Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr, o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts förevarande hemställan och dels afslag derå, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till samma hemställan och, då dervid svarades många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. 21 ista, 22:dra och 23:dje punkterna. Utskits hemställanden biföllos. 24:de punkten. Frih. Liljencrantz: Jag vill icke trötta R. o. Adin med att upprepa de skäl jag förut anfört, utan anhåller endast om afslag å denna punkt. Frih. Klinckowström: Jag vill icke trötta R. o. Ådm med att upprepa de skäl Ufskit anfört, utan anhåller endast oro bifall till denna punkt Den 26 April t. ut. 563 Hr Olivecrona: PS enahanda skäl jag hade äran anföra vid 17:de punkten angående lön åt en adjunkt vid Upsala akademi, får jag vid denna punkt anhålla att R. o. Adin ville bevilja elt anslag af 2,500 rdr lör en adjunkt i den högre lönegraden vid Lunds universitet. H. Exc. Hr Gr. Sparre: På de af Iir Olivecrona förut anförda skäl, ber jag att med honom få instämma i yrkandet, att lön åt en adjunkt i kirurgi och obstetrik vid Lunds universitet måtte anslås och ett belopp af 2,500 rdr i sådant afseende ställas till Kongl. Maj:ts disposition. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, alt derunder hade yrkats dels bifall till Utskits förevarande hemställan, dels af Hr Olivecrona att R. o. Ad:n, med afseende å behofvet af en adjunkt i kirurgi och obstetrik vid Lunds universitet, mätte bevilja ett årligt anslag af 2,500 rdr tili en ytterligare adjunktslön vid nämnde universitet, och dels af Frih. Liljencrantz, att Utskits hemställan skulle afslås.
(Halfva lå ncsumman) inom Östergöthlands län: till strandägarne omkring sjön Tåkern i Lysings, Dahls och Göstrings härader, för sänkningen af nämnde sjö, hvilket lån skall återbetalas genom erläggandet af 1,598 Pcdr 34 sk. 2 rst. årligen under J 4-Jårs lid från och med år 1848, på Gottland: till Prosten P. Wallgren, för utdikningen af Burge-myr i Ekstads socken af Hubblinge ting, emot årlig inbetalning af 5 procent å ursprungliga lånesumman, dervid 3 procents ränta beräknas för kapital-återstoden; hvilken betalningsskyldighet skulle vidtaga innevarande år, . , delägame i utdikningen och aftappningen af Elingheims mvr inom Hanguare, Tingstäde och Stenkyrke socknar, emot årlig inbetalning af 8 procent å hela lånesumman under 14y år efter 1852 års slut, „ dito i utdikningen och aftappningen af Martebo-myr inom Martebo, Lockrums, Weskinds, Stenkyrke, Tingstäde och Lummelunda socknar, emot dito dito, . inom Kalmar län: till deltagarne i vattenaftappningar inom Dörby och Kläckeberga socknar af Norra Möre härad, emot dito dito efter 1851 års slut, , Kapitenen P. Hammarsköld, för utdikningen af Arvidsmåla mosse i Misterhults socken af Tunaläns härad, emot dito dito, .. deltagarne i utdikningen af kärrtrakten Fänet inom Thorsås, Wissefjerda och Arby socknar i Södra Möre härad, emot dito efter 1853 års slut.
Den, som anser, attj den föreskrift i Banko-reglementet, hvilken kommer att motsvara 1 morn., l:a punkten af 196 § skall lyda, som följer: »Alla reversal, ehvad de utgifvas för nya lån eller omsättning af redan erhållna, skola ovilkorligen, så vidt icke låntagare eller löftesmän äro af direktionen för vederhäftighet kände, vara försedda, antingen med officiella intyg derom, utfärdade af länsstyrelsen, domhafvanden i orten, magistraten eller å embetes vägnar, af borgmästaren i den stad, der de äro boende, eller och med bevis af af enskild person, för hvilken direktionen hyser fullt förtroende», röstar ja, den, det ej vill, röstar nej; vinner nej, kommer nämnde föreskrift, att erhålla denna lydelse: »Alla reversal, ehvad de utgifvas för nya lån eller omsättning af redan erhållna, skola ovilkorligen, så vidt icke låntagare eller löftesmän äro af direktionen för vederhäftighet kände, vara försedde med officiella intyg derom, utfärdade af länsstyrelsen, domhafvanden i orten, magistraten, eller, å embetes vägnar, af borgmästaren i den stad, der de äro boende». Den uti 37;de punkten tillstyrkta förändring af Banko-reglementets 198 § är väl bifallen af Ridderskapet och Adeln; men som de öfriga Riksstånden af slagit hvad Utskottet tillstyrkt och antagit ofvannämnde § i reglementet, kommer densamma att oförändrad bibehållas. Banko-Utskottets Utlåtande, JYS 3!). 15 Den uti 44 och 45 punkterna föreslagna fördelning på de särskilda
Den 28 December. den förändring att i st. f, orden »genom indragning af silfver» infördes orden »genom indragning af lånet eller kreditivet», samt derjemte propos. till bifall å denna punkt utan förändring först blifvit framstäld, hvarvid ropades starka Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 PROTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖGLOFLIGE aaiMDaamaaaa u lin aaaai» VID jTöflttma Utkö&oflen i ^tockljolm ÅRE» 1850 oell 1851. Sjette Häftet. +i9\>£ £>£«-*** STOCKHOLM. Hörbergska Boktryckeriet, 185 1. .5. "■ ■ > ' :! rA q ) !'• Ö ii . Onsdagen den 23 April 1851. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 5 prot.utdr. för d. 19 dennes. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Hevilla. Ulsk.; efter N:o 2227 Hr dorchimont, Vilhelm Albrecht, och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 358 Frih. Lagerbring. Fullm. Frill. Stjernstedt, Lars Fredrik. Öpnades jemväl Hrr Elektorers listor vid val af Utsk:s ledamöter, under permitlerade ledamöters frånvaro; och hade dertill blifvit utsedde i Bevillnings-Utslcottet. Under ordinarie ledamoten n:o 389, Frih. von Kramer, Robert Fredrik, beviljade 3:ne veckors ledighet från d. 22 dennes. N:o 1352 Hr Rongenhjelm, Fullra. Gr. Lagerberg, Carl Sven Axel. Banko-Utskottet. Under den ordinarie ledamoten u:o 2052 Hr von Hultenheim, Fullm. Hr af Geijerstam, Carl, från och med d. 24 dennes beviljade 2;ne veckors ledighet, N:o. 1991 Hr Skjöldebrand, Carl Fredrik. Uplästes ett af Hr Ma uner skants, Carl
Sedermera i Februari voro Gottländska resande under Öfverfarten af Calmar sund i största lifsfara. Äro nu helsa och lif föremål, åt hvilka man är skyldig att egna sorgfällig vård och omtanka, så torde det medgifvas, att en medborgare, som är make och familj-fader, icke bör af Staten åläggas att, under sådana omständigheter, dem äfventyra, 'och det endast i ändamål att möjligen kunna bespara en utgift af 160 R:dr. På grund af hvad jag sålunda anfört, skulle jag tio, att den nedprutning i det af Prosten Klingvall sökta förlängda Dagtractamente, hvilken, genom en obetydlig piluralitet, sammansatta Statsoch Banco-Utskotten nu kommit att föreslå, icke är Rikets Höglofl. Ständer värdig.” Häruti instämde Prostarne S. Ahlgvist, Kongl. Hof-Predikanten Lars Tunelius, Doctorerne G. Hvasser och Björkman, Berlin och Professor Tho mander, 4 Statsoch Banco-Utshottens Utlåtande, Mo8- Rättelse: Uti Stalssamt Allm. Besv.-Utsk. Utlåtande, N:o 1, sid. 33 rad, 3 står: Litt. C. läs: Litt. B. i ■ i" STOCKHOLM, ecksteinskA boktryckeriet, 1840. Statssamt Allm. Des v.- och Eken.-Utskottens Betänkande, No 9. r N:o 9. Ank. lill Exp. Uuk. den 1 Äng. kl. 10 f. ra. Betänkande om bildande af Undervisnings-anstalter för Skeppsbyggeri, samt anslag dertill.
Vid efterfrågan om vaccinationens framgång, tillkännagaf Klockaren Hellberg, såsom vaccinateur, sig nu icke äga matiere (material), likväl hade han sådan ifrån Stockholm reqvirerat — Församlingens innevånare upmuntrades, at, när Hellberg någon sådan erhåller, villigt låta sina barn underfå denna operation. 8vo, Anmältes, at taket på klock-stapeln vore så förfallit, at en ny dess täckning nästa vår borde företagas — Under öfverlägningen härom, föreslog Inspector Blomberg, täckning med järnplåtar såsom varaktigast och jämförelsevis lindrigast — Församlingens ledamöter, som funno 1 svårigheten vid at kunna anskaffa spån, förklarade sig vilja ingå i In-spector Blombergs förslag, såvida det icke blefve för kostsamt; dock, at i fall en sådan täckning skulle företagas, borde utur kyrko cassan, om icke hela, åtminstone en del af kostnaden bestridas — Som nu ej något kostnads förslag öfver täckning med plåtar, kunde upgifvas, upsköts målet till en annan sammankomst, och lofvade Inspector Blomberg, at under tiden sådant anskaffa, af någon, som förstode dylikt arbete. Fattig föreståndarena anmälte, at fyllningen vid fyllmuren kring fattighuset vore undansjunken, at en bjelke i taklaget vore felaktig och taket i brytningen så gistig at yr-snö om vintren sloge in — Beslöts, at detta skulle nästa onsdag lagas, hvartill kör och dränge dagsverken af sexmännen skulle upbådas — Olof i Skräptorp åtog sig bjelkens lagning, mot betalning utur fattig cassan. In fidem, under Pastors Herr Prosten Manecks sjukl.(ighet) Carl Hallgren32) Adj:(unkt) Pr. et P. Eric Carell And: Blomberg Anders Olofson Efter skedd pålysning, hölls allmänn Vallborgmässo Socknestämma med Stora Malms församling den 29 Maij 1808, då följande förehades. lmo. Uplästes, godkändes och underskrefs protocollet, hållit vid förra socknestämman; äfvensom förledit års räkenskaper öfver kyrko och fattig medlen. 2do.
Ehuru enkel, blyg, och till och med ödmjuk, erbjöd Elin aldrig till förtrolighet; Vi hafva redan hört att ett af Fru Wahls fel var att ”låta folk sätta sej på näsan på sig” – Fru Wahl var rätt och slätt en hvardagsmenniska, Elin mera ett eteriskt väsen, och likväl, och oaktadt allt detta, kom man i Fru Wahls sällskap lätt att tänka på Elin, talade i Elins gerna om Fru Wahl, och slägttycke dem emellan fanns verkligen, och Gösta, som ingenting om det visste, hade mycket godt deraf. Utom det stilla fredliga Hem der Gösta funnit en Moder, tog verlden vid med sina menniskor och deras sträfvanden, deras bekymmer, deras lidanden och deras sorger. Hvem har lidit djupt och icke önskat kunna bespara andra, hvad man genomgått sjelf? – Åtminstone var det icke Gösta – Han började tänka på andra – ett godt lifstecken – tyckte Fru Wahl, som besynnerligt nog alltid mera räknat på hans själ än på hans fysiska krafter, då hon gjorde sig hopp om Göstas lif. Nu behöfde Gösta äfven utvärtes sysselsättning och den kom ej att fattas. I alla tider hade Fru Wahl alltid gerna tagit hjelp, råd – kanske befallningar ock, skulle vi med Gertrud säga, om det icke lät för illa. Efter ett icke så långt vistande på Stånga, befanns en vacker dag Gösta vara rådande och styrande personen derstädes – Fru Wahls postdagliga bref till Göstas Doktor antogo en allt mer jublande ton – Svaren skakade väl litet på hufvudet, men Frun hoppades behålla rätt. Änskönt Gösta hvarken nystade, rensade bär, ej mer än högst obetydligt skref, och icke stort mer läste, måste Gertrud dock efterhand medgifva att han kom sig före att göra ”någontingen.”
Prins, genom Konungs och Ständers fattade beslut, blifvit förordnad att föra ordet.” H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanka förklara, att förslaget till förändring i 4^ § Reg.F. boide erhålla följande lydelse: ”Går Konungen i fält, eller —, förordne han ”tre ledamöter af Statsrådet under den ordförande, som Konungen särskildt nämner, att föra —, som 8 § stadgar. ”Departementschef, som är ledamot af Regeringen, upphöre ”under tiden att vara föredragande.” Bifölls. 99 § Reg-F. Frih. Ehrenborgh: Det är mot min egen mening,som jag nödgas fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att, då R. o. Ad. ogillat Constit.Utsk:s förslag om Just.departementet, så beskaffadt som Constit.Utsk. föreslagit, benämningen Just.departements-expedition, som här blifvit införd i stället för Nedra Just.revisionen, blefve ett oegentligt namn; ty enligt det beslut, R. o. Ad. (allat, kommer Just.ministern icke att hafva att göra med Högsta Domstolen och således icke heller med den dithörande delen af Just departementet. Jag öfverlemnar ät de Hrr, som varit af motsatt mening med mig, att finna ett lämpligare namn, än det af Just.departements-expedition. Hr Dalman: Jag är till en del förekommen af Frih. Ehrenborgh oell anser här lämpligare böra stå Just.expeditionen i stället för Just.departements-expeditionen; men jag hemställer till R. o. Ad., om icke äfven en annan redactionsförändring i denna § bör aga rum, i öfverensstämmelse med redactionen i 35 §, hvarest står: Presidenter och chefer för Collegier eller i dessas ställe inrättade verk, så att qq § blefve så lydande: ”R St:s Just.ombudsman må — Högsta Domstolens, Just.expeditionens, Hofratternas, Collegiernas eller i dessas ställe inrättade verks och alla lägre domstolars , då han det öskar.” Frih. Palmstjerna:
Men Kongl. Majit har i nådig skrifvelse den 14 Oktober 1856 förklarat, att "då de bestämmelser, hvilka nu i 26 Kapitlet 2 § Byggninga-Balken förefinnas i afseende å Kyrkoherdens och församlingens ömsesidiga skyldigheter vid underhållandet af de så kallade laga husen å prestebord, innefattade endast de allmänna grunder, efter hvilka en sådan skyldighet skulle mätas, hvaremot Rikets Ständers förslag åsyftade ett omständligt uppräknande af alla de fall, In i.ka vid tillämpning af dessa grunder kunde uppkomma, men samma förslag, i stället för att afhjelpa de brister, det gällande stadgandet nu må hafva och deråt bereda större tydlighet, skulle gifva anledning till större stridighetei än nu, då, om ej sådane stundom uteblifva, dock 1 allmänhet billighet och ömsesidiga medgifvande!] ligga till grund för hvad som beslules och verkställes; så och då derjemte förekomme, att förslaget, ehuru det afsåge en lagförklaring af hvad nu vore stadgadt, i flera delar måste, på sätt anmärkt blifvit, anses innefatta en verklig förändring af den gällande lagen, och följaktligen ej kunde såsom förklaring af lag med verkan äfven på förhållanden, som uppstått före utfärdandet, antagas, hade Kongl. Majit i
I första klassens städer är minimum för handlande 20 r:dr, motsvarande 400 r:dr r:gs inkomst: en mindre inkomst än 400 Den 14 Maj f. m. 423 r:di' kan väl ej en handlande äga, om lian på den skall kunna lefva; och då dessutom enl. en sednare § afkortning tillätes äfven af delta minimum, derest inkomsten bevisligen är mindre än den supponerade minsta; skulle jag icke tro klassifikationen böra bibehållas, såsom dels förfelande det dermed afsedda ändamål dels ock i lägre klasserne nedsättande afgifterne, ty det är temligen kändt, att maximioch minimi-labeller hafva med hvarandra nära syskontycke. Hr Printzensköld: Sedan Grefve af Ugglas framställt det lika oriktiga som olämpliga i den klasifikation, som förekommer i Bevillms-förordn. samt dervid framlagdi de klara och tydliga skäl, som tala för denna oriktighet, återstår för mig intet annat än att med honom mig förena i den vördsamma anhållan, att klassifikationen mätte ur Bevillms-förordn. uteslutas, ty, på sätt Gr:n ganska träffande yttrade sig, om syskontycket mellan maximioch minimi-labeller, då de upslällas i beskattningsväg, följden häraf blifver oftast den, att rainimi-tabellen uteslutande kommer alt tillämpas. Hvad den ifrågavar:de klassifikationen beträffar, så behöfver man endast kasta en blick på densamma för alt finna dess olämplighet. Man har t. ex. i 3:dje klassen upsatt städerne Westervik, Uddevalla, Ystad, Borås, Linköping m. II.: nu frågar jag: kan väl staden Borås i sin rörelse och handel, belägen in i landet, jemföras med städerne Ystad, Westervik, Uddevalla, hvilka icke allenast drifva en betydlig utländsk handel ulan jemväl, i synnerhet Westervik, idka skeppsbyggeri och hafva ett betydligt antal skeppsredare.
Såsom nyss är förmäldt qvarstår införselsförbudet å den förra af dessa rubriker. Å den sednare åter hafva Borgareoch Bonde-stånden, i enlighet med Utskottets förslag, beslutat nedsätta införselstullen från 9 r:dr till 8 r:dr 24 sk. skeppundet; äfvensom samma Riksstånd godkänt Utskottets förslag att nedsätta utförselstullen å ”smältstycken” från 12 till 4 sk. skeppundet, Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet hafva deremot bibehållit ifrågavarande nu gällande tullafgifter å rubriken ”plåtar, oförtenta, öfver 6 lispunds vigt stycket’" och å ”smältstycken.” Till sistbemälda 2 Riksstånd hemställer Utskottet, alt de ville frånträda sina beslut härutinnan och antaga Utskottets af de två andra Stånden godkända förslag. I annat fall måste följande omröstningar anställas: 16 Bemllnings-Vtskoltels MemorialN.-o 33. 185:o Den, som bifaller Utskottets förslag, att nedsätta införselstullen å plåtar, oförtenle under § tura tjocka, öfver 6 lispunds vigt stycket, till 8 r:dr 24 sk. skeppundet, röstar Ja ; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies gällande införselstull, 9 r:dr per skeppund, och 186:o Den, sorn gillar Utskottets förslag, alt utförselstulien å Smältstycken nedsättes från 12 sk. till 4 sk. skeppundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles gällande utförselstull oförändrad. I öfverensstämmelse med Utskottets Förslag liar Borgare-ståndet besluta t, att jerntråd skulle från bufvudrubriken trud till jern öfverflyttas, och att införselstullen derå skulle nedsättas från 6 sk. till 4 sk. 6 r:st skålpundet.
Då denna åsigt gjort sig gällande hos trenne Riks-Stånd, föranlåtes Utskottet nu föreslå, att Rikets Ständer måtte, Ridderskapet och Adeln med frånträdande af sitt förut i frågan fattade beslut, antaga följande voteringsproposition: “Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att Rikets Ständer, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga förslag, medgifva, att de för Flottans befälsoch underbefälspersonal nu anvisade medel må, för tillämpning af de uppgjorda lönestaterna för Kongl. Flottan och Kongl. Skärgårds-artilleriet samt för organisationens fullständiga genomförande, fortfarande och framgent blifva använda, — röstar •U a; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Preste-Ståndets mening, beslutat, att, utan att ingå i pröfning af det förslag till förändrad organisation af Flottans officersoch underofficerspersonal, som Kongl. Maj:t framlagt, bifalla, att de för bemälda personals aflöningsstater nu anvisade medel må fortfarande utgå.“ 2:o.
Men, sedan Utskottet, genom anmärkningen hos H. R. o. A., fått kunskap om deras tillvarelse, har Utskottet ifrån vederbörande StåndsCanzlier begärt, och, genom ordentliga ProtocollsUtdrag, erhållit del af de åberopade Besluten. JVu och ehuru Högv. PresteStåndet och Vällofl. BorgareStåndet låtit, genom deras Secreterare, föranstalta om prenumeration och försäljning, genom Bokhandeln, af sine Protocoll; och såmedelst synas hafva godkänt hvad Utskottet, uti Betänkandet N:o 25 löreslagit, i afseende på RiksStåndens Secreterares åligganden, i frågan om tryckningen af RiksStåndens Protocoll samt redovisningen för upplagorne deraf; har Utskottet likväl, i anledning af anmärkningarne, velat tillstyrka den jemkning, att med Protocollens aflefverering till R:g:sContoret må förhållas, i närmaste likhet med hvad R. H, SUr, i afseende på Bihanget till RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag beslutat; och att i följd häraf, det må vara RiksStåndens Secreterare öppet lemnadt, att låta, i den mohn tryckningen fortgår, aflemna upplagan till R:g:sContoret, som föranstaltar om prenumeration och utdelning till prenumeranter samt redovisar, så väl härföre, som för hvad derefter utaf hela upplagan öfverblifvcr. Utlåtande, i fråga om utbetalningen af det utaf R. St:r beviljade förskott af 100,000 R:dr B:co till GöthaCanalByggnads fortsättning. Vällofl. BorgareStåndet liar den 28 sisth April till Utskottet återremitterat dess i detta ämne under N:o 107 afgifna Memorial, på grund af dervid gjorda anmärkningar, hvilka innehålla, dels att Hrr Fullmägtige i R:g:sContoret borde ställa sig till efterrättelse R.
På den särskilda Räkning, som för detta ändamål i V"xelBanken föres, och hvilken, vid 1823 års slut, upptog RrgsContoiret till godo en mot dess då utelöpande Sedelstock, Kopparskiljemynts-polletterne härunder inbegripne, svarande behållning af Fyra Millioner Tjugefem Tusen Niotiofem (4,025,090) R:dr Trettionio (3g) sk. Bancomynt, få icke utställas några lnvisningar för andra behof, än RiksgäldsSedlars inlösen Det för utvexlade RrgsSedlar inflytande Bancomynt bör ovilkorligen på samma Räkning insättas. I öfrigt och till följd af R. St:rs vid denna Riksdag fattade beslut, komma de Koppar-polletter, som tilläfventyrs hos RrgsContoiret i vexling inflyta, att till Banken lefverera s. §. 8 Enahanda grunder, hvilka, i afseende på granskningen och approbationen af Bankens småsedlar af nu bruk - ( 6 ) liga Formulairer varda, vid innevarande Riksdag, stadgade, komma att gälla och tillämpas vid granskningen och approbationen af R:gsContoirets så kallade smärre CreditSedlar, så vidt skiljaktigheten emellan de i håda Verken brukliga Formulairen sådant medgifver, och skall hvarje innehafvare af smärre R:gsSedlar, hvilka till värdet blifvit nedsatta, eller casserade, ega öppen rättighet, att desamma till ytterligare granskning efter dessa föreskrifter uti RtgsContoiret förete. a) Med samma dag, som Banken öppnas för utvexling af Silfver mot BancoSedlar, skall all tillverkning af CreditSedlar eller så kallade RtgsSedlar inställas. b) De, vid berörde tid, i förråd varande och utelöpande RrgsSedlar må uti R:gsContoirets Cassör på vanligt sätt utoch invexlas, så länge de icke äro förslitne. c) I afseende på proescriptionstiden för R:gsSedlarnes slutliga indragning, så är det öfverlemnadt till R.
den som ömmar för min nöd, Jag vore tacksam till min död, Om hon vill sända det till Beda. Jag draperier ville ha För fönstren, men det går ej bra, Och jag har gjutit tårefloder; Kan någon råda mig på fläck, Hur jag skall ordna deras veck, Så skrif till En bekymrad moder. Min fästman skall en julklapp få, Men jag kan icke hitta pä, Hvad jag till honom kunde skicka. Bland Iduns läsare kanske, Att någon kan ett råd mig ge I bref till INyförlqfvad fiieka. Skulle möjligen en förvarad hare befinnas hafva för mycket haut gout, så hjälper behandling med öfvermangansyrad, kali; dock har det gått för långt, är fara förhanden till blodförgiftning — då må man hellre afstå från att förtära den. Man söker ibland förbättra köttet af gammal hare genom att lägga den några dagar i en marinad; dock varnas för att låta den ligga för länge i en sådan, vildtsmaken förminskas, och nä- ringsvärdet försämras af syran. Rå lök bör ej heller användas därtill, den skulle snart meddela köttet en obehaglig lukt. Men fräst i smör skadar löken ej. Segt harkött blir äfven mjukare, om det lägges i mjölk några dagar. I handeln finns särskilda trancher-knifvar för hare. Bekvämast för matgästerna är väl att servera steken uppskuren utan ben; ryggköttet frånlöses och skares på snedden i atlänga stycken, lårköttet likaså. Af stommen lagas sedermera en god harsoppa. * Ofvanstående roliga skämt med en del frågor från Iduns läsekrets, väl befogadt för resten — redaktionen har ju ock redan i ett par tre artiklar uttalat sig emot de många naiva frågor, som till tidningen insändas — tillåta vi oss aftrycka ur veckotidningen » Svea ». Bed. sina utsökta Ingredienser såsom en den finaste toilette-tvål; rekommenderas särskildt för den finare toiletten Tillverkas endast hos Jag nyss ett täcke stickat ut, Men vet ej alls, hur jag till slut I kanten väl det skall ornera. Jag grubblat hela veckan mest, Om spetsar eller frans blir bäst. För svar så tacksam vore Vera. Teater och musik. Kungl. operan.
Af den 3 Juli, som samma dag blifvit lagdt på bordet, angående sättet att controllera de till Riksgälds - Contoiret från Eänen inkommande Summariska Redogörelser för Allmänna Bevillningen och öfriga Riksgälds - Contoirets fonder. 2:0 Af den 3 Juli , som den 5 lades på bordet, rörande några begärdta nya Löne-anslag å Kongl. Sundhets-Collegii Stat. 3:0 Äfvenledes af den 3 Juli , sorn den 5 blifvit laggd på bordet, i anledning af Kongl. Maj ts Nådiga Remisser om Eönförbättring för Eands-Stats-Beijeningen. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn, Robsahm. S. D. Den 7 Juli» m 8. D. Ds. nu a. nyo föredrogs Särskildta Utskottets den 30 Juni afgifna och den 5 i denna månad på bordet lagda Memorial, i anledning af väckt fråga, att , intilldess Vexel-coursen hunnit falla till alpari, och Rikets importer och exporter blifvit återställde uti jemvigt, all sjör handel må upphöra m. m., blef samma Betankande, som afstyrker den gjorda motionen, af Borgare-Ståndet bifallet. Ut supra. Ex Profocollo Carl Mag.