Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Grundfond, Bankens, och den del deraf, som bör bestå af lätt rea lisabla förbindelser 25, (sid. 65—67), Guld, prägling af mynt i denna metall, under benämning af enkla och dubbla Caroliner 10. H. Hemliga ärenden, hvilka skola såsom sådana anses 2, 32. Heurlin, H. C., född Lind. Se: Anslag. Holmberg, A. W. Se: Eftergift. Hypotheks-föreningar, om rättighet för dem att utgifva deposi tions-bevis m. m 13. Jernvägslån, Statens, om Bankens deltagande deri 17. Instruktion för Revisorerne öfver Banko-verket j » » » Diskont-verket °2. —- — » Banko-Utskottet vid nästa riksdag 51. Johns & Komp. Se: Eftergift. Ii. Kansli-betjening, Utskottets, angående arfvoden m. m ]. Kassörer, Bankens. Se: Åfissräknings-penningar. Kreditiv, om anvisande af ett sådant ät Stats-kontoret 25, (sid. 16). , » indragning å Manufaktur-diskontens j3j’ ^J* ^ - , » bibehållande af Jern-kontorets 26,' (sid. 20). Kröning, Deras '[Majestäter Konungens och Drottningens, prägling af en skådepenning i anledning' deraf 24. Köhler, A. Se: Anslag. L Lån, mot pant af guld och silfver 8. Låne-kontor, arfvode ät Kontorens Kommitterade i Banken 6, 42. om inrättande af liera sådana 25, (sid. 21). , i Malmö, om arfvode ät en Kassör 42. Se vidare: Löneförhöjning. Lånerörelse.
Maj.-t, som velat spara Stats-anslagen till deras bestämda ändamål och som öfverlemnat till Ständerne pa hvad sätt nödige Medel till Canalens underhållande skulle utfinnas, har trodt, att om en Fond till Räntebetalningar gåfves, så skulle derigenom beredas möjlighet till erhållande af en annan Fond, hvilken genom Supscriptionen från Orterne kunde sammanbringas, för att till Sluss Verkets ombyggnad användas. Erfarenheten har likväl visat att den tecknade Subcriptionen varit högst obetydelig, och med afseende å närvarande Penninge förlägenhet, och då man intet kan förutse att företaget lemnar säker utsigt om ränta för Actie-Ägare, lärer man icke kunna hoppas, att genom Privat Supscriptjon ärhålla den erforderliga Summan. Jag medgif-, ver, att Banquen icke blifvit stiftad för sådana föremål, som det ifrågavarande och att Banquen således kan hafva rätt att undandraga sig att lemna biträde; men då saken är af vigt och verkligen förtjenar understöd, anhåller jag att frågan må remitteras till Stats-Utskottet samt Utskottet uppmanas, att utse erforderliga Medel, 4*6 Den 17 Februarii. hvilka å g:de Hufvud - Titteln måtte kunna finnas. Friherre Cronstedt, Jacob: Jag instämmer till alla delar uti hvad Grefve Mörner nyss anfordt. Banco Utskottet synes hafva ansedt Banquens biträde icke böra äga rum, i anseende till obestämdheten af tiden, hvarunder samma biträde skulle lemnäs, men då till utförande af ifrågavarande företag, endast erfordras 50,000 R:dr B.co årligen i Sex år, så finner jag för min del tiden för ifrågavarande bidrag vara icke allenast bestämd utan äfven ganska korrt, samt anhåller således, att då företaget är af största nytta, frågan angående medels utfinnande, må till Stats-och Banco Utskottens gemensamma handläggning förvisas. Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard: Jag förenar mig fullkomligt med de tvänne värda Ledamöter, hvilka nyss yttradt sig.
Hvad åter kyrkan angår, det yttre stödet för denna religion, med sina mer eller mindre hierarkiska former, vore det illa bestäldt, om efter trenne århundradens ostördt herravälde, och då under hela denna långa tiden så väl själavården som folkets uppfostran i öfrigt varit den anförtrodd, folket skulle vara så liknöjdt för densamma, att dess valde representanter ej deråt egnade all den omvårdnad, hvaraf denna kyrka blifver i behof. Dernäst påstår man, att konungamakten skall blifva försvagad, då den ej mera har det stöd, den hittills funnit inom ståndsrepresentationen. Jag lemnar nu derhän, huruvida den alltid funnit detta stöd derstädes, utan förenar mig blott med dem, hvaribland vi hört Konungens Rådgifvare yttra sig, som tro, att denna konungamakt har sitt bästa stöd i nationens kärlek och förtroende. Vårt folk har dessutom alltid älskat att se en stark konungamakt i spetsen för sig, och samma folk blir ej till sin natur lörändradt derigenom, att det får i sin helhet, ej efter skilda stånd, utse sina målsmän vid Riksdagarne. Ytterligare fruktar man, att indelningsverket, som tyngst hvilar på landets hemmansegande allmoge, skall rubbas, och att det skall blifva mera svårt än hittills att till landets försvarsverk, så till lands som sjös, erhålla nödiga medel. Indelningsverket är för mycket nationelt och hvilar på en alltför säker grund, för att lätt kunna rubbas, och misskänner man nationens fosterlandskärlek alltför mycket, om man tror, att de blif - 394 Den 7 December. vande hamrarne skola neka de anslag, som till försvarsverket} upprätthållande blifva af nöden. Minst bör man hafva grundad anledning till sådana farhågor nu, då ett så stort antal män lemnar sina yrken och öfriga sysselsättningar under en ej obe* tydlig del af året, för att egna sig åt öfning i vapnens bruk. Mycket mera vore att tillägga, men tiden tillåter det icke.
I anledning af Kongl. Majlis Kådiga proposition om afskrifning för ett qvantum Råg, användt till brödbakning åt Hufvudstadens fattige m. m. Föredrogs å nyo BevillningsUtskottets den 16 dennes under N:o 48 afgifne, samt den 23 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, med Förslag till en blifvande Bevillningsförordning. Herr H erta, Guftaf'. Om flere förena sig med mig, anhåller jag, att detta Betänkande må blifva ytterligare hvilanda pä bordet, i hvilket fall det torde vara lämpligast, att ej borttaga tiden med uppläsning deraf. Grefve Lagerbjelke, Axeli Jag förenar mig med Herr Hjerta i den anhållan, att Betänkandet må blifva ytterligare hvilande på bordet, på det flera af Ridderskapets och Adelns Ledamöter må komma i tillfälle, att derom taga en närmare kännedom. Friherre af Nordin, Carl Johan ^ förenade sig afven med Herr Hjerta uti dess anhållan örn JSetänkandeu ytterliga hvilande. Hill 29 October e. m. Herr Grefven och LandtMarsvalken förklarade, att den af flere Ledamöter, sålunda gjorde begäran, att BevillningsUtskottets Betänkande matte ytterligare hvila på bordet till nästa Plenum, icke kunde, enligt 4g §. Riksdagsordningen, förvägras. Företogs till pröfning Statssamt Allmänna Besväroch Oeconomie-Utskottens den 10 dennes under N:o 549 afgifne, samt den 23 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, rörande Dykeri-Verket. Herr Hammarsköld, Lorenzo, anhöll, att ifrågavarande Betänkande måtte ytterligare hvila på bordet till nästa Plenum. Herr Montgommerie, Gustaf, förenade sig med Herr Hammarsköld. Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att då flere Ledamöter begärt, att Statsoch Oeeonomie Utskottens Betänkande måtte ytterligare hvila på bordet, kornme detsamma ock, att, jemlikt 49 §.
Jag instämmer till alla delar uti de åsigter, som blifvit framställda af de siste talarne, och vill endast ytterligare tillägga några skäl. 44 Den 2 Mars. Den erfarenhet, jag inhemtat under min tjenstgöring vid arméen, har visserligen ej börjat förr, än efter slutet af Sveriges sednaste krig, men under de första åren af min tjenstetid hörde jag ofta omtalas, huruledes vid arméernas koncentrering för slaget vid Leipzig, Svenska trupperna sällan eller aldrig kommo under tak, enär trossen vanligen ej kunde tagas med, så att tälten icke funnos tillstädes. Detta hade till följd, att till och med generaler måste låta sig nöja med en plats i en trosskärra, och de öfriga skattade sig lyckliga att få en plats bredvid en ammunitionsvagn, för att sålunda erhålla åtminstone något skydd emot blåst och regn. Att detta medförde sjukdomar och mycket elände, kan en och hvar förstå. När man nu uppfunnit ett så enkelt medel att skydda truppen från den stora olägenheten att ständigt vistas under bar himmel, och de länder, som begagnat ifrågavarande skyddstält, hafva funnit dem ega många och stora fördelar, så tror jag det vara allt skäl att anskaffa sådana äfven titl vår armé. Äfven om ifrågavarande tält icke medförde större nytta, än att under ett fälttåg kunna förminska sjukprocenten, vore dock detta en så stor vinst, att det väl vore värdt en penningeuppoffring; men när de nu derjemte, enligt hvad här blifvit upplyst, kunna för den sårade soldaten tjena såsom förbindningsmedel, och således äfven kunna medföra en förminskning af deras antal, hvilka på slagfältet dö i följd af förblödning, finner jag dem medföra så öfvervägande fördelar, alt allt talar förderas anskaffande till vår armé. Detta oberäknadt, är tältduken en vara, som icke lätt tager skada, utan under en ganska lång tid bibehåller sitt värde, och är således lätt att förvara. Visserligen säger Utsk:t i sitt Betänk., att ifrågavarande materiel, i händelse af ett krig, lätteligen bör inom kort tid kunna kompletteras, men detta är beroende på tillgången af tältduk och det kan hända, att just i behofvets stund tillräcklig tillgång derpå ej finnes.
