Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer måtte för ifrågavarande ändamål bevilja bolaget ett lån af 66,666 r:dr 32 sk., emot förbindelse för bolaget att ansvara för arbetets fullbordan samt under iakttagande i öfrigt af de vilkor, som uti serskildt utlåtande komma att af Utskottet föreslås. m) Uppmuddring af hamnoch segelrännan vid Christinehamn, hvartill kostnadsförslaget upptager 24,640 r:dr 52 sk. och styrelsen föreslagit statsbidrag, till en del såsom lån, af 16,560 r:dr. Af Utskottet meddelade handlingar inhemtas, att, om anslaget ej kunde erhållas, men ett amorteringslån, motsvarande den beräknade kostnadssumman, deremot beviljades, Christinehamns stads äldste, enligt bifogad förbindelse, åtagit sig å stadens vägnar att, efter den upprättade planen och kostnadsförslaget, berörde arbete verkställa. Vid öfvervägande häraf och då en förbättring af hamnen vid Christinehamn synes Utskottet lända till fördel ej mindre för staden, än Wermlands och Nerikes bergslager och således vara af mera allmän nytta, får Utskottet hemställa, att ett lån af 24,000 r:dr må för ifrågavarande ändamål åt Christinehamns stad beviljas, mot förbindelse för staden, att ansvara för arbetets fullbordan samt under iakttagande för öfrigt af de vilkor, som framdeles komma att föreslås. n) Fullbordandet af Ystads hamn, hvartill af styrelsen, såsom låneunderstöd, föreslagits 50,000 r:dr. Stata-Utskottets Utlåtande, N:o 194. 13 Till pröfning i sammanhang härmed har Utskottet förehaft en af Herr L. Billström hos Borgareståndet väckt och till Utskottet remitterad motion, deruti, efter meddelad upplysning, att staden Ystad för redan verkställde arbeten påkostat 411,678 R:dr å sin hamnbyggnad, hvarå ytterligare behöfde användas 260,000 r:dr, blifvit begärdt, att ett statsanslag af 80,000 r:dr och ett serskildt lån af 50,000 r:dr måtte af Rikets Ständer för Ystads hamnbyggnad beviljas.
Det är icke nu min mening att ingå i afgörande utaf hvilket som kunde vara nyttigare på det hela att antaga flera och smärre eller elt mindre antal större fängelser; men jag har blott velat fästa uppmärksamheten på att innan en viss slutlig plan för fängelsebyggnaderna blifvit bestämd, kan hvarken antalet af behöfliga celler, eller kostnaden för deras uppförande på förhand uppgöras. Till ifrågavar. behof anslogo R. St. år 1841 1,300,000 r:dr, hvilka till största delen blifvit använde under de sedan dess förflutne åren. Det är icke min mening alt klandra hvarken anslaget af dessa medel eller sättet hvarpå de blifvit använda, men, genom de redan utförda arbetena, bör en tillräcklig erfarenhet vara vunnen, för att en fullständig plan lill ransakningshäktenas fullbordade byggnad kunnat upprättas; och R. St. borde derföre äga billigt anspråk, att nu få på grund af en sådan bestämd utredning fatta sitt beslut i denna vigtiga anslagsfråga; så att Ständerna med någon sorts säkerhet kunde vid anslagets beviljande veta ej mindre efter hvil - Den 23 Februari f. m. ken plan medlen komma att användas än ufven den slutliga kostnad, som för fullbordan deraf erfordras. Det omtalas äfven i betänk. , att Utsk. skulle komma att med annat Utsk. sammanträda för behandling af andra med reglering af cellfängelserna sammanhang ägande frågor. Jag skulle för min del tro, alt detta bordt föregå afgifvandet af detta betänk. En ledamot har visserligen sagt, att en äterremiss nu skulle kunna medföra betydliga kostnader genom uppkommande uppskof med fängelsebyggnadcrne. Jag ber likväl att dervid få fästa uppmärksamheten derpå, att medel af det gamla anslaget ännu finnas för fortsättandet af de redan påbörjade byggnadsarbetena äfvensom de nya ännu icke påbörjade byggnader, som i händelse 11. St. bevilja den ifrågavar. anslagssumman kunde komma i fråga att uppföras under delta år, men genom denna återremiss i brist på medel skulle komma att något sednare sättas i verket, ingen svårare olägenhet deraf kunde uppkomma, än att medlen, så vida de komma att beviljas, reserverades till nästa är, dä dermed så mycket mera kunde byggas.
