Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu kunde det val, då dylika transaktioner äro långt ifrån sällsynta och af synnerlig vigt för den större handeln, synas nödigt att, såsom i afseende på andra aftal af liknande beskaffenhet skett, någon bestämmelse meddelades, hvarigenom åt dem kunde beredas en allmän form och deras verkan göras mera oberoende af de noggranna stipulationer, som för närvarande äro af nöden vid dylika aftals uppgörande; men dåden säkerhet, som genom pantsättning af en låneattest beredes fordringsegaren, helt och hållet beror af depositariens noggrannhet, redbarhet och vederhäftighet och till följd deraf låneattester (dock-warrants) icke torde kunna vinna något allmännare användande såsom kreditmedel i andra fall, än då vågar eller allmänna magasiner ersätta bristen på lämpliga enskilda depositarier, samt icke alla varor äro af beskaffenhet att lämpa sig för varubelåning, så skulle möjligen ett allmänt stadgande i detta ämne förvilla allmänhetens omdöme i afseende på den praktiska nyttan af detta slags pantsättning samt leda till missbruk af densamma; och det har derföre synts Utskottet lämpligare att de serskilda bestämmelser, som kunna vara behöfliga, hafva sin plats i reglementen för de institutioner, som för det ifrågavarande ändamålet äro eller kunna blifva inrättade. Så har äfven denna sak hittills blifvit betraktad af lagstiftningen. Endast för de fall, då Staten genom sina organer inlåter sig i dylika aftal med enskilda, har det nemligen blifvit stadgadt, på hvilka vilkor aftalet må från de offentliga myndigheternas sida slutas. Af denna art äro de af motionären omförmälda bestämmelserna i Kongl. Kungörelsen angående åtskilliga föreskrifter i afseende på jernoch våg-effekter, som i Banken belånas, den 13 Februari 1830, samt om belåning af nederlagsgods i Kongl. Tull-stadgan den 7 December 1860; men dessa ekonomiska författningar kunna ej afse att bestämma dylika aftals rättsliga verkan och af deras tillvaro följer derföre ej heller, att, på sätt motionären synes hafva antagit, andra rättsgrunder skulle gälla för enskilde emellan träffade aftal af enahanda beskaffenhet.
För öfrigt hör det lill historiken om kammarladdnings-kanonerne, alt inrättningen, långt ifrån att vara en ny uppfinning, är känd, nära nog ifrån den lid då krutet började användas till krigsbruk i Europa, och att samma inrättning tid efter annan, kanske med mellantider af 50 till 100:de år, ånyo uppdykat för att åter förkastas. Såsom bevis härpå finnas otaliga gamla ritningar och modeller; och om jag icke missminner mig, har man förra året vid Engelska kusten, men säkert invid någon af de Danska öarne, ur hafvet uppfiskat från derstädes för 2, till 300 år tillbaka sjunkna krigsskepp, kanoner med kammarladdnings-inrättning. Att dessa varit till krigsbruk begagnade, synes deraf att de vid upptagningen befunnits laddade med kula. Jag har sjelf helt nyligen öfvertygal mig om förhållandet, och har sett dessa kanoner, samt har äfven hopp om alt få inköpa en sådan, såsom en märkvärdighet. Hvad jag nu haft äran anföra, har ej lill ändamål att på minsta vis nedsätta Hr von Wahrendorff? förtjenst om den af honom väl uttänkta och förbättrade kammarladdnings-inrättningen, eller dess förtjenst om kanontillverkningen i allmänhet, men endast för alt visa onödigheten af den begärda skrifvelsen. Jag lemnar derhän huruvida motionen må till Etsk. remitteras, men om sä sker, anhåller jag att detta mitt yttrande må få åtfölja remissen. Hr von Wahrendorff: Det är med verklig förvåning jag afhört Hr generalen von Arbins anförande och de uppgifter, han ansett sig böra meddela rör:de de slags kammarladdnings-kanoner, som hafva sin tillkomst samtidigt med krutets uppfinnande.
