. d. Oclensgatun). a o 1ir~ftig.t s ariiraiide, - G hiilsossin! ACAO s Förordad af professorerna Olof Hainmarsten, .C. E. Bergst~anct, med. d: r Ch. Eni. Hagdahl ni. fl. » kilo kr. 2,50; Pris pr burk om l /, kilo lir. 1,30; l /, kilo kr. Erh: °Llles hos hrr specerihandlare samt i parti hos l /, Th. W i m b o r g &amp; C: o, Stoc7c7dnz Koiigl. Mofleverantör. Garnoch Tapisserihandel, 80 Drottninggatan rekomrnebderar sitt v d sorterade lager. Rekvisitioner expedieras mot postförskott. N y a Hush&amp;llsskolan (för bildide flickor).
– Grönsiska. Kanske skulle Stella vilja ha en sådan i sitt rum, för att ofta få höra dess sång? – Ja för en dag, kunde det vara. Men sedan så skulle jag släppa ut den igen, ty fåglarna sjunga säkert vackrare ute än inne. – Men ser Stella, der borta på ungefär halfva vägen ifrån Ristilä; der kommer en herre och ett fruntimmer. – Och den herrn är vår vän Harald. Hvad tycker Erik om Harald? – Den frågan gjorde Stella bara för roskull. Jag har ju så ofta berömt Harald. Nå än Stella sjelf? – Vet Erik, hur det var de första veckorna; jag längtade så mycket efter Harald; jag höll af honom mera än af Erik då ännu, men nu ... jag håller visst af Harald allt lika mycket som förut, men jag saknar honom icke nu mera så mycket, emedan jag äfven håller af Erik och hvarje dag börjar hålla af Erik alltmer. Eriks hjerta häfde sig högt vid dessa Stellas ord; han trodde på deras sanning och menskliga känslor togo honom i besittning. Han kunde icke rå för att Stellas ord gåfvo honom en känsla af hög fröjd. – Se nu, der komma de redan och Erik ser så der åt jorden. Är icke det fröken Irene, som Harald har med sig? – Ja, det är hon. Vi vilja nu gå raskt några steg, så får Stella desto förr se fröken Irene. Fröken ifrån det gråa slottet får Stella nu se. Liksom efter öfverenskommelse presenterade de båda herrarne hvar sin dam för den andra, och liksom Harald skulle vetat, att Erik skulle säga blott Stella, sade äfven han blott Irene. Dessa flickors utseende var rätt olika. Stella hade mörkt och något lockigt hår samt bruna ögon; Irenes ögon voro dunkelblå; hennes långa och rika bruna hår var alldeles slätt och utan det minsta anlag till vågor. Irenes var således upphäktadt, då deremot Stellas kortklippta hår fritt böljade för vinden. Stellas anletsdrag voro regelmässiga och plastiska; hennes fina näsa bildade nästan en rät linie med pannan, och hela ansigtet var såsom mejsladt efter den grekiska typen.
Ehuru dessa förluster drabba mig till större del än Kronan, emedan mig åligger flere skyldigheter, och törs jag försäkra , att i det skick Canalen sig nu befinner, i anseende till de sednare årens vatten-minskning och ett utom Canalens omfång i botten af Sjön befinteligt Berg, det hvarken Kongl Maj:t och Kronan eller jag, såsom till hälften ägare deraf, kunna annat än hafva årliga föiluster, således kan jag säga, att denna min begäran om gräfning för eget interessse mindre interesserar mig än den årligen förutseende förlusten, som jag. redan haft och hädanefter säkerligen kommer att vidkännas, i händelse Stats-Utskottet skulle finna skäl att bibehålla Kronan vid en årlig utgift i stället för inkomst, hvilket likväl ej är att förmoda. Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, blef StatsUtskottets Utlåtande, i anledning af Herr Gripensvärds dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. Föredrogs å nyo och bifölls följande från Banco-Utskottet inkomne, samt den 13 den-, nes på bordet lagdc Betänkanden: 412 Den 17 Februarii. 1:0 Af den 31 sistl. Januarii, Otti antalet af Ledamöter vid de årliga Revisionerne af Riksens Ständers Banco Discont-Verk. 2:0 Af den 31 sistl. Januarii, i anledning af väckt Motion om präglande af en Medaille till Åminnelse af den År 1817 firade Reformations-Högtid. 3:0 Af den 10 dennes, i anledning af ett från Välloflige Borgare-Ståndet remitteradt Memorial , angående Låne-rättighet i Banco Discont-Verket för Götheborgs och Bohus Läns innevånare.
