Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dagsverksskyldighet icke härrörde från någon Jordebokseller Hemmans-skattJäggning, utan varit ett frivilligt åtagande, dessa dagsverken, jemlikt den vid 1809 års Riksdag stadgade och sedermera i afseende på flere så beskaffade dagsverksskyldige menigheter, tillämpade grundsats, borde upphöra, hälst då Häradsboerne förklarat sig villige att till Staten återlemna den dem, såsom understöd vid utgörandet af detta onus, tillagde såkallade Dagsverkstunnan; samt att, då Statsoch EkonomiUtskotten uti en allr deles enahanda fråga för Snefringe Härad i samma Län, tillstyrkt och R. St:r vid denna Riksdag äfven beviljat befrielse från en dylik Dagsverksskyldighet, StatsUtskollet nu äfven borde handla i öfverensstämmelse dermed och icke orsaka, att R. St:r uti alldeles enahanda frågor handlade inconseqvent. s B. 40 58a Stats-U (skottets Varande dessutom inom H. BondeStåndet, till stöd för den för Åkerbo Härad sökta befrielse anfördt, atl arne allmänna landsvägar från Hufvudstaden löpa igenom nämnde Harad, hvilkas inbyggare derigenom, vida mer än öfrige delar af Länet, som ej vidkännas någon dagsverksskyldighet, besväras med Fångtransporter, Kronosamt Gästgifveri-skjuts. Och har Prosten Doctor Svedelius föreslagit, att Utskottet måtte åtminstone göra den förändring i sitt förra tillstyrkande, att till K. M:t må i underdrhet öfverlemnas att, om vid anställande undersökning, Åkerbo Härad befinnes i lika predicament som .Snefringe, det då äfven måtte komma i åtnjutande af samma förmån, utan att R. St:rs sammankomst behöfver afvagtas. Hvad sålunda förekommit har Utskottet behörigen öfvervägat, och dervid funnit sig i så måtto böra förändra sin förut yttrade mening, att det i öfverensstämmelse med Doctor Svedelii förslag, tillstyrker: att R. St:r till K. M:t i underd:het öfverlemna att, om efter skedd vederbörlig undersökning, Åkerbo
Det äi' väl sannt att här talas om allmänna 9* Den 5 Augusti f. m. frågor, och att sednare mom. af §:n handlar om grundlagsfrågor: men då jag icke kan föreställa mig af hvad orsak grundlagsstiftarén skulle velat förhindra Stånden att genast afslå ett grund lagsändringsförslag, när de vilja bibehålla det gamla stadgandet; så vet jag icke hvartill en sådan tvist om denna form, sorn på intet vis kan ställas i bredd med sunda förnuftet, skall tjena. Detta har jag velat såga, för att, om möjligt är, sätta punkt för denna diskussion, och derigenom komma till det beslut, sorn Hr Frih. o. Landtm, förklarat vara öfverensstämmande med hans öfvertygelse. Hr Ribbing: Sedan Hr Frih. o. Landtm, tiljkänna gifvit sin åsigt, yore det orätt att förhindra Frjh. Cederström alt vidblifva sin, det icke heller någon må försöka; och då Ståndet instämt med Hr Landtm., anser jag vidarp discussion öfverflödig. Hvad sjelfva saken beträffar, har jag icke hört någon ledamot påstå, att det af Const.Utsk. framställda förslaget är af beskaffenhet, som8i §:n Reg.F:n förutsätter, nemi högst nödigt eller nyttigt; hvadan, och som första delen af betänk, icke ens är nyttigt, och den sednare delen onödig, jag tror, att uti denna allmänna tanke finnes en tillräcklig anledn, för den anhållan, att Hr Frih. o. Landtm, ville förnya sin till oss gjorda framställning, på det vj må komma till slut i saken. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om det vore R. o, Ad:s gemensamma tanke, att all särskild ändring af 4 §:ö Reg.F:n nu voro obehöflig. Ropades starka ja, blandade med ett eller annat nej. Då Hr Landtm, i anledn. häraf förklarade, att ja öfverröstat nej, begärde Frih. Cederström votering. Hr Frih. o. Landtm, anmodade Frih. Cederström att uppgifva förslag till contra-proposjtion. Fiåh.
Prägel å Silfvermynt, som understiger 32 sk. banko, om anbringande af en ny sådan — 8 — 117 — a. 19 Juli b. 21 Juli a. 25 Juli b. 19 Juli Psalmboken, om sättet för utgifv ningen deraf — 8 — 17 — b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 25 Jan. » granskning deraf 8 78 b. 19 April b. 17 April b. 17 April b. 16 April Q Qvarnars beskattning, förändrade grunder för — 4 1 207 — b. 9 Juli b. 9 Juli å. 12 Juli b. 12 Juli Svar på återremiss — 4 1 267 — a. a. 50 Juni a. a. 2 Aug. a. a. 2 Aug. a. a. 50 Juli Qvarnström, J. E., nedsättning i ett arrende — 4 1 199 — b. 9 Juli b. 9 Juli b. 12 Juli b. 9 Juli 71 — r st Q - Qvarntull. angående bestämmelse derom Qvicksunds lättare öfverfart derstädes Qvinna, örn rättighet för henne att vid viss ålder blifva myndig Qvismaren och Hjelmaren, sänkning af Qvistrum, fängelse-byggnad derstädes R. Ramsjö kapell, anslag till predikant vid Ramström, gratifikation eller pension för Rankhyttan, underhåll af Kungsladan vid, se Byggnader och Reparationer. Rasering af fästningar, se Fästning. Redogörelse-verkets förenkling, se Skatte-förenkling. Redskaps-, rid-, stalloch anspanns-persedlar för fältbatterier Svar på återremisser Voterings-proposition Voterings-resultaf Referenter för Riksdagstidningar, om tillsättning deraf Svar på återremiss Regala pastorater, om förändradt befordringssätt dervid Regementsläkare, löneförhöjning till Svar på återremiss Regements-Pastorer, löneförhöjning Kongl. Proposji eller Skrifvelse Samling. Betänkande Riks-Ståhdens Beslut. Underdånig o Skrifvelse. Z • Kidd. o. Adeln. PresleStåndet.
D 131tliii.idli, Robcrl, nk; i tleiiiirRiitiniistnre, Fnlliiiiaii, Lonise, frii, Felir, Fr .. pastor primnrins, 8t.ocldiolii~. Lniid. Feliriil~orp, Cnriii, fröl; eii, Rnlmnr. Ekiiinii, Mnri: ~, frii: Stoc.kholiii. Ekiiiaii, Sophie, frn, Giibl~ero, Göte Fegclit.ing, Einiun., Fru, Stockliolin. Fischer, Lotteii, fru, Ekeberg, Lidkö- borg piiig. Eli~tröiii, i \., öfveriiiteiideii~, StockFiscli ersiiröin, Aiiu n, frökeii, Knrlskrci.in. Flensbnrg, Ernst, Iiiirnclsl~öfdiiig, Roi: i-. iieby. Elfving. GCtbildn. !. frn, P Flodiii, Louise. frii, Stocltliolii~ Ell; nii, Sopliie, f r ~ i, Göteborg. Florlin, Sigfricl, l) okfijrliiggare, StockElo \ \ rsoii, G., lektor, Knrlstnd. liolili. Eiiherg, r \ liiin, fi.ölieii, Helsiiigborg. Florell, lugeborg, frii, Uddcvslln. Eiibloui, Helfrirl, frii, Stockholiii. Eiil. ) loiii, Vnlfricl, Iiiir: iclsli (, ftl., I&lt;nrlsl,y. J~loi.i.ii, Aiidriet.te, fru, Maricstnd. Xhcle~.steiii, Uno, Staclsfiskal, SiirlerFogeliiinrk, Qiiiiliil d, frölieii, VesUervil;. limi ii.
Utskottet, som tagit detta vigtiga ärende i noggrannt öfvervägande, får till en början fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, dels att vid innevarande riksmöte blifvit väckte flera förslag, åsyftande att, genom tillvägabringande af en kyrklig representation, bereda församlingarne mera deltagande, än som hittills egt rum, i handhafvandet af de kyrkliga angelägenheterna, dels ock att en så beskaffad byråkratisk form för dessa ärenders behandling, som uti nu förevarande motion blifvit ifrågaställd, ingalunda är med förenämnde organisation förenlig: hvadan för närvarande och intilldess sig visat om och hvilka åtgärder för tillvägabringande af en sådan organisation kunna blifva vidtagne, någon framställning i den af motionären föreslagna syftning, åtminstone så vidt de rent kyrkliga ärendena angår, synes icke lämpligen böra afgifvas. I öfrigt förekommer härvid att, efter det förevarande fråga, på sätt motionären upplyst, nyligen utgjort föremål för Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, Kongl. Majit uti Dess nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof föreslagit aflöning åt en särskild Expeditions-sekreterare, hvilken skulle hafva till åliggande: — att med sorgfällig uppmärksamhet följa alla frågor, som röra allmänna uppfostran och undervisningen eller dermed ega sammanhang, samt för Departements-chefen föreslå de åtgärder, som i dessa afseenden anses behöfhga och gagneliga; — att utarbeta de förslag och utlåtanden i dithörande ämnen, hvarom han af Departements-chefen erhåller uppdrag; — samt att, efter derom af Departements-chefen erhållen befallning, verkställa inspektionsresor till läroverken, för att om deras tillstånd, de der följda undervisnings-methoder m. m. afgifva redogörelse; och torde det af motionären anmärkta behofvet af ett särskildt embetsverk, för så vidt han med sitt förslag åsyftat att bereda en noggrann tillsyn å undervisningsväsendet och en på fullständig sakkännedom grundad utredning af dit hörande ärender kunna genom bifall'tili Kongl. Maj:ts omförmälda nådiga förslag blifva i någon mån afhjelpt.
Samtlige motionärerne hafva fästat sig vid det förhållande, att gällande resereglemente medgifver dem, som enligt detsamma åtnjuta godtgörelse för resekostnad, rätt att beräkna denna ersättning efter ett för hvar och en bestämdt antal hästar, och det utan afseende derå, att den till godtgörelse berättigade tilläfventyrs ej begagnat skjuts utan färdats på ångbåt eller på jernväg; hvilket motionärerne ansett böra rättas derhän, att omförmälda godtgörelse ej må beräknas efter andra fortskaffningsmedel, än som verkligen af den resande begagnats; hvarjemte dels Herr Eneqvist hemställt, att den, som färdas i Statens ärenden och på dess bekostnad till och ifrån Gottland, icke må ega rättighet att såsom nu sker, beräkna skjutsersättning för omvägen öfver Öland, utan allenast få åtnjuta sådan ersättning med beräkning för kostnaderna å den väg, hvilken nu trafikeras och hvarpå allmänna posten fortskaffas, dels ock Lundahl ansett, det ej heller annan ersättning än den ofvan föreslagna bör till någon utgå för den del af vägen, som han medelst tillgänglig ångfartygslägenhet eller jernväg kunnat begagna. Då emellertid frågan om ett förändradt resereglemente, under hvars bestämmelser samtliga ofvanberörda förslag äro hänförliga, med föranledande af Rikets Ständers Revisorers gjorda anmärkningar i hufvudsakligen enahanda syfte, som motionärernas redan af annat Utskott gjorts till föremål för Rikets Ständers pröfning, anser Utskottet motionerna i omförmälda hänseenden ej böra till särskild åtgärd föranleda. Deremot innehåller Nettelbladts motion jemväl andra förslag, hvilka icke torde komma under öfvervägande vid omarbetandet af resereglementet, och öfver hvilka alltså Bih. till B. St. Prot. 1862 & 1863, 8 Sami, 15 Håft. 1 ii Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande >M 64. särskildt yttrande erfordras.
S. D. Sedan Statsoch BancoUtskottens Betänkande N:o 20, med alla dertill hörande Bilagor, angående Reglering af Ri» Prof, Utdr. d. 15 Julii xfl23. 519 kets Penningeverk, m. m. voro genomgångna och Ståndet ansåg öfverläggningarne i detta ämne fulländade, befanns, att HufvudBetänkanden: N:o 20, Om Reglering af Rikets Penningeverk m. m. samt följande dertill hörande Bilagor. N:o 21, Litt. A. Om Bankens närvarande ställning samt bestämmande af förhållandet emellan Bankens Sedlar och silfvermynt. N:o 22, Litt. B. Om uppköp och invexling af myntbara metaller samt framdeles utvexling af reelt mynt. N:o 23, Litt. C. Om RiksgäldsContoirets ställning och inlösen af dess sedlar. N:o 24» Litt. D. Om Statsverkets förhållande till Banken. N:o 25, Litt. Om sättet för bestridande af de penningeanslag till allmänna företag, hvilka Ständerna kunna, vid denna Riksdag finna skäligt besluta, samt hvad sorn möjligen kan brista i de tillgångar, som 520 Vrot. Utdr. d. 15 Juli i 1823. Jeunna utses till fond för mindre Creditivet. N:o 26, Litt. F. Om BancoDiscontens Lånerörelse obh de omständigheter rörande densamma, hvilka ansetts ega sammanhang med allmänna FinanceRegleringen samt N:o Litt. H. Rörande Odlings och Fastighetslån, blifvit dels till alla och dels till vissa punkter återremitterade, hvaremot Ståndet, i afseende på Utskottens framställningar cch förslag i nedranskrifne Utlåtanden, nemi. N*.o 27, Litt. G. Om Bankens utlåningar å guld och silfver, metaller och andra varor. N:o 29, Litt. L Om Creditivanslagen för Jern-Contoiret och Manufactur-Disconten samt N:o 30, Litt. K.
I7ti en till Longi. IVIapt ingikven skrift, kalv» tltrmeens sistlidet är Församlade XuIImägtigs, ined anmälan, Rurusom Nrmeens Rensions-Lassas delegare, utan något statens Ridrag, körRundit sig till amortering ak so«orden inom Armeen, uti I,vilkas tillkomst cle nu tjenande lika litet Rääs dsl, som ds ak aeeordens lois vinnande kunde n^uta någon egentlig kor - ^.'0 O H. 3 nion, oell Iiuiulecles cieung, för ^I'M66N8 Offieergre kännliärg Uji^olfrin^, linlvnilsäkliZen gf8eeucle efteikommgn6e8, som ville säAg, vlet gllmännäs löiclel, syntes förtjent gf eleltäAgncle f, än 8tätens siclä, i nnöei cläniA!mt gnliällit, ätt IVäcliA frgmställninA till Ilikets 8tgnöer mätte AÖrgs, om lieviljäncie ät Direetionen olver ^rmeens kensions-figssg »5 ett creöitiv L Rikets 8tänclev8 Ränk, stort lie Iluncliäcle ^fusenils (000,000) Riksclgler, ätt, emot gf Rikets 8täncler Iiestämirignele säke, liet oeli lov lä^stg väntu, som ineil^ilväs kän, IleAg^näs, i elen liänclelse bemälelä
Hjorths motion om upphäfvande af den i Kongl. Brefvet den 2 Augusti 1836 föreskrifna försegling af Bränvins-käril. S. D. Ståndet, som i skrifvelse af den 13 Februari sisth till Hög v. Dom - Prot. Utdr. d, 3 Mars 184*• 153 Dom-Capillen i Lund och Götheborg tillkännagifva, att den ärliga revisionen al' Lune-Contoirens i Malmö och Götheborg Räkenskaper och förvaltning kommer alt med den 15 April nästkommande taga sin början, och derjemte erinrat väibemäldte Dom-Capitel att gå i författning om utseendet, inom deras respective Stift af en Fullmägtig från hvardera att i re visions-förrättningarne deltaga, beslöt nu härom Banco-Utskottet, genom utdrag af Protocollet, underrättelse meddela. S. D. Vid nu skedd föredragning af Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, N:o 253, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren 1835, 1837 och 1839 afgilne Berättelse om samma år verkställd granskning af Stats-Yerkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1832, 1833, 1834, 1835, 1836 och 1837, fann Ståndet för godt återremittera 19 punkten i Skrifvelseförslaget angående medels anvisande för betäckande af kostnaderna för inventering af eke virkes-föri åden i Carlskrona, helst denna fråga ännu vore på Rikets Ständers beslut beroende; hvaremot Ståndet i öfrigt godkände skrifvelse-förslaget. I sammanhang härmed blef ock Expeditions-Utskottets Memorial, N:o 37, såsom godkändt genom nyssnämnde beslut, till handlingarne lagdt. S. D. Föredrogos ånyo ej mindre Lag-Utskottets Betänkande N;o 143 öfver väckta motioner angående gemensam lag för inrikesoch utrikes-vexlar, än samma Utskotts Utlåtande
Directionens utlåtande, anhåller Directionen, att i anledning af Rikets Ständers Revisorers uppgift örn Nummer-Lotteriets afkastning få i underdånighet erinra, alt dertill bör räknas icke blott de till Slats-Contoret lefvererade medel, ulan äfven inkomsten af den Bevillning, som å utfallande Vinster innehålles för Riksgälds-Contorets räkning, enligt Bevillnings-Stadgan, samt af Postporto från Lotteri-Verket till Post-Cassan. Med iakttagande häraf, utan att taga i beräkning de 2,833 R:dr 16 sk. hvilka af Nummer-Lotteriets afkastning blifvit årligen afsatte, för att till Brudgåfvor ibland allmogens döttrar och några få Barnhus-Flickor utdelas, enligt serskild Kongl. Disposition, som vid Lotteriets indragning upphör, skulle för åren 1832 till och med 1837 den i RevisionsBerättelsen utförda Inkomst-summa 402,650 R:dr 30 sk. 11 r:st., genom Bevillningen 56,011 R:dr 15 sk. 11 r:st., och Postporto 42,289 R:dr 31 sk. 4 r:st. ökas till 500,951 R:dr 30 sk. 2 r:st. och visa i medeltal en behållen inkomst af 83,491 R:dr 45 sk. årligen, i stället för 67,108 R:dr 21 sk. 2 r:st., som Revisions-Berättelsen upptager.
Justitiestatsministern greve Fredric Gyllenborg Statsministern för utrikes ärenden greve Lars von Engeström En av rikets herrar greve Mathias Rosenblad En av rikets herrar greve Anders Fredric Skjöldebrand Skulle någon av dess hindras av sjukdom eller laga förfall, tillträder Statsrådet, greve Carl Axel Löwenhjelm Tillförordnad hovkanslern, Statssekreteraren, En av de aderton Anders Carlsson af Kullberg, att under Vår frånvaro leda regeringen Vi bjuder ämbetsoch tjänstemän och Våra trogna undersåtar att med lydnad och hörsamhet efterkomma och verkställa vad den tillförordnade regeringen befaller. Stockholm den 17 september 1822 CARL JOHAN Kungörelse angående barnmorskelärlingars antagande vid undervisnings verket i Stockholm. 25 november 1822 För att främja nödvändig tillgång på skickliga och erfarna barnmorskor i riket har Vi bifallit Sundhets kollegiets förslag att 12 barnmorskelärlingar per år skall antas vid undervisningsverket vid allmänna barnbördshuset. Kungörelse till allmänhetens underrättelse utfärdas om antagandet till lärlingar, undervisningstiden och kostnaderna både för dem som staten kommer att bekosta och de som själva står för kostnaderna. 1: o Två årliga terminer fastställs med början 1 april och 1 oktober. Där kommer att antas 6 frilärlingar som staten bekostar utbildningen för och sedan även de som själva bestrider sina underhållskostnader. 2: o Ansökningarna skall åtföljas av betyg undertecknade av prästerskapet, att den sökande är gudfruktig, sedlig, frisk, kan läsa och skriva. De som söker friplatserna insänder sin ansökan genom befallningshavande och där skall finnas uppgift om härad och socken, där den sökande sedan hon blivit examinerad och godkänd tänker bosätta sig och om den orten verkligen har behov av en barnmorska samt om ortens innehavare saknar tillgångar att under lärotiden underhålla lärlingen. 4: o Under de nio månader som barnmorskeeleverna enligt författningarna skall undervisas erhåller frilärlingarna bostad och ved samt 8 riksdaler i månaden för sitt övriga uppehälle. De skall med gott uppförande och flit göra sig förtjänta av det. De som själva skall bestrida sitt uppehälle har sig själva att skylla, om de inställer sig utan erforderliga tillgångar och måste lämna sin plats utan examen
