Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stadens innevånare hafva, iförberörde skritt, yttrat den farhåga, alt, derest enahanda vilkor komme att foi tfaia, beiöidc lån, i stället för att underlätta stadens innevånares bemödanden för dess uppkomst, tvärtom skall undergräfva sjelfva kraften, att dessa bemödanden till innevånarnes framtida bergning använda. lill ådagaläggande of stadens ännu fortfarande, beklagansvärda ställning , oaktadt det erhållna låneunderstödet, hafva stadens innevånare, med tillkännagivande, att, vid utdelningen af byggnadslånen, hälften emot hvaije byggnads brandförsäkringssumma blifvit bestämd såsom maximum, tillika' underdånigst anfört: att de nybyggde husen uppgå till tredubbel-.kostnad emot hvad såsom lån dertill af allmänna medel beviljats, hvilket förhållande förutsatte, att de för enskilda rörelsen erforderlige capital, oberäknade betydliga, hos privata upptagna lån, äro använde på dessa egendomar; att 12- J om ter ännu stå öde; att, då sådane understundom utmätningsvis utbjudas till godtgörande af de för dem belöpande, obelalde utskylder, försäljningsprisen sällan öfverstege 5 R:dr, men oftast köpare saknades, i Kongl. Nadina Proposition No i5. hvilken senare händelse de utbjudna tomterne t i 11 folie staden; a,ttbidragen till Slads-cassan, i anseende till dennas skuldsatta tillstånd, och deraf föranledde räntebetalningar måst okas långt utöfver hvad tillförene egt pum, hvilket åter haft den menligt verkan, att, under loppet af de tvänne senare åren , liera af stadens betydligare skattdragande medlemmar uppsagt deras burskapsrätt, samt antingen nedlagt sin rörelse eller aillyttat tili annan ort, för att densamma der fortsätta. I anledning af "stadens innevånares tillika gjorda underdåniga anhållan, vill Kongl.
Och torde i händelse af Rikets Ständers bifall till hvad Utskottet sålunda tillstyrkt, Bevillnings-Utskottet af beslutet erhålla del, för behörigt iakttagande vid upprättande af förslag till Bevillningsförordning. 20:o. IPerEiBissionsoch JL,egopass-«tfgilter. Då dessa afgifter, hvilka erläggas af båtsmän vid erhållandet af permission eller legopass, i medeltal icke uppgått till mer än 14 Rdr 35 sk. 6 rst., hvilket belopp förekommit till redovisning uti 8 serskilda ränteriers räkenskaper, har Kongl. Majit, som funnit en dylik uppbördstitel icke böra vidare bibehållas, täckts föreslå Rikets Ständer, att densamma måtte få försvinna och båtsmännen från den ifrågavarande afgiften befrias. Med afseende å det besyär, som är förenadt med uppbörden och redovisningen af ifrågavarande obetydliga afgift, får Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti 3 och 4 punkterne här ofvan rörande lika beskaffade afgifter hemställt, tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit sålunda i nåder föreslagit. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51, Litt. A. 47 2 l o Folbskole-atgiftcrne. I sammanhang med frågan om vidtagandet af åtgärder, hvarigenom förenkling uti uppbörden och redovisandet af sådane afgifter, som till vissa behof äro anslagna, må kunna beredas samt upprättandet af serskilda redogörelser för dylika medel undvikas, hade Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet jemväl blifvit fästad å den serdeles vidlyftighet och deraf uppkommande betydliga tillökning uti göromål för kronans uppbördsman och länens Landskontor, som föranledes af nu gällande stadganden angående Folkskole-tigifternes debitering och redovisande.
Oaktadt dessa dubbla förmåner blifvitpensionsjnrättningen tillerkände, skulle Banken ändock fortfarande utbetala alla de pensionsanslag, som intill denna dag blifvit beviljade, uppgående till något mer än 1,800 r:dr för året. En sådan frikostighet med Bankens medel synes mig vara nog långt drifven. Jag vill ej motsätta mig bildandet af en pensions-fond, som jag gerna medgifvcr vara en gagnelig institution; men om Banken för detta ändamål afstår hela den besparade summa, som för närvarande finnes innestående på fullmägtiges dispositious-räkning, uppgående till mera än 18,000 r:dr banko, så synes det mig, att Banken sedermera borde vara frikallad från alla vidare tillskott för ifrågavarande inrättning. Vi ega pensions-inrättningar för vida talrikare embetsmanna-korpser, hvilka icke åtnjutit något, eller åtminstone högst ringa anslag af staten, och dessa fonder bära sig detta oaktadt ganska väl. Jag hyser intet tvifvel, att ju äfven den ifrågavarande fond, om den blifver väl förvaltad, skall uppfylla det dermed åsyftade ändamål, utan att något årligt tillskott från Banken blifver bchöfligt, och hvilket jag alltså på nu anförda skäl bestrider®. Bilt. till H. St. Ank. till Exp.-Ulsk. H. 6 Maj 1851, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af vuckta förslag, med afseende å föreskrifterne, angående Bankens metalliska kassa m. >n. Vid granskning af de föreskrifter, som innefattas uti 101 med 121 §§ af det vid sednaste riksdag utfärdade Banko-ieglemente, rörande dels Bankens utoch invexling af silfver, guld och koppar-skiljemynt, dels ock den metalliska kassan samt de utvägar, som till bibehållande och förstämning af densamma må begagnas, har Utskottet tillika till pröfning förehaft väckta och lill Utskottets behandling remitterade motioner, åsyftande förändring i vissa af förenämnde reglementes §§, samt får nu sitt utlåtande deröfver afgifva. I afseende å 114 §, lydande sålunda:
Detta har Stats-Utskottet i anledning af den erhållne återremissen, skolat vördsamt andraga, samt derjemte tillkännagifva, att Utskottets förra Utlåtande härom blifvit bifallet af Väliofl. Borgare-Ståndet den 6, samt af Heder v. Bonde-Ståndet den ii sistl. JuniL Stockholm den 26 Julii 1823. Ankom den i Aug. i8a3. N:o 35o* Utlåtande, angående förrättad Revision af Postverkets Räkenskaper. Tili Stats-Utskottets åtgärd vid denne Riksdag har äfven hört, att granska Räkenskaperne öfver Postverkets inkomster och utgifter för åren 1820 och 1821; efter verkställd - Betänkanilen. 235 ligheten hvaraf Utskottet nu får afgifva dess utlåtande härom. Af de tili år 1822 uthalanceradc fordringar 180,9^5 R:d. 7 sk. 8 r:st. utgjorde .Norrske Post-Cassans under föregående åren uppls omne skuld i och för Norrske breis fortskalfande öfver Sverige, 143,863 R:d. 19 sk. 6 r:st.; Oell då efter hvad Riksens Ständers Revisorer i deras 1'örlidet år afgifne Berättelse anmält samt Stats-Utskottet i anledning deraf, i dess Utlåtande af den 11 sistlidne Martil’, vidare upplyst, visse terminer för inbetalningen af berörde fordran hos Norrske Statsverket äro bestämde, och Sex Procents ränta derå emedlertid erlägges , synes någon vidare åtgärd i afseende på denne del af balancen för närvarande icke erfordras; Återstoden deraf 38,111 R:d. 36 sk, 2 r:st. består hufvudsakligen i fordringar hos Postförvaltningarne i Stralsund, Hamburg och Helsingör samt Post-Contoir i Finland; Och enäjr desse belopp åter till större delen endast herodt på Liqvid, synes någon uppmärksamhet dervid ej heller behöfva fästas.
Utskottet får härvid vördsamt anföra: att, jemlikt 4:de §. i Kongl. Kungörelsen den 27 October 1812, angående utskrifningssättet och inrättningen af Beväringsmanskapet, på Kongl. Maj:t beror, att, vid skeende anmälan, i Nåder pröfva de ömande omständigheter, som för någon persons befrielse ifrån Beväringsskyldigheten kunna förefinnas, hvarigenom alltså en Bihang till R. St. Allm. Besv. och Oecon. Utskottets Utlåtande 2V.o 32. , . ... : ;■ ; v!,.y - , i , ... ■, , . „j,_ • dylik händelse, sorn den Motionairen anmärkt, eller att en son måste lemna orklösa föräldrar och vården om deras egendom, efter Utskottets-tanka, är förebyggd och synes ej kunna inträffa, så vida förhållandet icke fortides; att Beväringsmanskapets möten vanligen hållas: omkring medlet af Junii månad, då till jordbruket mindre arbete erfordras; men om desse möten skulle i någon landsort inträffa å en för densamma mindre lämplig tid, hyser Utskottet den öfvertygelse, att Kongl. Maj:t deruti meddelar Nådig rättelse, då förhållandet anmäles; att Beväringsmanskapet, när det till ofnings vinnande sammandrages, enligt 15 i nämnde Kongl. Kungörelse, af Kongl. Maj:t och Kronan erhåller erforderlig beklädnad, beväring och annan rustning samt underhåll; börande, efter Utskottets tanka, kostnaden härföre mindre tagas i betraktande, då medlen, som åtgå, kringspridas i landsorterne; samt att ynglingarum änder den korta tid af 12 dagar, innell utryckningsdagarne inberäknade, som vid mötet tillbringas, synas icke kunna till sin sedlighet i allmänhet något förlora, enär de äro sträng ordning och disciplin underkastade.
