Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adelil åtskiljdes klockan tre qvart till3eftermiddagen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Den 17 December e. m. Onsdagen den 17 December. Plenum klockan half lill 6eftermiddagen. Upplästes och lades på bordet följande StatsUlskoltets den 16* dennes meddeldte Betänkanden och Memorial: N:o 5. I anledning af väckt Motion, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes sednast afgifne så kallade FemårsBerätlelser måtte skyndsammeligen, på Statens bekostnad, varda lill trycket befordrade. Rörande tryckningen af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes så kallade FemårsBeräHeiser, hvilka efter innevarande Riksdag varda afgifne, samt deras utdelning. N:o 7. Om nödvändigheten, att lill tjenstebiträde antaga ytterligare 4 Personer. Upplästes och lades på bordet GonstitutionsUtskottets den i3 dennes under N:o i afgifne Memorial, innefattande Utlåtande om Grundlagsstridighelen eller enligheten af en fråga, hvarå Ridderskapets och Adelns Ordförande vägrat Proposition. Vid förnyad föredragning remitterades till Stats-, Bancooch LagUtskotten Herr Den 17 December e. ni. i53 Hjertås, Gustaf, den 4 dennes f. m. på bordet lagde Motion, angående ett förslag lill stadga om invisningar, som emellan enskilde personer eller Bolag inom Riket utställas. Föredrogs å nyo Herr Thams, Wollrath, den 4 dennes f. m. på bordet lagde Memorial, angående åtskiilige ändringar uti Kongl. Stadgan -om SkiftesVerket; af den 4 Maji 1827. Herr Danckwardt, Magnus Georg, anförde skriftligen:
Svårigheten är blott att inom den trånga ram, som står oss till buds, kunna inrymma en något så när uttömmande skildring af hennes lif och verksamhet, hvarom en bok på 700 stora sidor med titel: » Gliinpses of fifty years » är utkommen i hennes fädernesland. miljen ut till fjärran vä- stern till en enslig farm inne i skogen i staten Wisconsin. Om hennos yttre säges det, att hon som barn var högst intagande, med guldgult hår, blå ögon, fina anletsdrag och ljus hy. I det landtliga hemmet växte hon upp tillika med en äldre bror och en yngre syster, i den gladaste frihet, omgifven af en storartad och härlig natur och väl öfvad i att klättra i träd, skjuta med båge, jaga, ro och fiska samt alla de idrotter, som höra till barnens lif ute i skog och mark. Frances Willard är född i Ogden i den amerikanska staten Newyork den 28 september 1839. Hennes föräldrar voro rättsinniga, ädla personligheter, besjälade af en varm gudsfruktan; isynnerhet säges modern hafva varit en sällsynt finkänslig och begåfvad kvinna. Den uppväxande flickan fick således redan från sin tidiga barndom den allvarliga riktning, som gjort henne till hvad hon sedan blifvit. » Säg mig hurudan barndom en person haft, och jag skall säga dig hvad slags människa han är, » säger en gammal filosof, och dessa ord passa väl in på Frances W. Då hon var tre år gammal, flyttade faI jämnbredd med detta friska lif utomhus gick ock hennes bokliga uppfostran. » Hon lärdes att tycka om böcker och läsning, » heter det i en skildring af hennes barndom, » hon uppmanades ock att tänka däröfver och göra frågor angående det lästa. » Redan tidigt var hon så- lunda bekant med de bä- sta såväl amerikanska som engelska författare och tillägnade sig med lätthet de vetandets skatter, som erbjödos henne. I hemmet fanns ett rikt urval af goda böcker och tidningar, hvilka med begärlighet anlitades af de unga och hos dem väckte lust &gt; 254 IDUN Ej bättre börda Man bär på vägen Än vishet mycken.
Walldon. tmsthutiöns-Utikottets Memorial N:o 2Qt N:o 2g. Årikom till Exped. Utsi. cl. 2 Junii 182g. Memorial, vied utlåtande öfver fram* ställda anmärknings - anledning gar, i afseende på den så kalla* de Skeppshandels-ajjairen. ^-Jnder Riksdagens Iöpp liar ConstitutiönstJtskottet, i efterföljande tidsordning* emottagit åtskilliga Remisser på en mängd, i grundlagsenlig forin anmälda anledningar lill anmärkning mot rådgifvande oell verkställande åtgärderna i det välbekanta målet, angående försäljning till Handelshuset Michaelson & Benedicks, dels af Linien Skeppet Tapperheten och Fregatten af Chapman, dels af Liniesképpet Försigtigheten samt Fregatterna Euridice och Camilla, den senare handels-transactiönens återgång, samt hvad i öfrigt med delta ärende gemenskap eger, nemligen i i:o Ridderskapcts och Adelns Remiss af den 3o nästlidne Mars på Friherre Carl tlenrik Anckarsvärds anmärknings-anledning mot Stats-Rådets Ledamöter samt StatsBih. till Riks. Sk Pröt. 1828, 182g. 3:dje Sami. Haft, t ConstitutiotisUtskottets Memorial JV.o 29.
Bifölls; 14:o Yttrandet, pag. 17, i anledning af ett utaf Herr Carl Ulrik Reos gjordt förslag, att den i vissa fall allmogen beviljade lindring uti och befrielse från stämplad pappers-afgifts erläggande måtte upphöra, och ordet: ”allmogen”, ur Författningen utgå, samt ordalydelsen ställas så, att endast den verkligt fattige finge tillgodonjuta lindring eller befrielse: Utskottets yttrande afslogsj och det i omförmäldta afseende af Herr Roos gjorda förslag gillades \ 15:o, Hemställan, att, ibland de, enligt 6 §, ifrån slämpladt papper befriade, må näst efter förut uppräknade ansökningar, och framför rubriken: ”arfskiften”, införas en så lydande period: ”Ansökningar, permissions-, af ryttare, dragoner, soldater och båtsmän, för att utom Länet söka arbetsförtjenst”; i6'o Förslaget, att i 6 § böra efter rubrikerna: ”arfskiften och bouppteckningar, då behållna summan icke uppgår till 50 11-dr”, tilläggas orden: ”äfvensom afskrifter eller utdrag deraf”. 17:o, Förslag till förändrad lydelse, pag. 18, till 7 §, 1 morn., 3:dje punkten-' Dessa trenne yttranden biföllos; 18:o, Förslag, å samma sida, att, näst framför ordet städja i 1 moni.. 4 punkten af 7 §, må införas orden: ”ingen köpeskilling* utan endast årlig”: Delta förslag ogillades, och nämnde punkts nuvarande lydelse bibehölls; 19:o, Hemställan, alt, i 7 §, 4 mom. 1 punkten, efter ordet: ”egande-rätt”, orden: J’eller besittning på viss tid”, må inflyta; 20:o, Förslag, att köpeafhandlingar om lösören må i 7 § 4 morn. intagas, och morn. erhålla den lydelse, som neder å pag.
Utom det all räkenskaperna till följd häraf blifvit invecklade och, för den dermed obekante, svårlattliga, synes det böra ankomma på Fullmägtige att ordna bokföringen i dess alla delar, hvilket icke kan medföra något äfventyr, då Fullmägtige icke lära förbise nödvändigheten att vid afslutningar eller andra beräkningar tillse, att främmande valutor icke uppskattas så högt, att någon olägenhet derigenom uppkommer. Af synnerligt inflytande kan dessutom ett misstag i detta hänseende, om ett sådant skulle förelöpa, icke vara. På dessa skäl, i lörening med hvad i föregående punkt är vordet anfördt, föreslå Fullmägtige den ändring af ofvanberörda §, som här nedan upptages och hvilken Utskottet tillstyrker Rikets Ständer att godkänna. 3:o. I Banken emottagas: l:o. Svenska och Holländska Dukater, efter det pris, Fullmägtige, med ledning af priset å guld på utrikes orter, tid efter annan, bestämma; och 2:o. Konlrolleradt verksilfver efter det pris, Fullmägtige bestämma, äfvensom kontrolleradt dukatoch arbetsguld eller annat omyntadt guld efter del för tillfället gällande invexlingspris på Dukater. Beträffande 9:de §:n i Reglementet, hafva Fullmägtige anfört följande: Föreskrifterna om Bankens vexelhandel lida ännu af inskränkningar, som hindra den att motsvara rörelsens behof och nödga den enskilde till uppoffringar, hvilka för landet gå förlorade. Först vid sista riksdagen medgafs inköp af Pund Sterling, ehuru omsättningen med utlandet till största delen försiggår i denna valuta, och då handelsförbindelserna med Frankrike och Belgien år från år vinna i vigt och betydelse, i den mån landets trävaror mindre egna sig för den Engelska än för de Franska och Belgiska marknaderna, skall förlusten vid indragningen al valutorna för denna export jemnt ökas, om icke Banken sättes i tillfälle att också köpa vexlar i Francs, för att efter beqvämlighet tillgodogöra de behållningar, som derigenom kunna uppkomma, då sådant kan ske med fördel eller åtminstone utan förlust.
Men denna skonsamhet skulle säkerligen icke kunna vara att påräkna för sådane Låntagare, hvilka, i den stund, Lånen kurnino i fråga, att infordras, ega Fastigheter eller annan Fckrmögenhet, som , genom försäljning, kunde i penningar förvandlas, utan blott for den Glass af Gäfdenärer, hos hvilka sådana tillgångar saknades, och hvilka endast genom förväntande resourser uti Näringsvinst och Arbetsförtjenst eller ock genom andras biträde kunde anses lomma i belägenhet, ad t småningom och efter hand afbörda sig sine Dlscont-skulder. Jämväl mäste härvid eftersinnas, att Discont - Borgenäretne på ena sidan och Discont - Gäldenärerne på den andra utgöra ett så stort antal, att hvardera Classen för sig, så till sägande, är en Allmänhet ; så att de underhandlingar imellan Borgenärer och Gäldenärer, hvilka antingen omedelbarligen, eller genom främmande personerj lunna äga rum vid vanliga Concourser, skulle, vid delta tillfälle , blifva nästan omöjliga. Och då Borgenärerne naturligtvis skola påyrka en skyndsam utredning af Concours - massorne, är föga troligt, att de af consideration för Gälde^- xiärer, hvilka, både till personer och öfriga förhållanden, äro för dem alldeles okände, skola medgifva något uppehåll uti de Lagliga åtgärder, hvilka till ändamålets vinnande kunna bidraga. För att försätta Gäldenärerne utom beroende af Borgenärernes stränga behandling, hafva några värda Ledmöter föreslagit, att de DiscontGäldenärer, hvilka kunde anskaffa erforderlig sä - Statsoch Banko-Utskottens Betänk and en, 1113 kerhet, skulle få öfverflytta sine Skulder till Banquen eller ock Banko - Disconten. Men vid detta förslag möter en, i förenade Utskottens tanka, ganska vigtig betänklighet. Det kan fagas för gifvit, att, så snart Borgenärerne satt sig i besittning af Disconternes tillgångar , blir genast fråga örn infordrande af utesiående X/ån, i den molin desse förfalla; Och en sådan åtgärd kan taga sin början, så fort offentliga kalielserne blifvit utfärdade.
Anmärkning mot val-längden anmäles genom inlaga, som ingifves till Magistraten minst 2:ne dagar före valdagen. Å denna dag, förr än valet tager sin början, skall Magistraten meddela utlåtande öfver förekomne anmärkningar, hvilket utlåtande gäller till efterrättelse vid valet; en hvar dock obetaget att deröfver föra klagan i sammanhang med klagan öfver valet. Mom. 8. För Riksdagsmännens underhåll bildas inom hvarje distrikt en kassa, dertill bidragen utgöras efter hvad en hvar af de röst-egande såsom bevillning till staten erlägger, så vida icke annan grund, åsyftande bidragens fördelning i förhållande till rösträtten, bestämmes genom öfverenskommelse, i afseende på hvilken gälla liesta rösterna, räknade per capita. Förvaltningen af dessa medel samt sättet för granskningen af kostnadsfördelningen och andra bestämmelser i afseende på de röst-egandes inbördes gemensamma angelägenheter ankomma på deras eget afgörande, dervid rösterna beräknas efter den stadgade eller antagna grunden för bidragens utgörande. Kungörelser om lid för val så väl som om andra sammanträden, som afse de röst-egandes angelägenheter, skola sked distriktets alla kyrkor, minst 2 Söndagar förut och bör kungörelsen första gången uppläsas i moderkyrkorna minst tre veckor före valet eller sammankomsten. Magistraterne ega att för val-längdens uppgörande och för uttaxerande af kostnaderna för Fullmäktiges underhåll genom Konungens Befallningshafvande från vederbörande mantalsoch skattskrifväre infordra och erhålla fullständiga förteckningar å de å landet bbende, till valdistriktet hörande röstberättigade, äfvensom å den dem påförde bevillning; och har Kronofogden, i afseende på indrifvande och redovisande af arfvodesmedlen, enahanda förbindelse, som beträffande arfvoden till Fullmäktige för Bonde-Ståndet är stadgadt. Såsom Konslilulions-Utsltotlets Memorial, JU 38. 9 Såsom följd af denna förändring torde nedannämnde ändringar i Riksdagsordningen blifva nödige: § 11.
M:ts och Rikets Kamrnar-Collegiurn. gjorda anhållan, att ifrån delta arrende varda skiljd, såsom oförmögen att dermed vidare fortfara, sedan, enligt hvad hon tillika förmält, ali hennes egendom till betalning af 1819 års afgift inedtagits, hemäldte Collegium, då Engbloms löftesmän äfven förklarat sig ej vilja samma arrende öfvertaga, låtit å auetioner den 6 Junii och den 5 Julii 1820 utbjuda förrberörde äng under nytt arrende på återstående 27 år, vid hvilka auetioner högsta anbuden, nemligen, vid den första 2500 och vid den sednare 2600 hö, betydeligen understigit ej blott det af Engblom åtagne arrende, utan äfven den qvantitet af 324 88 Underdåniga Skrifvelser. iom (ill och med Sr 1816 varit i lika ändamål erlagd, och hvilken Riksens Ständer bestämt såsom den blifvande arrende-afgiftens minimum; samt att, då dessa anbud icke kunnat godkännas, i följd af E. K. M:ts Nådiga förordnande den 19 Julii 1820, ytterligare arrendeauctioner å meranämnde lägenheter blifvit verkstälda, dels den 10 derpå följandeOctoberochdels deri 3 April 1 821, då något anbud icke skett, dels i September sistnämnde år, vid hvilken auction ett enda anbud af 500 £££ hö utan borgen blifvit gjordt, och hvarefter en annan person, utom auction, med borgen erbjudit 1000 £££, dels ock slutligen den 26 Mars sisth år, då blott 1500 Élfc utan borgen erbjudits , snen hvilka anbud 32. K. M. ansett lika litet, som de föregående , kunna antagas. Vid detta förhållande och enär, genom serskildt infordrade upplysningar, om beskaffenheten och afkastningen af Vendtholms Hofstalläng, under den tid densamma varit bergad för Kronans räkning, blifvit ådagalagdt , att , sedan de ängen tillslagne dagsverken upphört, icke allenast det arrende, hvaruti afl.
HofRåtten öfver Skåne och Blekinge blifvit inrättad, Riddarhuset äfven derstädes kunde få mål anhångige, hvarigenom AdvocatFiscalen vid samma HofRått af det förhållande, som i afseende på Lagttianneri Hedenstjerna nu ägde rum, tilläfventyrs kunde hämta anledning , att jemtrål fordra något årligt arfvode, hvilka utgifter hvarje år, utan motsvarande gagn, skulle i längden blifva för RiddarliusCassan i märklig mön betungande, synts Utskottet vara vål grundade; tillstyrker Utskottet, att det AdvocatFascalen, Lagmannen Hedenstjerna anslagna arfvode må med detta års slut upphöra, samt att Directionen i stället må äga att lemna vederbörande AdvocatFiscaler en lämplig vedergällning vid hvarje af de tili. fållen då deras biträde påkallas. §* I 2. Uti i4 §. har RiddarhusDirectionen på an - 144 Den II Augusti e. mt förde skål hemställt, att Ridderskapet och Adeln skulle hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Rikets HofRåtter måtte i Nåder anbefallas, att vid de tillfällen, då någon under Förmyndarevård ställd Frälseman varder af HofRåtterne från Förmyndares biträde befriad, derom lemna Riddarhus-Direcfion underrättelse; men då Kongl. Maj:t till följd af Ridderskapets och Adelns gjorde underdåniga anhållan under den 6 September 1818 i Nåder förordnat, att HofRåtterne böra hos RiddarhusDirectionen tillkännagifva, då någon Frälseman gör Cession, eller sedan han enligt lag till myndiga år kommen är, blifver under förmyndare ställd; och efter det ett sådant förhållande blifvit i officiel våg hos
Ilians socken inom Norrbo härad vore om samma kyrka förenad, funne denna anmärkning något afseende icke förtjena; men alldenstund, bland de vid angifvelsen företedda handlingarna, ett lagfartsprotokoll för den 7 November 1843 funnes vara med gles och utdragen stil skrifvet, och lösen för ofvanförmälte bouppteckning, ehuru den, rätteligen beräknad, utgjort blott 24 sk., likväl blifvit af Häradshöfdingen påförd och uppburen med ett belopp af 30 sk.; samt å de beläggningscharlor, med hvilka så väl nyssberörde bouppteckning, som förenämnde afhandlingar om lösöreköp blifvit försedde, icke funnes någon sådan anteckning om de handlingar, hvartill chartorne hörde, som i 3 § 6 mom. af Kongl. Kungörelsen den 18 November 1841 föreskrifves; fördenskull blefve, jemlikt Kongl. Majrls förnyade Taxa på expeditionslösen den 15 Maj 1821 samt 14 § 2 mom. i omförmälte Kongl. Kungörelse, Häradshöfdingen Sandels, hvilken vore för expeditionen af lagfartsprotokollet samt påskriften å bouppteckningen ansvarig och, i sin egenskap af ordförande i Häradsrätten, bordt tillse, att i fråga komne beläggningschartor blifvit vederbörligen annul lerade - Ii. St. Just. Ombuiism. Emb.-Berättelse för år i848. 9 lerade, fälld alt hota för lagfartsexpedilionen tio R:dr, för det lösen å bouppteckningen ej rigligl tecknad blifvit, tjugu R:dr, samt för den underlätne tillsynen i afseende å chartornes anuullerande sex K:dr 32 sk., eiler tillsammans trettiosex R:dr 32 sk. banco; hvarförutan det ålåge Häradshöfdingen Sandels ali till vederbörande sterbhusdelägare återgälda de sex skillingar banco, hvarmed det såsom lösen för bouppteckningen uppburne belopp öfverstege, hvad derföre rätteligen erläggas bordt.
Emot så beskaffade panter äro, i enlighet med Stadganderne uti »75—180 §§. af Banco-Reglenrentet, utgifne: 1887 Juli 1—December 3i. i Stockholm 1,364,525: , i Götheborg 1,074,510:- 2 439 035: 1838 under hela året i Stockholm 2,062,873: „ — —- — i Götheborg 1,345,470: 34/p , 1839 Januari 2—Juni 3o. - i Stockholm 754,500: „ i Götheborg 301,900: 1 059400; Under tiden från den 3i Augusti 1837 intill den 3i Augusti innevarande år, hafva blifvit, genom Bankens Fiscals-Embete , bevakade, lili Concurser, 7 stycken dylika Lån. 3o — Uti det i 1837 års Revisions-Berättelse (pag. 22") omnämnde mål, angående numera aflidne Bunco-Gommissarien A. T. Gyllencreutz’s, efter stämning, framställde yrkande, om befrielse från honom, af Banco-Fullmägtige, ådömd ersättning, för det af Grosshandlaren Anders Broberg Andersson, i lifstiden, hos Banken upptagne Lån, emot pant af jern, för hvilket bevakning i Låntagarens Coneurs blifvit försummad; har Kongl. Maj:ts och Rikets Svea H of-Rutt, genom Utslag den 11 Juni i838, förklarat sig ej rara behörig att den väckte talan till pröfning upptaga; Öfver hvilket beslut dock bemälde Commissaries Enka anfört underdåniga besvär, hvilka, enligt Fiscals-Embetets Berättelse af den 3i nästlidne Augusti, då ännu voro på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning beroende. Någon belåning af Tackjern (Banco-Reglementet §. §. 18r och 182) har icke eller under sistförflutna 2:ne år ägt rum.
Der står icke eller, att de skulle omedelbarligen, utan i likhet med andra Statsintrader, först ingå till StatsContoiret, och derifrån öfverlemnas till RiksgäldsContoiret samfäldt, men icke directe från någon inkomst-titel. Således tror jag, med den uppmärksamhet jag varit i stånd fästa vid saken, att ingen villervalla existerar i Statsutskottets tanka, Den finnes snarare i Rikets Ständers skrifvelse; och jag tror icke, att man vid detta tillfälle med skäl kan skylla StatsUtskottet för, att hafva öfverändakasta! allt hvad af 1823 års Ständer blifvit stadgadt. Vidare har Friherre Anckarswärd anmärkt, att Utskottet förbigått 1827 års Revisorers framställning, i afseende på nödvändigheten, att, för lyftningen af det mindre Creditivet, meddela Fullmägtige 1 RiksgäldsContoiret bestämda föreskrifter, I RiksgäldsContoiret finnas ganska bestämda föreskrifter för Fullmägtige, huru lyftningen bör försiggå, och villkoren, dem Fullmägtige dervid böra iakttaga. Utskottet har derföre ansett sig icke böra upptaga den saken, emedan den innefattade en anmärk 17 H. 4 Den 19 Mars f. m. ning af 1827 års Revisorer, hvilken icke ägde någon riktig grund. Beträffande hvad Friherre Anckarswärd för öfrigt anmärkt, eller yttrat sig finna såsom fel hos Utskottet, att det icke fästat uppmärksamhet vid skiljaktigheten af i3 §. Riksdagsbeslutet, emot hvad Rikets Ständer förut beslutat■, angående sättet och villkoren för lyftningen af creditivet, så tror jag, lika med hvad nuvarande Statsutskott ansett, att Fullmägtige i anseende till redactionen af denna i3 §. icke hade annat att göra, än att åtlyda den. Den innehåller nemligen i slutet, att, 1 anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, hvari Kongl. Maj:t förklarar, att Kongl. Maj:t ville noga iakttaga 63 och 64 §§. RegeringsFormen, samt 3o och 68 §§.
Från den 4 Jan. 4847 upphäfves lagen af den 49 Jan. 4857, angående försäljning och utskänkande af bränvin.» Hvilket Wi antagit och bekräftat etc. etc. Christiania den 6 Sept. 4845. OSCAR. Fredr. Due. Schouboe. Lag, innehållande förändringar i och tillägg till lagen angående bränvins försäljning och utskänkning. Wi OSCåR etc. etc. »Lika litet på landet, som i städerne, får afgiften för bränvins försäljning eller utskänkning utgöra mindre än 20 Spd. för någon till sådan näring berättigad. § 2. Hvar och en, sorn efter denna lags bekantgörande, i stad eller sådan köping, som med hänsyn till bränvinshandeln, slår i samma förhållande som städerna, förvärfvar sig rättighet att utskänka och i mindre partier än 40 potter försälja bränvin, skall inför magistraten ställa nöjaktig säkerhet för afgiften. Ställes icke sådan säkerhet inom Norska lagen angående Bränvins försäljning och utskänkandt. 455 den 50 Nov. å anses han hafva förlorat sin rätt, såsom hade han uttryckligen afsagt sig densamma.» § 3- Den, som, i sammanhang med annan handel, vid fiskelägena utskänker bränvin, ådrager sig straff för olofllig bränvinsförsäljning, ändock att han ej låtit sig bränvinet betala. § 4. De, som icke äro berättigade, att afyttra bränvin i mindre qvantiteter än 40 potter, skola anses såsom olofliga bränvinsförsäljare, derest den af dem afyttrade qvantitet icke aflemnas på en gång uti att kärl och till e/n köpare. § 5. Den 8:de § i, lagen af den 6 Sept. 4845 förändras sålunda, alt don, som gör sig skyldig till olofligt försäljande eller utskänkande af bränvin, straffas första gången med böter från 40 till 50 Spd. andra gången från 25 till 400 Spd. och för tredje eller hvarje sednare gång från 40 till 200 Spd Derjemte skall det bränvin, som finnes hos den skyldige, vid hvarje särskild öfverträdelse konfiskeras, dock endast till ett qvantum af 420 potter.
Tvä millioner trehundra tjugufem tusen R:dr och för södra stambanan En million femhundra fyratiofem tusen R:dr R:mt. om beredandet af tillgångar för dessa utbetalningars bestridande, skall sig vid afgifvandet af sitt utlåtande, angående anskaffningen al de medel, som för Statens jernvägs-anläggningar erfordras intill dess nästa Riksdags statsregleringvidtager; anseende Utskottet sig nu endast behöfva upplysa, att, efter hvad Utskottet inbemtat, Riksgälds-kontoret, utan hinder för verkställigheten af de detta verk förut ålagda utgifter, bör kunna tillhandahålla den under årets första hälft till utbetalning förfallande summa. Stockholm den 9 April 1857. Beservat ion: af Herr Gråå, som ansåg att, då Sfats-Ulskoltet funnit sig böra tillstyrka samtliga under årets lopp för de ifrågavarande jernvägs-anläggningarnes fortsättande föreslagna utbetalningar, Utskottet jemväl bort yttra sig om sättet för anskaffande af medel till dessa utgifter och icke, såsom nu skett, hafva inskränkt sitt yttrande till meddelande af den upplysning, alt Riksgälds-Kontoret egde tillgång tili utbetalning af 1,350,000 Riksdaler Riksmynt. Häruti instämde Herrar Björk och Falhem. 1 fråga Utskottet yttra STOCKHOLM, tryckt hos isaac marccs, 1857. Stats-Utskottets Utlåtande M 5ti. 1 N:o 56. Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 April 1857, kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående försäljning af tomtplatsen efter Kronans nedbrunna spanmälsmagasinshus i staden Carlshamn. (I. A.) Enligt hvad högstberörda den 16