Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Iagens stadgande, lörrde brandstods utgörande inom häradet, lägger hinder i vägen för partiella brandstods-inrättnrr i socknarna och att således så mycket större skäl förekommer till förändrade föreskrifter i detta afseende. Jag anhåller om Sterremiss af Ulskrns betänkande. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag har så nyligen handlagt dylika ärenden, att jag kan bestämdt upplysa, det författningar finnas, hvarigenom undanlag för hela församlingar från lagens stadgande 0111 brandstod äro tillåtna; oell i det fallet är således Ulskrns betänk, riktigt. Men på samma sätt, som allm. lagen kan upphäfvas genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut, är det äfven möjligt, alt dessa brandstods-föreningar inom socknarna kunna genom Konungs och Ständers beslut upplösas. Likväl får jag säga, alt erfarenheten visar temmeligen allmänt, att der brandstods-inrättnrr af bättre beskaffenhet, än de bristfälliga, som finnas inom en eller annan församling, blifva upp - Den 26 Augusti e. m. %7 gjorda, der pläga församlingarna äfven låta de sämre inrältntna förfalla, emedan de tydligen se vinslen af inträdet i de stoije och bättre ini ältade. Men funnos icke dessa enskilda föreningar inom församlingarna, så skulle troligen de allmännare lättare antagas, än som nu sker. Frih. Cederström: Jag är långt ifrån att hafva beslridt, att genom K. resolutioner bifall blifvit lemnadt till enskilda brandstods-föreningar, likasom genom särskildt K. reglemente för allmänna brandförsäkringscassan i Stockholm de hemmansägare, som deltaga deruti, blifvit befriade från skyldigheten att deltaga i de brandstods-föreningar, som allm. lagen ålägger.
District hade år 1827, så väl sorn de föregående åren jordbrukarne i allmänhet mest, eller 718,000 R:dr af tillgången 2 millioner, och ibland Länen stod det mest sädesgifvande, eller Skaraborgs, främst både i Lån, med 55o,ooo, och i Lagsökningar, med 33,ooo R:dr. Länet hade 1826 baft 600,000 R:drs lån, så att skillnaden ungefär motsvaras af lngsökningssumman, hvilket sjnes häntyda på oförmåga hos låntagarne, att göra vidare omsättningar. Af den till Malmö Låne-district anslagne millionen hade 1827 Landtmannanäringen mest, eller 553,000 R:dr, oberäknadt hvad den kunde hafva inom tjenstemännens 197,000 R:dr. Af Länen hade det sädesrikaste, Malmöhus, 694,000 R:dr allena, då Christianstads blott hade 151,000, och Blekinge i5o,ooo R:dr. Den bedröfligaste slutsatsen, Den 15 December e. m. i afseende på den ringare jordbrukarens belägenhet visar sig ock i Malmö district; ty då jordbrukande Ståndspersoners lån aftagit från 318,000 R:dr, sorn de utgjorde i8a4, idl 249,000 R:dr, sorn de utgjorde 1827, hafva allmogens lån stigit från 3g st. å samrnanlagde 27,000 R:dr år 1824, till j,44° & sammanlagda 3o4,ooo R:dr år 1827. Ett sådant tillstånd, under det att 8 millioners DiscontCapital är lika otillräckligt för behofvet år 1828, som 6 millioner voro år 1823, och under det att en Riksdagsman från Skåne begär
Du dina barn skall rädda, när all skymf du hör. ORESTES. Jag tårar offra vill åt dig. ELEKTRA. Jag klageljud. PYLADES. Nu hören upp, och till saken vändom oss! Ty om förbannelser framtränga under jord, 1240 Han hör oss. Men du, åltfar Zeus, och hög Dike, God framgång skänken honom, mig, och henne ock! Ty för tre vänner finnes blott en dom, en rätt, Att allesamman lefva, eller alla dö. ELEKTRA. J, Mykenska väninnor, | Stroph 1245 Som ypperst Argeiers Pelasgerland bebon! KHOREN. Hvi ropar du oss, vördnadsvärda? dig ännu Den titeln räddad är i Danaiders stad. ELEKTRA. Er ställen der uppå stråkvägen somlige, Och somlige på stigen här, som borgens vakt! 1250 KHOREN. I hvad mening ordar du så? Svara mig, goda! ELEKTRA. Mig griper fruktan, att någon vid borgen står, Och kräfver hämd på hämd För blod, som kommer att gjutas. 