Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men denna färd är endast i det fallet möjlig, om man är lätt på foten att vandra och icke har mera saker att föra med sig än hvad man kan hära på ryggen. En sådan vinter, som denna, var likväl en dylik färd renlaf omöjlig lör hvem sorn helst, För den, sorn har något alt medföra, är den alltid omöjlig. Man måste då först fara ner till Westerbotten och sedan lipp åt landet igen, längs eller lindernäs sträckning. Grönlund reste först från Sorsele ner lill Piteå, 28 mil; så till Luleå, 5 mil, och så ändlligen till Qvickjock, 30 mil. Hans resa var således öfver CO mil.» Lägger man härtill hvad man nyligen läst i tidningarne eller alt Landshöfdingen Bergman nödgats tillryggalägga tiotals mil till fots, så kan man tänka sig hvilka svårigheter måste öfvervinnas för att komma fram deruppe. Den 5 September c. m. 189 Jag öfvergår nu till de uppgifter Landshöfdingen i länet lemnat i den sednaste femårsberättelsen, och der det rörande kommuriikationsnnstalterna heter: »Länge fanns ingen annan väg inom detta län än den invid kusten löpande, åt Finland ledande allmänna landsvägen. Men i sednare tider äro vägar anlagda från kustlandsvägen, vid Piteå eif 4J mil, vid Luleå eif 5 mil etc.» Hvad åter de arbetskrafter angår, som för jordbrukaren skulle gå förlorade, säger Hr Landshöfdingen Widmark, i sin underd. berättelse till K. Af., pag. 18: »Den lidiga trävarurörelse, hvilken inom Norrbotten redan länge egt rum, men under sistlörllutna decennier årligen ökats, har i ej ringa mån bidragit till utkomst och bergning lör ortens innebyggare.» Ytterligare har man sagt att denna provins skulle vara så glest befolkad att det icke skulle löna sig att nedlägga en sådan summa derstädes. Till svar härå får jag än en gång åberopa sistnämnde Landshöfdings ord. Han säger härom, pag. 19, att folkmängds-tillväxten fr. o. m. 1816 års början t. o. m. 18ä5 års slut, näst Westerbottens, varit i Norrbottens län den största i riket, eller 77^ proc.
Sammandrag å de medel, sam, under loppet af åren 18x9, 1820, 1821, 1823 och x8a3 blifvit på Extra-ordinarie Staterne Flottörne anslagne, utvisande irsta Columnen totala beloppet deraf; 2:dra Columnen de bestämde behof, sorn erfordrats, utan att egentligen kunna till Flottornes Nybyggnad och underhäll användas, och 3:djé Columnen återstoden deraf, hvars belopp rälteligeii kan hänföras vara egnadt till Flottornte* reparation och Nybyggnad; grundadt på Kongl. Majrts berörde är fastställde INådiga Stater och de derutaf gjorde Utdrag. Hela Statsanslaget Bestående utgifter Återstod ill F!»t j för Flottorne vid Stationerne. repera tion och Ny | i ] För år 1819. byggnad. Armeens-Flottas Nybyggnads och Underbålls-Stat. Hörer till JV:o 46*. Vidimeras. L. C. af SILLEN, > . _ .. »/'► • ' .. -j.o v r .■-v' r r, ~' . : . : ' '. ' ' , ffijäl :• '4-.'-• •■4/.i 'i. i ii . V ;r ,r. \i\ ' :* li U * . • o ’ir , . J j.ii r?. J ; ■ -X .v.“. ■ • 1.»'ioIJoi i ii»< i '■.j' :.k * ■ [,<x -i-vi !<» vt.» >.••.
Ständer jemväl anvisade belopp af trafikinkomsten utaf Statens jernvägar, icke blifver tillräcklig att bestrida de utbetalningar, för hvilka medlen sålunda äro afsedda, bristen af Riksgälds-kontorets egna tillgångar bör tillskjutas; röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat åt Fullmägtige i Riksgälds-kontoret uppdraga att, för utbetalning of ej mindre de till fortsättningen af Statens jernvägsBih. till 11 St. Brot. 1802 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 14 Haft. t 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 108. byggnader under innevarande riksdag beviljade anslag, jin de af Rikets nu församlade Ständer anvisade lån för enskilda jernvägsanläggningars utförande, anskaffa genom upplåning en summa af högst Tretiofem millioner (33,000,000) Riksdaler Riksmynt; och skall, om denna Jånesumma, med tillägg af behållningen utaf de för Statens jernvägsbyggnader förut upplånade medel och af Rikets Ständer anvisade belopp af trafikinkomsten utaf statsbanorna, icke blifver tillräcklig för sagde anslags och Iåns utbetalande hvad som brister tillskjutas af andra till Riksgälds-kontoret influtna medel; kommande derföre den tillgång, som kan beredas genom de inbetalda lånemedlens förräntning, intilldess samma medel behöfva för dermed afsedda ändamål tillhandahållas, att, i likhet med annan sådan ränteinkomst, tillfalla Riksgälds-kontoret.» Som denna omröstning utfallit med 52 Ja och 62 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll; hvilket Förstärkta Stats-Utskottet härmed skolat för Rikets Ständer anmäla. Stockholm den 6 Oktober 1863. Ank. lii! Exp.-Utsk. den 8 Okt. 1863, kl. 1 e. m.
Jag har sagt att i båda fallen fråga var om s. k. hjelpedagsverken, åsätta hemmanen utöfver deras vanliga genom skattläggning bestämda dagsverksskyldighet. Följden deraf är således, att allmogen i vissa fögderier nu har sig ålagdt såsom en servitut att biträda vid underhållet af byggnaderna vid Näs kungsgård, liksom allmogen på flera andra ställen i Sverige men hvarifrån (med undantag af provinsen Skåne) befrielse vunnits. Jag anser det derföre vara billigt att samma fördel äfven tillgodokommer allmogen i nu ifrågavar:de fögderier. Hr von Hartmansdorff: En talare har sagt, att det vore förgäfves att här yttra några skäl. Hvad mig beträffar, sä är det just derföre att jag anser sådant icke vara fruktlöst som jag nu ånyo uppträder. Här yttrades nyss att dessa båda fögderier borde slippa att utgöra den ifrågavande dagsverksskyldigheten emedan andra, som haft en dylik sig ålagd blifvit derifrån befriade. Om, t. ex. ett hemman blifver förmedladt, skola då alla andra hemman som behöfva förmedling också erhålla den, utan att ägarne derom anhålla? Månne väl de dagsverksskyldige inom berörde fögderier hafva begärt en sådan rättelse? Och om så skcdt hvarföre hafva kommiterade icke omtalat det? Hade någon dylik begäran verkligen afgifvits, så hade den väl gått den vanliga vägen genom Kammarcolhm. Men om ingen ansökning skett, hvarföre hafva då kommiterade framkommit med detta ämne? månne det icke är för skatteförenklingens skuld, som förslaget tillkommit? En anledn. dertill är att finna i den omständigheten att enl. öfverskriften på betänk, skatteförenkling varit hufvndföremålet för kommiterades arbete. Det vore visserligen den grundligaste af alla skalteförenklingar att taga bort skatten, ty derigenom undviker man allt bryderi vare sig med uträkning eller uppbörd. Hittills har man ansett kläderna vara mindre värda än kroppen, men nu lärer förhållandet vara omvändt, hvad statsinkomsterna beträffar. Jag skulle tro, alt R.
S> D. Företogs ä nyo tili öswerläggning StatS-U'stottets Memorial af den i; Nowember rörande Armsens Indelning i Brigader m. m. hwilkel ben 22 innewarande bkef tvid föredragningen hos Rid» derstapet och Adeln pä Bordet hwilanvc; Och blef detta Memoria! af Ridderstapet och Adeln bifallit; hwarom de Respective Med-Ständen genom Utdrag af Pcotocoller skulle wänligerr underrättas. Or Supra. Grefwe k-lamilron, -äxo!, begärde att ic> H. af Aveliga Pcevilegierne mätte sä uplasas, i anledning hwaraf detta pä Herr Grefwen och Landrmarstalkens befallning werkstäldes. Friherre Lsäsrsrrom sacoft, anhöl! att som tryckningen af Ridderstapet och Adelns Protokoller för innewarande Riksdag, i anseende till deras widlystighet, gär långsamt, hans ingifne Memorial rörande Herrar Banco-FullmägiigeS frikännande, matte af honom särffildt och genast till trycket fä befordras. Bifölls. " Up - 10 Den I December UplästeS följande: Afskrift Protocoll hållit inför Konungen pä Stockholms S-'orr den 2z Nowemb. 1829. Sedan en Deputation frän det Hederwarda Bonde Srändet anföra» Dest Taleman och ärföljd af Ständers Secreterare, pä manligt sätt emvttaqen, inträdl i Konungens Audicu-e rum, der Hans Maj:t Sig befann, omgiftven af Stms-Raders .Ledamöter, Dest General Adsurant scr> Armeen och de till Kongl. Maj:t upwaktning börande Personer, samt Wukchafwande Officerare, höll Bonde, SrändelS Taleman följande Tal. "Stormägtigste Allcrnadigsic Konung.''
Hans motion var således ett önskningsrnål, ty den åsyftade en underdånig önskan angående Expeditionstaxan; den framställning han nu gjort åsyftar precist samma sak, hvårföre den, emot Grundlagens föreskrift, icke kan åter upptagas. Jag beklagar således, att Herr Ribbings ”helande balsam” vid delta tillfälle ej kan användas. Herr Hjerta har tillstyrkt, att i8a3 års 4 3 H. 9 + Den 29 September. anslag i delta afseende malte bibehållas* Men da förhållandet visar sig vara, att år 1824 en brist uppstod af 10,000 R:dr, år i825: 70,000, år 1826: 14,000, år 1827: i5,ooo och år 1828: 14,000 R:dr, så är jag öfvertygad att anslaget är otillräckligt, och att behofvet verkligen förefinnes, alt årligen öka det med 10,000 R:dr. Jag anser dessutom detta ökande icke vara vådligt, enär Utskottet slutat sitt tillstyrkande med det föreslagne vilkor, att alla besparingar på detta anslag skola lika med StatsVerkets öfverskotter till RiksgäldsContoiret ingå. Herr Hjerta: Här finnes alltid tvänné bestämda opinioner, den ena, som vill, att allt skall gifvas, hvad man möjligen kan begära, och den andra, som vill, att Institutionerna skola lämpas efter förmågan alt erlägga anslagen. Hvad mig beträffar, kan jag icke vid detta tillfälle ingå derpå, att anslaget kan huru som helst öfverskridas. Jag tror, att Regeringen är skyldig tillse, att det anslag blir tillräckligt, som Ständerna beviljat. Jag påstår derföre, att 5o,ooo R:dr är nog till detta anslag, då priserna nu icke äro högre, än de år 1822, efter hvilka priser sista Riksdagen upphöjde samma anslag. Rätta sättet att aldrig få ordning i denna sak är, alt bevilja tillökningar, ty om vi nu bevilja 60,000 R:dr, uppgå kostnaderna nästa år ganska säkert ti 11 70,000 R:dr.
Till uppförande å Andra Hufvud-Titeln har E. K. M. Nådigst föreslagit ett arfvode af 100 R:dr, hvilket blifvit en Execulions-Fogde i Carlskrona beviljadt för uppsigt öfver Länisfångarne i Rådstufvuhäktet derstädes, äfvensom 78 R:dr 32 sk. till Fångvaktmäslaren vid samma bäkte; och hafva Rikets Ständer delta bifallit. Kronobergs Län. E. K. M. har i Nåder föreslagit, att de, efter branden i Wexiö, Nådigst beviljade 300 R:dr byresmedel för Landshöfdingen och 250 R:dr dylika medel för embetsrum, hvilka belopp utgått af anslaget för Ki •önans hus och byggnader i landsorterne, måtte å Allmänna LidragningsStalen uppföras, hvaremot elt äldre hushyresanslag, 165 R:dr 16 sk., komme att, såsom besparadt, från 2:dra Hufvud-Titeln uteslutas; men då berörde 550 R:dr utgå för ett behof, som först i framtiden, genom uppbyggande af Residens, kan blifva afhjelpt, hafva Rikets Ständer funnit desamma heldre bora nu å Andra Hufvud-Titeln upptagas. Christianstads Län. Den af E. K. M. Nådigst föreslagna ofverflyttning Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o ty5. 383 från 8:<le till 2:dra Hufvud-Titeln af Lill en Fångvaktare och en Vaktknekt vid häktet i Engelholm utgående 2C6 R:dr hafva Rikets Ständer bifallit. Malmöhus Liin. Likaledes hafva Rikets Ständer bifallit, att de, såsom förslagsvärde å arrendet tor Alnerups Kungsgård i Malmöhus Län, hvilken af Landshöfdingen begagnas, upptagne 200 R:dr må, på sätt E. K. M. i Nåder föreslagit, från staten uteslutas. Götheborgs och Bohus Län.
Slals-Utskotlels Utlåtande, M 21. 15 Kongl. Öf v er-Intendent s-Embet e t. § 25. (Rev.-ber. pag. 6<). För k I. pag. 255.) Revisorerne hafva anmärkt, att af anslaget till byggnader och reparationer i landsorterna funnes, enligt räkenskaperne vid 1849 års slut, liggande i kassan en kontant behållning till icke mindre belopp än 6,105 R:dr 47 sk. 7 r:st., deraf dock, då Kongl, (jfver-intendents-embetct egde räkning med Rikets Ständers Rank, bort, enligt Revisorernes tanke, i Ranken insättas hvad lör. de löpande utgifterne icke erfordrats. Uti den häröfver afgifne underdåniga förklaringen har bemälde Kongl. Embete, med upplysning, att berörde såsom kontant behållning upptagna post bestått till större delen af åtskilliga utaf olika anledningar lemnade förskott och endast till en ringa del i kontanta penningar, tillkännagifvit, att, i följd af Revisorernes nu gjorda anmärkning, redogöraren erhållit förständigande att framdeles i likartade fall vid bokslutets uppgörande, specificera, hvari den uppförda kassa-behållningen består, då den ej utgöres endast af kontanta medel; och får, med afseende å hvad den underdåniga förklaringen sålunda innehåller, Utskottet tillstyrka, att Revisorernes förevarande anmärkning får förfalla. Kongl. Krig s -Kollegium. Artilleri-Afdelningen. (Ordinarie Stats-anslaget.) § 26. (Rov.-ber. pag. 72. Förkl. pag. 257.) Revisorerne hafva fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att äldre till krigsbruk odugligt krut eller, då sådant icke i närmaste förråd funnits, bergskrut blifvit till enskilda arbetsföretag utan betalning ullemnadl, såsom t. ex. på grund af Kongl.
– Nå deruti är ingenting besynnerligt; man har satt dit den då man ville hyra ut rummen, och tagit bort den då man ej vidare ville bli oroad, – det är klart. – Det är möjligt. – Nåväl, fortfar, fortfar! Ännu kan jag icke finna något, som afskräcker mig ifrån att följa Herberts exempel. – Vi ringde, – fortsatte Lennartson – porten öppnades och vi inträdde i en hög hvälfd förstuga, der en lång mager svartklädd karl, med utseende af en intendent, betjent, eller kammartjenare i ett gammaldags förnämt hus, mottog oss, han bugade sig artigt för mig, som först kommit in, och frågade hvad vi ville, men i detsamma framträdde Herbert, och vid hans åsyn syntes den obekante så bestört, att hvarken Herbert sjelf, eller jag kunde undgå att märka det. Han blef ännu blekare än han förut var, darrade synbart och svarade så stammande och oredigt på våra frågor, att vi knappt kunde förstå honom, och slutligen, då vi ville se rummen, påstod han att detta var omöjligt nu, ty de voro icke riktigt i ordning, hvarföre han bad oss återkomma om några timmar. Men under allt detta voro hans ögon med ett sällsamt, nästan ömt uttryck fästade på Herbert, och då han bad att få veta våra namn, och Herbert sade honom sitt, nickade han med ett uttryck i sitt bleka ansigte, som tycktes vilja säga att det förhöll sig alldeles som han hade väntat sig. Utkomna på gatan, skiljdes vi åt, och först på eftermiddagen råkade jag åter Herbert. Han hade då redan varit der igen, funnit rummen förträffliga, öfverenskommit om priset och skulle ännu samma natt ligga der Han var vid särdeles godt lynne, skämtade öfver min paniska förskräckelse för det stackars gamla huset, och påstod sig skola må förträffligt der; bad mig komma in till honom dagen derpå, då vi tillsammans skulle ansätta den gamla kammartjenaren, för att få reda på egarens namn – hvarpå vi blifvit ännu mera nyfikna genom kammartjenarens synbara förlägenhet och undvikande svar.
La des till handlingarne Stats-LTskottets den 7 dennes på bordet lagda memorial N:o 88, i anledning af återremiss på Stats-UIskottets memorial N:o 20. S. D. Ånyo föredrogos och biföllos Stals-Utskottets den 7 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 71, i anledning af väckt fråga om ett räntefritt lån till jordbrukets upphjelpande inom Vester-Norrlands L in. N o 72, Troi. TJldr. d. 16 Maj 1S40. 2 65 N:o 72, angående vackt fråga om anvisande af en Nionde Hufvud-Titelns anslag motsvarande summa lill låneunderstöd för menigheter. N:o 74, angående föreslagna åtgärder till minskning i åtskilliga kostnader för kommande Riksdagar. N:o 75, angående sökt rättighet för staden Wadstena att återbekomma hvad som blifvit inbetaldt å ett lån för cholera-kostnaders bestridande, N:o 8G, i anledning af Landt-Räntmästaren J.E. Bloms m. fl. ansökning om eftergift af tre års ogulden ränta för Örebro qvarn. N:o 87, angående sökt låne-understöd för staden Söderhamn, i anledning af den år 1835 i nämnde Stad inträffade eldsvåda. N:o 89, öfver Herr J. E. af Geijerstams motion, angående de så kallade Fri-socknarnes praestationer till Dylta svafvelbruk. N:o 90, angående den på Öland belägna Böda kronoparks föreslagna förvandling till Härads-allmänning. N:o 91, i anledning af väckt fråga om några Kronoparkers upplåtande till allmänningar för Färentuna Härad. S. D. Återremitterade Ridderskapet och Adeln Stats-Utskottets den 7 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 70, i anledning af sökt afskrifning af de staden Borås beviljade byggnads-lån. S. D.
Är det deremot frågan om politiska concessioner, om concessioner i afseende på representationssättet, derom Grefven sagt, att de öfrige Stånden ständigt fordra sådane af R. o. Ad., men sjelfve icke vilja göra några dylika, så är likväl förhållandet, att alla de öfrige Stånden hafva sedan 1809 gjort concessioner i och för representationssättet genom förut orepresenterades intagande i sina Stånd, hvilket naturligtvis minskat de öfrige inom Stånden förut representerades inflytande, hvaremot R. o. Ad. är ensamt det Stånd, som icke haft tillfälle att göra någon sådan concession. Den fråga, som nu är föredragen för R. o. Ad. är, så vidt jag kail erinra mig, den första som blifvit framställd, och genom bifall till hvilken R. o. Ad. i afseende pä representationssättet kpmme i tillfälle att göra en concession åt den allmänna billigheten, som kunde leda till omedelbar verkställighet. Om de öfrige Ståndens concessioner torde jag få erinra den värde ledamoten, som bortglömt dem, att BorgarSt. hos sig inrymt brukspatronerne, PresteSt., universiteten jemte vetenskaps-academien och BondeSt., som 1809 endast utgjordes af kronooch skatte-hemmansägare, sedermera ibland sig inrymt frälsehemmansägare, hvartill kommer att sistnämnde Ständ just vid denna riksdag äfven velat upptaga säteriägare, hvilket så mycket mindre bort undfalla någons minne, som R. o. Ad. för sin del just denna afton samma förslag godkänt. Hvad antagandet af det nu förevar, förslaget angår, så har derom de tvenne näst föregule talare redan lemnat tillräcklig utredning; men jag skulle för min del tro, att det dessutom vore skäl att bifalla förslaget, för att visa, icke allenast, att Adeln med välvilja vill gå de öfrige Stånden till mötes, utan äfven är färdigt att göra concessioner till representationssättets partiella fullkomnande, då sådant kan af Ståndet bero. För öfrigt har Gr.
Utskott blifvit satt till omreglering af Statens Högre Ämbeten, att det vöre att gå detta Utskotts åtgärder i förväg, och att nu mera intet verkeligt behof af skyndsamhet med Stats - Secreterarenas Töne - förhöjning kunde fordras , eller ock att Han trott sig, vid närmare eftersinnande af vår nuvarande Stats - Reglering, Stats-Uts kottets Betänkande n. ti finna, att det skulle stå illa tillsammans med billighet och rättvisa, om Ständerne, med förbigåen. de af Hofoch Justitias-Cancellererne,ökade Stats Secreterarnes .Löner, hvadan han heldre återtagit sin Motion än att bevilja något, afvaktande nu mera tiden och det särskildta Utskottets åtgärder. — hvilka af desse orsaker — en eller begge •—som ledt den värda Motionären, så förenar jag tnig fullkomligt med honom och vågar hoppas att, om Rikets Höglofl. Ständer skulle vilja tika Stats - Secréterarenas Löner, Hofoch JustitiasCancellererne då inneslutas i samma Löne-för* höjning, under samma villkor, som Utskottet i öfrigt uppgifvit i Sitt betänkande. — Eller och att Utskottets Betänkande helt och hållet afslås och Rikets Höglofl. Ständer besluta att afvagta resultaten af de möjeligen blifvande förändringar, enligt särskildta Utskottets [Betänkande, som kunna göra nya Löneregleringar nödvändiga. Denna Reservation anhåller jag, vördsamt må till Stånden få åtfölja Höglofl. Stats - Utskottets Betänkande.” Och skulle detta yttrande, alltså medfölja till Respective Riks-Stånden. Stockholm som ofvan. Ex Protocollo W. K A R s T R Ö M. 'i , ss Stafs-Utskottets Betan kand en. Ankom den 14 Aug. 1813. * / Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets Yttrande, i fråga om Lieutenanten Berghmarks sökte prolongation å Arrendet af Klabböhle Laxfiske, Sedan Stats - Utskottet, under den 20 sistl.
