Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Åsikterna i denna sak må nu vara delade: säkert är, att Leas hållning i » kvinnofrågan » icke förminskat de varma sympatier, man i de svenska hemmen städse hyst för henne och hennes författareskap. » Jag var i går hos Lea och hennes man och söp grymt med toddy » — skref från Ystad den 10 maj 1860 Wilhelm von Braun på sitt ogenerade ungkarlsmanér till vännen Brudin. — » Hon har glas, som går ett halfstop uti, slipade och strålande som hennes egna ögon. » Leas » halfstopsglas » äro väl för länge se ' n gångna all världens väg, men ögonen äro ännu hos den 60:åriga lika strålande, som de voro i ungdomens år. Huldhet och godhet blicka ut ur dessa själens speglar, och bland nämnda båda genier tittar allt som oftast fram en liten, liten satyr med skälmaktigt leende. Birger Schöldsiröm. procent har Iduns poslupplaga ökats från den 31 januari i fjol Ull samma dag i år, d. v. s. mer än fördubblats. Poslupplagan, som nämnda dag i fjol utgjorde 5,554 exemplar och vid 1889 års utgång stigit till 7,709, belöpte sig nämligen nu den 31 sistl. januari till 12,091 exemplar. Prenumerationen fortfar dock ännu ovanligt lifligt, så att postupplagan, som redan den 3 dennes ökats med ytterligare mer än 400 exemplar, i dag fredag säkerligen ej står långt under 13,000. Lägges Ull ofvan anförda siffror antalet af de ex., som utgå inom Stockholm samt till utlandet, visar sig att Iduns hela upplaga för närvarande utgör 18- A 19,000 exemplar. Ingen annan tidning har ens närmelsevis rönt en sådan uppmuntran. För denna ovanliga framgång, hvilken väckt uppseende inom hela dm svenska pressen, Itafva vi olvifvelaktigi alt till stor del tacka våra ärade läsarinnor, hvilka med så lifligt intresse arbetat på spridningen af » damernas egen tidning ». Där ser man, att » för kvinnan är ingenting omöjligt ». Tanken, ärade läsarinnor, om vi skulle slå oss tillsammans och förvåna världen ännu mera genom alt under årets lopp ytterligare fördubbla Iduns upplaga!
Låtom oss visa våra soldater, våra barn och vårt tjenstfolk exemplet af ära, redlighet, stadga och alla de egenskaper vi önska finna hos dem; och jag svarar för, att vi ej skola behöfva använda hvarken käpp eller ris. Gr. Mörner, Joh. A u g.: Om jag, en ovan talare, uppträder efter en redan så långvarig discussion, skall jag dock ej länge upptaga tiden; jag vill söka att vara fåordig. — Flere ledamöter hafva här yttrat det påstående, att beväringen i allt fall borde fritagas från prygelstraffet, äfven om detta komme att qvarstå för den öfriga hären. Jag nödgas bestrida detta, såsom både orättvist och omöjligt. Jag anser orättvist, att inom samma armee ett straff upphäfves för en del deraf, men får qvarstå för den öfriga delen. De talare, som yrkat delta, hafva endast tänkt sig armeen under fred. Men under krig inträda andra förhållanden; den Svenska stående hären uigör då den kärna eller stamtrupp, med hvilken beväringen bör införlifvas. Det blifver då orättvist att belägga härens eliter med ett nesligare straff, än det öfriga manskapet, och omöjligt att under ett långvarigare krig skilja stamtrupp och beväring, — de som få pryglas och icke pryglas — från hvarandra. En talare har äfven påstått, att prygelstraffet vore så vanhedrande, att det stängde all möjlighet af förbättring. Denna sats finner jag vara hvarken bevist eller afgjord. Enskildt skall jag för denne talare kunna uppgifva exemplet af en person, hvilken, efter att såsom corporal hafva blifvit med prygel afstralfad och degraderad, likväl sedermera tjent sig upp till underofficer. Man har här äfven talat om prygelstraffets borttagande, utan att i dess ställe sätta något slag af surrogat. Mig synes det omoget att upphäfva lagbestämmelser, utan alt ersätta dem med andra. Af åtskilliga här framstäldta förslag måste jag anse det af Hr Lefren gjorda såsom mest lämpligt och verkställbar!.
Och, last hut not least, tänk pä alla gamla ungkarlar, hvilkas canon i äktenskapsfrågan inneslutes i följande råd, gifvet af en erfaren pappa till hans käre son: Min son, förrän förstånd du Jått, gäck ej på frieri! Se ' n du förståndets ålder nått, så låter du nog bli. Och vet ni, älskvärde herr Scsevola, hvar ert förslag kommer att möta det kraftigaste motståndet? Jo — hos damerna själfva. De känna nog på sig, att de i allmänhet ej skulle kunna tiga, tills de fått en säker inblick i » hur landet ligger »; de kunna räkna ut, att det ej måtte vara vidare behagligt att få ens den minsta lilla tillstymmelse af en korg, äfven om de skulle vara i tillfälle att dölja harmens rodnad under en mask. Nej, det där privilegiet lämna de gärna herrarne att ha odeladt. Men herr Nils Perssons motion är utmärkt, och den måste hvarje rättänkande önska all möjlig framgång. De ogifta herrarne inbilla sig — nej, ursäkta mig — tro ju, att de utvalt den bästa delen, och då är det ej mer än rättvist, att de få en droppe malört i sällhetsbägaren. Ingrid Gullin. Teater och musik. Kung!, operan gaf i fredags sin tredje symfonikonsert för säsongen. Programmet, som egentligen ej innehöll någon nyhet, om ej möjligen Beineckes uvertyr till » Konung Manfred », upptog för öfrigt som hufvudnummer Andreas Hallens präktiga och målande orkestersuite » Ur Valdemarsagan », bekant sedan dess första utförande å matinén i Berns ' salong sistl. december månad. Den symfoniska suitens många förträffliga egenskaper trädde denna gång nä- stan ännu mera i dagen och tillförde kompositören, som själf ledde utförandet, det lifligaste bifall. Ett par ganska pikanta, ehuru ej synnerligen betydande satser ur en serenad för stråkorkester af V. Herbert slogo likaledes an på den talrika publiken, som t. o, m. bisserade chansonetten.
Maj:t föreslå förhöjning uti ettdera eller flera af de sålunda beslämda årliga lönebeloppen genom användande af det på sammanlagda anslaget för Bjråns tjenstemän uppkommande öfverskott af 1,500 R:dr. Då likväl den af Rikets sednast församlade Ständer för Statistiska Centralbyrån godkända organisationsplan, som afsåg att för Bjråns Irenne tjenstemän med särskilda benämningar af Sekreterare, Arkivarie och Revisor skulle bestämmas olika löner, nemligen 4,000 R:dr för den förstnämnde och 2,500 R:dr för hvar och en af de sednare, ännu varit så kort tid tillämpad, att fördelarne af dess nu Ifrågaställa förändring, enligt Rikets Ständers tanka, ännu icke hunnit tillförlitligen utredas, hafva Rikets Ständer ansett sig ej böra bifalla den af E. K. Maj:t föreslagna lönefördelningen, utan anvisat ifrågavarande anslag att, på sätt hittills egt rum, utgå. 5:o. Vidare har E. K. Maj:t i afseende å staten för Statistiska Tabellkommissionen, i nåder föreslagit, att anslagen dels ’’till bibliothekels underhåll och litterärt utbyte” och dels ”till betäckande af kostnaderna för en Statistisk tidskrift,” hvilka för närvarande utgå såsom beslämda anslag med 1,000 R:dr hvartdera, måtte vid samma belopp bibehållas, men erhålla egenskap af reservalions-anslay ; att anslaget, 1,000 R:dr, ”till ved, ljus, skrifmaterialier m. m.” måtte från staten för Statistiska Tabellkommissionen utgå och öfverflyttas lill förevarande Hufvudtitels allmänna förslagsanslag ”lill skrifmaterialier och expenser, ved m. m.”; att på Kommissionens stat mätte uppföras det arfvode af 750 R:dr årligen, som Kammarherren E. G. Leijonmarck, enligt E. K. Maj:Is beslut, eger uppbära, med skyldighet alt inom Statistiska Centralbyrån förrätta, emot hans förra åliggande såsom Revisor i f. d.
Brefvet den i3 April i8i3 bestämde, alt fiån Faktoriegendomen skulle afskiljas mjölqvarnen och större delen af Greby hemmans jord, hvilken, fördeld uti io lotter, borde utarrenderas för Statens räkning genom Kongl. Kammar-Koilegii försorg. Detta skedde, och inflyta arrende-medlen till Kongl. Stats-Verket, till belopp af 2,848 R:dr 32 sk. 6 rst., enligt sednast afslutade Kontrakter och vidfogade bevis från Kronofogde-Kontoret uti Rekarne Häraders Fögderi; motsvarande denna inkomst, efter 5 procent, ett kapital af cirka 5^.000 R:dr. Efter de nu utlupna kontrakter, uppgick inkomsten till 2,56a B:dr 4 sk6 rst., och slår alltid inkomsten olika ut efter årliga markegångens uti Södermanlands Län förändringar.” ”c) Hvilka de hus och lägenheter samt vattenverks anläggningar voro, som sedermera blefvo bortsålda, för att lemna medel till reparationer och nybyggnader, samt till hvad belopp försäljningssumman uppgick." ”Såsom öfverflödig för Faktoriet efter nybyrggnadsplanen, försåldes af gamla verkstäderna vid Carl Gustafs Stads bruk åt Eskilstuna Fristad, till åtlydnad af Kongl. Brefvet den 28 November 1835, följande, nemligen: enligt köpebref den 26 Juni 1837, ett sliphus, stångjernshammare med tillhörande skärverk och koibod, räckhammarhus samt piphammarsmedja med kolhus, jemte till dessa verk hörande, förtecknade inventarier, äfvensom privilegier, damm, dammfäste och vattenfall, allt för en köpeskilling, stor 18,298 R:dr 20 sk. 1 rst., hvarutaf blifvit betalda, genom Kongl. Kommerse-Kollegii försorg, tillsammans i5,5q3 R:dr 24 sk. 6 rst.
Gilladt med den förändring, att, i stället för orden: ”någon ostridig skuld af hvad namn den vara må,” skulle liela: ”nå- gon af dess Greditsedlar ellei för vägrad inlösen återkommande invisningar på Rikets Ständers Bank.” Gilladt. Gilladt till principen, hvad angår Greditsedlar och Invisningar på Rikets Ständers Bank, med det tillagg, att, om hos Directionens Ledamöter tillgång i lösören skulle brista^ borgenären egde vända sig emot den eller de delegare honom godt syntes. V - * ”Yrkar någon Bankens borgenär, alt dess tillgångar måtte lill Concurs afträdas, och varder han ej genast för sin fordran förnöjd, döme Rätten till Concurs.” Se Ridderskapets och Adelns n a Moni. ”Ilar Bank brustit i betalning af någon af dess bär omförmälde Greditsedlar eller Invisningar, äliggc Konungens Befallningshafvande att genast undersöka Bankens licia ställning. Gillia Direetionen då ej visa att den inträffade oförmå- gan härrört af en skyndsamt öfvergående tillfällighet, och Gilladt. ”Vare det ock, när Bank brustit i betalning, hvar och en af Bankens borgenärer obetaget, att väcka fråga om Bankens försättande i Concursti 1 Istånd, derom anmälan bölske hos Kongl. Majlis Befallningshafvande, som genast undersöker Bankens hela ställning. Gitter Direetionen då icke ..y\ u.f.:-. att Banken alla sina borgenä- rer förnöja kan, åligger Konungens Befallningshafvande att bankrörelsen inställa låta, och, i fråga om actiebank, öfverlemna målet ät Rätten, som beslutar, att Banken skall till Concurs afträdas; men, i fråga om Solidarisk Bank, sanunankalle Konungens Befallningshafvande skyndsammast Bankens delegare och höre dem, om de kunna genom ny insatts genast sätta Banken i tillstånd att Bankrörelsen fortsätta.
