Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förordningen den z Augusti 1680, "kunde icke tilräcka, när som ''ingen ordning hölls, utan Domstoiarne gingosjordbi, genom hwilkas inrättande åtminstone sä mycket "bekymmer borde Konungen afbördas, ar Kongl. "Mast til Rikets största angelägenheter finge den "tiden obehindrad anlägga, som för Kongl. Maj:t ''altför kostelig fölle, uti private personers sollicita"tion^rs anhörande ar förnöta;" och i Kongl. Förordningen den 16 April 1682 förklaras ytterligare, "ar Kongl. Majtt af förutnämnde Förordning hade förmodat ben werkan, at Thefi trogne undersätare icke yttermera skulle löpa med cheras stridter til Kongl. Maj:t förr än the hos Domstolarne hade sig angifchit och sökt hjelp och bested pä be - Den 29 Mars. n6r hörige ställen, hwarest silke mäl," som orden lyda, kunna och bora bättre än hos GH rättas och afgöras." Men som dylike missbruk icke uphörr, fann Kongl. Mahl nödigt, at med närmare bestämmelser förnya förbuder: och i Kongl, ktosolmioa pä Allmogens bsswär den Z Junii i68z §. 4, förklarar Kongl Mahr dessa förbud wara til Allmogens och andre undersacares lindring och nytra ansedde, ar rh ' icke matte förgafwes göra kostsamme resor til Hofwer, nar thoras sak wid Dnget och Ratra mäste först siiras inm. Enar nu sädane förbud sedermera icke blifwik uphäfna, och di:t w:V i?
Landshöfdingen »k Sciwiilioms Memorial med anhällan att Lans-Bokhällare Lönen i Stockholms Län mätte sädan den nu utgär, till en del indelt och till en del contant fä bibehällas och pä ordinarie Staten upvföras, Dec. 47b. nAZ. »207. Ian. 127. — med utlätande öfwer Hr. Landshöfdingen ak 8elic»hnm, anhällan'att komma i Åtnjutande af den indelta Landshöfdinge konenStock - l/6 Register. holms Län m. NI., Dec. 47?. Hs?. Ian. 5Z. 102, t-7. F<br. iL7/. i3?i. " med utlarandc i anledning as ocn af Grefwe HDolm» gjorde anmärkning derwid atr Hr. Stats-Rädet m. m. Friherre Uose»- bl-iä, efter tillträdandet af Stats-Räds Embetet icke uppyört med desi förut innehafwande befattning säsom Ordförande uti Kongl. 605. — med yttrande öfwer gjord anmärkning deremot att Hans Exccllence m. m. Grefwe ak I7Zgls3 fä.t säsom President i Kongl. Kammar-Collegium behälla ej allenast hela Stockholms Lans Landshöfding!!-lön, ritan ock bade hushyra och rcscpenningar, Dec. 48Z. 2156. Apc. 862. — med utlåtande i anledning af KonglMajus Nädiga Proposition, angående ett ärligt underhäll för den äterstäende delen af Finsta Armeen, Dec. 486. 160. — med utlåtande i anledning af Kongl. Majus Nädiga Proposition, angående bestammandet af en wisi Underhälls-summa för f. d. Konung Ougtsk clolpll.