Björnstjerna bifall till detsamma med den förändring, att två terminer i sender skulle blifva den kortaste tid, hvarunder tillverkning af bränvin finge ega rum; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts förslag och sedermera propos. på bifall till Gr. Björnstjernas yrkande, hvilka båda propos:r med blandade ja och nej besvarades; hvarefter och sedan propos. på bifall till Utsk:ts förslag förnyats samt med blandade ja och nej besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Votering begärdes, med ani. hvaraf uppsattes och justerades följande voteringspropos.: »Den som bifaller Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts i Betänk:t N:o 1 gjorda hemställan, att i afseende å bränvinstillverkning året indelas i 24 terminer, hvilka taga sin början den 1 oeh 16 i hvarje månad, och att tillverkaen må af dessa välja, hvilken eller hvilka och huru många han åstundar, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Den 11 Maj. 241 Vinner nej, bifaller K. o. Ad. denna hemställan med den förändring, att två terminer i sender skola vara den kortaste tid, hvarunder bränvinstillverkning får utöfvas.» Efter denna voterings utgång hade rösterna utfallit sålunda: Ja — 19. Betänk:ts vidare föredragning uppskjöts härefter till nästa plenum. Gr. Mörner, Carl Göran: Jag får anhålla, att å fördragningslistan till nästa plenum måtte främst uppföras Stats-Utsk:ts hittills endast en gång bordlagda Mern. N:o 81, som innehåller åtskilliga förslås: till voterine-spropos:r. Till detta förslag lemnade R. o. Ad., uppå gjord propos., sitt bifall. R. o. Ad. åtskiljdes kl. {Il e. m. In fidem, 0. Brakel. H. V. 16 242 Den 12 Maj f, m. Lördagen den 12 Maj 1866.
Om Dito till uttryckande af Nationens saknad wid förlu» sten af H. K. H. Angäende utbetalningen af Utstottens Sccreterares och Cancellisiers arfwoden. lii. B. p. ;zL, zz?. 2:0 Remister till nedannämnde Utskott af, under Riksdagen, i Ständen förekomne ämnen samt de derutinnan, äfwcnsom ä af Utstotten wäckte frägor fal» lade Beslut: Allmänna Leswärs» och Oeconomiä-Utskottet: Om införsel af utländst Spannemäl och Tull derä. !. B. p. 60, Lvz, Z24. proto» protscolls.Utdrag; Riksens Ständers, Dm Handtwcrks-Gcsällernes förande under Tjenstehions. Om skyldigheten för alla att deltaga i wärdén af fattige, samt rörande en serskild i detta afseende nykommen kraga. HlBp. 182, 188- Dm mätt och stegs widtagandc till stadgande af stälige Spanncmälspris. I. B. p. 212, ;;g. Om Allmänna Magasins. Inrättningen, l. B. P. Zll, Om Bränwins-bränningen i Larlsc-rons. I. B.P. ioi. Om Disposition öfwer Siattehemmans skog. I. B. P624. Dm Bohusländska Sillfisket. I. B-P641. II. Dm Jemkning i Rustningen och Rolernigen öfwer hela Riket. II. B. p. 158- Om Förstärknings-Manskapcts utgörande. Statsoch Allmänna Deftvarsoch <pe» conomiä-Utskotten. L> anc 0 - Ut sk 0 t tet: Om Ärcndcrncs wärd i Banquen, utan hinder af Fullmagtiges gagnade Riksdagsmanna-rält 1. Dm Banquens tillstånd och styrelse samt tillökning i Lön och Veckopenning för Arbecarne wid Dnmds Pappersbruk. I.