Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om ändring i 76 § Riksdags-Ordningen, angående Stats-Rådets decharge för dess åtgärder. liiksdags-Or döinge n. § 76 Allt hvad Riksens Ständer efter granskAllt hvad Riksens Ständer efter gransk ning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör ning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, till ansvarigdet granskade, och ingen ny, till ansvarighet förbindande, granskning af nya Ställhet förbindande, granskning af nya Ständer i samma mål vara tillåten; dock bör, der i samma mål vara tillåten; dock vare oaktadt den af Riksens Ständers Utskott den decharge, som vunnits derigenom att eller Revisorer förrättade generela öfversigt Konstitutions-Utskottet vid föregående Ri/csaf Stats-medlens utdelning, det åligga vedag lemnat ett mål oanmärkt, icke gälderböraude Embetsman att verkställa den lande i afseende å en fråga, hvilken Statsspeciela Revision, som dem i kraft af deras Utskottet, på grund af anmärkning framEmbets—befattning tillkommer. ställd af Riksens Ständers Revisorer, an mäler enligt 30 § 2 morn. Oaktadt den af Riksens Ständers Utskott eller Revisorer förrättade generela öfversigt af statsmed - Konstilutions-Utskollets Memorial JV3 3-, 29 lens utdelning, åligge det vederbörande Embetsman alt verkställa den speciela revision, som dem i kraft af deras embetsbefattning tillkommer. Hänvisning: Konst.-Utsk. Memorial N:ris 8 och 73. Ridd. och Adelns Prot. den 31 Mars och 26 Okt. 1860. Preste-Ståndets Prot. för samma dagar. Borgare-Ståndets Prot. för den 28 Mars och 24 Okt. 1860. Bonde-Slåndels Prot. för den 28 Mars och 26 Okt. 1860. Obs. Se anm. 2, vid förslaget liro här ofvan. 37:0.
(Tor de sålunda utbytta obligationer) på det sätt Statsoch Eanco-Utskotlens Utlåtande N.o 5r. 3 användes, alt Riksgälds-Contoret förbehålles, alt, efter eget godtfinnande, antingen för beloppet uppköpa utelöpande obligationer, eller derå 6 månader förut uppsäga ett motsvarande antal;” samt 3:0 af Grefve Björnstjerna> som yrkat, att, i händelse Banco-Fullmägtige ej kunna erhålla nödigt qvantum silfver på de creditiv af 2 millioner, som Rikets Ständer beslutat, Fullmägtige måtte berättigas att på Bankens grundfond upptaga lån emot obligationer, ställde i vanlig form, på den ort der lånen upptagas. Som Banco-Utskottet ansett dessa motioner böra gemensamt med. Stats-Utskottet behandlas, hafva de förenade Utskotten tagit desamma i öfvervägande tillika med hvad, vid remissen af Grefve Björnstjernas motion, inom Ridderskapet och Adeln blifvit yttradt. Då med de obligationer, hvilka utgöra Bankens grundfond, afsigten icke varit, att gifva dessa egenskap af utelöpande, eller att blifva Stats-obligationer, utan allenast att, i händelse sådant för realisationens bestånd vore erforderligt, större eller mindre del af desamma såsom hypolhek använda, samt obligalionerne för detta ändamål, i Utskottens tanka, så väl till form, som stylisering äro fullt användbara; så anse Utskotten så mycket mindre skäl vara för banden, att en försäljning af obligationer tillstyrka, som en sådan otvifvelaktigt skulle leda till stora förluster för Staten derigenom, att man ingalunda kunde påräkna, att vid obligationernas afyttrande för dem erhålla pari, då deremot vid dessas inlösen fulla beloppet, hvarå de äro förskrifne, tvifvelsutan måste utbetalas. Af dessa skäl tillstyrka de förenade Utskotten, att ofvanberörde motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Slockholm den 23 Januarii 1835.
Län, angående. VIII. B. 297. A. 337. Lazarettsoch Curhus-byggnad, om uppförande af, i Skellefteå. Se Skellefteå. Lazarettsoch Curhus-fondernas räkenskaper, angående revision af. Se Revision. Lefre'n, Johan Pehr, yttranden. Leijonbackens ombyggnad, angående verkställd granskning af anslaget till. Se Revision. Leijonflyckt, Carl Albrecht, yttrande. XVI. 3. Lewenhaupt, Grefve Gustaf, anför Ridd. och Adelns Halsnings-deputalion till de öfrige RiksStånden. I. 7, 18, ig. — uppläser sine tal. I, 8. — anför Ridd:s och Adelns afskeds-deputation till de öfrige RiksStånden. XXII. 3o6. — uppläser sina tal. XXII. 3o6. LifBeväringsRegementet, angående löne-förbättring för Befälet vid. II. 117, R. 263. III. R. 262. Å 228. X, U. 395. XI. no. A. 3gi. XVI. E. 3. Liggemånaders beräkning vid tillträde af vissa högre civila embeten, oin upphörande af. Se Begrafningshjelp. Liljencrantz, Grefve Gustaf Fredrik, yttrande^. Liljenstolpe, Carl Otto, yttranden. lil. 212. IV. 71. Lindberg, KammarRältsRåd. Se Hofling. Lindgren, f. d. Tulluppsyningsman, om ersättning för förlorad beslagareandel åt. VIII. B. 297. A. 331» Lindsledt, ÖfverKrigsCöriimissarie, om fortfarande årligt understöd åt dess eftcrlenmade tre oförsörjda döttrar. XXL B. 58. A, io3. Lista, Bänkmännens, till val af Electorer. I. 27, 79. VII. 64. XIII. 63.
Så inrättad, tror jag, att den föreslagna Disconten, äfven i den inskränkning den nu är tagen, skall medföra allmänt gagn; och det är i denna öfvertygelse sora jag anhåller, att denna min enskilda tanka, sorn jag i Höglofl. Utskottet hindrats att göra gällande eller få vederlagd, måtte Rikets Högloft. Ständer jemte Betänkandet underställas. Detta Häfte innehåll ev.: Banco Utskottets Betänkande , (N:o 4$) angående grunderna för Bankens låne-rörelse intill nästa Riksdag; samt, såsom Bilagor dertill, N:ne 49» 5'o, 5i, 52 och 53. Rättelse: irsta Band., iGrde Häftet, iordc raden uppifrån, star: han läs: hon STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Boktryckeriet, 1829. Ranco-Ut skottets Memorial N:o S/f.- « N:o 54. Ankom till Exp. Utsk, den 39 Junii 1839, Memorial , med anmälan om den vid Bankens PappersBruk Tumba j, den s3:dje denna månadj timade Eldsvåda. Hos Rikets Höglofl. Ständer får BancoUtskottet vördsamt anmäla, att, genom en vid Tumba Pappers-Bruk, sistlidne Tisdags morgon, den 23 innevarande månad, timad eldsvåda, det gamla, eller öfra, Bruket, med deruti befintliga inventarier och machinerier, samt å vinden i förråd förvarade persedlar och rudimaterier af flere slag, jern* te circa Fyra Hundrade Tjugu ris papper, gått förloradt. Den Berättelse öfver denna olycka, sorn.
Ständers förordnande, om och när Deputerades befattning skall upphöra. Stockholm den 11 November 1817» O. F. Påhlman. B. Sandell. Sven Wijkman Cson. Joh. Jak, Hedrén. P. Hallqvist. E. G. Holm. Eric Ericsson. A. Danielsson. ■d, Grunde n» (De hit hårande Bilagorfinnas serskildt tryckte och hit intecknade under Lit. A. B. C, N:r 10. Riksens St cinders Justitia Ombudsmans EmbetsBerättelse för år 1816. Den mig, enligt RegeringsForm och Instruction åliggande skyldighet, att årligen genom Trycket kungöra en EmbetsBerättelse öfver Ragskipningens tillstånd i Riket, får jag härmed fullgöra för det nu slutande året och den korta tid af det nästföregångna, sorn efter sista Riksdag förflutit. Jag justities Omkidsm. Emi et s Beritt elser. 193 Jag har trott mig böra undvika, att genom egna anmärkningar öfver de här förekommande juridiska ämnen söka att gifva rigtning åt det allmänna omdömet. Det vägledes säkrast i sådane fall genom hvarje Läsares upp* märksamma granskning af på offentliga Handlingar grundade och Lagligen utredda facta , hvilkas beskaffenhet äfven kunna föranleda till fattande af begrepp om förvaltningen af det mig anförtrodda Embete och de delar af Lagskipningen, vid hvilka, under loppet af den tid denna Berättelse omfattar, mina åtgärder varit fästade. Att dessa nu förekomma i större antal , än uti mina förra EmbetsBetättelser, härrörer förnämligast deraf, att de under förra åren anhängige gjorde mål blifvit under det sist förflutna , med slut afhulpne. Det Stadgande, hvilket Kongl. Majit, uppå Biksens Ständers underdåniga anhållan, den 16 September 1812 i Nåder utfärdat, att Konungens Befallningshafvande, hvar för sitt Län, skulle, vid Markegångarnes upprättande och expedierande , till Biks. St.
Först detta besynnerliga mode uppkom, mhste herrarna sllppa till sina épaulettefransar och galoner, h i l k a damerna helt enkelt klippte af deras uniformer och repade upp. Men efter en tid raddadc hertigen af Orleans, genom ett listigt phfund, de olyckliga h e r r a b e s grannlhter. Haii lat satta galoner a € oakta guld pA sin uniform och först sedan de damer, som erhhllit privilegium att klippa af och repa upp .dem, viil blandat det oäkta guldet med det akta, som de förut hade i sina " phsarn, omtalade han sitt pihitt och skrattade hjärtligt At de lurade damernas farargelse. NAgra brefskrifvare fr&amp;n denna tid piistii, att damerna efter den lexan upphörde att plundra sina manliga vänner p&amp; deras prydnader. SmAningom började en och annan, sedan allt flere af denna tids slllskapskretsar att ordna sig efter samma plan, som hbtel de Rambouillet och att sträfva efter att blifva, hvad detta en ging varit, medelpunkten för sin tids intellektuella lif. Ingen arbetade med större framghg p&amp; detta mal, an Hadame Geoffrin, som lyckades göra sin " salonn till den mest besökta och den mest ansedda bland dess m %ngs lysande medtäflare - lyckades att göra, den, som Sainte-Bouve sager, " till 1700-talets centrum och rendez-vous ", och - hvad som kanske ej var mindre svh-t, an att skapa detta komplicerade maskineri, som kallades en " salon " - hon förstod, att under mer &amp; n tjugufem Ar, fran omkring 1750 till 1776, Pt sin krets bevara det stora anseende den en ghng vunnit. Madame Geoffrin s a r af borgerlig hiirkomst - hennes fair sar kammartjänare hos Dauphine, Ludvig XB: s svärdotter, hennes man spegelfabrikör - och hon sökte alltid med en nästan ängslig noggramhet att iakttaga den ansprhksl6shet, hon ansiig tillhöra sitt stånd.
Stat upptager af endast Caval leriet och Infanteriet 8 Generalsplatser, således 2:ne mer än hvad nu är föreslaget, ehuru Armeen genom Beväringsmanskapets tillkomst vunnit så stor tillökning; och hvad är väl billigare än att högsta värdigheten inom Militär-hierarchien af Staten njuter sådane löningsförmåner, att med vissheten om anständig utkomst för dem sjelfva och familj, äfven kan förenas möjligheten att uppfylla det för en Chef så nödvändiga åliggandet af tillbörlig representationsskyldigliet förenadt med tillfredsställelsen att åt en och annan underhafvande, som ej förut eger ett hemvist, kunna erbjuda ett sådant. Utskottet har troligen föreslagit minskning i de för Generalitetet i Nåder projecterade löningsförmåner, under förmodan, att deras tjenstebefattning skulle inskränkas till hvad som åligger nuvarande Inspecteurer och BrigadGeneraler, men afsigten är, att desse Den 21 Maji f. m. 49 desse båda befattningar skola förenäs, och åt desse Embetsman således lemnäs en betydligt vidsträcktare verkningskrets an hittills varit bestämd, förenande med Befälet öfver alla inom Districtet förlagda Regementer och Corpser äfven högsta ansvaret för de inom Provinserne belägne Fästningar, Förråder eller Militair-e'tablissementer. När i sådant afseende Generalspersonen är nödsakad ho troligen i någon Stad, i centern af de Trupper och Fästningar m. m., som blifvit åt dess öfverinseende anförtrodde, samt af sin lön bekosta alla resor inom dess till arealen vidsträckta Generalbefäl, så må väl de äskade lönevillkoren ej anses öfverdrifne. — I fråga om fouragerings-penningarne framter sig väl ett olika förhållande, mot hvad Utskottet förment, för dem som äro pligtige inspectera 3 å 4 Regementer och derutöfver, ofta af olika vapen, under dessas alla vapenöfningar, mot dem som det åligger blott exercera ett nära dess hem stationeradt Regemente.
Jo, handskarne stoppades i kappan, och så gingo de stridande parterna ut i salongen för att räkna palmbladen och konstatera, hvem som hade rätt eller orätt. Miss naturligtvis pliktskyldigast i hälarne. » » Men kappan med handskarne? » » Den lades helt bekymmerslöst åt sidan i den säkra förutsättningen, att det inte skulle falla någon människa in att undersöka ett par sammanrullade militärhandskar. » Doktorn visade med handen mot en stol i hörnet af rummet. Fru von G. uppgaf ett litet rop, störtade så öfver handskarne, tog dem med och satte sig åter. Hon måste sittande undersöka detta oerhörda. — Hastigt vecklades handskarne upp. Mycket riktigt — där föll ett rosenrödt papper ut. Hon vek upp det med darrande händer och lämnade det sedan åt doktorn. Denne läste: Älskade Henrik! I morgon mellan klockan 4 och 5 är jag i Vggleviksskogen, naturligtvis i sällskap med miss (ty värr!!!) Vi komma att hålla oss i närheten af källan. Kom säkert. Med 10,000 kyssar Din Dolfi. » Jo, jo, fågelboet, det så ifrigt efterträdda fågelboet har en stor dragningskraft för barn, » gycklade doktorn i godmodig ton. » Skämta då inte! Råd mig i stället, hvad jag skall göra. At min man vill jag på intet villkor säga något härom. » Fru von G. grät några nervösa tårar. » Hvad ni skall göra? Först och främst dricka ett glas sodavatten, » svarade doktorn, i det han smulade sönder deu rosenfärgade pappersremsan mellan sina fingrar. » Så i natt lugnt sofva på saken, och i morgon skall ni nog själf bäst veta, hvad ni bör göra. En så förståndig, bjärtegod och bildad mor som ni finner alltid det rätta. Men nu måste jag gå; jag har pratat bort oförsvarligt med tid, men som jag hoppas inte onyttigt. » hvarvid den bästa kommer alt Ulldelas ett pris af 25 kronor. Beskrifningarna, hvilka endast böra upptaga mindre bekanta oeh nya handarbeten, nedskrifvas kortfatladt och lättbegripligt på blott en sida af papperet.
Med undantag af de uti Suplementar-Stat upptagne ersättningar till Bankens Brand-Chef och Brandmästare för ökade hyreskostnader, samt lö- nerne för Bankens Garde des Medailles och Brandmästare, komma alla der för någon tjenst utförde arfvoden, anslag eller ersättningar att åtfölja utöfvandet af sjelfva tjenstebefa turingen; så att den, som utöfver Fjorton dagar vicarierar för innehafvaren, eger att, i mon af vicariatets längd, njuta del i arfvodet, anslaget eller ersättningen. Summa — 138 114,570 hvilken summa dock, i anseende dertill, att lö- nerne för 2:ne af de tio äldste Commissarierne nu utgå på Banco-Discont-Verkets Stat (se anm. här ofvan vid l:sta tjenstegraden på Löne-stat) minskas med . 2 4,000 hvadan Bankens Aflönings-stat, enligt nuvarande förhållanden, rättligen uppgår till — 136 110,570 B. Indragnings-Stat. Stereotyperingsoch Tryckeri-Föreståndaren C. A. Broling, personell, fyllnad i yngre Commissarie-löne-inkomster 400 Kamereraren A. W. Wäsström skillnaden emellan Kamererare-lön, enligt gamla Staten och Bokhållare-lön 380 Notarien J. Scharp, skillnaden emellan det lönebelopp, hvarå han innehar constitutorial, och Notarie-lön 20 Notarien A. Kolmodin d:o 20 Canzlisten P. C. Boman, skillnaden emellan äldste Canzlist-lönen, enligt gamla, och Canzlist-lön efter nya Staten 50 Canzlisten A. J. Burman d:o 50 Transport 920 Banco-UtsJcottets Betänkande, N.-o 44. Transport | 920 - Ofvei-talije Tjenstemän. Bokhållaren II. S. Schös 000 600 Bokhållaren J. IV. Fal meli ehn 450 l Contoirssk riffa ren J. IV. Murraij 108 Medailleu ren G. Enegren 450 — . (Obs.
