Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Frän Stats-_, Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: Af den 29 nästlidne September: N:o 78. Rörande Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående förändrade grunder för Legooch Salu-Sågars samt "Valkoch Stampverks beskattning, så väl som angående flera inom RiksStånden om Mjöloch Sågqvarnar samt deras beskattning väckta Motioner. 46 H. 8 Den 19 Octo Ler e. m. N:o 79. Angående väckt fråga om förändrad grund för prestationers utgörande af hemman. Från Lag-Utskottet'. Af den to dennes: N:o 110. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 4» öfver väckt motion örn stiftande af en Lag, hvarigenom må förekommas, att gäldenär, medelst diktade köpe-afhandlingar, undanhåller sina borgenärer de tillgångar han kan äga till betalning af sin skuld. N:o lii. I anledning af Vällofl. BorgareStåndets remiss om förslag till ändring af 2 Mom. i 3 .§. af 10 Cap. ByggningaBalken. N:o lii!. Öfver väckt motion, om ändring af 1 och 3 §§. i 3o Cap. RättegångsBalken. Frän Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten : Af den i5 dennes: N:o 61. Rörande vackt fråga, att 1827 års SkiftesStadga icke må tillämpas på de Enskiften, hvilka vid Stadgans utgifvande voro påbörjade, men ännu icke hunnit fulländas. N:o 62. jijfver väckt motion med förslag till Straff-Lag mot olagliga Tjenste-accorder. Den 19 Octo ber e. m. 117 N:o 63. Med förslag till jemkning uti RiksStåndens beslut, rörande väckt fråga, att Rådstufvuoch Kämners-Rätter må erhålla Exemplar af utkommande Författningar, äfvensom att KämnersRätter må tillhandahållas den såkallade FörfattningsSamlingen.
Directionen härmed i allmänhet så må ombesörja, att Lånen åtminstone inom 3 år och 6 månader äro till fullo godtgjorda. Förslaget (pag. 76), om Straff-räntans beräknande, pä sätt hittills skett, med 3 procent utöfver Ordinarieräntan för Lån, som ej, senast 14 dagar efter törfallo-tiden, blifvit omsatt eller inbetaldt, är af samtlige Riks-Stånden bifallet. Och hafva samtlige Riks-Stånden jemväl utan förändring antagit Utskottets (7i samma pag-) g i f n a förslag om fortfarande Creditiv-rättighet för Jern-Contoiret och ManufacturDisconten, på sätt Betänkandet N:o 52., pag. 120, sub. Litt. A. et B. upptager. Blif - Baneo-Utskottets Memorial N.o 106. 33 Blifvande alla dessa omförmälda beslut i Banco-Reglementet ordagrannt införda. Till Rikets Ständers kännedom, pröfning och afgörande anmäles allt detta vördsamiigen. Stockholm den 3o Januarii i83o. Ankom till Exp.-Utsk. d. a Febr. i83®. Memorial, angående ett frän Herrar Banco - Fullmägtige till Banco - Utskottet ingifvet Förslag till Brand-Reglemente för Banken.
Betänka/iden. nämndemännens biträde utsynas, och den vidlyftiga och kostsamma omvägen, att från Carlskrona requirera en Constapel för utsyningens verkställande, undvikas, till lindring för den fattige jordägaren, som nu ofta af de dermed förenade kostnaderna afhålles från att begära och erhålla utsyning af odugliga 0 h för odlingen af hans jord hinderliga Träd. 2;o Uti ingifvet Memorial har Riksdagsfullmägtigen Sven Mansson från Calmar Län tillkännasifvit, hurusom inom dess hem O 7 ort d n författning blifvit af Landshöfdingen 1 Länet vidtagen, att svedjande icke får före Olsmessan anställas, men tillika anfört, att en sådan inskränkning, i anseende till tiden för svedjandet, oftast skall medföra de olägenheter, dels att svedjelandet för inträffande regnväder icke kunnat i rätter tid afbrännas, dels ock att det brukliga utsädet af råg och fodervexter på den afsvedjade marken stundom mäste så sent verkställas, att skörden derigenom äfventyrasj al hvilken anledning Riksdagsfullmägtigen ock yrkat, ett, med förändring af ett sådant stadgande, det må vara Landtmannen tillåtet att afbränna svedj land å hvad tid på året som heldst, då sådant låter bäst verkställa sig, med villkor att dervid noga iakttaga och efterkomma hvad Allmänna Lagen i 15 Cap, 1 §. Byggningabalk^ förmår; Och har Riksdagsfullmägtigen Lars Olsson sig häruti förenat. 3:0 Riksdagsfullmägtigen Botvid Jonsson frän Östergötland har, äfven uti ingifvet Besv och Ekon. IJtsk, Betänkanclen. 35!
Sedan detla uppdrag numera blifvit fullgjordt, liar Kongl. Maj:t, vid föredragning den 21 September 1839 af de nya läkenskapsformularen, anbefallt de förvaltande Verken att med yttrande deröfver skyndsamt till Kongl. Maj:t inkomma. 120:o med anmälan om rättelse af ett misstag uti Rikets Ständers skrifvelse den 27 October förlidet år angående utmyntningsgrunderna för Kopparskiljemynt och Dukater. i835 den 6 Maj i underdånighet anmäld. Rättelse iakttagen vid den under denna dag utfärdade kungörelse om nya Kopparskiljemyntet. 121:o om ändring i stadgandet angående Kredit-Upplag. 1835 den 9 Maj i underdånighet anmäld. Kongl. Maj:t biföll den begärda ändringen, med det tillägg, att stadgandet icke skall tillämpas på varor, som redan äro eller innan den 1 nästkommande Juli blifva på kredit-upplag upplagde. Allmän kungörelse härom utfärdad. 122:0 angående Ombuds utseende af Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Kontoret i och för uppsigten och kontrollen öfver vården af Götha Kanalverket. i835 den 16 Maj i underdånighet anmäld. Kongl. Maj:t behagade i Nåder förklara, att det Ombud, som i följd af Rikets Ständers omförmäld beslut, komme alt af deras Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Kontoret utses till Ledamot af Götha Kanal-Direktion, ej må anses annorlunda än som Bankens och Riksgälds-Kontorets Ombud derstädes.
Det yttre rummet var mycket stort, med tre fönster, och tämligen glest möbleradt. På skrifbordet låg alltid ett ark rent, hvitt papper och en omsorgsfullt formerad blyertspenna. Hall låg på soffan, färdigklädd. På en stol vid hufvudgärden stod en bricka med ett krus af Wynand Fockinks curaçao och två glas. Det var drucket ur båda. Det låg en svag lukt af mysk öfver rummet. Ett par narcisser lågo kastade på golfvet. Hall strök sig gång på gång genom håret med ett förströdt uttryck. »Ja, så går vi då,» sade han slutligen och reste sig med någon ansträngning. Operan hade nästan fullt hus. Det klack till i Tomas, då han under en mellanakt upptäckte Märta Brehms fina, drömmande hufvud uppe på första raden. Hvem hade hon i sällskap? En liten knubbig dam med rikt, askblondt hår böjde sig just fram och talade med henne, men hon höll solfjädern för ansiktet. Nu slog hon ihop den – å, fru Wenschen! Tomas Weber blef blodröd af förbittring. Fru Wenschen var icke något sällskap för Märta. »God afton, Tomas!» Han kände en kraftig hand på sin axel. »Nej, se Gabriel ... Är din fru med?» »Ja, hon sitter därborta.» Gabriel Mortimer var en kusin till hans mor; fru Weber var född Mortimer. Han var en man på närmare fyrtio år och aktuarie i ett ämbetsverk. Han hade ett par gråblå ögon med en hvilande, nästan stickande blick i ett något frostbitet ansikte med stora, markerade drag. Han var klädd i frack och svart halsduk. Mortimer hade trots den stora skillnaden i ålder fattat ett slags vänskap för Tomas. »God afton herr aktuarie, god afton herr Weber, fy fan hvad här är hett ...» Det var en något skallig herre med ett tenoraktigt utseende. »Jag har ätit middag ute med en försäkringsdirektör och en artist, och sedan ha vi suttit i Berns,» berättade han utan något försök till motivering. Tomas såg sig om efter Hall, men han hade nyss gått ut för att röka en cigarrett. »Jaså,» svarade Mortimer vänligt intresserad. »Ja, i Berns kan man ha rätt trefligt.
Frän Höpvordiga Prest-Ståndet. S. B. Re villnmgs - Utskottets . Betänkande N:o 18, angående åtskilliga Memorial, rörande Allmänna Bevillningen, bief vid förnyad föredragning af Prest-Ståndet bifallet, dock med förbehåll att, om återremiss deraf ifrån något af de öfriga Riks-Stånden skulle verka någon eller några ändringar uti en eller flera delar af deti Föreslagna Bevillnings-Förordningen , Ståndet icke må härigenom anses hindradt att äfven öfver sådane förändringar eller tillägg sig framdeles yttra. ' S. D. Sedan Prest-Ståndet under deri 25' dennes afslagit Bevillnings-Utskottets förtiyade Utlåtande N:o 20, angående Post-inrättningen och deraf till Stats-Verket inflytande inkomster, såsom endast rörande Post-Taxans förhöjning; pröfvade, vid ytterligare föredragning af samma Utskotts först afgifne Betänkande N:o 15, om Post-Inrättningen' m. rnPrest-Ståndet skäligt att i allt öfrigt bifalla hvad Utskottet uti sistnämnda Utlåtande hemställt och tillstyrkt. S. D. I ett sammanhang föredrogos ånyo! 1:0 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande rörande vissa omständigheter vid Indelte Regementernes beklädnadssätt, 2:0 StatsUtskottets yttrande Jjfver gjorde motioner om förändring i Beklädnadssättet vid indeldta Armeen och 3:0 sistnämnda Utskotts förnyade Ut-' låtande N:o 262 rörande detta ärane Efter öfverläggning härom pröfvade Pre - 5°° Prot. Utdr. d. 29 Maji l8i8»: ste-Ståndet skäligt att godkänna sistnämnda förnyade Utlåtande med följande ändringar och til» lägg , nemligen : 1. Att för vinnande af jemnvigt emellan Rogeraenta-befäl och Rotehållare, uti g:dje punkten, de sistnämndes antal bör bestämmas till grne i stället för det nu varande 2:ne Rotehållare; och 2. Att början af 4:de punkten af följande lydelse:
Bonde-Ståndets beslut, i anledning af Utskottets Betänkande, N:o 14, angående decimal-systemets tillämpning på mått, mål och vigt, icke kommit Utskottet tillhanda. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 91,^ i fråga dels om posthemmanens befrielse från postförings-skyldigheten, och dels om åtgärder till beredande af lättnad i nämnde besvär; hvarvid det yttrande, som pag. 14 framställes, i anledning af förslag om förhöjning i postskjuts-legan, återremitterades, samt Betänkandet i öfriga delar godkändes. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Betänkande, N:o 29, i anledning af väckta motioner, angående en utvidgad testaments-rätt. Ståndet lät bero vid yttrandet, pag. 7 och 8, i anledning af Herr Dalmans och Riksdagsfullmäktigen Danielssons motioner, samt biföll i öfrigt Utskottets förslag i omförmälda Betänkande. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 14, angående postbevillningen; uti hvilken fråga Ståndet, med afslag å Utskottets tillstyrkande, fattade beslut, i enlighet med det förslag, som vid slutet af Herr Grefve Björnstjernas, C. M., reservation framställes. S. D.
