Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hrrjemie upläfte Herr LandtMarstalken Preste-Ständers protvcoils-ukdrag c.f denna dag, innefattande Srändets uklätanden öfwer det nu hos Ridderskapet och Adeln under öfwcrläggning svarande pcrrande frän Bewillnings-Utffvktet. Grefwe §»IörnLr: Jag bekänner alt jag ej annat kan, än med förundran höra, att dä nu mindre hypokhekista grunder än förra gängen ars antagne för bewilliiingssäktet, man likwäl kan supponera ett öfwerskolt af likt och med 622,000 R:dr° Om det skulle gifwas, är det mig ej emot, att dermed mä disponeras som Urskottet förestagit; men fägn»r mig atc i der fallet de afdrag wi föreslagit, icke marte kunna werka någon betydlig minskning i bewillningssumman. Aerr LknddtHarfktzlkenRidderfkapet och Adeln torde kan hända bifalla den tilläggning, atk omi följe af det fattade beslutet om ändring i den progrestiva afgiftens Utgörande, någon b ist j den genom en fädan afgift päräknade summan skulle upkomma, den samma först af bewillningens öfwerskott kommer art ersättas, samt för öfrigt godkänna hivad Utskottet föreslagit. Biföls. Up ästes Utstottets tillstyrkande, art frägan om landt - tullarneS ätcrstallande numera mätte förfalla Grefrye Nömsr: Dä wid 1309 ars Riks d»s - Dcn io August;- 6ZZ dag fragan sörewar om kandt-tullarnes indragnings ivar jag den enda bland Ridder stapet och Adeln» som dä wägade önsta, att den ej matte ste sä hastigt.
12 Och än mera fullständig blef densamma g e n o m det sätt, hvarpå hofkapellet i ess-dur-pianokonserten, denna ovanskliga stjärna bland pianokonserter, beledsagade hr Stenhammars mästerliga tolkning af pianostämman. Hela aftonen var en verklig musikhögtid o c h den nästan fulltaliga publiken befann sig i entusiastisk stämning. Beethovens minne k u n d e näppeligen firats på ett mera värdigt sätt. llltlMIIIIIII H y l i n TZTJNGL. T E A T E R N har äfven i år firat Beethovens födelsedag (den 16 dec.) på så vis, att den 17 dennes uppfördes » Fidelio » o c h dagen därpå gafs symfonikonsert m e d uteslutande Beethovenskt program. V a r det en njutning att lyssna till den oupphinneliga mästarens härliga opera — trots hr Bratbosts hörbara indisposition — så blef intrycket af måndagens " symfonikonsert än djupare o c h outplånligare både g e n o m de praktfulla nummer, s o m framfördes, o c h g e n o m den ovanliga glans, s o m denna gång kännetecknade utförandet från början till slut. Såväl den ljusa o c h strålande symfonien n:r 2 d-dur med dess oförlikneliga larghetto s o m den ej mindre anslående symfonien n:r 7 a-dur beredde hofkapellet under hr Nordqviss ledning en glänsande seger. MINIATYRUPPLAGA af svenska almanackan, emalj och silfver, 6 kr., förgyld 7 kr. Ett solidt och värdefullt minne från det nya seklets början hos Hofjuvelerare K. ANDERSON, 1 Jakobstorg, Sthlm. C 2 § UTSTÄLLNINOSTVÅLAR: LENNART HENNINGS. HOFLEVERANTÖR. E. Betzonich — » Guldkarossens » författare— samt vådevillen » Den svaga sidan ».
De utflyttningar, som blifva en följd af laga skiften, hafva ock ett fördelaktigt inflytande på tomternes läge och bebyggande, derigenom att mera utrymme vinnes i byar, der åbyggnaderna vanligen äro tält sammanträngda, lill ökadt äfventyr viri eldsvådor. Sjelfägande jordbrukare förhålla sig till brukare och arrendatorer, i allmänhet som 3 till 1. 23 mantal posthemman utgöra postföringen från 27 särskilda ställen, oberäknadt postens forslande medelst gästgifvareskjuls eller på beling från Askersund åt Carlsborg, från Örebro ät Linköping, emellan Örebro och Åtorp, från Nya Kopparberget till post hemmanet närmast Alboga, emellan Nora och Warnäs, emellan Lindesberg och Nora samt emellan Nya Koppaibeiget och Warnäs, äfvensom vissa lider Engelska snällposten. Gästgifvaregärdarnes antal är 48, städernas deruti inberäknade. Statsbidragen äro i den nu upprättade tabellen uppförda till belopp, som med 21,830 R:dr 26 sk. ti rst understiger de i tabellen näslförut upptagna Statsbidrag. Denna skiljaktighet i siffran härrörer hufvudsakligast derifrån, att uti kostnaden för rustning och rotering förr ingått ruslhållsstammars och augmenlers anslagna räntor, hvilka nu, lill följd af Kongl. Maj:ls nådiga Bref af den 17 April 1828, äro från samma kostnad afdragna. Dessa räntor, anslagna till 335 rusthåll, uppgå till vid pass 58,000 R:dr, och, efter hvad tabellerna visa, hafva statsbidragen i sjelfva verket ökats med 22,162 R:dr, hvilken tillökning, till följd af stegrade spannmålspris, egentligen igenfmnes under rubrikerna ständiga räntor och clerecie-statens aflöning.
Jag hemställer till hvar och en, som har den minsta kännedom om landtmannaförhållanden, huruvida det ens med sundt förnuft är öfverensstämmande att tro, det man, med ett intecknadt lån af 200 R:dr, skall kunna åstadkomma något för Landthushållningen. Den 64 H. 22 338 Den 5 Mars e. m. sorn för silt jordbruk kan vara belåten med en så ringa summa, måtte väl kunna antagas hafva resourser dertill utan inteckning; men kan lian icke på annat sätt skaffa sig dessa penningar, tror jag det vara en ren lycka för honom sjelf, om han sättes ur möjlighet alt söka dem uti den nu ifrågavarande låneanstalten. Det ökade besväret, som de allt för små lånen skola förorsaka RiksgäldsContoret, och mot hvars följder jag inom Utskottet reserverat mig, anser jag ock vara ett skäl för Ridderskapet och Adeln att afslå Utskottets förslag, hvilket, då man talar om hela låneanstalten såsom en hjelp åt fastighetsägare, väl icke borde vara uppgjordt för Backstuguhjon. Jag skulle till följd häraf helst instämma med Herr Munck af Rosenschöld, att minimum måtte bestämmas till iooo R:dr, men då jag, med den anda som varit rådande inom Utskottet, anser omöjligt att genomdrifva ett sådant beslut, inskränker jag mig dertill att såsom minimum för dessa län föreslå en summa af 5oo R:dr Banco, och kan på intet vilkor frångå detta yrkande. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde proposition till bifall å 7:de punkten af StatsUtskottets för slaS. r • Ropades starka Nej blandade med några Ja. Hans Excellence hemställde derefter, Den 5 Mars e. ni. 339 om Ridderskapet och Adeln hehagade, med Rifall i öfrigt till Utskottets förslag i ^:de punkten, bestämma minimibeloppet för låiien till 5oo R:dr Banco. Bifölls. 8:de Punkten.