Jag vill då, för min del åtminstone, icke göra mig skyldig till en sådan förebråelse, lika litet sorn jag ämnar ingå för djupt i en fråga, den man med skäl kunde anse mig ej tillräckligen förstå. Jag önskar derföre endast att kort och klart och simpelt framställa saken och dess betydelse, såsom den förefaller mig sjelf. Den synes mig då helt enkelt vara den — och Hr Gunther har redan sagt det — huruvida man genom undanrödjande af det hinder som för närvar, finnes nedlagdt i grundlagen nu vill, eller icke vill bereda möjligheten af en framtida, nödig förändring i högsta domstolens organisation, naturligtvis i den ordning grundlagen bjuder, nemi. genom Konungens och Ii. St:s gemensamma afgörande. Detta, och enligt min uppfattning för närvar. ingenting annat än detta, är det som vi uti den blifvande voteringen gå att besvara med ja eller nej, och hvartill jag utan tve kan ämnar gifva mitt bifall. Hr Sandströmer, Anders Peter: Som jag af flere ta lare, hvilka yttrat sig sedan jag begärde ordet, är förekommen, sä 106 Oen 19 Januari f. m. afstSr jag från vidare yttrande. Jag vill blott tillkännagifva, att jag ]>å grund af redan anförda skäl ämnar att rösta för bifall till den K. propos:n. Hr von Hartmansdorff: Gr. Posse har redan upplyst II. o. Ad., huru det förhåller sig med Hr Dalmans uppgifter, ronde sättet, hvarpå besväsmålen för närvar, afgöras inom stals-rådel. Hvad Hr Dalman yttrat om besvärsmålens behandling under den tid jag dellog i stats-rådets öfverläggningar, är äfven oriktigt. Dessa mål föredrogos då för ecclesiastik-departdet icke blott af mig utan jemväl af .' S:nc andra personer, och först i allmänna ärendenas beredning, hvars mening för Konungen framlades. De som då voro ledamöter af stats-rådet, bland hvilka några nu äro Ståndets medlemmar, veta nogsamt, att jag icke sällan hörde till minorileten. Hvad högstsalig Konungen beträffar, sä vårdade Han lyckligtvis sin makt så sorgfälligt att, derest någon af
Remisser till Lag-Utskottet af Herr CommerceRådet LLNte58vns memorialcr, angäende t:o. förhöjande af de i lagen och allmänna författningar stadgade böter till ett emot nu gjällande warupris swarande belopp; och 2:0 skjärpande ^ i straffet för för» falstning af Publique Werks och xnstilte personers förbindelser och obligationer. Af den 20 Junii. Remisser till StatS-Utstottet: Kongl. Majus Nådiga Proposition om straff för Swenfke undersåtare, hwilka utan Konungens tilständ söka eller antaga tjenst hos främmande Herrskap. Instämmande med Ridderjkapet och Adeln i dest bestut om den underdånig» tacksägelse arresten kill Hans Majst Konungens och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen i afseende pä inrättandet af 20 fri Cadett rum wid Carlberg med erkännande af Ridderjkapet och Adelns wälwilja i detta bestut. Remist tijl allmänna Besvärs och Oeconomi» Utskottet, af Borgmästaren kMIanäer8 memorial vm närings-idkares rätt att bivista marknader, tillika med eks as Borgmästaren forström derwid gjordt tillägg. Remisser till: det särskildta Utskottet för twistiga frågor emellan Bonde Ständet och de öfrige Raks Stånden Radman Aestgnc1ar8 memorial om Ridderskapet och Adelns samt Preste Ståndets deltagande med öfr-ige husägare uti upbyggande och reparation af Kyrkoherde: Capellans, Klockare, RectorS och Skole Byggnader i Sräder nez - 42 Den 3 Iulil. ne; StatsUtDottet-'Commerce Rådet Korlllmösis memorial om ansiag till förskott för upsörande af Cassern i Malmö; Lag Utstottet: 1:0. Grosshandlaren Le^eräakls Memorial om förtydligande af Lagens stadgande angående fullmägtig eller systomans skicklighet att wittna om hwad i sadan egenskap blifwit honom anförtrodts 2:0.
43 vara af vigt, att det betydliga kostnadsbelopp, som härtill erfordras, ej må, utgifvas, innan den lämpligaste konstruktionen af denna nya oell dyrbara krigsmateriel blifvit med all noggranhet undersökt och pröfvad. I följd häraf får alltså Utskottet hemställa, att det äskade anslaget 72,000 riksdaler, måtte beviljas att utgå under nästkommande trenne år, på sätt Kongl. Majit i nåder förordnar, dock med förbehåll, att de nya vapnen ej anskaffas förr än af Kongl. Majit utsedde sakkunnige män, efter föregången undersökning, afgifvit underdånigt yttrande och förslag till den konstruktion af berörda vapen, som kan finnas för det Svenska artilleriet mest lämplig och ändamålsenlig. 35:o. Till anskaffning af ridoch anspanns m. fl. persedlar föp tvänne tolfpundiga reservbattericr har Kongl. Majit vidare äskat ett anslag af 66,000 Riksdaler att utgå under åren 1861, 1862 och 1863 med en tredjedel årligen; — och då, enligt hvad Departements-cliefen härvid upplyst, af befintliga fem reservbatterier endast två ännu äro med fullständig utredning försedda, finner Utskottet skäligt tillstyrka, att do begärda medlen måtte anvisas att utgå på sätt Kongl. Majit föreslagit. 36:o. Enär det påräknade antalet af reservgevär för arméen ännu icke på långt när vore fylldt, samt den föreslagna årstillverkningen, 4,000 st., erfordrades för arbetets uppehållande vid gevärsfaktorierna, har Kongl. Majit funnit nödigt, att anslag fortfarande beviljades för anskaffning af 4,000 st. refflade infanteri-gevär under hvart oeh ett af åren 1861, 1862 och 1863, för hvilket ändamål således, efter beräkning af 37 Riksdaler 50 öre för hvarje gevär, äskats ett extra anslag af 450,000 Riksdaler, att utgå årligen med en tredjedel under nästkommande statsrcglcrings-period.
Hwad det Friherre Ltjernliosttg yttrande angar, akt discuhionenej warit siutad, när propositionen gjördis, sä kan det sa mycket mindre anses grundadt. som frägan ivar endast om besiaffenheten af proposition och huruwida deröfwer siulle voteras, men ej om någon widare ösiverläggning behöfdes. Nagoc magkspräk i det afseenvet kunde ej behöiwas och war ej i fräga. Hwad stukeligen fjelfwa RidderjVapets och Adelns bifall lill Proposition angar, sa tyckes det wara afgjordt, nar de asstodo frän votering, som yrkar den, och bles annu widare ädagalagok, dä Ridder skåpet och Adeln, utan motsägelse, pä Landtrnarfkalkens proposition ä?stiljdes. Destutom sär jag förklara, a t lill den bänk, där jag satt, hördes gansia wal, nät Landtmarsialkea läste upp propositionen och den bles med Ja besivarad, utan alt jag hörds någon begära votering. Grefwe Istamilton, .^xal. Dek ar ej min lanke, alt uppritwa bestuced, hwarmed jag för min del ar alldeles tillfreds; men jag sär blott nämna, att i det upplästa Protocolls - Utdraget saknas det gjorde tillägger, alt Riddersiapet och Aoel» ffulle stga akt öfwerlägga om Si^bdiwisions - Titlarne och deras summor. Riddarhus-Secreterare» har sagt mig, att han trott det icke böra deruti införas, men jag hemställer likwal, om ej dest upptagande ar af någon wigt. Ug - Den 2z Zebruarii - H4l Undertecknad RrddarhnS-Gecreterare. Det ,r ingen twismcl, akt Högloft. Ridderstapet och Adeln ager sin rakt öppen alt deliberera om SubdivisionsTiklarmr och deras summor: denna rätt ar förwarad i den i gär sist justerade propositionens slutmening.