Maj: t ... 291 En arbeterskefest 294 Meddelanden från Fredrika-Bremer-Förbundet ... 296 F r i n skilda h511 ... 29 ' 7. dl a 301 305 Jazny Osterinan, Klippta vi ugnr . 313 Litteriira notiser 321 Yensionsf ond f ör sjukskö terskor 323 Meddelanden från Fredrika-Bremer-Förbundet ... 324 Böcker för barn o c h ungdom julen 1895. Frhi2 Fredrika-BreinerFörbyndets bokkomit6 ... 326 Eug2n.e Scl~zoartz, Huslig ekonomi sasoni skol&amp;inne A. H., Sveuska kvinnan inom dc bildaucle konsterna Nya böcker till Julen 1896. Fr d n Poster landsStiftelsens F&amp;- lags Expeditgon. Stycken ur Davids Psalmer, melodier för. De kristnas l e f i ~ h d e hopp, eller trons en eller flera röster med accompagneblickar in i det tillkommande lifvet. ment af pianoforte eller orgelharmoTill tröst och uppmuiitran för medniiirn af Joel BE01) ~guist. Första hKfvandrare till hemmet diir ofvan af I. L. tet 75 öre,. Hela arbetet utkommer Jfiiller. Öfversatt fr511 6: e tyska uppi 1.0 hiiften. Subskription mottages lagan. Hiifi,. 75 öre, iiib. hos alla Bokhandlare. Bibliotek för de iiiign. 6 nya hiiften: 1 aftonens frid. Andlig: $ sanger af A. S-g. Miisik ined test. Andra samN: r ' 70. Penningar och lycka. Herdegossen,soin blef lskare. Dagny 3: dje haft. DAGNY TlDSKRlFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN Telefonisternas loneoch arbetsforhillanden. Agnes J eukeZ, Letizia Bonaparte.
Län, angående tillstånd för Novforss byamän att begagna laxfiske i Umeå eif; 12:o af Peter Pålsson från Christianstads Län, om lindring i rustniiigsbesväret för vissa rusthålLsnumer i Skåne; 13:o af Per Jönsson från Christianstads Län, angående lindring i ruslningsbesväret för berustade vatlenmjölqvarnar i Skåne; l4:o af Per Nilsson från Christianstads Län, om anslag till lön för ännu en djurläkare inom samma Län m. m.; 15:o af Anders Nilsson från Östergöthlands Län, om local för Riksgälds-Conloret, och Riks-Archivet m. m.; 16:o af Per Sahlström från Stockholms Län, angående utbjudande på entreprenad af tryckning för allmänna verks räkning; 17:o af Sven Jansson från Jemtlands Län, angående stats-anslag fös utbrytande af den så kallade Laforssen i Ljusne Elf; 18:o af Johan Fr. Dahllöf från Elfsborgs Län, angående befrielse för rustoch rotehållare att deltaga i beklädnads-kostnaden; hvaruti Efraim Larsson och Petter Claesson från berörde län instämde; 19:o af Johan Andersson från Upsala Län, om anslag till löneförhöjning för Notarier och Canzlister i Kongl. Svea Hof-Rätt; 20:o af Lars Johan Gezelius från Stora Kopparbergs Län, att skatlevärderingar å så kallade Fintorp och Nybyggen i Dalarne icke må verka någon rubbning eller förändring i hemmanens knecktehåll och öfriga praestationer: 21:o af Ola Svensson från Malmöhus Län, om anslag lill aflöning fölen extra provincial-läkare inom nämnde län; 110 Prot.