Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det lärer visserligen ej vara Utsk:s mening, att den, sorn äger en årlig inkomst af t. ex. 110 r:dr, skall, sedan han fyllt 60 år, vara befriad från erläggande af ifrågavar. afgift; men, efter ordalydelsen af det föreslagna stadgandet, skulle denna afgift endast erläggas af dem, som innehafva 100 r:drs inkomst. Vidare är den i slutet af samma stadgande intagna period: ”bevilln. för fast egendom af öfver 100 r:drs värde, rörelse eller lön,”-stötande åtminstone för mitt öra. Till förekommande af omförmälda på ordalydelsen grundade misstydning, samt till undvikande af sammanställningen utaf prccposma af och öfver näst efter hvarandra, får jag altså föreslå, att detta stadgande måtte komma att lyda sålunda: denna afgift — -en årlig inkomst af 100 r:dr och deröfver, äfvensom af den», hvilka efter 2 art. utgöra bevilln. för fast egendom af mer än 100 r:drs värde samt för rörelse eiler lön. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Jftg fruktar, att någon irring här ägt rum. Det heter nemi. ”af alla dem, ”hvilka utaf tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting ”vid afhandlingau om öfverlåtelse af egendom, äga en årlig ”inkomst af »oo r:dr, äfvensom af de»n, hvilka efter 2 art. ”utgöra bevilln. för fast egendom af öfver 100 r:drs värde, Den a3 April c. ra. 309 "rörelse eller lön.” Det synes, som egendomsvärde här blifvit satt i parile' med inkomst af rörelse eller näring, så att den, som besitter en egendom till 100 r:drs capitalvärde, anses lika med den, som har 100 r:drs inkomst. Hedactionen torde i stället böra erhålla följande lydelse:
Far och kryddkrämaren spelade bräde vid I D U N 414 1896 det öppna fönstret åt gårdssidan. Ester satt med sin sömnad på det gröna sätet under den blommande kastanjen, gårdens enda träd. Då kom studenten andra gången. Sedan han hälsat på herrarne framme vid fönstret, gick han och satte sig hos Ester. » Alltid så flitig, » sade han. » Jag måste, » svarade den unga flickan leende. » Och det är inte tråkigt att arbeta, fast det vore roligare att läsa. » Detta yttrande tycktes ingifva studenten en ide. » Jag har, sedan jag var här sist, öfversatt en dikt af Heine, » sade han. » Skall jag läsa den? » » Ack ja, gör det! » svarade Ester ifrigt och Bot får ditt sjuka hjärta Där vid Guds moders ans. » » Bär fram det för Guds moder, Som tar din smärta bort! » Nu svaja vigda fanor, Nu ljuder psalmens ton. I Köln vid Rhenens böljor Går fram en procession. I suckan till helgonbilden Med vaxhjärtat sonen går. Ur hjärtat hans bön nu kväller, Ur ögat kväller hans tår. Bland hopen synes sonen Mot modern stödja sig. De falla in i kören: » Maria, pris ske dig! » » Du högt benådade jungfru, Du heliga Vår Fru, Du rena himladrottning, Lyss till min klagan nu! fällde handarbetet i knäet. Hon lutade ryggen mot trädets stam och blickade ömsom upp i dess krona, ömsom på studenten, som läste: Hon har så mycket göra Att lyss till klagoljud. •©allfärden till Kevlaar. Guds moder i dag vid Kevlaar Äi .klädd i sin bästa skrud. De sjuka henne bringa Med offerbön om bot I vaxet danade lemmar, I vax mången hand och fot. I Köln, som väl mång ' hundra Kapell och kyrkor har, Vårt hem, mitt och min moders, Uti den staden var. Och nära oss bodde Gretchen, Då blef hon lagd på bår. Tag hjärtat af vax, Maria, Och hela mitt hjärtesår. Gör friskt mitt sjuka hjärta, Och bittida, sent från mig En brinnande bön skall stiga: ' Maria, pris ske dig!
