Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dess antagande skall hvarken förvilla eller förändra närvarande förhållanden. Det skall blott vara en anmaning, att glömma redan begångna misstag och undvika framtida missräkningar. Det skall återställa Svenska Foliet uti det Europeiska Handelsoch Näringslifvet, utan att uppoffra de privilegierade Näringar, som vunnit på villervallan, eller tvinga de ej monopoliserade, att slafva för capitalernes till Silfver-görande. Det skall 554 Den 28 November e. ra. upphäfva det Monopoliura, som våra ringa inhemska Capitaler nu begagna; och sålunda lossa de bojor, de pålägga idogheten. Med dess antagande skall en ny tid borja; en tid af bättre ordning, i både allmänna och enskilta credit-bruken. Och i den skall, som jag hoppas, en ädel och vis Styrelse finna förnyade bevis af den oemotståndliga kraft till utbildande af Statens styrka och trefnad, som meddelas af Sanningens och Rättvisans införande i alla samhällets angelägenheter. Jag anhåller ora Remiss till Statsoch BancoUtskotten, samt Motionens meddelande till MedStånden. För att göra åskådligt, huru Sveriges nya Mynt, enligt detta mitt förslag, skulle kunna komma att se ut; anhåller jag, att få aflemna ett Etuit, sorn innehåller sådane Mynt, hvilkas vigt och utmyntnings-sätt äro enahanda med hvad jag föreslår. Förslag till Förordning om Myntfoten. Om 128 sk. Bnncosedlar på 1 R:dr Specie tagestill grund för mynt-bestämningen. Om i44 skBancosedlar på 1 R:dr Specie tages till grund. Den 28 November e. m. 555 1 Art. Om Silfvermyntet. § ». Enheten för S venska silfver-myntet skall vara Riksdaler. Riksdalern skall innehålla tvåhundrade tjugufem, tusende-delar (o,225) af i © vikt. vigt finsilfver. § 2. Silfver-myntningen skall ske uti stycken af en, en half och en fjerdedels Riksdaler. § 3.
fru, Upsnla .. 1.885-1894 J&lt;ei jser, Malla. fru, Streiigniis . 1.886-3.889 Liii~ilstsöin, Hiilda, fru, yilipstad 3.885-1890 Löweo, Rensiette. frölteii, Xyköpiug .. 1.886-1 890 Xyymaiii. Angnsta, f.röken. Göteborg .. 1885-1.893 Yetse, Elisabeth, frii, Stockliolni ... 1.886-188 ' 7. IZiiiidp.eii. Cliarl otte, frii. Karlstad . 1.885- Rydiug, Karin. fru. Venersborg 188.5- v. Scl.iwerin, Eniilia .. frilierriiiua, Eklsinghorg 1885- t 8 ' 7 Swmfiz, Betty, frii, Norrköping 1885-1887 Silow, &amp; Iiatliild.b, friikeii. 33. aliiiö ... 1888-1.887 Sylwnn. Idn. frii. Hedvig, frn, Hitorp. Nora .. 1885- M7ideheck. Angnstn. frii. Shengniis .. 1886-1890 Wikströiii. A., sti-t.tioiisiii~pektor, Alingsbs 1886-1887 Ölirströni, Aiiiia. frn, Eskilstniin 1885-188 ' 7 Grape. Angnstn. fru, Uiiie5 1.886- Kolthoff. Majkeu. fröken J&lt;yrkel&gt;yn. ~ fru. Ekeby, .l önköping ... 1886- 1889 Sjöcrona Helciia, fröken, Helsingborg . 1 1.886- Sti.i-jiii, Marie Louise. fru.