Utom Landet, ar det, i brist af Silfver, blott Varubytet, som kail blifva till vår skada eller fördel, Då man icke bordt förmoda, det publika Låneinrättningar, vid högsta Prerogativer föf Penningemannen, dock skulle missbrukas , kunde äfven försigtigheten stundom blifva otillräcklig vid Banco-Disconten och Effect Låne-Inrättningar, hvars Vinst borde återspridas tili Förlag åt Näringarnej men puklique Lån-systemet, med sina brister , må dock hellre bibehållas än SedeUndragrtings-Strypsystemet, deri Ockret skuU le finna nytt fällt, efterlängtad skord och nya offer för sin gränslösa roflystnad, 8'0 Skyndsam, tydlig och verl foerad redovis* ning för allmänna Medlen, Riksens Ständers Herrar Revisorer hafva fullkomligt visat huru nödvändig den är, och återsiår blott Standernaä tacksamhets betygelse för deras Patriotiska Mö. da och omständliga Berättelse. Det bör offentligen deereteras att dessa, af Fosterlandet väl förtjente Män, njuta, så väl gemensamt, solli hvar och en i synnerhet, allmänt bifall, 612 Den 30 December. Kronovärdiet af 36 sk. för en Tunna Spannmål bör hädanefter icke i någon räkning upptagas, utan Markegång*- eller Försäljnings-priserne visa rätta beloppet af Kronans ganska betydliga Intrader. 9:0 Product-afsättnings beqvämlighet. Canalgräfningar och nya vägars anläggning, äro visserligen af stor nytta. Jag är dock en ibland dem som anse Götha Car.al-arbetet företagit innan nödvändigare förbättringars följd. De stora Summor det redan kostadt, och ännu fordrar, hade förmånligare kunnat användas. Men nu vore det både skada och skam, om detta sköna arbete skulle inställas, hvarföre ett Banquens tillskott, ersatt genom Bevillning , icke såsom Discont-bidrag, utan såsom Lån mot Hypothek, af första Inteckning i Canalen, med dess afkastning, borde fortfara.
Men om två Svenska snillen, så högst olika till djup och vidd, till lynne, till smak, till hela sin verldsåskådning, ändock i sådan öfverensstämmelse möta hvarandra: ligger ej då nära tillhands den slutföljd, att denna åsigt af saken är just den ursprungliga svenska? den hos hvarje äkta svenskt sinnelag anborna? Tilläggas måste dock: Dalin har bättre lyckats i uppställandet af sakens allmänna grunder, än i deras tillämpningar på vittra föremål. Hans tankar öfver Granskning i allmänhet göra honom stor heder: hans ästhetiska Gransknings-lära hemfaller, icke dessmindre, sjelf under det omdöme, som han i de ”Korta Påminnelserna” yttrar om svenska skaldekonsten, att den, i hans tid, ”ännu icke hunnit ur sina barndoms-år”. Tvifvelsutan innehålla dessa Påminnelser åtskilligt rätt förståndigt; men det berör nästan blott – och äfven detta på ett nog lösligt sätt – Skaldekonstens utvändiga och techniskt formala villkor. Det enda spår man här träffar af någon uppmärksamhet fästad vid hennes inre och positiva egenskaper, är hans beskrifning på den ”poetiska friheten”, eller den af poetastrerne så ofta åberopade ”licentia poetica”. ”Hon består”, säger han, ”icke i språket, i ljuden, i takten, i orden”, utan i ”tankar, afmålningar, dikter och förtjusande infall. Poeten får flyga till himlar och stiga ned i afgrunder, skapa nya varelser och göra personer af dygder och laster, sätta lif i hårda bergen och göra sjelfva djuren vältaliga; allenast att Naturen är hans ledare och Sanningen, fastän i sjelfva diktens kläder, framlyser ur alla hans utlåtelser”. Detta är rigtigt, och äfven vackert. Men redan förut hade Spegel, såsom vi sett, ännu vackrare yttrat någonting dylikt. Än mera: i sina på Carl XII:s begäran svenskt författade ”FörnuftsÖfningar”, hade Philosophen Rydelius tillkännagifvit: ”Vishetens slott bör intet vara utan en så ståtelig prydning, som Poësis är. Om man högt värderar en död målning, huru mycket mer en lefvande?
Hushållnings-sällskapet har sökt verka för inrättandet af socknemagasiner inom öfriga församlingar, men dessa försök hafva ej ledt till annat resultat, än att församlingarne, efter i sockenstämmor inhemtad kännedom om upprättade och utdelade tryckta förslag till reglemente för dessa inrättningar, nästan enhälligt erkänt nyttan deraf, men tillika förklarat, att de ej hade råd bekosta de för ändamålet erforderliga byggnader. I en församling, Rödeby, har dess andel af afgifterna för försäljning af spritdrycker för åren 1856 —1859 blifvit anslagen till bildande af grundfond för ett socknemagasin. Till skydd mot brandskador finnas 3 försäkrings-inrättningar i länet, nemligen: Länets Brandstodsförening å landet samt Brandstodsföreningarne för Tvings och Bäckaryds socknar. I Länets Brandstodsförening, stiftad år 1847, brandförsäkras fast och lös egendom å landet, utom köpingarne. För fabriker med ångmachiner och samma ägare tillhöriga hus inom visst afstånd derifrån, äfvensom för penningar, guld och dylik lös egendom vinnes ej inträde i bolaget. Försäkringsrätten är för öfrigt begränsad, så att försäkring ej meddelas till högre belopp än 10,000 R:dr för ett och samma hus, 20,000 R:dr för hus samt 25,000 R:dr för lösegendom å samma gård, om ej husen ligga på längre afstånd ifrån hvarandra. De för brandskadors och kostnaders ersättande erforderliga penningar utskrifvas och tillskjutas af delägarne i mån af behof och i förhållande till försäkringssummorna. Delaktighet i föreningen befriar från förbindelse att enligt lag och förut gällande förening godtgöra timad brandskada. Ledningen af bolagets angelägenheter är anförtrodd en af bolaget utsedd Direktion med biträde af Brandstods-komitéer inom socknarne. Blekinge Län. Brandoch Kreatursförsäkringsbolag. 25 I Tvings sockens Brandstodsbolag, stiftadt år 1856, för försäkring af hus och lösegendom i Tvings socken, kan inträde vinnas äfven af personer inom angränsande socknar.
Skytteska donationen, om dess skiljande från Statsverkets inkomster — 4 1 23 220 b. 16 Juli b. 16 Juli b. 17 Juli b. 15 Juli Skäne, föreskrifter emot gifte husmäns och inhyseshjons utvandringar derifrån till Danmark — 8 — 8 — b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 25 Jan. Skårman, C. F., befrielse från ett arrende, se Bryntesgården Lindarfva. Slöjder och, binäringar hos allmogen, om åtgärder för befordrande deraf m. m — 8 — 95 — b. 14 Juni b. 28 Maj b. 28 Maj b. 28 Maj Slöjdexposilioners befrämjande, anslag till 1 4 1 165 29 b. 26 Juni b. 26 Juni b. 28 Juni b. 28 Juni 177 Slöjdföreningens skola, anslag till, se Undervisnings-anstalter för slöjder. Smides-verkstädcr, inom Bergslag, privilegierade, om fri och obegränsad smidesoch vågföringsrätt för dem — 8 — 42 — b. 12 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars b. 5 Mars Smålands Husar-regementes afsittande — 4 2 24 — b. 26 Juli b. 29 Juli b. 50 Juli 1. b30 Juli Smör och Lax från Norroch Westerbottens län, upphö- rande af produktionsbevis vid aflastning deraf — 8 — 40 — b. 12 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars 58 Socken, om rättighet för hvarje sådan att varda försedd med 'egen prest — 8 — 43 — a. 12 Mars b. 5 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars 59 Sockenbibliothek, inrättande deraf — 8 — 127 — a. 2 Aug. a. 2 Aug. b. 6 Aug. b. 2 Aug. Sockenkartors upprättande, redovisning af anslaget för , . — 4 1 50 2 b. 1 Febr. b. 1 Febr. l.b.lFebr. b. 1 Febr.