Hvad angar det förra af dessa fall , så äro enskilde redan berättigade, att, genom deposition uti Statens Gassa fullgöra dessa sina åligganden; och sådane depositioner skola äfven, för att vara gällande , verkställas i den ordning och under den controll Författningarne föreskrifva, till säkerhet för Staten, att desse medel verkligen blifvit uti dess Cassa , eller Kongl. Ränte-Kammaren och Landt-Ränterierne , nedsatte: i följd hvaraf det synes rättvist, att Staten ansvarar enskilde för hvad i denna Cassa får, enligt Lag, finnas, samt ersätter dea förlust, som genom de för vården deraf anstälde Ämbetsoch Tjenstemäns förvållande kan uppkomma; och Riksens Ständer anse alltså ett allmänt stadgande böra meddelas, såväl om Statens skyldighet i detta afseende , sorn rörande hvad enskilde för til 1— godonjuäaride af denna säkerhet böra iakttaga; hvarförutan Riksens Ständer anse dessa depositioner i Statens Cassa böra utsträckas derhän, alt Under-Executorer hvilka af E. K. M:s Befallningshafvande, såsom Qfver-Executorer, åläggas att medel utmätningsvis uttaga och till hoj Underdåniga Sbifvelser'. ahni insända^ blefve tillförbundne, att desse medel uti Landt-Ränterierne nedsätta och, på enahanda sätt som vid Kronouppbörd , E. K. M:ts Befallningshafvande derom underrätta, hvarefter medlen borde, på lika sätt , ifrån Landt-Ränteriet med omgående post till vederbörande öfversändas, jemte det E. K. M:s Befallningshafvande derom meddelade underrättelse. Beträffande åter de medel, som i executiv Väg kunna för enskildes räkning af Under-Executorer uppbäras, i följd af Allmänna Lagen och särskilde Författningar; så är det väl Landshöfdingen , genom u §. i Kongl. Förordningen den 2b Junii 1798, ålagdt, att tillse, det desse fullgöra sin skyldighet; men då sådant ej kan inhemtas tidigare eller oftare, än hvar tredje månad, då ett
Af den 28 sistiidne April , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 10 sistiidne Mars rneddeldte Utlåtande , angående rättighet för en hvar , att emot Svenskt Speciemynt af Banken tillbyta sig guld och silfver i stänger och Tackor. Frän Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet : Af den r6:de sistiidne April. 1, i anledning af väckte motioner, rörande Judarne. 2 , i anledning af väckt motion om inrättande af en Bespärings-Bank, hvarigenom tillfälle för der. fattige arbetaren lemnäs, att med fördel använda sin t':hål 1 ne förtjenst. S. D. Vid f<irnyad föredragning af Allmän-' na Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 16 sistiidne April afgifne samt den 4:de dennes, förmiddagen , på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut rneddeldte Betänkande, angående vackt fråga om förändring Prof. Utdr. d. 8 Maji 1818. 393' 1 de antagne grunderne för bestämmande af Arrende-afgiften å Militaire och Civile TjenstemänsBoställen, fann Ridderskapet och Adeln, att enar sistnämde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande nu endast borde läggas till Handllngarne. S. D. Vid förnyad föredragning så väl af Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottets den 2 i.-ste sistlidne Februarii afgifne Betänkande öfver föreslagne ändringar uti Författningarne, rörande husbehofs Bränvins-bräryningen och dermed gemenskap egande ämnen, som äfven af bemälte Utskotts den 28 sis lidne April meddelte samt den re Utlåtande, i anledning af de vid Utskottets förra Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Utskottets första Betänkande af den 2i Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den 28‘de sistlidne April aflåtne saint den det lagde Memorial, rörande tryckning af. Constitutions.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats—Ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för utrikes ärendena, Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, * Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Till pröfning förekommo nu i elt sammanhang de ärenden, hvilka vid uppgörande af förslaget till reglering af utgifterne under Rikstatens Sjette Hufvudtitel för nästa slatsregleringsperiod borde tagas under öfvervägande; hvarvid, sedan Kongl. Maj:t, enligt Protokollet öfver Finans-ärenden den 25 Januari 1861, beslutat, att den, under den 29 September 1848, lill boställe åt Chefen för Civil-Departemenlet tills vidare upplåtna