Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bara på de få minuter jag varit borta, hade som en skugga fallit. Det lilla lifvet fladdrade nu som en flämtande ljuslåga utan näring. Jag gaf henne litet champagne och sedan väntade jag. O, hur jag väntade! Hvem kan mäta lidandets djup hos andra? Hur kan vi människor veta, att inte ett djur lider lika stora kval efter sina krafter som någonsin vi efter våra kval till både kropp och själ. Och så måste de tiga, tiga! Ändtligen hördes brådskande steg. Det var hög tid på. Så öppnades dörren och Laxén, klädd i sin apkostym, kom intumlande under de muntraste språng. Den lilla, nästan stela kroppen i mitt knä reste sig upp; de halfbrustna ögonen fick lif och glans, och med ett smekande, kuttrande, jublande skri kastade hon sig kring den så innerligt efterlängtade kamratens hals — tryckte sin kind tätt, tätt intill hans Så en lång, darrande lycklig suck Så — —. — Unga Laxén, som gret i kapp med oss, har lofvat att ingenting säga. Jag känner mig just inte orka med några kommentarier just nu. Hon ligger, iklädd sin vackraste drägt, i en liten låda klädd med grönt, och har sitt lilla hvita täcke öfver sig. Nu ska jag försöka, om jag kan hvila. Dagen därpå: Pepita är begrafd i trädgården, helt grundt ännu, för kelens skuld. I sommar ska hon få en liten kulle och en sten med sitt namn på Senare: Jag har satt på mig en svart klädning — utan att tänka på det. Jag trifs inte att gå kulört. Senare: Nu har hela stan reda på hvem doktorn skött. Han har själf varit inne hos kikuten och berättat historien, men på så sätt — som om han bedt få sköta Pepita på samma gång som frun, d. v. s. som jag. Hennes porträtt, som han önskat att få, står på hans skrifbord, och på det har han skrifvit med tumshöga bokstäfver: »Min mänskligaste patient i Jockmock!» Det retar stadsboarna så de kan dö, men det är just det han finner »dyrbart!»
St:s sida blifva den, att de tvekade att göra anslaget, och att penningarne i stället skulle komma att i lånerörelse användas af Riksg.cont., d. v. s. just lill det ändamål, som man velat undvika, då man flyttat medlen från Banken; emedan R. o. Ad. åtminstone i går syntes vara ense derom, att behofvet påkallade, alt bancovinsten icke fick i låneväg ifrån Banken utgå. Om nu denna vinst användes i låneväg ifrån .270 Den 11 April. ett annat R. St:s verk, så synes ändamålet icke dermed vara vunnet, nian samma fel begånget, ehuru på annat sätt. Utsk. talar i sitt betänk, i förevar. § om behofvet att supplera privatbankerne. Jag får öppet bekänna, att jag icke kan sammanställa denna förmodan om ett sådant behof med Utsk:s förslag i påföljande 56 §, der Utsk. yttrar, alt för den händelse, att privatbankerne icke skulle hos K. M. söka ny octroj på de villkor, som kunde blifva bestämda för nuvarande privatbanker, K. M. då kunde bevilja dessa privatbanker förlängning lill år 1844 på dess nuvar. octroj, således under samma villkor, som nu för dem äga rum. På nu mom. a) talar om, att obligationerna endast skulle gälla till nästa riksdag och öfverkorsas, ifall de icke blifva använda under tiden till Bankens behof; så kan jag icke annat finna, än att, då nästa riksdag bestämdt måste inträffa sist år 1847, men privatbankernes octroj skulle kunna af K. M. förlängas till år 1849, hvarom BancoUtsk. föreslagit att R. St. mätte anhålla, icke det ringaste behof är förhanden att förutsätta, att bancovinsten skulle behöfva användas för privatbankerne, hvilken förutsättning, på sätt jag nyss tog mig friheten ådagalägga, endast måste verka dertill, att R. St. blefvo tveksamma att disponera medlen, hvaraf följden åter troligtvis skulle blifva, att penningarne kommo att öka lånerörelsen på en annan men lika skadlig väg, som den man velat förekomma. I alla fall, om det än icke vore förhållandet, alt Utsk. föreslagit R.
Hr Hjerta: I fall R. o. Ad., på grund af den anmärkn., som af den siste värde talaren blifvit gjord, icke skulle vilja ingå på min anhållan med afseende på artikeln ”gjutna rör” för att få dem förtullade på samma sätt som det ämne, hvaraf de äro arbetade, så anhåller jag dock på det högsta att detta måtte ske i afseende på smidda rör. Hr Harmens har sagt, att det behöfves andra upgifter än dem jag framställt såsom skäl för ett sådant yrkande. Det må vara, mert jag anhåller att få nämna, hvad en och annan bland R. o. Ad. ock torde känna, att smidda rör äro en angelägen artikel för ångpannor och att smidda rör icke tillverkas i större skala eller på det sätt som i England vid någon fabrik inom landet, samt att således ingen lider derpå att de få införas emot samma tull som för stångjern, eller 3 R:dr 16 sk. SkVb. Jag förnyar min anhållan, att R. o. Ad. ville bifalla detta förslag. 5* 68 Den 6 Maj f. m. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Lika med Hr Hjerta anser jag att denna fråga är af den vigt att den icke bör förbigås, utan i Tulltaxan serskildt omnämnas. Här är föreslaget, alt Rör af jern, koppar, messing, tenn eller andra metaller skola beläggas med samma tull, som det råämne, hvaraf de äro tillverkade. I afseende på koppar, messing och tenn, så instämmer jag med Hr Hjerta, ty vi hafva icke i Sverige några så beskaffade inrättningar, hvarvid sådana rör kunna tillverkas. Vi veta äfven att i England dessa rör tillverkas genom valsning och att de äro för ångpannors behof mycket tjenligare och äfven till priset billigare, än de. som kunna förfärdigas i Sverige. Hvad rör af jern angår, så är det ett helt annat förhållande. Ilär är upgifvet, att rör af jern icke tillverkas i Sverige, men i detta afseende ber jag om ursäkt om jag nödgas meddela en deremot stridande upgift, åtminstone hvad beträffar gjutna rör.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Custaf Murray. På Hederv. Bondefitåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius. Uti det nu uppläste Betänkande om BytesContoiret, har Utskottet motiverat sitt tillstyrkande på en Konunga-Förordning af den 16 November 1813, deri Termin, då alla från år 1680 till 1733 gjorde Byten skola anses af* slutade, blifvit bestämd till 10 år, ehvad de det verkeligen blifvit eller icke; Riksens Ständer anhöllo 18x0 hos Konungen, att alla Byten emellan ofvannämnde år skulle anses sorn då afslutade, och all vidare frågan derom upphöra. Kongl. Maj;t har på några enskiltas anhållan, att oaktadt Riksens Ständers Beslut, få göra sine fordringar gällande, och sedan vederbörande blifvit hörde, utfärdat ofvannämnde förordning af den 16 November 1813. Det är icke på minsta sätt min afsigt att i någor måtto klandra. Hans Maj:t Konungens Beslut i frågan, dertill äger ingen Riksdagsman rättighet. Men jag önskar kunna ådagalägga att Bytes-Contoirets tillvarelse alldeles icke gagnar hvarken Kronan eller Nation.., 5.te Bandet. 37. ä8. De På Högloft. Riddersk. ®ch Ad. Ledamöters vägnar Carl de Geer. På Vällofl BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg. 210 Den 2 Juli. De fleste iBytes-Contoiret anmärkte bytes-brister liquideras genom Krono fordringar; hvilka oftast med mycken tjenstfärdighet af Verkets Embetsman Herr Kammererare!!
Vid det förhållande, att i Rikets Ständers Revisorers nästlidet år 1847 afgifna Berättelse, angående samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, anmärkning förekommit, bland annat, derom, att uti expensräkningarne för Justitie-Kanslers-Expeditionen blifvit afförda utgifter för prenumeration å Svenska tidningar och dagblad, som icke äro af officiel egenskp, har Eders Kongl. Majit, medelst Remiss den 29 sistlidne December, i nåder anbefallt Justitie-Kanslers-Embetet att, i anledning af berörde anmärkning, med underdånigt utlåtande till Eders Kongl. Maj:t inkomma; och får Justitie-Kanslers-Embetet i sådant afseende underdånigst åberopa, alt sedan Justitie-Kanslers-Embetet bos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att den, genom nådigt cirkulär den 28 Mars 1835, gifna föreskrift, det ingen annan tidning derefter linge, för Statens medel, af embetsverk och myndigheter hållas, än Sveriges Stats-tidning samt vilkorligen vissa andra dagblad, ej måtte tilllämpas i afseende på Justitie-Kanslern, hvilken, enligt grundlagen, ålåge uppsigt öfver tryckfrihetens rätta bruk, i hänseende hvartill en allmän kännedom af tidningarnes innehåll, vore nödig, utom det erfarenheten visat, att Justitie-Kanslern fästat uppmärksamhet vid de uppgifter, som i dagbladen förekommo, Eders Kongl. Majit, jemlikt Dess här i afskrift bilagda nådiga skrifvelse af den ro Maj nyssnämnde år, funnit skäligt, att för Justitie-Kanslern medgifva undantag från ofvanberörde, förut meddelade, allmänna föreskrift. Rernisshandlingarne varda härhos i underdånighet återställda. Stockholm den 8 Januari 1848. Efter nådigste förordnande, IV. 8, von KOCH.. C, P. Laurin. — 484 — CARL JOHAN etc. Vår ynnest etc.:
Län, redan beviljat, alla de, ”hvilka inom det för denna Bergslag af Rikets Ständer år 1818 antag”na, i fjerde punkten af deras underdåniga skrifvelse den i5 Junii sam”ma år utsatta district, sedan berörde år anlagt och idka tackjernsblås"ning, eller stångjernsoch manufactursmide, äfvensom de, hvilka under ”loppet af 3o år derefter verkställa anläggningar derstädes af dylika ”Bruk, alla grundade på inom orten tillgängliga malmtillgångar, antingen serskildt för tackjernstillverkning eller för stångjerns-och manufac"tur-smide, må, från erläggandet al tionde-tackjern och hammarskattsjern, ”under 3o, högst 5o år, beräknade ifrån den tid, som uti utfärdade privilegier för byggnadernes fullbordan och tillverkningarnes början före”skrifves, vara befriade;” har Riksdagsfullmägligen Johan Jacob Rutberg från Norrbottens Län, uti ett tili Bonde-Ståndet ingifvet samt till StatsUtskottets behandling remitteradt memorial, anfört, att ehuru berörde beslut, hvilket innefattas uti Rikets Ständers under den 17 Mars i83o till Kongl. Majit afgifne underdåniga skrifvelse, CN;o 4%) åsyftade, att meddela ett skäligt understöd för Bergshandteringen i orten, utan någon egentlig uppoffring af Slaten, hade likväl dervid det misstag egt rum, .11 Slals-Utskottcts Utlåtande Ar.-o 63. 9 *tt mamif adur-smide, för hvilket hammarskatt icke erlägges, blifvit uttryckt i stället för ämnes-smide; hvarförutan, efter Motionairens tanka, det hvarken vore ändamålsenligt eller billigt, att samma understöd endast skulle meddelas åt de Verk, som voro eller bleivo under den utsatta tiden aulagde inom en mindre del af Norrbotten eller hufvudsakligen det så kallade Göljens BolagsBruks-District, serdeles sorn det år 1818 ifrågasatte föi slaget om en Bergslags inrättning i detta District och i allmänhet inom Norrbottens
Cron enskildt t att den omedelbara befattning med arfvet, hvilken förslaget förutsätter , icke tillhörer Domaren 12 LogUtskottets Utlåtande N:o l5l.' eller är med hans bestämmelse förenlig; och gemensamt med Herr Leffler: att ordet in ländsk , framför arfvinge, bör ur förslaget utgå, och redaciionen af $’n således, blifva denna: Nu vet man hans arfvinge, men ej hvar han är m. m. A hvad »ålunda är anmärkt och yrkadt får Utskottet till svar anföra: att prsescriptionstidens förkortande från 20 till 10 år, eller till likhet med den tidrymd, inom hvilken fordringar i allmänhet, enligt 9 Cap. 12 §. Handels-Balken , sådan den lyder i Kongl. Förordningen deri 13 Junii 1800, skola göras gällande, synes Utskottet destomindre betänkligt, som communication emellan jordens serskilda länder nu är så mycket lifligare och lättare än den var, då 1734 års Lag stiftades, att 10 år nu kunna anses lika till räck 1 i ge i det ifrågavarande hänseendet , som 2o år, då för tiden; att förbehållet för frånvarande inländsk arfvinge, som efter praascriptionstidens slut återkommer, att, om laga förfall kan visas, arfvet reclamera , upphäfver prasscriptionens ändamål, enär ovissheten om eganderätten till den arffallna egendomen då fortfar äfven sedan prsescriptionstiden tilländagått; att, då bruket att i utländska Tidningar låta införa legala kungörelser från Sverige redan är i allmänhet , och för lika vigtiga LagUtsiottels Utlåtande N:o 151. i3 fall, afskaffadt, Utskottet ej inser något skäl,' hvarföre ett sådant bruk borde serskildt för detta fall stadgas j att Utskottet, i fråga om den arffallna egendomens vårdande samt fjermare arfvinges lyftningsrätt, ej föreslagit annan ändring i Uagens nuvarande stadgande, än den, att det skall vara
Utländningen deraf hufvudsakligen skulle draga fördel; men först får jag upplysa, det jag ingalunda yrkat någon myntförbattring, ty jag tror tiden dertill ännu icke vara inne; och om äfven Sammansatte Utskottens Betänkande i hela dess vidd antages, skall visserligen icke någon myntförbättring deraf uppstå, utan endast en ytterligare myntförsämring derigenom förekommas. För det andra får jag hemställa, om den läran må vara nyttig, att man, för att skada Utländningen, bör ruinera sig sjelf. Största delen af Svenska Nationen har, som jag vågar hoppas, ännu icke hunnit blifva indragen i LånSystemet, och följakteligen icke eller skuldsatt; skall man då, för att hjelpa dem, som vågat sig för långt ut, och blifvit skuldsatte, låta hela Landets väl åsidosättas. Nej! jag tror för min del, att genom det beslut, som nyligen blifvit tagit, att Disconternas 3-proCentsSedlar få vid liqviderande af lån i FilialDisconterne användas, man redan gjort ganska mycket till de gäldskyldiges förmån. Som jag för öfrigt icke 256 Den 6 Jnnii e. ra. kunnat fatta hvad Grefve Spens i förmiddags åsyftat, är jag icke eller i stånd, att, annorlunda än som skett, vederlägga hvad han anfört. Någon ytterligare vederläggning torde ock tilläfventyrs vara öfverflödig, helst jag förmodar, att hvar och en redan stagat sin öfvertygelse i ämnet. Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus:
Men öfverallt såg jag blott usla hus af träd, som nästan alla tycktes luta till sitt förfall, och deremellan ofta ruiner kanske från äldsta tider, halfkullfallna murar och annat. Sedan vandrade vi ner till stranden och foro öfver till andra sidan, der vi åto middag i en Grekisk kaback. Dessa värdshus bestå här vanligen, liksom i Petersburg, af tvenne våningar; i den nedra är köket, der man ser maten koka i sina kärl och der man äfven kan spisa; den öfra våningen tyckes vara reserverad för mera aktade gäster, till hvilkas antal vi räknades. Här uppe voro tvenne sällskaper Greker, hvardera kanske af omkring 12 personer. Det ena satt vid ett bord och åt och drack vin, hade tvenne spelmän, en violin och en guitarre, hvilka filade på förskräckligt. Härtill instämde då och då sällskapet i starka skrålande sångehörer. Guitarrespelaren knäppte egentligen ej på strängarne, utan drog deröfver på en gång med hela handen, liksom Ryssarne på sin balalajka; men denna senare tyckes mig ändå ha nästan mera klang, ty af den Grekiska, som dessutom hade sensträngar, hördes intet ljud utan blott skräll. Violisten strök och gned äfven så att jag ej, åtminstone högst sällan, kunde höra ut någon melodie. Det hela tycktes mig ej ha det minsta musik i sig, utan vara blott skrål och skrän. Det andra sällskapet, som var något större, var i andra ändan af det stora rummet och roade sig med dans, likaledes vid musik af en violin och en guitarre, hvilka gnedos och skränade nästan ännu mera än hos det förra sällskapet. Spelmännen svettades dugtigt och så äfven dansarena. Dansen i sig sjelf var ganska vacker, med något tycke af vår menuett; men några, som tycktes gälla för stordansare, gjorde mångahanda underliga skutt och hjulningar, och ådagalade verkligen ofta en underbar vighet. Hos alla märkte man behag och värdighet och hos ingen den klumpighet och plumphet, som man så ofta finner hos oss, äfven bland bättre män.
Preste-Slåndel den 11 Borgare Ståndet den 11 Bonde-Ståndet deri lt Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Propositioner om ändring i 39, 40 m. fl. §§ i Regerings-formen ock 4, 6 m. fl. §§ i Riksdags-Ordningen, sami om f örändring i och tillägg till Riks-akten. (Konst.-Utsk.s Meni. N:is 3 och 5). S. A. K. Eli Nådig Proposition af den I 1 Augusti 1854 har E. K. M:t fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att, vid antagandet af Regerings-Formen den G Juni 1809, då här icke fanns någon annan medlem af Konungahuset på manslinie)!, än den regerande Konungen, i nämnde grundlag blifvit stadgadt, alt vid de tillfällen, då Konungen af resa utrikes Happe ditio nsUts k otte ts Förslag till anderd. Skri/velse N:o 30.
som att prenumererat erhålla likaledes till tidningen Skandinavisk kunna Modetidning å de, till tidningens före slut, utgifvare, Stockholm, f ö r fjerde Modetidnings första som årets E N D A S T DE, Idun den räkna expedieras Klarabergsgatan 25 nummer, dennes på att å riktigt exemplar 6 5 4, 1 tr., qvartalet den 9 (okt. — dee. Till prenumererat utgifvape Idun DIVERSE. Innehållsförteckning-: DOKTOR A. AFZELIUS V å r a barn. — Slöjd. — Husgerådet. — K ö k e t. — Tvätten. — Läkareråd. — Svar. Stickade Koftor o c h Västar, Underkjolar från 1: 5 0 till 1 0 k r. st. étota n / rjAeterv v DOKTOR CARL PIENSBURG 14 ANNONSER. Annonspris: 25 öre pr petitrad ( Ingen annons Införes under 1 k r. PLATSSÖKANDE. LÄRARINNA, lektris ELLER sällskap. En lärarinna — 22 år — önskar med första plats att undervisa i vanliga skolämnen (icke främmande språk) samt musik. Den sökande, hvilken eger vana både som lärarinna och lektris, har god helsa och gladt lynne samt har utgått från ett mycket godt hem. Anspråken äro ej stora. De bästa rekommendationer kunna företes. Närmare upplysningar kunna erhållas genom Iduns Redaktion, dit svar, märkta » H. H. », o c k torde ställas. Hvardagar / 3 — ' / zé. 2 Behandlar företrädesvis domar. p r år. Y. Z. », L å n - biblioteket, Hornsgatan 17. B e f e r e n s e r: general Björkman, Sjöholmen, Näshult; rektorskan Sophie Hemesse, Karlsh a m n; grefvinnan C. st., Morgonrockar, Filtschalar från 5, 6 o c h 7 kr. st., * l » ta Skandinavisk f RITHIOF JHELLBERG, oktober 1 8 8 8. A f P. B. B. Langlet. m a b l o t t. P o e m a f Erik Modin. A f Fru Anna. — mar.
A nspråks!, fruntimmer med gedigna kunskaper i pianoundervisn. sökes för långt försigkommen elev hos familj i landsorten. Betyg samt vilkor i bref till » D. E. 15 », Iduns byrå. [2101] E n ung, anspråkslös flicka af god familj samt väluppfostrad, frisk och med godt lynne, önskas som sällskap o. biträde vid husl. göromål från nästa 1 okt. af en ung officersfamilj på landet. Svar insändas till » G. K. », Lidköping p. r. [2097J T a l a t s såsom lärarinna för 5 eller 6 yngre flickor med undervisning i vanliga skolämnen, språk och handarbeten kan erhållas af därtill kompetent person nästkommande höst. Betyg samt uppgift angående löneanspråk kunna insändas till borgmästaren C. A. Anderstedt eller apotekaren Hj. Julin, under adress Säter. Hvarjehanda. PLATSER. PLATSSÖKANDE. Informatorsplats SL * 5£ på landet af teol. fil. kand. L. A. Sundelöf, Upsala. [2094] I aktadt hus önskar en ung, musikaliskt bildad flicka, van vid och road af hushållsbestyr, antingen på egen hand sköta hushåll eller ock gå frun tillhanda. Ringa löneanspråk. Närmare uppl. genom fru S. L. Tägtström, adress Örebro. (G. 18742) [2107] E n bättre flicka, hvilken deltagit uti landthushåll i hemmet redan i sin barndom samt genomgått hushållsskola och innehaft plats, söker sig nu anställning, antingen att förestå ett mindre hushåll eller att gå frun tillhanda; finnas barn är hon van sköta sådana o. villig biträda därmed. Vackra betyg finnas att förete. Små lönepret. Svar afvaktas af » S. T. 26 år », Molkom. [2109] a 20 öre pr paket T v ä t t p u l v e r hos alla specerihandlare Jonteöni in k. frö eller blad och blomsterplanfor, hälst Sfven några fleråriga sådana, som mest köpas, och hur de böra ordnas i ett par runda blomsterland, för att pä billigt sätt fä det trefligt? Fina.
– Det heter ju, att drottningen och ministerdoktorn hålla honom instängd. Kanske behöfver han oss? – Vi ska tala med far själf! Låt oss gå till Hirschholm! – Hurra! Hör! Till Hirschholm! Höstsolen lyser ännu varmt öfver Sjællands mörkgröna ängar och gulnande skogar. Norrut från Köbenhavn längsmed de kungliga vägarna böljar en människoström sjungande fram. Modet stiger högre ju längre de menige hinna bort från sina förmän i hufvudstaden, friheten berusar dem; få de blott tala med kungen, skall allt gå som en dans. – Utanför Lyngbye kommer en ryttare ridande efter dem, och de öppna sina leder för att låta honom passera. – Den där har hastverk. – Såg jag rätt, var det löjtnant Struensee vid Falckenskjolds regemente. Ministerdoktorns yngste bror. På Hirschholm är hela hofvet, efter slutad dejeuner, församladt i audienssalen där ett stort bål flammar i den ena spiseln, ty fast solen ännu lyser sommar, är luften redan kylig. Framför elden, så nära värmekällan som möjligt, ses kungens blodlösa gestalt, hopsjunken i en bergère. Nedstämd och olycklig stirrar han in i elden. I dag är sinnet vekt, ty han känner att det icke går framåt. Han är och förblir den lille mannen, trots alla ansträngningar att göra sig hård. Bakom honom står kammarpagen Schack, och till vänster om kungen sitter grefve Brandt, hvars blickar flyga rundt i salen, som om han sökt tillfälle att bli sin fångvaktaretjänst kvitt. Längre tillbaka, under palmerna i närheten af det plaskande springvattnet, håller drottningen hof, bekvämt placerad på en hvilsoffa, med fru Gæhler på en taburett till höger. Bakom henne står Struensee i en vårdslös ställning: hans ena hand hvilar på drottningens hufvudkudde; då och då stryker hon ogeneradt sin kind emot den och småler ömt. Det talas och skrattas lifligt. Till vänster om drottningen har den vackra och glada fru Malleville tagit plats, och stallmästaren friherre Bülow sitter på en pall vid hennes fötter. Bakom står hofmarskalken Bjelke.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarna Högvördiga Preste-ståndets den 26 och 27 sisllidne September på bordet lagda protokolls-utdrag N:o 502 af förstnämnde dag, innehållande inbjudning till Med-sländen att instämma i ett a 1 Preste-ståndet i fråga om skalle-förenklingens hufvudgrunder faltadl beslut. S. D. Vid förnyad föredragning al Stats-utskottets den 30 sistlidne September och deri 2 dennes på bordet lagda memorial N:o 329, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande de i memorialet N:o 319 föreslagna voterings-propositioner, ansåg Ridderskapet och Adeln detta memorial, såsom form-vidrigt icke föranleda till annan åtgärd än att läggas lill handlingarna. t K Från flög v. Preste-ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets memorial N:o 329, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande de uti memorialet N:o 319 föreslå gna voterings-propositioner. Ståndet lade memorialet N:o 329 lill handlingarna med förklarande, att Stats-utskottet varit obefogad! inkomma med den i memorialet framstälda inbjudning; hvarjemte Prot-utdrag den 3 Octoher 1848. 747 Ståndet beslöt förelägga nämnda Utskott att ofördröjligen inkomma med förslag till definitivt afgörande af stats-reglenngen. Från Vällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats utskottets memorial !N:o 329, i anledning af Riks-ständens skiljaktiga beslut, rörande de uti memorialet N:o 319 föreslagna voterings-propositioner. Memorialet N:o 329 lades till handlingarna. S D. Föredrogs ånyo Expedition s-ulskottpts memorial, : jemte skrifveise-förslagel, iN.o 212, samt åtlöljande Lull-taxe-LarilF.