Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
”Lös egendom, af hvad namn och beskaffenhet den vara må, anses tillhöra innehafvare!!, intill dess elt annat förhållande varder lagligen ådagalagdt. §. m Vill gäldenär, till säkerhet för erhållen försträckning eller annan förbindelse, lemna borgenär panträtt i sin lösegendom, med förbehåll att densamma icke destomindre förblifver i gäldenärens vård, då skall afhandling derom, jemte förteckning å den egendom, hvari panträtt lemnas, i två vittnens närvaro upprättas, samt dermed vidare förfaras, på sätt här nedan förmäles; och njute borgenär sedan enahanda betalningsrätt af den pantförskrifva egendomen, som om han densamma i handom fått. §• 3. Sedan afhandling om panträtt i lösegendom sålunda hlifvit upprättad, hör densamma, jemte förteckning å den pantsatta egendomen, ingifvas, i staden till Rådhus-Rätten, och å landet till den Härads-Rätt, derunder gäldenären är boende, och värde dessa afhandlingar offentligen upplästa och i Rättens Protokoll införda; meddele ock Rätten bevis derå, att desamma hlifvit hos Rätten företedda ; och åligger det sedermera borgenär att, sist inom en månad derefter, eu bestyrkt afskrift af Rättens Protokoll ingifva, i Stockholm till Öfver-S tå lind la re-E mbetets Canzli, i Rikets öfrige städer till vederbörande exekutorer och å landet till Kronofogden i den ort, der gäldenären har sill hemvist. §■ 4- Ej må ansökning om inteckning i lösegendom af Härads-Rätt upptagas utan vid lagtima Ting. §. 5.
— På grund af allt detta och då för öfrigt den Lindblomska katekesen, till följd af sin vidlyftighet, vore för barnaundervisning alldeles otjenlig, och derföre hvarken såsom handbok eller lärobok borde begagnas, samt enär hvarje annat, om ock mera lyckadt försök i samma rigtning, enligt motionärens öfvertygelse, ingalunda skulle förmå höja krisfendoms-undervisningens ståndpunkt i vårt land, utan deremot fördröja och förlama det kristliga lifvets utveckling hos det uppvexande slägtet, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, med upphäfvande af 1810 års Kongl. Brefs föreskrift, angående begagnandet af Lindbloms katekes såsom lärobok vid skolorna och i församlingarne, Doktor Luthers lilla katekes må vid kristendoms-undervisningen i folkskolorna uteslutande varda begagnad, och att vid förberörde undervisning i samma skolor daglig bibelförklaring måtte föreskrifva?, samt så väl denna, som utläggning af sistnämnde katekes ät församlingens presterskap uppdragas. Utskottet, som tagit motionärens förslag i öfvervägande, finner frågan om beskaffenheten af de läroböcker, som böra vid kristendoms-undervisningen begagnas, vara i viss mån beroende deraf, huruvida samma undervisning må kunna, såsom motionären yrkat, af presterskapet uteslutande 'besörjas, hvadan Utskottet anser sig först böra meddela yttrande öfver denna sednare del af motionen.
Annonspris: 25 öre pr petitrad ( Tngen annons införes under 1 kr. PLATSSÖKANDE. En bättre, anspråkslös flicka önskar med första plats i familj, helst i stad, såsom sällskap eller att biträda i hushåll och med sömnader. Svar i biljett torde insändas under adress » Maria », Oscarshamns-Postens annonskontor, Oscarshamn. (G. 11012) [60] 31 ALMEDAHLS Fabriks Försäljnings-Magasin, Stockholm, Special-affär för U t s t y r s l a r. Tidn. kostar endast en kr. för qvartaiet, befordringsafg. Inberäknad. Anordnar hvarje qvartal prlstäflingar för sina prenumeranter. IDUN Annonser mottagas genom Ö. Qumaellus annonsbyrå tOcn no &amp; redaktionell till 2 5 öro pr 4-spaltig petltrad ( SUCHARD. utföres o m s o r g s f u l l t tjj^ enligt Med &amp; C m En flicka, som innehar plats som hushållerska å en större herregård på landet, önskar göra ombyte den 24 april. Den sökande är kunnig i finare och gröfre matlagning, bakning, samt för öfrigt hvad till ett hushåll hörer. Svar i förseglad biljett märkt » N. N. » sändes till Hullaryd, Lommaryd. T45] Tvänne unga, bättre flickor önska nu eller till våren hvar sin plats i treflig familj att mot fritt vivre gå frun till hända. Svar torde godhetsfullt med det första sändas till » Flickor », pöste restante, T o r n e. [58] Mot fritt Vivre ett hälft års tid önskar ett ordentligt fruntimmer, som genomgått dubbel italiensk bokföring, plats som praktiserande elev på domare-, brukseller grosshandelskontor. Svar till » Anna », Kristianstad, p. r. [13] En 2 8 års bättre flicka, fullkomligt kunnig i finare och enklare matlagning samt allt hvad till ett bättre hushåll hörer och med utmärkta rekommendationer önskar nu, eller till våren, plats antingen i familj eller hos enkeman eller ungkarl. Svar till » små pretentioner 28 » å denna tidnings kontor.
I afseende åter ä medföljande skjutsdrängar, körningstiden, väntningspenningar, minsta våglängd, hvarför lega erlägges, och legans beräkning för öfrigt efter hvarje tillryggalagd fall åttondels mil, skola för befordringen å bipostvägarne gälla samma bestämmelser, som förut äro i fråga om befordringen å postvägarne upptagne. Vid § 38. Utskottet har föreställt sig att mången, som eljest vore hugad öfvertaga entreprenad, skall finna sig afskräckt genom den i denna § föreskrifna koria tid af endast två är för kontraktets varaktighet. För öfvertagandet af sådan entreprenad erfordras många förberedelser och kostnader genom anskaffande af hästar och åkdon ni. m., och om det sålunda inköpta skulle två är efteråt försäljas, komme sådant sannolikt att ofta ske med en ganska kännbar förlust. Det torde således vara nödigt, att Konungens Befallningshafvande, vid afslutande af entreprenad-konirakter, ej blefvo ovilkorligen bundne vid en sä kort maximi tid, som den af två är; hvadan orden »entreprenad-kontrakt 16 Sammans. Statssamt Altm. Besv.- och Ekon-Utskottets Utlåtande N:o 8. för kortare tid, än två är» toide böra ut bytas emot orden: entreprenad-kontrakt för längre eller kortare tid ån två år. Utskottet hemställer således, att § 38 må erhålla följande förändrade lydelse: Kontrakt om skjutsentreprenad afslutas af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i allmänhet för två år, räknadt från den 1 November, men fortfar sedermera att gälla, så vida ej uppsägning deraf å någondera sidan sker, i hvilket fall det upphör med Oktober månads slut, sedan minst ett år efter uppsägningen förflutit. Derest omständigheterna sådant fordra, må Kongl. Majis Befallningshafvande likväl kunna afsluta entreprenadkontrakt för längre eller kortare tid än två år. Vid § 39.
Att vådan af slikt majestätsbrott ingalunda var Sahlstedt obekant, märkes ock på ordasätten och den utförligare motiveringen. Han börjar: ”Jag lärer behöfva ett längre företal till min ursäkt, för det jag inga rosor hämtat ur Runii Dudaim”; och synes liksom sjelf häpen öfver sin djerfhet. För oss är den ynnest, hvari Runius stod och länge bibehöll sig, af det skäl märkvärdig, att den ger oss en måttstock på den dåvarande vittra sällskapsverldens smak. Det hela af hans Dudaim är tvifvelsutan sådant, som det af Sahlstedts, Bloms och Hammarskölds förenade omdömen stämplas. Bloms är ganska utförligt; Hammarskölds innehåller ungefär detsamma. Dock anser Blom ”ett och annat af hans smärre stycken röja qvickhet och anlag för Skaldekonsten”. Hammarsköld åter, ehuru likaledes tillkännande honom en viss grad af sällskaplig qvickhet och infalls-fyndighet, säger den vara en blott prosaisk; och förkastar honom således oinskränkt. Hålla vi oss endast vid total-intrycket, eller fatta vi endast i sigte flertalet af de alster, som just företrädesvis tillvunno honom det stora skalderyktet: då undgå vi ej att studsa, vid anblicken af så afgjord omotsvarighet till så dönande loford. Härvid kunna vi likväl icke med Blom förklara slikt förhållande blott derigenom, att ”det borde så vara, så länge blotta lättheten att sammanpara likljudande ord gjorde snille och smak umbärliga, och så länge man ej behöfde skrifva sorgfälligare, än man granskades”. Lika litet kunna vi med Sondén –till Runii urskuldande – antaga, att han ”knappast hade någon annan afsigt med sina rimmerier, än att roa sina bekanta”. I detta fall skulle han lika sorglöst ha lemnat sina verser åt deras öde, som t. ex. före honom Sven Dalius, och efter honom Haquin Bager. Men långt derifrån!
7- kiksgälds-8edelstocben förvandlad till Vaneo 8,628,489. 27. 10. Zi. Utom cle pä Vexeibanco innestäende depositioner, utgörande i Lanco8edlar K:dr 2,842,979: 45- 4- (jemte ducater 2768 oell It:dr 8ilfver 27,640.) 8edlsr under äret ntgifne för 8ilsverböp utöfver det belopp 346,666 lt:dr 32 sb. som motsvarar detta ars anslag 269,495. tillökning af 8edelstocken, i förbällande till bvad innestäende beloppet ä depositionsräkningen ultimo Oecbr. 1828 öfversteg medeltalet af bvad densamma de föregående arén varit, eller omkring 2,200,000 s 2,Zoo,ooo — 80a,000 L:dr — utlores till summans jemnande med 46',346. Zi. 11. 8umwa 80,848,000 ^/gar.- b-änen pä 3ern oeb kletaller, pä b,änebankens Obligationer samt pä Oald ocb 8ilfver, utgörande i rund 8uwma 1,848,000. Återstod 29,000,000. 10,878,000. — Adelar däraf utgöra k:dr 6,799,878, utföras jämnt 6,800,000. Zl. j Zi. klärtill linnes för närvarande: liggande förråd m^ntadt ocb om^nladt 8,871,112. 87. 2. lV^tt Xoppar-skiljem^nt 46,800. 'lill dato under årets lopp invexlsdt ock contraberadt 8!
Att nedsätta införselstullen, på satt Herr Hjerta föreslagit, till hälften af nu varande beloppet, komme åter att i ganska väsendtlig raon minska statsinkomsten och äfven beröfva inhemska boskapsskötseln ett ännu beböfligt skydd. Utskottet tillstyrker alltså, att vid tull-lindringarnes upphörande, införselstullen å torra hudar och skinn må bestämmas till hvad den hittills verkligen utgjort, 1 sk. 10 rst. skålpundet. Äfven »andra slag» oberedda hudar och skinn hafva njutit lindring i införselstullen, som, ehuru i taxan bestämd till 1 sk. skålpundet, i sjelfva verket icke utgått med fullt 11 rst. Denna artikel, hvaraf importen varit jemförelsevis mindre betydlig, torde, med afseende derå, Bevillnings-Utskottels Betänkande, 5. 31 kunna, äfven vid tull—lindringarnes försvinnande, bibehållas vid gäl lande tullsats. Bland de under rubriken »beredda hudar och skinn eller läder» förekommande afdelningar äro »karduanssamt färgade eller tryckt3 skinn» belagde med 1 R:dr 24 sk. införselstull per skalp. Herrar Rosenblad och Murén hafva föreslagit, att i denna varu-rubrik skulle intagas artikeln pergamentsskinn, nu under egen rubrik åsatte 1 R:dr tull skålpundet; och att tullsatsen å karduans-, pergamentssamt färgade eller tryckta skinn skulle bestämmas till 36 sk. skålpundet. Utskottet, som instämmer i förslaget om pergamenlsskinnens förflyttning till ifrågavarande varu-rubrik, såsom ledande lill ändamålsenlig förenkling af taxan, och som äfven anser den till 1 R:dr 24 sk. stadgade tullsatsen vara för hög, tror dock icke en så betydlig tullnedsättning, som den af motionärerna föreslagna, åtminstone icke på en gång, vara lämplig; utan hemställer, att å karduans-, pergamentssamt färgade eller tryckta skinn införselstullen må bestämmas till 1 R:dr 12 sk. skålpundet.
Krono-lspbörsBetjeningen skulle derigenom betagas tillfälle att kunna stoppa det föregående årets Balance med det löpande äreks Upbörd; Men Srals-Utstottet wägar tro, atk denna med mycken grund befarade olägenhet skall likwäl kunna förekommas, om wederbörande som ä Upbördens indrifwanve och riktiga lefvererande äga att hafwa inseende och controll, ställa sig till noga och behörig efterlefnad hwad i de ta afseende blifwit uti författningarne förestrifwit och isynnerhet Kongl. Kammar.Collegii Circulaire-Bref af den 2 April 179a, deruti ibland annar stadgas, atk innan någon kill Krono Fogde befordras och antages, bör han wara skyldig, att ställa Kronan fullgod och beständig borgen för 1500 R:d. samt att sä snart restantierne i nägot fögderie upgä till Zso R:d., stola rest-ransakningar af Kongl. Maj:ts Befallningshafwande ofelbart anställas, till utredande huruwiLa fädane upgifne restantier werkeligen innestä och af hwad orsak de ej kunna utgä. Ems Den A Zebruarii. 209 Emot Skats-Utstottets förslag, att en del af Bewillningen mätte upbäras i Martil och April Mänader torde wäl såsom ett hinder för möjligheten deraf anföras swärighe en af Taxeringarnes sä kidiga werkstallande, att upbörden wid den föreslagne Terminen kan begynnas men äfwen härutinnan har Stats-Utstottet icke funnit någon sa aldeles absolut omöjlighet ligga i wägen för »verkställigheten af dest förflag. Efter förfatkningarne böra Mantalsstrifningarne begynnas i November manad, och Mantalslängderne aldrasist till den 10 päsöljande Januarii wara färdige, ä de orter, der ej omöjligheten ligger i wägen, hwarefter Taxeringarne sä i Städerne som pä landet stola i början af äret werkställas.
Dito af apotheket .. 413: — Dito af smedjan 11,158: 85. Kredit. Utgifter: Omföring: l ... i 'rf krister i extra ordinarie statsanslagen beckande Balam fc?* Kontant behållning * '■ 5,790. 79. Summa 34,354: 91. b) Extra statsanslag. l:o) Till inköp af möbler och sängkläder. Debet. Balans från år 1862: Tillgång — Kredit. Till iståndsättande af en smedja. Debet. Omföring från ordinarie anslaget 1'907: 16- Kredit. Balans från år 1862: Utgifter: Summa 1,907: 16. 3:o) Till inköp af kemiska och fysiska glas m. m. Debet. Balans från år 1862 : Tillgångar 476: 5. Omföring från ordinarie anslaget 2: 64. Kredit Utgifter: För glas och utensilier m. m 478: 6j. § I Enligt den af Inrättningens föreståndare för år 1863 afgifna berättelse var veterinär-elevernas antal vid årets början 24 och antogos under året 9, tillsammans 33, utaf hvilka 5 aflade veterinärläkare-examen och 4 valde annat lefnadsyrke, så att elev-antalet vid årets slut äfvenledes utgjorde 24. Hela antalet af de vid kliniken och polikliniken behandlade och besigtigade djur uppgick under revisionsåret till 2,185 stycken; hvarjemte blifvit vid Inrättningens smedja på agde, omlaggde eller fästade tillsammans 21,335 stycken eller 5,333; gånger hästskor hvilket utgör 71 g70 sko för hvarje söckendag. Veterinärinrättningen i Skara. Granskningen af denna Inrättnings räkenskap har hvarken i Kongl. Kammarrätten eller hos Revisorerne föranledt till någon anmärkning. Förhållandet emellan inkomster och utgifter upptages på följande sätt: A) Ordinarie statsanslaget. Debet Balans från år 1862: Uppbörd: Statsanslag ■ ••• 4,100: — Ränteinedel 1,221: 27. Kredit.
I afseende å blifvande plats för det nya Institutet har det förekommit Rikets Ständer som. derest icke någon annan mera lämplig lokal finnes att tillgå, den öster om Kongl. Operahuset belägna, kronan tillhöriga tomt, såsom egande ett centralt och fritt läge, möjligen kunde vara för ändamålet användbar och passande; och fä af sådan anledning Rikets Ständer förklara, att om E. K. M:t skulle finna deu ifrågavarande tomten fullt lämplig och tillräcklig för uppförande derstädes af den till Teknologiskt Institut nu föreslagna nya byggnad, Rikets Ständer, för sin del icke hafva något att erinra dervid, om nämnda tomt dertill användes. Vidkommande derefter den af E. K. M:t äskade tillökning i Institutets nuvarande anslags-sumnia, har, vid granskningen af den föreslagna aflöningsoell ulgifts-staten. icke funnits något att anmärka emot de derutinnan upptagna belopp; dock hafva Rikets Ständer ansett, alt af den åt Föreståndaren till 6,000 R:dr och ål kemie-professorn lili 4,500 R:dr föreslagna aflöning, 5,000 R:dr för den förre och 4,000 R:dr lör den sednare må utgöra lön och återstoden, eller 1,000 R:dr för Föreståndaren och 500 R:dr för kemie-professorn, utgå såsom hyres-ersättning intill dess den nya byggnaden blifver färdig och bemälde tjenstemän då derstädes erhålla boställsrum. Anslags-tillökningen för Institutet blifver alltså 28,350 R:dr, med hvilket belopp nuvarande anslaget för Teknologiska Institutet följaktligen blifvit förhöjdt. '28:o
Och har Kongl. Majit derjemte Nådigst meddelat, att i följd af denna reglering erfordrades för ifrågavarande ändamål af expensmedels-anslagen: för 2:dra Hufvud-titeln 3,500: — » 3:dje » 50: » 4:de » 1,200: — » 5:te » .:* • 366: 32. „ 6:te » ... 1,016: 32. » 7:de » 3,133: 16. » 8:de » • • • .. ... .. 733: 16. Summa B:ko Ridr 10,000: Jemte det Utskottet tillstyrker Rikets Ständer, att, i enlighet med den af Kongl.. Maj:t sålunda verkställda fördelningen emellan embetsverken af förenämnde gratifikations-medcl, medgifva uppförandet å de särskilda embetsverkens stater af de föir ifrågavarande ändamål erforderliga belopp, emot det att anslagen till skrifmaterialier och expenser minskas med motsvarande summor, får Utskottet, enär de af Kongl. Majit Nådigst meddelade föreskrifter rörande sättet för framdeles skeende utdelning inom vederbörande embetsverk af berörde medel, bland annat, innehålla, att, vid fördelningen inom Hofrätt, endast Hofrätts-råden äga att med Chefen öfverlägga om gratifikations-medlens användande, men det af flera skäl synes vara lämpligt, att, på sätt i rikets Kollegier eger rum, Hofrätt ens samtlige ledamöter förklaras berättigade, att i sådane öfverläggmngar deltaga, tillika hemställa, att Rikets Ständer, vid underdånig; anmälan om deras i ämnet nu fattade beslut, ville till Kongl. Majit frambära en underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Majit Nådigst tillåta, att de uti 2:dra punkten af högstberörde
Upplysningsvis "får Directionen tillägga, att efter ena "handa beräkning, sorn ofvan gjordes, för "bestämmande af låntillgången efter femte"deleus inbetalning hvar sjette månad, skid"le fjerdedelens inbetalning för lika tid "lemna en tillgång till ny utlåning hvarje "Sessionsdag af 5a,080 R?dr, och tredjedelens "inbetalningen tillgång af 69,44° B:dr, som "närmast motsvarade det befunna behofvel; "ty det ligger i sakens natur, att ju mera "Discont-Verket kunde återföras lill primi"tiva egenskapen af dylika inrättningar, att "endast bevilja temporaira lån mot full återbetalning vid förfallotiden, ju mindre fond "behöfdes för underhållandet af en lika stor "rörelse.*’ Genom anförandet af detta Banco DisCöttt-Directionens yttrande, har Utskottet önskat inför Rikets Ständer ådagalägga, alt dess åsigter och tillstyrkanden ej sakna Stöd af erfarenhetens vittnesbörd; och får nu korrtligen framställa följande förslag, i afseende pä betalningS-vilkoren för de från Banco-Disconten och Låne-Contoiren på namnsäkerhet skeende utlåningar? 1) Att räntan på nya lån i BancoDiseonten och Lane-Conloiren , BancoUtskottets Betänkande N.o 52. 117 från den 1 Januarii i83o, blifver lika som före 1823 års Riksdag, Sex (6) procent, för år räknadt; i sammanhang hvarmed det likväl jnå vara förbehållet, att, om betydligt af lånefonderne skulle, till följe deraf, under de 2:ne första åren visa sig blifva oullåndt, beslut af Banco-Discont-Directionen, i samråd med Banco-Fullmägtige, kan vidtagas, att för nya lån från viss dag nedsätta räntan, dock icke under Feni (5) Procent, 3) Att Jånen, såsom hittills, ställ» de på högst 6 månader, må kun® 11a, under oförminskad säkerhet för Discont-Yerket, omsättas hvar® je sjette plånad, piot afbetalning af | å primitiva pqpitalet; men att i sådant afseende, för nya lån, sorn från i83o års början blifva ptgifna , den grundsats antages, att minst femtedelen ovilkorligen skall erläggas, äfven när omsättning sökes för korr« färe tid än 6 månader.
Derutom i mån af tillgången blifmit merffiällDa. §fteb Den antagna grnnbfatS, att fartpgen alltiD till alla fina Detaljer böra befinnas i Det jftcf, att De oförtöfmaDt funna utlöpa eller begagnas, hafma åtffilliga utredningar få af artilleri? forn öfriga itmentarier blifmit fullborbaDe. 28 SReb anroänbanbe af cn bel utaf bet af fXifeté febnaff förfam» labé @tänbei* anroifabe ejetra anjlag till frigö»ångfartpgöbpggnab, bär bogferingS»ångfartpget tion @pboro af 70 bäffarö fraft, nicb pro» peller od) lämplig beftpdning, bejjutom blifrott npbpgbt. Sittningar till troå anbra ån g ratti) g l) a fröa roal äfroen blifroit ttppgjorba, men på flera berrotb forefomna jfäl ännu ide kunnat fafrflällaö, till följb broaraf meb bpggnaben af bern ttUSroibare måjt anflå.
Men dä äfven denna del af det förslag till ny stämpelpappers-författnmg, som åtföljt Utskottets förenämnda Betänkande, före hvars afgifvande Utskottet icke fått särskild anledning att i detta afseende föreslå någon ändring, mäste, enligt hvad re - 6 Bevillnings-Ut skottets Memorial N:o 12. dan i allmänhet är yttradt, anses vara af samtliga Riks-Stånden godkänd, lärer den nådiga remissen ej kunna till vidare åtgärd från Rikets Ständers sida föranleda, utan handlingarne endast böra till Kongl. Maj:t återlemnas. Stockholm den 19 Juni 1863. Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Juni 1863, kl. 2 e. in. Memorial, rörande verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående afgiflen för bränvinstillverkningen. Sedan den i Sammansatt Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 3 framställda voterings-proposition blifvit af Rikets Ständer godkänd, har Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdagsordningen, denna dag anställt följande O mröstning: Den, som godkänner Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets af Borgareoch Bonde-Stånden gillade förslag, att afgiften för bränvinstillverkning skall utgå med 60 öre Riksmynt för hvarje tillverkad kanna, bränvinet beräknadt till 50 procents styrka vid 15 graders värme efter Celsii termometer, allt i medeltal under termin räknadt, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, kommer afgiften för bränvinstillverkning att, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndels mening, utgå med 75 öre Riksmynt för hvarje tillverkad kanna bränvin af förutnämnda styrka. Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12. Då denna omröstning utfallit med 60 Ja mot 59 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. Hvilket Förstärkta Bevillnings-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla.
* * * Just som detta nummer lägges i press, meddelas till Idun, att från baronessan von Suttner nyss ingått en tacksägelseskrifvelse med anledning af Svenska fredsföreningens ofvaunämnda adress. Densamma lyder i öfversättning från originalet: Högtärade styrelse! Jag uttalar mitt djupt kända tack för den ärofulla utmärkelse, som genom eder skri / velse kommit mig till del. Den glädje, den beredt mig, skall tjäna mig som sporre att allt framgent i mån af mina svaga krafter verka för vår gemensamma vackra sak. Med kollegial tillgifvenhet Eder tacksamma Bertha Harmannsdorf-Bggenburg v. den 9 juli. Suttner. i), bered din ni cd er aldrig smärta t filka fel du tanklöst kan begå, hur med handling eller ord ett hjärta du i öfverilning såra må, o hered din moder aldrig smärta! fliuru sårhart hvarje sinne är, intet är så känsligt dock som hennes. ' Väl letänk! Som knifstpgn henne skär hvad, mot andra riktadt, knappt ens kännes. Jfennes tankar ej med löje hor, hennes frågor vresigt ej hesvara! fj ' rån din famn, från hvad din välgång rör låt ej henne utesluten vara! Svika hennes skumma ögon, när hon dig tjänar, rvnfia ej din panna; darrar matta handen, när hon här ömt åt dig din dryck, dock aldrig hanna! fMå ej hon, som har dig kärleksfull under dödens kval till lifvets öden, bringas för din kärlekslöshets skull att i kvalfull sorg sig önska döden! Jngcn klagan väl från hennes mun skall dig hinna: hort hon går och gråter; men hon hloder djupt i hjärtats grund. ' Ve, om henne du förblöda låter! 3^Lär för alltid denna mun är stum, vinns dess tillgift ej med tårefloder. Skuldtyngd irrar du i öde rum. Uppväck aldrig smärta lios din moder! Bernhard Risberg. Man talar om snillets eld.