våning två trappor upp i Kommers-Kollegii hus å Riddarholmen, i och för beredande af större lokaler åt vissa embetsverk, icke vidare skulle, efter den 1 April 1861, då samma våning af f. d. Stats-Rådet och Departements-Chefen, numera Justitie—Rådet Almqvist afträddes, till boställe åt Chefen för bemälda Departement användas, samt derefter, under den 8 Mars sistnämnda år, i nåder förordnat, att, intilldess Rikets nästsammanträdande Ständer, uppå nådig framställning, komme i tillfälle alt i detta ämne besluta, en hyresersättning af 2000 riksdaler, efter Ar räknadt, skulle från och med den 1 påföljande April tillkomma Chefen för Civil-Departementet af anslaget å Sjette Hufvudtiteln till extra utgifter, frågan om Dih. tilt R. St. N:o 5 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Under årets lopp intill nämnda månads utgång voro af samtliga föreningarne utgifna amorleringslån å r:dr 6,383,827: hvaremot infriats sådana lån med primitiva belopp å » 1,030,448. Med skillnaden emellan dessa belopp r:dr 5,353,379, var således vid nämnda års utgång summan af de utestående amorterings lånen tillökad. Vid 1859 års slut voro af alla föreningarne, utom Örebro läns förening, för hvilken uppgift ännu saknas, beviljade lån, sorn icke kunnat utgifvas, till ett belopp af r:dr 8,093,030: och derutöfver hos föreningarne sökta lån, hvartill handlingarne förväntades blifva fullständiga under första månaderna af detta år, för o 7,332,355: eller tillsammans r:dr 15,425,385. Häraf synes, att föreningarne under de sednaste åren, i anseende till den låga kurs, hvartill obligationerna noterats, varit urståndsätta att operera 33 på etl sätt, sorn kunnat tillfredsställa lånsökandes behof. Af de under sednare åren kontraherade lån: ^ af Skånes förening år 1858 mark b:ko 10,000,000. Smålands d:o d:o » 10,000,000. Wermlands d:o d:o » 6,000,000. Elfsborgs d:o år 1857 » 5,000,000. Mälarprovinsernas 1855 . Tillsammans mark b:ko 36,000,000. å hvilka under år 1858 indrogos 4,187,650. hade under år 1859 upptagits 4,425,680. §.613.330. så att å dessa lån vid sistnämnda års slut återstodo oindragna mark b:ko 27,386,670. Komiterade hafva nu framlagt de hufvudsakliga resultaterna af så väl hypothekskassans som föreningarnes verksamhet.
Kongl. Majit under den 10 sisth Mars till Utskottet aflåta angående Krigs-Fonden jemte ett bifogadt Förslag öfver denne Fonds skulder och tillgångar vid slutet af år 1817, hvarförutan Stats-Ut» skottet anmält, att det, i följd af Eder Kongl. Majus Nådiga Befallning, från Kommitterade för Allmänna Medels förvaltning emottagit och granskat Räkenskapen för den tid, som förflutit se - Underdåniga Skrifvelser''. 547 dan Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag samma förvaltning till granskning föreliaft, nemligen Subsidieoch Krigsfonds-medels-Räkningarne för arén 1815, 1816 och 1817. Af nyssberörde Nådiga Skrifvelse hafva Riksens Ständer inhemtat hvad Eder Kongl. Maj:t täckts gifva tillkänna angående Liqviden af Krigsskulderne samt förre Kongl. Familjens af Riksens Ständer vid sednaste Riksdag rnedgifne Arfsfordringar och enskilde förmögenhet. Beträffande den af Eder Kongl. Majit i Na, der till Stats Utskottets öfvervägande hänskjutrte fråga huruledes de af Eder Kongl. Majit till Götha-Kanals och Malmö Diskont-Verk lerrrnade Krigs-Fonds-medel 596,400 Rid måga återvinnas för att blifva användbare till den tid, då Krigs-Kommittéens af Riksgälds-Kontoret accepterade och den usta instundande Juli till betalning förfallne Tnvisningar å ett sammanräkjiadt belopp af Nio Hundra Tusen Riksdaler Banko böra inlösas, inhemta Riksens Ständer, att desse, enligt 1815 ars Riksdags-Besiut, skola betalas med de så kallade Preussiska Medlen, dem Eder Kongl, Majit behagat härtill anvisa och hvarutaf den erforderlige Summan nu i Nåder förinäles vara afsatt sålanda, att den utgör i kontant 124,600 Kul. uti Jnvisningar af samma slag sorn nu är i fråga 179,000. i Götha-Kanal
Slottsbyggnad och stor Stat, så i anseende till Slottet som sjelfva Kungsgården, att underhålla; om Kungsgården derföre kan gifva allt hvad dertill erfordras, är ej mera att påräknas. Tullgarn tyckes väl vara stort i hemmantalet; men dervid är att anmärka, att, då Tullgarn för Högtsalig Hans Kongl. Höghet Prins Fredric af Riksens Ständer inköptes, och hvartill Riksens Ständer anslagit en lika summa, 750,000 Daler Kopparmynt, som blif - 222 Den 13 April, vit använd för Rosersbergs inköpande, amnö» dades dåvarande ägaren, framlidne Hofnlar* skalken m. m. Herr Grefve Ds la Gardie, att sälja Hemman och Torp till det belopp, att sjelfva Sätesgården, med hvad af Hemman och Lägenheter återstode, kunde lemnäs till 750,000 Daler kopparmynt. Detta verkställ* des, och nästan alla bättre hemman blefvo sålda, och SkärgårdsHemmanen, hvilka i årlig skatt endast gifva 1 å 2 tunnor ströming och några Stockhohnsresor på Tullgarns-båten, qvarblefvo vid Egendomen. Vid Tullgarn, så väl som vid de qvafblif* vande hemman, skedde äfven då en ny refning, flera hemman blefvo till hemmantalet uppsatta och Tullgarns Kungsgård i den märkliga mån, att den blef ifrån 3 till 15 hela mantal uppskattad, hvarefter nu alla Kronoutskylder och andra onera af Egendomen utgå. Om Tullgarns ägor, efter Jordebok emel* lan 6 och 700 lass hö och 84 tunnors årligt utsäde, voro för mycket för 3 mantal, så äio de visserligen för ringa för 15 manial, hvil* ken uppsättning af hemmantal ökar i märklig måtto Kungsgårdens utgifter. Sedan jag nu visat den förlägenhet, hvar* uti Hennes Kongl. Höghet Prinsessan, i anseende till
Den ffattffplDige ej åt £apetingé»Sommitteö befTut röranDe egen» Domö od) (ägenfetö, merfö od) inrättning arö märben, bett infomft kommit» teen anfett l)onom ega, eller Den Slaf, utt fmtlfen fan till ^3emillmng efter 2:Dra 2lrt. i Denna fiaDga blifmit taperaD, mare fan Då berättigaD att foö ^röfningö»Sommitteen t Sältet föfa änDring ocf rättelfe, på fatt 116 § fär ofmatt förejfrtfmer. öfmer ^}röfntngé»€ommitteenö bejlut må få mäl af Kro» nänö DmbitD, font Den frattj?t) (Dige attföraö befmär, fmilfa, flällDe till Kongl. Kammarrätten, (fola, inom £re ittåitaDer från af beflutet erfållen Del, ingif» maö, i ©tocffolnt till öfmer»0tåtf åliar en ocf i Drterne till Konungenö £3e» fallningéfafmanDe, forn Dem, meD fmaD De DermtD fafma att erinra, oförDröj» ligen till Kammarrätten infänba, att i laga orDning befaitDlaö. ©ocf må befmären icfe itppcfålla uppborDen af fmaD påförDt blifmtt, utan gånge Der» meD, font uti 124 § fiabgaö. äpar ffattjfplbig icfe flagat öfmer £aperingö»Sommitte'ö åtgärD, men Sanbö»Kamererare, KronofogDe eller äpäraDéjfrifmare DermiD anmärfning gjort, ocf finner f)3töfningö*Sommitteen dåligt, att, antingen meD anleDnitig
St. minst i4 dagar förut hafva öfverenskomma om ytterligare förlängning. Der så oförmodadt "hända skulle alt, när riksdagen skall upplösas, R. St. icke "bade staten reglerat, eller någon ny bevillning till bestämdt "belopp sig åtagit, fortfare den förra bevillningen intill nä"sta riksdag. Är åter bevillningens hela belopp bestämdt, "men R. St. icke om fördelningen deraf ense, då skola, ef"ter den fastställda bevillnings-summans förhållande till den, "som vid föreg:de riksdag blifvit fördelad, de i den sista "beviIln:s-förordn:n stadgade artiklar jemlikt ökas eller min"skas; och uppdrage R. St. deras fullmäktige i Banken och "Riksg.cont. att en ny bevillnts-förordn. på sådan grund "uppgöra och utfärda." — Jag anhåller hos Hr Landtm, om propos. på denna förändrade redaction af 109 §:n. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: Yi känna allesammans , huruledes vi först i dag klockan £ till 2 åtskiljdes efter gårdagens plenum. Det visar sig äfven, huru glest besatt Riddarhussalen är, och då en grundlagsförändring ar löre, anser jag grannlagenlielen fordra, att man så ställer till, att Ståndet så talrikt som möjligt får yttra sig, och får jag derföre anhålla att denna fråga må blifva ytterligare bordlagd. Frih. Gederström, Jacob, förenade sig med Hr Bråkenhjelm. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag instämmer visserligen med den sista talaren deruti, att Riddarhusets bänkar i dag förete mera tomhet än i går; men detta är för mig ingen anledn. att instämma i begäran om bordläggning af en fråga, som redan är under discussion , helst jag tror att detta ämne, då det icke hitkallat flera deltagare i debatten, än som nu finnas närvar. icke har något intresse af särdeles vigt för den frånvar. majoriteten af Huset. Jag yrkar säle - Den 4 Juli. des, att vi måtte få fortsätta discussionen och nu afgöra denna fråga.