För att utröna, om en anmärkning äger rättmätigt ktaf eller icke, den må vara gjord innom eller utom ConstituiionsUtSköttet, är nödvändigt, att icke allenast anmärkningen gran-’ skås och bedömmes* utan äfven alla de Handlingar, söm vittna om den åklagade åtgärdens verkliga förhållande, och dessa Handlingar äro endast och allenast de uti 105. §* Regerings* Foitnen till ConstitutionsUtskottet ensamt öfverlemnade, StafsRåds, Ministerielle och Commaridomåls Protdcoiler. Det är ej nog, att granska en anklagelse, man måste äfven undersöka de motsvarande förhållanden , så framt man vill bedomina thed rättvisa och säkerhet* och fatta besluten på dessä grunder. När nil ConstitutionsUtskottet, i stöd af dennä gfaftskningsmethods iagttagande , funnit lagstridigä åtgärder, remitterar det Målet till RiksRätt, sorn sedan äger att detsamma till pröfning upptaga* och påföljden bestämma. Har Utskottet funnit afgifne rådslag i allmänna mått och steg rigtade emot Rikets sannskyldiga nytta, eller de Föredragande i deras Tjenst felagtige * remitterar Utskottet Målet till RiksStåndens ejler OpinionsDomstolenS vidare pröfning och handläggning. Haf nti Utskottet icke funnit någon af dessa anledningar, sker ingen Remiss hvarken till RiksRätt eller till RiksStåndens Anmärkningen förfaller då 3 och all vidare Dm 23 Maji. 159 pröfning biifver omöjlig. Sådan är föreskriften i 106. och 107. §. §. och deruti sker, genom Utskottets nu föreslagne Redaction af den sednares andra Moment, ingen den minsta förändring. ConstitutionsUtskottet har således med detta Förslag icke åsyftat hvarken någon minskning i Riksens Ständers rättigheter , eller någon ökning i dess egne, men då det enligt 81. §.
För hon visste, att jag förstod henne bäst. Det gjorde hon. FRU HERMENS. Ja, det kan ju hända, det. HERMENS. inte talat med henne? Men hvad tänker Walter på? Har han Känner inte jag! Jo, mycket bättre än ni. Ja, det ä', som jag säger, allting reder sig ­ 107 ­ FRU HERMENS. resten vore det nog inte värdt. Hon gaf sådana svar, när vi talade med henne nyss, så jag tror, hon ä' omöjlig att komma till rätta med. HERMENS. ingen dussinnatur, som kan ta's hur som helst. FRU HERMENS. Vi försökte med goda ord. HERMENS. Varsamhet, som när man tar en liten fågel. FRU HERMENS. till och med i famn och bad henne om förlåtelse. HERMENS. ser ni. Gå till henne, du Ada, och be henne inte kan få bukt med flickungen. ADA (reser sig). Ja, försök du, pappa! BERGENHJELM (går med henne). Jag ska hjälpa dig att knacka på. (De gå till höger.) FRU HERMENS (suckande. Reser sig). Det ä' ingen, som tänker på att äta i dag. Ja, ja, ja! Ni har i alla fall inte rätta sättet, Åh ja, det fattades inte. Ada tog henne Det ska vara delikata ord på delikat sätt. Ä, ni förstår er inte på henne! Flickan ä' Han ä' stolt, han med förstås. Och för komma in i mitt rum, så ska jag se, om man ­ 108 ­ HERMENS. här på ens sköna söndag. Nej, det ä' en skandal att ställa till så'nt FRU HERMENS. sig.) Jag tror, det ä' ringen! Ringen...! FRU HERMENS. Att inte ens Lotten har sett... (Vill taga upp den.) HERMENS. själf. Det ska jag bli man för. Gå du till ditt. Gå du bara! FRU HERMENS. Ja, kan du ställa om det, så... HERMENS. Var lugn du! Hon ska! FRU HERMENS. Gör dig inte för säker. (Går in i salen.) HERMENS. ljudet af steg.) God morgon, min gosse!
Skrifvelse, N:o 465. händelse denna blefve bestämd icke i kontanta penningar utan i mans-dagsverken, Kollegium underdånigst hemställt, att dessa måtte beräknas efter markegången för året näst före det, hvarunder ansökningen gjordes; Och ansåge Kollegium slutligen de blifvande skattebrefven, efter åtskilliga likaledes föreslagna iakttaganden, böra af Kollegium utfärdas. Häruppå och sedan E. K. M:t, jemlikt Nådigt Bref den 20 Juni 1853, i förening med andra åtgärder för afslulande af Landshöfdinge-löne-regleringen, förordnat, att Landshöfdingen i Götheborgs och Bohus län skulle från början af år 1854 åter tillgodonjuta alkastningen af utmarken till Elfsborgs Kungsladugård, med vilkor, bland annat, att det till lönefyllnad ål andra Landshöfdingar påräknade belopp, 1,850 R:dr, årligen derå innehölles och till Stats-kassan redovisades, hade nuvarande Landshöfdingen, f. d. Stats-rådet O. J. Fåhraeus, hvilkens rätt i följd af den sålunda beslutade förändringen blifvit beroende på utgången af omförmälda skalteköps-fråga, för så vidt den anginge grundräntornas bestämmande för framliden, hos E. K. M:l underdånigst förklarat, att någon erinran från hans sida icke skulle möta vid antagande af det ena elier andra af Kammar-kollegii alternativa förslag till grundräntans bestämmande, ej heller vid hvad Kollegium för öfrigt i afseende å skatteköpets verkställighet, så vidt det på ränte-afgälden kunde inverka, i underdånighet hemställt, ehvad i en elier annan del E. K. M:t kunde finna någon jemkning af förslaget erforderlig eller icke.
Riksdags-ordningen, berättigadt, att, jemte de tillkännagifvanden, som böra, enligt 107 §:n Regeringsformen och 29 §:n Riksdags-ordningen, efter fulländad granskning af Statsrådets protokoller hos Riksens Ständer göras, anmäla, på sätt äfven vid åtskilliga föregående Riksdagar, sednast den år 1830 afslutade, varit vedertaget, de serskilda omständigheter och sakförhållanden, som kunnat väcka Utskottets uppmärksamhet och såsom mindre öfverensstämmande med vårt statsskick möjligen påkalla någon åtgärd å Riksens Ständers sida, har jag likväl icke funnit de mål och regerings-ärenden, hvilka nu blifvit på ofvan sagde grund vid slutet af detLa Betänkande omförmälde, af den egenskap hvarken till sak eller form, att de bordt der intagas, eller kunna till något afgörande i Riksens Ständers Plena föranleda; hvadan, och då jag ogillar en sådan tillämpning, af en tillförene, såsom jag förmenar, icke utan frukt begagnad rättighet, jag föranlåtes min deremot stridande åsigt reservera. Att aktie-egare i Wermlands Privat-bank icke vid förnyad octroy blifvit tillförbundne en annan solidarisk ansvarighet, än den, som förut blifvit medgifven delegare i andra Privat-banker, kan, efter mitt begrepp, ej gerna klandras af dem, som äska, att lika rättigheter och skyldigheter böra vid samma företag tillerkännas åt alla. Högst problematiskt förekommer det mig äfven, om, i den händelse att en Privat-bank blefve insolvent och störtade öfver ända, den menliga inverkan härutaf på det ekonomiska välståndet i hela landet skulle i sjelfva verket förringas genom delegarnes solidariska ansvarighet i strängare mening, samt dess oregelbundna tillfälliga utkräfvande hos än den ene, än den andre. 36 Konstilutions-Utskotlets Memorial, N.-o 18. Jag har icke eller kunnat dela den åsigt, som velat anmärkande beifra, att icke Riksens Ständers underdåniga begäran om en allmän laga undersökning rörande de Halländska kyrko-hemmanen blifvit vid föredragningen inför Konungen ovilkorligen understödd.
