Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
5 Reservationer: af Herr Grefve Sparre: ”Den motion, sorn gifvit anledning till det af Utskottet nu framställda förslag, är af följande lydelse: ””Vid sist hällne riksdag hafva Rikets Ständer föreslagit en förordning, som, i fråga om kif och osämja mellan man och hustru, skulle innehålla, att sådana makar borde först varnas af kyrkoherden i församlingen, sedan inför kyrkorådet och att, om de deraf ej läte sig rätta, borde af Rätten dömas till skilnad på ett år till säng och säte, med föreläggande för dem, der så nödigt pröfvades, att, vid vite af fängelse, hvarandra icke under tiden besöka; och detta förslag har genom Kongl. Maj:ts nådiga Förordning den 20 November 1860 blifvit godkändt. För mig, äfvensom för flera rättslärde och prester, har tvifvel uppstått om hvad som följa bör, sedan förberörde varningar och skilnad på ett är fruktlöst aflupit. Kan meningen månne vara, att makarne skola derefter opåtaldt lemnäs åt sitt ömsesidiga hat med ty åtföljande husliga elände och okristliga exempel för barn och samhällsmedlemmar; eller må domaren, pä endera makans anmälan och efter den andras hörande, döma till skilnad i deras äktenskap; eller bör frågan derom, enligt Kongl. Förordningen den 27 April 1810, till Kongl. Majits nådiga afgörande öfverlemnas? Utan något stadgande i denna eller dylik syftning, anser jag förstnämnda nådiga Förordning ofullständig och föreslår alltså: att till densamma må bestämmas ett tillägg, som antingen tillåter domaren att, dä ofvannämnda varningar och skilnad ej verka till ändamålet, döma till äktenskapsskilnad, eller utsätter att frågan derom bör till Kongl. Maj:ts nådiga afgörande i underdånighet öfverlemnas.””
E. »; » Hem »; » Nyttig »; » E. L. »; » Godt hem »; » H. I. »; » I. A, »; » S. K. »; » 19 år »; » F — a 27 »; » Verkligt hem »; » Bohus; » » Gladlynt »; » Sigrid »; » Musiklärarlnna 22 år »; » S. J. »; » Hilda »; » I. » Resp. märkesinnehafvare torde inom december månad öfvérsända adress och dubbelt porto, enär vi till det nya året nödgas makulera alla oafhemtade annonssvar. Våra barn. Barnens bädd. Barn böra aldrig ligga högt utan blott hafva en liten dyna under hufvudet samt helst ligga på tagelmadrass eller hårda dynor. Jag vet, att friska barn ock kunna sofva mycket godt på dynor fylda med torr hafrehackelse, som man ibland kan byta om. För personer, som lida af hufvudvärk, är det nyttigt hafva en sådan dyna under hufvudet. Skrofulösa barn böra ligga på madrasser, fylda med torra ormbunkar. Barn böra ej heller hafva för många täcken och filtar på sig; ty ofta har det motsatt verkan, mot hvad man önskar dermed; de blifva för varma och i sömnen af sig och blifva förkylda. Bred ut ett stort, tjockt sticktäcke å golfvet i ett varmt mattbelagdt, golfdragfritt rum och sätt här ned den lille pysen, då han blifvit så stor, att han kan sitta utan stöd. Lägg till honom litet leksaker och sätt er sjelf så bredvid, så skall ni få se hur roligt det blir — för er båda. Småttingarne blifva trötta af att jemt sitta på armen och de, som vi alla, älska friheten, att röra sig fritt, ledigt, utan tvång. Ni kan ömsevis arbeta och leka med den lille. Tycker han inte det är roligt den första gången, så blir det nog den andra, tredje, eller fjerde. Tag honom upp, när han tröttnat på leken. Men — gå aldrig ifrån honom! Ebon Hoi. Toaletten.
Utlåtande, t anledning af väckt motion, angående förflyttning utom hufvudstaden af Kongl. Flottans varf och dithörande materiel m. m., samt Skeppsholmens och galervarfvets upplåtande till Stockholms stad. (I. A.) Från Borgare-Ståndet har till Stats-Utskottet remitterats en af Herr .4. O. Wallenberg väckt motion (N:o 256), hvaruti förmäles, hurusom motionären redan vid 1856 års riksdag fästat uppmärksamheten på behofvet af ökade tillfällen att anlägga sådana byggnader i närheten af hamnen i Stockholm, som företrädesvis afsåge handelns och sjöfartens behof. För sådant ändamål hade motionären ansett lämpligast, att Skeppsholmen blefve upplåten till stadsdel emot ersättning af flyttningskostnaden för Kronans dervarande etablissementer; och hade motionären, med ytterligare stöd af Ståts-Utskottets Memorial N:o tb'4. iö de förändringar i sjövapnet, som ofelbart under den närmaste framtiden förestå, och hvarigenom Skeppsholmens umbärlighet för det ändamål, hvartill densamma för närvarande begagnas, blefve ännu' större, trott sig böra förnya sin berörda framställning samt hemställt, att Rikets Ständer måtte tili Kongl. Magt ailåta underdånig skrifvelse med anhållan, dels att Kongl, flottans varf och all dithörande materiel, kaserner och boställen nu. m. blefve till lämplig plats utom hufvudstaden förflyttade, dels ock att såväl Skeppsholmen som det sä kallade galervarfvet måtte, emot den ersättning, Kongl. Majit kunde finna lämplig, upplåtas till Stockholms stad för att ändamålsenligt bebyggas med hufvudsakligt afseende på handelns och sjöfartens behof.
Föredrogos å nyo följande StåtsUtskottets Utlätanden , Memorial och Betänkanden : N:o 55b, öfver anmärkningar vid Betänkandet, N:o 31, i anledning af Herr von IJar t mans elorJJ‘s och Herr Friherre Ridderstolpes motioner, den forre, om utdelning til l Högloflige Ridderskapets och Adelns Medlemmar af Riddertkapets och Adelns tryckta Protoooll vid 1817 och 1818 årens samt 1823 års Riksdagar , och den senare, angående öfverlemnande tilh hvarje Landshöfd ingeEmbete af ett exemplar , af si väl nyssnämnde Protocull, sörnäfde 3ine öfrige RiksStåndens Protocoll vid ofvanberörde 2;ne Riksdagar, jemte Lillängen till dessa Protocoll : Ji2 Pro t. Utdrag den 22 Januarii 1830. Med ogillande af Betänkandet; N:ö 31 j biföll Ståndet Utlåtandet, N:o 355; N:o 556, öfver Herr F. L. Rosenqvists af Akershult motion, att Svenska KlädesSidenoch Bomullstygs-tillverkare måtte af Staten erhålla ersättning för de dyra Inrättning gar, hvilka de, på egen bekostnad, anlagt uni der en tid, då Författningarne tryggade deni från intrång af Utländningen, biföllsj
Dem ut* färDat 3nflruftioner, forn utt De för berörDa (3Berf upprättaDe SKeglementen äro intagne. §. 62. 3 ben orDntng 81 § 5Kegertngé*§ormen ftaDgar, fjafme <2Bi till DviHeté å näft* följanDe SSiFöDag fammanFommanbe ©tänberö afgöranDe IjänjFjutit ett af Jfongl. Maia unDer Den 1 Maj innemaranDe år till Dg afaåtet nåDigt förflag till nt> 9tiFöbagé»Drbning, jemte en DermtD fogaD färjfilD SlrtiFel, äfmenfom, i famman* f)ang berrneb, till ni) SUgertngö^orm. §. 63. <3öi fyafme liFaleDeö till näfifammatiträDanDe ©tänber öfmerlemnat att be* fluta om följanDe af mårt ^onflitutionö*Uti?ott bercDDa od) af Dg goDFänba förflag till änDringar odj tillägg i ©nmDlagarne, nemligen: 1) Ditt ett tillägg i 72 § Dvegeringö formen angåenDe inföfen mot filfmer af 3ftFö*$8anFenö feDlar; jemliFt ^onjlitutionö4ltj!otteté Memorial 9fciä 5, 8, 13, 28, 33. 2) Dm tillägg i 28 § 9Ugeringé*$ormen, angåenDe rättighet för konungen att Falla od) bcforDra utlänDjFa män till milsa embeten od) tjenfter; jemliFt Memorialet 9?:o 27. 3)
