Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hemställer om ej nu skulle kunna förfaras på samma sätt, eller, att Hr Frih. o. Landtm., så snart ingen mer anmälte sig att lala öfver de föredragna §§:ne samt öfverläggningen i följd deraf blifvit förklarad slutad, derefter behagade föredraga de följande §§:ne ända till dess hela betänk, hunnit blifva genomgånget och att sedermera, när fråga blir om den gemensamma lanken, nemi, antingen bifall eller ålerremiss med vissa särskildt beslutade punkter, tiden inträder för dem, som yrka andra gemensamma tankar än Consl.Utsk. föreslagit, att i ett sammanhang få dem framlagde. Frih. Tersmeden: Jag får till alla delar förena mig i den åsigt som Frih. Hamilton framställt och skulle tro det icke later sig göra, med bibehållande af grundlagens helgd, att föredraga vissa §§ och serskildt fatta beslut öfver dem. Jag skulle tro att rörande ett ämne som delta, endast bör inhemtas huruvida R. o. Ari. derom har en gemensam tanke att framställa eller icke. Finnes ej en sådan tanke så blir förslaget hvilande i ett sammanhang frän lista §:n till den sisla och något beslut kan ej ifrågakomma förrän förslaget hulin it blifva genomgånget. Den 27 Maj e. m. 259 Frih. Palmstjerna: Om jag rätt fattat saken, framställde Hr Frih. o. Landtm, endast den frågan huruvida diskussionen om dessa 4 §§ ansåges vara fulländad, hvilken fråga, som det tycktes, af alla, utom Hr Akerman, besvarades med ja, hvaraf följer, att alla de förslag till gemensamma tankar, som i anledn. af dessa 4 §§ blifvit framställde, äfven böra Ståndet föredragas. Jag förmodar att Hr Frih. o. Landtm, fortfar alt föredraga de följande §§:ne antingen serskildt eller på en gång, och ali sedan alla §§:ne blifvit genomgångne, de förslag till gemensamma tankar, som då blifvit allemnade, blifva framställde lill pröfning i den ordning som kan finnas lämplig. Hr Akerman: Jag föreställer mig att det icke kan gå till på något annat sätt än som Frih.
Då, för den händelse att en eller annan af de uti de särskilda Diskont-direktionerne af Fullmäktige utsedde Ledamöter skulle för längre eller kortare tid hindras att i Direktionen deltaga, Fullmäktige kunna, vid erhållen underrättelse derom, utse Suppleanter att i Direktionen inträda, har Utskottet ansett val af Suppleanter, på förhand, icke böra ifrågakomma och af sådan anledning genom 17:de punkten, mom. 4 här nedan föreslagit en förändrad uppställning af sednare punkten i 81:sta §:s 4:de mom. Momentet 5 af sistberörde § i nu gällande Banko-reglemente lyder, som följer; ”1 händelse antingen någon af de genom Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgare-Stånden, hvar för sig, utsedde Direktörer och Supple - Banko-Utskottets Memorial, N:o 66. 13 anler vid Låne-kontoren, eller Direktören jemte en Suppleant af BondeStåndet, eller ock begge Suppleanterne af sistnämnde Riks-Stånd, skulle före nästa Riksdags början med döden afgå, eller sättas ur tillfälle att detta uppdrag bestrida, förhålles på sätt vid Riksdagen år 1829 blifvit förordnadt, så att den Låne-kontors-direktion, der sådan ledighet uppstått, derom gör anmälan hos Fullmäktige, derest den afgångue tillhört Ridderskapet och Adeln, Borgare eller Preste-Ståndet, samt bos Ståndets Kansli-direktion, om ledigheten yppats bland Bonde-Ståndets utsedde Ledamöter; hvarefter i förstnämnde 2:ne fall förhålles med val till ny Suppleant, på sätt § 26 stadgar, samt vid ledigheter bland Presteeller Bonde-Ståndets Ledamöter, val till ny Suppleant af Ståndets Kansli-direktion verkställas.” Under förutsättning att Utskottets förslag till förändradt sätt för val af Ledamöter i Låne-kontors-direktionerne af Rikets Ständer gillas, skulle stadgandet i omförmälda 5:te moment icke vidare ega tillämplighet; och Utskottet hemställer alltså, 7:o. att detsamma må från blifvande Banko-reglemente uteslutas.