-Utdrag, den 25 Augusti 1844• 22:o af Johannes Samuelsson från Jönköpings Län, om bidrag af allmänna medel lili vägars underhållande inom Järsnäs socken af Tveta härad; 23:o af Ephraim Larsson från Elfsborgs Län, om löneförbättring för häradsskrifvare och kronofogdar; 24:o af Anders Andersson från Skaraborgs Län, om upphörande af tross-passevoiancen vid Cavalleri-regementena; hvaruti sig förenade
Koppartryckare 4 d:o d:o d:o 9. Stentryckare 19 d:o d:o d:o 31. Åkare 61 d:o d:o d:o 156. Angående förhållandet med Hufvudstadens Handel och Sjöfart under ifrågavarande tid anföras följande, från Kongl. General-Tullstyrelsens Revisionsoch Kammar-Kontor lemnade uppgifter: 15 1843. Värdet af de till Stockholm från utrikes orter införde och förtullade varor utgjorde B:ko R:dr Hvaribland de från Finland uppgått till Värdet af varor, inkomna på Nederlag Dito på Kredit-upplag. Ifrån utrikes orter till Stockholm anlände Fartygs antal . Deras lästetal Brutto-uppbörden i Stockholm af tull för inkomne varor R:dr Dito af rekognition „ Dito af afgift till Handelsoch Sjöfarts-Fonden „ Dito af Fyr-och Båkmedel . „ Dito af Lastpenningar . Ifrån inrikes orter ankomne Fartyg st. Tillförsel af Bränvin, sjöledes . k:r Värdet af de från Stockholm till utrikes orter utförde varor utgjorde R:dr Deribland exporterade till Finland för ett värde af ... „ Värdet af varor, utförde från Stockholms Nederlag „ Dito från Kredit-upplag „ Till utrikes orter från Stockholm af gångne Fartygs antal Deras lästetal Brutto-inkomsten i Stockholm af tull för afsände varor R:dr Dito af rekognition „ Dito af Fyroch Båkmedel. „ Dito af Transito-afgift. ... „ Dito af lastpenningar , . Det ofvan uppgifna värdet af varor, införde ifrån eller utförde till utrikes orter, innefattar likväl äfven följande belopp för Guld och Silfver, nemligen : Infördt: 1843. 1844. 1845. 1846. 1847. Guld, arbetadt .. myntadt .. oarhetadt . Silfver, arbetadt . myntadt . oarhetadt . „ „ 11,199,916. „ „ 11,217,160. „ „ 12,679,509.
6:0 tlrr^oZzZeZ rs^ om religionskrott, klifver clet nästa elter cle allmänna kestämmeiserna, säledes clet Arle i ordningen frän koijan, kvaclan cle a! Dag-keredningen föreslagna 6cr^ZZeZ A, ro os/r ,/ klifva i stället 6a^. 10, 1 i oek 12, äfvensom eitationerna i Dag-keredningens ro //»ZZ/nrrrrr/e rr / F. LrixZa ^urr^Zsrr oek r/ /- ^ kärefter rättas, ^5 förra stället lrän "c> 6aj). 1 till 10 (lap. 1 ook jaä sednaro stället kän "12 6a^. rj till 9 6a^>. 7:0 r/ fla/r. r ^ 00/r r ^>rm/(Z6/r skola l^cla säluncia: r H. klen som, mec/ öerr?r/Z moc/ oe/r / rr/r^o^dZ crZZ c/dc/rr, keröfvar någon lilvet, miste, för mord, lif sitt. / §- r /o,r/,/rZorr. Den som, rr/ /ra^ZZgZ rrroc/, msr/ -rrr/rr, keröfvar någon lifvet, dömes, för dräfs, lill fängelse i första grad.