UplasteS en till Högloft. Ridderskapet och Adeln inlemnad inlaga, sä lydande: Hos Högloft. Ridderffapet och Adeln wäge wi, af ett oblidt öoe wanlottade, och i yttersta behof stadde fyra Lede, nöter af detta rvördnadswärda Srand, anropa Högloft. Ridderstapetk och Adelns wankiga och wälkända ädelmod, om understöd utur Riddarbus-Cafan; endast för denne -äng och utav winsta prefudicat för en framtid, samt att inge» 898 Den 27 April. ingen mek an wi fyra, kända för akt wara uti yttersta Lehöf, och ägande cn hederlig condiiitk, samt Krigsförtjcnster, komnra nu att m d dylik ansökning beswära: äfwen under Letracktande deraf, akt denne Riksdag nu stätt nara ett helt är. Och wi fattige Adelsmän äga den ambition att wilia göra hwar man rätt, hoppas wi och afwakte ett höggunstigt bifall., Framhärdc med diupaste »vördnad Högwälborne Herr Grcfwens och Landtmarskalkens samt Högloft. NidöerstapekS och Adelns AllervdmjukasieTjcnare. Zvsnte OvIlsn!petL, Lsle /»xd Lubre, L. LeclerLtvlpe, Lsrl Oust. Remitterades till Niddarehus-bitffottcf. Härest-r astagade ööögloftRidderffapet och Adeln kl 1 under Herr Ercfwens ock Landmarftalkens anförande till Rikssalen, hwarcst baus Exel ei.ce StatsMinistern Herr Friherre vvr> Lni^-uröm, st Kongl. Majus wägnar tillkännagaf Kongl. Majus Nådiga swar ä följande af Riksens
Prop. No 1, om Statsverket 1885. efter ortförhållanden och jordens beskaffenhet, beräkna en viss afkastning i spannmål och foder på hvarje tunnland jord, med tillägg af fria (torp-) dagsverken, men med afdrag af vissa procent för brukningskostnaden, eller ock, enligt sättet för hypotheksvärderingarne, gifva åt hvarje tunnland jord, i förhållande till dess godhet, ett visst kapitalvärde, och af det sålunda funna kapitalvärdet å hela jordrymdeti taga en viss procent såsom behållen inkomst: och slutligen skule man kunna beräkna arrendesumman af en lägenhet genom att åsätta ett visst arrendebelopp för hvarje tunnland jord, efter dess beskaffenhet, lämpadt efter förhållandena i orten o s. v. I afseende å värderingar, som på stället företagas, torde förrättningsmännen, efter hvad komitén förmodar, hafva större gagn af att biträdas af s. k. »gode män», än nämndemän, hvilka vanligen i dylika fall egde mindre insigt och erfarenhet; och ehuru regementsbefälel borde vara skyldigt att tillhandagå med erforderliga upplysningar, syntes samma befäl icke lämpligen böra i uppskattningen deltaga, dock att hvarje Chefsembete för sitt regemente borde lemnäs tillfälle att yttra sig öfver de förslagsvis bestämda värdena före deras fastställande, svnnerligast med hänseende lill jemnheten i uppskattningen af de olika boställena inom regementet. — I enlighet med hvad sålunda hufvudsakligen blifvit af komitén anfördt, har komitén, rörande bostadsboställenas uppskattning hemställt: att dessa boställen, efter å dera föregången egomätning, i de fall kartor saknas, måtte till sin medel afkastning blifva uppskattade af en enda för detta ändamål förordnad komité, bestående af två ständiga ledamöter, hvaribland ordföranden och den ena civil embetsman, samt två tillfälliga ledamöter, särskildt utsedda för uppskattningarne inom hvarje landskap; och att dessa förrättningar måtte ske i öfverensstämmelse med det af Krigsoch Kammar-Kollegierna (den 11 Februari 1857) häröfver uppgjorda förslag, men på det något förenklade och i öfrigt afvikande sätt, komitén ansett vara säkrast och bäst befrämja ändamålet.