Ttn . • . 7001! 44- 9- 74g3 Understöd för svaga Rotar inom Kronobergs oell Galrnare Län 137^ T:r Sptml å 5 R:dr 687 24 Excercitie Esqvadronernas underhåll 22000 — S:r I242560 43 l I 66687 24 — 23718 j6 Värfvade Ar nidén. 566o 5 6 Tillökning i penningar 42>3. 1 1. - i spanmål 3 T:r i5 — - 4^28 [ 1 Minskning genom nedsättning i förslagspriset å Spanmålen 357 24 Kronprinsens HussarRegemente 57667 I 6 Minskning genom nedsättning i Spanmålens förslag! pris . 649 — Svea LifGarde 78398 22 6 Tillökning i penningar • • • — 5390 Minskning, 307 T:r Spanmål å 5: 16 16:7:16,- genom nedsättning i förslagspriset i d:o 564: 32. - 2202 Andra LifGardet 78398 22 6 — 55oo Minskning, likasom för Svea LifGardet . , . ♦ ♦ * 2202 Wermlands FältJägareRegemente 22 [98 24 — Tillökning — 2775 4o — Konungens Eget Värfvade Regemente ♦ ♦ ♦ 634l8 >4 — Minskning genom Regementets indragning och öfver— 634l8 *4 Svea ArtilleriRegemente . 87141 3o — Tillökning i penningar .. 41662: 3o. - i spanmål 5i6§ T:r å 5 2082 24. - 44^45 i5 Minskning genom nedsättning i förslagspriset å Spanmål 67« Götha ArtilleriRegemente ♦ ♦ I 10126 39 6 Tillökning i penningar .. 2615g: 23.6. d:o i Spanmål ig3 T:r 16 k:pr å 5. 967: 24. - 27126 47 6 Minskning genom nedsättning i förslagspriset å Spanmålen 89° — Transport 553974 12 6[ 89266 l7 6 70396 38 14 Transport Wendes Arti IleriRegemente Tillökning i Penningar ,
Med fartygets last förstås allt det gods, som på märkrullan upptecknas bör, och ej hörer till fartygets inventarier, utredning och provision, 9 §• Skepparens, besättningens och passagerarnes gångoch sängkläder samt andra tillhörigheter, sora ej kunna till flyttsaker eller handelsvaror hänföras, skola, då de genom Dykeriets försorg blifvit bergade, kostnadsfritt till egarne aflemnas. 10 §. Dag-tractamentet för Dykeri-Commissarien, under påstående förrättning, bestämmes till trettiosex skillingar Svenskt Silfver, antingen i klingande mynt efter 1664 års myntfot, eller oek med Bancosedlar, efter det förhållande emellan dessa Sedlar och Silfver-Riksdalern, som är eller varder bestämdt, samt arbetslönen för det vid bergningen begagnade manskap, efter arbetets mer eller mindre besvärlighet och dermed förenade våda, icke under sexton och icke öfver tjugufyra skillingar Silfver för hvarje dag, efter hvilken beräkningsgrund Dykeri-Bolaget jemväl skall åligga att liqvidera det främmande manskap, som, innan Dykeriet om biträde anlitades, tilläfventyrs varit af Skepparen begagnadt; kommande den arbetslön, som derutöfver Exp.-Utsk, Förslag till und. Skrifv, N.o 3o2. 21 möjligen kan vara af Skepparen utlofvad , att af honom till manskapet serskildt utbetalas. II §. Har sjöskada ej varit af svårare beskaffenhet, än att fartyget med dess innehafvande last blifvit räddadt, utan att någon del af lasten behöft lossas, eller finnes fartyg, hvars last till större eller mindre del blifvit lossad, vara i det oskadade skick, att det genast kan intaga sin last och fortsätta resan, må sådant ej vägras , så snart bergnings-kostnadema antingen blifvit liqviderade, eller Skepparen derföre ställt godkänd borgen eller annan nöjaktig säkerhet.
St. täcktes bevilja att å allmän stat utgå, och att för Hr Professor Akerman personligen, så länge lian sjelf handhafver chefsskapel för orthopediska institutet, för dess möda och besvär måtte på indragn.stat åt honom anslås årligen en summa af 1000 r:dr b:co, alltsammans att utgå ifrån innevar. års början, samt, i händelse Hr Professoren blefve oförmögen att som chef vidare handhafva institutets öfverinseende, han då måtte för sin öfriga lifstid årligen få åtnjuta 5oo r:dr b:co, emot iakttagande af följande förbindelse, som tryggade institutets och fäderneslandets fördel, nemi : 1:0 att tre (3) fattiga, lytta barn alltid skola få fri plats och kur i oitbopediska institutet; 2:0 att en ung läkare med mekanisk fallenhet blifver af Professor Akerman för alltid engagerad vid institutet, att af Hr Professoren hållas och lönas, samt undervisas grundligt både theoreliskt och praktiskt, äfven genom egen handläggning i den orthopediska läkarekonsten, för alt blifva qvalificerad alt en gång kunna blifva professorns efterträdare som cbef och förste läkare vid institutet. Detta sista villkor är högst vigligt. I hvad fall som helst, Professor Akerman må snart eller sent lemna institutet, så är hans efterträdare alltid färdig och beredd genom en grundlig vettenskaplig bildning i den orthopediska läkarekonsten — att emottaga chefsplalsen. Hvarje bildad nation bör äga ett orlhopediskt institut. I få länder kan mer än ett bära sig. Ett land har mer gagn af en duglig oell grundlig orthopedisk läkare, än af flera halflärda; ty endast af en sådan kunna landets alla missbildade barn blifva grundligt botade, efter vettenskapens och konstens ständiga framsteg. Den orthopediska praktiken är både svår i många afseenden och mindre lönande, den fordrar hos sin man mekanisk fallenhet, mycket tålamod, flit, arbetshåg, sjelfuppoffring och menniskokärlek. Den vanliga läkarepraktiken är mer både beqväm och tacksam.
Begär hos Eder specerist 1 Stockholm och de flesta landsortsstäder Vasateatern. » En vintersaga », s o m under den senaste tiden gifvits för nära utsålda hus, uppfördes för sista gången i går torsdag, enär fru Håkansson o c h hr Svennberg efter slutad föreställning måste afresa till Helsingfors för att under sex veckors tid uppträda å därvarande svenska. teater. I dag fredag gifves ingen fö- reställning, m e d anledning af generalrepetition å sagospelet » Lycko-Pers resa », som uppföres för första gången å denna teater lördagen den 17 dennes. Södra teatern uppförde i torsdags för första gången ett svenskt originallustspel » Doktorns bröllopsdag », till hvilket vi härnäst skola närmare återkomma. öfverallt, bara bäcken porlade söfvande då sträckte du ut dina armar. Var det » k o m », du hviskade? Jag har aldrig vetat det bestämdt, dock hörde jag det någonstädes ifrån. — Men ditt ömma, ljusa leende, det såg jag, din mustasch som skälfde lätt, dina ögon s o m nästan svartnade. — En 3 rsel betog mig, en gränslös kärlek, den svepte in dig, mig själf, allt i ett flor — hade jag älskat mindre, så hade jag vågat hoppa i din famn — öfverdådigt som ett barn. Nu vågade jag ej, vågade ej tro, att det var kärlek, s o m sträckte sina armar vågade ej bjuda ut min kärlek, så kallade jag det. Jag blef stel, koketteri hade man varnat mig för, en kvinnas blygsamhet gör henne dubbelt begärlig, hade man lärt mig. D u stod kvar. Och jag vände mig o m och sade — lät det naturligt? Jag tror nog det. r A b o n n e m e n t ä 10 kr., gällande för de tre konserterna jämte tillträde till alla repetitioner, kan tecknas i A b r. Lundquists hofmusikhandel samt vid repitionerna måndagsaftnar i musikaliska akademien. Kammarmusik.