Jag hade visserligen redan i går tillfälle att yttra mig derom, men då frågan icke då blef afgjord, så nödgas jag återkomma till densamma. K. M. har i Sin Nåd. Propos. föreslagit inrättandet af ett högre Elomentar-Iäroverk i Christianstad, hvaremot skolan i Malmö skulle förminskas. StatsUtsk. har framkommit med ett motsatt förslag, nemi. att skolan i Malmö skulle ut vidgas och skolan i Christianstad förminskas. För min del är jag varmt intresserad för Christianstad skola och till försvar för denna skola vill jag anföra just de skäl, på hvilka Utsk. grundat sitt förslag. Utsk. säger, att om K. M:s Propos. antages, så blir Malmö det enda läroverk, som förminskas, men månne icke det blir samma förhållande med Christianstad skola, om Utsk:s förslag antages? Den 21 November t. m. Vidare åberopar Utsk. såsom ett skäl för Malmö skolas utvidgande, att provinsen Skåne har 450,000 innevånare. Detta är sannt, men af dessa 450,000 bo 200,000 inom Christianstads län. Utsk. tycks förutsätta, att Christianstad skola i synnerhet sysselsatt sig med undervisning på real-linien, men så är alldeles icke förhållandet, ty enligt hvad officiella handlingar uplysa, så hafva på de tvenne sista åren allenast 2 ynglingar af de 60, som dimitterats till Akademien, utgått från den reala linien. Utsk. har anfört med afs:de på Malmö skola, att den är i besittning af stora donationer. Samma förhållande eger rum med afs.-de på Christianstad skola, och flere af dessa donationer äro gifna med det uttryckliga förbehåll, att undervisning skall meddelas i klassisk lärdom. Ser man på de statistiska förhållandena, så har man i sanning begått en stor orättvisa mot Christianstads län; ty detta län har icke erhållit mer än 8 skollärare, hvilket gör en lärare på 25,000 menniskor, då deremot Malmöhus län erhållit 42 skollärare eller en lärare på 5,000 menniskor. I lika hög grad har det närbelägna Blekinge blifvit gynnadt; ty äfven det erhåller en lärare på 5,000 menniskor.
Utsöknings-Balken, är en nästan ordagrann afskrift af sista Mom. i 7g §. af 1788 års Storskiftes-Sladga. Efter Utskottens tanka är ett sådant stadgande ovilkorligen nödvändigt för att förekomma, det icke någon delegare må kunna, under det skiftes-verkställigheten pågår, företaga sig att förstöra den gemensamma skogslillgången. Delta stadgande har sålunda till föremål att freda, men ej alt kränka eganderätten, hvadan Utskotten anse anmärkningarne deremot böra lemnäs utan afseende.” Nuvarande Utskott, som instämma i de här yttrade åsigter, anse sig således böra tillstyrka, att Jan Peter Janssons framställde förslag må utan afseende lemnäs. 8 Lagsamt Allm. lie sv.- och Oecon.-Utsk'.s Betänkande Af Herr Ehrencrona: att det stadgande, sora genom Kongl. Kungörelsen den q Junii i832 blifvit uti denna §. infördt, att handtlangning vid egors mätning och andra göromål, som ute å marken verkställas, icke må under slotteroch skördetiderne utfordras, vore ledande till uppehåll i Landtmäteri-förrättningarne och således borde upphäfvas. Det skäl, som ligger till grund för ifrågavarande stadgande, nemligen alt det för Allmogen faller sig ganska olägligt att under skördeoch andetiderne lemna handtlangning till egomätningar, bör i Utskottens tanka gälla lill bibehållande af den klandrade föreskriften, hvadan Utskotten tillstyrka, att den deremot gjorda anmärkning må färjalla. 6 Cap. 3 §. Af Peter Persson från Calmar Län: att gode män, i händelse de genom uppenbar mannamon, egennytta eller 'vårdslöshet äro upphof till något origtigt beslut, måge i likhet med Egodelnings-Rätts Ledadamöter derföre ansvara. Då valet af god man helt och hållet beror af det medborgerliga förtroende en person vetat tillvinna sig, synes det högst sällan böra inträffa, att någon missbrukar sitt uppdrag till egen vinning och andras förfördelande.