Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag ansåg nemi. såsom gifvet: alt, när frågan i sin hela vid förekom till behandling, få höra mycket ordas om grundsatser och principer. De grundsatser, som röra detta ämne äro af den aldra största vigt, men jag tror, att om man i fråga om det förslag, som nu är under öfverläggning, hufvudsakligen fäster sig vid principer och vill kalfatra dem, så att man vill hafva lagen i hvarje serskild detalj fullkomligt öfverensstämmande med principen, så befarar jag, att man i stället för att vinna ett stort mål som Regeringen, R. St. och en stor del af Svenska Folket visat jsig hafva önskat, man skall misslyckas i lagstiftningen i denna fråga. Jag tror, att det mest praktiska sätt att tillvägagå vid förevar:de öfverläggning vöre alt icke fästa sig så mycket vid frågan*, detaljer, ulan hvar och en bör begrunda huruvida han anser, atl 400 Ben 26 April f. m. Serskildta Ulsk. upfaltat frågan så, att de angifna liufvudgrunderna för Betänk, äro af beskaffenhet att verka till det åsyftade ändamålet. För min del anser jag mig vara det Serskildta Utsk. tacksamhet skyldig för att, ehuru sent detta Betänk, än inkommit, Utsk. likväl i hufvudsaken kommit till resultater, som jag skulle önska måtte vinna R. St:s bifall. Den grundsats, hvarpå den närvande bränvinslagstiflningen hvila r och hvilken är allmänt erkänd såsom skadlig och oriktig, har Utsk. helt och hållet frångått derigenom, all Utsk. föreslagit att bränvinsbränningen hädanefter skall helt och hållet skiljas frän jordbruket. Detta är det vigtigaste, och om endast delta vid denna Riksdag kunde vinnas, skulle jag anse, att man dermed vunnit ganska mycket. Jag är likväl öfvertygad, att man kan vinna mera och dertill vill äfven jag med min röst bidraga, men att ingå i alla detaljfrågor af reglementarisk beskaffenhet, hvilket varit det Serskildta Utskrs pligt, och att dervid göra alla anmärk:r, hvartill fog möjligen kao förefmnas, det skulle enl. min åsigt betydligt minska de förhoppningar man gör sig om denna frågas lyckliga lösning.
Banco - Utskottets i Protocolls» Utdrag af den 2Z dennes meddelte yttrande, icke nSgon betänklighet äga rum wid antagandet af ben uti Riksdags-Fullmäktigen Anders ^oackimgldns .Memorial yrkade förändring i omröstnings - sättet inom Banco - Verket, samt att Medes hos Banco - Fullmägtige Banco,Utskottet och Riksens Ständers till Banco-Wer» kels öfwersccnde tilsörordnade Revisorer, det Hederwär, da Bonde»Ständer hädanefter bör äga lika rösträttighet med fine Respcctive Med »StänderS Fullmäktige; och som Sundet med anledning af hwad Banco - Utskottet widare förmält, insäg angelägenheten deraf, ak äfwen för detta Werk ett sädant voterings - sätt bör fastställas, hwarigenom af inträffande paria vala sä beskaffade ärcndcr icke mä stadna uti inactivite, som endast af Banco - Fullmägtige, af Riksens StänderBanco, Revisorer och stutcligen af Banco - Utskotten blifwa bedömde och afgjorde; altsä fann Ständer det hör till Högloft. ConstitutionS - wskottet öfwerlemnaS att detta omröstning sätt förestä och i behörigt sammanhang införa uti det förslag till Riksdags,Ordning som af Riksens Ständer till Wälbemälte Utskotts närmare Lfwcrseende fbrwist blifwit; hwarom de Rcspcctive Med , Ständen samt ConstitutionSoch Banco-Utskotten genom detta Protocolls - Utdrag skulle wbrdsamk och wänligen underrättas. supra. kx ?rc>tc>coUo, kl. ksterlon. Sery 1272 Deri 4 October. Herr ak 8ck en bom, ^6o!pb, hade rnlenmat ett Memorial hwilket uplästes sä lpdande: ödmjukt Memorial!
Kongl. Sjölöisrars-Dcpartcmcntcts KommandoExpedition Räkenskaperna äro i Kongl. Kammar-Rätten för begge åren granskade utan anmärkning. De utvisa: Debet. år 1841 år 1845. Uppbörd: Från Kongl. Förvaltningen afSjö ärenderna 1,400: 1,150: För försålda exemplar af en Rulla 24: Summa 1,400^^^^""™T4^4T^^^" 250: 32. — 7: 9. 176 — Credit. Utgift: Arfvode till en Translator 50: Gratifikationer till åtskilliga personer 204: 38: 16. — Summa 1,400: * Under titel: ”till åtskilliga behof, hvilka af Kongl. Maj:t särskilt äro kända”, afföras uti räkenskaperna för år 1844 238 R:dr 24 sk. samt för år 1845 . 232 „ 40 „ Det, vid granskningen af Kongl. Stats-Kontorets räkenskaper, förut i denna Berättelse afgifna yttrande angående dylika slags dispositoner få Revisorerne här åberopa. Räkenskaperna hafva i öfrigt icke föranledt till någon anmärkning. Styrelsen för Allmänna fäg. oell Vattenbyggnader. Dess räkenskaper, som i Kongl. Kammar-Rätten granskats för år ■1844 utan och för år 1845 med anmärkningar, utvisa följande förhållande: Debet. år 1S11- år 1§45. Balans frän föregående året: Uppbörd: Statsanslag, till arfvoden 8,000: 9,766: 32. — „ reseoch undersökningskost nader ... 6,000: 10,000: „ Kodjupets upprensning 14,666: 32. Transport 28,666: 32. — 19,766: 32. 177 — Transport till upprensning af Örsunds å . , brooch vägbyggnaden vid Gysinge .. „ dito öfver Dufveds-sundet . Balans till påföljande året-.
Det lyckas väl ganska olla för Konungens Befallningshafvandes nitiska omsorger, alt komma sådana hofvar på spåren, men hvad upprättelse är det väl för den, som blifvit bestulen eller på annat sätt tillfogad skada, att höra det brottslingen blifvit ertappad och bestraffad ? Sedan han blifvit ertappad företages ransnkningen; man blir då kallad att i målet höras och nödgas, kanske ofta mot sin vilja, att lemna sitt hem, hotad af dylika våldförare. Framkommen lill Tinget vinner man der ej annat än tidspillan och fruktan att, vid sin hemkomst, se sin gård i aska eller ock bortstulit det lilla, som ännu var i behåll vid afresan. Är således ej den strängaste bevakning nödvändig? ■— Skulle ej uppbyggandet af ändamålsenliga casserngårdar således vara behöfligt, isynnerhet då erfarenheten visat, att de från åtskilliga Regementen dit beordrade troupper alltid varit otillräcklige, så väl till en behörig ordnings bibehållande, som till förhindrande af den, till så mycket ondt ledande, rymningen? Hvad åter angår PionicrsCorpsens moraliska förbättring, så hafva inrättningens befordrare gjort sig all möda, äfven i detta fall; och man har, för detta ändamål, så - Den 17 December f. m. sora Predikant på stället antagit Prestmannen Herr Nyman, en man, som verkligen användt mycken Hit, tor alt inplanta det goda, åtminstone i qvinnokönet. Det är en sanning att Religionen är den kortaste och naturligaste väg att upplysa menniskan, och göra henne varm för sina pligters utöfning, men att genom skenhelighet och onaturligt religionssvärmeri söka inverka på henne, tjenar endast, i synnerhet då fråga är om lättsinniga och mindre goda, att väcka vämjelse, ledsnad och åtlöje, i stället för att verka förädling. Ändamålet förfelas derigenom och det är, så till sägandes, att med ena handen nedrifva hvad som af den andra uppbygges.
Stånder till bifall bora understödja Riksens Hoglofl. Stånders Revisorers gjorde hemställan, om Krono-Fogdarnes förpligtande, att efter visse Formulairer, dem Riksens Hoglofl, Ständer bifogat 1022 års Revisions Berättelse, årligen redovisa för alla utestående Undsättnings - Spannmåls-medel, i orterne, emedan genom en slik redovisning, efter Stats-Utskottets tanka, skall åstadkommas en säkrare controll, ej mindre å vederbörande Uppbördsman, ån afven å Allmänna Magazins-Inråttningens bos Un d s å t tniu gst a gar e egande fordringar, hvarförutan Stats-Utskottet, i följd af erhållne upplysningar, får vördsammast föreslå, att den uti Kongl. Allmänna Ma~ gazins - Directionens-Circulair af den 28 April r81r> till hvarje års slut stadgade tid för restlängden upprättande å Balaneerade Spannmåls-Undsåttnings-Medel må förändras och hädanefter utsträckas till och med Martil månads utgång det påföljande året, på det att med så mycket större visshet må kunna controlleras, att beloppet af de vid andra Uppbördsståmman influtne Spannmåls-medel, så fort de blifva indrifne, kommer Allmänna MagazinsInråttningeu tillhanda och ej af Uppbörds - Stats-Utskottets Betänkanden, 1007 mannen på längre eller kortare tid till fremmande behof anvåndes. Skulle Riksens Hoglofl. Stander gilla hvad i Stats-Utskottet nu, så val i afseende på Krono-F’ogdarnes redovisnings skylldighet, som nödig förändring i tiden får Restlångders upprättande å utestående Spannmåls Undsåttnings-Medel hemställde, och hvilken hemställan afser ett nyttigt ändamål, om ock Allmänna Magazins-Inrättningen kommer att undergå någon förändring, torde Riksens Hoglofl. Ständer genom afgående skrifvelse hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Nådige föreskrifter härom måtte till vederborandes efterrättelse meddelas.
Med föranledande af hvad Revisorerne yttrat, angående arbetsinkomsten vid de olika Korreklions-Inrättningarne , och deribland särskilt vid den uti Malmö, får Styrelsen underdånigst upplysa, att Hufvudboken för den å nämde ställe varande fängelsefabriken hittills endast åtföljt Styrelsens Hufvudbok, utan att deruti intagas; men att densamma hädanefter kominer att uti sistnämde Hufvudbok ingå. 8:0 Vidkommande Norra och Södra Korrektions-Inrättningarnes utestående fordringar för verkställda arbeten, hafva Revisorerne framställt, alt, då det icke vöre af bebot påkalladt alt lemna kredit på dessa arbeten , sådant måtte i möjligaste måtto inskränkas. Då angelägenheten fordrar att, för korrektionisternes sysselsättande, bereda tillfälle till arbeten, har det, särdeles i början , icke kunnat undvikas att emot de peisöner, som anlitat Iurättningarne, förfara på ungefärligen enahanda sätt, som enskilte Fabriksidkare, hvilket, i förening dermed att arbetslöner icke alltid kunnat inflyta i samma mån, som de, efter det arbetena blifvit färdiga, bort uti Räkenskaperna debiteras, vållat, att fordiingar lill betydligare belopp varit och ännu äro uti Räkenskaperna balanserade. Emedlertid har Styrelsen vid flera tillfallen förordnat, alt, der ej i särskilta fall annorlunda blifvit öfverenskommet eller af Styrelsen medgifvet, verkställda arbeten icke få ifrån Iurättningarne uiietnnas förr, än betalning derför blifvit eriagd , äfvensom Styrelsen, sednast den 13 sistlidne November, föreskrii vit nödiga åtgärder för utredande och indrifning af förberörde Inrättningars utestående fordringar, hvarmed för nät varande fortgår; varande således allt hvad på Styrelsen kan i berörde afseende ankomma redan vidtaget. g:o Särskilt hafva Revisorerne anfört, att de gratifikationer, hvilka till 31 sk i 1 lige tjenstemän vid Styrelsen blifvit 3iiordnade, icke bort. öka »tgifterna å del nog hårdi anlitade anslaget till fångars vård.
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 30, i anledning] af väckt fråga om understöd af Stals-medel till upphjelpande af fisket i Bohus Läns Skärgård. S. D. Föredrogs ånyo följande Banco-Utskoltels Memorial, Betänkande och Utlåtanden: N:o 81, i anledning af förre Kamereraren C. Mattons ansökning om reslilutioner af lön samt erhållande af pension. ylfslogs. N:o 82, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen G. B. dppelqvists motion, angående nedsättning i räntan med En procent å alla lån, som från Rikets Ständers Bank eller de derunder lydande Låne-Contoiren utgifvas. Bifölls. N:o 85, öfver väckta motioner, angående låns utgifvande ifrån Banken emot pant af storskiftade hemman i Dalarne. Bifölls. N:o 86, öfver väckt motion, angående förskotts-låns meddelande från Banken för strömrensningar, sjö- och myr-aftappningar samt i stort företagna odlingar. Bifölls; och N:o 88, i anledning af väckta motioner, dels om inrättande af LåneContoir i hvarje Provins, dels om tillökning i Discontfonden och nedsättning af räntan för Discont-lån, m. ra. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och återremittcrfdes följande Banco-Utskoltets Utlåtanden och Betänkande: N:o 83, öfver väckt motion, angående låns utgifvande ifrån Rikets Ständers Bank emot första inteckning uti fast egendom på landet, till belopp af fastighetens halfva taxeringsvärde. IST:o 84, i anledning af väckta förslag till förändrade föreskrifter, i af 7 O ö seende på Bankens fastighets-, samt skiftesoch odlings-lånerörelse; och N:o 87, i anledning af väckta motioner, angående dels utsträckning Trot. Ultlr. d. 3o Sept. 1840.
N:o 1, angrde väckta förslag till ändringar, tillägg och förklaringar af de om skiftesverket i Riket gällande författningar; Nro a 1, i anleda, af återremiss å betänk. Nro a, ang:de Den 16 Januari e. ra. s5g väckta frågor om ändring och förklaring i vissa delar af K. förordn. den 1 Aug. i8o5, saint andra författningar rörtde skogarna i Riket. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 1 i om aftonen. In fidem protocolli, F. O. SUJversto/pe. Måndagen den 18 Januari i84i. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 10 prot.utdr. för den 16 dennes e. m. Upplästes till justering oell godkändes Exped.Utsk:s förslag N:o 201 till R. St:s und. skrifvelse till K. M., angtde skjutsningsanstalterna i Riket. Vid förnyad föredragning af Allm. Besvärs-och Ekon.- Ulskts den 5 sisth December på bordet lagda ultåt. N:o 1 15, i anleda, af erhållen återremiss af Utskts betänk. N:o 84, rör:de afskatfande af helfrihetsbref och förändring i följd deraf i vissa delar af K. förordn. den 22 April 182g, angtde passhandlingar för fartyg, hvilka seglat till utrikesort, blef samma utlåt. Nto ii5 af R. o. Ad. bifallet. Ånyo föredrogs Allm. Besvärsoch Ekon.Ulsk;s den 5 sisth December på bordel lagda betänk. K:o 116, om upphörande af dubbla årsberäkningen vid befordran till eeclesiastika embeten och tjenster. Hr von Hartmansdorff, Aug : Etsk. liar velat inskränka de skadliga verkningarna af den dubbla sjenstårskerakningen och har i sådant hänseende uppgifvit tvänne förslag. Jag anser Utsk. här hafva gjort undantag, hvilka icke borde medgifva* längre än för närvar, förhållanden.
Bland de räntefria skulderna inberäknas följande å Riksgälds-kontoret anvisade och, enligt Rikets Ständers beslut, till utbetalning förfallna, men vid sistlidet års slut innestående anslagssummor, nemligen: under 1840 och 1841 års riksdag beviljade anslag 212,612: 95. ' ‘ " 3,065: 46. 3,350: — 32,437: 50. 235,726: 1. 1,784,915: 29. Anslag till folkundervisningen, beviljade vid sistlidne riksdag, 442,260: — Afsatt fond för folkskolelärares pensionerande 101,940: — 2,816,307: 21. hvartill kommer: Andra deponerade medel 59,901: 71. Aldre förfallna obligationer m. m 7,430: 45. De inom linien i Riksgälds-kontorets räkenskaper förda skulder, hvilkas sammanräknade belopp vid 1858 års slut utgjorde R:dr 6,742,860: 11. hafva under år 1859 undergått förändring, dels derigenom att innehafvarne af Trollhätte Slussverks lottsedlar, i följd af Kongl. Maj:ts nådiga Dom af den 11 Januari 1859, ansetts berättigade utbekomma nämnde lottsedlars inom linien balanserade kapital, 49,250 R:dr, med hvilket belopp den inom linien bokförda skulden alltså minskats, dels derigenom att från Kongl. Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret blifvit aflemnade depositionsmedel å 2,841 R:dr 15 öre, hvarmed den inom linien balanserade skulden ökats; och uppgick alltså sistnämnde skuld vid 1859 års slut till R:dr 6,696,451: 26.
Hr von Hartmansdorff har ganska rätt deruti, alt mitt yttrande åsyftade att Konungen skulle genom den ifrägavar. Den 1 Mars f. m. 431 undersökningen bereda nödiga upplysningar, för alt bedömma huruvida Statens rätt och bästa fordrade en rättegångs anställande i ämnet eller icke; men den värde talaren har påstått, att en sådan upplysning icke tjenade till någonting, emedan det kunde hända, att den andra parten svarade, att han icke trodde derpå. Jag har visserligen icke fästat något afseende vid hvad den andra parten skulle svara, utan jag har afsett den vård, som R. St. och Kronan böra hafva om Kronans egendomar, och om Konungen genom en sådan undersökning finnér skäl vara för handen att förStatens räkning låta anställa en rättegång, så är det likgillligt hvad den andra parten svarar. Ilan får svara inför domstol, och kan han der vederlägga hvad som yrkas, så må han det göra. Föröfrigt och ehuruväl detta ämne rörer kyrkan, anser jag likväl här icke vara stället att besvarara hvad den värde talaren anfört om tron och trons grunder. En annan talare har medgifvit, att Kronans rätt här är i fråga, men derjemte påstått, att någon särskild un dersökning i detta fall icke erfordrades, emedan till följd af gällande instructioner, det i alla fall åligger Kammarcoll. alt såväl i detta som i andra fall bevaka Kronans rätt. Jag torde likväl få fästa uppmärksamheten deruppå, att en sådan undersökning, som den StatsUtsk. föreslagit, svårligen kunde förrättas ensamt af Kammarcoll. och dessutom finner jag det vara en besynnerlig sats, att Ständerna icke i ett eller annat fall skulle kunna yttra en önskan, att särdeles afseende måtte göras å Kronans rätt, derföre ali Kammarcoll. i allmänhet har ett sådant åliggande. Jag fortfar derföre att yrka bifall å Utsk:s belänk. Frih. Raab: Jag anhåller vördsamt att få upptaga ännu ett par anmärkmr, som icke af den siste talaren blifvit vidrörda. Hr von Hartmansdorff har nemi. förklarat, att icke någon kunde åläggas att underkasta sig en sådan undersökning.
Vården af de större Förvaringsrummen för myntadt och omyntadt Guld och Silfver samt Sedelmynt tillhörer, med undantag af Sedel-Contorets Chef, de sex öfrige Departemenls-Cheferne och de biträdande Commissarierne uti DeposiLions-Afdelningen, Låne-Afdelningen och Låne-Canzliet, under lika och gemensam ansvarighet, hvaremot vården af Kopparmynts General-Cassan under gemensam ansvarighet tillhörer Commisarierne i Sedel-Conloret, hvilka, såsom egande inseende öfver nya Sedlars förfärdigande och förslitne Sedlars slutliga annullerande, ansetts icke böra tillika ega någon befattning med vårdandet af Sedlar, som blifvit från dem aflemnade till förbrukning och äro dertill användbara. Bankens så kallade mindre General-Cassa, som uti alla Myntoch Sedelsorter sammantagne ej får hos sig ega högre belopp, än En million R:dr Banco från en dag till den följande, förser Special-Cassorne med behöflige penningar för dagen, och emottager från dem, efter slutad expedition, de öfverskott, som uppkomma, i följd af föreskriften, att en Cassör icke får från en dag till en annan ega större behållning, än zfooo R:dr, för hvilka han säkerhet ställt. Vården deraf tillhörer, med undantag af de i Banco-Ulskollets Betänkande, N:o 35. II Sedel-Contoret placerade Conunissarier, samt Chefen för Cassa-Afdelningen och Pantlåne-Commissarien, — de öfrige Departements-Cheferne jemte de biträdande Commissarierne ut i Depositions-Afdelningen, Låne-Afdelningen och Låne-Canzliet, samt desses Vicariér under lika och gemensam ansvarighet. — Nyck! aine förvaras, efter inbördes öfverenskommelse, utaf en Chef och en biträdande Commissarie, i sender, deribland ingendera, under samma lid, innehar Nyckelvård till något af de större Förvaringsrummen.
Efter Herr Friherrens tanka vore salund just nu tiden inne, när Disconterne upph emottaga enskildtes medel, att söka återföra desse trasseringar i deras förra ordning, på Banquen ; meri icke att dem afvisa genom formaliteter utan ändamål, sorn blott kornme att befordra eri enskild assignering hvilken så ofta utgjort ett mål för vingleriet, då deremot Assigneringen på Banquen, å hvars sida icke kan förekomma någon medverkan till oordning, så väl i anseende till sina lagliga påföljder, som för den dervid fästade opinion, ingalunda lika lätt missbrukades. På dessa skäl afstyrkte Herr Friherren alldeles Herr Öfver-Directeuren Schwans motion, och hemställde, att utan all rubbning skulle förblifva vid nu gällande stadganden otn assignering på Banquen. Dock ville Herr Friherren, för att förekomma assignationers concurence med sjelfva myntet, tillstyrka, att ingen enskild persons Assignation på Banquen må få utfärdas på niincjre Summa än 50 R;d, utom då sluträkning med Banquen salderas. Häruti förenade sig Herr Stats-Secreterareu i/amierstjerna, Herr Majoren Rcuterschöld, Herz Biskopen Doctor Almquist , Herr Professoren Agardh, och Herr Grosshandlaren Settervall, med tillägg af den sistnämnde, att, derest dylike hinder skulle för penninge-jrörelsen läggas, lika så godt vore att genast förbjuda all assignering på Banken, enär den då nödvändigt af sig sjelf skulle försvinna. Och skulle desse Herrar Ledamöters serskilta tanka genom Utdrag af Protokollet till de Respective Stånden åtfölja Högloil. Utskottets Betänkande i detta ämne. Ut Supra. Banko-Z/tskottets Betänlamlen. 16g N:r 26. diiksens Högloft. Stunders Banco-Utskotts Betänkande i anledning af vackt motion om allmänt kungörande af Banco Sedel-stockens belopp för hvarje är.
Utskottet sålunda anfört, får Utskottet 'våld - samt tillstyrka, det måtte Herr Frejdenfaldts af Ola Jeppsson biträdda motion lemnas utan afseende. Hvad slutligen vidkommer den af Friherre von Döbeln påyrkade förklaring af 4 § i 19 Cap. Ärfda-Balken, så och då de i Lag i allmänhet "ifna föreskrifter angående bevisning äro tillämplige äfven för ådagalägga nde af sådana förhållanden, som gifva anledning till myndige personers ställande under förmyndare; då Lagen bör upptaga de orsaker, som medföra förlust af rättigheten att gods sitt vårda, men ej dem, som ej dertill föranleda; då, på sätt ofvan är nämndt, föräldrars, syskons och fränders rätt att väcka fråga om anhörigs försättande under förmyndare-inseende redan finnes genom lag uttryckligen medgifven och då det faller af sig sjelfl, att det förmyndare-inseende, som är föranledt af vanvett, bör upphöra, då den omyndig förklarade återfått förståndet och förmågan att sina angelägenheter" vårda; alltså och enär någon förklaring följagtligen icke är al nöden i afseende på berörde omständigheter och de serskilda bestämmelser, motionären åsyftat, enligt Utskottets omdöme, hvarken äro behöfliga eller lämplige, föreslår Utskottet vördsamt, att Friherre von Döbelns motion måtte ogillas. Ank. till Exp, Utsk. d. 24 Sept. kl. 2 e. m. \ Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om vissa förändrade föreskrifter, i afseende på lagfart och njttjancle-rätts inteckning.
Återremitterades, vid förnyade föredragningar, Allmänna Besvärs. och OeconomieUtskottets Utlåtanden n:o 12, i anledning af väckt motion, om anställande af Norrska hingstar vid Rikets Stuterier; och N:o 18, i anledning af väckte motioner, om förändrade stadganden i afseende på Skeppsegarcs åliggande att förse sig med helfrihetshi ef och Turkiska pass. S. D. Ståndet fann godt att vid förnyad föredragning bifalla StatsUtskottets Utlåtande Nio 36, i anledning af väckt motion, att Kronohemman må kunna försäljas och gå till gälds betalning, samt att äldste Sonens företrädesrätt framför andre syskon lill besittning derå måtte afskaffas. S. D. E11 af Bengt Gudmunsson ifrån Hallands Län, i den ordning 29 g. Riksdagsordningen stadgar, anmäld anledning till anmärkning mot Konungens StatsRåd och Föredragande för Ecclesiastik-ärenelena blef lill ConstitutionsUlskoitet remitterad. S. D. Föredrogos från Höglofl. Ridderskapet och Adeln, samt Högvördige PresteStåndet ankomne ProlocollsUtdrag för den 7 innevarande månad, med inbjudning till deltagande i det beslut, att Rikets Ständer må hos Kongl. Majit äska en månads förlängning i Riksdagstiden, från den dag den, enligt 109 §. Regeringsformen, skulle löpa till ända: men som BondeSlåndet redan fattat enahanda beslut, i enlighet hvarmed förslag till underdånig skrifvelse blifvit af EccpeditionsUtskottet uppsatt och i dag hos Ståndet jusleraclt, så ansåg Ståndet nämnde inbjudningar förfalla. S. D. Ett-anförande af hars Hansson ifrån Götheborgs och Bohus Län, i anledning af Allmänna Besvär,>■* och OeconomieUtskottets från Ståndet återremitterade Betänkande N:o 17, i fråga cm upphörande af StapelStädernes skyldighet alt hålla upplag af Salt celi Spanmål, blef lill nämnde Utskott öfverlemnadt.