Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
^.tt någon annan inskränkning i planen för arbetets fortsättning ej må ega rum, än den Kongl. Majit i Nåder kan godtfinna att, efter CanaiDirectionens hörande, af förekomne skäl och orsaker stadga. b) Angående de åligganden i afseende pä särskild uppsigt och controll öfver användandet af Bygg* nads-låneanslagen för Götha Canal, hvilka tillhöra BancoFuHmägtige; derutinnan förnyas de förut meddelde föreskrifternet 1) Att en af BancoFuHmägtige vald Le-’ damot å Banquens vägnar deltager i CanalDirectionen, hvartill nytt val hvarje år anställes, och dervid den förut varande Directeuren kan åter inväljas; äfvensom att till de åiliga Revisioneme ett Ombud af BancoStyreisen utses. Banco-Uitkottttl Betanianden. 2) Att det är Kanquen förbehållet att erhålla fullständiga upplysningar och förslag öf. ver det verkställda och lillärnade arbetet; samt att anmärka allt som synes stridande mot de vilkor, hvarunder Bolaget erhållit bidra, get, eller afvika fran den af Kongl. Maj:t för hvarje år fastställda Byggnadsplan; äfvensom allt hvaruti misshushållning kunde förspörja?, med rättighet att innehålla anslaget intilldess förklaring, sorn af BancoStyrelsen godkännes, blifvit aflemnad, eller nödigt afseende blifvit gjordt å det, sorn till rättelse är uppgifvet. Hvarjemte Rikets Ständer till ett närma, re bestämmande af förhållandet, då CanalDirectionens fattade beslut eller vidtagne åtgärder i ett eller annat hänseende ej kunna af BancoFullmägtige gillas, nu förordnat:
Brofogden hade ingen att angifva för oringade swinkreatur och berömdes han för att i wåhr hafva bäst skött sitt kall, hvartill vidare upmuntran honom gafs. § 6. Listan på insochnes tiggare fick i år ingen tillökning. § 7. Gubben Lars And(ers)son i Myrsätter ärhöll det lediga rummet i 3dje classen. § 8. Sochnskomakaren Pehr Pehrsson i Mostug(an) begärte afsked och i hans stelle antogs skomakaredrängen Adolf Jansson i Narven såsom skicklig härtill. § 9. Sochnelogen i Prestg(årde)n har på ena sidan nedfallit af knutstenarna (under husknutarna), så at syllarne ligga i jorden. Sochnemännen förmente, att med nogra dagswerken en dag i sommar kunde detta genom upskrufning hjelpas till rätta. Sochnemännen funno, att golfvet i sochnstuguförstugan och köket war så illa medfarit, att det icke kunde hjelpas på annat sätt, än inlegga nytt golf. De beslöto, att upkjöpa 3 tolfter plank dertill och skulle kyrkcassan gå i förskott för betalningar tils vidare. § 11. Ur fattigcassan fingo följande torftige pgr (penningar) i dag: sold.(aten) Stenströms ä.(nka) Kerstin i Helltorp; husman Börje i Älgsjövik; of.(ärdiga) ä. Kajsa i Remrö; ä. Brita i Fogelö; gl. (gamle) soldaten Vallstén i Davidstorp; awita (sinnessjuke) dreng Olof Södergren i Måstorp; Pehr Pehrsson hos sold.(aten) Flink; 75 årige gubben Olof i Långvik; sängl.(igande) hust(run) Stina i Vestervik; 77 åriga ä. Brita i Vestervik; 81 årige gubben i Myrhella; 81 årige ä. Kajsa i Stetin; hvardera 1 Rdr, utom sistnämnde ä. som fick 1 R(dr) 16 s (sk). Of.(ärdiga) pig.(an) Anna i Brogtorp; Nästorps ä.
Hvarje motion skall skriftligen uppsatt vara, och, då den åsyftar stiftande, ändring, förklaring eller uppluifvande af allmän Civil-, Criminaleller Kyrkolag, med hvad dertill hörer, eller af Förordningar och stadgar, som rikets allmänna hushållning, inrättningar och förvaltning angå, innefatta, för att kunna under åtgärd komma, så väl bestämd ordalydelse af det eller de stadganden, motionären föreslå vill, som ock redogörelse för de grunder och skäl, pä hvilka han sitt förslag stödjer. Undantag ege rum i de fall, då motionären endast ajser underdånig anhållan, hos Konungen om framställning aj något förslag till lag eder förordning. 2:o I en skrift angelägenheter beträffar. Och hemställer Utskottet hos Höglofl. Kidderskapet och Adeln, att Ståndet behagade, med afseende å hvad Utskottet rörande mundtliga motioner anfört, låta dervid bero; hos Högvördiga Preste-SLåndel, att det ville godkänna förslaget med nu gjorda tillägg; och hos Yällofliga Borgare-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet, att de täcktes frångå sitt första beslut och antaga förslaget så som det här lyderStockholm den 6 Juli 1848. STOCKHOLM, Elmcn & G ranbergs Tryckeri, 1848. Ank. till Exp.-utsk. den 12 Juli, kl. 12 m. Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ett tillägg i 28 § Regeringsformen, angående befordran af utländske män till vissa embeten och tjenster. Stadgandet i 28 § regerings-formen, att endast infödde män må befordras till de embeten och tjenster inom riket, som äro af den egenskap, att Konungen fullmagter derå utfärdar, är ett af dem, uti hvilka man temligen allmänt medgifvit åtskilliga modifikationer vara behöfliga, ehuru meningarne varit delade om den utsträckning, dessa borde erhålla.
R:dr skulle anslås att användas till att åstadkomma en serskild afdelning inom skolan för qvinnors undervisning, men som delta besked är alltför knapphändigt, skulle jag önska att frågan blefve till Utsk. återremitterad, på det att Utsk. måtte komma i tillfälle att närmare öfverväga denna särdeles vigliga del af frågan, som tyckes halva blifvit af Utsk. helt och hållet undanskjuten. Man har anställt en jemförelse emellan hvad som blifvit gjordt, till förmån för slöjdskolan i Stockholm och den Chalmerska slöjdskolan i Göteborg. Hvad nu den förra skolan beträffar, så måste man med tacksamhet erkänna Ulsk:s välvilja att tillstyrka någon förökning af dess statsanslag, men jag tror, att Utsk., utan att behöfva frukta för att allt för mycket anlita statskassan, kunnat vara än välvilligare och åtminstone tillstyrka de af Hr Hasselroth äskade 4,000 R:di'. Stockholmska slöjdskolan har omkring 2,000 R:dr i I) e n V O A j > ri l. 543 ärligt bidrag af enskildta personer, hvilka dermed fortfarit allt ifrån skolans öpnande, hyresanslag från stadskassan och skulle dessutom, pä sätt StatsUtsk. föreslagit, fä ett statsanslag af 6,000 R:dr. Med Chalmerska slöjdskolan äger åter det förhållande rum, att lokalen är fri, och alt skolan är grundad på en enskild donation, som lemnar en räntevinst af 7,800 R:dr. StatsUtsk. har för denna skola tillstyrkt ett förhöjdt anslag af 7,000 R.dr. Del är visserligen sannt, att denna skola har i viss mån en högre betydelse än Stockholms slöjdskola, men just detta utgör ett skäl för Slaten au bi springa den sednare skolan, emedan den fattigare folkklassen kan i vidsträcktare mån begagna sig af skolan härstädes än förhållandet är med den Chalmerska slöjdskolan, hvartill mera förberedande studier erfordras.
Jag är således icke i tillfälle att efter förmåga vederlägga hvad som mot bifall till Utsk:s betänk, må vara anfördt, men jag är likväl i tillfälle att uptaga några af de argumenter som jag hört anföras af den siste värde talaren, anhållandes jag likväl att först få yttra mig om sjelfva saken i allmänhet, innan jag öfvergår till uptagande af de anföranden, hvilka jag varit i tillfälle åhöra, som mot betänk, blifvit afgifne. Jag skulle då i första rummet anse af vigt att fästa upmäiksamheten på de många serskilda omständigheter hvaruti denna fråga sig befinner. Den siste välde talaren har bland annat sagt, att om man öpnade vägen med att ålägga den priviligerade jorden, detta onus, så vore att förvänta, att den beträdda vägen måhända skulle föra längre än man önskade. Jag delar visserligen med honom den öfvertygelse, alt vägen icke bör beträdas hvarken nu eller framdeles på ett sätt sora kan anses förnärmande för äganderätten, men deremot tror jag alt frågan i delta fall varit, och ännu i denna stund är mycket omtvistad. Det var t. ex. ända till 1830 ganska bestämdt gifvet, att frälsehemman icke skulle deltaga i utgörandet af fjerdingsmannabeslyret, men genom Kongl. Förordn. af år 1830, ålades frälsehemmanen helt kort och godt detta onus. Vid sisth riksdag beslöto irenne Stånd alt den priviligerade jorden äfven skulle deltaga i detta bestyr, men Adeln bestridde delta såsom icke öfverensstämmande med dess privilegier. För min del delar jag helt och hållet denna Adelns öfvertygelse, att så länge säterier, rå- och rörshemmanen finnas i Adelns händer så är denna jord från detta onus befriad, men öfvertygelsen är mycket delad i detta afseende, och att de förvaltande verken icke delat den åsigt som Adeln hyser, det måtte vara hvar och en nogsamt bekant, åtminstone för dem som tagit kännedom af Karnmar-collegii yttrande i ämnet. Men alla dessa skäl oansedt finnas ännu ett ganska vigtig!, och det är den egna ställning hvaruti frågan f. n. sig befinner.
15. f}3å be fällen, ber gäfgifmeriet emellan flere är förbelbt, belaöäfrocn ofmanftåenbe afgifter emellan bern alla, efter ben anbel, be i gäffgtfmeriet äga. ©e gä(fgifmarc*gårbar, forn tide gafma någon förtjent af fin gäjl* gifrcernrörelfe, utan enbaft funna anfeé fåfom jfjutö*ombptningö*|tälIen, äga ^ajieringémännen, om be få finna gräligt, att befria från all afgift för näring odj rörelfe. <£>ofmåftare •<3uehåUetffoc <ouepreötfanter, fe bern i ©täberne, §. 15. 4å|tg>anblare, fe afgift ocf) controU för bern i ©täberne, §. 15. jfafpectorer, ^rålfe* odj (Sårös* famt Cagorer, 25o£l)ållare, Sogöar, Sactorer od) ©frifware i privat tjenft på lanbet taperaö efter betpben* beten af ben egenbom, be förejfå, famt ben befattning odj lön, be bafroa, i tätta Slager: görjla Slagen 9?:bt 40: — Stnbra b:o — 30: — £rebje b:o . , — 20: — 36 §jetDe Slaten 9v:Dr 15 gernte t>:o — 11 ©jette D:o ... — 6 ©junDe
Utskottet har ansett att dessa val lämpligast verkställas af stadsfullmägtige, i de städer der sådane finnas, samt i öfriga städer af allmän rådstuga och på landet vid kommunalstämma: och böra också af enahanda anledning de öfriga åliggande, som med hänsigt till bevillningstaxeringarne tillhört sockenstämman samt pastor såsom dess ordförande, och hvarom stadganden förekomma i §§ 34, 38, 56 och 92, öfverflyttas i förra fallet på kommunalstämman och i det sednare på kommunalstämmans ordförande; hemställande Utskottet att dessa förändringar må godkännas. Alldenstund det icke sällan inträffade att på landet två socknar, utgörande ett pastorat, naturligen bilda ett beredningsdistrikt, men den ena socknen vore stor och vidsträckt med verk och inrättningar af hvarjehanda art, dä deremot den andra vore obetydlig till hemmantal och folkmängd, har, uti sin förut omförmälda motion, Kiksdagsfulltnägtigen Lönnberg, som ansett det för den större socknen vara ganska behölligt att till en mångsidigare utredning af förhållandena kunna invälja mera än en ledamot i bevillningsberedningen, hvilket nu af Författningen förbjudes, hemställt att det måtte medgifvas hvarje socken i ett beredningsdistrikt, att välja ända till tre ledamöter i beredningen, helst sådant icke medförde den ringaste kostnad för det allmänna. 24 Bevillnings-Utskottets Betänkande JVst 9. Då beredningarne endast skola upprätta förslag till taxeringarne, torde det för arbetssättets underlättande vara lämpligast, att de bestå af ett så inskränkt antal ledamöter, som möjligt; men med afseende å de förhållanden, motionären omförmält, finner Utskottet sig böra i så måtto tillstyrka bifall till motionen, att, då flera socknar på landet äro förenade till ett beredningsdistrikt, för hvarje socken må kunna inväljas två ledamöter i beredningen. § 36.
Ännu mörkare ter sig förhållandet, om man vänder blicken till alkoholens verkningar i moraliskt afseende. Under åren 1888 — 1890 intogos, enligt uppgift i professor B. Tigerstedts skrift » Om spritdryckerna », i hela landets fängelser 5,855 manliga och 749 kvinnliga förbrytare. Undersöker man i hvilket förhållande brotten stå till dryckenskapslasten, beiinnes, att af de förbrytelser, som dessa 5,855 manliga fångar föröfvat, hade 4,229 begåtts under berusadt tillstånd eller af personer, som voro slafvar under rusdrycksbegäret, XLF de 749 förbrytelser, begångna af kvinnor, voro endast 77 föranledda af starka drycker. Vid begrundandet af dessa siffror måste man inse nykterhetsarbetets omätliga vikt samt särskildt kvinnans plikt att främja detsamma, då hon ännu står jämförelsevis fri från dryckenskåpens förnedrande boja och alltså bör med klarare blick kunna inse och bekämpa det onda. Då kvinnan är den, som får lida de svåraste följderna af denna last, borde hon vara nykterhetskämparnes själfskrifna I mndsf örvandt. Inom många kretsar med högre bildning skjuter man hela frågan till sides med den tanken: dessa arma, förskjutna varelser äro ej de våra, de tillhöra folket, de lägre samhällslagren. Idun Stockholm. Prenumerationspris Fredagen den 18 mars 1898. Iduns M o d e t. fjortondagsuppl. FRITHIOF telef. Rikstelef. Redaktionssekr. : J. Laura fredag. Nordling. Hofboktr. ll:te år g. Utgifningstid: hvarje Kungl. Lösnummerpris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar.) Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje päbörjadt tiotal stafv. Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Fitinghoff. Laura Fitinghoffs vagga stod i Norrlands skönaste landskap Ångermanland, där hennes fader teologie doktor J. B. Runsten var kyrkoherde i Sollefteå stora församling.
De genom förslagets antagande tillökade göromålen, af hvilka likväl extrahering ur arbetsoch dagsverksjournalerna m. m. kunde underlättas genom begagnandet af tryckta blanketter komme i allt fall att erfordra ett ökadt antal tjenstemän, äfvensom det ifrugaställda redovisningssättet icke borde utsträckas äfven lill roddfartygen och de mindre ångbåtarne. Med afseende å hvad sålunda blifvit fork la rad t, hafva 1861 års Revisorer ansett sig endast böra hemställa, att hvarje fartyg af större cert måtte erhålla särskildt konto. Enär, enligt hvad Utskottet förut meddelat, nyligen afgifvits förslag till hufvudbok för Kongl. Förvaltningen af Sjö-ärendena, Kongl. Flottans stationer i Carlskrona och Stockholm samt Göteborgs depöt, öfver hvilket förslag vederbörande myndigheter tvifvelsutan lemnäs tillfälle att sig yttra, samt vid sådant förhållande tillbörligt afseende antagligen kommer att fästas å Revisorernes ofvanberörda hemställan, lärer någon åtgärd från Rikets Ständers sida för närvarande icke finnas erforderlig. § 19. (4860 ärs Kev.-ber. pag. 10S. Vidkommande derefter den af Revisorerne föreslagna, af myndigheterna tillstyrkta anordning om sammanförande under en gemensam titel med benämning: »Till underhåll och nybyggnad», af det sedan år 1850 under två särskilda titlar, den ena benämnd Flottans underhåll, och den andra Flottans nybyggnad utgående anslag till Flottans materiel; sa vill Utskottet vid framdeles afgifvande förslug till 5:te Hufvudtitelns reglering, taga Revisorernes framställning i närmare öfvervägande. § 20. Siats-Utskottets Utlåtande JW 21. 25 "■ § 20. (1860 års Rev.-ber. pag. 106. Utlåt. pag. 310 o 311.)
Fältskärs-, matematiska, optiska, fysiska och navigationsmed eller utan fodral, alla slag, derunder inbegripna monterade optiska glas samt barometrar och termometrar Musikaliska*): flöjter, klarinetter och oboer gitarrer och lutor violer violonceller och kontrabasar valdhorn och trumpeter postoch signalhorn trummor och pukor klaver och positiv harpor fortepianon : tafflar samt stående s. k. kabinettsflyglar flygelspeldosor orgelverk äfvensom Harmonium ochFys harmonika af värdet Anm: särskildt inkommande tillbehör till instrumenter*) förtullas efter af värdet Strängar:*) af metall andra slag Borstbiudare-arbeten: med infattning af opoleradt eller måladt träd eller jern med infattning af poleradt eiler laekeradt träd med infattning af ben, horn eller andra ämnen ; Korgar och Korgmakarearbeten: af klufvet vide eller strå, rör och andra finare slag Tullsatser i nu gällande Svenska Tulltaxa. Enligt Tuilkomiténs förslag Enligt traktaten emellan Frankrike och Tyska Tullföreningen. Qvantitet för Tull beräkningen. åren 1865 1866 186711868| 1869 öre. öre.
Jag bar icke något att erhindra hvarken vid den summa StatsUtskottet föreslagit till underhåll för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, i den olyckliga händelsen af Oess Enkestånd, eller dervid att Tullgarns Kongsgård bestämmes till Enkesäte för Hennes Kongl. Höghet. Men jag tror, att Utskottet låtit undfalla sig en omständighet, som är för vigtig att ej observeras, nemligen den, att något vilkor måste fastställas, huru förhållas bör, ifall Hennes Kongl. Höghet skulle finna för godt, att, utom Riket, förtära Sitt apanage. Jag anser denna omständighet påkalla en återremiss; emedan jag tror underhållssumman böra vara olika, så framt den skall användas utom riket, än då den ut-, går inom landet. Tfen 1 Augusti /. m. 1Ö PS denna grund anhåller jag, att Betänkandet varder återremitteradt. Herr Grefven och LandtMarflialken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg StatsUtskottets Utlåtande böra, i anledning af Friherre Anckarsvärds dervid gjorde anmärkning, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja. Föredrogs å nyo StatsUtskottets d*n 18 sistledne Julii under N;0 310 afgifne samt den 19 derpå följde eftermiddagen på boret lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Majda Nådiga remiss uppå Öfversten Carl Silfverskjölds underdåniga ansökning om ersättning för det af honom vid Pommerns afträdande förlorade accord m. m. Friherre Wrangel, Heming: Det skulle kunna anses för en hvar såsom inconseqvens, att den ena gången afstyrka anslag och den andrs åter tillstyrka ett sådant; men man bör alltid taga i betragtande motiverne; och kunna väl några vara mera gällande, än dem, som bjuda att uppfylla rättvisans kraf? Herr Öfverste Silfverskjöld, som användt sina bästa år i riket tjenst och det på ett utmärkt sätt, har under tiden förlorat sin enskilda förmögenhet, och va* rit i saknad af de medel , som utgöra hans rättmätiga fordran af Staten. Jag tror dock, to
N:o 11, i anledning af väckt motion om ett apotheks anläggande i Hemsö socken på Gottland samt om förändrad boningsort för provincial-läkaren för södra delen af ön. Bifölls. N:o 12, i anledning af väckt fråga om ett förändradt användande af den en åttondedels procent, sorn af sterbhus inom Wermland erlägges Bifölls, N:o 13, i anledning af serskilda ters och general-sammandrags afgifvande af vederbörande embets-myndighe ter till upplysning om de kommunala inrättningarnes verksamhet, dels ock om rättighet för ledamöterne i komrnunal-nämnder att för deras besvär af kommunen njuta ersättning. Bifölls. N:o 15, i anledning af väckt motion om rättighet för delegarne i armeens pensions-kassa att derut erhålla lån. Bifölls. N:o 16, i anledning af väckt motion om det till Westerås län hörande Wåhla härads förläggande till Upsala län. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Stats-utskottets följande utlåtanden: N:o 20, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer om förnyad t anslag till lagberedningen. Bifölls. motion om anslag af 36 tunnor spanersättning för indraget ständigt ve Ståndet, som inhemtat, att detta utlåtande redan var af de respektive med-stånden bifallet, lät dervid bero. ]\:o 25, i anledning af väckt mål åt kyrkoherden i Södertelje till derlag; Prot.-utdrag den 2 Februari 1848. 43 N:o 31, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående öfverlåtande till Malmö stad af mark, tillhörande Malmö f. d. fästning. Bifölls. N:o 32, i anledning af kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående afskrifning af ett aflidne majoren J. Wernbergs sterbhus-delegare ådömdt ersätt n i ngs-belopp för en vid Götheborgs ammunitions-förråd yppad balans. Bifölls. N:o 33, i anledning af väckt motion, att
Nu har det synts mig, att lika rätt det är att fängelse med arbete bör utbytas mot någon af de tvenne i nya strafflagen förekommande fängelsearter, lika tillbörligt hade det varit, att Utsk:t, då det skulle bestämma, med hvilken af dessa straffarter utbyte borde ske, tillvägagått med vederbörlig noggrannhet och betänksamhet. Dervid förekommer först och främst, att, då man skall stadga ett straff, man bör tillse, huru den handling är beskaffad, som man vill bestraffa, antingen det är en handling, som i och för sig är brottslig, eller om den endast blir det derigenom, att den är en olydnad mot någon af staten gifven föreskrift, enär det är en ganska betydlig skilnad mellan dessa båda olika slag af handlingar och deras olika grad af brottslighet. Man har också derföre i alla nyare författningar iakttagit den regel, att väl handlingar, som i och för sig innefatta ett brott, äfven om det vore ganska lindrigt, kunna beläggas med straffarbete, men att man icke borde gå så långt som att utsätta påföljd af straffarbete för handlingar, hvilka endast innebära förseelse mot en polisföreskrift. Vanligen har man för delta sednare slag af brott utsatt bötesansvar, men när de äro af särdeles svår beskaffenhet, har man nöjt sig med att för dem bestämma fängelsestraff. Hvar och en som något känner dessa saker, vet äfven att i sjelfva verket skillnaden mellan straffarbete och fängelse icke är särdeles betydlig, utom i hänseende till allmänna opinionen, hvilken alltid ansett straffarbetet medföra ett slags infami. Detta förhållande — den ringa skilnaden i beskaffenheten af dessa straffarter, men deremot den skam, som allmänna meningen anser åtlölja straffarbetet — är hufvudskälet, hvarför jag anser olämpligt att, som Utsk:t föreslagit, för detta brott stadga straffarbete i stället för fängelse; men jag har, ännu ett annat skäl. Uti det förslag till »författning om nya strafflagens införande och hvad i afseende derå iakttagas skall», som blifvit af K. M. framlagdt, tillkännagifves i 7:de §:n det sätt, hvarpå K.
7 kr., icke färglagd 6 kr.) E. Fries. Böcker for barn o.ch ungdom julen 1896. Från. redr rikarem erör bundets Bokkornite. Sveriges vittra storhetstid. Af Hellen Lindgren. Frihetstiden. Pris 2, ~. Gustaf 1II: s tid och Eftergustavianerna. Redan af titeln och författarenamndi kan inan första, att ofvannäinndn arbete ej Iran inordnas under riibrilzen ungdomslitteratur. Men under läsningen däraf blifva vi öfvertygade om, att &amp; hen mognare iingdoin med god slrolbildning skall ur en stor del af detta verk lztinna hemta vida mer btide nytta och nöje an de i allmiinhet kunnat göra af sina föregående läxor i litteraturhistoria. De litterära personligheter, som här på ett så talangfullt sätt tecknas, framtriida nämligen så åskadliga och lifslefvande, att man ej behöfver den djupa lärdomen till hjälp för att, ktminstone till en viss grad, Iriinnn sig bekant med dem. De utvalda smakbitar ur sitt snilles fatabur, som nästan hvar och en författare har med sig, bidraga ju oclcs8. att göra de litterära storheterna fattbara och intresserande afven för imgdomen. Att inycket af bolrens gedigna innehå.11 ej iir njutbart för andra än kunniga och utvecklade personer, behöfver knappast pbpelcas. (Sjölif. Fri bearbetning frAn engelskan. Af Adolf Ekelöf. Pris 25 öre haftet. På äro viil de ynglingar; som ej vid 1 ' 4, 15, 16 års filder svärina för hafvet och för det friska sjölifvet med alla dess iifventyr,. verkliga och inbillade. Blotta benhmingen af de olika slagen af skepp och fartyg brukar ljiida som musik i dessa sjö.älskande ungdomars öron, och ingen lektyr är dem kärare an den, som afhandlar sjömannens lif och allt hvad därmed sttir i förbindelse: Vi betvifla därför ej, att v k a svenska ynglingar med stor förtjusning komma att mottaga ofvannämnda arbete, hvars fyra första.