Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 67 öre, hvarigenom Bankens foroch korP°ra~ tlOflCV. dran för dylika lån vid 1860 års slut nedgått till R:dr 2,329: 5. nemligen: lånet till Kalmar konsistorium . 623: 99. Till följd af den genom 143 § i Banko-Reglementet föreskrifnaFastighetaiåneinnehållning å fonden till utlåning mot inteckning i fast egendom fondm* f'Ar' ro t r i *11 t» i ti r 1 t minskning. äro tran nämnda tond till Bankens Reservfond, under tiden till och med den 14 sistlidne September, öfverförda från landtfastiglietsfonden 125,000 R:dr för år 1860 och 62,500 R:dr för innevarande år, samt från stadsfastighetsfonden den i 43 § af 1860 års Revisions-herättelse omförmälda återstod för samma år af 21,000 R:dr äfvensom 20,000 R:dr för innevarande år, så att fastighets-lånefonden på det hela nyssberörde dag utgjorde 8,417,500 R:dr, deraf för belåning af egendom på landet 7,312,500 R:dr och för belåning af egendom i städerne 1,105,000 R:dr. § 44. Mot pant af fast egendom och återbetalning i sedlar voro utlåning mot den 31 December 1859 utestående R:dr 8,580,317: 9g inteckning i 7 7 fast egendom Under loppet af år 1859 hafva blifvit utgifna-. och Arbetat 1 L 0 ning i sedlar. på landtegendomar, 252 st. lån med 326,560: — „ stadsegendomar Jd) „ „ „ 39,050: — 365,610: — Transport 8,945,927; 28. 44 Transport 8,945,927: 28.
Per Larsson hade just med sin hustru haft ett kort, lågmält samtal, hvarvid de båda sågo ut, som om de talade om väderleken. «Vi får väl lof att äfven taga dem med,» hade han sagt. Moran hade sett förbi honom ut i luften. «Ja, det får vi kanske,» hade hon svarat med ett särskildt leende, som Per Larsson icke såg för första gången i deras äktenskap. Mor Per Lars var så upptagen med att duka upp kaffet under den gamla ensamma boken uppe på kullen, att hon rakt inte tycktes veta af, att de inbjudna gästerna närmade sig. Hon vände sig inte ens om, när de redan stannat bakom henne, utan fortsatte lugnt att ordna koppar och skedar. Per Larsson måste gå fram om henne och tillkännagifva deras närvaro. «Här är vi redan,» sade han med en upprymdhet, som ingen mors själ kunde taga fel af. Hon reste sig lugnt upp och vände sig om och hade framför sig redaktören, som helsade med osäkra blickar. Hon såg rakt in i dem med sina klara, blå ögon; som alltid; men hvad som i dag låg derinne i dem, det var detsamma som hennes man nyss sett kring hennes mun, – ett särskildt leende, men som gick kallt igenom redaktören, derför att han såg det för första gången. Fru Nenni räckte henne med öfverdrifven hjertlighet handen och fick en rättfram blick och en lös hand och ett fjäskfritt goddag till svar, – mor Per Lars hade blifvit ännu mera stel och styf än vanligt; men då hon tagit fru Philips i hand och dragit sin till sig igen, gjorde hon en liten rörelse med den, – en liten rörelse, som ingen kunde säga sig ha sett, men som ändock fans, – en rörelse, som om hon skakat af den något djur med en slemmig hud. I detsamma hade Elsa kommit med det färdigkokta kaffet. Hon gaf sig först till att ordna allt på duken; hon tycktes aldrig bli färdig dermed; det såg ut, som om hon i det längsta ville slippa ifrån det oundvikliga: att hälsa på gästerna. Ändtligen reste hon sig med en resolut rörelse, som alldeles var moderns; och Troedsson fick en blick, som gerna ville vara lång men icke kunde, – den gjorde ondt i honom, och han bad med sin om ännu en blick med ett annat uttryck.
D:r — d. Frågor. Skulle någon af Iduns läsarinnor vilja upplysa, om de känna något medel mot den fula vanan att bita på naglarne. Vilna. Kan någon af Iduns läsarinnor gifva mig anvisning på något verkligt bra ställe (helst i Skåne), hvarest emottages inackordering en månads tid under sommaren? Beseda. Hur skall jag få bort flere år gamla bläckfläckar ur en hvit linneduk. Majo. Vill någon ha godheten upplysa en föräldralös flicka, hur och hvar hon i höst kan komma in som sjuksköterskeelev? Svar afvaktas af 23-åring. Kan någon af Iduns ärade läsarinnor gifva mig upplysning om, hvarest man kan få köpa eller hyra ett vackert tapisserimönster, passande till tafla eller eldskärm, samt priset därpå? Selma. S v a r. Jäsning af sylter förekoninies genom att i dem blanda en knifsudd salicylsyra, upplöst i ett spetsglas konjak. Majo. Om Tina uppger namn och adress skall jag gärna stå till tjänst med ett par stycken gardinmönster. ' Putte ». Eder önskan kan troligen uppfyllas i höst, .. om Ni vänder Eder till intendenten vid Östads Barnhus, adr. Alingsås. Eä begäran sänder han Eder alla nödiga upplysningar. Cppfostran kostnadsfri. Skyndsamhet af nöden. » Bamvån *. Breflåda. £ &gt; a l l u s ' a d r e s s, af många efterfrågad, är: » Gallus », Esphult &amp; Vingåker, p. r. Vestkustbor. På förfrågan upplysa vi härmed, att en samling dikter » I vinterkväll » redan år 1887 af hr Daniel Fallström utsändes å Z. Hasggströnis förlag. Red. Innehållsförteckning:. Betty Hennings; af Georg Nordensvan. (Med porträtt). — Elfdansen; poem af C. V. Modin. — Vår söndagseftermiddagsklubb; med anledning af Aves artikel: » Sädana segrar göra vår ruin »; af M. — I forna dagar; strödda blad ur minnets album, samlade af Mathilda Langlet. V: Nummer trettioåtta, Triumf. (Slut från n:r 17.)
Krysanteus köpte sådana ödeliggande fält, insatte sina frigivna slavar till förpaktare och hade den glädjen att se skördar vaja, där förr knappt fanns fårbete. Men denna glädje var i det närmaste hans enda jordränta, ty prokonsuln Annжus Domitius kände visserligen å ena sidan den sanningen, att »där ingenting är att taga, där har kejsaren förlorat sin rätt», men drog å andra sidan härav den följdriktiga slutsats, att där någonting är att taga, där har kejsaren icke förlorat sin rätt. Den praktiska tillämpning han gav häråt var lika följdriktig som slutsatsen själv och ledde i en cirkel tillbaka till premissen: den förstnämnda sanningen. Endast den personliga avgiften »nässkatten» steg under kejsar Konstantius' tid till 26 guldstycken. Vad skulle då Krysanteus göra? Han fann sig i sin lott och tröstade sig med, att den magra, stenbundna nejden kring Aten ännu bar skördar, medan i det härliga Kampanien 400,000 tunnland en åttondedel av landskapet! lågo öde till följd av de kejserliga ämbetsmännens utpressningar. Men Krysanteus' slöseri hade icke inskränkt sig till olivplanteringen och jordbruket. Varhelst han på torg och gator fann en atenare, som skylde sitt fullblod under en trasig mantel, anhöll han denne dagdrivare med frågan: vad nyttigt kan du göra? Nu fanns i Aten en hel mängd trashankar, vilkas ädla stolthet sårades av denna fråga, fast hon var given i vänligaste avsikt, och när de på långt håll sågo Krysanteus, smögo de, hellre än att möta honom, in i en portik, en samtalssal, en barberarstuga; men många voro även de, vilka ett uppriktigt svar på hans fråga hade skänkt välstånd. Krysanteus gav inga allmosor, utan åt ålderstigna och orkeslösa kristianerna tadlade den rike mannen för denna hjärtlöshet men han ägde en beundransvärd förmåga att upptäcka, vartill människor dugde, och använda dem på deras rätta plats. Kanske var det ena dagen en avkomling av Kleon, som Krysanteus satte i stånd att driva ett garveri; kanske andra dagen en ättling av Hyperbolos, som fick låna penningar att inrätta en lampfabrik.
Maj:ts samtelige 13efallningshafvande, genom Kongl. Kammar-Collegii och Kongl. Stats-Contoirets, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning under den 20 December 1821 utfärdade Girculair-Bref, erhållit ytterligare bestämda föreskrifter till hvilka utgifter de i Landt-Ränterierne hefintelige Stats-medel förskottsvis måga ålitas, har det med Revisorernes ofvanberörde hemställan åsyftade ändamål redan vunnits; och anser Utskottet alltså all fråga om vidare åtgärd i denna del desto häldre böra förfalla, som * enligt 1822 års Revisorers Berättelse öfver deras förrättning någon erinran om obehörige dispositioner af Landt-Ränteri-medlen emot Kongl. Maj:ts Befallningshafvande då icke egt rum. I anledning af Revisorernes anmälan rörande dispositionerne, ej mindre af de 2o4 Stats-Utskottets Betänkandm. medel som influtit för exporteradt krut än af den Tull-afgift, hvilken uti Kongl. Kammar-Collegium blifvit uppburen för åtskillige från Ryssland införskrifne Spannemålsparlier, har Stats-Utskottet, enligt föreskriften uti 3o §. af Riksdags-Ordningen, begärt Remiss af Handlingarne till Constitutions-Utskottet; hvadan något Utlåtande i desse ämnen nu icke kan meddelas. I afseende på Revisorernes uppgift om förhållandet med Svenska Stats-Verkets fordran hos Norrska Stats-Cassan, för Postens förskaffande genom Sverige till Norrige, får Stats-Utskottet vördsamt åberopa hvad om nämnde fordran blifvit anfördt vid besvarandet af 1822 års Revisions-Berättelse. I anledning af Revisorernes förslag att till förekommande af proprie Balancer å Charlas Sigillatae uppbörder, Inventeringar af stämpladt Papper, böra hos försäljningsmännen verkställas tvänne gånger om året, i stället för en, på sätt uti 26 §. af Kongl. Förordningen den 3i Julii 1818 stadgas; hafva åtgärder blifvit vidtagne, hvarom
«Du hörde, hvad det är frågan om,» sade brodern, medan de otåliga och frustande hästarne i rask traf förde dem fram mot Hannarp, hvars hvita väggar blänkte framför dem i månskenet. «Du kan väl åta dig att ha honom som gäst i huset en veckas tid?» «Åhja, det tänker jag nog,» svarade hon, nästan skalkaktigt, som om hon kände lust att drifva smått gäck med brodern, hvilken satt der dum och ingenting visste. Men när de voro hemma, och hon kommit in till sig och blifvit allena, satte hon sig stilla ned i månskenet vid fönstret och grät af lycka. Och nu kommo dagar af stilla lycka, dagar som kommo och gingo, utan att hon visste någotsomhelst om dem, att de varit eller hur de varit, utom det att hvar och en af dem betecknade en utstruken siffra mera af de fjorton dagarne, efter hvilkas förlopp han skulle komma. Det yttre lif, som fylde dem, gled förbi henne såsom ett blekt skuggspel, oväsentligt gent emot detta andra lif, som rikt och fylligt utvecklade sig inom henne. Det var den der nya varelsen inom henne, hvilken liksom växte. Hon kände, att något hemlighetsfullt försiggick inom henne, men hon kunde icke säga sig, hvad det vore. Hon kände det bara, i sin kropp icke mindre än i sin själ; men hon visste icke af, att äfven hennes yttre menniska förvandlade sig, synbart för alla utom henne sjelf, — att der kom rundning öfver gestaltens former, och att gången blef fjädrande, och att anletsdragen mjuknade, att läpparne blefvo fylliga och fingo nya linier, liksom de blanka, bruna ögonen ett nytt uttryck af sinlig själ. Tills brodern en dag blef sittande och såg på henne, med eftertänksam förundran, som om han plötsligt gripit sig i att ändtligen också ha fått syn på något som han länge haft inför sina ögon. «Hör du, Mathilda,» sade han, «det är besynnerligt: men jag känner dig inte rigtigt igen. Du blir så fyllig igen, så der som flickorna äro blott en gång i sitt lif, precis som du sjelf var den gången, du var sexton år.»
S. D. Remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner: l:o i fråga om erforderligt statsbidrag till upprätthållande af den Arméens Pensions-kassa åliggande pensionering; 2:o angående pension på allmänna Indragnings-staten åt tvenne afvittrings ■!.' ndtmätare inom Norrbottens län; 3:o angående upplåtelse af mark från Eskilstuna kungs-ladugfird till skolhus'byggnad inom Klosters församling af Nyköpings län; 4:o angående upplåtelse till enskild person af norra delen af Carl XIII:s torg i hufvudstaden till bebyggande och disposition under viss tid emot tomtöre-afgift; samt 5:o angående anvisande af fyllnad i ersättningen till Wadstena Krigsmanshus-kassan och Amiralitets-krigsmans-kassan för de till statsverket indragne rusthållssamt enper-mille-afgifterne vid fastighetsköp. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse^ l;o med förslag till ändring i Kongl. Förordningen den 20 November 1845 om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof; samt 2:o med förslag till Fridlysnings-stadga för allmänna kanal-, sluss-, jernvägsoch telegraf-anläggningar. Den 1 Maj. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-[Jtskottet: l:o Kongl.
Storgubbens sänkning har blifvit delad i tvänne sänkningar med ihållande fyndighet, hvilka tillsammans lem nät - 2:o 1 nedra konstortens tvärort - 10 2860 917 278 Summna för år 1843 10 För alla Fyra åren alitsa Summa 44 1 - 9 a Bih, till />. St. Och då, ä 9 famnar årligen, 36 famnar endast skolat drifvas, visar sig att 8| famnar blifvit drifne utöfver det bestämda famntalet. Vidkommande metalltillverkningen under berörde 4 år, så hade densamma för 1840 utgjorts af inventarii-malm från 1839 och hvad sorn år 1840 brutits - 1841 dels af inventarii-malm, dels af brytningen 1842 hade af 75 tunnor malm erhållits 28 Sk® 13 LW V. V. verkbly, som under året ej blifvit afdrifvet 1843 Silfver Bly % V.V. Sk® Lffi % 8 — 10.0 62 -3-° u ion 5 69 15 4 2 9 61-AL 100 87 19 m 4 1 32 57 162| 19 Summa för alla åren hvaraf Kongl. Maj:ts och kronans tionde, som till myntet ingått, utgjort för alla åren 68 R:dr 21 sk. 1 rst. i silfver. Förutan grufvedriften hafva under dessa år åtskillige byggnader dels i grufvorne, dels i och för grufvedriltens vidmagthållande ofvan jord, såsom dammbyggnader, m. fl., blifvit verkställde. Och ehuru således
Uti Hr Gråå's reservation fiafva instämt 6 ledamöter af BorgareSt. och 9 af BondeSt., alltså hafva 7 ledamöter af BorgareSt. och alla af BondeSt. afstyrkl Utskts förslag. Jag hemställer vördsamt om propos. på afslag af StatsUtsk:s tillstyrkande. Hr Lefrén, Johan Pehr: Sällan har ett Betänk, varit så väl formeradt både i hvad sak och framställning beträffar som detta. Grunden härtill är dels sakens klara och enkla beskaffenhet, dels de goda uplysningar Utsk. haft tillfälle att inhemta om förslaget i sin helhet och sina detaljer. Jag får således till alla delar instämma i Utsk:s förslag, men vill dock tillägga att ehuru den ifrågav:de summan icke är betydlig, är den dock nödvändig; ty vid början af ett sådant arbete som nu är ifråga kan man icke tjenligen använda stora summor och den nu föreslagna synes mig tillräcklig för arbetets beredande och inledande, på ett sätt att man deraf, vid det som framdeles kommer att göras, kan skörda frukterna, emedan det alltid är nyttigt att man väl bereder det arbete som sedermera med allvar skall utföras. Jag tillstyrker på det högsta bifall till Utsk:s Betänk, och hoppas att Rikets första Stånd är det förslå som behjertar frågans vigt och deråt lemnar bifall. Hr Hjerta, Lars: Att upträda med anmärkmr mot den väckte motionen och Utsk:s Betänk, i denna fråga, rörande hvilken man har anledn. tro att R. o. Ad. redan förut bestämt sig —■ en fråga der flere talare hafva vädjat till »känslan hos Rikets första Stånd», hvilket Stånd för öfrigt till en så stor del består af militärer, som med en naturlig förkärlek skola omfatta allt hvad som hörer till deras yrke och dess utbildning, — detta kan utan tvifvel synas förmätet af den, som på intet sätt är invigd i det tekniska eller strategiska af detta ämne.
Plötsligt stannade han, kastade en blick bortom stjernorna in i det djupa hvalfvet, och sade för sig sjelf: «men är det inte en fördom?» och härvid lät han sina ögon nedsjunka i ett bråddjup, vid hvars brädd han stod. Hur hans tankar hvälfde, anar man lätt. Sedan han stått så en stund, stum och med hufvudet sänkt emot bröstet, syntes det som om han, med halft våld på sig sjelf, fattat ett hastigt beslut, ty med raska steg aflägsnade han sig från bråddjupet, som om en tjusorm sett på honom med sitt ihåliga öga, och snart var han åter nere på landsvägen. Då saktade sig åter hans gång, och med långsamma steg skred han mot hemmet. Han hade ej gått länge, förr än, långt bort i skogen, hördes det glädtiga ljudet af ett par bjellror, som förkunnade att en resande var i antågande. Ljuden blefvo allt tydligare, och slutligen hördes hofslagen af den trafvande hästen. En släda kom svängande utför backen, med tvenne personer uti, en resande och en skjutsbonde. Snart hade den hunnit upp Alexis, som likgiltigt kastade en blick åt den resande; denne åter fästade sin på Alexis, och slädan var redan ett godt stycke framför honom, då den resande ropade: «håll!» – Bonden höll in tömmarne, förmodande att någonting gått sönder, och den resande, vändande sig om, ropade till Alexis: «förlåt mig, är detta inte rätta vägen till Sätraholm?» Alexis, hvars bröst gaf en klar återklang vid den vänliga, välbekanta rösten, skyndade på sina steg, och ropade ännu på afstånd: «hvad tusan! är det inte Albert?» och det var Albert. Med ett hopp var han ur slädan och i Alexis’ armar, och ett trofast famntag var all den ceremoni, som utgjorde de begge vännernas helsning. «Jag såg då rätt,» sade Albert. «Jag tyckte väl att det var du, men jag var ej säker, och derför gjorde jag den eljest öfverflödiga frågan. Nu är jag här, som du ser, förr än du kunde tro.
LaglhskotMS Betänkande N:o 74. dömande , för att derefter först vid en följande göra början med pröfningen af arbetets serskilda delar; hvarjemte i underdånighet borde anhållas, att viss tid till Brottmåls-Lagens fulländande förelägges Lag'. Co/nitén, och denna tid ej tilltages längre, än att Lagförslaget, af Kongl, Maj:t gilladt, må kunna vid nästa Riksdag Ständerna föreläggas, dtföljdt af en sådan öfversigt, som i afseende på Civil-Lagen är nämnd. Vid granskning och öfvervägande af dessa Motioner och deraf föranledde anföranden, har Utskottet ansett de serskilda, men med hvarandra oskiljaktigt sammanhang egande frågor, som sålunda blifvit väckte, lämpligast kunna upplagas under följande punkter, Öfver hvilka, hvar för sig, Utskottet nu får till llikets Ständer vördsamt afgifva sitt Utlåtande : 1:0 Huruvida Lag-Comiténs förslag till Allmän Civil-Lag skall sä väl till grunder, som innehåll och uppställning, af Rikets Ständer under innevarande Riksdag granskas och prof vas, eller om en sä - LagUtskottets Betänkande NV, 74. 35 sådan profning bor uppskjutas tilt nästa Riksdag, samt, i förra fal let, huruvida ett serskildt fogUt" skott md för detta ändamål till* sättas. Om elei å ena sidan är otvifvelaktig! t' att förbättrandet af Fäderneslandets allmänna
Ifrågavarande svarta dam är alltså sedan 10 år tillbaka införlifvad med svenska riddarhuset. * Svensk hemslöjd I början af förra året meddelade vi, huru fru Nanny Nauckhoff på Mösa i närheten af Enköping genom att lära kvinnor ur arbetsklassen väfva kostymtyger liknande engelsk cheviot af garn, som hon anskaffade, och försäljning af tygerna satt i gång en hemslöjdsindustri, som lofvade att kunna fä stor spridninng. Då det kan vara af intresse för dem af tidningens läsarinnor, som äro vänner af den svenska hemslöjden, att fa reda pä, huru nämnda industri utvecklat sig, hafva vi skaffat oss några upplysningar därom. Tillverkningen har under det gångna året mer än fördubblats mot året förut och har den uppgått till 2000 meter, som försålts till de mest spridda delar af Sverige och äfven till Norge. I år hafva utom herrkostymer äfven klädningstyger väfts. Rätt mycket besvär måtte dock vara förenadt med en dylik industri, där garn skall anskaffas och utlämnas, väfven mottagas och öfverses, beställningar afsändas och korrespondens föras. Under året har afsändts 200 paket, mottagits och besvarats omkring 500 bref. Tacksamheten från de kvinnor, som få väfva, är btor, då de genom sitt arbete kuuna skaffa ett ej ringa bidrag till statkarlens och daglönarens små löner. i Segerns ängel ». Fröken Kale Marsden, den af oss förut omtalade unga engelska, som förvärfvat sig ett namn genom sin uppoffrande verksamhet för de spetälska i Sibirien, har nyligen från drottning Victoria fått mottoga en egenhändig rekommendationsskrifvelse, hvari drottningen i mänsklighetens namn beder alla att lämna fröken Marsden nödigt understöd. Samtidigt har drottningen sändt den modiga och energiska kvinnan en segerns ängel i guld. Ängeln står på en stor pärla, som föreställer jordklotet, och han håller i händerna ett band, på hvilket läses: » Victoria R. » Teater o c h musik. Kungl. operan förbereder till uppförande Wagners härliga opera » Tannhäuser » med hr Bratbost i titelpartiet. Sistförliden fredag återupptogs » Den stumma ».
Förslag till Instruction för nästblifvande Banco-Utskotf. 6:0. Några administrativa, oeconomiska och besvärsmål af deri Be-’ skaffenhet, att de, enligt §§. 6 och y i 11U gällande Instruction för Banco Utskottet, af detsamma afgöras med Rikets' Ständers rätt. Hvarvid Utskottet anser sig böra tillika upplysa, atty Utön! de nedah* afeifne förslagen till förändrade stadganden i 4 Art.,- äro åtskillige andre* till denna Art. hörande reglementariske föreskrifter äf Utskottet Beslutade, hvilka skyndsamligen skola5 lör Rikets Ständer anmälas, samt1 att, för Si t, till R. St . ?m»: »834 r’ih 18^5. ö Sttr.i. r Ajikl, 5 Bntteltt, Baneo-Vt skott éts Memorial Nto MW» appgöFande af fullständigt förslag till nämnde Art., Utskottet ännu af■vaktar Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, i anledning* af Rikets Hög lo fl» Ständers hemställan, oro förändrad mynt-enhet för landet; att 5 Art. är af Utskottets Caneellie-Afdelning granskad, oeb sålunda Utskottet jemväl snart i tillfälle Rikets Ständer underställa förslag tilt de förändrade föreskrifter, hvilka Utskottet anser böra i denna Art. ega r-um; och att förslag till nödige ansedde föi ändringar i 6 Art., redan i början af sisth. November månad, från vederbörande Afdelning inkommit till Baneo-UtskoUets Plenum, men sedermera måst hvila, i anseende till då Nio71 för närvarande hvilar å Utskottets bord, men de i; samma punkt omnämnde återremisser å Utskottets Memorial N:ris 84' och 8fk: hittills ej kunnat vinna handläggning af Utskottet, enär alla dertill hörande anmärkningar ännu icke från Högloflige Ridderskapet och Adelil: samt. Vallöf]. Borgare-Ståndet ankommit.
Derjemnte framkalla för höga tullafgifter, i det de minska den lofliga införseln, en oloflig sådan på sidan om den förra, och blifva derigenom äfven ur sedlig synpunkt skadliga. Då behofvet af konsumtion vaknat, låter det sig icke på denna väg tillintetgöras eller helt och hållet stäfjas; och om det antingen alldeles icke eller blott med allt för stor uppoffring kan på lofligt sätt komma i åtnjutande af hvad som fordras för dess tillfredsställande, söker det kringgå de uppresta hindren och på otillåtna vägar nå sitt mål. Nödvändigheten att söka förekomma detta gör ock uppbördskostnaden, hälst i ett land med gles befolkning och vidsträckta kuster, betydligt drygare, då bland annat en större tjenstemannapersonal blir oundgänglig för att öfvervalla de gifna föreskrifternas efterlefnad. Beträffande slutligen sättet för afgiftens uppbärande, så inverkar bland annat antalet af tullbeskattade artiklar i ej ringa grad både på rörelsen, möjligheten att vid en tulltaxas uppgörande genomföra ett system, och sjelfva uppbörden. Ju större detta antal är, dess mera hinderlig blir beskattningen för rörelsen, då denna naturligtvis hämmas mera, ju flera artiklar, som skola undersökas och tullbehandlas; dess svårare blir uppgiften att ordna dem under lämpliga beskattningskategorier, och dess större blifva uppbördskostnaderna; allt under det erfarenheten visat, att tullinkomsternas belopp, genom vissa för ändamålet lämpliga större förbrukningsartiklars behöriga beskattning, mer än väl kan hållas uppe och ökas, med förenkling i detta hänseende, liksom med minskning i allmänhet i tullsatserna. I England utgjorde år 1826 de tullbeskattade artiklar nes antal 1,280 stycken samt bruttobeloppet af tullinkomsterna 19,562,000 £; hvaremot år 1863 dessa artiklars antal belöpte sig till endast 142 stycken, under det tullinkomstens belopp uppgick till 23,232,000 £. Det förra hade följaktligen minskats med 89 procent, det senare ökats med omkring 18 procent, oaktadt de betydliga nedsättningar i tullafgifterna, som å vissa artiklar jemnväl egt rum.