Särdeles vid tillämpningen af Kongl. Förordningen om kommunalstyrelse i stad, hvarpå här fästes uteslutande afseende, har den erfarenhet man hittills hemtat synnerligast i alla städer, som måst åt stadsfullmägtige öfverlåta all sin beslutandeoch beskattningsrätt i kommunala angelägenheter, ådagalagt en mängd sådana bristfälligheter, otydligheter och luckor, vid hvilka man endast kunnat reda sig efter omständigheterna och måst finna sig af omöjligheten att ernå det bättre. Tillämpningen, som sålunda blifvit osäker och nästan lika mångvexlande som de särskilda tillämpningsorterna, har framkallat missnöje, osäkerhet och vantrefnad samt, i följd deraf, på ena stället en feberaktig öfverretning och på det andra en förtviflande liknöjdhet vid behandlingen af det enda ärende, som i städer med stadsfullmägtige tillkommer deras röstberättigade innevånare att numera ombesörja, nemligen blotta valet af desse fullmägtige. Härifrån finnas visserligen föresynliga undantag, men dessa undantag, hvilka lagen borde frammana till oafvislig regel inom alla kommuner, synas nog mycket vara beroende af den personliga reda, oväld och rättskänsla hvilka tillfället eller slumpen satt i spetsen för ärendena inom kommunen, men hvilka ock alltför lätt kunna vexla och ändras blott iföljd af en sådan liten personalförändring. Inom de mindre stadskommuner, som gemenligen undvikit stadsfullmägtigskapet, der valet varit fritt, och hvarest, i följd häraf, menigheten lemnats ostörd i sin urgamla rättighet att gemensamt vårda och bevaka sina kommunala rättigheter, hafva ej heller dessa missförhållanden framträdt. Men uti nästan ingen af de öfriga större städerna med fullmägtige torde kunna uppvisas de oskattbara påföljder, hvilka med så mycken säkerhet och förhoppning förespeglades af den nya kommunal-institutionen, nmliegen 72 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
Vid den Mantalsoch Skattskrifning eller Beredningsoch TaxeriilgsComite', som först inträffar, efter det Caracters-fullmagt erhållits eller, i händelse en sådan Caracteriserad person, för hvilken caracters-bevilining kan komma i fråga, skulle till annor ort afflytta, än den, hvarpå han förut varit skattskrifves bör den caracteriserade personen, vid ansvar såsom för felande uppgift i öfrigt finnes stadgadt, förete Caracters-fullmagten, antingen i origi” iial eller vederbörligen styrkt afskrift, som tillika utvisar beloppet af allt det stämplade papper, hvarmed Fullmagten är belagd. 56 Bil. till Bevillnings-Ulskollels Betänkandej IV.-o 12. Art. IV. Föreskrifter, angående hvad vid Mantalsoch Skattskrifningar, Taxeringssamt Pröfnings-Coiniteer hör iagttagas, om ändrings sökande i Debiteringsoch Taxerings-mål, samt om besvär öfver ådömde böter. Om Mantalsoch Skattskrifning. §. 39. I bela Riket skola Mantalsoch Skattskrifningar börjas i medlet af November månad, då alla, som, inom den 31 December samma år, Fylla år, i mantal skaltskrifvas och de, som vid lika tid fyllt 18 år, antecknas till personlig skjddsafgifts erläggande. Mantalsoch Skattskrifningen för rättas inom hvarje stad, pastorat eller socken, i närvaro af ett sådant Konungens Befallningshafvandes Ombud, som med nödige kunskaper förenar anseende i orten. Af Fresterska pel må endast ordinarie eller tjenst-förrättande Pastorer kunna dertill förordnas, hvilka dessutom alltid sjelfve böra dervid vara tillstädes, eller i sitt ställe hafva dertill utsett någon af församlingens Prester; men är Pastor ensam Prest, och laga förfall hindrar hans inställelse, må han foga den anstallt, att annan person tdlstädeskommer, som, med Pastors ansvar, ur den medförde husförhörs-boken meddelar all den upplysning, som lagligen kan äskås.
Nu är det tyvärr ännu så, att det mörka möbeloch gardintyget, den mörka tapeten, med sina meningslösa fasoner, de fula möblerna och granna, klumpiga husgeråden ofta äro billigare än de ljusa, vackra och stilfulla; att konstnärernas arbeten för hemmen ännu endast kommit de rika hemmen till godo. Här blir i det följande således endast fråga om hvad man redan under de nuvarande förhållandena i enkla, svenska hem – i hem med ett enda rum eller i hem med tre, fyra – kan göra för att undvika det fula och med lätta, billiga medel omgifva sig med det vackra. Naturligtvis måste den personliga smaken i dessa afseenden vara den i främsta rummet afgörande. Intet vore oklokare än att göra om mitt hem efter vissa regler för det vackra, ifall jag därigenom måste offra de saker, hvilka redan äro inpassade i sin omgifning, och hvilka jag funnit bekväma och ändamålsenliga, eller sådana saker, som äro mig dyrbara, emedan de äro minnen från mitt barndomshem eller mig kära människor. Intet hvad jag senare kommer att säga afser därför att utdöma någonting af möbler eller prydnader, som för oss fått värde på grund af vana eller tillgifvenhet. Det är här endast fråga om anvisningar för det nya hem, man kan inreda åt sig, de nya saker man köper, de nya prydnader man väljer. Och på landet har man, som jag ofvan framhöll, ofta tillfälle att själf bygga och ordna sitt hem. I staden måste man oftast taga mot sin bostad sådan hyresvärden gjort den. Men ibland kan man dock få vara med om att bestämma tak, tapeter och målning. Och i fråga om möbler och prydnader kan man ju alltid i någon mån göra hemmet till ett aftryck af sin smak. Men tyvärr är de flästa människors smak icke utvecklad. Och därför tillfredsställa de – huru motsägande än detta låter – sitt skönhetssinne på ett fult sätt. Att det nyttiga är aktningsvärdt, inse alla kvinnor, att det sköna är älskvärdt inse många, men att harmonien mellan det nyttiga och sköna är det enda eftersträfvansvärda – hur mången inser det? Och äfven hos de få, som värkligen förstå detta, finner man sällan ett klart begrepp om huru de skola förvärkliga denna harmoni. Än mer sällan finnes den fasta vilja att skapa skönhet omkring sig, som nu onekligen behöfves för att besegra de praktiska svårigheterna.
Män, som efter bästa förstånd uppteckningen och värderingen förrätta, äfvensom att i prestahus arfvingar ina kalla och bruka dertill den de helst sjelfvc vilja. Och 12 Kap, 2 § samma Balk föreskrifver, att »alla arfskifte!! skola ske i redliga och trovärdiga mäns närvaro, på lika sätt, som tillförene om egendomens uppteckning sagdt är». Enahanda frihet, som, på sätt nyss nämndt är, medgifvits arfvingar i presthus, tillkommer äfven, enligt särskilda författningar, adeliga sterbhus samt arfvingar efter de till Amiralitetsstaterna hörande ofrälsemän m. fl, I afseende å det arfvode, som för omförmälde uppdrag tillkommer städernas Magistrater, är i Kongl, Förordningen den 10 December 1756 stadgadt, »att i alla städer, utom Stockholm och Göteborg, må i inventeringsarfvode uppbäras en procent af all i boet befintlig fast och flis egendom samt en half procent för delningen». I afseende å Stockholm åter är, enligt särskilda författningar, den regel gällande, att arfvodet utgör en half procent af summa inventarii, hvilken beräkning ock lärer följas i Göteborg. Orättvisan af det tvång och den beskattning, som genom omförmälde anordningar pålagts vissa klasser af städernas innevånare, har nu blifvit framhållen af särskilda motionärer, nemligen inom Vällofliga Borgare-Ståndet af Herr J. Sundvallson (motionen N:o 119) samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Rik sdags full - 6 Lag-fSlskottels Betänkande N:o 48. mägtige Carl Nettelbladt från Stockholms Ilin (motionen N:o 117) oell P. F Mengel från Upsala län (motionen N:o 440).
Emot denna punkt hafva anmärkningar förekommit; inom Ridderskapet och Adeln; af en Ledamot, att stadgandet vore godt till sin syftning, men alltför obestämdt och borde innehålla föreskrifter, i afseende på sättet och beloppet för den sedelutgifning, som kan komma att ega rum; af en annan Ledamot, att om Riks-Banken skulle, utan motsvarande valuta, ersätta Privat-Bankernes sedlar, komme att inträffa hvad Utskottet, såsom sitt förnämsta syftemål ansett sig böra förebygga, eller att Silfret från Banken uttages; Banco-Utskottets Utlåtande, N:o 44- 59 inom Preste-Ståndet: af flere Ledamöter, att Privat-Bankerne måtte upphöra och ersättas af Riks-Banken genom inrättande af filial-afdelningar; inom B orgare-Ståndet: af flere Ledamöter., att förevarande punkt borde afslås på de skäl. sorn Herr Foenanders vid Betänkandet fogade reservation innehåller; samt inom Bonde-Ståndet: af en del Ledamöter, att Privat-Bankerne må indragas och till en början Riksgälds-Contoret öfvertaga deras rörelse; af andre Ledamöter, att Actie-Banker, dels med, dels utan FilialConior kunde inrättas i stället för Privat-Bankerne; samt af flere andre Ledamöter, att Banken på ett eller annat sätt njå supleera Privat-Bank-rörelsen. I samband härmed, har Utskottet till behandling förehaft en af Herr Biskop Holmström väckt och till Utskottet remitterad motion, deruti det föreslås: i:o att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att nu existerande enskilda Banker måtte, om de det åstunda, erhålla förlängd Octroj, dock ej längre än i aine år eller till 1849 års slut; 2:0 att ingen Octroj till någon ny Privat-Banks upprättande må under tiden beviljas; 3:o att Kongl. Majit täcktes före nästkommande
Courant pä i N:r B:co 240 I Enmma Rätteligen afstrifwit intygar; t,. K. ldunoiu». Likt. L Hästås efter Litt. A. pag. r;S. Förtekning pä de Embelsoch Tjensteman med flera, som uppä Allmänna Indragnings Staten äro upfvrda, dels till En dels till Line Löner och Pensioner samt wid sarstildtc Werk och Stater äfwen äro i Åtnjutande af Lönings-förmäner. 2 » Har Adjunct» Lön wto Upsala Academi - fllera LöninZS föcmoner. Njutit kön pä Konhk. Hof-Staken ochinnefarraS t underbenfbrK:l.Hofhällningcstbestämdasuumra. ^ Hfwcrstr Kammarherre Lin 1666 R:'r innefattae under den för Kongl. -0,'hållningen bestämda 4 summa. ( Njutit Stäthallare höner wid Drottningholm rLch Förste Stallmästare Lönen m. m wid Kongl, l Lvf-StaLet, hwilka Löner innefattas under Lc> str Kongl. Hoshällningcn bestämda Summor, j, östverste kön wid Adcls-Fanan f. d. Rrsn prinsen Gust a fe Stat: Profesioren Biberg erhölt, sissom Lärare 400 R:dr«^Lön, hwaraf hälften enligt Kongl. Brefwet d.. 28 Dccemb. 18 ;, skulle njutas dä Informationen slutades Deras Rongl. Majcstäkers f. -. Zursteliga Stat: DrdenS Distopcn Doctor Mura ij Hogsalig Hans Longl. höghet Hertig Fredric Adolphs Stat. Lif-Mevicus Doctor Gröndahl Longl. Miajtts Lif-Dvabank Corps; En af Rikets Herrar, Hfwersie Kammar-Herren Grefwe ' " " " N ils Po §c Corporals lön 266 Dito uppå Extra Cimil Löniugs-Htaten.
H, Sl:s beslut, i första punkten, förfallit, och således Allm. Besvärsoch Occonomie-Utskottets Förslag JY:o rji. 5 sälcdes numera icke kan åberopas, så föreslår Ulskoltet, alt framställningen af detta beslut endast må innefatta en underdånig anhållan: det Kongl. Maj:t läcktes anbefalla all den indragning, som kan vara möjlig uti antalet af hästar, hvartill Statens Embetsoch Tjenstemän under resor, enligt nu gällande Rese-Reglö'mente, ärö berättigade. 5:o Slutligen bär Utskottet ansett sig böra vördsamt upplysa, rörande frågan o/n Postskjutsm och Postförselns jöretling med Diligence-inrättgarj alt framställningen uti Betänkandet N:o i34, (som i denna punkt afviker från det förut afgifne Betänkandet N:o 98, i afseende på deruti föreslagen undersökning rörande Poslliemmans befrielse från deras skjutsningsskyldighet, ) blifvit afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndel, men bifallen af Borgare-Ståndet, äfvensom att Bonde-Ståndet gillat Betänkandet JN:o 98; hvaraf följer, alt Utskottets förslag i denna fråga belt och hållet förfallit. Sådana äro de jemkningar, som Utskottet, efter så skiljaktiga och sins emellan stridiga beslut, ansett möjligen kunna på grundlagsenligt sätt lilly ägabringas. Resultaten af dem äro i verkställigheten inga eller åtminstone obetydliga och icke svarande emot ämnets vigt. Egentligen kunna de icke betraktas annorlunda än såsom naket framställda, lösryckta delar ur ett sammanhängande helt, hvilket förfallit och således icke kan synas. Härtill kommer, att dessa jemkningsbeslut icke heller lära kunna anses rigtigt uttrycka den opinion, som hos Riks-Stånden i detta vigtiga ärende i sjelfva verket må anses vara rådande. Detta torde i synnerhet gälla i afseende på den egentliga hufvudfrågan, eller den om skjutsningsbesväret och om behofvet af en nyttig reform i denna del, samt om entreprenaderne.
Af Riksdags-fullm äg tigen Fahle Burman, som likaledes yrkat, att serskilda anstalter, utan sammanhang med afviltringsverket i de Norra Länen måtte vidtagas till afvittrande af de inom de egentliga Lappmarkerne befintliga Nybyggen och Nybygges-lägenheter, så att Lapparne sedan oqvalde, och utan intrång och prejeri af Nybyggarne, måtte få begagna det öfriga till Renbete; hvarjemte han ansett, att vid undersökningarne bärom något lämpligare stadgande borde kunna påfinnas i fråga om åverkan å Nybyggarnes ängar och höstackar, än det om deras inhägnande inom gärdesgår - 20 Besv. och Oecon. Utsk. dar, hvilka i flera fall skola vara oåstadkomliga och ändamålslösa i ödesmarker, der hö-förrådet ofta måste samlas på 2 å 3 mils afstånd å sanka, bottenlösa stråmyror, och der snön vintertiden ej sällan går till 4 alnar; Af Johan Jacob Rutberg> som jemväl på redan anförde grunder och med erinran, att Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref till Kammaroch Bergs-Collegierne af samma dag, som 1824 års afvittrings-stadga, infordrat underdånigt Utlåtande om de föreskrifter, jemkningar och tillägg, som kunde finnas nödiga, i afseende på Nybyggens anläggande i Lappmarken, men Collegierne ännu icke afgifvit detta Utlåtande, anser af högsta nödvändighet, att ett betydligt antal Landtmätare, i och för afvittringar i Lappmarken, anställas, och att ökadt Stats-anslag dertill må bestås; varande dessutom slutligen al Nils Strindlund från VesterNorrlands Län anmärkt, att vérkställigheten at bvad Utskottet föreslagit om ladors och gärdesgårdars uppförande vore detsamma för Nybyggare, som ett strängt förbud att slå sin gräsbärande jord, enär det vore lika omöjligt att på |:dels mils långa sänk-myror sätta lador till förvarande af hö-fångsten, som frugllöst att kringhägna dessa myror eller att berga höet i omgärdade stackar. IScsv. och Oecon. Utsk.