Riksdag till hufvudsaklig pröfning förekommer, sjmes visserligen tvifvelaktigt. En fortsatt erfarenhet af olägenheterna, oskiljaktiga ifrån närvarande rättegångsordning, hvarigenom icke mindre än fyra instantier, med undantag för de Städer, der KämnersRätt ej finnes, äro stadgade för behand* ling af tvistemål i allmänhet, torde emedlertid ej blifva utan inflytelse vid en förnyad skärskådan af detta ämne, helst om tillika uppmärksamhet fästes derå, att domsrätten i brottmål, de der ofta äro af vigtigare beskaffenhet än de förra, redan vid nuvarande Lags stiftelse fastställdes till blott tre instantier, utan aLt deraf någon olägenhet, än mindre något äfventyr, kunnat förspörjas. Då, af sådana anledningar, till Rikets Höglofl. Ständer vördsamt hemställes, att förevarande ämne ytterligare må till grundlagsenlig handläggning företagas, anser jag mig derjemte böra lika vördsamt upplysa, att ifrågavarande af Rikets Ständer vid förra Riksdagen afgifna Lagförslag, hvaröfver, likmätigt Regeringsformens 87 §.»Konungen inhämtat Dess högsta Domstols tanka, blifvit af högsta Domstolens flesta Ledamöter i underdånighet tillstyrkt, dock med åtskilliga nödiga ansedda och derföre äfven tillstyrkta ändringar, på sätt högsta Domstolens protokoll närmare gifver vid handen; Skolande en bestyrkt afskrift af detta protokoll åtfölja öfriga handlingar, hvilka till Rikets Höglofl. Ständers Lag-Utskott öfverlemnas. Uti 19 §. af JustitieOmbudsmannens Instruction säges, i likhet med hvad den äldre af år 1810 innehåller, att derest han skulle, ”i ärenden rörande allmänna hushållningen eller eljest af allmän beskaffenhet, förmärka någon R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Ber. den 14 Jan. 1S40. 185 någon anstalt nödig, till befrämjande af Konungens och Rikets bästa, må bos Kongl. Maj:t han ock underdånig anmälan derom göra, till den uppmärksamhet Kongl. Maj:t i Nåder finner sådant förtjena.”
Rikets Ständer hade ock derföre någon gång, såsom vid 1828 och 1840 årens riksdagar, genom tilldelandet af pensioner åt äldre, förtjenstfulle konstnärer ådagalagt sin omvårdnad om det allmänt gagnande, under hvilken form detta än må uppenbara sig, och med öfvertygelse, att samma uppfattning af konstens betydelse framgent skulle göra sig gällande, har Kongl. Majit nu behagat föreslå Konsertmästaren A. Benvald att, sedan han från Konsertmästaretjensten erhållit afsked, varda uppförd på allmänna Indragnings-staten, att der under sin återstående lifstid få årligen uppbära ett belopp af 750 Ridr R:mt. I betraktande al hvad Kongl. Majit härvid anfört och med afseende å Konsertmästaren Berwalds långvariga och förtjenstfulla verksamhet för utbildningen af den gren utaf' de sköna konsterna, åt hvilken han egnat hela sin lefnad, finner Utskottet skäligt tillstyrka, att Konsertmästaren BerAvald må berättigas att, efter erhållet entledigande från omförmälda befattning, från allmänna Indragnings-staten uppbära en årlig pension af 750 Ridr. 67:o. Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion har Friherre E. G. von Rosén — jemte tillkånnagifvande, att Kongl. Musikaliska Akademiens lärare uti musikens thoori och harmoniläran, Professor E.
