Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag finner denna tryckning sluteligen ändamålslös, då Revisionen, som icke kan fordra att Herrar Banco-Fullmägtige skola bes vara anmärkningar gjorde af en enskild Revisor, meddelar dem i stället åt Allmänheten, hvilken saknar nödiga acter att kunna bedömma dem.” Datum ut supra In fidem S. TV. Grapengiesser'. 99 Till llikets Högloft. Ständer. Rikets Höglofl. Ständers näsllidet år församlade Herrar Revisorer hafva, utideras den 14 December 1843 afgilne Berättelse, angående förrättad granskning af Bankens räkenskaper och förvaltning för åren 1841 och 1842, dels fästat Banco-Fullmägtiges uppmärksamhet å angelägenheten, att afhjelpa åtskillige förmente bristfälligheter i Bankens Brandanstalter, och dels, af anledning, att uti 1841 års Räkenskaper upptagas 4999 R:dr 28 sk. 3 rst., utgörande återstoden af kostnaderne, 41,258 R:dr 3i sk. 4 rst., för en år 1837 påbörjad större reparation af bägge Bankohusen, förmält sig instämma uti den af Rikets Höglofl. Ständers år 1841 församlade Revisorer uttalade åsigt, att
Förteckning å Riks-Stånds samt Riksdagsmäns vid 1834 och 1835 årens Riksdag till Kongl. Maj:t, genom Dess Krigs-Expedition, aflålna skrifvelser och ingifna underdåniga ansökningar, jemte Kongl. Maj:ts i anledning deraf vidtagna åtgärder och fattade beslut. 1:0 Preste-Ståndets skrifvelse af den 25 September i834> om förbindelse att till Wadstena Krigsmanshuseller till Amiralitets Krigsmans-? Kassorna årligen erlägga 3 procent af den Löne-bevillning, hvartill Ecclesiastike Embetsoch Tjenstemän blifva taxerade. 1834 den 18 October föredragen; Och vederbörande derom försländigade, samt att afgiften komme, på sätt förut ägt rum, att af Wadstena Krigsmanshus-Kassa uppbäras, och beloppet derefter emellan begge Kassorna fördelas i öfverensstämmelse med stadgade grunder. 2: o 21:0 Bonde-Ståndet, angående underdånig framställning om rättighet för åboerne å de Skånska arbetshemmanen, att med penningar eller säd lösa dem åliggande dagsverken. i838 den 1 Februari föredragen; Och då den hemman i Skåne åliggande arbetsskyldighet under militära boställen blifvit tagen i beräkning vid löne-regleringen för der stationerade regementen, vid hvilket förhållande boställshafvarne icke lagligen kunna betagas den dem tillerkända förmån af berörde skyldighets tillgodoujutande in natura; har Kongl. Maj:t icke kunnat lemna Nådigt bifall lill den för bemälde hemmans-innehafvare sökta rättighet, alt med' penningar efter maikegångspris lösa sig ifrån berörde skyldighet, hvilken af ålder. vidhäftat hemmanen och således jemväl kommit i beräkning vid de afhandlingar, genom hvilka desamma tillfallit 1111 varande åboer. (Resolution utfärdad.) 22:o — *) De under N:ris 2 till och med 20 samt 22 antecknade ärenden angå endast serskilde Riksdagsmäns underdåniga ansökningar. Bil. till R. St. Just. Ombudsm.
M:s nåd. propos. om elt årligt anslag i 4 år af 3i,ooo r:dr årligen, och alt det sålunda beror af detta Hus att gifva denna fråga den form, alt den kan komma under förstärkta SlatsUtsk:s pröfning. 11JO D e» 20 Murs e. m. Della är visserligen en utväg, sorn ofia blifvit begagnad, fastän ofta fruktlöst, meli jag anser denna fråga vara af den vigt, att man bör ännu en gång våga hazardspelet. Då denna fråga första gången behandlades inom Utsk., framställdes ett alternativ emot ilen K. proposm, och man resolverade eit anslag af i5,5oo r:dr lill de s. k. instruclionseorapngnierna. Orsaken hvarföre icke bela det begärda anslaget kunde beviljas, var förmodligen den, att man ansåg sig Lora hushålla, samt derföre alt utsiglerne icke visade sig så goda, sorn de sedermera blifvit, för medels anskaffande. Emedlertid utföll voteringen häiom så, alt mellan alternativen af i5,5oo rldr och ingenting det sednare blef segrande. Jag tillhörde minoriteten. I följd deraf tager jag m g friheten anhålla att få förena mig med Hr Lefren i de allmänna scimlilika åsigter, som lian framställt i afseende på behofvet af en sådan organisation, icke derföre, som skulle jag vilja tillvälla mig räll ig lie ten att med sakkännedom bedomina denna sak: men den erfarenhet, jag har i allmänna förhållanden om hvad instruction vill saga, torde likväl berättiga mig att fälla eli generell omdöme härom, och då utfaller detta omdöme till förmån för hvad Hr Le fren sagt, och för det yttrande af Utsk. på sidan 32, som Hr Lefren uppläste; vi äro således öfverens om att anslaget är af behofvet pä kalladt.
Till ändrad redaclion i fråga orri några Bevillnings-algifters benämning. Ä) Regerings-Formen. § 60. Ira och 2:a perioderna. Till dessa sednare räknas Tulloch Accis-medlen, Post-medlen, ChartseSigillatae-afgiften, Husbehofs-bränneri-medlen, samt hvad Riksens Ständer dessutom serskildt hvarje Riksdag såsom Bevillning sig åtaga. Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Riksens Ständers samtycke kunna förhöjas, Tullen å inkommande och utgående Spanmål allena undantagen. liro. 1 afseende på tiden för ny Bevillnings vidtagande. Regerings-Formen. § 61. Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående § nämnde Titlar beviljat, skola utgöras intilldess ny Bevillning af Riksens Ständer fastställd blifvit och, enligt deras beslut, vidtager. 12:o. Angående vilkor för Bankens sedlars erkännande såsom mynt. Regerings-Formen. § 72. för mynt i Riket må erkännas, så länge de, efter deras lydelse, af Banken med silfver inlösas. 15:o. Angående Kalional-representalionen. C) Riksdags-Ordningen. • § 16. Ira momentet. Allmogen i hvart Härad välje inom sig, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet En inom Häradet boende celi bese ten Hemmansegare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks-Slånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmagt derå innehaft. Vilja flera Härader sig förena. § 22. Förra perioden. Fullmagterne böra (för Bonde-Ståndet boende och besuten å 5 Constitutions-Ulskollels Memorial, !V:o 9. Krono-, Krono-Skalte-, Säteri-, Rå- och Rörs-, Frälse-eller Frälse-Skaltehemraanet N. N. uti N. N. Härad af N. K. Län) att deltaga gäl lande Grundlagar.” lG:o.
Memorial, N:o G 9; vilkoret af fyra Stånds samdrägtiga beslut, i frågor om grunderna för mynt-representativernas inlösen och om användandet af Bancovinsten, hvaremot de tre öfriga Stånden förnämligast velat hafva Konungensconstitutionela medverkan till Banco-Lagstiftningen, och Hans derifrån här flytande vård öfver Banco-Lagarnas orubbade helgd, bestämdare uttryckt genom Bankens ställande älven under Konungens garantie, och genom Konungen lemnadt Veto emot årliga vinstbeloppets afhändande. Likmätigt 56 §. Regerings-Formen, skulle det nu, till en början, åligga Constitutions-Utskottet att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande sammanjemka. Men då skiljaktigheterna , ehuru inskränkta lill ämnets detailer, synas oförenbara; då Borgare-Ståndet trott Bankens säkerhet bäst tryggas medelst nya, för Bankens författning, och jemväl i viss måtto för Grundlagen, hittills främmande controler, och de andra Stånden åter sökt garantiernas fullkomnande på en måhända naturligare, i de för realisationen antagna principer redan banad Väg, samt då slutligen dessa Stånds anmärkningar, ända till sjelfva bokstafven, inbördes sammanstämma, tror Utskottet sig böra vördsamligen hemställa, om icke Välloflige Borgare-Ståndet, fogande sig efter \ 8 Coiistitut.-Utsk. Memorial, N:o 68* Med-Stånden, behagade, för grundlagsenlig behandling, godkänna dessas här ofvan införda redactionsförslag, såsom Rikets Ständers lill nästa Riksdag beredda utlåtande. Stockholm den 25 Februarii i83o. STOCKHOLM, hos Cahi. Ab. Pihi, i83o. Constit. TJisk. Memorial N:o Gg. N:o 69. Ankom till Exped. Utskottet elen 5 Mars 1330. Memorial, med uppgift å Voterings-Propositioneri^ne Hufvudpunkter af Förslaget till ändringar i Tryckfrihets-La gen.
Bernard, Montebello och Marengo — dessa namn, som igår ingen kände, och som plötsligt blifvit det franska folket lika förtroliga och dyrbara som Pyramiderna och Rivoli — ref hon hastigt upp den stora bukett fina rosor, de fått med i vagnen och som låg framför henne på sätet, och i det hon med begge händer kastade blommorna ut bland mängden, ropade hon jublande med sin klara, unga stämma: Lefve Frankrike! Louis de Châteauneuf var, utan småaktigt hat till segraren, lika hänryckt och berusad af segern som hon. Öfver vagnskanten grep han sin kusins hand och tryckte den hårdt, entusiastiskt. Madame de Châteauneuf hade sett så mycket. Hon ryckte sin brorsdotter i klädningen och bad kusken, om möjligt, köra fortare till. Edmées rörelse var så stark, att hon, då de ändtligen nådde hem i Rue du Bac, icke ville profanera denna dags stora händelser genom att byta ord öfver dem. Hon sade godnatt redan i vestibulen, och företrädd af Valentine, som bar ljuset för henne, gick hon strax upp på sina rum. Ögonblickligen hon kom in i rummet, såg hon, att der på bordets mörka mosaikskifva låg ett bref. Hon vände sig om och såg frågande på kammarjungfrun. — Ja, det har blifvit mig lemnadt af samme man som det förra ... Jag lade det här, ty jag vågade icke bära det på mig — jag var rädd, någon kunde se det ... Edmée vinkade otåligt med handen, att hon skulle gå. Hon hade strax lagt sin ena hand öfver brefvet, liksom för att gömma det eller hålla det fast. Den andra tryckte hon nu hårdt mot hjertat. Hon hade icke svarat på hans bref från Martigny — icke vågat, icke velat — och nu sände han henne ett nytt med samme kurir, som bragte segerbudskapet från Marengo! Han hade alltså tänkt på henne då. Hans själ, drucken af segerns yrsel och valplatsens smärta, hade i detta ögonblick sökt hennes. Och med en lyckokänsla så förintande stark, att hon ögonblickligen sjönk ned på knä, der hon stod, mumlade hon som i inspiration: Han älskar mig!
Masts och Kronans wederbörande Actorer; Och ar det desiutom en skyldighet och werkelig till, fredsställelse nämna, att vin a ena sidan bemalte Krigs-Commitkee under de mest nitiska omsorger, pa en gang desi mål och belöning, sträckt desi erinringar rörande Krigsrustnings-atgärderne derhän, att wederbörande Redogörelse-werk ma hafwa ägt anledning förmoda dem wara mindre behöflige; sa ar a andra sidan ostridigt, att Krigö-Committeens oafbrutne nit, sa widt möjeligt warit, beredt för Kongl. Mast och Kronan förmanlige följder, i sa matto, att wederbörande, i anseende dertill omsider erhållit en wisi riktning till hushållning, med försigtighet ssyndat ester Le förcstagne kloka, besparings-åtgärder Den 25 April. lss och allt mer och mer kämpat emot en tilltagande dyrhet, under det tillgangarne pa medel och alla slags Krigs, förnödenheter medtagits och förminskats Deputerade hade trott, att ett gcnare sätt för Controll af Kriasmedels-Uppbörderne skulle kunna winnås af de uti Nådig skrifwelse den ;:dje April r8n till Kongl.
S, D. Föredrogs å Byo obh lades till Hand-, lingarne: Kongl. Majus, den a5 dennes, aflåtna och, den 27 derpåföljde f. m., på bordet lagda Nådiga Skrif1-, velse till Rikets Ständer, angående utsigterna för* innevarande års skörd, S. D. Då nu å nyo föredrogs Statssamt Allmänna Besvärsoell Oeconomie-Utskottens., den it dennes, under N:o 5o, afgifna och, den ig derpåföljde f. m, på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckta motioner om inrättande af ett Curhus i Sundsvalls Stad, fann Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande borde läggas till Handling!!! n®. §. Vid förnyad föredragning af Lagsami Prof, Utdrag den 3o Julii 1829. io3 Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, dea ä dennes, under N:o 46, afgifna och, den i3 derpåföljde e. m., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Rikets Mått, Mål och Vigt, blef samma Utlåtande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskotten återremitteradt. Från Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens förnyade Betänkande, N:o 142, i fråga om Forväsendet samt Gästgifv eri-Skjuts ans t al t erna, stannade.
Sw Kan ej bestridas at alla försträckta Län, hwarföre Ränta betalas, och Lantagaren mäste anwända sä at han in, gensjelf njuter, nödwändigt blir ruinerad i synnerhet om sjelfwa lufwudstolen anwändes lil eget behof, hwilken omständighet här inträffar. Huru denna härliga Magazins-inrättning bär lo.kats, bewisas bäst af sistförflutne Lid. Konungen förklarade at Rikets Ständer i ingen annan afsigt wörö sammankallade än at rädsiä vm egen bärgning; sv Tunnor Guld utbetaltes, stora Magazins - byggnader upfördes, nägon Spannemäl inköptes, men 179Z war intet mera qwar än toma hus, i min tanka nog dyrt betalte genom förlusten af et sä betydeligit capital och 16 ärs Ränta, hwilka sammanlagde utgöra ivo Tunnor Guld: I följd häraf torde landets utblottade tilständ ätminstone nu kunna utwerka tilgift om det icke mägtar widare gagna sädan hjelp. Det andra ämnet Herr Commerce - Rädet yrkar är Krono-Bränwins-bränningens äter i ständ sättande — At denna anstalt förra gängen icke warit Kronan gagnelig, synes deraf, gt vagtadt all den omsorg Styrelsen anwände genom oräkneliga Författningar och förändringar - Den 11 Augusts. 9Z1 gar pä förändringar i alia möjeliga afseenden, ändock icke kunde göras lönand -; Arrenden mäste erbjudas til privata samt enär ej eller detta expedient fans swarame mot nyttan som wäntades, äterfick allmänheten rättighet mot afgift tillvärka denna nu mera oumbärliga förnödenhet. Än mindre moro Krono-Brännerierna gagnande för Landet, man mäste tilgripa den strida Säden, emedan endast denne mottogs pä Magazinerna, med fä undantag, dä äfwen Hafre hölls til goda. Tunnan Räg betaltes i bör. jan af Bränneri - perioden endast med L Rd. 16 st.
Anton satt till hälften upprätt i sängen och roade sig att medvetslöst uppdraga bomullen ur täcket. ”Ella!” utropade han gladt och sträckte armarne mot den älskade systern. ”Gud ske lof att du är hemkommen. Nu skall du icke mera resa ifrån mig och lemna mig ensam nere i den stygga svarta plikten, der jag om natten, då vi for genom – jag törs icke säga dig det, för det varbara nödtvång, sa’ far. Men hu så kallt det är; sjön slår upp ända hit! Se, jag har dragit seglet så långt upp öfver mig, och ändå är det snart vått. Akta dig, Ella! du förkyler dig, om du så vadar i vattnet.” Gabriella utbrast i tårar och kastade sig med ett uttryck af fruktan i Erikas armar: ”Söta Rika, Anton skrämmer mig. Han ser så blek och stygg ut, som Birger gjorde ibland; och så talar han så underligt.” ”Ella, är du rädd för mig?” frågade den sjuke gossen, och hans röst förrådde sorg. ”Var icke det; jag blir bra, om du sitter här på sängen hos mig, ty då törs vattnet icke komma upp, utan då blir det alltsammans dernere i djupet. Om du visste, Ella, hvad som ligger der! Hu, hu, se inte dit! du skulle bli så rädd att du ej kunde sofva på mänga nätter. Men jag är tvungen att beständigt se på det: antingen jag vill eller ej, gå ögonen dit.” ”Men hvad ser du då?” hviskade Gabriella, redan intagen af en underbar skräck, liksom då hon hörde någon hemsk saga. ”Jag måste tiga, annars får jag stryk, så att jag kryper så här.” Och nu började de vanliga slingringarne med kroppen, alldeles som han sökt rädda sig undan slagen. Märkligt var likväl att han icke skrek, ehuru ansigtet utvisade större smärta än vanligt. Och då Erika, som med trogen sorgfällighet följde hvarje sjukdomens förändring, frågade honom, om det i dag icke gjorde ondt, svarade han sakta, nästan hviskande: ”Jo, grufligt, värre än vanligt; men jag törs icke skrika; ty då ser han på mig, och det gör ännu mera ondt.”
Dessutom kan valet mellan de dervid uppstälda alternativer vara temligen likgiltigt; ty med en utförseltull af 2 r:dr b:co kan i alla fall, enligt min öfvertygelse, någon export icke gerna komma i fråga. Men i afseende pä införseltullen kan anmärkas, att de Svenska gjuterierna, som ännu kunna sägas vara i sin linda, sannolikt skulle erhålla en vida större utveckling och deras tillverkningar blifva långt mera efterfrågade och använda, om rudimaterien kunde, genom införande af Engelskt tackjern, erhållas till billigare pris; men detta kan svårligen blifva fallet, med en införseltull af 2 r:dr b:co per Sk:it. Emot rättigheten till denna införsel öfver hufvud har man hört invändas farhågan, att Engelskt tackjern kunde komma ett begagnas för vår inhemska stängjernstillverkning, och försämra densamma till ämnets godhet. Jag tilltror mig icke att fälla något omdöme i denna fråga; men då Regeringen sannolikt pröfvat, att en sådan våda icke är för handen, så synes också tullafgiften höra förminskas, om någon nytta skall kunna dragas af den medgifna rättigheten; jag hemställer derföre om denna tull icke må nedsättas till 1 r:dr för Sk 2? En annan klass af artiklar, hvilka äro af största inflytelse, utgöres af de lifsmedel och andra omedelbara förbrukningsartiklar af jordbrukets alster, som ingå i den arbetande klassens dagliga behofver. Det skulle blifva för vidlyftigt, att här fullständigt framlägga alla de skäl, hvarmed det kan bevisas, att undanrödjande af hinder mot en fri handel med dessa artiklar icke blott är en akt af rättvisa, som staten är skyldig den stora mängden af folket, så vidt det står tillsammans med nödvändigheten af inkomster till den offentliga förvaltningens bestridande, utan äfven i statsekonomiskt afseende bjudes af dess omedelbara intresse, såsom väsendtligt inverkande på alla industriella näringars uppkomst, bestånd och utveckling. Men II. R. o. Ad. känner nogsamt den stora och långvariga strid, som i delta hänseende förts i England, under namn af striden mot spanmålslagarna.
4 färgadt eller tryckt, tvinnadt eller dubbleradt . i skålp. 10 Cordereller Sejleri skålp. 12 Kamullsoch Redgarn: ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt i skålp. 6 färgadt eller tryckt, tvinnadt eller dubbleradt . i skålp. 8 Galangaroth, hänföres under Apotheksvaror. Gaze; se Väfnader. Galoner, se Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. 13 Qvantitet Införselstull. beräkningen. Banko. R:dr sk. r:st Garn: Kardulls-: ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt 1 skalp. 18 färgadt eller tryckt, otvinnadt och odubbleradt 1 skalp. 20 färga dt eller tryckt, tvinnadt eller dubbleradt, eller så kalladt Brodérgarn 1 skålp. 10 Streichgarn för fabriks-tiljverkning af sådan heloch half-ylle-väfnad, hvartill, uppå särskild anmälan hos Commerce-Coilegiurn, utländskt så beskaffadt garn pröfvas erforderligt, och med) af Collegium lemnadt tillstånd: ofärgadt 1 skålp. 8 färgadt eller tryckt 1 skålp. 10 Linne-: ofärgadt 1 skålp. 20 färgadt eller tryckt 1 skålp. 32 Segeloch Bind1 skålp. - 8 Anm. För Garn, sammantvinnadt eller dubbleradt af till färg och råämne olika garnsorter, hvilka hvar för sig i tvinnadt eller dubbleradt skick draga olika tull, beräknas införselstullen, så vida varan till minst hälften utgöres af den garnsort, hvarföre den lägre tullafgiften är bestämd, efter medelbeloppet af hvad i Taxan finnes utsatt för hvardera garnsorten särskildt, då den i tvinnadt eller dubbleradt skick inkommer. Gerar: Dubhelbössor 1 stycke 4 Enkla bössor 1 stycke 2 Pistoler, Puffertar och Terzeroler 1 pär 1 Delar af gevär draga dubbla tullen af det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. Gencver; se Bränvin. Gentianarot; hänföres under Apoteksvaror.
På desse skäl och då tillsyn öfver Protocollers utskrifning och insändande till ÖfverDomstol på viss bestämd tid, med skäl hör räknas till de Ämbetsbefattningar, hvilka hos Ledamot i StadsBomstol fordra minsta sakkännedom, och större eller mindre Löne vilkor' lika litet få verka till eftergift i Tjenstemäns skyldigheter, som det i allmänhet torde medgifvas, att i omvändt förhållande förmånlige Löneinkomster skulle nedsättas i mån Tjensteutöfningen kunde vara mera beqväm eller fordra mindre ansträngning, anser Utskottet de framställe anmärkningarne icke föranleda, till någon hufvudsaklig ändring i Utskottets förra Betänkande; men somUtskottet fästat dess uppmärksamhet vid det förhållande, att i åtskilige, särdeles mindre Städer, Borgmästare och Ordförande i KämnersRätter; jemte egne Tjenstebefattningar, tili vinnande af förbättrade Löne vilkor, äfven öfvertagit och bestrida de MagistratsSecreteraren och Notarien tillhörige göromål, och såmedelst hafva ställt sig i olika förhållande till Domstolens öfrige Ledamöter, hvilka derigenom icke äro uti enahanda oberoende tillfälle, att utöfva nödig tillsyn öfver Protocollers och Domböckers författande, utskrifning och afsändande; alltså får Utskottet vördsamt föreslå, att genom, allmän Författning må stadgas: att i alla Lagutskottets Bet fink anden, Iog;J de Städer, der MagistratsSecreterare och NotariegÖromålen vid RådstufvuochKämhersRätterne tillika Bestridas af Borgmästaren och KämnersRättens Ordförande, desse sistnämnde Tjenstemän ensamt höra ansvara för försummelse, att inom föreskrifven tid till ÖfverDomstol insända Protocoller och Domböcker, och Ledamöter i desse Domstolar således från en slik ansvarsskyldighet frikännas.
En stilfull byggnad betyder för dem ett stort hus, ett högt hus, ett hus med många våningar och dryga hyror, bygdt för så liten kostnad som möjligt och färdigt att säljas så dyrt som möjligt. Det är sjelfva innehållet i Ladugårdslandsstiien. Formen är stenkistans. Kista vid kista, gatorna i ända! Om Scholander icke bygt Tekniska högskolans hus och mosaiska Synagogan, om Dahl ej gifvit ritningen till Riks-biblioteket och Zettervall till norra Allmänna läroverket, skulle Stockholms offentliga byggnader under ett par årtionden hafva representerats af Nationalmuseum, som visser-ligen är nationelt, men icke något svenskt byggnadsverk, och Musikaliska akademiens hus, som icke är något byggnadsverk alls, bara en skamfläck för det nya Stockholm. Nu finnas lyckligtvis de nyss nämda byggnaderna samt Skandinaviska bankens hus, af JE. Jacobson, och, om också icke ' i allt mönstergilt, Jernkontorets hus, af A. Kumlien, och bland de enskilda husen Warodells, Wallenbergs och Bolinders, tillkomna sedan medlet af århundradet, möjligtvis ännu ett par tre, dock af ringare värde; men ett halft tjog allmänna och enskilda tillsammantagna är just icke mycket på några och tretio år bland det storartade antal nya hus som, i synnerhet under den allra senaste tiden, växt upp. Här finnes ett och annat hus med anspråk, främst bland dessa det “ Davidsonska palatset ", men med god arkitektur hafva de ingenting gemensamt. Se på sjelfva f. d. öfverintendentens hus! Och sedan hela raden vid Norra Blasieholmshamnen! Professor Adolf Kjellbergs på den platsen är ett litet ganska originelt hus, originelt i Stockholm, ty i Köln finnes förebilden, men det tager sig icke mycket ut, oaktadt granskapet visst icke kan skryta med något öfver-lägset. Jag nämde “ Davidsonska palatset ". Det är, skulle jag tro, bygdt med mycken omsorg, hvilket länder egaren till heder, men han har råkat ut för en tysk arkitekt som braskat i väg, i luft, med något riktigt högtrafvande, något utan rim och räson, med en pelarrad hissad till väders och en mängd tokigheter som just icke bidraga att stärka den goda smaken i vår hufvudstad.