Tredje aktens kör kan gifva föreställning om körsångerna. Tijgergrymma Rosimunda! Haar du slutat fulleligh? Viltu entligh ingalunda Låta vreden sachta sigh? Hvem haar sådan gruffvligheet Än i världen hört och sedt? — Kunna dina miuka hender Väl bedriffva sådant dråp? Kan slijk ondsk’ och list i sender Vistas i så deyligh krop! Falska skönheet, kantu vääl Öffverskyla sådan siääl? I det vidtbegripna runda Kunde aldrigh någon troo, I den skönsta Rosimunda Skulle så oont hiärta boo, Under sådan fagert skinn Vara så förgiftigt sinn. Tu, som plägh så heftigt prijsa Skönheet ibland Qvinnoköön, Alboinus skall digh vijsa, Hvadh som sköönheet pläg för löön Giffva dem, som henne såå Högt åstund’ och efterståå. Fägring böör man högt värdera, Der som fromheet är med blygd, Men, ty verr, man finner fleera, Them som skyla sin odygd Medh een teck och liuffvligh hyy; Sådan fägring böör man flyy. Lär, o yngling, väl besinna Guld ähr ey, allt guld ähr lijkt. Huru ofta haar een Qvinna Medh sin deijligheet besvijkt Och thet giord, som våld och macht Hade ey tillväga bracht. Hade sköönhet ey bedragit Alboins, then hieltens modh, Aldrigh hade han hiälslagit Cunimund, och meenlöst blodh Gutit uth, ia sielfver sist För slijk våldzverck lijffvet mist. Villtu bliffva frij, lätt fara Altför heftigh skönheetz lust, Tagh tigh väl och grannt tillvara, Att ey iemmer, suck och pust Änder tigh tin lust medh nödh Sist medh een försmedlig dödh.
— N:o 124. i anledning af Herr Grefve Frölichs motion, att, af den i Banken, för fastighets-inteckningar å landet, afsatta summa, endast de af Sveriges Allmoge må kunna blifva delaktige, hvilkas hemmansdelar icke uppgå till ett värde af 10,000 R:dr B:co. XXI. B. i35. A. t57. — N:o 12o. med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, i anledning af Rikets Ständers beslut om folii-afgifts erläggande till Banken af privata Assignanter. XXI. B. i36. A. i57. — N:o 126. i anledning af återremiss å N:o 112. XXI. B. i58. A. 235. XXII. É. 293. — N:o J27. med öfverlemnande af förslag till återstående reglementariska föreskrifter angående Bankens belåning af actier och publika papper. XXI. B. 15g. A. 238. — N:o 128. med öfverlemnande af förslag till reglementariska stadganden, angående Bankens Diskont-rörelse på namn och reverser. XXI. B. i5g. A. 238. XXII. U. 295. A. 2g7.
Härvid torde böra anmärkas, att totala Utsädes-beloppet af Hvete, Råg, Korn, Blandsäd, Hafra och Ärter, som uti en den 8:de November 1816 till Kongl. Maj:t af dess Befallningshafvande afgifven underdånig berättelse uppgifves till 52,56o tunnor, men nu, enligt Tabellerne, utgör 58 i43 tunnor, hvilket sistnämnda belopp ingalunda är för högt uppgifvet, således ökats med 5,583 tunnor, samt särskildt, att odlingen af Potäter sedan den tiden utomordentligt framckridit, emedan utsädet af denna växt, som i samma underdåniga berättelse upptages högst till 5,000 tunnor, numera utgör minst 16,931. tunnor, och således vida mera än tredubblats. Endast några större Possessionater begagna sånings-machiner och jordbruksredskap af ny och förbättrad uppfinning. Allmogen nyttjar, utan förändring, dem som förfädren efter sig lemnat. Tröskmachiner hafva dock blifvit allmänna, och användas numera af ganska många bland Allmogen. Deras antal ökas årligen. På den fruktbara slättbygden begagnas nästan all jord till sädes-produclion, så att det menligaste missförhållande emellan den i bruk varande åkervidd och foder-tillgången är rådande, hvaraf följer, att åkern blott ganska sällan och i ganska otillräcklig mån erhåller gödning. Med den svaga afkastning jorden, under en så orig tig behandling, lemnar, är likväl Allmogen, under sin obekantskap med en rationel och i allo väl genomtänkt jorclbruksmethods rika förmåner, nöjd, och att den kan annorledes än någon gång genom särdeles gynnsamma naturförhållanden förhöjas, tror icke den obildade jordbrukaren, så vida han icke, i längre tid, med egna ögon åsett det. Ståndspersoner, med bättre upplysning, hämta vida större afkomst af sin jord. Vetkliga jordbruks-förbättringar blifva årligen flere: och redan ser man vexelbruket i full och förmånlig gång på åtskilliga större egendomar i orten.