Att mänskligheten framåt skrider, Det är då riktigt visst och sant; Tänk blott hur vildt från kant till kant Man skvaltad blef i förra tider, Då man var skapad mer bastant. Familjevaggan, gammal, nött på meden, Jag tycker riktigt än, att jag kan se den. Här hemma ha vi hört om denna lärda bispen, Som uppå riksdan tall så vist och klokt om oss Och bedl oss om vårt bröd ej så med mannen slåss, Men hålla oss som förr till slefven och till vispen, Ty endast hemmet dock är kvinnans arbetsfält, Där hon skall laga mal och passa mannen snällt. Men de som ej få man, de många hundratusen, För dem är bäst att gå omkring som » hjälp » i husen, Ty del bevarar bäst ens ljufva kvinnlighet. Han fann, den gode bisp, så fasansfull den tanken, Att kvinnor träffa på i posten och på banken Och ännu mer ändå vid universitet. Nej! Blott som mannens hjälp är hennes plats den rätta, Och de som öfver bli, om de nu ej bli mätta, Om en och ann af dem se ' n skulle dö af sväll, Så är det ju ändå så grufligt » ideell ». Och så den gamla kosteliga fröken, Som så regerar uppå Lemneå, Malicen påstår, att man knappt sett » röken » Ännu af hennes » kära små »; Men hvarför kan man iclce tåligt vänta, Och hvarför källa jämt om hennes ränta Och inte låta gumman bli i frid. Om hon slapp jaga styrelsen på flykten Och dementera alla onda rykten, Nog tror jag, hon fick barn i sinom tid. Till sist en sak, som mig så plågsamt rört. En spådom jag om » framlidsmannen » hört, Som är den sorgligaste jag har tänkt mig: En liten snillrik yankee-fru, Som » mannen » just studerar nu, Porträttet uti bladet skänkt mig. Sen på velociped han skalat världen rundl, Blir det med ryggen bara strunt, Den böjer sig i krök alltmera, I bukt från hals och intill » slut » Och midtpå slår en puckel ut, Hvem vet, om inte det blir flera.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: anförde skrifteligen: (Se Bilagan N:o 6.) Uppåtjderefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition blef StatsUtskottets Utlåtande, i anledning af de utaf Grefve von Schwerin dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återremitteradt. Föredrogs ånyo StatsUtskottets den 26 sistledne Maj under N:o 102 afgifne samt den 6 dennes ettermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers Den 25 Juni i j. m. 339 anmälan om resultatet af den till England år 1.820 verkställde Spannmålsutskeppning. Herr Munck af Rocenjijöld, Eberhard: Detta Betänkande angar den åtgärd då under efterhösten år 1 820 ett parti hafre af MagazinsDirectionen exporterades till England. Sanning och rättvisa likmätigt, måste man erkänna, att, om icke denna export skett, Magazinslnrättningens förlust å hafran blifvit större, än den nu blef. Exporten är således icke i och för sig sjelf klandervärd; men orsaken till förlusten är det så mycket mera. MagazinsDirectionen uppköpte i Skåne år 18*9 om hösten och ända till Jul icke annat än hafra, och det var just på detta sädesslag, som missväxt i nämnda ort inträffat. Häraf hände, att hafran stod Magazinslnrättningen till ett ganska högt pris, och då Directionen gömde densamma i Magszinen tills följande årets äfven på hafre öfverflödiga gröda var inbergad, skulle den sluteligen icke utan dtyg förlust kunnat inom Landet afyttras. Orsaken låg således icke uti Expeditionen till England utan i Directionens förfarande, «tt uppköpa af den spannmål på hvilken missväxt ägt rum, utan allt annat ändamål, än att gömma den till ett kommande år, dä öfverflödig skörd inträffat.
Hesselgren, och hos Hedervärda Bonde-Ståndet: af riksdagsfullmäktige!) Erik Ersson från Gefleborgs län. Då Utskottet, till hvars utlåtande dessa motioner, jemte de, i anledning deraf, inom nämnde Riks-Stånd, afgifna anföranden, blifvit remitterade, nu går att öfver desamma sig yttra, har Utskottet ansett sig böra följa den ordning, uti hvilken de §§, hvaruti ändring påyrkats eller tillägg föreslagits, uti Handtverksoch Fabriks-ordningen förekomma. § 3 morn. b. Hr Bosceus har föreslagit den förändring uti detta moment, att förvärfvande af mästerskap måtte utgöra ett vilkor för rättigheten att med biträde af gesäll, lärling eller annan arbetare i stad idka alla de handtverk, hvilka icke kunna hänföras till Fabriksoch Bih. till B. St. Manufaktur-inrättningar; till stöd för hvilket förslag motionären anfört, att flera andra handtverk, än som i nämnde moment äro uppräknade, funnos, i afseende å hvilkas utöfning mästerskap vore lika nödigt, som för de förra; samt att, då rättighet till handtverks idkande icke borde helt och hållet fritagas från all kontroll å i samma handtverk vunnen färdighet, det vill synas, som borde enahanda grundsats tillämpas pä alla slags handtverk, utan undantag, så att icke några af dessa voro underkastade större omvägar och kostnader för verkstäders inrättande än andra under det att allmänheten ^saknade garanti för en utbildad arbetsfärdighet hos en ganska betydlig del af handtverkeriernas idkare; hvarjemte motionären åberopat det förhållande, att deputerade för städernas Handtverks-borgerskap uti en den 20 Maj 1850 till Kongl. Majit ingifven petition framställt begäran om enahanda ändring i författningen, som motionären föreslagit. Utskottet, som tagit motionärens ifrågavarande framställning i öfvervägande, har inhemtat, att ett stort antal handtverks-yrken finnes, för utöfning hvaraf, med biträde af gesäll, lärling eller annan arbetare, mästerskaps förvärfvande icke är erforderligt.
G enom Nådig Remiss den 7 i denne månad, liar Kongl. Majit i Nåder behagat till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemna Lieutenantens x Arméen G. Rousseaus i underdånighet gjorde ansökning, att då Kongl. Stats-Contoiret, i anseende dertill, att han ej inom föreskrifven tid requirerat det honom tillkommande årliga Expectance - arfvode från 1815 års början, vägrat att detsamma från längre tid tillbaka än med 1817 års början utbetala, Kongl. Majit i Nådertäcktes förhjelpa Rousseau till sinj rätts utbekommande. Hå af Handllngarne i detta ämne inhämtas, att Eieutenanten Rousseau, genom Kongl. Majlis Nådiga Resolution den 23 Jan. 1816 fått sig tillagdt Expectance-arfvode, lika med Öfrige lönlöse Officerare af Arméen, som gjort tjenst under senaste Krig, till belopp af 50 R:dr för år 1815) och 66 R:dr 32 sk. för år 1816, af den Fond Riksens Ständer i sådant ändamål vid 864 Stats-Utskottets Betänkandes. 1815 års Urtima Riksdag anvisade, samt att Rousseau af den orsak, att underrättelse icke erhållits om den salunda honombeviljade förmån förr än i September månad 1817, kommit att försumma den i Kongl. Kungörelsen af den g
