Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Då nu å ny o föredrogs ConstitutionsUtskottets den 12 dennes afgifne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Me - 406 Den 27 Maji. morial, innefattande förslag till en förbättrad National-representation, beslöt Ridderskapet oell Adeln, att samina förslag, i anledning af Friherre Boijes, Ludvig, dervid gjorde anmärkning, att, i stället för det af Utskottet föreslagna sätt, att genom val minska antalet af Ridderskapets och Adelns vid Riksdagar Representerade Ledamöter, den nu befintlige rättighet, att genom Fullmagt öfverlåta representations-rätten på en annan, måtte uppliäfvas, hvilken anmärkning Ridderskapet och Adeln förklarade utgöra dess gemensamma tanka, till ConsdtulionsUtskottet återförvisa. Ut supra. S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln anmoda RiddarhusUtskottet, att, i sammanhang med det Utskottet förut lemnade uppdrag, att afgifva förslag till en förändrad Redaction af RiddarhusOrdningen, tillika, i anledning af den del utaf ConstitutionsUtskottets den 12 dennes afgifna förslag, i frågan om en förbättrad National-representation, som angick Ridderskapet och Adeln, med första inkomma med ett Reglementariskt förslag till ett förbättradt Representationssätt. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl, en qvart till 3 eftermiddagen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Den 27 Maji. 407 Onsdagen den 27 Maji. Plenum klockan half till 5 eftermiddagen.
Det är riktigt uppmuntrande att se, hur qvickt t. ex. en examen kan tagas, och hur för öfrigt ett svirande lif i hast kan stadga sig. Ty, I förstån väl, att det icke allenast är inom » La société », medlemmarne träffas, utan hvarje hem emottager små besök när som helst, blott att de besökande behandlas och trakteras alldeles som husets egna medlemmar och att ingen affär alls göres af dem. De unga flickorna fullgöra sina pligter i hemmet, alldeles som vanligt, maten förändras I rs I U I I K t U IN Tidningen nnehåller nästan uteslutande originalbidrag. — Uppgif ä närmaste postanstalt namn och adress samt erlägg en krona, så erej det minsta; men ungherrarne måste tycka om detta och känna sig precis som » barn i huset », hvilket de också snart bli. Ty om ett litet tycke från balsalongen en och annan gång är svårt nog att öfvervinna, blir det dock rent af en böjelse » för hela lifvet », när den unge träffade får se flickan i fråga stöka om i hemmet, biträda modern, hjelpa småsyskonen. Och har blott en enda man ur en s. k. glad krets blifvit insnärjd i kärlekens och » L a sociétés » garn, lockas de andra så småningom efter. » La société » har sin kassa, en för nytta och en för nöje. Denna kassas tillkomst är märkvärdig, ty som nämts, tages hvarken inskrifningseller årsafgift, och det räknas ej för heder att bli bötfäld, helst som förlusten af » medborgerligt förtroende » inom » L a société » blir följden efter vissa, upprepade gånger. Detta straff består deruti, att den ådömde ej på viss tid får emottaga » La société » hos sig och ej heller kommer i åtanke vid något val. Denna paragraf tillkom efter alla de öfriga, emedan en del af medlemmarne omöjligt kunde förmås att följa reglerna angående mat och klädedrägt. D e ville gerna betala böterna blott för att få utmärka sig — men detta lyckades icke. Hvar annan månad väljes en — icke homme utan — femme d ' affaire, som dels har kassan om hand, dels sörjer för en del andra åligganden.
Ad:ns beslut i representations-frågan af den 7 sisth December har jag hittills icke afgifvit någon reservation, enär jag ansåg, alt, då en mer än 500-årig institution, utan, som mig syntes, någon särdeles anledning, ville genomen så pass ådagalagd majoritet, som den vid tillfället befintliga, upplösa sig sjelf, något inom denna institution likväl fanns, som tillkännagaf att dess tid, i hvilket fall som helst, ej kunnat blifva lång. Med afseende på gillandet eller ogillandet af det numera antagna förslaget åter kunde ett i voterings-sedeln nedlagdt nej i denna fråga gälla likaväl som i andra, hvadan en särskildt afgifven förklaring syntes mig fullkomligt öfverflödig. Genom R. 0. Adms beslut förliden Fredag har deremot ett annat förhållande inträdt. Då nemi. icke blott namnen på Reservanterna, utan äfven på alla andra, som i voteringen deltagit, skola tryckas och offentligen meddelas, så göras genom detta ovanliga sätt att gå till väga alla sig icke reserverande liksom ansvariga för det fat - 58 Den 10 Januari. tade beslutet, och en sådan ansvarighet vill jag för ingen del hvälfva på mig, ehuru ringa min röst i utgången föröfrigt kunnat väga. Det är ock derföre jag härmed förklarar, det min röst föll emot förslaget, stödjande mitt nej hufvudsakligen på öfvertvgelsen om förslagets brister och inkonseqvenser från dess egen ståndpunkt, utan hänseende till skiljaktiga åsigter om allmänna val eller ståndsoch klassval. Några af de förnämsta skälen till denna min öfvertygelse och mitt sålunda afgilna nej ber jag med några i korthet affattade ord få äran antyda. Det antagna förslaget omfattar principen af allmänna eller, som det der heter, samfäldta val, men gör straxt den inkonseqvensen, att från deltagande i omröstning till riksdagsman utesluta en stor del af Sveriges så väl besutne som obesutne innevånare, kallande dem icke politiskt tänkande och betecknande dem som ej hafvande något politisk intresse. Historien har dock städse visat och framtiden kommer nog äfven hos oss att visa, det massan af folket både har ett sådant intresse och snart finner ledare, som påpeka medlen att göra det gällande.
Jag har vid detta tillfälle ansett min ovilkorliga pligt vära, att påminna om Ri - 78 Den 17 Ju lil f. ra. tets Ständers egna felaktiga åtgärder, oell deras egen andel i Rikets mindre lyckliga Statsekonomiska belägenhet, i hopp att Ständerne skola begagna redan begångna misstag till framtida rättelse, och ej smickra sig med, att, oaktadt de af misstagen uppkomna olyckliga följder, Ständerne sjelfve ej kunna vara vållande till ett minskadt välstånd, aftynande handel och näringar, samt att man beböfver blott lägga all skulden dertill på Regeringen. Herr Hjerta: Jag ber om ursägt, att jag ännu en gång upptager Ridderskapels och Adelns tid; jag skall dock icke återkomma till formfrågan, men ser mig tvungen, då Friherre Lagerbjelke å bane bragt en principfråga om 107 §. att söka få den afgjord, på sätt som för en framtid lofvar oss någon säkerhet. Yi få snart till afgörande ett Betänkande, som ifrågasätter en betydlig Minister-förändring; det är då af vigt, när man hör en man af talenter och anseende yttra satser af denna heterogena natur, att söka få afgjort den vigtiga fråga, om 107 §. kan tillämpas, oaktadt ConstitutionsUtskoltet ej tillstyrkt detsamma. Jag ber Ridderskapet och Adeln fästa sin synnerliga uppmärksamhet vid denna fråga, emedan det blir af ett stort inflytande, om Ministären skall söka förvärfva förtroende hos Nationen, eller endast hos en liten minoritet, placerad i ConstitutionsUtskottet. Den 17 Julii f. in. 79 Utan att tro den värda Ledamoten hafva åsyftat någon personlig säkerhet för framtiden, har jag dock velat upptaga denna farliga sats för att få den afgjord, innan nästa gång den kan förekomma, och inskränker mig nu endast att begära Herr Grefvens och LandiMarskalkens proposition till återremiss af ifrågavarande Memorial. Friherre Åkerhjelm,j Gustaf Fredrik:
» Den siste skalden », som jag skulle vilja kalla honom, gladdes säkerligen i sitt gamla hjärta öfver att det fanns något annat än Zola och Ibsen, som kunde intressera den dekadensperiod han så djupt beklagade. Detta lord Tennysons bref anser miss Corelli såsom sin dyrbaraste klenod. Ett ytterligare bevis på hennes anseende är att hon här om året blef presenterad på hofvet, en ära, som ej brukar vederfaras andra än dem, som tillhöra Englands adel. » Jag är stolt, mycket stolt öfver att vara känd i Sverige, » säger Marie Corelli. Bland de länder, som, näst efter hennes eget, högst uppskattat den unga engelskan, räknar hon vårt land. En person, som i hög grad bidragit till den popularitet hon här vunnit, är fröken Emilie Kullman, som på ett ypperligt sätt öfverflyttat Marie Corellis samtliga arbeten till » ärans och hjältarnas språk ». Marie Corelli har många gånger ämnat personligen hälsa på sina svenska beundrinnor. Hittills har det dock ej blifvit af, men vi skola hoppas, att hon ej länge låter vänta på sig. Och nu till sist — hur ser miss Corelli ut? Det är bäst att låta henne själf besvara denna fråga, som är så ömtålig, då den rör a young lady. — » Jag ser ej alls » litterär » ut. Jag är liten och smärt, med blondt hår, blå ögon och skär och hvit hy — » alldeles som en docka », såsom en af mina obehagligt uppriktiga vänner brukar säga. » Sedan ofvanstående skrifvits har Marie Corelli med korta mellantider utgifvit ytterligare trenne märkliga arbeten: &gt;The Sorroios of Satan » — • » The Mighty Atom » — » The Murcler ofDelicia ». Af dessa har den förstnämda under titel » Prins Lucio » nyss utkommit i svensk öfversättning, äfvenledes verkställd af fröken Kullman. Såsom en egendomlighet må nämnas; att många engelska präster hämtade sin predikotext ur nämnda roman; på en och samma söndag predikades däröfver i nere af Londons kyrkor.
Alltså just vid ”de tillfällen penningeunderstöd mäst behöf”deSj kommo de troligen att i synnerhet sak"nas. ” Denna anmärkning skulle vara ganska rigtig, om utlåningarne skedde efter dagens Cours: men när man besinnar, att detta komme att ske efter qvartalets Agio, hvilket åter bestämdes enligt det förflutna lialfårets Medelagio; så finner man tvertom, att på de tider Coursell tilläfventyrs kunde stiga som mäst, just då skulle hvar och en vara mäst angelägen, att få utlåna penningar, emedan Lagen då satte på Mynt-representativerna ett högre värde än Växelhandlaren. 7:0 Vid hvarje års början skola likaledes Fullmäktige i Banken och RiksgäldsContoiret uträkna det förflutna årets Medel-agio, hvilket kommer att, under hela det ingångna året, gälla i alla slags liqvider med Statsverket och Banken. DebetSedlarne böra skrifvas i Silfvervärde; men summan tillika utföras i BancoSedlar efter årets StatsÅgio. 8:0 Om någon vill i Banken insätta Silf - 216 Den 6 Jkmii f. m. ver, skall derföre utgifvas ett nytt slags clepositionsAttester, eller SilfverSedlar, hvilka ovillkorligen skola med Silfver inlösas, eller rättare sagt: vid hvilkas uppvisande det deponerade Silfret ovägerligen skall åter-* lemnäs. Afsigten härmed är dels att bereda en möjlighet att öka RörelseCapitalet, i mån af Productionens tillväxt; och dels att förskaffa en större gångbarhet åt Speciemyntet genom, införandet af serskilla Representativer. 9:0 Banken skall inlösa allt det Silfver, sorn kan erbjudas efter årets StatsAgio.
Ank. till Exp-Utsk. den 7 Jan, kl. 1 t. m, Betänkande, i anledning af väckt motion } angående nådepenning ars och revisionsskillings afskaffande samt förändring af 30 Kap. 6 §. Ilättcgångs-Balken. Riksdags full mäktigen från Skaraborgs Län Fredrik von Zweigber<tt, har, uti ett till Hedervärda Bonde-Slåndet ingifvet och till Lag-Utskottets behandling öfverlemnadt memorial , yrkat dels afskaffande af vadepenningar, dels ock upphäfvande af 1 och 6 f.f. i 3o Kap. Rätte gångs-Batteri, så vidt derigenom stadgas 3 att den, som vill fullfölja underdånig talan emot Hoj-Rätts dom i tvistemål, bör nedsätta revisions-skilling samt ställa borgen för det som dömdt är, så ock för kostnad och skada, eller, om han sådan borgen ej kan anskaffa, sätta borgen för sig sjelf eller träda i fängelse till sakens slut; och har till stöd för detta yrkande blifvit åberopade de motiver, på grund hvaraf Lag-Kommitteen uteslutit nämnde föreskrifter ur förslaget till ny civil-lag. Hvad nu först angår frågan om afskaffande aj vadepenningar, eller de afgift er, som enligt i, 7, 11 och i5 §§. i a5 Kap. ofvanberörde Balk, höra erläggas af dem, hvilka vädja emot Härads-, Kämners-, Lagmanseller Rådstufvu-Rätts dom, och som utgöra i förstnämnde två Rätter 12 sk. Banko och i de sednare 1 R:dr 3a sk. samma mynt; så förekommer visserligen, på sätt Lag-Kommitteen anmärkt, att dessa afgifter förlorat deras urspiungliga betydelse. Den var nemligen i fordna tider densamma, som sjelfva ordet vad i egentlig mening innebär: Parten och Domaren slocm sig emellan vad, huru saken i högre Rätt skulle aflöpa, men Domaren höll vanligtvis dubbelt emot parten; och den, som tappade, gaf ut vadet, hvaraf den andra tog ena tredjedelen, och återstoden skiftades emellan den, som pröfvade domen, och Häradet.
Ränta till Rikets Ständers Riksgälds-Kontor för af kreditivet begagnade medel är 1846, enligt på grund af Kongl. Brefvet den 12 November 1844 upprättad vidräkning, Balans till år i84jTillgångar. l:o Säkra: Behållning i Rikets Ständers Bank . Diskontfonden för år 1846. Credit Balans från år 1845. Tillgångar. l:o Sältra: Behållning i Rikets Ständers Bank . 147: 37. 9. Balans till är 1847. Skuld: l:o Till Rikets Ständers Riksqälds-Iiontor, för af kreditivet år 1846 begagnade medel, kapital 27,580: — —• ränta härå till 1846 års slut 589: 2.11. -28,169: 2. 11. 2:o „ Gamla Ull-Diskontfonden 1,549: 4. — 3:o „ J. Öbergs Enka & Comp., öfrerbetalningar å lån, 40:32. 5. återstå tillgångar Inkomster: År 1845, Manufaktur-medel 10,854 Konfiskationsdito > 2,648 Extra Licentdito ' 2,182 Eskilstuna Fristadsdito . 100 24. 9. 47. 8. — 6. Är 1846, Manufaktur-medel 10,229:42. 6. Konfiskationsdito 2,580:36. 5. Extra Licentdito 219:21. 4. Ivommerse - — 33 — 1846 öfver Manufaktur-, Extra Licent-, Konfiskationsoch Fristads-medel. Credit Utgifter: År 1845, af Manufaktur-medlen „ Konfiskationsdito ?5 Extra Licentdito . — Är 1846, af Manufaktur-medlen . „ Konfiskationsdito . „ Extra Licentdito . Behållningar och Fordringar: Vid 1846 års slut, af Manufaktur-medlen „ Konfiskationsdito ...
Enär härjemte tages i betraktande, att bland anmärkte brister i nuvarande beskattningssystem, jordbeskattningens olikhet varit föremål för ofia återkommande klagan, samt vidare förekommer, att, i händelse de^ enligt merberörde förslag till penningar förvandlade persedlarne folie i pris, sådant skulle föranleda ingenting mindre än en skatteförhöjning å serskilde jordlägenheter, hvilket man just velat förekomma medelst detta förslag; likasom i motsatt fall, eller om de till penningar förvandlade varupersedlarne stiga Kongl. Maj'.ts. Nåd. Proposition, N:o 66. 25 stiga i pris, staten skulle, för ersättande af den derutaf föranledda högre utgift, komma i behof af motsvarande ersättning, hvars belopp, med hänsigt till hufvudräntornas ofvanomförmäldta förhållande, jemte flere skäl, svårligen kunde på förhand beräknas; — att enär icke utan serskild undersökning kunde bestämdt afgöras, till huru slör del värdet af vissa, till bibehållande föreslagne, hufvudpersedlar inginge uti hvarje jordlägenhets nuvarande persedleräntebelopp, eller hvilka persedlar i öfrigt vore de lämpligaste att bibehålla, sådane undersökningar skulle föranleda ej allenast ett långvarigt uppskof med ifrågavarande högt påkallade reform, ulan äfven möjligen de skattskyldiges hörande i serskilde orter, hvilket otvifvelaktjgt komme att framkalla mångfaldiga tvister, hvilkas slutliga resultat sannolikt blefve, att förslaget icke kunde, utan flerfaldiga partiela undantag, i åtskilliga orter tillämpas; — så ansåg sig Depiartements-chefen på alla dessa skäl och under åberopande i öfrigt af den närmare utveckling af ämnet, som innefattas uti kommitterades underdåniga betänkande, böra i underdånighet tillstyrka, att det alternativa förslag, angående hemmansräntornas förenkling, kommitterades pluralitet i andra rummet framställt, jnå, såsom under nuva rande förhållanden det mest lämpliga och ändamålsenliga, af Kongl.
Jag har talat deremot då frågan förevar, men då jag hört till minoriteten, har jag ingen annan utväg än att afgifva denna reservation. Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad., att sisla punkten i prot.utdr. skulle redigeras på sätt Hr von Hartmansdorff föreslagit. Sedan denna punkt ånyo blifvit uppläst, med iakttagande af den nu beslutade redactionsförändringen, blef prot.- utdr. af R. o. Ad. godkändt. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Jag anhåller att till prot. få anmäla min reservation emot det R. o. Ad:s beslut, som nu blifvit till justering godkändt, emedan jag ansel' att bevilln.förordn. bort med ett missiv öfverlemnas till Konungen, på sätt som det förut tillgått. Öppnades Hrr Electovers lista till val af en ledamot i Bancooch en ledamot i LagUtsk.; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde : i Banco Utskottet: N:o a31 1. Hr Rabenius, fullm. Hr von Hohenhausen, Michael Silvius, efter N:o 1985. Hr Nordenanckar, Fredr. Wilh.; i Lagutskottet: N:o 2183. Hr Gripensvärd, Jacob Olof, efter N:o 167. Hr Geete, Sten Porse. 35a Dm a3 Januari f. m. Upplästes ett prot.utdr. af den i3 dennes från PresteSt. af inut håll, att Ståndet, som icke antagit R. o. Ad:s den 29 sist). Dec. gjorda inbjudning 0111 meddelande till StatsUtsk. af R. St:s beslut ang:de bancovinstens användande, ville, på grund af hvad R. St. rörtde bancovinslen beslutat och i enlighet dermed, öfverlemna åt Statssamt Allm.
St:s revisorer, i hvad som rör desses befattning med statsverket samt vid granskningen af R.iksg.cont:s till - 206 Den 12 Juni c. m. slånd och förvaltning; gifven Stockholms slolt den 10 Juni 1841 • R. o. Ad. fann denna nåd. skrifvelse å R. o. Ad:s sida icke erfordra annan åtgärd, än alt läggas lill handlingarna. Likaledes upplästes K. M:s äfven denna dag ankomna nåd. skrifvelse till R. St., angtde taxa å expeditionslösen i R. Stts Bank, samt dertill hörande disconlverk och lånecontor; gifven Stockholms slott den io Juni 1841. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. Behagade finna, att denna K. M:s nåd. skrifvelse å R. o. Ad:s sida icke erfordrade annan åtgärd, än att laggas till handlingarna. Hr von Hartmansdorff, Au g., trodde att prot.- uldr. derom borde afgå till BancoUtskottet. Uppå derefter framställd propus, beslöt R. o. Ad., att prot.utdr. med underrättelse om denna nåd. skrifvelse skulle till BancoUtsk. afgå. Upplästes StatsUtskrs mern. N:o 5go, angtde blifvande votering i fråga om handelsoch sjöfartsfonden samt vissa bevillningsmedels ingående lill Riksg.cont. m. m. På begäran af åtskilliga ledamöter blefvo de åtföljande reservationerna äfven upplästa. Likaledes upplästes ett från PresleSt. inkommet prot.- utdr. i ämnet af den 12 dennes, af innehåll, att PresleSt., som, med ogillande af Utskts i mein.
I anledning af väckt fråga om kungörandet af en förklaring öfver Ridder - Den i3 Mars e. m. skåpets och Adelns vid 1809 och 1810 arens Riksdag gjorde Concessioner. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 11 dennes under N:o 433 aflåtne, och den 12 derpå följde eftermiddagen pä hordet lagde Memorial, med ytterligare fortsättning af förslaget till Reglemente för RiksgäldsContoret, k nyo föredrogs ExpeditionsUtskottets den 6 dennes aflåtnc och den 8 derpå följde eftermiddagen på hordet lagde, Memorial, i anledning af återremiss å Utskottets under N:o 410 förut meddeldte förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående Saltpetergärdens upphörande, samt ersättning derföre af Tullmedlen och BränvinsEevillningen. Uppå derom af Hans ExceUence Hörr Grefven och LandtMar skalken framställd proposition fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med bifall till hvad Utskottet deruti yttrat, godkänna den af Utskottet under N:o 410 å nyo föi’eslagne och nu äfven uppläste förändrade underdåniga skrifvelse i ämnet. Föredrogs å nyo ExpeditionsUtskottets den 2 dennes under N:o 422 afgifne, och den 5 derpå följde eftermiddagen på bordet 54 Den i3 Mars o. m, lagde, Memorial, med förslag till föreskrift ter i afseende å hvad iakttagas bör vid verk’ ställandet af tryckningen utaf Bihanget till BiksStåndens Protocoll vid blifvande Riksda* gar samt i afseende å dermed gemenskap ägande ämnen; äfven sorn med vissa hem* ställanden, föranledda af nämde tryckning innevarande Riksdag, Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: I Ex* peditionsUtskottets förslag att Bihanget till BiksStåndens Protocoll skulle tryckas uti qvartformat, kan jag icke instämma. Af de skäl
Kongelf 33: 16, — Marstrand . 50: Uddewalla . 60: — l Strömstad 50: — - Gefleborgs Län. »- Gefle, Lön och Skrifwarehjclp Y8: :6, Söderhamn 40: Bollnäs . za: —- — -Hudwikswall , . 33: 16,— Delsbo . , 25: Wester-Ölorrlands och Jemtlands Län. v - Sundswall^ . 40: — —: Hernösand 66: 32,— Blästad r . 25: Östersund, f. d. Frösö 25: Westeroch Norr-Bottens Län. Umeä - 80: —. — .Sunnanä . 25: — Piteä 33! 16,— Luleä 33: 16,— F. d. Torncä » 33: i6,— 5,556: ?2, — Bergs-Collegit Stat. Bergslags -Staterna. - Stora Kopparbergs Lrrgslag., r Bergshauptman. 266 : r Bergmästare . 150: ,2 Mschworiser ä 56 R:dr « . r Bergmästare rso: ' r Geschworner 75^ 2 Bergsfogdar n;z R-dr 66: — 2 Dito ä 26 R:dr 52: — r Dito wid Gowert; Alunwerk - ro: — 2 Malmletare ä r6 R:dr Z2: — Gewaldiger 20; — Skäne sch Blekinge etc. i Bergmästare Loen — l Bergsfogde wid Alnnwerket k Skäne - 66: — r Dito i Kronobergs Län 26: — Westerbotten och Lappland, i Bergmästare ' Loo: — 1 Malinletare r6r — » Gewaldiger - »> 7; Lv: — Tillkommer: M Nora och Lindes Bergslag, r Konstst,'gare zz : — stlti Wermclands dito» 4Konstknektar».25 RUrr »oor 5,585- öfwer - Siäthättare-Emkelet.
Emellertid borttages derigenom på förhand de träd, hvilka, såsom mogna, skulle lemna riket långt större vinst, och, hvad ännu betänkligare vore, landet blottades på ett för dess bebyggares välstånd och trefnad nödvändigt naturalster, som, en gång borta, ej på sekel återväxte. Förbud emot all utförsel af ifrågavarande slag, såsom uppgifna korporationer samt enskilde bruksoch sågverksegare yrkat, fann Kongl. Majit olämpligt; men icke heller syntes några få skillingars tillökning i utförsels-tullen för de mindre dimensionerna tillfyllestgörande. En betydlig förhöjning i ulförsels-afgiften vore, i Kongl. Majits tanka, nödig; och, jemte det Rikets Ständers uppmärksamhet fästades på angelägenheten att i berörde hänseende vidtaga nödiga mått och steg, har Kongl. Majit i sådan afsigt föreslagit följande förändringar uti nuvarande bestämmelser, rörande utförsels-tullen på trädvaror, nemligeni »l:o. Såsom limmer anses blott de stockar, hvilka hafva minst 10 tums diameter i lilländan; 2:o. Rubriken tillhugget timmer, ej specificeradt, utgår ur tull-taxan; och Bevillnings-Utskottels Betänkande, N:o 3. 75 3:o. Sparrar af 7 tums tjocklek midtpå och derunder beläggas med en utförsels-a fgift af 32 sk. pr stycke; samt af öfver 7 tums, men mindre än 8 tums tjocklek midtpå, med 16 sk. utförsels-tull stycket. Skolande alla tillhuggna eller sågade trävaror, som hafva mera än 3’- tums tjocklek, anses såsom sparrar och bjelkar, de må för öfrigt ega hvad bredd som helst, samt bredden och tjockleken, der de äro olika, sammanräknas och hälften deraf utgöra det mått, hvartill tjockleken i och för tull-behandling anlages, äfvensom rundstockar samt sådana, hvilkas sidor mot hvarandra icke bilda räta vinklar, mätas efter omkretsen midtpå och |:delar deraf beräknas såsom det mått, hvartill tjockleken antages i och för tull-behandling.» Af samma skäl, som Kongl.