1255 HALFKHOREN. Gån hädan! skyndom oss! Jag denna väg. Mot solens uppgång, aktsamt bevaka vill. HALFKHOREN. Och denna, som mot hennes nedgång förer, jag. ELEKTRA. Åt alla sidor vänd nu dina ögons blick, Först ditåt härifrån, och se'n åt annat håll! 1260 KHOREN. Vi göre, som du sagt. ELEKTRA. Med välfvande ögonlock | Motstr. Sen kring öfverallt, och lockarna stryken urväg! HALFKHOREN. Hvem är han, som spökar på gatan der, landtJunkaren, som kring palatset smyger sig? ELEKTRA. Det är med oss förbi, väninnor! Strax För fienden de dolda svärdsman röjer han. HALFKHOREN. Räds ej! ty tom, min vän, Är gatan, fast du ej tror. ELEKTRA. Hvad nu? Kan jag ej lita mer på dig? 1270 Gif gladlig underrättelse. Om framför borggården allt är tomt.
Det har inför Utskotten blifvit upplyst^ att medlemmarne af Ekenmarkska slägten, under sina tvifvelsutan kostsamma resor till rikets mera aflägsna provincer, äfven af de B‘h, lill Rikl-Sl, Prot, I818 och 1819, 4 Strul. 2 Afi, 3, i4.de Tfj Staissamt Ålim.Besv. o. Oec. Utsi. Xlii. Elevér icke fordrat högre betalning än omkring 20 R:dr , men väl, att arfvodet derunder blifvit lämpadt till Eleven* vilkor, och att, enligt hvad Herr Prosten Forsslind jemväl uppgifvit , ganska många personer af dem erhållit undervisning utan betalning, Den olycka, sorn i November 1827, vid branden å Ångfartyget Josephina , träffada 2:ne af oftanämnde familles medlemmar, hvilka der förlorade sina medförande VäfnadsredskaV per; kläder m. m., torde ock tillvinna sig Rikets Höglofl. Ständers behjertande, och dä famillens nuvarande obemedlade ställning är, tillförlitligen vitsordad J torde det anslag, Ri^ kets Högloflige Ständer kan täckas åt den-i samma bevilja i blifva lika välkommet till1 lindring i deras bekymmer för en framtid, dä arbetsförmågan aftager, oom den belöning^ deri innefattas, är välförtjent.
Men hon låtsade ej derom. "Och vi skola roa oss riktigt af hjertans grund. Vi skola glömma allt som är ledsamt, alla verldens sorger och bekymmer. Herr Nymark och herr Lagander, tycker ni det är intressant att kasta ring?" "I ert sällskap är allting intressant," svarade Nymark. "Ni skall inte säga artigheter, utan tala nu rena sanningen!" "Jag försäkrar." "Men John kommer säkert inte med?" Hon kände sig litet skygg och osäker, då hon gjorde denna fråga. "Bry er inte om mig," sade John. "Jag läser gerna tidningarna under tiden." "Skola vi börja då?" föreslog Lagander. "Nej, vi skola dricka kaffe först." Hon gick för att bestyra om det. Nymark tog Ibsens "Rosmersholm," som låg på bordet. "Hvad tycker du om den här?" frågade han Karell. "En underbar bok! En harmonisk förening af konst, vetenskap och religion." "Skada blott, att just ingen förstår den," sade Nymark leende. "När ha menniskorna genast förstått en större och högre sanning? Det är snart tvåtusen år sedan kristendomens framträdande; förstå de den riktigt ens ännu?" "På den frågan kan jag inte svara. Men jag önskade gerna veta hvad Ibsen slutligen vill. Hittills har liberalismen dugit åt honom, nu förkastar han äfven den." "Emedan han ser hvart friheten leder, om inte en sinnesförändring försiggår hos menniskorna. Ibsen är just derigenom vår tids mäktigaste ande, att han uppfattar nutidens brister, villfarelser och behof djupare och klarare än någon annan. Och han förkastar i sjelfva verket inte friheten, men han bekämpar sjelfsvåldet och lösaktigheten." "Och sedan går han och knådar in sedeläran i konsten. Nej, Gud bevare, det är bättre att hvar sak hålles skildt för sig. Låt konsten vara konst, vetenskapen vetenskap och sedeläran sedelära." "Jag är af annan åsigt. Jag tror, att endast den menniska kan blifva helgjuten och sund, som sträfvar att med sig införlifva utvecklingens resultat såväl från det ena, som från det andra och tredje hållet. Och om de kunna få plats i samma själ, så hvarför då inte också i samma verk.
P r i n s Karl deltog, då denna togs, i en sjöexpedition, och lilla prinsessan Dagmar var väl då ännu ej presentabel för fotografen. Idun Stockholm. N:r 47 (257) Prenumerationspris pr år: Idun med Modetidning oeh kolorerade planscher _ _ kr 8: — I d u n m. Modet, u t a n k o l. pl. • 6: 50 Idun ensam &gt; i: — Fredagen den 18 november 1892. Byrå: Klara v. Kyrkogata (Aftonbladets n y a 7, 2 t r, hus.) P r e n u m e r. Sophie ' ervoch sinnessjuk* ijk \ domarnes fruktansVi^ värda tillväxt inom hela det moderna samhället har under de senaste årtiondena framkallat stora ansträngningar för deras kraftiga bekämpande. Läkarekonsten har sträfvat att uppinna det lämpligaste behandlingssättet af de mångfaldiga slagen af nervösa lidanden, som påträffas i vår tid, och staten offrar stora summor för ordnandet och förbättrandet af sinnessj ' ukvården. Här i Sverige utgår numera ej mindre än en million kronor årligen till underhållet af statens anstalter för sinnessjuke, de så kallade hospitalen och asylerna, de förra afsedda för de sjukes kurativa behandling, de senare för de obotlige. Den vård, som där ägnas de olycklige, är också synnerligen god. Förbättrade lokaler, förbättrad kost, tillfälle till arbete af mångfaldiga slag, lämpadt efter den sjukes vanor och behof — nägot, som visat sig särdeles verksamt för återskänkandet af sinneslugn åt de oroliga patienterna — ja, till och med förströelser har man förskaffat de sjuke. A l l m. Telef. (vid kompletteringar). Qtrnandts Boktr.-Jktleb. F ö r » Platssökande » o. » Lediga platser25 öre för h v a r j e påbörjadt tiotal stafv. - r a d. Hermanssson. vändas numera ytterst sällan och endast efter omsorgsfull pröfning samt under sträng kontroll.
Prins Gustafs palats, har Kongl. Majit ansett, att förenämnde förslagsanslag böra minskas med ett emot sagde kostnad svarande belopp eller i rundt tal 600 R:dr. Till en dylik minskning, som Utskottet iakttagit vid förslagsanslagets uppförande å bifogade tabell, tillstyrkes Rikets Ständers bifall. Anslagen till byggnader och reparationer i Stochholm och landsorterne, äfvensom för magasinsbyggnader, så i hufvudstaden som i landsorterne. 7:o Med afseende å de olägenheter, som, efter hvad erfarenheten ådagalagt, de förut gällande stadganden angående befattningen med underhållet med Kronans hus och byggnader i landsorterne samt dispositionen och redovisandet af derför anslagne medel medfört, likasom svårigheterne alt, under sådane omständigheter, handhafva en fullständig och tillförlitlig kontroll å de befintliga tillgångarne, har, enligt nådigt tillkännagifvande, Kong1. Maj:t, sorn ansett dessa olägenheter lämpligast kunna undanrödjas derigenom, att bestyret med såväl tillgångarnes fördelning, som deras förvaltande och redovisande, förenades hos en embetsmyndighet, på sätt rörande anslaget för underhållet af Kronans hus och byggnader i hufvudstaden vore 14 Stats-Utskoltels Utlåtande, J\s 88, föreskrifvet, under den 6 Mars 1849 förordna!, att den jemväl förut åt
Fullmägtiges begag. nads Niksdagmanna rätt, blef äter-remisi här. af till Utskottet bestntrn. Or svxrs. klx ?rotocoIIo I. I). Vslerius. Utdrag Den Z September. 207 Utdrag af Borgare-Srändcts Proto. coll wid urtima Riksdagen i Oredi s den z September 1810. S. D. ^>)id förnyadt föredragande af BancoUtskottets under den 29 sistledne Augusti afgifna Riksdags berättelse, godkändes och bifölls hwad Utskottet deruti yttrat, angäende sä wäl Bankens styrelse och Reglemente, som äfwen föreslagen tillökning med zz; Procent af Pap. persmästarens wid Tumba ärliga Lön och de öfrige Arbetarnes weckopenningar, jemte den till 8 a 10. si. förhöjda dagspenningen för Qwinno dagswerken wid Bruket. Or supr-. Lx ?rotocollo I. V. VLlslivs^ Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Örebro den z September i8ro. S. D. 3^emitteradeS till Allmänna Beswärs. och Oeconomie. Utskottet Kongl. Maills Nädiga Proposition af den 31 Augusti om skyldigheten för alla att deltaga i wärdén af fattiga samt rörande en serffikd wid Amiralitets. Warfs och Ok. L08 Den Z September. Örgryte Församlingar wid Götheborg i detta afseende uppkommen fräga. Oc supra. Tx krotocollc, l). Vslsrius. Utdrag af Bo:gare StändetS Protocoll wid Urtima Riksdagen Lerebro dm z September »8io. S. D. E^eftöt Borgare - Ständet, lika med Högloft.
När jag emot middagen går ner, skall jag säga, att jag anlände såsom om morgonen ... den tid då farstudörrn redan är öppnad ... att jag fick det infallet att afskeda skjutskarlen redan i parken. Sedan gick jag med min kappsäck helt tyst uppför trappan ... ingen såg mig, emedan det var mörkt; dörren till min kammare öppnade jag med denna andra nyckel, hvilken jag af förseende tagit med mig. – Magistern är bra snäll i att kunna narras. Men om jag nu ändå skulle komma fast? – Troligen frågar baronen dig allsicke; om han frågar, svarar du, såsom jag nu sagt. I värrsta fall säger du att jag narrade dig att ljuga. Då stå vi båda i sticket. Vill du det. – Hvarföre icke, i så godt sällskap – svarade Amalia med ett galanteri, som icke skulle tagit sig illa ut i en fint bildad verldsdams fina mun. – Men om något mycket svårt skulle hota din fröken, då kommer du sakta hit upp och låter mig få veta af det. – Ja, med nöje. Men om någon skulle hört nu när jag öppnade farstudörrn – Huru du då skall förklara det? Men huru skulle du förklarat dig, om någon skulle råkat höra farstudörrn öppnas, äfven utan att jag kom. Amalia förstod piken och rodnade något. – Befaller magistern någonting vidare? – sade hon med handen på dörrlåset. – Nej det kan vara nog, att du nu bara minnes hvad jag sagt dig. Att Amalia lät beveka sig till en osanning, är icke så mycket att undra på, då man vet, att tjenstefolk ganska gerna spela puts för husbönder eller husmödrar, dem de ej rätt kunna akta. Dessutom uppstod hos henne en fråga, om hon icke snarare gjorde godt än ondt, då hon helt säkert befordrade sin frökens bästa. Snarare är det att undra på, att Harald nedlät sig att beveka en menniska till osanning ... han som i allmänhet gick den raka vägen. Men han var nu blefven så, att allt måste uppoffras för Irenes bästa, eller rättare för deras ömsesidiga kärlek. Hur det var, så kunde Harald icke hjelpa det, att han trodde v. Assar hålla sitt löfte eller sitt hot.
Sedan berörde motion blifvit af Utskottet helt och hållet afstyrkt, på skäl, ojemförligt mindre tillämpliga, i afseende på den föreslagna, med Rikets Sunders beslut icke oförenliga dispositionen af den behållna räntevinst, som icke kan på annat sätt med fördel afBaricoStyrelsen användas, än i afseende på den nu ifrågavarande, emot både meningen och ordalydelsen af samma beslut uppenbarligen stridande emission af nya sedlar; så har det i sanning förefallit mig i högsta grad oförväntadt och obegripligt, att Utskottet, genom det ifrågaställa Creditivets tillstyrkande, velat göra sig skyldigt till en så obestridlig motsägelse, som ' förefinnes uti dess yttranden rörande dessa bägge frågor. Jag har redan inom Utskottet sökt vederlägga det påstående, hvarmed man derstädes framkommit, eller att det föreslagna Credili v-beloppet skulle, utan ökning af Bankens sedelstock, kunna genast utbetalas af odisponerade vinstmedel. Förhållandet med dessa vinstmedel har Utskottet upplyst uti dess under N:o 82 afgifna Betänkande, i anledning äf väckta frågor om den behållna Banco-vinsteus öfverlemnande till RiksgäldsContoret. I anseende till den nu å nyo framställda uppgiften om denna tillgång, tror jag mig dock böra meddela några upplysningar rörande densamma. Vid sistförflulna Riksdag anslogos, till förstärkande af Bankens metalliska fond, utom andra medel, 266,666 R:dr 3a sk. årligen utaf Banco-vinslen för 12 Banco-Utskotlels Betänkande N;o i3o. åren i83oiS34- Detta anslag har visserligen icke, under de senare åren, kunnat, enligt dess bestämmelse, användas till upphandling af silfver; men vid silfver-utvexlingens beslutande afsågs, enligt hvad Utskottets härom afgifna Betänkanden utvisa, alt, medelst amortering af de sedlar, som utaf de för berörde ändamål anslagna vinstmedel icke blifvit utgifnp, åstadkomma den, vid realisationens början, nödvändig ansedda proportion emellan Bankens metalliska cassa och utelöpande sedelstock.
Rådmän och Magistrats-Secreterare 2: 24 Notarier, Notarii-Puhlici, Actu$?jer, Casseurer och Fiscale? med flera 1: 36 Grosshandlare 6: Andre Handlande och Fabrikörer 3 : — Mäklare och Skepps-Clarerare 2 : Skrå-Handtverkare och Manufac(mister 4:24 Andra Borgare 1:12 J Städer* Sen 5 Juli. 487 I Städerna af Tredje Classen: Badman och Magistrats - Secreterare ... - R:dr *: -w Notarier, Notarii-Publici, Actuarier, Casseurer, och Fiscal er - 1: 15 Grosshandlare ■ * 3: 36 Andre Handlande och Fabrikörer S : 24 Mäklare och Skepps-Clarerare 1: 34 Skrå-Handtverkare och Manufacturister - 1:12 Andre Borgare - • 1: __ I Städerna af Fjerde Classen: Badman - 1:94 Notarier ined de flere ofvan uppräknade - — 36 De som vunnit Burskap på Utrikes handel - 9: — Andre Handlande och Fabrikörer a; 34 Skrå-Handtverkare och Manufacturister - a: — Andre Borgare som ej höra under Skrå - — 3* I Städerna af Femte Classen: Badman 1: — Notarier med de flera — 24 Handlande och Fabrikörer a: 34 Skrå-Handtverkare och Manufacturister - i: — Andre Borgare som ej höra under Skrå - ;
Vid Luftbehandlingen af dessa artiklar, har nu varande Bevillningsutskott i allmänhet nedsatt lullsatserna mot hvad föregående riksdags Bevillnings-Utskott gjort, hvadan det vill synas, som vöre meningen den, att efterhand sänka de i förbudens ställe insalta lullsifTror och dymedelst införa den verkliga frihandelns idéer. Så har t. ex. tullen på släta helsidentyger, sorn af förstnämnde Utskott föreslogs lill 6 Ridr per skalp., nu blifvit nedsatt till 5 Ridr, på htdsiden-dukar från 7 Ridr lill 6 Ridr, på halfsiden-ty (jer från 2 Ridr 24 sk. till 2 Ridr, pä halfsiden shawlar och dukar från 3 Ridr till 2 Ridr 24 sk., på bomullstyger, ej specificerade, från 36 sk. lill 28 sk., på bomullstyger, tryckta och pressade, Irån 42 sk. till 32 sk., på bomulls-shwalar och dukar, från 1 Ridr lill 36 sk., pä lin/ie-lärft, andra slag, från 3 Ridr lill 2 Ridr, på ylleväfnader, val/tade, från 2 Ridr lill 1 Ridr 24 sk., på yllc-shawlar och dukar, frän 1 Ridr 16 sk. till 1 Ridr. En sådan åtgärd, följdriktigt utförd, skall omsider undergräfva alla dessa industrigrenar, som hittills lemnat och ännu lemna uppehälle åt. mer äu 100.000 personer af landets befolkning. Men landets vinst härpå kan omöjligen blifva annat, än tilltagande pauperism och lörökadt elände. För min del vill jag icke dela det ansvar, sorn loir eller sednare drabbar den medborgare, hvilken medverkat till sådana beslut. Vid förbuds borttagande bar man vanligen följt den grundsats, att å den förut förbudna varan sälla en skyddstull af 25 procent af varans värde. Huru litet Utskottet iakttagit denna grundsats, vid tullbehandlingen af artikeln sidenväfnader, synes af det följande.
ProtocollsUtdrag af den 2Ö:te nästlidne Februari till Utskottet remitteradt, Memorial, på Innevånarnes å ön Tjörns vägnar, framställt den svårighet, som för dem möter, att utgöra Kronoskjuts, enär samma ö är belägen på fullt en half mils afstånd ifrån fasta Landet, och anhåller på sådan grund, att Innevånarne ä ön Tjörn måtte, så vidt möjligt, ifrån Kronoskjutsaingsbesväret befrias; Villjande de likväl icke 58 Besv och Ebon. Utsk, Betänkanden. undandraga sig detsamma, då nöden sådant påkallar elier krig utbrister. Utskottet, som eger sig bekant, att ö« Tjörns innevånare blott sällan, vid större Kronotranrporter, och då tillgång å hästar på fasta Landet saknats, blifvit kallade till utgörande af Kronoskjuts, anser sig i anseende till nödvändigheten, att, då omständigheter ovillkorligen så fordra, kunna påräkna alla möjliga utvägar till cotjimenderingars eller Kronotransporters fortskafFande, icke kunna tillstyrka för dessa Oboer en bestämd befrielse ifrån Skjutsningsskyldighetens utgörande; Och, med förutsättande, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, hädanefter som hittills, icke lärer underlåta, att, med billigt afseende å ön Tjörns längre afstånd ifrån fasta Landet och den olägenhet, som för de skjutsande härigenom måste uppkomma, så mycket som möjligt förskona dem ifrån det öfverklagade skjutsningsbe* sväret, finnér Utskottet sig icke kunna tillstyrka någon Riksens Ständers åtgärd i förenämnde hänseende. Hvilket dock till Riksens Högloflige Ständers egen pröfning vördsamt öfverlämnäs. Stockholm den 24 Mars 1825. BesVi cch Ekon, I tsk, Betänkanjen, 59 N:r 17. Ankom den 27 Mars 1323. Betänkande, angående skyldighet för Postmästare, att emot ersättning hålla Post• bok med Landtb oer. Genom ProtocollsUtdrag af den 6:te sistlidne Mars, har Hederv.
Härvid modererar man dagrar och skuggor genom att gnida hårdare eller lättare. De skarpaste dagrarna isättas sist med hvit akvarellfärg. För att sotet ej skall afnötas, fixeras slutligen det hela med fixervätska, hvilken fås på apoteket. Efter någon öfning kan man med detta enkla och underhållande arbete förfärdiga verkligt vackra gratulationskort och planscher. R. Vi antaga med nöje ert anbud a säviU porträtt som biografi. O. L., Gbg. Vänd er till någon jurist. Bed. M. W. som for en tid sedan annonserade i Idun ang. lektioner i glödritning och läderplastik bedes uppgifVa sin adress till Redaki onen. (Med porträtt.) — En moders bild; fyra sånger af Charlotte Lindholm. Belönad med hedersomnämnande af Sv. Akademien. IV: Den gamle. — Till unga mö- drar (varande eller blifvande); af Elna Tcnow. Andra artikeln. — Moder och smak; några iakttagelser af Helena Nyblom,. (Forts.) — Om vården af burfåglar; bel. svar å prisfrå- gan VIII af Karin. — Somraaridyll; för Idun af Dolly Boon. — I baltiden; af Julie B. — Damernas dag; ett litet kåseri fiån riksdagsläktarne; af kusin Johan. — Mat och matlagning; för Idun af O. H. (Forts.) — Kokett; af Vera. — Teater och musik. — Tillkännagivande. — Striden om hjärtan; ur ett kvinnolifs historia; af Johan Nordling. I: » Ur puppan », — En utställning. Förslag till matordning för veckan 23 — 29 mars. — Matlagning. — Smörgåsbordet. — Köksträdgården. — Bostaden. — Strykning. — Fönsterträdgården. — Bohaget. — Ilaudarbeten. — Toaletten. — Allmännyttigt. — Hvarjehanda. — Läkareråd. — Frågor. — Svar. — Breflåda. kr. kr. kr. kr. kr. kr. kr. 22,500 UlF Prospekter och sändas pä begäran till och grannländerna. Stort urval af Tofflor, Balskor. Beställningar och reparationer utföras skyndsamt.
Med godkännande af Utskottets hemställan, att Lotsar och Loisdrängar må från bevillning befrias, äfvensom att yrkad befrielse från bevillning för Gesäller icke må medgifvas, har Borgare-slåndel af enahanda skäl. som föranledt återremiss af nästlöregäende §, till Utskottet återremitterat så väl hvad uti betänkandet i öfrigt blifvit föreslaget under 10 §. som ock nämnde § i författnings-förslaget; och torde något annat yttrande deröfver icke erfordras, än att Utskottet, hvars betänkande och förslag i denna del de 3 öfriga Stånden godkänt, anser sig icke ega skäl att derifrån afvika; dock att ett vid rubrikerne aktörer och aktriser m. m. i §:n insmuget tryckfel, hvarigenom afgifterne i fjerde klassen blifvit utförda med 3 R:dr 7 öre i stället för 3 R:dr 75 öre, torde, på sätt Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet ock redan be slutat, varda till rättelse iakttaget. § U Utskottets redaktions-förslag af rubriken krutbruk uti § 24 har blifvit återremitteradt af Höglofl Ridderskapet och Adeln, hvarest Herr Friherre af Ugglas yrkat att orden »enligt attest från Kongl. Krigs-kollegium» borde utgå, på den grund att Kongl. Majit under den 13 Januari detta år föreskrifvit, att allt det bestyr och all den kontroll, som Krigs-kollegium tillförene utöfvat öfver krut-tillverköingen i allmänhet, skulle med år 1858 upphöra och endast fortfara i afseende å det krut, som för Kronans räkning tillverkas, och hvilken föreskrift vore en följd af det år 1855 fattade beslut, hvarigenom hittills gällande förbud mot införsel af krut förklarats böra ifrån den 1 Januari 1859 upphöra. Vid det sålunda anmärkta förhållandet har Utskottet skolat hemställa, att orden menligt attest från Kongl. Krigs-kollegium» må ur ifrågavarande rubrik utgå. IleVillninys-Utskottets Utlåtande M !>■ § *>• Vällofl.