Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— K:r 5 förfärdigas af granatfärgad faille, som ordnas i puffar öfver stommen. På båda sidor anbringas broderier af guldperlor; rosettoch hattband af reps i med perlorna öfverensstämmande färg. Maj 1888 IDUNS Den tjenande systern. |) in nya drägt är förtjusande. Tyget är utsökt vackert och mönstret smakfullt. Och sedan är den så väl utförd. Den sitter utmärkt och låter alla din gestalts företräden komma till sin rä ' t. Det var brådt, mycket brådt, men ändå är du säker att undgå dessa små pinsamma förtretligheter, som kunde göra dig missnöjd med den vackraste vårdag och fördystra ditt solljusaste lynne. Jag menar då- ligt fastsydda knappar, sömmar, som slippa upp, då du gör en &gt; hastig rörelse, och garneringar, som frigöra sig och fladdra i vårvinden. Ja, du kan vara stolt öfver din vackra vårdrägt och — - din sömmerska. Hon gör det så väl, den snälla fröken Klara, och du är henne tacksam derför; ja, du har sagt henne det och vänligt tryckt hennes hand. Ty du har uppfattat och erkänt sanningen i det motto, som förra numret af Idun bar. Men kanske du kunde göra ändå mer. Då din blick glider öfver den vackra nya drägten, ämnad för en sommardag der ute på sommarnöjets veranda eller för en utfärd i den lilla koketta slupen, som gungar i vågsqvalpet vid bryggan, mins du kanske den lilla fattiga sömmerskans bleka ansigte; hennes svårmodiga ögon, hvilka nattvaket och det fina arbetet beröfvat deras ungdomliga glans; hennes krökta, sönderstuckna fingrar, hvilka sakta och smekande gledo öfver det mjuka tyget, då du talade om sommarvistelsen der ute. Kanske mins du, hur en djup suck höjde hennes bröst. Ack, hon får ej tänka på något sommarnöje, landtluft och vederqvickande hvila. Hon måste stanna i sin vindskammare vid den mörka bakgatan och sträfva dag ut och dag in, för att förvärfva sig de medel, som äro nödvändiga för hennes torftiga existens.
Egentligen har jag begärt ordet för att fästa R. o. Ad:s upmärksamhet deruppå, alt här står föreslaget, att 1 R:dr Riksmynt skall inlösas med 2 ort 12-lödigt myntadt silfver. Detta uttryck anser jag mindre lämpligt. Om någon komme för att invexla en 100-R:drs-sedel, så skulle han, enl. denna ordalydelse, ega rätt att derföre fordra 200 ort silfver; det kan likväl hända, att 100 R:dr i silfver icke väga fullt 200 ort, dels till följd af slitning, dels i anseende till det medgifna remedium, och Banken blefve då nödsakad att inlösa sedeln med 100 R:dr myntadt silfver och något derutöfver. Jag tror det derföre vara bäst, att här begagna samma uttryck som i 26:te §:n, der det heter: ”1 R:dr Riksmynt inlöses med |:dels R:dr silfver, enl. myntordningen af den 9 Maj 1835”. Frih. Tersmeden: Till de skäl, som förut blifvit anförde för borttagandet af ettorna, vill jag äfven, innan diskussionen afslutas, tillägga det, att jag tror, att allmänheten, om silfver till ett större belopp kommer ut i rörelsen, blir hushållsaktigare, enär den helt säkert mera kommer att hålla på en silfver-R:dr, än en trasig pappersetta. När vi dagligen se, huru dessa sed - Den 20 November. 133 nare sedlar se ut, synes mig att vi icke borde vara serdeles angelägne om, att bibehålla dem. I afseende på Hr Björastjernas sista yttrande, får jag uprepa hvad ja,g förut anhållit om, att frågan om orten måtte blifva föremål för serskild behandling. Då nu ingen talare anmält sig till afgifvande af vidare yttrande, och Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. ansåg öfverläggningen om den del af förevande punkt, som föregår mom.
