Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maurits, d. 18 sisth Mars på bordet lagda motion, att de öfrige RiksStm måtte inbjudas att Pen 1 April e. m. på gemensamt rum sammanträda (ill Öfverläggning lifver regleringen af RiksStatens 4, 5 och 9 HufvudTitlar, jemte härmed sammanhängande enskilda motioner, så snart Utslcns blifvande U11 åt:n i förenämnde hänseenden till RiksSt:n inkommit och för 2:dra gången blifvit bordlagda. Hr Stjernsvärd: Innan R. o. Ad. går att besluta öfver detta af mig väckta förslag, anhåller jag att i korthet få anföra de motiver, som ligga till grund derför. Till en början vill jag åberopa hvad jag yttrade samma dag förslaget väcktes, nemi. att ibland de mångå brister, som vidlåda vårt nuvar:de representationsskick, är den största utan tvifvel den, att de 4 Siånden särskildt öfverlägga hvart och ett på sitt rum Följden af ett sådant förfaringssätt är naturligtvis den, att osammanhängande och stridiga beslut fattas, till mycken skada för det allmänna. Förra Riksdagens Const.- Utsk. har velat afhjelpa denna väsendtliga brist och afgaf derföre det grundlagsändringsförslag, att alla 4 RiksSt:n äga att sammanträda till gemensamma öfverläggningar, hvilket förslag vid denna Riksdag vunnit så väl representationens enhälliga bifall, som K. M:s Nåd. fastställelse. Då således den länge öfverklagade stora bristen ändtligen blifvit afhulpen, återstår det nu att bringa förslaget till verkställighet, och ett tillfälle dertill har synts mig sjelfmant erbjuda sig, då vi skola öfverlägga om 4:de och 5:te HufvudTitlarne, de der innesluta landets vigtigaste fråga, dess försvar så väl till lands som sjöss, och dessutom kräfva så stora anslagssummor, att de utgöra lika mycket, som alla de öfriga statsutgifterna tillsammanlagda. Jag tror således, att det är af mycken vigt att dessa HufvudTitlar blifva föremål för en gemensam öfverläggning af hela Riksförsamlingen.
Hvad åter angår det vid mom. d) föreslagna tillägg, så hemställer jag, om icke orden ”Öfverstålhållaren och vederbörande, som föra styrelsen öfver skolväsendet”, kunde utbytas emot det kortare uttrycket: ”Ofverslålhållaren och skolstyrelsen”. Då betänk, är bifallet af tre Stånd, tror jag, alt man bör vara angelägen om att ändra så litet som möjligt. Mot de öfriga tilläggen bar jag för min del ingenting att anmärka, men fruktar alt de nu mera svårligen kunna lill vägabringas. Hr Bildt, Knut: Jag finner bär i betänk, litt. b), att denna afgift, som skulle erläggas af mantalsskrifna personer, jemväl skall utgå af armeen och flottan. Då manskapet vid värfvade armeen likväl äro befriade från mantalsoch skattskrifning, så tror jag, att det vore billigt om de äfven från denna afgift befriades, i hvilket afseende jag får åberopa Hr Norins vid detta betänk, fogade reservation. Jag skulle derföre anhålla, om det icke är emot formerna stridande, hvilket jag icke tror, att denna punkt måtte afslås, då den, såsom varande en bevillningsfråga, skall gå lill förstärkt StatsUtsk., hvarå jag anhåller om propos. Hr von Hartmansdorff: Jag vill blott anhålla om den ynnest, att äfven milt förslag måtte uppläsas likasom de öfrige, innan framställning till dessas antagande varder gjord. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han visserligen ämnat, innan någon propos. i saken blefve framställd, uppläsa äfven Hr von Hartmansdorffs förslag, men att H. Ex. vid den nu skedde uppläsningen, enär den varit föranledd af Frih. Palmstjernas begäran, hvilken endast afsett uppläsning af de redactionsförslag, hvari tillägg blifvit yrkade, ansett endast Frih. Sprengtporten, Hr von Hohenhausen och Gr. Sparres förslag böra förekomma. Härefter uppläste 11.
Ständer vid 1840 och 1841 arens riksdag å allmänna indragningsstalen uppfört till fyra professors-emeritilöner vid universitetet i Lund och t vänne sådana vid universitetet i Upsala, hvardera å 1,600 R:dr, Kongl. Majit af Rikets Ständer öskar det särskilda medgifvande, att hvad af berörde till emeri t i-löner åt universitetens professorer beviljade anslag kan befinnas odisponerädt, må kunna anvisas till pensioner jemväl ät andra med lön försedda akademiska lärare. Slutligen anser Sig Kongl. Majit i sammanhang härmed höra till Rikets Ständers pröfning framställa frågan om medelprisets bestämmande för tiden till nästa riksdag å den spanmål, som inhegripes under sådana före statsregleringen vid 1840 och 1841 årens riksdag tillträdda löner, hvilka ännu innehafves af samma personer, och för hvilken spanmål särskild ersättning bör desse tjensteinnehafvare från allmänna indragnings-staten tillkomma, om och i den mån nyssnämnda medelpris öfverstiger 7 R:dr tunnan. I detta afseende har Stals-konloret, uti dess om statsverkets förvaltning och tillstånd afgifna underdåniga berättelse, upplyst, att medelbeloppet al riksmarkegången för de feni åren 1843—1847 utgjorde 7 Ridr 39 sk. 94 rist., men att riksmarkegåugspriset för ett af dessa år, eller år 1845, med 28 sk. under - Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. till R. St. 1847. 89 understigit det pris af (4 R:dr, hvarefter embelsoch tjenstemännen före den nya regleringen vid 1840—1841 års riksdag voro berättigade att utan afseende på årets riksmarkegångspris få den under lönerna begripna spanmål sig lillgodoberäknad, vid hvilket förhållande Stats-konloret ansett nu ifrågavarande medelpris rätteligen böra blifva 7 R:dr 45 sk. 4* r;st. Kongl.
Lidner följer henne lugnt.) Uff! Det var väl, att man slapp ut... Jo, här är vackert hus (Får se Majken) Jaså du! Jo, när katten är borta, dansa råttorna på bordet... Och du, min käre Anders... oppe i dansen Gå till din plats vid disken, Cajsa Lisa... Hvem är det, som har ställt till det här åt mig? Som har fört ett sådant nojs med mig? Det är jag, Mutter lilla, af lutter välmening förstås... Jag ville bevisa er, att man skall vara trogen på gamla da'r... Ser hon, Korporalen här, han har börjat dansen af baraste jalousi... Ja Gu', är det sannt, Petronella. Så han pratar, Svärd ... han vet nog, han, hur ... han har mig. Nå, bror Lidner, hvad säger du om det här upptåget? BELLMAN. VÄRDINNAN. SVÄRD. BELLMAN. VÄRDINNAN. VÄRDINNAN. 54 Jo ... tack ... ska' ... du ... ha Jag skall betala ... dig ... nästa första Maj! Och det är den der, som du vill anbefalla i min ynnest och bevågenhet? Skönt! Jag ber om nåd för honom nu. Värdes ej dömma honom, då han hemtat sina inspirationer från Majbålen... Hvem är den der med långa näsan. Det är Lidner. DEN ANDRE. LIDNER (vändande sig om). EN BORGARE (till en annan). SCHRÖDERHEIM (lika). KONUNGEN LIDNER. (sakta till Schröderheim). Var det ... ni ... som frå - ga - de om jag var Lidner Jo, det eger sin rigtighet... Jag ... är .. skalden ... Lidner ... och jag kan ... på stående fot göra ... in - promptu ... öfver ... det bästa ... Gud ... har ... skapat... Vill ni höra? Ja, låt höra då!
Lyckades man undergräfva dessa, skulle hela byggnaden snart ramla; att strida för deras upprätthållande och efterlefnad är alltså att befordra vår kulturs bestånd och utveckling till ett bättre. Därför att civilisationen i många fall ej varit sina grundprinciper trogen, har den råkat in på afvägar och frammanat förstörelsens makter. Den religiösa världsåsikt och den moraliska idealtyp, som Kristus genom lif och lara förkunnat, utgöra källan, från hvilken dessa grund-13° APOLOGI FÖR VÅR TID. principef äro hemtade. Kristendomen är det senapskorn, ur hvilket de moderna samhällena uppspirat. Men kärlekens och frihetens religion här blott ofullständigt fått göra sig gällande. Medeltidens enväldiga och fanatiska kyrka, hvilken genom marter och bål kväfde frihet, forskning och humanitet, motsvarade illa Kristi rike, och tidehvarfvets sociala förhållanden kanske än sämre. Snarare då den nya tiden, under hvilken Kristi lära vunnit mer praktisk tillämpning i kärleksverk mot lidande, vanföra, olyckliga eller vilsekomna medmänniskor, och mer likhet inför lagen och mellan högre och lägre samhällsklasser blifvit rådande. Men kristendomen har visst icke ännu mäktat fullständigt trycka sin prägel på civilisationen; — oändligt mycket inom kyrka och stat är ännu okristligt. » Bibelns lära om Kristus » är i mycket skild från kyrkornas. Men att vår kultur bär så många språr af sann humanitet, att frihet, laglydnad, jämlikhet och barmhertighet skänka sammanlefnaden mer trygghet och behag än förr; att religiös fanatism ej längre förmår hindra vetenskapsmannens forskningar; detta allt är en följd af den fullständigare uppfattning af Kristi lära, som gjort sig gällande inom de egentliga kulturländerna. Och dock är det just mot kristendomen, som de pessimistiska och nihilistiska omstörtningsmännen vända sig. De angripa härmed den makt inom vår civilisation, som alstrat hennes största välgärningar. Samhälls-bristerna, som väcka deras vrede, äro ej frukter af kristendomens principer, utan stå i strid med dem. Vår tids fara ligger i denna begreppsförvirring. Man kastar skulden till samhällets olyckor på en världsåsikt och en moraltyp, som faktiskt varit den verksammaste orsaken till att dessa olyckor ej blifvit än större.
Likets är 1746 församlade 8t:r beslöto ytterligare utsträckning ak Länkens Lönerörelse i nästan alls möjliga riktningar, grundad endast pä n^a sedlar under det inlösen ak dessa kortkor att vara inställd, kvarvid man dock, såsom medel mot myntvärdets kall ant^dt ak kög vexelcours, dels medelst stränga öfverklödsock förbudslagar sökte bereda minskad import, dels ock beslöt upprättandet ak Vexel-6ontoir, som körsedt med stora tillgängar sk LtatsVerket ock Lanken, skulle källa coursen vid någorlunda bestämdt marketal; kvilket system i allt större ock större scala fullföljdes intill 1760 Zrs slut, dä det upprättade VexelLontoiret, ekter en uppoffring ä Ltatens sida ak mer än 122 tunnor guld, mäste uppkörs säsom emot ändamälet icke svarande ock coursen uppsteg till 108 mark. Ledan med anledning kärak Likets arén 1760— 1762 församlade Ltänder, i deras Lecretsvtskolt, under öfverläggning körekakt flere korslag till ordningens återställande i myntväsendet, fattades det beslut, att Letänkanden, lV:o i.
Häruti instämde Herr Uggla, C. G., Herr Silfverstolpe, F. 0., Herr liosensvärd, J. IL, Herr Bos, A. E., Herr Biskop Millén samt Herr L. J. Lovén. Afco •#*. Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Mars 1860, kl. 12 lnidd. Betänkande, i anledning af värkt motion örn afverkning och försäljning af skog från Prestc-boställen för beredande af medel lill Penslons-fonder för Ecklesiastika t/enstemäns enkor och barn. Uti en inom Hög v. Preste-Ståndet väckt och till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad motion har Komministern Svartengren, jemte åberopande af motionen bifogadt »förslag till reglemente för en petisions-inrätt ning för Ecklesiastike tjenstetnäns enkor och barn inom Carlstads stift», fästat uppmärksamhet på de hinder, sorn, till följd af bristande tillgångar, mött för detta förslags bringande till verkställighet, äfvensom på svårigheten att fä en dylik för hela riket gemensam pensions-inrättning ordnad, i sammanhang hvarmed den pensionering medelst nådår, som för närvarande egde rum, kunde helt och hållet upphöra. En snar lösning af detta problem i dess helhet vore ej att emotse; men problemet kunde dock partiel t, inom vissa stift lösas. Inom Carlstads och troligen äfven flera andra stift funnos nemligen ett större antal pastorsoch kapellans-boställen, hvilkas tillgång på skog vida öfverstego boställenas egna be - 14 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande iV.o 4 ti. hof. Denna skogstillgång, derest den finge fritt disponeras, skulle, åtminstone i Carlstads stift, utan att skogarna anlitades till mehn för boställsinnehafvarnes rätt till afverkning för husbehof, lemna så betydlig behållning att deraf kunde bildas en pensionsfond, hvarå räntan vore tillräcklig för bestridande af de årliga utgifterna.
Majcts befallningshafvande) inom den Usta derpåföljande Februari, medelst utdrag af nämnde fördelning, erhålla underrättelse om de åt sökande inom hvartdera länet beviljade låne-understöd, hvarvid tillika skall bifogas en tryckt blankett till skuldförbindelsen för hvarje af dessa bifallna lån; och återsändas derjemte alla specialhandlingar, för att hos Landthushålluings-sällskapet (eller Kongl. Maj.fs befallningshafvande) lill nödig kontroll vara att tillgå; hvaremot sammandragen deraf qvarblifva hos Banko-kommissarierne.” Om detta förslag till förändring bifalles, torde Rikets Ständer uti aflåtande skrifvelse hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att uti den nådiga kungörelse, angående Bankens låne-rörelse, som i följd af de vid innevarande riksdag af Rikets Ständer i berörde ämne fattande beslut kommer att till allmänhetens efterrättelse utfärdas, omförmälde förändring måtte få iakttagas. Vid granskning af Banko-reglementets föreskrifter, angående skiftesoch odlingslån, har Utskottet ansett någon annan ändring ej erfordras, än att uti mom. 2 litt. c. af 187 §, 1846 års taxeringsvärde antages i stället för 1843 års, hvadan Utskottet tillstyrker 34:o att berörde föreskrifter, med allenast nyssomförmälde jemkning, måtte få oförändrade bibehållas; dock torde för fullständighetens skull de stadganden, hvilka nu i berörde § åberopas, 35:o få i blifvande Banko-reglemente införas. Tredje afdelningen utaf 6 art. i Banko-reglementet innefattar föreskrifterna angående låneunderstöd medelst kreditiv från Banken. Enligt 188 § eger Riksgälds-kontoret att, för liqviden af statsfyllnadssumman och för bestridande af öfriga Riksgälds-kontoret ålagda utbetalningar, i Banken räntefritt begagna kreditiv, till belopp af högst En million r:dr banko från den 1 September det ena året till den sista Juni det nästpåföljande.
Antages åter, att Utskottet borde yttra sig rörande Ståndens behandling af detta första alternativ, utan alla sidoblickar till det andra alternativet, vill det synas mig, att Utskottet skulle haft full befogenhet, att, till följe af det sätt, hvarpå ärendet blifvit af Riks-stånden behandladt, förklara detsamma för hvilande, på den grund, att det såsom sådant blifvit af tvänne Stånd, Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet, antaget, men de två andra Stånden ställt sig utom frågan, derigenom att de förslaget i dess helhet förkastat; ty såsom en förkastelsedom öfver förslaget, men icke såsom en partiel anmärkning deremot, är i sjelfva verket att anse den af Presteoch Bonde-Stånden afgifna så kallade gemensamma tankan, att förslaget är hvarken nödigt eller nyttigt — en förkastelsedom, den intet Stånd, enligt min uppfattning af grundlagens bud, har rättighet att vid den första riksdagen uttala.» STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1851. Konstitutions-Utskottets Memorial, M 27. I i M 27. Ank. till Exp.-Ulsk. d. 12 Aug. 18S1, kl. s e. m. Memorial till Rikets Stander, i anledning af dterremiss af Memorialet J\s 19, innehållande förslag lill ändring i 1 :sta mom. 14 § R. 0, rörande representations-r ätlig heten för Stockholm.
Diverse utgifter, såsom till ved, ljus, skrifmaterialier, lottsedelpapper, extra arfvoden m. m., 1 i,8i5: 10. r r. 11,721:12. Balans till påföljande året: Kammar-Rättens Revisionsbetjening för granskning af Direktionens Räkenskaper, åberopa den vid Kongl. Teaterns Räkenskaper i ämnet gjorda anmärkning. \ Brudgåfvo-F onden. Mot räkenskapsformen hafva Revisorerne anmärkt, att upplupna, 1obetalda räntor icke blifvit uppdebiterade och till följande år balanserade. Defcet. år 1838. år 1839. Balans från föregående året'. Årliga anslag till brudgåfvor . Utgift: Utbetalda brudgåfvor — Balans till påföljande äret: Kontant behållning Summa 38,620: 12. 5. 39,444'- 44- 5- Säkerhetshandlingarne hafva blifvit i god oidning. granskade och befunnits vara Kongl. Öf ver-Intendeat s-E m b e t e t. Af dess Räkenskaper, som äro granskade i Kongl. Kammar-Rätten för båda åren utan anmärkningar, inhämtas ställningen sålunda: I® eh et. Balans från föregående året: Behållning Inkomst: Års-anslaget , Observalionsmedel Tomtören Utgift: Logens å Operan förändring . 1,01 i: 8. ij. Till Riksmarskalks-Embetet, för Kongl. Hofstallets och Riddarholmskyrkans underhåll , 2,120: 2,120: — —■ Anmärkningsprocent 1: 5. Vid besök å Carolinska Medico-Kirurgiska Institutet, hafva Revisorerne funnit der företagna reparationer verkställda på mindre tjenlig årstid och på ett sätt, som hvarken tyckes medföra besparing eller lofva varaktighet; äfvensom anmäikas bör, att dervarande strandskouing är, genom längre tids vanvård, nästan alldeles förstörd och kommer, i fall ej snar reparation företages, att fordra mångdubblade kostnader. 2:0 Frågan om reparation af Kongl. Lifgardets till
Obligationer och det uppå afskrifnings-räkning måtte bestämmas, sedan i nästföljande moment totalbeloppet af upplåningssumman blifvit afgjordt. Ropades Ja. Hans Excellence yttrade vidare, att, då för slutliga afgörandet af första momentet annu återstod att bestämma räntan och uppsägningstiden, ansåg Hans Excellence, att beslut i dessa ämnen nu borde fattas. Herr Rosenblad: Jag begär borttagandet af ordet högst, men skall icke motsätta mig 4 procents ränta, då uppsägningen varder ställd på lång tid. Herr Tham: Då Herr Rosenblads rättighet är, att få Utskottets tillstyrkande till Ja-proposition med den modification han föreslagit, anhåller jag, att Contra-propositionen mätte blifva Herr Hjertås förslag, att Fullmägtige bemyndigas upptaga lån mot 2 procents ränta å vista eller med en månads uppsägning; och mot 4 procents ränta på 6 månaders uppsägning. Jag anser det icke vara bra, att ovilkorligen säga, att lånen skola vara å vista; utan att det är bättre öfverlemna detta åt BaneoStyrelsens bedömande. Herr Hjerta: Herr Tham har framställt begäran om proposition enligt den 6a Den 2 December e. ni. menius; jag i förra plenum yttrade; men jag anhåller, att vid räntan till 4 procent må sättas ordet högst. Om man stadgar, att BancoStyrelsen har rättighet, att upptaga lån för 2 procent, mot skyldighet att betala vid anfordran, eller efter högst en månad, och för högst 4 procent på 6 månaders uppsägning; så anser jag stadgandet vara rättadt efter Bankens säkerhet och det sätt, som är möjligt och behöfligt för allmänna rörelsen. Jag anhåller således om proposition å denna ändring. Friherre Cederström: För min del kan jag ej instämma deruti, att BancoFnllmägtige må upptaga lån för högre ränta än 2 procent. Jag skall gå så långt, att antaga att de skola betalas å vista, eller efter eu månads uppsägning, men fyrra månader eller en längre tid skulle göra en rubbning uti alla Landsorter, emedan uppsägning skulle inträffa vid insättningen i Banken i afvaktan på kommande Ständers beslut.
Ogillades, och 1 och 2 voterings-propositionerna godkändes. Första yttrandet pag. 7. Ståndet lät dervid bero. Andra yttrandet å samma sida. Lades till handlingarne. Tredje yttrandet å samma sida. Gillades. Första yttrandet pag. 8. Bifölls-, Andra och tredje yttrandena å samma sida. Ståndet lät dervid bero. Tull-taxe-underrättelserne 1—6 §§. Yttrandet gillades. 7 §. Ståndet lät vid redaktions-förslaget, bero. 8 §. Ståndet lät vid yttrandet bero. 9 §. Yttrandet godkändes. 12 §. (den af Ståndet föreslagna nya.) Ståndet lät vid memorialet N:o 27 bero. Sista yttrandet pag. 10. Ståndet lät dervid bero. 15 §. Ståndet lät vid yttrandet pag. 11, bero. 19 §. (den uteslutna). Yttrandet pag. 12, lades till handlingarna. 17 §. Ståndet lät vid yttrandet pag. 12, bero. 18, 19 och 20 §§. Memorialet N:o 27, gillades. Yttrandet pag. 13, i fråga om en underdånig skrifvelse om föringsmedlens användande. Ståndet lät dervid bero. 21, 22 och 23 §§. Memorialet N:o 27, lades till handlingarne. 28 § (den uteslutna) Yttrandet lades till handlingarne. 24 §. Yttrandet pag. 14 gillades. 25 §. Yttrandet pag. 15 lades till handlingarne. 30 §. Yttrandet, neder å pag. 15 och vid början af pag. 16, god kändes , med uteslutande af orden: mot här förut föreslagna vilkor. Yttrandet dernäst pag. 16. Bifölls. Yttrandet å samma sida, i fråga om undantag från tull-lindringarnes åtnjutande, enligt 30 §. Ogillades. Yttrandet pag. 16, angående lydelsen af 3 punkten uti 25 §.
Jag utgick från den grundsats, att i händelse våra grundlagar kunde anses fullkomliga, borde man Snarare, försvåra än lätta ändring deraf; men då jag tror, att vår statsförfattning i sina grundvalar bör reformeras, sade jag, att detta förringade skälen för tillämpligheten här af den ängifna grundsatsen. För min del kan jag icke annat än finna en fullkomligt tillräcklig säkerhet i det förslag, jäg Understöda Då, enligt detsamma, för grundlagsförändringar skulle fordras, icke blott att Constit.Utsk. derom framställt förslag, Utan äfven att detsamma vid första riksdagen blifvit af förstärkt Utsk. gödkändt att hvila till grundlagsenlig behandling, samt Vid den sednare af alla fyra Stånden antaget och derefter af Konungen sanctioneradt, så tror jag, att all nödig garanti möt förhastade ändringar är iakttagen, Hr Cederschjöld har, för att visa grundlagsstiftarens ine - Den 19 Februari t. m. mening i detta hänseende, åberopat motiverna i Constit.Utskrs betänk, i ämnet år 180g. Jag kan icke finna citationen emot mig bevisande. Jag faster mig nemi. vid grundlagens tydliga ord; och om man borttager det vid i8i5 års riksdag tillkomna tillägg till 56 §, finnes någon rättighet för Stånden att göra anmärkntr emot Constit.Utskts förslag icke i grundlagen medgifven. Denna tillkom först r8i5. Förut var det gifvet, att Utskrs förslag måste hvila utaii afseende på deras gillande af RiksSt:n. Hvad beträifar det citerade uttrycket tillfälligt tänkesätt, synes mig detta åsyfta, att en betänketid intill den påföljande riksdagen borde föregå slutliga antagandet. Man har yttrat betänkligheter vid att ställa Konungens proposrr i samma kategori som Utsk:s förslag i anledn. af enskilda motioner.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskrs d. 24 sisth Mars e. m. på bordet lagda memorial N:o 23, med anmälan, att Hrr Santessons och Hembergs motioner angtde hypotheksföreningar blifvit, såsom icke tillhörande StatsUtsk:s handläggning, till BorgareSt. återställda, beslöt R. o. Ad. att uppskjuta med detta måls afgörande, tilldess underrättelse ankommit om hvad beslut BorgareSt. i ämnet fattat. Upplästes StatsUtsk:s memorial N:o 24 af d. a5 sisth Mars, innehållande en anmälan om anledning till anmärkning emot Föredraganden för Krigsärenderna. Denna anledning till anmärkning remitterades till Constit. Utskottet. Likaledes upplästes StatsUtskrs memorial N:o z5 af d. 20 sisth Mars, innehållande anmälan om en anledning till anmärkning emot Föredraganden för Handelsoch Financeärenderna. Den anmälda anledningen till anmärkning remitterades till Constit.Utskottct. Upplästes och lades på bordet nedannämnde inkomna betänkanden, memorial och utlåtanden från StatsUtskottet: N:o 22. i anledning af R. St:s Revisorers åren t83o oell i832 afgifna berättelser till 11. St. om samma år verkställ - D c il J April. 7 da granskningar af Statsverkets med dertill hörande allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1827, 1828, 1829 och i83o; N:o 34. med anmälan, att åtskilliga från BondeStåndet ankomna motioner, angående hypotheksföreningar, blifvit, såsom icke tillhörande Slats-Utsk:s handläggning, till BondeStåndet återställda; BevillningsUtskottet: N:o 3. angrde Hr Lefflers motion om und. anhållan hos K. M., att brännvinsbränningen vid instundande Maj eller Juni månads början måtte varda inställd; Lagutskottet: N:o 2. öfver Theolog.