Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sålunda förekomma dagligen frågor om förhöjda bropenningar på landsbygden, och när det förefinnes och styrkes att broarne ej kunna underhållas med de afgifter, som der erläggas, blifver den begärda förhöjningen beviljad, så mycket att broarne verkligen kunna underhållas, då således den corn - Den 2a Augusti e. ra. Boä commun, sorn bekostat oell förskjutit de medel, sorn dertill erfordras, får sin ersättning i bro-penningar, men landet i allmänhet vinner på att hafva alia sådana inrättningar i fullgod! stånd. Hr Cederschjöld, Pehr Gustaf: För att visa det behof, sorn Stockholms stad har af afgifter på inkommande varor, bar man påmint om hvilka ofantliga utgifter Stockholms stad har att bestrida. Jag vill visserligen ej ingå i någon vederläggning deraf; jag vill blott erinra, att Stockholm också har sina förmåner och lättnad från utgifter, som andra communen få vidkännas. Stockholm har l. ex. ett stoit Serofimer-lazarett, lill hvilket staden föga bidrager, och ett stort barnhus, hvartill den ej lemnar det ringaste directa bidrag, och ett allmänt barnbördshus, hvartill den högst sällan lemnar några hundra rtdrs understöd. Jag påstår ej derföre, alt icke Stockholm hur behof af stora inkomster, isynnerhet för det sätt, hvarpå dess stora allmänna arbeten bedrifvas. Jag kan vid detta tillfälle ej underlåta att lätta milt bjerta från den ledsnad, hvaraf det varit tryckt under den mängd af år, som jag varit boende i Stockholm, öfver det oförsvarliga sättet för allmänna arbetens bedrifvande. Jag har t. ex. sett pålning i Clara sjö göras, för att utmärka localer , som borde fyllas, hvilka voro så orimligt tilltagna, att man efter några års förlopp fann, att det var omöjligt att fylla dem; och således måste man återupptaga dessa pålar. Jag fruktar äfven att 20 å 3o år måste åtgå innan det kan blifva fast och säkert land, som nu är utmärkt att fyllas i stället för att det ej skulle hafva kostat alt uppmuddra det större vattnet, som just för sin vidd hållit sig bättre rent.
Jag uppstiger egentligen i anledning af Ilr Cederschjöld.? framställning om en åtgärd från 11. o. Ad:s sida, att visshet måtte erhållas derom, huruvida någon propos. från Konungen med den nya lagen vore vid denna riksdag att förvänta. Del kan visserligen efter min tanka vara Ilr Cederschjölds, eller hvilken annan ledamots rätt att föreslå eii und. skrifvelse till K. M. i fråga om denria sak; men för min del tror jag icke, att något ändamål kan vinnas genom förslaget. Icke heller tror jag, att något annat nu är att göra i anledn. af Frih. Boyes framställning till Gr. Anckarsvärd, och det svar han lemnat rör:de återtagande af en del af motionen, än att helt simpelt anhålla om propos. på remiss till Lagutskottet. Hr Cederschjöld: Anledningen, hvarföre jag sednast hegärde ordet, var ej så vigtig, att jag skolat vilja förnya min begäran derom; men då Hr Frih. o. Landtm, nu sjelfmant uppropat mig, har jag ansett mig böra begagna tillfället för att lemna några ord till svar å Frih. Boyes sednaste yttrande. Ilr Frilitn förklarade nemi., att, sedan Gr. Anckarsvärd numera ändrat sin motion, i öfverensstämmelse med det alternativ uti nya criminal-lagförslaget, som utsätter dödsstraff såsom påföljd för våld å Konungens person; så komnie Hr Frihtns hemställan täll LagUtsk. att låta motionen hvila, äfven alt förfalla, och jag skulle derföre ej heller behöfva att längre sysselsätta mig med Ilr Frihtns förhoppningar. Härtill har jag dock lika mycken anledning nu, som förut. Skälet, hvarföre Hr Frih. tillstyrkte LagUtsk. att låta frågan hvila, var ju det, att Hr Frihtn hoppades att förslaget till ny criniinal-lag snart skulle blifva öfverlenmadt till Utsk:s handläggning. Att iga Den i4 Mar». detta Hr Frih:nS hopp blifvit i någon mån förringadt, derigenom alt Gr.
När denVen 29 Juli f. m. 1373 na fråga förevar i StatsUtskottet, stadnade Financeafdelningen allmänt i den mening, att rentan skulle bestämmas till 5 ProCent," och 5 ProCent årligen afbetala? på sjelfva skulden. Man jemföre dessa vilkor med de vid vanliga Discontlån, så finner hvar och en att de förra i (lera af eenden ändå äro förrnonligare. I StatsUtskdttets plenum blefvo de vilkor , som Betänkandet innehåller, genom votering antagna, och nå dessa äfven blifvit af BancoUtskottet tillstyrkta, vill jag nu endast nämna min tanka såsom en särskild reservation, med den erinran, att jag icke kan inse någon grund af rättvisa deruti att Nationen betalar 750,000 R:d. större Bevillning, för att bereda lånetillgångar åt en del medborgare, hvilket blifver resultatet af den antagna princip, det allt hvad som i Banken inflyter skulle genom lån derifrån åter utgå i rörelsen. — En annan omständighet förekommer i BancoUtskottets under öfverläggning förevarande Betänkande, som i min tanka oundvikligen föranleder till återreiniss, då ingen ändring annorlunda deruti lärer kunna göras. BancoUtskottet, sorn i början af Betänkandet säger, i enlighet med StatsUtskottets förslag, att RiksgäldsSedelstocken bör förblifva vid den numeraire den vid detta års böljan utgjorde,' yttrar sig på ett annat ställe att RiksgäldsSedlarne skola förblifva vid deras nuvarande Den 2g Juli f. m. belopp, livi!I*t*t innefattar tn skillnad af io 1 ' 7 Itp mindre fin 1,700,c OO R:d. R. G. S., sorn sedan della ars 1 >o 1 jin i Gontoiret 1 njlutit, och af hvilken påraknade summa RiksgäldsContoiret komar r i saknad, så framt RnncuUtskottets Betänkande oförändradt bifailes. Gref ve T liljencrantz:
Då Utskottet för öfrigt nu ej funnit anledning, att uti dess förra Betänkande göra någon ändring oell det samma, enligt ankomne ProtocollsUtdrag, blifvit af de öfrige 3:ne RiksStånden bifallet, så lärer någon vidare åtgärd härutinnan Utskottet icke tillhöra. Stockholm den 29 September x823. Ankom d. 19 Oct. 1823. Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 156, öfver väckte frågor ovi förändringar i Brottmåls Lagstiftningen* Högloft. Ridderskapet och Aden, Ilögv. PresteStåndet och Vällofl. BorgareStåndet hafva till Utskottets förnyade handläggning återremitterat ofvannämnde Betänkande, i anledning af de flere anmärkningar, hvilka af åtskillige Ledamöter inom förenämnde Riksstånd deremot blifvit fram - LngUtskottetsBetHnkandcrt, 1373 stälde, och hvilka hufvudsakligen innefatta: att ehuru
Att, hvad angår qvinnans användande i telegrafverkets tjenst, målet icke är uppnådt med sistberörda förslag, behöfver ej påpekas, och lika öfverflödigt torde vara att uppställa en jemförelse med en mängd andra befattningar i Statens tjenst, till hvilka qvinnan är lika passande som mannen. Deremot må erinras om tvänne yrken, i hvilka qvinnan på ett framstående sätt i Nord-Amerikas förenade fristater utvecklat förmåga, nemligen läkarens och skollärarens. I afseende å det förra invändes vanligen, att ensamt den blygsamhet, hvarmed qvinnan blifvit begåfvad, uppreste sig emot tanken derpå, att hon skulle befatta sig med åtskilliga bestyr, som äro oskiljaktiga från läkareyrket. Men förvisso glömmer man då, att på en enda läkare komma hundradetals patienter, af hvilka hela den qvinliga delen, just af blygsamhetsskäl, i de aldra flesta fall heldre skulle anlita en qvinlig läkare än en manlig. I fråga åter om skollärare-kallet synes det uppenbart, att qvinnans deltagande deri icke kan annat än bidraga att åt ynglingens uppfostran gifva den förädling, som man eljest förväntar af familjelifvets inflytande, och erfarenheten i åtskilliga länder har bestyrkt, att disciplinen Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande M 39. 13 ibland lärjungarne icke under den qvinliga lärarens närvaro är mindre än under den manliges. Vilkoret för att åt qvinnan skall kunna anförtros den verksamhet, hvartill, enligt hvad af det anförda framgår, Utskottet anser tillfälle böra henne beredas, är likväl, att hon erhåller rätt att begagna de medel, Staten underhåller, till danande af den skicklighet och pröfvande af de kunskaper, som i hvarje särskildt fall erfordras; och detta är också ensamt tillräckligt skäl för bifall till det i Svenséns motion väckta förslag att de akademiska läroanstalterna må stå lika öppna för qvinna som för man, och att, för vinnande af akademisk medborgarerätt, qvinlig lärjunge må berättigas att vid högre ele mentarläroverk undergå maturitets-examen.
År 1847 funuos inom staden 162 mästare, 102 handtverksoch fabriksgesäller samt 290 lärlingar. Förmögenheten och slöjdskickligheten hafva ej visat några förändringar och bibehållas i likhet med föregående åren. De här befintliga fabriker äro, tillika med en i staden förut inrättad, men till sin hufvudsakliga del för några år sedan till landet förflyttad klädesfabrik, 3 garfverier, 4 färgerier, 1 kam-machin, 2 urfabriker, 2 spegelfabriker, hvilka lyda under Hall-Rätt. Klädesfabriken, som använder 14 arbetare, är i full verksamhet och utgör tillverkningspriset för år 1847 19,569 R:dr. I staden finnes ett boktryckeri, som sysselsätter 10 personer. År 1847 hade staden 13 tillåtna krogar och källare. Fattigvården inom staden verkställes i enlighet med ett faststäldt FattigvårdsReglemente. I samma mån som detta reglementes föreskrifter blifvit elterföljda, har orduingen tilltagit och tiggeriet förminskats. Deremot äro fattig-utgifterna en kän - 14 bar utgift, som visserligen till en del blifvit minskad derigenom, att fattigvårdsinrättningen år 1845 undergick en omorganisation, då en arbetsinrättning ordnades i sammanhang med fattigvården. Statsbidrag består af löningsstaten till stadens embetsoch tjenstemän, packhusoch tullkammarhyror, allmänna hus’ och broars underhåll samt servis efter taxering. Politisk författning: Bevillningsvärdet af de under stadens jurisdiktion lydande fastigheter utgjorde, är 1847, 1,238,541 Ridr 19 sk. 1 rst., deraf 989,998 R:dr 27 sk. utgöra husoch tomtvärde, 245,020 Ridr jordvärde och 3,522 R:dr värdet för qvarnar, fabriker m. vn., och har bevillning sistnämnde år erlagts med 9,943 R:dr, allt Banko.
Om nu, som upgifvet är, detta föranledts deraf att leveraus-kontrakterna på förhand varit upgjorda, så föranleder detta mig till den anmärkn , att dessa leveranser ieke måtte hafva varit så nödvändiga. Frih. Tersmeden: Jag vill endast med anledn. af Gr. Anckarsvärds sista yttrande förklara, att jag i likhet med honom anser, att Regeringen icke kan besluta några nya utgifter på kreditivet sedan R. St:r sammantriidt, och så har icke heller nu skett. Men deremot anser jag, att Regeringen kan lyfta penningar på nämnda kreditiv för att verkställa före Riksdagen fattade beslut. Uppå härefter framställd propos. fann R. o. Ad. förevule Mern. ej föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Den 17 Juni e. n. 891 Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtsk:s nedannämnde den 8 och 16 dennes på bordet lagde Mern. och Utlåt:n. N:o 65, i anledn. af erhåilne återremisser å Utlåt. N:o 24, ang:de ifrågaställd uplåtelse af jord till Strömsholms Kanalbolags disposition; N:o 66, i anledn. af väckte motioner, ang:de förändrad disposition af kronosäteriet Ollestad; N:o 67, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. om afsöndring af jord från Ryttraästarebostället vid Skånska HussarRegem:tet, Kungsgården Sandby, för att till ny kyrkogård för Sandby församling i vestra Göinge härad af Christianstads län användas; N:o 68, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos , ang:de afsöndring af jord från f. d. Sergeantsbostället vid VestgöthaDahls Regemde, Lerdals Stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrkogård, samt N:o 69, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de uplåtande till Upsala läns Hushålln.-sällskap af en Kronan tillhörig vid Upsala stad belägen jordrymd.
Det ar lyckligt a k sadane resourser der finnas, dä wara Grufwor i dek lägre belägna Lander blifvit utkömde; men man bör i lid fäkta sig i författning att kunna begagna desia dyrbara killgängar. Friherre Ltae! har behagat inblanda i detta ämne en besparing wid de publique Spectaklen. Denna utgift har för detta stigit öfwer 100,002 R:dr Banco ärligen; esker Stora Operans indragning har f. d. Konungen fastställ för de återstående Spectaklen en ärlig Stat af R:dr k6,«5g, och har deruti WLr nu regerande Konung Nadigst welat deltaga för R:dr 8,ZlZ, och HögloftStåtsUtskottet blott tillslagit 4 500. Huru stola dä de äierstäende R:dr godtgöras, till formliga Contraeters fullgörande? Manne Wi wid Wära bekymmer ej beböfwa en blandning af Ntila ör Oulge ? l I2FV Den 26 Zcbruarik. Böra wi wika frän wära liberala principer, all ej uphäfwa laglige förbindelser, eller sära det Allmänna förircendet? Herr krintrlkölä, ?aul. Om det riäaon tid warit angelägit, att bidraga till odling af Rikets Oces-Iord, som möjeligen kan odlaS; sä är det wisser igen nu, sedan Rikets Omräde , genom ett högst olyckligt krig, blifwit sä betydligen minstadt.
Ständer, vid anmälan af deras samtycke till afskrifning al de medel, som sedan sista Riksdag blifvit använde lill htbdpri ets nedsättaride, borde då något anslag till detta andam 1 nu icke eller af Riksens St nder blifvit gjordt, förnya deras vid samma Riksdag yttrade underdåniga anhållan, att någre Statens medel icke vidare måtte i sådant afseende varda påkostade ; uti hvilket beslut de öfrige Riks-tånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adelti förena. S. D. e. m. Då nu å nyo föredrogs LagUtskottets den 15 dennes under N:o 181 afgifne, samt den 18 derpå följde e. m. på bordet lagde utlåtande, öfver gjorde an märkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående yrkad ändting dels Uti Kongl Brefvet den 6 Maji 1767, i afseende på skyldigheten för sökander uti Utsökningsmål hos Kongl, Majus Befallningshafvande, att anmala, när sådane mål genom förlikning eller annorledes förfallit : dels uti Kongl. Förordning n den 31 Julii 1815 vidt den innehåller, att vitén vid förklaringars infordrande uti förenämnde mål skola förklarande Parter föreläggas, blef samma utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget. S. D. Trot. Utdr. d. 25 Septemb. 1823. 1013 S. D. e. m. Föredrogs å nyo och gillades Stats och BancoUtskottens den 10 dennes under N:o 473 afgifne, samt den 16 derpäföljde e. m. på bordet lagde Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående bidrag til! utförande af Hjelmare Canal och Slussverksombyggnad.
Deremot hafva Justitie—rådén* löner under samma tid ökats med 800 R:dr b:ko. Skulle nu, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, Justitieråds-lönerna ökas med 500 R:dr R:mt och Hofrötts-presidents-lönerna med 1,500 H:dr s. m„ så skulle följaktligen skillnaden mellan dessa löner ändock blifva ringare än den var före 1841. Då i öfrigt, vid jemförande af ifrågavarande löner, billigheten fordrar, att från Presidents-lönen frånräknas taffelpenningar ne, enär representations-kostnaderne i sjelfva verket äro att betrakta såsom expenser i och för tjensten, deraf tjensle-innebafvaren icke har någon enskild nytta, torde af alla dessa förhållanden' uppenbart följa, att, äfven om Justitieråd^— embetena må anses mera trägna och mödosamma, Hofrätts-presidenternes löner, taffelpenningarne inberäknade, icke böra lill ringare belopp bestämmas än 9,000 R:dr R:mt, utgörande endast omkring 20 procent förhöjning å den löneinkomst, sorn nämnda embetsman redan för 25 år sedan innehade.» Uti denna reservation instämde Herr Friherre Tersmeden. Vid 14 punkten, af Herr Henschen, hvilken yrkade, att hela det för de återstående cellfängelsebyggnadernes uppförande erforderliga belopp af 700,000 R:dr, mätte vid innevarande Riksdag anslås, på det att, vid tillämpningen af de nya bestämmelserna rörande straffarbete, kunde, så fort som möjligt, öfver hela Riket lika förfaras. STOCKHOLM, T RICKT HJJS JOH. BECKMAN, 1837. Andra Hufvud-Titeln. Tab. Litt. H. 1833 års Riksstat anslår Penningar och Indelta räntor. Riksmynt. Förslag till blifvande Riks-Stat. Riksmynt. 'Justitie-Dcpartcmcntct. Penningar. Indelta räntor, enligt Markegång på förslag.
Herr Grefwen och L andt-Mar^alken gjorde derefter följande proposition: Vifaller Högloft. Riddcrskapet och Adeln, att tillwarelsrn för den Bewillning, hwars belopp och fördelnings grunder pä Riksens Ständers framdeles afgörande beror, bör räknas ifrän början af är iZrs. Ropades Ja, klej och Votering. Grefwe vs !s 6sr6is. Enligt den proposition Herr Grefwen och Landt-Mar>Pälken nu behagat göra, skulle hela den summa hwilken af Landet kommer att utgå stadna under namn as Bewillning. Jag önskade derföre , det bestämdt utsattes det Adelar deraf ffuile wara Bewillning och det öfriga Krigsgärd. Friherre Legerström, ^sOk>, erinrabs att votcring ware begärd, hwarföre all widare ventilation barde uphöra. Grefwe Os la 6aräis. Jag är wist icke de» , sam wiil sätra wig einat »ägo» Ledamots rätt att begära och sä votering. Jag will allenast erinra, ctt om wi genom en veterl ig skulle bifalla denna proposition, hasme wi betagit osi rättigheten, att undcp behöriga artiklar fördela Vewillningeg, Herr kin renborg. Läsp sr ^Vilhelm. Dcn begärde voteringen skulle troligen undwik-e och genom förening uti beslut, en obehaglig lids utdrägt förekouimas om Herr Grefwen och Landt Marskalken Uti sin framstäldc proposition täcktes lata denna mening inflyta: "Ribdcrslkapet och LOe!» lrbwäl sörbchäl» lil, att wid framdeles bestämmande Bewillnings ^ belopp afsätta cn summa cchr omstäiidigheterne, som endast sko!! anwändas till de i och för sista kriget upkonnie skulder och brister, till det belopp Sländcrne gemensamt anjägc läwpcligt, samt möjligt att l förening med Vcwillliingeu i eu sammanlagd hufwudsums ma utgöra.
Dä hoS Riks-Sranden olika meningar upstä, angående nya Utskotts tillsättande, eller kill hwilket Utskott upkomna frägor och ämnen böra remitteras och Ständen ej genom bestämd pluralitet kunna ffiljaktigheterne afgöra. rzrv, Den 21 December. äge dä Constitulions-Ukstotlek att med Riksens Stän» ders rätt och i deras ställe derom beflnka. §. ZO. Stats Utstottet, som skall bestå as Trettiosex Personer, bör gransta, utreda och til! Riksens Ständer upgifwa Stareoch Riksgälds-werkeuS ullftand, förwaltuing och behof För betia Utstött lare Konungen upwisa Srars-Werkets Ullftand i alla befi delar, lill inkomster och utgifter, fordringar och skulder; as» wenstin, i händelse genom Traktater tued fremmande Magter nagra »riedel Riker tillstmik, för dem pä lika läkt stall redowisas. Likaledes late Kävlinge» till dersainmas öswcrläggning sranrftalla, hwad Staten Ulöswer de wankiga inkomsterue rarswa kan, och hwilka behof genom Bewillningar böra fyllas. Detta Utskott, svin stall äga tillgäng till aila SlatS, Werkecs Räkenskaper och Handlingar, mä tillkomma att efterse och gransta, huruwrda de gjorde eller förordnade utbetalningar af Skars-medlen, icke öfwecstigit belopper af de Huswudtitlar, hwilka uti Riksens Ständers, wid nästsörflutne Riksdag uvgjorde Stars-reglering, bkifwir faststälde, och äro grundade pa behörigen uprättade Stater, eller Konungens med »vederbörlig rvnkrafignation utfärdade anordningar , saint styrkte med behörige qvirtcncer af deni som medlen emottagit.
KammarCollegium (Gens de métier, hvilka böra tros framför allt) gjort samma tillstyrkan tvänne gånger. Att under alla dessa deliberationer man öfvervägt så väl Kronans, som alla enskildtas ägande rätt, ar ganska begripligt; ty annars hade det intet varit att deliberera om. Ägande rätgen var lika helig på alla sidor; mtn den, som efter too år blef ålagd en skuld, som hail aldrig gjort, ansågs mera lidande, än den, sorn ifrån samma tid ägt enfordran , aldrig uppgjord och aldrig påräknad. Detta Ständernas tagna beslut har äfven varit synbart af vigt, då 4 å 5 år behöfts, innan BytesContoiret kunnat utverka JustitieRådetnes motsätta Betänkande. 14 Den 3 Juni. e. in. För ätt få ett slags medhåll, hade man velat öfv rtaia vissa Bytcsfoi drings ägare att nu skulle deras ersättningar u,bekommas, sedan Kronans mesta liqvider voro gjorda, fastän man på en gång ville ta a till Kronans fördel. Lika interesse bör visserligen sökas Kronan och undersåtare emellan; men de privata fordringarne, ännu outräknade, hafva aldrig kunnat upptagas till någon summa i något arfskifte, hafva aldrig erlagt någon Bevillning, äro dessutom förlorade, sedan de vid Förmögenhets beskattningen aldrig blifvit uppgifne, de äio och böra blifva i alla tider för fordringsägarne en lika osäker egendom, som slott i luften, meri utan känningar; då deremot en Bytesbetal.ire får betala en skuld, som han aldrig gjort, blifva krafd efter 10c år, i stället för 20 eller 10 år, efter gammal eller sednare Lag, söka en hemuls-man sorn ofta icke finnes, binda hela rättegången vid sitt b; n, derfö.e att icke Kronans Embetsman i råttan tid gjoit sina anmärkningar och sitt kraf. Detta kallar jag en mycket heligare ägande rått, ån förlusten af en Bytesbrist, som aldrig var känd eller uträknad. Hittills är omtald bytesbristernas mer eller mindre rättvisa. Nu får jag något omnämna BytesContoifets method:
På annat sätt bör icke tillgå med bortarrenderande af Statens egendom, sorn ock vanligen tillämpas, Och då man af erfarenheten känner, att alltför många arrenden med Staten äro träffade, sorn synas påkalla ändring, torde ifrån bifall till ifrågavarande betänkande, ett vådligt prejuds«atjjkunna hämtas för en godtycklig faflhansb* Den 15 Maji f. ml ling och arrende nedsättning, sorn, med Jagt-» tagande af Statens rätt, icke annorlunda än ef. ter föregångne undersökningar genom utlyste Auctioner, böra kunna bestämmas. Jag hemställer vördsamligen, om icke af anförde skäl betänkandet må till Utskottet återremitteras. Friherre Björnfijerna} Magnus". Sedan flere värda Ledamöter under loppet af denna Riksdag fästat Ridderskapets och Ådelns uppmärksamhet på ett det vigtigaste ämne i hvarje bildadt Samhälle och framför allt i en constitutionel stat, den allmänna itppfoflran, vågar äfven jag vidröra en del deraf, den som har till syfte KrigsStåndet, hvilken, ett föremål för etne motioner, väntar sitt framtida öde af Riksens Ständers beslut. Herrar Montgomerie och von Hartmansdorff äro de Motionairer, hvars anföranden jag »kall söka besvara, först, i hvad som rörer tillvarelsen af en Krigsskola i allmänhet, och sedan den åsigt, hvari dessa värda Ledamöter $ig förena om flyttandet af den vid Carlberg befintliga till Rikets Universiteter. Herrar v.
Utskottets: I afseende på indragning af vissa Embeten och Tjenster. 4:o Godkännande af nedannämnde Utskotts Memorial: ConstitutionsUtskottets : I anledning af gjordt förslag, till ett tillägg i 7 Mom. i 14 §. Riksdags,-Ordningen; med föreslående af ett tillägg i 87 §. RiksdagS-Ordningen; med åtskillige Grundlags-ändrings förslag, åsyftande Riksdags-ärendernes skyndsammare gäng; med föreslående af tillägg i 7 Mom. 1 §. och 4- Morn. 2 §. Tryckfrihets-Förordningen; och med förslag till ändring i 63 §. Regeringsformen. Stats - Utskottets: Angående Riks-Ståndens Serskildte beslut i frågan om Lön-tillökning för Secreteraren och Canzlisten vid Öfver-Intendenls-Embetet; samt rörande Riks-Ståndens olika beslut i frågan om understöd af Staten, till några Inqvarteringssky ld i ge Städer; hvarjemte Preste-Ståndet antagit de utaf Utskottet i båda dessa mål föreslagne yoterings-propositioner. 266 Den 21 December e. m, Bevillnings - Utskottets: Angående föreslagne voterings-propositionev uti frågorne dels i afseende på Värderingsgrunder tili Bevillningens utgörande af brandförsäkrade Hus i Städerne, och dels rörande den af Städerne utgående Salu-Accissen, Lag-Utskottets Angående förändring i r Cap, 1 och 10 §, §.