Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Minsta T ullbeloppets 1 ullbeloppets Calculeradt, årligt belopp af fört ull** Varu-benämning, minskning föröknin Varuqvantitctcn. ningsqvanliteten efå minsta Varuvärdet. ter 5 ars niedelbcl åkning. varuqvantitelcn eller Calculeradt resultat. ruqvantitctcn eller L.alculeraat sullat. rcva rdet. vä rdet. Grytor och JKittlar samt Gal8 lerverk 1 Sidi. 2,073 SkU — 345 24 36 - uSmidt eller valsadt: Ankare, Stångj. m. m. Band, Bult och Galler, Knippm. m. D:o 10,138 D:o — 1 4 281 2q — Plåtar, oförtente D:o —* 2,144 D:o — 1 9 78 8 — ’ Ploghillsämnen samt spik och Manufact.- Stål, Gjut Garf Stärkelse Svafvel Såpa . Säckar andra slag Tegel, eldfast Mursten Taksten Tenn, arbetadt Tjära Tobak, spunnen Tråd, Jern och Ståf Koppar och Messings Trädvaror: Virke ospecificeradt Bandstakar Bjelkar och Balkar af Bräder, enkla . bni (bottens Tågvirke lfa t ti ns Helbottens af Björk af Ek . Hanaspaksämnén . Master 4° :l 4^ *• öfver t. Sparrar 5 å 8 t under 5 t. Spiror 16 och under af mindre tjocklek Stäfver af Ek och Bok af Furu och Gran 42 å 27 70 å 40 deröfver Tunnor och Fastager fu. 4o Ur Vitriol, all annan Vadd, Bomulls . Vagnar Vax, gult Vaxduk färgade Väfnader: Helsiden, släta Dukar Bomulls, Ylle: Kläde Vadmal . Flaggduk andra slag Linne: Blaggarn Dräll . Lärft Bolstervar Buldan Håroch Ta Zink, arbetad Äplen, andra slag, friska . el cb duk Summa 1 St. 1 LU 1 U D:o 100 St. 1 sm.
Erfarenheten har visat, att denna inrättning väl i början för nyhetens skull något mera begagnades af passagerare j men detta har allt iner och mer uttagit, hvilket icke heller bör förefalla underligt, när man eftertänker, att en resande kan färdas för samina pris med en häst och eget åkdon, som en plats kostar på paketpostvagnen, samt besinnar, att man i allmänhet hos oss ej älskar det tvång under resor att vara färdig på en viss tid, att icke få egna mer än en half eller tre qvarts timma till sina maltider och dylikt. Poststyrelsen har hä:af funnit sig föranlåten att ingå till K. M. med hemställan. om en sådan förändring i inrättningen, att den lemnar mera utrymme för paketer och endast ger rum för ett par passagerare, med hufvudsaklig beräkning på resande till eller ifrån contioenten. Samme talare har äfven anmärkt, att det skulle vara lämpligare, att paketposten färdades directe emellan Helsingborg och Stockholm. Den går nu härifrån till Ystad, såsom egentliga öfver fartsstället till continenten; men en mindre paketpost går derjemte emellan Helsingborg och Ystad, hvilken, ehuru i mindre scala, erbjuder samma fördelar som den andra, och har äfven visat ett fördelaktigt inflytande på denna. Af hvad jag nu haft äran anföra befinnes, att Postverkets alla utgifter efter den upprättade staten uppgå, på sätt StatsUtsk. i sitt betänk, äfven upptagit, till 3^0,6501 ai. 4*- Mm jemnlikt K. M:s föreskrift i nåd. bref af d 8 Dec. i83i skola årligen till fond för nybyggnad af ångfartyg afsättas 7000 r:dr, hvilket är så mycket angelägnare, sorn ingen slitning på ångfartygen är i staten beräknad och Postverkets eria fartyg Constitutionen, som redan är 7 eller 8 år gammalt, troligen icke kan tjena mera än 3 eller 4 år ännu. Ett nytt ångfartyg kostar minst 75,000 r:dr, hvartill ingen tillgång skulle finnas, om man ej på förhand vore betänkt på att dertill afsätta en fond.
Att, hvad dessa PenningeRemisser och anticipationer angår, anställa en lika jemförelse och tillsyn, sorn nyss berördt är, har för ändamålet visserligen varit otillräckligt, utan erfordrar detta formliga Liqvid ers upprättande med hvarje Landt-Renteri, till utredande af hvad i Renteriernas ersättningsanspråk kan vara tvistigt och pa utförande ankomma, eller hvad rätteligen bär tillerkännas Renterierna såsom fordringar, hvarföre, enligt Riksens Stan* ders Reslut vid förra Riksdagen, Renterierna icke komma att undfå ersättning, utan endast afskrifning i laga tid och ordning. Sådane Liqvider äro nu mera upprättade uti det, enligt Kongl, Majtts Nådiga approbation i Kongl. Rrefvet den 24 sisllidne Maj, hos Kongl. Kammar-Rätten Inrättade och från dea 1 sistlidne Mars i verksamhet satta särskildta Contoir för ändtiiga handläggningen af oafslutade Krigs-Redogörelse-Mål, eller sådana, som efter Krigs-Administrationernes upplösning återstått, hvilket Contoir är stäldt under Asseso ren - Den 9 Marsi ren Grundens inspection, såsom sedan 1812 ars början adjungerad Ledamot i Kongl. Karn-; mar.Rätten; och hafva Deputerade, under upp-' märksamhet på detta Liqvidations-arbete, som är af mycken vigt och vidlyftighet, samt fordrar det trägnaste nit, gjort sig försäkrade, att Kongl. Maj:is och Kronans rätt blifver på det nogaste iakttagen, hvadan ock för Deputerade ännu varit för tidigt, ätt härvid ingå i annan omedelbar befattning. De omständigheter, som Deputerade under alla ofvanberörde deras åtgärder funnit, i afseende på mindre antagliga Verificationer, med det mera, som angår specialiteten, af någon sådan tvetydighet, som efter forskning här icke kunnat undanrödjas, eller, med ett ord, sådana frågor, som funnits anmärkningsvärda, hafva Deputerade, på sätt den för Redogörare i anseende till ersättnings-skyldigheten uti Kongl.
Enahanda motioner hafva, hvad befordringar inom Postverket beträffar, blifvit väckta vid sista Riksdagen, och Rikets Ständer hafva, i anledning deraf, uti underdånig Skrifvelse, hos Kongl. Majit (N:o 92.), anmält, att Rikets Ständer väl funnit, å ena sidan, att någon våda för det allmänna eller skälig anledning till klagan öfver vederfaren orättvisa för Postverkets extra ordinarie tjenstemän, icke kunde härledas derifrån, att sådane Stålens tjenare, hvilkas verksamhets-förmåga väl icke upphört, men som, i anseende till sjuklighet eller andra dylika orsaker, icke längre kunna fortfara med de militära eller civila tjenstebefaltningar, de förut innehaft, varda, utan att förut hafva vid Postverket tjenstgjort, till Postsysslor befordrade; men ock, å andra Bih. till R. St. Besv. och Ekon. Etsk. Betänkande j N.o 41- sidan, att, inom Postverket, liksom andia embetsverk, en längre tids nöjaktig tjenstgöring är förtjent af uppmärksamhet och belöning; hvaraf Rikets Ständer hemtat anledning att i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit, vid återbesättande af lediga tjenster, inom och under Postverket, täcktes fästa Nådigt afseende å långvarig, nitisk och pålitlig tjenstgöring vid samma Verk. Hvad sålunda, serskildt om befordringar inom Post-Verket är vltradt, finner Utskottet fullt tillämpligt i allmänhet vid frågor om befordringar inoro de Verk, hvarå de nu väckta motionerne kunna anses hafva afseende, och efter den underdåniga anmälan af Rikets Ständers åsigter i detta ämne, som redan skett, torde en förnyad framställning derom synas så mycket mera öfverflödig, som den icke kan anses föranledd af sedermera inträffade tilldragelser; derföre Utskottet hemställer, att motionerne i denna del må lemnäs utan afseende.; 3;o att Kongl. Majit icke må förordna någon person till bestridande af någon syssla på obestämd tid utöfver \ år, utan, vid inträffande ledigheter, ordinarie embetsman inom denna tid utnämnas.
Pröfvade, Snillrike, Skinande Bröder! Emottagen Ordens djupare kunskaper. – Sviagris var en dyrbar klenod, en ring af undergörande kraft, hvilken Konung Rolf Krake lönliga fick af sin moder Yrsa och ämnade bortföra, men eftersatt af sin Styffader Adil, kastade han Sviagris på marken, derifrån den åter blef uptagen och förvarad. Ötverste Presten slog åter igen boken, och Stormästaren underrättade Bröderne, at de framdeles om denna ring kunde få en högre uplysning, hvilket för at vara en hemlighet, var högst nödigt, hälst Uno i sit minne redan förut trodde sig äga denna kunskap ur gamla Svenska Historien. – Logen slutades på vanligt sätt. Sammankomsten hade varat ganska korrt, och Öfverste Odalsvärd, som fann sina vanliga medspelare vid Quadrillebordet, satte sig genast, utan at lemna Uno tilfälle til något samtal. – I hopp at Öfversten likväl ej skulle dröja länge vid spelet, och at han sedan kunde få följa honom under hemvägen, väntade Uno äfven qvar och gick emedlertid fram och åter på gålfvet, men snart blef detta nog enformigt, och han satte sig af ledsnad äfven ner vid et Gråpojsbord. Spelet var högt, och den gemenaste otur förföljde honom. – Redan började kassan förvandlas ifrån stora sedlar til små, och innom en liten stund återstod äfven af dem högst obetydligt. Bloden upsteg å nyo i hans ansigte, och förargelsen, at i visst fall hafva brutit sin föresats, hade aldeles bortjagat hans leende mine. – Ändteligen slutade Öfversten sit parti, och Uno följakteligen äfven sin Gråpojs, och gjorde honom sällskap. Under vägen sökte han vinna sin önskan, at om möjligt vore, få tilstånd at umgås i Öfverstens hus. – Han började at berömma Orden, ehuru svårt han hade dervid, skattade sig lycklig at någon gång så väl kunna använda en aftonstund, då han ej var nog lycklig at äga många bekantskaper i hus och så vidare.
S. D. Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets den 18 dennes på bordet lagda Memorial ' N:o 32, i anledning af återremisser af Memorialet N:o 22, innehållande förslag til! ändring af 35 § Regerings-Formen, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med frånträdande af förut gjorda anmärkningar, i öfverensstämmelse med Utskottets inbjudning, foga sig efter Presteoch Bonde-Stånden, samt till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antaga det förslag, som blifvit framstäldt i nu förevarande Memorial, hvilket i öfrigt icke ansågs föranleda annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogos Könititutiom-Utskottets nedannämnde den 18 dennes på bordet lagda Memorial: N:o 33, med voterings-propositioner, rörande Konstitutions-Utskottets, uti Memorialen N:is 12 och 23, afgifna förslag till ändring af 28 § Regerings-Formen; N:o 34, med voterings-propositioner, rörande Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 13, afgifna förslag till ändring af 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdagsordningen; N:o 35, med voterings-propositioner i fråga om Konstitutions-Utskottets förslag, uti Memorialet N:o 15, till ändring af 39 § Riksdags-Ordningen; N:o 36, med voterings-propositioner i fråga om Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 16, väckta förslag till ändring i 69 § Regerings-Formen; samt N:o 37, med voterings-propositioner i fråga om Konstitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 17, afgifna förslag till ändring af 14 8 Riksdags-Ordningen. De i dessa Memorial föreslagna voterings-propositioner blefvo af Ridderskapet och Adeln godkände. S. D.
angående den af Stats-rådet för dess åtgärder vunna decharge; Prot.-Utdrag den 26 September 1857. 547 N:o 44, med voterings-propositioner rörande det af KonstilUtions-Utsköttet uti Memorialet N:o 19 föreslagna tillägg till 59 § Regerings-formen och 27 § 1 mom. Riksdags-ordningen, angående Propositionen om Stats-verkets tillstånd och hellof; samt N:o 45, med voterings-propositioner rörande det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 20 framställda grundlags-ändrings-förslag, angående utländsk undersåtes rätt att i riket förvärfva och besitta fastighet. Ridderskapet och Adeln godkände samtlige i dessa Memorial föreslagna voterings-propositioner. S. D. Föredrogs och lades lill handlingarne Sammansätta BeviUnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 15 dennes på bordet lagda Memorial N:o 8, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut beträffande § 26 i Utskottets Förslag till Förordning, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en den 23 dennes förmiddagen bordlagd, af Herr Stjernsvärd, Guslaf Mauritz, väckt motion, att Rikets Ständer måtte besluta det H. K. H. Kronprinsen, under den tid Han förer Riks-styrelsen, må ega alt årligen i förökadt anslag uppbära en lika stor summa, som den Riks-staten Honom för närvarande anvisar, eller 100,000 R:dr Ranko; tillika med de i fråga om denna motion nu afgifna yttranden. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Sammansatta Bankooch Lagutskottets den 23 dennes eftermiddagen på bordet lagda Memorial N:o 2, i anledhing af återremiss af Utskottets föregående Betänkande, såvidt detsamma innefattar yttrande i fråga angående penninge-räntans frigifvande.
Derjemte hafva Utskotten erhållit del af en utaf samma motionär väckt, från Ridderskapet och Adeln remitterad motion, deruti anföres, att bristen af en ändamålsenlig undervisning vid Gymnasierne uti de moderna språken menligt inverkar på dessa Läroverks anseende och nytta; att det visserligen, genom Kongl. Brefvet den r November sistlidet år, blifvit lemnad de Gymnasier, der någon Lärare i nämnde språk ej vore an ställd, rättighet att erhålla en sådan, men att lönens bestämmande till det ringa belopp af 000 R:dr B:co, lemnade föga förhoppning att, till Lärare vid denna Leclion kunde erhållas en person, som med nit och personligt anseende förenade en mot sitt vigtiga kall svarande skicklighet; och har motionären i anledning deraf föreslagit: 1:0 att de Lärare-tjenster i moderna språk, som, enligt ornförmälde Kongl. Bref, vid Gymnasierna skola inrättas, ej må såsom ordinarie tjenster anses, utan blott lills vidare förestås af dem, som visa sig vara dertill skickligast; 2:0 att i mon af Gymnasii-Adjuncternes och Philosophiae Lectorer nes afgång, de förstnämndes löner och Lärarnes i Natural-historien arfvo den, de senare utgörande i5o R:dr B:co, måtte förenas med lönen för Lee - Statssamt Allm. Besv.- och Elcon.-Utshottets Utlåtande} N:o y. tionen uli moderna språken, hvarigenom skulle uppkomma en summa, tillräcklig för aflönancle ytterligare af en Lector, hvilken, liksom GymnasiiAdjuucten , vore skyldig alt vid någon af Lärarnes sjukdom eller förfall, så vidt möjligt, för dem vicariera. De af motionärerne framställde förslag hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och som den Tlieologiska Leclionens förenande med den Philosophiska utgör ett villkor för verkställandet af motionärens förslag; men Lärarne vid dessa Leclioner, hvar för sig, redan lära hafva full sysselsättning med undervisningen och andra dem åliggande skyldigheter , samt, sedan det genom Kongl.
Statsverket har, i anseende till dess Inkomster och Utgifter, blifvit under dessa tvänne år förvaltadt, ej mindre efter de grunder och den Stats-Reglering, som Rikets Stander, vid Urtima Riksdagen i Örebro, år 18x2 • fastställt, än i enlighet med de i följd deraf Nädigst utfärdade Stater, samt cie af Eders Kongl. Majit, Dess 1308 Den 14 Juli. Dess Hoga Rätt likmätigt, gjorda dispositioner och förordnanden. Hvad Stats-Verkets Ordinarie Inkomster angar , sa hafva Rikets Ständer, uti den vid 1812 ars Urtima Riksdag i Örebro, af Rikets Ständer upprättade och till Eders Kongl. Majtt i underdånighet öfverlemnade Riks-Stat, icke ansett någon förhöjning uti de Ordinarie Inkomst-Titlarna antagelig , undantagande för Koppar-rentan och Slagskatten , samt Kronans Tionde-Tackjern, emedan erfarenheten under den korta tiden, sedan sista Stats Regleringen , icke kunnat stadga någon grund för högre beräkning deraf. Stats-Verkets ordinarie inkomster blefvo således beräknade till enahanda belopp, som uti 1810 års Riks-Stat, med tillägg af nyssnämnde förhöjning uti Koppar-rentan och Slagskatten , samt Kronans Tionde-Tackjern , jemte några tillökta och nya inkomster, som, ifrån och med 181-2 års början, kunna för Stats-Verket vara att påräkna; men, i anseende till Krono-tionde och Afrads-spannemål, hvilken dels användes till Elottornas och Värfvade Arméens aflöning, dels utgör Stats-Verkets Öfverskotts-spannrnål , och dittills uti Räkningarna blifvit uppoch afförde efter det vanliga Statspriset af 1 R:dlr 16 sk.
Mätningsoch stämplingsbevis.. 34 Bil., N;0 2, till Bevillning!-Utskottets Skrifvelse, N.-o 6. Mätningsoch stämplingsbevis å 1 ^,1 ^ Lil lc r i 11 gs ” rec^s^aPeu N:o 00 (för l:a (2:a) klassen). >■ 3 cs SJ c2*. Tillverkarens pn c t, hvaraf redskapen ir förfärdigad. altens diameter. 3‘ 03 O O ca P-* 5* 3 ro «T d å lägsta stället. Namn. På panna, hatt, löst rör, mäsk värmare, slang (kylare), rektifikationsapparat åsatt min namnstämpel S. S. årtalet 18.., Hummern 00 och kanne*- ryinden å uppmätte delar. N. N. den 18 .. N. K Litt. C. Bil, N.-o a, till Bevitinings-Vt sko! tets Skrifvelse, N;o 6. 25 Lii. C. Förslag till förordning angående bränvinsbränning till husbehof och såsom binäring vid jordbruket. Allmänna grunder för brännvinsbränningens utöfning, § 1. Bränvinsbränning af säd, potates eller annat ämne skall vara tillåten under sex månader af året, nemligen Januari, Februari, Mars, April, November och December, emot de vilkor bär nedan föreskrifvas, och i z:ne klasser, nemligen: l:a klassen: bränvinsbränning till husbehof och såsom binäring vid jordbruket. 2:a klassen: bränvinsbränning såsom fabriksrörelse. § 2. Den tid af året, under hvilken bränvinsbränning är tillåten, indelas för den l:a klassen i trenne serskilda terminer om två månader hvar, nemligen: Januari och Februari; Mars och April; samt November och December. För 2:a klassen vare bränvinsbränning tillåten under en, under flere eller under alla af dessa sex månader. § 3.
I stället för den anslags-summa af 6,815,000 R:dr R:mt, hvars anvisande för den lill Lund redan färdiga södra stambanans fortsättning mot norr förbi Finja-sjön till, Laga-å-dalen, Utskottet uti 9:de punkten tillstyrkt, hafva samtlige Riks-stånden beviljat en summa af 4,365,000 R:dr sagde mynt, hvilken summa anvisats af Ridderskapet och Adeln: för denna stambanas »fortsättning mot norr »förbi Finja-sjön»; af Preste-ståndel: »för fortsättning och fullbordande af jern»vägen från Lund till norra ändan af Finja-sjön»; af Borgare-ståndet: för samma banas »fortsättning till den punkt vid Finja-sjön, som af Kongl. Maj:t bestämmes»; och af Bonde-ståndet: »för banans fortsättning till norra ändan af Finja-sjönci; varande Utskottets hemställan om anvisan de af 260,000 R:dr R:ml för fullbordande at bangården samt verkstäderna i Malmö äfvensom återstående bangårdsärbeten vid Lund bifallen af samtliga Riks-stånden. Derjemte har Ridderskapet och Adeln »lill påbörjande och grundläggning af sådana arbeten u norra delen »af samma bana från Falköping till Jönköping, som fordra en längre tid för »deras fulländning», anvisat en summa af 1,300,000 R:dr R:mt, hvilket belopp af Borgare-ståndet likaledes anvisats »till förberedande arbeten å en samman»bindningsbana mellan Falköping och Jönköping», hvaremot Bonde-ståndet afslagit en under diskussionen om ö:e punkten i Utskottets uilåtande gjord framställning om enahanda anslag till dessa arbeten.
Län instämt. Prosten Carlander, Nils Stensson från Christianstads Län och Georg Nyqvist från Wermlands Län hafva begärt få antecknadt, att de icke voro närvarande, då betänkandet beslöts. STOCKHOLM, 1854. /. A. Walldén. Särskilda Utskottets Memorial, »V.o 44. 4 M 11. Ankom lill Exp.-Utsk. den S Juli 1854, kl. 10 f. m. Memorial, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 8, med förslag till Förordning angående vilkoren för Bränvins tillverkning. Detta betänkande har blifvit af Hederv. Bondeståndet, genom beslut den 26 April, återremitteradt i sin helhet, utan uppgift å några särskilda ogillade punkter, men, såsom al öfverläggnings-protokollet synes, med förkastande af de hufvudgrunder, hvarpå den föreslagna tillverknings-lagen hvilar, och af det system, som Utskottet ansett böra för framtiden råda i denna handtering. Utskottet torde desto mindre böra ingå i speciel och omständlig pröfning af denna återremiss, «om dervid endast skulle komma i fråga att upprepa de skäl, hvarpå Utskottet grundade betänkandet och lagförslaget. De paragrafer deruti, hvilka Bondeståndet icke ensamt återremitterat, skola till behandling upptagas; men uti dem, hvarom tre Stånd redan fattat sammanstämmande beslut, kunna ett Stånds återremisser icke till någon ytterligare pröfning föranleda, med undantag af de paragrafer, som innefatta frågor om afgifters bestämmande, och hvilka paragrafer längre fram skola uppgifvas. Högvördige Preste-ståndet och Vällofl. Borgare-ståndet biföllo deremot till en början (det förra den 27 och det sednare den 26 April) Utskottets lagförslag i dess helhet, men hafva sedermera (den 13 och den 17 Maj), efter inbjudning, förenat sig uti Höglofl. Ridderskapet och Adelens under den 26, 27 och 29 April fattade beslut om ändrad lydelse af de lagförslagets paragrafer, som här nedan uppräknas. Bih. till R. St.
Då ändamålet med den ifrågavarande Pensions-inrättningen för Civile Staterne i65s Stats-Vtskottets Uetcinkanden* är, att omsider, i stället för de tid efter annan gifne särskildte och olika stadganden om desse Staters Pensions-rätt, som blott tills vidare varit medgifven sådan den åtnjutits, måtte på bestämde grunder vidtagas en allmän författning härom, samt Landshöfdingars och öfrige högre Ämbetsmäns rättighet i detta hänseende åter, i anseende till deras olikaförhållanden till Staten, särskildt bestämmas, så anser Stats-Utskottet någre vidare undantag härvid icke böra ega rum, såsom mo.tverkande berörde syftemål; Egande emedlertid intill dess en sådan allmän Författning kan blifva vidtagen, de nu i tjenst varande att tillgodonjuta hvad förre stadganden medgifva, Stats-Utskottet finner sig alltså icke kunna tillstyrka bifall å Herrar Landshöfdingars ofvanberörde ansökning, hvarigenom åter en rubbning i föreskrifterne, om Pensions-rättigheten skulle uppkomma, som aflägsnade ändamålet af en generel princip härutinnan; Men då likväl det synes i afseende derå för framtiden nödigt, att deri pensions-rätt, hvilken enligt Committerades förslag skulle desse Ämbetsmän tillkomma, utöfver och oberoende af den pension, som, i följd af förut egande delaktighet i den Stats-Utskottets Betäiikandm. i653 dennyaCassan, kunde dem däruti tillkomma, må varda närmare bestämd; hemställer Stats-Utskottet, det Riksens Ständer, i anledning af förevarande ansökning i underdånighet öfverlemna till Kongl. Majus nådiga åtgärd, att jemväl i denna del låta utarbeta ettförslag till allmänt stadgande för framtiden, i sammhang med författningen om pensions-inröttningen för Civil Staten, hvilket dock vördsamt öfverlemnas till Riksens Höglofi. Ständers bepröfvande. Stockholm den a6 Junii 1823.
Det var det, den hade gjort för HanneCharlotte denna senvinter, och därtill var hennes ihärdighet aldrig så ståndaktig, som den borde ha varit, — redan som barn ådrog hon sig bannor, för att hon o m söndagarna, efter tre rakryggigt åhörda predikningar, sökte göra bönen före kvällsmaten en half tacksamhet kortare. Och denna vinter, denna vinter! Visst var man van att få vänta på vå- ren här uppe i Norrland, men att stå den första april, på eftermiddagen ändå, och kyla pannan mot rutan och se flingor falla, stora som kattungar, och veta, att så höll det på, och så dåsade det af, och så kom det igen, och aldrig blef det till annat! Och Olof-Gustaf, som var närmaste granne och ändå inte kom dit, fast han ingenstans hellre ville vara, och åkte förbi nästan dagligen m e d ögon som riddar Toggenburgs mot hennes kammare, så att han hvar gång lopp fara att vältas af i brunnen! Sista gången de varit tillsammans hade de spelat filipin med en tvilling-nöt, och som han förut druckit tre glas varm punsch och därför var ovanligt uppspelt och djärf, hade han lämnat insatsen oafgjord under blickar, som lofvade hur mycket som helst — • och hur litet som helst också tyvärr. Inte skulle det då bli hon som ropade ordet — tyvärr inte han heller, efter hvad det såg ut till. et var i den gamla goda tiden, då det nationella karaktärsdrag af trohet, hvarmed vi ännu skryta, verkligen lär ha funnits i detta land, åtminstone i de undang ö m d a trakter, där originaliteten i alla former så rikt florerade, troheten och dess följeslagare, blygheten. Det var den tid, då älskaren kunde drömma i tre långa vintrars nätter o m samma flicka och ständigt se för sig blicken ur hennes svärmiska ögon vid klaveret, eller bandrosetten i hennes hår, eller det skymtade smalbenet under kontradansen — tills det blef honom för svårt, och han snörde in sig i sin styfvaste halsbindel och begaf sig af på en extravisit midt på en hvardag.