Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
A id sistledne års slut uppgick dess behållning till 4,922 R:dr 36 sk. B:co. Genom Ångbåtsoch Diligence-Inrättningarne har tungan af Gästgifveriskjutsen här i Länet på det hela förminskats, ehuru tilloppet af resande, på de närmast Ångbåts-stationerne varande ombyten, betydligt tilltagit de dagar då Ångbåtar komma och gå; — men, enär en stor del af allmogen, i synnerhet vid stråkvägarne, ännu fortfar, att i skjutsningstillfällen påräkna en säker bifört jenst, des tornera värderad, som den genast inbringar penni ngen, och detta landtmannen tryckande onus icke, såsom sådant, allmänt anses, måste öfver - 17 öfverenskommelser om skjutsens ställande på Entreprenade både fördröjas och försvåras. 5:o Städer. ' Örebro, hvars folkmängd år 1836 utgjorde 4,145 personer, har under ifrågakomne tiden, hvarken i afseende på Statseller Stads-Bidrag, handel, handtverkerier, eller öfrige borgerliga Näringar undergått någon märkbar förändring, emot hvad förre underdåniga Berättelser derom innehålla; hvilket den för Städerne upprättade underdånigst bilagde Tabell äfven upplyser. Yäl anlades år 1833 en Snusfabrik, som, drifven uti ej obetycllig scala och ägande jemn afsättning af hvad som tillverkas, synes försäkra innehafvarén en säker utkomst; men deremot blef vid samma tid nedlagd den straxt invid Staden, för omkring 20 år tillbaka anlagde Klädesfabrik, sedan tvenne idkare af denna handtering, hvar efter annan, kommit på obestånd. Rederiet i Staden minskas årligen, hvartill Ångbåtsfarten är en hufvudorsak; och upphör med år 1841 den af Staden hittills utöfva de uteslutande rättighet att derifrån med sina Fartyg till Stockholm transportera Bruks-effecter och andra varor.
Tryckfrihets Committéens Sex Ledamöter (skola) vare uti denna i Nämnd (wara) sjelfskrifne. De öfrige Ledamöterne, bestående af Sex Präster, Åtta Lagfarne och Sexton andre för kunskap och Medborgerlig dygd kände Män, skola, den ena hälften af hwarderä Classen nämnas af Konungen och den andra hälften wälljas af Riksens Ständer. Dessutom skola utses, enligt samma Classfördelning, Suppléanter, Sex af Konungen och Sex af Riksens Ständer, att fylla de afgåendes rum i de händelser af -Jäf, hwarom här nedanföre stadgas, eller af Laga förfall. Denna Nämnd utöfwar sin befattning ifrån den ena Riksdagen till den andra, då Konungen och Riksens Ständer böra nya Ledamöter och Suppléanter utse. Om under loppet af nyssnämnde tid någon Ledamot * dör eller detta förtroende sig afsäger, skall den afgångnes ställe, äfwen med afseende på Classfördelningen, uppfyllas genom nämnande af Konungen, derest den afgångne af honom warit tillförordnad, eller i fall han warit af Riksens Stan - 788 Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll der utsedd, g'enom Wal af Nämndens öfriga Ledamöter tillika med R:. St:rs Fullmägtige i Banquen och Riks Gällds Contoiret; wid hwilket Wal som sker per Capita, de fleste rösterne äro gällande: utfalla rösterne lika, werkställes lottning. — Sedan Åklagare eller Målsägande, som wid tvederbörlig Domstol tilltalar någon för brott emot denna Lag, uti skriftlig stämning [s] ansökan tydligen bestämt. brottets beskaffenhet och den § eller Mom: af Tryckfrihets eller Allmänna Lagen, hwarefter han yrkar brottet böra anses, hwilken Rubrik han under Rättegången sedermera ej äger förändra, och Domstolen i anledning deraf kallat den tilltalade att öfwer angifwelsen höras och sig förklara, åligge det Domstolen, att, wid wite af En RD1: för hwarje öfwerskj utande Dag, innom fjorton dagar efter första förhöret, Protocollet deröfwer till R : St :rs Just:
