Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad åter angår förslaget att fullständiga redaktionen genom intagande af uttrycklig föreskrift för tullbehandlingen af andra Askar och Dosor, än af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen, så lärer, enär sådan tullbehandling, som Utskottet i detta afseende föreslagit, i allt fall måste ega rum och tullbevillningens belopp således ej är beroende af denna föreskrifts intagande i tulltaxan under artikeln Askar och Dosor, samma förslag, som endast vunnit ett Stånds bifall, böra förfalla. Vidkommande artikeln Balsam: kopaive, peruviansk och annan nativ, så hade Utskottet föreslagit, alt, med bibehållande af gällande införselstull, 6 sk. skålpundet, tillägga den anmärkning, att för llaskorna icke något afdrag i vigten medgifves; hvilket förslag Presteoch Borgare-Stånden godkänt, men Bidderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, med vidblifvande af gällande tullbestämmelser härom, ogillat. Enär å den serskilda förteckning å varor, som äro vid införsel tullfria, hvilken finnes Införsels-tariffen bifogad, är upptagen artikeln flaskor, på hvilka varor inkomma och som icke, enligt serskildt stadgande i Införsels-tariffen, inbegripas uti vigten för lullberäkningen, så följer häraf, att Utskottets berörde förslag innefattar en förhöjning i tullafgilten för Balsam, som på flaskor inkommer; och mäste således, så vida icke Bidderskapet och Adeln och Bonde-Ståndet äfven skulle vilja godkänna ifrågavarande af de båda öfriga Stånden gillade förslag, följande omröstning anställas: 3:o. Den, som biialler Utskottets af två Stånd antagna förslag, att vid artikeln Balsam: kopaive, peruviansk och annan nativ, i Införsels-tariffen intaga den anmärkning, att för flaskorna något afdrag i vigten icke medgifves, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna anmärkning icke att intagas.
45 får alltså hemställa, att Herr Sundvallsons ifrågavarande motion må lemnäs utan afseende. Motsvara §§ 94—100, i Kommitterades förslag. Efter att sålunda hafva redogjort för de hufvudsakligaste motiverna till det af Utskottet uppgjorda förslag till Bevillnings-stadga, får Utskottet öfvergå till förslaget till Instruktion för Taxerings-förrältningarne. Då detta sednare förslag dels står i öfverensstämmelse med åtskilliga i nu gällande Bevillnings-stadga intagne föreskrifter, dels grundar sig på Utskottets förslag till ny sådan stadga, torde någon närmare redogörelse för förslagets grunder icke erfordras. Utskottet anser sig dock böra fästa uppmärksamhet på följande omständigheter, nemligen: Uti § 9 är föreslaget, att, till ledning vid bestämmande af värdet å stängjernsbrukens samt masugnarnes tillverkningar, skola antagas de i derom utfärdad kun görelse sednast fastställda lösningspris för Kronans hammarskatts-jern samt tiondeoch persedel-tackjern från samma bruk, äfvensom att behörigt afseende å dessa ut skylder skall fästas; men då Rikets Ständer, för deras del, redan beslutat, alt såväl hammarskatten, som tionde-tackjerns-afgiften för framtiden skall, under vissa vilkor, upphöra, så torde, i händelse detta beslut blifver af Kongl. Majit stadfästadt, nämnde § i Instruktionen böra utgå. I afseende på mjöloch sågqvarnars beskattning, är fråga väckt, men till annat Utskotts handläggning hänskjuten, att de å dylika qvarnar åsätta grundräntor skola upphöra och motsvarande bevillning i stället derför utgöras; och torde, med anledning häraf, stadgandet i sednare delen af <§ 11 uti Instruktionen för Taxerings-förrättningarne böra framdeles ställas i öfverensstämmelse med det beslut, som uti nämnde fråga blifver af Rikets Ständer fatladt.
