Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. skulle sitta här i medelpunkten af landet och fördela 100,000 rdr på 1,500 gästgifvaregårdar, efter framställning af 24 landshöfdingar, emellan flera tusen skjutsande. Detta vore långt ifrån praktiskt, och det förundrar mig, att detta förslag funnit gehör hos R. o. Ad. Det skulle komma att bero på landshöfdingarne hvilka hemman som skulle få ersättning och huru mycket det eller det hemmanet skulle få. Huru stort skjutsningsbesväret än är, så tror jag dock icke att Sveriges 56,000 skjutsningsskyldiga hemmansegare behöfva taga emot någon nådegåfva och förvandlas till gratialister. Hvad jag begär är att principen må blifva erkänd. Om jag har en fordran, så kan jag möjligen nöja mig med att gäldenären erkänner sin skuld och säger: »jag kan icke betala allt nu, men jag skall göra en afbetalning och betala resten framdeles»; men jag kan icke nöja mig med att han säger: »jag erkänner icke min skuld, men här har du en nådegåfva.» Jag skulle på det högsta undanbedja mig en sådan. En talare har här meddelat åtskilliga upplysningar, hvilkas sanningsenlighet jag icke betviflar, ty de äro säkert tillämpliga på Skåne; men Gr. Björnstjerna har citerat hans ord så som om han menat att i hela södra och medlersta Sverige skjutsningsbesväret var högst lindrigt. Om detta var hans mening, så får jag å min sida förklara, att hans yttrande icke var befogadt. Jag känner också något till denna del af vårt land, och jag vet att det passerat, att man helt nyligen fordrat ända till 75 rdr per manta] i entreprenadafgift, och vid sådant förhållande tror jag att man är berättigad att kalla denna tunga tryckande. Jag fortfar med min anhållan om återremiss. Många ledamöter ropade nu på propos. Frih. Sprengtporten: Jag finner mig förekommen af en föreg:de talare, men jag begagnar mig af tillfället för att nämna att jag icke kan instämma med Hr von Troil deri att diligensernas inrättande skulle på något sätt hafva minskat skjutsningsbesväret.
I anledning af derom gjord underdånig ansökning, har Kongl. Maj:t föreslagit att till vinoch byggnadssäd för Trollhättans från Gerdhems socken afsöndrade församling af Elfsborgs län måtte anslås 18 kubikfot 9 kannor oindelt spanmål, en tredjedel råg och två tredjedelar korn, att årligen utgå i penningar efter tioårigt medelmarkegångspris för länet; och då, på sätt af ett vid den nådiga Propositionen fogadt Statsråds-protokoll af den 13 September 1865 inhemtas, så väl domkapitlet i Skara stift och Kongl. Maj:ts Belallningshafvande i Elfsborgs län, som Kammar-kollegium och Statskontoret, öfver ansökningen hörde, till densamma tillstyrkt bifall, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må bevilja Trollhättans församling ett anslag af 18 kubikfot 9 kannor oindelt spanmål, en tredjedel råg och två tredjedelar korn, att såsom vinoch byggnadssäd för dess kyrka utgå, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit. 95:o. 1 afseende å Åttonde Hufvudtitelns öfriga, kärofvan ej särskildt om förmälda, anslag, har fråga om förändring i nu anvisade belopp icke förekommit; hvadan Utskottet hemställer, . att dessa anslag må bestämmas till enahanda belopp, som i nu gällande Riks-stat äro upptagna; 68 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 66. kommande, i följd af hvacl Utskottet uti föregående punkter af detta Utlåtande tillstyrkt och föreslagit, Hufvudtiteln att ökas med 499,984 R:dr 36 öre och således dess slutsumma, sedan, för jemuande deraf, anslaget till skrifmaterialier och expenser blifvit ökadt med 15 R:dr 64 öre. att uppgå till 4,532,000 R:dr, på sätt närlagda tabell, Litt. D., närmare visar. STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1866. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. (Fortsättning.) I 96:o. För de under Åttonde
Prot. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 22 Haft. 3 I 18 Ståls-Utskottets Utlåtande M 121. erlagd, derefter skulle lika med nämnda ränta till Stats-verket ingå, och dels att, vid inträffande åboledigheter, Krigs-kollegium skulle till Kongl Maj:t inkomma med förslag, huru med åbolediga hemmanet borde för Kronans räkning förfaras. Uppå derefter af Krigs-kollegium under den 2 April 1830 gjord underdånig framställning hade Kongl. Maj:t den \3 Maj samma år i nåder tillåtit, att ett indraget boställe vid nämnda regemente, hvilket genom dödsfall blifvit åboledigt, finge för Kronans räkning genom auktion på vanligt sätt utarrenderas under den återstående tiden för regementets förändring, äfvensom att på lika sätt finge förfaras med öfriga till förråds-kassan indragna boställen vid Westgötha regemente, då desamma blefvo åbolediga. Då emellertid regementets återgång till kavalleri efter gamla indelningsstaten kunde finnas nödig, när den för regementets förändring till infanteri bestämda lid med år 1841 tilländaginge, förordnades under den 2 Mars 1833, att arrendetiden för de boställen, hvilka genom regementets Boställs-direktion bortarrenderades, icke finge utsträckas längre än till år 1841; i anledning hvaraf Chefs-embetet vid regementet underdånigst hemställde, att som, i händelse af en sådan förändrad organisation, i enlighet med de uti Kongl. Cirkulär-brefvet den 2 Februari 1833 för Skånska Dragonoch Husar-regementerna fastställda grunder.
