Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under den tid, som numera förflutit, hafva af ofvanberörda, vid särskilda tillfällen anvisade belopp, blifvit från Stats-kontoret på Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader reqvisition utbetalade och för de afsedda ändamålen disponerade ej mindre 8,840 Riksdaler till islåndsättande af bron öfver Bådsjösundet och anbringande af en isbrytare derstädes, än äfven de för ombyggnad af bron öfver ButtersEäcken jemte dertill hörande vägförbättringar samt anbringande af nya farbanor å broarne öfver Staa-elfven och Bådsjösundet bestämda 10,299 Riksdaler. Deremot hafva, enligt hvad Stats-kontoret anmält, de för reparationen af bron öfver Hjerpeström afsedda 12,535 Riksdaler ännu icke blifvit från Stats-kontoret reqvirerade, af anledning, efter hvad särskildt blifvit meddeladt, att i sammanhang med inom orten väckt fråga om ett annat läge för bron öfver Hjerpeström, de nödvändigaste reparationerna å gamla bron blifvit verkställda, utan det beviljade anslagets anlitande. Enär Kongl. Muj:ts Nåd. Proposition M 121.
Det är således icke utan obehag jag nödgas yrka, att det Utsk., hvartill den förevar:de motionen hlifver remitterad, icke å densamma måtte fästa något afseende. Motionären har föreslagit: att R. St:r måtte till K. M:s disposition ställa tillräckliga medel för anvärfvandet och underhållet på Gottland af en Corps af 1,000 man, bestående af sådane personer, som hvarken vilja höra föräldrars eller lagens röst (således vanartiga och liderliga sällar), hvilken Corps borde ställas under National-Beväringens befäl och under-befäl (således på sätt och vis införlifvas med den af provinsens barn och innevånare bestående beväringen; den enda trupp, som icke är underkastad prygel-straffet). Vidare föreslår motionären: att af nämnde 1,000 man, 200 man turvis borde underhållas i exercis-kompanier eli helt år, men de öfrige 800 permitteras 11 månader af året, för att försörja sig med arbete. Den sålunda föreslagna utvexten på den Gottländska försvarsorganisationen anser jag dock l:o i vissa delar overkställbar; 2:o till föga båtnad för provinsen, ja till och med vådlig för densamma; 3:o obehöflig; och ingalunda mera betryggande för Gottlands försvar än händelsen är densamma förutan. Den är i viss mun overkställbar, ty då befälet vid National-Beväringen redan för densamma är otillräckligt, måste detta än ytterligare blifva fallet, om en tillökning af 1,000 man kommer att ega rum i nummerstyrkan. Under-officerare och korporaler äro i öfrigt icke annat än beväringsskyldige, valde af kompanierne inom hvilka de äro bosatte och kunna icke kommenderas till tjenstgöring vid annan trupp än National-beväringen. Den skulle vara till föga båtnad för Provinsen, ty permilterandet inom ön under 11 månader af året af 800 vanartiga och liderliga sällar, skulle uti mera än ett hänseende blifva förderfligt för innevånarne. Det obehag Skånes landsbygd hade af de permitterade soldaterna vid f. d. Konungens Eget värfvade Reg:te är ännu inom provinsen i friskt minne.
Den fordom dammiga landsvägen genom » Nya köpingen » är en bred, på ömse sidor med präktiga hus bebygd gata^butiker af alla slag, krambodar, modehandel, boklåda, apotek, postkontor, bank, hotell och värdshus m. m. Utmed hela kusten, från ångbåtsbryggan till badhuset och vidare från detta ända fram till » Gamla köpingen », resa sig vackra, stilfulla och inredda villor med balkonger och verandor åt den breda fjärden eller det härliga öppna hafvet. Två större parker erbjuda omväxlande promenader och angenäma sittplatser. Ett stort rymligt varmbadhus, der alla slags bad, från de synnerligen omtyckta och helsosamma halfbaden till de mera komplicerade, såsom tallbarroch gytjebad, väl serveras, en präktig för några få år sedan nybygd herrbassin (kanske den yppersta vid hela vestkusten), en ansenlig bygning för sjukgymnastik, ett ståsligt societetshus med bred veranda, stor baloch konsertsalon samt läsrum, der de flesta svenska och åtskilliga utländska tidningar finnas att tillgå, o c h till sist en särdeles vacker o c h väl inredd restaurationslokal pryda nu den plats, der fordom Molénska huset och det gamla bristfälliga badhuset lågo på ömse sidor om en kal och bränhet sandöken. Denna senare är förvandlad till en behaglig park med en mängd för den trötte vandraren inbjudande och beqväma soffor och stolar. Brokigt skiftande blomstergrupper och täcka små vattenkonster möta ögat öfverallt. 1 badhusverandan åt parken serveras alla slags inoch utländska mineralvatten. Läkarevården bestrides af skickliga läkare, o c h den bästa massagebehandling står äfven att få. För badgästernas nöje är äfven väl sörjdt. En stor flotta af starka och snabbgående segelbåtar med erfarne och sjövane kaptener står till badgästernas förfogande, och kan enhvar efter råd och lägenhet hyra sig en större eller mindre segelbåt på längre eller kortare tid för ett ganska moderat pris. En af badgästerna sjelfva vald direktion till tion ske å närmaste postanstalt. — Bidrag från alla områden f ö r qvlnllg verksamhet mottagas med tacksamhet.
Alla des*a oredor, hvilka i den mån tilltaga, som Skiftesverket fortgår och landets odling tillväxer, kunna icke afhjelpas på annat sätt, än genom hägnadsskyldighetens bestämmande till hälften, först emellan angiänsande byars och derefter emellan tillstötande egovålden inom samma by; då är delningssäitet i de fleste fall det billigaste och alltid det enklaste,— Det påkallar ingen Ä mbetsmannaå tgärd, utan kan af granname sjelfva uppgöras: det förekommer de snart sagdt oundvikliga rättegångar, hvilka måste uppstå genom tillämpning af nu gällande stadgandeo, och verkar icke litet på sjelfva skiftesfragbrne, enär det ofta visat sig, att skiftesläggning, vid inträffade delningar, blifvit föremål för rättegång, hufvudsakligen för de följder densamma haft på stängseiskyldigheten, hvilkens uträkning, efter nu gillande grunder, varit svår att för delegaroe på fös hand, vid granskningen af skifterna, uppgöra; men deremot genom del« ning till hälften genast faller i ögonen. LagUtskottets Betdnkandtn.
Hvad först angår den för uppkomna ledigheter af embeten och tjenster uti gällande författningar bestämde så kallade vakansoch förslugs-liggetiden, så utgör densamma i allmänhet, efter hvad i den nådiga propositionen jemväl omförmäles, för sådana civila tjenster, hvartill underdåniga förslag upprättas, tre månader, för de civila embeten och tjenster, hvilka af Kongl. Maj.t omedelbarligen bortgifvas, två månader, samt för alla militära embeten och tjenster fgra månader, allt med beräkning från och med månaden efter den , under hvars lopp ledigheten inträffat, och under hvilken liggetid lönen icke får tillträdas af den, sorn lill deremot svarande embete eller tjenst befordfats. ])e löne-innehållnihgar, hvilka i följd häraf ega rum, hafva, så vidt desamma eljest skulle såsom en verklig inkomst eller besparing komma slats-verket till godo, blifvit anvisade åt de för embelsoch tjenstemäns pensionering inrättade kassor, så alf, enligt det för armeens pensions-kassa den 10 Januari 1757 utfärdade första reglemente, denna kassa fått på sig öfverlåtna löne-besparingarna för vakansoch liggemånaderna vid ledighet af militära embeten och tjenster, samt, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 2 September 1823 och Kongl. Majrts derpå grundade nådiga beslut af den 27 November 1825, till civilstatens pensions-inrättning blifvit anslagen den lönebesparing, som under vakansoch förslags-liggetide® dittills tillkommit statsverket af sådana civila embeten och tjenster, hvilka af Kongk Majit tillsättas; hvarjemte slutligen amiralitets-krigsmanskassan, genom; Kongl, brefvet af den. 15 Februari 4 Stats-Utskottets Utlåtande, IV: o IG4. 1841 erhållit den förmån att tillgodonjuta vakansoch iiggetids-besparingarna efter afskedade embetsoch tjenstemän vid sjöstalen.