Om sätter och ordningen derwid, samt huru i händelse af paria vats förhallas bör. Hwad första kunKen beträffar, sa enär 75 §. i Regerings-Formen stadgar, ar de ärliga Markegängs-Taxorne stola uprättas genoin VeputeraclL af"alla Riks-Standen, utsedde pa det sätt hwarje Ständ särskildt för sig förestrifwer, samt at hwad besse fastställa, stall tjena til efterlefnad, sa wida ej ändring derutinnan i behörig ordning sökes och winnes; och Wällöf!. Borgare-Skändet jemwäl, lil följe deraf, pä sätt betz krotoco!!»-Utdrag mwisar, redan för sig stadgat sins Deputerad antal wid Markegängs-sattningen, samt sättet för deras utwäljande, har Utskottet ansett sig icke kunna uti denna omständighet något mlätande afgifwa. Sjette Bandet. 7Z, Wid - H54 Den 29 Mars» Widkommande dernäst riden för MarkegängsTaxcrnes uprättande, hmilken sa mäl af Herr Friherre klsnnklkLim, som af Herr ^88eji8oren Labn blifwit föreflagen til början af Januarii manad; sä får Utstotter ej mindre i anseende dertil, at dä genom Negerings-Formens stadgande i 75 §. den riri Kongl. Förordningen den 22 Julii i8oz Kongl.
Vid ingången af eremitens hus äro några stockrosor planterade , och midtemot står en stenbänk framför ett stort stenkors. Ouverturen bör beteckna början till ett oväder: åskan höres på långt håll; den tar till och blir ganska stark. Då rideauen upplyftes synes den delen af scenen , som är skog , förmörkad , och stark blixt som endast upplyser den. Man hör åskan slå ner , och genast stannar dundret , men ett starkt regn höres strax efter. Orchestern stannar härvid och Theotime inkommer ur den inre delen af sin boning. Regnet fortfar en stund, och mörkret skingras ej förr än vid det tecken, som vid scenen sättes, då dagen återtager sitt rum. SVARTSJUKE FÖRSTA ACTEN. FÖRSTA SCENEN. THEOTIME ensam i sin hydda. I denna enslighet ... åt Himlen allena egnad... O Du! till hvars dyrkan jag mig helgat... Herr 90 skare öfver vår själ! Kan Du ej ur mitt hjerta utplåna den låga, som hvar dag mer stark, mer tärande, återkallar minnet af en olycklig kärlek? Vid foten af detta altare, bland dessa dödens tecken ... hvad namn, hvad minne vågar jag anförtro dessa murar! Men Du vet, o Gud Elvire är allt hvad jag älskar... Elvire... Elvire rår ännu i ett hjerta, som hon skilt ifrån verldens umgänge, och ur djupet af dödens rike, der hon hvilar, herrskar hon öfver mig med samma makt, som då, i dess första vår, hoppet och skönheten styrkte för henne den dyrkan, som evigt är införlifvad med min själ... Belmir, hvad säger du? Med hvad brottslig oro uppfyller du denna boning Du är ej mer den ömma Grefven af Belmir... Du är skild från verlden... Du är Theotime, en åt Himlens dyrkan helgad man, åt barmhertighet, åt dygdens tjenst... Uppfyll det kall du sjelf valt, och bryt ej mera mot den skyldighet du dig pålagt
Införseltullen nedsaltes åter lör Svenska borgare till halfannan Ungersk Gyllen af hvarje 100 Dalers värde. Ingen främmande beböfde gifva tull af det gods som utfördes, ulan den Svenske exportören skulle svara till tullen, dock så, att, om han icke sjelf verkställde exporten, utan sålde godset till en främmande, tullen skulle ökas med -|:del. Innan förtullningen vid export skedde, skulle af hvarje 100 Dalers värde gifvas i vexel 10 Rdr mot godtgörelse af K. Myntet med 4| Mark för hvar Rdr. Sedan borgerskapet i Stockholm anhållit, att K. M. ville benåda dem med någon frihet framför främmande, tillbjudandes sig deremot att vilja försörja sig med egna skepp och sjöfolk, så att K. M. och Riket, vid förefallande behof, i krigstid skulle hafva deraf styrka och gagn, utfärdades år 1617 ett s. k. Privilegium för de borgare i Stockholm och andra städer med fri utrikes seglation, hvilka der innehade egna hus och höllö egna skepp med skottportar, åtminstone så stora och goda, att »de på nödfall kunde göra värn ifrån sig.» Genom detta Privilegium, som till en början fastställdes på 4 år, förunnades borgerskapet å allt det gods, som de på sådana sina egna skepp sjelfve införde, nedsättning i tullen till hälften mot andra Svenska borgare, som icko brukade sina egna eller så goda skepp, äfvensom'på allt hvad de således af Riket utskeppade lindring i tullen med ^ :del mot andra Svenska borgare. Vi se häruti uprinnelsen till hvad sorn i mer än 200 år derefter kallades helfri tull.
Vilja sig förena, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej. Vinner Nejj kommer icke något förslag om ändring af Riksdags-Ordningens |5 §. i mom. att, i anledning af Constitutions-Utskotiets Memorial N:o 88, hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Stockholm den 4 Maj 1841. Änk. till Exp. Utsk. den 5 Maj 184» > kl. 2 e. m. Memorial till Riksens Ständer, i anledning af äter remiss af Constitutions-Utskoltets Memorial N:o 8g. Det af Constitutions-Utskottet i Memoria let N:o 8f) framstälda förslag, om ändring i Riksdags-Ordningens §., har af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden blifvit antaget till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Borgare-Ståndet har ock, alt hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, antagit det af Utskottet 1 (Virenamnda Memorial, pag. 24. under N:o 1, uppgjorda förslag till förändrad lydelse af i 'j §. 3 moni. 2 perioden Riksdags-Ordningen; hvaremot Memorialet, i hvad det angår tillstyrkande, under N:o 2, att i berörde § och moment må införas en ny, lill redactionen jemväl uppgifven, mening, återremitterats, med uttryck af Ståndets gemensama tanka , alt Ståndet ej kunde detta senare förslag till hvilande för Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag godkänna, enär detsarna af Ståndc-t ansetts hvarken nödigt eller nyttigt. 12 Conslilutions-Ut skottets Memorial, ISI.-o 110. Då Tre Riks-Stånd till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagit båda de af Utskottet i Memorialet N:o 89 framstälda förslag, hemställer Utskottet till Borgare-Ståndet, huruvida icke Ståndet, med frånträdande af dess först yttrade mening, vill tillåta att äfven det andra af dessa förslag må hvila lill Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Handskar liemsändas rid rekvisition pr Telefon: 22 46., 22461 Ordres från landsorten exped. samvetsgrannt möt efterkraf. E Elak andedräkt upphör, om man efter hvarje måltid och om morgonen, sedan man stigit upp, sköljer sig i munnen med öfvermangansyradt kali. En lösning lagom stark till sköljvatten fås genom att tillsätta 3 delar vatten till 1 del af en lösning af 1 gram öfvermangansyradt kali i 1000 gr. (1 liter) vatten. kr. 2: — kr. 2: — Billigaste priser å alla slag af Om bad. Det är icke blott de första veckorna ett barn skall badas, utan n bildad flicka önskar komma ant. ända tills det blir GO år, har en läkare i fam. 1. hos äldre dam som sällsagt. Hudens renhållning är nämligen skap i Stockholm 1. dess närhet. A r ett bättre blodreningsmedel än både mycket musikal., språkkunnig, skickl. te, droger och tusende slags piller. i handarbeten, vill sprida trefn. i ett Liksom tvålförbrukningen anger måtthem. Bästa rekommend. föref. Närrn. stocken på ett folks kulturtillstånd, uppl. kunna erh. af Fr. M. Cederschiöld, visar den tillika, på hvilket steg helso' Vexjö. Sv. t. » Savoir vivre », Kristianvården står. Orenlighet är, hvar den stad, p. r. (1530) än finnes, i hemmet eller på kroppen, ett gift, en härd för sjukdomar, såväl n ung anspråkslös flicka,somgenomkroppens som själens. gått nya hush.-skolan i St. en längre kurs hos Handarb. Vänner o. kunNervös hufvudvärk. En af de första nig i musik, önskar härmed plats i professorerna i Tennessee, som en längStockholm eller dess närhet, som biträde re tid lidit af våldsam hufvudvärk i ordentligt hem, under god matmoders och som försökt en mängd medicin ledning. Sv. till » B. M. » Iduns byrå. och mänga slags behandlingssätt, utan 1) Körelse i friska luften två timmar dagligen, isynnerhet nödvändig för personer med träget tankearbete eller för sådana, som ha stillasittande arbete i instängda rum.
Då vi nu vilja utreda huruvida vi ega rätt att deltaga i afgörandet af föreslagen ändring i lä § Norska grundlagen, hafva vi dervid icke att taga i öfvervägande hvad under de föregående underbandlingarne må hafva blifvit anfördt å ena eller andra sidan; vi hafva endast att hålla oss till de befintliga, i behörig ordning tillkomna, skriftliga kontraktsinstrumeuterua. Det är på denna ståndpunkt jag vill ställa mig, för att stadga mitt omdöme i frågan. Slutledningen blir då följande: antag, att Grundloven tillkommit till följd af öfverenskommelse emellan Noriges Storthing och Svenska Kommissarier; antag, att dessa Kommissarier voro icke blott Svenske Konungens utau äfven K. St.-rs; antag slutligen, att Grundloveu icke blott innehåller åtskilliga unionsbestämmeiser, utan hr hel och hållen ett unionsdokument. Sedan man antagit allt detta, måste man väl icke kunna förneka, att föreskrifterna i detta unionsdokument böra lända till ovilkorlig efterrättelse. Om detta gäller dess föreskrifter i allmänhet, måste det väl äfven gälla de särskilda föreskrifter, som deri finnas om sättet af Grundloveus förändring Detta sätt bestämmes uti 112 §, som har följande lydelse: »Viser Erfaring, att nogen Deel af denne Kongeriget Norges Grundlov bör forandres, skal Forslaget derom fremsaettes paa et ordentligt Storthing og kundgjöres ved Trykken. Men det tilkommer först det naeste ordentlige Storthing at bestemme, om den föreslaaede Förändring bör findé Sted eller ej. Dog maa saadan Förändring aldrig modsige denne Grundlovs Principer, men ullene angaae Modificationer i enkelte Bestemmelser, der ikke forandre denne Constitutions Aand, og bör to Tredjedele af Stortbinget vaere enige i saadan Förändring.» Såvidt jag kau läsa, finnes uti denna g, lika litet som uti någon af de föregående, förbehåll om Sveriges hörande, vare sig genom frågans underställande R. St:rs pröfning eller genom dess föredragning i sammansatt Svenskt och Norskt Statsråd.
S änder göra nådig framställning i denna fråga, funnit sig 44:o för närvarande icke kunna tillstyrka anvisandet af något anslag till bestridande af ifrågaställa utgifter. __ 8:de Stockholm, ekstf.lnska kolth v clemet, 184». Stats Utsknltrts UtlAlonde, /V o 2t2. 1 Sale /Ingående Mantalsoch Skattskrifning. Jemte anförande af hvad äldre och nu gällande stadganden innehålla i afsee de å mantalso< !i skattskrifning, hafva konmiitterade (sid 138—i4°)j i anledniug af väckt förslag, att Häradsskrifvornes göromål malte öfverflyttas å sa kallade Häradsbokhållare anstälde vid lands-konloren, på anförde skäl hemstält, att mantalsskrifningar å landet framdeles finge besörjas af länsmännen, hvar inom sitt distrikt. Hvad åter anginge dylika föirättningar i stiiderne, ansåge kommilerade, att, der de hittills icke varit af Häradskrifvare verkstälde, äfven framgent boule i enlighet med derom nu gällande föreskrifter förfaras, men alt i öfriga städer dessa göromål skulle utföras af Häradsbokhållare, likväl med rättighet för Kongl. Majrts Bef:de att i de ställer, sorn äro frän residence-staden mera aflägse, förordna någon sådan stadens tjensteman, som med allmänna kronouppbörden derstädes hade befattning, hvarjemte kommiterade hemstält, att uti de städer, der akademier äro belägne och den till deras . jurisdidion hörande personals mantalsskrifning hiltils blifvit af Akademie-bokhållarne fönältad, detta undantags-stadgande måtte for framtiden upphöra. Kongl. Maj:ts nådiga proposition innehåller i afseende å berörde förslag; att Kongl. Maj:t funnit detsamma lämpligt och ändamålsenligt, samt böra bringas till verkställighet i den mon sådant kunde finnas förenligt med den blifvande planen för skatteväsendets ordnande i öfrigt.
Pä delta sätt förblifwer Banken allid exclusivt under Riksens Ständers egen förwalcning; och Riksens Sander lära noggrant inse wigren deraf, art beslut, hwilkasi-ra »erkställighel och nytta beror af derahemlighet, ej mätte behöfwa uppenbaras, och dä gerna uppdraga sin rätt ät de Personer, hwilka de skänkt sitt förtroende säsom Ledamöter i Banco. Utskottet. Inom Utskottet hafwa förslag förewarit, dels att när till U skottet hemliga propositioner ifrån Konungen asiemnades, efter skedd anmälan till Riksens Ständer Utskott-t ofelbart skulle med flere Ledamöter förstärkas, innan det med Riksens Ständers rätt finge malen afgöra, dels ait ny proportion af twä tredjedelar eller tre fjerdedelar af ve närwarandes röster skulle försfkrifwas, säsom nödiga lill pluralitet wid beslut. Hwad del förra förslaget beträffade, fann Utskottet sig ej tillständig!, ait nägot för Riksens Ständer» Handlingssätt föreskrift»», hwilket ock syntes aldeles öfwerflSbigt, emedan denna Utwäg altid, i fall Bihang. N:o §, 6. Rik - Z4 Dell n Aug. Riksens Sränder sä för godt finna, i stöd af g6 §» i Riksdag» > Ordningen star öppen; Rörande dck andra befanns Votecingssättct öfwer de frägor dä Banco UijVvlter ulöfwar Riksens Ständers rätt, genom z8 8- i Rlködaas-Ordningen redan förut wara fullkomligen bestämd. Art i dessa bada afseende» göra ett nytt förslag hade således ej kunnat föra lill annat än en förändring i Grundlagen, hw-lken i behörig ordning pröfivad hode kill ny pröfning eller ock afgörande intill nästa Riksdag, bordt hwitå.
Jag vågar i Hr Gr. o. Landtm:s minne återkalla, hurusom jag yrkat uteslutande af följande ord i punkten: ”skolande adressaten i annat fall erlägga portot, såvida han vill brefvet emottaga”, hvilket yrkande jag vidhåller. Hr Gr. o. Landtm, erkände, att han förbisett, men nu erinrade sig, att Frih. Cederström, i öfverensstämmelse med hvad Frih. Palmstjerna först föreslagit, yrkat, att slutorden ”skötande adressaten” etc. måtte utgå. Efter sedermera å såväl bifall, utan förändring, som hvar och en af de yrkade förändringarne framställde propos:r, som alla besvarades med blandade Ja och Nej, och derpå förnyad propos. till bifall å förevar:de punkt, med den af Hr von Hartmansdorff föreslagna förändring, hvarvid svaVen utföllo med starka Ja, jemte många Nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm, att han ansåg sistnämnde propos. besvarad med öfvervägande Ja. Hr von Knorring: Jag anhåller om votering, och att kontra-propos. mätte blifva bifall till Utsk:s förslag. 428 Den 16 Augusti e. m. Uplästes lill justering och godkändes följande votens-propos.: Den, sora bifaller 3:dje pimkleu af Bevilln:sUtsk:s Utlåt. J\G 20, röstar < Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bifalles förenämnde punkt, med den förändring, att sisla perioden deraf erhåller följande lydelse: ”skolande, i händelse för ringa porto blifvit erlagdt, bristen af brefmottagaren godtgöras, såvida han vill brefvet utbekomma”. Vid voteringens slut befanns att rösterne utfallit sålunda: Ja — 8. Nej — 12. Bifölls. 5:te punkten. Ur von Hartmansdorff: Jag hemställer, om icke orden ”adrcssaternes namn” kunde förändras till ”brefegarnes namn”.
Ank. till Exp. Utsk. d. 17 Jan. 1851, kl. 1 e. m. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal. För att befordra skyndsamhet vid behandlingen af de fyrfaldiga olikartade mål, som till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskottets åtgärd öfverlemnas, har Utskottet inom sig utsett trenne afdelningar för ärendenas beredning, innan de till Utskottets slutliga handläggning förekomma; till följe hvaraf Utskottet, enligt 24 § i Riksdags-Ordningen, eger att antaga trenne Kanslister, för att biträda, en vid hvardera afdelningen ; men då. enligt hvad erfarenheten vid föregångna riksdagar visat, dessutom oundvikligen erfordras ett pålitligt biträde vid diariernes förande och för att gå tillhanda med Notarie-göromål vid Utskottets sammanträden, äfvensom trenne Kanslister att, i den mån göromålens mängd och omfattning sådant erfordrar, till tjenstgöring inkallas, så får Utskottet hos Rikets Ständer vördsamt anhålla, det Utskottet må tillåtas att, utöfver hvad Riksdags-Ordningen medgifver, genast antaga en Notarie, och i mån af behof tvänne Kanslister. Stockholm den 6 December 1850. Å Högloflige Ridderskapets och Adelns Å Högvördige Presteståndets Ledamöters vägnar G. F. Liljencrantz. Ledamöters vägnar C. E. Fahlcrantz. k Vällofliga Borgareståndets Ledamöters vägnar A. N. Lundh. k Hedervärda Bondeståndets Lars Magnus Knutsson. Fritz Rythén. Ledamöters vägnar Bih. till R. St. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Utlåtande N:o 2. Ankom till Exp. Utsk. d. 17 Jan. 1851, kl. 1 e. in. Utlåtande, i anledning af väckt motion om utfärdandet af sammandrag utaf Författningar, i afseende på kringvandrande Gesäller och andra icke bofaste personer m. m.
Gr:n yttrar t. ex. uti ingressen, 2:dra punkten: »De politiska förvecklingar, som under senaste tider inträffat i Eu»ropa, bland hvilka några temligen nära berört halfön, samt de af »främmande rnakter dels i, dels utan sammanhang härmed fram»ställda anspråk, eller i dagen lagda önskningar hafva jemväl fästat »R. Stms upmärksamhet på nödvändigheten af ett, såsom nämndt »är, äfven dessutom i alla afseenden önskvärdt, ordnande af de unio»nella förhållandena, på ett sätt, som betryggar de begge rikenas »politiska ställning.» — Jag har temligen upmärksamt följt debat» 428 D en 28 Mars f. m. terna så viii i det offentliga som inom ItiksStånden i denna fråga, samt äfven med noggranhet genomläst Utsk:ts Bet:de i ämnet, men ingenstädes funnit nyssberörde motiv ens antydt; och jag tror att det både i allmänhet och särskildt hvad denna skrifvelse beträffar, är ganska vådligt att uti B. St:rs skrifvelser inlägga helt andra motiver, än som verkligen föranledt deras beslut. För egen del bekänner jag åtminstone att det af Hr Gr:n omnämnde motiv icke på det aflägsnaste inverkat på min öfvertygelse. På grund afhvad jag nu anfört, anser jag således att detta motiv bör helt och hållet utgå, hvilket icke heller stör skrifvelsen i dess helhet. Vidare och ehuru Hr Gr:n i allmänhet söker att vara så grannlaga som möjligt, förekommer likväl i skrifvelseförslaget ett uttryck, hvilket jag tror bör utgå, emedan det lätt kan misstydas. Het heter der: »Det misstroende eller de missförstånd på Noriges »sida, som vid föreningens grundande angåfvos såsom hinder för de »begge folkens närmande till hvarandra, hafva, oaktadt de från »Sveriges sida gifva bevis på redlighet i afsigler och eftergifvenhet »för framställda fordringar» etc. — Det är visserligen en sanning, att Sverige gifvit några prof på dess redlighet i afsigter.
Jag tyckte, alt H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm tillstyrkte afslag å denna punkt, och jag förenar mig med honom, under anhållan att R. o. Ad. dertill ville lemna bifall. Frih Lagerbjelke uppläste följande: SlatsUtsk. har föreslagit, att af det generella nybyggnadsoch underhålls-anslaget för flottan en viss bestämd summa malte utsättas för skärgårdsflottan, äfvensom exercisanslaget till bestämda belopp fördelas emellan linieoch skärgårdsflottorna, hvarvid SlatsUtsk. utgått från åsigten otn inskränkning i utgifterna för den slöra flottan; och har Ulsk., vid besvarandet af återremiss härå, förklarat sig vidblifva dess häruti afgifna menius. Med åberopande af hvad jag förut yttrat röride nödvändigheten af en seglande flotta, jemte skärgårds, för vårt politiska sjelfbestånd och oberoende, får jag anföra, att. då behofvet ofta kan påkalla utförandet af betydligare arbeten, det ena året vid en station af flottan, det andra vid en annan, hvarigenom en gång för alla be-tämda vissa årliga anslag för linieoch skärgårdsflottorna kunde leda till ekonomiska förluster, samt det är och förblifver lämpligast att K. M-, efter förekommande omständigheter, kan verkställa fördelningen af byggnadsoch underhålls-anslaget för (lottan; yrkar jag på grund häraf afslag å StatsUtskls framställning i denna puukt. Frih. Lagerbjelke tilläde muntligen:' Hvad en värd ledamot Hr Gr. Löwenhjelm anfört derom, att vi hafva skepp, som äro oförhydda, så får jag upplysa, att alla fregatter, som i sednare tider blifvit byggda i Carlskrona, äro utrustade med kopparplåtar, ehuru man icke ansett med hushållning öfverensstämmande att påslå kopparlörhydningen, förrän fartygen skola gå tillsjöss, men kopparen ligger i ordning i förråden.
Memorial till Rikets Ständer, rörande Stats-Utskottets anledning till anmärkning vid afskrifningen af Convoj-medel, använda emot deras bestämmelse, för ombyggnad af Svenska Consulatshnset i Tanger. Till bestämmande af en mot Stats-Secreteraren för Handelsoch Finance-Ärendena framställd, från samtliga Riks-Slånden under den 2 nästlidne April remitterad anmärknings-anledning, har Stats-Utskottet, medelst Prolocolls-utdrag af den 25 föregående Mars, uppgifvit, att då, genom Kongl. Majrts Nådiga Bref till Convoj-Commissariatet den 25 Februarii i832, General-Consuln J. M. Ehrenhoff' beviljats afskrifning af medel, som han uppburit för inbetalning af annuiteten till Maroccanska Regeringen, men obehörigen användt på ombyggnad af Svenska Consulat-liuset i Tanger, och då anvisningen af ifrågavarande medel, inalles 20,000 Piastres, haft till föremål alt bereda skydd åt Svenska handeln och sjöfarten, men samma anslag, genom det vidtagna dispositions-sättet, dragits från herorde föremål, Stats-Utskottet funne sig, med stöd af Riksdags-Ordningens 3o §, böra, medelst anmärkning mot Contrasignanten af det Kongl. Brefvet, hvaruti afskrifningen för i5,ooo Piastres bifalles, detta ärende till Constitutions-Utskottets behandling öfverlemna.