Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prästen får ha flera dagsverkare från olika jordägare på en gång, dock endast en från varje gård. Uppstår tvister hänvisas till landshövdingen och konsistorium. Stockholm den 25 juli 1810. SAMUEL af UGGLAS. Kungörelse angående tullavgifter för varor som överförs från Sverige till Finland eller från Finland till Sverige. Stockholm den 7 augusti 1810. Finska produkter antingen det gäller råvaror eller manufakturerade varor får införas till Sverige utan annan avgift än den som gällde före kriget. Samma förhållande gäller svenska varor som förs till Finland. Däremot för alla övriga från Finland eller andra utrikes orter inkommande varor till Sverige skall beskattas med sjö- och gränstulltaxorna. Till Finland utgående svenska produkter som alun, rödfärg, vitriol, järn av alla slag tackjärn, osmundjärn, barlastjärn, koppar, mässing, kalksten från Gotland, skall uppgivas lossningsbevis i tullkammaren, så att man kan kontrollera att varorna verkligen kommit fram, för förekommande av lurendrejeri och försnillning. Stockholm den 7 augusti 1810. J LILJECRANTS. Förening och valakt angående den högborne furstens prins Johan Baptist Julii av Ponte Corvo utkorande till Svea rikets kronprins och till efterträdare på den Kungl Svenska Tronen. Örebro den 21 augusti 1810. Vi efterskrivna Svea Rikets Ständer som är samlade till urtima riksdag här i Örebro gör veterligt: Att sedan kronprins Carl August avlidit utan bröstarvingar, har Vi för att undvika våda för rikets självständighet och lugn och inbyggarnas i grundlagen stadgade fri och rättigheter, vilka kunde äventyras genom val av kung, beslutat att utkora Johan Baptist Julius Bernadotte, furste av Ponte Corvo till tronföljare. Han är begåvad med de egenskaper och dygder, som ger oss välgrundat hopp att under hans regering röna den rätta ordningen i styrelsen och komma i åtnjutande av den välgång, som blir frukten av en laglig, kraftfull och välgörande regering. Han har redan innan han kommit till Sverige antagit den rena evangeliska läran. Johan Baptist Julius Bernadotte är enhälligt och lagligt vald till kronprins och skall då Vår nu regerande Konung avgår med döden (vilket den Högste Guden länge fördröjer) efterträda honom på tronen.
Uppå Seraphi mer-Ordens-Gillets ytterligare underdåniga hemställan, biföll Kongl. Maijt härefter i Nåder, att omförmälde magasinsbyggnad finge till OrdensGillet mot sistnämnde köpesumma försäljas, att utgå på vissa terminer, med förbindelse för Ordens-Gillet att ensamt vidkännas alla utgifter i och för detta egendomsköp och lagfarten derå, hvarefter byggnaden jemväl blef till Ordens-Gillets disposition öfverlemnad; men då Ordens-Gillet, som endast varit i behof .af platsen, derå byggnaden är uppförd, och derföre gatt i författning om byggnadens försäljning å offentlig auction, under vilkor af Kongl. Majus "Nådiga Proposition N:o 51. § 7 dess bortflyllning, under tiden vunnit den upplysning af eganderättshandlingarne, som i Allmänna Magasins-Contoret efterfrågats, alt tomten icke tillhört Magasinsfonden, utan utgjort en del af den derintill belägna Kronopark, har Ordens-Gillet nu mera, med anmälan, hurusom vid Irenne å merberörde magasinsbyggnad hällne auclioner högre anbud icke gjorts än i,i85 Ridr, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att ersättningen ellef betalningen för densamma till Allmänna Magasinsfonden måtte varda till sistnämnde summa nedsatt. Vid öfvervägande häraf har Kongl. Majit funnit det af SeraphimerOrdens-Gillet uppgifna serskilda förhållande innefatta giltig anledning till den af Ordens-Gillet begärda nedsättning i köpeskillingen för ifrågavarande Magasinshus, hvilken blifvit erbjuden under förutsättning, att sjelfva tomtplatsen jemväl skulle till köparens fria disposition upplåtas och kunna för dess räkning i behörig ordning lagfaras; och Kongl. Majit anser Sig destohellre böra föreslå Rikets Ständer, att en sådan nedsättning medgifva, som ändamålet med byggnadens inköp varit att uppfylla Rikets Ständers förut yttrade önskan, angående inrättandet af ett Central-Hospital, äfvensom Kgl. Majits derom gifna Nådiga befallning; 2:0
Enligt från Franska Banken, genom Kongl. Maj:ts Beskickning i Paris meddelade upplysningar, kostar ett ris om 500 sedelblanketter, tillverkadt under tillsyn vid ett, enskild man tillhörigt, pappersbruk, Banken 110 Francs, å 23 sk. per franc Papperet till Svenska Bankens dyraste sedlar (å 500 och 10oR:dr, och hvartill formatet är ungefär lika med det till Franska Bankens sedlar) beräknas Banken till 21 R:dr för 1,000 st., hvilket gör 1-j-äE^dels skilling för stycket. Franska Bankens sedlar kosta fullt färdiga ungefär 40 centimer, något öfver 9 sk. B:ko stycket. 4. för namn-underskriften), hvilket gör något öfver l|-:dels skilling stycket. Uti Engelska Banken hållas de närmare förhållanderne vid dess sedeltillverkning hemliga, men då officiella handlingar ådagalägga, att denna Bank år 1831 med en sedelstock, nämnde år uppgående till 20 millioner L. St. och icke utgifvande någon sedel under 5 L. St., för sedelpapper utbetalte 4,866 L. St. (ä 12 R:dr Beträffande det under vissa förutsättningar väckta förslag, alt ställa tillverkningen af sedelpapper, m. m., på arrende, det vill säga, att under nödige kontroller öfverlemna denna tillverkning åt enskild entrepreneur, så, utom att de anförde exemplen från Franska och Engelska Bankerne visa, att kostnaden skulle blifva ganska stor, troligen större, än under närvarande förhållanden, måste en annan omständighet af största vigt tagas i betraktande. En enskild entrepreneur kunde naturligtvis icke åtaga sig en sådan lefverering, utan med säkerhet för ett visst antal af år, af lefverering utaf ett visst belopp sedelpapper af till sammansättning, o. s. v., bestämda slag. Detta är honom nödvändigt, för att kunna beräkna, hvilka materialier, som skola upphandlas', och de utgifter], som bestämma anbuden.
Reservanten har Den 12 October f. m. 115 äfven anfört, att om denna lägre myntenhet antoges, så skulle det gamla uttrycket 3 daler lätteligen öfvergå på den nya kronan; men jag får härvid invända, alt det gamla räknevärdet 6 daler öfvergär lika lätt på den krona, som motsvarar 1 r:dr r:gs; således ligger icke deruti något hinder för denna sednare enhets antagande. Jag anser derföre, att Uisk:s förslag i afseende på räkneenhetens bestämmande är riktigt; ty denna hör alltid vara afpassad efter vanorna och bruken hos den nation, för hvars hela myntberäkning den skulle ligga till grund. Utsk. har föreslagit, att den nya myntoch räkne-enheten må få benämningen af 1 r:dr. Jag skulle likväl önskat, att något annat ord dertill hade blifvit valdt. Det föreslår vidare, att den riksdaler i silfver, som för närvar, är den egentliga myntenbeten, måtte försvinna, och att vissa myntstycken mätte utmyntas till samma storlek, som den nuvar. riksdalern specie, men under benämning af 4 riksdaler. Denna utväg skulle naturligtvis hvar och en tyda såsom en myntförsämring, ehuru derom icke nu är fråga. Då den riksdaler, som nu är en, framdeles skulle motsvara 4, sä skulle det nemi. falla hvar och en i sinnet, att myntet i vårt land undergått en försämring. Den gamla specie-riksdalern, som vi äga och länge haft, är ungefärligen lika med 1 r:dr Hamburger b:co, samt med den Danska och Norrska specie-riksdalern. Det nämndes nyss, att den äfven var i värde lika med en piaster; jag kan dock icke medgifva detta, men den är likväl lika med speciedalern i norden Jag anser icke något skäl vara att borttaga densamma, heldst en dylik åtgärd skulle kunna föranleda lill begreppet om en myntförsämring, som för närvar, icke afses, men som man likväl i allmänna Sifvet talat om, såsom måhända blifvande nödvändig, enär man föreställt sig, att realisationen ej med mindre skulle kunna upprätthållas.
Herr Hjerta: Orsaken, hvarföre jag ej inser de vådor Herr Tham här förespeglat oss, är alt jag trodde de värsta onera, sora kunna uttagas ur folkets fickor, vara sådane, som ej synas. Jag liar derföre sökt att, allt hvad görligt varit, få bort sådana onera. Jag tror, att om Ridderskapet och Adeln bifaller Utskottens Utlåtande, skulle följden bli alldeles - Den i5 Januarii e. m. deles motsatt, ty, som det nu är, läggas Garnizonerna än i den ena, än i den andra staden, hvilken då tvingas att uppbygga Stall och Caserner. Första följden af ett bifall till Utlåtandet skulle blifva, att man höll Garnizonerne på samma ställe, och der de behöfvas, samt ett erkännande af Rikets Ständers skyldighet att hålla Garnizoner, der de behöfvas. Jag är öfvertygad, att kostnaden derföre icke skulle uppgå till den oerhörda summa Herr Tham trott, ja, icke ens till hälften eller tredjedelen deraf. Hvad sjelfva saken för öfrigt angår, är det gifvet, att 1809 års Ständers beslut återfinnes i de begge första puncterne. Hvad 3:dje puncten beträffar, att ingen stad är skyldig underhålla Stallar, så erkänner jag att detta ej var intaget i 1809 års beslut; och den undersökning derom Utskotten föreslagit, anser jag vara af nytta. Jag förenar mig alltså med dem, som önska bifall till Utlåtandet, oaktadt ordställningen i 3:dje puncten ej är den aldra lämpligaste; men det är en småsak. Herr Tham: Om tre Stånds beslut vore en ofelbar lag, skulle jag visserligen icke sagt något i detta afseende, men då frågan är af ekonomisk natur, anser jag Ridderskapet och Adeln böra yttra sin tanka i ämnet. Då jag hörde en talare, som vid alla tillfällen söker visa vådan af ökade skaller, 57 11. iG
Voteringen utföll med 73 Ja och 43 Nej; hvarjemte 3 dubbla sedlar casserats och när Ja således vunnit, är det bifallet, att Målningar, Handteckningar Betiinkanden, N:o 371. 3j23 och Ritningar, infattade eller oinfattade, af Svenska konstnärer, skola få tullfritt inoch utföras, men att för Målningar &c. af andra än Svenska konstnärer hör erläggas en införselTulI af 5 R:dr samt utförselTulI af 1 Rcdr å 100 R:drs värde. 3i:o^Den, som enligt BevillningsUtskottets mening, vill, att, för införandet af alla slag Born-eller OliveOlja skall bestämmas en MedelTull af 16 sk. per kanna, röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; skall Tullen å nämnde Artikel utsättas till 8 sk. per kanna, då den inkommer på Fastager; men till 3o sk. per kanna, då den på Flaskor införes. Voteringen har utfallit med 78 Ja och 41 Nej. Och som Ja vunnit, är för införandet af alla slag Bomeller OliveOlja, bestämd en MedelTull af 16 sk. per kanna. 32:0 Den, som gillar BevillningsUtskottets förslag, att införselTullen för ett Ris Korteller CartiePapper skall bestämmas till 3a sk., röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner 'Nejs skall Tullen för införseln af ett Ris dylikt Papper utsättas till 24 sk. Voteringen härom utföll med 86 Ja ^,ch 3,3 Nej. 3a4 StatsU t skottets Och då Ja vunnit, är InförselTullen för ett Ris Korteller CartiePapper bestämd till 32 sk. 33:o Den som biträder BevillningsUtskottets förslag, att InförselTullen å en Tunna KokSalt skall ber stämmas till 36 sk., röstar Ja Den det ej vill, röstar Nej■ . Vinner Nej; kommer JnförselTulIen å En Tunna JJokSalt alt utsättas till 32 sk.