Herr Grefven och Landt Marskalken gjorda pro* jsrii .? 0(löher *, m. positon till bifall I 4:de punkten i Utskottens Betänkande; hvilken proposition med Ja besvarades. 5:te Punkten, angående KammarRåttens rättighet, att till Laga kraft och verkan fullfölja anmärkningar emot högre Redogörare för allmänna medel: Herr von HartmansdorJ: Uti en §. af KarnmarRättens instruetion har alla Collegiers och dar ras Ledamöters förvaltning blifvit undantagen från Kimmai Rättens granskning, så att åtal icke mot dem kan anställas, utan på grund af Kong!. Majtts eget beslut. Mig synes alla redogörandes förhållande så väl de högres, som lägres, böra vara vederbörlig eftersyn underkastadt; hvadan jag till.; styrker att Höglofl. Ridderskapet och Adeln ville besluta, att ur a §. I Morn. af Kongl. KammarRättens instruetion föl jande ord må utgå; ”Lik. ”val bör iakttagas, att, i händelse frågan skulla ”angå något Kongl. Majtts och Rikets Collegeium, ”eller annat publikt Verk, med lika värdighet, ”eller någon deras Ledamot, eller ock sådan hö”gre Embetsman , som för sin befattning är ”endast Kongl. Maj:t redo skyldig, KammarRättens ”åtgärd icke må sträcka sig längre, än att, sedan ”vederbörande fått del af anmärkningen, och der”öfver sig yttrat, samt för öfrigt nödiga upplys”ningar blifvit inhenitade, till Kongl. Maj:t i un. ”derdånighet insända Handlingarns, jemte eget ”Utlåtande i målet.” Detta stadgande fanns icke i Kammar-Rät - !>* Xitn .? Ort eber e. m. tens Föregående instructioner; Utan har år IBi4J på ett oväntadt satt, tillkommit.
Kompromi&sarier, om stiftande af lag för 7 i 30 b. 7 Juni b. 27 Maj b. 31 Maj g. 26 Maj Konsumtions-afgift, för alla som icke afsäga sig br uket af branvin 11 16 b. 18 Aug. b. 22 Aug. b. 19 Aug. g. 19 Aug. Kontrakts-prost, om rättighet för tillförordnad sådan, att under extra nådår uppbära den s. k. Konventikel-plakatet, om upphäfvande eller ändring i 1726 års — 7 i 34 — 21 Juni 21,22 Juni a. 16 Juni a. 28 Juni Konvoy-kommissariatet, om indragning af — 4 2 13 — b. 28 Aug. b. 28 Aug. b. 30 Aug. g. 28 Aug. » dess ersättning för Beskickningens i Turkiet aflöning, se Stats-Verkets inkomster p. 11. Kopparbergs, Stora, upphörande af dess Bergslags Privilegier, se Privilegier. Kopparräntan vid Stora Koppar64 Lit. B. berget, nedsättning deraf 9 4 1 22 Mars b 22,23Mars b. 22 Mars b. 22 Mars 33 20 » Se Stats-Verkets inkomster p. 5. * Koppar stenarne, fyrfartyg der, se Gottska Sandön. Koipilombola by, om anslag till kapellbyggnad derstädes, samt inköp af boställe och bidrag till aflöning åt kapellpredikant 60 4 1 147 — b. 22 Juni b. 28 Juni b. 21 Juni b. 16 Juni 73 20 Korrektions-inrättning, se Långholmen. Kort, Spel-, angående ändring i stadgandena om stämpling af — 4 1 16 — b. 18 Jan. b. 18 Jan. g. 21 Jan. b. 18 Jan. » om stämpling af och afgiften derför . 5 1 12 b. 31 Maj b. 27 Maj 20 Maj g. 13