Vinner Nej, blifver beslutet: (irsta alternativet) Alt införsel-tullen ä Sill, all annan, skall utgöra 4o sk. tunnan. Alt införsel-tullen å Sill, all annan, skall utsättas till 24 sk. tunnan. Frö, Hamp-, Linoch Rof-. Utskottets förslag, att utförsel-tullen härå skulle bestämmas till 4 sk. tunnan, är bifallet af 3:ne Riks-Stånd; men som Bonde-Ståndet bestämt denna tull till 16 sk. tunnan, så lärer, i fall detta beslut vidhåiles, votering få anställas enligt en så lydande proposition: 20:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, alt utförsel-tullen å en tunna Hamp-, Linoch Rof-frö bestämmes till 4 sk. tunnan, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer utförsel-tullen för HampLinoch Rof-frö att blifva 16 sk. tunnan. Färger: Indigo. Den af Utskottet föreslagne införsel-tull å 1 U. Indigo till 4 sk., är godkänd af 3:ne Riks-Stånd; men för den händelse, alt Borgare-Ståndet, som bestämt denna tull till 8 sk. per U., ej frånträder detta beslut, föreslås följande voterings-proposition: Bevillnings-Utskottets Memorial N.o 49• 21:o. Den, som gillar Utskottets förslag, alt införsel-tullen för Indigo skulle bestämmas till \ sk. U, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer införsel-tullen å Indigo att utsättas till 8 sk. U.. Färger: Rödfärg.
1. samt öfverlefverering 687: 12. 10. 107 856' i5 ir S:r 97,750: 5. n. hvilken summa, jemförd med ofvanstående netto skuldbelopp, visar en tillgång, utöfver skulden, af 4r»734 R'dr i5 sk. 8 r., deraf likväl 9,402 R:dr 9 sk. 7 r. utgöra behållning af de å Tredje HufvudTitelns besparingar serskildt anviste 67,600 R:dr, och hvadan 'MötesPassevolanceFondens behållning rätteligen uppgår till 3a,33a R:dr 6 sk. 1 r. Ehuru Fondens ställning, calculationsvis uppgjord för dessa år, fullkomligt bär sig, företer sig likväl, om med netto-behållningen vid början af år i832 46,749: 16. 1 r. jemföres Fondens sålunda calculerade behållning vid 1833 års slut » . 32,332: 6. r. det förhållande, att dessa årens möteskostnader uppgått utöfver årsuppbörderne eller anslagen, till en summa af • 14,417: 10. 10. hvarmed förstnämnde behållning blifvit minskad. Derförutan förekommer härvid, att, efter all sannolikhet, grundad på förhållandet med redovisningarne för åren 1S3r och i83a, utbetalningar, som leda till ytterligare minskning i tillgångarne, återstå för år r833, ehuru sådant i samma års Hufvudbok icke finnes omnämndt. Jemte det Revisorerne skolat anmärka denna ofullständighet, på det rättelse deri för framti - ( 57 ) elen må vinnas, hafva Revisorerne, hvad sjelfva förvaltningen angår, skolat yttra den öfvertygelse, att en mindre god hushållning med PassevolanceCassans medel ägt rum, hufvudsakligen derigenom, att å underlydande förvaltare eller RegementsCommissarierne icke utöfvats den noggranna tillsyn, som vederhordt. Till bestyrkande af detta omdöme få Revisorerna uppgifva följande förhållanden:
För,fattningarne för Civila Embetsoch Tjenstemän med indelte Löner. 4:0 Angående Omröstningen Öfver högst» Domstolens Ledamöter. / 4 Den 2 Maji, /. Hi. Upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets insände Förslag till Förord-; nanden för Friherre L. A. Mannerheim att va-' ara Riksens Ständers Justitieombudsman och för CommerceRådet Olof Zenius att tillträda Riksens Ständers JustitiaeOmbudsmansEmbete i vissa fall. Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memoi rial och Betänkanden , nemligen : Från Constitutions Utskottet: 1:0 Af den 20 sistledne April, med ett föreslagit tillägg i 1. Morn. 29. §. Af den 24 nästledne April, med tillstyrkande af ändring uti 97. §. Riksdagsordningen, i hvad angår föreskrifter om en Vo* teriagsbedels afläggande. Fran Stats Utskottet: Af den 24 sistlednö April: i.*o 1 anledning af de innom RiksStånden gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkan, de, angående de uti Södermanland varande Jagbackar, vid hvilket Betänkande Utskottet hufvudsakligen, med undantag af några min-’ dre betydliga förändringar, förblifvit. I anledning af väckte Motioner, rö» rande Skånska Roteringen; hemställande StåtsUtskottet, att Riksens Ständer må i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj t täcktes, efter vederbörande Landshöfdingats hörande samt Kongl. Krigs-och KammarCollegiernes infordrade underdåniga Utlåtanden, utfärda ny instruction för Roteringens verkställande i Skånska Länen samt derefter i nåder anbefalla en ny undersökning och Roterings företagande derstädes. 3:0 Angående medlen till d Majit i underdånighet öfverlemna att pröfva, huruvida någon tillgång af den i Stora Köpparbergs
Den som för annat fel, enligt denna Riddarhusordning> blifvit säte och stämma på Riddarhuset förlustig förklarad, må likaledes icke, derest han till sådant eljest kan vara berättigad, Fullmagt utgifva. Vidare har Eders Kongl. Maj:t för det närvarande ansett den 8 §. i nu gällande Rid-f darhusOrdning böra bibehållas. Beträffande 53 i Riddarhus-OrdnitH gen, så har Eders KonglMajit i nåder aöj 308 Den 15 Jidit. isett den böra erhålla följande Redaction: De a Riddarhuset förvarade Genealogi ska, Tabeller 8f* ver alla introducerade Atter, böra, på sätt och vid den påföljd Kongl. Kungörelseine den to Augusti 1762 och den tj Julli 181S föreskrifva, completteras och i ordning hållas, åliggande Riddarhus-Direciionehj att häröfver noga känd hålla» Sluteligen har Eders Kongl. Maj:t, till vinnande at mera tydlighet i Redactionen af 54 §. i nåder velat på följande sätt den fastställa; Ej må någon upptaga annan Ätts namn eller vapen, den må vara lefvande eller utdöd, med mindre han dertill genom, för någon särskild Ätt, af Konungen utfärdad Författning, berättigad är, Ridderskapet och Adeln, sorn fullkomligt insett grunderna till de af Edets Kongl. Maj:t föreslagne ändringar i Riddarhus-Ordningen, bär de samma antagit9 och får Ridderskapet och Adeln alltså i underdånighet anhålla, att de till Eders Kongl. Majit i underdånighet öfVerleranade förslag till ändringar i RiddarhusOrdningen, må, med iakttagande af de nu nämnde, i nader fastställas, för att till efter-f lefnad från början af nästkommande Riksdag blifva gällande. Ridderskapet och Adeln framhärdar &c. Stormägtigste Allernådigste Konung! Högvötdige PresteStåndet och Vällofllge borgareståndet hafva bifallit Allmänna Besvärs; Ven 15 Julii.