Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den ofördärfvade ynglingen uppenbarade sig naturligtvis omsider och dödade på sagda sätt odjuret, till stor glädje för alla Hangöbor. Drottningens matsal. 1895 I D U N 413 Familjemiddag i blåa salongen. Som segerbyte tog han det ena hornet; det behölls sedan i släkten, gick i arf från far till son och ansågs bringa lycka med sig, särskildt till sjös. När hertig Karl före slaget vid Svensksund befann sig med svenska flottan vid Hangö, kom en gammal lots ombord till honom och hade med sig detta horn, som han erbjöd såsom gåfva till hertigen, därvid berättande dess saga och försäkrande honom, att, så länge han hade detta horn ombord, skulle han ha lycka med sig. Hertig Karl tog emot hornet och hade det sedan under hela kriget med sig i kajutan. Hertigen lär sedan såsom kung ha skänkt bort hornet till en adlig person i sin omgifning. Efter mångskiftande öden och ombyte af ägare vardt ändtligen det märkliga hornet på auktion efter en änkefru inköpt af Karl X V, som fått kännedom om dess historia. A f honom skänktes det till hans broder, sjömannen Oscar, som bevarar det som ett kärt kuriosum. Det hänger under hans sjöfärder i hans hytt på Drott. En och annan gång nedtages det och begagnas vid middagen. Hvad roparen angår, så var det genom den, som hertig Karl ropade sina kommandoord under hela ryska kriget. Gå vi rakt fram genom mottagningsrummet, komma vi in i matsalen. På sidorna och innanför denna ha vi babord betjäningens hytter och penteri, styrbord adjutantens och officerarnes hytter. Längre förut på styrbords sida ligger det kungliga köket. I regel styr Drott sin sommarkurs till västkusten, där Marstrand plär utgöra hufvuduppehållsorten. Det dagliga lifvet ombord ter sig sålunda: purrning i så god tid, att frukosten intages kl. 8. Gäller det att vara uppe långt före denna tid, är alltid konungen den förste. Lunch kl. 12, middag kl. 6. Efter frukosten läses ankommande post af bref och tidningar och arbetas till lunchen.
48) omnämnde reparation å mindre Banco-huset fullbordades år i838, med undantag af sista anstrykningen med oljefärg å stenfoten, hvilken ansetts böra uppskjutas intill dess gamla Banco-huset kunde, på samma gång, målås. I anseende till åtskillige förändrade inredningar in. m., hvilka icke blifvit afsedde vid upprättandet af första kostnadsförslaget, i och för berörde reparation, har ytterligare förslag måst uppgöras, deruti jemväl upptagits kostnaderne för husets utväudiga putsning, affärgning och oljemålning, slutande sig å en summa af . R:dr 4,369: 16. — hvartill, för utvidgandet af och förändrad inredning i Stereotyperings-Verkstaden och nya Sedeltryckeriet, till vinnande af ökade controlier och större vighet vid Sedelfabrikalion, böra läggas ... „ 659: 16. — sned hvilka a:ne belopp sålunda ökas den i första förslaget upptagne, i Revisions-Berättelsen af år iS3y (pag. 43) uppgifne kostnad af ... „ 13,359: 40, 8° så att kostnaden, på det hela, för mindre Bancohusets iståndsättande, skulle, enligt förslagen, uppgå till . „ 18,388: 24- 8. En ny local för Banco-Discont-Verket har blifvit i gamla Bancohuset inredd, för hvilken, jemte hvad som ansetts åtgå, i och för nödig reparation af den local, som hädanefter kommer att för Mynt-Cabinettet begagnas, kostnaden", enligt upprättadt förslag, skall uppgå lill 3,653: 47' Sedan fullständigt arbetsoch kostnadsförslag för reparerandet af de, uti 1837 års Revisions-Berättelse (pag. 43) omförmälde bristfä 1 ligheLer å sistnämnde byggnad, eller det så kallade gamla Bancohuset, blifvit uppgjordt, grundadt å t. f. Öfver-Inlendenten, Öfverste-Lieulenanten J.
Föredrogos och remitterades till Siats-Utskottet Kongl. Majils Nådiga Proposition, angående betäckande af de kostnader, som för skatte-förenklingens och det nya jordeboks-verkets fortgång erfordras; samt Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, i fråga om eftergift af den för detta Landskamereraren i Wermlands län, Kammarrätts-rådet S. Lindberg ådömda skyldighet att ersätta kronans förlust af arrende-afgifter och krono-utskylder m. m. för boställena N:is 1 och 2 Elfvetorp i Olme socken af nämnde län. Den 11 November. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Lag-Utskottets den 4 och 7 dennes på bordet lagda Utlåtande Prot.-Utdrag den 11 November 1857. 625 Utlåtande N:o 49, i anledning af gjorda anmärkningar enrot Utskottets Betänkande N:o 18 öfver väckta motioner om arfsrätt för oäkta barn. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets den 4 och 7 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 50, i anledning af väckt motion om Svea och Götha Hofrätters fördelning i särskilda mindre Hof-rätter. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Lag-Utskottets Utlåtande N:o 49, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande N:o 18, öfver väckta motioner om arfsrätt för oäkta barn. S. D. Föredrogos ånyo Konslitutions-Utskottets nedannämnde Memorial: N:o 48, i anledning af Riks-Ståndens beslut rörande det af Konstitutionsutskottet uti Memorialet N:o 34 framställda förslag till ändring uti 17 och 22 §§ Regerings-formen, angående antalet af Högsta Domstolens ledamöter. Lades till handlingarne, med förklarande att Ståndet vidblifver sitt i ämnet fattade beslut.
Sön enbaff en Uppbörbåman Sr 1836 uppbebiterat Centonal, b«fwa Steoiforerne bärof fjeuitat anlcbning till ben förmoban, att Sento* nal SO?ai:t i Slåber futtigen afgjorbt på bet fatt, att .fongt. SD?aj:t förftarat, att ben pppabe Driften (Tätt förbetag på atla be SBerf od) ^nrätt* ningar, Bmitfa i Slänteriet, mib 23atanceng upptäcft, egt 23eBåttningar, efter beraä förBåttanbe tilt 23atance*6etoppet; roaranbe all antebning förmoba, att feban, iafräf* ning å 31ifggätbg De af Siifctg ©tanber mib ftfa Slifgbag Befutabe ut ocB inmänbiga re» ^ränbOugar i' 4'arat‘oner oc& föränbringar af Stifetö ©tanberg eouS äro numera, i öfmerengfäm* 9i:3 @t:3 inelfe meb beröm gifna föreffrifter, fitftBorbabe, tifafom rummen berfäbeg för bet me* fa Btifmit förfebba meb erforbertiga ^nöentarier; DcB är titt Befribanbe af fofnaben få mät för anfaffanbe beraf, forn för utföranbet af nämnbe föränbringar, feban år 1835 intill ben 1 December betta år, utbetatb en fumma af 16,660 3ibr 9 f. Cfrebit
Langens berörös grunökonös belopp 4,4oo,ooo L:ör L:co mätte rese,veiss såsom bvpotdsk kör upplåning sk meöel till möjliga kramtiöa bedok sk rilkverinkäp kör reels konöens körstarkanöe; men pä »let stt öenna sonö emellertid wä kunna göras nyttig kör Lanken igenom tillökning i »less räntevinst, ocb onvänöbar till lVäringarnes fortkomst veis förkofran, ms Lanken pa clenns sistnämnöa öel sk öetta Lspital grunöa en utsträckning sk sin lånerörelse i Discontväg; men till kärekommanöe ak ali kardäga, karle kör seöelstockens tillökning, ocd kär konclens minöre snars tillgängligdet vicl pakommanöe kramtiöa bedok till ytterligare silkver-inkäp, om saöant emot körmoöan skulls kramställa sig, dör »lenna läne-rörelses utsträckning egentligen afse beläning ak saöana inocd utlänclska varor, som kör nsrvaranöe ej äga läne-rätt, men arv sk »len art, att öe som pant kunna antagas, ocd öeridlancl käreträclesvis ritorr 8pannemä>, upplagö uti 8tapelstäcler kör export-tillkällen, eller pä snöra bestämöa ställen kör kramtiöa inrikes bedok. 8kuIIe L. 8t:r ej dana kör goöt viötaga någon köröelning ak öen stora skulökördinöelsen ka vi sluteligen körena oss uti öet sk Hr Öfverste Lefren kör saöant kall köreslagna alternativ. Letänkanöen, Ik:o Z. isi Lagman lag anser lämpligast, att, pä satt klr Öfversten Lefren omnämnt, L:g:sLontviret ma, i modn ak Länkens dedok, anskaffa, oed till Lanken aflemna större eller mioöre öel ak öet nu ikrägavarsaöa skulödelopp.
Hofcancelleren, d. v. s. mig, innehåller i enklare ordalydelse, alt ehuru sträng jag varit att utöfva indragningsmakten till hämmande af tryckfrihetens missbruk, hade jag deremot underlåtit att vederbörligen begagna åklagaremakten, hvilken, såsom eftertryckligare och mera öfvertygande, Ulsk. förmenar skola hafva bättre bidragit att återföra saknad måtta och sans. Ehuru skrufvade Utsk:« egna ordalag äro, så säger det dock verkligen, att jag ej varit sträng nog mot den liberala pressen. Hvem skulle hafva trott det? Anmärknm är likväl riktig i sig sjelf, och jag skulle fördenskull, om hon ej vore dubbelt obehörig i formelt hänseende, icke hafva något emot, att hon af R. St. godkändes och frambures till K. M. Det vore för mig en ännu större upprättelse, än den jag, genom Utsk:s anmärkn., redan fått emot andras beskyllningar för öfverdrifven stränghet i tryckfrihetsmål. I alla fall vill jag i denna sak yttra mig lika uppriktigt, som i de öfriga ang:de grunderna för mitt handlingssätt. Mitt första tillitande af domaremaklen verkade visserligen eftertryckligare än indragningarna, men ingalunda, såsom Utsk. äfven förmenat, mera öfvertygande eller återförande till måtta och sans hos det allmänna tänkesättets ledare. Tvertom tycktes de, från den betan, hafva förlorat begge två. Sedan stormen följaktligen brutit lös, sedan domrarne blifvit förnärmade på deras embetsrum, sedan både desse och jurymännen blifvit af tidningarna bannlyste från samqväm med andra menniskor, från fred både hemma och borta, sedan deras namn blifvit uppspikade på den liberala pressens skampåle, der deras goda rykte dagligen gisslades af tryckfräckhetens mästerman, och sedan en hvar, som befattade sig med ofogets hämmande, äfventyrade att stenas i sitt lius; så hade domaremaktens tillitande icke tjenat till något annat, än att öka martyrernes antal. 9 H. 5 34 Den i J u I i f. m.
Betänkanden, rörande tryckningen af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes så kallade Fem Ärs Berättelser, hvilka efter innevarande Riksdag varda afgifne, samt deras utdelning. (Rgs-A.) Sedan Utskottet, [genom Betänkande Wto 5, afgifvit utlåtande öfver Herr Volr. Tham* väckta motion om skyndsam tryckning af K. M:ts Bef:h:des senast afgif - B e t » n k a n dje n. 21 »e, så kallade Fem års Berättelser, så har Utskottet, enär nyttan af dylika Berättelsers allmängörande lärer vara erkänd, ansett sig böra hemställa örn icke R. St:r skulle finna lämpligt hos K. M:t i underdånighet anhålla, att, geuom Dess Nådiga försorg, ifrågavarande Fem års Berättelser hädanefter varda ofördröjligen, gfter det de inkommit, in extenso till trycket befordrade, för att uti Bokhandeln Allmänheten tillhandahållas, och att ett tillräckligt antal exemplar dessutom uppläggas, för att ej allenast vid näst derefter infallande Riksdag bland RiksStånden utdelas, utan ock tillställas alla de Embetsmyndigheter, hvilka äro berättigade att undfå den så kallade FörfattningsSamlingen; hvarförutan, och på det i hvarje Län kännedomen om de uppgifter Berättelsen om Länet innehåller, måtte kunna så mycket lättare och säkrare spridas, Utskottet får hemställa, om icke R. St:r skulle finna lämpligt hos K. M:t framställa den underdåniga anhållan, att K. M:t Befthde måtte anbefallas, att låta till hvarje Kyrka inom Länet aflemna ett exemplar af dess afgifne Berättelse. N:o 7. Memorial om ytterligare Betjening. Dels i anseende till ökade göromål inom StaisUtskottet, dels ock för att erhålla nödig Skrifvarehjelp åt den Afdelning af Statsoch BancoUtskotten, som snart bör samman-träda för handlägningen af de till 22 Stats-Uts kottets dess Utskotts gemensamma behandling remitterade frågor, har Utskottet skolat hos R.
Tomarp emottaga En Esqvadron, som stulle bestå af zme Officerare, en Stallmästare, en La» kare, 4 Under-Officerare, en Trumpetare, en Hofslagare och 48 Hussarer samt Z7 Hästar, de senare alt underhällas, a 14 ss. Banco, Ration om dagen, hvarförutan till Wed, Ljus och Olja ärligen stulle besiäs en Summa af 258 Rdr 36 ss. Banco, äfwen» Den 2 2 November-' nZr svm kostnaden för upbyggande af nödiga Easierner och Stall stulle ersätkas uno afgång frän Regemente; efter Mäkismanna ordom: ?ltt enligt Kongtt Bref. wet af den i7:de Martii 1807, har Herr Ofwerste, Lieutenanten Uappe ä dest Egendom Qwarnarp emottagit en Excerci iä Efqvadron af Smålands Dragonregemente, bestående af 2 Officerare, en Stattmä» stare, en Läkare, z Under-Officerare, i Trumpetare, l Hofstagare och Z6 Dragoner famt 4Z stycken Hästar, emot lika wilkor svm äfwannämnde arv, i anseende till aflöningen: Alt någon rakning öfwer kost. naden ej inkommit till Kongl. Stats Conlvirei, men enligt Hallands Läns Nänterie Försiager ha-z Norra Skånsta etter Husar - RegementetsExerci-iaEfguadron kostat ärligen — rc>,AZo 22 6 samt enligt iköpings Läns Ränteriers förfiagrr Smålands Exercitiä-Efgvadron em äret 6,058 46 — Tillhopa ärligen Ndr Bwo 16,589 ac> 6 Utom kostnaden för den bestadde Bröds - Portionen. Efter hwad Kongl. Krigs - Collegium uplyst arv, sä bestaffade Exercilie - Esqvadroner icke inrättade wid någre andre etter flere än vsivannämnde 2:ne Rege» menter.
Allmogen (såvida dennas tankar äro uttryckta i mötesbesluten) ståi * ej allenast fast dervid, att en utjemning bör ske af för-svarsbördoma, utan den fordrar äfven dessas fördelning » efter hvars och ens skatteförmåga ». De, som förestälde sig, att en genomgripande jordskattereform kunnat afvärjas med flerty-diga fraser och dunkla » program », få nu konstatera, vatt det finnes » klokare hufvuden än klockarens ». Sfinxen kan när som helst kasta sig i hafvet, ty folket har gissat hans gåta. Å andra sidan måste erkännas, att landtmannapartiet af folkmötena fått en tydlig fingervisning om ett och annat, som för framtiden måste undvikas. Att blott ett mindretal opinerat för 1883 års förslag kan visserligen förklaras deraf, att gengångare sällan äro populära, men det vittnar ändock, att vissa delar af förslaget mottagits med verkligt misstroende. Det är nog möjligt, att den » värfvade stammen » ej skrämt folket så mycket som man låtit påskina, men det stora rekrytantal, som skulle fordrats för denna stam, har gifvit lastare-nom mer än behöfligt rum. Hade det till en början begärts 3,000 å 4,000 man om året, d. v. s. något mer än som nu åtgår till indelta och värfvade truppslagen, skulle oppositionen i bygderna saknat en vigtig anfallspunkt Yidare har det af mötesförhandlingarne bUfvit klart, att folket i allmänhet ej är böjd t för någon märkbarare ökning i försvarskost-naderna, dessa må i öfrigt fordelas rättvist eller orättvist. Och slutligen har man vunnit ny bekräftelse på, att en längre eller kortare utsträckning af värnpligten till det omfång som våra armé-reformatorer önska, icke vidare kan godvilligt erhållas. Man må betrakta dessa fakta huru man vill, så har dock ordet » begränsning » i fråga om militärbördor vunnit sympatier, som landtmannapartiet icke kan lemna ur räkningen, om det vill med öppen panna åter möta inför valmännen.Den folkpolitik, som gifvit sig tillkänna genom valrörelsen, har funnit ett motsvarande uttryck i valresultaten.
jJaAny &lt;£f) rysanber. 412 1897 TILL SVERIGES KVINNOR OCH H E M! Iduns Modetidning Då I D U N i dessa dagar går att af sluta sin tionde årgång, det första decenniet af sin tillvaro, är det med känslor af den varmaste och uppriktigaste tacksamhet för allt det intresse och verksamma understöd, vårt lands kvinnovärld under dessa gångna uppväxtoch läroår ägnat » de svenska kvinnornas och hemmens blad ». Och det är i den vissa tillförsikten, att samma bevågenhet och öfverseende äfven allt framgent skola komma oss till del, som vi bereda oss att med 1898 års årgång begynna vårt andra decennium. De erfarenheter vi samlat under den förflutna tiden, skola — så hoppas vi — bära frukt i den kommande till tidningens stadiga förkofran och utveckling, och våra bemödanden skola alltjämt. vara riktade på-att värdigt häfda det program, kring hvilket flertalet af vårt lands upplysta kvinnor redan kunnat samla sig. Ett vidlyftigare ordande om detta program torde vara öfverflödigt, så känd som tidningen nu är. Det ligger klart och kort uttryckt i tidninhar alit mer och mer tagit lofven af öfriga modetidningar på svenska språket. Idun Stockholm. Iduns Kungl. Sofboktr. Fredagen den 4 november 1898. Prenumerationspris pr år: Idun ensam kr. Iduns Modet., fjortondagsuppl. » Iduns Modet., månadsuppl. » Baingarderoben » 5: 6: 3: 3: Byrå: Klara södra kyrkog. Allm. telef. Rikstelef. Redaktör och utglfvare: FR1THI0F HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Nordling. ll:te årg. Annonspris: 36 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Utglfnlngstld: h v a r j e fredag. Flor Lindström.
I detta ögonblick saknas icke pengar i Riksgäldskontoret, som, bland annat, har ett kreditiv på banken å 1^ million; men om också inga medel funnes och en upplåning således blefve nödvändig, kommer ju icke någon betalning i fråga förr än nästa gång R. St:r samlas eller 1865. Då blir det tids nog att tala om huru medlen skola återgäldas. Man har åberopat exemplet af 1848, men då stod kriget för dörren, hvadan förhållandet var helt olika. Bevillningen H. VII. 22 338 Den 28 November, ökades då icke heller med mera än 16|proc., och afbetalningen fördelades på en längre tid. Man påminne sig likväl, att missnöjet blef så stort att afbetalningen på det beslutade sättet måste afbrytas. Och på samma sätt kan det gå 1865, om detta förslag går igenom. Jag frågar då, om det är lämpligt att under nuv:de bislra pennigetider vidtaga en slik åtgärd som denna? Man och man emellan har man visserligen talat om hurusom Utsk:t genom detta förslag velat skrämma representationen från en påstådd benägenhet att ingå i alltför äfventyrliga företag. Men jag kan icke finna någon rimlig grund, hvarföre hela nationen skulle lida derföre, att en och annan tidningsskrifvare eller pratmakare tanklöst ropar på krig. Och dessutom får jag på det bestämdaste förklara, att Stats-Utsk:t icke eger någon befogenhet att utdela dylika lexor, hvarifrån det också samvetsgrannt bör afhålla sig. Jag skulle således helst önska att frågan återremitterades, men som jag befarar att Utsk:t, som så enhälligt, ja! man kunde nästan säga öfvermodigt, fattat sitt beslut, icke dervid skulle fästa något afseende, får jag hemställa till Hr Gr. o. Landtm., om man icke genast kunde antaga följande beslut: vatt fullrmge i Riksgäldskontoret må, för bestridande af utbetalningen af det utaf K.
Herr Munch af Rosenschöld, Eberhard: Då flere värda Ledamöter anfört de skäl, som böra föranleda till ändring af BancoUtskottets ifrågavarande Betänkande, till förmon för Si 11- fiskerierne, vill jag blott få tillägga ett enda skäl, hvilket bör i synnerhet verka på BancoUtskottet. Utskottet har ej rosett annat medel till Myntets förbättrande kunna vidtagas, än förminskning af RörelseCapitalet, men jag håller före att export af många tusende tunnor Sill skulle bättre än något annat verka förmonligt till nedsättning af Cours, Agio, med mera, och då tror jag, att man ej bör tveka att genom något understöd från Banquen befordra detta ändamål. På dessa skäl yrkar äfven jag återxemiss af Betänkandet. Herr Grefven och LandtMarslalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid BancoUtskottets Betänkande gjorde Anmärkningar hindra detsaramas antagande, 6amt Den 4 Maji, f. m. 85 på sådan grund behagade Betänkandet, jemte Anmärkningarne, till Utskottet återremittera. Bifölls. Herr Grefven och LandtMarskalken till* kännagaf, att Plenum kommer klockan half till 5 i eftermiddag att fortsättas. Föredrogos ä nyo och gillades till den be; handling 56, §. RegeringsFormen stadgar, följande från ConstitutionsUtskottet inkotnne samt den 27 sistledne April och den 2 dennes på bordet lagde Memorial: Af den 20 sistledne April: 1:0 Innefattande Förslag till åtskillige Riksdagsordningens §§:s fördelning i numererade Moment, Af den 24 sistledne April: 2:0 Med tillstyrkande af ändring uti åtskillige Grundlagarnes §§. hvad angår föreskriften om en Voteringssedels afläggande. Af den 20 sistledne April: 3:0
Gr. Sparre: Det är naturligt, att om jag förutsett, det den af LagUtskit föreslagna förändring i lista §:n icke skulle vinna bifall, hade jag icke kunnat tillstyrka bifall till den föreslagna förändringen i den 2:dra, emedan de i så fall icke stå i den harmoni till hvarandra, som hegge §§:na fordra, ty det är klart att om minimum är större efter denna §, mäste äfven maximum vara större. Men med den åsigt, som gjort sig gällande hos R. o. Ad., att man skulle biträda K. M:s Propos., för att icke fa splittrade meningar, är jag icke envis, utan fogar mig i det beslut, R. o. Ad. fattar.p I) e n 19 M aj e. m, 327 Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef §:n afslagen och den motsvarande 2:dra §:n i K. M:s förslag i stället antagen. § 3. Bifölls. § 4. Hr Carleson: Den ifrågav:de §:n i Utsk:ts förslag öf verensstämmer med 4:de §:n i K. Proposm, med den skillnad att orden »som minderårig är» blifvit utbytta mot orden »sorn ej fyllt 21 år.” Det är sannt att TJtsk:ts förslag innefattar en närmare bestämning än K. H:s Propos.; men enl. min föreställning är just denna närmare bestämning otjenlig. Med ordet minderårig förstås i K. M:s förslag, efter min föreställning, den som ännu icke uppnått den ålder att förmågan af sjelfbestämning kan anses vara hos honom utvecklad, ett förhållande, som är olika hos olika individer och derföre bör öfverlemnas till bedömande i konkreta fall. För att genom exempel visa konseqyensen af TJtsk:ts förslag, vill jag endast erinra derom, att en främmande trosbekännare, som öfvertalade sin till Evangeliskt-Lutherska kyrkan hörande hustru att åtfölja honom till en andaktsöfning af hans trosförvandter, skulle derföre ådömas ansvar, derest hustrun vore yngre än 21 år.
Kammar-kollegium, anbefaldt att med underdånigt utlåtande i ämnet inkomma, hade uti skrifvelse den 2 Maj 1859, jemte upplysning, att ifrågavarande skolebord, som uti jordeboken vore antecknadt såsom ett oskattlagdt nybygge och bestode af åtskilliga vidt spridda ängslägenheter och fiskevatten med en beräknad årlig afkastning af 1,631 lispund hö och 50 lispund fisk, vant efter skolans upphörande år 1818 intill niidfastan 1858 utarrenderadt flir 10 lispund hö i årligt arrende och sedermera för 50 R:dr R:mt, i underdånighet hemställt, att då behofvet af skolebordet i Arjeplougs användande för sitt ursprungliga ändamål, i likhet med hvad inom öfrige Lappmarks-församlingar egde rum, blifvit af Domkapitlet till fullo ådagalagdt, samt härigenom blott en ringa uppoffring för Statsverket uppkomme, Kongl. Majit måtte till Domkapitlets framställning lemna nådigt bifall; hvarefter och sedan Kongl. Majit under den 13
Den första är, att ifrägawarande Magasiner kunna befordra misihushällning medelst lättheten för hwarje hemmansbrukare, att fä läna det belopp i Spanmäl, som as obe.anksamhet blisivit föryttradt. Härtill swaras, akt Län icke kunna fäs» utan emot säker mans borgen, hwilkcn Slösaren swärligen erhätter. Den andra inwändningen blifwer, att deräst krig stulle utbryta sommartiden, under det Kronans »i Cvcknc-Magasinerne förwaradc Spanmäl är uklänad, kan denne ej genast begagnas. Sädank mäste wäl medgifwas, men utom det ait politiske ställningen ej sä alldeles beror af ögonblicket, att den ju icke kan af Statsmannen nägvrlunda förutses, sä är det under ett krig af icke ringa nytta för Staten, att efter z. 4 L 5 mänaders förlopp kunna disponera det päräknabe Spanmäls förrädet. Hwad Utskotten salunda haft äran yttra, warder, jemte de hufwudsakligaste ifrän Allmänna Magasins-Direetionen afgisne och lill Srats-Utskottet öfwer - Den 5 Zebruarii. "5 werlemnade handlingar, Utskottens uppgjorde calculer öfwer den blifvande Löningsoch Exspec ance. Staken wöd Magasins-Werket, sann äkffillige Ledamöters, till Protocollet reserverade särstilta meningar uii wiKa omständigheter, Riksens Högloft. Ständers egen granskning wördsammeligen understäldt. Slockholm d. 27 Januarii 1812. Ridderftapcts och AdelnS wägnar. jsost. 6. Oxenstjerna. LIaes kleininZ. Pä Högwördlge Prefte-Ständrts wägnar. "kia. ^VeiZman. lUaZn. Ltaznelms. Pä Wall>fl. Borgare-Ständers wägnar. Larl. kr. kanstber^.