Drottningholms bro på vägen emellan hufvudstaden och nämnde slott; ett byggnadsarbete, hvars behöflighet redan i Kongl. Maj:ts nådiga proposition den 10 November 1853 till Rikets då församlade Ständer, angående ombyggnad af Nockeby bro, blifvit antydt och sedermera vunnit än vidare bekräftelse Riksmynt R:dr 01,000: — 2:o för fortsättning af Wadstena Slotts yttre is tändssättande, hvartill åtskilliga arbeten redan blifvit verkställde och bekostade dels med de af Rikets Ständer vid 1850 och 1851 års riksdag anslagna 8,000 R:dr Banko, dels med stats-anslaget för byggnader och reparationer i landsorterne samt andra allmänna medel, men som erfordra ytterligare åtgärder för den i historiskt och arkitektoniskt hänseende märkvärdiga byggnadens bibehållande 30,000: — 3:o för vidmakthållande jemväl af ett annat historiskt minnesmärke, nemligen Calmar Slott, so i icke blott tarfvar allmän reparation af skorstenar, portaler, fönster och andra yttre delar, utan äfven för den utmärkt smakfulla och praktfulla inredningen af s. k. förgylda eller drabantsalen, matsalen, audienssalen och Erik XIV:s sängkammare, jemte den till dessa rum ledande trappa förtjenar och påkallar en noggran restauration med anlitande af konstnärligt biträde 37,500: — Utom dessa byggnadsoch reparations-arbeten, af hvilka de begge sistnämnde åsyfta bevarandet af dyrbara minnesvårdar från Sveriges ärorika forntid och det förstnämnda, eller ombyggnaden af Drottningholmsbron, kommer att afsluta de, enligt förra Riksdagarnas beslut, redan vidtagna förbättringar i kommunikationsanstalter, till gagn icke blott för Drottningholms Slott, utan äfven för flera af Mälarens folkrika och fruktbara öar, hafva äfven följande behof yppat sig och synts Kongl. Majit vara af beskaffenhet att böra genom anslag för en gång, fyllas. 4:o inköp för lironans magasiner och bagerier af Transport 128,500: 96 Kongl. 'Maj-.ts Nåd. Prop. N:n i} ont Stntmrket 18S6.
Ständer nu egenmägtigt upphäfva det hela eller en del af en ännu ej förverkad Octroy. Hvilken massa kan icke bli Banqueroutte då man fråntar den sin egendom. Angående den mindre säkerheten för det föreslagna Lånet af i,100,000 Riksdaler utber iag Den 5 Januarii. 401 jag mig att sluteligen få tillägga, att äfven de i det andra Förslaget omnämnde 700,000 Riksdaler Banco, hvarmed Banquen skulle inlösa Assignationerne, aldrig kunna få samma Prioritet, som det förra Creditivet, utan enligt alla billighetslagar skulle betraktas såsom varande af samma natur, som de inlöste Assignationerne. Beslutes motsatsen, så är det ett stort fel af de öfrige Fordrings-ägarne, om de ej, innan detta beslut binner tagas, lagligen förvara sin rätt. Hvad StalsVerkets fordran angår, så äro derföre visserligen Hypolheker affordrade, och den kan således anses äga Prioritet näst efter det gamla BancoCreditivet; men mycket skäl är att frukta, att, om vi nu lemna ett frö qvar till obestånd bos den Massa, som vi påstå oss hafva hjelpt, blir i alla fall en gång för Regering och Ständer ingen annan Ressource, än att låta StatsVerksCassorna, för hvilkas nuvarande behof man dock nu måste utse en annan utväg, emedan Penningar i -CanalDisconten ej kunna finnas, då, som nu, vänta, och slutligen hänvisa dem tili ArbetsCassans Inbetalningar, så framt ej samma Stagnation i allmänna Rörelsen, som nu inträffat, skall, så vidt den på Götha CanalSedlar beror, uppkomma. Att dessa mina Anmärkningar och Förslag, jemte åtföljande Tabeller, må till Bancooch StatsUtskotten remitteras, får jag ödmjukast begära. Ridd. 0. Ad. Grefve von LantingshausenAlbrechtuppläste följande : Det lärer icke behöfva bevis , att Lagar och Författningar, hvilkas verkställighet icke handhafves, utan tvärtom uppenbart och opåtalt öfverträdas, hafva den skadeliga verkan att bereda förakt för Regeringens