Dessutom finner jaa för min del icke lämpeligk och gagnande att de t>cnstemän som nu pä det Allmännas wägnar ägt lillya öfwer och befattning med Werket stola framdeles bero af priivata ägarcna. y:o Att hwad angar, sä wäl framtida Regleringen af betz?, tj nstmäns Löner, dä be wid Hemmansräntornes äter ägande stola pä Allmänna Indragnings' eller Peastoris-Staten uppföras, som be mera »kloiilerade stadganden hwilka i händelse af en Jern - Den is Januam. 50; Jernwerks-anläggning erfordras, Riksens Ständer mätte hos Konungen anhälla det Hans Maj t, med afseende pä de förändringar sig företeende omständigheter kunna erfordra, täckes taga tili grund för sina Förordnanden i detta ämne de uti 1804 ärS Commissions Betänkande uppgifne förslag och omständigheter. Om den af mig söreflrane riva undersökningen bifalles lärer detta Moment ukgä alldeles. Jag tror en av undersökning i synnerhet nödwänVig j anseende till sjelswa Grufman och en förbättrad tillwerknings, protest om Grufman ej befinnrs sadan, att hon bör strax ödeläggas-, 10:0 Att sä länge Silfwer-Grufwe driften forrfar, eller derest en Jern - Werks anläggning ägt rum, Kyllinge Sägoch Möl-Qwarnar stola af Bergslags-Jnlretzenterne allt framgent som hittills under ewärdellg nyttjande rätt begagnas, och Räntan, till understöd lör olycklige eller förlamade och vrklöse Grus-Arbetare anwändaS; men ort deräst Grufwe-Arbetet helt och hällit kommer att upphöra, utan att nägon annan Smideseller JernwerkS anläggning ägt rum, stall räntan af Kyllinge Mjöl - Qwarn owägerligen till StaiöWerket ater indragas.
I anseende till föregående årens malmproduetion, förhåller sig de Nämnde årens sålunda, att Medeltalet af endast bruten malm utgjorde åren 1761. *77°- årligen 5o,2o5 Tunnor. 1808. Man finner således häraf, alt raalmvinsten endast är circa 6,000 Tunnor mindre, än den var för 60 år sedan, och att den på de sednaste *7 åren endast minskat sig med 54 Tunnor. Men lägger man härtill ilen sofrade och vaskade malmen, så blifver medeltalet af summa malm för sista qvinqvennium 61,904 Tunnor eller knappt 7,000 Tunnor mindre, än den var i sitt maximum eller åren 1781—87, då den steg till ^8,899 Tunnar. Man torde häraf finna, att något särdeles skäl till klaga» öfver malmbrist icke kan äga rum, ty i ett land utan systematisk skogshushållning hafva säkerligen skolarne, under en tid af 40 år så Mycket aftagit, att de 7,000 Tunnorne malm icke äro behof]ige för tackWnstillverkaren. Derigenom alt Carlskoga Bergslag, som fordom hernie hela sitt malmbehof från Wermlands grufvor, numera till f:delar gagnar Nerikes malmer, har äfven en större malmtillgäng öppnat sig för ^filipstads Bergsmän och malmsäljarnes de sednare åren ofta förda klagan öfver stora oförsålda malmlager, besanna den förmodan, att malMen är fullt svarande mot koltillgången. Häraf följer dock icke att malmbrytningen skall vara en särdeles Enande rörelse, ty den stora consumtionen af brytningsmaterialier, dagsverkens högre värde och grufvornas tilltagande djup försvårar den.
meddelad af grefve F. U. Wrangel. Hvart rått famitjclif år som musik; Ifrån den känsla makarne förenar Den strömmar ut och allting klang förlänar Och gifter lifvet takt och mål och skick. Fr. Paludan-Miiller. Damer p å resa. A la guerre comnie a la guerre! På arbeten af ljust ämne framträ- da finare partier t. ex. ansiktsprofiler särdeles tydligt mot denna .egna skugga, och man kan som regel säga, att reliefen skall vända sig från ljuset. Man får genom dylika iakttagelser söka finna den lämpligaste platsen för ett konstverk. Vi tillfredsställa därigenom vårt eget smaksinne, på samma gång vi lämna en gärd af rättvisa åt konstnären och hans verk. Fribilden, ett sådant arbete som statyn, bysten, gruppen, erbjuder något mer fullfärdigt än reliefen. Den har alla sina sidor arbetade, kan därför ses från alla håll och bör därför stå fritt, intaga ett visst afstånd från väggen som gör, att man får intryck af att den verkligen är en helhet för sig, kan stå för sig själf. Ställes fribilden alldeles intill något annat, gör den ett beklämmande intryck, den ser fastväxt och orubblig ut. Af Nicke Nuck. När fribilden pryder väggen, måste den upp(Forts.) bäras af något, och detta är ofta en konsol. KonVidare kan väfnaden med fördel användas som solen eller stödet intager visserligen som prydnad bakgrund för en gruppanordning, ett skulpturverk, ett mer underordnadt rum, men bör dock uppen fristående tafla eller dylikt. Bonaden kan då fylla vissa betingelser. Om den spänstigt sprinefter srnak hänga rakt eller draperas. Är ytan ger fram från väggen, ger den intryck af att kunna slät eller enfärgad, är det senare i synnerhet förhålla sig kvar i det onekligen svåra läget på en delaktigt, då tyget genom veckningen får mera lif rak vägg. Dessutom skall den icke endast äga, och omvexling. utan också se ut att äga den bärighet som forDen dtnerade vertikalt hängande bonadens möndras, för att ett föremål skall stå säkert därpå.
Att med Utsocknefrälsehemmanen i Skåne, Halland och Blekinge, hvilka man velat anse lika med allmänna frälset, likväl ett undantagsförhåltande eger rum, syntes jemväl af Ridderskapet och Adelns Privilegier af den 16 Oktober 1723 i 10 §, der det heter; ”När Riksens i lagen omförmälte tarf förefalla, att någon kontribution måste utgöras, skall ej Adelns Landtbönder och Utsockne frälsehemman något påläggas utan menige Ridderskapets och Adelns, som sjelfve Landtgods ega, goda ja och samtycke.” Ifrågavarande hemman vore således i afseende å kontribulioner, dit rotering naturligtvis hörde, af helt annan beskaffenhet, än annat frälse; hvarföre ock i Skåne ännu finnes utsocknefrälse, som icke är underkastadt ordinarie, utan endast extra rotering, emedan de, som dessa landtgods egde, icke lemnat sitt ja och samtycke till en sådan förändring. Då dessutom allt hvad som i nämnde Privilegier är inbegripet, när fråga är om jord, måste anses för privilegierad jord, vöre deraf äfven en följd, att dessa hemman, hvilka deruti serskildt omnämnas, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 221. 3 måste vara enligt 1823 års riksdagsbeslut bestämdt undantagne ifrån dem, hvilka äro underkastade ordinarie rotering, enär detta beslut innehåller, att den privilegierade jorden skulle skiljas från jord af skatte och frälse natur, som är underkastad ständig rotering. På grund af 1810 års riksdagsbeslut underkastades Utsoeknefrälsehemmanen i Halland extra rotering året näst derefter, hvilket utvisade, att de då icke ansågos vara skyldige till ordinarie rotering, såsom ock af Kongl. Brefvet den 25 Maj 1813 till Kammar-Kollegium och Stats-Kontoret inhemtades, och den hemmanen nu ålagda rote-vakansafgift vore dessutom så mycket obilligare, som hemmanen jemväl äro underkastade rusttjenstsbevillning och således erlägga en dubbel beskattning för samma ändamål.
Vid föredragning af StatsUtskottets den 14 dennes på bordet lagde Betänkande N:o 296, i anledning af gjorde anmärkningar vid dess Utlåtande, om jfrågaställd lösen till skatte af Jerkö Holme, fann BondeStåndet, enär först afgifne Betänhande blifvit af Höglofl» Ridderskapet och Adeln, 55<5 Trot. l/tdr. 4. 29 ffulii 1823* samt Högvördige PresteStåndet godkändt äfven för sin del skäligt att dervid låta bero. d. 29 Julii I823. Fr Uti Högloft, Ridder skåpet och Adeln. 1 S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, BevillningsUtskottets den 16 sistl. Maji och den 3 dennes under N:is 9 och i£i afgifne samt den 3 sistl. Junii och den 10 dennes e. m. på bordet lagde Betänkande^: 1:0 I anledning af väckt motion om ett förändradt Uppbörds och Controllsätt, å de Staten från Postverket ster. 2:o Angående Postverkets och de deraf inflytande Bevillningsmedel. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Statsoch Banco^Jtskottens den 26 sistl, Junii under Trot. Vtdr. d. 29 Julii 1823. 557 N:o 286 afgifne samt den 12 dennes e. m. på bordt lagdn Utlåtande, angående förslag till en förändrad ordnidg vid val af Revisorer öfver StatsBanco och Riksgäldsverken. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens den 26 sistl.
M:t afgifna underdåniga utlåtanden, samt efter inhemtande af de upplysningar, som i öfrigt för ärendenas utredning ansetts erforderliga, hafva Rikets Ständer funnit nedannämnda ämnen, hvilka blifvit upptagne särskildt för hvarje embetsverk eller myndighet, som dermed haft befattning, påkalla åtgärd eller framställningar af Rikets Ständer, nemligen: Kongl. Stats-Roiiloret: Till Revisorernes hemställan, att afskrifning måtte ske af en i räkenskaperna balanserad post af 56 R:dr 25 sk. 9 rst., utgörande besparings-medel, som vid afslutande af 1840 års Riks-hufvudbok blifvit hufvudtillarne för litet godtgjorde och derigenom oriktigt tillkommit grundfonden, hafva Rikets Ständer lemnat bifall. Allmänna magasins-ärendena. Spamnå/s-kreditiv-Jonden: Vid granskningen af Westerbottens läns undsättnings-redogörelse för år 1850 hafva Revisorerne, hvilka funnit alt undsättnings-medel till ett sammanräknadt belopp af 104,708 R:dr 42 sk. 10 rst. derstädes blifvit under titel afkortning afförde, och att af dessa medel 1,550 R:dr blifvit utan återbetalnings-skyldighet utlemnade och behöri - Expediliöns-Utskotlets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o i i 6. 245 gen redovisade, anmärkt, att, då frågan om afskrifning af återstående 103,158 R:dr 42 sk. 10 rst. vore på Kongl. Kammar-Rättens pröfning beroende, denna sistnämnda summa bordt, intilldess afskrifningen blifvit af Rikets Ständer godkänd, i räkenskaperna balanseras.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: M 9, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår; och M 10, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslag till ett förlagslån för tillvägabringande inom riket af tillverkning af 12-decimaItums gjutna jernkanoner. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet nedannämnda Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 92 Prot.-Utdrag den 9 December 1865, l:o om förhöjd pension åt Expeditionschefen M. G. von Schantz vid afskedstagandet; 2:o angående upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter; 3:o angående anslag till jernvägsbyggnader och till rörelsemateriel å redan anlagda stambanor; tillika med åtskilliga i anledning deraf afgifna yttranden; 4:o om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader och ökad jernvägsmateriel; jemte några i anledning deraf afgifna yttranden; samt S:o angående folkskolelärares pensionering. S. D Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial JV2 3, med uppgift å hvilande Förslag till ändringar i Grundlagarna, fattade Ridderskapet och Adeln följande beslut: Irsta punkten. De föreslagna ändringarna i Hl § Regeringsformen samt 17, 77 och 78 §§ Riksdags-ordningen ansågos hafva förfallit till följd af Rikets Ständers beslut rörande Konstitutions-Utskottets Memorial M 2; hvaremot Förslaget till ändringar i Tryckfrihetsförordningen, af Ridderskapet och Adeln antogs. 2:dra punkten. Förslaget ansågs hafva förfallit till följd af Rikets Ständers beslut i afseende å Konstitutions-Utskottets Memorial M 2. 3:dje, 4:de och 5:te punkterna. Förslagen anlogos. S. D. Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden:
Ständer, att i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t andraga sin önskan, att i sammanhang med den nasta Br pågående Revision 534 Stats-Utskottets Betänkatiden. af de Lägre Undervisnings Verken, och genom dess personals förstärkning med de Sfr rige Sakkunnige Män, Kongl. Maj:t behagar utse, Universitetens närvarande beskaffenhet och deras forhällande till tidens fordringar mä undersökas: Sedan Ekonomi Utskot tet så utförligt besvarat de emot Utskottens förra Betänkande gjorde anmärkningar och hvad nu anfördt blifvit ej föranleder till något särskildt anslag, har Stats Utskottet för sin del ej ansett, sig bora något vidare tillägga. Dock varder detta R. H. Ständers upplysta pröfning hemståldt, med tillkånnagifvande, att Högvördige Fråste Ståndet och Vållofl. Borgare Ståndet gillat Utskottets förut i ämnet afgifne Betänkande. Stockholm den n December 1823. Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft. Sanders Stats-Utskott den 11 December 1823. S. D. Vid nu verkställd Justering af Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande öfver Herr von Hohenhauscns motion om Stats-Utskottets Betänkanden. 535 undersökning . af de civila Låro-Verkens närvarande beskaffenhet, yttrade Herr Öfverste-Lieutenanten Hjerta: ”Höglofl. Utskottens Betänkande i anledning af den väckte Motionen öm utsträckning af den i Skolordningen anbefallda Revisionen ofver Elementar-Låroverken jemte den vid innevarande Riksdag begärda Revisionen af Militair Undervisnings-verken, till undersökning äfven af Universiteternas tillstånd och författning, så,'att Revisionen skulle komma att omfatia ”det hela af Statens Låro-anstalter, har till Utskottet blifvit återremitteradt ifrån Högled.