Men oaktadt Constitutions-Utskottet, vidhållande sin åsigt, ej kan nedlägga eller sönderstycka dess eget förslag, för att upptaga och sammanjemka några deremot stridande nya; likväl och då Riks-Stånden icke delat Utskottets tanka, att förslaget, såsom lemnadt utan egentlig anmärkning och icke utgörande föremål för omedelbart beslut, borde hvila lill afgörande vid nästa Riksdag, återstår för Utskottet endast att vördsamligen underkasta samma förslag den, af Utskottets mellankomst oberoende ytterligare behandling, hvartill Riks-Stånden, med anledning af Grundlagen, må finna sig befogade. Stockholm den 9 Januarii 1835- Reservationer : af Herr Cederschjöld j Pehr Gustaf: ”Mot det beslut, som Höglofl. Constitutions-Utskottet, med io röster emot 9, nu fattat att vidblifva sin i Memorialet N:o 58 förut yttrade mening, får jag reservera mig, och vördsammast uppgifva det sätt, hvarpå jag föreställer mig, att Riks-Stånden lämpligast skulle kunna bringa detta , ända ifrån början nog oformligt behandlade mål till behörigt slut. Det af Constitutions-Utskottet i Memorialet N:o 4° under irsta punkten uppgifna förslaget, att uti ingressen till Tryck frihets-Förordningen Constitutions ■ Ulslcotlets Memorial N:o yy. 3 råtta ett fel i sjelfva citationen af 86 §. Regeringsformen , nemligen att återställa det uteleinnade ordet ”endasthar af 3:ne Stånd blifvit lemnadt utan anmärkning, och den anmärkning, som Vällofl. Borgare-Ståndet dervid gjort, torde delta Stånd, efter den förklaring, som Utskottet deröfver afgifvit i Memorialet N:o 08, utan tvifvel finna alldeles förfalla. I sådant fall är detta förslag godkändt af alla fyra Riks-Stånden, och kan följaktligen af dem förklaras livi lande lill antagande eller förkastande vid nästa Riksdag.
Om det antages att förbrytaren bör, med bifogande af utslag eller saköreslängds utdrag, genast insändas till Konungens Befallningshafvande, som har att, sedan förbrytaren ankommit, besluta om förvandlingen, måste ett sådant antagande grunda sig på den förutsättning att Konungens Befallningshafvandes af mångahanda olika göromål upptagna tid alltid kan medgifva besluts omedelbara expedierande. Skulle härmed dröja, måste den dömde antingen någon tid hållas häktad i afbidan på beslutet, hvilket vore att obehörigen försvåra det ådömda straffet, eller ock under tiden få vara på fri fot, hvilket ock synes olämpligt. Men ifrågavarande stadgandes olämplighet visar sig bäst, om man ihågkommer att i åtskilliga län finnas eller komma att finnas flera kronohäkten; och förvandlingsstraff bör väl få undergås i sådant häkte, äfven om detsamma ej är beläget i länsresidensstad. Skola förbrytare för aftjenande af böter ovilkorligen föras till exempel från Haparanda till Luleå eller från Uddevalla till Göteborg, uppkommer derigenom för Kronan en icke obetydlig och, efter min tanke, alldeles onödig kostnad. Men om den af Rådstufvu-rätten i Uddevalla dömde skall kunna inom fängelset i staden aftjena böter, erfordras ju ovilkorligen att förvandlingsbeslut först anskaffas från Göteborg. Under tiden kan den dömde väl ej hållas häktad; och lemnäs han på fri fot, torde stundom hända att han är sin kos, då Konungens Befallningshafvandes belut ankommer. Enär jag har mig bekant att i anledning af ifrågakomna stadgande en och annan brottsling undsluppit välförtjent straff, och jag derjemte befarar att stadgandet kan föranleda onödig kostnad för Kronan, har jag ansett saken vara af någon vigt; och efter mitt omdöme skulle de anmärkta olägenheterna åtminstone i någon mån afhjelpas och den med stadgandet afsedda fördel ändock bibehållas, om åt 2 Kapitlet 13 § Strafflagen gåfves följande förändrade lydelse, som jag härmed vördsamt föreslår: Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