Komitén har således företrädesvis fästat sin uppmärksamhet vid sådana af mindre dimensioner, hvilkas anskaffningskostnad ej synes öf verstiga våra tillgångar. De minsta fartyg, för hvilka i det närmaste fullständig pansarbeklädnad kunnat åstadkommas med bibehållande af de egenskaper, som för sjögående krigsfartyg erfordras, har, så vidt Komitén varit i tillfälle att bedöma det, synts vara de, hvilka för Italienska regeringens räkning nyligen blifvit byggda i Frankrike och å hvilka det lyckats Komitén att erhålla någorlunda fullständiga och tillförlitliga ritningar och uppgifter. Äfven å mindre fartyg, försedda med partiel pansarbeklädnad, till skydd för machiner, pannor och artilleri, har Komitén haft att tillgå ritningar och beskrifningar, samt jemväl fästat uppmärksamhet vid det förslag, som i England nyligen blifvit framställdt rörande en slags pansarklädda fartyg, å hvilka de midskepps ställda kanonerne skulle skyddas af kupolformiga betäckningar af tjock jernplåt, äfvensom å de underrättelser, hvilka, likväl först efter det Komiténs förslag i afseende å vår sjökrigsmateriels beskaffenhet redan var utarbetadt, erhållits rörande ett af John Ericsson i Nord-Amerika konstrueradt, jernbeklädt flytande batteri af alldeles nytt byggnadssätt. Idéen att medelst pansarbeklädnad skydda krigsfartyg är dock så ny, att den ingenstädes kan sägas hafva vunnit tillräcklig utbildning och 7 att icke framtida erfarenhet skall deråt gifva fyrfaldiga förändringar och förbättringar; men den ifver, hvarmed den flerstädes bearbetas, gifver dock grundad anledning till den förmodan, att en nöjaktig lösning af den vigtiga frågan kan i en icke aflägsen framtid förväntas.
1 par |ioo Rdr V 32 1 )|tf I 3 c Tusch, se Färger. Tutanego, se Ziui, Tutia, se Nicht, 62 Bil. t. Exp.-Utsk.s försl, t. und. skrif. N:o 386. »vantitet för Tullberäkningen. Införsels Tull. Tyll, se Spetsar. Tågvirke:^ förolyclade fl.ämmande Fartyg, sc Inventarier. Gammalt, sönderhugget, se Dref mat. Tullvärde Utförsels Tull. Tvål: Parfumerad och Savonetter. Sämre slag Tågvirke: Nytt .. Af Utländsk till verkning, hvar med Svenska Fartyg varit nödsakade att, i stället för bevisligen förloradt, sig förse, då samma Tågvir ke vid ankom sten finnes obrukadt . Tälgsten, oarbetad eller arbetad . Ull: Okammad och o kardad Kammad Skinnto eller Kåikul Ur, Fick-, Vägg och Studsare Urband och Urked I jor af sammansat - t L& ioo Rdr V. i a i a i Ltt ioo Rdr V. Bil. t. Exp.~Utsk:s försl, t, und. skrif. N.o 386. 63 Tullvärde 75 21 20 ta eller ej speer ficerade ämnen . Urtaflor . Vamlie Violrot . Visitkort . , Vitriol: Blå, blåaktig, Cyprisk och Saltzburger eller så kallad Galizensten Hvit, Zinkoch Gosslars, eller så kallad Koppar rök . All annan Vitriol - Olja eller Spiritus Vadd: Bomulls Silkes Vagnar och Åkdon: Rese-, Kongl. Personers och Diplomaters . Enskildes af dem sjelfva medförda Andra, nya eller brukade: Eyrhjuliga, min - van t i te t för ullberäkningen. Fri Fri 12 Urfjädrar, se Fjädrar. Urglas, sc Glas. Urkedjor till innanverk, se Kedjor.
