Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta intrång i yttranderättens bruk vore visserligen icke likgiltigt; men det skulle åtminstone inskränka sig till att yppa för fängelseföreståndare en författarens hemlighet, som lagligen bör honom okränkt tillkomma; ty med skriftens brottsliga eller oskyldiga innehåll kunde dock fängelseföreståndaren omöjligen få annan befattning, än att tillse, huruvida den innehöile stämplingar till rymnings befordrande eller främjande af annat brott. Betänkte man detta; så skulle lusten att hämma författarskap i fängelse kanhända försvinna; och man blefve då mera benägen att eftersinna, hvad verklighet som finnes i denna föreburna våda af de fångars skrifvande, hvilka äro i stånd att åstadkomma något mer, än vanliga fångbref. Ville man hålla sig inom vårt lands egen erfarenhet; så skulle jag fråga, hvilka de häktade litteratörer och författare varit, som blifvit beträdde med delaktighet i tjufband eller andra brottsliga sammangaddningar, och om man häraf bör sluta, att sådana personer skulle för sådant ändamål kunna missbruka yttranderättens frihet. Sannt är, att de kunna stämpla för återvinnande af sin personliga frihet, att sådane bland dem kunna finnas, som önska meddela sig åt deltagare i politiska sammansvärjningar, och att desse, vanligen redan beträdde med brottslighet i denna väg, kräfva äfven i fängelset en särskild uppmärk - samhet, ehuru det ingalunda är troligt, att de för befrämjande af sina afsigter skulle företaga sig att skrifva hela afhandlingar, såsom blotta vehikel för meddelanden åt sina medbrottsliga. Men äfven om detta någon gång kunde blifva händelsen, skulle dock deraf icke följa behöfligheten af någon längre sträckt försigtighetsåtgärd, än att taga kännedom äfven af de vidlyftigare afhandlingar, hvilkas utgifvande komme i fråga. Så har jag sökt för mig utreda, att den glömska, som må finnas i Tryckfrihetsförordningen, då den ingenting stadgat om sättet, huru fånges skrift skall kunna utkomma, likväl omöjligen kan innebära ej blott censurrätt öfver honom utan ock ett »i förväg lagdt hinder» för hans skrifters offentliggörande.
Reglemente för fångarne å Smedjegården innehåller uti 3 §., att örn någon belrädes utfara i eder eller svordom uti fängelse-rummet, bör en Lagsamt Allm. Besp.- och Ehon.-Utskottens Utlåtande, JY:o 66. en sådan första gången af Vaktmästaren alfvarligen åtvarnas alt derföre taga sig till vara; men att, örn han ej låter sig deraf rätta, skall Iran pirk* ta efter allman Lag, eller, i brist af böter, näpsas med tjenlig husaga, efr ler Öfver-Slåthållarens eller Landshöfdingen bepröfvande; uti 6 §., att det på det allvarligaste förbjndes (ängarne att sins emellan lefva i kif oell osämja, någon skada hvarannan tillfoga, med oqvädinsord bemöta eller förevita begångna missgerningar, såsom ock att öfva hvarjehanda dobbel och spel, eller med starka drycker sig öfverlastaäfvensom alt fångar ne förmanas att afstå med allt ohöfviskt och otukligt tal, samt alla andra oanständiga, otuktiga later och åthäfvor, och att den fånge, som bryter häremot, eller djerfves med hugg och slag annan fånge öfverfalla, eller på något sätt råda och hjelpa lill slikt slagsmål, skall straffas efter allmän Lag; men att deremot, om fånge skulle vara ostyrig emot de andra fångarne och söka att dem öfverfalla, utan att dock någon verklig våldsamhet blifvit af honom ut öfvad, han skall genom något tjenbgt fängsel derifrån afhållas; och uti -g att på det en skyndsam verkställighet ej må saknas å hvad i förenämnde målto är förordnadt, samt den brottslige på färsk gerning anses med det straff, han förtjent, Öfver-Slåthållaren och Öfver-Ståthållare-Embetets
