Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Som detta Betänk, icke i sin helhet hunnit blifva genomgånget, anhåller jag att det måtte uppföras främst på föredragningslistan till nästa plenum. Sedan E. o. Ad. till detta förslag lemnat bifall, åtskiljdes Ståndet kl. jf 11 e. m. In fidem, 0. Brakel. Tisdagen den 15 Maj 1866. Plenum kl. 11 f. m. Upplästes ett från Ricldarh.-Utsk:t inkommet förslag till R. o. Ad:ns underd. skrifvelse till K. M:t, med öfverlemnande af förslag till ny Riddarh.-Ordning. Frih. Klinckowström, Rudolf: Jag har visserligen icke något att anmärka emot ifrågavrde skrifvelseförslag, men det synes mig hafva framkommit för tidigt, enär deri omförmälas af R. St:r beslutade förändringar i R. F. och R. O., hvilka R. St:r ännu icke offentligen gifvit K. M:t tillkänna. Om nämnda förändringar erhåller nemi. K. M:t underrättelse först när R. Skr äro församlade på rikssalen. På grund häraf anhåller jag att ifrågavarande förslag måtte tills vidare få hvila på bordet. Förslaget bordlädes. Fortsattes föredragningen af sammansattta Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 1, ang:de vilkoren för bränvins tillverkning. §§ 49 och 50 tillkännagåfvos vara oförändrade. § 51. Godkändes. §§ 52 och 53 tillkännagåfvos vara oförändrade. § 54. Biföllos. L Den 15 Mnj. 323 § 60 tillkännagafs vara oförändrad. § 61. Godkändes. s §§ 62 och 63 tillkännagåfvos vara oförändrade. § 67 (64). Utsk:ts hemställanden biföllos och §:ns text godkändes. §§ 65 och 66 tillkännagåfvos vara oförändrade. § 70 (67), Gr. De la Gardie, Robert:
Men, då beskattningen å dylika verk redan är på en helt annan grund ordnad, enligt sekelgammal häfd och länge tillämpade författningar, samt följaktligen, i likhet med öfriga grundskatter, på det närmaste sammanvuxit med egendomsvärdet och deraf beroende enskild eganderätt; då dessa särdeles vigtiga och ömtåliga förhållanden måste, sä vida beskattningen skall blifva rättvis,^ tagas t noggrann! öfvervägande vid densammas tillämpning på de qvarnar och sågar, hvilka i kameralistiskt hänseende äro af olika natur: och då jemväl bör tillses, att Staten genom bevillning får sig tillförsäkrad skälig ersättning för den hittills af qvarnar och sågar utgående ordinarie grundskatt, har Kongl. Maj:t ansett nödigt, att de grunder, hvarefter bevillningen för qvarnar och sågar af olika natur skulle utgå, måtte blifva, i sammanhang med sjelfva förändringen i beskattningssätt närmare bestämda. Fördenskull och på samma gång, som Kongl. Maj:t nu till Rikets Ständer öfverlemnar ett, enligt deras vid förra riksdagen framställda begäran, uppgjord! förslag till grunder för allmänna bevillningens fördelning och sättet för deras tillämpning, i hvilka ämnen beslutanderätten, jemlikt grundlagarne, tillkommer Rikets Ständer allena. har Kongl. Maj:t velat i nåder fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att Kongl. Maj:ts nådiga beslut och åtgärder i den af Rikets Ständer väckta frågan om qvarn län tornas afskaffande mäste blifva i väsendtlig män beroende utaf Rikets Ständers pröfning af omlörmälde förslag och bestämmandet dervid af den bevillning, som borde utgå utaf qvarnar och sågar af olika natur i stället för de qvarnräntor, hvilka nu äro dels Kronan behållna, dels till särskilda ändamål anvisade. Samtlige handlingarne i förevarande mål skola tillhandahållas det Utskott, till hvars behandling ärendet varder af Rikets Ständer hänvisadt; och Kongl, Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. År och dag, sorn ofvan. C A R L. J. A. Gripenstedt.
Den anmärkningen, att Representationen, med dervid nödiga förbättringar, bordt i Regeringsform men Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D ed anledning deraf, au det Vallniliga Den i<j Juni men bestämmas, hänvisades till Constltutions-IIt^kottet, att behandlas i sammanhang med frågan om ©n förändrad representation. Det förslag, att frågan om förliknings - Domstolar mätte upplagas och utredas af ConstitutionsUtskottet, ansågs ej höra till Grundlagarna. Vid förslaget om inrättning af en Lagoch Hushåll sberedning ansåg Ridderskapet oell Adeln, sedan Grundlagarne blifvit uppgjorde utan att denna beredning deraf utgör en beståndsdel, berörde förslag derigenom vara förvandladt tili en enkel Dag - fråga, a 02 §. Att likasom i Högsta Domstolen och Allmänna Beredningen, äfven i Riks - Hatten halfva antalet Ledamöter barde utgöras af Frälse och den andra hälften af Ofrälse män, ansågs leie nödigt. 4. Härvid vav föreslaget, att det deruti före k örn mand s uttryck: ”Frälse eller ofrälse män,” matte förändras till Frälse och Ofrälse män. Derjemte föredrogs det af Kongl. Maj:ti8is> gjorda förslag till förstberörde uttrycks förändrande endast till infödde Svenske män; hvilket af Ridderskapet och Adeln bifölls, 77 §. Att i denna § om Kungsgårdarne m. m. skulle efter, orden. ”De skola förvaltas,” tilläggas och användas, ansågs icke nödigt, 89» Den 19 Juni. 1 g. §. Att da indragning af Biskops - Embeten torde höra komma i frii ga, denna § syntes, kunt na, sd sorn öfverflödig, uteslutas., afsl ogs.
Att af den nu gällande Sjö-Lagen, måtte en ny redaction företagas, som sätter densamma i öfverensstämmelse med våra af tiderna ändrade Handels-förhållanden till andra magter; förminskar och förändrar Rättegångs-Formerne, och sålunda förebygger den skada och de olägenheter Skepps-Redare och Befraktare i detta afseende få vidkännas; samt att denna redaction verkställes af en i Nåder tillförordnad Committé, sammansatt af 2:ne Commerce-Collegii Ledamöter, 1 i Lagfarenheten blifvit. 5 Sami. 9 B. 258 Bevillnings-Utskottets bevandrad man, i erfaren Sjö-Militair, som tillika fört Mandels-Fartyg, arne Grosshandlare, som varit eller äro Skepps-Redare och i Coopvardie-Skeppare. a:o Att en Gommittée, bestående af i Ledamot af Kongl. Commerce-Collegium, 2:ne Bruks-egare, i för Jernoch i för Manufactur-tillverkningarne, arne Grosshandlare som äro Skepps - Redare och drifva Utländsk Handel, arne Fabrikörer uti Ylleoch Linneväfnader, samt arne SlöjdeIdkare, som arbeta exportabla varor, måtte organiseras till beredande af sådane mål, sorn angå Handel och Sjöfart, innan de till afgörande hos Kongl. Commerce-Collegium föredragas. 3:o Att samma Kongl. Gollegium, till förekommande af Svenska Sjö-Documenters obehöriga begagnande för Utländska intressen, skulle årligen från trycket utgifva en Förteckning på alla Fartyg, som det föregående året erhållit Sjö-Documenter, med utsättande af namn på Skepp och Skeppare, samt hvilka Städer de tillhöra; hörande i denna Förteckning äfven upptagas alla de Fartyg, som i Norriges Städer erhållit dylike Documenter, till förekommande af de missbruk, som möjeligen kunna härutinnan ega rum, i anseende till detta Rikets gamla förbindelser med Dannemark, hvarjemte till vinnande af behörig controll , exemplar af dessa Förteckningar äfven skulle meddelas Svenska och Norrska Consulerne och Handels - agenterne. 4:o
hvilken bör hvila minst 12 timmar Rompudding. Ett kräm lagas af 60 och därpå utkaflas tunnt samt gräddas centiliter grädde, 10 äggulor, stött soci en tämligen het ugn. Helena. ker och gelé. Så snart massan är kokt och silad, iröres 30 centiliter god rom och slutligen 00 centiliter vispad grädde. Härtill serveras gräddskum med socMattornas påläggning. Den kulna, ker och rom eller hallonsaft. men dock i månget afseende trefliga hösten är nu inne med sin mycHummer i mayonaise. Sedan humkenhet af olikartade bestyr; ett bland mern kokt och kallnat, aftagas skalen, dessa är mattornas påläggning. Detta så att stjärtarna förblifva hela och kan ske ganska lätt, om man blott förrunda. Dessa skäras i sneda skifvor, Bostaden. der växte i väfstolen eller, kanske rättare, väfbågen. Ritningen till det dyrbara arbetet var uppgjord af fröken Petré, och de ifrigt vimlande skarorna kring väfverskans plats vittnade om det intresse, de närvarande damerna funnit i att taga del af det egendomliga tillvägagåendet vid denna den mest konstnärliga bransch af den nu så moderna allmogeväfnaden. Vid en af väggarna var en liten utsökt rumsinteriör anordnad. Mot en bakgrund af rika portierer står en liten kokett soffa helt och hållet broderad med flätsöm i orientalisk stil. En präktig skärm med götiskt broderi, infattadt i en stilenlig ekram, skiljer soffan från en länstol, inbjudande mjuk och bekväm, som nutidens blaserade smak vill ha den, samt försedd med ett broderi i renässansmönster. Det mest konstfärdiga i hela rummet är en liten stol i renässans, klädd med den finaste gobelinväfnad, som någonsin tillverkats inom föreningen. Ofverdraget är också väfdt af Sveriges skickligaste gobelinväfverska, Karna Nilsson från Skåne. Endast den lilla bit, som bekläder stolsryggen, är betald med 5 5 kr. Hela rummet är anordnadt på en flossamatta med mattblå botten och bård i renässans. Mönstren till de här nämnda arbetena voro komponerade af fröknarna Branting och Petré.
Ofver guldoch silfver-utmyntningen äro från Kongl. MyntKongl. MyntVerket, efter utgången af hvarje qvartal äfvensom för sistförflutna Verk£*Jräk~ året, räkningar ahemnade, hvilka, efter undergången granskning och befunnen öfverensstämmelse med Bankens räkenskaper, vid de till Fullmägtige inkomna handlingar förvaras. § 23. I öfverenstämmelse med föreskriften i 128 § af Reglementet, inventering « hafva hullmägtige, genom deputerade, deltagit i den inventering, Konyir^nt' som i Januari månad detta år är vorden å Kongl. Mynt-Verket anstäld och hvarvid, i hvad Banken rörer, anmärkning ej förekommit. 24. Genom inoch utvexling af kopparskiljemynt har Bankens och utvex i p i . 1?ng af koppar skiljemynt. förråd af nämnde mynt undergått följande förändringUngafkoppar - Revisorernes Berätt. ang. Af äldre prägeln j i i i 1 t a -1! 2! 41 (P i2 sk. samt Riksgälds-kontorets polletter. Af äldre prägeln å 4, 2, 1, |-, och jt sk. Summa. Behållningen utgjorde den SO Juni 1859 Från allmänheten äro till och med den 30 Juni detta år invexlade 4,650 1,750 — 48,675 18,375 53,S25 20,125 — Hvadan behållningen af dessa slags kopparmynt, sorn numera icke få utvexlas, sistnämnde dag uppgick till 6,400 67,050 78,450 Någon ommyntning af Kopparmynt af äldre prägeln har under tiden från sednaste Revisionsberättelsens afgifvande ej egt rum, hvarföre Bankens förlust på så beskaffad ommyntning, beräknad från och med år 1842, då denna ommyntning tog sin början, vid 1859 års slut fortfarande utfördes till 20,576 R:dr 41 öre.
Remitterades lill Lag-Utskottet en af Komminister Afzelius den 26 innevarande månad väckt motion, JM 83, angående föreskrift derom, att straffad person må efter vissa års förlopp, derunder han visat ett förbättra dt uppförande, erhålla i afseende på frejd anmärkningsfritt prestbetyg, tillika med deröfver i Ståndet denna dag afgifna yttranden. S. D.
Skulle man lätteligen kunna tro, alt en KronoLots, som likwäl mäste äga mänga goda instgter, och pä hwars skicklighet och omdömme icke allenast egendom af betydligt warde, utan också mänga mennistors lrf sä ofta beror, icke erhäller högre lön än 2 till g R:d. ärligen, sedan han under namn af Lärling, reserwdräng eller Secund Lots i allmänhet fatt tjena rc> ofta 15 är aldeles utan lön. Der Lolsförrjensteii ar betydande, skulle en större eller mindre Krono-Lön föga betyda; men öfwer hufwud räknadt upgär sjelfum Loksnings inkomsten icke till 5 eller 6 R:b. per man ärligen. Bör man dä förundra sig, att ingen skicklig och omtänksam karl nn mera will fasta sig ivid ett yrke, som är sä lilet lönande, och alt jag är öfwerhopad af Lotsar, som anhålla om afsked ifrän Lots-tjensten, såsom en den största näd. Längt ifrän att kunna införa de angelägna förbättringar Lors-Werket behöfwer, och dertill Den 24 Zebruarii. 121? jag, sa längr min inskränkta förmåga medgifwer, gerna will bidraga, wägar jag försäkra, att hela Lots,inrättningen sä småningom stall gä under, till versättelig stada för Rikets hushällning, handelsrörelse och sörswar, vin icke en efter närrvarande pen. ningewärde mera afpatzad aflöning Lotsarne bewiljas. Jag wägar i ödmjukhet förestå, att en Ordinarie Lots icke mä i ärlig lön erhälla under io R-d., en Ålderman icke under 22 R:d. och LotsUlpsyningsman 50 R:d. Inrättningen bär sig ändä gansta wäl. Inkomsten, som beror af segelfartens liflighet, har efter ett medium pä n ar gätt till 24,202 R:d. Utbetalning arne stulle blifwa följande: UpsyningsmäN, Äldermans och Lotsars Löner 4020 R:d.
General-tullstyrelsens underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers erinringar vidTullverkets räkenskaper för år 1859. Stormäktigste, All ernådigste Konung! Uti den af Rikets Ständers sednast församlade Revisorer afgifna berättelse, angående granskning af statsverkets med flere allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859, har dels den erinran blifvit gjord vid Tullverkets räkenskaper, att under levereringstitel äro definitivt afförda, i stället att under balanstitel upptagas, jemväl sådana medel, som blifvit levererade icke endast efter slutet af det kalenderår, sorn räkenskapen omfattar, utan äfven efter den tid, då hufvudräkningen är daterad, hvilket funnits medföra, bland annat, den olägenhet, att Tullverkets levereringar till Stats-kontoret i det förra verkets hufvudbok vanligen upptagas till helt andra belopp än Räntekammarens hufvudbok utvisar, — och dels den förändring i sättet för bokföringen af lastpenningarna blifvit såsom önskvärd ifrågaställd, att hvad af dessa medel utgör Förvaltningens af sjöärendena andel, och som nu uppdebiteras och redovisas såsom »sjötullsmedel», måtte i stället bokföras under titeln »fyroch båkmedel», hvilket ansetts destomindre böra möta svårighet, som berörda andel vore till summan känd innan hufvudräkningen uppgöres. Till fullgörande af Eders Kongl. Maj:ts uti remiss den 18 nästlidne Oktober meddelade nådiga befallning, får General-tullstyrelsen, efter dess Kammar-kontors hörande, underdånigt utlåtande häröfver afgifva.
H. Ex. Hr Gr. o. Ordförtn hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla, att han för Hr Frih. o. Landtm., då han återkommit, finge tillkännagifva Ståndets nu fattade beslut. Bifölls. Vid förnyad föredragning af BeviIln.Utsk:s den i5 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 48, i anledn. deraf att Utslos mern. N:o 41 om sammanjemkning af RiksSt:ns olika beslut ang:de tullbevillningen blifvit i vissa delar ogilladt eller återremitteradt, blef nämnda utlåt. N:o 48 ånyo lagdt på bordet af Hrr Hallenborg, Carl Joli., och af Sillen, Wilh. Gideon. iG6 Den 17 Maj. Ånyo föredrogs BorgareSt:s den 12 och \5 dennes på bordel lagda prot.utdr. af den to i denna månad, med inbjudning till R. o. Ad. samt PresteSt. att instämma uti de beslut BorgareSt fattat i de ännu ej definitivt afgjorda delar af extra-statsregleringen. Gr. Frölich, David: Jag får vördsamt uppmana dem af herrarne, som ämna yttra sig i denna sak, att besinna huruvida det icke vore så godt att antaga denna inbjudning. Att den icke är öfverensstämmande med den önskan, som jag förut vid flera tillfällen tillkännagifvit, i afseende på votertspropos:rs uppställning i rätter ordning, det kan en hvar finna; men ett bifall till inbjudningen är dock ett sätt att slippa att vidare vid denna riksdag slilas om den egentliga tvisten, eller huru proposm skall uppställas. Jag får derföre för min del förklara, att jag är nöjd att antaga denna BorgareSt:s inbjudning, ehuru den naturligtvis har en effect, att icke, i afseende på nedsättning af ett eller annat anslag, deruti jag också yrkat nedsättning, befordra detta ändamål.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog följande voteringsproposition : Den, som bifaller, att 2 §. i Lagen om myntbestämningen må erhålla följande lydelse : Ben ii J a n u ar i i f. tn. •9 Rikets Ständer utlofva och försäkra, att livar och en, sora någon Bankens sedel eller förbindelse innehafver, skall derföre njuta full betalning, enligt den i i §. stadgade grund, och att utvexling af Svenskt silfvermynt emot sedlar efter denna grund skall, sedan BancoFullraägtige hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält, att de af Rikets Ständer för vexlingen beslutade åtgärder hunnit verkställas, vidtaga å den lid, Kongl, Maj:t genom utfärdad allmän kungörelse dertill bestämmer; voterar Ja; Ben det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer 2 §. i Lagen om Myntbestämningen att lyda sålunda: Rikets Ständer utlofva och försäkra, att hvar och en, som någon Bankens sedel eller förbindelse innehafver, skall derföre njuta full betalning enligt den i t §. stadgade grund, och att utväxling af Svenskt silfvermynt eller silfver utan afdrag af slagskatt emot sedlar efter denna grund skall, sedan BankoFullmägtige hos Kongl. Majit i underdånighet anmält, att de af Rikets Ständer för växling beslutade åtgärder hunnit verkställas, vidtaga å den tid Kongl. Majit genom utfärdad allmän kungörelse dertill bestämmer. 5? it. a* 20 Den ii Januari! f. m. Herr Hjerta: I anledning af det lillägg som Herr Ribbing yrkat, att silfver skall utan afdrag af slagskatten, från Banken mot sedlar utfås, hemställer jag lill Ridderskapet och Adeln, huruvida denna fråga, i stället för myntbestämningslagen, nu kan blifva föremål för vår öfverläggning, och underställer om ej vi, i afseende på myntbestämningslagen, få lof att rätta oss efter tre Stånds beslut. Det har dessutom aldrig varit fråga om att fastställa annat än 1664 års myntfot.
Utskottets Betänkande, hvilket jag gillar i hvad det tillstyrkt om trädhfmdeln på Norrige.” 3:0 Af Herr Friherre N. Edelcrantz: ”Ehuru jag, med den fullkomligaste tillförsigt till Kongl. Maj.ts visa och ömma omsorg för fäderneslandets väl, äfven för min del förenar mig uti det resultat af Utskottets Betänkande, som innehåller och föreslår, att frågan, så väl om produktplakatets suspension, som om en friare handel med Svenska skogseffekter, bör till Kongl. Maj:ts visa pröfning och afgörande öfverlämnäs; så, emedan Kongl. Maj:ts Höga rätt att ensam besluta öfver dylika ämnen alldeles icke beror af ett sådant öfverlemnande, och Utskottet således icke kan anses hafv* uti detta mål vidtagit någon verklig åtgärd, nödgas jag emot samma Betänkandes resultat för öfrigt och i det afseende reservera mig, att Utskottet icke, såsom i min tanka bort ske, hos Riksens Ständer föreslagit ett bestämdt underdånigt tillstyrkande bifall till den sednare frågan, på samma grunder och i likhet med Utskottets vid sistlidne Riksdag deröfver afgifna Betänkande, ehuru till ett sådant tillstyrkande full anledning, efter min öfvertygelse, finnes uti jemförelsen emellan de å Ömse sidor åberopade och uti Betänkandet upptagna skäl för och emot denna för Fäderneslandets allmänna intressen, nu mer än någonsin, vigtiga fråga. Dess närvarande vigt för Nationen, förmodar jag, att ingen lärer betvifla, som faster Best), och Ekon. Utsk. Betänkandejj. 615 sin uppmärksamhet på anledningen, hvarföre Riksens Ständer blifvit af Konungen denna gäng sammankallade, hvilken hufvudsakligen är afhjelpandet af Rikets iråkade förlägenhet i afseende pä allmänna hushållningen och penningeverket.
S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 22, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, med förslag till Stadga, angående Högsta Domstolens tjenstgöring på två afdelningar. Bifölls. N:o 23, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 16, i fråga om förändring eller upphäfvande af 2 Kap. 5 § Giftermåls-balken. Lades till handlingarna. och N:o 24, i anledning af väckt motion om upphäfvande af 2 Kap. 6 § Giftermåls-balken. Godkändes. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Utskotlets Memorial N:o 13, med förslag lill ändring i ll:le och 12:te §§.na Regerings-formen, angående Siats-Rådets hörande öfver förbund med fremmande magter. Förslaget antogs till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. D. Fortsattes föredragning af StatsUtskottets Utlåtande N:o 66, angående fortsatt utförande af jernvägs-arbeten lör Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel. Härvid förekommo: 4:de punkten. Med afslag derå, beslöt Ståndet, att, för södra stambanans fortsättning från Finjasjön förbi och i närheten af sjön Salen åt Nässjö, och vidare öfver Tenhult 568 Prot.-Vtdrag den 28 April 1860. till Jönköping, Rikets Ständer mätte bevilja och lill utgående Irån Riksgälds-kontoret anvisa en summa af Sex millioner R:dr R:mt. Punkterne 5 till och med 10. Utlåtandet bifölls. l l:te punkten. Godkändes, med ett så lydande tillägg: ”dock med undantag af de regimenten, inom hvilkas rotedistrikt större allmänna arbeten åro under utförande”. Punkterna 12 till och med 15. Biföllos. 16:de punkten.
Den föreslagne förändringen för Städerne, till delaktighet identia rättighet, ifrån personalen till beräkning efter jordegornes värde, orsakar för dem i allmänhet en allt för kännbar inskränkning; men för de Städer, som hafva föga eller inga jordegor, likväl nu egande betydliga brännvinsapparater, jemte ett genom vanan ännu närmare till oumbärlighet förvandladt behof af denna tillverkning, blir den föreslagna förändringen af den menligaste inflytelse; dock, för att gå Landtmannens önskningar till mötes i denna del, vill jag ej bestrida den föreslagna nya grunden för utöfningen af ofta nämnde rättighet, i förmodan, att samma princip hos Landtmannen blifver gällande i frågan om förhållandet emellan Stadsmanna-näringar till Landet. En önskan kan jag dock ej underlåta att framställa, nemligen den: Att en föreslagen afräkning ifrån rättigheten för en del Städers, efter förmodan, till plantager donerade jord, måtta uteslutas, så att Städernes jord får efter värde deltaga, heldst den föreslagna exception, af obetydlighet i 646 Besv. oth Ekon. Utsh. Betcinhanden. hänseende till Brännvins-bränningens belopp, endast skulle gifva anledning till oredor, brister och måhända rättegångar. Jag föreställer mig äfven, att Städerne, efter den föreslagne författningen, måtte få sammanräkna sina jordegor, för att i förhållande till värdet begagna pannor af lika beskaffenhet och storlek, som för landet blifver gällande. Herr Möller anförde: Emot den del af Höglofl. Utskottets utlåtande, som rörer grunden för utöfningen af hushehofs brännvinsbränningen i Städerne, får jag härigenom anmäla min reservation. Efter det Utskottet så nyligen beslutit, att föreslå den mest oinskränkta näringsfrihet på Städernas bekostnad, handlar Utskot. tet utan tvifvel lika mycket emot billigheten, som emot sina egna grundsatser, då Utskottet, genom Brännvins-bränningens grundande endast på värdet af innehafvande jord, nu vill betaga större delen af Städernes Innevånare deras naturliga rätt, att sjelfva tillverka en vara, som till deras husbehof erfordras.
Vidare har Ridderskapet och Adelil utbytt ”JustitiaeCancelleren” mot "Chefen för Åklagare Magtenf samt Borgare-Ståndet efter ”Justitiae-Cancelleren,” tillagt ”eller Chefen för högsta Aklagare-MagtenRidderskapet och Adelil samt Borgare-Ståndet insatt ”Chefen för Postverket,” men Borgare-Ståndet uteslutit ExpedilionsChefer i Siats-Departementen.” Till bifall öfverlemnar vördsamligen Constitutions-Utskottet redactions-ändringen i §:ns början, eller införandet af orden: ”Stats Rådets Ledamöter," såsom innefattande Tre Stånds tanka, om än Stats-Ministersbenämningen skulle för Två Ledamöter fortfara, eller Ministeititeln samtlige Departements-Cheferne tilldelas. I fråga om Justitias-Cancelleren, finner Utskottet, att bibehållandet, i 35 §•, af denna Embets-benämning är en klar följd af densanimas qvar - 12 ConstitutionsUtskottets Memorial N:o 48» stående, utan anmärkning, så val i 2G:te oell ö^de §§., som på flera andra ställen af Grundlagarne, samt alt för öfrigt Konungens Ombudsman icke kan på giltigare skäl än Sländernös, hvilken eger enahanda värdighet, kallas Chef för Åklagare-magien; hvarjemte Utskottet, beträffande "Expedilions-Cheferne i Stals-Departementen,” vördsamt hemställer till Borgare-Ståndet, att det må efter Med-Stånden sig foga. Deremot får, hvad ”Chefen för Postverket” angar, Utskottet föreslå följande voterings-proposition: S. ”Den, sorn vill, att, enligt Constitutions-Utskottets förslag. Chefen för Postverket ej skall i 35 §. Regerings-Formen upptagas, röste Ja;" ”Den det ej vill, röste Nej;” "Vinner .Nej, införas i nämnde §. orden; ”Cheferne för — och för Postverket,” 33 §.