Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sin vana likmätigt språkade kanslern i all gemytlighet med dessa den preussiska militarismens blifvande lifegne och bland andra hälsosamma lärdomar gaf han dem till vägkost på deras kommande lefnadsbana det uppriktiga rådet att icke tro tidningarna, som endast talade illa om deras gode kansler och misstydde alla hans bemödanden att sörja för deras och deras anhörigas sanna nytta. Anekdoten skulle lätt kunna lokaliseras och vara karakteristisk för åtskilliga af våra inhemska större och mindre samhälls-potentater. Ty hur relativt tröga och hyggliga våra svenska tidningar än i regeln förefalla, ställa dock de flesta af dem, enligt hvad månget godt folk här i landet uppenbarligen tyfcker, till alldeles för mycket bråk och. ofog, hvar-för man ock har ett förbåldt intresse af att hjelpa till att förekomma » tryckfrihetens missbruk ». De upphetsa samhällsklasserna inbördes, då t. ex. arbetarne, om de endast finge vara i fred, skulle ha det så bra och känna sig så Ur Dagens Krönika. 1belåtna med sina arbetsherrar. Och deras vanligaste fel är, att de söka draga ned hvad ädelt och upphöjdt är och öka antalet misskända storheter, både bland kungliga personer, svenska akadeniici, prelater, politici och deras vederlikar. En svensk riksdagsman i Andra kammaren — dock måhända ha Dagens krönikas läsare, hvilka säkerligen känna den ljusskygga sedlighetspetitionen och hvad dess upphofsmän tänka om svenska tryckfriheten, icke ännu inom sitt medvetandes synkrets upptäckt riksdagsmannen för Kinda och Ydre härad, hr A. E. Petersson i Hamra. Det är i alt fall en förlust. Han är visserligen icke ens typisk för de enklare hemmansegarepolitici och ännu mindre något att taga efter, utan mest, hittills åtminstone, ett riksdagskuriosum, jämbördigt med den der långa frireligiösa olyckan på Stockholmsbänken. Hän är en » lofvande » riksdagsman från det bördiga Östergötland och gjorde sig vid sista riksdagen mest känd genom sitt välmenta råd till ministären Themptander att söka sig andra ämbeten, i stället för att bråka mot de välsignade spanmålstullarne, som skola skaffa östgötahemmans-egarne någon förbättring i deras magra dagliga kost af sill och potatis.
Var länge GRANNEN. rarne här. Ja vinet; jag har fått mjöldagg och så är sta LAGMANNEN. stockar och några starar har jag hvarken sett eller hört. Åh bevars! Jag har ingen mjöldagg pa mina ADVENT GRANNEN. tagen, den andra varder qvarlåten. Ojemnt falla ödets lotter; den ena varder upp LAGMANSKAN. Det har väl sina goda grunder det! GRANNEN. och den orättfärdiges straff låter icke vänta på sig. LAGMANNEN. Jag förstår! Den rättfärdiges lön uteblir icke, att det är besynnerligt: två skiften ligga invid hvarandra, det ena bär god frukt och det andra bär dåligt... Inte så illa menadt! Men erkänn i alla fall GRANNEN. starar; det tycker jag är ändå besynnerligare. Men lagman. Det ena bär starar och det andra bär icke det är icke alla som äro födda med segerhufva likt LAGMANNEN. varit mig bevågen; jag är tacksam derför och har Det är sant hvad Ni säger och lyckan har ögonblick då jag känner mig stolt deröfver som om jag förtjenat det. Men hör nu granne, Ni kommer just som efterskickad... Här är nemligen FÖRSTA AKTEN arrendet blifvet ledigt och jag vill fråga Er om Ni har lust öfvertaga det. Lagmanskan har rest sig och går uppåt mausolén der hon ordnar med blommorna. GRANNEN. Såå; arrendet är ledigt! Hm! När blef det? LAGMANNEN. Det blef i dag morse! GRANNEN. Hm! Jaså! Mågen ska ut då? LAGMANNEN. Ja, den odågan kan inte sköta sig. GRANNEN. rykte att Staten ämnar dra fram en militärväg här öfver egorna? Säg en sak: Har Lagmannen inte hört ett LAGMANNEN. bara prat. Ett löst rykte har jag hört, men det är väl GRANNEN. I så fall blefve ju här expropriation, och den som förlorade blefve arrendatorn. Jag har deremot läst det tryckt i tidningen. ADVENT LAGMANNEN. jag aldrig finna mig i.
Ad. ansäge riksdagsfullm. Tobias Linds af Bevilln. Ulsk. återlemnade motion böra af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. behandlas, blef denna propos. med ja besvarad. O Föredrogs Frih. Akerhjelms, Garl Axel, i gårdagens plenum väckta och på bordet lagda motion, ang:de nästa riksdags hållande i någon landsortstad. Efter af Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. å denna motions remitterande lill Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., anmälde sig och yttrade Frih. Raab, Adam Christ.: Jag bade väntat att någon annan af R. o. Ad:s ledamöter skulle beledsagat denna motion med något yttrande; men då ej så är, anhåller jag att derom få yttra några ord. Jag skulle för min del ej hafva ogillat en sådan tanke, som den, hvilken i motionen är uttryckt, omn den ej hade blifvit framställd i den form, som nu skett. Frih. Åkerhjelm har nemi. i sin motion uppgifvit, att de oroligheter, som passerat i Stockholm under förloppet af denna vinter, hafva gifvit anledn. till denna frågas väckande. För min del kan jag ej anse, att dessa oroligheter hafva varit af den skarpa beskaffenhet, att de skulle afhållit någon riksdagsm. — och aldra mindst skulle jag väntat någon ledamot af lt. o. A. — ifrån alt yttra sig, och i fortsättningen af sina riksdagsförhandlingar verka, i öfverensstämmelse med sin öfvertygelse. Jag kan ej för min del inse, att vi hafva haft några så svåra émeuter, än mindre uppror, att de kunna hänföras lill den § i RiksdagsOrdn. som bjuder all riksdagen må förflyttas ifrån hufvudstaden, dä pest, krig eller dylika omständigheter kunna sådant föranleda. Jag tror i allt fall, att det ej för det af Frih. Åkerhjelm åsyftade ändamålet varit lämpligt, att ens derom väcka fråga, och föreställer mig att, örn K.
Ridr äskade ofvanomförmälda tillökningarne i General-Landtmäterikontorets anslag till skrifvarebiträde och gratifikationer, upptagas till sammanlagdt 88,945 Ridr 1 öre, men deremot i kolumnen för indelta räntor, nu innehållande 17,387 Ridr 9 öre, endast uppföras ofvanberörde 1,304 Ridr 99 öre; och torde denna, af Rikets sednast församlade Ständers beslut i fråga om Landtmäteri-statens aflöning föranledda, framställninghöra vid Riks-statens uppgörande iakttagas. 9:o) Sedan Rikets senast församlade Ständer, utöfver det på Sjette Hufvud-titeln redan förut uppförda årliga reservationsanslag af 6,000 Ridr för socknekartors upprättande, till Kongl. Majits disposition för innevarande statsreglerings-period å Riksgälds-kontoret anvisat ett årligt belopp af 15,750 Ridr, att, på sätt Kongl. Majit funne lämpligt, användas till fortskyndande af berörda arbete, har Kongl. Majit, som funnit samma arbete hädanefter böra benämnas Rikets ekonomiska karteverk och den 15 April sistlidet år meddelat de närmare föreskrifter i ämnet, som innefattas uti Kongl. Majits under samma dag till Öfver-direktören vid Landtmäteriet aflåtna, i Svensk Författa ings-saniling intagna, nådiga skrifvelse, nu äskat att, med bibehållande, dock under förändrad rubrik: “till bearbetande af Rikets ekonomiska karteverk" af det på ordinarie stat under titel: "för socknekartors upprättande" för närvarande uppförda anslag af 6,000 Ridr, Rikets Ständer mätte till enahanda ändamål för nästkommande statsreglerings-period till Kongl. Majits disposition fortfarande anvisa ett årligt extra anslag af 15,750 Ridr eller för tre år tillsammans 47,250 Ridr.
Utskottet har väl ansett anledning icke saknas, att ju ett lån på lindrigare ränte-vilkor än 4 procent kunde erhållas, och Utskottet har derföre i 8:de puncten af förra Förslaget, lätnnadt öppet åt Fullmäglige 5i2 S t a t s - U t s k o 11 e t s i RiksgäldsContoiret, ”att, så vida större förmo ner, ”än efter de af Utskottet gjorde beräkningar, visade ”sig, afsluta om länet emot högre mellangift och lng"re ränta;” men då Utskottet godkänner den gjorda anmärkningen, att räntan bör till visst belopp af B. St:r bestämmas, och Utskottet anser den böra utsättas till 4 procent; hälst i annat fall, genom den större mellangiften, Capitalet som uppbäres, skulle blifva mindre; finner Utskottet sig äfven böra frångå dess förut afgifne förslag om ränte-beloppet, samt i det nu afgifvande förändrade förslaget bestämdt tillstyrka: att räntan blifver 4 procent. Ehuru Utskottet icke kan bestrida riktigheten af den mening, att, utan myntbestämning eller realisation, brist för RiksgäldsContoiret kunde uppkomma genom olika Cours-förhållanden, vid liqviden af räntan, på det upptagne lånet med den för de utgifne lånen ingående vinst; tror Utskottet likväl, att, i följd af det sammanhang med verkställigheten af Myntbestämning och realisation, som, efter hvad i det föregående är nämndt, Utskottet ansett ifrågavarande Upplåning böra äga, och genom utvägen, att på depositiräkningen i Banken hafva det inkomne Silfret disponibelt, någon förlust på clet hela för RiksgäldsContoiret icke skall uppkomma emellan den påräknade räntevinsten och den ränte-utgift Coritoiret får vidkännas.
Kan man verkligen tro, alt ett landthruksmöte, eller hvilket sådant som heldst, bör mera befrämjas än ett religions-möle? Del är tillåtet alt sammanträda i kretsar, för all läsa de mest frivola romaner, men del är icke tillätet all helt stilla, med endast några få utbyta det heliga ordets djupa sanningar. Kan detta vara rätt, och kan väl ett sådaut förhållande i längden bestå? Omöjligt. Sanningen skall nog taga ut sin rätt, och om än det gamla konventikel-plakatet stod fast ännu i 50 år,- skall man dock icke kunna hämma dessa rörelser, hvilka sjelfve gifva sig luft, och hvilka på 100, ja, på 1,000 ställen i landet skulle öfverboda. Jag frågar då, om det kan vara rätt alt säga: ”Likasom i det borgerliga lifvet, hvilket allt efter sin utveckling, klöfver mera liberala lagar, så behöfva vi det äfven i andligt afseende, men som tron är ett ntsådt frö, hvilket lätt sprider oro i sinnena, så skola vi gifva Eder lagar, som synas friare, men som de facto icke äro det?” En sådan lag är, enl. min tanke det förslag, Prof. Bring framställt. Det synes nemi. tillåta en större frihet, men den är inskränkt af sådana vilkor, att den på de flesta ställen icke kan komma att åtnjutas, enär en Kyrkoherde, vare sig, att han slår på aldrig så låg, sedlig ståndpunkt, eller att han har aldrig så inskränkta begrepp, likväl har makt att förhindra möten af de mest religiöst sinnade och fredliga menniskor. Uti hvarje ord, synnerligast af 2:dra och 3:dje §§:ne, visar sig tydligt, huruledes meningen varit, alt den s. k. bildade delen af vårt samhälle endast skulle ega rättighet, att leda de rörelser, som nu pågå, eller kufva dem, om de så för godt finna. Behofvet af dessa sammankomster skulle pröfvas af Kyrkoherden, men är väl denne alltid så mån om den sanna tron, hvilken endast genom konflikt af olika åsigter kan ernå sin rätta utveckling, är han väl alltid så moralisk, att han vill befordra sådant?
Sedan numera dessa kontrakter endast skola förses med stämpelpapper, då de för domaren eller hos exekutor företes, och således grunden hvarföre Häradsskrifvare ålagts skyldighet alt vara försedde med slämpelpapper, ej vidare förefinnes, har ifrågavarande föreskrift funnits böra ur författningen utgå. § 16. Då någon särskild straffbestämmelse för närvarande icke finnes stadgad, i fall vexelgifvare utlemnar vexel, som icke blifvit behörigen stämplad, hafva Rikets Ständer, som jemväl trott ansvar böra stadgas för vexelgifvare, som underlåter att, innan vexel utlemnas. makulera dithörande stämpel, funnit sig böra föreslå, att bötesansvar må bestämmas för förstnämnda förseelse till belopp af 25 R:dr och för den sistnämnda till belopp af 5 R:dr. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 21 Oktober 1863. Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 135. 15 Förslag tili Författning angående Stösopelpappers-afgiften samt li%a«l vid kontrollen oell uppbörden deraf bör iakttagas. § i. Allmänt stadgande. Alla här nedan omförmälda skrifter och handlingar skola med stämpel förses till det belopp, på det sätt, med de undantag och vid det ansvar för underlåtenhet eller försummelse, som denna förlattning närmare bestämmer. § 2. Om olika slag af stämpelpapper. Dessutom må stämpling af vexel-blanketter, som äro skrifna eller tryckta på oslämpladt papper, jemväl kunna ega rum i den ordning 9 § föreskrifver. § 3. Om stämpel å fullmagter, konst iiutorialer, förordnanden och afsked af Kongl. Majit meddelade. Följande handlingar förses vid utfärdandet med stämpel lill här utsatte belopp: 1<) Expediiotis-Utskottets Förslag till underd. Skrif reise, iV:« 13 5. R:dr Adelsbref 250: Öppna bref, hvarigenom någon i nåder tillägges de förmåner, hederstitlar och företrädesrättigheter framför andre undersäter, som Herrar Riksens Råd tillerkända blifvit 1,000:
Då Hadad blef död, vordo Förstar i Edom: den Försten Thimna, den Försten Alja, den Försten Jetheth, Den Försten Aholibama, den Försten Ela, den Försten Pinon, Den Försten Kenas, den Försten Theman, den Försten Mibzar, Den Försten Magdiel, den Försten Iram. Desse äro de Förstar i Edom. Desse äro Israels barn: Ruben, Simeon, Levi, Juda, Isaschar, Sebulon, Dan, Joseph, BenJamin, Naphthali, Gad, Asser. Juda barn äro: Er, Onan, Sela; de tre vordo honom födde af Sua dotter den Cananeiskon. Men Er, den förste Juda son, var arg för Herranom, derföre drap han honom. Men Thamar hans sonahustru födde honom Perez och Serah, så att all Juda barn voro fem. Perez barn äro: Hezron och Hamul. Men Serah barn äro: Simri, Ethan, Heman, Chalcol, Dara. Desse tillhopa äro fem. Charmi barn äro: Achar, hvilken bedröfvade Israel, då han förtog sig på det tillspillogifvet var. Ethans barn äro: Asaria. Hezrons barn, som honom födde äro: Jerahmeel, Ram, Chelubai. Ram födde Amminadab; Amminadab födde Nahesson, den Förstan för Juda barn. Nahesson födde Salma; Salma födde Boas. Boas födde Obed; Obed födde Isai; Isai födde sin första son Eliab, AbiNadab den andre, Simea den tredje, Nethaneel den fjerde, Raddai den femte, Ozem den sjette, David den sjunde. Och deras systrar voro: ZeruJa och Abigail. ZeruJa barn äro: Abisai, Joab, Asahel, de tre. Men Abigail födde Amasa; och Amasa fader var Jether, en Ismaelit.
Verkets fordringar hos Hospitals-fonclen och Veneriska Curhusen i Södermanlands samt Götheborgsoch Bohus Län. S. D. Efter förnyad föredragning, remitterades till Lagutskottett 1:0 Herr Petrés motion, om det nya Criminal-Lagförslagets Öfverlemnande tili Rikets Ständers granskning, 2:0 Herr Vijkmans motion, om så väl Civilsom Criminal-Lagförslagens öfverlemnande vid denna Riksdag till Rikets Ständers slutliga pröfning, och 3:o Herr Petrés motion, om nya Arbets-ordningar för Konungens Högsta Domstol .och Kongl. Svea HofRätt; ’vid hvilken sistnämnde remiss komma alt åtfölja de flere yttranden, som i detta ämne blifvit afgifne. Från Hedervärda Bonde-Ståsdet. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet.* 1 :o Anders Polssons och Peter Perssons från Jönköpings Län serskilde memorial, om Lagmäns Rätternes skyndsamma indragning, eller förändrade stadganden rörande skuldfordringsmåls behandling, sedan de vid HäradsRätt blifvit afgjorde, 2:0 en af Botvid Jonsson från Östergöthlands Län afgifven motion, om åtskillige föreskrifter, huru förhållas bör, när någon för brott å landet häktats, och 3:o Per Isakssons från Gottlands Län memorial, om ändring i q §. 2 Cap. GiftermålsBalken. S. D. Bonde-Ståndet beslöt, att till Constitutions-Utskottet skulle Öfverlemnas Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, om skyndsamt afgörande af de, sedan sista Riksdag, hvilande frågor, om förändring i 63 och 72 §.§. Regerings-formen. S, D. Remitterades till Stats-Utskottet: ; Kongl. Majlis Nådiga Propositioner: ko om eftergift af ett Danaarf till förmon för Piteå.
Mot innehålla, att till hemmanen hörde mulbete på Ålfvaren, utan att bestämdt finnes uttryckt, det en sådan förmon ej skulle inverka på sjelfva skattläggningen; då E. K. M:s Befallningshafvande uppgifvit, att de utmarkslotter, som blifvit å hemmanen, emot ränta, fördelade, äro af den dåliga beskaffenhet, alt de icke kunna annorledes än förut användas, så att någon förmon, genom utmarkens fördelande, ej skall för hemmanen uppkommit; då hemmansegarne, vid en undersökning på stället, tilläfventyrs kunde blifva i tillfälle att fullständigare och närmare än hittills förete och utveckla skälen och omständigheterne för deras anhållan om utmarksskattens upphörande; samt då fördelen af en undersökning synes icke böra dem betagas, enär de vilja kostnaden derföre bestrida; hafva Rikets Ständer skolat hos E K. M. förnya deras underd. anhållan, att, på Ölands hemmansegares bekostnad, undersökning måtte, uppå Nådig befallning, varda af Kammar-Collegiutn och E. K. M:s vederbörande Befallningshafvande, Expeditions-Uiskoltets Förslag lill und. Skrifvelse N.o pS. i33 i närvaro af hemmansegarne eller deras befullmägtigade ombud, föranstaltad, till utredande, huruvida, på sätt uppgifvet blifvit, ifrågavarande allmänningsmarker verkligen äro vordne på tvänne serskilda salt, oell vid olika tillfällen, skaltlagde, eller hcmmansegarnes lagliga rätt, i annat afseende, för iiära trädd, i hvilket fall E. K. M. täcktes rättelse deruti i Nåder förordna. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den ii Augusti 1834- N:o g5.
Paf större di— Stång, Platt Ingefära, insyltad mensioner, — Band och Instrumenter, alla anJernsluot Platt dra — PlogbillsJuveler, infattade *- ämnen samt Kakel CO 10 Spik o. Nubb Kalk Dito Ci — Allt ManuKardor, alla andra Kammar af faclursmide slag Horn Jernskrot Kimrök Dito Kli Dito Kläder, nya Knappar Dito Dito Cfj Koppar Dito Kopparstick, infattaKnifvar, andra Knifvar, andra de i ramar och glas slag slag Korkar, skurne KoppanSlantar H c Kolgar, alla slag Bottnar, £2 1 Kort, SpelDito Bleck &c. Krut Dito färdigt arbete Kummin Kort, SpelDito Dito Käppar Krut Dito Dito Käril af Lera eller H Slen Dito su X as Lack Lager-fat Lackerad t arbete Limm, DragLin, häckladt Liqueurer Ljus, Talg-, Dito Vax-, gula Ljuskronor Läder, Carduanskinn Fårskinn Dilo Jern, Plogbillsäranen samt Spik o. Nubb — Allt Manufactursmide - Dito Dito Dito tryckte alla slag, Klippingskinn, Sämskade lim och skinn Lök, ej specificer Manchelter Mango Manufakturvaror Marmor, andra s Masker Mattor, andra slag Medicamenter, Hal liske Messing, Lane — ali annan ej specificerad Metall, Avanturin! — Bronze eller Pou dre-guld — ali annan arbeta ej specificerad — oarbetad såsoi Tombach, Hinsch ■ hack, m. fl. — Cobolt Metspön Mjöd Modeller Murklor Muskött, insyltade Musslor, friska — saltade och insyI tade Nipper, ej specificerade Niirenberger-krafn Nålar, andia slag Näsdukar Nät Oblater Olja, EnbärsEnträds all annan, ej specificerad Papper, blått ocl brunt Cardus Grått och Maculatur - Jl* r Dito Dito Dito b £■* o
Utskottens åliggande att så vidt möjligt är i sina förnyade Betänkanclen införa anmärkningarnes hufvudsakliga innehåll.1 2:o Dito från Vällofl. Borgare Ståndet i samma ämne.2 3:o Dito från Hedervärda Bonde Ståndet, angående de af Riksdagsmännen Johan Wessing från Westmanland, Anders Bengtsson från Elfsborgs Län och Anders Peter Pehrsson från östergöthland till Constitutions Utskottet från Ståndet aflemnade Memorialer. 3 Uplästes och lades till Handlingarne. In fidem Carl Ant. Kock. 1 Prästeståndet anslöt sig till Borgareståndets beslut i detta ämne; jfr not 2. 2 Ståndet hade mottagit underrättelse om R. o. A:s ovan sid. 60.» omtalade anmodan till utskotten. Men Borgareståndet fann i betraktande av den vidlyftighet och tidsutdräkt en sådan utväg skulle medföra, för sin del lämpligt anmoda utskotten, att så vitt möjligt uti sina betankanden endast anmärkningarnas huvudsakliga innehåll införa. 3 Jfr ovan sid. 606. Anders Bengtsson felskrivning för Bengt Andersson. De nämnda riksdagsmännen hade blivit underrättade, att de hade att själva ingiva sina memorial till utskottet, därest de sådant åstundade. Ståndet ville hava anmärkt, att då ifrågavarande memorial endast innefattade ämnen, hörande till de vilande grundlagsfrågorna, för vilkas upptagande vid denna riksdag Kungl. Maj:t uti sm proposition av den 24 maj om ett tillägg till § 81 R.F. (se C. U. M. 1810—1815, sid. 8o3) »täckts i nåder undanrödja hindren», ansåg sig ståndet hafva agt tillracKelig V, 1 J 1 O' fl 1 t T Yl O YV1 A r 1 O 1 O TI kill flttflt flvlfillina. 630 Bilagor till protokollet den 10 Juni 1815 1. Rudolf Cederströms skrivelse till hovkanslern den 13 juni 1815.1 N:o 582 Ink. d. 14 Jun. 1815. S: D-. Skrifvelse till Kgl. Karn.
Den af Hr von Knorring upplästa motion om pension åt Majoren Hahr tager jag mig friheten förorda. Under många år har jag varit i tillfälle att bevittna det arbete, Major Hahr nedlagt på utarbetandet af det utaf motionären omnämnda karteverk, hvilket är af stor vigt för det allmänna. Då hans syn på sednare tider lidit så mycket, att han numera med svårighet kan sysselsätta sig med kartarbete, och dessutom för utgifvande af nämnde arbete måst ut - 176 Den 26 November e. m. gifva en ej obetydlig förlagssumma, tror jag det vore billigt att R. St:r beviljade Majoren Hahr, såsom ett erkännande af hans för fäderneslandet nyttiga verksamhet, en pension till det belopp, motionären föreslagit. Sedan öfverläggningen förklarats afslutad, remitterades motionen jemte yttrandet till Stats-Utsk:t. Slutligen afgaf Hr von Knorring en motion, N:o 74, ang:de löneförbättring åt K. Lif-bevärings-regementets Officerare m m. Remitterades till Stats-Utsk:t. Hr Lannerstjerna, Adolf, afgaf en motion, N:o 75, ang:de pension åt Fältkamereraren Olof Gustaf Ahlborg. Remitterades till Stats-Utsk:t. Hr von Koch, Nils Samuel, väckte följande motioner, nemi.: N:o 76, ang:de utvidgad näringsfrihet jemte förslag till ändring af åtskilliga §§ i Handelsoch Handtverks-ordningarne samt upphäfvande af några stadganden uti 2—7 kap. af Handelsbaden. Remitterades till Lag-Utsk:t. N:o 77, om ändringar i Förordningen, ang:de bränvins försäljning. Remitterades till Revilln.-Utsk:t. N:o 78, ang:de tilldelande af ett årligt arfvode åt Rektor P. A. Siljeström. Remitterades till Stats-Utsk:t. Hr von Hedenberg, Ludvig August, uppläste följande motioner, nemi.:
Denna sednare föreskrift synes Constitutions-Utskottet, dels öfverflödig, i betraktande ej mindre af Domstolens rätt, att använda tvångsmedel för partens inställande, än af HofCancellerens och hans Ombuds controlerande och seqvestrerande magt, dels obillig, såsom fordrande Attestanternas garanti för en Föifattares fortfarande moraliska värde, dels ändtligen icke väl förenlig med hlifvudprincipen för Tryckfriheten, den att undanrödja all direct eller indirect sensure, alla i förväg mötande hinder, bland hvilka utan tvifvel bör räknas det beroende, hvari författaren nödvändigt måste sättas al de personers betänklighet, som han anmodar att namnsedeln påteckna. Utskottet får således, med anledning af framstäldt förslag, vördsamligen tillstyrka Riksens Ständer att, i den ordning jgo Constitutions-Utskottets betänkanden. 56 §. Regerings-Formen antyder, ifrågavarande tillägg, vid 6 Morn. 1 §. Tryckfri. hets-Förordningen, måtte åter upphäfvas ; I följd hvaraf meningen komme att slutas med ordet : ”Saknades,” och de öfriga orden: ”eller ock Författaren, utan laga förfall, ifrån Svaromålet uteblefve,” att helt Och hållet utgå. Stockholm den 8 Julii 1823. Ankom den 22 Julii 1823. JUemorial till Högloft. Ridclerskapet och Adeln, med utlåtande om Grundlagsenligheten af en väckt fråga, hvarå Herr Landt-Marskalken vägrat Proposition till Remiss. Af Höglofl. Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag, för den 11 dennes, hvil. ket den 15 kommit Constitutions-Utskottet tillhanda, har Utskottet inhemtat, att hos Ridderskapet och Adeln Motion blifvit gjord derom, att Riksens Ständer måtte, uti underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t framställa nedannämnda önskningar : i:o Att Kongl. Maj;t täcktes i Nåder Constitutions-ZJstkottets betänkanden.