Hans lust att lysa med utsökta anrättningar var endast ett infall, en idé, som han ville praktisera och drifva fram, och som han snart tröttnade på, liksom på allt annat. Då det en gång hade kommit ett par resande virtuoser till staden, som blefvo inbjudna till Toftes, fann Tofte det vara en stor brist hos sig, att han talade franska så illa. Han föreslog Nina, att de skulle taga lektioner tillsammans, han vidtalade en lärare och var en tid flitig som en skolpojke i sina studier, men efter ett par månader förklarade han, att han icke hade tid dertill längre, och Nina måste fortsätta ensam. Allt hvad Tofte företog sig, gjorde han med ett eget behag och en älskvärdhet, som gjorde det omöjligt för Nina att någonsin hindra honom deri, och den värme, hvarmed han alltid började ett nytt arbete, ett nytt intresse, en ny bekantskap, gjorde, att de ifrågavarande alltid i honom sågo en ovanligt entusiastisk och uppriktig natur. Han var också båda delarna, men alltid blott för kort tid, och då kastade han med fullkomlig likgiltighet det gamla och tog med samma entusiasm itu med något nytt. Den missräkning och sorg, ja, den förbittring, som han dermed ständigt väckte hos andra menniskor, märkte han icke, eller brydde sig icke om det. Han såg sig aldrig tillbaka och var alltid så fängslad af hvad som för tillfället upptog honom, att han icke alls hade tid eller intresse för hvad han hade lemnat. Ett gammalt skåp eller en sprucken kopp, ja, till och med ett lager vin i källaren, kan icke lida något vidare af att bli glömdt och lemnadt, men för en menniska är det något annat. Nina hade af hela sitt hjerta trott på, att den kärlek han gaf henne var en kärlek för hela lifvet, något som ständigt skulle fylla honom med glädje och lycka, och hon kunde icke tro, icke en gång riktigt fatta, att hon redan icke längre var honom nog. — Han var visserligen icke ovänlig mot henne, och hon hade blifvit en daglig kamrat åt honom, som han skulle sakna, om hon icke vore der, och hvars sällskap var honom kärt, men han intressserade sig alltid mer för något annat än för henne. Hvar gång en ny lust eller passion kom öfver honom, tänkte Nina:
1,75 px m e t e r h o s därstädes fortsätter att r e a l i s e r a mitt stora, rikhaltiga lager af Möbeltyger, Gardintyger, Mattor, Borddukar, Divansmattor, Orientaliska Mattor och Draperier m. m. till mina nu kända, ytterst låga priser. J O H N Drottning-gratan Denna Handelsskola, den äldsta pä platsen under samma ledning, undervisar i Bokhål eri, Skönskrifning, Räkn n i g, diverse Kontorsgörom. o, Språk m. m. Al a ämnen äro valfria, [2769] Engelsk dela, det jag nu efter verkstäld lager-öfverflyttning från n:r 19 till lokal 14 Stockholm, 48 Till den ärade allmänheten tager jag mig härmed friheten medK. L. Lundberg &amp; K:ni e° S Drottninggatan 56. P r b f ä B [2771] L E M Ä N Drottning gatan [2789] Ett rikhaltigt lager af Gosso. Flickkläder för alla åldrar, bättre och enklare. Kläder sys äfven, då tyg till - slappes. VAN Nancy Cederberg, H0UTEN ' S 24 Vesterlånggatan 24. Pianofabriks, Göte " borg, Bäst — i bruket billigast. välkända, inoch utrikes prisbelönta tillverkningar af Flyglar &amp; Pianinos Kngroslager hos: Vilh. Tecktonius, rekommenderas; särskildt dess nykonstruerade Axel Bergmark &amp; K:ni, Göteborg. Stockholm. (Nord. A. - B. Göt. A.-B., Göt. X\ Flottar ej! Klibbar ej! Skyddar mot mjäll och hårets affallande. Finnes i Stockholm uti Fanny Gelins renommerade Parfymbutik,. Malmtorgsgatan n:r 5, vis-å-vis hotell Kung Karl; i Göteborg hos fru Olivia Pihlström, Haglunds hotell; i Malmö hos hr Wöhlecke; \ j i Norrköping hos fröken Helena Hartzell; i Upsala hos fröken S \ Alma Högstedt samt i öfriga Sveriges städer hos bokoch pappers\ / handlare. (G. S T E N eller CO Drycker. Vin att snart begagna.
Hon ville derföre på annat sätt gifva glans åt denna dag följande året. Tvänne omständigheter stadgade hos henne detta beslut: den första, en brinnande kärlek till själsodling och nitälskan för vittra idrotter; den andra, hennes dåvarande fruktsamma belägenhet, som innan årets slut ökade konungahusets glädje med Sophia Albertinas födelse, och hvilken belägenhet icke väl egnade sig åt en bullersam hoffest. Den snillrika drottningen, hvars vilja hvarken rönte, eller, vid detta tillfälle, borde röna någon motsägelse af konungen, hennes gemål, helgade dagen åt Sveriges sånggudinnor och invigde den 24 Juli 1753 Svenska Vitterhets-Akademien, som då hade sin första sammankomst. Till första uppsättningen ledamöter i denna hennes stiftelse, hvars stadgar, för en syns skull, prunkade med konungens underskrift, hade hon kallat riksråderne Höpken, Ekeblad, Carl Fredrik Scheffer, sedermera riksrådet Rudensköld och hofkanslern Dalin, hvilken sistnämnde tillika blef Akademiens förste sekreterare. Oviljan mot Tessin förblindade henne ända derhän, att hon vid detta tillfälle förbigick senatens vittraste penna, såsom sådan känd och erkänd äfven i främmande länder och af dessas största snillen. Genom Vitterhets-Akademiens inrättande har således ostridigt Fredrik den Endes syster efterlemnat ett ädlare minne af sina stora själsegenskaper, än den enda medtäflarinna, hon i dessa ägt på Sveriges thron: Gustaf Adolph den Stores dotter, skaperskan af Amaranther-Orden. Stiftelsen af nämnde vittra samfund var en bland Lovisa Ulrikas mest lysande dagar, och dottrens födelse några månader derefter, en af denna drottnings sällaste. Denna lyckliga händelse gaf anledning till och firades med en annan stiftelse. Frimurare-Orden inrättade då sitt barnhus, och med en sinnrik hänsyftning på den nyfödda prinsessan, präglades öfver denna barmhertighetsanstalt en skådepenning, som å ena sidan föreställer Moses, frälst af Pharaos dotter, med öfverskrift: «Servavit Regia Nata.»
Då R. o. Ad. i fråga om enskildte Banker bibehållit ordet ”utdelning”, så lärer väl äfven följdriktigheten fordra, att R. o. Ad. bibehåller samma ord i afseende på andra associationer. Uppå härefter framställd propos. fann R. o. Ad. för godt att antaga Ulsk:s inbjudning till instämmande i Presteoch Borgare - S20 Den 13 September f, m Stms beslut, hvarjemte R. o. Ad. godkände den i denna punkt föreslagna voter:s-propos. N:o 12, med uteslutande af l:sta alternativet i Nej-propos:n, hvilket jemte voter:s-propos:n N:o 11, i följd af inbjudningens antagande, befanns hafva förfallit. 9:de punkten, ang:de §§:ne 37 och 38. Hr Gr. o. Landtm:s först lill antagande af Utsk:s i denna punkt gjorde inbjudning framstälda propos. besvarades med Nej, hvaremot R. o. Ad. godkände den föreslagna voter:s-propos:n N:o 13. 10:de punkten, ang:de §:n 39. Lades till handlingarne. lide punkten, ang:de §:n 7-t. Hr von Hartmansdorff: R. o. Ad. har, i delta fall, antagit den mening jag förfäktat, nemi. att införa uttrycket: ”så vidi” i st. f. orden ”så länge”. Nu inbjuder Utsk. R. o. Ad. att frånträda denna sin mening, emedan 2 andra Stånd hafva antagit uttrycket: ”så länge”. Det skulle vara R. St. mindre värdigt, att rösta öfver dessa båda uttryck, hvarföre jag-, ehuru anseende R. o. Ad. hafva rätt i sak, likväl hemställer, att man heldre mätte låta detta uttryck falla än skrida till omröstning deröfver, och att inbjudningen således måtte antagas. R. o.
Föredrogs och lades till handlingarne S(atsUtsk:s den 17 dennes på bordet lagda Meni. iN:o 354, i fråga om medels anvisade för bestridande af erforderliga kostnader vid kontrollen för bränviustillverkningeu. Vid föredragning af SlatsUlsk:s den 17 dennes på bordet lagda Mern. N:o 358, med förslag till votens-propos., i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, ang:de Statsbidrag för en jernvägsanläggning från Dalarne, blef den föreslagna voter:s-propos:n af R. o. Ad. godkänd. Föredrogs StatsUtsk:s den 17 dennes på bordet lagda Mera. N:o 359, med förslag till sammanjemkuingar eller votens-propos:r. i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut om medels uplåning emot fonderade Stats-obligationer. Detta Mera. företogs punktvis till afgörande. Usta punkten, (ing:de de delar af Ulsk:s i ämnet afgifna 8 * 116 Den 18 November. förslag, sorn genom tre Slunds sammanstämmande beslut blifvit af gjorde. Lades till handlingarne. 2:dra punkten, angtde sednare punkten af det i Utlät. N:o 340 föreslagtia 4:de morn. Gr. Lagerbjelke, Gust.: I gårdagens plenum alslog R. o. Ad. en inbjudning Från BorgareSt. alt antaga dess beslut i denna fråga. Jag hoppas, att R. o. Ad. äfven nu vidblifver silt beslut oell godkänner voler:s-propos:n. R. o. Ad. fann för godt att, med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkänna den derom föreslagna votensproposm N:o 1. 3:dje punkten, an g: de utsättande af obligalionernes valörer i både sedeloch silfverrnynt, eller ock i både R:dr Riksmynt och Silfver-specie. Den härom föreslagna voter:s-propos:n N:o 2 godkändes.
Den uti nyssnämnde 1 mom. af 10 §. stadgade beräkningsgrund för de tillskott, hvilka, för fattigvårdsbehofvens afhjelpande, kunna utöfver de bestämda personella bidragen erfordras, har utgjort föremål för flera anmärkningar. Under förmenande, att nödig föreskrift saknades, huruvida hemmans förmedlade eller oförmedlade mantal borde läggas till grund för utgörande af dessa tillskott och att således närmare bestämmelse i detta afseende erfordrades, hafva flere motionärer ansett det vara med billighet och rättvisa mest förenligt, att det förmedlade hemmantalet förklarades utgöra denna grund; hvaremot af andre motionärer blifvit framställdt det yrkande, att i stället för nämnde beräkningsgrund, det fastigheten åsätta taxeringsvärde må såsom norm i berörde hänseende antagas. Med afseende å den betydliga olikhet till godhet, egovidd och allmänna onera, som emellan hemman inom olika trakter af samma församling, till och med inom samma by, förekommer, kunde, enligt dessa motionärers mening, hemmantalet, vare sig det förmedlade eller oförmedlade, aldrig anses såsom ett rättvist uttryck af innehafvarens förmåga att bära dessa utgifter. Derförutan har, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sisthållne riksdag afgifna förslag, blifvit yrkadt, att fattigvårds-samhällen äfven framdeles må kunna öfverenskomma om annan grund för fattigvårdsafgifternas utgörande, än den i författningen bestämda. Enär det torde kunna antagas, att, antingen den ena eller andra af dessa grunder för utgörande af fastighetSegares å landet tillskott till fattigvården bestämmes, en så jemn och rättvis beskattning dock icke lärer kunna åstadkommas, att beloppet af hvarje fastighetsegares tillskott alltid må fullkomligen motsvara hvad å fastigheten, efter dess verkliga värde bör belöpa, anse Utskotten det nu gällande stadgande, att afgiffcerne utgå efter samma grund, som för utöfvande af rösträtt vid socknestämma är uti 5 § af Förordningen om Socknestämmor i riket föreskrifven, vara det lämpligaste. Tillskotten komma då att erläggas i mån af hvars och ens deltagande uti och inflytande på kommunens öfriga angelägenheter; och denna grund finna Utskotten vara med billighet och rättvisa öfverensstämmande.
N:o 2, i anledning af väckt motion, angående bestämmande af ansvar för så kallade husdjurs misshandling: Återremitterades; N:o 5, i anledning af väckt motion, angående skärpning i ansvaret för förskingring af i qvarstad salt gods: Bifölls; N:o 6, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående tillägg i 3 Gap. 5 § Handels-Balken, samt förklaring öfver 32 § i Ridderskapet och Adelns privilegier den 16 October 1723, i afseende på der stadgade afgiftcr vid ulflyIlning till utrikes ort: Bifölls; S. D. Föredrogos ånyo Banco-UIskottets följande memorial; N:o 7, om anskaffande af militair-poster till bevakning vid lånecoutoren i Malmö och Götheborg: Bifölls. N:o 8, i anledning af Herr Friherre J. Alströmers motion, all å det i Banken, för Östads Barnhus-inrättning, insatte capitalbelopp måtte beräknas ränta, enligt den myntsort, i hvilken detsamma i Banken deponerades: Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets utlåtande, N:o 7, i anledning af väckta motioner, angående befordrings-förfaltningarne för prester. 190 Prot.-Utdrag, elen o5 September iS44- Med godkännande af Utskottets åsigt, alt motionerna icke tillliöra dess handläggning, ansåg Ståndet desamma böra af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet behandlas. S. D. Föredrogs ånyo Be vilh lin gs - Utskottet s memorial, N:o 8, i anledning af Riks-Ståndens beslut, angående återlemnande af Ilerr G. JU. Galbergs bos Vällofl. Borgare-Ståndet väckta motion om restitution af eganderälts-bevillniug för Upsala stads löningsjord.