Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Det rättaste bör wara att lämpa Bewillningen efter Räntan af husets wärde, och denna afgift bör träffa assa husägareWill man i nägot afseende lindra Embetsmännen derföre, att de i och för tjcnstcn nödgas wistaS pä ett gifvet ställe ych ej kunna för kjellstens utöfning skull flykta till annan ort, ber deras ringa inkomster wörö mera tillräckeliga, hör man stadga denna lindring sä, att den,kommer dem alla lika till godo, utan afseende pä deras enstilta förmögenhet. — Skulle man dock i anseende tiss Kronans inkomst af Charta Sigillata för Hyres-Contractcr, anse Bewillningen böra efter hyrorneS belopp räknas, esser, som är detsamma, husets wärde och ärliga afkastning derefter, mä det ock ike. — Men i den händelsen bör ätminstone för Stockholm och Götheborg, ber hushyror ärö af mesta betydenhet, ben Husägare som sjelf bebor sitt hus, betala Bevillning i mohn af husets wärde, annars blid Bewillnings-tungan, som hittils, orätkwist fördelad ych drabbar i synnerhet deg fattige. Akt Tionde penning erlägges för Testamenterad Fast esser Lös egendom, dertill kan wara stäk; ylen att för Fidei - Commister s wista fass strass erläggas 2Otde i andra iQ:de penningen finner jag ej wara billigt, och jag fruktar akt hända kan bet Dewissrringen ej utgär. — Fräga blir först om Fidei-ComMistct bör undcrgä laga värdering, icke manligt Boupkkcknings Värde, pä det Bewillningen mätte rätteligen kunna Den 10 October. 4079 kunna bestämmas.
Förmärkes något å färde vara, som anses kunna leda till Riksgälds-kontorets skada och förfång, eller förspörjas sådana oordentligheter inom Verket, hvilka for - 8 Stats-Utskottets Memorial J\f 224. dra skyndsam åtgärd och handläggning, göres anmälan derom ofördröjligen hos Ordföranden, på hvilkens pröfning det i sådant fall ankommer, huruvida Fullmäglige skola genast sammankallas, eller om ärendets anmälan inför Fullmägtige kan uppskjutas till den för deras vanliga sammankomster utsatta dag. Då eldsvåda yppar sig på Riddarholmen eller i staden inom broarne, böra Fullmägtige genast i Kontoret sig infinna. § 232. Åstundar Fullmägtig att, under längre eller kortare tid, från staden afresa, bör han sådant förut vid sammankomst eller hos Ordföranden anmäla, samt då tillika uppgifva tiden för sin frånvaro, och bör han derjemte med öfrige Fullmägtige för det Riks-Stånd, han tillhörer, träffa sådan öfverenskommelse, att något hinder för göromålens behöriga gång, genom hans frånvaro, icke förorsakas. Skulle från staden bortrest Fullmägtig icke låta höra al sig inom trenne veckor efter upphörandet af hans erhållna tjenstledighet, anmärkes detta förhållande i Fullmägtiges protokoll; och skullesamme Fullmägtig, utan anmäldt laga förfall, uteblifva längre än Två månader, att räkna från den dag, tjenstledigheten tilländagått, bör anmälan, enligt § 242, härom göras hos vederbörande Uiks-Stånds Kansli-direktion. § 253. Ar Fullmägtig, som icke, på säll näst ofvanstående § föreskrifver, till erhållande af ledighet sig anmält, genom opasslighet eller enskilda angelägenheter, hindrad att sammankomst bevista, bör han sitt förfall hvarje gång tillkännagifva. § 254 Då vid sammankomst samtlige Fullmägtige för någotdera af Riks-Stånden saknas, må, derest uppskof kan ega rum, icke något ärende till afgörande företagas eller beslut fattas.
Den tanke, att Riksgälds-Contoiret och Banken böra från hvarannan noga skiljas, synes mig desfomera rigtig, sorn jag är öfvertygad, att Banco-Sedlarne ännu fortfarit att till fullt Silfvervärde i allmänna rörelsen emottaga?, om icke, genom den illa beräknade planen för den vid. a8oo års Riksdag beslutade Realisation, Banken kommit att ikläda sig ansvaret för en betydlig summa af Riksgälds-Contoirets Utelöpande Sedlar; och om icke man allt sedan den tiden sökt fota förtroendet för detta Verk på en slags Bankens garantie. Jag anser för öfrigtingen ting annat fordras, än ett noga iakttagande af de flir Contoirets förvaltning gifna föreskrifter. Det skall derigenom sannolikt uppfylla det med dess inrättning. 934 T)en 79 Junb liing åsyftade ändarna!.- AT ingen påföljd apser jag det/ agio vara, sorn imellan Hansens och Biksgälds-Contoirets Sedlar, alltsedan 180 a ars Realisation ägt, och ännu äger runi. Derigenom att Banko-Sedeln förlorad0 nf sill ursprunglig» värde, i förhållande till Silfver, .skulle Riksgäld Sedeln naturligtvis blifva djupare nedflyttad. Men det imellan bäggo Secfglmynipn fasstäHelp agio har bibehållit sig oföräniiradt, och skall visserligen alltid göra det, så länge icke forhallan, det rubbas gemön tillökning af Riksgälds-Contp. frets Sedel-massa, en händelse hvilken det beror af Riksens Ständer att sjelfvp förekomma. öfrigt är jag af deri tanka: 3:djc AtgJi.dcn. 4t? MiksgäldsContoirets m uteliif 1pande Sedlar böra tills vidare lemnäs i omlopp, och a t en för t skyndad indragning af dem hemken är nödvändig, eller med afseende pä den allmänna ställ,unsen önskansvärd %). Det ät alltid halsbrytande, att af ögonblicket söka räddning, emot en sjukdom, sorn uppkommit ech till. växt unde? loppet af ar.
Jag anser det då vara mycket olämpligare att bibehålla en misslyckad och kostsam förvaltning. Jag fortfar alt önska bifall till betänk. Hr Printzensköld, Carl: Om jag ej alltförmycket misstagit mig, inskränkte sig icke andamålet med anläggande af gevärsfaktori vid Carl Gustafs stad blott till förfärdigande af gevär och pistoler, utan omfattade äfven fabrikationen af andra för arméen högst vigtiga vapen såsom t. ex. sabeloch värjklingor. De fleste af detta Stånd torde hafva sig bekant, att förfärdigandet af sådana klingor är förenadt med mycken svårighet och att, om de skola blifva af god beskaffenhet, dertill fordras utmärkt skickliga och arbetsvana personer. Om man nu, på sätt Utsk. föreslagit, afhänder Slaten ifrågavar. faktori, så skulle man derigenom tillintetgöra det nära nog vigtigaste ändamålet med faktoriets anläggande, eller att få dylika vapen förfärdigade för arméens behof. Så vidt jag känner, finnes icke inom Sverige något enda enskildt faktori, knappast någon enda verkstad, der en god sabeleller vätjklinga kan erhållas. Denna omständighet utgör enligt min tanka ensam för sig ett tillräckligt skäl att tillstyrka en sådan und. skrifvelse, som den Hr von Hartmansdorff föreslagit, om nemi., på sätt han jemväl anmärkt, man nödvändigt vill hafva en skrifvelse i detta ämne. För min del inser jag icke behofvet deraf, så mycket mindre som en dylik åtgärd, äfven med uteslutanj de af all fråga om utarrendering, nära nog står i strid med hvad Utsk. i dess premisser anfört emot det af sista statsrevisionen gjorda förslag. Hr von Rosen, Georg Ludv.: Det förslag Hr von Hartmansdorff framställt, synes mig innefatta nära nog detsamma som Utsk. i sitt förslag hemställt, ty fastän i förra förslaget ej talas om utarrendering, kan detta dock innefattas i de deri förekommande ordalag. Lika med Hr von Hartmansdorff anser jag det bästa vara, alt låta Kronan behålla sitt gevärsfaktori. Men om detta faktori icke kan bedrifvas utan alltför stor förlust, så torde . 124 Den 24
Gesäller och lärgossar måste nöja sig med spisöl, sämsta sort svagdricka för 24 skil. ankaret. Ett fat » dubbelt öls svagöl » eller s. k. bättre måltidsdricka kostade nära 6 riksdaler fatet, och ett fat riktigt dubbelöl, som vi fingo smaka pä till jul, var nästan dubbelt så dyrt, hvarför det förekom endast i förmögnare hus. Det lär ha händt, att priset stigit ända till 14 riksdaler fatet. 8 Vin syntes sällan till i enklare borgarfamiljer, men på våra föräldrars bjudningar vid jultiden fanns dock rödt franskt vin, som dracks ur små spetsglas med socker till. Sockret lades likväl ej alltid i glaset, utan togs i munnen, oeh fruarna sögo på sockerbiten och smuttade på vinet i de små glasen. Min far var en ordentlig man och ansågs mycket nykter, men tog sig en sup till hvarje mål. På den hvitmålade skänken i salen, det ena af våra två rum, stod ett brännvinsschatull af sockerkist, och det innehöll två stora flaskor, som fylldes efter bebof genom inköp hos destillator Falkman vid Lilla Nygatan. Om det då nya Svenska nykterhetssällskapet bekymrade sig min far icke. » Det är bara påhitt, » brukade han säga och öfverlastade sig aldrig. Sällan besökte han någon källare. Det kunde dock hända, att han i sällskap med någon yrkesbroder tittade in på Tyska lejonet i hörnet af Skomakaregatan och Tyska brinken eller på Drufvan i hörnet af Vesterlånggatan och Stora Gråmunkegränd, och hvad han vid sådana tillfällen fått böra berättade han alltid efter hemkomsten, hvilken vanligtvis icke fördröjdes till någon nattlig timme, I hvardagslag gick man till sängs klockan nio. Husmoderlig almanack. December. I december upptages husmodern i främsta rummet af julbestyr. I god tid lutar hon sin fisk, nedsaltar julskinkan (som blir riktigt läcker, o m man sedermera under kokningen tillsätter ett glas brännvin), ser om iulkorfoen och / ra / rf-förrådet, bereder konfekt till julbord och julgran, bakar de sedvanliga cörtlimporna, pepparkakorna, smörbakelserna, klänetler m. m. och putsar o c h fejar hela huset.
DerunDer Och belägga^ cj minöre geotnettijka chartor, än pergamentöbref, på Det fatt meD chatta>figtllata, att Denfamma påfiiftraö hulingen, hroarmiD åtmin* flotte få m p eke t af papperet jemte fkäntpeln bör fafr Derutöfver för hvarje fulla 50 3 l)änbelfe §aftebref anmäleö vara förfomniet. Dä Det inför ©omaren Ifall uppvifaö, bör Det bevis eller protofollSmtbrag, font i {fället företes), om Det ifall gälla, vara meD ffamplaDt papper föcfeDt till lifa belopp font Det, l)varnteD Det förfomna faffe» brefvet borDt vara bclagDt. $iDci*£ominifö»bref ocf> attDre Dplifa förorDnanDett för J i i 9t:bv lif $)}orgongåfmo-'bref, beläggaö tueb ftämplaDt papper till en fjerDeDels procent af gåfmanö märDe, privilegier eller ^illftånDösbemiö till fyanDelö iDfanDe djarteraö meD 5: - — till anläggattbe af bergmerf, ntantifacturier, fågar, papperö* ocb anbra bruf meD 10: - Privilegia epclufiva (Patenter) meD 15: - £eft am ente n, fåfom De Der funna uppfyäfmaö eller förs änDraö, befyöfma miD förfäa uppmifaitDet inför ©omjiol icfe förfeö meD f>ögre charta än — men. Dä tejhmentet munnit laga fraft eller genom jlutlig
R:dr, hvartill utgifterna för berörda byggnadsföretag, enligt ritning och kostnads-förslag, beräknats uppgå, mätte varda beviljadt. Med afseende å hvad i detta ärende blifvit upplyst och då äfven Sundhetskollegium vitsordat, alt ifrågavarande nybyggnad, är för Veterinär-inrättningens ändamålsenliga verksamhet erforderlig, hafva Rikets Ständer, med bifall till högstberörde nådiga framställning, till E. K. Maj:ts disposition å Riksgälds-kontoret anvisat en summa af 19,000 R:dr, alt användas lill uppförande vid ofvannämnda Veterinär-inrättning af ett nytt sjukstall samt eli mindre rideller molioneringshus. 75:o. Enär, såsom Riksarkivarien hos E. K. Maj:t i underdånighet anmält, det vid näsllidne riksdag för fortsatt utarbetande af det s. k. Hilt s-regi siraturet lör innevarande statsreglerings-period beviljade årliga anslag å 3,000 R:dr, på långt när icke försloge till bestridande af kostnaderna för utskrifning af den högst betydliga massa registratur, som ännu uti de särskilda afdelningarne af E. K. Maj:ts Kansli, för en mängd år tillbaka endast i koncept förvarades, har E. K. Maj:t, i enlighet med Riksarkivariens tillika gjorda underdåniga hemställan, föreslagit Rikets Sländer, att lör fortsättande af nämnde registratur utskrifning bevilja enahanda anslag, som vid förra riksdagen anvisades, eller 3,000 R:dr årligen, att utgå under den tid nästa statsreglering kommer att omfatta.
Bihang; till R, S, Fröt, 9:de Sami. 5* 74 Prot. JJtdr. d. 19 Mars lQä.V N:o 37, om Husby Klosters Krutbruks-egares sökta restitution af erlagd Bevillning. N:o 38, om Arfvodes anslag till Taxeringsman i Norrbottens Län. N;o 39, om Fångvården i Götheborg. N:o 40, i anledning af R. H. Ständers Revisorers Berättelse 1820. N:o 41 , i anledning af R. H. Ständers Revisorers Berättelse 1822. Frän Vällofl. BorgareStåndtt. S. D Föredrogos å nyo och biföllos Statsutskottets Utlåtandens N:o 35, i frågan om Lönförhöjning för BataillonsLäkare efter åtta års tjenstgöring. N:o 36, angående den Doctor C. J. Kjellman ådömde Testaments-bevillning. N:o 37, om den af Husby Klosters Krutbruks egare sökte Restitution utaf erlagd Bevillning. N:o 38, om sökt särskildt anslag till kostnaders bestridande i och för BevillningsTaxeringarne inom Norrbottens Län. N:o 39, om sökt bidrag af Statsmedlen, till kostnader för Fångvården i Götheborg. Fröt. TJtdr. JL 19 Mars i023* 75 N:o 42, i anledning af GeneralLieutenanten von Rosenheims underdåniga ansökning, om utbekommande af innestående Lön. N:o 43, angående Öfversten Reuterskölds underdåniga ansökning att utbekomma innestående ExpectansArfvode.
De hafva stödt sina yrkanden om afslag på hvad de kalla »det sväfvande» i Hr Bildis förslag. Jag tycker deremot det är ganska bestämdt; och då fråga är om att lemna understöd till en så industriös provins som Wermland, den första som haft t. ex. jernvägar och sparbanker i vårt land, anser jag nästan för'Statens skyldighet att välvilligt uptaga en sådan fråga. Jag motsatte mig emedlertid till en början det begärda anslaget, emedan jag ansåg att det, såsom ock Frih. Tersmeden yttrade, skulle tjena till ingen nytta så som det då var afsedt att användas. Men jag har sedermera förenat mig med Hr Bildt, emedan jag tror att enl. hans förslag det åsyftade ändamålet skall vinnas, och jag kan ej finna, att det skulle vara »sväfvande» derföre att han gått medelvägen mellan Frih. Cederström och mig. En talare har sagt, att här icke vore något periculum in mora, men så kan man alltid säga, när man vill motarbeta något; och periculum in mora är det alltid med godt och stort, som skall uträttas. Att skjuta upp blott för att skjuta upp, kan icke vara någon god hushållning. Jag får således anhålla om bifall till Hr Bildts förslag. Hr Montgommerie, Rob. Nils Germ.: Jag skall endast yttra några ord i afs:de på den anmärkn. som blifvit gjord, att denna fråga skulle befinnas i ett outredt skick. Hvar och en som behagar taga kännedom af hvad Utsi;, i sitt Utlåt, anfört, skall der finna upgifter om den stora tillväxt trafiken i Carlstads hamn vunnit, om de olägenheter som vidlåda den nuv:de hamnen, samt att med anledn. häraf 3:ne alternativa förslag till hamnens förbättrande blifvit upgjorda, af hvilka det ena vunnit understöd af Landsb.- Emb. i Länet samt Vägoch VattenbyggnadsStyrelsen. Man torde då icke kunna säga, att det brister denna fråga noggrann utredning. I afs:de å det obestämda af ordalagen i Hr
Proposition, N:o 66. 9 ende på den i Fährentuna härad af Stockholms län utgående s. k. drängespanmål, och i allmänhet för hemman, hvilkas räntor äro till större eller mindre del indelta; om framdeles skeende skattläggningar och om upphörande deraf för lullmjölqvarnar, hvilka hädanefter anläggas eller icke redan blifvit grundränta åsatte; om förvandling af de till ordinarie ränta hänförliga af~ gifter, hvilka utgå af städernas jord, samt slutligen om upphörande af den i Skåne utgående så kallade Halmstädjeafgiften. Hvad serskildt beträffar frågan om sättet för framtida godtgörande af den dagsverksskyldighet, som icke är i hemmanens ränta inbegripen, anser Kongl. Majit lämpligast, att beslut härom fattas i sammanhang med frågan om upphörande af dylika tjenstbarheters fullgörande in natura, hvilken sednare fråga kommer att blifva föremål för serskild nådig pröfning, i anledning af de förslag i detta hänseende, som blifvit hos Kongl. Majit framställda. Angående dispositionen af Ordinarie räntor, Kronotionde och boställen , hvartill höra frågorna: aJ om de för ordinarie afkortningarnes upphörande ytterligare erfor derliga åtgärder; samt bJ om nödiga förändringar i afseende å dispositionen af indelta räntorna och tionden samt utarrenderade boställen. Ilvad kommilterade i förstnämnda afseende i underdånighet föreslagit och hemställt och hvilket är af beskaffenhet att af Kongl. Majits pröfning allena bero, har Kongl. Majit till alla delar gillat och bifallit, samt i anledning deraf, på sätt närlagda protokoll för den 21 sistlidne Oktober utvisar, redan meddelat för verkställigheten erforderliga föreskrifter. Beträffande dernäst frågan om nödiga förändringar i afseende å dispositionen af indelta räntor och tionde samt utarrenderade boställen, har Kongl.
– Ja, nog är det synd om det stackars lilla kräket, men inte kan prostinnan behålla henne, – sade mamsell Lovisa, som helt rörd betraktade barnet, hvars verkligt ovanligt vackra lilla ansigte tycktes jäfva hennes sinnrika förmodan om tomtar och bortbytingar. – Hvarför inte, jag har aldrig egt några egna barn, och då vår herre så underligt sändt mig detta, är det utan tvifvel hans mening, att jag skall behålla det. – Men man borde väl ändå laga att få rätt på dess föräldrar, – mente mamsell Lovisa ifrigt. – Ja visst, vi skola höra efter hvad här legat för folk i natt, ty att barnet icke tillhör simpla och fattiga föräldrar kan man väl se, – återtog prostinnan, visande på en näsduk af batist och ett stycke af en blå sidenshawl, hvari barnet vårdslöst, och som det syntes i största hast blifvit inveckladt, – och den här kedjan se’n, fortfor hon betraktande en konstigt arbetad kedja, som tycktes blifvit söndersliten, och med ett groft segelgarn var hopbunden omkring barnets hals, samt väckte den förmodan att man haft brådtom och icke funnit något bättre, att fästa den tillsammans med, då låset på ena sidan var borta. – Och vet du, Lovisa, – sade prostinnan fundersam, – den der jemmern och suckarne vi hörde i natt här innanför, jag undrar om de icke ha’ något sammanhang med barnet, som kommit hit på ett så obegripligt sätt; kom ihåg att dörren var läst på andra sidan och fast vi icke kunde komma ditin, var det ingen svårighet för dem som voro der, att komma hit till oss; af resan och vår sömnlöshet förut ha’ vi sofvit så tungt, att vi inte hört något, det kan inte vara möjligt på annat sätt. – Ja, prostinnan säger något, – sade mamsell Lovisa, beundrande sin matmors skarpsinnighet, – sannerligen kan icke det hända, men det förundrar mig likväl att de inte trampat på mig i mörkret, de kunde icke veta att jag låg der Jesus, Guds son, så rädd jag skulle blifvit om jag vaknat. – Hvem säger att de icke ganska väl visste att du låg der?
Hofrättens på bestämdt stadgande i den åberopade § af Förordningen den 13 Juli 1818 grundade Utslag måtte af Kongl. Maj:t i nå der fastställas.» »Af hvad nu blifvit anfördt visar sig den olika uppfattningen och tillämpningen af ifrågavarande lagbud; och enär genom en sådan, redan i och för sig sjelf menlig, skiljaktighet lätteligen kan uti fall af förevarande beskaffenhet både för allmänna verk och för enskilda personer äfventyras den säkerhet, som med inteckning åsyftas, under desto vådligare följder för de förra, emedan inteckning ofta utgör den hufvudsakliga grunden för deras bestånd samt inteckningsförnyelserna vanligen på en gång förekomma till högst betydligt an tal, såsom då till exempel Rikets Ständers Bank under innevarande år haft icke mindre än 1,305 inteckningar att förnya, — så synes mig behofvet af lagbudets förtydligande obestridligt vara för hand; och som det ingalunda är min åsigt, att en Underdomstol skall i sin fria pröfning af lagens innehåll bindas genom högre Rätts lagtolkning, samt ändamålet således icke kunde ernås medelst åtal, om än detta vunne framgång, finnér jag mig föran låten hemställa att Rikets Ilöglofl. Ständer måtte, med upphäfvande af 23 § i Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, antaga ett sådant stadgande, som Lagberedningen föreslagit, nemligen: »Då inteckning förnyas skall, uppvise borgenär inför Rätten »i hufvudskrift den handling, hvarå inteckningen beviljad är; och skrifve »Rätten inteckningsförnyelsen derå; stånde ock borgenär fritt att in »för annan Underrätt inteckningshandlingen förete: den
Odlingsföretag, lindring i vilkoren för statsbidrag dertill 87. — sättet för utbetalning af anslag och lån dertill 37& utdikningar och aflappningar för »56. Ollongälden, upphörande af 33. Omläggning och förbättring af landsvägar . i56, 23o. 13 Osbeck, enka, pension åt ; 42- Ottarps Socken, indragning af den åt Pastor anslagne förlänings-spanmåt [sc)4» P. Pensions-Jörening inom Jönköpings Län, lån för en 213. Pensions-statens reglering . 42> 76. — Civile Tjenstemäns pensioner angående ibid. Tjenstemäns vid fångvården angående ibid. Pistoler, nya, anslag derför 3^. Piteå Båtsmanshåll, angående . 173. Postgång, dubbel, emellan Gottland och fasta landet 135. Postmedel, användandet afen i Banken innestående summa 5i, 1 54- Postverket, tillökning i anslaget, mm /jo. Prcescriptions.id för de i Riksgälds-Contorets Räkenskaper balancerade aldie skuldposter i58. för fordrings-anspråk i anledning af Di sconternes utredning 12. Prins Carls Inrättning, intagande derstädes af barn, som fallit fångvården lill last • 192. Privat-B anker, motion om indragning af dem å terderanäs i5. Protokoller, Riks-Ståndens angående liqviderandet af kost naderne för tryckning mm, deraf 262, 263. Provision, porto, 111. mför inköp af vexlar i utländskt mynt . 54, i8j, 256. 9 Qvarnar och Sugverk, förändring i beskattningen å 280. Qvai-negares rätt a.A utgöra skatt in natura, angående . 167. IS. Ramström, Adjunct, gratifiction för .. 322- Rannäs Holst ågården, eftergift afränta å 5 a. Rasks Enka, outtagen Pension för , • . • . • 4^* Regementen, ersättningar lill åtskillige 37.
(Se memorialen N:is 4go och 522.) XXVI. — N:o 564* angående verkställd omröstning, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut rörande ett ifrågastäldt anslag för uppbyggandet af ett straff-fängelse efter Pensylvania-metoden. (Se StatsLagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens memorial N:o ig4-) XXVI. B. 44. A. 46. — N:o 570. angående verkställd omröstning öfver åtskilliga uti StatsUtskottets utlåtande N:o 522 omförmälda voteringspropositioner i afseende å RiksStåndens beslut rörande extra-statsregleringen. XXVI. E. 64. B. 115. A. 125. Stats - ( 297 ) SlatsUtskoltets, det Förstärkta, Memorialér: — N:o 571. angående verkställd omröstning, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande anslag till aflöning för adjungerade ledamöter i Kongl. Svea och Götha Hofrälter. (Se memorialet N:o 556.) XXVI. E. 62. B. 115. A. 125. — JV:o 572. angående verkställd omröstning, i följd afRiksStåndens olika beslut, rörande det så kallade mindre creditivet. (Se memorialet N:o 55g.) XXVI. B. ii5. A. 125. E. ig3. A. ig5. — N:o 573. angående verkställd omröstning öfver den uti Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens memorial — N:o 574* angående verkställd omröstning öfver den uti Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUlskoltens memorial N:o 201 upptagna volerings-proposition. XXVI. E. 112. B. 115. A. 125. — N:o 588. angående verkställd omröstning, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, i afseende på det till en styrelse för allmänna arbeten ifrågasatta anslag. (Se memorialet N:o 576.) XXVI. B. 20g.