I hvarje blick, låg en odödlighet, I hvarje löje blommade en vår. En tunica, af hög skarlakansfärg, Och med rubiner framtill sammanfäst, Betäckte bröst och lif; kring armar, hals, Hon perlesmycken bar; af chrysolith Ett radband glimmade på hennes barm; Men hårets enkla prydnad var en krans Af blommor, sådana, som jorden gaf Åt sina första morgondagars barn. Af allt var minnesvärdast det ändock, Att detta hela af behag och prakt I skimmer steg och aftog vexelvis, Alltsom hon såg på Mannen eller ej; Ja, vid än nogare betraktning fanns, Att lika med dem båda sig förhöll. Ty, fästade på annat föremål En, eller bägge, sina blickar, – strax I strålar och i färgor mera matt Blef deras fägrings, deras drägters glans; Men när de åter sågo på hvarann, På nytt den brann med outsäglig eld. De talte nu mig båda till, igen, Och hörde vänligt mina frågors mängd; Ett samtal, ljuft att minnas! Mycket har Med trogen flit jag tecknat upp deraf, För mången själ, helt visst, till ljus och tröst. Men eget var, att uti bägges tal Beständigt blott en enda röst förnams; Gemensam för dem båda två: ty när Han talte, talte han ur henne ock, Och hon jemväl hur honom, likaså; Ett samljud, ännu mer oskiljeligt, Än när i jordisk sång, som likna vill, Tvåstämmigt klinga hörs en melodi. Men, bäst jag så i lyssning stod försänkt, Ur fjerran kom liksom en harpoton, Följd av en plötslig ljusström, ljungelds-snar, Men hvit och blid, ur tredje himlens port. Då sade till mig Makarne: ”Farväl! Man återkallar oss; förglöm oss ej!” Och åter i sin vagn de fördes hän, Som förr: dock med den skillnad, att hvad nyss Mig turturdufvor syntes, var förbytt Till fagra barn; af hvilka nu enhvar Höll ett på sina knän och vid sitt bröst. Det hvita spannet ilade, på väg Ånyo, likt med friska rosor, strödd, Och träd vid träd, med gullfrukt, gåfvo skygd.
Exc. nu finge tillkännagifva, att som Hr Lefréus yrkande afsåge sättet för Bankovinstens användande, men denna fråga nu ej vore föremål för öfverläggning, utan först förekomma uti BankoUtskits, på R. o. Adis bord hvilande Utlåt. Nio 17, H. Exc. ansåg sig ej f. n. kunna framställa propos. på berörde yrkande; och stöde det naturligtvis Hr Lefrén öppet, att då BankoUtskits förenämnde Utlåt, komma att af Ståndet pröfvas, framställa det för - 518 Den 15 Februari e. m. slag till Bankovinstens användande och vilkoren derför, som Hr Lefrén funne lämpligast. Hr Lefrén: Sedan Hr Gr:n o. Landtm, behagat förklara att frågan står öppen till diskussion, då BankoUtsk:ts Betiink. N:o 17 kommer att handläggas, afstår jag från min begäran. Härefter framställde H. Exc. propos. å bifall till StatsUtsk:ts uti förev:de 3:dje punkt gjorda förslag, dervid svarades starka ja, blandade med särdeles mångå nej; och förklarade H. Exc. sig hafva funnit ja öfvervägande. Flere ledamöter hördes påyrka votering, hvarjemte anmälde sig och yttrade ' Hr Tornerhjelm, Rudolf: Hå jag yrkat propos. på 35 milhr, men flere talare föreslagit 25 roilhr, och dessutom Borgare8t:t antagit sistnämnde summa, får jag afstå från mitt yrkande på 35 milhr och förenar mig med dem, sorn önska 25. Frih. Hamilton, Hugo: På de skäl, Hr Tornerhjelm anfört, afstår jag från att yrka propos. på 35 milhr. Uplästes och godkändes följande voter.-propos.
