Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
A ena sidan har det val icke kunnat undfalla Riksens Ständer, att i manga fall svårigheter mott för utbekommande af en sadan ersättning af kaparen. —- Men då å den andra T/nderdäriiga SkriJvelter'. otvifvelaktig! är att de ifrågavarande ersättningsanspråken hnfvudsakeligen stödja sig derpå, att Sven-k 4 Staten icke skall kunnat skydda sine undersater' från våldsamheter af andre Magters undersåter , eller för desamma skaffa egne medborgare upprättelse emot desse sistnämnde; så enär hagon Statens skyldighet till activt försvar emot dylilte oförrätter icke rimligen kan begäras, och Svensk man icke eller anses hafva saknat skydd af sin Regering, då han fått njuta den främmande Magtens lagar tillgodo, lärer det förhållande, som derefter emellan honom och kaparen uppstår, vara af alldeles enskild natur. Vid bestämmande af ett uppbringadt skepps värde hafva Committérade ansett det sista köpebrefvet böra ligga till grund; Tilen då sådant icke varit företedt har det i allmänhet vid Assurancen antagne värde af 150 R:d per läst för ett ekfartyg och joo R:d för ett furu-fartyg blifvit af Gomtnitterade uppfördt. Men då ett i fullgodt stånd inköpt fartyg, inom få år försämradt, kan nedfalla långt, under inköps-summan , hvaremot ett i sämre skick inköpt fartyg, genom derå använd reparation, kan betydligt stiga i värde utöfver hvad detsamma vid inköpet kostat, utan att desse förhållanden af köpebrefven skönjas, så synes denna handling icke vara någon tillförlitlig norm för utrönande uf ett uppbringadt fartygs värde. Då likväl någon viss måttstock för bestämmande häraf bör fastställas, som vidalia hithörande fall må kunna tillämpas, hafva Riksens Ständer, med jemkning i de af Committerade antagne värde-summor, fastställt, att för hvarje fartyg i vanligt segelbart stånd ersättning, då dea Underdåniga Skrifvelser.
Men under ett sådant fälttåg vore det för armén högeligen af nöden att på sin flank ega ett flytande artilleri till sitt stöd och biträde. Men egentliga orsaken till Hr Brakels förakt för de mindre fartygen, är de grundåsigter, som hysas af honom, och som delas af mera än en sjöman, att Svenska flottans förnämsta, för att ej säga enda, åliggande är att hindra en fiendes landstigning på Svensk jord, samt att härpå jemte försvaret af kuststräckan bör hela vår försvarsplan hvila. Detta, Mine Hrr! är en så grundfalsk åsigt, att jag tror hvarje tillfälle böra begagnas för att deremot inlägga en reservation, såsom mot en för vårt lands försvar och hela vår sjelfständighet särdeles farlig uppfattning. Hvad båtsmanshållet angår, är jag visserligen bland dem, som ej kunna betrakta de nuvarande båtsmännen såsom verkliga sjömän. Hvad de under andra förhållanden och med annan organisation kunna blifva, det lemnar jag derhän. Emellertid vill jag, sanningen till ära, nämna, att chefen å den nyligen från Amerika hemkomna ^fregatten förklarade sig ganska belåten med båtsmännen och ingalunda vill höra talas om båtsmanshållets afskaffande. Denna chef hör dock ej till dem, som kunna skyllas för att vara alltför konservativa. Hr Rudbeck, Claes: Jag anser att alla fartyg böra vara snabbgående; jag sätter denna egenskap framför pansarbeklädnaden, och framför till och med bestyckningen, ehuru jag anser denna vara en af de vigtigaste. Gr. von Platen har på ett särdeles bestämdt sätt uttalat den åsigten att alla fartyg skola bestyckas med de grofsta ka - Den 15 November f. m, 87 noner, och jag anser detta vara högst nödvändigt; men jagsätter ändock farten framför. Ty uppgår den icke tili mer än 10 å 11 knop, så äro de underlägsna äfven ett mindre fartyg, som gör starkare fart. Jag anser att alla fartyg, som kunna hänföras under benämningen rörliga, böra ega den högsta möjliga snabbhet. Om nu la Gloire gör 13 till 14 knop, så böra vi icke sätta i fråga att bygga något fartyg, som gör mindre fart.
Detta Utskotts-betänkande återremitterades dock af tvänne Stånd för närmare utredning, huruvida Westerås stifts byggnadskassa vore i tillfälle att i någon mån till kostnaden bidraga. Ståts-Utskottet infordrade då behörigt utdrag af hufvudredogörelsen öfver Westerås Konsistorii kassor och fonder för år 1859, och då tillgången i nämnde stifts byggnadskassa vid slutet af samma år befanns belöpa sig till något mer än 49,000 R:dr, trodde sig Utskottet kunna antaga, att af denna behållning åtminstone 44,000 R:dr vore för ändamålet påräkneliga, och hemställde derföre, att återstoden i det äskade beloppet, eller 44,000 R:dr, måtte såsom anslag för en gång af Rikets Ständer anvisas, en hemställan, hvilken ock af Rikets Ständer såsom deras beslut antogs. Den fullständigare granskning, som ofvanbemälde Kongl. Öfver-Intendents-embetets ritning sedermera, vid remiss af densamma från Westerås Domkapitel till Fahlu stads innevånare och Läroverks-kollegium, underkastades, gaf emellertid vid handen, att, oafsedt det mindre lämpliga i byggnadens disposition, dess storlek ingalunda motsvarade läroverkets nuvarande behof, och att den således än mindre kunde anses blifva tillräcklig för läroverket i det omfång man med anledning af lärjungarnes hastigt tillvexande antal med all sannolikhet kan antaga, att detsamma inom en ganska nära liggande framtid kommer att erhålla, hvadan af Fahlu stads innevånare en Kommitté till frågans närmare utredning tillsattes. En af denna Kommitté uppgjord ändamålsenligare planritning förelädes så väl stadens innevånare, som Domkapitlet i Westerås, och vann enstämmigt bifall; hvarefter de förre ingingo till Kongl. Maj:t med underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Maj:t anbefalla Öfver-Intendents-embetet att efter denna plan uppgöra fullständig ny ritning med kostnadsförslag till läroverksbyggnad. — En sådan ritning med kostnadsförslag har sedan af Kongl.
Ut skit Memorial N.o 5 2* ledes, derest brist skulle uppstå, Silfver till dess afhjelpande i Riket skall indragas, så bör i intet fall farhåga uppkomma, alt, genom det Grundlagsstadgande jag föreslagit, förminska ning i nuvarande rörelse-capital kunde komma att ega rum. Om andra grunder, än de vid denna Riksdag fastställde, i en framtid skulle befinnas nyttiga, kan ändring tillväga-; bringas i Grundlagsenlig ordning ; men jag tror, att den tid och den omgång, som för-, dräs för att ändra ett Grundlagsstadgande, äro ganska lämpliga för att motverka genomdrifvande af lättsinniga förslag till sedel* stockens onaturliga förökning. Jag har varit ense med Utskottet ders uti, att Banken bör förklaras vara everldeligen skiljd från Rikets Statsverk; dock har jag ansett ett närmare bestämmande ej vara ur vägen, nemligen afl detta Verk, i afseende å sina förhållanden till Banken, icke må ega annan rätt och förmon, än hvarje en-j skild. Efter stränga ordalydelsen af det allmänna uttryck, hvartill Utskottet inskränkt sig, kunde det tydas, som skulle Statsverket icke ens ega rätt att i Banken öppna räkning; eller att emot godkända hypotheker upptar ga lån, hvilket dock icke lärer varit me-i ningen. Dessa Bil. lill Constit. Utskottets Memorial N'.o 56. g Dessa mina serskilda tankar har ja-g ve* lat bifoga Utskottets Betänkande. Af Professort Geijer'. Jag reserverar mig emot den af Höglo fl. Utskottet föreslagna redaction af 72 $. RegeringsFormen. iso Emedan, — då en realisation utan upp. oflringar är ett företag utan varde, oell den nu beslutade (hvars ansträngningar inskränkt sig till afskrifningar af Statsverkets skulder och för öfrigt det noggrannaste skydd för Bankens tvungna lånerörelse till förmon för enskilda intressen) synes förlora sig i den omöjliga uppgiften, att på en gång vilja realisera och öka penningestocken, — jag ej finner närvarande
Vid profningen af detta vigtiga ärende, har Allmänna Besvärsoch OeconomieXJtskottet, lika med Herr Santesson> insett håde nödvändigheten och möjligheten deraf, att Åkerbruket inom Fäderneslandet upparbetas till den grad, att Spannmål, i stället att från utländska orter införskrifvas, tvärtom kunde dit afsättas och utföras; och då till ett i Riks-asconomiskt afseende så gagneligt ändamåls befrämjande, hufvudsakligen skulle bidraga, om ut Jordbrukaren bereddes tillfälle för afsättning af sin Spannmål genom Handlandes rättighet att få belåna Spannmål uti någon för sådant ändamål beviljad Publik Cassa eller Inrättning, har Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet trott sig böra tillstyrka bifall dertill, att, uti Rikets Ständers Banco-Discont eller Låne-Contoir, mätte få belånas fullgod, ritorr och försäkrad Spannmål, som ställes under allmän vård, och upplägges uti de af Rikets Stapelstäder, hvilka, på deras egen bekostnad, der de icke finnas, uppbygga, inreda och underhålla tjenliga Magazin, hvarmed tork-inrättningar böra vara förenade; hvilken åsigt Allmänna Besvärsoch Qeconomie-Utskotlet meddelat Banco-Utskottet, med yttrad önskan, att, till bestämmande af grunderna och vilkoren för Låns beviljande, samt de för sådant ändamål nödiga reglementariska föreskrifter, 12 Banco-Utskoltets Betänkande N.o 68. sammanträde af båda Utskotten måtte ega rum; men, sedan Utskotten ej funnits öfverensstämma om hvad i sjelfva hufvudfrågnn borde bos Rikets Ständer föreslås, lior Allmänna Besvärsoch Oecoliomie-Ulskoltet öfver ämnet afgifvit serskildt Betänkande, under N:o 143, Banco-Utskottet, som ansett egentliga föremålet för dess åtgärd ej kunna blifva att bedöma deli föreslagna anstaltens nytta i Statistiskt och Oeconomiskt hänseende, utan blott att utreda, dels huruvida några tillgångar för en sådan ny Låne-rörelses bedrifvande vore i Banken att påräkna, och dels om Verkets säkerhet kunde dervid anses förvarad, har, under sådan synpunkt, och hvad först beträffar tillgängen, skolat vördsamt erinra: att, så vida icke en ellerflere af de Lån rörelser, Banken förut bedrifvit, skulle i samma nion inskränkas, annan utväg ej återstode, än att bärföre tillskapa Fonder genom en direct ökning af Bnnco-sedeLstocken, hvilket ej synes förenligt med Rikets Ständers i allt öfrigt ådagalagda afsigter för Myntoch Penninge-väsendets ordnande ; äfvensom att Summan, hvilken härtill fordrades, ingalunda blefve obetydlig, helst då i betraktande tages, att äfven ansenliga Lager af utländsk införskrifven Spannmål kunde Banco-Utskottets Betänkande N.o 68. i3 komma i täflan med den inhemska productionen om en sådan Låne-förmon.
I* Stats-Uiskottets Utlåtande, If.o 24. 1 2:te Puncten. ”Jag anmäler en lika reservation i afseede på lönetillökningen för Borgmästaren i Eskilstuna, som den jag, rörande löuen för Secreteraren vid Landtbruks-Academien, här ofvan anfört.” I denna Reservation instämde Per Persson från Örebro Län, Petter Persson, Jonas Johansson, Sandstedt, Måns Månsson, Johan Johansson och David Andersson. Mot beslutet i 7;de punkten, angående Hofman Bang, reserverade s's David Andersson från Hallands Län och Johan Johansson samt Per Persson från Örebro Län» N:o 24, Ank. till Exp. Utsk. den 22 Sept., kl. 0 a. Utlåtande, angående föreslagen nedsättning ( räntan för UllDiscont-creditivet samt begagnandet af en del utaf samma creditiv för Manufactur-discontfondens förstärkning. CR.gs Afd.) Under åberopande af hvad Rikets Sländers sednast föisamlade Revisorer, uti sin Berättelse angående granskningen af de under Kongl. Cominerce-Collegiura ställde fonders förvaltning och räkenskaper, upplyst och hemställt, har Kongl. Majit, medelst till Stats-Utskottet remitterad Proposition (införd under N:o 5 i irsta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag, 2: ra Häftet, sid. 12—15) i Nåder föreslagit: Att, med bibehållande af Nva Ull - Discontens bos Riksgälds-Contoret egande Creditiv till dess nuvarande belopp, räntan å hvad deraf lyftades, måtte, i likhet med hvad för Manufactur-Discontfondens creditiv å Rikets Ständers Bank vore faststäldt, bestämmas till Tre procent, samt räntan & hvad af creditivmedlen genom Kongl.
Om någor sak i rätta varder dig för svår, emellan blod och blod, emellan handel och handel, emellan skada och skada, och hvad tvedrägtiga saker äro i dinom portom, så skall du stå upp, och gå upp till det rum, som Herren din Gud utväljandes varder; Och till Presterna, Leviterna, och till domaren, som den tiden är, och fråga af dem; de skola säga dig domen af. Och du skall göra efter som de säga dig före i de rumme, som Herren utväljandes varder; och skall hålla det så, att du gör efter allt det som de dig lära. Efter lagen, som de lära dig, och efter rätten, som de säga dig före, skall du hålla dig, så att du icke viker derifrå, antingen på den högra sidon, eller på den venstra. Och om någor vore öfverdådig, så att han icke ville lyda Prestenom, som der i Herrans dins Guds ämbete står, eller domarenom, han skall dö; och du skall borttaga den onda af Israel; Att allt folket skall höra det, och rädas och icke mer öfverdådige vara. När du kommer uti landet, som Herren din Gud dig gifva skall, och tager det in, och bor der, och varder sägandes: Jag vill sätta en Konung öfver mig, såsom all folk omkring mig hafva; Så skall du den sätta för Konung öfver dig, som Herren din Gud utväljer. Du skall en af dina bröder sätta öfver dig för Konung; du kan icke sätta en främmande öfver dig, den icke din broder är; Allenast att han icke håller många hästar, och förer folket åter in i Egypten, för de många hästars skull; efter Herren eder sagt hafver, att I icke mer genom denna vägen komma skolen. Han skall ock icke taga sig många hustrur, att hans hjerta varder icke afvändt; och skall ej heller mycket silfver eller guld församla. Och när han nu sittandes varder på sins rikes stol, skall han taga denna andra lagen af Prestomen Levitomen, och låta den skrifva uti en bok.
Den 7 September e. m. betare vanligast aflönas ej med dagspenning, utan genom sä kalladt beting, d. v. s. viss betalning för visst arbete, dä tjenstehjonet deremot skall hafva årlig lön och kost. Här är således ett belt annat förhållande, och fordrar serskilta ordningsanstalter, hvilka icke böra inryckas i Tjenstehjonsstadgan, utan uti Handelsoch HandtverkeriReglementerne. Här har äfven med svarta färgor blifvit utmåladt den i Herbergena rådande osedlighet, hvilken till en del jemväl torde instämma med sanna förhållandet; men man har dervid glömt, att det är sjelfva’ Skrået, som vistas på Herbergena, hvilket utöfvar osedligheten, och således borde afskaffas i stället för Herbergena. Om man tänker sig meningen med inrättandet af Herbergen icke vara för att hafva ställen alt supa och spela på, men der ankommande Gesäller kunna anmäla sig för att erhålla arbete, så torde man finna, att dessa anmälningsställen förutan, skulle blott de uthängda skyltar erbjuda sig för kringvandrande Gesäller, och desse sednare skulle kunnafå vandra och stryka omkring hela Staden i flera dagar, innan de träffade något arbete. Dessutom hafva Herbergen äfven för ändamål att emottaga ankommande sjuka Gesäller, som der erhålla vård och skötsel, äfvensom fattiga Gesäller der underhållas, om jag minnes rätt, i några dagar på Embetets bekostnad. Helt annat är, om I Den 7 September e. m. 241 om man ville afskaffa Skrå-inrättningarne och införa eu naturlig Näringsfrihet; då försvinna herbergena af. sig sjelfva, men till dess torde de vara nödvändiga såsom anmälningsoch nödhjelpsställen, och vida mindre skadliga än sjelfva SkråEmbetena. Hvad beträffar flyttningstiden för tjenstehjon, finner jag obehöfligt att vidlyftigt jättra mig, enär Herr Cederschjöld så tydligt visat, att det naturligaste vore att hafva 12 flyttningstider, och icke stadga någon allmän flyttningstid på en så vidsträckt local, som från Torneå till Ystad.
R:dr, hvarutöfver, intilldess andre Registratorn från tjenste:» alginge, erfordrades eli belopp Irån allmänna Indragnings-stalen af 605 R:dr 50 öre; men till löljd af en sådan reglering komme deremot de nu utgående ljuspenningarne, 800 R:dr, att försvinna. Vid den föreslagna slaten hafva Rikets Ständer funnit följande vara att erinra; , a) Förste Registrator!» i förevarande expedition är uppförd lill en aflöning af 3,500 R:dr. Om äfven de göromål, sorn åtfölja denna Registrators befattning, äro mer än annorstädes trägna, svnes likväl innehafvare!) deraf, hvilkens lön nu utgör 1,849 R:dr 50 öre, skäligen kunna ålnöjas osed en mindre tillökning, än den föreslagna, helst, såsom upplyst blifvit, åtskillige sportler äro med denna tjenst förenade, hvarför Rikets Ständer hafva bestämt nämnde Ijenstemans aflöning till 3,000 R:dr. F) Beträffande andre Registratorns på indragning ställda befattning, förekommer alt någon lön för denna icke finnes utförd, utan är i afseende å nuvarande innehafvares a (lönande, intilldess han afgår, föreslaget, att, sedan af den nya kanslistlön, som blifvit i staten upptagen lill belopp af 2,000 R:dr, men tills vidare icke borde utgå, 1,000 R:dr användls lill aflöning åt den 9:de, jemväl på indragning ställde Kopisten, återstoden skulle tillfalla Andre Registrator!», hvilkens bibehållande vid nu egande löne-inkomster, utgörande med ljuspenningar en summa af 1,605 R:dr 50 öre, dock erfordrade ytterligare ett belopp af 605 R:dr 50 öre från allmänna indragnings-stalen, hvarförutan denne tjensteman, för att jemväl komma i åtnjutande al någon löne-förhöjning, skulle uppbära det särskilda arfvode af 600 R:dr, som blifvit föreslaget för vården af Högsta Domstolens protokoll.
Nio 174, innefattande förslag till åtskilliga förändrade stadganden i 1 och 2 artiklarna af bancoreglementet; N:o 201, angide anordnandet af en gratilication tili delning emellan bankens vaklbetjening. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. -J till 4 e* m* In fidem pretocolli, F. O. Silfverstolpe. Den 12 Juni f. m. Lördagen den 12 Juni 184 * - Plenum kl. i r f. m. Justerades 3 prot.utdr. för förliden gårdag. Justerades pleni-prot. för den 28 sistl. April. f. m. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att vid den förliden gårdag hållna Talmansöfverläggning, hade blifvit afgjordt, att Talmännen skulle, hvar och en i sitt Stånd, begära bemyndigande, att hos K. M. anmäla, det riksdagsärendena en af de första dagarna i nästa vecka vore fulländade och bragta lill slut. Det hade då blifvit ut red t, att de mål, som återstå att afgöra, med beräkning af lid för Exped.Utsk. att expeditioner och riksdagsbeslut derom uppsätta och till It. St, afgifva, icke vore flera än att ärendena kunde vara tili slut bringade den 16 dennes eller nästinstundande Onsdag. Till följe häraf hemställde Hr Landtm, nu till R. o. Ad., om Ståndet behagade bemyndiga honom att, jemte de öfriga Ståndens Talmän, hos fl. M. Konungen anmäla det förhållandet, alt riksdagsärendena böra vara till slut bragta nästa Onsdag den 16 dennes. Ropades ja. Ånyo föredrogos Const.Utsk:s den 4 och 7 dennes på bordet lagda mern. N:o 1 19, med anledn. af åtskilliga till nästa riksdag hvilande förslag till grundlagsändring. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Frih. Cederström har emot mitt yttrande anmärkt, att återremiss måste äga rum, då R. o. Ad. icke gillar de grundlagsförslag, som från Const.Utsk. inkomma.
Jag anser billigt, att de sednare äfven måtte få något och jag har gjort närvarande framställning, på det att de besparingar, som i följe deraf kunna ske, må komma andre mera förtjenta personer till godo. Sådant förhållandet nu år, gäller ingen billighet i fördelningen af dessa Stats-bidrag. Hans Excellence Herr Grefve Mörner: Om man undersöker de få pensioner, rörande hvilka anmärkning blifvit gjord af Revisorerne , och som Konungen bibehållit vid en del af deras Måns pensioner, skall man finna, att dessa Enkor voro uti ovilkorligt behof, och att deras män gjort sig förtjente af allmänt understöd. Jag tror att den olägenhet Friherre Anckarsvärd befarat, skulle lått förekommas, om Statsutskottet bestämde en viss årlig Summa uppå denna Titel, till hvilken Konungens dispositionsrätt linge sträcka sig, för i torftighet elterlef; vande Enkor, så att hvad som ej vore disponerat inom året, ökte Titelns vanliga besparingar och blott ett visst årligt anslag vore att för pensioners utdelande påräkna. Herr Grefven och Landt Marjkalk en frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats; Utskottets Utlåtande böra, i anledning af de \ Ridd, o, Ad. Prot. VI. Band. 2a. 338 Den 7 Julii <v-m, dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja. Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJkalken hemställde, att den af Herr von Hartmansdorff gjorde nya motion , angående de vid Kongl. Hofven tjenstgörande personers pensionsrått, äfven måtte till StatsUtskottet remitteras, hvilket bifölls. Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannåmnde Utskott inkomne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden : Fran Lagutskottet: Af den 12 fiftlidne Junii: N.o 107.
— Andra slag: 2 „ af t. o. in. 12 graders styrka 1 k:a — 32. 3 „ deröfver 1 k:a 1: — , af Socker eller Rumm: 0 /v' af t. o. m. 12 graders styrka 1 k:a — 32.| 3 , deröfver 1 k:a 1: — j af Ris eller Arrac: 2 „ af t. o. m. 12 graders styrka 1 k:a — 323 3 „ deröfver 1 k:a 1: — Fritt. Bevillnings-L'tshottets Memorial, N\o 41. voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, (l:a alternativet) antages Ridderskapets och Adelns beslut; (2:a alternativet) antages Borgare-Ståndets beslut; (3:e alternativet) antages Bonde-Ståndets beslut. I sammanhang härmed har Utskottet ansett sig böra för Rikets Ständer anmäla, alt Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndel, äfvensom, i anledning afen utaf förstnämnde Ständ gjord inbjudning, Bonde-Ståndet, jemlikt Protocolls-uldrag af den 3 dennes, hvar för sig, bestämt införselsoch utförsels-tull å alla de varu-arliklar, hvarå förbud mot ineller utförsel ansetts böra bibehållas, för den händelse, att Kongl. Maj:t skulle finna för godt att i Nåder upphäfva förbudet å en eller annan artikel, hvaremot Borgare-Ståndet icke ännu yttrat sig i denna fråga.
Leufsta och Carlholm, med 4 Wallonhammare, 8 Wallonhärdar. Ham - marskaltssmide 2,000 SÄ Rekognitionssmide . 3,811 » Österhy, med 2 Wallonhammare och 4- Wallonhärdar. Hammar skattssmide 1,500 » Rekognitionssmide 1,958 » Gimo, med en Wallonhammare och två Wallonhärdar. Hammar skattssmide 375 » Rekognitionssmide ' 1,457 » Strömsberg, med en Wallonhammare och två Wallonhärdar. Ham marskattssmide 1,f>50 » Ullfors, med en Wallonhammare och två Wallonhärdar, Hammar skaltssmide 1,450 » Söderfors med tre Wallonhammare, en Tysk hammare, sex Wallonoch två Tysk härdar, Frälsesmide 240 » Wattholma, med eli Wallonhammare och två Wallonhärdar. Ham marskaltssmide 700 » och frälsesmide 700 » eller tillsammans 8,615 SkU. privilegieradt smide och 7,227 SkU. rekognilionssmide. 12 Stålbranningen, Ankaroch Grofsrnidet samt Manufaktur-tillverkningen. Söderforss Bruk, ankaroch grofsmide 541 Skft& Wesslands d:o, spiksmiden 2 » Åkerby Stålugn, stål 51 » Österby Stålugn, stål 433 » Elfkarlön, spikoch manufaktur-tillverkning 135 » Blåsningstiden och Tackjernstillverkningen. Söderforss masugn, 173 blåsningsdagar 5,360 S/r& tackjern. Österby d:o 127 » 4,472 » » Harnäs d:o 190 # 5,994 » » Gimo d:o 110 » 3,401 » » Hyttö d:o 191 » 5,158 » » Hillebola d:o 115 » 2,762 » » Summa 910 blåsningsdagar, 27,150 SkFé. tackjern.