M. anhållit om införande af en ny organisation af Statsrådet, hvilken måste medföra behofvct af ökade anslag, Styrelsen saknar den tillit till Ständerna, alt desse skulle vilja bevilja medel för verkställigheten, utan anser sig på förhand, och likasom ett villkor för sanctionen, böra äska en penningereglering. Sådant torde icke befästa förtroendet emellan Styrelsen och folket. Tvertom borde det ännu mer lossa de band, hvilka, att domina efter nyss föregångna discussioner emellan ledamöter af StatsUtsk. och andra medlemmar inom detta Hus, synas redan vara temmeligen lösa. Frih. Boye, Ludv.: Förtröstande mig på ilen öfvertygelse, att efterverlden icke gör särdeles afseende på den siste talarens framställning, begär jag att få i prof. nedlägga min tacksamhet till K. M., för det K. M. icke gifvit efter för de djerfva och o försyn ta påståenden, som hela tiden förekommit i allmänna bladen, tydligen utvisande grunden för oppositionens handlingssätt. Med oförställda och klara ord synes meningen vara denna: få vi Statsrådet sammansatt af vårt folk, då vilja vi betala, men skulle Konungen vilja utöfva den makt Han äger att, utan considerationer, utnämna embetsmännen, då skola vi sätta oss emot hvad som är skäligt och billigt. Jag tackar Konungen, för det Han icke låtit skriket i tidningarna verka på Sig. Frih. Tersmeden, Wilh.: Till besvarande af Hr Frih. Boyes gjorda anmärkt!., får jag anföra, att jag visserligen anser att K. M. hade kunnat sanctionera den af R. St. antagna grunglagsändringen, oberoende af löneregleringen, och att jag för min del skulle önskat, att så hade tillgått; men sedan nu icke så har skett, så anser jag, å andra sidan, att H. St. böra visa, att de velat göra åtminstone allt hvad på dem ankommer för att tillvägabringa den af nationen önskade förändringen. Det är på denna grund jag tillstyrker bifall till StatsUtsk:s utlåt., sådant det är af Hr Frih. o. Landtm, föredraget.
Likväl och för att afböja det missförhållande, att närings-idkare, som vid skifte finge sig tilldelad skoglös mark i stället för skogbärande, tilläfventyrs under en längre tid försättes i mistning af de skogsförnödenheter, hvaraf han för sin närings ulöfvande vore i behof, hafva Rikets Ständer trott det vara lämpligt och med nödig försigtighet öfverensstämmande, att låta det blifva på förrättningsmännens pröfning beroende, huruvida, för något särskildt fall, omständigheterna fordra, det ersättning för förlorad ståndskog bör i skogsförnödenheter och ej i penningar utgå: börande dock, äfven i sådant fall, en långvarigare skogs-sköfling förhindras och verklige egaren af den skogbärande marken beredas tillfälle att efter kortare tid än hittills densamma utan intrång begagna, samt den nu till tio år bestämda längsta afverkningstiden alltså, i detta afseende, inskränkas och ändamålsenligt komma att hädanefter omfatta högst fem är. Med införande af nu antydda förändringar i 7 §. 13 kap. af Skiftes-stadgan, komme ifrågaställa föreskrifter att derstädes uttryckas sålunda: Mister delegare jord, hvarå han skog fredat eller plantering gjort, och får i stället annan jord, derå ingen eller sämre skog eller plantering finnes: eller varder samfäld skog skiftad, och finnes ej å alla lotterna lika god ståndskog; gånge jemväl derför ersättning ut i penningar, eller ock i skog, der landtmätaren och gode männen så pröfva oundgängligen nödigt. Utgår ersättningen i skog, bör den, efter föregången besigtning af skogens och markens beskaffenhet, utsättas i visst antal sågoch byggnads-timmer, stafrum ved eller kolmilor, till afbrukning på viss tid, högst fem år, för den eller de delegare, som lemnat sina sparda skogslotter och i stället fått albrukad mark eller eljest i ståndskog blifvit lidande. Af denna ändring i förevarande §. blifver äfven en följd, dels att till de frågor, som i 6 kap. 2 §.
Riksdag hvilande, nu blifvit af samtlige RiksStånden antagna; Och skulle ExpeditionsUtskottet anmodas, att uppsätta en underdånig skrifvelse från Riksens Ständer till Kongl. Maj:t, med öfverlemnande af dessa Förslag och anhållan, att Kongl. Majit må i Nåder täckas dertill lemna sitt bifall. S4Q Fröt, Utdr. d. 15 Maj 1323. S. D. Vid förnyad föredragning af Högl. Ridderskapets och Adelns Protocolls Utdrag af d. 7 dennes innefattande Beslut, dels om en underdånig skrifvelse till Kgl. Majjr, med anhållan, det Kgl. Majit må i nåder täckas anbefalla, att de Norrske Deputerade från StorThinget, hvilka hitkomma för att bevista H. K. H. Kronprinsens höga förmälningsact, måga, så snart de till svenska Riksgränsen anlända och sedermera under deras vistande här i Riket, emottagas på samma sätt och med enahanda välvilja bemötas, som vederfarits de svenske Deputerade år 1818 i Norrige, dels ock att de härtill erforderlige kostnader böra utgå af de till Riksdagsutgifternes bestridande anslagne medel, fann BorgareStåndet för godt, att i detta beslut sig lorena. Från Hederv. E ondeSt ändet, S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottefs Utlåtande, N;o 138, rörande belöning till Riksdagsbullmägtigen Pehr Andersson i Domvalla för dess Cui-Method i Veneriska Sjukdomar, lät BondeStåndet vid detta Utskotts slutliga yttrande beroj men beslöt derjemte, det sku[le Ståndet särskildt hos Kgl» Maj:t Prot. (Jtdr. i. 15 Maj 1823. 249 Maj:t i underdånighet anhålla, att nådigt afseende måtte fästas å Pehr Anderssons förtjenst, och lämplig uppmuntran derföre honom i Nåder förunnas.
furstinnans visade vänlighet. D e t v a r flere år efter, då en g o d vän och j a g lågo i Baden-Baden VÅRA ILLUSTRATIONER. ODBERG. Det originella fordonet, m e d hvilket kronprinsen i måndags företog en proftur, är tillverkadt vid Daimlers fabrik i Cannstadt, Wiirtemberg, samt levereradt g e n o m Aktiebolaget Maskinaffären Stieltjes, Vasagatan 50, härstädes. * TT " U T T E R N V I K I N G E N, af hvilken vi i detta nummer meddela en afbildning, har nyligen vid den stora kappseglingen i Kiel ådragit sig stor uppmärksamhet såsom en af de yppersta kappseglarne. Den eröfrade därstädes ej mindre än tre första o c h ett andra pris. Kuttern, hvilken äges af glasmästare J. Carlsson härstädes, bar också tillförene häfdat sitt rykte s o m en af Svenska segelsällskapets förträffligaste båtar, liksom dess ägare är en af den svenska seglingssportens skickligaste utöfvare. Lallerstedt utarbetade ritningen, af hvilken vi här meddela en af bildning, är n u af vederbörande antagen, hvadan den nya hotellbyggnaden inom en snar framtid torde blifva verklighet. Det lilla stadssamhället därute i skärgården är också att lyckönska till denna vackra tillökning i sin arkitektur, hvarigenom hamnplatsen skall få ett utseende, s o m bättre än tillförene öfverensstämm e r m e d den storstadsmässiga trafik, hvilken råder därstädes under sommarmånaderna. T V A R L Y T T K E N S, f. d. ledamoten af riksdagens - * - andra kammare, afled härom dagen å sin egendom Skedala, 76 år gammal. Redan vid myndighetsåldern blef Lyttkens gen o m gifte ägare af ofvannämnda gård, där han utvecklade en energisk o c h framgångsrik verksamhet som jordbrukare. Dessutom deltog han i allmänna KUTTERN » VIKINGEN », PRISTAGARE VII) KIELERREGATTAN. vä rf, o c h det ena förtroendet efter det andra blef h o n o m efter hand tilldeladt.
R. o. Ad. antog den till Ståndet gjorda inbjudning, i följd hvaraf voter;s-propos:n N:o 4 ansågs komma att förfalla. 6 §: n. Besk rifnin gar öfver geometriska kartor. Hr von Hartmansdorff: Då det beslut Ståndet fattat om befrielse från stämplade pappersafgiften för beskrifningar öfver geometriska kartor, mycket minskar kostnaderna af de för jordägare i alla fall betungande landtmäteriförrättningarna, så hemställer jag, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut och godkänna voter:s-propos:n. Inbjudningen blef icke antagen, men voter:s-propos:na Nlis 5 och 6 godkändes. 11, 14 och 17 ne. Utskottets yttrande gillades. Föredrogs ånyo och gillades Bevilln.-samt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskms den 14 dennes på bordet lagda mern. N:o 14, i anledn. af återremiss samt R. St:s i vissa delar fattade beslut, rörtde Utskms uti mern. N;o 12 framställda förslag till sammanjemkning af RiksSt:ns skiljaktiga meningar, ang:de grunderna och villkoren för brännvinsbränningens utöfning samt afgifterna derför. \ 3o4 Den 24 April F. m. Ånyo föredrogos och biföllos StatsUtsk:s den 20 sisth Mars och den 3 dennes på bordet lagda mern. och utlåt.: N:o 454» ang:de de i Reg.Fins 63 § föreskrifna creditivsummors belopp; N:o 456, ang:de föreslagna åtgärder till minskning i Carlskrona stads utgifter för presterskapets aflöning, m. m. Till pröfning företogos ej mindre StatsUtskls den 20 sisth Mars och den 3 dennes på bordet lagda utiåt. N:o 45g, i anledn. af erhållen återremiss å SlatsUtsk:s utlåt. N:o 235, än ock BondeSt:s äfven sistnämnda dag på bordet lagda inbjudning till instämmande i Ståndets vid profningen af utlåt.
Uti det, till följd häraf, den 20 Mars 1829 afgifne underdåniga utlåtande anförde KammarCollegium: att, då de hemman och lägenheter, hvilkas mantal och räntor blifvit ibland ifrågavarande afkortningar beräknade, antingen för Frälse Säterier med dertill hörande Ladugårdar, Rå och Rörs samt Insockne hemman och för Bergsfrälse eller för Kongl. Slolt och Ladugårdar, Kronans utarrenderade Egendomar, skattlagde eller med frihetsår beviljade nya Hemman och Odlingar, Förpantningar, Förläningar åt menigheter eller enskilde personer, på länsre eller kortare tid, och för Ödeshemman, upptagas och redovisas i Kronans Jordeböcker och Räkenskaper, på det deraf må kunna tillförlitligen inhemtas den underrättelse om nämnde jords tillvaro eller beskaffenhet, som är oundgänglig ej allenast för bestämmandet af dess deltagande i allmänna utskylder och besvär, utan ock för tillsynen deröfver, att vederbörande rätteligen fullgöra åtskilliga, emot åtnjutande af de förundte räntefriheterne, dem, enligt serskilde privilegier och stadganden, åliggande skyldigheter, såsom bland annat: för Säterier och Ladugårdar, att derå underhålla behörig åbyggnad; för Bergsfrälse, att, i föreskrifven ordning, idka bergshandtering; för de hemman och räntor, som äro donerade, förpantade eller utarrenderade, att dem, likmätigt förläningseller förpantnings-brefvens lydelse och arrendecontracternes innehåll, disponera, bruka och å utsatt tid frånträda; samt för uppodlingar eller på frihet upptagne, förr skattlagde lägenheter, att de i laga ordning varda iståndsatte och med åboer försedde; så ansåg Collegium sig icke kunna i underdånighet tillstyrka, alt ofvanberörde hemman, lagenheter och räntor från Jordeböcker och vanlig redovisning i Räkenskaperne uteslutas, utan förmenade både kronans och enskildes rätt närmast varda iakttagen, om i detta afseende framgent förhölles på lika sätt, som dittills.
Justitia^ - Cancellerens utlåtande anmäldt den 28 Julii 1826, hvarvid Kongl. Maj:t, med åberopande af Dess beslut den j 5 Oct. 1824, i Nåder förklarade, att så väl nyssberörde anmärkning, som de öfriga, uti omförmälda skrifvelse, framställde anmärkningar icke borde föranleda till Laga åtal emot Ledamöterne uti ett nu mera upplöst Embetsverk, hvars förvaltning, innefattande en mängd helt och hållet ceconomiska detailer, icke varit eller kunnat vara af så bestämda föreskrifter begränsad, att icke* i många fall, dess åtgärd skulle af utgången bedömmas. 147. Angående restitution af erlagd Bevillnings-afgift för exporterade Svenska Spelkort. Anmäld den 10 Dec. 1823, och Commerce-Collegium anbefaldt, att utfärda Allmän Kungörelse om Rikets Ständers beslut. 148. Om medel till renskrifnings-kostnader inom Expedilions-Utskottet. Anmäld Bil. t. B. St. Just. Omb.ns Emb.-Ber. cl. 4 Nov. 1828. 8» Anmäld den 4 Dec. 1823, och bifallen, samt Slats-Contoret förständigadt om medlens utbetalning af anslaget för Riksdags-kostnaderne. i4g. Angående inrättande af enskilda Banker och Disconter. Anmäld den 8 Jan. 1824, och Allmän Kungörelse besluten i likhet med innehållet af Rikets Ständers skrifvelse. 150. I anledning af verkställd granskning af Nummer-Lotteriets räkenskaper för år 1821. Anmäld den 17 Dec. 1823, och remitterad till Nummer-Lotteri-Directionens utlåtande. Anmäld å nyo den 18 Febr. 1824, då Piikets Ständers framställningar i ämnet ansågos dels böra förfalla och dels icke kunna bifallas. 151. Angående en gratification till StatsCom missa lien Tunelius. Bil. t. B. St.
Den 4 Februari f. m. 331 omständigheter alltid hos de fattigare folkklasserna på ett eller annat håll inträffar, har äfven Regeringen till sin disposition ganska betydliga summor hvaraf understöd kan, och bör lemnäs åt de orter, der nöd verkligen är för handen. Uti de nu framställda behofven ligger således egentligen ingenting abnormt, utan detta är tvertom ett förhållande som blifvit af Statsmakterna förutsedt, och det tillhör en omtänksam Regering alt genom de medel som för sådant ändamål äro lagda i dess hand söka i möjligaste måtto lindra den nöd som onekligen på vissa orter finnes; men icke får man härutaf draga den slutsats, att en allmän hungersnöd står för dörren och att den icke kan förekommas med mindre än att nya undantagslagar utfärdas, hvilken utväg, i anseende till dess mångfalldiga menliga följder enl. min tanka, endast i yttersta nödfall bör tillgripas. Af alla de skäl som Utsk. anfört, för att bevisa det betänkliga af den närvande ställningen med hänsigt till lifsförnödenheterna, och i sammanhang dermed behofvet af bränvinsbränningens inställande i vår, är det efter min tanka blott ett som har någon egentlig vigt, och detta skäl är de nuvande höga spanmålspriserna. Men, Mine Hrr! detta förhållande ensamt hvarken bevisar fullkomlig spannmålsbrist eller utgör tillräckligt motiv för det ifrågasatta bränvinsbrännings-förbudet. Man får nemi. icke betrakta spanmålspriserne här i landet, uteslutande för sig, utan jemväl taga i beräkning det sammanhang de hafva med priserna i andra länder. Det är en naturlig och gifven följd af den utsträckning och rörlighet handeln nu för tiden erhållit, att en varas högre eller lägre pris i det ena landet utöfvar en stor inllytclse på priserna äfven i det andra. Om t. ex. rågen i Köpenhamn såsom nu lärer vara fallet gäller 27 Rd:r, så faller det ju af sig sjelf att ingen spannmålsegare i Skåne kan vara så oklok att sälja sin råg för t. ex. 17 R:dr, äfven om tillgången deraf vore aldrig så stor; och icke går det under sådana omständigheter an, att endast af de höga priserna derstädes draga den slutsats, att brist på säd i Skåne verkligen är för handen.