Jo, derföre att man vill monopolisera denna näring för R. St:s Rank, ty den ger så vacker utdelning. Vid 1844 års Riksdag började man då som nu med de yppersta och grannaste fraser om nödvändigheten alt skaffa landet ett fast myntvärde, så mycket nödvändigare som rörelsemedlet bestod egentligen af papper och icke af metaller. Efter dessa vackra fraser kommer man fram med förslag att öka sedelstocken med 4 eller 5 milhr. Men, mine Hrr, så går det med de vackra grundsatser, som här uttalas, att det ledande partiel före Riksdagen gör upp, huru allt 270 Den i Febrtilri f. m. skall beredas, och då folket icke känner sitt penninge äsende och icke kan passa pä rätta tillfället att göra invändningar eller fä up lysningar, höjas röster der och hvarför alt fä saken undersökt af ett särskildt Utsk.; och dä frågan sedan förekommer här på Riddarhuset, så afslås den; det behölves icke iner än att ett par personer upträda mot densamma, ingen enda understöder den, den faller. Man linner nu åter alla röster för genomdrifvande af räntans frigifvande och, efter min tro, erkannerligen derföre, att man föreställer sig derigenom lättare kunna erhålla penningar på utrikes ort. Jag tillstår ali jag icke är i stånd alt tinna detta hvarken klokt eller värdigt; åtminstone borde nian öfvertyga sig om, huruvida det är möjligt att fä pengar utrikes från. utan att gå derhän att vilja säga: vi ge 6, 7 °/0 lika godt blott vi fa pengar; hvilka högre räntor och kostnader dessutom hufvudsakligen komma att stanna i deras händer sorn skola operera med sjelfva lånet. Jag har sökt att följa denna sak med all sorgfällighet; jag kan icke misstänkas för alt hafva något slags intresse af alt räntan bihehålles, jag har visserligen några kapitaler, och jag tänker aldrig att låna, — men det finnas andra som vilja låna, väl icke för egen räkning, utan för statens, det äro de sorn ifra för fria räntan. Det skulle kunna vara nog tahult i denna fråga och jag ber dock alt få göra några anmårknir i afseende på de reservationer, som afgifvits af åtskilliga ledamöter af sammanfatta Utsk.
Ex Protocollo Carl Magn, Robsahm, S. U. Lagsamt Allmänna Besvärs-5 och Oeconomie-Utskoltens gemensamma, den 1 Juni afgifna och den j 9 på bordet lagda Memorial, om utvidgad Handelsoch Seglations Frihet för innevånarne i Skåne och Blekinge, föredrogs nu åter och blef, i anledning af anmärkningar, tili Utskotten återremitteradt. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. DDl Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens utlåtande af den 21 Juni, som det; 22 lades "Den 28 Junii 1277 lades på bordet, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande otn Magistraternas rättigltet att utfärda Pass för de i Städerna boende,- nu å nyo föredrogs, lät Borgare Ståndet vid samma utlåtande bero, men beslöt, att åt sitt Besvärs-Utskoit uppdraga författandet af en ansökning, hvarigenom ärendet, sådant det af flera Ståndets Iiedamöter blifvit ansedr, ma kunna till Kongl. Maj:f i underdånighet särskildt från Borgare-Ståndet framställas. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. I). Föredrogos åter och biföllos Allmänna Besvärsoch Oeconornie-Utskottets den 21 Juni afgifna och dagen derefter på Bordet lagda Betänkanden angående: 1:0 Grunden för inqvarteringar i Städerna yid påkommai.de durchmarcher. 2:0 Inrättandet af en praktisk Bergs-Skola. 3:0 Höjden af Laggilld gärdesgård af Sten; och 4:0 Yrkad t förbud emot Vattenverk, hvarigenom angränsande ägors uppodling och förbättring hindras. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahmi S. D. l)en 28 Juni. S, D. x anledning af gjord hemställan heslöf Borgare-Ståndet för sin del
Bevillningen ej behöfva ökas med mera än 124,000 ehuru skillnaden emellan 2,170,900 och 2,094,60a R:dr är ostridigt 224,600 R:dr hvarmed Bevillningen årligen måste ökas oberäknadt de oguldne 311,000 R:dr, derest ej Bankovinsten användes till Statsbehofyen. — För de ännu återstående extra anslag till Canaler, Strönirensningar, SpannemåJsCreditiv m. m. kan RiksgäldsContoiret yid denna, som vid förra Riksdar gen, uppdragas görH lån. Beräkning af Allmänna B ev illnin g en för neclannämnde Ar. Utom Taxering. Summa Influtit i RiksgäldsContoircts Cassa. Den Taxerade Summan är upptagen i enlighet med tryckta Sammandragen; hvad sorn tillkommit är dels directe influtet i RiksgäldsContoirets Cassa utan Taxering, dels upptagit efter Summariska Räkningarnes föranledande; hvarefter af sammanslagne summan är afdraget hvad i Contoirets Cassa ingått, då återstoden utföres såsom Afkortningar in. m., hvilken i Summariske Räkningarne afföres. k ' ■ För år 1828 kan endast provisionelt uppgifvas, emedan Räkenskapernc ej än inkommit. Stockholm den 21 November 1829, * D. Ek. 5 B. Bet. A B c t ä n k a u cl c n , ]V:o 335. io3 Hr Grefve von Schwerin har ansett sig icke böra oamnäldt lemna, att den i StalsUtskottets Betänkande gifna beräkning af de utaf It.
— N:o 74. i anledning af Kongl. Majus nådiga proposition, i fråga om afsöndring af jord från f. d. Löjtnants-bostället vid Westgötha-Dahls regemente, Stommen N:o 1 till utvidgande af Jerns församlings kyrkogård inom Elfsborgs län. IV. B. 504. V. A. 98. E. 223. — N:o 75. i anledning af Kongl. Majus nådiga proposition, angående uplåtelse af jord från Trumslagare-bostället vid Kalmar regemente, Lilla Ökna N:o 2 i Jönköpings län, lill plan för Socknestuga och Skolhus åt Ökna församling. IV. B. 504. V. A. 98. E. 223. — N:o 76. i anledning af Kongl. Majus nådiga proposition, angående Arrendatorn A. Söderholtz’s underdåniga ansökning om godlgörelse för den vid hans tillträde till arrendet af Kungsbergs kungsgård befunna husröta. V. B. 99. A. 121. E. 223. — N:o 77. i anledning af Kongl. Majus nådiga proposition angående utbyte af Kapellans-bostället Wiskeryd N:o 2 emot Trumpetare-bostället vid f. d. Östgötha Kavalleri-regemente Bjärstad Storegården N:o 1. V. B. 99. A. 121. E. 223. — N:o 78. i anledning af föreslagna förändringar uti nuvarande stadganden angående förräntningen af fonden för Hjelmare kanaloch slussverks framtida underhåll. V. B. 99. A. 121. — N:o 79. i anledning af åtskilliga, vid tillämpningen af stadgandena rörande staden Wexiös byggnadslån förekomna, frågor. V. B. 99, 121. A. 136. E. 223. ( 118 ) Sials-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden.