Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man behöfver för öfrigt blott se detsamma för att finna, att kostnaden derför måste varit vida större än för ett vanligt trädgårds-staket, som uppsattes på släta marken. Att, såsom Herrar Revisorer tyckas hafva önskat, bedrifva alla dessa arbeten endast med pappersarbetare, lärer väl ingen kunna påstå hafva varit lämpligt. I anmärkningarne antages att Bruket har 5 ordinarie aflönade formare samt att, på grund häraf, antalet af formningsdagar efter vanlig beräkning borde uppgå till 1500. Bruket är icke anlagt för mera än 4 Kypar, och skulle än dessa kunna hållas i gång alla arbetsdagar i året, så blefve häraf likväl icke mera än 1200 formningsdagar. Men det är icke nog med blotta möjligheten att forma papperet, man skall äfven hafva materie dertill, och det låter sig icke göra att hålla valsarne så jemt i gång, att arbetet vid alla kyparne oafbrutet hela året om kan bedrilvas. Rudimateriernes lörberedning skulle icke heller med den vid Tumba för sådant ändamål be - 124 fintlige personal, kunna medhinnas. Likaså skall papperet sedermera göras färdigt och Bruket eger icke så stor arbetsstyrka, att den kan bestrida färdiggöringen af papper efter oafbrutet arbete vid alla 4 kyparne, utan emellanåt måste ovilkorligen formningen inställas och formlagen biträda vid papperets färdiggöring. För öfrigt tager jag mig friheten anmärka, att det antagande, som Herrar Revisorer lagt till grund för sin beräkning af 1500 formningsdagar, eller 70 ä 80 procent mera än hvad som billigt vis kan fordras, nemi. att Bruket eger 5 ordinarie aflönade formare, i sjelfva verket icke äger rum, ty Bruket har, under de båda ifrågavarande revisionsåren samt sedermera, icke baft mera än fyra formare.
Jag har mig bekant ett län, hvarest a en ort, om en egendom försäljes lil! lågt pris, värdet förhöjes, då å en annan taxeringsvärdet, om än egendomen blifvit såld till aldrig så högt pris, nedsätles, och ä en tredje ort inom samma län förhöjes icke taxeringsvärdet med mindre än att jordägaren begär del. Det finnes således 3 särskilda grunder för taxeringen inom ett och samma läo, och de nu gällande författningarna äro dertill orsaken; men då författningen är otydlig, bör den rättas och derföre påyrkade jag inom Utsk. bestämmelser för taxeringscomiléerne, men jag, likasom de med mig liktänkande, tillhörde minoriteten. Skatlejemkningscoraiteens förslag är så fullständigt att om R. o. Ad. antaga detsamma, skulle alla de nu olika sätten, hvarpå taxeringsvärdet bestämmes, försvinna, men deremot enhet i tillämpningen vinnas. Såsom eli ytterligare bevis på orimligheten af det nu gällande sättet för taxeringsvärdets bestämmande vill jag nämna, alt en egendom, som blifvit såld för 600,000 r:dr, har blifvit taxerad endast till 100,000 r:dr. Sådana skiljakligheter emellan köpevärdet och taxeringsvärdet finnas på många ställen och böra enligt min åsigt rättas, till förmån för såväl Staten som innehafvaren. Jag anhåller på dessa skäl om återremiss af denna punkt i Ulsk:s betänk. Hr von Rosen, Georg Ludv.: Jag har af Hr Rosenblads yttrande trott mig äga anledn. att i denna fråga, som jag anser vara en ibland de vigtigaste, böra uttala mina åsigt er. Jag erkänner, att inom Christianstads län taxeringsvärdet ä fastigheter understiger deras köpevärde; men om genom en upphöjning af taxeringsvärdena, i mån af skeende köp, någon rättvisa vinnes, lemnar jag derhän. Det säkra är likväl, att en förökning i jordbrukets beskattning derigenom skulle åstadkommas.
» Skafbullen » vid saffransbaket hade mamsell Klara varit nog generös att skänka jungfrurna till doppbröd, och den delades samvetsgrant i tre lika delar. Just när den gamla » väggsmällan » i köket efter ett långt förberedande surrande med två slag förkunnade, hvad tiden led, förtärdes den stärkande drycken, och en halftimme senare sofvo de trötta tjänarinnorna rättfärdighetens sömn i sina utdragssoffor i det stora köket, utan att oroa sig öfver närheten af det fuktiga nyskurade golfvet eller den tjocka isskorpan på fönstren, där både innanfönster och rullgardiner saknades. En rynkad » kappa » för öfre och en snäf » jalusi » för nedre delen af fönstret var allt, som i denna kärfva, all veklighet och onödigt bjäfs föraktande tid bestods i köket. När prostinnan andra morgonen, själfva julafton, kom ut i köket, lyste de skinande kopparkittlarne och de på hyllan uppradade locken med strålande glans emot henne; spiseln glimmade hvit, och på bordbänken stodo blänkande ljusstakar, till hvilka nu ljus skulle delas. På ett annat bord låg en hvit duk utbredd; där skulle folkets julbröd läggas upp. Prostinnan helsade gladt och fryntligt på sina jungfrur, och så började dagens förhandlingar. Julstöket var nu öfver, och nu återstod blott att skörda frukten af sina gärningar. Mamsell Klara kom ned från vindskontoret med en hel låda ljus, som hon fördelade efter de lokaler, de voro ämnade att upplysa. Prostinnan gick jämte Stafva och mamsell Charlotta, husets yngre dotter, in i handkammaren och lade ned i en särskild korg det julbröd, som skulle sändas till fattigstugan o c h till statfolket. Men rätt s o m alla stodo fördjupade i dessa viktiga sysselsättningar, slogs köksdörren upp, och Stina inrusade, andfådd o c h ifrig, och slängde vedbördan ifrån sig i spiselvrån. » Tänkte jag inte det, när ugnsveden oupphörligt sprakade, så att gnistorna flögo långt fram i kö- ket! » utbrast hon. » Här kommer långväga främmande! Pastorn!
Då föremålet för del af Const.Utsk. afgifna betänk, icke är en enkel vallag blott, ulan afser förändring af nuvar. representationssättet; så måtte det vara en rättighet för de stånd, hvilka pröfva förslaget, alt förklara såsom deras gemensamma lanke de villkor, hvarunder de anse förändringen kunna och böra ske. Det måste således vara deras rättighet så väl som pligt, om de anse den blifvande representationen böra grunda sig på slåndsval, att tillse, del de blifvande stånden icke må kunna förändras eller borttagas, utan ståndets eget samtycke. Bestämmes icke ett sådant villkor nu, så har man öfverlemnat åt Coust - Utsk:s godtfinnande, huruvida en sådan föreskrift kommer att äga rum eller ej. Jag anhåller att få fästa uppmärksamheten derpå, att fråga nu icke är om sådana obetydliga saker, som de uti i 14 Reg.Ftn RiksSttn garanterade privilegier, hvilka icke, ulan samtliga Ståndens öfverenskommelse och Konungens samtycke, kunna förändras. Fråga är icke om dem, ty de omtala icke representationsrätten, hvilken finnes afhandlad och bestämd uti Reg.F:n och Riksd.- Ordn. Förändring uti representationsrätten är således föremål för ändring lili grundlagen och icke uti ståndsprivilegierna. Om man icke stadgar att hvarje stånds representationsrätt icke kan förändras utan ståndets samtycke, så är det äfven slut med hvarje stånds rättighet i detta hänseende, ty då kunna de af sina medbroder köras bort från rättigheten att deltaga uti Riksförsamlingen.
Afslogs. N:o 422, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 408. Ståndet lät bero vid de öfrige Riks-Ståndens beslut och lade detta Memorial till handlingarne. Prot. Vldr. d. *4 Febr. 184.1. N:o 423, med förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner, i anledning af ski 1 jagtiga beslut öfver Utlåtandena Nrris 92 och 221. Ståndet godkände de uppställde voterings-propositionerne, och fann icke skäl antaga den till Ståndet gjorde inbjudning. N:o 424, i anledning af Kongl. Maj:ts Nåd iga Skrifvelse angående ett extra anslag lill befrämjande af göromålens gång inom Kongl. Maj:ls och Rikets Kammar-Collegium. Afslogs. N:o 425, i anledning af väckt fråga om löne-ersättning för en Häradshöfding i Wermland. Af slogs. N:o 426, i anledning af Herr Hallings motion om låne-anslag till Malmö hamnbyggnad. Éifölls. S. D. Föredrogos åter Bancooch Lng-Ulskottens Utlåtande: N:o 6, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 4. Lades till handlingarne, och Betänkande N:o 7, i anledning af väckt motion om serskildt ansvar för förfalskning af enskilda Bankers sedlar. Bifölls. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco-Ulskottels Utlåtande N:o 145, med hemställan att Kronofogden Assessoren A. H. Lagerlöf måtte beviljas eftergift af räntebetalning af en Bankens Odlings-låne-fordran, derföre betaluings-skyldigbet blifvit Assessoren ådömd, blef samma Utlåtande al Ståndet bifallet. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. f. m. Remitterades lill Constitutions-Ulskottet en i den ordning 29 §. Riksdags-Ordningen föreskrifver af Grefve Frölich}
Skrifvelse, N.o 235. gen nli. protokollet intagas, den sålunda träffade öfverenskomnielsen för nådig stadfästelse lor en tid af 25 lill högst 50 år, genom vederbörande auktoriteter till E, K. M. i underd. öfverlemnas; hvaremot, och derest vederbörande 0111 grunderna för lönens utgörande icke kunna sig förena eller oek fyllnad i lönentill 45 tunnor årligen ej kan åstadkommas, förhållandet bör i protokollet intagas, hvilket sedermera, på Sätt ofvan nämiidt är och Kongl, oirkulär-brefvet den 3 Juli 1829 närmare föreskrifver, till E. K. M. i underd. insändes till den vidare åtgärd som, för ändamålets vinnande, kan i nåder linnas lämplig, om verkställighet hvaraf E. K. M. täcktes Dess befallningshafvande i förening med konsistorium anbefalla att vederbörande församlingar förständiga. I fråga om förändrad t aflöningssätt för presterskapct i städerna, anse Rikets Ständer någon lämpligare utväg icke vara för handen till vinnande af det härutinnan åsyftade ändamål, eller införande af bestämdare grunder för beräkning af de bidrag, lörsamliugs-medlemmarna böra till presterskapct utgöra, än att öfverens k omundsen härom i föreskrifven ordning upprättas och af E. K. M. i nåder stadfästas. I hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad rörande presterskapets på landet aflöning redan är vordet af Rikets Ständer underd. tillstyrkt, fä Rikets Ständer alltså frambära den underd. önskan, att E. K.
Till förekommande af ali ovisshet om hvad slags Banker uti 35 §. 1 mom. afses, har Utskottet i samma mom. efter orden »Enskilda Banker» infört orden: som ega sedelulgifning s-rutt. Under förmenande, att det icke varit Rikets Ständers afsigt att belasta aktiebolag m. fl. uti 2:dra mom. af denna §. omnämnda inrättningar med bevillning, då utdelningen icke uppgår till mera än 5 procent, har Herr Wijk, inom Borgare-ståndet, föreslagit, att vid slutet af nämnde mom. måtte tilläggas orden »så vida den öfverstiger 5 procent»; till stöd för hvilket förslag Herr Wijk vidare anfört, alt i ett på större kapitaler hos enskilda så fattigt land, som Sverige, hvarest dock mångå naturförmåner finnas, som för deras användande till allmän och enskild båtnad erfordra större samlade fonder, lagstiftningen, i stället lör att motverka sådane föreningars bildande och fortkomst, som de ofvanantydde snarare borde uppmuntra och lätta desamma; och har, med anledning af Herr Wijks motion, Herr Wallenberg, med hvilken Herr Rinman instämt, förmält sig vilja utsträcka motionärens förslag ännu längre, så att 5 procent af utdelningen i hvad fall som helst, och således äfven om utdelningen öfverstiger delta procent-belopp, fritagas från bevillning, hvarföre han önskat, att slutmeningen af ifrågavarande mom. måtte få denna lydelse: »fem procent af så slör del af utdelningen, som öfverskjuter 5 procent af grundkapitalet, hvilka må anses såsom bevillningsfri ränta.» Utskottet, som anser nu gällande Bevillnings-Förordning vara tydlig derutinnan, att aktie-bolag och andre uti ifrågakomne moment angifna inrättningar skola erlägga den stadgade bevillningen af deras utdelning, ehvad denna är större eller mindre, kan icke finna något giltigt skäl, hvarföre, medan enskilda personer nödgas erlägga skatt äfven för helt ringa inkomster, nämnde inrättningar skulle medgifvas en så betydlig förmån, som ofvan omförmälda förslag åsyfta; hvadan Utskottet hemställer, att dessa förslag ej måtte vinna afseende.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft. Stånders Stats-Utskott, vid sammantråde in Pleno den 5 April 1823- S. D. Uppi ästes och godkändes det, i anledning af väckte Motioner, om medel till kostnadernes bestridande vid Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Höga Förmälning och verkstälde utrikes resa, uppsatte Betänkande; hvarvid Herr Öfverste - Lieutenanten Hjerta och Herr Commerce-Rådet Santesson åberopade sine förut i ämnet afgifne yttrande, så lydande: Herr Öfverste-Lieutenant Hjertås: I en Constitutionel Stat, der Regenten och dess Hus af Staten, genom årliga anslag, erhålla de medel, som till utgifter för Thronens värdighet och Kronans glans tarf vas, är det en naturlig följd, att alla de tillfälliga utgifter, som fordra ovanliga 470 Stats-Utskottets Betänkanden. kostnader, äfven böra af folket tillfälligt betalas. Dit böra Kröningar, Bröllop, Begrafning. Också har det varit ett alltid iagttaget bruk, i det urgamla constitutionela Sverige, att genom särskilda åtgärder godtgöra desse kostnader. Härifrån gjorde förre Rikets Ständer ett undantag, i anseende till Utgifterne för Högstsalig Hans Majit Cart. XIIIis och Dess Drottnings begrafning, samt nu varande Hans Majits Konungens Kröning. Desse logos af öfverskotten på Stats-Intraderne, då ganska betydlige. När nu HÖglofl. Stats-Utskottet föreslår Riksens Ständer, alt genom tillgripande af Saltpetterfonden och RiksgäldsContoirets medel, b vilke medel eljest skulle afbörda Rikets Gäld, bestrida de nödiga kostnader för Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Förmälning och Biläger, stadgas det andra undantaget ifrån detta gamla goda bruk, som jag anser böra vidmagthållas.
Den 26 Augusti s. å. ytterligare anmäld, då Kongl. Maj:t beslöt alt låta utfärda allmän Kungörelse om bildande af ett nytt Dykerioch Bergnings-Bolag enligt vissa uppgifne grunder. Den 2 Februarii i833 fann Kongl. Maj:t serskilda Dykeri-och Bergnings-anstaller icke för närvarande vara af behofvet påkallade, och medgaf derföre fortfarande frihet till biträde vid strandningshändelser. Angående uppbörden och förvaltningen hädanefter af Kiönans spanmålsräntor. Anmäld den 6 Mars i83o. Hvad Rikets Ständer härvid, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kongl. Majrts Nådiga förslag, i ämnet beslutat, skulle Stats-Conloret lill efterrättelse meddelas; och ville Kongl. Maj:t hafva anbefallt Stats-Conloret, att, sedan vederbörande Kongl. Majrts Befallningshafvande blifvit hörde, inkomma med utlåtande och förslag, hvilka magasin, utom de af Rikets Ständer uppgifna, borde för Stats-Werkets räkning bibehållas. Sistnämnde fråga afgjordes den 5 Maji i832. 93:° Angående Landshöfdingen af Wingårds anhållan om be frieise från ersättningsansvar för Klemanska balancen. Anmäld den 6 Mars i83o och vederbörande till efterrättelse meddelad. q4'0 Med hemställan, att Kongl. Majrt täcktes uti Författningen om biänvinshränningen låta upptaga och beskrifva alla nu kända sammansättningar af bränvinsbrännings-redskap. Anmäld den 22 April s. å. Kongl. Majrt ville häröfver i Nåder inhemta Vetenskaps-Academiens utlåtande. Den 18 Junii s. å. föredrogs delta infordrade utlåtande i sammanhang med Rikets Ständers skrifvelse om hränvinshrännings-förordningeri. Med hemställan, att, då några bestämda grunder för afskrifning eller eftergift af Kronans fordringar icke funnos stadgade, samt frågan om sättet för afskrifningars meddelande blifvit till framdeles afgörande uppskjuten, Kongl. Majrt täcktes till nästkommande Bil. till R. St.
Om förslaget således icke kan vara menligt för räntetagarne, är det deremot obestridligen fördelaktigt för räntegifvarne. Ju mera folket börjar inse att tid är nära nog det dyrbaraste man eger, ju tydligare måste fördelen framstå att på en gång och på ett ställe kunna betala hela sin debetsedel, i stället för att, som nu, använda en dag på resa till kronofogden, en annan till regements-skrifvaren, en tredje till kyrkan, en fjerde till skolan o. s. v. Att räntegifvarne verkligen så uppfattat saken, bevisas bäst deraf, att samma förslag riksdag efter riksdag återkommer, och att det Stånd, som det närmast rör, redan bifallit Betänkd. Jag tror mig vara lika konservativ, som trots någon inom detta hus, men jag anser den rätta konservatismen vara den, att i tid skära bort det föråldrade i vår lagstiftning, för att så mycket säkrare kunna bibehålla det goda deri. Således, om vi verkligen älska indelningsverket och vilja bibehålla detsamma, låtom oss då noga tillse att det olämpliga deri afskaflas. Först då skall Carl XI:s storverk bland sina försvarare räkna, icke blott indelta arméens officerare, utan, hvad mera är, Mina Hrr! Svenska folket. Med stöd af hvad jag anfört, får jag anhålla om bifall till Utsk:ts Betänk. Hr Charpentier, Gustaf Reinhold: Jag instämmer i sjelfva syftningen af det förslag, som blifvit vackt af Gr. Mörner, och som finnes uttaladt i Utsk:ts Betänk. Lika med de föreg:de talarne, anser jag att indelningsverket är en institution, som bör stödjas och underhållas, men den bör likväl lämpas efter tiden, och jag kan icke finna, att det skulle leda till rubbning af denna institution, om de kronans räntor, som äro anslagne militie-staten, inginge till ränterierna och derifrån utdelades till vederbörande. Jag förenar mig derföre med den siste värde talaren, som ansåg att indelningsverket, genom denna förändring, snarare skulle stärkas än försvagas, emedan de hufvudsakligaste anmärkningar, som man nu framställer emot detsamma, derige - TO Den 11 Mars. nom skulle förfalla.
Oaktadt den stora betydelse kännedomen af lefvande språken numera eger, srå väl i allmänhet som ock för undervisningen vid Rikets Elemenlar-läroverk, saknas dock vid Rikets Universiteter tidsenligt ordnade läroanstalter för detta ämne. Upsala Universitet har visserligen sedan år 4855 en profession i modern litteratur och esthetik, men språkundervisningen har varit öfverlemnad åt exercitiemästare, till dess Kongl. Maj: t förordnat, att de två språkmästarelönerna borde anslås till två e. o. adjunkter, den erie i Franska och Engelska, den andre i Tyska och Italienska språken. Yid Lunds Universitet inrättades af framlidne kanslirådet Norberg en profession i lefvande språk, hvilken blifvit på Akademiens stat upptagen, och är med densamma förenadt åliggandet att äfven föreläsa eslhelik; för öfrigt upptager äfven detta universitets stat tvänne språkmästare. De af Eders Kongl. Maj:t utfärdade nya statuterna för Rikets Universiteter upplaga bland undervisningsämnena för filosofiska fakulteterna ny-europeisk linguistik och litteratur. Af dessa läroämnen har Upsala en lärostol för det ena, Lund för del andra, och vid hvardera är esthetiken med det der bestämda läroämnet förenad. För att gifva fullt utrymme för dessa tre läroämnen, hemställer jag, om icke Eders Kongl. Maj:t skulle täckas göra Nådig framställning till Rikets Ständer om beviljande af anslag till en ny profession vid hvartdera Universitetet, i ^bufvudsakligt ändamål att bereda undervisning i ny-europeisk linguistik, men med förbehåll af den nogare bestämning af dess förhållande till de tvänne omnämnda professionerna, som Eders Kongl. Maj:t kan, efter pröfning af omständigheterna, finna lämplig. Om Eders Kongl. Maj:t täckes bifalla detta förslag, så bör för Upsala Universitet, till upprättande af en ny profession för berörda ändamål, äskas ett årligt anslag af 4,000 R:dr riksmynt. Bil. M 7 lill kongl. Maj:ls Nåd. Prop. M t, örn Statsverket t i! o G.
Ett specielt intresse gafs desskonung Oscar, skänkt till friherrinnan Trolle förra sommaren vid Marstrand vid ett tillfälle, då friutom åt föreställningen genom de till sällskapet nyförvärfvade krafter, som därvid mönstrade. I herrinnan skickligt manövrerade chefsfartyget Drott. hr Svenson har direktionen utan tvifvel gjort en ackvisition: hans markis de Follebranche röjde goda dramatiska ansatser o c h en vacker och ganEn trädgårdsutställning öppnas i dag härska stark baryton. Fröken Nilsson som markisinstädes i Industripalatset o c h pågår till den 17 nan spelade ej heller oäfvet, s o m debutant bedennes. De anordningar, som vidtagits af det traktad, o c h rösten, ehuru ganska svag, sköttes populära etablissementets alltid vakna o c h enermed rätt mycken smak. 1 hr Ringeall bar sällgiska styrelse, synas vara de allra bästa o c h inskapet förvärfvat en ej obehöflig förstärkning för bjudande för en talrik publik, som helt visst ej sina komiska krafter; den hederlige kapten Cheuskall utebli. Anmälningar till deltagande i utställbec blef i hans händer en frisk och treflig garcon, ningen hafva ingått till ett t ntal af omkring 40 kanske en smula för bullersam. I sin helhet gick från skilda trakter af landet, till o c h med så långt operetten med fart o c h lust, o c h bifallet var synbort ifrån som från Gellivara, så att utställningen nerligen tidigt. lofvar att blifva både rikhaltig o c h intressant. Hvad som särskildt må påpekas o c h som är nå- got nytt för dessa slags utställningar är, att efter Operasångaren C. F. tundqvist, hvars betydande utställningens slut blifver auktion ä utställda växförmåga vi nu tyvärr nödgas sakna vid operan, ter m. m. Detta blir ett utmärkt tillfälle för alla afreser i midten af nästa månad till England för blomsterälskande husmödrar att förse sina hem att där biträda vid några framstående konserter. med vackra prydnadsväxter. Dessförinnan gifver hr L. en afskedskonsert bärslädes, o c h äger denna rum i Musikaliska akademien tisdagen den 9 oktober. Teater och musik. Kungl.
2)å erfarenheten tolfat bebofmet af förcffrifter röraitbe befjanbtingen af frågor om erfättntng för nnberflöb, font af fattigmårbéfambäHen i ett af be förenabe rifena Swerige ocb Norrige lentttaö nöblibanbe per Sif allmänna anflaget för fatttgmårben baftoa, bå fåbattt fortfaranbe fnnnitö ttöbigt, mebel ferffilt blifmit anmifabe för linberftöb af fattige blanb Sabp-allmogeit. Stäitber anflagit mebel till attlägganbe af en fmfbi* talö 9Jtaj:t faftflällbe ocb be bertill anflagtte finnmor i mån af behof tttanorbnabe. SJleb bifall till 9lifetö Stänberé beröm gjorba frantfiällning, bär Äottgl. 9Jfaj:t i nåber förorbnat en komité för afgifmattbe af förflag till förbättrab lagftiftning röranbe ftnneéfjtifeö mårb ocb bebattblittg. Gtt bblift förflag b«r jemmäl blifmit af Äomiteen afgifmet ocb är till mcberbörattbe remitterabt. Cffter bet 9iifeté Stauber mib jtjilibne 9iifébag bemiljat arfboben åt fpra ertra ^romttciaUSäfare, nteb milfor, att be blifmattbe tuta biftriftenö ",Slbc,u innemånare upplåta od) ttnberbålla bofiab för Säfarett, bafma, febatt weber» böranbe förflarat ftg millige att berörbe milfor fullgöra, biftrifter för 5 af bebe Säfare blifmit bejläittbe, famt förorbnattbe om tjenjlerncö tillfät» 88 33erättelfe om pmab { 0?tfet ocp befö Slffmatttta IBanttmfet.