Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Han säger nemi., efter att hafva beklagat att samma brist på system, »som nu blifvit anmärkt mellan Artilleriet och Flottan, i ännu högre grad eger rum mellan Norge och Sverige, att Unions-regeringen, tycktes hafva bort kunna åstadkomma den önskvärda likheten, men att orsaken till motsatsen tydligen är den, att Sverige och Norige tilllåtits konstruera vapen på 5 olika ställen. På alla dessa ställen har man velat visa sitt oberoende, sin sjelfständighet och sin skicklighet i påfinnande af allt möjligt till beväpning, bara man gjorde olika med hvarandra. Den ena har funnit att en kaliber skall vara några hundradels tum större än den andres modell, den andra att kulan skall väga något mindre, den ena att en kanontapp skall vara större, etc.» Jag trotsar författaren att kunna framdraga något enda bevis för sin beskyllning mot myndigheterna att godtyckliga förändringar af kalibern egt rum, ty det vore en beskyllning att uppenbart hafva handlat mot K. Mits befallning, som uttryckligen föreskrifver att någon förändring af kalibern ej får ske. Sedan motionären, som sagdt är, beklagat att ingenting annat finnes gemensamt än hvad som redan är anfördt, upger han såsom exempel, »att Flottan eger 7-t,ums eller 32 pundiga kanoner af Amiral Sydows och StatsRådet Ehrenstams konstruktion, och Arméen lika stora kanoner af 1840 års modell, alla af dessa 3:ije slag att ladda från mynningen; dessutom eger Arméen å sina fästningar 2:ne modeller af 72-pundiga kammarladdnings-kanoner. Således eger Sverige fem särskilda konstruktioner af 72-pundiga kanoner, hvarmed Rikets örlogsfartyg, landtoch sjöfästningar äro bestyekade. Att man kunnat vara nöjd med en konstruktion, är gifvet, men dertill har varit för liten enhet.»
Och där var lian, dar sprii.ngcle Iiah 1ipp till vagnsfölistret. Slralaknnskappan tlacldrade för vi~iclen. Hans bleka anlete var striingt, men. skönt. nVi.11 dn bli ~iniii ?n Iivisliacle lian .. Hiinförd blef hon i sitt gmnlla hjärta af den höga skepnaden med deii vajancle pl~men. Hon glamde, att hon behöfde 1.efva ~IIIILI ett hr. n Jag är reclo 2, hviskade hon. BI) &amp; koniiiier, jag och hilmtw * dig en vecka Iiarefter i din faders gard. r Han böjde sig iied ocli k~-sstc! Iieiiiie. och danned forsvaiiii lim; men hon började frysa och ska1f~ ' a. under dijdens kyss. En liten stund därefter satt ina.ms~11 Fredrika i kyrkaii. pkL saniina plats. där Iion suttit son1 Ilam. Har glömde Iioli bbde riddare och spöbeii och satt leende i stilla. Iianfiirelse 14 tanken .pk Guds hilrlighets uppenbarelse. Men antingen var det sh, a t t hon m r trijtt, darfm att. Iion ej Fttt .sofva hela natten eller ocksio, hade varinen orh kvalmet ocli 1,jnsoset en siifVanile verkaii p5 henne soin p&amp; s i n mAngeii anilail. Hoii sliiniïnde till. barn en sekund. Iioii kunde I-akt ej hjiilpcz det. Kanske var det ock sk, att (+iiii ville öppna fijr Iieiiiic, porten till clrönmarnas land. Pk den enda sekiiiideii, clk Iion sliinirade till, s i g lion 11u sin straiige k, sin vackra, eleganta inor och d m f i l a lilla .Petrea sitta där i kyrkan.
BancoUtskottets; Angående granskningen af BancoVerkets räkenskaper, styrelse och förvaltning sedan sista Riksdag, samt decharge för JI:rr BancoFuIlmägtige; utom hvad angick den af Utskottet emot BaucoStyreisen gjorde anmärkning, hvilken blifvit förklarad böra förfalla. Den 7 September e. m. 363 LagUtskottets: Om ändring och tillagg i 8 §. af 17 Cap. RättegångsBalken; om skyldighet för dem, som bevittna underskrifter å förmynderskapsansökningar, eller andra vigliga handlingar, att, då underskriften sker med styrd hand, intyga, att underskrifvandet skett med redigt förstånd och fri vilja; om ansvar å E111- betseller Tjenstman, som biträder någon med uppsättande af testamente, hvilket sedermera befinnes vara olagligt; rörande debitering och redovisning för den ersättning, som tillkommer Kronobetjente för fortställa«d e af kallelser i Concursmål; om förklaring öfver 1 1 Cap. 2 §. RättegångsBalken; i anledning af väckt motion, att i arfsrätt ingen skillnad emellan kön må äga rum; öfver motion om den ändring af 7 §. i 8 Cap. ÄrfdaBalken, att oäkta barn må berättigas taga arf efter deras oröd rar ; och angående föreslagen ändring af 16 Cap. GiftermålsBalken, angående medgift och hem följd. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: Om utfärdande af de vid sist förflutne Riksdag af Rikets Ständer föreslagne Handelsoch HandtverksOrdningar; och angående en ny StängselFörordning. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets:
LagUtsk. mot förmodan icke skulle tillstyrka detta helt och hållet, åtminstone cessionssamt boskilnadsoch urarfva-mål, sorn angå frälsemän, hädanefter må vid samma domstolar, som sådana mål i allmänhet handlägga, upptagas. 8. En icke obetydlig förenkling i lagskipnitigen och möjlig minskning i häktade personers antal, synes böra vinnas, om allmänna lagens och särskilda författningars föreskrifter, rörande de mål, som böra underställas öfver rätts pröfning, förändrades derhän, att underställningen ej behöfdes för andra fall, än dä den anklagade blifvit dömd skyldig. Jag föreslår derföre vördsamt, att 25 eap. 5 §:n Rätteg.b:n från och med orden: ”i dessa roissgerningar,” måtte erhålla följande lydelse, hufvudsakligen instämmande med Lag-comiteens förslag till Rätteg.balk: '' Är åtalade brottet så groft, att det i lagen belägges med lifvets eller urans "förlust, eller med fängelse å fästning eller tukthus tre år "eller derutöfver, och har sådan bestraffning eller påföljd ''blifvit den tilltalade ådömd; då skall domen underställas "öfverrättens pröfning, och åligge förty domare eiler ordför. "att den dom, jemte ransakningsprotocollet och de handlingar, "sorn i öfrigt till målet höra, så tidigt afsända, alt det allt "inom en (i) månad, sedan domen utgafs, till öfverrätten in"kornmer. Är någon för delaktighet i målet dömd, vare "underställningen äfven för honom gällande, ändå att han "till sä svårt straff fälld blifvit, som förut sagdt är.” 9. Sverige har alltifrån Carl XRs tid, och således tidigare än de flesta andra länder, fästat vigt vid sina communicationer. Man vet, att de Svenska vägarna för sextio eller sjuttio år sedan stodo jemförelsevis framför alia andra länders. Hjelmare och Strömholms canaler, samt de första försöken med Trollhätte slussverk, vittna ock om fordna bemödanden i detta hänseende.
Af hvad jag nu anfört, torde lt. o. Ad. benäget finna, alt jag anser bifall till Utsk:s betänk, vara det för tillfället lämpligaste. Hr Lagerheim: Det vackraste, och det i rikets landskaper mesta belåtenhet gifvande anslag har under dessa sednare år varit det, som gifvits till vägars förbättrande och mossars utdikande. Det har varit till den grad omtyckt, att allmogen derigenom försonats med sin egen bevillning, hvilken eljest hos den alltid väcker någon liten grad af obelåtenliet. Det utgör dem en glädje, att se en viss summa af denna bevillning besparas lill allmänt nyttiga företag i landsorterna; och man ser dem derföre med mera nöje utgöra sina ålagda bidrag. Detta är ett förhållande, som jag tror R. St:r ej böra förbise vid anslagets beviljande. Det produktiva, som derigenom uppkommer, inverkar indirekte betydligen, då derigenom större foror kunna läggas på allmogens hästar; och äfven de skjutsande hafva betydligt gagn af backarnes borttagning. — Af dessa skäl, och då allmogen vänj t sig vid dessa bidrag och de väckt allmän belåtenhet, får jag hemställa att R. o. Ad. mätte återremittera denna punkt; på det att StatsUtsk. må komma i tillfälle att öka summan till den närmaste likhet med hvad K. M. för detta ändamål har äskat. Hr Rääf: I anledn. af Frih. Palmstjernas yttrande torde jag böra upplysa, alt förmodligen 700,000 r:dr komma att blifva ställda till K. M:s disposition, för att i missvextår användas till behöfvandes understöd, heldst genom dylika arbeten, som här, äro föreslagna.
Se vidare BankoUtskottets betänkande N:o 29. — om skyldighet för dem, all bålla invexlingscontor i Piteå stad. II. B. 180. A. 300. V. U. 482. A. 636. — om stiftande af lag för. VI. B. 103, 38J7. Å. 437, 481. —- angående creditiv i Riksbanken för dem. Se Crediliv. Bankocommissariernes antal i Länecancelliet, angående. Se Commissarierne. Bankodiscontverket, angående årligt arfvode för afslutande af dess räkenskaper. Se Arfvode. 3 ( 18 ) Bankodiscontverket, angående gratification åt vaktmästaren derstädes. Se Gratification. — angående revision af. Se Revision. Bankofullmäktige, om rättighet för dem att uppköpa och försälja vexlar. Se Vexlar. — om rättighet för, att inlösa silfver. VIII. R. 513. IX. B. •4. A. 61, 105, 572. — om rättighet för, att för kommande åren, å deposition i Hamburg emottaga silfver, utöfver maximibeloppet, 500,000 R:dr silfver. X. B. 356. A. 360. — om utfärdande för, af ny ansvarighetslag. Se Ansvarighetslag. Bankofullmäktiges berättelse, angående dess öfverlemnande till Rikets Ständer. I. B. 591, 622. II. A. 296. Bankolagen den 1 Mars 1830, om förändring^ utaf, samt tillägg till dess 4 §. I. R. 60. Bankolagstiftningen, om förändring i. I. 429. R. 584. V. B. 84. Se vidare BankoUlskollets betänkande N:o 29. Bankoreglementet, om förändring af vissa, för upprätthållandet af myntvärdets oi obillighet, hinderliga stadganden deruti, angående. I. II. 227. V. B. 84.
Den med lättare räler lagda vägen skulle således per mil behöfva 2,400 st. sliper mer, hvadan kostnaden för denna väg per mil skulle blifva: 11,340 centner räler (å 15 €t. pr fot) och 8 R:dr per centner 90,312 R:dr. 2,400 sliper, som med spik, aptering och nedläggning uppgår till 2 R:dr 4,800 * Då nu på hvarje mil 2,400 sliper måste användas utöfver hvad som å Statens jernvägar erfordras och dessa slipers varaktighet endast bör antagas till 6 år, måste årligen 400 sliper omläggas, som å 2 R:dr st, gör 800 R:dr årligen, hvilken förökade kostnad motsvarar ett kapital af 15,000 „ Summa 110,112, eller den verkliga kostnaden för de af Kapten Nerman föreslagna lättare räler, så att den egentliga skilnaden i kostnad per mil för räler af 21) och 15 €t~.s vigt, ut - Bilaga till Stals-Utsl;oltets Utlåtande N:o 86. 11 lagde å banan, endast utgör 19,920 R:dr i stället för 39,012 R:dr; men äfven under antagande, att skilnaden vore den af Kapten Nerman uppgifna, eller för jeinuhetens skull 40,000 R:dr per mil, skulle en sådan besparing uppgå till endast 5 procent af den till ungefär 800,000 R:dr beräknade totalkostnaden per mil af våra stambanor.
Och Strindbergs nyare skådespel, som uppförts å » fria » teatrar både i Tyskland och Frankrike, äro egnade att ingifva ännu mera nedsättande föreställningar om de svenska kvinnorna. Och liksom på det att ingen måtte underlåta att taga Strindberg på orden, har en annan » europeisk » författare af svensk börd, Ola Hansson, skyndat att förena sin röst med hans. Denne har i ett oktoberhäfte af den vidt spridda tidskriften » Das Magazin für Literatur » infört en uppsats, hvari han bl. a. försäkrar, att i Strindbergs hemland har hans kvinnoskildringar full motsvarighet, tack vare kvinnoemancipationens och andra moderna ideers inverkan. » Det första steget var », säger förf., » befrielse, det andra tyranni. Särskildt i Sverge hafva kvinnorna under under de sista tio åren bokstafligen regerat, i politiskt så väl som i andligt hänseende, och landet är i detta ögonblick fullt af förvridna hermaphroditformer, mankvinnorr som hålla hela kulturen nedtryckt på deras egen, låga nivå, göra hemmet till diskussionsklubb öfver könens rättigheter och förvandla de förälskade, unge männen i preparat för erotisk-vetenskapliga undersökningar. » - — Skulle icke slika smädeord, som läsas rundt hela Europa, förtjäna ett genmäle? » Hedda Gabler » har nu uppförts i München och gjort en afgjord succés. Författaren inropades upprepade gånger och mottog med ett godmodigt leende publikens hyllning. Stycket vinner naturligen på sceniskt utförande, hvilket särskildt kan gifva hufvudpersonen däri en mera påtaglig verklighet, än läsarens fantasi förmår. Dock anmärkes från Münchenl att där åtminstone kulminerade intresset i tredje akten och slutakten föreföll därefter svagaré. Såväl engelska som tyska recensenter — t. ex. J. T. Bealby i tidskriften » The Ladder » och Fritz Mauthner i » Deutschland » — kritisera Ibsens nyaste drama ganska skarpt. Den sistnämnde fäster uppmärksamheten därvid, att problem och. hufvudpersoner ytterst äro de samma i detta realistiska nutidsskådespel som i det gamla sagoämne som Ibsen redan på 50-talet behandlade i romantisk forrn^i » Hærmændene på Helgéland ».
Wi hasme harwid funnit godt i Nader förordna, alt lediga Bränneri,hus i Götheborg stola genom Auction till den mestbjudande uthyras, med iakttagande af redstapens behöriga ward: hörande hy - Den 17 Julik. >74r hyresterminerne derstädes sa inrättas, att något hinder för husens begagnande det ar, da Bränwinsbränning för Kronans räkning kunde anses förmånlig, icke ma uppkomma: hwaremot de ledig blifwande Brannericrna i Stockholm, der tillwerkning blott wid ett wist Bränneri kommer att utöfwas, ma pa ar förhyras, enar fraga derom enligt följande Punct uppstår. Samt 5:0. Hwilka Bränneri - Mark i Stockholm böra bibehällas, äfwensom hwilka Magazins-huo i allmänhet kunna försäljas? ^Som hwarkcn I eller Stats - Beredningen, hufwudsakligt underdånigt utlåtande i detta amne meddelat, sa aterstar harwid att närmare bestämma, om hela det sör Slockholm tiN Brännvinsbränning tillatna Sädesqwantum kan hinna wid Ladugårdslands, Bränneri afwerkas, eller om nödigt ar, att något annat Bränneri derjemte för samma ändamål bibehalles; widare hwilkel Bränneri ma wara lämpligast för den anbefaldta Bränwins-Distilleringen i Stockholm, derest den ej kan wid förenämnde Bränneri werkställas; samt ändteligen, om och huruwida de öfrige härwarande Brännerien, hwilka sör Branwinsbränningen eller Distilleringen ej bchöfwas, jemte andre Magazins, Inrättningen tillaswentyrs tillhörige byggnader mä kunna pa annat satt till nytta för Ost och Kronan anwändas: äfwensom huruwida efter förut indragna Magazin någre Kronan tillhörige byggnader finnas i behåll, hwilka med förman kunde försäljas. Om hwilket allt Wi nu anbefalle
I detta als. anhåller jag likväl att klart och bestämdt få uttrycka den mening, att jag på intet sätt hvarken såsom behörigt eller nyttigt kan erkänna anspråket, att Staten, vid något annat tillfälle, än då alldeles utomordentliga omständigheter kunna föranleda ett undantagsfall, skall upträda såsom medlare för den enskilda spekulationen och affärsverksamheten. Lika litet som jag anser rätt och lämpligt att Staten framstår Den 15 F»bru»rt «. ra. SIS framstår såsom förmyndare för rörelsen och genom lagstiftningen söker fjettra individens frihet i detta hänseende, lika litet vill jag för min del medgifva att Staten skall vara en financiell anstalt, på hvilken den enskilde skall kunna kasta sina ekonomiska omsorger. I bredd med friheten måste finnas den fulla moraliska ansvarigheten samt skyldigheten att sörja för sig sjelf; ty omständigheternas tvång bildar frihetens naturliga motvigt och utgör det helsosatnma korrektivet mot dess missbruk, som icke af någon olämplig blödighet får eftergifvas. Hvad slutligen blifvit yttradt om olägenheterna deraf att Riksg.- Kont., ifall den inhemska uplåningen ej skulle upgå till den summa, som varit påräknad, nödgades fylla bristen genom tillfällig uplåning, hvilken åtgärd förmenas vara skadlig för dess kredit, så torde äfven denna betänklighet vara mera skenbar än verklig. Ty ehuru för fullständighetens skull det omförmälda fallet borde vara uptaget och bestämmelser för sådan händelse gifna, så kan det likväl nästan med visshet antagas att den härför gifna föreskriften aldrig skall behöfva tillämpas. Skälen härtill äro dels att Riksg.Kont. alltid disponerar ganska betydliga tönder, som för någon tid kunna användas, samt dessutom sjelft har kreditiv på Banken, dels att, äfven om, mot förmodan, den inhemska uplåningen skulle helt och hållet misslyckas, så kommer likväl den brist, som härigenom skulle upstå i tillgångarne för jernvegsbyggnaden, icke att utgöra ens hälften af anslaget för år 1863; men då R. St:r redan på hösten 1862 åter skola sammankomma, så inses lätt, att en lämplig anordning i sådant fall utan svårighet hinner vidtagas.
N:o 125. gjorda framställning om bestämmandet af de årliga utbetalningarne utaf anslagssumman för Statens jernvägsbyggnader; N:o 151, ang:de återstoden af den för afskedade folkskolelärares pensionering i Itiksg-.sKont. afsatta tillgång; N:o 152, ang:de väckt förslag om inrättande af frivilliga arbetshus; N:o 153, i anledn. dels af K. M:s Nåd. Propos., äng:de lösen 790 Den 25 November e. m. för den åt korporalerua vid indelta anméen och soldaterna vid Södermanlands Regemente anslagna aflönings-spanmål, dels af en i samma amne väckt särskild motion; N:o 154, i anledn. af väck motion om anvisande af medel till utbetalning af inqvarteringspenningar åt de RegementsSkrifvare, som äro i saknad af karakterslös å sina boställen, eller ännu ej fått de för dem afsedda boställen tillträda; N:o 155, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de fyllnad och tillökning i ersättningsanslagen till Wadstena Krigsmanshus kassa och Amiralitets Krigsmanskassan för de till Statsverket indragna rusthållssamt enperraille afgifterne. Föredrogs och lades till handlingarne BankoUtskis den 21 dennes på bordet lagda Mern. N:o 56, med anmälan om RiksStms beslu i anledn. af Utlåt. Föredrogos men bordlädes ånyo på begäran af flere ledamöter BankoUtsk:s nedannämnde den 21 dennes på bordet lagda Mern. N:o 57, i anledn. af RiksStms beslut öfver Utlåt. N:o 48, med afs:de å regleringen af Bankens låneoch kreditiv-rörelse; och N:o 58, med förslag till föreskrifter, ang:de Bankens grundfond samt användandet af den å Bankens rörelse influtna vinst. Föredrogs och lades till handlingarne BankoUtsk:s den 21 dennes på bordet lagda Mern.
Vid början af hvarje år låter Directionen, genom vtderbörande RiddarhusCancellie eller Contor, upprätta Förteckningar in dupplo , dals öfver de till Genealogiska Samlingarna hörande underrättelser, sorn till följe af Kongl. Majrts Nådiga Förordnande den 31 Augusti 1762, Directionen årligen har att införvänta, från Herrat Landshöfdingar, Regementschefs och Coosistorierne, dels öfver de Auctoriteter, hvarifrån Capitationsafgifter och medel till Direction böra ingå, och delt öfver de räntor som på bestämda tider skola för utlånte Capital, inflyta j kommandes, det ena exemplaret af dessa Förteck - 1 Den 15 Julii e. m. 43S alltid qvarligga på Diningar att alltid qvar-* rections Sessionsbord, blifva på Directions så att derå må kunna Sessionsbord; så att göras anteckningar i derå må kunna göras den mohn handlingar anteckningar i den och medel inkomma, mohn Handlingar och och det andra förvaras medel inkomma, och hos Secreteraren och det andra förvaras hot Kamereraren, som hvar Secreteraren och Kaoch en för sin detaille mereraren, som hvar inom årets slut hos och en , för sin del , Direction anmäler hvad inom årets slut , hot härutinnan kan vara Direction anmäler hvad underlåtit, på det Dihärutinnan kan vart rection må vara i tillunderlåtit, på det Difälle utfärda påminnelrectionen må vara i $e om fullgörandet. tillfälle utfärda påmin - mindre reparationer å mindre reparationer å Riddarhuset och dess Riddarhuset och der* område skola oumgäntill hörande byggnageligen företagas, låter der skola företagas Direction genom erfårlåter Direction genom ne Byggmästare och erfarne Byggmästare Handtverkare upprätta och Handtverkare uppbehörige kostnadsförrätta kostnadförslag, slag, som vid Diresom vid Directions ctions sammanträde sammanträde granskas; granskas; men skulle och skulle serdeles beserdeles betydliga retydliga reparationer & nelse om fullgörandet.
Någon annan anledning till erinran vid förvaltningen af denna Fond har ej förekommit, än att, vid genomseendet af Fondens lånehandlingar, det förhållandet funnits fortfara, som anmälts i i83o års RevisionsBerättelse, nemligen, att ett lån på 2,000 R:dr är utgifvet utan borgen eller annat hypotheque, samt att andre lån meddelats emot löftesförbindelse endast af en person. Desse senare voro nu 3, till sammanlagdt belopp af io,3oo R:dr. Kongl. MyntVerkets i Kongl. KammarRätten utan anmärkning granskade Räkenskaper upptaga i Debet. Ingående Balance från år 1828 jemte värdet af tillkomne Materialier 3,582: 22. Utgifter: Tjenstemäns Ordinarie Aflöning . Myntarbetares Aflöning Profoch Skednings-Arfvoden Diverse Utgifter Upphandlade Materialier Uti Kongl. Myntets ofvanberörde till år 1831 utbalancerade Skuldsumma inbegripes ett år i83o lyftadt förskott, i5,ooo R:dr, till Myntningens oafbrutna fortsättning, af den summa 4°>0°o R:dr, Rikets Ständer vid senaste Riksdag dertill anvisat på Banken. För år 1829 utgjorde Myntningskostnaden —Mynt-Tjenstemännens löner ej inberäknade — sammanlagdt 1,288 R:dr 8 sk. 8 r:st., men den uppgick år i83o, då under de 4 s’sta månaderne af året utmyntade Silfverqvantiteten besteg sig tili 175,495 R:dr Specie och 5,269 Dukater, till omkring 9,600 R:dr eller något öfver 2 procent af det präglade Myntets värde, beräknadt i BancoSedlar efter 128 Skillingar per Riksdaler.
Statsmedlen använda någon årlig summa till under - Den 8 Augusti derstöd för ifrågavarande företag , hvilket, såsom hela Riket gagnande, visserligen förtjente att befrämjas genom ett sådant biträde, förut lernnadt åt andra Canal-Verk af eri mindre vidsträckt nytta; meri, då detta biträde borde , för att uppfylla ändamålet , vara af något betydligt belopp, och alla Statens tillgångar då måste för dess ovillkorliga behof sparas, så fann Eders Kongl. Majit sig böra till Riksens Ständers bifall uppgifva ett annat medel, att befordra den af Riksens Ständer gemensamt yrkade Canal-anläggningetis verkställande, det, att tillägga det blifvande Bolaget rättighet , att dermed förena en Provincial Låne-Bank eller Discont-Inrättniiig, som med Lån af Banken understöddes; att Riksens Ständer uti underdånigt svar af den 22 Februari 18 ro, med bifall till hvad Eders Kongl. Majit sålunda Nådigst föreslagit, från Banken leinnat Canal - Bolaget 800,000 R:d Disconträtt'på inalles 25 år, under vissa derföre stadgade vilkor, såsom: att den påräknade summan af En Million R:d i Actier skulle vara tecknad och första Insättningen af to procent derå gjord, innan Bancobiträdet fick begagnas; att Canal-Verket skulle blifva Bankens hypotek för dess lane - biträde, att Banken uti så väl Directionen , som årliga Revisionerna, skulle igenom sina ombud deltaga m. in., enligt nämnde skrilvelses innehåll. Riksens Ständer hafva under granskning af Ordförandens och Götha-Canal Direcdonens under - Den 3 Augusti i i,3' underdåniga Berättelser till Kongl. Maj:t , äfvensom.
Dä härefter Hr Gr. o. Landtm, hemstälde, om R. o. Adin i öfrigt godkände första meningen i förevaride morn., ropades Ja och Nej, hvarpå propos. lill bifall å den af Hr Printzensköld föreslagna redaktion framställdes och pä enahanda sätt besvarades, samt efter förnyad, med starka Ja och åskilliga Nej besvarad propos. till bifall ä ötskis förslag i denna del, Hr Gr. o. Landin, förklarade, att han härvid funnit Ja öfvervägande. Hr Printzensköld: Jag finnér mig föranlåten att hos Hr Gr. o. Landtm, begära votering i frågan. Hr von Hartmansdorff: Jag hemställer till Hr Printzensköld om han icke vill afstå ifrån den begärda voteringen, enär ingen med honom instämt och man på förhand kan vara viss om att han förlorar densamma. Hr Printzensköld: För att göra Hr von Hartmansdorff till viljes, skall jag afstå ifrån den begärda voteringen. Efter sedermera framstälde proposir, först till bifall å Utskis redaktion af 2:dra meningen i förevaride mom. och sedan till antagande af den af Hr von Hartmansdorff deri yrkade förändring, hvilka besvarades med blandade Ja och Nej, förklarade' Hr Gr. o. Landtm, att han ansåg svaret å den sednare propos. hafva utfallit med öfvervägande Ja. 10 IL 11 Den S Augusti f. m. l)å härefter pröpos. till bifall å 3:dje meningen af 2:dra mom. framstäldes, ropades Nej, hvarefter den deri af Gr. Lagerbjelke yrkade förändring af R. o. Adin bifölls och äfven sista mom. af förevar:de § godkändes. Fortsättningen af öfverläggningen om Utsk:s förevar:de förslag till förordning blef härefter upskjtilen till eftermiddagens plenum. Med tillkännagifvande att Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., såsom ledamot i BankoUtsk. erhållit 2ine veckors ledighet, räknad från denna dag, anmodade Hr Gr. o. Landtm.