Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt planen för den del af lånet, i afseende å hvilka låneöfvertagarne betingat sig 6 procents kapitalrabatt, äro dessa obligationer, lydande å ett sammanräknadt belopp af 8,000,000 Thaler, fördelade i 4 Serier, nemligen: Serien A., bestående af .'1.000 obligationer, hvardera å 1,000 Thaler, 3,000,000: — -— » B-, dito 6,000 dito å 500 » 3,000,000: » C., dito 5,000 dito å 200 » 1,000.000: » D.. dito 10,000 dito å 100 » 1,000,000: Summa Thaler 8,000,000: varande hvarje obligation åtföljd af 77 halfårs-räntekuponer. A hvarje obligation finnes 6 namn, nemligen dels namnet å en Fullmäktig af hvarje Stånd, dels Fullmäktiges Sekreterares och Boksluts-kamrerarens namn; varande likväl 4 af dessa namn tryckta i fac simile, men 2:ne namn egenhändigt undertecknade. För den återstående läneandelen å 2,000,000 Thaler utfärdas 240,000 stycken premie-obligationer, hvardera å 10 Thaler, eller tillhopa 2,400,000 Thaler, hvilka obligationer hafva fortlöpande nummerföljd; varande samtlige namnteckningarne å dessa sednare obligationer tryckte i fac simile. Af hvartdera slaget obligationer bifogas härjemte ett makuleradt exemplar, till upplysning om deras innehåll och utseende äfvensom om de fastställda utlottningsplanerna. Vid bedömandet af det sätt, hvarpå Fullmäktige fullgjort det vigtiga uppdraget att afsluta ofvanberörda lån, har det icke undgått Revisorernes uppmärksamhet, att Rikets Ständer lemnat Fullmäktige tillstånd att »upptaga länet pä det sätt, Fullmäktige vfunne lämpligast och ändamålsenligast, för beredande af de för Svenska Staten såsom vlåntagare mest fördelaktiga vilkor.»
Godkändes; N:o 57, i anledning af väckt motion om förändring af Författniu garne, Prot.-Utd.ragj garne, rörande tiggande fattighjons återsändande med skjuls till hemorten: Godkändes; N:o 58, i anledning af väckt motion om förbud för godsegare att hädanefter lägga hemman, som äro med åboer försedda, under eget bruk: Bifölls; och N:o 59, i anledning af väckt motion derom, att personer från arbetsoch pionnier-corpserna hädanefter endast må förpassas till de församlingar, från hvilka de medfört prestbetyg, eller der de sist varit skattskrifne och bosatte: Godkändes. S. D. Upplästes och lades lill handlingarne Kongl. Maj:ls Nådiga Svar, u Riks-salen denna dag meddeladt, å Rikets Ständers underdåniga framställning om förslag lili ändringar i Regerings-Formen och Riksdagsordningen. S. D. Remitterades till Constitutions-UIskottet Kongl. Maj:ls nedannämnde Nådiga Proposilioner: Uo af den 10 sistlidne Octoher, angående tillägg vid 1 § 9 mom. Tryckfrihets-Förord ningen; 2:o af den 30 i berörde månad, angående tillägg och ändringar i 6, 15 och 43 §§ Regerings-Fonnen; och 3 o af sistnämnde dag, angående ändringar i 17, 22, och 24 §§ Regerings-Formen.
Då sedermera den åsigt började göra sig gällande, att Staten borde besörja och bekosta bildningen äfven för det borgerliga yrket, uppkom missnöje deröfver, att den s. k. realbildningen icke kunde fulländas i de lärda skolorna, utan måste sökas utom desamma, hvadan den åtgärd vidtogs, alt åtskilja de båda linierna och uti en särskild skola, Apoiogist-skolan, bereda tillfälle åt realisterna att, med förbigående af den lärda liniens bildnings-ämnen, genast från början få uteslutande sysselsätta sig med hvad behofvet för det borgerliga yrket mera omedelbart fordrade, en åtgärd, hvilken möjligen varit den enda riktiga, — då man icke ville föreningen på det gamla sättet, — så vida icke måhända bättre varit, om man derjemte stadgat att, före inträdet i Apoiogist-skolan, lärjungarne bordt hafva genomgått ett par klasser på den lärda linien. Apoiogist-skolan lyckades dock ej, under sin korta tillvaro, att tillvinna sig förtroende och anseende, hvarefter man, i stället för att låta de båda 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-UtskottMs Betänkande, N:o US. bildnings-linierna förblifva alskiljda och, da så kunde beiiöfvas, reformera hvardera särskildt, försökt en sammangjutning dem emellan, dervid man dock så förfarit, att den laida linien blifvit gäst i realskolan.
K) Project till dct Formulaire som Landtmätaren ulttyckcliLcn i stället för Räkning bdr inlemna. Socken A Namnet upZ ps Byar, 3 Hemman och Lägenheter. Hemmantal eller Lagenhets natur. OförFörmedmedA 5-? lad. lad. cO 2 -k 2 2 O Tät Skog-bewuxen Mark L. Taxa i 4- Rymd enligt Refn. Betalning. T:or k:r R:dr fl. Äkerjord Landtm. Taxa. 2. §. Rymd enligt Refn. T:or Betalning. kr R:dr fl. r. Engelmark Landtm. Taxa z. §. Romb enligt Refn. T:or k:r Betalning. R-dr fl Skoglös Utmark Landtm. Taxa 4- §- Rymd enligt Refn. T-or k:r IBetalning. R:dr fl. r. Summa pä Tunntalet af hela förrättningen. 5 §. T-nor Foda, Rum Renon, med och Ljus ekler ulan 6 §. k:r R:dr fl. Mat. 7. §. r. R:dr fl. r. Uträkn. i Grad. med eller utan Mat 8 §. R:dr fl - r. Utbrytning, y 4. R:dr fl. r. Transport Gärdesgård m. delning utan Mat io §. R-dr fl. m. -1 §. Famn. R:dr fl. r. Rägängars uppgäende IL §. Famn. R:dr fl, Summa pä omkostnad af hela förrättn. R:dr fl. r. Socken Namnet uppä Byar, Hemman och Lägenheter. Hemmantal eller Lägenhets natur. OförFörmedmedK 2) lad. lad. O ^7 K 0' rr. s 8 § Q Tät Skog-Lewuxen Mark L. Taxa i. §- Rymd enligt Refn. Tior k:r Äkerjord Landtm. Taxa L. §. Betalning. R-dr fl. r. Rymd enligt Refn. Engesmark Landtm. Taxa Z §. T:or k:r Betalning. R:dr fl r.
Den första motionen blef af Etsk. afslagen, och ehuru jag icke instämt i Utsk:s motiver, utan afgifvit en serskild reservation, så tycker jag att sjelfva afslaget är så väl grundadt att det icke kan vara mera än en röst i det fallet, men annorlunda är min åsigt ronde den andra motionen, som Betänk, afhandla!’. Denna motion innehåller ingenting annat än att Biskoparnes lö - Den 23 Mars e. m. 487 ner skulle i likhet med alla andra embetsmäns löner regleras, och samma motion innehåller att dessa löner, i mån af nuvar:de Biskoparnes afgång, skulle så reduceras, att ingen Biskopslön komme att framdeles öfverstiga 6,000 R:dr b:ko. Detta rönte inom Utsk. motstånd och blef också, såsom af Betänk, synes, afslaget. De af Utsk. anförda skäl för afslaget voro förnämligast följande, nemi. att åtskilliga af dessa löner, åtminstone vissa år, ej lära upgå till det normal belopp, som motionären föreslår, samt att principen af biskopslönernes bringande till ungefärlig likhet med andra Chefers och högre Embetsmäns ej torde vara alldeles användbar. Jag hemställer till hvar och en om dessa skäl kunna i någon mån rubba öfvertygelsen om behofvet af biskopslönernas reglering. Deruti finnes intet hvarvid man kan fästa sig såsom något grundligt skäl. Dessa skäl äro sannerligen så obetydliga att man icke finner dem värda det ringaste besvarande, ty att biskopslönerne icke skulle kunna regleras i likhet med andra Chefers löner är en gåta för hvar och en utom för Utsk. Såsom vi väl veta ingå uti Biskoparnes löner tvenne slags löneförmåner, nemi. prtebenden och kronotionden. Det finnes Biskopar, som hafva flera praebenden, för vården hvaraf de tillsätta flera Pastorer. Man vet huru dessa prtebenden skötas och att Pastorerne uti prsebenderne för Biskoparne äro ett slags skattdragare, utan att Biskoparne hafva något att skaffa med religionens vård inom dessa församlingar.
Hr von Hartmansdorff har uppläst 57 § Riksd.Ordn. och dermed velat visa rättigheten för en ledamot att låta sin särskida tanke åtfölja ett betänk, från Const. Utsk. Jag hade icke väntat, att Hr von Hartmansdorff ej skulle förmå att skilja emellan den allmänna lagstiftningen för riksdagsmåls behandling och den speciella lagstiftning, som linnes för grundlagsförändringar. Der speciallag finnes, måste den tillämpas med uteslutande af allt afseende på den allmänna lagens i allmänhet bestämda former. Hvad Hr von Hartmansdorff yttrat derom, att grundlagsfrågor skola bifallas vid Iva riksdagar, är icke förenligt med grunlageus bokstaf i 81 § Reg.F., och ehuru det andra mom. i 56 § lemnat lill en del tilllälle 612 Den 29 Januari e. m. till förtydning af den 81, så liar det likväl alldeles icke kommit derhän, att K. St. vid första riksdagen äga någon annan rätt öfver Const.Utsk:s förslag, än att göra jemkningar och redactionsförändrigar, deni det åligger Ulsk. att sammanjemka, och om icke sammanjemkningen lyckas, sä skall det förstärkta Const.Ulsk. derom besluta med R. St:s rätt, hvarefter detta fullständigt beredda utlåtande ovillkorligen skall komma att hvila lill nästa riksdag. De orden att inga förändringar skola föreslås, som icke äro högts nödiga eller nyttiga och möjliga tilt verkställa, äro tydligen en föreskrift för Cousl.Utsk., men alldeles icke för RiksShn. Hr Lefren, Joli. Pehr: Jag instämmer i ailo med Frih. Tersmeden och anhåller, alt R. o. Ad. täcktes förena sig i hans framställning; men jag vill tillika yttra, alt det fägnar mig alt se, huru Utsk. nu har framkommit med ett förslag lill ändring i hvad som nu gäller enligt Svensk grundlag i detta fall. Det gläder mig, derföre alt jag påminner mig lilligt, huru man vid början af riksdagen ville göra den tanken gällande tvertemot grundlagen, som man nu anser nödigt att ändra, för alt åstadkomma hvad man vill. Hr Lagerhjelm, Pehr: Jag instämmer med Frih.
R:dr 81,050 Oindelt Spanmål. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Flottans underhåll. Penningar: Nuvarande beloppet 581,201: 20. Tillkommer: Båtsmäns förseende med kojer och täcken Båtsmännens beklädnad, Förslags-anslag, högst: Nuvarande anslaget 63,000: Tillkommer: Förslag till blifvande Riks-Stat. Summa 3,041,328 Transport Penningar. Summ a. Tillkommer; Ofverflyttning från förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars—Departementets Kansli-Expedition 16: 25. Spanmåls-upphandlingsoch Bageri-kostnader Durchmarche-kostnader, lieservations-anslag: Nuvarande beloppet 18,000: — Tillkommer: Förhöjning 12,000: — För Sjukvård: Nuvarande beloppet 39,150: — Afgå och tilläggas anslaget för diverse behof 150 — För diverse behof: Nuvarande beloppet 19,025: — Tillkommer: Ofverflyttning från anslaget för Sjukvård 150: — Reseoch Traktaments-penningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m. för Förvaltningen af Sjö Ärendena och Departementets Kommando-Expedition Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m. för Departementets KansliExpedition, Förslags-anslag: Afgå: Ofverflyttning till anslaget för Gemenskapens natura underhåll, 16: 25. samt vidare, för jemnande af Hufvud Titelns slut-summa ■ 60: 57. jq. g2. Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m. för Flottans stationer och depot, Förslags-anslag Extra utgifter S:gr Penningar. Värde förslagsvis ä 2 R:dr kubikfoten. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. kub.fot S u m m a 3,143,243 R:dr 2,283,639 248,600 Föl* Handeln:
»Nu måste jag naturligtvis till fjells?» sporde Ambrosius sedan återseendets fröjd blifvit afkyld af qvällsdaggen. »Men jag vill ej gå allena, som Adam i paradiset», tillade han med något bönfallande i stämman. Han var nästan naken nog i sin åtsittande drägt för att kunna göra det, men fast vi ej hade någon Eva att skänka honom, beslöt jag att förse honom med ens hjelp på färden. Ute på verandan satt samme långe norske turist, som omöjligt kunde ha legat rak i någon norsk stationssäng, och för honom förestälde jag vår Ambrosius till benäget medtagande upp till sätrarne, och så ombonade vi studenten med en röd sjal, som jag för femton år sedan fått af en svensk republikanska, för att ge mig mera färg, 1/2 kaka chokolad och 5 kubiktum konjak samt hans lånta fruntimmerskappa, lätt och tunn som de såpbubblor, hvilka lyckan påstås roa sig med att blåsa åt folk, men kappan var dock enfärgad svart. Ynglingarne gingo i den tidiga morgonstunden den 7 augusti »bent» till fjells och säters, och om denna, vår Ambrosii vandring skall blott förtäljas, att han och norrmannen en morgon i soluppgången lågo på fjellet, troligen för att iakttaga detta skådespel under ett fint duggregn. Gummikappan låg utbredd under dem, och den tunna republikanska sjalen höljde vår ungersvens breda axlar. »Her er forbandet koldt!» sade dansken huttrande. »Vi er över trægrændsen», upplyste norrmannen i en ton af innerligt välbefinnande. Denne härdade ungdom gick sedan till Jotunfjellen, lemnande Ambrosius att söka sig ned i samma vägrigtning, han kommit uppför fjellen. Detta lyckades honom också förträffligt, när man ej räknar hans irrvandringar och många bekymmer innan han lyckades få en båt för att komma öfver Lågen till den strand der vi väntade honom utan all oro. »Jag lemnar er aldrig mera!» försäkrade han innerligt, då han åter befann sig bland oss vid matbordet i Sjäggestad. Under hans frånvaro hade vi användt tiden på bästa sätt.
Beträffande den uti denna §. omtalade och Bevillnings-förordningen bifogade s. k. minimi-tarif öfver värdet å hemman, som innehafvas under egande-rätt, samt de i 2 Art. 20 §. af nämnde förordning omförmälda hemman, har hos Ridderskapet och Adeln föreslagits af Herr von Koch, att nämnde tarif ej vidare måtte åberopas i eller bifogas Bevillnings-Förordningen, samt af Herr Rosenblad, att tarifen måtte på det sätt ändras, att sammanräknade beloppet af den köpeskilling, hvarför fast egendom på landet under de sista tio åren blifvit försåld, fördelas med antalet af de försålda mantalen, hvarefter fem åttondedelar af det belopp, som uppkommer genom multiplikation af det på nyss.- nämnde sätt bestämda medelpriset med antalet mantal inom länet, skulle blifva den minimi-summa, som samma läns taxeringsvärde för fastigheter på landet ej finge understiga; hvarförutan inom Bonde-Ståndet O/a Månsson från Skåne, i sin förut omtalade motion, framställt det förslag, att, i stället för minimi-tarifen, ett maximum mätte stadgas för hvad hvarje län i riket skall såsom bevillning af jordbruket efter 19 och 20 §§. utgöra; delta maximi-belopp bestämdt i enlighet med den bevillning, som af jordbruket för sednaste skalteåret från hvarje län ingått till staten. Hvad Bcvillnings-Utskottets Betänkande, N:o 4. 25 Hvad först angår det af Herr von Koch föreslagna borttagandet af den vid Bevillnings-Förordningen fogade minimi-tarif; så finner Utskottet, då betänkliga nedsätt ningar i fastighets taxerings-värdena möjligen kunde häraf blifva en följd, sig icke kunna understödja berörda förslag.
Utskottet tillstyrker fördenskull, Stats-Utskntlets Utlåtande, Jl? 87. 23 att Rikets Ständer må i anslaget till Chalmerska slöjdskolan i Gö- i theborg bifalla en årlig tillökning af 1,000 R:dr. e) Undervisningsanstalter för handel och sjöfart. 19;o. Under yttrad åsigt, att, som aflidne Grosshandlaren Abr. Rydberg, genom år 185-i upprättadt testamente, till inrättande af en navigationsskola i Stock - holm anslagit en betydligare summa, och de derå inflytande räntemedlen utgjorde mer än tillräcklig tillgång för underhållandet af en fullständig och ändamålsenligt ordnad navigationsskola, staten icke skäligen borde vidare betungas med någon utgift för navigations-undervisningen i hufvudstaden, hade Rikets sednast försam lade Ständer, jemte anhållan, det Kongl. Maj:t måtte i nåder vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom berörde testamentsmedel kunde till dermed afsedt ändamål blifva använda, i underdånighet tillkännagifvit, att det då varande årliga anslaget för Stockholms navigationsskola 2,800 R:dr komme att upphöra, när den beslutade nya Statsregleringen trädde i verkställighet, men att Rikets Ständer, på det undervisningen vid skolan ej måtte behöfva afbrytas, ville å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 5,600, lör att, efter beräkning af 2,800 R:dr årligen, från 1849 års början tills vidare och intill dess Rydbergska donationsmedlen blefve för ändamålet att tillgå, förskottsvis disponeras till skolans underhåll, dock under förbehåll af framtida ersättning från nämnde testamentsmedel. Sedan, efter hvad Kongl. Maj:t behagat i den nådiga Propositionen tillkännagifva, den Direktion, som, jemlikt nämnde testamente, egt att för det afsedda ändamålet anordna
Beträffande åter den af Manufactur-Biscontens medel till förlagslån för nya, här i Riket förut okända uppfinningar och inrättningar i fabriksväg afsatla summa, 200,000 R:dr B:co, hvilka utlånas enligt serskilde uti Ivongl. Brefvet den 9 December 1S18 stadgade föreskrifter, utgjorde vid i832 års ingång beloppet af dylika beviljade lån 11)9,814: 82. 3. hvaremot under årets lopp inflöto följande till inbetalning förfallue summor, nemligen: å afl. IIof-Kamereraren A. W. AlilmarJiS lån r,ooo: å Fabriksidkaren J. Rodhes lån 333: å afl. Manufacturisten P. Cummings lån 279: å Lieulenanten C. von Selie eles lån . 4°°* å det Götha Canal-Bolag år 1827 beviljade förlagslån lill Motala Mechaniska Verkstad 5,444: å Enkan C. Schottes lån 6ö6: å Fabriks-Bolaget P. & L. D. Lamms lån 5,000: å Fabriksidkaren A. F. Podiets lån . 1,861: å Gustafsbergs Porcellaines-Fabriks-Bolags lån 5,833: a Fabriks-Bolaget C. Fougt et C:ie lån 5,000: Majoren A. fP. Bergis lån 7,000: a å Fabriksidkaren G. F. Och hafva, i den nion dessa capital-afbetalningar lill förlags-fonden ingått, förut beviljade, men i brist af tillgång icke ulassignerade lån blifvit ulgifne, nemligen: lill Fabriksidkaren S. M. Sunnerdahl 5,400. Transpoi t 5,400. *4 Stats-Ulskottets Berättelse IV:o 16g, Transport 5,400, lil] Fabriksidkaren J. Alm 8,000. till Ryltmästaren F. Rosenborg och Fabriksidkaren J. E. Ekenmark 18,000.
Som likväl till guvernementspastornsoch skollärarens aflöning ett bidrag af omkring 230 Spanska daler ansetts kunna påräknas från svenska missions-sällskapet, skulle, för tillvägabringande af denna förhöjning i staten, erfordras allenast 1,170 Spanska daler eller omkring 3,000 r:dr banko, hvadan, enär de till förvaltningen behöfliga utgifter, som ej af inkomsterna utaf ön betäckas, med ledning af erfarenheten under åren 1845 och 1846, förslagsvis kunde antagas till ungefär ligen 6,000 r:dr svenskt banko för året, den sålunda uppkommande sammanlagda summa, som till bristens betäckande vore erforderlig, skulle för tre år utgöra 27,000 r:dr banko. A På grund häraf har E. K. M. också nu i nåder föreslagit, att ej mindre nyssnämnda förslagssumma, 27,000 r:dr, än ofvan beräknade kostnadsbeloppet 30,600 r:dr för de publika byggnadernes och materielens iståndsättande, måtte till utbetalning, i moa af behofvel, beviljas, samt, då tillfälle till öns afträdande på antagliga vilkor möjligen ännu kunde yppas under fortsatta bemödanden för detta ändamål, anvisas till utgående på samma sätt, sorn i afseende på tillskottet för koloniens förvaltnings-kostnader hittills iakttagits, eller att medlen, efter skeende anvisningar, förskottsvis utbetalas från Stats-kontoret, emot ersättning af de för extra statsbehof afsedda tillgångar, enligt flir hvarje år till Riksgälds-konloret afgifvande reqvisition, allt under förbehåll af framtida godtgörelse till moderlandets statsverk, om och i den nion ökad afkastning af ön eller för dess afyttrande inflytande medel dertill kunna lemna tillgång.
Varder han af Fångvaktare eller annan med bugg och slag öfverfallen, straffes så som i 20 Cap. 7 §. Rätteg.Balk. säges om den, hvilken någon oskyldig gripa låter. Nu sker våldet med Fångvaktares vettskap; varde då ansedd såsom hade han det sjelfföröfvat. Är han genom försummelse dertill 824 LagUtshottets Betänkande#. vållande, straffas efter omständigheterna och vare sin tjenst förlustig.” ”Ingen må besöka denhäektade, utnii i Fångvaktarens närvaro. Fångvaktaren medhafve alltid två vittnesgilde personer, så snart han i Fängelset inträder; och må ej någon förmenas, att med den häcktade i Fångvaktares närvaro samtala.” Vidare har Rutberg anfört, att då t Lagen föreskrifter skola saknas, sorn på en gång befrämja brottsliges häcklande och icke gynna ett strafflöst godtycke emot den oskyldige samt denna brist gifvit före vän* ning åt försök, att förfäckla det mest haglösa våld, såsom enda utvägen , att icke lemna brottslingar på fri fot, har Rutberg ansett delilia brist böra afhjelpa» och i sådant afseende föreslagit, att nedannämnde 2:ne lagrum måtte bringas till följande lydelse: StraffBalken 1 Cap. 2 <$*. '‘Dråpare och andre grofve Missgerningsman skola genast å färsk gerning gripas, i häckte sättas och inom Tre veckor för rätta ställas. Ej må borgen tagas der saken går å lif, eller kropp, då man med penningar ej böta må. Den, sorn å Konungens vägnar brottet åtala bör, ege ock i annat fall än å färsk gerning låta å sitt ansvar den ali» gifile gripas Fordrar enskild angifvare, att det ske må, och är denne icke bofast man; vare då skyldig alt träda i häckte; och varde sedan gripandet å hans ansvar verkstäldt. Angifvare, som sålunda i häckte gått må ej förr lösgifvas, än Domaren LngXJtskottets Ecttinkandert. g2g finnér anklagelsen så styrkt, att den angifne på Rättens ansvar qvarhållas må.
i underdånighet tillstyrkt, dels att, efter skeende serskild undersökning, de för hemtning af bränntorf tjenliga måssarne måtte få graderas och fördelas emellan de hemman, som deraf ansetts vara i behof, och dels att Lill muhlbete 120 tunnland för hvarje helt hemman, med afräkning för impedementer, måtte vederbörande tilldelas; — samt att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till Kongl. Maj:ts Nådiga behjertande i underdånighet framställt, att hemmanen för de sålunda föreslagna förmonerna måtte befrias från den, enligt Kongl. Brefvet den 16 Mars 1824, föreskrifna ränta och skattelösen, helst de dryga skattebördor, som förut betungade de fleste hemmanen, svårligen tålde någon tillökning, och Kongl. Maj:t, då föregående regleringar af Kronoskogar egt rum, vid likartade förhållanden, i Nåder beviljat skattefrihet för dylika förmoner. Vid föredragning af Kongl. Majrts Befallningshafvandes i Skaraborgs och Elfsborgs Län afgifne ifrågavarande förslag, jemte Kammar-Collegii deröfver i underdånighet meddelade yttrande, hade Kongl. Maj:t, jemlikt Nådigt Bref till bemälde Collegium af den 1 Mars 1834, i Nåder gillat och fastställt förslaget med några mindre jemkningar och tillägg, hufvudligen i afseende på den trakt af parken, som inom Skaraborgs Län skulle för Kronans räkning bibehållas. Det af motionärerne uppgifna förhållande, att åtskilliga af de betesmarker, som genom meranämnde reglering af Kronoparken Edsmären blifvit till parken angränsande hemman upplåtne, äro på långt afstånd och genom mellanliggande berg och måssar, äfvensom till en del af de Kronan förbehållna trakter, med hvilkas inhägnande början nu blifvit gjord, från Statssamt Bevillnings-Utskottens Utlåtande:> N'.o 44- 9 från hemmanen afskiljde och följaktligen obeqväma att åtkomma, hafva Utskotten af chartorna öfver parken i allmänhet funnit vitsordadt.
Att Hr Tersmedens upfattning i detta fall blifvit oriktig, är dock icke af mig förvålladt, ty jag sade uttryckligen, att det varit vid de konfirmationsförhör, hvilka i hufvudstaden anställas, som jag ofta icke fått höra ett enda svar uprepas ur katekesen. Samme talare har ganska vackert och riktigt sagt, att kristendomens historia ligger för oss uti Guds ord, och har redan förut uttalat den önskan, att denna historia, såsom den framställes i den Heliga Skrift, måtte blifva den första religionsundervisning, som meddelas. På samma gång, som jag till alla delar instämmer uti Hr Tersmedens berörde önskan, kan jag likväl icke annat än befara, att just antagande af läroverkskomitéens förslag skulle komma att motarbeta upfyllandet af en sådan önskan, enär de uti samma förslag gifna bestämmelser, på ett alldeles oförklarligt och högst olämpligt sätt, liksom utportionera katekesens hufvudstycken på 3:ne klasser, medelst föreskrift huru mycket, nemi. högst två hufvudstycke!!, som får läsas i hvarje klass. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H.