Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skedvattens-Fabriker, Socker-Bruk, Stenkols-Verk, StalUgnar, Slång)erns-Bruk, Såp-Bruk, Tackjerns-, Gjuterioch Reverber-Ugnar, Tegelbruk, Tobaks-Fabriker och Snus-Qvarnar, Tobaks-Pip-Bruk, Vitrio lOlje-Fabriker, Valsverk och Atticke-Fabriker. §. 25. Öfriga Verk och Inrättningar, sorn till beskaffenhet, rörelse och inkomst äro skiljaktige från de förra, utgöra Bevillning efter följande grunder: Ask-Calciner-Bruk, i Tre Glassér: Första Classen . B:co R:dr 20: Andra „ . 3 12: Tredje „ „ 5: De, som endast förrätta raffinering, äro från Bevillning fria. Fahlu Grufvor: Fjerdeparts-delegare deri betala fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift innehålles vid årliga utdelningar och af Bergslagen godtgöres, hvaremot de Yerk, af hvilka denna inkomst utgår, icke skola med särskild afgift efter denna Artikel beläggas, eller till värde upptagas. Grufvor och Grufve-lotter, utur hvilka malm, af hvad art som helst, till afsalu brytes, taxeras till Fyra procent af den behållna inkomst, de anses gifva. Kimröks-Bruk, i Två Glassér: Första Classen B:co R:dr 8: Andra d:o „ 4: Klingeoch Bajonetts-Smiden, i Två Classer: Första Classen B:co R:dr 25: Andra d:o ' „ 16: Silfververk erlägga Bevillning med Fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift af Verkets Disponent, vid årliga utdelningen, innehålles och lill vederbörande Uppbördsman aflemnas, på lika sätt och med lika vilkor, som förut om Fahlu Grufvor stadgadt finnes. Skeppsbyggeri-Inrätlningar, i Sex Classer:
Vid genomseende af handlingarne i Mariestads Elementar-läroverks arkiv hafva derstädes anträffats, i original och qvitterade: 1) En räkning, märkt B. 1., utgifven af P. W. Karström den 31 December 1858, slutande sig på 109 R:dr 27jöré; 2) En räkning, märkt B. 2., utgifven af Johan Magnusson den 27 Oktober 1858, på 125 K:dr 50 öre; 3) En räkning, märkt B. 3., af Anna Jonsdotter den 17 December 1858, på 55 R:dr. Mariestad den 19 December 1860. Tv. U. Sörensson. Tjenstgörande Rektor. Riktigheten af ofvanstående vitsordas af Abr. Lang. Herman Bosén. Borgmästare. Förste Landtmätare. - 359 — Till Högvördiga Dom-kapitlet i Skara, Med anledning af Högvördiga
Jag kan, för öfrigt, oaktadt hvad Grefve af Wellerstedt ytterligare anfört om nödvändigbeten af en annan redaction, för att, jemte begreppet om en Ständerne lemond latitude alt inom Calenderåret välja dag, komma till det förstånd af Grundlagen, som vi å vår sida äga, nemligen att beräkningen bör ske från hvarje Riksdags början, ej finna annat, än att med begreppet om denna latitude, ingen annan redaction, än den närvarande, kan stå tillsammans. Ty äfven om man antagit Gahns alternativa förslag, att Rikets Ständer skulle sammankomma på 5:te året efter föregående Riksdagens början eller slut, hade det varit Rikets Ständer betaget all sjelfve välja månad eller dag. Jag kan åtminstone ej begripa saken annorlunda. Hvad slutligen propositionen beträffar, måste jag bestrida möjligheten af den proposition Gret 61 H. '4 2io Hen xi Febr tiar i i f. m. ve af Wetterstedt föreslagit; tv sedan Herr Grefven och LandlMarskalken förklarat sig icke kunna framställa proposition på utsättande af annan tid, än inom loppet af år i833, lära de särskildta propositionerne ej kunna innefatta annat än olika dagar inom nämnde år. Herr von Troil: Jag har endast begärt ordet för att ytterligare utveckla mili tanke om kallelsen till 1823 års Riksdag, hvarom jag förmodligen förut olydligen uttryckt mig. Jag erkänner, att 1818 års Ständer, uti den då utfärdade Riksdagskallelsen, öfverträdde den i Grundlagen bestämda tiden med icke fullt en månad; men jag tror icke, att ett prasjudicat kan anses såsom en Grundlagsförändring, hvilken berättigar lill efterföljd, emedan det ligger i sakens natur, att, der skrifven Lag finnes, praejudicater ej kunna ändra Lagens föreskrift, och det ytterligare finnes i 83 § RegeringsFormen stadgadt, att Grundlagsförändringar ej få ske i annan, än der föreskrifven ordning. Då således ett prosjudicat visserligen finnes, att
