Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bibliotheket i Stockholm, så väl för inköp som utgifvande af Böcker. 7:0 Herr Rothliebs, Carl, den 28 sisth Febr. på bordet lagde Memorial, angående dispositionen af Ädelforss Guldverk och de derunder lydande lägenheter. 8:0 Friherre Rehbinders, Joli. Fr., den 28 sisth Fehr., på bordet lagde Memorial, angående Saltpettergärden ; jemte Friherre Wirséns, Gust. Fredr., i anledning deraf afgifne yttrande, 9:0 Herr Stjerncreutz, Peter Kielas, den 28 sisth Febr., på bordet lagde Memorial, angående indragning af Vexel-Controlieurstjensterne. 10:0 Herr von Beckers, Carl Joli., den 28 sisth Febr, på bordet lagde Memorial, angående upprättande af en gemensam Klubb för alla Riks-Stånden; jemle de af Herr von 1242 Riks-Ständens Hartmansdorff, Åugust, och Herr von Becker, rörande samma ämne, denna dag afgifnc yttranden. Ba 11 co-Ut skottet: 1 Grefve De la Gardies, Jacob, den 26 sistl. Febr. f. m., på bordet lagde Motion, angående rättighet för Stockholms Sparbank,. att emot 5 Procents Ränta, få i Banco-Disconten insätta en Summa af 5oooo R:dr B:co; jemte de af åtskilliga Ledamöter , i anledning deraf, afgifne yttranden. S. D. Remitterades till Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: 1:0 Herr T hams, Wollr., den 10 sistl.
Till kraft och verkan upphäfves dels 1 Kapitlet 3 och 4 §§ MissgerningsBalken, 7 Kapitlet 4 g Ärfda-Balken och 1 Kapitlet 2 § Kyrkolagen, sistnämnde lagrum, så vidt det afser annan än prest eller innefattar annan straffbestämmelse än den om embetets förlust, dels ock hvad om ansvar för villfarande lärosatsers utspridande eljest^fmnes stadgadt; och förordnas, som följer: § 1- Den, som offentligen förkunnar eller till annans förledande annorledes utsprider lärosatser, som mot den rena evangeliska läran stridande äro, straffes med böter från och med femtio till och med trehundra Riksdaler, eller fängelse från och med två månader till och med ett år; dock sker ej härigenom någon inskränkning i den frihet i religions-öfning och undervisning, som bekännare af annan lära, än den rena evangeliska, medgifven är. Varder prest beträdd med utspridande af villfarande lärosats, — derom är särskildt stadgadt. § 2. Söker någon genom bedrägliga medel, hotelser eller löften om timliga fördelar förmå annan till affall från den rena evangeliska läran, vare förfallen till böter från och med ett hundra till och med tre hundra Riksdaler eller långelse från och med två -'månader! till och med ett år. Lag samma vare om någon, hvilken af föräldrar eller målsman fått sig anförtrodt att uppfostra eller undervisa barn, som tillhör Svenska kyrkan, söker under ut - Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 38. 3 öfningen af sådant uppdrag bibringa barnet annan tro, ån den, som med den rena evangeliska läran öfverensstämmer. § 3. Har den, som ej är Svensk medborgare, blifvit för brott, som i 1 eller 2 § sägs, till ansvar fälld; vare honom ej tillåtet att, efter undergånget straff, i riket vistas. % 4.
jemlift Memorialen 9F:rii 88, 108 od[j 124 Morn. 2; 25:o till änDring af 9lifiDagi>örDningeni § 17 Morn. 2, Deli om mai af np fKifiDagiman i Deni jFälle, forn blifmit dalman, Deli om @tånDi rätt, att nptt EKifiDagimannamal äjfa; jemlift Memorialen 9?:rii 89, 109 odj 124 Mom. 3; I IO 26:o till ändring af SKifédag&Drdningené § 22, 0111 formulär tid fullmakt fot $3onde>@tåndetö SKifödagémän; jemlikt Memorialet 9?:o 116; 27:0 till ändring odj tillägg uti SKifédag&Ordningenö § 39, om UtjFottä, SRewforerö, 9Pämnderö, Utjfott&Slfdelningarö od) $ullmäftigeé rätt att inom fig wäija Ordförande, odj om dermed fammanfjängande beflämmelfer; jemlift Memorialen ^:riö 21, 36 od) 71 Mom. 4; 28:o till a) tillägg eller blifvande 1 Mom. af fKtfödag&Ordningenö § 59 0$ ändring af §rpcffrif)etö*$örordningenö § 2 Mom. 4 farnt b) tillägg i de twå ftjfa perioderna af £Kifödagö>£)rdningenö § 59, förwand* lade till ett 2:dra Moment, angående trpefning af 9vif&©tåndené protofoll od) bihang dertill; jemlikt Memorialen Ot:rié 98, lil od) 124 Morn. 5; 29;o till ändring af Dvtfédag&Ordningenö § 68, angående årlig reoifton öfwer@taté983erfet, danfelt0$ 9lifégäldö«£ontoret; jemlift Memorialet 9P:o 15; 30:o till tillägg uti 9vifödagö ötdningen6 76 §, angående anmärfntngar i anledning af ©tatö^IBevfeté räfenjfaper för en tid, öfwer fywatö fötwaltning @taté''9eådeté protofoll blifwit af €onflitutioné'UtjPottet granjfade; jemlift Me* morialet 9P:o 76; 3l:o till ändring af §rpcffriljetö<§örordningcné 1 § 3 Mont., i affeende på uteslutande ^tiotlegierö förläning åt enjfilte på obeftämd tid; jemlift Memorialet 9?:o 65; 32:o till tillägg uti ^rpcffrifyeté^örordningenö 1 § 5 Morn., om anmälan när s33oftrpcferi ombpter ägare; jemlift Memorialet 9P:o 66; 33:o till ändring af £rpcffril)etö*$örordningen6 1 § 9 Morn., i affeende på infända anonpma ©frifteri intagande i dagblad eller ^eriodijP jfrift; jern* lift Memorialet 9P:o 72; 34:o till tillägg uti §rpcffrif>etö*§örordningenö 1 § 9 Morn., angående rätt att i ^Dagblad införa upfatfer, fyemtade utur ett annat; jemlift Memorialen 9?:riö 73 od) 91; 111 35:o tia ändring uti §rpcffriljet6»$örordningené 2 § 4 Morn., angående rätt att utgifroa åt publik wårö förtrodda depofita; jemlikt Memorialet M:o74; 36;o titt ändring uti £rt)cffrif)etö»$örordningenö 3 §
Fröman upprättadt förslag blifvit af intressenterne medelst upplånte medel till väsendtlig del redan verkstäldt, måtte i nåder beviljas understöd från de till vattenaftappningar anvisade medel, har Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, uti infordradt underdånigt utlåtande, enär Direktionen i den till Kongl. Majit insända skrifvelsen uppgifvit att Rikets sednast församlade Ständer skulle afsatt särskildt statsbidrag för Lill - 56 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120. åns sänkning, men att hinder för utbekommande af detta bidrag mött, ansett sig böra upplysa, hurusom, efter det Direktionen för Di 1 läns sänkning år 1856 hos Kongl. följd af Kongl. Maj:ts, efter Styrelsens hörande, meddelade nådiga beslut, blifvit uti det af Styrelsen den 15 September nämnda år afgifna generalförslag angående allmänna arbeten uppfördt i förteckningen bland första klassens arbeten, för att, i händelse Kongl. Majit så pröfvade skäligt, undfå bidrag från den allmänna aftappningsfond, som vid då instundande riksdag kommc att ställas till Kongl. Majits disposition. Som emellertid, under loppet af nämnda riksdag och innan Rikets Ständers skrifvelse om de beviljade anslagen och fonderna för allmänna arbeten blifvit till Ko neri. Majit aflemnad, 2:ne af ledamöterna uti Direktionen för Lil låns sänkning, hvilka infunnit sig hos Styrelsen, för att efterfråga om och när statsbidrag kunde vara att förvänta, dervid tillika uppgifvit, att hela utdikningsarbetet redan befanns komplett färdigt, samt detta förhållande jemväl blifvit af Chefen för mellersta vägoch vattenbyggnads-distriktct bestyrkt, hade Styrelsen, då förslag uppgjordes till fördelning af den fond för vattenaftappningar, som af Rikets sednast församlade Ständer ställdes till Kongl. Majits disposition, ansett att planen för meranämnda arbete icke kunde till Kongl.
Förordningen den 22 October samma år; om straff å den, som falskeligen Den iS Mars e. m. 375 å sig bekänner missgerning, äfven af mindre svår art, än att den dödsstraff förtjenar; angående ändring af 1 och 3 §§ i 3o Capitlet RättegångsBalken, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående ålder för dem, som af HofRätterne till Domare förordnas; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om tillägg i 25 Capitlet 5 § RättegångsBalken; i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition angående StrafFLag mot Negerhandel; och öfver väckt motion om en StrafFLag mot Slaf handel i allmänhet, Lagoch EkonomiUtskottens: i anledning af föreslagne iakttagelser vid utfärdandet af Pass; angående tillämpningen af 1827 års SkiftesStadga; angående StrafFLag mot olaglige Tjenste-accorder; och angående väckt fråga att Rådslufvuoch KämnersRätter må erhålla exemplar af utkommande Författningar, EkonomiUtskottets: angånde Sågarelönens utgörande vid Sågqvarnar; angående yrkadt förbud emot innehafvande af mera än en tjenst af en och samma person; och rörande anskaffande af pliktstrafF för uteblifvande från den offentliga Gudstjensten m. m, ExpeditionsUtskottets: med förslag, att alla från RiksStånden af - 376 Den iS Mars e, m. gående ProtocollsUldrag må, uti hvarje sådan handling åtecknad nummerföljd, varda ExpeditionsUtskottet meddelade. 4:o Godkännande af ConstitutionsUtskottets Memorial med Utlåtande öfver Konungens Nådiga Proposition om förändringar i 19, 21 och 88 §§ af RegeringsFormen. 5:o Instämmande i Välloflige BorgareStåndets inbjudning, att Rikets Ständer i en underdånig LyckönskningsAdress inför Kongl. Maj:t tolka deras lifliga glädje öfver Kongl. Maj:ts lyckliga återställande till helsan. 6:0
Och därför att Hedvig i djupet af sitt hjärta kände a t t den lilla flickans förebråelser voro berättigade, blef Jane den starkare och hon den svagare i striden. Emellertid hade Gerhard för hvarje dag blifvit ömmare i sitt satt emot Hedvig, vänskapen hade glidit öfver i det gainla kiirleksförhållandet, de kände begge att de älskade, och de gjorde icke heller något försök att dölja sina känslor för hvarandra. Och i ensamma stunder, då de ransakade sina hjartan erkände de begge: d e t var detta jag ville, detta jag hoppades, da vi efter en tioårig skilsmässa, och begge fria att tillhöra hvarandra, träffades igen ». Gerhard hade också redan sagt henne allt hvad en förälskad man kan s3ga utoiii detta enda: » vill du bli min hustru?, Nen Hedvig visste a t t denna fråga hvilken stund som helst kunde koinma, hon hade redan flere gånger sett den skymta fram i hans blickar eller darra på hans läppar, och det var blott därför a t t hon gjort allt för att hindra lionom, som han ännu ej uttalat den. Ty hvad skulle hon svara honom? Skulle hon följa sitt hjärtas pockande rop p&amp; en l ~ c k a, som syntes henne s&amp; mycket skönare därför att hon för langesedan upphört att drömma därom, - eller ikdle hon först tänka på sitt barn, skulle hon först göra sig den frågan:, ar det möjligt att Gerhard och Jane skola öfvervinna den antipati de ingifra hvarandra, att de skola kunna lefb7a under samma tak utan kif och misstämningar % - och sedan handla efter det svar hennes samvete gaf p i denna fraga? En afton, d i hon som vanligt innan hon lade sig, läste i bibeln, träffades hon af dessa ord:, den som behåller sitt liE han skall mista det,. Hsad menades med att %behålla sitt l i f ~? Det 15g ett hemlighetsfullt djup under de orden, ett djup, som p i en gkng lockade och förfärade herine. H a r db icke hrarje människa rätt att bevara sitt lif, är icke ett villkor för personlighetens utveckling att ej slappa de berättigade anspråken på lifvets lycka?
Men vi skola bäst visa vår vördnad g e n o m att erkänna den högsta lärdom de hafva att gifva oss, nämligen att vi på vår tid skola vara sanna m o t oss själfva, sanna i lif och tankar, likasom de gamle mästarena voro det på sin tid, ty endast på denna väg ligger något h o p p för oss att erhålla cn egen konst. U P notisboken. Kronprinsessan afreser i midten af månaden från Baden-Baden till B o m. H o n åtföljes af grefve Brahe, friherrinnan Alströmer och hoffröken Weidenhielm. Enligt telegrafmeddelande från Baden-Baden är kronprinsessans hälsotillstånd i det hela oförändrad !,. H o n lär sedermera ämna tillbringa vintern på Korfu. Kvinnlig opponent vid disputation. Vid den disputation, s o m förliden lördag hölls i U p sala, då adjunkten H u g o W. Philp försvarade en afhandling med titel » le Subjonctif et les grammairiens français du X I V: e siècle », fungerade så- s o m andra opponent fil kandidaten af Stockholms nation fröken Anna Ahlström. Disputationen fördes på franska o c h var synnerligen intressant o c h lärorik. Intresset knöt sig särskildt vid den kvinnliga opponenten, enär det var första gången i Sverige en kvinnlig opponent anmodats att offentligen kritisera en afhandling. Fröken A h l s t r ö m rönte också berättigadt erkännande för sitt lediga framställningssätt o c h sitt vackra uttal af franska språket. * Långvarig och trogen tjänst. Fröken Hanna Fogelqvist hade i måndags i 30 år varit anställd hos den välbekanta matvaruhandelsfirman A v é n vid Regeringsgatan härstädes. M e d anledning af dagens betydelse hade hennes principal, fru A v é n, anordnat en enkel kollation i sitt h e m, vid hvilken fröken Fogelqvist var hedersgäst, o c h i hvilken firmans nuvarande o c h forna biträden deltogo. Under festens lopp fick fröken Fogelqvist mottaga Patriotiska sällskapets guldmedalj, hvilken öfverlämnades till henne af pastor Leopold, s o m i väl valda ordalag tolkade dagens betydelse o c h belöningens.
Utlåtande N:o 83, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 3^, rörande väckt fråga, ej mindre om bestämda föreskrifter för befordringar inom Postverket, än ock om behofvet af ny Postordning och Instruclion för Post-Inspectorer och Postförvaltare, samt af nytt löningssätt för desse Tjenstemän, fann Fiiddei skåpet och Adeln för godt att förblifva vid sitt, medelst afslag å Betänkandet N;o 37, redan fattade beslut. S. D. Då nu ånyo föredrogos Allmänna Besvärsoch Oeconomie(JtsJcottets den 3o sistlidne Junii e. m. på bordet lagde Utlåtanden: N:o 82, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Belänkande N:o 41, angående väckt motion, örn åtskilliga förändringar i Jude-Reglementet; och N:o 89, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 34» angående väckt motion derom, att de ia4 Tunnor spanmål, som under benämning af Domkyrkotunnor nu årligen gå från Hernösands Stift till Upsala Domkyrka, hädanefter mätte tillfalla Kyrkan i Hernösand, beslöt Ridderskapet och Adeln alt vid nämnde Utlåtande låta bero. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet: Herr von Trolig Emil, motion, att Tjenstemän, som uppsåtligen fora falska och origtiga publika räkenskaper, må straffas såsom för förfalskningsbrott. Från Högvördige Preste-Ståndet, S.
Niddcrskapet och Adeln iugiswit och derifrån till Utskottet remitteradt Memorial andrague yrkande om Konungens magt, ari i en del allmänna Lagens stadganden sä ival som i wista FidebCommist-Förfauningar göra dispenser, saMt om ändring i zt Cap. i tz. Rättegangs-Balken upläsies och blef tilt alla delar bifallit. Härom skulle wördsam och wänlig underrättelse de Respective Med-Sländen samt Lag-Utfforret lämnas. klt supra. S. D. Uplästes ekt af ^siversten och Riddaren Herr Åkerstein kill Högloft, Ridderskapet och Adeln ingifwit samt derifrån lill Högloft. SiatSUtskoltet reMitkeradt memorial, om Finska KonglArtillerie-Regemcnlets bibehållande, och beftöks, akt Preste-Standet uti berörde remist med Högloft. RidLerskapet och Adeln sig förenar; Hwilkct skalle de Respective Med - Ständen samt Skars-Utskottet wördsamt och wänligen communiceras. Ot supra. S. D. Föredrogs och bifölls Riksens Högt. Ständers Statö-Utjkotts uti Memorial af den 8 innewarande November framstälde sörftag, dels att Riksens Ständer ma till Kongl. Maj:t i underdånig - Den 27 November*595 vighet hemställa, om icke Kongl. Maj:k i näd.r skulle räckas förordna en Comikee af nitiske, dris och kunnige män, som finge lig npdraqit, att utarbeta en fullständig plan till cn sadan indragning af Embeten och Tjenfter, som kunde förenas med R>k Styrelsens tillbörliga handhafwande, IUkers försmår och hwarje undersäres i lag grundade säkerhet, dels ock att Riksens
Stockholms stads tjenstemän gällande aflönings-stater, i underdånighet föreslagit alt för den Kanslist, som enligt hvad ofvanberördt är, mot särskildt arfvode af 300 r:dr årligen sedan 1842 varit till biträde åt Fogaten anställd, men hädanefter skulle vara skyldig att jemväl vid Sekreterare-expeditionen biträda, ny lön uppfördes till belopp af R:dr 400: att enär fullt dugliga personer till Vaktmästare, hvilka skola gå Fogaten tillhanda vid fångvården samt vid kommunikationer och verkställande af utslag i brottmål, och på hvilka anspråken vore större an hos vaktbetjente i allmänhet, icke kunde erhållas med mindre de någorlunda väl aflönades, — —• • de tvänue under-Vaklmästare, hvilka, enligt särskilda nådiga Rref sedan 1 842 årligen fått sig tilldeladt ett arfvode af 50 r:dr hvardera, men i lön endast åtnjuta 97 r:dr, med derunder inbegripne 8 tunnor spannmål, i stället erhölle hvardera 200 r:dr eller för begge tillsammans . R:dr 400: att för sexton Exsekutionsbetjenter, hvartill antalet från nuvarande tolf, hvilka hvardera uppbära i lön, med derunder beräknade 10 tunnor spannmål, r:dr 118: 16, nu föreslagits att ökas, i lön för hvarje uppfördes 130 r.dr, utgörande tillsammans R:dr 2,080: samt slutligen alt de fyra Vaktknektarne vid Geddstugan, hvilka i följd af Kongl. Brefvet den 17 Augusti 1833, tills vidare och intill dess en allmän reglering af Öfver-Ståthållare-embetets Kanslis stat kunde tillvägabringas, af sjette Hufvudtitelns besparingar undfått tillökning i aflöning till enahanda belopp med deras vederlikar vid Länshäktena eller 106 r:dr 32 sk. med 6 tunnor spannmål derunder, men å stat endast hade i lön, med derunder begripna 5 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
R:dr årligen för uppbörder och redovisningar af Lotsverkets numera vida större och vidlyftigare uppbörd, än den förut varit, samt slutligen, att, då Eders Kongl. Maj:t i Nåder funnit Secund-Chefen vid Dess Flottas Constructions-Corps, Öfversten, Commendeuren och Riddaren af Bornemans underdåniga anhållan, att vid Carlskrona Station förblifva, rättvis och billig, Förvaltningen icke ansett sig kunna undgå, att det Capitainen D’Ailly, såsom Chef för härvarande ConstructionsContor, och, i sådan egenskap, Ledamot uti Förvaltningen, i Nåder tillagde arfvode, såsom i högsta grad billigt, underdånigst tillstyrka. 5:te Punkten: Emot hvad Rikets Ständers Revisorer uti deras ofvanomförmälda Berättelse uppgifvit, nemligen att årliga arfvodena åt de Militaire-Ledamöter af Kongl. Flottan, hvilka varit Commenderade till sådan tjenstgöring i Eders Kongl. Maj:ts Krigs-Hof-Rätt, utgått af Riks-Statens Fjerde IIufvud-Titels anslag till oförutsedda utgifter, får Förvaltningen i underdånighet anföra, att dessa arfvoden alltid blifvit bestridda af samma Hufvud-Titels anslag till reseoch tractaments pennin - — 97 penningar: anseende sig Förvaltningen icke tillständigt, att hvarken öfver den af Revisorerne förmenta olämpligheten af ifrågavarande arfvoden, hvilkas utbetalning likväl grundat sig på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, eller öfver Revisorernes framställning, att Krigs-Hof-Rätten, i anseende till dess, efter deras tanka, mindre ändamålsenliga organisation, måtte upphöra och på Eders Kongl. Majrts och Rikets Hof-Rätter öfverflyttas, något yttrande afgifva. 6:te Punkten: Som hvad Revisorerne anfört, angående år 1837 skedd slopning af åtskilliga vid Eders Kongl.
Arbetshusets förlust å det så kallade Levereringsmagasinet, anlitadt i medeltal af 407 personer i månaden, till ett sammanräknadt belopp af 1,552 R:dr 30 sk. 9 r:st., på hvarje manligt hjon lill 12 R:dr 4 sk. 6 r:st., och på hvarje qvinna till 42 R:dr 33 sk. 8 r:st. för året. Samma år uppgingo utgifterna på hela inrättningen till 25,100 R:dr 43 sk. 4 r:st. och inkomsterna till 17,910 R:dr 8 sk. 5 r:st., hvadan förlusten, som genom tillskott af allmänna fattigvårdens medel betäcktes, utgjorde 7,199 R:dr 34 sk. 11 r:st. Nedannä mnde Inrättningar, hvilka ej kunna hänföras under ofvannämnde klasser, må äfven här omnämnas, nemligen: a) Stochholms Stads Sparbank: Denna inrättnings kapital uppgick vid 1850 års slut till 1,901,309 R:dr 33 sk. 3 r:st., hvaraf delägarnes behållning var 1,804,579 R:dr 34 sk., och Sparbankens, dels genom gåfvor, dels genom räntevinst och tillfallna medel uppkomna enskilda fond uppgick till 96,729 R:dr 47 sk. 3 r:st. Antalet af delägare, som hade medel hos Sparbanken deponerade, var vid 1847 årsslut 13,045 och vid slutet af år 1850: 16,212 personer. b) Sällskapet för troget och dygdigt tjcnstefolks belönande: Dess kapital vid 1850 års slut uppgick till 15,673 R:dr 23 sk. 11 r:st.
Dåvarande tids begrepp om stånds-skillnad och adelig värdighet voro stränga. Fyra år qvarhölls det älskande paret i förgården af sin förbindelse, under farhågor, ovisshet, kamp, och en otålig – men lycksalig – längtan. Sjelf yttrar Skaldinnan om dessa år, att de voro den ljufvaste delen af hela hennes lifstid. Rik på ”förföljelser, afund och romanvärda äfventyr”, var den, öfverhufvud betraktad, ”likväl både behaglig och nyttig”. Hon kände sig mäktigt förkofras i kärleken till allt ädelt; hennes studier togo en ny fart; Fabricius lärde henne, att i verldsskapelsen se Gud uppenbarad såsom Skönhet; i Poesien, för hvars utöfning jemväl han ägde fallenhet, blef han hennes eggande medtäflare. Frånvarons dagar försötmades genom ömsesidiga sändningar af skaldebref och andra vittra meddelanden. I ett af dessa tillsjunger han sin brud: Lyft dig modigt ifrån gruset, Du, som himla-adel bär! Tag emot det skära ljuset, Som från högsta höjden är! Det kan göra sinnet klart; Det ger hjertat liflig fart. Utur sorgemoln och dunder, Som på Dygdens himmel gå, Hörs dock sång och glädje-under; De all ängslan nederslå; Himla-namn och guda-tröst, Lätta hennes qvalda bröst. Ljuf förmaning från ljufva läppar! huru skulle den icke från henne framkalla ett återljudande svar: Varen med sin prakt begynnes, Jorden finnes Byta om sin vinterdrägt; Lärkan bådar alla djuren, När naturen Blir utur sin dvala väckt. Skogens prydnad börjar knoppas, Allting hoppas; Solen delar lif och saft. Ja, min själ, från oro vaka! Upp, att smaka Hoppets ro och gudakraft! Så fortgick utbytet af helsningar i Diktens språk. ”Vi öfvade”, säger hon, ”flitigt den konsten; vår brefvexling är ej annat, än Herdaqväden.”
De äga full rätt att i berättelsen intaga alla anmärkningar de vilja framställa, och det är först StatsUtskottet och slutligen Rikets Ständer, som äga att vid den kommande Riksdagen granska anmärkningarne och befordra dem till lagenlig påföljd. Det synes vara en öfverflödig åtgärd, att Revisorerne skulle skriftväxla med Regeringen, helst Regeringen får del af bela berättelsen, emedan den befordras till trycket. Det är sagdt af en Ledamot, Herr Rosenqvist, att tiden nu vore olämplig att sluta tvisten. Jag deremot finner ingen tid olämplig att göra det rätt är, och att sluta tvister anser jag vara rätt handladt. Förevarande förslag att göra slut på striden, är förenligt med Rikets Ständers i Grundlagen uttalade rättigheter; ty bär är ej fråga om att hindra Revisions-åtgärderne, utan blott att för hvarje gång inskränka dem till det antal år Grundlagen föreskrifver. Som det ej är fråga om att göra inskränkning i sak, utan blott i sätt, tror jag att den sa nnt allvarliga Revisionsåtgärden först då kommer 172 Den i5 Januarii f. m. att framträda, när tillfallen ieke mera finnas alt rita ut på ett gebiet, der ej afslutade räkenskaper finnas. Det är mera nyttigt för det allmänna att få korta neli bestämda Revisionsberättelser för en viss tid, än att få voLumer, som, utan att bålla sig till viss tid, utbreda sig öfver de omständigheter, hvilka utgöra dagens talämnen, i hopp att vinna uppmärksamhet och parti. Samme Talare har äfven sagt, att Grundlagen och ett godt samvete vöre den bästa instruction. Jag instämmer med honom i detta yttrande, men menniskoslägte! är så beskaffadt, aLt det goda samvetet ej alltid står i förening med upplyst begrepp om hvad som är rätt; och då så är, lärer det äfven för Revisorer, de må väljas huru sorn hälst, icke vara skadligt att äga någon ledning. Jag tillstyrker bifall till Utskottets Utlåtande, öfvertygad att nationen skall vara belåten att få slut på denna strid, på sätt bär är < föreslagit, och jag har godt samvete för min person i afseende på den delaktighet jag haft i denna sak.