Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs ånyo och återremitterades Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utslcottens Betänkande N:o 12, i anledning af väckt motion om fördelning på vissa år af kostnader, som i och för allmänna byggnader från boställen utgå. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde Utlåtanden: N:o 168, i anledning af väckt motion om bidrag af allmänna medel till Pensionsinrättningen för Svenska Läkare, deras enkor och barn, bifölls; N:o 169, i anledning af väckt motion om pension för aflidne Intendenten Theodor Sandströms enka och barn, återremitterades; N:o 170, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående pension för framlidne Landshöfdingen m. m. C. U. Nermans vnka, bifölls; N:o 171, i anledning af väckt motion om förhöjning af den, ryttare och soltater, från Wadstena krigsmanskassa tillkommande, pension, bifölls; N:o 172, i anledning af väckte motioner angående förändrade grunder för Pensionering af 3ustitia;-råd; bifölls. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 30, med Utlåtande angående Talmannens i Bonde-Ståndet vägran af Proposition på en inom Ståndet väckt fråga om remiss till Bevillnings-Utskottet af Särskilda Utskottets för behandling af bränvins-frågan förslag till författning om bränvins tillverkning. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Belänkanden: N:o 110, i anledning af väckta motioner om inrättande af kommunal-nämnder; och N:o lil, i anledning af väckt motion om ändring i sättet för den s. k.
Öfver 100 R:dr till och med 200 R:dr . .. — 10. derutöfver till och med 5,000 R:dr, för hvarje fulla 100 R:dr . — 20. för hvarje fulla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger Öfver 5,000 R:dr till och med 10,000 R:dr 30. för hvarje lulla 100 R.dr, hvarmed behållningen stiger öfver 10,000 till och med 20,000 R:dr 40. 380 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skri'/veise N:o 136. för hvarje fulla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger öfver 20,000 lill och nied 30,000 R:dr för hvarje lulla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger Öfver 30,000 till och med 40,000 R:dr . - för hvarje fulla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger öfver 40,000 till och med 50,000 R:dr för hvarje fulla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger olver 50,000 till och med 60,000 R:dr för hvarje fulla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger öfver 60,000 till och med 80,000 R:dr samt för hvarje fulla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger öfver 80,000 R:dr Har afliden person på flera orter efterlemnat egendom, hvaröfver särskilda bouppteckningar blifvit upprättade, skall sammanräknade behållningen, enligt dessa bouppteckningar, tagas till grund för karteringen, hvilken bör lör samtlige bouppteckningarne kontrolleras vid deri Rätt, inom hvars domvärjo den aflidne vid dödsfallet varit mantalsoch skatlskrifven. Kartor, geometriska, som ulgifvas från Landmäteri-Kontoret i Slockholm samt af Landtmätarne i landsorterne: Tor hvarje hell hemman derunder till och med trefjerdedels hemman derunder
Jag kan i sanning ej dela samma tanka och tillhör mig ej heller ett så egenmägtigt bedömmande, utan skulle snarare i Herr Lagerlijelms ställe, för att på lämpligare sätt bekräfta mina påståenden, begärt undersökning af sakkunnige män j, hvilka ej allenast kunnat bestyrka nödvändigheten af 600 kannors Brännvins-Pannor för Ättike-bryggden, utan äfven det konstiga och obegripliga af sjelfva tillverkningen; Herr Lagerhjelm påstår ytterligare, att beredning af Alcohol eller sprit för Ättike-jäsning icke kan förvexlas med Husbehofs-bränning efter som förbrännan i båda dessa tillverkningar undergår en olika chemisk behandling, detta lärer dock ej ske på annat sätt, än att den vanliga förbrännan får rinna på så kallad Ättike-Mor, hvarigenom denna vanliga förbränna får en sur och obehaglig smak, ej liknande Brännvin men duger likaväl till Ättika, och alldrabäst till Brännvin j emedan den just medelst denna syra efter distillationen får närmaste smak Betänkan den. 211 med Cognac, lieldst den så kallade Svenska Cognac’11 göres genom tillsats af Ätlike-aeter. förmåga söka att befo dustrien, jag har länge derom bemödat mig, utan att genom vältalighetens förtjusande framställning försköna ett bemödande som ej är sällsynt i vårt Land, fast oftast, dold under modesliens mantel, jag anser derföre ej billigt att tillverkningen af ett sådant rå-ämne för Ättike - bryggden som af hvarje Svensk Landtman emot åtagen Skatt får tillredas, utan afgift blifver enskilde Fabriker tillåten. Då Herr Assessor Lagerhjelm uti sin reservation i synnerhet synes ifra for Gripsholms Fabrikers behof af uppmuntran och vård, så kan jag ej underlåta yttra den mening att denna Fabrik ej saknar både understöd och uppmuntran.
(Rigs Afd.) Ridderskapet och Adeln saint Preste-ståndet hafva till Stats-Utskottet återremitterat detta Utskotts t ofvannämnda Utlåtande framställda samt af Borgareoch Bondestånden bifallna förslag, att Rikets Ständer, med förklarande att hvad, utöfver dertill från Riksgälds-kontoret redan utbetalde summor, kan utaf de vid denna riksdag till Statens jernvägs-anläggningar beviljade anslag erfordras för innevarande års arbeten, skall från nämnde verk, uppå vederbörliga req visi tioner, utanordnas, måtte besluta, att utaf samma anslag en summa af högst sju millioner R.dr Runt bör under hvartdera af åren 1858 och 1859 för sagde anläggningar, i mån af behof, Kongl. Majit af Riksgälds-kontoret tillhandahållas, samt att hvad utaf ifrågavarande anslag dessförinnan icke blifvit hos detta verk lyftadt, bör derifrån i föreskrifven ordning utbetalas under loppet af år 1860. I anledning af detta förslag har inom förstbemälde 2:ne Riks-stånd hufvudsakligen anmärkts och yrkats, att då den till 30,000,000 R:dr Runt uppgående anslagssumma, som, enligt Kongl. Majits nådiga proposition, borde vid denna riksdag beviljas, för att under åren 1857, 1858. 1859 och 1860 kunna till ifrågavarande föremål användas, blifvit af Rikets Ständer nedsatt till 20,000,000 R.dr samma mynt, skulle det, såsom Herr Björck i sin emot Utskottets framställning afgifna reservation erinrat, icke vara med Rikets Ständers förut fattade beslut förenligt, att sedan nära 5.000,000 R:dr under innevarande år redan utbetalts i afräkning å den be Bih. tilt R. St.
Hvad beväringens beklädnad beträffar, anser jag Utsk:s förslag vara nyttigt. Jag tror, att det låter sig göra att få allmogen att hålla kläder, synnerligast om snitten får blifva öfverensstämmande roed hvarje provins’ sed. Det är troligt, att det icke {åter så hastigt göra sig; men man kan dock förvänta, att det, på sätt sam skedde på Gottland, inom några år skall kunna införas. Om förhållandet emellertid är sådant, som jäg hört, att beväringens beklädnad skall befinna sig i det bristfälliga skick, att man ej utan fara för ungdomens helsa kan använda densamma, anser jag det vara StatsUtskts pligt att yttra sig i den delen och, om medel till bristens afhjelpande saknas, åtminstone tillstyrka ett medgifvande från Representationen, att förrådens tillgångar för ändamålet må medtagas för att sedermera, då man har bättre råd, åter fyllas. För öfrigt får jag äfven, i consequens med min uttalade princip, tillstyrka en särskild utgift, nemi. för Lifbeväringen, hvilket Den 27 Maj. 3o3 reg:te jag anser behöfligt, så länge bevärlssystemet ännu icke är mera utbildadt. Jag väntar nemi. af de experimenter, som detta reg:te skall visa, att Representationen skall finna, det beväringen kan visa ganska vackra resultater, äfven då ingen stam finnes, hvaruti beväringen kan insättas. Då Regeringen mera genomför bevärtssystemet medelst indragning af någon del utaf indelta armeen, är min öfvertygelse, att Lifbevärrs-reg:tet blir öfverflödigt. Men nu måste man betrakta det såsom ett nödvändigt experiment-re:gte, nyttigt för vårt bevärrssystem. På samma skäl och af samma orsaker skulle jag önska, att Utsk. kunde finna medel äfven för Hallands bataillon, hvilken lika litet kan undvaras. Men då jag strängt vidhåller den principen, att Utsk. icke är någon krigsminister, och då jag finner, att K.
S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet följande inom Ståndet i dag afgifne motioner: l:o al Kongl. Hofpredikanten Wensjoe, om behof af en egen gemensam kyrka och skola för Stockholms Garnisons-regementen, jemte hvad med anledning deraf blifvit yttradt; 2:o af Doktor Nordlander, om åtgärders vidtagande till förbättrande af Lotsoch Fyrverket i de Norrländska farvattnen, tillika med dervid afgifna yttranden; 3:o af Kyrkoherden Ollerström, rörande skjuts-skyldigheten; -4:o af Domprosten Björling, angående sabbatens helighållande; och 5:o af Biskop Thomander, om indelningshafvares ränte-uppbörd. S. D. Remitterades till Bevillnings-UIskottet Prosten Meléns denna dag af gilna motion, angående förändring af 2 mom. 25 § i Kongl. Förordningen den 18 Januari 1855, rörande vilkoren för bränvins försäljning, tillika med dervid gjorda anmärkningar. S. D. Remitterades till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ut skotten: l:o Komminister Beckmans i dag väckta motion, om förordnande af SvenskNorrsk Pastor i New-York, jemte ett af Biskop Annerstedt dervid afgifvet yttrande; och 2:o en af Kyrkoherden Otterström denna dag framställd motion, angående Landsliskals-tjensternas antingen indragning eller förseende med lämplig lön. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Banko-Utskottets Memorial, N:o 3, med öfverlem nande af Banko-fullmäktiges till Banko-Utskottet afgifna Berättelse. Memorialet och Berättelsen lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo följande bordlagda motioner, nemligen: Herr Lallerstedts, N:o 104, rörande lagstiftning för Privatoch Filial-Banker.
Mejeribyggnader, Lån till uppfö- rande af, vid Landtbruks-skolor m. nr. 4 1 196 — b. 29 Juli b. 2 Aug. g. 2 Aug. b. 5 Aug. Mensalhemman inom Götheborgs Stift, om rätt för åboer derå att dem till skatte lösa 4 1 130 — b. 10 Juni b. 10 Juni b. 10 Juni 14 Juni Svar på återremiss 4 1 222 — a. a. 11 Aug. a. a. 9 Aug, a. a. 11 Aug. 1. b. 11 Aug. Metallvågar, om deras upphörande i Westerås, Arboga, Köping och vid Strömsholm 8 — 134 — b. 29 Sept. b. 2 Okt. b. 29 Sept. b. 30 Sept. Ministerstaten, se Stats-Reglering. / — 37 — M. Kongl. Proposit eller Skrifvelser Samling. > Cu CD ö S" aq • eller Memorial. a 5 & a § !.£- Q - Riks-Ståndens Beslut. BondeN:0 N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:0 8 Missgcrnings-Balken, Förklaring af 1 Kap. 2 § äng. gäckeri med sakramenten — 7 1 35 — å. 21 Juni å. 28 Juni b. 16 Juni b. 16 Juni Svar på återremiss — 7 1 50 — b. 14 Nov. b. 11 Nov. g. 14 Nov. g. 11 Nov. 189 46 » Ändring af 20 Kap. 6 § och 24 Kap. 8 § deri, ang. ansvaret för begagnande af lifsfarligt vapen — 7 1 58 — b. 20 Nov. b. 20 Nov. g. 22 Nov. g. 20 Nov. 202 48 Missväxtår, behöfvandes undsättning i, Se Undsättning.
Den samlar Banko-Ulskottels Memorial N:o 10. 3t en vinst, som i sednare tider bortskänkes, för att ånyo börja samma Penelopsarbete. Att kunna finna ett sätt, som på samma gång det konsoliderar Bunken, äfven kunde underlätta den allmänna rörelsen, vore en dubbel vinst. Jag tror att detta bäst kunde uppnås, om Banken finge behålla hela eller åtminstone största delen af sin vinst, som då skulle ingå till reservfonden, för att sedan, i mån af behof, kunna användas antingen i utlåriingsväg eller företrädesvis till inköp af Hypoteksbanken» af Regering och Ständer garanterade, med fem procent ränta löpande obligationer. Derigenom skulle en lättnad beredas för det tryckta jordbruket. Sjelf jordbrukare och som sådan bäst kännande dess behof, bör det ej förvåna någon att denna landets modernäring ligger mig varmt om hjertat, isynnerhet, som af densamma utgår grundvalen så väl för Statens förvaltnings—institutioner, som produktiva näringsgrenar. Jag vet mycket väl, att den moderna finansoch bankläran ej vill understödja denna landets vigtigaste näringsgren, hvadan ock bankväsendet tagit den nymodiga rigtningen, att endast vilja vara en förläggare för köpmanskap, fylla sin portfölj med s. k. korta papper; men för en Bank måtte det väl vara mycket fördelaktigare att tillegna sig säkra framför korta hypotheker. Uti en tid då jordbruket oroas genom sednare årens tullagstiftning, som synes hafva skakat det i dess innersta rot, kan fosterlandsvännen ej med likgiltigt öga se dess bekymmer, som trycker dess idkare. Huru den förläggare: Statsmagterna för ett par riksdagar sedan lemnade en grundfond för bemälda bank åtta millioner i statsobligationer och huru den varit i tillfälle att kunna uppfylla sin bestämmelse, känner hela landet. Hypotheksföreriingarne hafva öfverflöd af fullgoda säkerhetshandlingar, men Hypotheksbanken kan under närvarande förhållande ej skaffa några penningar. Och under en till obestämd framtid suckar jordbrukaren och räcker ut åt alla håll sina om hjelp bedjande händer. Regeringen kan ej skänka annan tröst än en jordbruket tillintetsägande tulltaxa. Representationen rycker på axlarne.
N:o 26, i ani. af väckt motion (N:o 486), om förbud emot befälets inblandning vid afslutande af kontrakt emellan rotehållare och soldat; samt N:o 27, i ani. af väckt motion (N:o 510), om ändring i bestämmelserna rör:de soldat-torp. Föredrogs samma Utsk:s d. 27 sisth December bordlagde Mern. N:o 28, i ani, af väckt motion (N:o 3i>), om dels förändrade vilkor för lärares vid elementarläroverken uppfattning i högre lönegrad, deras pensionering m. m., dels ock rättighet för läraren i teckning vid Skara högre elementarläroverk, Mankell, att, vid fråga om uppflyttning till högre lönegrad, få beräkna äfven de år, han före 1860 vikarierat i nämnde befattning. Flere ledamöter begärde detta Mern. ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Frih. af Ugglas, Gustaf: Jemte det jag instämmer uti nu framstälde yrkande om bordläggning af förev:de Mern., anhåller jag att med afgörande af detsamma måtte få anstå, intilldess kändt blifvit, hvad beslut Borgare-St. i frågan fattat. Till detta förslag lemnade R. o. Ad., uppå framställd propos., sitt bifall. Föredrogs, men begärdes ånyo på bordet, samma Utsk:s Mern. N:o 29, i ani. af vackt motion om inrättandet af en pensionsfond för handelsflottan. Föredrogs samma Utsk:s Mern. N:o 30, i ani. af väckt motion, rör:de manufakturdiskontens upphörande. Efter det flere ledamöter begärt förnyad bordläggning af ifrågavtde Mern , anmälte sig och yttrade Hr von Koch, Nils Samuel: Jag hemställer, att med pröfningen af detta Mern. måtte anstå, intilldess kändt blifvit, hvad beslut Borgare-St. i frågan fattat.
Menskor och gudar parade sig huller om buller utan att begära lof och gudar hjelpte unga flickor att rymma från gamla gubbar, presten stiger ner ur templet, der han ledsnat hyckla, och med vinrankan om sin fuktiga tinning dansar han cancan med hetärerna. Det var rent spel! Det gick i honom såsom Guds ord och han hade intet att invända eller anmärka; det var som det skulle vara, just så. Var det osundt? Nej! Men att vilja tillämpa det i lifvet, dertill hade han icke någon åtrå. Det var ju teaterpjes, det var overkligt, och hans synpunkt var ännu och skulle alltid bli estetisk. Hvad var det der estetiska, under hvilket så mycket kunde smuglas in, under hvars betäckning så många medgifvanden kunde göras? Ja, allvar var det ej; skämt icke heller; det var något mycket sväfvande. Decamerone förherrligade lasten, men dess estetiska värde qvarstod. Hvad var det för värde? Etiskt var den boken fördömlig, men estetiskt berömvärd. Etisk och estetisk! En ny, dubbelbottnad trollask, ur hvilken efter behag framplockades myggor eller kameler. Men pjesen gafs med auktoritet på kungliga teatern och spelades af de mest framstående artister, sjelfva Knut Almlöf var Menelaus. Generalrepetitionerna utfördes med frukost, der konungen och gardesofficerare närvoro som värdar. Detta visste pojkarne genom kammarherrens son, som gaf dem teaterbiljetter. Det var på hög befallning nästan! Emellertid steg skriket högt likasom förtjusningen. Man kunde icke tala utan att dra in ett uttryck om Sköna Helena. Man kunde icke läsa Virgilius mer, utan att man öfversatte Achilles med den morske Achilles. Johan som först fick se pjesen när den spelats ett halft år, blef till och med af latinläraren, då denne begagnade ett citat ur stycket, som Johan ej förstod, tillfrågad om han ej sett Sköna Helena? Nej! Åh, kors bevare oss, men den får han lof att se! Man måste se den; och han såg.
Jag vet blott en enda man, (som också skref en aldrig tryckt tidning) hvilken fullkomligt kunde mäta sig med Dahlgren i konsten att fabricera humoristiska elakheter, åt hvilka de som träffades måste sjelfva skratta för att hafva rättighet att skratta åt andra: ty vid dessa strålbad är det oundgängligt nödvändigt att emottaga dem, såsom en uppfriskande dagg emottages af gräset på marken. Daggen svalkar, men gräset behöfver ett mildt solsken för att åter bli torrt och lyfta sig. Mannen i fråga, om hvars sista lefnadsöden, så väl Hammarsköld i »Svenska Vitterheten», som Atterbom i sina »Siare och Skalder» synas okunniga (den senare säger efter att hafva citerat den förres biografiska notis: »Och mera derom vet – tills vidare – icke heller jag»), denne man, som så helt och hållet försvann i dunklet, framlefde sina sista lefnadsår i min födelsestad Strömstad, der han, dag efter dag mättade sitt för lifsuppehälle skrifna veckoblad med all den skämtsamma galla han egde qvar. Och den befans ej så ringa. Det var Johan Magnus Lannerstjerna, teaterförfattaren och skalden, Gustaf III:s förskjutne gunstling, på hvars poem »Pageaden» konungen en dag sjelf – under Lannerstjernas pagetid – behagade att läsa korrektur. Detta korrektur finnes ju ännu på akademiska biblioteket, men fick på goda skäl ej tryckas. Kapten Lannerstjernas rätta glanspunkt inföll något senare, då den lifsglade, snillrike mannen blef hyllad så väl för sina sånger och dramatiska arbeten som för sina berömda tal i Par Bricol. Men plötsligt förlorades icke ensamt den kungliga nåden; han nödgades taga afsked och icke blott mista hofvets solsken, i hvilket han så väl trifdes och det härliga kamratskapet inom hvars krets han var så uppburen, utan äfven se kronorna i sällskapet Par Bricols festsal slockna och aldrig mera tändas för den fordom sjelf så lysande bricolisten. – Och allt detta för en qvinnas skull!
Frän Vällo/l. Borgare-Ståndet. S. D. Till Stats-Vtskottet remitterades en af Ilr Brinch, med anledning af 56 § Riksdags-Ordningen väckt, motion, hvaruti föreslås, att till det vid 1834 och 1835 årens riksdag för Expeditions-sekreteraren och Riddaren Johan Gabriel Richert, såsom ledamot af den då upplösta Lag-kommittéen, anslagna arfvode å lndragnings-staten af 833 Rdr 16 sk. årligen 1851 års Ständer må lägga ett ytterligare årligt arfvode för Expeditions-sekreleraren Richerls öfriga lifstid af 1,166 Rdr 32 sk. allt banko, uti hvilken motion BorgareStåndtes samtlige närvarande ledamöter instämt. Frän Vcillofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets betänkande, N:o 5, angående tullbevillningen; Härvid förekommo: J:o Utskottets hemställan, pag. 2, att der omförmälde, af Hr Friherre Cederström, 1?., Hr Doktor Sandberg, Hr K A. Almgren och Nils Stridlund väckta motioner icke måtte till annat beslut föranleda, än att de bestämmelser i gällande Tulltaxa, hvaruti ändringar af Utskottet icke föreslås, fortfarande bibehållas.
Ecklesiastik-departementet, innefattar Rikets Ständers derom meddelade beslut enligt Förstärkta StatsUtskottets Memorial N:o 204, sid 1—2. 151 g, mom. 1, angående ytterligare anslag till fortsättande af reparations-arbetena å Linköpings domkyrka, öfverensstämmer med Rikets Ständers beslut enligt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 196, sid. 1—2. Mom. 2, angående det viii denna riksdag beviljade stats-bidrag för enahanda arbeten å Westerås domkyrka, innefattar hvad Rikets Ständer genom bifallandet af Utlåtandet N:o 103 beslutat. 152 §, angående inköp af boställen för predikanterna i Trehörningsjö kapellag inom Wester Norrlands och Malå kapellag inom Norrbottens lån, grundar sig på Utskottets af Rikets Ständer gillade framställningar i 6:te och 7:de punkterna af Utlåtandet N:o 123. 153 §, innefattar de af Rikets Ständer beviljade anslag för läroverks-byggnaden i Lund, enligt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 204, sid. 12, i Helsingborg enligt samma Memorial sid. 11, i Oscarshamn enligt samma Memorial sid. 16, i Carlstad enligt Utlåtandet N:o 123, 101:sta punkten, i örebro enligt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 204 sid. 10 och i Fahlun enligt samma Memorial N:o 204, sid. 11—12. 154 §, angående lånet till uppförande af nytt hus för elementar-lärovcrket i Jön köping, grundar sig på Utskottets godkända tillstyrkanden dels i Utlåtandet N:o 123, 105:tc punkten, och dels i Utlåtandet N:o 178, 23:djo punkten.
Och jag hemställer till den värde Talaren, i hvad' ställning allmänheten och i synnerhet vi såsom Domare skulle befinna oss i afseende på alla de mål, hvilka vidröras Författningar, sorn utkommit denne nämnde 36a pen 19 Julii f. m. tid, om icke desse Författningar fingo tillämpas. Når Konungen och Riksens Ständer eller L-*gstiftarne icke hafva tillfälle, att pröfva hvilka af desse Författningar skola anses gällande eller upphäfvaSj år jag fullkomligen Öfvertygad, att alla före 1809 utfärdade Författningar måste anses gällande, intill dess de af Konungen och Riksens Ständer varda upphåfne, och jag öfverlemnar till hvar och en att eftersinna, om icke, vid alla revolutioner och Regements-förändringar, de förut gällande Ragar blifvit respe. cterade, på det folket icke skulle försättas i laglöst tillstånd, för det att nationen ombytt styrelse-former. När vi således haft flere Riksdagar sedan år 180g, och några förändringar icke skett med åtskilliga Lagar, så tror jag att både Allmänheten och Domarne böra vara öf\ertygade mäste blifva gällande, intill dess andra af Kongl, Majit sanctioneras och till efterrättelse Utfärdas, I öfrigt anser jag den frågan om gällande egenskapen af desse före år 180g emanerade Författningar icke tillhöra Lagutskottet, utan vara constitutionel, men frågan om straifets bibehållande, skärpning eller mildring för fångspillning, i anseende till de dervid gjorde anmärkningar , böra till LagUtskottets vidare pröfning återförvisas. Herr Cederfelt]öld; Man har satt i fråga trovärdigheten af min uppgift om den i 177g års Regerings-form bestämde inskränkning i Konungens magt att stifta Lag; jag anhåller derföre att få upplåsa 4o §, af nämnde Hege*: Den 10 Julii /, m. rings-form. Den lyder sålunda; "Ej må Konungen någon ny Lag utan Ständernas vetJkap och famtycke gjöra, eller någon gammal afjkaffa ”
Berörde förslag inverkar väl icke direcle på nu blifvande Stats-reglering; men, da detsamma afsett beredande af framlida besparing i kostnader, har Utskottet, af här förut anförde skäl, trott besluten härom böra blifva föremål för votering i Förstärkta Stals-Utskoltet och hemställer, huruvida icke, vid pröfning af berörde skäl , Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet skulle finna godt att voteringen medgifva. För motsatt fall, och då, om än skälig anledning till Utskottets förslag om votering icke saknas, härvid likväl förekommer, alt, enär Utskottets tillstyrkan afser underdånig framställning till Kongl. Maj:t om vidtagandet af åtgärder, som på Dess höga pröfning ankomma, denna fråga jemväl skulle kunna hänföras lill sådane önskningsmål, hvilka, då 2:ne Stånd stanna emot 2, jemlikt y5 §. Riksdags-Ordningen, böra förfalla, har emedlertid Utskottet tillika ansett sig böra till Borgareoch Bonde-Stunden hemställa, om icke, i nämnde fall, vid det måhända något tvetydiga förhållande, hvaruti frågan om detta ämnes rätta behandling sig således befinner, dessa senare Riks-Slånd skulle vilja låta bero dervid, att Utskottets omförmälde tillstyrkan må förfalla. 6:te punktenj i fråga om tillökadt antal Ledamöter uti Svea och Götha Hof-Rätter, samt yxle punktenj rörande löneberäkniogen för den beviljade ökade Betjeningen i Götha Hof-Rätt, äro uppskjutne af Ridderskapet och Adeln , i afbidan å kännedom om alla Riks-Ståndens beslut, i anledning af Slals-Utskoltets Utlåtande N:o 92.