Skulle Utskottet anse det af en värd ”Ledamot väckte förslag, att NummerLotteriets ”uphörande ej kunde meddelas RiksStånden, u”tan bifogadt förslag, att genom bevillning er”sätta den inkomst man derifrån, ehuru opålit”iigt påräknat, så förmodar jag allmänna öfverty”gelsen om detta ämne nog stadgad för att ej ”rubbas af sådant tillägg, samt att äfven Städer”ne torde hända insågo sin fördel vid att åta”ga sig dubbel afgift i och för denna Stats-er'sättning till afköpande af ett missbruk, som ej ”mindre skadar, än det vanhedrar en Nation, ”sorn har känsla af sig sjelf. ”Om den Högloft. Afdelningens så grund”ligen anförda motiver likväl ej gillas, Utan ”NummerLotteriets fortfarande af det Högloft. ”Utskottet skulle beslutas, anhåller jag detta mitt ”ytrande rnå till Stånden få åtfölja.” Och skulle, enligt Herr BruksPatrorienS önskan, detta anförande medfölja Utskottets Utlåtande till Rikets Högloft. Ständer. Riksens Högloft, Ständers Stats Ut.- StatsUtsJiottets Bet änkanden. 639 skotts Utlåtande ö fver gjorde anmärkningar vid dess Betänkande öfver Herr ff. U. Win b e r g s Memorial om Lånerättighet i ManiljatturDisconten för Skepps IVarfs-Ägare eller Skepps, by g g erler. T. il). StatsUtskottet hafva Högvördige PrästeStåndet och Wällofl. BorgareStåndet återrernitterat det Betänkande, Utskottet afgifvit uppå Herr J. U. Winbergs Memorial om Dånrättighet i ManufaöfurDisconten för Skeppsbyggei ier eller SkeppsWarfs Ägare, uti hvilket Betänkande Utskottet, af deri anförde skäl, ansett sig icke kunna pä Herr Winbergs berörde Motion tillstyrka bifall. De anmärkningar, som till äterremiss af detta Betänkande hafva föranledt, äro, hos Högvördige PrästeStandet: att
Från Vdllojl, Borgare-Standet. S. D. Då nu åter föredrogs Riksens Högh Ständers Bevill nings-Utskotts den 16 uti innevarande månad afgifne samt den 19 på bordet lagde Utlåtande öfver de inom Riks-Stånden gjorde anmärkningar emot bemälte Utskotts förut meddeldte Betänkande af den 23 föregångne Jsfnuarii angående grunderne för Allmänna Bevillningen; biföll Borgare-Ståndet Bevillnings-Utskottets första Betänkande ined antagande af hvad som innefattas uti andra alternativet af Utskottens sednare Utlåtande, beträffande Consumtions-afgiften för Öfverflödsvaror och fyllnads afgiften för LandTulls ersättningen. S. D. Biföllosv vid förnyad föredragning följande ifrån Utskotten inkomne samt den 19 uti innevarande månad på bordet lagde Betänkanden och Utlåtanden, nemligen: Fröt, Utdr, d, 24 Mars 1818- 233 Fran Stats - Utskottet aF den 4 Mars, angående ny Stafs reglerande fur Gripsholms Slotts och Djurgårds betjening. Frän Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. 1. Af den 25 Februarii, angående väckt' fråga örn grunderna för en föreslagen jemnkning i Batsmans-Koteringen i Halland. 2. Af samina dag, rörande gjordt förslag, att, med undantag af Säterier, Boställen och Posthemman , alla andra hemman bura deltaga uti Kronoskjutsnings-, Brefbäringsoch Kronofjerdingsmäns besväret, eller andra dylika Onus, som jord j allmänhet åtfölja. 3. Af samma dag, i anledning af väckt fråga om en Fristads inrättande fur sådane personer , hvilka mindre af verklig ondska och elakhet än af andra tillfälliga orsaker förlorat Medmenniskors aktning. 4. Af samma dag , rörande gjord motion om nödvändigheten af förklaring i vissa delar af Kongl. Majus Nådiga Kungörelse, den 3 April 1816, om öfverenskommelser rörande Prest-rättigheter. 5.
Prot.-Vtdrag den 15 September 1SG0. 7i \ S. D. Föredrogs ånyo Becillnings-Utskoltets Memorial N:o 59, med förslag till voterings-proposi tioner, i anledning af Hiks-Ståndens skiljaktiga Iieskil, i afseende å förändrade föreskrifter om Allmänna Bevillningens utgörande samt angående Mantalsoch Skatlskrifningarnes förrättande. Samtliga de i delta Memorial afgifna förslag till voterings-proposilioner godkändes och lades Memorialet i öfrigt lill handlingarne. S. f). Följande al Sammansatta Stalssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-V t skotte t afgilna och den 5 dennes hordlagda Uetänkanden föredrogos nu ånyo, nemligen: N:o 2G, i anledning af väckt motion om åtskilliga åtgärder för utsträckande af Poslföringen och lelegrafcringen å Gottland; bifölls; N:o 27, i anledning af väckt motion om befrielse för Svenska ångfartyg, som, enligt på förhand upprättade reseturer, göra rcguliera resor, från skyldigheten att taga lots; bifölls; och N:o 20, i anledning af väckt motion dels om nedsättning af fyroch båkafgifler jemte lotspenningar, dels om lotsarnes allönande utaf Statsmedlen; Ståndet ogillade Utskottets hemställan i delta Betänkande, men förklarade sig likväl vid samma hemställan vilja låta hero. S. 1). Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-V Iskottets Utlåtande JY.-o 28, i anledning af ålerremiss af Utskottets Betänkande Ro 2, rörande väckta förslag, att den H.
Dm 7 December. 4*5 Utsatt? äswentrr, vä borgen tillämna, bör tvid orden: förbudit att utborga, tilläggas: i minut. io:o Abland de frän förbudet af Bränwins minutering undantagne ställen, tillägges i 6:ke mom: wiufiänkcricr uti Scäverne. n:o Den i 7 Moni. föresiagne underdåniga hemställan andras kill del innehäll: att utlänfit branwin icke ma insöraS utan för Apochckenö behof, sä framt Kongl. Maj:t ej skulle af sarffilde omständigheter fin, na en sadan anstalt för Iliket gagnande, i hwilket sall dock icke uägot sädesbränwin man endast Franffe eller Spanffe bränwiner mä för längre eller körnare tid dufwa emot lämpelig tull till införsel tillätne. 120 Uti 7-de Mom. af Betänkandets andra afdelning, angående Bewillning för BränwinS bräningcn, och hwilket mom. handlar om answarec för förbryrelscr emot det fastställande förbudet, anjag Ståndet orden: eller i sitt förwar finnes hafwa, äswen som följande ord: med hwav dertill hörer, böra, såsom lätteligen ledande till mitzförstand, helt och hällit utgå, fann att sörsta meningen af ditter moment bör erhålla följande förändrade redaktion: ben soin utan behörig anmälan rillwerkar branrr>in eller dertill gagnar större panna etc. ig:o Att säkrare förekomma deras öfwersecnde, som kunna wara i tillfälle att förbrytelser emot denna stadga angjfwa, ncdsätteS böterne för försäljning ifrän 16 N:dr. 52 h. till endast z R:dr. 16 fi. men deremot bör den felagtige, som antingen waru oberättigad lill en uröswad bränwins tillwcrkning eller tering, eller ock nyttjat större panna än hwar.Ui ?- n !'g 4i6
Men då ConstitutionsUtskottet förklarat sig ej kunna till pröfning upptaga den väckta anmärknings-anledningen, egenteligast på den grund, att Utskottet ansett sig incompetent i afseende på liden för den anmärkte åtgärden, sä, ehuru detta skäl ensamt redan är mer än tillräckligt, torde det dock tillåtas mig att fästa uppmärksamheten derpå, att bredvid denna incompetence i afseende på tiden, gällande endast för det närvarande ConstitutionsUtskottet, finnes äfven en annan incompetence i sak, som hindrar frågans upptagande af hvilket ConstitutionsUtskott som hälst, och som är grundad på 6:te §:n i 1813 års Riksdagsbeslut, hvarigenom Colonien S:t Barthelemy undantages från Sveriges SlatsFörfattning, Administration och Drätsel. Grundlagen uppräknar äfvenväl i 106 och 107 §§ RegeringsFormen samt 29 § Riksdagsordningen, i bestämda ordalag, den Rådgifvare-personal, som är underkastad constitutionel ansvarighet inför Rikets Ständer; men uti ingen af dessa §§, lika litet som uti Q:de §:n RegeringsFormen, der de personer äro uppräknade, som under ansvarighet äro förbundne att yttra sig till StatsRådsProtocollet, finnes Föredraganden för Colonial-ärenderne omnämnd. Detta Embete behöfver icke ovilkorligen beklädas af någon SlatsRådels Ledamot, ulan kan af Konungen uppdragas Den 16 Mars f. 111. 135 åt hvilken som hälst. Föredragningen af Colonial-äi’enderne sker ej heller i SiatsRådet, ulan inför Konungen enskildt, till följd af 1812 års beslut; och io5 § RegeringsFormen, likasom 29 § 2 mom.
hvartill komme, att, då antalet af inträdessökande vore högst betydligt, det blifvit nödvändigt inskränka lärotiden till 1 ’/, år, på det att nya elever oftare måtte kunna emottagas; i anledning hvaraf och på det skolan mätte kunna bringas till fullt ändamålsenlig verksamhet. Direktionen i underdånighet anhållit, det Kongl Maj:t måtte i nåder meddela ett anslag af 1000 r:dr banko utöfver det, som redan blifvit skolan ,tillerkändt, eller, derest tillgäng dertill af allmänna medel skulle saknas, till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta nådig proposition i ämnet. d) Kongl. Maj:ts befallningshafvandes i Södermanlands län underdåniga memorial af den 28 sistlidne Juni, med öfverlemnande af en utaf länets hushållnings-sällskaps förvaltnings-utskott, åt hvilket styrelsen öfver den vid egendomen 40 Väderbrunn inrättade landtbruksskola blifvit i nåder uppdragen, till Kongl. Maj:t ställd underdånig skrifvelse, deruti anföres, hurusom skolans inskränkta tillgångar icke medgåfve densamma att tillegna sig de förbättringar, hvilka utgjorde ett vilkor för vinnandet af det fulländade skick, som den borde ega, för att motsvara tidens fordringar och skolans ändamål; i hvilket afseende utskottet ansett erfordras ej allenast utrymme för emottagandet af ett större antal elever, utan äfven tillgång på byggnad för åstadkommandet af en ändamålsenlig mjölkhushållning med ostoch smörberedning, en redskapsoch materiaibod, jemte en större smedja, äfvensom förbättrade och efter nyare tiders åsigter mera lämpade ladugårdsbyggnader; anhållande fördenskull Utskottet, att, på det nu omförmälde förbättringar vid Väderbrunns landtbruksskola måtte kunna tillvägabringas, Kongl.
Ibland de åtgärder, som Commiterade, till granskning af Uppfosllings och Undervisninasanstalterne i Riket, föreslagit, till samma anstalters förbättrande, är äfven den tillstyrkt, att publikt understöd måtte meddelas åt Förfaltare af vetenskapliga arbeten saint en FörlagsFond bildas till Läroböckers Utgifvande å Trycket; men då K. M:t funnit hela den betydliga Summan af 168,000 R:dr, i hvilken den nödiga tillgången (Ör nämnde ändamål jemväl blifvit irtnebegripen, icke böra komma Under pröfning, förr än Allmänna tänkesättet om de föreslagne reformerne i det hela hunnit närmare stadga sig, samt endast nu i Nåder föreslagit beviljandet af det, till Löneförbättringar åt Lärare vid Uni versiteterne och ElementarUndervisningsVerken afsedde belopp, tror Utskottet sig äfven med skäl hafva tillstyrkt, att de frågor, hvilka dess ofvannämnde Utlåtande upptager, och således äfven den af Flerr Bråkenhjelm väckta, rörande Anslag till belöning åt Författare af tjenlige Läroböcker icke böra förblandas med det utaf R. Sltr nu äskade lÖnforbättringsanslag; hvadan Utskottet icke kan instämma i RiksdagsFuIlmägtigen Anders Danielssons förslag, att berörde Anslag må till erforderlige kostnader för Läroböckers omarbetning och utgifvande, tillika användas. Ej mindre H. R. och Adeln än II. PfästeStändet hafva bifallit Utskottets härom yttrade åsigt, och nå - Betänkan den, N:s 246, 247. 199 gon anmärkning emot densamma liar inom V. BorgareStåndet ej eller förekommit. Utskottet Förblifver således vid hvad härutinnan redan tillstyikt är. Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Betänkandet JN:o i43j ang:de RiksStalens Femte Hufvudtitel» (U. A.) H ögl. R. o. Å., V. BorgareStåndet samt II.
— Om nu så förhåller sig, så följer ju också deraf klarligen, att, så länge något af kreditivfonden finnes oupptaget och den sökande ställer nöjaktig säkerhet, så kunna Bankofullmägtige ej vägra honom att få kreditiv till det högsta belopp som i reglementet är bestämdt derför. Blir hela kreditivfonden derigenom medtagen, så fä naturligtvis de ingenting som komma efteråt med sina ansökningar. Det är således under förevar, förhållanden i min tanke klokast och försigtigast, att stadna vid de smärre summor, som BankoUtsk. föreslagit. — Jag ber äfven alt dessutom fä fästa R. o. Adis uppmärksamhet derpå, att denna kreditivrörelse är alldeles ny i banken, och att man ej känner hvad följder för banken den kan medföra; så att äfven i det hänseendet synes, serdeles under de nu för handen varande kritiska förhållanden, försigtigheten bjuda, att icke göra kreditivsummorna allt för stora, på det att man må med säkerhet kunna beräkna att de komma att begagnas, och att de blifva så fördelade, att det ej blir fä, utan mängden af de inom landet kreditivsökande, som komma i åtnjutande af denna förmån. Jag tillstyrker således bifall till ifrågavar. moment. Dr Lagerheim, Lars Magn.: Jag hade anmält mig blott för alt säga några få ord — måhända öfverflödiga — om att, då man är sysselsatt med att lagstifta för framtiden, så bör man hålla sig vid sannolikheten och ej vid dess motsats. — Här förefaller det mig ganska sannolikt, alt en betydlig mängd personer komma att anmäla sig till erhållande af kreditivrätt, och att det således är af vigt att tillfälle beredes en större allmänhet att komma i åtnjutande af denna fördel; så att icke någre få handelsherrar eller större entreprenörer må ensamme slå den under sig. — Af delta skäl finner jag Utsk. hafva ganska välbetänkt föreslagit denna maximisummas bestämmande till 10,000 r:dr.
Härom skall ock den embels-myndighet, hvars utlåtande öfver ansökningen Konungen infordrar, söka att inhemta och meddela de ytterligare upplysningar, som kunna finnas af nöden. § 4- Då ansökning om Svensk medborgare-rätt bifalles, varde dervid såsom vilkor stadgadt, att sökanden, inom den tid Konungen förelägger, skall inför vederbörande myndighet dels styrka, så framt sådant icke redan skett, att sökanden upphört att vara främmande makts undersåte, dels ock trooch huldhets—ed såsom Svensk medborgare aflägga. Är sökanden från sådant land, hvars lagar icke tillåta befrielse från undersåtlig förbindelse, varde sökanden förelagdt att vid trooch huldhets-edens fullgörande skriftligen afsäga sig de politiska förmåner och rättigheter, sökanden i det främmande landet innehar. Förslag lill Stadga för Regerings-Rallen. § Regerings-rätten åligger alt vid handläggning af de ärenden, som, enligt Regerings-formen och denna Stadga, eller efter hvad framdeles kan blifva förordnad!, Regerings-rätten tillhöra, ställa sig till noggrann efterrättelse gällande lagar och författningar, samt de särskilda föreskrifter, som i afseende 5 samma ärender äro eller varda af Kongl. Majit meddelade. § 2- Utom de besvärsmål, hvilka i 17 § af Regerings-formen förklaras icke tillkomma Regerings-rätten, vare ock från Regerings-rätlens pröfning och afgörande undantagna de underdåniga besvär, som angå o) behörighet och förslag till tjenster; b) beslut, som, efter förfatlningarne, böra Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställas; c) beslut vid Generalmönstrings-förrältningar; d) tillämpning af skattläggnings-författningar, eller bestämmandet i samman - Kongl. Maj:ls Nåd. Skrifvelse. J\i 54. 43 hang med afvittring i rikets norra provinser, af hemmans eller lägenhets tunnlandtal, ränta, mantal, fr ihets—år eller andra med besittningsrätten förenade vilkor; och e) annan utbetalning af statsmedel, än sådan som på grund af gällande författning påyrkas. § 3.
Det är troligt, att dödens spöke med sitt kalla finger vidrört honom. Han drog ett djupt andetag och steg upp för att undkomma den pinsamma procedur, hvarigenom endast det verkliga modet vinnes. Klockan tio på qvällen råkade Astley sina vänner på den omtalade konserten. Han var glad och sorglös som vanligt; om han föll, träffad af lord Hawerfields kula, morgonen derpå, så skulle verlden åtminstone anse honom för en modig ung man. Denna tanke sysselsatte honom, oaktadt han sjelf knappt visste derom eller skulle velat tillstå det. Huru barnsliga äro icke menniskorna; stora och små, unga och gamla. Om vi kunde läsa deras tankar i hvarje ögonblick, huru förvånade skulle vi icke blifva öfver lumpenheten och småaktigheten äfven i den lärdes, den vises, den högtförnämes och högt anseddes intryck och föreställningar, och vi skulle trösta oss öfver våra egna! — Åhja, det kan man kalla tur för Cameron, — sade mr Morley och drack ur sitt glas. — Vet ni hvad, mina herrar, jag skulle vilja hålla mitt bruna sto emot en kattunge, att det ligger något familjesattyg under Camerons handlingssätt! — inföll en bleklagd ung herre, i en ofantligt stor halsduk, med en knut à la Robespierre, hvari halfva hans ansigte nedsjönk. John Ruther var en sprätt, en sådan som ständigt öfverdrifver det rådande modet i höjden af sitt begär att vara elegant, och den tidens fasliga halsdukar kunna vi ännu beundra i modejournaler från 1810. Det vore ju annars icke sundt förnuft i detta beteende. Jag har dessutom verkligen hört någonting om Camerons börd, och om en process, som han tänker börja; men jag har icke hittills ansett någon sanning ligga i detta rykte, — tilllade han, sneglande på sin granne öfver den höga rockkragen, som icke tillät honom att med ledighet vända på hufvudet. — Det har jag också hört; det lär vara Gibson, som är hans advokat, och detta gör saken mycket trolig; den karlen har godt väderkorn och åtar sig minsann icke en sak, som misslyckas. — Nå ja, jag vore glad om
Jag förutsätter nemi., att detta afgörande till någon del kan öfva inflytande på det beslnt lt. o. Ad. kan komma att fatta i alside på frågan om kyrkomöten; och på sådan grund anhåller jag, att detta Utlåt, måtte på föredragningslistan uplöras näst efter LagUtsk:s Betänk, angide religionsfrihetsfrfigan. Häruti instämde Hr Hjerta, Lars, hvarefter R. o. Ad., uppå derom framställd propos., beslöt att ifrågavide nu ånyo bordlagda Betänk, skulle å föredragnings-listan upföras näst efter LagUtskis Betänk. Nio 47, angide utvidgad religions-frihet. Eöredrogs Högv. PresteStis d. 24 dennes på bordet lagda Prot.- utdrag N:o 37C, innehållande inbjudning till de öfriga Stin att förena sig uti det af PresteSt., vid pröfning af Allm. Besv.- o. Ekon.- Utskis Betänk. Nio 116, i anledn. af väckta motioner angide omarbetning eller ändring af Kongl. Stadgan för Ilikets Allm. Elementar-läroverk, d. 14 Äng. 1856. m. m., fattade beslut, hvarigenom PresteSt, med ogillande af Utskis i lista punkten sidan 22 af nyssnämnda Betänk., med afside på ifrågasatt ändring eller omarbetning af den uti ifrågavide Kongl. Stadga föreskrifna läs-ordning, gjorda hemställan, bilällit det i Kyrkoherden Sondéns Betänkit bifogade reservation framlagda förslag till It. Stirs underd. Skrifvelse, endast med den förändring, att efter de å fjerde raden af detta förslag förekommande orden: »behöflig granskning» blifvit tillagda orden: »af en komité, sammansatt af erfarne vetenskapsoch skolman. » Hr Hjertn, Lars: