Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Ståndet beslöt, att Rikets Ständer skulle lill Kongl. Maj:t ingå med en underdånig skrifvelse af det hufvudsakliga innehåll, som utgör moliverna för Stats-Utskoltets förslag i förevarande utlåtande och i hvilken skrifvelse Rikets Ständer förklara, det de hålla före, att en förändring i ofvanberörde afseende skulle i framtiden lämpligen kunna beslutas, lindel’ iakttagande af de i l:a till och med 10:e momenten af Utskottets förslag framställda liufvudgrunder; men att Rikets Ständer, i anseende till omöjligheten att, i en så genomgripande och på olika locala omständigheter beroende fråga, utan närmare utredning, besluta för hela Riket lämpliga föreskrifter, tillika i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes i iSåder höra samtlige räntegifvare och räntetagare Länseller districtvis, huruvida de önska att, på ofvannämnda vilkor, räntor och kronotionde, för framliden, i contant erläggas: hvarefter och derest Kongl. Majit, eller KammarCollegii och vederbörande Länsstyrelsers hörande, så för godt finnér, Ma^ ProlMJtdrag, den i5 Maj 1845. 9 51 elig Proposition i ämnet torde blifva till Rikets näst sammankommande Ständer öfveriemnad. Den 14 och 15 Maj. S. D. Föredrogs ånvo Bancooch Lag-Utskottens memorial N:o 3, med förslag till sammanjeinkning af Riks-Ståndens skiljagliga beslut olver Utskottens betänkande JN:o 1 och utlåtande !N:o 2, med förslag till Lag för enskilda Banker samt vilkoren för dessas rörelse:
Med denna sanning för ögonen, bekräftad af en stundom dyrköpt erfarenhet, får jag nu nåden framställa de anmärkningar, som förete sig med afseende på sjötruppernes organisation, först företagande granskningen af dem, som anses tillböra det yttre sjöförsvaret. Hufvudvilkoret för ett krigsfartygs tjenstbarhet är att ega: sjömän, Artillerister och dr/f lige förmän vid de fördelningar hvaruti en skeppsbesättning sönderfaller. Ar detta vilkor uppfyldt uti ett för öfrigt väl rustadt fartyg, under ledning af öfvadt befäl, med den sammanhållning, som en god disciplin ensamt förmår åstadkomma, så är en dylik krigsmachin mäktig af ansträngningar, hvilka med visshet ej svika hilliga anspråk. Eders Kongl. Majrt har, genom det vid sednaste riksdag framställda, af Ständerna gillade, förslag, att handelsflottan vid inträdande krig skall till statens disposition öfverlemna allt manskap emellan 20 och 30 år, på ett ganska kraftigt sätt befordrat uppfyllandet af det vigLiga vilkor att åt krigsflottan bereda tillgång på sjömän. Ätt bilda skicklige förmän och Bil. Prop. om Statsverk. 1850. ämnen till Under-officerare låter sig deremot icke göra annorlunda, än på Statens bekostnad. Det är till detta ändamål, sorn skeppsgosseoch matros-korpserne äro för det yttre sjöförsvaret inrättade. Granskar man den besättningslista, som utvisar bebofvet vid krig af Underbefäl, äfven för den inskränkta krigsmateriel, som Sverige till denna del af sitt sjöförsvar skulle kunna underhålla, så finnes detta behof uppgå till 406. Antagande, att -J deraf erhålles ur Handelsflottan, så mäste återstoden fyllas af Flottans fasta korpser. Hvad den ordinarie Under-officers-korpsen vidkommer, så borde denna snarare minskas än ökas. Den kostar Staten mycket i fred, utan atl ändock vara aflönad på ett sätt, som öfverensstammer med den lefnadsställning, hvari medlemmarne af denna korps sig befinna.