Detta må vara 110g för hvar och en, som älskar upplysning om sanna förhållandet. Jag hade uti min motion föreslagit en ersättning af 800 i-;dr årligen till hvardera af de 4 adjuncterna, likväl med afdrag af under tiden uppburna och intill d. 1 nästk:de October än vidare uppbärande adjunctionsinedel. Hellre än att få intet, medgifver jag gerna någon nedsättning i delta belopp. Hr Prosten Astrand har uti sin reservation föreslagit sexhundra (600) r:dr eller hälften af en hofra tts-assessors lön. Jag emottager med skyldig erkänsla, å ide adjungerades vägnar, äfven detta nedsatta belopp. Hela den summa, som då skulle erfordras till aflöning för 4 extra höfrättsledamöter, under Irenne runda år, utgör allenast sextusen (6,000) r:dr. Det är alltså denna summa, jag nu vördsammast anhåller, alt R. II. St. täcktes anslå, att för en gäng af Riksg.cont. utgå och ställas till K. Götha Hofrätts disposition, att fördelas emellan de extra adjuncter, sorn tjenstgjort och föredragit utur egna rollar emellan d. 1 Get. 1837 och samma tid innevar. år, allt i mån af hvars och ens längre eller kortare tjenstgöringstid. Då RancoUtskls betänk. N:o 7 för kort tid sedan förevar till afgörande inom RiksSttn, drogo R. St. alls icke i betänkande, att genast bifalla den deruti föreslagna ommyntningen af det gamla kopparskiljemyntet. Denna åtgärd vär visserligen icke af behofvet oundgängligen påkallad; "den hade utan all olägenhet kunnat uteblifva, åtminstone uppskjutas. Emedlertid beslutades derigenom en utgift af circa 10,000 r:dr b:co. Jag önskar och beder på det ömmaste, att samma ädelmod, samma rundliga frikostighet måtté få äga rum vid slutliga afgörandet af min nu förevar. motion. Mina anspråk äro ingalunda öfverdrifna.
Rikets Ständer, som på dessa skäl funnit anläggandet af Folk-Skolor vara icke blott nyttigt, utan äfven af behofvet påkallad t, hafva derjemte ansett, att, då Staten ostridigt eger rätt, att af hvarje medborgare fordra nödig kunskap, såsom vilkor för tillståndet att utöfva de rättigheter, hvarpå samhällets bestånd och förkofran bero, det äfven bör vara Statens pligt, att, såsom en vigtig National-angelägenhet, yrka och bevaka det uppvexande slägtets sak, och med vaksam omsorg tillse, det ändamålsenliga undervisningsanstalter, för inhemtande af en sådan kunskap, inrättas på alla de ställen, der detta behöfves och ännu ej skett; men att det deremot är ett åliggande för menigheterne, att tiil vägabringa och bekosta dessa anstalter, enär undervisningen i Folk-Skolan egentligen icke kan betraktas annorlunda, än såsom en ersättning för den undervisning föräldrarne, antingen sjelfve eller genom andre, böra meddela. Emot inrättandet af dessa Skolor på bekostnad af allmänna medel förekommer dessutom: att föräldrarne skulle derigenom liksom frånkännas en skyldighet i afseende på deras barns uppfostran och bildning, som både natur och christendom föreskrifva, och hvars uppfyllande utan tvifvel i allmänhet måste betraktas såsom en samvetssak; att Sveriges upplysta allmoge eger tillräcklig känsla af sitt moraliska värde, för att ej vilja undandraga sig ett åliggande af ifrågavarande beskaffenhet; samt alt kostnaden för Folkskolor, bestridd af Staten, skulle blifva ojemförligt större och drygare, än om det sker genom menigheternes egen omtanka och bidrag, samt med begagnande af alla de locala fördelar, som i sådant fall på hvarje serskildt ställe kunna erbjuda sig.
Värdet af till Kongl. Öfverinteodents-embetet utan ersättning aflemnade modeller m. fl. persedlar 5,344: 99. Balans till år 1864: Kontant behållning, inlevererad till Kongl. Summa 1,782,825: 86. 2:o Redovisning öfver inkomster och utgifter under år 1863. Debet. Balans från år 1862: Uppbörd: Influtna medel för försäljning af materialier m. m 8,082: 27. Ersättning af Kongl. Ofverintendents-embetet för aflemnade materialier och inventarier samt för förskotter 4,605: 61. 111,873: 64. Kredit. Utgifter: För värmeapparatens uppeldning och skötsel 2,370: — Utgifter till ersättande af Ofverintendents-embetet 3,555: 21. 50,918: 68. Leverering till Kongl. Ofverintendents-embetet 111,972: 86. Balans till år 1864: Kontant behållning, inreverserad till Ofverintendents-embetet, 1,844: 78. Allmänna Institutet för döfstumma och blinda, Granskningen af Institutets räkenskaper har hvarken i Kongl. Kammar-rätten eller från Revisorernes sida föranledt till någon erinran. Inkomster och utgifter upptagas på följande sätt: — 254 — Debet. Uppbörd: Balans till år 1864: Kredit. Balans från år 1862: Utgifter: Kost och beklädnad 36,828: 23. Omkostnader för egendomarne Manhem och Öfre Manilla 778: 92. För nybyggnad reserverade medel 506: 53. Omföring: Donationsmedel, hvaraf lifräntor utgå, 34,000: — Balans till år 1864: Tillgångar: Summa 819,860: 28. — 255 — Ibland de på sednare tiden inrättade anstalter med samma syfte som Institutet vid Manilla hafva Revisorerne, vid besök å stället, haft tillfälle att taga kännedom om »den tysta skolan» i Karlskrona.
Det säkra är, att ett sämre förhållande inträdt för åboer å Schlegelska hemmanen, sedan kronan efterskänkt sin återlösningsrätt till hemmanen, och det är ganska sannolikt att, genom den nu af Utsk:t tillstyrkta åtgärd, man, då man vill gynna en, skadar en annan klass medborgare. Jag tror det verkligen bäst vara, att R. St:r begära en undersökning i ämnet, innan något bestämdt beslut i frågan fattas. 1 följd af försummelsen att i vederbörlig ordning inteckna förbehållet om kronans rätt till återlösen af dessa hemman, är dessutom verkligen denna fråga af så ömtålig beskaffenhet, att jag anser R, o. Ad. böra återremittera densamma uti den af mig nu föreslagna riktning, eller att frågan för närvide endast må föranleda till begäran om en närmare undersökning. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utlåtit, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades. Föredrogs och bifölls Banko-Utskits den 4 dis bordlagda Mern. Nio 37, < i anledning af återremisserna af Utlåtit Nio 25, i fråga om förändrad grund för utmyntningen af Svenska silfvermyntet. Föredrogs och lades till handlingarne Banko-Utskits den 4 dennes bordlagda Mern. Nio 38,. i anledning af återremiss af Betänkit Nio 32. Föredrogs och bifölls Banko-Utskits den 4 dennes bordlagda Utlåt. Nio 39, i fråga om ett af förre Bruksegaren H. Dillner gjordt ackordsanbud. Vid Den 8 Juli. 553 Vid punktvis skedd föredragning af Banko-Utsk:ts den 4 dennes pä bordet lagda Berättelse N:o 40, ang:de förrättad revision af Bauko-diskontverkets räkenskaper och förvaltning för år 1862, biföllos Utsk:ts hemställanden i l:sta och 2:dra puuktcrna, och lades det slutliga yttrandet till handlingarne. Föredrogs och bifölls Banko-Utsk:ts den 4 dennes bordlagda Mern.
Sedan plan och förslag till en bana, sträckande sig från den mot vester utskjutande viken af ofvannämnde sjö till den invid Ljusne-ellVen belägna och i niveau med elfven varande Hybosjöu samt med fortsättning derifrån till Ljusne-ellvens lugnvatten nedom fallet vid Ede by i Jerfsö socken af vestra Helsingland, blifvit uppgjordt, äfvensom aktieteckning till bildande af bolag för företagets utförande påbegynt, har, genom enskilda framställningar hos Rikets Ständer, blifvit föreslaget, att, för anläggande af nämnde jernväg, i längd utgörande 2 mil 17,500 fot, och alsedd ali erhålla 4 fots, eller lika spårvidd sorn den numera färdigbyggda jernvägen mellan Hudiksvall och Dellen, samt ali, likasom den sednare, med lokomotiv begagnas, Bikels Ständer mätte bevilja eli låneunderstöd till belopp af 833,000 K:dr R:mt, motsvarande i rundt tal tvä tredjedelar af den till 1,250,000 B:dr beräknade koslnadssumman. I afseende å behofvet och nyttan af denna jernvägsanläggning hafva följande upplysningar och yttranden blifvit Rikets Ständer meddelade. Inom den trakt, i medelpunkten af provinsen Helsingland, dit den emellan hafsviken vid Hudiksvall samt sjöarne Norra och Södra Dellen medelst jernväg och båtfart redan åvägabragta kommunikationen skulle genom den nu föreslagna jernbanan utsträckas, och som genomskäres af den uppifrån Norska gränsen genom provinserna Herjeådalen och Helsingland nedflylande Ljusne-ellven, anloge detta, förut strida och lörsande vattendrag, ett sagtare lopp, och bildade derstädes flera större sammanhängande lugnvattenytor, som vidloge inom Ljusdals socken och, med afbrott endast af Ede och Edänge forssar i Jerfsö, sträckte sig genom Ljusdals, Jerfsö, Uuderviks och Arbrå socknar, en mil ofvanoch lyra mil nedanom Ede by, till Arbrå kyrka, der elfven åter upphörde att vara segelbar.
Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets i detta ämne afgifne Betänkande N:o 42> som den 2 sisth Maji blifvit i Yällofl. Borgare-Ståndet bifallet, har af öfrige 3:ne Riks-Slånden blifvit återremilteradt, på grund af dervid gjorda anmärkningar: inom Höglofl, Ridderskapet och Adeln: att det ej vore möjligt med nuvarande antal Artillerie-hästar bestrida ifrågakomne transporter, emedan hästarne knappast skola vara tillräcklige till recruternes öfning, utom hvilken förekoinme profkörning af kanoner, lavetter ogIi ammunitionsvagnar; att Wendes Artillerie haft sina hästar på utfodring, af den orsak att Regementet icke egt ridhus, och således ej kunnat, såsom Artillerie-Regementena i Stockholm och Götheborg, under vintertiden använda hästarne till recruternes öfning, som dock hädanefter komme att ega rum, sedan Regementet blifvit med ridhus försedt; att det vore osäkert om det belopp, hvarföre Kronoskjuts hittills erhållits, skulle blifva tillräckligt, alt, på sätt Utskottet alternativt föreslagit, betacka kostnaden för serskilde hästars inköp och underhåll, hvadan lämpligare ansetts alt, emot beting, enligt contract, få dea ifrågavarande forslingen verkställd; 4 Statssamt Allm.
Jag kan ej inse någon fördel af detta project, om icke möjligen deruti., att kanske en del af Befälet då skulle kunna minskas, såsom äfven öfverflödigt eller ock blifva utan sysselsättning. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Att MötesPassevolancen är nyrttig i Militäriskt, Ekonomiskt och helsovårdande afseende, lärer vara otvifvelaktigt. Men då nu fråga är om remiss till Utskott af aine alternativa förslag till Passevolancens utgörande, vill jag deröfver yttra min mening; helst blott aine Ledamöter, så vidt jag fattat, hittills understödt det alternativ, som jag anser vara rigtigast, nemligen det Kongl. Majit sjelf framställt. Ända från Konung Carl den XIis tid har det directe ålegat de Rustande att vid möten underhålla sina Rytr Den 13 Mars f. m. *97 tare oell deras hästar; oell indirecte liar samma skyldighet tillhört Rotehållare i afseende på deras Soldater. Jag säger indirecte; ty Soldatens åliggande att underhålla sig sjelf återföll, genom hans stegrade anspråk, på Rotehållare!!, likasom hvarje skatt å Tjenstehjon drabbar Husbönderne, som måste i proportion betala större löner. Om MötesPassevolancen nu skulle, såsom StatsRådet tillstyrkt, bestridas genom allmän Bevillning, minskades ju Rustoch Rotehållares tunga i detta afseende, och värdet af deras egendomar ökades i samma mohn. Men man skulle då lägga denna hörda på andra, som förut ej varit underkastade något sådant; och jag öfverlemnar åt hvar och en att sjelf bedöruma, huru högst orättvist det skulle vara att taga ifrån en för att gifva åt en annan. Jag afstyrker derföre antagandet af StatsRådets berörde förslag. Dessutom tror jag det vara vådligt att vilja rubba' gamla onera, eller de så kallade Grundskatterne; det vore ett verkligt våld, som skulle åstadkomma stora olyckor. Man skulle derigenom föranleda sådane strider, hvarpå vi sett så många exempel i andra länder, t. ex. den om den så kallade Lex agraria i det fordna Rom.
Förhöjd aflöning för handtverkare och timmermän (nytt anslag) 2,933: Tillökning i uppfordrade båtsmäns portionspris (nytt ansi.) 12,105: 40.—i^Qgg. /jQ Häraf upptages under litel Flottans Nybyggnad här nedan Återstår och uppföres såsom Flottans underhäll S:a 484,115: 8. — . 108,000: Oindeld Spanmål, 1849 års anslag 3000 T:r, förslagsvis d 6 R:dr Flottans Nybyggnad Båtsmäns förseende med kojer oeh täcken Båtsmännens beklädnad, förslagsanslag högst 28,000: Förhöjning dito högst (nytt anslag) 14,000: Beklädnad åt Mariner, Kanonierer, Matroser och Skeppsgossar (Från förra underhållsanslaget hitflylladl) ■ 491,210 Summa Diverse anslag. Exercis af Flottans Bemanning, 1849 års anslag 90,000: förhöjning, nytt dito 49,475: Spanmåls-Upphandlingsoch Bageri-kostnader För Sjukvård (från underhålls-staten hitflyttadt) För Diverse behof (dito dito) Reseoch Traktaments-penningar, (förslagsanslag) Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus för Förvaltningen af Sjöärendena och Departementets Kommando-Expedition Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus för Departementets Kanzli-Expedition (,förslagsanslag) Skrifmaterialier och Expenser samt ved och ljus för Flottans Stationer, (fran underhålls-staten hitflyttadt) Förslagsanslag Extra Utgifter • • • Summa För Handeln. Lotscrioch Fyrings-Staterne. Penningar: 1849 års anslag 101,600: Tillökning genom nytt anslag, motsvarande ökad inkomst 10,000: Kronovärdi. Markegång på Förslag. Oindelt spannmål. Mått. Värde på Förslag å 0 11:dr. Litt.
Lx ?rotooolly Q. Silverkolxs, Utdrag Den 12 October. rzg Utdrag af HöglofligRidderssapetS och Adelns Protokoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den iL Octob. iZio. S. D. ^§edan Stats. Utstottets den ii sistl. pä bordet lagda Memorial, innehällande Utstottets förklaring öfwer de anmärkningar, som blifwir gjorde wid desi Memorial af den z October rörande de fä kallade Annuitets-länen, ä nyo blifwit föredraget, gillades och bifölls tlll alla delar herörde Stats. Utstottets Memorial. ruprs. Lx Urotocoll» O. Lilverllolpe.. Utdrag af Höglofiige RidderskapetS och AdelnS Protocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den ir Octob. i8lo» S. D. OörEdrogs ä nyo och bifölls Lag -Utffottels sörliden gärdag pä bordet lagda Me. moria!, rörande föreslagna förändringar i Kongl. Förordningen, om Stängsel skyldigheten. Otsupr». Den 12 October. Utdrag af Högloft. Ridderskapets och AdelnS Protokoll tvid Urtima Riksdagen i wrebro den 12 Octob. 1810. S. D. dillades till alla delar Stats, wssot. tets förlrden gärdag pä bordet lagda Wemo. rial, rörande tiden för uppbärandet af Landt. Räntmästares Remisilage för de medel fem till Riksgälds.Contoiret öfwersändas. rit §vxr,. Lx ?rotocoIIo 6. 8ilvertlo!ps. Utdrag af Högloft. RidderftapetS och Adelns Protokoll tvid Urtima Riks. dagen i Örebro den 12, Octob. i8lo. S. D. föredrogs ä nyo och biföllS Stats. Utskottets den 11 sistlidne pä bordet lagda Memoria!, i anledning af en hos Bonde. Stlndet wäckt motion, rörande Hwitfeldtska