Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Munderingar för sjöbeväringen Filtar Kojer Madrasser och hårtäcken Sjuksängar för stående sjukhus 8,700 23.000 25.000 16.000 1,200 De enda förändringar uti förråden emot hvad den af senaste Revisorer meddelade * uppgift innehåller, bestå således deruti, att omkring 2,000 stycken gevär och lika många munderingar, för sjöbeväriugen tillkommit. Vid Stationerna finnes enahanda bestyckning och utredning, som uti nästföregående revisions-berättelse omnämnes, äfvensom det lager af stenkol, sorn finnes i förlag för Kongl. Flottans behof, fortfarande hållits till omkring 48,000 tunnor. § 2. Af det uti föregående revisions-berättelser omförmälda lån å 120,000 R:dr B:ko, som Lots-verket, under åren 1840 och 1841, från Riksgälds-kontoret erhållit till uppbyggande och förbättrande af fyrbåkar, återstod vid 1856 års slut, efter under året skedd afbetalning, endast ett belopp af 19,438 R:dr 13 sk. 4 r:st. nämnda mynt. § 3. Sjökarte-verkets ställning inhemtas af nedanstående 2:ne tabeller, af hvilka den förra utvisar de kontanta inkomsterna och utgifterna, samt den sednare lemnar redogörelse öfver försäljnings-lagret i kartor och beskrifningar. l:o. Debet. Uppbörd: Värdet af försålda sjökartor och beskrifningar 5,766: 33. 9. Skilnaden emellan utgifter och inkomster har godtgjorts af handels och ^jöfarts-fonden med 10,787: 27. 11. Credit. Utgifter: För graverings-plåtar, karte-papper, ritoch skrif-materialier, ljus och ved m. Anmärkning: Af det å riks-staten uppförda anslag till lotserioch fyrings-staterna har dessutom anordnats aflöning 1,300: Debet. Kartor. Beskrifningar. Balans från år 1855: Uppbörd: Under året tillkomna nya kartor och beskrifningar 4,880. 500. Credit. Under året försålda
Om till en sådan inrättning inom häradet valdes kloka, erfarna och bofasta män, tror jag en nödig säkerhet skulle vinnas. Om remiss till vederbörligt Utsk. anhålles. 3:o Bland de högre embeten i Fäderneslandet, till hvilkas behöriga vårdande mannaålders styrka oundgängligen fordras, äro utan tvifvel Landshöfdinge-embetena. Expeditionen af de s. k. couranta göromålen vid LandsCancelliet och LandsCont. samt tillsynen öfver dem och andra underlydande embetsman, så att hvar och en af dem icke allenast uppfyller sina skyldigheter, men uppfyller dem utan onödiga vexationer för allmänheten, är visserligen en stor och vigtig del af Landshöfdinge-embetets befattningar och förutsätter redan en man af kraft och outtröttlig uppmärksamhet. Men detta utgör dock icke mer än den minsta, den negativa delen af en Landshöfdings befattning. Han har sig, åtminstone indirect, ålagda vida större och vigtigare pligter. Han måste arbeta på sitt Läns, på dess invånares förkofran i alla afseenden och förnämligast i ceconomiskt; han måste känna egenskapen af dess jordmån, det brukningssätt, som för den är det lämpligaste och uppmuntra det; han måste undersöka hvilka andra medel till välstånd, som ännu finnas obegagnade, hvilka intellectuella eller materiella kraftér, som ännu der behöfva väckas, undersöka hvilka binäringar, som der kunna med största framgång idkas, uppmuntra dem och bereda dem afsättningstillfällen. Han måste förvissa sig, att underlydande embetsman i de aflägsnare delarna af Länet uppfylla sina skyldigheter, lika val som i de närmast residenset belägna; att allmän säkerhet och ordning öfver allt lika vårdas och upprätthålles; att hvarken mutor eller considerationer förlama författningars efterlefnad. Men för att göra allt detta, måste han flitigt beresa sitt Län i alla directioner, finnas öfverallt, der han minst varit väntad, och öfverallt besöka Den x Mars c. m. icke blott herremannens salar, men äfven bondens stuga.