Men när Mefistofeles ser Faust i kretsen af de kamrater, hvilka som medarbetare i den nya världstidningen skola sprida mästarens tankar kring hela jordens rund, då ler han sitt första segervissa leende. Ty nu vet han, att Faust på allvar är död, att den okuflige giganten ändtligen är gifven honom i våld. Och han håller länge i sin hand det första rentrycket, på hvars öfversta kant står att läsa: Redaktör och ansvarig utgifvare: Faust... Jag tänker mig detta nedskrifvet, och jag söker att sätta mig in i den tanken, huru det skulle se ut om dessa fantasier stodo tryckta i den tidning, jag själf tillhör. Jag tänker på, hur det bara skulle vara, om jag lämnade in denna godbit till redaktören med vördsam anhållan, att han ville se efter, om det ej skulle passa i hans tidning, och jag vet, att i dessa ord har jag i omklädnad sagt mitt hjärtas innersta mening, bizarr, öfverdrifven, otidsenlig, må så vara, men dock min mening. Och när klockan blir tre, och jag är ledig från dagens arbete, reser jag mig upp med den besynnerliga känslan, att jag icke kan gå hem och sitta ensam med min hustru. Hvarför jag just i dag ej kunde det, vet jag icke. Jag har ju dock nu börjat att vänja mig vid den tanken, att jag icke är någon »Ritter vom heiligen Geist», utan en fattig tidningsneger, som låter udda vara jämt och gör sin skyldighet. Men i dag är det mig, jag vet icke hvarför, omöjligt: jag behöfver vara ensam. Och utan att betänka mig vidare, telefonerade jag hem, att jag skulle blifva borta till middagen, och jag gick ensam ut, följande stråkvägen af promenerande fram öfver Kungsträdgården. Det var länge sedan jag gick där, emedan jag på sista tiden undvikit de platser, där människor trängas. Jag plägar smyga mig på mindre besökta gator mellan mitt hem och arbetslokalen. Behöfver jag en promenad, har jag brukat gå utom tullarna genom de norra kvarter, där höga hattar och kända ansikten äro sällsynta.
Då jag gjorde min motion om brännvinsbränningen, utvecklade jag motiverna derför, hvilka visade såväl orsakerna som ändamålet med mitt förslag. En redlig uppgift inför allmänheten hade således fordrat att icke framställa endast det nakna förslaget, men Riksdagstidningen tillät sig likväl att utesluta hela motiveringen. Jag tog då den utväg, den värde ledamoten nu föreslår. Jag skref till redactionen och beklagade mig öfver uteslutandet, samt begärde, att motiverna måtte upptagas; men jag återfick mitt bref med skriftligt svar, att min begäran icke kunde bifallas. Jag vände mig derefter till Aftontidningens redaction, hvilken jag tilltrodde större rättvisa, och beklagade mig öfver denna vägran af Riksdagstidningens redaetion samt begärde rättelse i Aftontidningen, emedan jag icke ville begagna den appel, hvartill Tryckfr.-lagen lemnar rättighet; men äfven på denna begäran fick jag det skriftliga svar, att den icke kunde bifallas. Hvad skulle jag då vidtaga för åtgärd? Det återstår mig ingen annan, än den att till en varning göra denna anmälan till II. Ståndets protocoll; och )4 hemställer till R. o. Ad., om en af dess ledamöter kan förnärmas i sin yttranderätt, utan att det träffar hela Ståndet. En sådan anmälan är icke ovanlig i England och Frankrike; och journalisternas välde blefve alltför stort, om representanten icke ägde rättighet att till protocollet anmärka, när han af dem förnärmas. Fortsattes till slut justeringen af plcni-prot. för d. 20 Febr. f. m. Justerades pleni-prot. för d. 20 dennes e. m. Justeringen hade blifvit afbruten genom ankomsten af K. M:s HofCanceller, hvilken, å K. M:s höga vägnar, aflemnade en Nåd. Skrifvelse till R. St. af d. 22 dennes, om valet af ett hemligt Utskott; och blef denna Nåd. Skrifvelse genast efter justeringens slut uppläst. Dey 27 Febr 11 ar ii. II. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att skyndsamligen sammanträda, för att, å R o. Ad:s vägnar, utse ledamöter uti det af K.
I sammanhang hBrmed mB erinras om, att ett forslag om kviw ntt efter ajlagda examina erldlla akadenziskn t i t l w och rattignnns rdtt hetw vid universitetet i Cambridge lilraledes i Br .fallit, efter de inest slrandalosa upptraden, nnordnade af studenterna som en demonstration mot kvinnornas intrHng pb deras gebiet. Detta iir einellertid en naturlig f oljd af r6striittsf riigans mtgiing. Vid siiviil Osf ord sonz Cambridge finnas flera lrvinliga Colleges, diir de, kvialiga stt~dent e r m fii taga sarnma esarnina soin miinnen, hvilket de i dliniinhet gora riled atm81.kta betyg. b1eu d5irvi.d staaaa derczs framg~agar. Titeln B. A. (Baccalaureate of Arts *) kunna de ej ehillla af det sk&amp;l, att hvarje B. A. blir, sBvida han s t i r inskrif ven tre Br i universitetsmatrikeln och betalar afgifterna till tlniversitetet och sitt College, utaa vidare esamen &amp;. A. (Master of Arts), med hvilkeu vgrdighet foljer rattigheten att deltaga i d e n af tvfi ~~aderhusledamoter. Alltssb inga akadeiniska viirdigheter, f orr 211 rost15itt edliillits! A. S. *) Forsta grsden till doktorsv5irdigheten. Den internationella kvinnskongressen S Bryssel. FrBn den 4 till den 7 sistlidne augusti hiills i Bryssel ett mote, soin i likhet med det som Bgde rum i Berlin fiirlidet Hr betecknades med namnet: internationell kvinnokongress.
N:o 70, hvarigenom alla vid ändring uti den omnämnde instruktionen äro vordne ogillade, och de uti berörde motioner framställde förslag hufvudsakligen åsyftat ändringar i instruktionen just uti de delar, som i nu ifrågav:de punkt af Gonst.Utsk:s Mern. finnas omförmälda, synes det mig vara lika öfverflödigt, som det skulle vara föga grannlaga att nu inför R. o. Ad. uprepa hvad som dels finnes tryckt i Ekon.Utskrs åberopade Betänk., dels under discussionen inom detta Stånd blifvit i ämnet yttradt, dels ock är vordet anfördt i de vid Const.Utsk:s Mern. fogade reservationer. Likväl kan jag ej lemna oanmärkt, att att då Utsk. företagit sig att redogöra för innehållet af 1734 års Landshöfdingelnstruktion och på jemförelsen deremellan och stadganderne i den år 185 5 utfärdade, grundat sina anmärkmr emot Konungens Rådgifvare, skulle det kanske ej kunna anses såsom ett för långt sträckt anspråk, att referatet, om det äfven ej gjordts ordagrannt (hvilket kanske varit det bästa), åtminstone blifvit gjordt fullständigt och fullt noggrannt samt ej på sådant sätt att i de äldre stadganderne dels tillädes inskränkningar, som der ej finnas, dels förbigingos föreskrifter, som uti dem stå att läsa och ej heller förbisåges hvad i öfrigt varit hithörande stadgadt fastän ej i meranämnde äldre instruktion intaget. Uti alla dessa hänseenden är emellertid Utsk:s Mern. bristfälligt.
Kungörelse af den 27 Augusti 1823, i afseende på deri omförmälde förteckningar.’ föreskrifver 1 utan tvifvel varder, då den åtalas , helagd med samma ansvar: som annan deras tjensteförBummelse af lika beskaffenhet, och. stadgande af serskildt vite för nämnde underlåtenhet således ej är af nöden , - d) Då meningen af det i Författningens rubrik förekommande uttrycket lag. brott är i sjelfva författningen så tydligt förklarad och bestämd, att origtig tolkning deraf ej bör kun? na ega rum, e) Då skyldighet att låta utskrifva och till Presterskapet aflemna serskildta ProtocollsUldrag öfver alla de vid Under Domstolar förekommande brottmål , sorn i Författningen omtalas , destomindre må vederbörande Underdomare Häggås, gom de anb«f« / 80 Lagutskottets Betänkande N:o 32 J fällde förteckningarne bora innehålla de sakfällde eller under framtiden ställde personernes namn och brott, hvilket är tillräckligt för de anteckningar, som i kyrkoböckerne böra införas, och slutligen f) Då äktenskapslöften inför Hätta ej kunna hänföras till lagbrott, eller deras anmälande hos Presterskapet anses höra till Författningens bestämdt uttryckta ändamål , Utskottet finner hvarken förnyande eller förklaring af merberörde Kongl. Kungörelse, eller ändring eller tillägg deruti af behofvet påfordras; hvarföre Utskottet tillstyrker, att Motionen och de deraf^föranledda serskilda anmärkningarne måtte lemnäs utan afseende; hvilket dock till Rikets Högloflige Ständers pröfning vördsamligen. hemställes Stockholm den 17 Januarii 188g. LagUttkottets Betänkande N:o 33, 31 Ankom till Exped. Betänkande öfver Herr ContractsProsten Eric Agrells Motion om förhöjning af afgiften till kyrkan för förnyadt lägersmål. Tn.
Hr von Troil, Emil: Då discussion uppstått om detta ämne, vill jag blott gifva tillkänna, att jag inom StatsUtsk. delat samma åsigter som Hr v. Hartmansdorff, och att jag ansett denna fråga röra ett beskattningsärende; men då jag likväl ej hade något emot, att frågan må förfalla, ansåg jag öfverflödigt att reservera mig emot uppställningen af betänk. StatsUtsk:s utlåt. N:o 4*3 blef af R. o. Ad. bifallet. Till pröfning företogs StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 4<7 öfver anmärkn:r vid betänk. N:o 204, innefattande förslag öfver Riksg.conl:s behof fr. o. m. år 1835 t. o. m. år 1839, tillika med ett nytt förslag i samma ämne. Hr Stuart, Garl Gust.: Då Utsk. i detta betänk, medgifvit, att åtskilliga förändringar i Riksg.cont:s financiella ställning inträffat under loppet af denna riksdag, hade jag önskat, att Utsk. i sammanhang härmed till RiksSttn inkommit med en fullständig tableau öfver Cont:s nuvar. tillgångar och skulder, på det att R. St. derigenom kunnat blifva i tillfälle att med erforderlig sakkännedom bedöma detta verks tillstånd i alla dess delar. Utsk. afgaf väl i Maj månad sisth år ett betänk., som innehöll en provisionel beräkning öfver Riksg.cont:s inkomster och utgifter för samma år; men det synes hafva varit i sin ordning, att Utsk. numera, sedan det verkliga beloppet af dessa inkomster och utgifter är kändt, meddelat RiksSt:n bestämd upplysning, huruvida omförmälda beräkning befunnits i mer eller mindre mån afvikande från det rätta förhållandet. Detta är således min första anmärkn. mot Utsk:s nu sednast afgifna ut - too Den 9 Mats f. m. låt. — Hvad derefter beträffar de hufvudgi under för Riksgtscont:s upplåningsrörelse, som Utsk. tillstyrkt, så anser jag dem vara alltför obestämda.
Axel Fredrik Gyllenhammar; ang. beloppet af arfvoden för Bevaknings-Befälhafvarne vid Kronohäktena i Eskilstuna, Norrtelje och Kongsbacka; ang:de föreslagen utvidgning af Uplands Regementes mötesplats Polacksbacken; om anslag till försök för utrönande af dels s. k. pansarplåtars af Svenskt jern förmåga att emotstå skott och dels lämpligaste konstruktionen af refflade gjutna jernkanorier till fartygs bestyckning; orri antagande af en ny Förordn. ang:de mantalspenningarne; ang:de afskrifning i räkenskaperne af Stats-Verkets äldre undsättnings-fordringar inom Vesterbottens och Norrbottens län; ang:de upplåtelse till Götheborgs Museum af Kronans andel uti f. d. Ostindiska Kompaniets hus i Götheborg; ang:de eftergift till förmån för enkan Märtha Nilsdotter Tulpan af Kronans rätt till qvarlåtenskapen efter hennes syster, enkan Anna Nilsdotter i Makrismåla; och Skrifvelse: ang:de en för djupgående fartyg ifrågasatt ny farled genom Stockholms skärgård mellan Baggens-fjärden och Stora Wärtan. Föredrogs och remitterades till Bevilln.-Utsk:t K. M:s d. 13 d:s bordlagde Nåd. Skrifvelse till R. St:r ang:de förslag till ändringar och tillägg i nu gällande tulltaxa. Föredrogs ånyo Lag-Utsk:s d. 3 o. 5 d:s på bordet lagde Utlåt.
Hr Hifelt, Anton. Öppnades Hrr Electorers lista lill val af en ledamot, alt under den Hr von Ehrenheim, Christian Wilhelm, medgifna 3me veckors ledighet från d. 12 dennes, i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. inträda, sedan N:o 1413 Hr Räfelt, Anton, härtill vald, detta förtroende sig afsagt; och befans dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2227. Hr dorchimont, Willielm Albrecht. 208 Den 11) Octo b er. Öppnades jemväl Hrr Electorers lista till val af en suppleant i Bancooch en suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk.; och befunuos dertill hafva blifvit utsedde i Banco-Utskottet: efter N:o 872. Hr Budebeck, Edvard Ulrik, N:o 1918.A. Hr von Strussenfelt, Fullm. Hr Rudebeck, Salomon , med 16 röster; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: efter N:o 830. Hr von Vicken, Fullm. Hr Sandels, Claes Samuel, N:o 130. Hr Munck af Fulkila, Claes Johan, med 16 röster. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Munck af Rosenschöld, Thomas, anmält, att sedan han blifvit förordnad alt vara adjungerad ledamot i Svea Hofrätt, hans lid icke medgaf honom alt fortfara med sin befattning såsom ledamot af Exp.Ulsk., hvarifrån han fördenskull anhöll att, med bibehållande al sin riksdagsmannarätt, blifva entledigad. R. o. Ad. biföll denna anhållan; hvarefter Ilrr Electorer af II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodades, att i deras nästa sammanträde utse en ledamot i Exp.Ulsk. i st. f. Hr Munck af Rosenschöld. Hr Brummer, Carl Magnus:
fjärdar, och utskurna och På aldrig aldrig staket m e d spjälorna nattviol berget, där klyftorna flydda sund o c h idylliska passager, öfver vida, talande, korn. lockande solvädersönskan d o f t e n steg v ä n idealhem, o m ej denna » pärla », infattad i grytor kastruller, Aldrig, eller o m j a g ens h a d e vagn, och mången den mjölk trånande Aldrig, älskvärda hvitt ett åt! söker flickas Vårt i mitt betraktar sin Förtviflad lilla j a g har dit! Och vemod, Ack! nade FAGER och lif. en enda kylig gaslåga. har snedsprång morgontimmen. med Jag flere NATT. fagra, det ristat sig i n nya skrifligt omkring! FRÖKEN. H äktenden gamla regimen, vara minns — från alla a f skaffa började. nutida gift. » Men allt det där är nu förbi, förbi! » viljan handling. jag nu ELLEN nutidens gamla goda tiden ». Ena öppen, o c h på dess öfversta gonting att läsa, måladt dörren var vidglasruta s t o d nå- med brungul färg — o c h s. k. skrifstil. fram, med den O c h ehuru det syntes bakställning dörren för tillfället det skinande Saft och kaffe. steg utan vidare reflexioner k o m j u s t l a g o m f ö r att i handen hvars bar blanka fram och messingsstrut rågade sig bruna, skinande kaffebönor, hvilka b l a n d a d e sin genäma arom satte sig på med en stol lilla t r ä v e r a n d a n, kaffe, att det len, anKvinnan bredvid dörren på efter skulle vara färdigt, och ögonblick mörknade plötsligt himen svart m o l n v ä g g reste s k y m d e bort fyrtornet sig i söder o c h o c h den fagra och sjön började betänkligt häfva sig i långa, farliga beklaga ett sällskap, s o m j u s t n u b e f a n n sig ute en till på fall böljor.
Han skulle pensioneras med 100 R:dr efter en viss tjenstetid; och förmenades på della sätt lulli dugligt och belåtet folk kunna erhållas. Den indelle matrosen skulle ej antagas vid högre ålder än 20 år. Han skulle i början af sin tjenstetid deltaga i de tvååriga expediloner, som borde utsändas till handelns gagn och bästa. Sedan skulle ban, med undanlag af utomordentliga tillfällen, endast uppbådas hvart annat eller hvart tredje är till 6 månaders verklig sjötjenst. Han skulle aflönas med 60 öre om dagen Hans beklädnad skulle beräknas lill 60 R.dr, då ban tjenslgjorde året om, och 40 R:dr då han gjorde halfårs-tjenst. Han skulle dessutom, allt efter sin duglighet, erhålla någon större eller mindre månadspenning. Hans pension skulle i medeltal utgå med 100 R:dr om året. De 2,000 indelningshafvare, som hodde närmast de kuster, som hade rikaste tillgången på sjöfolk, skulle anskaffa ynglingarne. Men de skulle ej behöfva förse dem med torp, utan endast med deni öfverenskomma om de vilkor, mot hvilka de ville tjena Kronan. Sålunda kunde man hoppas, alt det egna intresset skulle förmå indelningshafvare!! alt vända sig lill de ynglingar, som hade mesta håg för sjön och följaktligen fordrade minsta betalningen. Äfvenså kunde man hoppas, att, om en vanlig bondpojke hade blifvit anvärfd, denne, efter sin återkomst från en tvåårig expedition, fått smak för sjölifvet och försökte alt fortsätta detsamma under sin tjenstledighet. Inga kompani-chefer skulle längre finnas. Efter slutad expedition skulle den indelte matrosen återgå till sitt vanliga lif och inställa sig, efter ett nytt uppbåd, vid utsatt afheintningsstölle. Den härigenom lör indelningshafvaren uppkommande ökade lunga alt anskaffa karl vid 20 års ålder, uppvägdes fullkomligt af den lättnad han hade alt få folk genom detta lölks högre aflöning och pensionering.
Nu mera kan således ej inträffa, hvad Herr Ribbing fruktat, nemligen att en person någon tid kunde vara Adelsman, och sedan finge lemna denna värdighet. Herr Cederschjöld: Den siste Talaren har origtigt fattat min definition på Ättemän. Sedan jag uppläst definitionen på Stamfader och Hufvudman, sade jag, att Ättemän kallas hvar och en af Ättens öfrige manliga medlemmar. Det faller sålunda af sig sjelf, att ingen Ättemän kan finnas i de sedan år 1809 tillkomna ätterna. För öfrigt har den värde Ledamoten sagt det vara en orimlighet, som väl ej kunde komma i fråga, att neka en person, som sjelf blifvit Adlad, inträde på Riddarhuset. Jag vill då blott Den 9 April f. m. 49 blott vädja till historien. År 1719, då Grundlagen stiftades, uppstod på rent alfvar den fråga, huruvida den person, som af Kongl. Maj:t upphöjdes till Adelig värdighet, skulle sjelf få utöfva någon representations-rätt, eller om den först skulle få begagnas af hans son. Representanterna voro då ömtåliga om sin frihet, och fruktade, att Kongl.Maj:t möjligen kunde utnämna så många Adelsmän, att han derigenom skulle vinna pluralitet. Jag tror derföre, att man ej kan vara nog försigtig i att förekomma origtiga tydningar i en framtid. Herr Ribbing: Den nya Redactionen i 37 §. Regeringsformen innehåller: Om genom arf ideligt Stånd tillfaller den, som redan blifvit deruti sjelf upphöjd eller genom närmare arf insatt, upphöre hans eget Adelskap, så framt detta icke är af högre värdighet, i hvilken händelse Stamfadrens Adelskap öfver går till närmaste slägtgren; finnes ingen sådan, utslockne ätten.
— N:r 29 S:t Panlsgatan. NG FLICKA af tjänstemannafamilj önskar plats att gå frun tillhanda och deltaga i förekommande hushållsgöromål, helsf å landet hos äldre människor. Gerna utan lön, blott verkligt god plats erhålles. Svar till » Villig », Tidningskontoret Kungsgatan 14. EN UNG FLICKA, som genomgått 8-kIassigt läroverk önskar till hösten plats såsom lärarinna i familj. Svar till » Värmländska », Nya Värml.-t s kontor, Karlstad. (S. T. A. BILDAD, undervisningsvan flicka söker anställning som lärarinna för minderåriga barn. Sökanden är villig att deltaga i hushållsbestyr. Svar till » Plikttrogen », Kinna. (18) U TVTITTONÅRIG, bildad flicka af god fal l milj önskar plats som sällskap eller som lärarinna för små barn. Goda rekommendationer från föregående plats. Svar till » OI », Kinna. (19) E N I MATLAGNING, bakning, sömnad, väfnad kunnig bättre flicka söker plats. Ordentlig, rask, godt lynne. Svar till » Flit », Iduns exp. f. v. b. B ÄTTRE FLICKA, som är i saknad af hem, önskar plats nu genast i godt hem att gå frun tillhanda. Är kunnig i hushållsgöromål och handarbete. Rekommendation från förut innehafd plats. Svar till » Tacksam », p. r. Jönköping. (23) F m NEUTRALA KÄRNTVÅL TILL YLLETVÄTT OCH OLEINTVÅL TILL LINNETVÄTT ANVÄNDES LÄMPLIGAST SÅLUNDA: U 38ÅRIG, MUSIKALISK FLICKA, enkel och med små pretentioner, som genomgått 8-kIassigt läroverk med goda beÖR EN ANSPRÅKSLÖS, ordentlig, tyg, önskar till hösten plats uti vänligt och barnkär och i matlagning, bakning, väfgodt hem att undervisa nybörjare. Är äfnad och öfriga hushållsg. kunnig flicka, som ven kunnig i finare handarbeten. Svar till är villig att förrätta hvad göromål, som in» Lisa », Jönköping p. r.