Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom ett dylikt stadgande skulle naturligtvis det lyckliga förhållande upstå, att samma ledtmöter inom Utsk:n komme att handlägga der förekommande frågor och. således, i likhet med dc andra Ståndens derstädes arbetande representanter, 408 Den 29 September. kunde, till stor båtnad för Utsk:ns verksamhet, följa med frågornas gång ifrån början och till slut. Del kan ej vara bra, att, som uu sker i vissa Utsk., personalen beständigt omvexlar och det kan ej för R. o. Ad. vara särdeles hedrande, att se sina åsigter inora Ulskra representerade genom ständigt nyinkomne och således, genom bristande erfarenhet af sakernas fortgång, okunnige personer. Att i dessa Utsk. de andra Stånden skola i de flesta fall hafva en bestämd öfvervigt, är tydligt. Eller ock inträffar, hvad Gudnås alltför ofta sker, att betydelselösa personer insättas, hvilkas verksamhet ledes genom impulser, komna utom Utskis krets, och således, icke vuxna den plats de bekläda, inför de andra Ståndens mera intelli genta ledamöter nedsätta R. o. Ad:s anseende. Bör det vara så omöjligt, alt inom detta Stånd, så ärorikt genom historiska minnen, vittnande om sann fosterlandskärlek och en ädel upoffringsanda för det allmänna bästa, finna ett tillräckligt antal personer för Utskms besättande, hvilka under den tidslängd, som Riksdagen varar, skulle förbinda sig, att, med upoffringen af daglig tillsyn om egna värf, förena ett nitiskt arbete för det allmänna bästa. Jag för min del har ej en så dålig tanka om denna den första del af representatio nen. Nej, uti omöjligheten af alt verkställa förslaget, ligger ej orsaken lill det stora motstånd, som det rönt. Uti Conslisoch StalsUtskm har man ju under flere Riksdagar och äfven vid denna öfvat samma sak, ty jag vet bestämdt, alt större delen af de ledamöter, hvilka vid Riksdagens början invaldes i dessa, förbundo sig till alt fortfarande under dess lopp arbeta inom desamma. Också hafva dessa Utsk. visat en mindre ombytlig fysionomi, och i afseende på frågornas behandling mera enhet i åsigter än de andra.
Då likväl numera, sedan alia Riksstånden förklarat frågan vara af bevillningsegenskap och i följd häraf Bevillnings-utskottet, i memorial N:o 32, inkommit med inbjudning till Borgare-ståndet att i de öfriga Ståndens beslut instämma, äfvensom, derest sådant icke skedde, med förslag till voteringspropositioner för omröstning i förstärkt Stats-utskott, Borgare-ståndet denna Expeditions Utskottets Memorial, N.ris i o och ir. 19 inbjudning antagit samt hinder nu alltså icke möter för skrifvelseförslagets justering, får Expeditions-utskottet detsamma, för sådant ändamål, till Riksstånden vördsamt återlemna. Stockholm den 18 September 1848. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af dterremisser å skrifvelse-förslaget J\:o 2o3. Expeditions-utskottets förslag N:o 203, till Rikets Ständers underd. skrifvelse, angående tullbevillningen, godkändt af Höglofl. Ridderskapet och Adeln saint Ilögv. Preste-ståndet, har af Vällofl. Borgare-ståndet och Hederv. Bondeståndet blifvit återremitterad t till följd af gjord anmärkning, att i berörde skrifvelse-förslag blifvit uppgifvet, det ”Rikets Ständer för de väsentliga lifsmedlen fläsk, kött, ost och smör beslutat en ytterligare nedsättning i införselafgifterne, än det nådiga förslaget innehåller” hvilket icke öfverensstämde med verkliga förhållandet; och får Expeditions-utskottet erkännande riktigheten af denna anmärkning, vördsamt öfverlemna nytt skrifvelse-förslag i ämnet, med hemställan att detta skrifvelse-förslag måtte gillas äfven af de Riksstånd, som godkänt det förra. Stockholm den 29 September 1848. Memorial till Rikets Ständer, angående ett tillägg i åtskilliga RiksdagS-besluts-$§- Sedan de af Rikets Ständer beslutade lagförändringar, eller förklaringar, hvilka omförmälas i följande af Expeditions-utskottet uppsatte och af samtliga Riksstånden godkände förslager till §§ i det blifvande Riksdagsbeslutet, nemligen:
Med den innerligaste karlelr och lagande entusiusm fijr sitt lifsma, har hon stadse forenat en omutlig saimingskarlek. Uti sin icke ljusa skildring af f&amp;ng~.lrdsforhIilandena inom Spanien, som doktor Wines intagit i ett af sina arbeten, sager hou: &gt;) Sbdant iir forhlllmdet med fangelsema i Spanien, iirligt framstiildt och med den senning som aldrig bor beslojas under pretest af en falslr patriotism, erneclan ingen bor begagna den rena och upphiijda kiinsla, soul kallas fosterlandskiirlek for att rtitt.ftiritiga en lbgn. Kej, den riitta patriotismen ropar hogt pd sanning, rare sig den lyser som en gloria, briinner soin ett brott eller stinger som ett spjut. Sanningen i4.r olycldigtvis i v k a dagar ingen gloria fiir Spanien. Xen dess iidla soner bora forsti den f i r att riitt~risa skall kunna skipas, for att Spanien skrtll rodnn iifrer det anklagelsens roll som ljnngar oss till motes o h e r bergen och hafven, beledsagadt af adla fijretlomen, som det bor folja. Det storsta onda och den storsta s k p i f, som k m tillfogas ett folk iir att smickra det oclz den som Iciimler sig uppfordrad att offra sig sjtilf till sitt lands nytta md fattn, ntt det icke sker genom offer p$ sanningens bekosmad, till f b r m h fiir ett illa forstgdt intresse. zr P&amp; det humanitiira o m i d e t har hon iifven rastliist verkat mod arbeten om slafveriets afskaffande i kolonierna, om forhbllaiiciet inellan arbetsgifvwe och arbetare, mot diidsstraffet och offentliga afriittningar, om follrnndervisningen o. s. v.
Utskottets i första punkten till Preste-Ståndet gjorda inbjudning lades till handlingarne och yttrandet i den sednare punkten godkändes. 32 206, i anledning af Riks-Ståndens beslut rörande åtskilliga i Memorialet 32 170 framställda sammanjemkningsförslag och voteringspropositioner uti anslagsfrågor tillhörande Åttonde Hufvudtiteln. Utskottets förslag lill voteringspropositioner godkändes. S. D. Föredrogs och bifölls Sammansätta Stats-, Revillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, 32 31, i fråga om förhöjning af folkskoleafgiften. S. D. Vid föredragning af Lag-Utskottets Memorial, 32 74, i anledning af erhållna återremisser af Utskottets Memorial, 32 70, med förslag till voteringspropositioner i anledning af de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Utlåtande, 32 35, öfver gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid Utskottets Betänkande, 32 35, angående införande af ny Strafflag, m. m., godkände Ridderskapet och Adeln de af Utskottet föreslagna voteringspropositioner och biföll den i sammanhang dermed gjorda] hemsställan samt lade till handlingarne Utskottets i slutet af memorialet afgifna yttrande. PrQt.-Utdrag den 24 Oktober 1863. 687 Från Hogv. Preste-Slåndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stals-Utskottets Memorial, 32 206, i an ledning af Riks-Ståndens beslut öfver åtskillig» i Memorialet 32 170 framställda sammonjemkningsförslag uti frågor rörande anslagen under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel, godkände Ståndet Utskottets i memorialets 3:ne punkter afgifna förslag till voteringspropositioner, S. 1).
Då det, som Herr afBillbergh vill hafva bort, är af stor vigt, emedan det är ett uttryck af Rikets Ständers beslut, ej allenast vid 180g, utan ock vid 1823 årens Riksdagar, och Regeringen, i fall den underdåniga skrifvelsen beslutas, är j tillfälle att göra förberedelse till ett annat förhållande, för att sedermera erhålla medel lill Casserner på de vigtigaste puncterna, så att onödiga små garnizoner kunna dragas ifrån andra ställen, får jag anhålla om bifall till hela Utlåtandet, och att vi deröfver måtte få skrida till votering. Herr Munck af Rosenschöld: Jag ber, att uppmärksamheten måtte fästas derpå, att Utskotten ej föreslagit någon positiv åtgärd för uppbyggandet af Casserner och Stallar på Statens bekostnad, utan endast, att en undersökning 0111 förhållandet måtte till nästa Riksdag varda verkställd. Herr Lefren: Jag anser den åtgärd vara bra mycket positiv, då man förklarar att en hittills gällande föreskrift bör upphöra. Jag menade ej en positiv materiel, utan en positiv legislativ åtgärd. Den i5 Januarii e. m. 247 Herr von Hartmansdorff, August: Jag liar icke Utlåtandet med mig; men erhindrar, att jag i Utskotten med pluraliteten instämde deruti, att då man i så många andra känseenden behandlade städerna hardt, det var en tillfredsställelse att skaffa dem lindring i något. Likväl vill jag icke undandraga Kronan någon rätt; hvarföre jag tillstyrker, att, då ämnet är outredt, Ridderskapet och Adeln måtte instämma uti Herrarne Thams, Lefrens och Rihhings förslag, hvarigenom inga rättigheter Kronan afhändas. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom nyss framställde proposition till bifall å Statsoch EkonomiUtskoltens ifrågavarande Utlåtande. Ropades Ja och Nej, samt votering. Herr Ribbing:
Det wore rvisierligen wäsendtligt och ffulle hafwa en stor nytta til följd, om de författningar uphäfdes, som ännu binda Jordbrukaren wid sä tilsägandes et uräldrigtBrukningssätt, och om istället stadgades en allmän tilläten frihet för hwarje Landtman at bruka jorden til de wäxter, som för honom moro de förmänligaste. Endast genom den Lag, at Jorden stal hafwa det fullkomliga bruk, som erfordras til full bördighet af de wäpter, hwarmed den är besädd eller til redd, Den 8 Julik. 7S redd, samt ät en innehafware af Kronans jord och i allmänhet Arrendatorer ej äga rätt, efter skedd »plägning, eller et är före egen upsäguing, dödsfall undantagit, at förändra sit före widtagne Brukningssätt, skulle det allmännas säkerhet wara tilräckligen förwarad. I likhet härmed och som en följd deraf Lör förbudet emot foderförsäljning uphäfwaS. Det är wäl en orätt, at alla Landtmän ej innehafwa lika rättigheter til fri disposition af sine produetcr. Om min belägenhet eller andre omständigheter lofwa en större winst af foderiväMr än säd, hwarföre stal en sa naturlig rättighet som den at wara mig sjelf och det allmänna til det högsta nyttig, betagas mig genom Författningar, häldst da et sadant Circulationssätt är dekmest förenliga med nägot elimar ? och dä jag äger rättigheten at til mitt fördel anwända jordens production af säd, huru skulle det billigt kunna mig förwägras, at til min högre fördel anwända samma jords proLuction af annan wäpt. Likwäl gifwes en sä skadlig Författning til et stort och synbart hinder för ängseulturen. Denna öfwerklagade uräldriga Författning bar synligen nyttjat til skäl för sin prineip, at Äkerjorden skulle blifwa desto rikligare gödd; detta är ock en wigtig omständighet, som äsyftar Jordbrukarens egen fördel, och ej kan anses i nägot afseende hinderlig för den idoge.
Af den inbalanserade skulden 3,568: 45. 1. Balans till påföljande år: Skuld 1,650: 1,650: Balans från föregående år: Skuld 5,218: 45. 1. 1,650: Dito, inom linien redovisad, — 3,568:45. 1. Inom linien redovisas: Af de inbalanserade tillgångarne 5,417: 27. 3. Balans till påföljande år: — Någon anmärkning vid dessa räkenskaper har hos Revisororne icke förekommit; och hefunnos vid anställd inventering kassans säkerhetshandlingar i behörig ordning. 9:0. Invalidhus-f'onden. Såsom ersättning för de till denna fond förut ingående, men, enligt Rikets Ständers beslut vid 1850 och 1851 års riksdag, till stats-verket indragna inkomster af hemmans-räntor och arrende-medel, har fonden, från och med år 1852, varit i åtnjutande af kontant anslag, å riks-statens 9:de hufvudtitel uppfördt, till ett förslagsvis beräknadt belopp af 25,200 R;dr. Räkenskaperna för revisions-åren äro i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: Debet. År 1852- År 1853- Balans från föregående år: Dito, uppförda inom linien — 12,820: 9. 9. Uppbörd: Balans till påföljande år: Skulder, upptagna inom linien, 8: 16. — 8:16. Credit. Balans från föregående år: Skulder, upptagna inom linien, 8: 16. — Utgifter: Aflöning Invaliders underhåll m. m Gratifikationer och tillfälliga understöd ... Inom linien redovisas vidare: inbalanserade räntor 5,489: 24. 9. Balans till påföljande år: Enligt Kongl.