Herr Tham: BondeStåndet har i dess beslut förklarat, att frågan om utlåningsbeloppet borde uppskjutas tills det reglementariska förekommer. Till fastighetslån hafva de 5:ne öfrige RiksStånden anslagit olika summor, samt Ridderskapet och Adeln derom ännu icke fattat beslut. Någon jemkning kommer således troligen att ske. BondeStåndets beslut synes mig ock derföre vara det råtta, att nu icke bestämma maximisumman. Det var just detta Grefve von Schwerin afsåg; och det år derföre jag vågar tillstyrka, att, med antagande af principen, maximibeloppets bestämmande må uppskjutas, intill dess Riksens Ständers beslut rörande den summa, som till fastighetslån i allmänhet bör användas, blifver kändt. Oen 13 September e. m. 705 Herr Hjerta: Jag kan ej instämma uti att uppskjuta öfverlåggningen, sedan vi hår redan nära tre timmar discuterat, om maximibeloppet skall vara 2000 eller 1000 R;dr. Herr Grefven och Landt Marjkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla 23 punkten, med den förändring, att maxi-* mibeloppet för nya fastighetslån nedsattes till 1000 R:dr. Ropades Ja och Nej. Herr Tham: I händelse frågan om maxi^ mibeloppet nu skall afgöras, anhåller jag om votering Blifver dess afgörande åter uppskjutet, afstår jag från denna anhållan. Herr Grefven och Landt-Marshalken föreslog, att a5 punkten måtte gillas, med den förändring, att den högsta summa, som en låntagare borde undfå, nu icke fastställdes, utan komme att uti det reglementariska bestämmas. Ropades Ja och Nej, samt votering. Herr Hjerta: Äfven jag anhåller om \o~ teringj men å det af mig gjorde förslag. Friherre Cederjtröm: Om bifallsproposi tionen ställes å Utskottens Betänkande oförändradt, blifver maximisumman ock 2®oo R:dr. Då nu
Fyra månader, samma Förskott återbetala; hvarjemte Directionen i Nåder förständigades, att i underdånighet inkom - Statsoch Banko-Utskottens Betänkanden. sgg ina med förslag öfver de utgifter för Cnnal-Verket, som under den då återstående tiden af nästledi! år kunde anses mest oundvikliga. Till följd häraf, har Directionen igenom bemalte Statsråd i underdånighet uppgifvit, att de ordinarie aflöningarne för Canal-Verkets Tjenstemän och Arbetare utgöra i månaden 8264 R:d 24 sk.; att för öfrigt erfordras till upphandlingar under vintern, nödvändige för innevarande åts arbete, 11,505 R:d 32 sk., till arbeten, som böra under vintern förrättas, 700 R:d, samt till godtgörande af oliqviderade skulder, dels till Kongl. Majit och Kronan, dels till Private och till Verkets Engelska Mästare 29,800 Rid. Jemte det, att Directionen i underdånighet anmält nödvändigheten deraf, att erforderlige tillgångar för dessa oundvikliga behof måste utses, i fall Ca-' nal-arbetet skall nästa år oförryckt fortsättas, harDirectionen tillika i underdånighet anhållit om Kongl. Majas Nådiga Förordnande, huruvida de Contract, som tilländalöpa, må förnyas med de Engelska Mästare, hvilka äro för arbetet oumbärliga. Kongl. Majit, som ej utan bekymmer insett den ofördelagtiga verkan på Canal Arbetets gång, som närvarande förlägenhet i Rikets penningerörelse naturligen måste medföta, har likväl ej trott sig böra tvifla derom, att Riksens Ständer skola finna sig öfvertygade om angelägenheten, att underlätta och främja ett företag af så vid. sträckt omfattning, som detta, och hvilket, efter de betydliga framsteg, detsamma redan gjort, ej skulle utan stora olägenheter, kunna inställas eller uppskjutas.