Myntverk och ett enskildt bruk eller manufakturi torde vara mindre lämplig, dels i anseende dertill, att sjelfva rörelsekraftens åstadkommande för de särskilda fabrikationerna vid de sednare oftast ej medför någon dagligen fortgående kostnad, dels ock emedan enkom verkstäder för olika tillverkningar vid dem kunna begagnas, så att hvars och ens konsumtion af erforderligbeter kan hållas alldeles afskiljd från de öfrigas. Dessutom kan kostnadernas fördelning på olika föremål der få vara mera konventionel eller grunda sig på vissa öfverenskomma antaganden, utan att en absolut riktighet behöfver äga rum, blott att den, för ingen annan ansvarige, ägaren alltid finner i räkenskapen upptagna de omständigheter, som, efter bans enskilda åsigt, företrädesvis böra utredas. I en officiel räkenskap kunna deremot svårligen andra förhållanden ingå, än sådana, hvilkas riktighet fullständigt kan bevisas. — Ålägges räkenskapsförare!! ett annat förfarande, skulle fältet för anmärkningar mot hans redogörelse i oändlighet utvidgas, utan att han ägde någon möjlighet att bestämdt visa de af honom gjorda antagandens riktighet framför andra, som äfven kunde göras, och de förras godkännande vid ett föregående gransknings-tillfälle lemnar ingen försäkran, att hans bokföringssätt framdeles såsom giltigt skall anses, enär då möjligen helt andra åsigter örn hvad som är sannolikast, i afseende på vissa allmänna kostnaders fördelning, torde göra sig gällande. Ty denna fördelning, som nödvändigt skall föregå sjelfva bokföringen på särskilda tillverkningar, måste nödvändigt i många hänseenden blifva godtycklig. Dessa förhållanden hafva redan förut af Öfver-Direktörs-Embetet i underdånighet blifvit utvecklade, särdeles i följd af 1835 års Stats-Revision, och har Eders Kongl. Majit, med fästadt nådigt afseende på hvad sålunda blifvit andraget, täckts, under den 28 Augusti 1841, förordna, att, i betraktande af de flerfaldiga hinder, som skulle uppkomma mot en sådan räkenskapsföring, som den ifrågavarande, Myntverkets räkenskaper böra blifva oförändrade.
Frih. Cederström, Jacob: Jag ber få erinra, allden lid, då Riddarhuset ännu var indelad t i 3 classer, som jemväl på samma sätt förforo alt inom sig välja ledamöter lill Ulsk:n, voro desse val brokigare än någonsin efteråt och måste det ovillkorligen vara till stor skada för det hela. Det måste väl erkännas, att se - 324 Den 14 Mars. dan representationen en gang blifvit genom val sammanförd, så bör den också i massa välja ledamöter till sine Ulsk., i massa besluta öfver ärenderne, i massa öfverenskomma om alla de åtgärder, som skola i hvarje särskildt fall vidtagas. Jag kan icke annat än på det högsta instämma med Gr. Mörner i hans förslag till gemensam tanka; troende den farhåga, som af en värd ledamot blifvit yttrad, nemi. att BondeSt. skulle derigenom kunna tro det man åsyftade deras utestängande från Utskm, icke böra förtjena afseende. Hr von Hohenhausen, Michael Silvius: I motsats till hvad den siste talaren yttrat, tror jag, alt det förtjenar mycket afseende alt så reglementera, när de nuvarande 4 Stånden skola sammankomma pä tvenne rum, att hvardera må behålla de rättigheter, de nu hafva, då man gjort en möjlighet för dem alt äfven kunna uppfylla det ändamål, som Gr. Mörner åsyftat, och hvilket jag ej kan annat än erkänna vara rationellare för det hela; men jag anser det alldeles olämpligt alt börja med. Förr voterades särskildt inom våra Ulsk., och det var först.under en sednare period, som det tilläts att votera per capita. Jag är öfver tygad, att det fordras tid äfven nu, om det kommer att sam mansättas på det nya sättet, innan ett sådant medgifvande lemnäs, men att ensamt det är tillräckligt, för att inom något Stånd bestämma till afslag och antagande af förändringen pä 2 kamrar i st. f. 4.
Fångars skjuts och underhåll vid den nya regleringen härom - Remisslage, i afseende på den beviljade större rättigheten dertill för LandtRänttnästarne Mantalsskrifnings - Provisioner - Förhöjning å anslaget för Spinnhusen i Landsorterne till Commerce-Collegii disposition 5,000: •*— Till Byggnader och Reparationer : uti Stockholm 30,000: i Landsorterne 15,000: 15,000: — •— 3,000: ; 4,500: . 45,000: 20,000: —• — För utvidgade eller nya Arbetsoch Corrections-Inräitningar . Summa 94,125: t» Deremot hafva anslagen a denne Åttonde Hufvud-Titul erhållit följande minskningar: Af den till Accords - ersättningar bestådd* Summa 20,000 1790 Stats-Utskottets Betänkandm. R:dr har hälften ansetts kunna indragas med 10,000: — •— Äfvensom he. la anslaget för Q varantainsln. rattningen, såsom öfverflyttad på Convoj Commissariatet 893! 3. 8. Samt Räntan till Kgl. NummerLotteriet å dess Lån till Helsingborgs Strandbryggas uppbyggande, hvilken Ränta ansetts icke böra vidare af Stats - Verkets medel utgå - 74g: 24. * 11,642: 26. 8. Och hafva för öfrigt följande anslag till andre HufvudTitlar blifvit öfverflyttade på grunder, som Stats - Utskottets förut afgifne och utaf Riksens Högloft* Ständer bifallne Utlåtande öfver denne Hufvud-Titul* reglerande upptagex, samt Transport 11,642:36- S» Stats-Utskottets T.etänkanden. 1791 Transport 11,642: 26. 8. här ofvan under Titlarne äfven anmärkt finnes, nemi.
Sådant är i min tanka stridande mot sjelfva grunden för ett ordnadt samhällsskick och om icke detaf någon skadlig följd skulle upstå. vore det åtminstone icke statsförfattningens förtjenst. Den andra betänkligheten upkommer deraf att genom den ifrågavarande §:n lemnäs tillfälle för hvarje till thronföljden berättigad Prins, Ilan må vara så aflägsen från thronell som helst, att öfvertaga Riksstyrelsen i landet. Hvem är den som kan vara förvissad alt icke i en framtid det Kongl, huset får bland Sina medlemmar räkna någon ärelysten Prins, hvilken skulle låta Sig förledas af det lockande tillfälle, som härmed erbjödes Honom att för enskilda äregiriga syften men under iakttagande af lagliga former bemäktiga Sig rikets styrelse? — Hur den makt. som en gång kommit i sådane händer kan begagnas. derom vittna såväl vår egen som andra länders historia. En hvar af dessa omständigheter och än mer bägge gemensamt äro för mig af så afgörande vigt. att jag för min del icke skulle bifalla den Kongl. Proposin vore den än för öfrigt huru förträfflig sorn helst. Coust.-Utsk:s meni. visar likväl tillräckligt att den äfven i öfrigt ger anledn. till anmärkntr. Om ock många kunna finnas, som icke anse dessa anmärkir böra föranleda afslag å den Kongl. Propostn, så torde likväl de flesta medgifva att anmärknine äro grundade. Huru obenägen man än må vara att fästa sig vid det formella, så bör det likväl icke förnekas vara en oformlighet att på samma gång förslag väclses om en ändring i våra grundlagar, åsyftade att undanrödja deras formela stridigheter mot Unionsfördraget och under det man för upnående af detta ändamål föreslår en sådan lydelse af grundlagarne, att desse icke skulle komma att erkänna någon annan FörbuudsAkt än RiksAkten, på samma gång söker man åvägabringa en förändring i denna Akt genom en förordning, ställd vid sidan af RiksAkten och hvarom våra grundlagar således icke skulle hafva något att förmäla.
xnåtte fritagas från skyldigheten att vid timande Strandningar vara förfallne under Dykeriet. Jemte det Utskotten till svar å den, på grund af de gjorde anmärkningarne, från Yälofl. Borgare-Ståndet erhållna återremiss nu få vördsamt anmäla, det deras ofvanämnde den 10 sistl. October afgifne Utlåtande blifvit bifallet af Höglofh Ridderskapet och Adeln den 3i, af Högvördige-PresieStåndet den 24 och af Hedervärda Bonde-Ståndet den 27 samma månad, samt att någon förnyad handläggning af detta ärende alltså emot Regerings-Formens 6g J. icke vidare kan ega rum; hafva Utskotten 202 Stats-Ut skotte is Betänkanden. dock, i afseende på deras förmenta uragtlåtenhet att bevara Malmö och och de Norra Städernes rättigheter, skolat upplysa, att denna omständighet, vid ärendets första behandling, visserligen icke undfallit Utskottens uppmärksamhet, men att de, i afseende på Reglementets uppgörande för en Inrättning, sådan som den ifrågavarande, trodde rättast vara, att Riksens Ständer inskränkte deras åtgärd till bestämmandet af visse hufvudföreinål , som derföre borde ligga till grund, menatt detsammas utarbetande i hela sin vidd måtte öfverlemnas till administrativa magtens omsorg. Och denna deras mening vidhålla Utskotten så mycket heldre, sorn de äro öfvertygade, att så väl Kongl. Maj:t skall fästa Dess Nådiga uppmärksamhet på de i detta hänseende förekommande omständigheter, som ock att vederbörande sjelfve icke lära underlåta att söka bevara de friheter de en gång erhållit, om de anse deni för sig fördelagtige.
Svenska elementarläroverket medfört osäkerhet och tillbakagående, så alt befaras kunde, att sjelfva den grundval af skolans gemensamhet och enbet, som utgjort vilkoret för det af Rikets Ständer år 1848 beviljade betydliga anslag af 90,000 R:dr B:ko, kunde varda rubbad, och att de så kallade »bespariiigarne på elementar-Iäroverkets anslag» med mindre plan användes på tillsättning af en mängd dupplikanter och extra lärare, helst medlen anordnades icke på grund af någon allmän, utaf Ecklesiastik-Minislern leinnad öfversigt, utan på Ephoral-styrelsernas blotta hemställande!!, samt enär motionären,'sorn väl med? gaf^alt giltiga skäl för den fördröjda regleringen kunde vara för handen, likväl vore olvertygad att det provisoriska tillståndet icke längre kunde fortfara, helst nybyggnad af lärohus i flere stift förestode och det således vore behöfligt alt underrättelse?
Antalet af handlande här och i Christianopel är 93, af hvilka få äro skeppsredare. Föremålet för utskeppning är i synnerhet trädvaror, som hufvudsakligen uppköpas från Smålands skogstrakter, men denna export är vida underlägsen den i grannstäderne Calmar och Carlshamn. De dagliga behofven af spanmål, smör, fläsk och ost m. m. måste till en del fyllas från andra orter, helst tillförseln från närmaste landsbygd icke är tillräcklig. Staden äger: 1 skepp om 132,38 läster, 4 briggar om 458,49 » 8 skonertar om 301,65 » 1 galeas om .. 33,86 » 9 slupar och jakter om . 213,76 » eiler tillsammans 23 fartyg om 1,140,14 läster. 13 Under år 1855 hafva 227 fartyg blifvit utklarerade till utrikes och 365 fartyg till inrikes orter; och äro under samina tid inklarerade från utrikes orter 171 och från inrikes 565 fartyg. Importen har hufvudsakligen bestått af kaffe, risgryn, socker och andra specerier, samt rumin, konjak, vin, tobak, ylleoch bomullsväfnader, stenkol och stenkols-stubb, hampa, sill, salt och torrfisk jemte ekevirke; exporten af furuoch granplankor, bräder, sparrar, spiror, bjelkar, läkten, ekoch bok-stäfver, bok-bandtunnor, tjära, beck, kreatursben, alun, valsadt jern och ved. Tullinkomsterna utgjorde.- För utskeppade varor. För införde varor. R:dr sk. r:st. IIandtverkerierne. Antalet af handtverkare är 268, af hvilka högst få kunna anses vara välmående; deras förarbetning inskränker sig till stadens invånares behof; och gå deras tillverkningar sällan till andra orter. Sedan en tobaksfabrik blifvit nedlagd, finnas numera fyra sådane; hvarförutan staden har 2:ne apothek, 2 boktryckerier och 1 kofferdi-skeppsvarf, hvars verksamhet under sednare åren vunnit en betydlig utsträckning.
På de för begäran om Nådig Proposition rörande delta anslag anförda skäl, nemligen den stora vigten af kliniska undervisningen och de studerandes öfning i sjukdomarnes diagnostik och behandling, och den omständighet, att tillfälle blifvit beredt för vårdandet af sådana sjuka studerande, hvilkas sjukdomstillstånd fordrar närmare omvårdnad och omsorgsfullare behandling än den som kan dem beredas i deras bostäder, tillstyrkes att af Rikets Ständer må äskas ett årligt anslag af Riksmynt R:dr 1,000. Rörande anslag för en gång göras från Upsala universitet följande herns t lil 1 a n den: Vid riksdagen 1850—1851 anslogo Rikets Ständer 66,666 R:dr 32 sk. Banko till uppförande af en byggnad för den kemiska institutionen vid Upsala Bil. JW 7 till Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1886. 19 universitet, dock med vilkor, alt, om det framdeles skulle visa sig att berörda summa icke blefve tillräcklig för ifrågavarande byggnadsföretags utförande, universitetet då borde af egna tillgångar vidkännas de utgifter, som derutöfver kunde erfordras. T. f. kanslern upplyser, att denna byggnad, utvidgad på Akademiens särskilda bekostnad till inrymmande äfvenaf den fysiska läroanstalten, är uppförd under tak och baller på alt inredas, samt blifver färdig till afsyning nästkommande år, men att för de särkilda laborationsrummens, äfvensom för det gemensamma föreläsningsruumiets och ugnsrummets aplerande till deras ändamål och förseende med fasta, på olika sätt konstruerade ugnar, kapeller, pannor, bänkar, hyllor, skåp, laborationsbord, m. m. dylikt, kostnaderna blifvit beräknade alt uppgå till 6,000 R:dr för det allmänna kemiska laboratoriet tillika med de för alla gemensamma undervisningsrummen, lill 2000 R:dr för del fysiologiskt kemiska laboratoriet, och till 1,000 R:dr för det mineralogiska laboratoriet, tillsammans 9,000 R:dr Ranko.
Häruti instämmer Utskottet och föreslår endast den Redactions-förändring, att benämningen frihetsårs såsom i detta fall icke rätt passande, eller åtminstone icke tydligt uttryckande hvad som härmed bör antydas, må utbytas mot orden uteslutande rättighet. I andra Momentet af den underdåniga skrifvelsen föreslås: att det i 1 §. af ofvanberörde Nådiga Förordning förekommande stadgande af vederbörandes hörande, måtte få utgå, helst, enligt hvad Rikets Ständer hade sig bekant, frågans afgörande understundom blifvit fördröjdt i flere års tid, emedan vederbörande ej kunnat förmås att med sine förklaringar dessförinnan inkomma, genom hvilket dröjsmål uppfinningen kan gå helt och hållet förlorad, eller åtminstone betydlig förlust tillskyndas uppfinnaren, Allm. Besvärsoch Oeconomie -Utskottets Utlåtande N:o gr. 5 hvadan Rikets Ständer i underdånighet hemställde om icke Kongl. Maj:ts och Rikets Commerce-Collegium äfvenledes borde åläggas att inom En månad efter det ansökningen blifvit dit ingifven, underdånigt utlåtande deröfver afgifva; och då samma §. jemväl föreskref att privilegii-innehafvaren borde 3:ne gånger i Stockholms Postoch Inrikes-Tidning kungöra innehållet af sitt undfångna Privilegium, hvarvid den, som ansåg sig vara genom samma Privilegium förnärmad, hade öppet att inom Tre månader från sista kungörandet, sådant hos Commerce-Collegium skriftligen anmäla, hvarefter det tillkom bemälde Collegium att anmärkningen pröfva och deröfver meddela utlåtande; så vore, i Rikets Ständers tanka, andre uppfinnares rätt derigenom tillräckligen bevarad. I sammanhang hvarmed Rikets Ständer i underdånighet anhållit om den ändring i meranämnde §., att den Commerce-Collegium eller vederbörande
247 såsom det tyckes, lyckas, komma att afse kringgående af afradens utgörande; att till utrikes orter utföra skärstenen, den första produkten af smältningen, pågå nu försök vid Gustafs och Carlbergs kopparverk i Jemtland. Att tillverkningen af de ädlare metallerna är i behof af den lättnad, som upphörande af afraden skulle tillskynda dem, torde finnas klart af det förhållande, att de smärre verken sedan lång tid befunnit sig i ett tvinande tillstånd, och de större gemensamt med dem, hafva utan undantag högst fattiga malmer att tillgodogöra. De under sednare åren skedda upptäckter af stora lager synnerligen rik kopparmalm i Australien och Norra Amerika *) — dit svenska grufarbetare i stor mängd utvandra — hota dessutom kopparn med ytterligare prisfall, hvarpå de redan innevarande år så nedtryckta kopparprisen i England **) gifva ett lika obestridligt, som beklagligt intyg. På grund häraf får jag vördsamt anhålla: att Rikets Ständer ville taga detta ärende i öfvervägande samt för sin del besluta upphörandet af afradsafgiften för de ädla metallerna eller åtminstone för kopparverken, hvilka böra utgöra och kunna blifva en af fäderneslandets hufvudnäringar. Om remiss till Stats-Utskottet anhålles. Stockholm den 15 November 1865. Kuylenstjerna. ') Produktionen vid »Lake Superiors» grufvor utgjorde, år 1846 59 Tons uppgick år 1855 till 3,196 „ ock år 1861 till 10,337 „ eller öfver 235,000 Centner Svensk vigt; således en tillökning i marknaden af 5 gånger Sveriges hela kopparproduktion sistnämnda år. **) Kopparprisen, som under flera år fallit, noterades i England år 1864 pr medium för svenskt Centner och »best selected» till 74 R:dr 69 öre Riksmynt och år 1865 till 65 R:dr 85 öre Riksmynt. 248 Motioner hos Ridderkapel och Adeln 1865.
förbränner dem och uppsamlar askan, hvilken sållas genom en fin sikt för att befrias från jord, kisel och sand m. m. Derpå rör man askan tillsammans med litet vatten, tills det hela tagit form af en gröt, af hvilken man sedan gör sig kulor, af hvad storlek man önskar, och låter dem torka i solen. Denna så tillredda tvål liknar den vanliga tvätt-tvålen och gifver dessutom ett angenämt blått sken åt linnet och meddelar aldrig någon obehaglig lukt, som så ofta är fallet med vanlig tvätt-tvål. Anna. Österrikisk julkaka. Sedan man lagat sig en jästdeg af \ stop värmdt mjöl, 7 ort upplöst pressjäst och] qvarter ljum grädde, blandar man i ett fat?, halfstop siktadt mjöl med 10 ort smör, litet salt, ett ägg och litet griidde. Tästdegen sättes dertill, och hela degen ältas väl och lägges på ett mjölbeströdt bakbräde. Der strör man nu krossad anis och ingefära uti, kastar samman igen, breder åter ut degen och strör med socker och finhackadt citronskal; nu låter man den, åter sammanlagd, jäsa i ett fat vid ugnen. Man formar nu liäraf ett aflångt bröd, smörjer det med ägg, strör socker öfver och gräddar det en god timme i jemn värme. Slag-t. Huskurer. Matlagning. Toaletten. En sak, som undertecknad anser sig höra göra Iduns läsarinnor uppmärksamma på, dem nämligen, som sysselsätta sig med eller hafva öfverinseendet öfver matlagning, äro de nätta små krydd-dosor af bleck med genomborrade lock, som pä senaste tiden blifvit synliga i handeln. Genom det vanliga sättet att med en knifsudd eller liten sked (slarfviga köksor använda helt enkelt nypan) utströ kryddan, sker fördelningen ofta mycket ojemt och är i senaste fallet ganska oaptitlig. Med de små dosornas till hjelp sker detta deremot både jemt och snyggt. En stor fördel är, att kryddorna ej slå af sig, ej heller meddela hvar andra sin smak, som då man har många sorter förvarade i en gemensara kryddlåda. Kryddorna äro mycket väl malda, och de små dosorna se så prydliga ut på skafferihyllan.
Huru eller till hvem skall man vända sig för att få en gosse antagen som elev vid skeppsgosseskolan? (Ej Rydbergska stiftelsen.) Hur skall ansökan skrifvas, och när skall den vara inlemnad? Vid hvilken ålder bör gossen vara? Hur mycken skolbildning behöfves? ' Erfordras det läkareoch prestbetyg? Huru lång är kursen? Komma de sedan alltid att stanna vid flottan? Anses den banan bättre än att skicka gossen direkt till sjös? Huru färgläggas fotografier? Hvartill kan man använda » skägget » på björk och gran? Huru tillgår målning på sammet, och hvad för slags färger användas därtill? f [1339] O H L S O N, Stockholm. Hvar kan man få trikålif lagade, frågar Hildegard. Skulle någon af Iduns ärade läsarinnor vilja upplysa, om de känna något verksamt medel för svar reumatisk värk. Flere läkare äro anlitade, utan resultat. Personen har nu ' lerat nära ett år i våldsamma plågor i hufvudet och nacksenorna. Svar af vaktas tacksamt till Lidande. Hvar får man köpa en treflig lampmatta? Maria. Huru är rättast och mest passande: att märka sin » utstyrsel » med egna initialer eller det blifvande gemensamma tillnamnets? Och huru brudlakanen? Fästmö. Kan man af svart plysch förfärdiga en tafvelram, och hur blir den trefligast? Hur bör liäet vara till ramen? Själfvataflan är ett religiöst stycke. Passar det att öfversålla ramen med stjärnor, sydda med vanliga korsstygn af hvit brillianttråd, eller blir det trefligare att sy bara hörnstycken? På goda råd väntar tacksammast Öda. Huru skola ormbunkar, odlade i boningsrum, skötas så, att de bli stora och vackra? Jag köpte i höstas hos en trädgårdsmästare en ormbunke med stora blad, liknande dem, som växa vilda. Alla dessa stora blad ha nu vissnat, och några mindre i stället framkommit. Böra ormbunkar omplanteras på våren? Böra de gödslas? Snart svar af en, som med framgång skott sådana, emotses med tacksamhet af Blomstervän.