Men i det skick, hvari saken, under dylika förhållanden, kommit, synes Ridderskapet och Adeln böra sjelf vara den Domstol, söm är mest behörig att afgöra irågan, medelst tillämpning af 3^ §. afRegerings-Formen. För min mening om denna behörighet hemtar jag ett serskildt stöd från 21 §. Riksdags-Ordningen, hvarest en någorlunda lik-artad p r öfningsrätt är hvarje Stånd förbehållen i afseende på sådana Medlemmar, hvilkas Full mag t er ej blifvit godkända. Ur denna synpunkt anser jag således proposition till bifall på Riddarhus-Utskottets utlåtande kunna till Höglofl. Ridderskapet och Adeln framställas. Herr Cederschöld reserverade sig dock mot Ja-Propositionen, såsom ofullsländig och afvikande från 55 §. Riksdags-Ordningen , i så måtto, att orden, ”bokstafligen” och ”lydelse” uteslutits. Och anmälde Herr Cederschöld emot be - Constitutions Utsi,. Betänk. N:o t och N:q g slutet sin reservation, med förbehåll af rättigheten, att låta sin serskilda skriftligen författada mening Utskottets svar åtfölja. Ut supra. Ex Protocollo J. D. Valerius. Memorial till Rikets Ständer, med utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga förslag till ändrad redaktion af en Period i §. Riksdags-Ordningen. Uti Nådig Skrifvelse af den i5 nästlidne November, har Kongl. Majrt täckts gifva Rikets Ständer tillkänna, att, vid föredragningen af Rikets sist församlade Ständers underdåniga Skrifvelse den 12 Maji 1823, rörande inom Riks-Stånden vackt fråga om rättighet för Bonde-Ståndet att, efter eget, val, tillsätta dess tvänne Notarier, Kongl. Majrt, efter noggrannaste pröfning af ordalydelsen i 34 §. Riksdags-Ordinngen, ingalunda kunnat dela den af Rikets Ständer yttrade mening, som skulle Bih. till R. S.
Nej, antages införselstullen å det smalare slaget till 44 sk., och å det bredaie till 1 R:dr 16 sk. skålpundet. Voteringen har utfallit med 47 Ja och 72 Nej; som Nej vunnit, är i delta fall at Rikets Ständer beslutadt, i enlighet med contrapropositionens innehåll. 10g:de Noteringen (151:o) Den, som, lika med Utskottet, anser införselstullen å den vid Linneoch Hamp-väfnader bland alngods förekommande rubriken Blaggarn och Kanfas bora bestämmas till 16 sk., röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, bibehålies den derå nu gällande införselsafgift, 12 sk. per skålpund. Resultatet af omröstningen har varit 78 Ja och 40 Nej, samt en casserad sedel. Och som Ja vunnit, är ir.förselstullen å den vid Linneoch Hamp-väfnader bland alngods förekommande rubriken Blaggarn och Kanfas bestämd till 16 sk. per skålpund. no:de Noteringen (l:o i Bev. Utsk. Mern., N:o 34) Den, som, lika med Pieste-, Borgareoch Bonde-Stånden, anser införselstullen å Filar böra bestämmas lill 12 sk. skålpundet, röstar Ja ; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns beslut, nuvarande införselsafgift, 6 sk. skålpundet alt bibehållas.
Pal af Leda mot Direktion. § 7. Fråga om Sedan Chefen för Kongl. Ingeniör-Corpsen hos Fullmäktige anmält, till Carlsborg den å Carlsborgs fästning för Bankens räkning afsedda byggnad vore af endel utaf till afsyning färdig, hafva Fullmäktige låtit besigtiga och afsyna densamma, Var het er.d' hvarvid befunnits, att byggnaden blifvit, enligt den fastställda ritningen, utförd med iakttagande af nödiga säkerhets-åtgärder, såsom anbringande af luckor och dörrar af jern, lås med olika nycklar m. m., att i jordvåningen erforderligt utrymme är vordet beredt för den af Fullmäktige till förvaring på stället beräknade qvantitet silfver eller 5,400,000 R;dr Specie, samt att l:sta och 2:dra våningarne blifvit inredda, den förra till tjensterum och den sednare till boningsrum för vederbörande tjenstemän och betjente i Banken; hvarefter Fullmäktige hos bemälde Chef anhållit, att FortifikalionsBefälet å Carlsborgs fästning måtte anbefallas att, tills vidare och intilldess 9 Banken kan behöfva att byggnaden för det dermed afsedda ändamål begagna, öfver densamma hafva tillsyn och vård. Under den 9 Oktober 1854 väcktes bos Fullmäktige fråga att, sedan ofvanberörda byggnad då mera blifvit fullbordad, någon del af Bankens metalliska kassa måtte till Carlsborg förflyttas, för att på tjenligt sätt der förvaras; men i betraktande deraf att något sådant förhållande då icke vore för banden, sorn, enligt 28 § i Banko-Reglementet, borde föranleda förflyttning från Banken till annan ort af större eller mindre del af metalliska kassan, funno Fullmäktige sig icke ega skäl att någon åtgärd, i anledning häraf, vidtaga-.