Ofta har det händt mig att i ett ögonblick finna dessa erinringar i de dunkla skuggorna under några granar, der solstrålarne brutit sig genom grenarne, och lyst på en mossig berghäll, några stenar eller en gammal trädstam; i melodien af en gammal visa; i klockornas ljud, då de en söndag ringa till gudstjenst; eller i ljusskenet ifrån kronorna och dansmusiken på en bal. Ja, de mest heterogena saker kunna uppväcka dessa minnen, hvilka alltid göra mitt hjerta beklämdt och lägga vemodets och svärmeriets fuktiga glans i mina ögon, och ovilkorligt komma mig att begrunda sannolikheten af själavandringens mystér, ty de tyckas hviska i mitt öra om ett annat lif, en annan gestalt, hvari jag lefvat, älskat och lidit på denna samma jord. Det var denna känsla jag nu trodde mig erfara vid åsynen af den gamla halskedjan. Sedan jag betraktat dess gammalmodiga och besynnerliga form, ämnade jag lägga den tillbaka, för att med nyfikenhetens hela ifver fatta ett litet skrifvet häfte, som legat derunder, hvars af ålder gulnade papper och blekbruna bläck gjorde det i mina ögon särdeles intressant, då – som om en blixt slagit ned i mitt minne och upplyst det, – jag i ögonblicket vid dess sken återigen såg Herbert liksom om allt hvad jag såg och hörde i detta hus skulle ega sammanhang och likhet med min stackars döde vän. Ja, Herbert, det var på Herberts hals jag sett denna sönderbrutna kedja – ty det kunde icke finnas tvenne med denna originella och ovanliga fason; – han hade en gång visat Lennartson och mig densamma, i det han vemodigt sade: – Detta är det enda arf efter föräldrar, hvilka jag aldrig känt. Här låg en hemlighet under, som jag föresatte mig att upptäcka; min inbillning hade nu fått tillräckligt ämne för de vidunderligaste sammanställningar. Denna blodiga näsduk, denna kedja, detta porträtt, som liknade honom, och slutligen denna sällsamma varelse, som antingen måste vara han sjelf, eller hans vålnad min hjerna förvirrades i allt detta måste ligga ett sammanhang – men, som jag icke förmådde fatta, och som jag brann af begär att lära känna.
Behållningar och Fordringar Uppbörd: Statsanslag för året Extra uppbörd Xuterims-uppbörd Balans till följande året-. Balans från föregående åretSkulder . Af Stationens Räkenskaper har inhämtats, att det af föregående Revisorer, äfvensom af Kongl. Kammar-Rätten, anmärkta sätt att uti Silfverspecie valvera sjöaflöningen under expeditioner till aflägsnare farvatten, fortfarande tillämpats under expeditionerna, åren 1837? och i838, till Medelhafvet med Fregatten Josephine och Korvetten Najaden. Som denna beräkningsgrund endast varit föranledd af någon stridighet emellan SjöaflöningsReglementets stadgande och de för detsamma yttrade motiver, samt dessutom ett nytt SjöaflöningsReglemente inom kort lärer vara att förvänta, anse sig Revisorerne blott böra anmäla, att frågan om de hittills skedda beräkningarne kommer att i laglig väg afdömmas. I sammanhang härmed, kunna Revisorerne icke undgå att omnämna det förhållande, som, enligt Räkenskaperna, ägt rum under sednare exercis-expeditioner till Medelhafvet och Westindien, att nemligen sjöaflöningarne för Befälet blifvit minskade långt under hvad nyssnämde Kongl. Reglemente bestämmer. Bland de flera omständigheter, som härvid förekomma till betraktande, framställer sig i synnerhet den ådagalagda nödvändigheten att, genom yttersta sparsamhet, göra tillgångarna i någon mån tillräckliga för en behöflig sjö-exercis. Stockholms Station. 1838 års Räkenskaper hafva blifvit granskade uti Kongl. KammarRätten med anmärkningar, men för år 1839 är revisionen ännu icke fullbordad. ©ebet år 1838. år 183®. Balans från föregående året: Uppbörd: Statsanslag för stationen, Kontant 199,572:20. 4* 201,852:21. —■ Spanmål med värde 11,286: 11,286: Till diverse behof anvisade medel . 16,540:23 9. 35,067:33. 9. Credit. Balans från föregående året: Utgift: