Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter någon tids förlopp anmälde sig en person i egenskap af commissionär för ett assurance-bolag i England som ägare till talgen, och gjorde också bolagets lätt dertill gällande genom sådana handlingar och märken på kärlen, att sanningen deraf icke kunde bestridas. Den delen af talgen, sorn var magazinerad, blef bolaget tillerkänd, men deu öfriga delen gick förlorad. Samma förhållande äger 100 Den 3 Oelober f. m. nästan årligen rum med styckegods af alla slag, fast icke till det betydliga värde sorn den omnämnda talgen ansågs äga, hvilken, såvidt jag vill minnas, kom inflytande från elt på Skagern förolyckad t Ryskt eller Engelskt fartyg. Hade communerna, då denna händelse inträffade, ägt Kronans rätt till strandvraksgodsen, så hade inga sådana lagbrott, som de uppgifna, kunnat äga rum, och många meneder derigenom blifvit inbesparda, hvilket är så mycket sannolikare, som hvarje person inom communen eller pastoratet då varit inleresserad för strandvrakens lagliga behandling, för att deraf njuta fördelar, som nu endast tillkomma lagbrytärne. Att jag till R. H. St. icke kunnat inkomma med elt förslag af denna beskaffenhet, utan att förut hafva gjort mig fullkomligen öfvertygad om att det icke allenast bör bereda säkerhet för godsägare, utan förnämligast verka till godt i moraliskt hänseende hos den menniskoclass, som genom okunnighet icke tror sig handla oriktigt uti åtkomsten af okända menniskors egendom, endast det så kan fördöljas, att intet nesligt straff derför kommer i fråga, hade väl TJtsktn bort taga för afgjordt och således grundligare besvarat äfven denna del af min motion. I sednare tider hafva K. M. och Kronan afträd! från all andel i jordfynd; och ora lösen derför någon gång kommer i fråga, så erhåller ägaren af fyndet en åttondedel öfver värdet deraf.
2:o angående inrättandet af ett landtbruks-institut i södra delen af Sverige. I afseende å denna fråga bar Akademien endast åberopat hvad hon i anledning af sjunde allmänna landtbrukare-mötets underdåniga framställning i ämnet, uti sitt den 23 Februari detta år afgifna utlåtande i underdånighet yttrat och hemställt: 3:o om förhöjning i anslagen för redan befintliga lägre landtbruksskolor. Härvid har Akademien i underdånighet förmält: att det anslag af 3,000 R:dr Riksmynt om året, som de lägre landtbruks-skolorna för närvarande åtnjuta, svårligen kunde anses tillräckligt, då dermed skulle bestridas aflöning åt Föreståndare, Underlärare, Slöjdare och Smed, samt honorarium åt en i vissa delar af sitt yrke undervisande Veterinärläkare, äfvensom till någon del kostnaden för skolans materiel; — att någon ersättning derjemte syntes böra beredas föreståndaren, som vanligen finge underhålla lärlingarne vid skolan, hvilka, då en ej obetydlig del af deras tid egnades åt undervisningen, icke kunde anses genom arbete lemna full ersättning för sitt underhåll; — att, i de fall, der, detta oaktadt, skolorna uppfyllt sin bestämmelse, sådant kommit sig deraf, att dessa då alltid haft andra inkomstkällor till stöd, ehvad denna högre inkomst härflutit deraf, att man lyckats finna en egendom, som, genom den förhöjda afkastning en skicklig behandling medfört, betäckt bri - 70 Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Grunderne, som wid Läns bewiljande blifwit följde innefattas en» dast uti hypoth-qu-tö bestaffenhct, hwarpä säkerheten sig stöder, och detta är anteknadt i Prokocollet, fä wäl som i Secrelerarens lista. 8:° Den 7 December. 377 8:0 pag. 44. "Att upsägning as Län bordt sta "i Prorocollek." Upsägning af Län har blifwit resolverad emel* lan Fullmäglige ulan Secreterarenö och Notariens biträde, utur det ffal, alt alla npsägningar af större Län i allmänhet icke stärker men wäl kan söriwaga Länkagarens Credit, som under upsagningötiden genom flere Creditorers kras, i anledning af den gjorde upsägningen möjligen kan förswagas; men dä lag!'ökning för Län bliswil resolverad, har sädant den i Protocnllet allid blifwit intagit. 9:0 pag. 46. ''Akt Eontoirct ätnöjts med z 'procents ränta af Disconterne och att Full"mägtige bordt yrka den ränta, som af mildre läntagare i Riksgälds-Contoirel bliswil ''erlagd, samt pag. 47. "Att da Disconterne sökt Län kunde "Contoiret föreskriswa wilkoren." Disconterne haswa ömsom öfwerflöd af ivennin, gar och ömsom brist, eller ock äro de i jamwigt, hwarmed jag menar, att de hafwa Z procents länet i Bananen orördt, när sa händer att de i sista fallet fä penningar mot z procent nödgas de för att ej bljiwa lidande utwidga sina utläningar, som wanlieen ske pä 6 mänader; när nu inlösen as deras Z procents obliaalioner forceras innan de utgifne länen i samma mohn kunna indragas, upkommer penninge brist, dä 5 procents ränta kan af dem erhällas.
Riksdags-Ordningen, utgöra föremål för Bevillnings-Utskottets handläggning, har Utskottet ansett sig icke kunna detsamma till hufvudsaklig behandling upptaga, hvilket härigenom vördsamligen anmäles, tilt den åtgärd, sorn 44 §• 3 mom. uti Riksdags-Ordningen föreskrifter» Någre Ledamöters reservationer emot Utskottets beslut bifogas. Stockholm den i5 Mars i834. «... Bevillnings-Utslottets Betänkande K:o 3. Af Herr Grefve Posse: Då fråga inom Höglofl. Utskotlet uppstått, huruvida den af Herr Gontracts-Prosten Björkman väckte motion, rörande postfrihet för ContraclsProstarnes embetsskrifvelser till Konungens Befallningshafvande och DomCapitlen, borde af Utskottet handläggas eller, såsom ej dit hörande, i grund af 44 §• Riksdags-Ordningen, återlemnas, och min tanke i detta ämne tillhör minoriteten i Utskottet, får jag emot det fattade beslutet mig reservera. Ur den princip, att postmedlens större eller mindre förminskning, som, genom ett möjligt bifall å Herr Contracls-Prostens motion, skulle inträffa, är en förändring af den Bevillnings-summa, dessa inkomster anses utgöra, finnér jag denna fråga böra af Höglofl. Utskottet behandlas och motionen ej till Ståndet återlemnas. Af Herr Prosten Doctor Grevillius: Jag reserverar mig emot Utskottets beslut att återlemna frågan om portofrihet för Contracts-Prostarnes embetsbref, utan handläggning, dels emedan motionen bestämdt handlar om minskning i post-intrader och således i bevillning, dels emedan jag tror mig känna, att enahanda fråga, någon gång förut väckt, blifvit af Be villnings-Utskottet behandlad. Af Herr Prosten Nibelius: Emot detta beslut reserverar jag mig, emedan jag anser den af Prosten Doctor Björkman väckta motionen om portofrihet för Prostarnes embetsbref innefatta fråga om minskning i en Bevillnings-artikel och på denna grund höra till Bevillnings-Utskottets handläggning. Af Herr Prosten Bergqvist:
De på stadens område belägna tväune manufakturverk, det ena för målning af färgträd och krita, samt det andra, hvarom förut är nämndt, för frambringande af 102 bultar och spik af gul metall, drifvas med vatten uti den genom stadens område löpande Sidsjöån, hvarest dessutom finnas ett tegelbruk och tre skattlagda mjölqvarnar, tillhöriga särskilda intressentskaper inom staden. Om helsovården är förut nämnd t i sammanhang med berättelsen om Länets allmänna helsö- och sjukvård. Fattigförsörjningen bestrides af de ifrån kommunen uttaxerade medel, och de fattiga dels underhållas på fattighuset, när de äro medellösa samt genom ålder och sjuklighet urståndsatte att bereda sig lifsbergning, dels i mån af behof understödjas med bidrag till deras uppehälle. Torftiga och föräldravård saknande barn njuta underhåll och uppfostran. För de fattiga som kunna bidraga till sitt uppehälle har arbetsförtjenst icke saknats. Exporthandeln i förening med skeppsbyggeriet har dertill lernnat tillfälle för så väl stadens som lantisortens arbetsklass, äfvensom en betydlig del af stadens fiskerskap under den del af året, som ej kan egnas åt deras egentliga yrke, med erkänd skick lighet biträder vid skeppsbyggnaderna å stadens varf och bereder sig der igenom ökad utkomst. Om den i staden varande Sparbanksinrättning är förut nämndt. § 7. Köping. För att i någon mån kunna stäfja missbruken af landthandel)! väcktes redan 1828 fråga om inrättande af tvänne köpingar, den ena i Själevad och den andra i Sollefteå, men frågan om den sistnämnda förföll under målets behandling. Deremot anlades, enligt Kongl. Kungörelsen den 6 Oktober 1842, en köping ungefär i midten af Norra Ångermanland å ett dertill af Staten inköpt 4 mantal af Norrlangångers by i Själevads socken, och denna köping erhöll namnet Örnsköldsvik.
Den, sorn gillar Utskottets förslag i Utlåtandet N:o 30, att Blyertspennor böra classifitferas i Fina med ett Tullvärde af 3 R:dr per %, 30 sk. tull vid inoch tullfrihet vid utförsel, samt i Timmermans med 20 sk. värde ?t, 4 sk. införsels-afgift och frihet från utförselstull, voterar Ja den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer artikeln Blyertspennor att delas i Timmermans med ett värde af 20 sk. per ll, 4 sk. införselstull och tullfrihet vid utförsel, samt i alla andra slag med 3 R:dr tullvärde per W, 30 sk. afgift vid införsel och frihet vid utförsel. Voteringen har utfallit med 10 Ja och 109 Nej; och som Nej således vunnit, kommer fördelning att ega rum, på sätt contra-propositionen innehåller. Andra voteringen, enligt 22 punkten. Den, som, lika med Utskottet, anser, att Blår, Hampbör beläggas med en införsels-afgift af 6 R:dr per Skit, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes införselstullen å Hamp-Blår till 2 R:dr Skit. Bih, till R, St, Prot. 1840 och 1841. Genom 71 Ja emot 48 Nej är Utskottets förslag i förstnämnde afseende bifallet. Tredje voteringen, enligt 23 punkten. Den, som gillar den af Utskottet till 10 R:dr per Sk® föreslagna införselstull å Lin-Blår, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blir införselstullen å Lin-Blår bestämd till 5 R:dr för Sk®. Voteringen har utvisat 73 Ja och 4G Nej, hvadan den af Utskottet föreslagna tullafgift å Linblår blifvit godkänd. Fjellie voteringen, enligt 43 punkten.
Diseonlförelsen likväl ligger i dess privilegier, dem Riksens Ständer nu ytterligare genom! allmänt beslut bekräftat. Utskottet erkänner sjelf*, under åberopande af ilferrar BancoFirtlmägtigas eftertryckligasteframställning, svårigheten för Bancostyrejsenv latt. diéhörigen kunna controilera ,ien lör y Bad-kums räkning och på dess riscjue; utijert öflgipSen landsort verkställd utlåning; Utskottet har ej haft någon anmärkning att ogöfsf/Iemofc den hittills verkställda förballn ingfelt aF Göth* Canal Discontrörtrlse,yi meri imellertid föreslår Utskottet furen ftin »da ilJimifer^- de rättighet, att meddela förordna,rdeii äifVerdenna förvaltning, till efterlefnad-,rich döt vid förlust af den ät Bolaget hpp 1 afcnaitiftt-i^- het(förjnodligen den att hafva en Discoritöorelse). Hvarthän skulle väl en sådan föreskrift kunna leda? BåncoFullmttgtigé-kutide linna det administrationssättet rigtigt, sorn < Riksens Ständers Revisorer åter ogillade: an - Den 31 Juli e. m. dra Revisorer kunde efterträda dessa, och äfven för det Förordna efter motsätta grunder, allt vid förlust för Bolager af Discontrörelsen, om ej dessa autoriteters förordnanden efterlefdes. Hvem skulle väl kunna åtaga sig en förvaltning, der möjligheten existerade, att blifva försatt i sådan ställning; hvilken Actieägare skulle, med den säkerhet, som klafves då egendom är i fråga, kunna räkna pa en Discontinlcomst för Verket, som upphör när det behagar en särskild autoritet, hvilken icke har någon annan föreskrift, än egen öfvertygelse om hvad omständigheterna ma fordra. Erfarenheten har på kort tid visat oss sä inånga ombyten i grundsatser för allmänna hushållningen och hnancerna: detta kunde ju ock inträffa i omdömet af den rättaste förvaltningen af Discontrörelsen.
Föredrogs ånyo och Infölls Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, JVs 14, i fråga om arfvode åt den person, hvilken, i egenskap af Sekreterare, biträdt Utskottet. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets: Utlåtande JV2 63, i anledning af erhållen återremiss af åtskilliga framställningar i Utskottets Betänkande, J\s 44, i fråga om förändrade lörcskrifter i l:sta, 2:dra och 3:dje artiklarrie af Banko-reglementet. Bifölls. Memorial JVJ 66, i anledning af erhållen återremiss af Memorialet JS2 61. Bifölls. Memorial M 67, med förslag lill instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Bankoverket. Godkändes med uteslutande af dels orden »näst sammanträdande» på 2:dra raden och dels följande ord: »vid derpå följande riksdags början» på 8:de och 9:de raderna af 7 g i Utskottets förslag till instruktion. Memorial M 68 med förslag till instruktion för Rikets Ständers Revisorer Öfver Lånekontoren i orterna. Bifölls; och Memorial M 69, med förslag till ansvarighetslag för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken. Godkändes med den förändring, af 3 § i nämnda förslag, att slutorden »fästning på två till högst fem år efter omständigheterna, dock utan arbete» utbytas mot dessa ord »fängelse högst två år efter omständigheterna». Prol.-Utdrag den 14 Oktober 1863. 647 Från Hederv. B onde-Ståndet.
Likaså må på landet större socknar af Konungens Befallningshafvande fördelas i två eller flera Berednings-distrikter; äfvensom två eller flera mindre socknar kunna till ett Berednings-distrikt sammanslås. § 32. • Hvarje Bevillnings-beredning bör i stad bestå af tre, högst fyra personer, nemligen en af Konungens Befallningshafvande till ordförande och föredragande förordnad magistratseller annan härtill lämplig person samt två eller tre inom Berednings-distriktet boende personer, som under sednast förflutna år derstädes utgjort allmän bevillning efter då gällande Bevillnings-stadgas 2:dra Artikel. Dessa ledamöter utväljas i Stockholm af sockenstämmo-nämnden eller den myndighet, som framdeles kan komma att motsvara densamma, samt i öfriga städer inför Magistraten af de på sockenstämma röstberättigade och efter samma grund för röstberäkningen, som enligt förordningen om sockenstämmor är gällande. På landet bör Bevillnings-bered - 12 Förnyade Förslag till Bevillnings-Sladga. ningen utgöras af någon utaf Konungens Befallningshafvande förordnad person, som eger tillförlitlig kännedom om ortens ekonomiska ställning och industriel förhållanden och hvilken skall vara ordförande och föredragande, samt två eller tre på allmän sockenstämma utsedde, i orten bosatte personer, af hvilka under sist förlidna år bevillning inom samma socken eller pastorat blifvit erlagd efter då gällande Bevillnings-stadgas 2:dra Artikel. Äro flera socknar förenade till ett Berednings-distrikt, skall för hvarje socken väljas en ledamot i Beredningen. Vid samma tillfälle, som de ordinarie ledamöterna i Bevillnings-beredningen utses, skola äfven, så i stad som på landet, en eller två suppleanter på enahanda sätt, som de ordinarie ledamöterna, utväljas. 8 33. § 34.
De, enligt Direktionens för arméens pensionskassa reqvi si tioner, verkställde utbetalningarne utaf det vid 1856—1858 års riksdag till 150,000 R:dr årligen bestämda, men vid sednaste riksdag till ett årligt belopp af 100,000 R:dr nedsatta kreditiv för tillämpning af den vid förstnämnde riksdag af Rikets Ständer godkända nya pensionsstaten för arméens befäl och tjenstemän, hafva utgjort under år 1859 R:dr 43,864: 94 „ år 1860 „ 66,205: 17 „ år 1861 „ 83,307: 59 och innevarande år „ 50,000: — Utaf det till beredande af förhöjning i förut utgående pensioner för de vid Flottan anställde em,betsoch tjenstemän samt betjente af Rikets sednast församlade Ständer beviljade särskilda kreditiv å 30,000 R:dr årligen hafva hittills endast 20,000 R:dr utbetalts. Åt Riksgälds-kontoret anvisade inkomster och anslagne särskilda tillgångar. (Reglementets §§ 203.—222.) De inkomster, Riksgälds-kontoret åtnjutit, utom hvad som influtit genom jern vägslånen, hafva tillsammans utgjort: under år 1859 R:dr 10,525,985: 44. „ år 1860 10,209,904: 54. „ år 1861 „ 11,493,297: 44. „ förra hälften af innevarande år 6,748,992: 27. eller tillsammans R:dr 38,978,179: 69. 30 Stats-Utskottets Memorial N:o 3. Denna inkomstsumma bar dock ej motsvarat
Så sant som Gud lefver, den mig min rätt förvägrar, och den Allsmägtige, som mina själ bedröfvar; Så länge min ande i mig är, och andedrägten af Gudi i mino näso är; Mine läppar skola intet orätt tala, och min tunga skall intet bedrägeri för händer hafva. Bort det ifrå mig, att jag skulle gifva eder rätt; intilldess min ände kommer, skall jag icke vika ifrå mine fromhet. Ifrå mine rättfärdighet, som jag håller vill jag icke gå; mitt samvet gnager mig intet för alla mina lifsdagar. Men min fiende varder funnen ogudaktig, och min motståndare orättvis. Ty hvad är ens skrymtares hopp, att han så girig är; och Gud rycker dock hans själ bort? Menar du, att Gud skall höra hans röst, när ångest kommer honom uppå? Huru kan han hafva lust till den Allsmägtiga, och något åkalla honom? Jag vill lära eder om Guds hand, och hvad för dem Allsmäktiga gäller, vill jag icke dölja. Si, I hållen eder alle, att I ären vise; hvi gifven I då sådana onyttig ting före? Detta är en ogudaktig menniskos lön när Gudi, och de tyranners arf, som de af dem Allsmägtiga få skola. Om han får mång barn, så skola de höra svärdet till; och hans afföda skall icke af bröd mätt varda. Hans återlefde skola i dödenom begrafne varda, och hans enkor skola intet gråta. Om han samkar penningar tillhopa såsom stoft, och tillreder sig kläder såsom ler, Så skall han väl tillredat; men den rättfärdige skall kläda sig deruti, och den oskyldige skall utskifta penningarna. Han bygger sitt hus såsom en spindel, såsom en väktare gör sig ett skjul. När den rike nedläggs, skall han intet få med sig; han skall upplåta sin ögon, och finna intet. Honom skall öfverfalla förskräckelse såsom vatten; om nattena skall stormväder taga honom bort; Östanväder skall föra honom bort, att han skall förgås; och oväder skall drifva honom af hans rum. Detta skall han låta komma öfver honom, och skall intet skona honom; allt skall det gå honom ifrå hända.
Sådana för framtiden suspenderade krafter äro ock alla anslag för brända sliider, för hamnbyggnader, fästningar och flottan. När folkets skatter dertill anvisas, så uppsopas rörelsecapilalet, ulan att något sådant varuvärde derföre frambringas, som bibehåller rörelsemedlet åt landet, flr Gr. Björnstjerna har i anmärka:!' öfver StalsUlsk:s utlåt. rör:dc anslag för ångfarlygsbyggnad visat nödvändigheten för samtiden att skjuta bördan pä framtiden medelst fondsystemet, och del hade långt för detta bort vara iakttaget, så hade sådane anslag icke i sin mån bidragit till realisationens försvårande. Det är med en känsla af obehag jag nödgas erinra, alt vår tids vackraste nya rörelse, ångfarlen, medtagit ett stort capital, hvars fördelaktiga verkan pä varuhilduingen i betydlig del uppslukat sig sjelf genom den bekantskap med hufvudstadens lux, som denna rörelse befordrat. De gamle i landet fröjda sig nu ät hoppet, att den ångfartrörelse, som stundar, skall godtgöra sitt fel, och från hufvudsladen återföra måttans läior i utbyte mot flitens ansträngningar och kunskapsbegärels vederqvickelse. Målningen kunde vidare fortsättas; men då vore jag vidlyftigare än som behöfs. Tänkaren bör kunna af utkastet lätt vägledas alt sjelf fullborda taflan, och sålunda öfvertyga sig, alt om man icke vill hela landets ofärd, så måste pallialivernes fält äuteligen öfvergifvas. Ett sådant var oslridigt privatbankerne, och blef det ännu mera genom tillämpningen af reglementerne. Hade crediteu före deras uppkomst varit ordnad och inrikes vexelrörelsen stadgad, eller åtminstone försökt, så hade de kunnat vara en välgärning för landet, nu vore de en nödhjelp, som näringsidkarne mäste våga att tillgripa efter de blifvit handlöst lemnade, ty de första föreskrifterne för Bancostyrelsen utmärkte genast huru beroende landets rörelse kom att blifva af silfvervexlingen. Tillståndet i landet och dess förlagsbehof var i öfrigt alldeles okändt för Bancostyrelseu. Jag var en bland dem, som underhandlade om en af Bankernes octroj.
Det är därför ganska troligt, att Danmarks kvinnor komma att samlas kring planen att genom uppförandet af » Kvindernes bygning » (benämningen är mera anspråkslös än » Kvinnornas palats ») » väcka aktning för det kvinnliga arbetet och tro på dess nödvändighet och lycka », men därmed är det icke sagdt, att denna byggnad blir lyckobringande för kvinnornas sträfvan efter större medborgerliga rättigheter. Planen är i grunden af demonstrativ natur och föddes under segerfröjden, då den från männens sida beledda kvinnoutställning, som under förberedelserna tecknade sig illa nog, lämnade ett betydligt ekonomiskt öfverskott, och den har till dels burits vidare fram genom det lilla landet af den harm och ovilja, som blifvit väckta i så mången dansk kvinnas sinne, då hon sett hvarje ny förhoppning om en bättre lagstiftning till hennes förmån gång på gång förintas. Men j u skarpare striden mellan könen tillspetsas genom utmanande företag från kvinnornas sida, dess längre fördröjas dylika reformer, och det kan möjligen hända både de kvinnor, som resa » Kvindernes bygning », som dem, hvilka möjligen komma att svärma för » Kvinnornas palats », att de till de två landens lagstiftare se sig försatta i samma ställning som hänsynslösa strejkare till arbetsgifvarne, så att — lock-out proklameras utefter hela linien mot oss kvinnor. Vända vi så tanken från kvinnopalatset till ett » folkets palats », ter sig en sådan plan, sedd från annan horisont än Stockholms, föga ägnad att väcka allmänt intresse. T y fråga vi oss hvad där, i samband med en sådan benämning, menas med folket, framställer sig genast en hel grupp ord, sådana som folk-skola, folk-läsning, folkkok, / btt-riksdag, folk-nöjen, / o / fc-park o. s. v. hänvisande till blott och bart en samhällsklass, hvilken opåtaldt fått tillvälla sig rättigheten att kallas folket, liksom den också tillägnat sig titeln arbetare, med uteslutande af alla andra verksamma medborgare i landet. Erfarenheten i landsorten har redan visat, att föreningar, byggnader, parker o. s. v., vid hvilka häfta något af nämnda skefva uppfattning, ha under de senare åren i icke ringa grad bidragit till att söndra samhällsklasserna och än ytterligare vidga klyftan mellan dem.
Capellansboställen borde åtnjuta ett deras roteringskostnad motsvarande vederlag, oeh att ofvan omförmälde rolefrihetsafgift så mycket helldre borde dertill användas, som derigenom afhjelptes alla roleringstv ister församlingame och de ras Lärare emellan, utan att deraf vållades någon minskning i gamla Sta'*:- samt Occon.-Vtsk, Betänkande N:o 3o. 47 Kneklehållct, eller tillskyndades Staten annan, ny utgift, än sådan, sorn af serskild inkomst betäcktes; att, i afseende å beloppet af denna rotefrihets-afgift, hvilken borde utgöras af ordinarie rotering underkastade, men i sådan rotering icke i litle lie hemman och lägenheter, Kongl. iVIaj;t funnit, att, enär de i Knektehållet qvarstående Ca pe I lans-hosta 1 leus hela kostnad för roteringsbesyä re t borde godtgöras till fullo af de hemman, som, för aflägsenhelens skull eller annan, orsak, undslippa öfvertaga odet in natura af samma besvär, borde alia sådane hemman icke, såsom hittills, erlägga rote fr i-hets-be vi 11 ilin g. blott med 12 Hdr för helt'hemman, enligt i83o års Bevrlhungs-Förordning, utan betala sådan vacailce-afgift, som motsvarar knekte-besväret efter de i hvarje Län gällande roteringsgrunder; och skulle detta belopp, såsom Länen emellan olika och föränderligt, vid Markegångssätlningarne specificeras och uträknas, samt i Taxorne årligen utsättas; anseende Kongl. Majit en sådan förhöjd rotefrihets-afgift desto mera billig, som all jord af lika natur borde, oansedt tillfälligheten af en olika belägenhet, draga lika besvär, samt all oroterad jord af Krono-skatte och Frälse, natur, enligt Stäudernes beslut, borde vara* till Knekteoch Båtsmanshåll indelad; och att, beträffande klagomålet öfver den åtskillige hemman i Jönköpings