Till Statsoch LagUtskotten: 1:0 Ett Memorial af Herr von Engeström, Johan Daniel, angående nödvändigheten af årliga Lagsamlingar. 2:0 Ett Memorial af Herr Berghman, AmBrosius Magnus, angående mindre brottslige Personers användande till Matroser å HandelsFlottan, i stället för att insättas å Correctionshus, jemte Yttranden i samma ämne af Friherre Lagerbjelke, Johan, samt Herrar Hjärne, Carl Jacob, Ankarsparre, Ingemar August, och von Fieandt, Daniel Wilhelm, tillika med Herr Berghmans svar derå. 3:o Ett Memorial af Herr Berghman, Ambrosius Magnus, angående utfärdande af Förbud att proponera någon Allmänhet Utgifter utan föregångit Riksens Ständers Beslut. Om hvilket allt de öfrige Respective RiksStånden skulle vänligen underrättas. Ut supra. S. D. Remitterades Till Statsoch OeconomieUtskotten: Ett Memorial af Grefve Piper, Garl Clas, 12 Den i5 Jannani. om erbjudande lill Staten af Höganäs StenkolsGrutVor, jemte Herr Munck af Rosenschölds, Eberhard, Anförande i samma ämne. 2:0 Ett Memorial af Herr Gyllenram, Carl Anton, om Pensioners anslående för fattige Civile och Militaire Embetsoch Tjenstemän, som hafva många barn. 3:o Elt Memorial af Herr von Schulzenheim, David , den äldre, angående uppränsning af de inom Stockholm belägne Sjöar. Till Statsoch Banco-Utskotten : 1:0 Ett Memorial af Herr Roos, Carl Adam, angående Financerne. 2:0 Ett Memorial, jemte ett munteligt Yttrande af Friherre Cederström, Ulric, angående Financerne. Till Statsoch Bevillnings-Utskotten: 1:0 Ett Memorial af Grefve Piper, Carl Clas, angående befrielse från Kronoutskylder för arbetarne vid Höganäs StenkolsGrufvor. 2:0 Ett Memorial af Friherre Rudbeck, Pehr Alexander, angående nedsättning af BevillningsSurtiman.
Sedan Riksens Ständers Revisorer tillkännagifvit hurusom Kongl. Majrt, enligt llS Constitutions-ZJtskottets Bctänkanden. Nådig Skrifvelse den 27 Februarii 1821, angående flottornes utgifts-behof, förordnat att, då, utom de för året anslagna 500,000 R dr, jemte 50,000 R:dr af mindre Creditivet, ytterligare tarfvades 97,783 R:dr 6 sk. 2 rst., Förvaltningen af Sjö-Ärendena skulle ega att för leveranserne betinga sådane betalnings-vilkor, att en motsvarande summa ej behöfde liquideras förr än året derpå, samt likaledes, genom Nådigt Bref af den 26 Februarii j822, rörande Militaire utgifternas reglering för året, anbefallt Krigs.Collegium att, för hvad utöfver den beviljade summan erfordrades, så ställa betalnings terminerne, att det återstående beloppet, 6o,493R:dr 3 rst., lcotnme att först vid detta års början förfalla, hvarförutan Kongl. Maj:t tillåtit Förvaltningen af Sjöärenderna att, för betalandet af 1821 års leveranser, använda de medel, som för år 1822 anslagits till flottornas nybyggnad och underhåll, och på det Sätt inrätta upphandlings vilkoren, att utgifterna för sistnämnda år kunde under det innevarande bestridas; så har, uti meddeladt Protocolls Utdrag af den 6 sistlidne Martii, föremål för samtelige RiksStåndens Remiss under den 11 i samma månad, Stats Utskottet, enär det med de för Stats-Werkets förvaltning faststälda grunder ingalunda står att förena att detsam - Constitutions-TJtskottets Betänkanden.
202. A. 299. — N:o 39. med infordradt Utlåtande, angående Talmannens i BondeStåndel vägran af proposition på ett inom Ståndet väckt yrkande, i afseende på behandlingen af Särskildta Utskottets memorial, N:o 11. X. B. 387. XI. A. 20. — N:o 40 med förslag lill ändringar i 56 och 81 §§. RegeringsFormen samt 29 §. 1 mom. Riksdags-Ordningen, rörande behandlingen af frågor om ändring i Grundlagarne. XI. B. 140, 148, 151. A. 159. U. 373. XII. A. 62. U. 362. A. 420. XIII. 202. A. 299. — N:o 41. med förslag till volerings-propositioner i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, rörande de uti Memorialen N:ris 11 och 31 afgifna förslag till ändring af åtskilliga starlganden i Grundlagarne, i afseende pä behandlingen af en del regeringsärenden. XI. B. 140. A. 147. U. 373. XII. A. 62. XIII. A. 299. XIV. E. 47. A. 49. — N:o 42. med Utlåtande, angående Talmannens i Bonde-Ståndet vägran af proposition på eli inom Ståndet väckt yrkande i fråga om behandlingen af Särskildta-Utskottets Memorial N:o 11. XI. B. 185. A. 212. —■ N:o 43. med voterings-propositioner rörande Conslilutions-Ut skoltets uti Memorialen Nods 22 och 32 väckta förslag till ändring af 35 §. — N:o 44. i anledning af Preste-Ståudets återreroiss af Memorialet N:o 34. innehållande förslag till volerings-propositioner rörande det uti Memorialet N:o 13 afgifna förslag till ändring af 52:dra §. Regerings-Formen och 24:de §.
Under tillkännagifvande, att E. K M., i enlighet med Rikets .Ständers beslut, ifrån och med år 1831 till och med 1838, anslagit 25,000 R:dr årligen af 9:de Hufvud-Titeins tillgångar, lill hjelp vid utflyttningar efter laga skiften i alla Rikets Län, utom Skaraborgs, Malmöhus och Christianstads Län samt Öland, men att delta anslag i så mållo befunnits otillräckligt, att den äskade utflyltningshjelpen utgå 11 till ett medeltal af 28,861 R:dr årligen, har E. \i. M., uti Dess Nådiga Proposition, föreslagit Rikets Ständer att, i stället för ile sålunda beviljade 25,000 R:dr, anslå en förslags-summa af 28,000 R: Ir till utflyttningshjelp efter laga skiften, hvarigenom en tillökning å denna llufvud-Titel, stor 3,000 R:dr, skulle uppkomma. Expcditions-l)iskottets Förslag till tind. Skrifvelset N.-o 1J4‘ 359 Vid öfvervägande häraf, hafva Rikets Ständer, då det till utflyttningshjelp efter laga skillén beviljade anslag funnits vara otillräckligt, men de, sorn, i fö jd al verkställde skiften, ega all, enligt gällande Författningar, ett sådant bidrag af Stals-Verket utbekomma, icke böra, i blist af dertill disponible tillgångar, uppehållas i sin lagliga rätt, och då beloppet af utflyttningshjelp, efter vederbörande Landlmätares pröfning, bestämmes af Gode män eller Domstolen i orten, ansett sig böra till utflytlningshjelp efter laga skiftt n i alla Rikets Län, utom Christianstads, Malmöhus och Skaraborgs Län samt Öland, på sätt E. K. M. i JNåder äskat, å denna Hufvud-Titel uppföra en summa, stor 28,000
St. Prot. 1862 $ 1863. 8 Sami. 32 Haft. 3 18 Allmänna Besvärsorh Eicon.-Utskottets Betänkande N:o 119. 17:o att, i sammanhang med beifran af olagligheter i fråga om varutillverkning, beslag icke vidare må ega rum. Stockholm den 22 Maj 1863. Reservationer: af Doktor Runsten: “Med burskapens upphäfvande och i dess ställe införan det at både handelsfrihet och frihandel är riket i fara att förlora sitt fordna borgerskap; och detta vore väl bland national förluster den största, som det Svenska folket, efter sin bosättning inom egna landamftren, någonsin lidit hitintills. Man är dermed på väg att göra sig af med såväl land som städer. Städerna, då de i saknad af ett burskapsegande borgerskap och i följd af cn oinskränkt inrikes handelsfrihet, naturligtvis skulle upplösas, söndersplittras och utförbredas vida kring all landsbygden, skulle ej längre förblifva städer, och landsbygden, öfverströdd och öfversållad med allehanda handelsbodar och alla en oinskränkt utrikes frihandels lyxartiklar, skulle ej längre förblifva egentlig landsbygd, men hela riket med både land och städer nödvändigt urarta till en enda stor och vidöppen marknadsplats med en svindlande verldshandel, fotad på den sväfvande grunden af cn alltjemt stigande utrikes skuldsättning. Och väl finge dermed landet cn vackrare eller brokigare yta, om än flin t ska Iligt af skogsförödelse för nödtvungna lyxliqvider, såsom ock allmogens barn, omklädda i berrskapsdrägter, nog klefve präktigare utvändigt. Men dess sämre vore då bestäldt med både landets och folkets och rikets innandöme. Ty hvarken komrne derefter landet att odlas af sjelf ständige odalmän, eller blefve folket annat, än en sammangyttrad massa af förpaktare och daglönare, som slafvade under utländska kreditorers penningetyranni, eller till slut rike och regering annat, än den fatala magten af ett all sannskyldig högre frihet förqväfvande envälde.
Det herrskande berömmet åter, i sitt öfvermått och sin långvarighet, väcker egentligen derföre vår undran, att både författarne, och åtminstone en betydlig del af deras läsare, började vid den tiden redan vara bekanta med samma tids fransyska litteratur, och således med dess fordringar på tankevett och sällskapsvett, anständighet, uttryckets adel, styl i målningar, ton i skämt, med mera. Man tyckte sig ej för det utländska goda behöfva försmå det inhemska; och deri hade man rätt. Men att man kunde finna detta inhemska godt, och ostördt njuta, med lika smak, det ena bredvid det andra, – det är deruti, som det besynnerliga af saken består. Mellertid var den skildrade allmänna beundringens art en i sig sjelf ganska tvetydig. Den gällde lika mycket den publike gycklaren, som den store poeten: eller fastmera, den förblandade och försmälte dessa begrepp. Den förvånande rimmar-färdigheten, som dock betydligt, hos honom som hos Lucidor, underlättades af otaliga språk-misshandlingar, kom honom väl till pass i ett tidehvarf, der de fleste ännu ansågo Poesien vara till egentligen för att uppvakta vid bröllopp och graföl, vid födelsedagar och namnsdagar, vid disputations-acter och befordringar, vid kannan och gröten. Öfversvämningen i tryck af dåliga tillfällighets-rim, ömsom gratulerande, ömsom condolerande, var omsider vuxen derhän, att Presterskapet hade 1688 utverkat en Censors-Instruction, hvari anbefalltes en sträng uppmärksamhet på slika skrifter, ”som mestadels pläga vara odugliga, både quoad materiam et stylum”. Befunnes de ”förargliga och anstötliga emot Religionem, Statum publicum et bonos mores”, så skulle Censor ”strax förkasta dem”; felade de blott ”uti elaborationen” och vore ”utan art”, så skulle han ”visa dem till Professorers och Scholæmästares correction”. I sednare fallet måtte dock förordningen ej strängt blifvit handhafven. Åtminstone fick Runius vara sjelf sin ”scholæmästare”.
Klandret mot Utsk. för alt det ställt sig R. Sltrs önskningar till efterlefnad, kunde således förefalla oväntadt, om det ej kom från det håll, som ej vill hafva några jernvägar. Skulle likväl någon verkligen hysa farhåga och tvifvelsmål om, huru man skall kunna ethalia medel till jernvägarne, så är denna tvekan snart undanröjd, om man genomläser de Utlåt:n, som på e. m. i dag från StatsUtsk. till R. St. inkommit i fråga om penningars uplåning emot fonderade papper. Frih. Klinkowström: Hr von Trojl har sagt, att jag för glömt General Akrells förslag. Det förefaller mig, som vore della den värde talarens yttrande ett skämt; men som hans ton och ord voro alfvarliga, vill jag försöka att komma hans eget minne till hjelp, törrde nämnde Generals förslag, som återfinnes i resuméen i SlalsUtsk:s Belänk. M 273, uti hvilket förslag uptagas hufvudstambanorna inom riket, och deribland en från Stockholm till Södertelje och Linköping, derifrån en östlig hana skulle, efter alt hafva närmat sig Wimmerby, gå till Wexiö och Carlshamn, samt en vestlig genom Jönköping, Wernamo, Ljungby, Hörby och Lund fortsättas lill Malmö. Häraf torde Ståndet finna, att jag icke saknat anledn. lill min framställning, men då densamma ansetts såsom en ny motion, och således icke kunna till pröfning förekomma i sammanhang med frågan, rör:de den andra jernvägen, hvarom beslut nu skall fattas, får jag likväl erinra, att mill förslag icke är någon ny motion. Gr. v. Rosen har nemi. redan vid Riksdagens början väckt motion härom, sora finnes intagen i StatsUtsk:s Utlåt. Gr:n har deruti föreslagit en stambana, som från Stockholm skulle ledas genom Östergöthland till Småland, med ändpunkten vid Wettern. Denna i laglig tid väckta motion har blifvit remitterad till och pröfvad af StatsUtsk. Jag anser mig således hafva obestridlig rätt att uptaga denna motion, hvilken just afser den af mig föreslagna linien.