Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Må derföre de, som äro män af fackset, och hvilkas pligt det är, att ega insigt i dessa angelägenheter, för folket framlägga förslag till en dylik organisations genomförande; må förtroendet till desse män bestämma vår röst, och de sedermera bära ansvaret för de åtgärder, de i detta hänseende föreslagit. Detta är min uppfattning af saken, och då dertill 112 Den 3 Mars e. m. kommer, att K. M:t lili sin Propos. alldeles icke begärt R. St:rs utlåtande, huruvida de vilja godkänna den af K. M:t i administrativ väg beslutade förändring i sjöförsvarets organisation, finner jag det vara af synnerlig vigt, alt R. St:r noga undvika att afgifva något yttrande, som antingen godkänner eller underkänner organisationsfrågan. K. M:t bar till R. St:r framlagt ett tillkännagifvande, att K. M:t förändrat flottans organisation, och begär nu endast, att R. Sfir må låta K. M:t behålla de anslag, som tillförene varit beviljade till detta ändamål. Det är endast ett enkelt svar härå, R. St:r nu hafva att afgifva. Jag hade uppfattat Stats-Utsk:ts Utlåfide i denna del i full öfverensstämmelse med min nu uttalade tankegång; men det liar nu blifvit annorlunda tolkadt, och det är möjligt alt denna tolkning är rättare. Jag vill derföre anhålla om propos. på antagande af det utaf Preste-St:t i frågan fattade beslut. Frih. Klinckowström: Jag får upplysa Hr Lagerberg derom, att han misstagit sig, då han trott, att jag deltagit i uppgörandet af befästningsplanen för Waxholms fästning, och att jag icke ens var närvarande, då frågan om anslaget till murarnes förstärkning vid Waxholm förevar. Hvad angår det af Gr. Posse framställda förslag, att R. o. Ad:n skulle förena sig i det af Preste-Ståndet fattade beslut, så får jag, da detta beslut endast med afseende å ordställningen skiljer sig från det förslag, jag haft den äran framställa, vördsamt hemställa, att R. o. Ad:n ville förena sig om det Högv. Ståndets beslut.
Jernvägs-kommittén vid sista riksdag föreslagit 5,558,520 Riksdaler, hvaremot Kongl. Majit uti dess Proposition nedsatt detta belopp till 1,440,652 R:dr, hvadan en brist af 1,917,888 R:dr uppkom, sorn, då blott denna sistnämnda summa al Rikets Ständer anslogs, förorsakat att arbetet å denna bana icke fortgått med den skyndsamhet, som blifvit fallet om hela det föreslagna ansla - é Motioner i Bonde-Ståndet 1862. 13 get beviljats, då sannolikt denna sträcka nu varit färdig och således kunnat bringa Staten inkomst. Då mina flera gånger vid nämnde riksdag gjorda försök att få Kommitténs förslag antaget voro fruktlösa, så tager jag mig friheten att nu göra vördsam hemställan derom, att Rikets Ständer måtte skyndsamt hos Kongl. Majit anhålla, alt minst 500,000 R.dr Runt måtte utaf disponibla tillgångar af Riksgälds-konloret öfverlemnas till Chefen för Statens jernvägsbyggnader, på det han må komma i tillfälle alt, så fort årstiden och väderleken det tillåter, påbörja fortsättningen af detta arbete, utan att behöfva afvakta Sländernas beslut angående jernvägsfrågorna i dess helhet, hvarmed måhända kommer att .dröjas så långt fram på riksdagen, att en dyrbar tid går förlorad till icke ringa förlust för Statsverket. Då jag måste antaga såsom alldeles gifvet, att hela det till denna han-del erforderliga anslag under riksdagens lopp måste beviljas, så har jag trott mig ega tillräckligt skäl, att nu vid riksdagens början påyrka utbetalande af ifrågavarande förskott, såväl för det allmännas skull som för den ort jag har äran representera. Om remiss häraf till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 1 November 1862. G. Bjerkander, Riksdagsfullmägtig från Skaraborgs län, I förestående motion förenar jag mig. Sven Gustaf Johansson, Riksdagsfullmägtig från Jönköpings län. Af Carl Ifvarsson från Hallands län, om rättighet för hvarje kommun att, efter lokala omständigheter, fritt ordna sitt folkskoleväseude och om hela personliga skyddsafgiftens användande till rolkskolorna.
Vid behandlingen af detta ärende har Utskottet jemväl förehaft följande motioner, som blifvit väckta a) uti Preste-Ståndet af Prosten Sondén (motionen N:o 61), hvilken under förmälan, hurusom uti författningarne saknades närmare bestämmelser å hvad som skulle förstås med bakstugusittare och inhyseshjon, hvilka voro befriade från utgörande af mantalspenningar och skyddsafgift, — samt i betraktande deraf, att det vore angeläget, det dessa benämningar icke godtyckligt tillädes eller fråntoges någon, föreslagit, att Rikets Ständer måtte bestämma, hvilka vore att anse^såsom backstugusittare och inhyseshjon, äfvensom i sådant hänseende hemställt, att såsom sådan måtte räknas en hvar, som utan förbindelse till tjensteeller dagsverkspligt till enskild husbonde, icke af egendom, kapital och arbete har öfver 200 Riksdaler årlig inkomst; och b) uti Bonde-Ståndet af:
Men med personlig kannedom on1 dennas obeniigenhet fiir uttfrarudrsgas for ullmiinheten nodgas jag b e g r h s a mig dels t.ill de uppgifter, soln filmas tillgangliga i universitetukatdogen, dels bill sddana iakttagelser, den1 hvilku son1 helst af de vid disputationen och promotionen den Sl maj narvarandc Bhijrarne och AskHdarne kunna bestyrka. Elsa Olnva litislincc Ese7telusotr, fiidd 1 S (i1, blef &amp; dent vid ~ j y: sala nniversitct 1 S S h c h aflade, efter fiiregingeu filosoiie Irandidat, jnris utriusqne kandidatesameu IS!]:! met1 ill~-ckct vackra l~etyg. Juris licentiat d. 24 ma; j lS!) i. - 86 ldngt katalogen~a. Det iir sedan, hoppns jag, iugeu indiskretion at.t. tilliigga, utt apparitionen ar utrnlrkt a£ lrvinlig vgrdighet och nobless, riisten klar och viilljudande snmt biijlig utan att varu vek. E n liitt nnstrykuing af nervositet, - for ofrigt ytterst vanlig i borjau vii1 allti nlcter af detta slag, - forsvnnn strax efter fiirsta meningnnth ?-tet mellan fiirf. och fiirsta q~l) onenteu och efterfiiljdes uf ett lugu, solu gjorde dirs
Också skulle utom dem ^0 het aldrig kunna berga sig, ty med alla ansträngningar vid åkerbruk0 ' laborerar dock det med en svag jordmån, som utan mycket regn och hen gödsel sällan gifver full äring. — De i näst föregående artikel afl***0 ^ lade näringar tillhöra egentligen de mera bemedlade Folk-klasserna °c, den hesutne Allmogen; binäringarna åter, den obesutna och andra F°‘ klasser, utan jordbruk eller boigerlig rörelse. Naturen har nekat länninge!! näringsmedel i stort, men unnat honom litet af hvarje. säden siar felt för hans granne Östgöthens har denne föga något att ^ till; men Smålänningen har sina många smånäringar, sorn icke alla pä e gång kunna slå felt. Bland Länets Fabriks-inrättningar räknas i framsta rummet: ^ Husqvarna Gevärs/adori i Hakarps socken, hvarest omkring — 37 — hundrade personer äro sysselsatta; och uppgår årliga Gevärslillverkningen 1 J e^t värde af omkring 28,000 R:dr Banco. Factoriet har dessutom Pionier af arbetare, bosatte oell kringspridde bär och der i Länet s>>rnt äfven i Skaraborgs Län. En hel Socken, Bankeryd, beslår nästan belt och hållit af Factori-ai betare. Hvarje Gevärsdel uLföres af serskilt mästerskap och således fordras för att fullkomna hvarje geJir» Pipsmed, Låssmed, Stockmakare, Bajonettsmed odla Bågmakare. actoriet bar egen Fattig-Cassa och Vexelundervisnings-Schola. För desSa Inrättningar har det alt tacka nuvarande ägaren, Öfversten och Riddaren Baron Sture, som jemväl i allt öfrigt bringat factoriet i ett för änaötålet fullständigt skick. Pappersbruk finnas öfverallt i Länet. Deribland må nämnas Stensen med Ellofva arbetare och 3,000 R:drs tillverkningsvärde. Röttle ^ed sju arbetare och ett tillverkningsvärde af omkring 2,800 R:dr.
Broltmåls-statistiken har det gemensamt med all annan statistik, att dess ziffror lätteligen kunna vilseföra, om man endast på dem vili grunda ett omdöme, i frågan om grunder och orsaker, eller i sådana frågor, som hafva afseende på qvalitelsoch moraliska förhållanden. Moralitet är i allmänhet icke underkastad någon zifferberäkning. Med dessa reflexioner, föranledda af hvad i ämnet förekommer uti ofvan åberopade aibete, ”Topografiska och Statistiska uppgifter” om Länet, åsyftas dock icke, att förringa viglen och värdet af Biotlmäls-stalistikens beräkningar, hvilka äro af så mycken nytta, i frågan om åtgärder vid den kriminella lagstiftningen och i polisväg. Skuggdrag på taflan öfver folkets sedlighet äro; den förökade lättfärdigheten, som har till följd ett Ökadt antal al oäkta barn, hvilkas uppfostran vårdas mindre, och ilen böjelse för lyx, som hos de mindre bemedlade klasserne icke kunnat dämpas af de missgynnande års växter ne. I båda dessa afseenden synas mig lagstiftande maktens omtanka och sorgfällighet vara påkallade af omständigheter, som äro gemensamma för flera än detta Län. Om Näringsfliten åberopas b vad min sista Femårsberättelse innehåller. Välmågan så väl på landet, som i städerne, har mer och mindre lidit afbräck af de sednare årens missgynnande konjunkturer, så väl för jordbruket, som bergsoch brukshandteringen samt handeln. Fallissementer och fastighetsutmälningar hafva tilltagit, äfvensom utmätningar i gemen, särdeles under den medlersla perioden af ifrågavarande qvinqvennium. Det 7 alltför långt sträckta utborgningssyslemel bar blifvit rubbadL och inskränkt af de sednare författningarne om lösöreköp och bysätlning, i hvilket afseende dessa författningar medfört en god verkan. Denna är dock mera negatif och bor betraktas i sammanhang med det afbräck, som allmänna förtroendet lidit genom de af dessa författningar för mindre redliga gäldenärer lättade utvägar, att undandraga borgenärerne sina tillgångar.
Det var en tiggare, som bland den mängd folk, som lemnade honom allmosor, en gång mötte en person, hvilken sade honom, då han framvisade sitt af röta skadade ben: du får af mig inga penningar, men koni till mig, och jag skall bota dig, så att anledntn till ditt behof och ditt tiggeri försvinner. Han kom icke, men anträffades påföljande dagen af läkaren, som tillsporde honom om orsaken dertill. lian svarade då bevekligt: jag bad om penningar men icke om goda råd för min sjukdom. Med detta exempel bar jag velat svara, att min klagan stämmer icke in med tiggarens utan med läkarens. Jag klagar öfver att man icke vill bola samhällskroppen och dess röta i det hela, utan blott framdrager dess mindre yttre sårnader till bevekelse att gifva den sin nödtorftiga föda. En reduclion fordras äfven inom den del af statskroppen, som jag nu kommit att vidröra, af lönerna till sina tjenstemän och tjenstemännen till sina tjenster, eller, för att fortsätta exemplet: månne, om landshöfdingarne lomme till sina löner ulan förberörde stora utgifter, R. St. skulle besväras med anslag för några böcker papper lill slottsvaktmästarnes Ijenstskyldiga anteckningar, belöpande sig på hela Piiket till blott floo r:dr? Landssecreterarne likaså, i afseende på sina medhjelpare, länsnotarie!' kallade, och deras aflöning. Behofvet af det ena och andra är obestridligt, ty embetsmännen och deras eflerlemnade hus äro sjelfve ofta behöfvande; men nog af exempel i detaljer. Läkare fordras, som kunna och som vilja läka, som hafva allvar med att mena väl med det kära fäderneslandet, som söka uppresa statskroppen från sina 4 bofä!liga stöd, för att sedan, lik den fria menniskan, fullgöra sin bestämmelse,; men hvar finna läkare efter ett systeme afao år, hvarunder måhända in - Den i? Augusti. ga läkare fostrats, ingen sundhetslära drifvits utan kanske qvacksalfveri.
Gr ages förslag om dylik frihet för Blyhvitt och Spanskgröna, såsom behöfliga vid fartygs utrustning, samt Herr Hjertås om nedsättning uti nu stadgade införsels-afgifter å Blyhvitt till 1 sk. 6 rst. och å Cochenille till 8 sk. pr skålp. Hvad dervid först angår artikeln Blyhvitt samt dermed likartade artiklarna Zinkhvitt och Kremserhvitt, så har Utskottet, väl vitsordande behofvet af nedsättning i den nu till 2 sk. skålpundet derå stadgade tull, likväl inhemtat, att vid den nu mera ganska betydliga inhemska tillverkningen af nämnde artikel bränvin till väsendtlig del ingår bland berednings-ämnena och att man icke utan fara för blyhvitts-fabrikationens bestånd skulle kunna, samtidigt med ifrågasatte fördyrandet af nvssberörde berednings-ämne, ^nedsätta införsels-tullen å blyhvitt till det af Kongl. Majit föreslagna belopp, 1 sk. 4 rst. skålp:det; hvarföre Utskottet, såsom lämplig medelväg, hemställer, att införsels-tullen å Blyhvitt, Zinkhvitt och Kremserhvitt må bestämmas till 1 sk. 8 rst. skålp. I fråga åter om öfriga färger och färgnings-ämnen; så och då flera af de i taxan specificerade färger utgöra föremål för inhemsk tillverkning, samt af sådan anledning icke kunna skäligen medgifvas tullfri införsel, men Utskottet deremot anser de af Kongl. Maj:t föreslagne jemnkningar af de särskilda tullbestämmelserna bereda tillräckligt skydd för den inhemska färg-tillverkningen och behöflig lättnad för de flera näringsgrenar, Flaskfoder. Fläsk. Foglar. Folier. Formar. 20 BeviUnings-Vlskottets Betänkande, N:o 3. Färg träd. Galläpplen.
Utlåtande öfver väckt motion, angående förändrade grander för pensionering af Bankens tjenstemän m. fl. Enligt 54 § i gällande banko-reglemente, är tjensteman, konstidkare eller vaktbetjent, som uppnått 70 års ålder eller tjenat 50 år, berättigad att flyttas på Bankens pensionsstat, med åtnjutande i sin öfriga lifstid af hela lönen såsom pension; hvarjemte i 55 § af samma reglemente stadgas, att den tjensteman, konstidkare eller vaktbetjent, som uppnått 65 års alder och tjenat 40 år, eger att undfå afsked, med bibehållande af hela lönen såsom pension, då genom läkarebelyg behörigen styrkes, att han befinnes uti ett sjukligt eller försvagadt helsotillstånd. Uti berörde föreskrifter har Herr Sandels, P., i en hos Höglofliga Ridderskapet och Adeln väckt samt till Utskottet remitterad motion, föreslagit den förändring, att rättighet till förflyttning på Bankens pensionsstat med hela lönen i pension borde tillkomma tjensteman, konstidkare eller vaktbetjent, som uppnått 65 års ålder eller tjenat 45 år, samt att den Bankens tjensteman, som genom läkarebetyg styrkes vara i ett sjukligt och försvagadt helsotillstånd, skulle ega att, vid 60 års ålder och efter vid pass 40 års tjenstgöring, taga afsked med bibehållande af sina på stat innehafvande löneförmåner oafkortade.
Sandahl 100 aflidne Notarien vid Riksgälds-kontoret Fr. Bergmans omyndiga barn . aflidne Kamreraren vid Riksgälds-kontoret L. M. Lundvalls omyndiga 150 -—- — barn aflidne t. f. Kommissarien vid Riksgälds-kontorets kreditsedel-verk, Ofverkrigskommissarien Fr. Lindstedts trenne oförsörjda döttrar, Thilda 150 Carolina, Ebba Maria och Siri Aurora Lindstedt, hvardera 50 R:dr 150 — förre Bokhållaren Johan Erik Lindberg - . aflidne Kassörn J. Zengerleins enka, Anna Catharina Hedbom, och 440 21 — hennes oförsörjda harn 150 — aflidne Revisorn A. L. Kuhlaus enka, Amia Christina Gauman . 30 — förre Husdrängen Anders Lundberg aflidne Krigsrådet S. G. Ehrenslams och hans jemväl aflidna enkas, 146 32 — Charlotta Grip ens tjerna, dottér Hedvi" Aurora Ehrenstam Anmärkning: Ofvanstående pensioner indragas vid innehafvarnes frånfälle eller äfven dessförinnan, så vida de för pensionernas utgående stadgade vilkor upphöra. 166 32 Summa R:dr 1,483!37 —i 4 Stats-Utskotlets Memorial, N:o 373. Förslag till F. d. General-Assistans-kontoj'ets Eaepektams-stal. Under lön Uppbördskamreraren A. Nicodemi Revisorn J. F. Gråberg Vaktmästaren P. U. Wessling » J. E. Norström Anmärkning: Skulle någon af dessa personer vinna befordran till lön vid Riksgäldskontoret eller annat verk, minskas den för honom här uppförda expektanslön med ett deremot svarande belopp, samt indrages helt och hållet, derest den annorstädes erhållna lönen uppgår till lika belopp med expektanslönen, eller densamma öfverstiger. beräknad Spanmål. Lön. Tunnor.
Hr von Troil har häremot invändt, att, då en mängd af de mål, som förekomma i en sådan LänsNämnd, föreslås af sjelfva Landshrn, liksom i Norige af Amtmannen, han således dertill tar iniativet, och ett sådant stadgande derföre vore mindre nödvändigt och kunde borttagas; att i de fall åter, der iniativet utgått från nämnden, en sådan sanktion ej borde nödvändigt behöfva genast meddelas, hvilket kunde föranleda förhastande; utan att beslutet fasthellre borde öfverlemnas till Landsh:ns pröfning, att efter en längre tids förlopp stadfästas eller förkastas. Hvad det befarade »förhastandet» angår, komme väl ett sådant Ordfden ensamt till last, och hvad sjelfva saken vidkommer, skulle, genom det af Hr von Troil här föreslagna amendement, LänsNämnden helt och hållet, eller åtminstone till stor del, förfela sin bestämmelse, den nemi. att vara en sjelfständig organisation, Den 26 November f. m. 391 och således endast blifva ett biträde åt Länsstyrelsen, Deremot är det en annan, af Hr von Troil gjord och af Frih. Staél von Holstein understödd anmärkn., hvilken jag måste biträda, den nemi. om den mindre lämpligheten af att pastor vid vissa tillfällen skulle vara Ordflde i SockenNämnden. Gr. Björnstjerna har redan uplyst, att det egentligen är af praktiska skäl, som han föreslagit detta; och när troligen hvarken detta eller något annat förslag i sin helhet blifver antaget inom Utsk., så torde det blifva lämpligast, att der afgöra dessa detaljer. Hvad åter tillsättandet af fjerdingsmän beträffar, så har redan anmärkmne i detta afseende blifvit af Frih. Staél von Holstein vederlagda. En talare, som här öpnade discussion, yttrade, att detta förslag vore det bästa af alla, som såväl vid denna som föreg:de Riksdag blifvit ingifna. Jag får till alla delar häruti med honom instämma; äfven jag anser det vara bättre än alla här afgifna, mitt eget inclusive. Ehuru Gr.
Hvad de skuldsatte jordbrukarne behöfva, och det enda hvarmed de kunna hjelpas, ifall någon hjelp ännu är möjlig, är, endast kontant, stående amorteringslån — annat låneunderstöd, om det också vöre på betydligt längre tid än våra privatbanker lemna, är endast palliativer, omsättningarne och kommissionärsarfvodena förstöra dem i alla fall förr eller sednare. — Det andra medlet, som samtidigt måste användas, är skydd på jordbrukets produkter, så att dessa icke nedtryckas under produktionskostnaden, och hvarom jag framlagt en särskild motion, och det tredje medlet, hvarom dock icke kan lagstiftas, men hvartill nöden och den egna omtanken tvinga, är sparsamhet, utom hvilken alla andra åtgärder äro fruktlösa, och hvilken jag hoppas sjelfmant inställer sig, sedan man af motgången blifvit vis. Det är således kontanta stående amorteringslån, som jag anser att man bör vara betänkt uppå för den lånebehöfvando jordbrukaren. Att numera tala om att Riksbanken skall bispringa med sådana, är fåfängt, sedan privatbanksintresset och handelsintresset en gång ändtligen lyckats att tillfullo indraga den fond som dertill var anslagen. Riksbankens tillgångar förslå dessutom nu icke mer att fylla behofven. Man har följaktligen derför nu ingen annan utväg än att ånyo vända sig till den enda låneinrättning vi hafva, nemligen rikshypotheksbanken. Men har denna en direktion som eger vilja och kraft, så betviflar jag ännu icke att förmåga skall saknas att anskaffa lån till de många lånesökande, som nu i åratal hafva väntat; men för detta ändamål bör den lemnäs fria händer, och det band lossas som 8 § i dess reglemente pålagt densamma. — Man skall häremot invända, att lån icke kunna upptagas på andra vilkor än hvad hypotheksinrättningarnes reglementen föreskrifva, men om ett större eller mindre antal af dem som i dessa inrättningar sökt lån, sjelfve skulle finna större fördel uti att med några procents kapitalrabatt, om så skulle behöfvas, utfå sina lån, heldre än att helt och hållet vara utan, så kan jag icke finna att man derigenom gått föreningarnes reglementen för nära.
Ralr Mandels-expediter, Föreståndare för Commissions-Contor och Coinmissionärer, som icke äro Borgare, Cassörer, Bokhållare och Betjente, samt In speclorer och Factorer, med flera vid städernas Bruk, Manuiacluri er och Boktryckerier, jemte Provisore!- och Fällskärs-Gesäller i Stockholm och Götheborg samt Förslit Glassens Släder, i Åtta Glassér: d:o d:o d:o R:dr 10: —- — 8: 5: 2: 2: 1: 24. Skolor, idler 2: 16 Bil. till Bev.-Utskotlets Betänkande, A': o 11. • — 4 — Åttonde d:o . • .. •o • • — 3 — I de öfriga Städerne, i Sex Glassér; Första Classen Rrdr 15 Andra d:o , « , . • • » — 10 Tredje d:o , » • • — 7 Fjerde d:o • . • • » — 5 Femte d:o , , « • • * — 3 Sjette d:o • • • • • — 2 Och skall den, som antingen efter Taxerings-Comitéens kännedora sig med Commissionshandel befattar, eller ock sjelf uppgifver sig vilja blifva för så beskaffad handel beskattad, ovillkorligen taxeras såsom Commissionär, utan att Taxerings-Comiteen må ega ingå i pröfning, om den skattskyldige är lill Commissionshandels idkande berättigad. Handtverkare, Kronans vid Amiralitetet, Artilleriet och Fortificationen rn. fl. Stater, betala efter deras lönevillkor; dock ej under 2 R:dr. Handtverkare af alla slag vid Hofvet och de Kongl. Spectaklerna, betala efter deras lönevillkor; dock ej under 2 R:dr. Alla förenämnde handtverkare, hvilka drifva serskild rörelse, skola dessutom taxeras lika med Borgare, se Hofmästare hos privata . Huspredikanter, som i vederbörlig ordning dertill blifvit kallade ... — 33: 16, Hyrkuskar, se Handtverkare § 10.
Sammalunda skall ock beväringsmanskapets elit-korps, med undantag af de till under-officerare konstituerade, under ali tjenstgöring beklädas, utrustas och underhållas af Kongl. Majit och Kronan; hvarjemte alla till elit-korpsen hörande erhålla arfvoden, i enlighet med hvad derom särskildt stadgadt är. De bland elit-korpsen till under-officerare konstituerade erhålla dagtraktamente enligt Rese-reglementet, samt dessutom, till anskaffning och underhåll af uniformspersedlar, visst beklädnads-bidrag. Det i 3 § omnämnda sjöfolk af handelsflottan erhåller under tjenstgörings-tiden af Kronan underhåll och, med undantag af beklädnad, äfven nödig utredning, samt derjemte den månads-hyra, som i enrollerings-orten är gångbar. Beväringsskvldige sjökapitener och styrmän af handelsflottan, hvilka under krigstid såsom befäl eller underbefäl å flottan användas, äfvensom till maskinist-officerare befordrade maskinister, skola under tjenstgöringstiden erhålla lön och dagtraktamente, i likhet med deras vederlikar å flottans ordinarie stat, samt dessutom, till anskaffande af uniforms-persedlar m. m. i ekiperings-penningar ett belopp, motsvarande tre månaders lön. Öfrige å flottan såsom sjöbeväring anställde maskinister skola erhålla sjö-aflöning och månadslön; öfver-maskinisterne såsom flagg-under-officerare och under-maskinisterne såsom under-officerare af lägsta grad, så vida de icke hellre önska tjenstgöra Sammansatta Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s Betänkande N:o 7. 11 för månadshyra, i hvilken händelse de erhålla aflönings-förmåner till lika belopp med hvad de å enskildes ångfartyg bevisligen sednast åtnjutit. § 35. Allt beväringsmanskap befrias i krigstid från erläggande af bevillning och mantalspenningar för det år, hvarunder det gör minst tre månaders garnisonseller fält-tjenst; äfvensom detta manskap skall ega lika rätt till gratialer och pensioner, som ordinarie soldater och sjömän i lika belägenhet.