Jag har derföre trott, att när valrätten fördelades, till en viss andel åt städernes befolkning, till en viss andel åt de mindre egendomsinnehafvarne på landet, och till en viss del ät den högsta förmögenheten, uttryckt i den högsta beskattningen, samfäldt för stad och land, så skulle genom en sä beskaffad fördelning af valsättet all möjlig garanti uppkomma, för alt ål den sammanträdande riksförsamlingen vinna de mest upplysta, de mest redbara, de dygdigaste, de för sina kunskaper och för sitt fosterländska nit bäst kända medlemmar i samhället. Jag gör mig förvissad om, och är innerligen öfvertygad, i motsats lill mänga andra ledamöter af detta Hus, alt Adeln skulle komma att spela en vida vigtigare röle genom sådane val. Inom den högsta beskaltningscathegorien kommo Adelns ledamöter säkerligen i åtanka; inom den andra classen på landet, lägre tjenstemän af Adeln, .och de Prester, som gjort sig förtjcnle af sina communers förtroende; men jag får äfven förklara, hvad jag förliden gårdag yttrade, alt jag anser det aldra största duperi ligga i ett så beskaffad! valsätt, som det af Utsk. föreslagna och af åtskilliga ledamöter förordade, att Adeln skulle välja inom sig. Vår förmån ligger i vår sjelfskrifvenhet, i rättigheten att kunna personligen utöfva det dyrbara kallet att vara lagstiftare för våra medborgare; men, mine Hrr, alt välja inom oss det antal, som vid ett sådant val belöper sig på oss, att välja ett antal af circa 20 personer, hvilka skulle väl dessa blifva? Jo, de högst uppsatte, emedan Adeln förnämligast inneslutes inom embetsmanna-hierarkien. Och hvilket beroende blefve deraf ej en följd? Ty det lärer ej kunna förnekas, att med den aktning och det förtroende, som de underhafvande anse sig skyldige mot förmän, valen skola riktas på desse sednare; och hvad den egentliga sjelfständigare delen af Adeln beträffar, så är det åtminstone min öfvertygelse, att den alldeles icke komme i fråga.
Tiden var inne för Konstantins resa till universitetet, dit hans lärare var honom följaktig. För första gången aflägsnad från sitt stilla hem och de älskade, det inneslöt, såg ynglingen sig försatt i hvimlet af några hundra kamrater. Van vid ensamheten, drog han sig ifrån deras stojande umgänge, och blef af dem ansedd för dum och inbilsk. Emedan han var trägen och hade lätthet att fatta, förkortades hans vistande der, och redan var hans resa utsatt till den innevarande terminens slut, äfvensom en plats var ledig vid det rangregemente, der han enligt grefvens önskan och sin egen böjelse skulle gå in; när en händelse inträffade, som gaf en helt annan riktning så väl åt hans tankar som handlingssätt och framtida öden. Som redan är sagdt, ansågs han af kamraterna för stolt, eller dum och — högfärdig, som merendels vill säga detsamma. En af dem, känd för ett retsamt lynne, ansåg sig svårt förolämpad då Konstantin nekat att deltaga i ett af honom föreslaget lustparti. Hemma hos sig hade han derföre talt om Konstantin under försmädliga uttryck. Dessa hördes af hans betjent, som låg i någon delo med Feodor, hvilken följt med sin unga herre. Vid ett nytt gräl emellan dessa båda gör den förra den slutsatsen: «Sådan herrn är, sådan är drengen.» Feodor tog med häftighet sin unga husbondes parti. Drifven till det yttersta utbrast han sluteligen: «Du säger, att min herre är stolt, men du bör äfven veta att han är son till en stor, rik och förnäm man, som nog gör honom till detsamma med tiden.» På illistigt sätt, under sken af dispyt, lockades Feodor af den andre att säga allt hvad han visste, och den andre var ej sen att rapportera detta för sin husbonde. Utan minsta aning om allt detta, spatserade Konstantin en dag i allmänna promenaden tillika med sin lärare. I det de gingo förbi en grupp af ynglingar, hörde de den, som stod dem närmast, yttra till de öfriga och med afsigt att höras af de förbigående: «Der går den fursteller grefliga bastarden med sin mentor.»
Då panna, som är lörsedd med aftappningsrör, uppmätes, skall lappen eller vridkranen isättas och intet afdrag för rörets innehåll ega rum. *7 §• Med undantag af Tackjernspannor, skall på alla andra pannor och dertill hörande hatt eller slängselskifva, lösa pannebröst, rectificatorer och mäskvärmare, ehvad desse senare ära af metall eller träd, Landtmätaren eller Justeraren å hvarje af desse delar med stämplar utmärka initial-bokstäfverne af sitt namn och årtalet, då uppmätningen skett, samt derjemte å pannan redskapens uträknade pannerymd. Stämpeln på panna sättes å halsen eller dess öfversta del; på de öfrige ofvanuppräknade delarne, å de ställen, der den blir väl synlig, utan att skada redskapen. I den händelse Landtmätaren eller. Justeraren finner, ätt redskapen ej hörer till någon af de i i3 §. nämnde classer, vare han skyldig att derom genast inlemna skriftlig anmälan hos Konungens Befallningshafvande, som eger att föranstalta en kika undersökning och vidare förfara' som uti 2g §. föreskrifves. 18 §. Landtmätare eller Justerare, hvilka, för att mäta oell stämpla bränvins-redskap, kallas ifrån sitt hemvist af enskild man, åtnjute derför af denne sistnämnde reseköstnads-ersattning och arfvode såsom för andra embets-förrättningar; men sker mätningen och justeringen å det ställe, der Landtmätare eller Justerare bor och vistas, uppbäre han Sex r:st. för hvarje kanna, som den mätna och stämplade redskapen innehåller. Erforderligt liandtlangare-biträde Vid förrättningen må Landtmätare eller Justerere kunna af panne-egaren äska;, men med behörigen justerade och krönta målkäril bör han sjelf sig förse.
De vid sednaste Riksdag Riksgälds-kontore anslagna serskilda tillgångar hafva detta Verk tillgodokommit, nemligen: under år 1848, enligt 133 §, ytterligare levererade äldre depositionsmedel r:dr 10,000: Transport 10,000: samma år Slats-Utskottels Memorial, M 3. 49 Transport 10,000: samma år, enligt 134 § 1 mom. behållning å de till 1813 och 1814 års krigsskulders liqvide rande anslagna medel r:dr 859: 2. 2. samma år, enligt 134 § 2 mom. dito af anslaget till inköp af Landshöfdingeresidens-byggnader » 2,357: 16. 10. samma år, enligt 135 §, deponerade medel för undsättningar i missväxtår r:dr 200,000: under år 1849 d:o d:o d:o » 450,000: qqq. samma år, enligt 137 §, utaf salpeterfondens samlade kapitalbehållning r:dr 200,000: under år 1848. Banko-diskontens samt Stockholms Handelsoch Närings-diskonts äfvensom Malmö Låne-kontors Reservfonder vid 1844 års slut » 419,422: 4. 8. under 1848—1849, enligt 158 §, utaf den sedan 1845 års början upplupna bankovinst för hvardera året 954,000 r:dr » 1,908,000: hvarjemte Riksgälds-kontoret, under åren 1847—1849, enligt 132 §, utaf Manufaktur-Diskontens vinstmedel erhållit 42,000 r:dr.
Dä de sammansatta Utsktn för denna fråga nöd vändigt barde gemensam t råda och afgöra, Banco Utsk., huruvida banken å sin sida ansåg sig behöfva någon del af bancovinsten, och StatsUtsk. å sin sida, huru bancovinsteu borde användas; hade det oek varit naturligt, att BancoUtsk. på samma gång, samfäldt med StatsUtsk, pröfvat och ofgjort inom sig, huruvida statsverket borde återbetala til! banken någon del af sin skuld, eller med andra ord, huruvida en större eller mindre del af bankens fordringar bos Riksg.cont. skulle afskrifvas. StatsUtsk. har — jag bör öppet säga det — lunge väntat på, att, i följd af ett inom de sammansatta Utsktn falladt beslut, erhålla communication från BancoUtsk., om dess mening rörrde bancovinsten, hvarigenom StatsUtsk. blef i tillfälle att behandla denna fråga i hvad på StatsUtsk. ankomme; men BancoUtsk. har, emot sitt, med StatsUtsk. gemensamt fattade, beslut, enskildt behandlat densamma och således galt den motionärens önskningar till mötes, som strängast klandrat BancoUtskts tillgörande alt, under förbigående af StatsUtsk., enskildt hafva communicernt sig med Ständerna. Jag vill af' detta förfarande icke draga den slutsats, att BancoUtsk. obehörigt ingått i pröfningen af den båga, som strängt blifvit klandrad, nemi. huruvida banken kunde vara i behof af samma reservfond, som innehålles i Riksg.conCs skuld till banken. Jag tror att BancoUtsk. är behörigt att i första rummet derom yttra sig, samt instämmer i den åsigt, att rätta tiden nu vore inne för att ingå i denna pröfning, hvarigenom StatsUtsk., efter delfåendet af besluten, kunde få en ledning för sina tillgöi •anden i saken.
Tegelbruk * Tobaksfabriken och snus qvarn ar A Tobaks-pipbruk j Vitriololjefabriker } Valsverk och Ättikefabrikör. § 25. Öfriga verk och inrättningar, som till beskaffenhet, rörelse och inkomst äro skiljaktige från de förra, utgöra bevillning efter följande grunder: Ask-cjlcinerbrnk, i tre klasser: Första klassen .. B:ko r:dr 20: —» Andra d;o .. 12: — Tredje d:0 ... >. 5: —- De, som endast förrätta raffinering, äro från bevillning fria. Fahlu grufvor: fjerdepartsdelegare deri betala fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift innehålles vid årliga utdelningar och af bergslagen godtgöres, hvaremot de verk, af hvilka denna inkomst utgår, icke skola med serskild afgift eller denna artikelbeläggas, eller till värde upptagas. Grufvor och grufve-lotter, utur hvilka malm af hvad art sorn helst lill afsalu bry tes, taxeras till fyra procent af den behållna inkomst, de anses gifva. Bevillnings-Utskctlets Betänkande , N.o g. J 26. 93 B:ko r:dr 8: — 4: — Kimsröksbruk, i två klasser: Första klassen . Andra d:o . Klingeoch bajonettssmiden, i två klasser: Först?» klassen .. „ 25: — Andra d:o .. „ 16: — Silfververk erlägga bevillning med fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift af verkets disponent, vid årliga utdelningen, innehålles och till vederbörande uppbördsman aflemnas, på lika sätt och med lika vilkor, som förut om Fahlu grufvor stadgadt finnes.
I dess inrättningar igenkänner man mer än vid någon annan af de större högskolorna den gamla, trofasta Nya-Englandstammen, ättlingar i släktled och tänkesätt af de enkla puritaner, som för sin tros skull flydde på Majblomman till ett nytt England. Yales lärarekår eger i vår tid flere män meä stadgadt europeiskt rykte. Jag nämner endast språkforskaren Whitney, geologen .Dana och Harper, bekant för sin betydelsefulla tillämpning af den induktiva språk-metoden vid undervisningen i hebreiska och grekiska. Är Boston intelligensens stad, så är New York penningens. Columbia college, jättestadens universitet, betalar si^ia professorer större löner än något annat. Men Amerikas rikaste universitet ligger i Baltimore. John Hopkins * mecenaten, hvars namn öfvergått till hans stiftelse, grundade det med en gåfva af tre och en half million dollars. Denna fond har oupphörligen tillväxt. Sådana gynsamma förhållanden, har satt John Hopkins? universitet i stånd att förskaffa sig de yppersta vetenskapliga hjälpmedel. Särskildt har det på ett sätt, som redan stält det främst i ledet af amerikanska högskolor, fullföljt sin spe-ciela uppgift att gifva tillfälle till företrädesvis högre vetenskapliga studier. En student från John Hopkins är en smula aristokrat. Han är stolt i medvetandet att tillhöra » framtidens universitet ». Ett talande exempfcl på amerikanskt framåtskridande lemnar Cornells universitet. 1865 anlades det vid en liten stad i staten New Yorks nordvästra hörn med det klassiska namnet Ithaca. Nu räknar Cornell omkring 80 lärare och öfver 900 studenter. Dess storartade byggnader, belägna på en dominerande höjd utom staden, erbjuda en praktfull utsikt öfver Cayaga sjön och dess omgifningar. Samtliga nu nämnda högskolor hafva enskilda personers eller denominatio-ners frikostighet att tacka för sin uppkomst. Såsom det yppersta exemplet på en andra grupp af universitet, hvilka anlagts och styras af en stat, och hvilka i västern äro talrika, må nämnas University of Michigan. Till de största högskolorna kan University of Virginia näppeligen räknas. Det har endast 400 studenter.