Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det har nemligen deremot blifvit anmärkt: att vadepenningar i sjelfva verket nu mera ej kunde annorledes betraktas, än såsom en vedergällning för de skriftliga underrättelser om tid och vilkor för talans fullföljd, sorn meddelas vädjande, och för hvilka domare lika litet borde nekas ersättning, sorn för annat expeditions-besvär; samt att omförmälde afgifter dessutom i sin mån aili öllo från tvisters obefogade fullföljd; och det var äfven af sistnämnde anledning, som Rikets Ständer, i sammanhang med Lagmansoch Kämners-rätternes indragning, ansågo nödigt att höja vadeBih. till H. St. fröt. 1853 § 1854. 7 Sami. 1 Afd. 12 Höft. * 6 Lag-Ulskottets Betänkander, AT:o 28. skillingen vid Ilärads-rätt från tre mark tili tre daler. Erfarenheten har ock bekräftat lämpligheten af denna förhöjning. Den afhäller ej den, som tror .sig •föra en rättvis sak, att fullfölja densamma; och den, som hellre öfvergifver sin sak, än offrar så obetydliga belopp som ifrågaställde, kan skäligen antagas sjelf inse. det han saknar fog att densamma fullfölja. Det måste emedlertid medgifvas, att enahanda skäl, som emot domares aflönande genom sportler så ofta blifvit andragna, tala emot vadepenningars omedelbara uppbärande af domare såsom en inkomst; men från möjligheten, att begäret efter samma afgifter skulle kunna medföra ett sådant missbruk af domare-embetet, som motionären anmärkt, kan dock Utskottet ej hemta anledning att understödja förslaget om ett förändradt sätt för afgifternas erläggande. Det är väl sannt, att motionären förklarat, att svenska domare-korpsen ej förtienar en dylik misstanke, utan att han med förslaget endast åsyftar undanrödjandet af sådant, som kan föranleda misstanken; men om man häri sökte skälet till föreslagna lagförändringen, erkände man likväl dermed möjligheten af ett missbruk, på hvars tillvaro, så vidt Utskottet har sig bekant, man hittills saknat exempel, och hvarom ej ens den mest aflägsna misstanke någonsin låtit sig förnimma.
Afskrifning af öfverränta å 2:ne hos Låne-kontoret i Götheborg upptagna Handels-diskontlån 6. af åtskilige från Låne-kontoret i Götheborg utgifna diskontlån, äfvensom af derstädes balancerade öfverräntor å dylika lån 7. af 3 st. från Låne-kontoret i Malmö utgifna diskontlån . 14. af 3:ne från Banken utgifna odlingslån 27. af ett i Bankens räkenskaper balanceradt belopp af 100 R:dr 44. af en i vedförrådet å Tumba bruk uppkommen brist 65. Se vidare: Berättelsen angående verkställd revision af Banko-Diskontverkets räkenskaper. Anslag, årligt, till Enkan Louise Wigström, född von Schwerin 35. „ „ till Bankens Garde des Medailles, Riks-Antiqvarien B. E. Hildebrand 43. B. Banko-Styrelsen, om anställande af laga undersökning i vissa af Banko Styrelsen behandlade mål 5. Bankovinst, dess aflemnande från Banken i och för Statens allmänna behof 16, 24. om användande af någon viss del deraf till Bankens konso - liderande 76. Berättelse, Banko-fullmäktiges till Utskottet 3. Utskottets till Rikets Ständer 8. 13 Bih. till R. St. Prot. 18SG-1858. 6 Sami. 1 Afd. 40 Haft. 1 2 Berättelse, angående förrättad revision af Banko-Diskont-verkets räken - kenskaper och förvaltning för år 1856 63. Besvär, af Kontorsskrifvarne H. T. Benckert, L. J. Hedberg, rn. II 29, 34. Betalnings-anstånd i vissa fall för Bankens gäldenärer, ang 74. Bjurman, A., in. fl. Se: Eftergift, Byggnad, otn anskaffande af ny ändamålsenlig sådan för Bikets Ständers Bank 47, 56. ». Dalman, O. F. Se: Eftergift.
Det är visserligen ett fel i tjensteutöfningen såsom LandsKamererare, hvilket blifvit Lindberg lagt till last, men det är likväl icke någon balansfråga, utan felet består helt enkelt deri, att vid utarrenderandet af 2:ne trumslagareboställen blef det Konungens Belhde ålagdt att vaka öfver syners anställande och borgensförbindelsers förnyelse inom behörig tid. Detta har likväl blifvit försummadt, meti enligt hvad KammarRättens AdvokatFiskal, hvilken, såsom vi veta, icke eftersätter sina skyldigheters fullgörande, tillkännagifvit, lärer likväl en ursäkt gifvas för det fel som f. d. L«ndsKamereraren Lindberg begått, bestående deri, att sjelfva kontraktet, som bordt öfverlennäs till LandsKont.. i stället lemnades till LandsKansliet, hvarigenom det icke kommit till LandsKamererarens kännedom. Men äfven om förhållandet ej varit sådant, må det i allt fall lända till ursäkt om en embetsman, som är så öfverhopad med arbete som en LandsKamererare, begår ett sådant förbiseende. Emellertid är nu den ifrågavide embetsmarmen på 74:de året och har till bergning för sig och sin familj en pension af 1,200 Rdr, hvilken re dan är belagd med införsel till hälften. K. M:s Nåd. afsigt har varit att bereda en lindring åt nämnde embetsman, och derföre har framställning blifvit gjord om eftergift, men jag tager för gifvet, att K. M. och de som upsatt den Kongl. Propos:n afsett, att KammarRättsRådet Lindberg icke skulle komma att återbetala hvad som Landshm Wingård redan erlagt eller 1.000 Rdr, ty då skulle följden blifva den, att KammarRådet Lindberg icke förrän efter flera års förlopp, d. v. s. vid 75 års ålder, skulle få åtnjuta den fördel man velat bereda honom.
Transumt af Protokollet, hästit hos RiksénStänders Bewillnings-, samt Allmänna Beswärsoch Oeconomie - Utstötts gemen, samma Plenum wid Riksdagen i Stockholm den Januari» 1810, S» D. - Herr Borgmästaren l.snäLrea uppläste och aflemnade följande anförande till Protocollet. „Dä denna sräga förra gängen i Utskottets Plena förchadeS, war jag wid Beslutets fattande i sä mätt» af särstildt tanka, som jag ansäg den del af Z2O Den 5 Zebrirarii. af Statens ersättning för Landt-Tulls-inkomsten, som pä S:äderne skulle repartiseras och af dem erläggas, alt för hög. Jag har wäl nu icke egenteligen något att erinra emot grunderna för fördelningen af hwad för Lander särkildt och Släderne särskildt inwänarne emellan bliswit föreflagit: Men dä repartitionen af stävernes förberörde afgifier, gifivir mig förnyad anledning till min öfwertygelse, att denna dry a ersättnings-summa omöjligen och icke uran ett sä stort och känbart städernes lidande, att de lika sä gerna kunna bibehälla Landt - Tukarne, af dem umöras kan; fär jag nu förnya min förut yttrade särskildta tanka och anhälla att denna rcservanon mä fä ätlölja Höglofl. Utskottens Betänkande till de Respeclive RiksSränden. Uti hwilken särstildta tanka Herr Borgmästaren ZcherA, Herr Rädman kLklrotst och Herr Handelsmannen KoZK stg förenade. s ^ o s s s - so Supra. Lx krotocolls L. 6. Ingman. Den 5 Zebruarii. zre Transumt af Protokollet, hällkt wid Riksens Högloft. Ständers Bewillnings-, samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utstottens gemensamma Plenum den Zi Jan. i8io. es - s ^ s » S. D. Inlemnade Herr Fabrikören Lkönlrere följande anförande till Proiocollet.
Kommerse-koIIegium samt de embetsoch tjenstemän i Bergs-kollegium och vid Bergslagsstaterna, som komme att framgent bibehållas, Tabell-kommissionens tjenstemän, General-landtmäterikontoret, jemte Förste och Andre Landtmätare samt storskiftesoch afvittrings-landtmätare, Ofverståthållare-embetets kansli och Stockholms poliskammare, Landsstatens tjenstemän och betjente, Stuteri-personalen, Lärare och tjenstemän vid Teknologiska Institutet, samt Lärare vid rikets navigationsskolor. Hvad Statsrådet här ofvan i underdånighet yttrat och tillstyrkt, blef till alla delar af Kongl. Majit gilladt; och befallde Kongl. Majit, att utdrag af protokollet härom, i de delar sådant erfordrades, skulle Finans-departementets expedition meddelas, till behörigt iakttagande vid upprättandet af Kongl. Majits nådiga proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof, uti hvilken proposition borde gifvas Rikets Ständer tillkänna, att Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader ofvannämnde berättelse och förslag rörande verkställda och ytterligare ifrågasatta allmänna arbeten komme att meddelas Rikets Ständers Stats-utskott, äfvensom att de dertill hörande kartor och kostnadsförslag, jemte öfriga handlingar rörande dylika arbeten, för hvilka Kongl. Majit nu ville föreslå statsbidrag, skulle för vidare upplysning blifva att hos bemälde Styrelse tillgå. Ex protocollo W. Th. STROKIRK. STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell 1856, Bil. N:o 6 till Kongl. Mapts Nåd. Prop. N:o l, om Statsverket 1856. / Utdrag af Protokollet öfver Finans-År enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den H October 1856. Närvarande: Hans Excellens, Juslitiae-Stats-Miuistern, Herr Gunther, Hans Excellens, Siats-Ministern för Utrikes Ärenderna, Herr Friherre Lagerheim.
Jag är ej fallen för ar inga i påökning af de dryga utlagor wi revan est akagir; men jag får warit med i beredningen as delia mål, och efter Ven kundstop >ag äger, kror jag, ar om mi ej willje förlora wär rroklbandel, sä är det en nödwändighet ut tamtycka ril H mliga IckstolretS ^rn^oiiiion. F 'c hördes härut, instämma. Haus iäxeellLncs Herr Grefwen och 'ggdt '''a»stalken. Bifiler Högwst. Lödder - IZl5 s?apet och Ädeln tressfe mumenrer rotande Betalning c>s Louvov-Cvmmissiiri lois sigild, pä det fält Hemliga U:cho!tec fdrestagit. Brsivarades med Ja. 4:de Mom.-nlCk om Koppar-Polletterna uplästcs. Grefwe Mörner, 6srl 6,brisl. Sorn jura > Ka >'ll i är gjord, och er stadgadt mont i Riket finnes, kmguen ej ka!, fa befatta sig med Polletternas mg, wa de eller inlöfande, uran sadanc bör tilhöra Riksgälds ^ Onnroire-; men ek sktlljemnnt likwäl är af nöden: sa heinstäiier jag, ar Polletterna mä safim nn sa ittg-Iwas, inril desi den tilärnade Kealisarnnien är werkstalld, hwarefrer de böra småningom indraoas, och wniligr skilljemynt af Riksens Ständers Lrngue utgifwaS. Herr Grefwen och Landt, Marskal ken. Bifaller H ichoff! ;r Rddeichopet och Adel» g:de Mumrncec pa dec fact Grefwe Märner ^ro^onersr.
Ännu återstår för mig att i det bedröfvade huset iakttaga den sista, fast smärtsamma skyldighet, den jag hvarken vill eller kan undandraga mig, emedan ett troget löfte till den bortgångna binder till dess uppfyllande; hennes varma önskan var nemligen, det äfven jag skulle lägga en vänskaplig hand vid den enkla drägt, hvari hon efter eget anordnande skulle klädas; och, som jag är öfvertygad att Hofrådinnan af detta deltagande, i sin smärta skall erfara en, om än aldrig så obetydlig lindring, är det med sorglig tillfredsställelse jag vill hasta, att häri dela den armas bekymmer. Huru mycket, Emilia, hade jag icke att rörande mig sjelf, för dig omorda, endast mitt sinne för närvarande kunde inrymma några andra tankar, än dem, hvilka dessa dagars sorgliga tilldragelser framalstrat, och hvilka nu helt och hållet gjort anspråk på min styrka, Jag är verkeligen slö och otillgänglig för allt, ja, ända till ömhetsbevisen af min älskade moder, hvars varma omsorger för mig, äfven under min frånvaro, visat sig på så otaligt sätt, Snart, o snart! måste jag dock, jag olyckliga, vaknad återgå till mig sjelf, för att med full sans och resignation gå mitt utsedda mål till möte. Jag kommer nu, ifrån en omgifning, hvilken i den svarta känslolösa mullen begrafvit sin skönaste glädje; o Emilia! till hvilken sönderslitande smärta har icke mitt öga i dag varit vittne. Huru grym, huru förskräcklig är ej den moment, hvilken för evigt sliter ifrån oss det älskade föremålet, det må sedan vara maka, barn eller föräldrar, i hvars stumma närhet vi dock, om än aldrig så sorglig, till sista stunden tycka oss finna tröst. Ja, hon hvilar nu, den hulda engeln, lugn och stilla inbäddad i jordens kalla famn; den ljusa blicken sluten för all jordisk fröjd och smärta. Jag har verkeligen alldrig bivistat någonting så högtidligt som i dag, den sorgliga begrafningen hos B s om hvilken jag äfven i korthet här vill meddela dig.
Cederström, Rudolf: Knappt har den Svenska nationen, efter att för få år sedan hafva antagit ett nytt myntsystem, nu med detta års första dag börjat laborera med detta nya system för mått, mål och vigt, förr än man redan är färdig att vilja pålägga nationen ett nytt arbete i samma ämne, men i förändrad rigtning. Sådant kan icke för den Svenska allmänheten vara välkommet. Hufvudändamålet är af motionärerne framstäldt såsom utgörande öfverensstämmelse i dessa afseenden mellan de 3 Skandinaviska rikena. Jlet torde dock ej böra förglömmas, att Sverige idkar handel och trafik, icke blott med Danmark och Norige, utan äfven med Finland, Belgien, Holland m. fl. länder, äfvensom med de transatlantiska länderna. Jag tror derföre, att öfverensstämmelsen mellan de 3 nordiska rikena icke förtjenar ensamt tagas i betraktande. Något helt annat hade varit, om i Hr Wallenbergs motion blifvit föreslaget, att införa meter-systemet; men derom finnes icke ett enda ord i hans förslag till beslut. Icke heller tror jag, att man på underhandlingens väg skulle komma till något hugnelig! resultat. Jag påminner mig, huruledes, vid öfverläggningen härom inom Utsk:t, en ledamot, som, lika med mig, är uppfödd i en pro - Den 14 Februari e. m. 439 vins närbelägen lill riksgränsen, yltrade sig känna ganska väl våra bröder Norrmännen. Om vi föresloge dem att antaga ett gemensamt system för mynt, mått, mål och vigt, så skulle de, efter bans förmodan, ganska säkert svara: »ja, om ni vill antaga vårt system, men eljest icke!» Då nu äfven den 3:dje Skandinaviska staten skulle med oss sammanjemka sig, så fruktar jag häraf skulle uppstå ett slags system, som alls icke vore något verkligt system; och då kunna vi så gerna behålla tills vidare det vi nu hafva. Att meter-systemet är bra, tror äfven jag, men det torde vara tids nog för oss att antaga detsamma, dä England först gifvit oss ett exempel att följa. Jag anhåller således om bifall till denna punkt i Utsk:ts Betänk. Frih. Baab, Ad. Christ.: Frih.
Maj;t'S som Rikets Ständers åsigt instämmer, att Riksdagar böra hvarje 3:dje år ega rum och det således skäligen kan förmodas, att Rikets Ständer, efter nämnde tids förlopp, åter blifva sammankallade, det icke kan vara af nöden att för längre tid än 3:ne år bestämma de anslag, som å Extra Statsregleringen anvisas. Enligt hvad de förutnämnde serskilda utlåtanden, som nu af Utskottet afgifvas, närmare utreda, har Utskottet tillstyr,kt följande utgifts-anslag eller låne-understöd. Utgifts-anslag För försvarsverket till landsj enligt Litt. Å, Till ridoch anspanns-persedlar för Artilleriet . 24>°oo. „ compleltering af Beväringsmanskapets beklädnad 90,000, Transport 114,000.. Stats-Vtskotlels Utlåtande} N.-o 35/f. Till Gevärs-fabricationen 180,000. „ befästning af Stockholms skärgård , 3oo,ooo. „ Carlsborgs fästning i5o,ooo. befästningar vid Carlsten och Carlskrona . 120,000. För försvarsverket till sjössj enligt Litt. B. Till Bomb-canoner för Fregatter och Canonslupar ^0,000. Fyrars och Båkars anläggning 75,000. Vattenledning vid Carlskrona 23,400. inventering af ek-virkes förrådet vid Kongl. Flottan i Carlskrona 8,000. För lättade communicationer och andra allmänna arbeten_, enligt Litt. För den nya Styrelsen för dylika arbeten, samt 1 Lärares aflöning, årligen i3,75o R:dr 55,000. Valten-communicationer: Upprensning af Båneå-elf Luleå d:o . Piteå d:o . Färja och hamn-anläggning vid Weda . 2,000. Upprensning af Indals-elfven „ Ljunga eif 3,000. „ Ljusna eif 6,000. „ Kodjupet 24,5oo.
Jag skall rätta mej efter er i allt billigt; men Britta i Gyllby kan jag inte ta till hustru. Sven. Såå, du kan inte, du? Haha! så vet foll jag hvad jag kan då! I måron kommer Britta hit och då blir det trolofning imellan er. Sätter du dej imot'et, så ska du bums ur huse. Du må dra iväg hvart du vill, ja om det vore in i mörkeste Finnskogera. Du får gå och ta dej tjenst, släpe och träle som den simpleste dräng, och te på köpe ha på ditt samvete, att du samlat bedröfvelse öfver fars och mors grå hår. Ja, tänk på det, du! Du ska aldri ha en gla' dag mer, det är säkert. Erik. För Guds skull, var barmhertig och tala inte så! Låt mej få tid, låt mej få ... Sven. Jag vill inte höre ett ord mer! Gör nu som du har samvete te. Kom, Lisa! (^Sven och Lisa gå^) Erik (^står en stund i sorgset eftersinnande; derefter sjunger han^) Farväl nu med lycka, farväl nu med fröjd: Så mörk blef min rosende stig; Jag satt hos min Anna så glader, så nöjd Och skall jag nu skiljas från dig! Du svor mig din tro under himlen den blå, Att aldrig förglömmer du mig; Och jag dig nu gifver min ed deruppå, Att aldrig så sviker jag dig! Väl tillrar på kinden den hetaste tår, Men hjertat det fröjdar dock sig; Ty intet min kärlek att släcka förmår, Och Anna är trogen mot mig. (^går in i stugan^) INDELNINGEN eller TAFLAN. (^Öppen plats, omsluten af barrskog. I fonden en sjö. På ena sidan af theatern en liten grå torparstuga nära sjöstranden. På andra sidan midt emot stugan en kulle, dit en gångstig leder. Derbortom berg och skog.^) FÖRSTA SCENEN. ^Ljud af kreaturs-skällor bakom scenen. På kullen framträder^ ANNA ^och sjunger. Vid slutet af hvarje vers blåser hon i ett vallhorn. I villande skogen Jag vallar min hjord; Han följer mig så huld och trogen, Han fattar mitt ord
Lispuudet böra bibehållas oförändrad, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, bestämmes införsels-dgiften å denna artikel till 1 R:dr 16 sk. lispundet. Resultatet af voteringen har varit 80 Ja och 38 Nej, samt en casserad sedel. Varande, enär Ja vunnit, införselstullen å Smör oforändrad. j3:dje Voteringen (109:<>) Den, som gillar den af Utskottet tor Mascovadeller brunt och gult, ordinärt Terresoch Tetessamt hvitt Puder Socker föreslagna infot selstull, 3 sk. skålpundet, rostar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer derå nu gällande iuförselsafgifl 2 sk. 6 r:st, att fortfara. Furstdrkta Sia's-ZJIskottets Memorialj N:o 27rf - 27 Voteringen har utfallit med 84 Ja och 35 Nej. Som Ja vunnit, är införselstullen å ifrågavarande slags socker bestämd till 3 sk. per skålpund. 7 4:de Voteringen (110:o) Den, som vill, att lin contraproposition i hufvud voteringen om den under Socker förekommande rubriken: ”krossadt Lump-, Havana-jTerressamt andra till sockerhalten lika slag” skall antagas Kidderskapets och Adelns beslut, att infoiselstullen derå bör utgöra 6 sk. skålpundet, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, antages till contraproposition Borgare-Ståndets beslut, att nuvarande utförselstull, 5 sk. skålpundet, skall för sagde rubrik bibehållas. Vid sedlarnes öppnande hafva befunnits 76 Ja och 42 Nej, samt en casserad sedel.
För år i83o. Från Stats-Contoiret. För år i83i. Från Stats-Contoiret. 180,000 — Riksgälds-Contoiret 240,400 — Banken 400>000 För år 1832. Från Riksgälds-Contoiret 240,400 — Banken 400»000 För år i833. Från Riksgälds-Contoiret 240,400 — Banken 200,000 Extra anslag. För år 182g. Till Canaler och Strömrensningar: aa Exp.-Utsk. Förslag till und. Skri/v, IV.o 466. Götha Canal ... För tillfälliga och serskilda utgifter Till Försvars-verket i allmänhet 564,000 Garnizons-sjukhuset i Stockholm 33,000 Andra Lif-Gardes Casern-byggnad i5,ooo 612,000 Till Canaler och Strömrensningar: Götha Canal 290,000 Södertelje Canal ränta ä 5 proc. å den uti Riksg.- Contoiret inne stående repara tions-fond i,5oo Till försvarsverket i allmänhet 564,000 100,000. 1,016,183. Forsla* lill und. Skrifv. N.o 466. a3 Transport 564,ooo. i,ii6,i83. Garnizons-sjukhuset . 02,000 Casernbyggnaden i5,ooo ■ ° -6i i.ooo Till Canaler och Strömrensningar; Götha Canal \ 224,000 Södertelje Canal i,5oo Strömrensningar 5o,ooo ^ 270,500 För tillfälliga och serskilda utgifter ... 18,00a Fo> är i832. Till Försvars-verket i allmänhet 564,000 Garnizons -. sjukhuset 32,ooo Casernbyggnaden x 5,000 611,000 Till Canaler och Strömrensningar: Gölha Canal... xii,ooo Södertelje
En person, som gifvit under hela sitt lif, kan icke ha mycket kvar, då hon dör, och det är ju bekant, att det för ett par år sedan bland hennes vänner var ganska allvarligt fråga om att sätta i gång en nationalsubskription till hennes förmån. Det behöfdes nu icke. Hennes eget räckte, och det blef till och med ett par tusen öfver. Enligt hennes testamente, som upprättades för femton år sedan, skall på hennes begrafningsdag utdelas 150 kronor till de fattiga i Strömstad och 100 kronor till de fattiga inom Östermalms församling. Hvad som blir öfver af kontanta penningar, tillfaller fattiga fiskare i Strömstad. Till sin födelsestad har hon äfven donerat alla i hennes ägo befintliga öfversättningar af hennes arbeten till främmande språk. Bland hennes smycken, hvilkas försäljningssumma tillfaller Strömstads fattiga, finns ett mycket dyrbart guldarmband, en present af Familj-Journalens utgifvare. Detta armband har hon skänkt till Strömstad med föreskrift, att det skall behållas i stadens vård och icke säljas förr, än nöd och olycka öfvergå staden. Hennes linne och sängkläder skola fördelas bland Östermalms fattige. På allt annat skall auktion äga rum, hvars försäljningssumma är anslagen till de fattige. Bland hennes kvarlåtenskap torde hennes böcker — alla med hennes egenhändigt skrifna namnteckning — tilldraga sig den största uppmärksamheten. I sanning — då man läser alla dessa fö- reskrifter i hennes testamente, alla vittnande om hennes goda hjärta för de fattige, så förstår man, att Emelie Flygare-Carlén icke hörde till dem, som taga något med sig i grafven, och som endast med svårighet skilja sig från den jordiska mammon. Det var något helt annat, hennes hjärta trådde efter. Berör det icke själens djupaste strängar, då man bland hennes sista föreskrifter finner uttryckt den önskan, att hon måtte få med sig i kistan de mellan henne och Edvard Flygare växlade brefven samt Johan Gabriels bref som fästman — alla sirligt inlagda i buntar? Till och med » Carlos » gamla hatt med det demokratiskt röda fodret skall följa henne på den sista resan.
Det torde vara R. o. Ad. bekant att vid talmanskonferensen i går förevar fråga om riksdagens afslutande; att dervid den mening gjorde sig gällande, att detta kunde ske snart nog eller i början af nästa månad. Det är klart att möjligen de beslut, hvari Sten här stannat, föranleda dels ett försök 154 Den 12 September e. m. inom Utsk:t till sammanjemkning, dels, ifall en sådan icke är möjlig, votering i förstärkt LagUtsk., oell hvarje dags upskof förhindrar eller försvårar således möjligheten af frågans afgörande. Vid sådant förhållande måste jag anhålla att äreudet föredrages i sin ordning. Hr Hjärne: Utan afsrde på den ifrågav:de broschyren, hvilken jag för min del icke anser utgöra tillräckligt skäl för upskof i frågan, enär man icke kan veta hvad densamma innehåller, tror jag dock att detta vigtiga ärende fordrar den noggrannaste pröfning och att derföre det vore önskligt, om tiden för denna pröfning utsträcktes något längre än till nästa plenum. E. o. Ad. vet att på bordet hvila f. n. ganska vidlyftiga Belänk:n, bland andra förslaget till kommunallag, som också fordrar ganska lång tid att instudera, och den närmast förflutna tiden har verkligen, i synnerhet för de ledamöter, som arbeta i Utsk:n, varit så uptagen af behandlingen utaf riksdagsärender), att man icke haft tid egna särskild upmärksamhet åt sådana mål, som icke varit närmast förhanden. Många nied mig tror jag således icke haft tid tänka på denna fråga, sedan den på detta rum förekom; den innehåller, som vi veta, flera ganska vigtiga principfrågor, som ännu icke blifvit afgjorde, och jag skulle derföre vara ganska nöjd, om något längre rådrum lemnades för detsammas granskande. Den af Gr. Sparre yttrade farhåga tror jag icke är grundad, ty kommunalbetänk:t, som är af vidlyftig beskaffenhet och nu först kommer under pröfning, grundar sig på en K. Propos. och det är således anledning förvänta att K. M. icke afslutar riksdagen, förrän detta vigtiga ärende är till slut af E. St:r afgjordt, och inom den tiden tror jag att alla andra mål af vigt hinna att af E.