Fullmägtige af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden skola, för upplysningars afgifvande, vara tillstädes då fullmagterna för Riksdagsmän af det Stånd, som de tillhöra, granskas af Justitie-Statsministern eller den person, Konungen i hans ställe förordnat (21 § Riksdags-ordningen) § 267. Derest, före nästa riksdags början, någon af de utaf Ridderskapet och Adeln utsedde Direktörer eller Suppleanter vid Låne-kontoren i landsorterna skulle med döden afgå eller sättas ur stånd att detta uppdrag bestrida, böra Fullmägtige för nämnde Stånd, tillika med Ståndets Fullmägtige i Banken samt Riddarhus-direklioneu, genast efter derom erhållen underrättelse, gå i författning om nytt val i den afgångne Suppleantens ställe. Likaledes skall, efter skedd anmälan om dylik ledighet bland de af Borgare-Ståndet valde Direktörer eller Suppleanter vid Lånekontoren, den lediga platsen tillsättas genom val af samma Stånds Fullmägtige i Banken och Riksgälds-kontoret, dervid ordet för-es af den främste bland Ståndets Fullmägtige i förstnämnde Verk. Skulle åter någon af de, i och för granskningen af Låne-kontorens räkenskaper, utaf Riks-Stånden valde Revisorer eller deras Suppleanter, mellan riksdagarne, med döden afgå eller vara lagligen hindrad att detta uppdrag utöfva, böra, så vida icke vederbörande Riks-Stånd annorlunda förordnat, Ståndets Fullmägtige i Banken och Riksgälds-kontoret, genom omröstning per capita, annan Revisor eller Suppleant utse. 14 Stals-Ulskoltets Memorial M 224. Angående Betjeningen vid Riksgälds-kontoret. § 268.
Begärdes på Bordet, Friherre Stael von Hollstein, Corjitz Lud-. vig, uppläste följande Vördsamma Memorial, Då ett af de mest magtpåliggande årender, vid detta Riksmöte, är att påfinna ett räddningsmedel emot de olyckor, som hota att drabba en mängd enskildta medborgare, genom den oordning, som uppkommit i Penninge-verket, och som från början härleder sig, efter min tanka, från den lättare tillgång på penningar, hvarmed Disconterne bifrädt, och som föranledt till vågsamma och allt för dristigt calculerade företag, så i egendoms-handel som andra speculationer, så är det en oundviklig nödvändighet, att först någon undersöker hvarifrån den r.u 350 Den 11 Maj. t. m. öfverklagade penning-bristen härrörer. Allmänneligen hålles för, att en allt för ringa Penning-massa, emot Folkstocken och Varuproductionen, härtill är orsaken; och derföre tror man hjelpen vara funnen deruti, att man ökar Penning-massan. Efter mitt begrepp, är detta alldeles falskt. Bankens utelöpande Sedlar äro flera Millioner större än år 1SO9; och sedan det året håfve vi likväl förlorat, genom Finlands förlust, nära en Million Menniskor och producter i proportion; när nu härtill lägges alla circulerande DiscontÄssignationer, så torde man, utan att göra misstag, kunna säga, att Sverige aldrig haft så stort utelöpande Capital, som i närvarande tid. Att derföre hjelpa oredan medelst ökande af denna pappersmassa, vore ej annat, än att göra det onda dubbelt större; väl kunde det hjelpa en och annan, som oförsigtigtvis ställt sina affärer så, att enda hjelpen blir ett försämradt mynt, hvarigenom producterne kunna stiga till tredubbelt värde i ett dåligt mynt; men äldre skulder, contraherade den tid myntet var bättre, likväl dermed kunna betalas; oskyldige medborgare derigenom bringas om deras förmögenhet, och sjelfva Staten sättas i äfventyr, helst om Banken skall göra biträde, hvartill den icke tyckes hafva lägenhet, då dess sedlar i närvarande stund äga så slät valeur.
Fr, o. ni. början af år i836 Bankens sedlar ställas å b:coutställas Bankens sedlar å coumynt, hvari en r:dr, enligt rantmynt, hvari en i:dr motmyntbestämningslagen af d. s svarar 4 r:dr silfyerspecie efter Mars i83o, motsvarar 4 >:dr den, med afseende å slagskatsilfver specie i den genom K. tens beräkning i myntet, genom rnyntordningen af d. i5 Juni K. myntordningen afd. 25 Juni t83o förändrade i664årsmynt18I0 förändrade i664årsmyntfot, fot, eller |j r:dr i Bankens förut utställda, å specie eller b:eo lydande sedlar. Den 23 Mars. 5ii i § (motsvarar den 2ta i Utskts förslag). Med undantag af transportsedlar, hvilkas utgifvande på lii tt i lis vanligt sätt fortfar, intilldess detsamma, enligt hvad här nedanföre i \f\ § stadgas, upphörer, skola Bankens sedlar hållas på förhand färdiga, för att kunna genast och utan omgång utvexlas till allmänheten; och skola de, sorn åter ingå, begagnas på enahanda sätt samt ej antiulleras, derest de icke äro förslitna. 3 § (motsvarar den 3te i Utskts förslag).
Maj:t att vara betänkt pä vidtagande af en Författning , hvarigenom olika lagtolkning i detta ämne må för framtiden förekommas. Härvid hade Kongl. Maj t väl å ena sidan funnit, att, enligt ordalydelsen i förut åberopade Kongl. Bref af den 20 December 1757, med det i Lagen nyttjade ordet tv'dbote förstås icke allenast böternes, utan ock kroppsplikteas fördubbling , då den sakfällde lagutskottets Betilnkaitde. N.-o 90. ej orkar brita, men emot ufsträckni ng af detta stadgande jemväl till förvandling af böter (ill fängelse vid vatten oell bröd förekomme å andra sidan, att, dä sistnämnde slags bestraffning i allmänhet finnes stadgad endast för bestämda tider af 4 , 8 , 12, 16, ao, 24 och 28 dagar, fördubbling af ett sålunda bestämdt dagantal skulle strida emot det förhållande emellan böter och kroppsplikt, som Lagstiftaren i 5 Cap. 4 §. Straff-Balken anvisat, hvarpå, såsom exempel anföres , att, då enkel stöld (ill belopp af fjorton Riksdaler ellet fyratiotvå Daler Silfvermynt, enligt Lag, straffas med fjorton par spö, hvaraf följer, att hustjufnad till samma belopp, eller annan stöld, som ligger i tväböte , straffas med tjuguåtta par spö, eller vida mindre, än högsta kroppsplikt, så medförer enkel stöld af samma värde bestraffning af sexton dagars fängelse vid vatten och bröd, hvaraf, med i« akttagande af förutnämnde strängare förvandiingsgrund , skulle för enahanda hustjufnad uppkomma bestraffning af tjuguåtta dagar dylikt fängelse , eller högsta kroppsplikt, hvare» mot, om stöldens dubbla varde, eller åttatiofyra Daler Silfvermynt , tages till grund , fängelsetiden utgör endast tjugufyra dagar. Enär följaktligen det stulna beloppets reducerande till fängelse vid vatten och bröd och fängelsetidens sedermera skeende för - LngUtslottels Betänkande.
Gyllenborg m. H.; en Secrela Depulationens skrifvelse i utrikes ärenden vid 1766 års riksdag; Konung Gustaf lilis originalförklaring lin angide 1617 års Riksd.Ordn., samt 2:o om 2§ af 1772 års Reg.F. dal. Ladugårdsgärdet d. 19 Juni 1786; StatsUlskis protocoll vid 1789 års riksdag m. m. Vidare innehåller samma låda uti 13 convoluter R. Slis Revisorers protocoll och berättelser angide förrättade revisioner af Riksg. Discontverkets förvaltning och räkenskaper frän och med 1792 till och med 1805. Uti ladan Nio 6 äro förvarade 8 convoluter hörande till revision af Riksdiscontverkets förvaltning och räkenskaper frän och med 1802 till och med 1809; 5 convoluter, innehållande 11. Slis Revisorers berättelse om revision af Riksg.verken från och med åren 1789 till och med 1805; 10 convoluter, innefattande R. Slis Revisorers berättelser lill BancoUtsk. öfver Bancoverkets tillstånd från och med 1782 till och med 1807, samt slutligen 6 convoluter, innehållande samma Revisorers berättelse till R. Efter denna korta berättelse återstår endast för Utsk. att vördsamt hemställa, om icke, i likhet med hvad som förut blifvit medgifvet i afseende pä i Ridd.archivet befintliga oinbundna handlingar, 11. R. o. Ad. täcktes tillåta, att sedan Ridd.DirectX tagit kännedom om såväl de handlingar, hvarom här är fråga, sorn öfriga, hvilka befunnits i de utur Hemliga hvalfvet upphemtade kistor, samt dessa handlingar blifvit, genom Ridd.Secrelms försorg närmare undersökta och efter de särskilda ämnena samt i behörig tidsföljd ordnade, Ridd.Directionen må uppdragas att, pä Ridd.cassans bekostnad, låta besörja om inbindning af de handlingar, som kunna vara af historisk vigt eller eljest anses böra förvaras.
Uppgift på årliga afgången bland Officerare; 10. Uppgift på årliga tillkomsten af Officerare, särskildt redovisande för dem, som varit ka detter, och särskildt för dem, som efter genomgåendet af någon distrikts-skola, eller efter viss tids tjenstgöring som Underofficer blifvit Officerare; 11. Uppgift på medeltjenstetiden bland manskapet vid arméens samtliga regementen och corpser; 12. Uppgift på manskapets medelålder. Från Kongl. KrigsCollegium. Artil leri-Af del nin gen. 1. Uppgift å de vid regementen och corpser samt i förråden befintliga gevärspersedlars an tal och beskaffenhet samt å deras olika modeller; 2. Kostnadsberäkning för samma persedlars uppsättning och underhåll; 12 3. Uppgift om förhållandet med artilleriets besparingar, så val sättet på hvilket de uppkommit, som deras användande. Inventarium öfver Krigs-Broförrådet den 31 December 1861. Intendents-Af del ning en. 1. Uppgift om arméens och beväringens beklädnadsoch utredningspersedlar; 2. Uppgift om kavalleriets och artilleriets hästoch sadelmundering; 3. Uppgift om hvad som bör finnas i Kronans förråder; 4. Uppgift på indelta arméens marschoch mönstringskostnader; 5. Uppgift på indelta regementenas portionsoch rationspriser; 6. Uppgifter rörande arméens materiel samt afskrift af Kongl. Bref rörande legande af hä star till artilleriets exercis. Aflönings-Afdelningen. 1. Värfvade regementenas proviantstater; 2. Uppgift om portionsprisen vid de värfvade regementena för åren 1858, 1859 och 1860; 3. Värfvade arméens aflönings-stat; 4. Uppgift om Kommendantsoch Adjutantsarvoden; 5. Statistiskt sammandrag till Kongl. Krigs-Collegii hufvudbok för åren 1857—1860. Från Kongl. Topografiska Corpsen. 1. Militära beskrifningar öfver militär-distrikterna af kapitenen Westfelt. Från Kongl. Krigs-Akademien. 1. Fullständiga uppgifter öfver Krigs-Akademiens organisation och verksamhet.
