Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rådgifvare livar för sig i underdånighet • tillkönnagåfvo sin tanke vara, att den föreslagna förklaringen i afs. å grunderna och verkställigheten af det neutralitets-system, hvilket de förenade Rikena borde antaga, vore fullkomligt öfverensstämmande så väl med de förenade Rikenas värdighet, som ock med deras sanna intressen både i politiskt och merkantilt afseende, — Hr StatsMinistern icke tvekade att i underdånighet tillstyrka, att meddelandet till ifrågavide utländska makter genast måtte ega rum; Med anledning häraf tillåter jag mig framställa följande frågor: 1:0) Bör Sverige med likgiltighet se tillbaka på alla de oförrätter det lidit af Ryssland, under mer än 100 år? 2-o) Bör Sverige med sorglöshet åse Rysslands tillväxande makt och förstoring, eller bör det med skicklighet och förståndsskärpa, motarbeta dess eröfringslusta? Om så är, inträder icke rätta ögonblicket härför under en strid mellan den förenade mäktiga Vestern och Ryssland, eiler när inträffar eljest lägligare tillfälle? Om således rätta ögonblicket varit inne för oss härtill, huru kan man då försvara denna Neutralitets-handling, som afskär för oss alla de eventualiteter kriget bereder, och indrager oss i ett snörlif, der vi, overksamme åskådare till striden, upträda medelbarligen i Rysslands intressen. De svenske män, som afgifvit och gillat denna Neutralitetsförklaring, äro verklige politiske kontraster till våra föreg:de tiders politiske män. Det finnes axiomer i politiken, som i andra vetenskaper. Ett politiskt axiom för oss har städse varit, att då Ryssland varit inveckladt i krig med Turkiet och dessutom anfalles af 2:ne makter, som Frankrike och England, att vi då icke skola afgifva Neutralilets-förklaringar. Det intima förtroendet och vänskapen för Ryssland, på bekostnad af vår traditionella politik, har i vårt statslif först inträd t med den Bernadottska Dynastiens upstigande på den svenska Thronell. Vi hafva också endast ett motstycke till denna Neutralitetsakt, nemi. i den som år 1834 afgafs.
Slals-Contoret inlefverade äldre de^ositionsmedel samt derå upplu/,na räntor, bör ett belopp af Sextio Tusen R:dr lill Riksgälds-Contoret öfverlemnas; hvaremot det kommer att åligga Riksgälds-Contoret att, i vederbörlig ordning, tillhandahålla Kongl. Stals-Contoret hvad som, utöfver den härtill derstädes afsalia summa, erfordras för verkställandet af de restilutioner ulaf besagde medel, hvilka kunna anses framdeles böra äga runi. §. io. ('Grundar sig på Rikets Stan lers beslut genom bifallandet af Stats-Ut skotte ts Utlåtande, N:o 154.) Likaså bör den på Postverkets räkning i Rikets Ständers Bank insatta summa, Tretusen Etthundra Femtiofyra Riksdaler 10 sk. 4 rst., tugörande behållningen af penningar och efiecter, sorn funnits inneslutn e iöfverblifne och, eller viss föreskrifven tid, öppnade bref, aflemnas till Riksgälds-Contoret, som deremot skall häraf tillhandahålla Post-Verkets Styrelse det eller de belopp, hvartill vederbörande inför samma Styrelse kunna styrka sin eganderätt. §• lr (Grundar sig på Rikets Ständers beslut, enligt Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 305 ) I händelse Kongl. Majit bifaller Rikets Ständers derom i underdånighet gjorda anhållan, bör den af Kongl* Majit icke disponerade behållning 4 Hör litt Stats-Utslottcts Memorial, iV;o 315. af influtna tollaf sif ter för under sednare åren till Riket införd utländsk spanniål öfverleinnas till Riksgälds-Contoret, emot skyldighet för detta Verk att, vid skeende reqvisition, hålla de medel, som sålunda emolUgas, Kongl. Majit tillhanda för det med den afsedda ändamål. §. 13. (Grundar sig pä Stats-TJtskottcts, af Rikets Stander bifalln»,Memorial, K:e> 114.)
Och när jag låtit dig på egen risk komma upp till min hufvudstad, så har Du att stå risken själf! För att nu visa dig att det fins rätt, så skall jag låta söka upp dem som skymfat dig, ty de ha icke haft rätt att skymfa dig, äfven om Du varit den ringaste kvinna af folket. Nu är det ärendet slutbehandladt! Går till höger dörr och talar till Hofmannen, som synes. GUSTAV VASA Kalla fyra man af vakten! Ställ två vid den dörren pekar åt venster Pekar åt höger. och två vid den. SVÄRMODERN. Som tjuf och mördare skall man behandlas af sin egen frände. KUNGEN. Man skall icke, men man kan bli... beror på hur man uppför sig. SVÄRMODERN med en hotfull blick. Det är frihet! KUNGEN. Det är frihet för mig att vara fri från oresonliga människor! TVÅ VAKTER in. KUNGEN pekar på venster dörr. Innanför den dörren! Och ingen släppes in hit; bokstafligen ingen. Då vakten dröjer. TREDJE AKTEN Och kommer någon, eho det vara må, eho, och vill tvinga sig in, så slå ner 'en; slå ner, 'en. Till svärmodern. Jag kan icke visa ut dig, men jag vill bereda dig på att i detta rum skall verkställas två afrättningar nu om en liten stund. SVÄRMODERN. Här? KUNGEN. Här. Har Du lust att se på? SVÄRMODERN går till venster. Jag skall strax gå, men Du skall höra ett ord först, för ditt eget väl... KUNGEN. Då kan jag förstå, när det är för mitt väl! Kasta opp, nu! SVÄRMODERN. Denna Herman Israel, som Du tror vara din vän, talar illa om dig! KUNGEN. När jag gör illa, så har han rätt att tala illa om mig! Icke sant? GUSTAV VASA SVÄRMODERN går vredgad. Med dig lönar icke resonnera. KUNGEN. Nej! Nu vet Du ändtligen det! Ändtligen! Går till högra dörren. Släpp in Magister Olaus Petri! MAGISTER O. in.
Sprengtpor° ten liar förgätit, att 75 §:n Riksd.Ordn. bestämdt stadgar, attalia sådana frågor skola förfalla, och att endast då frågan är af den beskaffenhet, alt den icke kan förfalla, då skall det gå såsom i 73 §:n Riksd.Ordn. stadgadt är, d. v. s. alt frågan skall afgöras genom votering i förstärkt StatsUtsk. Nu har Den i3 Januari e. m. US liar likväl den besynnerliga casus inträffat, atl StalsUtsk:s egna ledamöter visat sig vara öfvertygade, att frågan iir af beskaffenhet att kunna föi folin , emedan det sednare alternativet i voter:s-propos:n innehåller: ”Vinner nej, komitier frågan härom att förfalla.’’ Alldenstund således denna fråga kan förfalla, så har d< n också allaredan förfallit, derigenom alt två Stånd stannal emot två. Hr Tersmeden har visserligen framdragit exempel från föregår nde riksdagars voter:s-propos:r och anfört orsaken hvarföre dessa ej kommit till votering endast hafva varit den, att Ulskts inbjudningar af Stånden blifvit antagna. Prasjudicater i fråga om tillämpning af grundlag gälla till intet, ty grundlagarne skola i hvarje särskildt fall efter 85 5tn Reg.F;n tillämpas. Om vid ett eller annot tillfälle R. St. gjort öfverträdelse!- af grundlagarna, gifver sådant ingen rättighet för kommande Ständer att göra sammaledes. Samme värde ledamot har jemväl lätteligen anmärkt, att i händelse räntornas indragning till statsverket blefve beslutad, så skulle detta beslut komma att hafva inflytande på Riksg.contorets funclioner, och ränteförluster derigenom för detta verk uppkomma; men sorn tvänne Stånd stannat emot två i denna fråga, och saken således måste förfalla; så kan den värde ledamoten vara trygg för Riksg.conloret, hvilket således ej kommer alt lida någon förlust.