Srebje bito 30: gjerbe bito 20: gemte bito 10: 2tcteurcr od& 2tctricer, ITItigcantcr, Bdngare, Bångerffor, Dan b» rrut fiäre meb gere, forn tinböra antingen be i?ongl. ©pectaclerneS ©tat, eder öfrige ©pectacle.£roupper, taperaS, bd be njuta infomjt of information, i gpra klager: görga klagen — — SK:br 25: Stnbra bito 15: Ocb för Söneformdnerne fdrjfiltt, efter förut fiabgab grunb. 2trbetöfolf i ©tdberne, font icfe dro laggabbe od; ej eder njuta gdn» big drSiön, utan arbeta för bagspenning, eder efter fdrjfilb öfmerené. fommelfe od) beting: tHanfön: 3 Btocfl;oIm od; <Bötl;cborg: Ogifte od; knflingar, famt gifte utan minberdrige 23arn 9?:br 1: 24. ©ifte, famt knflingar meb minberdrige 23arn 2q. 16 Strf. II. §. 17. 3 6c öfrige ©tdberne: ©e förre &;br i: 8. ©e fenare 16. Cigifta eder Snfor utan minberdrige S3arn: 3 ©tocf&olm od; ©ödeborg 24. 3 be öfrige ©tdberne 16. 2(rtifter, i sätta Slaper: görpa Släpen —■ — 100: Stnbra bito 75: 2rebje bito —55: Sierbe bito 45: gemte bito —■ — 35: ©jette bito 25: ©junbe bito 15: Stttonbe bito 5: Söneförmdner, om be dtnjufad, efter ofroan antagne grunb, fdrpilbt berdfnabe.
För att åstadkomma surprisen i fråga, påtager man nya, obrukade ^fescé-handskar, vandrar så beväpnad o c h försedd därjämte m e d en torr glasflaska eller burk m e d hals o c h därtill passande felfri sammetskork, ståltråd samt en bleckflaska med friskt vatten ner antingen i egen eller goda vänners trädgård o c h afplockar själf, med handskarne på, den önskade kvantiteten hallon, hvilka icke få vara kartiga, ej heller mogna; de skola » väga emellan båda ». Glasflaskan eller burken hålles lutande, på det frukten må glida ner o c h bären ej stöta hvarandra. När glaskärlet är fylldt, sättes korken i o c h öfverbindes m e d ståltråden, samt ställes så kärlet genast uti den medhafda vattenbehållaren, hvari det transporteras till det bestämda förvaringsrum, där man har tillreds en zinkbalja fylld med isvatten, icke enbart is, ty då skulle hallonen förfrysa. Att man b ö r taga af så sen skörd som möjligt, faller af sig själft; äfvensom att af plockningen ej sker, förrän daggen hunnit fördunsta. Det blir ett » styft arbete » att dagligen passa på att sakta vända hallonflaskan äfvensom att noga tillse, det vattnet i baljan ej blir för isigt, ej heller för varmt. A f m y c k e n vikt är, att den smidiga korken sluter väl till, s o m på champagnebuteljer, på det intet vatten m å intränga i flaskan. Ja, besvärligt är det, m e n roligt, när det lyckas. Nöjsamt vore få höra, o m någon enda af Iduns otaliga fruar har en så hallonälskande man, eller annan kär förvandt, att hon för hans skull ville försöka o c h — lyckas m e d den » söta julklappen ». Blandad saft (hallon, blåbär) s o m är tillräckligt söt, hettas upp i enialjeradt kokkärl, hvari lägges gelatin i så stor kvantitet, att saften stelnar hårdt. Nu har man tillreds 12 mindre formar i » spetskulsfason », s o m måste vara förtenta.