Missgernings-Ralken, jemförd med 5 Cap, 4 § Straff-Balken, hvilk R. St. Jutt.-Omb. Emb.-Ber. d. iS Januarii iS34- 13 la Herr Lands-Secreteraren förmente i denna del tåla närmare förklaring; i anseende hvartill Herr Lands-Secreteraren anhållit att varda befriad ifrån, del å honom yrkade ansvar, samt, under bestridande af all ersättnings utgifvande till Kongl. Maj:t och Kronan , enär Kjerstin Ersdotter i allt fall skolat, såsom försvarslös och vådlig för allmänna säkerheten, hållas i häkte, intill dess hon erhölle laga försvar, i öfrigt till Kongl. HofRättens pröfning öfverlemnat att bestämma den upprättelse Kjerstin Ersdotter kunde tillkomma, dervid Herr Lands-Secreteraren dock hemställde, om icke han, som, jemlikt hvad ett af tjenstförrättande StadsPredikanten i östersund P. Nordenson den 19 Aug. i83i utfärdadt betyg utvisade, upptagit och försörjer ett Kjerstin Ersdotter tillhörigt barn, jemväl kunde anses derigenom hafva guldit den ersättning, som modren skäligen kunde fordra. Sedan Kongl. Hof-Rätten, efter inhemtad underrättelse, att Kjerstin Ersdotter ännu på Corrections-Inrätlningen förvarades, fogat anstalt om hennes inställande till muntligt förhör, hvarvid hon förklarat sig, af anförde orsaker, afstå från allt yrkande om ersättning; så har Kongl. Hof-Rätten, genom Utslag af den 2 Februarii 183a, i målet sig utlåtit: att som 4° Cap. 1 §. Missgernings-Balken uttryckligen förmår, alt vid bristande tillgång till böter bos den, som med första resan stöld beträdes, högre kroppsplikt icke må åläggas än efter stöldens värde, samt det således af delta lagbud, jemfördt med 5 Cap. 4 §• Straff-Bal ten, är uppenbart, att Pigan Kjerstin Ersdotter, hvilken för första resan stöld, till ett värde af 11 R:dr 3a sk.
Utskottet, hvats åliggande, enligt i mom. af § 30 uti Riksdagsordningen, det är, att utreda statsverkets tillstånd och behof, har, vid granskningen af förhållandet med det på denna Hufvudtitel, under rubrik: Ackords-förskolter och ersättningar, uppförda reservalions-anslag af 6,000 R:dr, funnit de häruppå gjorda reservationer vid 1849 års utgång hafva uppgått till en summa af 14,745: 24, hvarå, under loppet af år 1850, ej några anordningar hafva egt rum, och lärer någon fråga om utbetalning från denna fond ej heller för närvarande vara väckt. Med tillägg af anslagen för sistlidet år och det innevarande, kommer tillgången för ifrågavarande ändamål alt uppgå till 26,745: 24; hvaremot det förmodade behofvet inskränker sig till vissa tjenslemähs rätt att framdeles bekomma ersättning för erlagde ackorder, till sammanlagdt belopp af 4,086: 46. 8, förutom möjligen sådane mindre betydliga ersättningar, som kunna ifrågakomma för den fordna Lifdrabanlkorpsen, samt de, hvilka kunna blifva en följd af den föreslagna successiva indragningen utaf Wermlands Fältjägare-regemente. Reservationerne på detta anslag lemna således full tillgång till de utbetalningar, hvilka intill nästa statsreglering kunna ifrågakomma att deraf göras, hvarföre Utskottet tillstyrker Rikets Ständer, att vid nu skeende statsreglering utesluta hittills på denna Hufvudtitel uppförda anslag af 6,000 R:dr för ackords-förskotter och ersättningar; och vill Utskottet, sedan Rikets Ständer fattat sitt beslut i afseende på Wermlands Fältjägare-regemente, tillse, huruvida skäl kunna förefinnas, att föreslå Rikets Ständer vidtaga någon åtgärd i afseende å förenämnde reserverade behållning. 21:o.