V i d hans 25-års-jubiIeum som operasångare " Evelina Falmehjelm ' " Olivia R h o d i n; af Hugo Falk * Anna Geete, född Hamilton; af Helena Nyblom " Leonilda Sjöström " Emil Hillberg; af Georg Nordensvan " Laura Fitinghoff; af Amanda Kerfsledt " Ester A n d e r s s o n; af Adelaide Nanckhoff N:r N:r N:r Spelherrar; af Tant Barbro 10 Till Henrik Ibsen den 20 mars 1898; af Finn 11 När barnavännen d o g; af Gid — 12 Till Snorre! af En svensk kvinna - 13 Skärtorsdagskväll; af E. T. - 14 Iduns papperskorg; af En svensk kvinna 14 Visa; af Ernst Högman 15 Svar från Iduns papperskorg; af F. M. C ... IG V å r; af Daniel Fallström 17 Valborgsmess-eld; af Fanny Chrysander 17 Kransen på fru Lenngrens graf; af Harald Jacobson,. 18 Valhorgsmässa; af Toini Topelius 18 Tre visor; af Albert Eriksson 19 Vårlif på Skansen; af Laura Fitinghoff 20 Pingst; af Helen c Malmquist - 21 Trefaldighetskvällen; af Fanny Chrysander ... 22 Kvinnans sekel; af Lotten von Kranier 24 Midsommarsång; af Harald Jacobson. '. 25 Lördagskväll; af Tant Barbro ... 26 Högsommarsång; af Harald Jacobson 27 Ditt namn; af Emil Linders 27 Till Erstasystrarna; af En svensk kvinna 28 När rosorna b l o m m a; af Adi ... — 29 V i d västkusten; af Lotten von Krcemer .. 31 Gamle notarien; af Tant Barbro ... 32 Hafvets gåfva; af liudyard Kipling; öfversatt af Karl August Hagberg - 33 35 På vandring; af Anna Knutson V i s a; af Daniel Fallström - 36 37 Barnet; af M. Krook 38 Bittra ord, af Jeremias i ' Tröstlösa Soliga dar, som flyktat, farväl!
Der för någotdera brottet sådan 7 O o påföljd, som i 68 § sägs, bör ega rum, varde ock den ådömd. Innefattar en handling brott, som i särskilda afseenden är med olika straff belagdt, vare ock lag, som i denna § sägs. § 71. De i Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855 för vissa fall gifna föreskrifter till kyrkotuktens upprätthållande skola tillämpas jemväl å den, som gjort sig skyldig till ansvar för dråp, som ej är med dödsstraff belagdt, eller för vållande till annans död. § 72. Huru den skall straffas, som förgriper sig med våld eller misshandel å Konungen eller annan medlem af Konungahuset; eller vid upplopp eller uppror gör våld å person; eller uppsåtligen sätter eld i annans hus eller gård och derigenom vållar någons död; eller öfverfaller annan för att rån föröfva; eller genom öfverträdelse af föreskrift, som blifvit gifven till skyddande af kanal-, slusseller jernvägsanlåggning, vållar död eller svår kroppsskada; derom är särskildt stadgadt. Genom denna Förordning sker ej holler någon ändring af de i krigslag förekommande ansvarsbestämmelser i afseende å deni, som till krigsmagten höra. Lag-Utskottets Betänkande N:o 20. 15 § 73. Misshandel, som i 13 eller 14 § sägs, ändå att den skett mot maka, stjufeller svärföräldrar, fosterföräldrar, förmyndare, husbonde eller annan förman, så ock brott efter 16 eller 39 §, må ej åtalas af allmän åklagare, der ej målsegande brottet till sådant åtal angifver, eller det blifvit föröfvadt under sabbat eller vid sådant tillfälle eller å sådan ort, som i 50 § omförmäles. Yäflande, hvarom i 18 § sågs, må ej åtalas af annan än målsegande. Lag samma vare om brott, som i 48 § sägs, der det ej af målsegande till åtal angifves. § 74. Hafva två år förflutit sedan brott, hvarom i denna Förordning förmäles, blef föröfvadt, må ej talan om ansvar derför anställas, der ej straffarbete å brottet följa kan. § 75.
Utskottet tillhandakomma protokolls-utdrag af den 22 och 25 i denna månad, hafva l:a och 2:a punkterne i ofvanberörde utlåtande blifvit af samtlige Riks-stånden bifallne; hvaremot 3:e punkten, som Högloft. Rid - pedition. Då Banko-Utskottets Utlåtande, N.-o gi. 3 derskapet och Adeln samt Högv. Preste-ståndet bifallit, af de 2:ne öfriga Riksståuden blifvit afslagen. Vid detia förhållande, har Utskottet, med anledning af 73 § i riksdagsordningen, skolat inbjuda Vällofl. Borgareoch Hederr. Bonde-stånden att biträda det beslut, som de andra Stånden fattat; och får, för den händelse, att berörde inbjudning icke skulle af antingen Borgareeller Bonde-ståndet antagas, härigenom föreslå följande onaröstnings-proposition för frågans afgörande i Förstärkt Banko-utskott: Den, som, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-slåndets beslut, anser, att till biträde åt ombudsmannen vid Rikets Ständers lånekontor i Götheborg, må anställas en kanslist med årlig lön af 400 r:dr banko, röstar ja; den, det ej vill, nej; Vinner nej; så kommer någon kanslist icke att anställas vid Iånekontoret i Götheborg. Stockholm den 28 Juli 1848. Ant. till Exp. Utsk. den 28 Juli, kl. 6 e. m. Utlåtandet i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 80.
De Géer, Carl, upplyste att hvad Friherre Stael nu omtalat, vore jnlemnadt af GreFve Gyllenborg, Johan Henning, och att Statsötskottets yttrande deröfver snart skulle inkomma, Herr Grefven och handt Mar sk alfen gjorde proposition till bifall på Utskottets Betänkande, hvilken med Ja besvarades, och Friherre Staels anförande blef till Utskottet remjtteradt, Föredrogos h nyo och biföllos följande den 22 Juli på Bordet lagda StatsUtskot* tets Retänkanden: i:o I anledning: aF gjorda anmärkningar vid Ut’ott. ts Betänkande om medel till nndeistöJ för utgifvandet af Skriften Svensk Botanik. 2:o Angående Herr Réenstierna' hemställan, att Sterbhusen efter Emhetsoch Tjenstemän vid Civilstaten med indrid l ön matte fa åtnjuta B<-grafningshjeipen etter förvandling och markegång. Upplästes Herr Électorers lista till val aF tvänne Ledamöter uti Allmärina Bvsväisoch OeconoomUtskottet, efter Herr Danckwardt samt Herr Ekorn, och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 520. Friherre Brauner, '.Capitaine. 519. Herr Klöfversköld, Fullmäktig Herr Bergenstråle, G. A., Öfverjägmästare. Upplästes och lades på Bordet Stats*amt BancoUtskottens den 25 Juli afgifna Lhlåtande öfver de anmärkningar, som blifvit gjorda vid Utskottens yttranden, rörande understöd för Götha Canal, Herr Grefven och LandtMarskalken föpmälte sig vara sinnad att nästkommande Den 27 Juli f. ra. lördag företaga detta inål till afgörande, och hemställde, om icke Riddershapét' och Adeln skulle behaga besluta, alt da slutligen afgöra detta inål.
Dä ej allenast nämnde handlingar utwisa, utan ock mängen torde anse, dec nn i fraga wäckke djspensations-räti innefattade en Constitulions lag, hwarmed sälnnda borrie förhallas, som Uti Rezerings-Formens 8i, 82 och 8z §. T. föreskrift? as om Grundlagarnes ändring eller förklaring, emedan ben ma^t som för Konungen uti Herr von Strokirch» memorial tillstyrkes, icke finnes uti Rcgerings-Formen förut öfwerläten ät Konungen, som nti 25.!e §. blott tili brottmäl agde göra näd. — Fordras 1702 Den 27 November. af mig dek jag först söker wederlägga dctta inkast, foM i sanning eljest torde winna flere medhållare och jamwäl stines an ageligt, om man grundar sitr bedömmande pä err förhaftadt ögonkast ä den yppade motionen, ruan att dermed jämföra den esprit, som uti Regeringsformen blifwit följd. Uti Regerings Formen göres en lika tydelig font fullständig fflllnad emellan Rikets lagar och Uti sattet, huruledes, enar desta lagar tarfwa rättelse eller förklaring, en sadan ändring och tolkning mäste anmälas, bepröfwas och stadgas. Säledes fördelas elier clatzificeraS Rikets alla lagar, Uti Grundlagar, Civil-, L-immaloch Lyrkolag, samt sädane lagar och författningar, hwilka Rikets Allmänna hushållning roraSäsom Grundlagar anses ejler 8Z:ke tz. endast Regeringsformen, samt den Riksdags Ordning, Sueccstions-Ordning ch Förordning om en allman tryckfrihet, som wid ..kia Riksmöte kammer att fastställas; Alle andra mäste hänföras till den af de öfrige har osman npräknade lagar, som lagens innehall och andgmalek nied dest bud sjelf bestämmer.