Transport å 800 å 400 å 200 k 5o å joo å 5o Tunnor Dito Dito Dito Dito Dito k 400 Tunnor . å 300 Dito å i5o Dito å j5o Dito Sta 572,780 Tunnor eller i Penning. 2,868,900 R:dr. I Beräkning af Clerecie och Läroverkens nuvarande alla Inkomster till Underhåll och Aflöning. SpannmålsTunnor. Deremot svarande Penninge/ärde å5R. Pä Riks-Statens 4 '-de Hiifvud-Titel. Innehafves i Indelte HemmansRuntor och Spannmål, af: Clerecie-Staten 179,396: 38. 11. AcademieGymnasie-och Scholae-Staten 197,917: 36. — Gymnastiska Central-Iistilutet 1000: Till Kyrkors underhål, ; 111,723: 38. 1. S:a R:dr 49°>°38: *7* — eller deremot svarande Spannmals-qvantum å 5 R:dr Tunnan 98,007 490,o3 5 2:0 Prästerskapets Spannmåls-Tionde, eller den så kallade Tertialen, utgör enligt upprättade föregående Tabeller: \ Tunnor. För Landsbygden i Riket . 198,8! 2. Presterskapets rättighet till uppbärande af Qvick-Tionde, Tionde af Fisk, Smör och Yste, Likstolar, m. m. kan med all säkerhet beräknas, att uppgå till i;del emot Tertialen, eller
Jemte det Fullmägtige öfverlemnat de sålanda uppgjorda ritningarne och kostnadsförslagen, hafva Fullmägtige, hvad den förslagsvis beräknade kostnaden för påbyggnaden af dessa hus samt deras förändrade inredning och öfriga aptering för ifrågavarande ändamål beträffar, tillagt den erinran, att i det uppgifna kostnadsbeloppet icke inberäknats anskaffningskostnaden för de inom de nya eller förändrade lokalerne erforderliga flyttbara möbler. Vid granskning af de Utskottet sålunda tillhandakomna ritningarne har Utskottet funnit det, genom de uppgjorda planerna för de ifrågavarande båda husens förändring, vara ådagalagdt, att icke allenast tillräckligt stora sessionsrum för den blifvande Riksdagens båda kamrar, äfvensom dertill hörande Utskott och Kanslier, i dessa hus kunna inredas, utan ock att såväl bibliothek och arkiv, sorn klubblokal der kunna inrymmas. Enligt hvad planen lit. A, jemförd med genomskärningen lit. E. utvisar, skulle nemligen första kammarens sessionssal, omfattande hela den lokal, som nu af Borgare-Ståndet begagnas, erhålla en längd af 60 fot, en medelbredd af 40 fot och en höjd af 28 fot. G-olfvets yta i detta rum blefve alltså 2,400 qvadratfot och rummets innehåll 67,200 kubikfot. Likaså skulle andra kammarens sessionssal, omfattande de rum, som nu af BondeStåndet begagnas, komma att hålla i längden 69 fot, i bredden (på salens midt) 44 fot och i höjden 28 fot, motsvarande en goifyta af 3,036 qvadratfot och ett kubikinnehåll af 85,008 fot.
Hvad anginge undervisningens ordnande för dem, hvilka, efter bergsskolans förening med Teknologiska institutet, ville egna sig åt bergskandteringen, så borde desse elever, enligt Styrelsens åsigt, först genomgå den förberedande kurs, sorn vore för alla Institutets elever gemensam, innan do började studera de egentliga bergsvetenskaperna, då do komme att bilda en särskild afdelning inom Institutet; och skulle hela lärokursen för dem likasom för öfrige elever vid Institutet upptaga en tid af 3:ne år. Ynglingar, hvilka vid universiteten eller annorstädes inhemtat de kunskaper, som i institutets lägre afdelningar meddelas, skulle likväl, såsom redan för Institutet är stadgadt, ega att vinna inträde i den af Institutets afdelningar, med hvars elever de i kunskaper och praktiska färdigheter vore jernngode, samt sålunda kunna afsluta sin kurs vid Institutet på vida kortare tid. I likhet med hvad hittills vid Fahlu bergsskola skett, bordo cleverne äfven, sedan de inträdt i den egentliga bergs-afdelningen af Institutet, sysselsättas med prakti - 6 Stats-UtsJcottels Utlåtande N:o 197. ska öfningar vid bruk och bergverk, utan hvilka undervisningen i bergsvetenskaperna endast kunde hlitva i jemförelsevis ringa mån gagnande, och för detta ändamål ansåge Styrelsen den förbindelse, Bruks-societeten sig iklädt, att för nämnde öfningar anskaffa lämpliga lokaler och verkstäder samt genom sina tjenstemän undervisningen dervid bestrida, vara så mycket vigtigare, som derförutom tjenliga lokaler för den praktiska undervisningen svårligen torde kunna erhållas, helst Staten icke här, såsom i åtskilliga andra länder, egde bruk och bergverk, vid hvilka en dylik undervisning kunde få ega rum. Under det bergseleverne reste i landsorterne eller uppehöllo sig vid brulr och bergverk, borde de dock alltid vara åtföljde af någon lärare från Institutet. Någon förening af de ifrågavarande läroverken ansåge Styrelsen likväl icke kunna ske, förr än en ändamålsenlig och för begge tillräcklig lokal hunnit anskaffas, enär det hus, som Teknologiska institutet nu innehar, för detsamma vore otillräckligt, äfven med dess nuvarande bestämmelse.
S. D. Vid förnyad föredragning af nedan upptagne Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets på bordet livilande Betänkanden, stadnade Ståndet i följande beslut: N:o 32, i anledning af väckte motioner om ändring i Författningarne, angående allmänna vägars underhållande vintertiden. Återremitterades. N:o 33, i anledning af väckt motion, angående föreskrifter om sättet att mäta salt och span mål. Bifölls. N:o 34, i anledning af väckt motion om skyldighet för Säterier och Boställen att fortskaffa kronobref. Bifölls. samt N:o 35, i anledning af yäckt motion om indragning af Vexel-controllörs-be fa t tiri u ga r. Bifölls. S. D. Föredrogs ytterligare och biföllos följande Stats-Uttkoltets på bordet livilande Utlåtanden, nemligen: Prot. TJtdr. d. 4 du ni 1840. N:o 135, rörande väckt fråga om Kungsgården Halltorps på Öland återvinnande till Kronan. N:o 137, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om åtskilliga Kronolägenheters försäljning. N:o 138, i anledning af Anders Anderssons från Skaraborgs Län motion, angående ersättning för eller befrielse från åtskillige onera, hvilka å en del hemman genom Götha Canals anläggning tillkommit. N:o 139, i anledning af Herr Munck af Rosenschölds, JV. R.j motion om anslag till pensioner åt enkor efter de soldater, som tjenstgjort vid den såkallade Vestra Armeen år 1809. N:o 140, i anledning af Herr von Hart mans do rffsj A., motion om Mynthusets upplåtande till embetsrum åt de sex Regerings-Depai tementen, m. 111. N:o 141, i anledning af väckt motion om national-belöning för Öfverste Klingstedt. N:o 142, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss å förre Häradsskrifvaren S. F. Hagelins underdåniga ansökan om förhöjd pension. N:o 143, i anledning af Kongl.
Äro då Sve riges Rikes Ständer ännu icke öfvertygade om sanningen, att en Nations ära är vigtigare än en Nations rikdom; och att hvarje Nation, hvilken sjelfständigt och ärofullt vill bestå, måste ständigt halva för sina ögon forntida stora minnen? Eller är det väl så långt korn met med den närvarande Svensken, att han bortvänder ögonen från förfädernas ädla bedrifter? Dock, hvar uttalar jag dessa ord? År det ej bland det Stånd, hvars förfäder gjort våra häfder liksom till sin egendom I* Är det ej bland det Stånd, i hvilket man träffar de' män , som biträdt en ädel Konung och en hjeltemodig Furste i utförandet af de stora värf, som utmärka vår egen tid? En närvarande storhet har alltid älskat en framfaren, i den upplyftande känslan att vara värdig sitt mönster. Sveriges Historia kan således omöjligen annat än vara kär och dyrbar för Sveriges Ridderskap och Adel. Och väl minnesj jag, att det var Rikets första Stånd, som uppj drog von Dalin utarbetandet af en Rikshistoria* och så magnanimt för detta arbete bestämdt} hans arfvode. Och v ål minnes jag, hvad Svenske Riddersman år 1809 gjorde till understöd för elt annat vigtigt och Fäderneslandet hedrande företag; för Hermelinska Chartesamlingen. Eders Excellence och Höglofl. Ståndet torde således med ogillande anse det karga i Statsutskottets förslag, att hänvisa utgifvaren af ett Verk. för Nationaläran till den osäkra ut - vägen att söka subscription Är vår Stat väl i sämre belägenhet än dc-n Danska, sorn ännu i dag kan bekosta utgifningen af dyra praktverk? Är vår Stat väl så arm, att den ej har tillgång på 2000 R dr? Och om den det är, äro väl Sveriges samtlige inbyggare så utan interesse för förfädernas minnen, och så totalt utblottade, att de ej gerna skulle vilja åt»iga sig och komma ut med några skillmgars förhöjning i Bevillningen, för ett sådant ändamål och behof? Men månne detta medel är nödvändigt? Har ej Staten andra utvägar att vinna ändamålet?
Utom Bancoc c'i Lag-\JtsJ:ottens Memorial iVio 6. 25 Utom invisningar pä Rikets Ständers Bankj må ej af enskild Bank utfärdas andra tryckta eller graverade förbindelser, än creditsedlar, ställde till innehafvar en, att af den enskilda Banken, vid anfordran, utan ränta inlösas; och hvilka ej må lyda å mindre belopp, än sorn motsvarar 1 R:dr silfver Specie. Omförmälde invisningar och credit-sedlar böra egenhändigt underskrifvas af minst 2 Directeurer och en Inrättningens Tjensteman, Genom Bank■ Bolagets försorg skall, före Bankens öppnande, uppgift å de personer, soia komma att underskrifterne meddela, ej allenast tillställas Konungens Befallningshafvande i Länet, utan äfven i allmänna Tidningarne kungvräs; och åligger det Bolaget, att, pä enahanda sätt, tillkännagifva, dä, genom ombyte af personer, någon förändring med underskrijvandet inträffar. 6 §. 1 mom. är giiladt a t Borgare-Ståndet och af Preste-Ståndet; men detta sistnämnde Stånd har tillika., såsom alternativ, antagit 8 §. i Herr Grefve Frölichs förslag, hvilket senare jemväl är af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkändl; och Utskotten förmoda således jemknings-förslaget böra upplaga den på sådant sätt af 3:ne Stånd omfattade mening. 2 mom. är väl uteslutet af Ridderskapet och Adeln samt Bonde Ståndet, men Utskotten tro likväl, enär detsamma blifvit af Borgare-Ståndet gilladt och, med någon jemkning till redactionen , jemväl af PresteStåndet, sig icke böra underlåta att derå framställa proposition.
Hans förmåga att porträttera, att i hast träffa ett ansigte eger ännu ett bevis i ett blyertsporträtt af Oberst Gustaffson, hvilket, tecknadt på en blankett af pergament, än i dag förvaras uppe på en hylla i ett af det gamla husets många väggskåp. Så småningom sökte jag att skaffa mig närmare upplysningar om den ovanlige landsflyktingens besök, men jag märkte, att jag kom i elfte timmen. Jag märkte, att jag icke fick förspilla tiden, om jag ville få veta något. Den gamla stadtamtmannen sof sedan mer än sextio år under sin grafsten, på hvilken bokstäfverna knappast längre voro läsliga. Den af hans döttrar, hvilken i sin tidigaste barndom flere gånger lekt på Oberst Gustaffsons knä och hvilken särskildt varit föremål för hans välvilja, var död sedan fjorton dagar. Hennes yngre syster, som ännu lefde och som enligt allas mening hade mycket att berätta om det, som jag önskade att veta, hade nyss träffats af slag, och kunde hvarken meddela sig muntligen eller genom pennan. Hennes bror, en bruten orkeslös gubbe, var den enda lefvande, som ännu kunde skänka några upplysningar, innan den i och för sig sjelf egentligen så betydelselösa tilldragelsen för alltid sjönk i en fullständig glömska. Jag kom för att se en akt af ett litet okändt skådespel, som jag ville referera, men kom för sent. Ridån började redan långsamt sänka sig, och jag hann knappast att i hast uppfatta dekorationen och några af de spelande. Den gamle mannen bodde vid en af stadens äldre och trängre gator. En mörk, smal trappa förde till hans rum. Då man bultade på dörren, läste han icke upp, ty han var döf. Sjelfva rummet var lika lågt som trångt. Den slitna soffan, den stora fyrfotade blå kakelugnen och den uppbäddade sängen lemnade nästan ingen plats öfrig för honom sjelf och ännu mindre för några besökande. Vi hvarje rörelse snuddade man emot något föremål.
Utskottet har vidare inhämtat, att Rentehöet och halmen utgör från dessa bägge Län tillsammans 19,271 tre femtedels lisp hö och 2887 sju tjugondedels karfvar halm : att den kostnad, goro för hittransporten genom Kongl. Stats-Gon to i. 020 Den a <} Maj. toirets föranstaltande under ofvanberörde 3:ne ar åtgätt, bestigit till omkring 700 R:dr föråret, oberäknad den icke obetydliga förlust , sorn upp. kommit för de uppgifna olägenheter vid hitförskaffningen. Och emedan den nu ifrågavarande förändring härmed ej skulle förorsaka någon rubbning i Rentegifvarnes Rätt, utan fast heldre bereda dem den förmon, att, i stället för att färdas flera mil med några lispund hö och halm till levereringsortfn och dermed förspilla sin tid, få erlägga en skälig betalning derföre, som nära vöre dem ersatt blott genom den besparda tiden; samt Kongl. Stats Contoiret härigenom blefve befriadt ifrån att besörja hittransport och afleverering utaf Hofstallets utfodring, hvilken med Kongl. Stats Contoirets Ernbetsgöromål oförenliga befattning hvarken bör eller kan detsamma tillhöra, trien deremot af Hofstallet med lättnad och beqvämlighet skulle besörjas, så vidt ej den öfverenskommelse med Rentegifvarne träffas, att de måga lösa höet och halmen; ty och då dessutom besparing i Statsverkets utgift och hittills hafda förlust skulle vinnas, om Hofstallet erhåller ett visst årligt anslag i ett för allt till transportkostnadens bestridande, lämpadt efter hvad densamma nu utgjort och med beräkning af den förlust, som genom höets uppläggning i ladorna och spillning ej kan undvikas; har af sådana skäl, samt i anledning af hvad Kongl. Stats-Contoiret vidare andragit, .Utskottet ansett sig flora hemställa: att Kongl. ^ Stats-Contoiret måtte Den 5 9 Maj. 5?
Beseoch Elton.-Utsk:s Betänkande N:o 4. För öfverläggning i delta ämne hafva, med stöd af 43 § Riksdags-ordningeti, deputerade från så väl Lag-Utskottet som Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet sarnmauträdt; och går Sammansatta Utskottet nu att afgifva sitt yttrande. Enligt den upplysning, som från Kongl. Civil-Departementet blifvit Rikets Ständers Justitie-Ombudsman meddelad om de åtgärder, hvilka, på grund af ofvan omförmälda underdåniga skrifvelse, egt rum, har Juslitie-kanslers-embetet erhållit nådigt uppdrag att, efter inhemtande af nödiga upplysningar, inkomma med underdånigt yttrande och förslag i ämnet, deri nådig proposition sålunda torde vara att förvänta. Utskottet kan, vid sådant förhållande, icke dela motionärens åsigt om nödvändigheten deraf, att de mindre brister, hvilka kunna vidlåda gällande edgångs-stadganden, böra, hvar för sig och utan sammanhang med ämnet i sin helhet, utgöra föremål för lagstiftning; och anser Utskottet sig derföre böra vördsamt hemställa: att Herr Henschens ifrågavarande motion icke måtte till någon särskild åtgärd föranleda. Stockholm den 13 Februari 1857. STOCHHOLM, tryckt hos J. W. Lundberg, 1867. Sammansatta Lagsamt Allm. Besvärso. Ekon.-Ulsfc.ittets Betänk. Arik. lill Exp.-Ulsk. deri 20 April 1857, kl. 6 e. rn. Betänkande, i anledning af väckte motioner, angående ändring af gällande sludganden i Jräga om skyldighet alt hygga och unda hälla vägar. Inom Riks-slåndon hafva lili della iimne blifvit väcklc samt lill, dels Lag-Ulskotlet, dels Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskollet remitterade följande motioner, hvilka, enligt -lii § Rdrsdags-Ordningen, varit föremål för sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Eknnomi-Utskoltels öfverläggning, nemligen : af II err von Seth, J. A. ”l:o.
Utdr. d. 21 Jan. i$ip t,3 tänkanden, icke bör äga rum, utan att enahanda meddelande till Riks - Stånden af Utskottens Memorial och Betänkanden bör hädanefter, som vid föregående Riksdagar, verkställas; Och skulle de öfrige Riks - Stånden inbjudas att i detta beslut sig förena, S. D Vid föredragning af Lag-Utskottets Utlåtande, N;o 27, i anledning af Herr Gustaf Grönhagens Motion om ändring uti Instructionen för Rikets Sländers Justitias-Ombudsman, hvilken Motion Utskottet ansett icke tillhöra dess upptagande, utan återlemnat, gillade Ståndet Lag-Utskottets Utlåtande, och remitterade Motionen till Constitutions-Utskottet, S. D. Vid förnyad föredragning af Bevill* nings - Utskottets Memorial, N:o r, om återlemnande af Riksdagsfullmägtigen Peter Anderssons från Hallands Län, inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta samt till Statsoch Bevillnings - Utskotten remitterade Motion, angående förbud emotUtlänska yppighetsvaror, in. in., biföll Ståndet, Bevillniugs - Utskottets Memorial, och remitterade Motionen till Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottet S. D, Vid förnyad föredragning, bifölls Expeditions - Utskottets Uilåtande, N:o 12, i anledning af väckj Motion, alt Etiks -Ståndens Vrot.
Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats» och Ba nco-Utsk 0 11 en : Friherre Wirsens, Gustaf Fredric , Memorial, innefattande svar, å Friherre Wrangels och Herr Tharas anmärkningar, vid Friherre Wirsens den 11 dennes f. m.» till Utskotten remitterade anföranden, 1 anledning af Friherre Björnstjernas Motion, angående erindran till bemälte Utskott, att till RiksStånden afgifva förslag till grunderne för den blifvande Finanee-Pianen; jemte af åtskillige Ledamöter rörande samma ämne, denna dag ineddelte yttranden. S ta t s-U tskottet: Grefve Spens, Garl Gustaf, den 11 dennes e. m., på bordet lagde Motion, angående. Utdelning bland Ridderskapet och Adelns, nuvarande Ledamöter, af Ståndets vid Riksdagarne 1815, samt 1817 och 1818 förde Protoeoller. Lag-Utskottet: Kongl. Majrts den 27 sisth Februarii till Riksens Ständer allåtne; jemte den 11 dennes f. m., på bordet lagde Nådiga Skrifvelse, angående förändringen af den 1 Junii 1819, om' sättet huru förfaras skall med sådane ProtocoUs-Utdrag. 1315 Personers anhållande och tilltalande, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken, Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra. Från Ilederv. Bonde-Ståndet. S. D. Banco-Utskoltets Memorial, af den p dennes, N:o 5, angående ändring och undantag i några allmänna Lagar och Författningar för betryggande af Banco-Verkets säkerhet, remitterades till Lag-Utskottet. F, 'ån Iiöglojl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Statsoch Banco-Utskotten: ' Grefve Hårds, Carl Gustaf, Memorial, innefattande anmärkningar emot FinanceCommitteens Betänkande.
Lagerstedi, hvilken omkring 40 år varit i Statens tjenst, och numera vid uppnådde 60 lefnadsår, i anseende till mångårig sjuklighet vöre urståndsatt att sin tjenst vidare förrätta, har, uti en hos Borgareståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion Herr C. C. Hörnstein anhållit, att, enär Lagerstedt jemväl befunne sig i behöfvande vilkor, Rikets Stiinder måtte medgifva att Lagerstedt, vid. erhållande afsked från Länsbokhållare-tjensten, må förflyttas å Rikets allmänna indragnings-slat med bibehållande, under sin återstående lifstid, af nuvarande lönen 289 R:dr 8 sk. R:ko såsom pension; varande af Landshöfdingeembetet i länet vitsordadt, ätt bemälde Länsbokhållare, sorn den 3 April 4845 inträdt i Statens tjenst, men under sednare åren för sjukdom åtnjutit ledighet, städse genom sin redbara vandel och sina tjenste-åliggandens sorgfälliga uppfyllande på den tid när helsa och förmåga sådant medgåfvo, gjort sig förtjent af förmäns aktning och Statens erkänsla, äfvensom vederbörande Läkare betygat, att Lagerstedt, som under många år varit lidande af plågsamma och tärande sjukdomar, omöjligen kunde återvinna sådan helsa, att han vidare kunde förrätta något ansträngande eller uthållande arbete. Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande; men då Utskottet anser mindre lämpligt att Rikets Ständer, utan derom af Kongl. Majit gjord särskild nådig framställning, å Rikets allmänna indragnings-stat förflytta i Statens tjenst anställde personer, får Utskottet afstyrka Herr Flörnsteins i berörda hänseende framställda förslag. 69:0.