Änskönt, för beredande af förenkling i tarifen, särskilte rubriker blifvit under allmännare benämningar hänförde, torde likväl, för nödiga upplysningar och kontroll, det böra åligga vederbörande vid tullverket att på förut vanligt sätt i journaler och persedelsammandrag specifikt upptaga de särskilta varuslagen. Med antagande af lika importqvantiteter hädanefter, som i medeltal under åren 1843, 1844 och 1845, skulle väl genom de föreslagna nedsättningarna i taxan, enligt gjord uträkning Litt. H., jemförd med bilagorna under Litt. F. och G. öfver varor, för hvilka tullfrihet vid inoch utförsel föreslagits, årliga tullintraden komma att minskas med omkring 221,334 r:dr; men utan att taga i beräkning den tull, som kan inflyta för tillförene förbjudna varor eller för tillökning i införselqvantiteterna i följd af föreslagna nedsättningar, bör det kunna antagas, att sagda belopp skall fullt ersättas endast genom en af dessa nedsättningar i allmänhet framkallad mera samvetsgrann förtullning. Tarifen för kreditupplag et och transitoafgiften. Med bifall till Rikets åren 1840—1841 församlade Ständers förslag beslutade Kongl. Maj:t den förändring i tarifen för kreditupplaget och transitoafgiften, att, i stället för det minimiqvantiteten för upplaget förut var bestämd till visst mått, mål eller vigt af hvarje kreditupplagsrätt medgifven vara, dervid transitoafgiften beräkBih. lill R. St. Skrifvelse, N:o 40. nades efter ett för enheterna af hvarje slik qvantitetsbestärnmelse stadgadt belopp, men till visst varuvärde endast för sådana varor, som ad volorem förtullades, i hvilket senare fall transitoafgiften utgick efter stadgad procent å varans värde, —> meddelades i 1841 års taxa den föreskrift, att minimiqvantiteterna för upplaget borde i allmänhet blifva beroende deraf, att varorna uppgingo till ett tullvärde af 300 r:dr, hvarefter transitoafgiften skulle beräknas till 1 r.dr för hvart 100 r:dr varuvärde.
Således stadgas i § 25 af reglementet för nCreditforeningen af Landeiendoms Besiddere i Norre Jylland»: »Enhver, der erholder Laan af Föreningen, er pligtig att modtage samme i de af Föreningen udstedte Gjeldsforskrifninger efter disses paalydende Belöb.» och i slutet af samma paragraf förekommer: »Naar en Laantager fordrer det, er Bestyrelse!! pligtig uden Godtgjörelse, men mod Erstatning af udlagte Omkostninger, at besörge Obligationerne omsatte till rede Penge.» Paragrafen 4 af lagen för Norska Hypotheks-banken lyder: »Ved Bevilgelser af Pantelaan förhinder Hypothekbanken sig kun til at give Laansögerne Valuta i Indretningens egne Obligationer efter deres paalydende Sum. Dog skal det paaligge Bestyrelse!! at iridrette sin Virksomhed saaledes, at den, saavidt Omstsendighederne tilläde det, kan vaere istand til efter Vedkommendes Önske at udbetale Laanene med et saadant Belöb i rede Penge, sorn Indretningen efter Bankobligationernes Cours, uden at bli ve skadelidende, kan taale at give.» I de Preussiska Hypotheks-föreuingarne erhåller låntagaren endast obligationer. Af detta stadgande, jemfördt med stadgandena i <§§ 10 och 11, hvarigenom Hypotheks-banken enligt det förra »berättigas att, der gynnsamma förhållanden dertill föranleda, och behof af upplåning för Hypotheks-förenings räkning kan lörutses, penningar upplåna, ändå att ansökning om lån från delegande Hypotheks-förening ej ingått», och enligt det sednare ränta och kapital-afbetalning särskildt bestämmas för hvarje lån, som Hypotheks-förening undfått, synes följa, att man tänkt sig Hypotheksbanken uteslutande böra verka genom upptagande på en gång af större och således företrädesvis utländska lån. Det är väl också hufvudsakligen för detta ändamål, som
Med stadgandet om con.» tract hafva Utskotten ej allenast afsett hvad Herr von Hartmansdorff förmodat, att de bildade cxassernes barr derigenom skulle blifva mera hugade, att ingå uti näringarne, utan äfven velat bereda lätthet för authoritetern» i Staden, att pröfva och afdöma de tvister, som kunna uppkomma emellan Mästare och Lärare \ och jag anser så mycket mera nödigt, då de omyndige icke kunna hafva sine handlingar om liand, och ofta icke hafva sine föräldrar eller målsmän på stället, att handlingarna inlemnas till en authoritef, som bevakar dem. I anledning af Herr von Hohenhausens anmärkning får jng nämna, att inom Utskotten har varit mycken öfverläggning, om en viss tid för läroåren skulle bestämmas, men då man ansåg det vara en inskränkning af näringsfriheten att bestämma något minimum, så fann man det äfven vara inconsequent, att bestämma något maximum, hvaröfver man icke borde kunna bindas. Om contractet uppgöres af målsman, kan det naturligtvis icke vara bindande längre, ån tills lärlingen blifver myndig .Träffas åter öfverenskommelsen af en myndig, så är det gifvet, att han sjelf har full rätt att göra och låta. Herr von Hartmansdorff: Jag har äfven haft afseende på hvad Herr von Hohenhausen yttrat, att barn kunde genom ifrågavarande con; tract ordenteiigen borrtsåljas af deras målsmän. Vill man, att contract skola äga rum emellan Mästare och Lärgossar, så måste äfven någon uppsigt hällas deröfver af Slaten, som år allas Den 30 Augusti f, m. målsman; Hvilket bryderi, med contracterti uppsättning, hvilket besvär, hvilken omöjlighet i verkställigheten, skulle ej af dylika stadganden uppkomma? Med Herr von Hohenhausen tror jag ock att en viss tid för lärlings inaccorderailde hos mästare borde bestämmas, såsom för den vårfvade soldatens tjenstetid.
Sommar-Tingens förrättande, om liden tillj Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1208. Spannmål, om rättighet att med penningar liqvidera Kronans behållna Ränte; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1185- •— om utomordentligt anslag till inköp af, för att i missväxtår förekomma hungersnöd; Kgl. Proposition, rem. till Statsoch Eanco-Utskotten, s. i353, i354, 1355. — Export till England, s. 602-604. •— ■— till Italien, s. 604-607, 654. ' ■— förteckning på levererad, af Stats-Verket till Magazins - Inrättningens Förråder, s. 648. »— •— af Magazins-Inrättningen till Stats-Verket 1821, 1822, s. 649, 65o. •— upphandling i Westergöthland, s. 842- 644; >— priserna i Sverige 1820, s. 883. >— afgiften , om förhållandet med, till SoldatRotarne i Fellingsbro, Näsby och Envalla Socknar; Motion rem. till Stats-Utskottet, s. 1186. — Magaziners inrättande, om, i Landsorterne; Motion, rem. till Ekonomi - Utskottet, s. 1199. Sparbankers uppmuntrande, om anstalter till; Motion, rem. till Statsoch Banco-Utskotten, s. 1228. i448 Sparbanker, om rättighet för, att i Banko» Disconten fä mot 5 Procent nedsätta 5o,ooo R:d.; Motion, rem. till Banco - Utskottet, s. 1242, 12Ö7. Spinnhus-Fonden, åren 1817-1819, s. 174. Stad, om anläggande af en ny, vid Berga i Kronobergs
Deputerade skola, å Fullmägtiges vägnar, utföra de uppdrag, som i sagde hänseende dem meddelas; egande Deputerade att sig emellan, såsom lämpligast synes, fördela dem tillhörande göromål, och skola de inför Fullmägtige vid hvarje sammankomst redogöra för sina åtgärder under den efter Fullmägtiges nästföregående sammankomst förflutna tid. Deputerade äro i afseende på utöfningn af sina erhållna uppdrag ansvarige enligt allmänna lagen och särskildt gällande författninningar. I förhållande till beskaffenheten och omfånget af de göromål, som varda åt Deputerade uppdragne, må Fullmägtige bestämma de arfvoden, hvaraf Deputerade kunna anses hafva gjort sig förtjente. På Deputerade ankommer att, derest göromålens behöriga gång sådant fordrar, antaga nödiga biträden, för hvilkas godtgörande lämpliga arfvoden må af Fullmägtige, efter hvarje års förlopp, beviljas. § 229. Med hufvudsakligt bifall till uppgjordt och af Kongl. Majit till Rikets Ständers pröfning öfverlemnadt förslag till inrättande af en allmän Hypotheks-bank i ändamål att för Svenska, i föreskrifven ordning stadfästade, Hypotheks-föreningar ombesörja den för beredande af lånecillgångar åt dessa Föreningars delegare nödiga upplåning, hafva Rikets Ständer, som, för sin del, beslutat utfärdandet af nu godkänd och antagen förordning, angående en allmän Hypotheks-bank för riket, genom sina beslut derom, bland annat, meddelat följande Riksgälds-kontoret och dess Styrelse rörande stadganden, nemligen: l:o. Till grundfond för Allmänna Hypotheks-bankon bör Statsverket, genom Riksgälds-kontoret, öfverlemna uti obligationer, ouppsägbara å innehafvarens sida samt bärande lika stor ränta, som uti andra af Statsverket utgifna, inhemska obligationer högst förskrifves, å ett värdebelopp, stort Åtta millioner Riksdaler.
EN S O M BEGÅFNING, H O N BRUKAR H O N VILL NAMN, S O M SÅ OVANLIG GRAD S O M D E T ÄR OCH H O N H O N HENNE GÅR MÅNGSIDIG ALLT, VARA VILL NÄSTAN M E D PÅ MÖJLIGT, BEGÅFVERKO M JAG HVARJE ANVÄNDA INGENSTÄDES H E R T I G I N N A N S TILLSTÅND LIGGÖRA HENNES S A M M A FOGA EN BILD I IDUN, TALJER, S O M MÖJLIGEN LITEN VILL JAG ANSPRÅKSLÖS KUNNA LUYNES IN GE VANLIGEN, DÅ TID, D Å DASKALL ÄLSKAR AF LANDETS JAKTEN I I E N EN KRING AF DEPLATS. T Y MORTEMART » NOVEMBER SITT I JUNI I NÅGON LONGCHAMPS, ISLE-DE-FRANCE S A M K V Ä M SINA OEH SITT TILL » HOF », J A G HOTELLET I ALLA VACKER? BÄR HELA SPIRAN SUVERÄNIFALL D Ö M APPARITION EJ OCH H O N (DETTA GANS, KAN EN LUGNT GÅNG DE A F LIKA M Y C K E N FÖRSUMMA F Ö R A T T BRILJERA ETT TALESÄTT GÄLLER DOCK DEN DAMERNA » SNÅL EJ O M ATT DÅ AFTOS O M EN HERTIGINNAN HERTIG ORLEANS INLE ' TER, I STEGO PERUKER, DE GAMLE KONSTVAGNAR, M E D DROGOS FRAM PUTSADES, OCH TVÅSPANN DÄR U P P M E D PÅ RÖDA HADE POMPENS SORGLIGA M E D EJ S Å HERTIGINNAN DET DEN G E N O M FÖRBI TYSTA TEG, M E N T Y KUSKFRACKAR, M A N EI D J Ä R F T S BANER.
Och ehuru denna reparation, hvilken, i anseende till dess svåra och vidsträckta beskaffenhet, påkallat den yttersta noggranhet och försigtighet, ej kunnat annat än för Banken medföra lika dryga som opåräknade penningeuppoffringar, uppgående den 1 sistledne November, oberäknadt af Bruket tillsläppt Tegel och gjorde körslor, till ett belopp af x 3,496 R:dr 3i sk. x 7 rst. Banco, hvartill, vid skeende slutliqvid, ytterligare lärer komma omkring 800 R:dr, jemte kostnaden för nödige befunne takrännor och oljemålning af kopparbeklädnaden i huset, är det iikväl för Revisorerne en tillfredsställelse, att för Rikets Ständer kunna anmäla, att vid sistnämnde dag af t. f. ÖfverInlendenten Blom jemte en annan sakkunnig person, t. f. Architecten vid Kongl. Öfver-Intendents-Embetet, Conducteuren J. Hawerman, förrättad afsyning, dervid jemväl åtskillige af Revisorerne tillstädes varit, reparationsarbetet befunnits hafva blifvit med ospard omsorg fullbordadt, under användande af för hvarje behof bäst passande och fullgode materialier, så att man äger all anledning hoppas, alt denna reparation skall i varaktighet motsvara de dryga kostnader derå blifvit använde. Åtskillige beställningar af dels lamellerade, dels colorerade och med ovanligare märken försedde papperssorter, hafva blifvit vid Tumba Bruk emottagne och utförde, såsom till Obligationer och In visningar för Armeens Pensions-Cassa; till In visningar för Skånska Hypotheks-Föreningen; till Sedlar för Fahlu, Östgötha och Nerikes Privat-Banker, hvaraf Bruket tillskyndats en icke obetydlig fördel; och hysa Revisorerne den öfvertygelse, alt Bruket äfven framdeles, genom fabrication af jemväl annat papper, än det lill Bankens Sedlar, hålles, så vidt sig göra låter, i jemn gäng under hela året, hvarigenom tillverkningskostnaden nedsättes i den mon omkostnaderne sålunda blifva på en större tillverkning fördelade.
Af slogs. och 2:o Utskottens yttrande öfver en af Riksdags-fullmägtigen Peter Pers» son väckt motion, att förteckningar öfver Bankens inteckningar årligen måtte tillsändas vederbörande domare. Återremitterades. S. D. Ånyo föredrogs Lag-Utskottets bordlagda Betänkanden: N:o 112, i anledning af väckt motion om ändring af 4 och 5 §. §. i 17 Gap. Ärfda-Balken, och af 3 §. 8 Cap. Jorda-Balken, samt om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 19 Augusti 1762. Härvid förekommo: a) Första alternativet. Antogs, för den händelse, att förslaget, angående lika giftooch arfsrätt, af Rikets Ständer godkännes och vinner Kongl. Maj:ts Nådiga sanction; och b) Andra alternativet. Antogs, för den händelse, att förändring af giftorättsoch arfs-lagarne antingen af Rikets Ständer ej bifalles eller icke vinner Kongl. Maj:ts Nådiga sanction. N:o 113, i anledning af så väl Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, med förslag tili förändrade stadganden, rörande bysättning, som ock serskildt i detta ämne väck La motioner. Ater rem itterades. N:o 114, i anledning af väckt motion om ändring af föreskrifterne i 9 Cap. Iiandels-Balken, angående ränta af försträckta penningar eller varor. Bifölls. Bill. till R. TJtdr. d. 11 Sept. 18 fo. N:o 115, i anledning af väckta motioner om stadgande af skyldighet för gäldenär att, i brist af annan tillgång, med arbete aftjena sin skulii. Bifölls. N:o 11(3, i anledning af väckta motioner, angående vilkorliga utmätningsresolutioner. Bifölls. S. D. Ffter ånyo skedd föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 99, i anledning af väckta motioner, rörande förändrad reglering af Consuls-districten samt utfärdande af ny Consuladstadga, blef samma Betänkande återremitteradt.
Den 29 Marsnzr Stand stadna emot twä, olägenheterne af för höga eller laga priser bast förekommas derigenom, at et meclium af de omtwistade priserne, likmätigt z H. af Kongl. ke->oImioix-n pä Allmogens beswär den 17 December 17Z4, tagrs til grund för Markegängcn. z:o. Utdrag af ÄVallofi. Borgare-Ständers Urotocol! den n November sistlidet ar, deruti Ståndet, jemte tilkännagifwande af sitt fattade beslut , huru och til hwad antal des; Deputerad wid de arliga Markegängs-sättningarne bör utses, förbehåller sig, at efter inhämtande af de öfrige Ståndens beslut, angående anralec af hwardera Niks-Ständets fa i särskild öfwcr läggning taga srägan om omröstningssättet' Wid wal lil desse samt emedlertid til detta Utskott öfwcrlemnar sitt Befwärs-Urssorts, uti l>rotocoil-!-Utdrag af den 21 Oktober, i förevarande amne gifne utlåtande, jemte Herr Oabns. wid öfwer läggningen i Ständer uplästa klemoriLl, för at sä wäl i anledning af de delar deraf, hwilka Ständer, genom sitt fattade beslut, ej redan pröfwac och afgjordt, som i afseende pä de dermed sammanhang ägande omständigheter sitt urlätande afgifwa. 4:0. Borgare-Ständers Beswärs-Utskotts nytzomförmälte kiotocollj.-Utdrag, hwilket dock endast innefattar tilstyrkande i de omständigheter , Den 29 Mars. heter, hwaröfwer Ständer redan sitt beslut stadgadt. ;:o. Herr /lsseZsorsu O. 6ttlin5 förenämnde ^lemoriLi, inuehällande den önskan, al dä 75 §.
Stånds beslut sig 6 Bevillnings-UtskotMs Memorial, N-o i8. förena, inen, för den händelse att denna inbjudning icke anlages, föreslå följande voterings-proposition: 10:o. Den, som vill att, i enlighet med Utskottets af två Stånd godkända förslag, det i 73 §, såsom grund vid jernbruksvärdering, bestämda minimum nedsättes till en tolftedel af tillverkningen, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej, vinner Nej, kommer, i enlighet med Presteoch Bonde-Ståndens beslut, nämnde minimum att fortfarande förblifva en niondedel. §.81. Sedan, i anledning af återremisser från Ridderskapet oell Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden, Utskottet i Utlåtandet N:o 15, med frånträdande af sitt förutgå! gifna forsla g att, då, vid omröstning inom TaxeringsKommitte, rösterne äro lika delade, den mening skall gälla, som länder till Kronans förmån, tillstyrkt att nuvarande stadgande, som för omförmälda fall afser den skattskyldiges förmån, måtte oförändradt bibehållas, har .sistnämnde tillstyrkande blifvitfaf förbemälde Stånd bifallet; hvaremot Preste-Ståndet, med vidblifvande af sitt förra beslut, antagit Utskottets förstberörde förslag. I följd häraf får Utskottet, för den händelse Preste-Ståndet icke skulle vilja med de öfriga Stånden sig förena, föreslå frågans afgörande enligt följande voterings-proposition; 11:0. Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag att 81 § af nu gällande Bevillnings-förordning oförändrad bibehålles, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer att, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, uti nämnde § stadgas, att, då, vid omröstning inom Taxerings-kommitte, rösterne äro lika delade, den mening skall gälla, som länder till Kronans förmån. §§ 88, 89, 92 och 119.