Stfa argift erlägges eif af Den fprforne i Dega orter ttlll)öranDe tionDe, font ej är på lön eller till anDra beftämDa orDinarie utgifter anjlagen, od) uträfnaS wävDet på npgnäntnDa fatt; äfwenfom af éöomfprforne i Dcifet, för Dera» infomjler i fpanmål ellet i)emnianéräntor, f.Dan Derifrån blifvit af* vafnaDe enDaft fåcane, efter fär(TilD 0tat titgåenDe, löner, för bwilfa innebaf* warne, efter Denna arttfelS ofmanflacnDe §.§., ttll Det belopp förut flaDgaDt är, bevillning erlägga. bevillning af ©taöenie. §. «■ •£)anD(anDe, 0feppS»reDare fann egare af 0feppémarf od) gabrifer tape* ras cd) utgöra ^Bevillning, i fcrt>allar.De till Deta» vilfor ocb vörelfe, meD geni för bunDraDe af Den infomfl, De unDet näfttöregåcuDe året njutit. €nDajt af» 7 tötting för roerkliga arbetare oi) arbetékojlnaD famt beroiéltga förtujier, i o$ fot fjelfnoa rörelfen eliev banDteriitgen, fä Dccä afräkna! §. 9. (Efter Denna Artikel titct SSeroiUnmg iife unDer neDanftäenDe belopp pä* fövaö ^)anDlanDe, ©keppkeDare, egare af ©keppkarf ocf> ^abrifer meD flere, nemligen: jf Stocholm od; (Bétfseborg. ©rojjljanblare, täflare, ©feppä clarerare ed; Slpotljckare Qd:co 9v:Dv 30:
Vt dr. d. 3 Aug. 1823; de hädanefter befrias från skydigheten att låta deras Kungörelser om Boutredningar och Auctioner m. m. af Kronobetjeningen påtecknas innan de i kyrkorne finge uppläsas, yrkandes altså Nils Månsson, att i fråga komne förslag må i öfverensstämmelse härmed rättas. Deruti instämde Ståndet i allmänhet; och beslöt i anledning häraf, att skulle ExpeditionsUtskottets förslag till den Underdåniga Skrifvelsen återremitteras, på det Utskottet må med förnyadt Project till RiksStånden inkomma. S. D. Till Lagligmäktig åtgärd föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottets, sedan den 29, sisth Julii på Bordet hvilande ytterligare Utlåtande N:o 149» i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N o 101, öfver föreslagne ändringar uti Författningarne rörande Husbehofs bränvins bränningen och dermed gemenskap egande ämnen. Sedan Utskottets berörde tvänne Utlåtanden blifvit uppläste och med hvarannan jemförde, beslöt BondeStåndet, efter någon öfverläggning, dels att antaga det i Utskottets första Betänkande framstälde första Alternativ, att, nemligen Riksens Ständer böra till Kongl.
R:dr, äfvensom att, derest anslag till uppförande af nybyggnad för pathologiskt-anatomiska institutionen varder beviljadt, ytterligare en vaktmästare med aflöning af 500 Ridr må, när denna byggnad varder till begagnande upplåten, fä vid institutet antagas; — samt att anslaget till vård, underhåll och förökande af samlingarne m. m. varder med 800 R:dr förhöjdt; kommande, så framt framställning i ofvanberörda hänseende af Eders Kongl. Majit till Rikets Ständer aflåtes, den äskade förhöjningen i institutets årliga anslag att uppgå till 17,700 R:dr, jemte ett anslag på allmänna indragningsstaten för Professoren Friherre von Duben af 300 R:dr; hvaremot, i händelse Kongl. Maj:ts redan framställda förslag att den på Carolinska institutets stat upptagna lön åt läraren för barnmorske-eleverna i Stockholm varder uppförd under rubriken: »barnmorske undervisningen och barnbördshusen», institutets stat komme att med 3,000 R:dr minskas. Härjemte uppläste Departements-chefen ett af honom uppsatt förslag till nådig Proposition i ämnet till Rikets Ständer, och hemställde, att Kongl. Majit, med gillande af detta förslag, sådant det finnes detta protokoll vidfogadt, Bil. Litt. A., måtte i nåder tillåta, att nådig Proposition finge, i enlighet dermed, till Rikets Ständer expedieras. Hvad föredragande Departements-chefen yttrat och hemställt, och hvaruti Stats-Rådets öfrige ledamöter instämde, täcktes Hans Majit Konungen till alla delar gilla och bifalla. Ex proiocollo N. Fredr. Sander. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 80. 23 N:o ©O. Auk. lill Exp.-Utsk. den 2 Wars 1803, kl. 10 I. m. Kongl.
Men i Stockholm fanns äfven en annan icke mindre ärelysten man, som inseende företagets stora nytta för hufvudstaden, ville fästa sitt namn vid dess genomförande; men för att derutinnan lyckas, måste han gå diplomatiskt tillväga. För detta ändamål, framhölls, då frågan förekom hos Stockholms stadsfullmäktige, att företaget icke skulle för hufvudstadens sjöfart medföra den aldra ringaste nytta, ja man ville till och med i förtäckta ordalag påskina, att förslagsställaren vore den enda, som deraf kunde påräkna någon fördel. Man förmodade antagligen att en uthamn vid Saltsjöbaden skulle då komma till stånd, samt att rörelsen på Saltsjöbanan skulle derigenom betydligt ökas, det de, som icke vågat vara med om saken, med god smak icke kunde smälta. För att emellertid rigtigt skrämma stadsfullmäktige, tillgreps derjemte en liten krigslist, för hvilket ändamål framhölls att äfven om man skulle lyckas komma genom kanalen, så blefve detta en fullständig omöjlighet i den öfver Skurusund ledande bron. Nu blef förskräckelsen allmän och förslaget förföll för tillfället. Dermed var emellertid endast en half seger vunnen; det återstod således att vinna äfven den andra hälften. Det dröjde emellertid några år innan den förmente motståndaren till företaget, troende allt vara ej blott gömdt, utan äfven glömdt, helt oförmodadt tog sjelf upp saken såsom sin. Nu förstummades alla betänkligheter. Saken gick igenom med pukor och trumpeter, som man plägar säga, och detta utan att något enskildt bidrag på sätt först erbjudits, dertill erhölls. För att minnet af den senare mannen emellertid skulle fortlefva till efterverlden, föranstaltade tacksamma medborgare åt honom sedermera en ärestod, som restes på det höga berget norr om kanalen. Denna var ofantligt stor. I likhet med Karl XII:s bildstod sträckte han den venstra handen utåt, liksom pekande åt Gillingeleden, medan i den högra uppåt sträckta bars en elektrisk fackla, som belyste ej blott kanalen utan äfven Lännersta viken och Baggensfjärden bortom Fällström. Men det var icke nog dermed.
Disconters tillstånd, så väl i anseende till sjeliva beloppen af Skulder och Tillgångar, sorn desses föihällande ttll hvarannan, är väl sbiljagtigt; men de aro dock samtlige uti sådan belägenhet, att de, utan serskildt biträde, icke förmå i behörig ordning upfylla sine förbindelser. §68 Stats, och Banko-tJtsbottcns Éetänkahdeiii Så länge Allmänna Tragen kan göras lika Verksam emot ifrågavarande Disconter, som emöt hvart och ett annat Bolag, står det också hvarje Fordringsägare öppet, att i laglig ordning utsöka sin betalning, så att det berör på Fordringsägarnes godtfinnande, att, genom anställande kraf, förr eller sednare, bringa desse Disconter uti ett ordentligt Concours-dllstånd. — Inträder åter ett sådant tillstånd, kunna följderne häraf ganska lätt inses och beräknas. DiscontPapperen, hvilka för en betydlig del ingått uti circulerande Penningestocken, skulle ifrån samma stund icke vidare kunna göra någon tjenst såsom bytesmedel, utan endast blifva ett föremål för Speculationer och agiotering, och en sådan hastig förminskning af RörelseCapitalet skulle på Näringarne åstadkomma en menlig inflytelse. Det vore då icke blott deri Glass af Fordringsägare, som, i brist af andre Penningetiligårigar, nödgades, att, till ytterligt vanvärde, bortsälja sine' Fordringar, som härigenom skulle försättas uti det känbaraste lidande, utan skulle äfven de öfrige Borgenärerne, hvilka kunna afvagta en ordentlig utredning af DiscontMassorne, se sina förluster ytterligare ökade genom en på tiden utdragen Liquid; -— Disconternes Gäldenärer skulle komma att underkastas den stränga, ehuru lagliga behandling, som vid Fordringars indrifvande för en ConcoursMassas räkning, altid blir oundviklig men hvarigenom ganska månge Låntagare i Disconterne ifrån välstånd och trefnad skulle komma att försättas uti fattigdom ach uselhet. Or* Stutsoch Banko-Utskottens Betänk and en. 369 Om derföre
1 afseende på rättigheten att anställa svedjande hafva Herr Grefve Wachtmeister och Herr Rettig föreslagit, den förre, att svedjande i allmänhet å skogsmark, eller utom åker, äng och beteshage, måtte varda, vid förhöjdt ansvar, förbjudet, och tillåtet endast å skogbevuxna kärr och mossar samt i det fall, då någon, för uppdragande al ny skog, önskar afsvedja sämre skogsmark, och Konungens Befallningshafvande, efter föregången besigtning, pröfvar sådant med föirlel kunna verkställas, 1 hvilken händelse den afsvedjade marken borde genast inhägnas och med skogsfrö besås, samt under minst tio års tid stå under jägeri-betjeningens uppsigt; samt Herr Rettig, alt i allmänhet svedjande, å öppen skogsmark, som ar sammanhängande med annan skog, mätte vid högt ansvar förbjudas, men alt svedjande uti instängda bagar och af kärr eller slättmark omgilna skogsbackar mätte valda tillätet, dock med skyldighet för den svedjande att, dels innan eld påtändes, vid syn af kronobetjent eller nämndeman, styrka att de uti IS Kap. 1 § Byggninga-Balken före skrifne säkerhels-åtgärder blifvit behörigen iakttagne, samt dels att vid svedjandet hafva så mycket folk till hands, som af synemannen pröfvas af nöden. De, i fråga om svedjande, nu gällande föreskrifter i 14 Kap. Byggninga Balken samt Kongl.
Ständer hoppas en lika ömmande behjertenhet; och drista sig vördsammast föreslå tvänne alternativer, genom hvilkets antagande Sorn hälst, Stenkohlsgrufvan kan upprätthållas utan att vålla dess stiftare en ännu vidare ökad förlust: Antingen Staten ville inlösa hela Verket med fullt in.; ventarium förden samma summa, som 1817 proponerades 250,000 R.dr B:co, dock med befrielse för Intressenterne att återgälda de 51,000 R:dr, 60in de af Stats-Verket till RydsSchaktets sänkning uppburit och som till ett ännu högre belopp, enligt hvad förut nämndt är, blifvit använde; eller ock förunna nu varano de Bolags Interessenter efterskrefne förmåne? » T oAfskrifning för de ofta nämnde 51,000 R;dr, såsom använde på ett försök, hvilket af tillfällige Naturomständigheter ej nått den påräknade framgången och hvarigenom Bolagets icke vunnit, utan tvärtom förlorat. Om Riksens Högloflige Ständer i billigt betragtande täger den 6umrtta, som i händelse detta penningeunderstöd icke mellankommit tillfallit Bolaget i export premier de sist förflutne 4 år, utgörande 28,794 R:dr 18 sk.;, och hvilken nu är att anse som en besparing för Staten, så blir den summa Intressenterne nu vördsammast be. gåta få qvittade, ej större än 22,205 R:dr 36 220 Den xo Februarii, sk.; och synes denna begärta qvittning så mycket billigare och rättvisare, sorn Rikets Högloflige Sfänder vid anslåendet af 75,000 R.-dr Banco för Ryds-Schaktets sänkande, lämnade