— N;o 132, angående sammanbindnings-banans ledning öfver den med Riksgälds-Kontorets hus förenade tomt: B. V. 608, 624, A. 624. — N:0 133, om anvisande af de i RegeringsFormens 63:dje § föreskrifna kreditiv-summor: B. V. 608, 624, A. 624, E. 701. — S — 189 Stats-Utskottets Memorialer och Utlåtanden: — N:0 134, med förslag til! stadganden i det nya Reglementet för Riksgälds-Kontoret angående de under sistförflutna riksdag för jernvägs-byggnaderna beviljade, ännu innestående anslag och lån: R. V. 608, 624, A. 624. — N:o 135, med förslag tili stadganden i det nya reglementet för Riksgälds-Kontoret, angående de under nuvarande riksdag anvisade stats-utgifter, äfvensom angående de för jernvägsbyggnader och jernvägs-materiel beviljade anslag: B. Y. 637, 657, A. 657. — N:o 136, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om inlösande af de så kallade frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta bruk: B. Y. 608, 624, A. 624, E. 701. — N:o 137, angående den under innevarande riksdag verkställda stats-reglering samt anskaffande af de för RiksgäldsKoritorets utgifter erforderliga medel: B. V. 638, 657, 662, A. 662, E. 698. — N:o 138, med förslag tili stadganden i Riksgälds-Kontorets reglemente, angående de med ordinarie stats-regleringen gemenskap egande utgifter samt de på Kontoret anvisade kreditiver och derifrån utgående riksdagsoch revisions-kostnader, aflöningar m. in., äfvensom angående Riksgälds-Kontorets inkomster samt uppbörden af dit ingående bevillningsmed flera medel: B. V. 662, 665, A. 665. — N:o 139, med förslag till de sista afdelningarne af det nya reglementet för Riksgälds-Kontoret: B. V. 686, 699, A. 699. — N:o 140, med förslag till adöningsoch pensions-stater vid Riksgälds-Kontoret samt exspektans-stat vid f. d.
Likväl 5r Krigsoch KammarColIegierpes granskning af MarkegångsTaxorne afsedd synnerligen derföre, att, i händelse prisen å beklädnads-perGedlar i den ena eller andra orten blefve uppfatta utöfver dem, efter hvilka KrigsCollegium kan samma persedlar lefverera, de Rustande i förhållande dertill må få sine bidrag nedsatte, Skrälle åter berörde markegångspris understiga de priser, hvarföre effecterna möjligen kunde anskaffas, måste väl en autoritet finnas, som, j)å beklädnadsDirectionens anmälan, deri kan meddela rättelse. Det är således omöjeligt, att beklädnads-prisen kunna stegras uiöjver dem, ?om äro gällande KrigsCollegium j men vä.l Pedsättas derunder, Herr Ehrenborg, Casper: I principen är jag •? lika tanka som Herr Anckarsvärd, att de| bfir vara för de Rustande lättare att in naturi Vén i September e, m, 87 utgöra en beklädnad, in att anskaffa en coa-? tant summa dertill , men i sjelfva verket torde det icke alltid förhålla sig så, i anseende till utgiftens beroende af uniforms-förändrin-, gar och hastigare slitningJsg känner åtminstone orter, der en sådan inrättning, sorn den nu föreslagna, önskas. Om jag ej bedrager mig, skall beklädnads-passevolancen för Vestgötha Regemente utgöra Sexton Riksdaler för hvarje numer, och detta är mindre än hvad de Rustande för närvarande betala och måste således vara antageligt. Jag hemställer derföre, lika med Friherre Cederström, att Ekonomiutskottets förslag må af Höglofl.
Densammes denna dag väckta motion om stiftande af ett lagstadgande, rörande underhållandet af vissa arbeten, som genom bidrag af allmänna medel blifvit understödde och utförde; Herr Munck af RosensköldsNils Rudolf, denna dag väckta motion, angående stats-anslags beviljande till löner för lärarinnor uti offentliga Prot.-utdrag den 25 December 4845!. 77 flickskolor för de bildade klasserne i städerne Stockholm, Götheborg, Gefle, Norrköping, Upsala och Lund; Densammes denna dag väckta motion, angående förändring af nuvarande lönings-sätt för presterskapet; Herr von blockenströms j Carl, denna dag väckta motion, angående stats-anslags beviljande till anläggande af en kanal emellan sjöar ne Snyten och Åmänuingen i Westerås län; Herr Montgommerys} Robert Nils Germunddenna dag väckta motion, angående uppgörande af fullständig arbetsplan samt kostnadsförslag till sjön Hjelmarens sänkning; Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskotten: Herr Muck af Rosenskjölds, Nils Rudolf denna dag väckta motion, angående förvaltningen af fromma stiftelser och fattig-inrättningar; Herr Cederschöldsj, Piobert Theophron, den 22 dennes f. m. på bordet lagda motion, angående åtskilliga stadganden i afseende på fattigvården i riket, jemte de i anledning deraf samma dag och nu afgifna yttranden. Banko-utskottet: Grefve Gy/denstolpes, Anton Gabriel, den 22 dennes f. m. på bordet lagda motion, angående ändringar och tillägg i 116 och 117 §§ af Banko-reglementet samt nya stadganden i afseende på banko-vinstens möjliga förökande. Lag-utskottet: Friherre Duvalls, Axel, denna dag väckta motion om ändring i kap. 2 § 8 mom. Rättegångs-balken; Densammes denna dag väckta motion angående åtgärders vidtaande till jagtens skyddande; Grefve Spens, Jakob Melcher, denna dag väkta motion, i fråga om longi. Maj:ts nådiga proposition om antagande af ny strafflag. 78 Prot.-utdrag den 23 Deember 183 7.
Prot, 1817 I 8 1S5;te Satnl.) a 2 procent af Löneinkomst. 3 — å 3 procent af Löneinkomst. 3 - Summa. ' ' i Sammandrag Öfver TaxeringsLängderne N:o 3 uti Län för år 18 - För Landet N. N. Stad N, N. dito Egendom, tillhörig Kongl. Majit och Kronan. Hem man. Lägen heter. Summa Qvar nar. Lägenheter, som betala jo proCent af Räntan. > tro* Egendom, som disponeras af AcademieStaterne. Egendom, tillhörig allmänna Bolag. Hem man. FrälseLäfrenRantor. heter. Hem man. nar Lägenheter. Qvarnar. (Ut fil: ct> 3 O b* n> tu H -i * C m a 3 ö P * * O sr cx Egendom , tillhörig fromma Stiftelser. Hem man. Fräls©- Räntor. Lägen» lister. Sammandrag ofver TaxeringsLängderne N:o 4 uti för Ir 18 För Landet N. N. Stad N, N. Dito Summa ManufactuHemman. Lägenheter, BergVerk. rier,Fabriker, Verk oell InQvarnar. 0 > r> rättningar. Mantal. Värde i Tusent Antal. Värde i Tusent Antal, filt >1 OO • S V) O s Antal, j Värde i Tusent Antal. I Värde i Tusent, n 3 °* 3 s £ T 3 to 2 >t 0 c a. PT w 2 0 • <T> (U tu U» fLit, F f. till Nir 17 i Bih, tilt RiksSt, Prat, 1817—1S1S, flteSaml.) Afgift för dem som bruka Sammandrag öfver TaxeringsLängderna N:o 5 uti Afgift för Handel, Fabriksoch annan Rörelse. x* Or För Landet N. N. Stad N, N. dito Summa »2* s5 S-n fl n ^ rt ”'a 3 fil. a o Gästgifverier, Värdshus och Krogar. z.x a o* ea Prot. 1817—»8t8< jUeSaml.)
Då, hvad dernäst vidkommer pelsverk eller pelterier, den ojemförligen största delen deraf, enligt hvad importtabellerna utvisa, förtullats under rubriken »andra slag», derå tullafgifterna intill 1843 års taxereglering utgingo med 10 procent vid inoch 1 procent å värdet vid utförsel, nien då blefvo bestämda, de förra till 32 sk, och de senare till 3 sk. skålpundet, lärer den förenkling lämpligen kunna äga rum, att endast följande slag i tarifen specificeras, nemligen: getskinn, som hittills rätteligen bort hänföras under »andra slag», men hvilka, enär de icke äro af något högt värde, samt på senare tiden börjat blifva föremål för import för att här undergå tjenlig beredning till handsktillverkning, ej kunna draga den tull, som för ospecificerade bör stadgas, utan för hvilka densamma synes böra antagas till 3 sk. skålpundet. fåroch lammskinn: grå, krimska samt svarta med 16 sk., och andra slag med 4 sk. tull per skålpund; jerfeller filfras-, lo-, renoch räf'skinn med 10 sk., och skjälskinn med 3 sk. införselsafgift skålpundet; samt att alla öfriga hänföras under rubriken: andra slag med en medeltull af 24 sk. skålpundet; jemte tullfrihet, på sätt ofvan blifvit hemstäldt, för alla slags pelsverk vid utförsel; i öfverensstämmelse hvarmed artikelns förändrade redaktion blifvit uppgjord. Såsom Hällor, hakar och hy skjör. iidngtlen. Ingefära. lnst rumeriter. Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 40. 41 Såsom mera än de fleste andre varuartiklar underkastade äfventyr af smuggling, torde häcktor, hakar och hyskjor, derå den nuvarande införselstullen 1 r:dr skålpundet, utgör 33’/) procent å det antagna tullvärdet, icke böra åsättas högre afgift än 16 sk. per skålpund.
Att betala afgifter är icke, hvad en talare dock påstått, något straff. Slutligen har Grin sagt, att Professor Bringa reservation icke vunnit sympathier inom Utsk. Till vederläggning häraf får jag åberopa den omständigheten, att hela PresteSt. nästan utan undantag just antagit denna reservation såsom sitt beslut. Gr. Sparre: Oaktadt alla anmärkmr af Hr Cederschiöld tror jag, att inom alla Slånden endast 2:no ledamöter Under discussionen före återremissen af förra Betänk, velat bibehålla landsförvisningsstraffet, och jag tror äfven, att denna omständighet varit en I)en 3 Februari e. in. tillräcklig Undervisning för Utsk., att föreslå afskaffåndet af detta straff, samt att det äfven varit Utslcs skyldighet att så göra. Hr Tersmeden har sagt, alt ett annat straff bordt föreslås. Ja vält men hvilket? Är det fängelse? I)cn värde talaren har icke vågat uttala detta ord. Så orimligt måtte det hafva förefallit honom. Ingen vill väl på allvar föreslå fängelse såsom straff för affall. Landsförvisningsslraffet har inkommit i Svenska lagen till följd af ett Luthers yttrande, och då man sagt, att bättre theologer än jag böra bedöma detta hans yttrande, så får jag nämna, att under de gemensamma öfverläggningai ne Domprosten Knöös åberopade icke blott Luther utan ock Pauli Epistel, i hvilken sednare det står, att om det är en from anda så skola vi stöta honom bort och gifva honom djefvulen i våld. Luther säger ock detsamma, och just på grund häraf har detta straff inkommit i vår lagstiftning. Man kan således väl tala om bibehållandet af detta straff för affall från vår lära, men omöjligt är det att stadga fängelsestraff för samma brott och minst höfves det Svenska Riddarhuset i det ögonblick, då BondeSt. ansett det barbariskt. Hr Tersmeden har sagt, att hvarken 2 eller 3 §§ innehålla någon påföljd. Hvad är då föriuslen af de rättigheter Svenska kyrkan lemnar sina bekännare? Ar det icke ett straff alt förlora embete eller tjenst, om man innehar något sådant? Jag skulle önska, att de, som yttrat sig i denna riktning, ville göra sig reda för hvad de åsyfta.
Af den yttersta vigt vöre derför, att den stora brist på dylika fartyg, hvaraf kustförsvaret för närvarande lider, Iflefve såt skyndsamt sorn möjligt fylld. I saknad af dylika fartyg och utan den lätt - Stats-Utskoltels Utlåtande, JV:o 162. 13 het, sorm på detta sätt vunnes, att på vår långa kust med möjligaste hastighet flytta stridskrafterna, dit behofvet kräfver, skulle till försvaret erfordras ansträngningar vida utöfver landets tillgångar. Dessa ångfartyg borde, så framt icke någon af de hufvudsakliga egenskaperna såsom bogseringsfartyg derigenom förlorades, så konstrueras och bestyckas, att de vid behof kunde såsom krigsmachiner användas till fiendens skada; hvarförutan fall kunde inträffa, då, vid behof af synnerligen hastiga operationer, der de egentliga skärgårds-krigsfaitygen icke nog hastigt kunde Irambringas, en afpassad styrka af dessa mindre armerade och lättrörliga ångfartyg med fördel kunde begagnas till en vigtig positions anfall eller försvar, såsom princip vid bestämmandet af det erforderliga, antalet af. ifrågavarande fartyg är antaget, att etl sådant ångfartyg borde för hvarje bataljon skärgårds-krigsfartyg vara att tillgå. Sedan sålunda icke allenast antalet af effektivt manskap, som för hvarje af sjöförsvarets, delar var att påräkna, blifvit bestämdt, utan äfven dessa vapens beståndsdelar angifna, förekomme uti oftabesagde plan frågan om antalet af de krigsfprtyg, sorn inom hvarje klass borde anskaffas^ dels med beräkning på den personal, sorn till deras bemanning vöre tillgänglig, dels med fästadt afseende på den i förhållande till kostnaden största kraft, som genom en riktigt vald proportion i detta afseende kunde vinnas.
Deremot anse Utskotten sig icke kunna tillstyrka livad af herr Prosten Cnattingius, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kyrkolags-kommittéens förslag i detta ämne är vordet framstäldt, i afseende på tiden för kungörelsernas aflemnande, deras påtecknande af vederbörlig auktoritet i vissa uppgifna fall, deras vård och förvarande m. m., helst behof af närmare bestämmelser i dessa hänseenden icke synes vara för handen. Utskotten få, i anledning häraf, erinra: att genom Kongl, resolulionerne på presterskapets besvär den ro Mars 1719 och 14 Juni 1720 uttryckligen är vordet stadgadt, alt enskilda kungörelser skola i så god tid och förr än gudstjensten begynnes, till presterskapet aflemnas, att de må kunna pröfva 6 Lagsamt Allm. iesv. och Ekon.-l' Iskstn Tetti oka tule., IY:o 15. och ansvara för dyras tjenlighet att i kyrkan offentligen uppläsas; alt Kongl. Cirkulär-brefvet den 12 Augusti 1812, bland annat, innehåller, att kungörelser om auktioner, uppbörds-stämrnor, med flera påbud, som kunna leda till folksamlingar, icke böra från predikstolarna uppläsas, utan att vara försedde med vederbörande kronobeljentes påskrift för hvilken någon betalning icke får fordras eller erläggas; äfvensom derutinnan tillika stadgas, att alla de kungörelser, hvilka icke, enligt serskilda författningar, påtecknade återlcmnas, skola vid kyrkorna i god ordning förvaras; att Kongl. Cirkuläret den 2 April 1833 innehåller, att å alla författningar af vederbörande presterskap bör antecknas dagen, då författningen blifvit uppläst, och, då sådant icke å en dag skett, när uppläsningen blifvit börjad; alt genom Kongl. Cirkulär-brefvet den g
Ede forsar „ anläggning af båtled jemte slussar mellan sjöarne Kläggeu, Flaten och Kilen i Fryksdals härad af Wermlands län „ understödjande af sådana myrutdikningar och vattenaftappningar inom Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län samt Elfdals, Fryksdals och Jösse härader af Wermlands län, som afse att förminska frostländigheten „ vägomläggning mellan Borås och Sundholma gästgifvaregård „ beredande af arbetsförtjenst samt understöd åt behöfvande inom Örby m. fl. pastorater af Marks härad och Elfsborgs län „ anläggning af väg mellan Skröfven och Lejpojerf inom Norrbottens län „ betäckande af några utaf Stats-kontoret förskottsvis be stridda utgifter för ombyggnad af broar m. m. å Carl-Johansvägen i Jemtland . • Transport Stats-Utskottets Memorial N:o 225. 17 Anslag, beviljade att utgå Anslag för gång. en Summa anslag. år 1864. år 'A 865. år 1866. K: dr. öre. R:dr. ore. R:dr. öre. | R:dr. öre. St. Transport För betäckande af kostnaderna för Sveriges deltagande i .1862 års allmänna industrioch konst-exposition i London . „ godtgörande af enahanda kostnad vid den för landtbruks alster och redskap innevarande år anordnade internationela utställning i Hamburg, dels R:dr 5,000: —- dels, enligt gällande kurs, 10,000 Mark Hamburger Banko, som förslagsvis upptagas till « 13,333: 33. För verkställande af undersökningar i fråga om norra stambanans framdragande från trakten af Märsta eller Odensala öfver Erikssund till Grans socken (verkliga utgiftsbeloppet) „ utarbetande och utgifning genom trycket at en tekniskt ekonomisk beskrifning öfver de för Statens räkning utförda jernvägsbyggnader, såsom förslagsanslag • • • Summa Under Sjunde Hufvndtiteln.