Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Diskont-Verk, utgörande för det förra 10,000 R:dr och för det sednare 5,000 R:dr, numera, enligt hvad Högloft. Stats-Utskoltet upplyst, icke äro för det afsedda ändamålet erforderliga; l.o. torde från Banko-Reglementets 149 §, innefattande Bankens fordringar hos Staten, få uteslutas litt. d. För Riksgälds-kontorets utredning af Malmö f. d. Diskont-Verk samt litt. e. För samma kontors utredning af Götha Kanal-Bolags f. d. Diskont-Verk; och ofvanberörde § i öfrigt bibehållas oförändrad. Sedan Rikets Ständer, med bifall till Utskottets framställning i Betänkandet M 46, föreskrifvit ett förändradt sätt för inlösen hädanefter af Riksgälds-kontorets utelöpande Banko-Ulskotlels Memorial, JM 77. 9 utelöpande kopparskiljernyntspolletter; så kommer den förekrift, Banko-Reglementets ISO § i detta afseende innehåller: Sko. att från Reglementet uteslutas. Som, enligt Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag af den 30 nasti. Juli samt den 2 och S i denna månad, Högvördiga Preste-Ståndet, Vällofl. Borgare-? Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet bifallit Utskottets af Högloft. Ridderskapet och Adeln deremot ogillade Utlåtande JVs 6S, i anledning af återremiss å Betänkandet JY° 43, med förslag till föreskrifter i afseende å ersättande af upphörd Privatbank samt penningerörelsens underlättande i allmänhet; så och enär 3:ne RiksStånds sammanstämmande mening innefattar Rikets Ständers beslut, kommer dds 21S S i nu gällande Banko-Reglemente att utbytas mot detta stadgande: 3:o. Mom 1. Då Privatbank, efter fattadt beslut att upphöra, inställer sin verksamhet såsom låne-anstalt, åligger det Fullmäktige att, så vida icke å den ort, der sådan Privatbank funnits, enskildt
Möbler, försedda med stoppning, men utan öfvertyg, förtullas eller ofvanstående bestämmelser, ulan förhöjning. försedda med stoppning och öfvertyg, förtullas eller nämnda bestämmelser, med 50 procents förhöjning. Tvål: parfumerad 1 skålp. — 50 andra slag . 1 skålp. — 8 Tåi/virke, nvlt 1 skålp. — 3 Fri. Ur: Fick-: med Guldboett 1 stycke 4 — med boett af andra malerialier 1 stycke 1 — Boötler, lösa, förtullas såsom det ämne, arbetadl, hvaraf de beslå. Skepps-kronomctrar 1 stycke 20 — Väggoch Studsare i foder: af Bronz eller annan metall, äfvensom af Alabaster eller Porslin 1 skålp. — 75 af träd eller andra slag 1 skålp. — 40 Urfoder, lösa, Lod till {Jr, äfvensom Tornur eller delar deraf, förtullas lika med det ämne, arbeladt, hvaraf de beslå Lösa eller oinfattade urverk, eller delar af ur, ej specificerade, 1 skålp. 3 — Urband och Urkedjor af annat ämne än Guld och Silfver hänföras till Bijouterivaror. Fadd: Silkes. 1 skålp. 1 50 andra slag 1 skölp. — 25 Tusch; hänföres till Färger, ej specificerade. Tälgsten; se Sten, ej specificerad. Tuanego; se Zink. Urglas; se Glas. Tutia; hänföres under Apotheksvaror. 516 Förslag lill Tull-taxa. Vagnar och Ahdon: Tvåhjuliga samt Droskor, Trillor och Slädar öfriga slag synbart brukade, som af resande medföras eller som bl i f vit ur riket bevisligen utförda Vanilj Vantar: Heleller halfsiden andra slag: under är 1858 under är 1859 från 1860 ärs början öfverkladda med skinn, tullbehandlas lika med Handskar. Vatton, mineralVax, alia slag . Vekar, Lampoch Ljus ... Verktyg; för slöjderna och Handlverkerierna, ej specificerade. Vin, alla slag: på (äslager , på buteljer .
I anledning häraf och med fäsladt afseende, ej mindre å collega scholte Ekelunds långvariga tjenstetid och i lifstiden ådaglagda förtjenster förmedelst ingifvande af flera historiska arbeten samt andra läseböcker af erkändt värde, än äfven å de mindre goda omständigheter, hvaruti, enligt företedt prestbevis, bans efterlemnade enka sig befinner, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer, att kronans rätt till ofvanberörde, bos Stockholms Juslilias-kollegium och Förmyndare-kammare inneslående, 2,724 r:dr 31 sk. 1 rst. banko, med derå upplupen och vidare upplöpande ränta, måtte varda till sökandens förmån eftergifven; skolande de denna fråga rörande handlingar tillhandahållas det Utskott, lill hvars behandling densamma blifver af Rikets Ständer öfverlemnad. Kongl. Maj:l förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR S. A. Munthe. Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-rådet ä Stockholms Slutt den y December i84j Närvarande: Hans Excellens Justitie-Stalsministern. Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Statsråden: Friherre Stael von Holstein, Mumthe Kongl. Maj:h Nåd. Proposition, N:o 04. 9 Manthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, IVlern, Friherre Gyllen gr anat, Faxe oc(i Fähraeus. Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Manthe, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:Is nådiga proposition till Rikets Ständer, angående eftergift af kronans rätt till dana-arf efter aflidne collega scholce J. Ekeland, till förmån för Ekelunds i behöfvande omständigheter efterlemnade enka. Kongl.
Revisorerne för öfrigt hemstält uti mom. cij b och d af 7:de puncten, instämmer Stats-Contoret till alla delar, såsom ledande till en närmare controll å och fullständigare verification af förhållandet med undsättnings-anstalterne och redogörelsen deröfvei’. Som slutliga utredningen af förre Allmänna Magasins-Fonden och redogörelsen för undsättnings-anstalterne efter 1826 års missväxt är af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rätt öfvertagen, tillkommer ej Stats-Contoret att afgifva underdånigt utlåtande öfver de i Revisorernes Berättelse förekommande erinringar härvid, och deras framställda förslag i afseende på upphörandet af Revisions-Contoret för Allmänna MagasinsÄrendernes utredning vid slutet af år 1841, utan torde Eders Kongl. Maj:t finna för godt, att deröfver infordra Kammar-Rättens underdåniga yttrande. Stats-Contoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormägtigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdanigste, tropligtigste tjenare och underståtare P. WESTERSTRAND. C. E. af Tuneld. L. G. af Sillén. Isr. Tauvon. Th. Nyström. P. G. Welin. l. s. Stockholm d. 6 Februari 1840. Jac. Fr. Muttern. Till Kongl. Maj:t underdånigst, med utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers Berättelse om granskningen af Allmänna Magasins-Inrättningens förvaltning och Räkenskaper för åren 1836 och 1837. (27) — 210 Till Kongl. Majit underdånigst i anledning af Riksens Ständers Revisorers anmärkningar angående Myntverket. Storraägtigstc, AUernådigste Konung! Under den 14 sistlidne December har Eders Kongl.
Till lön åt en professor inom Juridiska fakulteten Till dito åt en adjunkt eller laborator i medicinsk kemi Förhöjning i anslaget till docent-stipendier För att de två adjunkter, för hvilka vissa läroämnen icke äro bestämda, må, lika med öfrige adjunkter, åtnjuta uppflyttning i högre lönegrad Till underhåll å Upsala akademiska lasarett af fattige sjuka från orter utom Upsala län 2,500 jning i anslaget till Fysiologiska institutionen. För Lunds Universitet. 1,000: — Till underhåll och förbättring af universitetets byggnader 2,000 Förhöjning i anslaget för bibliotheket 1,800 Dito i dito för zoologiska museum 200 Dito i dito för kemiska institutionen 700 Lön åt en adjunkt i kirurgi och obstetrik 2,000 Förhöjning i anslaget till docent-stipendier 1,500 För de två adjunkternes, utan bestämda läroämnen, uppflyttning i högre lönegrad 1,000: I Tal». lått. « . Klcmcntarläro verken. Ny a anslag. Till aflöning, enligt gällande grunder, för samtlige nuvarande lektorer, Lektorer, Adjunkter och Kolleger samt öfningslärare vid de på ena eller begge linierna fullständiga läroverken, utöfver nuvarande beloppet Till löner för nya lektorsoch adjunkts-befattningar vid de redan befintliga läroverken samt till arfvoden åt extra lärare Till inrättande af nya läroverk, nemligen: ett femklassigt i Stockholm 10,500: ett treklassigt i Göteborg ... 4,500 ett dito i Sköfde 4,500 ett tvåklassigt i Trelleborg 3,000 ett dito i Wernamo 3,000 Till utvidgning af: o o läroverket i Hudiksvall 4,900 dito i Arboga 3,500 dito i Enköping 3,500 dito i Arvika 1,500 dito i Skellefteå 1,500 Förhöjning i anslaget till aflöning åt gymnastiklärare vid de lägre elementarläroverken
Chagrinskinn; se Hudar och skinn. Chainpignoner; se Svampar, älbara. Chcniljer; se Fransar. Chlorsyradt kali; se Salt, medicinskt. Chrystallarbeten; se Glas, ej specificerade» Chrystalli Tartari; se Vinsten. Expeditions-TJtskottets Förslag till tind. Skrifvelse, N.o 2/2* 469 Tullvärde. Bauko. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. —.— 4 — ät vensom ornamenter, ej specificerade 100 Ridr v. 33 16 — Cinders, liänföres under Stenkol. Cochenillc ; sc Färger. Cognac*, se Bränvin. Cokes, liänföres under Stenkol. Copal*, tullbehandla* lika med Gummi. Corderoy och Cordet* se Väfnader. Cremor tatari* se Vinsten. Damast; se Väfnader. r 470 Expeditions-Utskottet Förslag lill und. Skrifvelse, N.o 212. Tullvärde. Banko. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. Etuis, med tillbehör, af sammansatta eller ej specificerade ämnen 1 tunna 100 R:dr v. 25 20 Fartyg, utländska med tillbehör: när i följd af serskilda omständigheter helfrihet för sådana beviljas, eiler när de af utlänning till Svensk hamn inbringas samt der prisdö- mas och försäljas strandade och såsom vrak. sålda . alla andra ( för hvarje A ) 100 Ifimity; se Väfnader. Doffel; se Väfnader, ylle-. Dosor; se Askar. Drakblod; se Färger, ej specificerade Dräll; se Väfnader. Dyfvelsträck; se Assa faetida. Ekollon; se Knappergall. Elfenben; se Ben. Enbärsmos, hänföres under Apoteksvaror. Enbärsolja; se Oljor. Essencer; se Oljor. Estamper, hänföras under Kopparstick. Fabriksvaror, ej specificerade; se Slöjdevaror.
5Då fålebed åtffidiga förberebanbe arbeten ännu funuitd bepöfliga, innan man fan ffriba tid uppgöranbe af ett förflag i ben fpftning, forn Oiifetd @tänber af SJiaj:t förorbnat en lämplig perfon, att, unber öfmer Sif be ifottgl. £Olaj:td pröfning uttberjiälöa förflag tid öftoerettds fommelfer om prefirättigpeterd utgörande paftoa 80 blifrcit faftfiälba. Slitgåeitbe utarreitberingen af be tid prejierffapetd aflöning i 6fås ne, falland ocp Vlelinge anflagna ja fadabe attners ocp menfal 109 man l)ar kongl. 93taj:t imber ben 12 9tooember 1858 utfärbat nåbiga flabganben. $ör att bereba lämplig platö för ffol JDomfapitel od) kammarkollegium afgifmit itnberbåniga utlåtanben, od) f)ar kongl. SJiajtt berefter förorbnat, att ifrågamaranbe l)elgon (Stt i följb f)äraf uppgjorbt förflag titt änbring jetnrcäl af 1 od) 2 mom. i 5 § af ^örorbningen beit 16 59larö 1847, angåenbe forfeit SJtajit uttber ben 10 @eptetn Sentwäl pä dlifetS ©tänberS anhållan hor kongl. 9)laj:t, tilt iiitbanröbjanbe af allt mifjförjlånb angäenbe innehållet af be, genom 78 § i kongl. 9iefolntionen pä allmogenö befmär beit 17 december 1734, förfamtingarne i ©fäne, ^allanb, SBtefinge och SSob>uölän meb
Herr Jöns Knutsson Kurck och herr Åke Henriksson Tott hade annat att tänka på än fattiga barn från landsvägen. Herr Jöns hade från Åbo slott flyttat som höfding till Viborgs slott och därifrån åter till Åbo som president för hofrätten. Därtill stod han som riksråd med ena foten i Stockholm och bar på sina skuldror ett europeiskt krig. Herr Åke hade blifvit general, riksråd och slutligen fältmarskalk. Han hade tröttnat att ploga väg för svenska hären genom Polen och Tyskland, lefde nu mest i furstlig prakt på Ekolsund nära Enköping i Sverige, men jagade däremellan björnar i Finland på Gerknäs och Lavila. Nattens barn uppväxte obemärkta i torpet, delande sina fosterföräldrars tarfliga bröd. Dordej hade regelbundet hvartannat år skänkt sin man en blifvande dräng eller piga; hon hade ju icke råd att förse honom med två i gången. Oaktadt denna sparsamhet var torpet icke illa försedt, ty när vi nu återse dess låga torftak tio år efter föregående händelse, funnos där sju egna barn och med fosterbarnen summa nio. Detta talrika sällskap var begåfvadt med en förträfflig matlust och en lika beundransvärd flit att fort slita hål på sina små oumbärliga klädesplagg, hvilka sommartid inskränkte sig till det grofva, hemväfda linnet, men vintertid behöfde åtskilliga tillägg, för att gossarne skulle kunna utlägga harsnaror i skogen och flickorna biträda sin mor vid brunnen och ladugården. Allt hade gått skäligen väl i lås, så länge herrarnes underhållspenningar ännu hördes skramla i läderpungen och silkesbörsen. Där hade till och med kunnat öfverst afläggas priset för Gustaf II Adolfs nya vackra bibel, som flitigt lästes morgon och kväll. Men nu skramlade sedan länge intet silfver mer i lädret, silket var tom grannlåt, herrarne voro långt borta och hade ej låtit höra af sig. Hvar var då mäster Sigfrid, barnens förste vän och gynnare? Han hade redan 1627 gått bort från denna mörka jord till sina lysande stjärnor, såsom han själf förutsagt.
En nyare uppläckt är äfven gjord äf Herr Tourheaux, sorn visat att säd i flere år i en grop 1 jorden kan förvarås. Otn det skulle lyckas i Sverige j skulle alla fördelarne qvarstå utan olägenheterne. Man åberopar allmänt att MagazinsDirectionens undsättnings-spannemål varit så dyr; orsaken dertill är att det stora anslaget gjordes åren 1818 och 1819 då missväxt inträffade; och det samma vill inan nu fastställa 1 princip, nemligen att uppköpen skola ske i onda år. Jag får anhålla öm votering, emedan jag tror, att opinionerne redati ärö tillräckligt debatterade. Ja-propositiori skulle då blifva Utskottens förslag bch Nej-proposition, att creditivet begagnas antingen enligt de af l§2ö årå Revisorer lemnade föreskrifter, eller sorn Hani Excellence Herr Grefve Mörner föreslagit. Herr Thärn, tVöllrath: Jag borde ej upptaga Ridderskapets och Adelns tid med att anföra något i detta ämne ; mén jag tycker mig finna , att några synpunkter här äro förbigångne, ilag vill ej uppehålla inig Vid den satts, att det är nöden, som lärer fnenniskan. Den kan vara theoretiskt sann, ehuru ej i tillämpningen utan modificatiöner. Ej heller är den 1 iktigt användbar, i afseende på det administrativa, och jag får fäs ta uppmärksamheten derpa^. att Sveriges ställ - bing m-t , och då Magasins! rirältning här först 5 53 Ben 2j Öf ioler f. m, vidtogs, är helt plika. Det var efter flere miss^ växter, sorn den 1786 blef inrättad. Då ägde ej Sverige äfven i de bästa sädesår nog spannmål för stna behof. Några 100,000 tunnor miste alitid införskrifvas. Nöden skulle dä naturligtvis blifva ytterlig, när missväxt inträffade, och förlagen hos köpmännen kunde icke blifva ti 11— räcklige, Jag hemställer, om tillståndet nu väl är detsamma. Erfarenheten har visat , att Sverige i goda år har öfverflöd, och i vanliga år tillräcklig tillgång på spannmål.
Herr Grefve Cronhjelm har väl yrkat, att hus i Siäderne borde hvart femte eller åttonde år undergå ny värdering; men som ingenting hindrar Taxeri ngs-män, att en sådan värdering verkställa, när de finna den behöfvas, och i öfrigt värderings-grundér för hus i Städerne, sorn innefattas i den nu föreslagna 132 §., äro uppställde i öfverensstämmelse med den jarle Bevil Inings-grunden, så torde, vid sådant förhållande, desamma vinna Rikets Högh Ständers bifall. o’, ()(S, pä (]e skäl, som föranledt dertill, att den till vederbörande biträdande samt till kostnadernas be - Bevillnings-Utskoltets Betänkande N.-o S7. 45 stridande vid Taxeringarne i Stockholm anslagna summa varit bestämd till trefjerdedels procent af den i Hufvudstaden taxerade bevillning, har Utskottet icke kunnat göra afseende å Herr Grefve Cronhjelms yrkande, att densamma måtte utgå lika som i Landsorterna, med en procent; men Utskottet har genom en Redactions-förändring sökt förekomma det af Pierr Grefven anmärkta förhållande, att Arfvodes-beloppet, på sätt som hittills skall egt rum, må disponeras utom dess egentliga bestämmelse. J följd af Rikets Höglofl. Ständers godkännande utaf Utskottets hemställan, att de från PröfningsComitéen den skaltskyldige meddelande expeditioner skola lemnäs kostnadsfritt, är sådant bestämdt föreskrifvet i den 146 §:n. P(,g* ÖQ, & 7^* I fullkomlig enlig het med de grunder, hvilka blifvit föreslagna ej mindre i Betänkandet N:o j2, än uti Utlåtandet N:o 35, hvilka vunnit Rikets Höglofl.
Den i sednaste revisions-berättelse omförmälda, å anslaget till Waxholms fästnings bestyckning hos brukspatronen J. Åmark innestående fordran, 3,001 R:dr 44 sk. 10 rst., utbalanseras i 1855 års räkenskap till oförändradt belopp, med uppgift, att fordringen beror på Advokat-fiskalens handläggning, hvarförutan å samma anslag innestår en fordran hos bemälde brukspatron till belopp af 6,882 R:dr 18 sk. 1 rst., som i båda revisions-årens räkenskaper oförändrade inoch utbalanseras; innehållande 1854 års balans-relation att sistnämnde fordran, utgörande ränta, vite och pris-skillnad, berodde på utredning af konkurs, och balans-relationen för år 1855 att densamma vore beroende på Advokat-fiskalens handläggning. Följande fordringar å anslaget till redskaps-, ridoch anspanns-persedlar för nya fält-artilleriet utbalanseras uti 1855 års hufvudbok till oförändrade belopp med enahanda uppgift, som i 1852 års räkenskap förekommer, eller att de äro beroende på Advokat-fiskalens handläggning, nemligen: hos Faktor Treutiger, sedan år 1831 innestående, 719: 22. 7. » Brukspatron Th. F. Morsing, för ett år 1833 å en kontraherad leverans erhållet förskott, 5,000: n Hofslagaren J. Engvall, ett för uraktlåten leverans år 1835 för sutet vite, 676: 15. 10. Beträffande förenämnde på Advokat-fiskalens åtgärd beroende fordringar få Revisorerne åberopa hvad här ofvan i 12 § blifvit anmärkt i afseende derå att balans-relationerne icke innehålla fullständig upplysning om de för fordringarnes indrifning vidtagna åtgärder. — 81 — t) Särskilda kassor och fonder. l:o. Krutoch salpeter-försäljning s-medel. Dessa medel, hvilka ingå dels till Kongl.
Jag åter fäster mig vid en ordentlig circulation med fodervexler och då måste enl. min åsigt bränvinsbränningen tillskynda jordbrukaren fördelar, men dessa fördelar måste jordbrukaren afsäga sig, om de äro ett ondt för landet. Hvilken reform kan man icke åstadkomma med bibehållande af den rättighet K. M. föreslagit. Del finnes intet, sorn icke kan qvarstå med bibehållande af 2 §. i Utsk:s förslag. Utsk:s ledamöter, åtminstone en, har benämnt förslaget som serdeles fosterländskt, och jag vill visserligen icke bestrida det så ‘ är, men då vet jag icke heller hvilken benämning den skall få, som upträder mot detsamma. Ilan har dock i delta hänseende alt fästa sig vid en auktoritet, som är fullkomligt lika fosterländskt sinnad som Utsk:s ledamöter. Man vill flytta bränvinsbränningen från landet lill släderne, och derför säger man, alt konlrollerne der äro lättare. Jag medgifver, alt de äro beqvämligare i släderne, men omöjliga må de väl icke vara på landet. Erfarenheten visar, att i andra länder kontrollerne kunna utöfvas lika väl som i städerne. Jag skulle kunna ingå i närmare detaljer härutinnan om sådant vore lämpligt, men inskränker mig endast till påståendet, att kontroller äro lika möjliga på landet som i städerne, och att desse kontrollers lättare eller Den'26 April f. m. •419 svårare åstadkommande icke bör vara skäl alt beröfva jordbruket en förmån. På grund af alla dessa skäl förenar jag mig med Fril). Åkerhjelm. Ilr Gripenstedt: Innan jag uteslutande fäster mig vid den punkt, som nu är under öfverläggning, nemi. huruvida bränvinstillverkningen äfven för framliden skulle tillhöra endast jorden, anhåller jag alt få kasla en kort öfverblick pä frågan i allmänhet. De öfriga punkterna i förslaget hafva ett så nära sammanhang med denna punkt, att jag anser detta nödvändigt för frågans utredning.
Utlåtande, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o j5, öf ver Herr Salomon Rubins motion, angående ändring af 23 Cap. 5 sista momentet Ärfda-Balken. Emot detta af samtlige Riks-Ståndens till Utskottet återremitterade Betänkande, har blifvit anmärkt: inom Högloft. Ridderskapet och Adeln, af Herr Friherre Hermelin: att han trodde så få reglementariska föreskrifter som möjligt böra i Lagen införas, i synnerhet när dessa ändock blefvo obestämda eller vilkorliga, såsom med förslaget i omförmälde Betänkande vore händelsen; och alt Herr Friherren ansåg en sjettedel af myndlingens inkomster utgöra ett nog högt förmyndarearfvode för de fall, då myndlingens tillgångar bestodo af penningar, förräntade till mindre An 6 procent, eller af utarrenderad faslighet, hvarmed förmyndaren ieke hade stort annat besvär, än att uppbära arrendet; af Herr Friherre Ehrenborgh: att han ansåg något vidare stadgande icke behöfligt, enär man hade tillräcklig ledning uti regian befintlige allmänna föreskrifter; inom L*g-Utskottets Utlåtande N'.o u3. 9 Inom Högv. Prcste-Ståindet, af Herr Professoren Agardh: att förslaget innefattade för stor obestämdhet i anseende till den rättighet, som lemnades åt Domstolen alt höja eller minska det stadgade arfvodet; — och att, då det talades om räntor och inkomster, syntes det ovisst, om här menades bruttoeller netto-inkomster. Ordet inkomst vore tvätydigt för sig sjelf, men blefve det ännu mera, då det sättes i analogie med ordet ränta, emedan ränta vore en brutto-inkomst i helt annan mening än brutto-inkomsten af en egendom; af Herr Domprosten Doctor Holmström: att han förmodade lagbudet hafva kunnat uttryckas både kortare och klarare, hvadan Herr Domprosten, efter första punkten som slutas med orden : ”årliga räntor och inkomster,” föreslog en sammandragning af den följande punkten till denna lydelse:
Sedan Utskottet, af de detsamma tillhandakomne Protocolls-Utdrag, inhemlat, alt Riks-Stånden i åtskilige delar af frågan om beviljandet af Extra Anslag lill Försvar s-Verkets iståndsätlande, allmänna arbeten, m. m. stannat uti olika beslut, liar Utskottet nu skolat afgifva Förslag dels till meningarnes sainruanjemltning, dels ock, i händelse samman jemkningen icke antages, lill propositioner, öfver hvilka omröstning derefter kommer att anställas i Förstärkta Stals-Ulskollet. 1:0 Hvad först angår sältet för anskaffning af de medel, som under benämning af Extra Statsanslag utaf Rikets Ständer beviljas, så har Utskottets hemställan, alt full till gång derför må anvisas att med i:del årligen af Bevillningsmedel utgå, blifvit bifallen af Borgareoch BondeStånden; hvaremot Ridd. och Ad. samt Preste-Ständet beslutit: ”alt hvad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom Extra Statsanslag må med A;del årligen af Riksgälds-Conloret utbetalas, samt alt Riksgälds-Conloret, derest, tillgång härtill ej af disponible medel finnes, må i della afseende upptaga lån lill erforderligt belopp;” och med ytterligare tillägg af Preste-Slåndel: ”att de upptagne lånen böra senast inom i5 år vara till fullo återbelalde.” Utskottet får först inbjuda Ridd. och Åd. att förena sig med PresleStåwdet om ofvanberörde af sistnämnde Stånd gjorda tillägg. Skulle dock Ridd. och Ad. ej vilja härpå ingå, lärer först böra afgöras hvad contraproposilionen skall innehålla, i hvilket, hänseende Utskottet föreslår följande volerings-pi oposition: Den, som vill, alt contrapropositionen i hufvudfrågan skall innehålla: att hvad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom Extra Statsanslag må med Aniel årligen af Riksgälds-Conloret utbetalas; Bihang till R.