Har högsta röstetal tillfallit flera meningar, gälle den, hvilken Ordföranden gifver företräde, och skall ordföranden företräde åt endera gifva, ändå att han röst nedlagt eller ock yttrat mening, som högsta röstetal ej vann. § 11. Om hvad vid kyrkomötet afgjordt är, skall Ordföranden till Konungen ingifva berättelse. § 12. Kyrkomötets ledamot ege ej rätt till arfvode eller annan vedergällning. Till bestridande af mötenas nödiga kostnad skall i alla Svenska evangeliskt-lutherska församlingar inom riket en årlig kollekt uppbäras i den ordning -och det ansvar förfaltniugarne rörande allmänna kollekter stadga. Domkapitlen skola dessa medel insända till Stockholms stads konsistorium, som dem för kyrkomötet redovisar och tillhandahåller.” I afseende på behofvet af en kyrklig representation i den syftning, som den nu föreslagna, har Utskottet redan uttalat sin åsigt. Om än den icke, i strid med vår statsförfattning, kan tillerkännas annan makt, än den att uttala omdömen, så kan likväl vigten deraf ej förnekas, utan att den moraliska maktens inflytelse underkännes. Den lemnar församlingen ett tillfälle att höja sin röst i en af dess dyrbaraste och ömtåligaste angelägenheter; den gifver betydelse åt denna röst; och den tillfredsställer och lugnar sinnena. Vid granskning af motionärens och det af sista riksdagens Lag-Utskott utarbetade förslag, tvekar emellertid icke Utskottet att i allmänhet gifva det sednare företrädet. De hufvudsakligaste omständigheter, hvari detta skiljer sig från det förra, är att detsamma ej bestämmer vissa tider för kyrkomötets återkomst, och ej eller åt mötets ledamöter inrymmer motionsrätt; utan, på sätt ofvan är förmäldt, gör mötet beröende af Konungens kallelse och inskränker dess arbeten till de ämnen Konungen till detsamma öfverlemnar; Och, på sätt antydt blifvit, äro motsatta bestämmelser ej eller fullt förenliga med statsförfattningen. 6 Lag-UtskottetI* Betänkande N:o 47. Grundlagen omtalar nemligen icke ifrågaställda kyrkliga representation och den ställer följaktligen [Konungens beslutande-rätt i kyrkliga’ frågor icke i beroende af någon dylik.
Tractamente, angående, för Städernes Magistrater och Borgersman, då de till Besigtningar ro. ro. för Kronans räkning varda kallade. XXIV. B. 394. XXVI. A. 88. XXXIII. U. 476. XXXV. A. 274. Tranarps Å, örn Låneanslag till en Brobyggnad öfver. XI. B. 176. XIII. A. 17. LX. U. 274. LXI. A. 106. Trippiska köpegodsen i Halland, angående. XLIII. B. io3. XXIX. A. 5a. LIV. U. 164. A. 258. Troil, Samuel Gustaf von, yttrande. XLIX, 28. Trollhätte Canaloch SlussverksBolag, om låneunderstöd för, till fullbordande af en Canalanläggning vid Ströms Säteri i BoliusLän. V. i5. VII. R. 333. LVI.B. i73. LVIII. E. 57. LX. A. 219. ■— SlussVerks lottsedlar, om förnyelse af 2:ne. X. B. 258. A. 397. Tross, angående upplysningar om den hushållning, sorn vid användande af de årliga anslagen till Arméens, blifvit iakttagen. Se Arméens Tross. Trupper, tågande, att de genom Commissariatens försorg böra förplägas äfven under marcher lill och ifrån öfningsläger, 5^8 V. 418. Tryckfriheten, om förslag till dess återbringande i dess förra Grundlagsenliga skick. XV. 3i. XVI. i36, TryckfrihetsComitteen, om val af ledamöter uti. XXIV, 46, i45, TryckfrihetsComitléens Ledamöter utsedde, XXIV. 148, TryckfrihetsFörordningen, med förslag till ändringar i. XLIV, B, 201. LXIII. A. 6. LXIV. B. 257.
Utföres i Svenskt Banko med iagttagande af den uti Herr Barons och Presidentens Räkningar, i allmänhet observerade Ceursberäkning ä 6 R;dr 40 sk. per Xi. Sterl. - Inkomsten af Interessen genom de disponible Medlens Förräntande « 5,125 I,. Sterling utföras i Svenskt Banko efter ofvannämnde Cours Cours-difference - Krigs-Fond från Riksgälds-Contoiret enligt Kongl. Brefvet d. 13 April 1813 * 1,000,000. den 1 September500,000. dan i December - 500,000. — 8 10,205 2,353 s 8,200,000 10,205 3S,°3I 2,353 —' 1 - — - 20 20 2 35 5 11 35 IO i u Enligt Herrar Committerades till Allmänna Medels Förvalt ning, Redogörelse af Engelska Subsidierne Io,000 L. Sterling i Månaden, från den 25 Dec. 18I3 till d. 25 Aug. 1814 - Utföras efter den uti Comitté- ens Bäkningar i allmänhet beräknade Cours 7 R:dr 24 skill, per L. Sterling - Extra Inkomst af Subsidierne genom Medlens förräntande - 10,331 L. St. 13. 4 p. utföras i Sv.
Upprätthållandet af ett skäligt medelvärde å landets egen Spannemåls afkastning vid ymnigare skördar har varit ett bland föremålen för Allmänna MagazinsInrättningens hufvudsakliga åtgärder, och blefvo i sådant afseende ökade anslag, vid 1815 och 1818 årens Riksdagar, beviljade. Afsigten härmed var otvifvelaktigt god och bör derföre icke klandras; men utgången har ådagalagt, att ringa eller ingen båtnad blifvit Jordbrukaren i det hela beredd, emot de uppoffringar, Staten , genom slika upphandlingars besörjande, fått vidkännas. Väl uppköptes, åren 1818 och 181g samt före skörden år 1820, utaf Allmänna Magazins-Direciionen i de fleste Provincer inom Riket ansenliga Spannemåls-qvantiteter efter höga pris; men sedan Cassa-tillgångarne härigenom voro medtagne och upphandiingarne i följd deraf inställdes, folio åter prisen nästan till vanvärde, emedan all enskild handel med Säd äfven till det mesta var afstannad; och för en ständigt forisatt Spannemåls upphandling, till prisens bibehållande inom vissa gränsor, skulle, om några goda eller blott medelmåttiga år påfölja hvarandra, med förutsättande alt denna upphandling rättvisligen borde uts-räckas till alla Landsorter, der Jordbrukare egde något öfverskott att sfläta, ingen fond blifva tillräcklig och icke el - 350 Uudtrdånlga Slrifvtlter. ler nödige Magazins-hus *ftl Sädens förvarande kunna anskaffas. Sedan Allmänna MagazinsInrätmingen, genom ifrågavarande Spantiemåls* Upphandlingar, samlat ansenliga lager, hvilka in* om landet icke kunde omsättas eller försälias, och sädens förskämning dessutom var att befara, i händelse af en längre liggetid i Magazines», alstrades häraf försöket > att utskeppa säd till främmande, vidt aflägsne platser, hvilken ut* skeppning åsamkat Inrättningen ganska känbar* förluster.
Jag skall likväl för min del bjuda till att icke för länge upptaga Pi. o. Ad:s tid, dä jag anser mig kunna och böra till ulla delar instämma uti de anmäikn:r Hr von Finsen gjort vid denna §. Jag linner dem fullkomligen gi uudade i6S Den 8 Mars f. m. på den detaljkännedom jag sjelf äger om de inom socknarna rådande förhållanden i detta fall, och förmodar att de afven äro grundade på den detaljkännedom Hr von Rosen såsom landshöfding förvärfvat. Man har sagt, alt då BondeSt. antagit, att sockenstämma må hållas en vecka elter pålysning derom, så borde vi deruti finna eli skäl för oss att antaga detsamma. Jag skulle snarare lili hvad BondeSt. sålunda antagit finna ett skäl för oss att bestämma liden i förevar, fall till i4 i stället för 8 dagar; ty det är icke svårt för allmogen, som ständigt är närvarande inom socknen, alt under den kortare tiden erhålla kännedom om den förestående sockenstämman och bereda sig till deltagande deruti; men för possessionats-clnssen, som kan vara hindrad af andra bestyr eller hafva flera egendomar mer eller mindre aflägse från hvarandra belägna, kunna dessa hastigt påkommande sockenslämmor vara af menlig beskaffenhet. Jag kan för mig icke förklara något behof af denna skyndsamhet , så snart icke penningeanslag på dessa sockenstämmor få voteras. Det anförda exemplet att en familjefader hastigt faller ifrån sina barn , hvilka uti en hjelplös belägenhet behöfva skyndsamt bistånd, anser jag icke vara på denna fråga tillämpligt; enär det för barnen behöfliga understödet förutsätter penningebidrag, och frågor om tillskott af penningar icke få på sådana hastigt påkommande sockenstämmor afgöras, så att en dylik sockenstämma blefve utan åsyftadt ändamål. Dessutom kan man icke anföra exempel derpå att något barn, från hvilket föräldrarne aflidit, dolt af nöd och elände, derföre att man icke vårdat sig derom. Jag tror att det vore en orättvis klagan mot menskligheten, om ett sådant stadgande införes på sådan grund som det uppgifna exemplet innefattar.
I hvarje Privilegium skall intagas, att inrättningen hvarken nu eller någonsin framdeles skall kunna påräkna något understöd af allmänna medel , samt att, under ingen förevändning, Staten må kunna blifva, mera i deras än uti andra enskilda förelag inblandad, eller på något sätt komma att bidraga till deras upprätthållande eller utredning. 3 §, Enskilda Bank-Bolag måge äga, att, i enlighet med af Kongl. Majit faslstäldt formulair, utgifva tryckta eller graverade sedlar, stälda att vid anfordran inlösas med Rikets gångbara mynt, utan ränta. Sedlarne måge icke vara å mindre belopp äa 2 Ridr Banco, och icke större än 5oo R:dr Banco. All annan utgifning af tryckta eller graverade sedlar, än nu sagd är, vare förbjuden, vid det uti Kongl. Förbudet den 22 October 1766 stadgade ansvar. 4 §. Hvarje Bolag vare pligtigt att såsom god betalning mottaga sine egne sedlar; men i öfrigt ankommer det på hvar och en alt godvilligt sådane sedlar' såsom betalning emottaga eller icke. 4 Bancooch Bag-Utskottens Betänkande T IV:o l. 5 §• Enskild Bank får endast i Stad inrättas; och skall Bolaget inför dervarande Rådstufvu-Rätt, (öre Bankens öppnande, förevisa sä väl det af Kongl. Maj:t utfärdade Privilegium, som ock Bolugs-Conlractet, för alt uti Intecknings-Protocollet ordagrannt intagas. Rätten läte sedermera ofördröjligen, på Bolagets bekostnad, i allmänna Tidningarne införa Kungörelse örn det ingångna Bolaget. ff §. Bolaget skall likaledes, före Bankens öppnande, till Konungens Befallningshafvande i Länet meddela uppgift å de personer, hvilka komma att underskrifva Bankens sedlar, samt jemväl sådant i allmänna Tidningarne kungöra; och åligger det Bolaget att på enahanda, salt tillkännagifva, då, genom ombyte af personer, någon förändring med underskrii vandel inträ fia r* 7
Kléen, skulle kanalens längd blifva 2,400 alnar med 2:ne slussar, af lika dimensioner och beskaffenhet med Strömsholms kanals, med hvilken den blir sammanbunden, och hela kostnaden skulle uppgå till 110,000 r:dr b:co. I allmänhet hafva forlönerna de sednare åren betydligt tilltagit, hvarigenom, vid jernprisernas fall och såsom de sista åren höga spanmålspriser, behållningen af bergsbruken icke kan blifva, hvad den borde och med bättre kommunikationer kunde vara. Denna ort, som under ofta tryckande förhållanden och konjunkturers vexlingar, genom egen idoghet och kraft upprätthållit sitt uråldriga näringsfång, som till staten erlägger icke obetydliga skattebidrag och som aldrig tillförene erhållit något allmänt understöd lill industriens förkofran, under det så många andra trakter blifvit af en sådan förmån delaktige, saknar väl icke allt skäl ali hoppas, det R. St. nu efter frågans allvarliga pröfning skola, om tillgångar dertill finnas, meddela ett bidrag, som ganska mycket gagnade bergslagen och åtskilliga andra delar af fäderneslandet. Företaget är icke egnadt endast till nytta för ett mindre område, ty då en enda trakt af landet understödjes, verkar understödet ofta på det hela och i långt afskilda bygder, likasom en näringsgrens uppmuntran icke sällan lill många andra yrken sprider helsosamma verkningar. På grund af hvad jag här ofvan baft äran anföra, tager jag mig friheten föreslå: All R. St. af statsverkets medel anslå en summa af 64,000 r:dr b:co, att utgå (ill det bolag af enskilde personer, som tillskjuter den återstående kostnaden och åtager sig byggnaden på de villkor, R. St. föreskrifva och hvilka torde böra blifva hufvudsakligen lika med dem, som för ombyggnaden af Strömholms kanal och i privilegiet för dess bolag äro föreskrifnc. Det är utan tvifvel eli af statens sköna mål, att biträda den enskilda omtanken uti sådana för allmänt väl gagnande företag, som äro af den vidtomfattande egenskap alt de icke ensamt genom privates omkostnader kunna lillvägabringas.
Ja, de skola förtvifla! Olof. Men man skall ropa ve öfver mig och smäda mig och dra mig inför de öfversta.Lars. Fruktar du? Olof. Nej! — Men förargelsen Lars. Olof! Du är född till förargelse; du är född till att slå. Herren skall nog hela. I berättelsen » Återfall » finnes en episod, i hvilken författarens lifssak återigen vidröres i ord af skakande allvar. Paul Petrowitsch omtalar för sin hustru, huru han efter utgifvandet af sin första bok, » Kända saker » — en skrift innehållande skarpa utfall mot rådande missförhållanden — invaldes i den literära klubben » Artistitscherski kruskoj » i Moskwa. Man höll tal till honom och prisade hans talang. Han gladdes öfver den endrägt, som här rådde mellan personer af olika lifsåskåd-ningar. Jag låter nu Paul berätta det följande. » Jag hade vid efterspelet fattat mitt glas för att säga något, jag visste icke hvad, ty mitt hjerta var fullt, då en stark hand tar glaset ifrån mig och hviskar i mitt öra: akta dig, Paul Petrowitsch! Njut, men akta dig! Hör, men tala icke! Du är en öfvergångsmenniska, men du skall göra öfvergången, icke återgången! Du skall förhärda ditt hjerta, clu skall gå ut i ensamheten och hata, ty den som kan - älska som du, den kan också hata mer än andra! Det var Ivan, som vi kallade » den förskräcklige ». — Hvarför skall jag hata? — frågado jag, ännu varm af mina känslor. — Du skall hata lögnen, att du må älska sanningen! — svarado han. — Åro dessa menniskor lögnare nu? — frågade jag. — Icke nu, Paul, nu äro dé sanna, små, älskliga, men i morgon, när du icke ser dem, äro de lögnare! — I morgon, — tänkte jag. Hvad gör dem då till lögnare i morgon, Ivan? — De bindande banden, som vi skola lösa, Paul! Som du skall lösa. » Uttalanden sådana som dessa ställa Strindbergs personlighet i ypperlig belysning.
Cassans inkomster uppgingo till 30,688 R:dr 20 sk. 1 r:st., de utbetalde Pensionerne till 21,690 R;dr 30 sk., och öfrige kostnader till 1,873 R:dr 4 sk. Pensionerna uppburos af Enkor och minderåriga Barn uti 92 Sterbhus, jemte 17 öfver 50 år gamla döttrar af Bankens Tjenstemän. g) Enkeoch Pupill-Cassan vid Rikets Ständers Riksgälds-Contor, med hvilken /. d. General-Assistance-Contorets Enkeoch Pupill-Cassa, numera är förenad, ägde vid 1842 års slut 59,446 R:dr 42 sk. 2 r:st. Dess inkomster för samma år utgjorde 4,691 R:dr 6 sk. 11 r:st., och utgifterna 4,064 R:dr 43 sk. Deraf åtnjöto 45 Enkor och 10 Barn pensioner, till belopp af 4,058 R:dr 29 sk. h) Enkeoch Pupill-Cassan vid Stockholms Stads Verk. Capital-fonden vid slutet af år 1842 var 128,230 R:dr 38 sk. 1 r:st.; inkomsterne under aret uppgingo till 13,056 R:dr 30 sk. 11 r:st.; och utgifterne utgjorde 9,967 R:dr 36 sk. 11 r:st.; bestående af pensioner lill 65 personer, jemte administra tions-kostnader. i) Jern-Contorets Tjenstemäns Pensions-Cassa för deras Enkor och Barn. Dess tillgångar voro vid nyssnämnde års slut 14,972 R:dr 29 sk. 4 r:st.; och under året utbetaltes 2:ne pensioner, med tillsammans 169 R:dr 41 sk. 4 r:st. 47 k) Kongl. Theciterns Pensions-Inrättning. Vid slutet af år 1842 uppgick dess Capital till 141,292 R:dr 43 sk. 11 r:st.
Under tiden har dock Götba-Canal-Directionen uti en till Eders Kongl. Maj:t ingifven underdånig ansökning anhållit, det Eders Kongl. Maj:t täcktes ånyo under Nådigt skärskådande taga förhållandet med ifrågavarande fordringsanspråk och på af Directionen andragne förmente skäl tillägga Verkstaden betalning efter den under den 5 Julii 1831 afgifne kostnads-räkningen, hvilken, sedan de af Post-Revisions-Gontoret derutinnan gjorda rättelser, dem Directionen godkände, blifvit iakttagne, slutar sig på en Summa af io8,3y4 R:dr 26 sk. 11 rst., då Directionen ville medgifva, att den vinstprocent, som Eders Kongl. Maj:t kunde i Nåder finna billigt bestämma för Verkstaden och hvilken vinst, enligt Gontractet skulle utgå med 10 högst i5 procent, må beräknas ej å verkliga kostnads-summan, utan ä de 64,000 R:dr hvartill lefverenngspriset för Fartyget af framlidne Vice Amiralen, En af Rikets Herrar, Herr Grefve von Platen förslagsvis blifvit uppgifvet. Öfver denna ansökniug har ÖfverPostDirecteursEmbetet under den 12 December nästlidet år afgifvit underdånigt utlåtande, ( 7 ) deruti ÖfverPostDirecteursEmbetet, pä anförde skäl, med afstyrkande på det högsta af Nådigt bifall till densamma, i underdånighet hemställt, det Eder Kongl. Maj:ts under den n Februari i832 rörande liquiden för Ångfartyget Motala fattade Nådiga Beslut måtte blifva oförändradt. Revisorernes berättelse innehåller för öfrigt endast en emot Poststyrelsen riktad Anmärkning, nemligen den, att, ehuru Eders Kongl. Maj:t uti Nådigt Bref af den 4 Maji 1827 förklarat, det Eders Kongl. Majit