Collegium förut under sin vård ägde åtskillige räntebärande Cassör : att sjelfva Saltpeter-tillverkningen borde skötas och utvidgas under föresyn blott af skicklige Verkmästare, som, Allmogen till biträde, skulle bibehållas: samt handeln med Saltpeter, hvarigenom Kronan ville fortfara att uppmuntra tillverkningen, bedrifvas sålunda, att K. M:ts Bef:h:de lät emottaga hvad som till salu utbjödes och utdela betalning derföre. Och kunde den erforderliga undersökningen om varans godhet, genom en af K. KrigsCollegium förordnad serskild person, som vintertiden borde kring - Betänkandcn. ao3 resa i de orter der Saltpeter tillverkas, förrättas, hvartill kostnaden, i jemförelse med aflöningar och provisioner m. m., borde blifva obetydlig, hälst i fall K. M:ts Bef:h:de fanne tillgång på skicklige personer inom orten att härtill föreslå; hvarjemte Uppbördskostnaderne borde besparas derigenom, att Uppbörden bestriddes genom K. Mils Bef:h:de och den vanliga LandtStaten, serdeles som KronoBetjeningen, om förbättrade lönevilkor för denna Stat komine att beviljas, borde bestrida all slags Ordinarie Uppbörd, utan serskildt arfvode. Itiksdags
Men om det nu skulle så förhålla sig, att Folket icke kan komma till någon verklig välmåga utan genom godt mynt, så skulle Utskottens förslag, att icke göra myntet godt, förr än välmågan vore vunnen, utgöra en cirkel, uti hvilken man evigt skulle kunna svängas omkring, utan att någonsin er-^ hålla realisation. 5:o Briji på reel Jond i Banken är äfven ett af de skäl, Utskotten anfört emot realisation. Detta skäl är visserligen svårt att vederlägga, helst ingen grad af missförhållande emellan Sedelstocken och Silfverfonden kan bestämmas så liten, att man ju icke i alla fall kan tänka sig den möjlighet, att fonden skulle kunna medtagas, och utvexlingen afbrytas. Men detta är också en fråga, hvari Utskotten icke synas vara ense med sig sjelfve. På ett ställe heter det nemligen att ”det blefve oundgängeligt att å Utrikes ort upptaga ett Stats-lån till betydligt belopp.” På ett annat ställe deremot säges: ”att något verkligt behof af den reela fondens betydliga ökande icke finnes.” Jag skulle för min del förmoda att realisation borde genast kunna företagas med den fond Banken redan äger. Det är nemligen ej troligt, att vårt vid - 71* Den 14 Julii e, m. sträckta och glest bebodda land skulle kunna i rörelsen umbära 12 a i3 millioner BaneoSedlar, hvilket skulle ske, innan Silfverfonden kunde uttagas. Denna olycka skulle, såsom jag förut haft äran uppgifva för yttermera visso , kunna förekommas genom det stadgande, att alla Kronoskatter samt inbetalningar till Banken och publika Cassör ovillkorligen skulle i BancoSedlar erläggas, hvarigenom således alla dessa ofantliga summor af BancoSedlar hindrades att kunna till vexling i Bancoluckan inströmma. 4) Fruktan får de i Finnland varande Bancofedlarnes injtromning år det sista af de skål, hvarpå Utskotten tyckas grunda sin öfvertygelse om omöjligheten att nu företaga realisation. Jag har svårt att förstå, hvarföre Finnarne skulle vara mera lystna efter våra SpecieRiksdalrar ån efter vexlar eller silfver på auctioner och i Guldsmedsbodarne.
Qverrestad i •-S CD Jerrestad 4Ö) i cd t—l Smedstorp i i P P co 1 Cimbris i 1 co 3 Ostra Herrestad... i j 1 * 1 CD e+- Nöbbelöf i 1 1 rtct<rc Ingelstad i 1 ”1 P Wallby i 1 P P Hammenhög i ) 1 Bolshög i j 1 P» P-* CD Hannas i 1 CO Borrby 4 6) i i i CO 1 Benestad i I 1 5 4 10 145 73 23 Anmärkningar rörande oregelbundenheter i indelningen, m. m. 33) Svensköps socken, deraf största delen är belägen i Malmöhus län, är annex till Huaröds pastorat. Af denna socken tillhöra mantal Gerds härad i judicielt och administrativt hänseende. 36) Annex till Löfvestads pastorat i Färs härad af Malmöhus län. 36) D:o till Stiby pastorat i Jerrestads härad. 37) D:o till Wemmerlöfs pastorat i d:o. 38) D:o till Tranås pastorat i Malmöhus län. 39) 6| mantal af Tryde socken tillhöra i judicielt och administrativt hänseende Herrestads härad i Malmöhus län. 40) 1 d:o af Ofraby socken tillhör i d:o d:o d:o d:o. 47) 13| d:o af socknen tillhöra i d:o d:o d:o d:o. 42) Af Borrby socken, hvilken till största delen är belägen i Jerrestads härad, tillhöra 12^ mantal Ingelstads härad. 43) Har till annex Börums socken i Albo härad. 44) D:o d:o S:t Olofs socken i d:o. 45) Ar annex till Cimbrishamns stads pastorat. 4e) Borrby socken tillhör 22:dra länsmansdistriktet. Christianstads län. Förändringar i indelning m. m. I länet tinnes endast en köping under landsrätt, nemligen Båstad i Båstads socken af Bjäre härad, belägen vid den så kallade Laholmsbugten af Nordsjön. Under perioden hafva uppkommit följande till denna afdelning hänförliga förändringar:
Då två så skarpsinniga ledamöter, som Hr Prytz och Frih. Tersmeden, hafva missförstått mig, så skall jag försöka all genom exempel förtydliga min mening. Enär fråga är om beloppet af de medel, som JernKont. använder till allmänt nyttiga ändamål, och icke om tiden, under hvilken det i större eller mindre mån sker, så bör man använda orden så vidt och icke så länge. Om man antager, att 3,000 R:dr utgjorde JernKonUs vinst, och Kont. använde alla dessa medel för allmänt nyttiga ändamål, så vore derföre icke sagdt, Den Sfi Maj. 325 tiel Kont. alltid Fortfore alt så göra. Ora nu JernKont. med tiden använde blott 100 B:dr om året till nyssnämnde ändamål, men behölle för sig sjelft 2,900 R:dr, sä kunde väl ingen neka att Kont. använde en del af sin inkomst till allmän-nylliga ändamål. Då skulle man äfven kunna yrka, att, eftersom Kont. för nämnde ändamål upoffrade 100 B.-dr af de 3,000, så skulle Kont. vara från be vil lii. befriadt. Efter mitt förslag blefve Kont. skattefritt endast för de 100 R:dr, men kändes skyldigt erlägga bevilln. för återstoden 2,900 R:dr. Jag hoppas nu hafva gjort mig förstådd, hvarföre man bör begagna så vidt och icke så länge. Gr. af Ugglas: Jag tror, att den farhåga, som Hr von Hartmansdorff hyser, och som han genom den föreslagna redaktionsförändringen vill afhjelpa, är öfverflödig. Först och främst skola vi komma i håg, att det är endast fråga om bevilln. af fixa 3,000 R:dr, behållningen må nu vara hvilken som helst.
Tillgång vid årets slut: Kassa-behållning Hos depositions-afdelningen innestående Utestående yexlar „ lån på löpande förskrifningar „ lån på aktier och publika papper „ lån mot pant af våglorda effekter „ kassa-kreditiv . Osäkra lån på löpande förskrifningar. „ på aktier och publika papper 30,532 847 18,040 1,000 48 På lagsökning beroende, men bland sä- kra fordringar upptagna lån 31,949 77,318 25,841 lån på löpande förskrifningar kassa-kreditiv Allmänna Diskont-fonden. Inkomster: Körskotts-ränta Öfver-ränta Inbetalningar å inom linien förda lån: Kapital Öfver-ränta ... Summa Rdr Utgifter: Ordinarie aflöning Diverse omkostnader . Revisions-kostnäd Lagsöknings-kostnad . Differens genom evalvation från b:ko till r:mt . Utbetalte anmärknirigs medel Afskrifna och inom linien förda lån Reparationskostnad Ökade inventarier Behållen vinst Säger Skuld vid årets slut : till Rikets Ständers Bank för förlag Innestående vinstmedel I Stockholm. Kassabehållning Behållning på räkning i depositions-afdel ningen Utestående lån Förskjutna lagsöknings kostnader Förskjutna sedel-vexlings-omkostnader . Förskjutna omkostnader vid post-remiss rörelsen Yärdet af Låne-konto rets hus Inventarier 84,789 6,331,711 Summa R:dr | 6,416,500 Balans inom kolumn: Banko-diskont Läne -kontoren verket. i Götheborg. i Malmö. Wisby. Antal lån. B: dr. Antal lån. B: dr. Antal lån. B:dr. Antal lån. Stockholms Stad Stockholms Län . Södermanlands d:o . Upsala d:o . Westmanlands d:o . Örebro d:o . Wermlands d:o . St. Kopparborgs d:o . Gefleborgs d:o . Vester Norrlands d:o . Jemtlands d:o . Vesterbottens d:o . Norrbottens d:o . Östergöthlands d:o . Jönköpings d:o .
Hofbageri-egendomen i Stockholm uppkommande tillgång, dels å Rikets Sländeis Riksgälds-konlor anvisat ett särskildt, till hela beloppet sedermera Iyftarlt anslag af 30,000 r:dr; och Kongl. Majit derefter, uti till Rikets sednast församlade Ständer den 15 November 1850 aflåten Nådig Proposition, angående tillbyggnad aJ Kongl. Operahuset i hufvudstaden, ibland andra utvägar för verkställigheten af en sådan tillbyggnad, föreslagit, att sorn Myntverkets ställning under de nast, föregångna åren så förbättrats, att då befintliga behållning af detta verks egna medel skall kunna godtgöra den del af byggnads-kostnaden vid samma verk, hvartill förberörda köpeskilling, 16,666 r:dr 32 sk. blifvit använd, sistnämnde belopp alltså matte få öfverflytlas till ”anslaget för byggnad och underhåll af publika husen i Stockholm", hafva, med häraf hemtad anledning, Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 26 Augusti 1851, anhållit, att Kongl. Majit måtte meddela Nådig föreskrift, att bemälde köpeskillings belopp, i den mån detsamma är eller varder disponibelt, skall genom Kongl. Majlis och Rikets Statskontor till Riksgälds-koutoret öfverlemnas. Efter inhämtande dels af Stats-kontorets underdåniga utlåtande, dels af Öfver-direktörs-embetets vid Myntoch Kontroll-verken yttrande, har Kongl. Majit tagit Rikets Ständers ofvannäronde hemställan i nådigt öfvervägande, och då, en ligt. hvad erfarenheten ådagalagt, det förråd af ädla metaller, hvilket för tillverkning af mynt och medaljer oundvikligen måste finnas i Myntverkets förvar, icke kan minskas under 16 % guld och 600 % fint silfver, motsvarande i penningvärde Ridr 38,333: 16.
Man utgifvas å annan sådan person, och äro ställde till innehafvaren eller till viss Man eller Ordres, och såmedelst äro löpande, samt allmänt beteknas med namri af Assignationer, Sedan utfärdandet af dvlike invisningaf eller Assignationer på hvad summa sorn helst, enär de antingen äro tryckte eller i koppar graverade, redan blifvit, de förre genom Kongl, förordningar ne den 22 October 1766 och den 2 Augusti 1792, och de sednare genom Kongl, förklaringen den 2 7:de Martii nästlidit år förbudne, blifver således här endast fråga om de handskrifne invisningar eller Assignationer å, mindre belopp, hvilka, ställde till Innehafvaren eller viss Man och Ordres, af utgifvaren göras löpande. fänge hafva olika omdömen blifvit fattade, ej mindre angående nödvändigheten för dem sorn hafva en vidsträcktare handelsrörelse, eller bedrifva större Bergs-Bruk eller Manufacturiehandteringar, att få begagna omförmäldte sätt jned löpande invisningars meddelande , för atrr dermed bestrida de vid sådane rörelser och Itända teringar oftare inträffande, så väl större sorn mindre, penningeutgifter , än äfven huruvida, eller i hvad iner eller mindre mon1, dylike invisningars eller Assignationer® sättande i onnr lopp kan anses vara för det allmänna skadligt? Lag-TJtskottets Betankanden.
Under de 2:ne först anförda data utfärdades de särskildta Författningarne och vidtogos nödiga beslut och förordnanden i de till verkställigheten hörande delar; under det sistnämnde beslöts utfärdande af Nådig Kungörelse, angående de för Eandt-Tulls ersättningens utgörande och fördelning fastställde grunder, hvilken utkom den 10 Februari i8r3. Vidare förordnades under den 23 December 1812 i anledning af Riksens-Ständers hemställan i ofvananförde deras underdåniga Skrifvelse om Bevillningarne, en Comité, att utarbeta en ny Sjötulls-Stadga och i sammanhang dermed öfverse och granska de nu gällande Seglations-, Nederlagsoch öfriga Tullverket rörande Stadgar och Författningar, hvars arbete å förslag till Tull-Taxan under den 5 Maj 1813 uppskutits, med anledning af inlupen underrättelse om tilläm - Dm 8 Mars. smnad förhöjning i Engelska Taxan r,u mera, efter återvunnen allmän fred, å nyo fortsattes. 33:0 Riksens Ständers vtnderdånigä skrifve!-, se om förhållandet' med bränn vins-bränningen under de 3 sista månaderna af ar 1812., Den a och 3 September 1813 i underdånighet anmäld, Under förstnämnde dato Nådig Kungörelse utfärdad, angående fortfarande förbud mot brännvins-bräiining. 34:0 Om de arliga markegångs-sättningarnes insändande till Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman. Den 2 September 1812 i underdånighet an? mäld. Öfverlemnad till Comitén för verkställigheten af Bevillning» - förfättningarne. Den 1.6 i sarinna månad åter anmäld, då Justitiae-Ombudsinannen härom underrättades. och Circulaire tili Xandshöfdingarne expedierades 35:0 Riksens Ständers underdåniga skrifvelse med svar på den af Kongl. Majit till Stats-Utskofc. tet aflåtne, angående f. d. Kongl.
Jag vet de äro afskaffade i den Fransyska arme'en: dess disciplin är icke eller öfver sig, och man nödgas der alt genast fusillera soldaten för brott, sora kunde försonas med några prygel. Detta är hvad man i philantropiskt afseende vinner derpå. Pä grund af dessa skäl anser jag den vackra tanka, som legat till grund för motionären och för Ulskms betänk., icke kunna antagas annorlunda än med stora modificationer, och en mogen pröfning deraf; tillstyrkande för öfrigt, att frågan må öfverlemnas lill K. M., såsom varande högsta befälhafvaren öfver krigsmakten till lands och vatten, och icke afgöras af RiksSlm, som icke äga den för ämnets behandling nödiga kunskap och sakkännedom. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas kl. ö e. m. Frih. Palmstjerna, Nils Fredr.: Jag kan omöjligen föreställa mig, att icke Utsk:n, så väl som vi, insett obehöfligheten af en und. skrifvelse i detta ämne; ty säkert lärer K. M. icke underlåta att med all möjlig omvårdnad, med allt möjligt afseende på deruti ingripande förhållanden, och efter noggrann pröfning, härutinnan stadga hvad som är enligast med lidens fordringar och sakens natur, samt i följd deraf rådligt och verkställbart. Men då Utsk. icke dessmindre tillstyrkt en sådan skrifvelse, som den ifrågavar., har afsigten dermed förmodligen endast varit den, att bereda Exp.Ulsk. tillfälle till en nyttig och behaglig stilöfning. Då nu emedlertid, i följd deraf, 3:ne Stånd beslutit, alt en skrifvelse skall komma att afgå, så lärer del icke af delta Stånd kunna hindras; hvarföre jag för min del förenar mig med Gr. Cronhjelm uti den redaction han föreslagit. Frih. Stael von Holstein, Fabian Willt.: Ehuru jag
Ständers åtskillige Utskott, synnerligast i Expedit - Den 13 April. 37 ditions Utskottet, anmodas hemöda sig icke allenast så tidigt med sina Betänkanden och Expeditions - förslag till Riksens Stander inkomma, att justering beqvämligen kan äga rum; utan ock med sorgfällighet söka gifva dem all den utförlighet och bestämdhet i uttrycken, sorn ar nödig till förekommande af alla sådana uttydningar och förändringar, som i annat fall kunna tillintetgöra B iksens Höglofl. Ständers åsyftade goda ändamål och blifva hinderliga för deras underdåniga önskninsars behöriga skick, då de till thronön skola frambäras; beslöt Högloft. Bidderskapet och Adeln, att en anmodan af enahanda beskaffenhet äfven skulle till dess Utskotts .Ledamöter blifva gjord. Ut Supra» S D. emitterades till Allmänna Besvärsochr Oeconomie-Uiskotteh Ett Dicfamen af Herr af Dare lii, Isae, innehållande svar på de af Herr Silfverstolpe vid H ert af Darellis föregående Dictamen, angående medel till Eandtbrukets upphjelpande, gjorde an» Ex Piotocollo A. G. Silfverstolpe» Dito Dito» märkningar. Ut Supra. Ex protocollo A. G. Silfverstolpe. l/f - 3§ Den 13 April, Utdrag af Protocollct, hållet hos Hög. vördiga Prest-Ständef, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 13 April 1815- S. DRemitterades Till Constitiitions Uis/röttet Kong!. M;<j:ts Nådiga Proposition, om de nya Constifutionella förhållanden, sorn till följe af föreningen mellan Sverige och. Norrige .uppkom mit. Till Bonco-Utsiottet* Kongl. Ma jos Nådiga Proposition, om eftergift i det lån, hvilket af Riksens Ständer vid 1809 års Riksdag Invånarne uti Vestero.ch Norrbottens Ian blifvit beviljad!. Till Stats.Utiköttet. Kongl.
Befallningshafvande utfärde derefter genast allmänna Kungörelser, som innehålla dagen för Pröfnings-Committéens sammanträde, namnen å de erfarna och kunniga Män, han till Ledamöter utsett, samt föreskrift för den, som af Pröfnings-Committéen äskar någon rättelse, att antingen förut hos Konungens Befallningshafvande, eller sednast åden dag, då Committéen sammanträder, skrifteligen ingifva sina anmärkningar vid den öfverklagade åtgärden, skälen till den rättelse som sökes, jemte hvad till upplysning och bestyrkande af förhållandet tjena kan. 6 Morm Pröfnings-Commlttéen bör, med oafbruten skyndsamhet, fortsätta sin förrättning, så att den, så fort sig göra later, kan vara fulländad. Konungens Befallningshafvande utnämne, att föra Protocoll och Längder, en person af erforderlig skicklighet, som derföre af allmänna medel njuter arfvode, på sätt derom stadgas. De från särskildta Districter i Länet tillkallade Ledamöter njuta skjutslega för två hästar från och till deras hemvist, samt tractamente En B:dr för hvarje dag, räknad från Committéens sammanträde, till dess arbetet blifvit fullbordadt. 8 Mom. De förändringar i Taxeringen , som af Pröfnings-Comxnittéen göras och i Protocollet intagas, skola genom utdrag deraf meddelas Lands-Kamereraren , och af honom utföras i särskild Längd , som för hvarje Skattskyldig, hvars X)en 3 Juli. 3*o hvars taxering blifvit förändrad, visar bade hvad Taxerings • Committéen påfört, och hvad Pröfnings-Committéen stadgat; kommande dessa .Läng* der att, till IJppbördsmannens efterrättelse, Taxerings-Längdeti bifogas, g Morn. X Stochholm vare särskild Profmngs-Cominittée, hvilken under Ordförande af Öfver-Ståthållaren, eller den Konungen i hans ställe i Nåder förordnar, skall bestå af ett Karnmar-Råd, en I-edamot af Kammar-Rätten, två af Ridderskap och Adel, två Prester , två af Stockholms Magistrat.
Men jag önskar att frångå det subjectiva af saken, för alt komma lill sjelfva föremålet för denna öfverläggning, eller Ekon.Ulskrs betänk, ronde Hr Rydins motion, och torde då få fästa uppmärksamheten på, althar äro bestämdt (vanne ganska skiljaktiga frågor, som under öfverläggningen blifvit behandlade, nemi. förenämnde Hr Rydins motion, lill hvilken å I sk i 11 ige ledamöter yrkat bifall, och Hr Aminoffs Utsk:s betänk, vidfogade reservation, uti hvilken åter andre ledamöter af Huset sig förenat; varandes, enligt mitt förmenande, emellan dessa båda frågor en så stor skiljaktighet, alt de äro alldeles oförenliga. Jag ber att lien arne ville fästa sin uppmärksamhet på meningen med Hr Rydins motion: den innehåller ett tillstyrkande, att Ständerne måtte bos Konungen begära nedsättning af en comité' för utarbetande af ett förslag till representationsförändring. Med afseende å grundlagens stadgande, är det säkerligen ingen af herrrane obekant, alt ett så beskaffad! förslag icke kan ifrån Konungen till Ståndens plena öfverlemnas annorlunda än i form af en Konungens nåd. propos. till antagande af den representationsreform, som Konungen i sin propos. nådigst behagar föreslå. Ett sådant comite'-arbete skulle icke afse något annat, än ett uppdrag åt Konungen att öfverväga om ett arbetsbiträde åt ett kommande Const.Utsk. Ett sådant comite'- arbete skulle directe uttrycka Representationens misstroende till sig sjelf, att kunna genom sitt Const.Utsk. möjligen utarbeta ett förslag utan biträde af personer, dertill valde af Konungen. Jag hemställer om en så beskaffad åtgärd ifrån Ständernes sida kan vara förenlig med de former, som våra grundlagar utstaka. Herrarne torde finna, att ett sådant comite'-arbete, lemnadt lill Const.Utsk., icke der kan finna något afseende, icke kan komma ens till Ständernes kännedom, med mindreän Const.- Utsk. finnér detsamma vara af den beskaffenhet, att Utsk. finner sig kunna godkänna detsamma.