Detta tillstånd härleder sig fastmer hufvudsakligen från den oförnöjsamhet, som vida skiljd från en sann patriotism, gaf sig luft hos äldre och yngre exalterade personer, hvilka fulle af lättsinne och fåfänga, uppträdde såsom talare vid reformbanketter och andra tillfällen, der de, under hållande af incendiära tal upphetsade de oupplysta folkmassornes sinnen, samt derigenom i främsta rummet föranlede de oroligheter, som inträffade, samt de olyckor som deraf blefvo en följd, och hvilka äro för nogsamt kända, för att här behöfva närmare angifvas. Dä en af reservanterne i StatsUtsk. antydt huruledes den ränte-garanti, hvilken Utsk. föreslagit att Staten skulle ikläda sig för jernvägsanläggningsföretaget, skulle innefatta en fullkomlig nyhet inom den industriella verlden, och samma åsigt jemväl under öfverläggningen inom detta hus i någon mån synes hafva framträdt, torde det tillåtas mig att erinra derom, att enligt tillför7 H. 23 354 Den 29 Juli e. m. litliga uppgifter, har Engelska Regeringen beviljat till en jernvägsanläggning på ön Ceylon af 10 å 11 Svenska mil, garanti å 5 proc. för en anläggnings-kostnad af 12,000,000 r:dr b:ko. Samma Regering har tillen jernvägsanläggning på Trinidad, af 8 Svenska mils längd, beviljat garanti å 5 proc. på 3,000,000 r:dr b:ko anläggningskostnad, samt dessutom utlofvat bolaget en skänk af öfver 100,000 Svenska tunnland jord, när vägen skulle blifva färdig. Likaledes har Ungerska Regeringen år 1834 beviljat till en jernvägsanläggning emellan Fiume vid Adriatiska hafvet och Ronau (omkring Petervardein), hvars högsta kostnad skulle få gå till 36,000,000 r:dr b:ko, på 30 års lid en garanti af 3 proc. ränta, sålunda att dessa skulle utgå oafkortade, äfven om jernvägen gaf 2 proc., hvarigenom med största sannolikhet 5 proc. ränta garanterades bolaget.
Finner Hof-Cantzleren eller dest Ombud sig befogad att, pä de grunder för qtvarstad ä tryckt skrift här ostvan stadgade äro, förordna eller äska det nägon skrift med qtvarstad beläggas mä, tvare han eller det berättigadt att i Stockholm genom biträde af Ofwer-Stäthällare-Embetct och i öfrige Städer samt orterne medelst skyndsam handräckning, som ej fär tvägras as den Magistrat, htvarunder Boktryckeriet enligt § 1 lyder, sädan qtvarstad erhälla; börande öftver förloppet af Qwarstadsförrattningen och orsakerne dertill, samt i afseende pä den äklagade skriften om och huru mänga Exemplar dä ännu finnas uti Boktryckarens wärsö, anteckning trefallt författas, htvaraf den ena tillställes HofCantzleren eller hans Ombud, deu andra Magistraten och den tredse Boktryckaren. Magistraten tvare pligtig att wid answar, såsom för Embetsförsummelse, med näst afgäcnde post sända en afskrift af denna anteckning till Konungens Befallningshafwande i Länet, hwilken »vid enahanda answar äligge att den med näst derpä följande post till JustiticeCantzleren insända. I Stockholm warde samma anteckning genast eller sist inom nästföljande dags ntgäng till Justitice-Cantzlcren aflcmnad. JustiticeCantzleren tillkomme sedermera att, efter som han skäligt pröfwar, läta qwarstaden äga beständ eller densamma bryta läta samt, i ena eller andra fallet, i Stockholm inom ätta dagar och i Landsorterne aldra sist inom en mänad efter det qwarstaden lagd 384 Expeditioner till Riks-Ständen. blifwit, hafwa hänwist wälet till »vederbörlig Domstol och Actor förordnat.
Riksdags-ordningen, rörande Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof; N:o 11, om tillägg i 109 § Regerings-formen och 80 § Riksdags-ordningen, angående uppskof i riksdag; N:o 12, om ändring i 13, 16, 19 och 22 §§ Riksdags-ordningen, angående representationsrätt för lärarne vid elemenlar-läroverken; N:o 15, om ändring i 15 § Riksdags-ordningen, angående hemmansegares representationsrätt; ■ N:o 14, om ändring uti 2 7 § 1 mom. och 28 § Riksdags-ordningen samt 55 § Regerings-formen, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, dels för Utskottsval; N:o 15, om tillägg i 41 § Riksdags-ordningen, angående räll för StatsRådets ledamöter att deltaga i Riks-Ståndens gemensamma öfverläggningar. 142 Prot.-Utdrag N:o 16, om ändring uti 46 § 2 mom. Riksdags-ordningen, angående Ordförande vid Riks-Ståndens gemensamma sammanträden; N:o 17, om ändring i 76 § Riksdags-ordningen, angående den af StatsRådet för dess åtgärder vunna decharge; N:o 16, om tillägg uti 1 § 4 mom. Tryckfrihets-förordningen, rörande skyldighet för utgifvare af dagblad eller periodiska skrifter alt ställa borgen för böter, kostnad och skada; N:o 19, om tillägg vid 1 § 9 mom. Tryckfrihets-förordningen, angående förbud mot eftertryck af utländsk skrift; samt N:o 20, om ändring af de i Tryckfrihets-förordningen genom hänvisning lill 8 Kap. Missgernings-balken fastställda straffbestämmelser; hvaremot förkastades: N:o 3, om ändring i 12 § Regerings-formen, angående Stals-Rådets hörande, öfver afhandlingar och förbund med främmande makter; N:o 6, om tillägg vid 28 § Regerings-formen, angående utländsk undersåtes rått att i riket förvärfva och besitta fastighet; N:o 7, om ändring uti 29 § Regerings-formen, angående Ärkebiskopsoch Biskops-val.
S ' adresser, pour renseignements, à, m: me Lundholm de Paris, 9 Smålandsgatan, Août Sept. R U E (CHAMPS-ELYSÉES). e. m. AUm. telef. i prestg. ; frisk, stärk, luft, isynför bleksjuka. Pris 400 kr. årl. Svar t. » J. H. », Nyköping, p. r. T a n d l ä k a r e n 20 års flicka önskar plats i kristligt hem på landet att gå frun tillhanda. Svar emotses tacksamt under märket » 20 år », Iduns byrå. Företrädesvis magoch hudsjukdomar. Doktoi? [2474T • ör en snäll, anspråkslös och barnkär flicka ej under 20 år, med god uppfostran, kunnig i husliga göromål, linnesömnad, om möjligt äfven barnkläder, som kan undervisa den äldsta gossen om G år i förberedande skolämnen, musikalisk, villig att med husmodern deltaga i hushållet samt barnens vård och uppfostran, finnes plats ledig — den sökande blir ansedd som medlem af familjen — om ansökning med löneanspråk, åtföljda af rekommendationer och fotografi insändes till J Godt hem » adress Vestervik, p. r. Doktor |2684] Plats i familj N. A. 3171) DIVERSE P annonser, som ju särskildt beröra familjekretsarne, böra främst införas i / dun, där de mera än i någon an(S. [2657] dödslats önskas af en flicka som sällskap, hälst till någon dam, som reser utomlands. Har förut vistats i London och. Paris, talar de tvänne språken, är kunnig i sömnad samt villig att biträda vid toaletten. Lön begäres ej. Svar till » 2 4 år », Iduns byrå. unga flickor kunna få inackordering på landet i trakten af Vesterås. Pris 35 kr. pr månad. Adr. : Ingeniör Lokrantz, Sippersta, Dingtuna. I n a c k o r d e r i n g ^ familj önskar en ung, anspråkslös flicka för att undervisa minderåriga barn i vanliga skolämnen och musik, äfvensom att biträda med hushållssysslor. Befl.