Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers synnerliga uppmärksamhet på vådan af* att Jjety, oih Ekon, IJtsk. Betankcindcn, iQg pii inskränka hvad Allmänna Stadgar föreskrifva i afseende på Lumpsamlingsrättigheten.— Kongl. Commerce-Collegii på Kongl, Maj:ts Nådiga befallning utfärdade Kungörelse af den 11 Februari 1757 medgifver uttryckeligen: att hvar och en, hvar helst han vill Qch lägenhet finnery må, utan intrång, få dylika Samlingar göra, på det Riket en gång, må till sitt behof af egen -papperstillverkning tillra cheli gen blifva för sedt och äfven flere Pappersbruk hunna anläggas; qch då de, genom denna föreskrift, åsyftade ändamål af hvarje patriotiskt sinnad Medborgare i närvarande stund lika allvarligt önskas och påkallas, så torde det vara så mycket betänkligare att bereda något tvång i utöfnjngep af denna rättighet, sorn det blifvit upplyst, att inom Riket nu kunna räknas mer än 70 Pappersbruk; hvaraf föijer, atti samma mon behofvet af rudimaterien för dem ökas, blifyer äfven en oinskränkt frihet vid insamlingen mera nödvändig, samt ett villkor både för nuvarande Pappersbrukens bestånd, och för möjligheten af fleras anläggande. På sådana grunder afstyrker Utskottet Riksens Höglofl. Ständer att bifalla hvad som blifvit föreslaget till inskränkande af Lumpsamlings rättighetens fria utöfning; men får derjemte tillägga, att det i Utskottets tanka skulle mycket bidraga till förekommande af de i Memorialet öfverklagade olägenheterna genom Lumpsamlares omkringfarande i Landet, om, uppå skedd underdånig hemstäl - i/to Besa. och Ekon. Utsk. Betdnkanden. Ian af Riksens Höglofl.
LX. B. 127. A. 242. — med anledning af väckt fråga om fastställandet af en viss årlig arbetseller förrättnings-skyldighet för Landtmätare. LXI. B. 359. A. 125. — med anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande om Beklädnadsoch BeväringsDireclioners inrättande vid RusthållsRegementerna. LXI. B. 359. LXII. 3oo. LXIII. E. 80. E. 81. 558 Stats-samt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i fråga om Rusthållares skyldigheter i afseende på uppsättningen af nya Munderingspersedlar. LXI. B. 36o. LXII. 3oi. LXIII. A. 61, — i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet i fråga om förändrade grunder för fördelningen af Städernes Båtsmanshåll. E. i25. *— till besvarande af erhållne återremisser å Betänkandet rörande anslag af Allmänna medel till NavigationsSkolors inrättande. LXV. B. i i o. LXVI. A. 45. E. ao3. — med anledning af emottagne anmärkningar vid Utskottens Betänkande om anvisande af erforderliga medel till anskaffning af spannemål vid inträffande missväxtår. LXY. B. no. LXVI. 4- E. 5. A. 73. -— med förslag till Voteringsproposition i afseende å fördelningen af det, vid innevarande Riksdag, för UndervisningsVerken beviljade tillökade anslag. LXV. B. x 1 o. A. 115. LXVI. E. 68. Statsoch BankoUtskoltens Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om ytterligare anslag af allmänna medel till Götha Canalbyggnads fullbordande, sä vidt den rörer ett förskott af 100,000 R:dr. XVII.
Nog går det an alltid att skrifva stadgar, när man sitter nedsjunken i en stor stads bekvämligheter med en charkuteribod i hvart hörn, men gå sta och gör’et, när man hvarken har det ena eller det andra. Trettio omättade munnar vid Lovisa Petterkvists bord! Det var inte att stå ut med. »Pling, plang», sa klockan. Nej, det var ingen annan råd, jag måste gråta ett tag, eljest gick jag åt. Jag smög mig in i sängkammaren, tog Pepita i famn, lade mig på fulingen, en gammal chäslong, och började gråta så fort jag någonsin hann, efter jag hade så fasligt ondt om tid. Pepita tryckte sin kind intill min och klappade mig tröstande med sina små ludna händer. När inte det hjälpte, tog hon fram sin lilla näsduk och började att gråta hon med. Det lisade otroligt. — Men så blef jag som en is med ens. Småbröden! Jag vill se hvad min Vendla Ax gör, när hon bara kommer till »lilla Karl», som är numro tre af barnbarnen. Hon plockar nämligen alltid med sig hem ett småbröd åt ett och hvart af barnbarnen — och hon har 9! Vi kallar henne axplockerskan. Men hvad hjälpte det hvad vi kallade henne — faktum var att jag ingenting hade att ge henne. Nog är det eget, att bara en människa håller i sig med att vara oförskämd, så får hon rättigheter till sist. Det skulle lika litet falla någon af oss in att ens i tankarna förneka Vendla Ax rättigheten att plocka sin gröna pirat så full med småbröd, att den gapar som en stinn groda, som att förneka Kongl. Kronan rätt till skatt. Efter en liten stund reste jag mig upp tämligen lugn. Det var ingen annan råd: jag måste bli en hjälte, men nog ska det dröja till härnäst, och nog ska jag hålla ädla tal i parti det lofvar jag. Nå’n ersättningska man ha! Jag torkade mig i ögonen och återvände till köket, där jag kastade en kaffepanna till öfver elden och började vispa ihop litet giftas till efterrätt, medan jag skickade ut Sofi på språng både hit och dit. »De fråga så efter moster», hviskade Maja i dörren. »Det må de», sa jag strängt.
Palmstjerna, Carl Otto: Om Gr. 31örner vore tillstädes, skulle jag önska all få erinra honom, att inom Utsk. framställdes den suppositionen att det bolag, som under d. 28 Dec. 1848 af Konungen erhöll privilegium ännu icke uplöst sig. Jag ber att fä Dplysa derom, att enl. 3 § af berörde privilegium, är bolaget förbundet att fullborda jernvågsanläggningen mellan Orebro och Hult, senast inom 1853 års slut; oell om bolaget hade penningar, så ser jag ingen omöjlighet alt till samma tid delta arbete verkställa. Frågan derom torde likväl snart förfalla, då, på sätt här är uplyst, i går en anmälan till Konungen ingifvils om bolagets uplnsning. Jag anhåller likväl all Gr. von Rosen ville underrätta om förenämnda anmälan var undertecknad af Bolags-direktms samtlige ledamöter eller blott af en enda. Gr. Lagerbjelke, Gr. Mörner har visserligen, sorn ett försvar för Utsk:s förslag, sagt att det vore eli faktum att ingen jernväg blifvit påbörjad, men den ädle Grin Ilar dervid förglömt att sådant icke blifvit ifrågasatt och icke eller hörer lill den under handläggning varande frågan, ty anmärkn. mot Utskts förslag gäller icke huruvida en jernvägs-anläggning förefinnes, utan huruvida ett bolag med vissa rättsanspråk, för tillvägabringande af en viss jernbana, funnes till eller icke; och alt ett bolag med rättsanspråk förefunnits, det har under diskussionen blifvit ådagalagdt genom eli här upläst utdrag af ett prot, hållet just inför ett sådant bolag, innehållande alt bolaget ämnade sig uplösa, men under en förutsättning, som ännu icke blifvit styrkt att den inträffat. Det är således uppenbarligen ådalagdt att ett bolag med rättsanspråk på den vid sisth riksdag leranade garanti förefunnits och möjligen ännu förefinnes; och det torde väl då vara gifvet att R. St. måste respektera sitt vid förra riksdagen fattade beslut, såvida 410 De n 27 A agast i f. m icke Sländerne vilja utsätta sig för ersättningsanspråk i följd af kontraktsbrott. Om något sådant bolag numera icke finnes, eller i delta nu uplöses, sä lade ju Gr.
Kassans rätt blifvit bevakad vid hållna utmätnings-auktioner, den 2 Januari och den 14 Februari 1833, genom dåvarande Rektor Gymnasii, Lektor Luth, hvilken ock vid tredje utmätnings-auktionen, den 1 April samma år, för 1,300 R:dr Ranko inropat den utmätta fastigheten, hvarå arrende-auktion icke kunnat utlysas och hållas, emedan vår-arbetet oförtöfvadt måste företagas, hvarföre ock, enligt Konsistorii protokoll den 10 April sistnämnde år, hemmanet måste öfverlemnas för kontant 33 R:dr 16 sk. Banko, såsom arrende för år 1833, till den der bosatte Brukaren Lars Andersson, hvilken sedermera, under den 8 Maj samma år, erhöll köpebref å detsamma för inropssumman, 1,300 R:dr Banko, det högsta, som, i anseende till hemmanets förfallna skick, kunde erhållas, jemte 6 procents ränta å denna summa från tillträdesdagen, den 25 Mars 1834; och ändteligen att behöriga anstalter blifvit fogade, icke allenast enligt Konungens Befallningsliafvandes i Skaraborgs län Utslag af den 10 September 1833 och de i anledning deraf vidtagna exekutiva åtgärder, utan ock enligt det, den 9 sisllidne Januari, af Lundströmska massans syssloman meddelade bevis, för att i denna massa erhålla ersättning för Stipendie-kassans förlust genom den intecknade pantens otillräcklighet; pröfvar Konsistorium rättvist förklara, att hvarken förminskningen af det donerade stipendie-kapilalet eller ränteförlusten derå kan tillskrifvas någon tjensteförsummelse af vederbörande redovisare, hvilka ock derföre befrias från allt kraf oell åtal för hvad Scherpingska Slipendie-kassan förlorat intill den 25 Mars 1834; Men då ifrågavarande Stipendie-kassa ägde ett från sistnämnde dag räntebärande kapital, 1,186 R:dr 16 sk. 11 rst.
Utskottet tillstyrker fördenskull att de i detta ämne af Revisorerne framställde anmärkningar må förfalla. 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o ijo. io:o Pä grund af livad Grefve CronhjelmO. A., anmärkt vid Utskottets tillstyrkande i 3i §. ”alt Revisorernes erinringar vid sä väl Kongl. Förvaltningens som Flottans stationers räkenskaper, icke må för' anleda till någon åtgärd,” får Utskottet jättra den öfvertygelse, att då fråga om förändring i methoden för Flottans räkenskaper måste vara af högst grannlaga och magtpåliggande beskaffenhet, samt Rikets Ständer vid senaste Riksdag i ämnet gjort underdånig framställning hos Kongl. Majit, som anbefallt Kongl. Slats-Contoret att, i samråd ined vederbörande Embets-Verk afgifva förslag lill Formulairer för så väl Flottan som förvaltande Verks Räkenskaper, synes lika litet, på sätt Grefve Cronhjelm föreslagit, någon ytterligare framställning i ämnet för det närvarande vara lämplig, som att Utskottet skulle, såsom Herr Stuart C. G._, yrkat, inkomma med förslag lill någon bestämd förändring i nu gällande Rakenskaps-raethod, helst sådant skulle inleda Utskottet uti undersökningar och göromål, dem Utskottet anser vara utom gränsen för dess egentliga åligganden; hvadan Utskottet fortfarande håller före, att berörde anmärkningar icke erfordra nägon Rikets Ständers åtgärd. 11:0
Föredrogos ånyo Stats-Vt kottets Utlåtanden: N:o 251, i anledning af verkställd revision af de vid sisla Riksdagen beviljade Trot. Ut dr. d. a5 Sept, i83|. 89 beviljade extra Statsreglering anslag till Försvars-Verkets iståndsättande, till fullföljande af Garnisons-Sjukhusoch andra Lif-Gardets Casern-byggnader; BiföJls; N:o aSa, i anledning af verkställd revision af de till strömrensningar serskildt anslagne medel; Bifölls; N:o 253, i frågan om fastställande af grunder för ett förändradt Statshushållnings-system; Bifölls; och N:o 254, i frågan om bestämmande af tiden för beräknandet af den, Arrendatorn af Svartsjö Kungs-Ladugård, f, d. Grosshandlaren Wrener, beviljade arrende-nedsättning. S. D. Föredrogs å nyo Lag Utskottets Betänkande JV:o 119, öfver motion, att stadgas måtte, det afhandiingar, hvarigenom någon förvärfvar sig nyttjande rätt af jord, eller betingar sig så kalladt undantag eller afkomst af annans fasta egendom, böra inteckna®, för att vara gällande; Återremitterades, S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Constitutions-Utskottets Memorial JV:o 33, till Höglofiige Ri.lderskapefc och Adeln, angående en yrkad, men vägrad proposition. Från Hedervärda Bonde-Ståndet. S, D.
En adjutant kom i detsamma med befallning till oss att wi skulle draga oss tillbaka till Observatorium, emedan fienden redan tagit skansarna i Solnaskogen och nu trängde in i staden. Wi slöto oss tillsammans, omkring femtio man, och tågade genom de aflägsna gatorna upp på den anwisade höjden. Der hade ett batteri af grofwa kanoner blifwit uppstäldt, som skulle hålla gatan ren ända fram till norra tullen. Dessutom woro husen på båda sidor om gatan fulla af infanteri. Det war också folkets beslut, att förwandla hwarje hus till en fästning och der förswara sig till det yttersta. Wi uppställde oss bakom batteriet, såsom kanonbetäckning. Men som det ännu war tomt med fiender på gatan, nedlade wi oss en stund på marken för att samla krafter. Bredwid mig låg en jurist, som tillika war poet, och hette Carlén. Wi woro nära wänner och meddelade hwarandra wåra tankar om striden och dess utgång. Den gode poeten hade med glädje uppoffrat sina sista tillgångar för att skaffa sig wapen, och hoppades derföre frimodigt få dö, innan fienden ännu intagit hela staden. Att den icke kunde räddas, insågo wi båda. Knappt hade wi hwilat en halftimma, förrän det skallade: ”i gewär!” Wi rusade upp från marken. Morgonrodnadens skimmer kastade en egen halfdager öfwer föremålen, och wi sågo en mörk skock längst bort på gatan. Men den skymdes hastigt af rökhwirflarne från wårt artilleri, som nu begynte att låta sina åskor rulla. Snart uppryckte ett ridande batteri emot wårt, och wår eld beswaradcs. Då föllo bland oss många. Poeten bortbars sårad från min sida. Det Ryska infanteriet stormade hus efter hus, och nya massor ersatte oupphörligt den manspillan, som hwarje hus kostade. Wi fingo befallning att draga oss tillbaka långsefter Drottningatan till torget midtframför slottet. Der war allt, som återstod af Swenska hären, församladt: en obetydlig hop, men obetwingelig af fruktan.
Statsock vanco-vtskottens till beläckandet -as nämnde brister atgiek, emot ett ärligt inslag af 720,000 L:dr, kvaraf 2 procent skulle aliäknas såsom länka ä Skakens skuld till Lanken ock det öfriga, ellen ungelan 5 procent, ä Lapitslet alga*). ä-Ian kan kärisrän näkna vidtagandet af det system att pä Lanken anvisa alla sädane utgiften sön StatsLnisten ock allinänna bekof, so>n man icke ville i beskattningsellen ordentlig laneväg upptaga, utan att för de uppburna Summonne lemna Lanken sädane förbindelser, genom kvilkas ölverlatande pa anlina lien kunde godtgöra sig sjelf, vetta s/stem kan unöen de sistfönilutna tille, na enliällit den ytterliga, e utvidgning, att nian dels lätit den ensättning uppbona, Lanken njutit genom räntas godtgörande ä sina fönskotten, tlels betydligen inskränkt cle eapital-afbelslningar, kvantill man frän böljan sig förbuncbt. lillägger man villane, att Lanken blifvit lien inrättning, ä kvilken man egt anspråk, att äfvenså ali enskild sönlägenket i läneväg
Upp - Den rz Junti. 629 Uppläst hos Ridd. och ÄdelN deN iZ Julik. Prest-Standct den ig - r s » - » s Borgare-Ständek d. iz - > - s « Bonde-Standel d. iz » - s Riksens Ständers Stats-Utstötts Betänkande rörande de ä Long!. Majlis L7?«!s diga Proposition till Smis Utfkotet af den 18 Aprill >812, äskade Stats,Anslag under Riks, Statens Lörsta HufwudTitul: ^tats-Utstottet soln rist Riksens Höglvfl. Ständer afgifwit sörstildt Utlakande öfwer hwad som angar Stats, Werkets Förwalkning, fran sista till denna Riksdag, sä i anseende tili Inkomster som Utgifter; får nu aflemna Desi yttrande, örn de i Kongl. Majros Nådiga Proposition östade förhöjningar i Anflagen under Riks» Statens Första Hufwud -Titul, innefattande Longi. <^vf. och SlottsGtaterne. Uti Andra punkten af Högstberörde Nådiga Proposition, har Kongl. Maur täckts gifwa tillkänna att af de pä Förflag i Riks,Staten upptagne utgifter, haswa de, till Staten för Slottets Police, LySoch Renhållning uppförde, funnits otillräcklige i anseennde till dyrheten pa LysningS,ämnen, och hwad till Slotts-knecktarnes beklädnad ärfordras, hwarföre Kongl. Majit till Riksens Ständers Stats, Utstött öfwerlemnadt, att för detta ar, samt ärligen mtill nasta Riksdag öka förra ansiaget till nämnde behof, med tillsammans Tre tusende Riksdaler. Bihang. N:o Zs. ^tats - 6io Den iz Junii. Stats-Utskottet har i anledning häraf inhämtat, att förut pä Stat ar bestädt: Till Lvshällningen 2oc>n: och till Slotts - knektarncs beklädnad 152:
U. 300 323. A. 371. XIV. E. 337. A. 347. ■— N:o 25. i anledning af väckt motion om meddelande af lagfart och fasta å åboers besittnings-rätt lill de under bruk skatteköpta hemman, m. m. XI. B. 315, 372. XII. 61. A. 62. E. 418. — N:o 26. i anledning af väckte motioner om afskaffande af pästoral-examen eller förändring af gällande föreskrifter angående densamma. XII. B. 35, 120. A. 420. XIII. E. 204. — N:o 27. i anledning af Riks-Ståndens beslut i fråga dels om uphäfvande af all stängselskyldighet, dels ock om ändring i nu gällande stadganden rörande samma skyldighet, deröfver Utskotten uti dess under N:o 24 afgifna Betänkande sig utlåtit. XIII. — N:o 28. i anledning af dels Kongl. Mairts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, med förslag till Grufve-Stadga, dels väckte motioner om rätt till inmnlning af takskiffer, samt sådane bergoch stenarter, som genom deras allmännare användbarhet kunna vara föremål för industri och handel. XIII. B. 373. XIV. 16, 21. A. 39. U. 403. XV. 59. A. 64. E. 122. — N:o 29. i anledning af väckta frågor om förändrade föreskrifter i afseende på Skogshushållningen i Riket. XIV. B. 337, 348, 351, 377. A. 402. XV. U. 210, 212, 217, Å. 219. U. 240. A. 265.
Så som denna § är uppställd i E. K. Maj:ts Proposition, lemnar den skälig anledning till den tolkning, att man vore underkastad straff, om man icke upptäckte allt hvad man om ett tillämnadt förräderi visste, således äfven den brottsliges namn, och detta oaktadt man icke vore i tillfälle att förebringa någon bevisning emot personen, utan kunde blifva af denne tilltalad för falsk angifvelse. Sista punkten i §:n „ej skall dock någon af de i 3 kap. 11 § nämnda personer till straff i ty mål Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skri/velse, N:o 185. 7 fällas, der brottets upptäckande icke utan angifvelse till åtal ske kunnat" utmärker nemligen just, att andra personer skulle vara skyldiga att upptäcka ett å lärde varande iörräderi, äfven då sådant upptäckande icke kunde ske utan angifvelse till åtal, hvilket åter förutsätter att man namngifver personen. Dertill synes dock ingen böra förpligta^, utan att lian har bevis emot den brottslige: denna grundsats är iakttagen i nu gällande lag, och det är med ledning af dess stadganden i 3 och 4 §§ af 4 kap. Missgernings-Balken, som Rikets Ständer antagit förändrade karakterer å det i nu förevarande § uppställda brott. 9 KAP. Om Majestätsbrott; så ock om brott emot Riksstyrelse eller Rikets Ständer. Här äro inga andra förändringar gjorde, än straffnedsättningar i 1, 2, 4, 7 och 8 §§. Hvad särskildt straffbestämmelsen i 8 § angår, hafva Rikets Ständea ansett den böra jemkas till närmare likhet med 10 kap. 2 §, dock så att straffet i den förra blifver något högre än i den sednare. 10 KAP. Orri brott mot offentlig myndighet. Dessutom hafva Rikets Ständer ansett det i 14 § förekommande medgifvande af rätt till allmänna sammankomsters hållande, hvilket medgifvande är uttryckt genom denna ordställning: „Ej vare menighet å landet eller i stad förment att sammankomma till öfverläggning om mål eller ärende som menigheten rörer“, vara alltför inskränkt.
TTo r - in^ nn sviK en ort er&gt; t r e v a d, hviTa^kcn.d pa.loria-s skärra 140 Försäljes uti alla välsorterade parfymerier. — Generalagent i Sverige för Parfumerie 4711, Köln E M I L BOS T R Ö M, Norrlandsgatan 29, Sthlm. i I I — " c " för att behöfva betala mera än varorna äro värda och rekvirera_vid behof af Visitkort, Kautschukstämptor, Sigill, Korta Varor m. m. från JOHN FRÖBERG, Illustrerade F1SSPONB. priskuranter gratis, ej frän co. är jag ej » korpulent » att bedöma, men tror att ni kan vara lugn för er hy. Pelle. I Stockholms Dagblad, år 1897 eller 1898, fanns införd under strecket en berättelse, fullt historisk, behandlande ämnet i fråga. Genom att från tidningens expedition skaffa er de båda årgångarne, kan ni ju få reda på den. Olga. Carl Bernhard har utgifvit ett arbete » Kristian den andre och hans tid », 3 delar, på Hjertas förlag 1866. Skaffa er detta arbete. Elisabeth. En biografi öfver Marie Corelli finnes införd i 1896 års Idun. Olga. Minnesteckning öfver Emilie Högquist utkom 1817, men är numera sällsynt. Ett annat arbete utkom för några år sedan af Sylvia. Elisabeth. Intressanta historiska romaner finnas i mängd, se här några: Centervall, Julianus affällingen; Hammerding, Aspasia; Topelius, Hertiginnan af Finland; J. Turquan. Generalskan Bonaparte, Kejsarinnan Josephine; Mathilda Mailing. Fru Guvernören af Paris, Förste konsuln, Donna Ysabell; Topelius. Starbäcks, Ingemans, Bjurstens romaner. Köp några af följande författares arberen: P. Sparre. G. Starbäck, Ridderstad, G. H. Melin, H. af Trolle, Carl Blink, M. J. Crusenstolpe. Elisabeth. K i 1374.
Riket har, efter min öfvertygelse, omöjligen kunnat komma i ettså fördelaktigt fredligt tillstånd som det närvar., om H. M. Konungen icke genom sitt snille och för oss okända bevekelsemedel så handlat, alt Sverige under 2.6 års tid, utan kostsamma armöers underhåll, njutit ett ostördt lugn, hvilken fördel synes hafva blifvit förglömd utaf en del af Representationen, men tacksamt erkännes af mängden, synnerligast af gränsallmogen, som ännu påminner sig de fordna lidanden och med liflig vördnad prisar Carl Johans namn, likasom Svenska folket i allmänhet i kommande tider skall göra det. Jag yrkar derföre, att den ifrågavar. cabinettscassabristen på ett eller annat sätt ovillkorligen blir liqviderad af Staten, och anhåller således vördsammast om propos. på återremiss af beläuk., och att detta mitt anförande malte dervid få åtfölja. Hr Den i-j F e Ii r u a r i f. m. Hr Fril), o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas på e. m. kl. 6. Gr. Horn, Claes Fredr.: En värd ledamot midt öfver liar upptagit min reservation till klandring. Han har nemi. velat finna i mitt yttrande en villfarelse rÖrtde begreppet om Statens oell Rikets värdighet. Jag förmodar likväl, alt i den värde talarens uppfattning af min mening löjes samma villfarelse, som han velat finna hos mig. Man skulle af Gr. Frölichs yttrande kunna draga den slutsats, som skulle jag fästat det villkor vid landets värdighet, att en fortfarande oordning i utrikes departementet skulle äga rum, eller atL en förfarande misshushållning skulle kunna föranleda samma tvister som dem, om hvilka vi hafva att yttra oss. Jag tror icke, att man med skäl kan så tyda min mening, när jag i samma reservation bestämdt yttrat att jag icke kan gilla den misshushållning, som inträffat, eller den oformlighet, som föranledi densamma.
Och kena dansades en mazurka af baleltkåren. orsaken till, att dessa icke anlitas flitigare så — om lördag kväll i nästa vecka träffas vi Dramatiska teatern bjuder sedan i tisdags åter på än som sker. Önskligt vore därför, att hvar alla ombord å KRYSSAREN SVENSKA PRESSEN] ett nytt program, som bland flere andra särskildt och en i sin stad bidroge till att lämna uppäger den förtjänsten att vara synnerligen omväxlysningar och sprida kännedom om desamma. lande. Ett nytt svenskt original, en fransk högGlädjande nog finnes det redan hela kommuklassik och en modern pariserkomedi — kan man gärna begära större utbyte af en enda teaner i vårt land, där man ser till, att lifräntor terafton? anskaffas åt hvarje nyfödt barn. I allt vidare Smånotiser för kvinnovärlden. Anna Wahlenbergs » Cendrillon », hvilken hon kretsar talas också om en obligatorisk försjälf blygsamt betecknat som blott och bart en FRU EMELIE FLYGARE-CARLÉNS JORDFÄSTsäkringsskyldighet af samtliga medborgare. » dramatisk skiss », bör till sin innebörd ej vara NING ägde rum i söndags e. m. i Östermalmskyrka Det torde emellertid ännu dröja länge, i närvaro af den aflidnes brorsöner och andra härvafrämmande för flertalet af våra läsarinnor, då den snart sagdt in i minsta detalj är en trogen drainnan en sådan blir verklighet, och till dess rande anhöriga samt representanter för vetenskap, matisering af den täcka familjebild, som under literatur och konst, medlemmar af tidningspressen, titeln » I gåsmarsch » fanns införd i Iduns julnumborde icke den enskilda omtänksamheten en del äldre personer, i synnerhet damer, som till mer för är 18fc0. Den vackra lilla hvardagsidylslumra. hört den vördnadsvärda författarinnans umgängeslen förfelade ej heller från scenen att göra ett krets m. fl. Kyrkanvar för öfrigt nästan till trängsel godt och värmande intryck, så mycket mera som fylld af folk ur alla samhällsklasser. den unga » hjältinnan » i fröken SEELIG fått en framKistan var rikt smyckad med kransar och blomställarinna, som mjukt och innerligt gifver rollens mor.