Bolags-reglorne borde till allmänhetens kännedom i allmänna tidningarne kungöras; 39:0 att fullständig förteckning på delegare med solidarisk ansvarighet borde hvarje år likaledes i tidningarne införas, på det att inträffande förändringar måtte blifva kände. 9 §• 4o:o Att det icke borde vara enskilde Banker förbjudet, all utgifva invisningar och vexlar å andre Banker, emedan sådant skulle medföra betydlig lättnad i allmänna rörelsen; 4i:o att credit-sedlarnes minimi-valeur, efter derom uppgifue olika förslag, måtte höjas till 75 Hulr, 3o R:dr, id R:dr eller 10 R:dr Curant; eller nedsättas till 4 R;dr eller 3 R:dr s. m. 10 §. 42:0 Att den af Utskotten föreslagna inskränkning i sedel-emission icke är behöflig och ej eller lör det allmänna gagnelig, emedan Bankerne derigenom tvingas att uteslutande egna sig åt Discont-rörelsen; varande, enligt serskilde förslag, hemstäldt, att sedel-emissionen måtte få ökas: ad) till dubbelt belopp af den contenia cassan; b) med sammanräknade beloppet af lyflade creditiv; dock ej utöfver halfva gt undfonds-suminan; c) med hälften af det belopp, som creditiv-lagare lyflat å beviljade creditiv; dmed procent af crediti v-hypolheken ; e) med någon del af begagnade cassa-creditiv, under vilkor, att säkerhels-handlingarne för grundfond och cassa-creditiv blifva af lika beskaffenhet, samt granskas och vårdas af allmän myndighet; 43:o att Regeringen borde sältas i tillfälle vaka deröfver, alt det bestämda förhållandet emellan Bankens tillgångar samt dess utelöpande creditsedlar och invisningar, bibehålies oförändradt.
Maj-.ts Kådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående rättighet för Kgl. Maj:t att, i de fall 43 $. Regerings Formen innehåller och under *34® Proposition om Kron-Prinsens rätt Kgl. Maj:ts resor till Konungariket Norrige, utnämna Hans Kgl: Höghet Kron-Prinsen till Ordförande i den dä tillförordnade Regering; Gifven Stockholms Slott d. 13 Febr. 1823. Rikets Ständer hafva, genom deras af Kgl. Msjits Högstsalige Hr Fader, d. 20 Jan. 1818 gillade beslut, såsom en ytterligare utveckling af hvad, vid 18m ars Riksdag, i afseende pä Kgb Majits Person, fasisläldt , åt Kgl. Majus Kärälskelige Herr Son, Hans Kgl. Höghet KronPrinsen uppdragit att ”vid alla de tillfällen, då "Kgl. Maj:t af sjuklighet hindras, att med Rege”ringsärenderna Sig befatta, inträda uti utöf”ningen af Konungamakten, med all den rätt ”nu gällande Grundlagar densamma tillägga, ”samt uti Kgl. Majus namn, Rikets Styrelse ”fora.” För att fullkomna verkan af detta beslut; var derföre Kgl. Majus första tanke att föreslå Rikets Ständer, att, äfven vid de tillfällen 43 §. Regerings-Formen omförmäler, åt Hans Kgl. Höghet Kron-Prinsen uppdraga Rikets Styrelse; men då, på sätt så väl nämnde §. som 8 §. Regerings-Formen innehålla, Kgl. Majit, å ena sidan, ej bort betaga Sig den rätt att, i vigtiga fall och utan omgång tili Regeringen, utöfva Sina Konungsliga pligter, när Dess Helsa sådant tillåter, och å den andra, vid det afseende på Hans Kgl. Höghet Kron-Prinsens Person nu åsyftade tillägg i Grundlagens Stadganden, trott sig, i möjligaste måtto, böra gå dessa Stadgan - ntt föra Ordet i Regeringen341 Sens anda till mötes, har Kongl. Majit, med fäitadt afseende på dessa förenade omständigheter, nödgats afstå ifrån denna Sin föresats.
Trettio Tusende (zo,ooo) I Riksdaler, säsour Ranta emot nodre förstott till Stats - Werket, sträckte möfwer del löpande äret, icke sä bewiljas, utan äro strängeligen förbudne, sä att före den i Mars - 8 n något uppå icke sär förstutas i8ii ars ansiag och Capital af betalning till Banken för det lyfkade mindre Crcditivet. Skulle den Summa af En Million Sjuhundrade Fyratio Tusende Ä techun, drade Tre (1,740,80;) Riksdaler, 4; st 9 runst. Banco, sem till StatsWerkels enstilde behof för ar >8i2 stal! astämnas, icke komma att uttagas inom 1812 sirs stut, äger StatS-Werket dock rättighet att afwen efter namnaf dennä signid utstrifwas,Te tid erhålla återstoden, at hwilka det ena söresedk^'emedan berörde Summa med Kong! och sä widare. Hwarje är i April mä nåd dör ordentchg liguid emellan Siacs-Werlet och RiksgäldS. Eontoiret upprättas, för del föregångne äret, samt 2:ne Exemplar! Stats-Com toirets godkännande aterställes Riksgälds-Contoiret, sanit dilägges räkningen uti Hufwudboken kill pcrification; Och det andra likaledes med patecknad approbation af Fullmägtige stadnar uti K:glStats' l Contoirett I händelse Bewillningen och Krigsgärden som är paräknad till Twa Millioner Femhundrade Tusende Riksdaler Specie något är stulle öswerstiga betra belopp, sa bör uti Nik-> alltid är arr anse och betragta såsom Stats-Werket tillsiagen, förar >812; Dock mä RiksgäldS-Contoiret i afräkning uppå merbcrörde i,742,8s;R:d. 4; st 9 rust.
Crediliv, Riksgälds-Contoret förut på Banken eger begagna, måtte tillhandahålla nämnde Conior, i och för denna lånerörelse, ett serskildt så kalladt Cassa-Creditiv af 5oo,ooo Rdr emot 3 procents ränta för hvad deraf uttages, hvarjemte Motionairen föreslagit, att hvad å Riksgälds-Contorets äldre Creditiv under äret funnes begagnadt, icke må ovilkorligt blifva Banken återbetaldt den 1 Julii, ulan att räkning deröfver må få uppgöras vid Augusti månads slut. Genom Protocolls-Utdrag af den 3 innevarande April, hvilket den io:de kommit Stats-Utskottel tillhanda, har Banco-Utskoltet, som serskildt för sig upptagit frågan till pröfning, gifvit tillkänna, det Ulskotlet, på anförde skäl, icke finner något hinder att tillstyrka: ''det ett Cassa-Creditiv å 5oo,ooo Rdr må Riksgälds-Contoret från Banken beviljas, till begagnande såsom reservfond i och för dess upplåning, under villkor: 1:0 att, innan någon lyftning af detta Creditiv, till större eller mindre del, får ega rum, Riksgälds-Conloiet, i likhet med hvad i allmänhet, angåense Cassa-Creditiv från Banken, stadgadt blifvit, skall för bela det beviljade Cred ili vbeloppet ställa Banken säkerhet i sådane lånedocument som Riksgäldi-Contoret innehafver; Bihang till R. St. 2 StatsUtskottets Utlåtande N:o yf-i.6. 2:0 att Banken för de å Creditivet dragne summor beräknas 5 procent till godo tills betalning sker; 3;o att detta Creditiv ej förr än i sista rummet, och då sådant för Contorets upplåningsrörelse oundvikligen erfordras, får af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret begagnas; 4:o att
Jag anhåller ödmjukast, att de Respective MedSlånden måtte genom ProtocollsUtdrag inbjudas, att uti ett lika beslut deltaga. Den 19 Junii f. m. Herr Excellence Herr Grefve De la Gardiej Jacob: Min tanka hade varit att framkomma meden dylik Motion, som den Herr Rothlieb nyss uppläst; men då den i allo öfverensstämmer med hvad jag ämnade hafva äran yttra, anser jag det öfverflödigt, och får blott förena mig med honom. Friherre Anckar sw är d > Carl Henrik, begärde Herr Rolhliebs Motion på bordet; och härmed förenade sig Grefve Florn, Claes Fredrikj samt Friherre FVrangel j Henning. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoell EkonomiUlskottets den 26 sisth Maji under N:o 122 afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande i anledning af väckt Motion om inrättande af MunicipalStyrelser i Orterne. Friherre TVrangel, Henning: Jag delar icke Grefve Hamiltons sätt att organisera Municipaliteter; men jag tror ändå, alt det vore lämpeligt, om Utskottet ville framlägga en mera ändamålsenlig plan dertill, än den ifrågavarande; emedan tillfälle dertill finnes i våra vanliga KyrkoRåd och Sockenstämmor. Sålunda skulle man, utan att besvära Landshöfdingen, kunna erhålla dylika Municipaliteter. Utskottet hade nemligen kunnat ge en större latitud åt KyrkoRådet. Jag har icke hunnit genomläsa 320 Oen 19 Junii f. ro. Utlåtandet, men om återremiss beviljas, förbinder jag mig att inkomma med ett skriftligt anförande, hvari jag skall lemna Utskottet all den upplysning jag kunnat inhemta uti ämnet. Friherre Sprengtporten , Jacob Wilhelm: Så vida Friherre Wrangels förslag ensamt åsyftar en förändrad organisation af Sockenstämmor och KyrkoRåd, får jag äran upplysa, att ett serskildt Betänkande i detta ämne inkommit till Ridderskapet och Adeln.
För den mindre bemedlade är det dessutom svårt, ofta omöjligt, att iakttaga hvad honom i detta afseende åligger, åtminstone då fråga är om något betydligare belopp; och denna svårighet ökas naturligen, då han, såsom fallet ej sällan är med en ej ringa del af den egentliga så kallade arbetsklassen, vistas på en från hemmet aflägsen ort, der lian är okänd och hvarest af sådan anledning vederbörande myndigheter sakna den kunskap örn hans ekonomiska ställning, sorn är nödig för alt kunna meddela intyg om hans fattigdom. Äfven möter för den sakfällde stundom hinder att erhålla ett dylikt intyg, då lian till gäldande af ådömde böter eger väl ej penningar, men annan tillgång, som, ehuru fullt motsvarande böterna, dock icke inom den korta tiden för besvärs anlörande låter realisera sig; en realisation, som dessutom kan icke allenast för den sakfällde sjelf, utan äfven för hans familj medföra ganska kännbart lidande, såsom då t. ex. tillgången utgöres allenast af för del dagliga bruket oundgängligt husgeråd eller egendom, hvaraf han hemlar för sig och de sina nödigt uppehälle; och lör detta lidande är det, äfven om det öfverklagade utslaget ändras, nästan aldrig möjligt att erhålla någon godtgörelse. Härförutan förtjena!* det att anmärkas, att nedsatta medel i allmänhet icke kunna återfås utan besvär och kostnad, hvarföre ock ej så sällan händer, att sådana medel icke återtagas. Det är derjemte att vänta alt de olägenheter, hvilka sålunda redan under nuvarande brottmålslagstiftning kunna härflyta från ifrågavarande föreskrifter, komma alt i ej ringa mån ökas genom antagande af den nya Strafflagen med sina jemförelsevis höga bötesbelopp. Utskottet linner således, för sin del, samma föreskrifter icke allenast vara till största delen onyttiga, utan äfven kunna verka skadligt; hvarföre Utskottet anser dem böra upphäfvas. Vid pröfning af motionärens yrkande om rättighet för målsegaude att ulan hinder af förd klagan erhålla verkställighet af utslag i brottmål, i fråga om honom tillagd ersättning, har, enligt hvad redan antydt blifvit, Utskottet funnit sig böra understödja jemväl delta yrkande.
Då emellertid kostnaden för gravering och tryckning af geologiska kartor i en femtiondetusendedels skala för hela det område, hvaröfver kartor uti samma skala snart finnas äf Topografiska korpsen fullständigt upprättade — nemligen Upsala, Westmanlands, Södermanlands, Christianstads och Malmöhus län, större delen af Calmar län samt en mindre del af Stockholms län — uppginge för omkring 80 kartblad till en summa af 72,000 R:dr för en upplaga af 500 exemplar, och till 104,000 R:drför 1,000 exemplar, utgiften för papperet oberäknad; hade Professor Erdmann, för den händelse, att anordnandet af en dylik summa för ifrågavarande ändamål, om ock på 7 eller 8 år fördelad, skulle anses innebära en alltför stor uppoffring 44 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. å Statens sida, i afseende på, det enda då återstående tredje alternativet, eller att begagna Svenska militär-kartan i en hundratusendedels-skalan nied uteslutande af terrainen, och derpå anbringa de geologiska färgerna i färgtryck, vidare anfört att, ehuru visserligen flera bland de sålunda i en hundratusendedels-skalan affattade blad, isynnerhet på vissa trakter, komme att genom myckenheten af de inrymda färger och beteckningar, erhålla ett något öfverlastadt och hopgyttradt utseende, torde likväl denna skala kunna uppfylla närvarande tids fordringar vid allmängörandet af de nu pågående geologiska undersökningarnes resultat, så mycket hellre som, derest dessa fordringar på prydlighet och lätt öfverskådlig uppfattning icke vore alltför öfverdrifna, dylika kartor i en hundratusendedels-skalan nu till en början kunde anses göra tillfyllest för att få en sådan allmän bild af fäderneslandets geologi framställd, som med undersökningarne från början varit åsyftad; hvaremot för vissa trakter, der de geologiska förhållandena vore af en mera invecklad natur, i alla fall återstode, när behofvet så påkallade, att för en eller annan special-kartas utgifvande använda en femtiondetusendedels-skalän eller måhända en ännu större; och skulle, enligt uppgjord beräkning, kostnaden för graveringen och färgtryckningen af de 20 kartblad, som skulle omfatta ofvannämnde arealvidd, utgöra, inberäknadt utgiften för papperet, 27,000 R:dr lör en upplaga af 500 exemplar och 36,000 R:dr för en upplaga af 1,000 exemplar; hvadan således, enär två sådane blad, sedan undersökningsoch trycknings-arbetena kommit i full gång, borde kunna hvarje år medhinnas, detta skulle vid en upplaga af 1,000 exemplar medföra en årlig utgift af 3,600 R:dr och för 3 år en summa af 10,800 R:dr,
Hr Rääf: Gr. Sparre har till stöd för sitt tillstyrkande af bifall å betänk, åberopat, att flere bland BondeSt:s ledamöter skola ansett det nuvande förhållandet ytterst obilligt, och medföra stora 6 H. ' 33 514 Den 5 Juli e. m. svårigheter vid tillämpningen. Jag tror mig äfven kunna åberopa äfven min erfarenhet och kännedom, åtminstone hvad min hemort angår, emedan jag öfvervarit tlere dylika förrättningar hvarvid jag funnit, att om äfven kartor icke varit alt tillgå till upplysning om markens fordna beskaffenhet, har man likväl fått tillförlitlig upplysning om angränsande markers fordna beskaffenhet, derigenom att innehafvarne af utlagd åker eller äng fortfarande mäst underhålla gärdesgården, midt före desamma. Detta förhållande kan icke medgifva några stridigheter, och om möjligen på något enda ställe sådana skulle uppstå i följd af täta ombyten af äboer eller ägare, så är denna svårighet ett intet emot dem, som skola uppkomma af det nya lagförslaget. Hvad åter angår det af mig uppgifna exempel i fråga om stängselskyldigheten, då utmark uppodlas, ehuru icke närmast intill mötande inegor, så anser jag, att i lagförslaget bör utsätlas ett visst afstånd fråp grannens rågång, inom hvilket odling af utmark skall kunna åläggas deltagande i hägnadsskyldigheten, ty det ligger i sakens natur, att, om i lagförslaget någon bestämmelse för domaren icke finnes, domaren icke heller kan någon dom fälla. Hr von Hartmansdorff har ganska riktigt uttryckt min mening, och i hvilket yttrande jag följaktligen instämmer. Frih. Cederström, Claes Rud.: Vördsamt anhåller jag, att Ståndet icke måtte bevilja äterremiss å ifrågavande puukt. Då Utsk:n i händelse af äterremiss, skulle få inhämta hvad här vid detta tillfäWe blifvit anfördt, nemi. af Hr Rääf, som önskat afslag å motionen, af Hr von Hartmansdorff, som begärt ett fullständigande af Ulskms förslag, och af Gr."
9-tums jernkanoner med projektiler samt en sådan kanons förseende med bakladdnings-mekanism och profskjutning af densamma, tillhopa 94,200: — » skjutförsök med upprefflade äldre kanoner af svår kaliber 22,500: — » andra nödiga artilleri försök 30,000: — » försöks anställande med s. k. undervattensminor, hvilka anslag alla skulle utgå under loppet af år 186T 10,000: — » ett förlagslån för tillvägabringande af inhemsk tillverkning af 12- ■ • decimaltums-jernkanoner 90,000: — att genast eller år 1886 utgå, på sätt Kongl. Maj:t vill i särskild framställning begära; hvarförutan Kongl. Maj:t af Rikets Ständer äskar, att på Riksgäldskontoret må för år 1867 beviljas följande 2:ne kreditiv, nemligen: dels för att fortfarande ej mindre sätta amiralitetskrigsmanskassan i stånd att till flottans pensionsberättigade embetsoch tjenstemän, som söka afsked, genast utgifva pensioner enligt de för kassan nu gällande pensioneringsgrunder, än äfven bereda tillgång till de dem tillförsäkrade fyllnadspensioners utbetalande, med R:dr 30,000: — dels ock för upprätthållande af den flottans gemenskap förunnade förbättrade pensionering med 40,000:— 70 000- — med direktionen öfver förenämnda kassa leornad rättighet att å berörde 2:ne kreditiv under loppet af år 1867 lyfta hvad för de omförmälde ändamålen finnes vara behöfligt, sedan styrkt blifvit, i hvad mån de för innevarande statsregleringsperiod beviljade kreditiv för pensioneringen åtgått; dock att hvad under samma period icke för ändamålet erfordrats, må för 1867 års pensionering få i mån af behof användas; äfvensom att Rikets Ständer må medgifva, att för förstberörde pensionering får fortfarande användas det å femte hufvudtiteln uppförda anslag till flottans reservstat i den mån det redan är och framdeles, genom afgång bland derå öfverflyttade officerare, kan blifva disponibel.
| Till löneförbättring utöfver minimi-lönen åt examinerade folkskolelärare 30,000: — | „ understöd åt sådana församlingar, hvilka till följd af medellöshet icke kunna till erforderligt belopp bekosta aflöning åt sina folkskolelärare . 20,000: — „ undervisning i trädgårdsskötsel vid folkskolelärare-seminarierna 3,000: —- „ inköp och tillredning af jord dertill 10,000: — „ folkskolelärares undervisning i gymnastik och militär-öfningar 10,000: — „ uppförande af byggnad för folkskolelärare-seminarium i Linköping , 25,000: — „ inredning och förändring af den för folkskolelärarinne-seminarium i Stockholm upplåtna byggnad 10,000: — 108,000 i Transport 269,000 1 E ap e di. / io n s -Utskottets Förslag till anderd. Skrifvelse, N:o 81. 19 Transport Sundhets-kollegium: Till löneförbättring åt Kollegii embetsoch tjenstemän samt vaktbetjente Veterinär-inrättningen i Stockholm: Till lön för ytterligare en lärare Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-Akademien: Till arfvode och resekostnadsersättning åf en Antiqvitets-inten dent 3,500: — „ höjande af akademiens å stat uppförda anslag till vetenskapligt bildade biträden 1,500: — För tillökning i akademiens vaktbetjening 1,936: — j Musikaliska Akademien: För inköp af en orgel åt läroverket Naturhistoriska Riksmuseum: För ordnande och uppställning af naturhistoriska Riksmusei samlingar 15,000: — | „ ökande af samma musei palasontologiska samlingar 3,000: — Nationalmuseum: För vårdande och underhåll af nationalmusei-byggnaden och der förvarade samlingar m. m.: — För hospitalsvården: För hospitalsfondens förstärkning, såsom kreditiv 100,000: — Till betäckande af en i hospitalsfonden uppkommen brist 50,000: