Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Min afsigt ar nu likwäl ingalunda att at ärcndernas gang söka bereda en ytterligare wibiystighet; jag önskar blott, att man icke i förtid älagger sig sadane band som kunna leda lill ofullkomliga bestut. Dä Beredningen förmäler, att den radförk allmänna Atter, i afseende pa den ined Landt-Tullarne sist widtagne förändring, och framlagt förhal, landet ibland annat äfwcn lill upplysning för dem, som antingen icke fölljt de inträffade förändringarnes Historia, eller möjeligen kunnat fatta en fördom mot förra Ständers Beslut, har detta yttrande icke annat kunnat än förekomma mig lika owäntadt, som tilläfventyrs mindre wal eftertänkt; kan man wäl föreställa sig, att ibland de nu församlade Nationens Fullmägtige, någon finnes af sa mycken kallsinnighet för det allmänna bästa, att den icke wid Sakernas beredande tagit åtminstone en allman kännedom om de under 1809 och 1810 arens Riksdag inträffade förändringar och deras Historia? För min del kan jag åtminstone icke förena sadant med mina begrepp om nu warande Riksdagsman, och ännu mer, hwarföre stall man förmoda en fattad 3O84 Den zo Julik. fördom emot förra Ständers Beslut. Mi aro ju Representanter af samma Fojk som da, wi erkänna icke eller nu, andre afsigter äa allmänt wäl, lika sa lilet som någon skulle enS »vaga att påbörda sadant förra Stander. Nej! ma öfvertygelse och sanning endast blifwa de »verkande medel och de enda grunderne för ärendets afgörande; och matte alla anledningar, till nya fördomar »varsamt undanrödjas. — Med »nycken högaktning erkänner jag, att Riksens Ständer wid ofwannämnde Riksdag införde manga bade wigtiga och nyttiga admmistrationsgrunder, men Iikwä'1 kan erfarenheten wid jemnförelse emellan nyare och älldre förhållanden redan hofwa hunnit afgöra, att icke allt gammalt ar odugligt, och att af det nya äfwen något kan finnas som fordrar rättelse, utan alt man bör hänföra sadant till något stag af fördom. Uti Ekonomiska och administrativa ämnen, i synnerhet gäller ofta erfarenhetens
Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande Utlåtanden och Memorialer: N:o 283, i anledning af väckt fråga om afskrifning och restitution af anmärksnings-medel m. m. ådömde förre Regements-skrifvaren, Fältkamereraren P. A. Arell; återremitterades. N:o 284, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 241; lades till liandlingarne. N:o 285, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 242; lades till handling arne. N:o 286, angående det rotehållarne inom Norrbottens län tillkommande belopp utaf 1830 med 1846 års rotefrihets-afgift för nya hemman inom samma län; bifölls. N:o 287, angående restitution af bevillning för den utaf konungariket Norriges bidrag till konvoy-kassan utgående aflöning; bifölls. N:o 288, angående sökta löneförbättringar och föreslagna tjenstgörings-arfvoden vid Riksgälds-kontoret; bifölls. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Expeditions-Utskottets Memorial N:o 8, till Vallört. Borgare-Ståndet, angående återremiss af skrifvelse-förslagen N:ris 117, 118 och 119. Prot.-Utdrag den 8 Augusti 1851.
Lill 100 tunnor årligen; att fordmigarne på lärdomsmått vid ifrågavarande Skola städse varit desamma som vid alla högre Lärdomsskolor i Riket, nemligen ynglingars förberedande till inträde på Gymnasium; och att skillnaden mellan dessa Skolor och LärdomsskoJan i Hudiksvall bestode endast deri, att uti denna Skola ingen Conrector funnes, utan Rectors-Classen sköttes af Rector ensam , samt att denne lärare hade mindre lön än andra Rectorer. I anseende härtill och då af 1843 års revision öfver Elementar-Läroverken föreslagits lön af 160 tunnor spantnål för en Rector vid fullständig Lärdomsskola, samt då, i löljd af de mödosamma och ansvarsfulla göromål samt den i förhållande härtill ringa aflöning, som med Rectorsbefattningeu vid Hudiksvalls Skola vore förenade, de personer, som innehaft denna befattning de sednare åren, endast en kort lid dervid qvarstannat, hvilket ombyte af lärare utöfvat ofördelaktigt inflytande på undervisningen, har motionären föreslagit, alt lönen för Rector Schoke i Hudiksvall måtte bestämmas till 160 tunnor Spanmål, eller åtminstone tills vidare till sitt primitiva belopp, eller 140 tunnor årligen; varande de i motionen förekommande uppgifter vitsordade af Herr Erkebiskopen och Talmannen, som tillika förmält, att nuvarande Rector Scholae i Hudiksvall, hvilken tillträdde tjensten den 1 Maj 1843, redan sökt och erhållit förslag till ett ledigt pastorat. Berörde motion har hos Utskotten till öfvervägande förekommit; och ehuruj, i betraktande af de utaf motionären anförde skäl, någon förbättring af lönen för Rector Scholae i Hudiksvall synes vara af billigheten på Rih. till R. St.
Prot. i856 $ i857. 8 Sami. 24 Häft. 2 10 Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande N:o 93. 1,500 R:dr i pastorater af lista klassen och 1,000 R:dr, allt Riksmynt, i pastorater af 2:dra klassen, boställslägenheternes afkastning inberäknad; att deremot alla öfriga komministraturer borde till Statsverket indragas och inkomsterna deraf användas till pensioner åt sådane prestmän, som vid uppnådda 60 år ej vunnit ordinarie befordran; att till ordnande af adjunkternes lönevilkor och en billig förbättring i deras nuvarande bekymmersamma ställning måtte stadgas att den ordinarie prestman, som begär oell erhåller adjunkt till sig missivera!, skall till honom afstå tio procent af sin löneinkomst, samt derjemte förse adjunkten med fri bostad och fritt vivre; att enka eller barn efter afliden prestman ej vidare måtte få åtnjuta mer, än tjensteår och ett nådår vid lägenheten, samt att den under tiden tjenstgörande prestmannen borde få uppbära en tredjedel af lönen, hvilket belopp äfven alltid skulle tillkomma vice pastor, då sådan för ordinarie prestman förordnades; att deremot det bruk, som, särdeles i Skåne, skulle till stort men för församlingen inrotat sig, att nemligen det obefordrade presterskapet slår under sig nästan alla bättre klockarelägenheter, måtte afskaffas; att adjunkterne med samma ansvar som föreslagits för det ordinarie presterskapet borde förbjudas att betunga lörsamlingsboerne med något slags sammanskott, gärder eller andra utgifter; samt att, i händelse, såsom motionären förmodade, Statens inkomster af pastoraterna skulle komma att öfverstiga ufgifterne till presterskapets aflöning, detta öfverskott måtte användas, i främsta rummet till pensioner åt kyrkoherdar och komministrar, som vid uppnådda 60 år taga afsked, och hvad sorn öfversköt dessa pensioner till understöd åt aflidne prestmans enkor och oförsörjda barn, enär ändamålet med de af motionären föreslagna reformer icke vore att fråntaga presterskapet någon af dess nuvarande inkomster, utan endast att ordna dessa så, att, å ena sidan, prestens verksamhet ej må bortryckas från dess egentliga, bestämmelse, och, å den andra, alla de tvister emellan presten och hans församlingsboer, hvilka syntes oskiljaktiga från det nuvarande aflöningssättet, kunde undvikas, samt slutligen äfven inkomsterne, i mån af göromålens mängd, billigtvis fördelas.
3 Bevillning aoch, Lag-Vislottens Betänkande, JY:o l5» svarig, att något missbruk med bref-friheten icke förelöper; att, då Postförvaltaren får skälig misstänka, att fribrefsboken missbrukas till underslef, han bör, vid förlust af sin tjenst, sådana bref anhålla och derå åtal göra, eller, gifva det den Postförvaltare, till hvilkens vidare åtgärd brefvet fortsändes, under hand tillkänna, då det åligger den senare att det ankomna brefvet innehålla samt egaren om orsaken dertill underrätta, med begäran, att han det å Post-Contoiret ville påse och öppna, hvarefter Postförvaltaren om beskaffenheten deraf, lill laga åtgärd, bör lemna besked till det Contoir, hvarifrån brefvet algåit; att den, som antingen den honom förundte bref-frihet missbrukar, eller vidare, än den Kongl, Förordningen förmår, sträcker, eller ock, utan att vara till post-frihet berättigad, hemligen eller uppenbarligen sig den vanliga breflönen undandrager, skall, för det han sålunda försnillat Kronans inkomster, första gången plikta Tjugu Daler Silfvermynt, andra gången Fyratio, tredje gången Åttatio; och sedan dubbelt hvarje gäng, hvaraf hälften tillfaller angil varén, och den andra hälften Post-cassan; men den Post-beljent, som öfvertygas hafva vetterligeri dermed öfversett, skall det umgälla med tjénsteus förlust eller annat arbitrairt straff elter omständigheterna; anse Utskotten, dessa, sålunda redan stadgade eotttroller, om de med noggranhet handhafvas, i hufvudsaklig måtto ändamålsenliga; likväl, och som erfarenheten visat, att de icke varit L ill räck 1 ige att hell och hållet förekomma ifrågavarande missbruk, få Utskotten vördsamt föreslå, att de penn inge böter, som uti högstberörde Kongl, Förordning finnas stadgade för embetsman, den der fribiefsrättigheten missbrukar, förhöjas till Trettiotre R:dr 16 sk. första gången och Sextiosex R:dr 3a sk, andra gängen och oftar* embetsman med sådan förseelse beträdes, hvilka böter hord* fördelas sålunda, att åklagaren erhåller Jldelar samt Kongl. Majit och K rouan i idel.
Q Med anledning af Johannes Anderssons från Calmar Län af Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet remitterade motion, alt det af senast församlade Ständer lill nja Elementarskolan i Slockholm beviljade anslag måtte varda å Stat uppfördt, får Utskottet, som anser denna skola, i dess egenskap af ett försök att efter en från de vid allmänna läroverken följde pri nciper sk il jd method, bibringa undervisningen, böra lemnäs mera tid att utveckla sig, innan dess ändamålsenlighet kan med säkerhet bedömas, till. stjrka, att det för denna Skola af Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag beviljade anslag 6,800 R:dr, må fortfarande intill nästa Riksdag utgå. 5:o T afseende på Folkundervisningen har Utskottet, utom hvad uti Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition angående Stals-Verkets tillstånd och behof härom innehåller, fått emottaga åtskilliga motioner, åsyftande inrättande af nja Folkskolor, eller utvidgning och förbättring af de redan befintlige; men sorn dessa frågor dels fordra en serskild utredning, dels måste i förening med andra Ulskott behandlas, har Stats-Utskottet icke trott regleringen af denna Uufvud-Titel böra deraf uppehållas, utan förbehåller sig att få framdeles med utlåtanden i desse ämnen lill Rikets Ständer inkomma. Emedlertid har dock Utskottet, oberoende deraf, ansett sig böra till - sljrka, att det för Vexel-undervisningens Normalskola redan förut å Stät uppförde anslag 2,000 R:dr må bibehållas. 6;o Tillämpningsskolorj som ej å andra Hufvud-Titlar äro uppförda. a) Med afseende på den stora njtta, Gjmnastiska Central-Institutet för ungdomens, serdeles Militärens, fjsiska bildning medfört, har Kongl. Majit funnit
E) Vidkommande slutligen Herr Cederschiölds förslag att Kongl. Majit måtte i Stockholm nedsätta en af sakkunnige personer bestående kommission, inför hvilken den nu, för inträde i Statens embetsverk, stadgade examen skulle afläggas, med hvilket förslag dock, enligt hvad upplyst blifvit, icke åsyftas att den examen för inträde i de civila embetsverken, som vid Universitetet undergås, skulle upphöra; så komme otvifvelaktig! den sålunda föresiagne åtgärden att leda icke blott lill betydlig ökad kostnad för staten genom arfvoden lill de personer, som finge ifrågavarande mödosamma examensbestyr sig uppdraget, utan ock till mycket besvär och kostnad för dem, som önskade söka inträde i Rikets utom Slockholm förlagda Hof-Rätter; hvadan och då dess - 24 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o H6. utom nämnde åtgärd, så länge tjenste-examen vid Universitetet bibehålies, torde vara mindre behöflig, Utskottet får afstyrka delta Herr Cederschiölds förslag. Stockholm den 1 Oktober 1857.
Af den nådiga Propositionen tillhörande handlingar, har Utskottet inhemtat, alf, sedan vid 1812 års riksdag Flyinge och Dalby Kungsgårdar blifvit öfverlemnade till Kongl. Maj:ts disposition, för att till en Stuteri-inrättning användas, hade, enligt Rikets Ständers derom vid 1817 och 1818 årens riksdag förnyade begäran, undersökning rörande förhållandet med de allmogen åliggande dagsverken till nämnde Kungsgårdar blifvit verkstäld, hvarvid utreddes, att desamma voro af 2:ne slag, nemligen dels sådana, som emot afkortning af hemmansoch halfva termins-skatten, under namn af hofveri, utgingo från de Kungsgårdarne närmast belägna Dalby och Sandby socknar, dels ock sådana, som, emot vedergällning och fri förtäring, utaf Kronooch Kronoskatte-allmogen inom Torna, Bara, Harjagers, Rönnebergs, Onsjö, Frosta och Färs Härader utgjordes; att sednast anförda dagsverksskyldighet, enligt Rikets Ständers beslut, blifvit, genom Kongl. Brefvet den 23 Maj 1823, eftergifven, hvaremot såsom ersättning för sålunda eftergifne 4,752]j dagsverken ett årligt anslag af 1,584 rdr 8 sk. för Flyinge Stuteri vid samma års Statsreglering beviljades; samt slutligen att de återstående s. k. Hofveri-dagsverkena numera lösas efter markegångspris, hvilken lösen uppbäres af Kronofogden i orten och inlevereras till Länets ränteri, för att sedermera derifrån till Chefen för Stuteriet utanordnas.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts ifrågav:de hemställan, hvartill svarades nej, seH. VI. 26 402 Den 28 September f. m.’ dermera propos. på återremiss deraf, som likaledes med nej besvarades, och slut ligen propos. på afslag å Utsk:ts merberörde hemställan och antagande af Hr von Franckens ofvanouiförmäldte förslag, hvilken propos. besvarades med ja. Hr von Francken: Jag anhåller om Hr Gr:s o. Landtnäs propos. derå, alt de öfriga Hiks-Slånden måtte inbjudas att i R. o. Ad:s nu fattade beslut sig förena. Propos. på bifall till detta förslag framställdes och besvarades med ja. 6:te punkten. Utsk:ts under litt. A, B och C afgifna hemställanden biföllos. 7:de punkten, samt 2lista punkten jemte förslaget litt. k, i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk. Gr. Cronstedt: Jag anhåller att R. o. Ad., med afslag å Ekon.-Utsk:ts Betänk, i denna del, ville bifalla Stats-Utsk:ts hemställan. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , bitöll R. o. Ad. Stats-Utsk:ts hemställan och afslog hvad Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t i ärnnet hemställt och föreslagit. 22:dra punkten i Allm. Besv.- och Ekon.-Usk:ts Betänk. Bifölls. 8:de punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt. Bifölls. 9:de punkten. Hr von Francken:
Walk och Stamoqwarnar förkläde, wadmal och stin taxeras tfrän o R:dr tili , , , För de Qwarnar i Stadcrne och pä Landet, hwilkas räntor eller åtkomst under indelningen aro pä lön ansiagne vch innsbaswas pä Minst och Förlust af Ränretagarne s,e!froe ariägges afgisten, till 4:delar emot hwod för andrs Qwarnar stadgadt är; men för de qwarnar hwsraf wisa och ständiga Räntor anordnade blifwit, betalas afgtsterne tillfullo. Ifrän här nu stadgade afgifter befrias i:o De Miöl och Sägqwarnor, hwi'ka af ägaren nvkkjas allenast till enskilt husbehof och Gärdeno förnödenhet; men icke för Tnlltägt eiler, wedersällning af grannar och Skyddsafgift. R. r. stäM - Zl6 Den 5 Januari!. främmande eller till afsalu med bräder. 2:0 De pä Sätesgärdars samt Rä och Rörs Prästegärdö och Prebende hemmansagor belägne Mjöl och Sägqwarnar hwarä ej males eller sägas för tull uran för eget husbehof. zw De för egne Maxufacturier eller Fabriks-Jnrättningars bebos onlaggde husbchoss samt Stamp och Walkqwarnar. 4:0 Sadane qwarnar som i egenskap af Tullqwarnar höra under Gårdens stenläggning och således un de derwid förut bestämde af, gisler äro inberäknade. Recognitionsskogar. Se Kohlnings, friheter. Rcrstageri,Banor i Städerne och pa Landet som ej ägos af dem, hw», ka för siik rörelse stattlaggde äro ?z R:dr 16 H., 20 och Rästwändare. Se Arbetare. Rättare n>td Landregendomar - RödlärgS-Bruk. Se Swafwelbruk. Secreterare, Frälse och Kammererare 2s, 15, 12 och , - Segciduke-Fabrik^ Se Buldans. SjömänSe Styrmän.
N:o 29. ”Alla förbrytelser, större eller mindre, som af studerande begås inom det i § 1 bestämda område, skola bos Rektor ”anmälas, när de af allmän domstol till åtal upptagas. Heldor förordne genast universitets-fullmägtig, hvilken saken bevista kan och göra de påminnelser vid rättegången, hvilka å universitetets vägnar kunna pröfvas nödiga, samt sedan underrättar Bektor om den brottsliges förhållanden. Ar sådan underrättelse af fullmägtig lemnad, ” eller kommer förbrytelsen annorledes förtjena. Åtnöjos hänvisas. Sker hänvisning fall med saken; men eljest, ”och så snart förbrytelsen är i lag eller laga stadga belagd med straff,” varde den utan uppehåll till allmän domstol öfverlemnad. Om remiss häraf till vederbörligt Utskott anhålles vördsamt. Stockholm den 8 November 1865. J Sundvallson. X:o 29. Af Herr SUHdVällSOH, J., om total eller partiel förändring af 9 Kapitlet och 12 Kapitlet 2 § Arfda-Ballcen. I anledning af förnyade framställningar om att äfven sterbhusdelegare i städerna måste åtnjuta samma rättighet som rikets alla öfrige innebyggare, att till bouppteckningsoch arfskiftesförrättare välja dem de hafva förtroende för, hemställde Lag-Utskottet vid förra riksdagen, jemlikt dess Betänkande N:o 18, ”det Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, — med tillkännagivande, det Rikets Ständer för sin del anse den Borgmästare och Råd nu tillkommande rätt, att, när ej annorlunda stadgadt är, nämna gode män att förrätta bouppteckning och arfskifte samt derför uppbära visst arfvode, böra försvinna — i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes vidtaga åtgärder till beredande af ersättning åt vederbörande städers Magistra - Motioner i Borgare-Ståndet 1865. 61 ter för den sportelinkomst, de genom en sådan anordning kunna förlora, äfvensom att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer framställa nådig
REN FABRIKSAKTIEBOLAC GULDMEDALJ Bankaktiebolaget Bländande HYLIN &amp; C Kärringöns Hafsbad, DENTOLIN Gahnelit StomatolAzymol Aseptol 2 2 5 5 50 % lösn. Vademecum 50 % • Denna balsam bort ager finnar, fräknar, eläget Va mil till hafs utanför Oroust mel an Lysekil och Marstrand. Ypperlig lefverfläckar, solbränna, näsrodnad, porrekrea B tionsort. Hafsluft. Segling. Fiske. Salta bad. Luftbad. Gyt jebad. Massage. k V R S R I^I|SlpERGflRTEfi. maskar och andra hudåkommor. jukgymnastik. Elektricitet. Utförliga prospekt sändas på begäran. Medicinska för^ S Bestrykes t. ex. om aftonen ansiktet eller S arbetsskola för barn från 4 — 7 år öppnas instundande Oktober i n:r f, rågningar besvaras af Badläkaren FREDRIK LINDSKOG, adress till 1 juni Stoc U kpland l s ö g jd a - tan och andra hudstäl en med denna björkbalsam h. (O B S. B r e d v gnérlunden.) Närmare meddelas och anmälningar (G. 81233) tagas intill 1 Juni, tisdagar id och Te så afskilia sig följande morgon nästan omärkolm, Klara Östra Kyrkogata 8. Rikstelef. 2 tr. liga fjäl af huden, hvilken därigenom bli Bluslif, f HILDA TROILI. Hattar, ver bländande hvit och mycket tin. Referenser: Biskop C. H. Rundgren, Karlstad; Öfverste II. Falk, Kommendö Ett krus balsam kostar 3: 50. Den därSkärp, gatan 30; Lektor T. Säve, Sveavägen 92; Fröken A. Eklund, Förest, för Kinderg Damasker, till hörande Opo-pomada och Benzoes-tvål Kommendörsgatan 25. (805) Parasoller, Kragar, säljes å 1 kr. pr st. eller 5: 50 satsen.
Prat. g:de Sami 1 u t* Prut. Ut dr. d. 10 Nov. i&ij. lian ej må, intill dess. Dorn öfver honom fallit, tjernsten förrätta”, följande Modification skulle såsom tillägg antagas: Dock vederbörande Auktoritet o b e - taget att v i cl särskildt sig för eleende omständigheter pröfva, huru vida d e i: gäldbudne Äm betseller Tjensteman n e n ro å vid ut ö f n i 11 g e 11 a f dess befattning b i b e b allas. 2:0 Då Concourslaeen i 2 Mom. af samma §:s stadgande, att när en Ämbetseller Tjensteman gjort Cession, dess halfva lön skall tilldelas åt en Vicarie, åstadkommer en verklig förlust för Borgenärerna, vid alla de tillfällen, der ingen Vicarie behöfves, eller kan tillförordnas, äfvensom när han kan vara belåten med mindre än halfva lönen för tjenstens förrättande; fann Preste-Slåndet, det borde nämnde Lagrum så förändras, att vederbörande Åuctoritet, som Vicarie förordnar, må ega att dess aflönaiide bestämma, efter hvad för särskildta Ämbeten och Ämbetsverk i Författningarne stadgadt är. 3:o Hvad Utskottet yttrat i afseende å Formulär for Borgenärseden, blef afPresieStåndet bifallet, likväl med förbehåll, alt detta, så val som alla öfriga Edsformulär, Trot, Vtdr. d. to Nav. 1S23. SS enligt Ståndets redan yttrade underdåniga önskan, måtte en blifvande granskning underkastas. y Och skulle de öfriga Respective MedStånden vördsamt och vänligen inbjudas, att sig med Preste-Ståndet uti enahanda Beslut förena. S. D. Nedannämnde arne ifrån Ståts-Utskottet inkomne Betänkanden föredrogs å nyo och biföilos nemi. Nro 58r, rörande sökt anstånd med betalningens erläggande för erhållen Undsätlningssäd från Allmänna Magazinslnrältningens förråd.
Hvad anginge Krigs-artiklarne af år 1798, så hade dessa med sina qvarstående straffbestämmelser af degradation, gatulopp och spö, redan år 1828 befunnits icke motsvara tidsförhållandena, ändamålet och de på dem grundade fordringar, i anseende hvartill nämnde år förordnats en komité för Krigs-artiklarnes omarbetande, hvarefter och sedan ett förslag dertill blifvit uppgjordt, men icke haft vidare påföljd, en komité i samma ändamål år 1845 ånyo blifvit nedsatt, hvilken likaledes skulle i ämnet afgifva ett förslag, utan att vid saken blifvit något vidare åtgjordt. För omarbetning af Tjenstgörings-reglementet af år 1819, hvilket numera vore olillämpligt och ofullständigt samt under mera än 20 år icke Allm. Besv. och Ekon.-Utsk. Betänk., K-.o öl. icke funnits ens för penningar att tillgå, hade jemväl en komité år 1836 blifvit förordnad, hvilken afgifvit ett förslag, hvarid saken slädnät. Vidkommande Fältförvaltnings-reglementet af år 1774, jemte dermed sammanhängande Fält-stat af år 1808, samt reglementet för ordnandet af den mili Lära sjukvården, så voro dessa af beskaffenhet att nästan i intet afseende kunna tillämpas; och hade af utsedda komilerade förslag till nya reglementen jemväl i dessa delar blifvit uppgjorda, ulan att vidare åtgörande dervid egt rum. Vid sådant förhållande och då de anmärkta författnings-bristerne, hvilkas afhjelpande länge varit förberedt, icke uteslutande inverkade på arméen, utan äfven, i anseende till den allmänna beväringspligten, på ett stort antal af den manliga delen af nationen, och angelägenheten, att. de ganda författningarne ersattes af nya, sålunda utgjorde ett mera allmänt ämne, har motionären, för vinnande af de ined de utarbetade nya förslagen afsedda ändamål, föreslagit Rikets Ständer, att hos Kongl.
Orsakerna, hvarföre jag icke velat medgifva insättning af privata penningar i Banco-Disconten, emot 3 procents obligationer, äro uppenbara af hvad jag förut sagt. Då jag trott det vara af båtnad för Biksgälds-Disconten, och af mindskad eller upphäfven påföljd för det allmänna-) om en sådan inrättning endast der tilläts; har jag likväl dervid trott mig böra fästa vilko_ jetafrentans nedsättande till Tvä procent, på det Gapitalietens frestelse, att tidtals skrinlägga sina penningar, genom denna anstalt, i förening med de Z)crt 2 0 Julli 9451 de öfriga af mig föreslagna åtgärder,' må fram-1 deles allt mer oell mer försvagas. Jag hår yttrat deri tänka, att de tVänné nya D isconterne bordé äga Fonder, som tillsammans taa.ne svarade fernot de allmänna Dlsconternas, öm hvilkas indragning fråga af mig blifvit väckt, lie förrå böra oök nödvändigt sältas i tillfälle,' att lemna Fåne-biträden till ett belopp, sorti svarar emot den högsta Stimma, hvartill dé sednares på en gång utestående fordringar uppgått. Men, icke nog härmed. Dessa biträden hörå afven.) blifva tillgängeliga i rätter tid., Banco-DLscontent bör genast öppna sina utlåningar, och i saturn» förhållande sorn dessa ske, småningom indraga sina medel från den nU snart upphörande RiksD iscontert. Riksgälds-Discontén bör öppnas åtndödstöne sex månader innan Riks-Diseontett indrages/och förses med en fond, sorn svarar emot de privata Actie-ägarenas indragna tredjedel. Denna Rikägälds-Discöntens primitiva Fond bör sedan, efter det uppgifne förhållandet, ökas, då' tiden inträffar för indragning af Malmö Och Götheborgs DisGonter. Jag har i korrthet framställt mitt förslag. Jag har i Bankens andel i Riks-DisConten trott mig finna Fond för den projecterade Banco-Discontens första Operationer.