222 Etuis, alla slag, af Metall F ingerborgar och Syringar Fjädr ar, Ur— andra slag Fransar och Galonet^ alla slag Frugter, TrädFällar, Pelsar och hopsydda Skinn (jarn, färgadt, utom Turkiskt — Caniel-, färgadt ,— Kamulls-, dito — ofärgadt . — Linne-— Segeloch bindGevär Gips-arbeten Glas, Bouteiller, tomma, alla slag Chrystall-arbeten — Flusser, alla slag Glasögon och Lorgnetter — Fönsterglas . .. — Spegelfolier — Diverse Guld, arbetadt Hagel Handskar, alla slag Hattar, Strå- oell Fruntimmersllorn, arbetadt förb. förb. föib. ft. 2,220 #. Värde. Instrumenter, Fältskärs Juveler, infattade ^K_alk Knappar, alla slag . ■ Kimrök Knifvar, Penn. • • Korgar, alla slag . • Korkar, skurna Kummin Käppar Lack, alla slag Lackerade arbeten Lim, drag Lin, häckladt . förb. #. 385 förb. 1 » • » förb. förb. Färgade eller tryckta skinn — Sämskade dito . M armor, arbetad Masker . Mattor, Golf-, alla slag, utom directe från Turkiet Messing, Lahn, oagta arbetad Metaller; Bronze och Pläter, arbetad Mjöd ]\iålar, alla slag, utom Sy — Guldoch Silfver. — Måladt — andra slag .. Perlemor, arbetad Pedor, utom ägta och Vax Piphufvuden, utom omonterade af Sjöskum Plymer, andra slag än Struts Pomada • Serpentin-sten, utom Mortlar, arb Silfver, arbetadt Silke, färgadt Skedvatten Sköldpadd, arbetad Smink * Snus, utom Spanskt Solfjädrar Spannmål, Gryn, alla slag —■ Mjöl, Hafre och Korn Speglar Spetsar Strumpor, Silkes— Bomulls— RedgarnsStärkelse, hvit Svampar, matnyttige • • • Tegel:
porträtt förskrifver sig från hoffotografen ten, fann därför denna bal mycket ledsam Mycket annat har bleknat ur minnet redan i perspektiv — därtill kom en trosedan dess, men ej det tacksamma intrycGösta Florman och är utfördt nu på hösten; konungens — från hoffotografen Aron Jonaspisk hetta och en föga inbjudande dansloket af prins Oscars vänlighet, då hans falkson — togs vid hans majestäts senaste Mar kal, - Bloms stora sal, i hvardagslag mycket ögon följde den ungas för stunden så ledskröplig, ehuru nu rätt prydlig, elegant desamma missöde. strandsbesök i augusti. korerad med flaggor och upplyst af en ofantlig mängd ljus. I väntan på de kungliga stodo vi unga, röda, hvita, gula, som sillar h oppressade intill hvarandra — det var oförEn 83-årings kungaminne. gätligt obehagligt. » Kungens lilla Edla ». Det var sent på året 1887 — således med Af hjärtat gärna vill en gammal 83-årig Vid fanfarernas ljud inträdde den för gumma tala om, hvad hon minnes om vår mig som Stockholmsbarn både välkända och fyrtio års mellantid. Sedan 1872 hade jag älskade konung Oscar. Jag önskar jag hade efterlängtade konungafamiljen. De, som arbetat för de vanföras och kroniskt skrofulösas vårdande i Sverige, dels i tal och många minnen att framdraga, men det har ännu minnas konung Oscar I i hans kraftiga jag ej; jag vet knappt om jag vågar kommannaålder, kunna omtala, huru älskvärd i skrift, dels genom bildandet af sällma med detta lilla, men på eder uppmaoch bildskön han var, och drottning Joseskap i Stockholm och Göteborg för inrättanfina, huru ståtlig, majestätisk och tjusande det af hem, dels genom anordnandet af ett ning i Idun gör jag det. i Hvad jag minnes om vår konung är sesitt umgänge. Ännu hade sorgens moln mönsterhem för dessa barn — hittills ej alls dan 1835, då en liten älsklig, hurtig prins ej förmörkat deras lefnadshimmel. Efter beaktade — på Wilhelmsro. 1897 IDUN Då likväl bland dessa många befunnos » Det var en gång.
Vid 1859 och 1860 årens riksdag upptogs å nyo striden om upphörande af den ännu bibehållna bördsrätten å landet, och att döma af sä väl de diskussioner sorn inom de särskilda Riks-Ständen egde rum före äterremissen till Lag-Utskottet af dess första Betänkande JYfi 28 som af samma Utskotts sednare utlåtande ,/W 49 ville det synas, sorn skulle de, för bördsrättens afskaffande helt och hållet anförda skäl varit öfvervägande; men vid ärendets slutliga handläggning gjorde sig gällande förmedlande åsigter och yppade betänkligheter, hvaraf följden biel' Rikets Ständers i underdånig skrifvelse den 25 Oktober 1860 anmälda förslag till inskränkning i bördetnännens antal, medelst ändring i 1 8 samt 3 8 1 moni. af 6 Kap. Jorda-Balken. äfvensom upphäfvande af Kongl. Resolutionen den 15 Sept. 1756. Å denna underdåniga skrifvelse har, pä sätt i dessa dagar till Ståndets kännedom blifvit meddeladt, Kongl. Majit vägrat sitt nådiga bifall hufvudsakligen pä grund af formfel och förbiseenden vid skrifvelsens uppsättning.
Vid proposms framställande anhåller jag deremot, att frågorna måtte skiljas, hvartill också Riksd:sOrdn:n gifver anledning. För min del kan jag slutligen icke, i likhet med Hr Flach, tro att man saknar grund för bevillningens påförande, derest man icke har dessa minimibelopp. Hr Gr. o. Landtm, yttrade nu att han, i ani. af Hr Flachs och Frih. Raabs sista yttranden, finge hemställa till Hr Flach, om det icke vore lämpligast att, i fall hans yrkande fortsattes, propos:ne må delas, men discussionerne må fortgå i dess helhet, enär alla föreg:de talare yttrat sig så väl om minimi-tariffens bibehållande, som om beloppet af deri införda afgifter, samt det eljest blefve nödigt att förnya öfverläggningen, om Ståndet möjligen ville besluta att minimi-tariffen skall qvarstå. Hr Flach: Ehuru jag visserligen anser det hafva varit för - iSi Den 28 Mari f. m. månligast att frågan behandlats på det sått jag föreslagit, likväl och enär Hr Gr. o. Landtm, anser detta leda till tidsutdrägt samt redan flere talare yttrat sig öfver ämnet i hela dess vidd, vill jag icke motsätta mig det nu följda föredragningssättet, utan anhåller således att nu få yttra mig ang:de minimi-tariffernas förhöjning. När denna fråga förekom på den afdelning inom Utsk., som hade allmänna bevillningen till behandlingsämne, gjordes icke något förslag i detta hänseende. Då den sedermera förehades i Utsk:s plenum, ansågs likväl, i synnerhet af BorgareStrs ledamöter, att de nu gällande minimi-tarifferna voro alldeles för låga, emedan det visat sig att, oaktadt allmänna bevillningen vid sistlidne Riksdag betydligen nedsattes, dermed ändock icke vanns det dervid afsedda ändamålet — tillförlitlighet i taxeringsupgifterne. Jag har visserligen icke reserverat mig i denna fråga, emedan man skulle tycka, att när borgare sjelfva anse sina yrkesbröder tåla vid en förhöjning, hvarföre skulle de ieke få sin vilja fram?
Ryktet om de märkvärdiga främlingarnes ankomst måtte för öfrigt hafva spridt sig hastigt. Vi fingo nämligen snart besök äfven från aflägsnare bygder, och Vega blef slutligen en rastplats, vid hvilken hvarje förbifarande under några timmar stannade med sitt hundspann för att tillfredsställa nyfikenheten och för att i byte mot goda ord eller någon annan mera påtaglig vara erhålla litet varm föda, en bit tobak och någon gång, då vädret var mycket ruskigt, en sup, af tschuktscherna kallad ram, ett ord hvars härledning ej får sökas i det svensk-norska dram, utan i det engelska ordet rum. Alla som kommo fingo obehindradt gå af och an på vårt med en mängd saker belamrade däck. Vi hade dock icke att beklaga oss öfver förlusten af den ringaste småsak. Ärligheten var här lika hemmastadd som i renlapparnes gammor. Deremot blefvo de snart mycket besvärliga genom sitt af ingen sjelfkänsla begränsade tiggeri. Att vid byteshandel draga all möjlig fördel af europeens i deras tanke helt säkert djupa »opraktiskhet», skydde de ej heller. Små bedrägerier i det syftet räknades tydligen ej som fel, utan som förtjenst. Stundom sålde de t. ex. samma sak två gånger, alltid voro de frikostiga på löften, som de aldrig ämnade hålla, och ofta lemnade de bedrägliga uppgifter om saker, som höllos till salu. Räfkroppar utbjödos sålunda, sedan de blifvit flådda samt hufvud och fötter afskurna, flere gånger som harar, och löjligt var att se deras förvåning deröfver, att vi genast upptäckte bedrägeriet. Tschuktschernas fullkomliga obekantskap med penningar och den ringa tillgång jag hade på bytesmedel i deras smak nödgade för öfrigt äfven mig att hålla åtminstone en del af våra varor i högt pris. Polarlandens vanliga produkter skinn och späck upphandlades, till invånarnes stora förvåning, alldeles icke på Vega. Deremot förvärfvades genom byte en fullständig samling af vapen, drägter och husgerådssaker.
Slals-ulskollet lemnat ulan afseende Revisoretnes anmärkning, pag. 135, uti revisions-berältelsen af år i845, alt de, vid granskningen af räkenskaper och säkerhetshandlingar bos en del embetsverk oell stiftelser, som förvalta fonder, saknat en bok eller liggare, sorn likväl synes vara af största vigt, innefattande register öfver säkerhets-handlingar, hvilka der skulle finnas antecknade till sin beskaffenhet, nemligen namnen på låntagare, den pantsatta egendomen, reversens datum, inleckningsda-gen, egendomens taxeringsnppskatlningseller försäljningsvärde, uppgift, inom hvilket belopp och uti hvilken ordning inteckningen finnes, samt om transporter, qviltenser eller andra anteckningar å skuldebrefvet, o. s. v. Fördelen af en dylik bok vore, ali verkets öfverstyrelse kunde städse granska och bedöma säkerheten, verkställda förnyelser m. m, ulan att behöfva afbida eller företaga inventeringar, vitl hvilka för öfrigt berörde hök skulle granskas, tjena till ledning och, genom påskrift, vid hvarje tillfälle verificeias. Endast Kongl. Krigs-kollegium synes hafva fått del af berörde anmärkning, emedan det ensamt besvarat densamma, pag. 351, vid berättelsen, och dervid förmält, att der redan lunnes en dylik bok för de kassor, som hade utlåningar; men sorn anmärkningen afsåg en del andra embetsverk och stiftelser, sorn förvalta fonder, så är min mening, att Utskottet borde hos Rikets Höglofl.
Uppgiften på varornas belopp, då de på Nederlig uppläggas, controlleras af uppgiften derpå, då de återfordras till utförsel, och ägaren, om han ville försnilla Kronan genom uppgift till förtullning af ett mindre qvantum varor, än det verkeliga, kan ej vara säker, att vid varornes utförsel få att göra med en lika efterlåten Tjensteman vid Tullverket, och således risquera att då ej utbekomma Den 4 Majly e. ni. större qvantum än han angifvit vid förtullningen , elier ock tvungen att försnillningen då upptäckes. Men jag föreslår tillika, att Tullen mot säkerhet genom Caution eller i varorna creditera» ägaren eller dess ombud. På detta af mig nu föreslagna sätt är Nederlags-friheten organiserad i England och flera Länder. Den var äfven på samma sätt organiserad i Sverige på i77o;taIet. Jag anhåller om Remiss af detta mitt Förslag, sorn står i ett omedelbart sammanhang med en af mig innom Motionstiden framställd Motion till samma Utskott, till hvilka mitt första Memorial örn åtskillige correctiv mot Finska Handeln blef remitteradt, nemligen till Statsoch OeconomkeUtskotien. Herr Grefven och LandtMurskalken tilikännagaf, att, enligt i RiddarhusCancelliet erhållen upplysning, Herr Munck af Rosenschölds Memorial angående nedsättning af Tullafgifterne för utförsel af Landtmannna-producter , samt fri utförsel af Trädvaror på utländska Skepp, blifvit d ro Januarii till Statsoch OeconomiaeUtskotten remitteradt, samt hemställde, om icke, i anledning af Herr Munck af Rosenschölds i FörmiddagsPleno derom gjorde anhållan samt nu afgifne yttrande, Ridderskapet och Adeln behagade anmoda bemälde Utskott, att så väl med första öfver Herr Munck af Rosenschölds ofvanberörde Memorial afgifva Utlåtande, som ock att i sammanhang
Cj e och fj godkändes, hvaremot Litt, a och d återremitterades. 4:o Anslag till Elementar-Läro-Verken. Litt. a, bj e och f, biföllos, hvaremot Litt. c och d återremitterades. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 lisi CONSTITUTIONvS-UTSKOTTETS MEMORIALER OCH ÖFRIGA EXPEDITIONER VID RIKSDAGARNE 1810, 1812 och 1815. ENLIGT BESLUT VID 1 900 ÅRS RIKSDAG AF TRYCKET UTGIFNA. STOCKHOLM IVAR HiEGGSTRÖMS BOKTRYCKERI A. B. Innehållsförteckning-. Sid. Riksdagen 1810 (i Örebro) 1 Utskottets första sammanträde den 6 Äng. 1810 3 Expeditioner till Riksstånden: Mern. N:o 1 med anledning af Justitia3-Ombudsmannens förfrågan, huruvida ban, såsom vid Riksdagen vistande, kunde deraf anses hindrad att sina embets göromål bestrida 7 Mern. N:o 2 med förslag till Val-Act, Successions-Ord ning samt H. K. H. Kronprinsens Försäkran 10 Mern. N:o 3 med förslag till Formulairer för H. K. K. Kronprinsens Trohetsed till Kongl. Maj:t samt för Riksens Ständers Hyllningsed till H. K. H. Kronprinsen 19 Meni. N:o 4 angående fullbordad granskning af Stats Råds-Protocollen 23 ilem. N:o 5 med förslag om tillägg till 14 § i Instructionen för Riksens Ständers Justitiro-Ombudsman ... 40 Mern. N:o 6 rörande Talemannens i Hedervärda BondeStåndet vägran af Proposition till remiss af en hos Ståndet väckt Motion 44 Mern. N:o 7 med förslag till ändringar i Tryckfrihets Lagen 53 Mern. N:o 8 med förslag till ändringar i Regerings Formen och Riksdags-Ordningen 91 Mern.
Ä nyo föredrogs och återremitterades Stats-Utskottets den 20 dennes på bordet lagde Utlåtande, N:o 367, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen från Elfsborgs Län Anders Danielssons förslag, till upptagande af inhemska lån, för att till jordbrukare utlånas. STOCKHOLM, nos L un v. Westerberg, i 835» Prot. Mtdr. d. 3 Jan, iS35. J Den 3 Jan. 1835- Från Hö glo fl, Riddbrsxapet och Adeln,' S. D, Å nyo föredrogos och hiföllos BancoUtskottets den 29 sistlidne December e, m. på bordet lagde Betänkanden och Memorial: N:o 70, i anledning af Herr Linderholm» motion, angående afskaffande af öfverräntor vid liqvider af Discont-lån m. m,; N:o 71, i anledning af Herr Halling» motion, om utfärdande af allmän Kungörelse, till underrättelse om det gamla Silfvermyntets gångbarhet i allmänna rörelsen; N;o 72, angående anordnande af arfyoden åt Bankens Cassa*Skrifyare. Från Hedervärda Bonde-Ståndet, S. D. Slats-Utskottets Utlåtande, Nio 38o, öfver anmärkningar vid Utskottets Memorial, Nso 310, angående utsättande af en prsescriptionstid, inom hvilken de från Riksgälds-Contoret utgifne Creditsedlar böra till inlösen företes, föredrogs nu å nyo och lades till handlingarne.
Allt hvad som, till följd af sladgandena i nu gällande Reglementes 4 50—453 §§, blifvit utaf Riksgälds-kontorets fonder under sistlidet år utassigneradt till anläggning af jernvägar och hvarför Riksgälds-kontoret icke under samma år erhållit godtgörelse genom de emot oftanämnde obligationer upplånta medel, bör uti Riksgälds-kontorets hufvudbok för sagde år upptagas och utbalanseras såsom en detta verks fordran; och 3:o. Alla enligt ofvan åberopade Reglements-§<§ beviljade utbetalningar utaf de för jernvägs-anläggningar anvisade stats-bidrag skola framgent verkställas från Riksgälds-kontorets räkning JV2 2 i Rikets Ständers Bank; hvarföre ock vid de lall då tijlräckliga medel för de till jernvägar anvisade lån elier anslag ro. m. icke Riksgälds kontorets Berättelse 1850. finnas 8 sistnämnde banko-räkning innestäende, s8 mycket som för tillfället kan härtill disponeras, bör dit öfverflyttas från Banko-räkningen JV2 1, till hvilken sednare räkning hvad sålunda derifrån utassignerats bör i runda summor återgäldas, så snart tillräckliga medel dertill å räkningen JV2 2 influtit. På sätt Rikets Ständers Revisorer i sin berättelse uppgifvit, blef, med afseende å förestående utbetalningar utaf de under sednaste
En civil-statistisk karta i 8 blad öfver mellersta och södra Sverige, graverad i koppar uti 75el af naturliga storleken, helt och hållet ny utarbetad och konstruerad efter Topografiska korpsens verkställda triangelmätningar och befintliga topografiska och geometriska specialkartor, påbörjad år 1849 och utgifven, den i:sta upplagan i 4 häften från 1853 till 1860, med anvisande af landets kyrkliga, administrativa och juridiska indelningar. 3:o. En förnyad upplaga deraf, utgifven 1861 med tillägg af hela jernvägssystemet, jemte uppgifter om landets spannmålsproduktion, stångjernsoch manufaktursmiden, malmbrytning m. m., utfördt med s. k. öfvertryck och färgtryck. 4:o. En särskild år 1861 utgifveu, till nämnda karta hörande, statistisk tablå, med 48 tabeller öfver rikets alla socknar och kapell-lag, upptagande länsvis deras kyrkliga, civila och juridiska indelningar, areal-innehåll å fast land och insjöar, odlad jord m. m. samt deras folkmängd för 1855 och 1860 m. m., ordnade efter de nyaste kartor och officiela handlingar. Väl har, till bestridande af erforderliga förlagskostnader i och för kartan öfver mellersta och södra Sverige jemte dithörande statistiska tablå (hvaraf kartan ensamt i gravering kostat omkring 25,000 R:dr R:mt), dels Hans Maj:t Konungen, såsom Kronprins, nådigst behagat förära nämnde arbete, genom Dess Hofmarskalkskontor, från och med 1851 till och med 1857, högst betydliga årliga understöd, dels har förskottsvis fått uppbäras de af Kongl. Maj:t särskildt, tid efter annan, Major Hahr beviljade statsbidrag för inlösen af 450 exemplar af kartan och 300 exemplar af statistiska tablån, med tillsammans 9,600 R:dr R:mt, äfvensom Rikets Ständer dessutom vid 1858 års riksdag beviljade Major Hahr en gratifikation af 3,000 R:dr Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862.
Statsverket öfvertager aflöningen af institutets så kallade intellekluela lärare, mot förbindelse för institutet, att ytterligare mottaga ett så stort antal fri-elever, som, efter vanlig beräkning, motsvarar de härmed inbesparade lönerna. Hvarje stad, huru liten den än må vara, till och med en och annan köping, bär sitt elementar-läroverk, hvars lärare aflönas af Statsverket, och äro tillförsäkrade förhöjning med 50 procent af ursprungliga lönen efter viss tids förlopp. Nog kunde institutet för döfstumma och blinda anses lika vigtigt och för fäderneslandet oundgängligt, som åtskilliga af våra så kallade elementar-läroverk, och del så mycket mera, som institutets verksamhet icke kan ersättas af andra lärare än de, som särskildt egnat sig deråt, och lefvat sig in i dessa förhållanden. För dem, som, lika med mig, af intresse för saken, tagit kännedom om denna vackra och i sanning välgörande inrättning, och sett dessa nästan till det underbara gränsande prof af de dölstumma och blinda, ja både döfstumma och blinda elevers skicklighet, lära icke många bevekande moliver behöfva anföras för det förslag, jag här ämnar framställa; och till dem, som icke ega känedom derom, vill jag blott ställa en uppmauing, att på ort och ställe skaffa sig den, då jag vågar hoppas, att de skola bifalla mitt förslag: l:o Alt Rikets Ständer måtte öfvertaga de intellektuela lärarnes vid Motioner i Bonde-Ståndet 1862. 331 institutet aflöning, /not förbindelse för institutet, att mottaga så munga ytterligare fri-elever, som motsvara nuvarande lönebeloppen, hvilket jag tror skulle utgöra en blind och två döfstumma från hvarje stift och Stock holms stad. 2.o Att ursprungliga lärarelönerna, enligt nuvarande praxis vid institutet, bestämmas lill 800 R:dr U:mt, med rättighet till löneförhöjning i samma proportion, som för Rikets elementar-lärare är bestämd. 3:o Alt till en Direktör anslås såsom årlig lön 1,500 R:dr. 4:o
Detza mina tankar anhäller malle uti Protokollet fä anteknas och till Riks-Ständen medfölja Expedition. Lustak ^Vaklullö. Uppläst hos Ridd. och Adeln den z Zulki. » - Prest - Ständct den Z - « Borgare-Ständet den ; « - » - Bonde - Ständet den z WZrbsamt Memorial! ^öglofl. Ridderffapet och Adeln, har lill BanccUtssottets utlåtande behagat remittera: Under den 2; sistledne Maji, Herr Gustaf Tolls under samma dag ingifne Dictainen. Under den 9 i denna mänad, ett Memorial af Herr La.rS Johan Dahlman; och ett Memorial af Herr Friherre Jacob Cederström, samt Under den iz dennes, ett Memorial af Herr Friherre Corfitz Ludw. Stael von Holstein. Herr Gustaf Toll upprepar flere betydande vlagenheter af narwarande allmänna penninge ställning, och af det ulöfwer all proportion cirkulerande representativa Myntet, an widare förökadt genom en mängd flere Penninge-WerkS och Inrättningars pä Banqven utfärdade Assignationer: Anser ä andra sidan Discont-Jnrättningarne till odlingar, förbättringar, med flera gagnande och nyttigt företag i Den z Julli. 979 Riket, haswa hufwudsakeligen bidragit, och bllfwa för framtiden i flere affeenten oumbärlige: Hemställandes fluteligen, att, i likhet med Gotha Canal Discont, Nevcnyen af aila öfrige Discont - Inrättningar i Riket, som öfwerstiger cn witz procent, ansins till en särskildt fond, hwaraf större län pä runLeligarc tid bicswo meddeile, för afhjclpandc af nöd, wändige odlingar, förbättringar, Industri m. m. eller för Stats-Werkets egen räkning ut-atzigneradcs: