Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Häremot kan Utsottet deslomindre understödja motionärens förslag i 2:dra punkten, som Utskottet just med hänsigt till vigten och gagnet för det allmänna att få ofta omförmälda arbetsföretag, i sin helhet, utfördt, nu tili - Stats-Utskottets Utlåtande , IV.-o Q"]. tillstyrkt Rikets Ständers medgifvande, att isela det beviljade statsbidraget må utgå såsom anslag, hvilket ändamål sannolikt komme att förfelas, i fall Rikets Ständer, jemte anvisandet af detta betydliga statsanslag för ett enda företag, skulle, enligt motionärens yrkande, förklara, att det finge på vederbörande strandegares tillskott bero, huruvida samma företag skall till större eiler mindre del varda fullbordadt. Utskottet hemställer alltså, att hvad i sådant hänseende blifvit föreslaget icke må af Rikets Ständer medgifvas. Beträffande slutligen den uti 3;dje punkten af Herr Nordenanckars motion gjorda framställning, att, för den händelse Em-åns upprensning icke skulle komma att verkställas, ett visst uppgifvet belopp måtte anslås såsom ersättning för delegarnes bestridda utgifter i och för upprensningens tillvägabringande, så torde denna framställning kunna anses hafva förfallit, i följd af Utskottets tillstyrkan af Rikets Ständers bifall till hvad motionären uti Irsta punkten föreslagit. Utskottet tror sig fördenskull icke behöfva ingå i någon granskning hvarken af de ersättningsanspråk, som samma motion sålunda innehåller, eller af de handlingar, som till dessa anspråks bestyrkande blifvit Utskottet serskildt tillställde. ’• Stockholm den 3 December 1844. Reservationer: af Riksdagsfullmägtigen Anders Nilsson från Östergöthland, hvilken förklarade, att han ansåg Utskottet icke hafva bordt tillstyrka Rikets Ständer, alt nu bevilja såsom anslag en summa, hvilken Rikets sednast församlade Ständer anvisat i egenskap af låneunderstöd; af Riksdagsfullmägtigen Petter Pehrsson från Jönköpings län, som ansåg den nu tillstyrkta anslags-summan
Då det i denna § alternativt bestämda straff af fängelse vid vatten och bröd för den, som från mätning till beskattning undansnillar något af det bränvin, som tillverkas m. m., icke ölverensstämmer med de åsigter, som i den sednare tidens lagstiftning gjort sig gällande och enligt hvilka vattenoch brödslraffet endast användes, då tillgång (ill ådömda böter saknas, men fängelse med arbete, då bötes-straffet anses för lindrigt, så har, för likformighet i lagstiftningen, ifrågavarande straffbestämmelse blifvit, på sätt förslaget visar, utbytt mot fängelse med arbete från och med två till oell med sex månader. Slutligen och enär, genom de af Rikets Ständer nu antagna förändringar i bränvinslagstiftningen, ganska många af dem, hvilka hittills utöfvat bränvinsbränning, icke torde blifva i tillfälle att med handteringen fortfara, samt en mängd enkel bränvinsredskap till följd häraf blifva obrukbar, och då det är af vigt att, till förekommande af lönnbränning, så mycken enkel redskap som möjligt aflemnas och göres till bränvinstillverkning obegagnelig, men det icke är nog att metallens värde ersättes efter hvad den skulle gälla i handel såsom material till annat ändamål, utan billigheten äfven fordrar, att någon godtgörelse lemnäs för det å redskapen nedlagda arbete, hafva Rikets Ständer funnit godt, alt all enkel redskap, med eller utan mäskvärmare, skall, till de delar densamma utgöres af koppar eller malm, för allmänna medel inlösas med en fjerdedels förhöjning utöfver del värde af gammal koppar och malm, E. K. Majit täckes i nåder fastställa; och äro härom närmare bestämmelser intagna i 72 § af hilagde förslag. Hvilket allt Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, med anhållan, att E. K. Majit täcktes i nåder godkänna bifogade förslag till Förordning, angående vilkoren för bränvins tillverkning samt låta utfärda författning i ämnet. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 15 Augusti 1860. Bih. till B. St. Skrifvelse N:o 106. Förslag* till Förordning \ angående vilkoren för bränvins tillverkning. Art» I.
Tillverkar någon samtidigt bränvin å samma egendom uti Hera brännerier eller i samma bränneri med flera särskilda redskap, eller å annat ställe än han uppgifvit; bote från och med 50 till och med 1,000 r:dr. §• 62. Den, som tillverkar eller destillerar bränvin med ostämplad redskap, bote 20 r:dr. 17 § 63. Uti de i 59, 60, 61 och 62 §§ omförrnalda fall af oloflig bränvinstillverkning vare de vid förbrytelsen nyttjade redskap, det i bränneriet samt dertill hörande förvaringsrum vid beslagstillfället befintliga bränvin och de kärl, hvari det förvaras, förbrutna. Kan det styrkas, att någon del af bränvinet är lolligen tillverkadt; vare dock sådan del icke förbruten. §. 64. Den, som vid bränvins tillverkning i Större bränneri från mätning till beskattning undansnillar något af det bränvin, som tillverkas, eller, för sådant ändamål, begagnar tillverkningsredskap eller sprilbållare med dold öppning eller afledning, hvarigenom bränvin kan lönligen uttagas, eller bryter försegling eller öppnar eller borttager lås, som kontrollör åsatt till förekommande af det tillverkade bränvinets lönliga uttagande, straffes med fängelse vid vatten och bröd efter brottets beskaffenhet, gälde den tillverkningsafgift, som för det undansnillade bränvinet sig belöper, och bafve förbrutit redskapen, det i bränneriet samt dertill hörande förvaringsrum vid beslagstillfället befintliga bränvin och de kärl, hvari det förvaras. §. 65. Till redskap, sorn enligt 63 eller 64 § är förbruten, räknas hvarje i bränneri för kokning, mäskning, jäsning och bränning inrättad redskap* äfvensom sprithållare, der sådan finnes. § 66.
Jag ber att dels få instämma i hvad den siste värde talaren anfört, dels och dervid göra det tilliigg, att det icke hufvudsakligen är R. o. Ad:s ledamöter, hvars större del utgöres af andra än landtman, utan BondeSt:s ledamöter, som hafva behof af att få för det kommande tjenstehjons-året ombestyra sina hem och sitt tjenstefolk och jordbruk, innan de begifva sig till Riksdagen, och att således d. 1 Nov. är en olämplig tid, alldenstund tjenstebjonsflyttningen, som börjar d. 24 Okt., räcker öfver den s. k friveckan in på förstnämnde dag. För PresteSt:s flesta medlemmar är förhållandet ungefär enhända, äfvensom för en icke obetydlig del af BorgareSt:s ledamöter, hvilka hafva dels bruk och dermed förenad landshushållning, dels endast jordbruk. Jag får således förena mig uti Frih. Raabs framställning, med anhållan, att Utsk. derpå måtte göra behöfligt afseende, Frih Cederström, Rudolf: Jag har i allmänhet undvikit att vid remisser af motioner och förslag mycket orda, enär jag anser det böra öfverlemnas åt Utsk:n att bereda de till dem hänvisade ärenden. I detta hänseende inträffar här likvisst ett särskildt förhållande. Väl äger Exp:sUtsk. egentligen blott att afgifva förslag till expedition utaf de af R. St:r lättade beslut; men i detta speciella fall inträffar det undahtagsförliållande; att man icke bestämdt vet, hvem initiatifvet uti frågor, som den nu förevarande, rätteligen tillhör, enär grundlägsföreskrilt derom ej är gifven, under det grundlagarne dock i Reg:sF:n, § 49 och Riksd:sOrdn, § 2 uttryckligen påbjuda det dag vid hvarje Riksdag skall utsättas för den nästpåföljandés sammanträde; hvilket jemväl haft till följd, att under de Riksdagar, sorn förflutit efter 1809, har initiativet deri tagits dels af Exp.Utsk., dels af Talmans konferensen, och dels af enskilde motionärer.
!272 Den L9 Mars. e. m. Lene6cie-Räntor af Krigsmanshnsen och 60- nersäe Hemman samt 4v:de-delen af Krono» Tionde Spannemälen uti wissa Län. Hwartil widare komma följande: Skatteköpsmedel för Krigsmanshus Hemman, som til Skatte försaljas. vl)8ervLtions -Medel, samt Intersssen a Utlänte Laxitsler. Under alla ofwanupräknade Titlar inflyta Krigsmanshusels samtelige Inkomster; och får StatsUtssortet lii ert närmare utredande af desse inkomsters belopp samt de utgifter som åligga Låssan at bestrida, harhos bifogg en Afstrifr af den 8umEnssa Räkning för Ar 1807, som ifrän Kongl. Krigs-kollegium blifwit Stats-Utssottet meddelt. U>af Krigsmanshus-Lassans inkomster njuter Armeens pensions-Larsa 2:drMr. Detta grundar sig pä 8 § i Kongl. Förordningen af den Januarii l?57, angäende sistnämnde Lassas inrättning!, der det heter, at som Ottlcerare, Under-Oklicsrars och de i ! §. af samma Förordning nämnde Kliiitrire-Betjente nu mera icke komma at åtnjuta underhall af Rrigsmanshuset, utan af denna Lassa, sä böra Adelar af Rrigsmanshusets Inkomster ärligen til denna Lassa igenom Longl. Rrigs-Lollezii försorg aflemnas och de Adelar som öswerblifwa afRrigsmanshnsets ärliga inkomst, sedan Armeens pensionsLas-a sätt sitpandel, anwändas til Corpora lers - Den 29 Mars. e. m. 127; lers och Soldaters med deras wederlikars underhäll, pä sätt som Long!. Maji.t framdeles wille i tjäder förordna.
Prosten Lagergren, Domprosten Björling, Prosten Tellbom, Prosten Melander, Domprosten Ahlstrand, Prosten Berlin och Kontraktsprosten Holmberg; samt till Suppleanter: Prosten Eurén, Professor Selander, Doktor Björkman, Lektor Söderberg, Kontraktsprosten Forssell och Komminister Beckman. S. D. Föredrogs ånyo Utdrag N:o 447, af Hederv. Bonde-Ståndets Protokoll, af den 6 innevarande månad, innehållande jemte bemälde Riks-Stånds beslut vid pröfning af Särskilda Utskottets Memorial N:o 11, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 8, med förslag till Förordning, angående bränvins tillverkning, en till de öfrige Riks-Stånden ställd inbjudning att uti berörde beslut med Bonde-Ståndet sig förena. Preste-Ståndet, som icke fann skäl att med anledning af denna inbjudning frånträda sina i ämnet fattade beslut, lade ofvanberörde Protokolls-utdrag till liandlingarne. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Banko-Utskottets Memorial N:o 59, med hemställan till Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch BondeStånden, att besluta om sättet för disposition af de medel, hvarmed Bankens laneoch kreditiv-rörelse, till följd af Riks-Ståndens beslut så väl i fråga om kreditiv åt Hypotheksföreningar som om indragning af en del af fonden för Allmänna Diskonten, är vorden förminskad. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Stais-Utskottets Memorial N:o 275, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om beräkningen af Stats-verkets inkomster; och N:o 276, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande extra stats-anslag till föremål, tillhörande 4:de, 7:de och 8:de Hufvudtitlarne. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 47, med Utlåtande om Kongl.
Betänkande N:o 46. all vinna tillämpning, enär vederbörande ansell sig förpliglade all ställa sig samma cirkulär lill efterrättelse, anser Utskottet sig böra pä det säll tillstyrka bifall till motionärernas framställningar i denna del, att Utskottet vördsamligen hemställer: ali Rikets Ständer målla, uti underdånig skri frelse, hos [longi. Maj:! anhålla, dal läcktes Kongl. Maj:!, lill andnnriidjmide af det missförstånd angående. inneha Ilat af dan, (fanom 18 § t Kongl. Maj:ls Kådiga resolution på Allmogens basnär dan 11 Det ernber fl34, församlingarna i Skana, Hallund, Rilkinge och ' Bohus lån medgifna särskilda rättigheter i afseende å klockareval, i Aåder lä <1 utfärda en får klaring, hvarigenom församlingarnas räll. i berörda hänseende rwder soll atom allt /rifva/. Då hvarken klockare-tjenslernas mindre noggianna skötande eller församlingarnes betungande af substiluter torde, der församlingarne sjellve bevaka och iakttaga sina rättigheter, vara alt befara i de fall, der prestman inom Lunds stift, i följd af deras från äldre tider qvarstående rättighet dertill, innehafva klockare-lägenheter, samt jemväl med afseende å behofvel, att, i detta stift, der sacellanier i allmänhet icke finnas, dessa lägenheter må kunna innehafves af oförsedde prestman, hemslä ler Utskottet, sorn 1 öfrigt åberopar de af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet i dess vid förra Riksdagen afgilna Betänkande N:o 39 i denna del anförda skäl, att Ails Svenssons yi hände örn uppbofrände af Kongl. Brefvet den 6 Oktober 182(1 mal a lemnäs utan afseende.
(Rusttjenst-bevillningen inberäknad) Frälse-Skatte-hemman Bevillning af Frälse-räntor för 58T4^ mantal Krono-hemman D:o D:o D:o D:o D:o Gelle stad donerade Söderhamns stad d:o Hudiksvalls stad d:o Fäbodar Lots-hemman och lägenheter Rekognilions-Skogs-hemman krono gar Krono-Nybyggen med frihetsår . D:o Torp med d:o Krono-Skatte-hemman D:o Hudiksvalls stad donerade D:o ' under bruk skatteköpte, derå åboerne äga besittningsrätt D:o Militie-boställen . Ecklesiastike d:o Skattlagda, obebyggda Torp, Utjordar, Urfjellar, utan mantal, Myrslotter med flere lägenheter, som ej inbegripas under något hemmans ränta, skatte D:o D:o D:o krono Oskattlagda, bebyggda, deribland 2,179 åt soldater och båtsmän å lifstid upplåtna torp D:o obebyggda lägenheter Backstugor Bebyggda lägenheter, afsöndrade från hemman, under ständig äganderätt . D:o D:o på viss tid eller lifstid Skattlagda Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, som ej under något hemmans räntor inbegripas skatte D:o dels skattlagda, dels bortarrenderade Tull-Mjöiqvarnar med tillsammans 180 pär stenar Tull-Sågqvarnar, grofbladiga l):o finbladiga D:o med rätt till köptimmer från kronans sko Husbehofs-Mjöl-qvarnar D:o Såg-qvarnar Stampar Stångjernsverk med 115 hamrar och 166 härdar Masugnar, deribland 7 hyttor inbegripna i brukens värden Jern-Manufakturverk af särskilda slag D:o Grufvor i Gestrikland och Södra Helsingland. Pappersbruk Tegelbruk Snus-qvarnar Garfverier, deraf 3:ne äro taxerade i Gefle Färgerier Rödfärgsverk Linne-fabrik i Södra Helsingland
(Forts.) # f errarnes uttryck, att de ej stördes af musiken, Skalden C. F. Dahlgrens dotter, fröken var mera artigt än sannt, ty så snart den börGabriella Cecilia Dahlgren, afled pingstdags f. m. härstädes efter en långvarig sjukdom i en ålder af 58 år. jade, afstannade samtalet af sig själft, och de sutto lyssnande till de vackra tonerna. » Att fröken Elsa spelade, hade jag ej reda på, » sade Oskar under ett uppehåll. * » Det är också först på senare tider, hon visat på sitt vis var Eksjö äldsta någon inverklig lust därför, » sade brukspatronen. vånp.rinna, den för sina vackra väfnader och handar» Förr spelade hon som en vanlig pensionsflicka, beten bekanta enkan Christina Nordström, hvilken i men nu har hon tagit sig betydligt och sjunger dessa dagar skattat åt förgängelsen i en ålder af nå- också ganska snällt » got öfver 93 år. Gumman, som arbetade ända in i Liksom till bekräftelse uppstämdes i detta ögondet sista, utbjöd eller skänkte ofta alstren af sina blick en duett. Det var en barcarolle de sjöngo, flitiga händer åt medlemmar af svenska och danska och mjuka o c h smekande klingade tonerna ut i konungahusen, och hon kunde berömma sig af att den stilla kvällen. ha fått emottaga mycket smickrande svarsskrifvelser » Nå, min herr kännare, hvad säger du o m mina från gåfvoemottagarne. Bland dessa bref, som hon flickor? » frågade brukspatronen belåten. gärna visade, förekommer sålunda ett af prinsessan Men Oskar erlade icke den af en oskyldig faEugenies egen hand. dersfåfänga äskade tributen. Han yttrade i stäl* let med sakta röst: » Hur härligt här ä r. och hur vänliga ni äro mot mig, s o m för ett par må- I fredags åtta dagar nader sedan var fullkomligt okänd. Huru skall erhöll konung Oscar, ett besök i sin bostad å Grand jag någonsin kunna visa min tacksamhet för all Hotel i Biarritz af drottning Natalia af Serbien. denna godhet. » Den af sjukdomen veke mannens Konungen öfverlämnade därvid till drottningen en ögon fylldes med tårar.
Emellertid anmälde Utskottet, vid afgifvande af sitt förslag till Bank-reglemente den Usta påföljande Juni, att som Utskottet hade sig bekant att ofvannämnde förslag från Finans-kommittéen vore att förvänta, då icke ansåg lämpligt att rörande min motion afgifva yttrande, och ett sådant uteblef sedermera alldeles, enär Utskottet uti ett den 12:te Oktober kort före riksdagens slut allemnadt betänkande tillkännagaf, att som Finans-kommittéens förväntade förslag ännu icke då till Rikets Stander inkommit och Utskottet följaktligen fortfarande vore förhindradt att behandla min motion, Utskottet ansåg sig böra föreslå Rikets Ständer, att min motion måtte, såsom orden i betänkandet lyda, nu icke till någon åtgärd föranleda. Detta tillstyrkande, lika ovanligt i form, som Utskottets åtgärd att undandraga sig handläggning af min motion varit ovanlig, lärer dock icke kunna i tillämpningen tolkas så, att pröfningen deraf skulle tillkomma innevarande riksdags Banko-Utskott, och jag anser mig derföre, till vinnande af en sådan pröfning, böra förnya ifrågavarande motion: »Våra fmancers ställning är för närvarande föremål för en allmännare uppmärksamhet. Sådant är ock naturligt. Under det man med glädje ser en förut icke anad utveckling af industrien i nästan alia rigtningar, med en deraf följande jemn sysselsättning för arbetsklassen, och att denna klass härigenom sattes i tillfälle att betydligt förbättra sina lefnadsvilkor, kan man ej undgå anmärka landets allmänna och enskilda sig mer och mer ökande skuldsättning hos utlänningen, och sådant oaktadt ett inom landet stigande begär efter större tillgång på rörelsemedel, ohämmadt af en jemförelsevis hög räntefot, — och man frågar sig, icke utan oro, om tillståndet i sin helhet betraktadt är tillfredsställande och om den dubbelbana man beträdt, kan och bör fullföljas till allmän och enskild båtnad.» »Ett försök att besvara denna fråga skulle föra utom de gränser, som måste bestämmas för denna framställning.
Den del af grund-fonden, hvarom i 1 mom. af denna § förmäles, bör i Landtränteriet, eller annat säkert förvaringsrum, nedläggas uti kassakista-med särskilda lås, dertill en eller flere af direktionens ledamöter och ett af Wår Befallningshafvande utsedt allmänt ombud håfve hvar sin nyckel. §. 7. Förr än enskild Bank må öppnas och träda i verksamhet, skall inför Wår Befallningshafvande styrkas: a) att, på sätt lagen för enskilda Banker stadgar, så väl det af Oss utfärdade tillstånds-brefvet, som ock bolags-regloröa, blifvit i hufvudskrift förevisade för Rådhus-rätten i den stad, der Bankens hufvud-kontor är beläget, och i Rättens intecknings-protokoll intagne, samt att Rätten låtit i allmänna lidningarne införa kungörelse om det ingånsna bolaget; b) att uppgift på delegarne i bolaget blifvit till samma Rätt aflemnad och uti dess intecknings-protokoll intagen, samt i allmänna lidningarne kungjord; c) att till Banken blifvit inbetald minst hälften af det i rikets mynt uti bolagsreglorna bestämda tillskott, äfvensom att handlingar, af bolaget efter pröfning godkände, äro till Banken aflemnade såsom säkerhet för inbetalning af återstoden åsamraa tillskott inom ett år derefter; öfver fullgörande hvaraf Wår Befallningshafvande ege hålla tillsyn; d) alt de hypotheker, som, enligt nästföregående §, skola utgöra säkerhet för den öfriga delen af grund-fonden, blifvit af bolaget i föreskrifven ordning godkände och till Banken inlemnade. §. 8. Mom. i. Enskild Banks tryckta eller graverade kredit-sedlar eller andra löpande förbindelser, hvarå ränta icke är utfåst, skola vara ställde tili innehafvaren att vid anfordran inlösas och må ej lyda å mindre belopp än G R:dr 32 sk. B:ko, motsvarande 2 R:dr 24 sk. silfver; Bankooch Lag-Utskoltens Betänkande, N:o 1. 7 Mom. 2. Enskild
Nog vitsordade Hr Cederschiöld med mycket säkra ord, att den talare, som näst före honom upträdde emot mig, hade så grundligt vederlagt de skäl, jag anförde emot detta förslag, att någon ytterligare vederläggning icke behöfdes, och visserligen har jag på äldre dagar förlorat något af min hörsel; men så starkt har den dock icke deklinera!, att jag icke hört hvad Gr. Lagerbjelke yttrat, och deraf kunde jag alldeles icke inhemta, att ens ett enda skäl af dem jag anförde, blifvit af honom vederlagdt. Tvertom förbigick han dem med tystnadens vältalighet, och anförde blott undantagsfall, nemi. sådana, som att det inom något Utsk. kunde förekomma frågor af den vidlyftiga beskaffenhet, att för deras handläggning erfordrades lång tid, hvarunder de Riksdagsmän, sorn icke tillika vore ledamöter af detta Utsk., skulle få gå och göra ingenting. Vid har jag varit med vid Riksdagar alltsedan år 1823 och har således någorlunda erfarenhet af förhandlingarna dervid; men under dessa 3(i år har icke en enda gång inträffat det fall, som Gr. Lagerbjelke omförmält. Jag frågar eder då, M. Hrr, om icke verkligen detta fali hör till undantagen, och att då uphöja dem till regel och dertill en regel, som skulle införas i Grundlagen, iir något så besynnerligt och så emot all logik och tankegång stridande, att jag icke kan annat än förundra mig öfver, att Hr Gral kunnat anföra något sådant till stöd för förslagets antagande. Under den s. k. Frihetstiden borde viii, om någonsin, prorogation hafva funnits, emedan R. St:r då kallade sig Rikets allena maktegande Ständer; men man tänkte icke då uppå att göra en så beskaffad förändring, och icke desto mindre antogs under denna tid 1734 års Lag, som ännu gäller i de flesta delar, och på hvilken man hade arbetat i mer än 5 0 år. Någon prorogation af Riksdagen för att medhinna granskningen af denna lag, sattes icke ens i fråga. Hvad beträffar det andra skälet, som Gr. Lagerbjelke anfört, nemi. att krig kunde inträffa, som gjorde det nyttigt att R.
Sistnämnde fond, för närvarande sålunda fördelad, att Handelsoch Näringsdiskonten i Slockholm innehar R:dr 1,767,900: Götheborgs Låne-kontor 800,000: Malmö d:o „ 382,100: Wisby d:o „ 50,000: utgör tillsammans R:dr 3,000,000: och den till kassa-kreditiv afsatta „ 1.900,000: tillhopa B:ko R:dr 4,900,000: I Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. 53 Om della belopp med R:dr 100,000: höjes till R:dr 5,000,000: om af denna summa minst . 2,000,000: R:dr B:ko afses i oell för kassa-kreditiv åt enskilda; om vidare dylika kreditiv få beviljas till 20 procent utöfver 2,000,000 R:dr. samt om slutligen dessa fonder till en sammanslås, med rättighet för Fullmäktige att lill kassa-kreditiv anvisa den del af ofvanberörde 3,000,000 R:dr, som icke upptages till diskontering och utlåning; så och under förutsättning derjemte, att uppoch afskrifnings-räkning lår i Banken öppnas, samt att de derå inflytande medel i denna låneoch kreditiv-rörelse användas; torde nödig förstärkning af denna fond vara beredd och den fruktan undanröjd, att Banken skall sakna utväg att tillfredsställa lånesökandes anspråk på låneoch kreditiv-understöd. På grund ai hvad nu anfördt blifvit, får Utskottet tillstyrka, 55:o. a. att fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar samt till kassa-kreditiv bestämmes "till 5,000,000 R:dr B:ko; b. att af denna fond tillhandahållas: Banko-Diskont-Verket 2,850,000,-hvaraf till Kassa-kreditiv 1,000,000:
De StatsUtskottet härom meddelte handlingar upplysa, att Musikaliska Akademien uti underdånigt Memorial, d. 24 Marti 1820, anmält, att den gåfva af tillsammans 10,000 R:dr Banco, som till Akademiens försättande uti behörig verksamhet och underhållande af en med nya stadgarne förenlig läro-anstalt, åren 1813 och 1814 blifvit af Kongl. Maj.t i Nåder gifven och hvaraf 2000 R:dr årligen, tillberörde ändamål, borde användas, genom 1462 Stats-Utskottets Betcinkanden. penningarnes forrantande och en noga hushållning, varit tillräcklig för Akademiens behof från och med senare hälften af år 1S14 till och med år 1819 samt att behållningen vid sistnämnde års utgång, 3,311 R:dr 11 sk. 4 r;st gåfve Akademien tillgång, att bestrida de med nya Staten förenade utgifter under år 1820 och en god del af 1821, efter hvilken tid Akademien, hvars inkomst genom räntan af sin gamla fond och anslaget af Nummer-Lotteri-medlsn, högst uppginge till 450 R:dr, knappt tillräcklige för de utgifter Akademiens blotta tillvarelse kräfva , skulle, i brist af medel, se dess undervisningsverk aldeles förfalla, derest Kongl. Majt ej täcktes i Nåder bifalla Akademiens underdåniga anhållan, att för det tillkommande få sig af allmänna medel anslagen en årlig summa, lika med hvad Akademien af ofvanberörde Nådegåfva förut egt att årligen disponera, eller till hvad belopp Kongl,. Maj:t kunde i Nåder anse vara för ändamålet lämpligt och blifva att tillgå.