Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På enahanda grund hafva ock i 3 morn. orden "eller ock beviljade så«om rättighet upphöra" blifvit uteslutna. § 24 I afseende pä användandet och fördelningen af de för minuthandel nied och utskänkning af bränvin, så i stad som å landet, inflytande afgifler, hafva hos Rikets Ständer blifvit väckte åtskilliga förslag, bland hvilka Rikets Ständer ansett ett härvid framstäldt yrkande, ali en del af ifrågavarande medel mätte ställas (III landstingens förfogande, företrädesvis förtjent af uppmärksamhet. Om nemligen landstinget skall kunna verksamt bidraga till jordbrukets och näringarries utveckling, till befordrande af kommunikationsväsendet, hälsovården, undervisningen och mera dylikt, så mäste ock nämnda inrättning förses med härtill erforderliga medel. Alt för sådant ändamål uttaxera betydligare afgifler kunde från början verka till mindre belåtenhet tued denna nya inrättning, och Rikets Ständer hafva derföre ansett ändamålsenligt att af nu ifrågavarande afgilter, såväl de som inflyta från städerna som landet, lill landstinget anslå någon mindre del, den kommunerna utan allt lör kännbar olägenhet kunde undvara. 1 följd häraf hafva Rikets Ständer, som ansett Hushållningssällskaperna böra fortfarande uppbära den andel af ifrågavarande afgilter, hvilken de hitintills åtnjutit, beslutat, alt al de afgilter, som inflyta lör minuthandel med och utskänkning af bränvin, vare sig i stad eller å landet, skall, utom den femtedel, som för närvarande till faller Hushållningssällskaperna, ytterligare en femtedel insättas i landlränteriet för landstingets räkning; dock att i Stockholm hädanefter, sorn hitintills, hela afgilten må tillfalla staden. § 25. På samma grund som bränviusminutcring och utskänkning blifvit förbjuden ä landet vid auktioner, marknader och andra till lallen, då stone folksamlingar ega rum, hafva Rikets Ständer ansett dylik försäljning äfven böra förbjudas ä så kallade torgdagar på landet eller sådana dagar, då, på af Konungens Befallningshafvande bestämda ställen, uppköp och försäljning af hvarjehanda produkter eger rum.
”Då”, sade Blenda med stolthet och sällhet, ”skulle jag skynda att gifva er hvad ni icke nu vill fordra.” ”Öfverväg dessa för mig så himmelska ord, medan jag är borta Ni är ung, romanesk genom både natur och uppfostran; ni är – tillgif denna uppriktighet – fåfäng, men mera dock af barnslighet än af ett lyte i själen; måhända har ni drömt någon lysande och farlig dröm, jag fruktar det nästan. Men jag svär er nu i denna allvarsamma minut: jag är ingen förnäm man!” ”O, tyst, tyst, hvarför säger ni mig detta?” ”Emedan det är min pligt. Den lott som jag kan erbjuda er är tarflig – jag säger icke att den är fattigdom, men den är också långt ifrån att vara rikedom och lyx. Af blott ett slags rikedom kan ni vänta öfverflöd, och det kommer an på, om det är den rikedomen ni föredrager. ”Jag tror att ni ej bedömmer mig rätt!” svarade Blenda, hänförd af grefvens lilla ”så skickligt spelade” komedi. Att en sekund tro att det låg sanning i hans ord, föll henne icke in. Hon visste ju att hennes älskare var en rik och högboren ädling, och att allt det han sagt, blifvit yttradt endast för att pröfva henne. Men hon önskade verkligen, notabene i denna stund af tjusning, att han måtte vara den obetydligaste af alla män, för att få tillfälle att visa honom huru ren och djup hennes känsla var och att den var långt ifrån att grunda sig på högmod och fåfänga, om äfven dessa felaktiga böjelser voro inflätade i de ädlare. ”Ja, tro mig, jag bedömmer er rätt – jag hoppas det åtminstone Men vi få se huru tiden kommer att verka för eller emot mig. Än en gång upprepar jag att ni är fri, fri som luften; äro känslorna sanna, så behöfva de ju inga löften, för att visa sin varaktighet.” ”Det är sant Men men om ni icke misstyckte, icke missförstode en fråga?” ”Ack, fråga allt hvad ni behagar!” ”Nå väl: jag skulle önska veta någon viss tid för er återkomst!” ”Och hvarför?” ”Hvarför naturligtvis för att derefter räkna tiden.”
Maj:ts nådiga disposition anvisade summa af 450,000 R:dr, har Kongl. Maj:t, enligt Dess till Fullmäktige derom aflåtna nådiga bref, beviljat följande anslag för nedan uppräknade 11 särskilda väganläggningsoch vägförbättringsföretag, nemligen: inom Nyköpings lån: för omläggning af vägen mellan Hellefors och Omstad, eller Flens jernvägsstation 24,000: — Någon utbetalning å detta anslag har ännu icke ägt rum. inom Östergöthlands län: för vägomlägguingar mellan Husbyfjöls och Hellestads gästgifvaregårdar 12,650: —> hvaraf utbetalts 3,000 R:dr.
Jag vill hoppas, att, sedan denna upplysning blifvit lemnad, R. o. Ad. skall finna, att ali öfverläggning om StatsUtsk:s iner eller mindre vidsträckta motionsrätt gerna kan uppskjutas, enär Utsk. uti förevar, foll icke behöft densamma begagna. Frih. Sprengtporten: Jag finner mig så fullständigt förekommen af Hr von Troil, att jag icke har något vidare att tillägga. Jag ville blott yttra min tanke, att här icke är fråga om tillämpning af StatsUtskts motionsrätt — roan må betrakta den saken utur hvilken synpunkt som helst — utan endast om Utsk. skall äga rätt att besvara K. M:s nåd. propos. och föreslå R. St. hvad Utsk. anser vara billigt och nödvändigt. 4-‘de punkten. Just. staterna i orterna. 5:te punkten. K. M:s Cancelli och Riksarc h i v e t. Frih. Cederström, Jacob: Det är med verklig förundran jag funnit, att StatsUtsk. afstyrkt hvad K. M. bär begärt. Utsk. liar omöjligen kunnat vara uti okunnighet om, huru vigtigt det är för embetsmyndigheterna och domstolarna i hufvudstaden, att så hastigt som möjligt hafva tillgång lill handlingarna i Riksarchivet, för att icke blifva urståndsätta att utarbeta målen. Om man vägrar det begärdta anslaget, sä blir deraf i min tanke en följd, att det med hvarje år skall blifva svårare att få rätt på handlingarna, då de utur Riksarchivet behöfvas, i den mån handlingarna der hopas. Jag bestrider icke, att Riksarchivet är i behof af en större local, och skall blifva den förste att tillstyrka anslag dertill, så snart man froner någon tjenlig; men innan man är ense om, hvarest och huru denna local kan upplåtas, så måste väl det obetydliga anslaget af 2,5oo r:dr, som K. M. begärt för att sätta embetsmyndigheterna i tillfälle att, utan hinder af bristande handlingar, kunna handlägga förekommande mål, af R. St. bifallas.
Jag får på samma grunder, på hvilka Hr von Hartmansdorff har yrkat afslag på inbjudningen, förena mig med honom i detta hänseende, utan afseende på huruvida summan kan vara för högt eller för lågt tilltagen, hvarom jag hvarken kan eller vill eller anser mig böra nu ingå i någon öfverläggning. Hr Lefre'n, Joh. Pehr: Jag tillstyrker vördsamt vidbiifvande af vårt förra beslut. Jag fick nyss en upplysning, att detta mål redan en gång haft tre Stånds beslut, innan ett af de andra Stånden förändrade sitt beslut, hvarigenom det nu är två Stånd emot två. Detta må väl nu taga slut; det är skäl att upphöra med auctionen. 21 H. it 8a Den 3 Mars f. m. Hr Lagerhei m, Lars Magnus: Jag förenar mig så mycket hellre med de herrar, hvilka tillstyrka R. o. Ad. alt ej frångå sitt beslut, som, enligt hvad en talare redan yttrat, inga motiver utan endast hugskott synas ligga till grund för BorgareSt:s yrkande i detta afseende, och utan några gilltiga skäl torde det visserligen ej böra lemnäs onödiga prsejudicater på antagandet af inbjudningar, hvilka verkligen nu synas vilja taga öfverhand hos R. St., och hvilka, såsom i grundlagarna hvarken tillåtna eller förbjudna, ej borde annorlunda än tolereras för vigtiga fall, men ej synnerligen uppmuntras. Den nu föredragna inbjudningen blef af R. o. Ad. afslagen. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktns den 27 sisth Febr. på bordet lagda betänk. N:o 32, i anledn. af väckt motion om skärpt ansvar för ohägn af betande kreatur, blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet. Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskrs förslag N:o a5g till R. St:s und. skrifvelse till K. M, angtde transport af Kronans manskap. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Tornerhjelm, Erik, ledamot i Allm.
S. D. oredan med anledning af Protocolls-Utdrag ifrån de andra respective Standen, fraga blifwit wäckt vin sältet, huru Riksgaldswerket borde sörwaltas, under den lid större delen af desi Fuklmägtige i och för Riksdagen härstädes wistas, blef betta mål till Scats-Ucfkottet remitterat, hwilkek ssulle anmodas att deröswer styndesamt sitt utlåtande afgifwa. Vc stirra. Lx krotoeollo, 6. Silverstolpe. Utdrag af protocollet, hältet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 27 April 1812. S. D^edan bos Höglofliae Niddttskavet och Adeln blifwik anmäldt den gnstM Herrar BanevFullmägtige provlforistt widtagit, rörande BancoärendernaS skötsel, intill desi Riksens Stander derom hunne förordna, medan större delen af Herrar Fullinägtige i och för Riksdagen härstädes wistas, bestor Schang. N.s n. Hög - r6s Den 27 April. Högloft. Ridderskapet och Adeln, att detta ma°l till Banco-Utskottet remittera, hwilket skulle anmodas alt ffyndesamt med sitt utlakande öfwer detta ärende inkomma, Ut fuxrs. kx krotocollo, 6. 8ilverktol^e. Mdrag af protocollet, hältet hos HZglofl. Ridderskapet scb 2lde!n, wid Urtima Riksdagen i (örebro den 27 April rZir. S. Till häglof!. Banco-Utstottet. Herr Öfwer-Intendenten och Riddaren P T hams Memorial, angående de sa kallade BanqvenS Silfwersedlars lösen och Jnterestens betalning dera med Speciemynt; och Till Allmänna Befwärsoch Economie Utskottet.
Jag ber att få fästa Hr Åkermans uppmärksamhet derpå, att om köpmannen tager emot penningar i förskott, så ligger han icke och rufvar på dem, utan han lemnar väl penningarne ifrån sig till den person, af hvilken han köper varan, och på det sättet kommer förskottet äfven jerntillverkaren lill godo. Öfverläggningen förklarades nu vara slutad, hvarefter H. Ex. Hr Gr. o. Land tm. framställde, att flere ledamöter yrkat bifall till Utsk:s förslag utan förändring; att Hr von Hohenhausen föreslagit, att § skulle bifallas, men att deruti skulle göras ett så lydande tillägg: ”Endast under tiden från den 15 November till den 15 April må Fullmäktige, till inköp af silfver, att levereras vid sjöfartens början nästföljande Maj eller Juni månader, lemna förskott åt inländska män, hvilka ställa fullgod säkerhet för det med dem afslutade contractets fullgörande”; att Hr Lagerhjelm instämt i Hr von Hohenhausens förslag, endast med den förändring, att orden ”inländske män” skulle utbytas emot ordet ”dem”; att Gr. Frölichs förslag lydde sålunda: ”Bancofullm. skola genom inköp af silfver från främmande länder förstärka Bankens metalliska cassa, hvarvid utöfver utvexlingspriset icke får betalas mer Den 18 April f. m. 513 mer än hvad som erfordras för transporten af silfret frän uppköpsorten till Banken. Bancofullm. berättigas, dock endast linder tiden från d. 15 November til! slutet af April, att, vid inköp af silfver till leverering under påföljande sommarmånader, lemna förskott till | af silfrets värde åt inländska män,: hvilka ställa fullgod säkerhet för de med dem afslutade contracters fullgörande”; samt att Frih. Tersmeden insiämt i sistnämnde förslag, men deruti, i öfverensstämmelse med BondeSt:s beslut, begärt den ändring, att framför orden ”från främmande länder” skulle införas orden ”inom Riket eller”, och att i följd deraf i sednare delen af § skulle utmärkas, att det silfver, för hvars leverering förskott må lemnäs, skall införas frän främmande länder. Ilr Rosenblad:
Det religiösa elementet i uppfostran kom emellertid härvid ej till sin rätt i hemmet, och i den peusion eller skola, där hon erhöll sin undervisning, var det den officiela kristendomen endast, som nödtorfteligen meddelades, under det att elementen för salongsbildningen, lefvande språk, estetik, musik, teckning och slikt, voro det förnämsta. Så kom tiden för konfirmationsläsningen. Denna skulle hon genomgå hos en allmänt omtyckt prest ute på landet, och här öppnades först för henne kristendomens stora och djupa mysterium. Hon fick en inblick i religionens väsen, dess kraf på den bättre lottade människan i världen, att bringa offret af sig och sina egodelar för sin andligt och kroppsligt behöfvande nästa. Det var en ny värld, hon sålunda blickade in i; men på ett sätt, som ej dödade minnet i dess glädtighet, icke framtvingade tårar ur körtlarne eller gaf fromleriets helighetsmin åt det fagra anletet. Hon gick därför sund och ej andligt förställd ut konfirmationens lärotid med den första nattvardens mystér, hvilken för henne vardt en hjärtats, en känslans och därför hela den inre tillvarelsens angelägenhet, den hennes förstånd ej sökte att i dess djup pejla. Tron var henne nog. Kristendomsporten var emellertid öppnad. Sommaren därpå tillbragtes vid en badort på vestkusten, men för den unga flickan i allt lugn och stilla ro, ty hon kunde ej finna trefnad i att redan nu taga språnget ut ur barnets värld i den utbildade ungmöns. Och hon hade äfven ännu så mycket att för sig klargöra, hon behöfde ännu andligt smälta det, hvari hon senast hos presten och religionsläraren fått inblick. Korteligen, tron behöfde tid att samla sig, att sätta karakter. * K o m så vintern. Nu fördes hon ut i stora världen, såsom man kallar den i det hela ofta ganska snäfva krets, som en fransk författare skrifvit en spirituel komedi om, den han gifvit namnet » den värld, där man har tråkigt ». För vår ungmö, Rosa kalla vi henne, vardt det emellertid ej någon tråkig värld. H o n kom dit ut frisk till kropp och själ.
Vidare föredrog Deparlements-Chefen, Herr Stats-Rådet Fåhraeus: 2:o. a) Kongl. Maj.ts Befallningshafvandes i Skaraborgs län underdåniga Memorial af den 9 näsllidne Oktober, hvarmedelst Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, jemte eget yttrande, öfverlemnat en af Bestyrelsen för en tillämnad jernvägs-anläggning mellan Mariestad och vestra stambanan till Kongl. Maj:t ställd skrift, deruti, bemälde Bestyrelse i underdånighet anhållit, att, som denna jernbana icke uteslutande eller ens hufvudsakligen afsåge enskild fördel för den ort, hvarest banan skulle anläggas, utan densamma, genom den betydligt ökade trafik, som banan skulle tillföra omförmälda stambana och det gagn den skulle bereda en ganska vidsträckt landsort, till sina verkningar kunde nara nog jemföras med en stambana, Kongl. Maj:t mätte till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition alt, i händelse ifrågavarande bibana icke kunde blifva anlagd helt och hållet på Statens bekostnad, bidrag dertill mätte af allmänna medel anvisas med fdelar af det beräknade kostnadsbeloppet eller ock att ett låneunderstöd, motsvarande samma belopp, 8 Kongl. Maj:ts Nådiga Slsrifvelse N:o 55. målte lemnäs på sådana vilkor, att ränteoch kapital-afbetalning kunde af blifvande inkomster för banans begagnande åstadkommas; — •—. b) Styrelsens för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader underdåniga Memorial af de 27 nästlidne månad, hvarmedelst Styrelsen öfverlemnat en af Bestyrelsen för det, till åstadkommande af en bi-jernbana mellan staden Borås och vestra stambanan, bildade bolag till Kongl.
Summa 14,435: 23. 9. 14,478: 9. 11. !§• i Veterinär-inrättningens utestående fordringar, hvilka vid 1843 års slut utgjorde 13,548 R:dr 32 sk., hafva under dessa håda revisionsåren minskats med tillhopa 282 R:dr, så att de vid 1845 års slut utgjorde endast 13,266 R:dr 32 sk. Banko. §. 2. Emot räkenskaperna har tillförene blifvit anmärkt, att de blott innefattade redovisning för influtna intresseoch arrende-medel, och så vidare, äfvensom att någon förteckning å säkerhetshandlingarne för de utlånta medlen icke helier varit samma räkenskaper bifogade. Rikets sednast församlade Ständer, som befarade, att Inrättningen icke beredde orten de fördelar, som med dess bildande varit åsyftade, anhöllo i underdånighet hos Kongl. Maj:t, dels att en undersökning angående Inrättningens tillstånd och det sätt, hvarpå den förvaltades, måtte företagas, och att föreskrift blefve meddelad, det räkenskaperna framdeles borde åtföljas af en förteckning af ofvan uppgifna beskaffenhet; hvarförutan 1845 års Revisorer jemväl fästat uppmärksamhet på — 71 vigteu deraf, att en så beskaffad undersökning, som den ofvannämnde, biefve af sakkunnige oell ojäfvige män med görligen första verkställd. Uti nådig skrifvelse till Kongl. Sundhets-Kollegium af den 12 November 1845, har, beträffande den begärda undersökningen, Kongl. Maj:t, som den 23 Januari berörde år infordrat underdånigt förslag till syftesenlig reglering af Inrättningen och af sådan anledning samt enär Sundhets-Kollegium ansett Inrättningen hafva motsvarat sitt ändamål, funnit någon särskild undersökning rörande tillståndet då icke vara erforderlig; men hvad anginge den begärda föreskriften, att räkenskaperna dädanefter borde åtföljas af en förteckning öfver säkerhetshandlingarne, så anbefalldes Kollegium förständiga
hallits i Helsingfors iinder allmant deltagande. Den afgaf ett gladjande bevis p&amp; den stora framgång dess bemödanden äfven under det sistförflutna h e t rönt. - Disfins Jr@ si# fins. Finlands första qvinliga filosofie magister fröken Zfnina Artrani har nyligen erh8llit sökt s. k. dispens från sitt kön, d. v. s. rattighet att, rhurn hon Hr qvinna, söka och vinna befordran till lektontjenst vid lurarifrneseminarier i landet. Glterfrp, som i sistl. januari Danmark h u nu i fröken Af&amp; in8nad tog: Medicinsk Embedsexamen~, fått sin andra fr8n KöpenVid detta universitet hamns tmiversitet iitgangna qvinliga kikare. idka f. n. ej mindre an 7 qvinliga studenter sina studier. En ittonde, / röken H i n, har nyligen der tagit filosofisk eyamen. Tyskland: Tyska regeringen har afskedat alla i postverkets, telegrafens eller jernvsgarnes tjenst anstnda qvinnor under ftirebärande att qvinnor ej dugde till offentliga viirt Carlos uon Gaprn, Voss. Zeitungs specialkorrespondent i Madrid och et1 af qvinnofragans mera f r a n d e n d e vanner afled derstädes ilen 1 9 sistl. December. Osterrike: Med. Dr Lmy C. llraitr i f r h Chicago har nyligen erhallit tillrade till universitetet i Wien pll samma vilkor som de manliga studerande. Hon genomgir en särskild kurs i barnsjukdomar och deltager i den berömde Dr H e r t klinik samt en specialkurs i Gynecologi och Obstetrik under Dr Carl Braum. Holland: Vid tiniversitet i Grtrningcn studera f. n. z z qvinliga studenter; en studerar medicin, tre matematik och fysik samt aderton literattir. Den första gvinliga Iandliikarcn har nu slagit sig ned i Amsterdam. Hennes namn är fm Vivinie Waltjcn.
Stänker man rosenolja på en sådan bukett, kan man tro sig ega alldeles friska rosor. Att återge maroquin eHer saffian den svarta färgen. Man tager en matsked bränvin, 1 tesked hvitt socker, 25 gr brändt elfenben samt 1 ägg och rör allt väl tillsammans, hvarefter föremålen bestrykas därmed och få stå 4 till 5 dagar att torka. LEDIGA PLATSER. En F ör en tarflig, ordentlig hushållerska, kunnig i alla inom ett stort landthushåll förekommande göromål. finnes plats ledig nästk. 24 oktober, med företräde för den, som äger vana i mjölkhandtering. Goda rekommendationer fordras. Svar jämte uppgift om lönevilkor sändes under adress » Landtfru », Wexiö p. r. |2tl8] Informatorsplats på landet af teol. fil. kand. L. A. Sundelöf, TJpsala. [2094] E r i k S c h w e d e r &amp; C:o, T1662] som genomgått lärarinnekursen vid k. blindinstitutet, önskar sig plats i familj för att undervisa ett blindt barn i läsning af vanliga skolämnen, skrifning och handarbete. Svar till » Blindlärarinna », Tomteboda, p. r. [2078] l ä M i i M a t t i i i med undervisningsskyldighet hufvudsakligen i modersmålet och tyska språ- ket är ledig vid Skellefteå elementarläroverk för flickor. Ärslön 1,000 kronor. Ansökningshandlingar och betyg skola vara inlemnade före den 15 juli till styrelsens ordförande theologie doktorn S. Brandeli i Skellefteå. I aktadt hus önskar en ung, musikaliskt bildad flicka, van vid och road af hushållsbestyr, antingen på egen hand sköta hushåll eller ock gå frun tillhanda. Kinga löneanspråk. Närmare uppl. genom fru S. Tägtström, adress Örebro. (G. 18742) E bättre flicka, hvilken deltagit uti landthushåll i hemmet redan i sin barndom samt genomgått hushållsskola och innehaft plats, söker sig nu anställning, antingen att förestå ett mindre hushåll eller att gå frun tillhanda; finnas barn, är hon van sköta sådana o. villig biträda därmed. Vackra betyg finnas att förete.
R:dr kunna fullborda arbetet till utsatt tid, hade Intressenterne, hvilka redan enligt afgifne räkningar användt 5i,38S R:dr 29 sk. 5-frst. å berörde misslyckade arbete, inskränkt Stenkols-brytningen till gamla kolfältet, derå de sedermera nedlagt en kostnad af 9,616 R:dr 47 sk. hvaröfver jemväl räkning blifvit aflemnad. För de under desse åren, enligt bilagde verificerade uppgifter, försålde Stenkol, skulle de, vid i8t5 års Riksdag, Bolaget tillagde prsemier a 6 sk. per tunna, hafva utgjort nemligen, år iSig. å 62,800 Tun. R:dr7,85o. 1820. 61,016 7,623.36 1521. 46,g38 5,867. 12 1522. 59,595 7,449. 18 Tillsammans B:co 28,794. 18 Och har Herr Grefven och GeneralLiutenanten, med framställning af Stenkols-Verkets så ofta ådagalagde och erkände nytta för Riket, samt förlusten vid dess möjliga upphörande, derest ej Staten fortfarande omfattar och undsätter Bolaget, å dess vägnar föreslagit, att Verket Stats-Utskotiets Betänkande»,. i66g! Verket antingen måtte inköpas afStatcu medfullt inventarium för samma summa,som år 1817, proponerades, eller 25o,oooR:dr dock med befrielse i slikt fall för Itltressenterne, att återgälda de 5i,ooo R:dr, sorn till förenämde Schacktsäriknig uppburits och äfven dertill använde blifvit, eller oell Bolaget beviljas. 1:0
Förslag till jemnkning af Ståndens olika Leslut, Vll 3. 2. s 4 — 8, i anledning livaraf PresteStåndet accederat till B01- gareStåndets mening, IX 3. s i55, Lif. af BondeStåndet, IX 3. s 157, af Adeln, IX 3. s 178. Undcrd. s 329 •— 331, 169 Köpeskillingen, om medel till fyllnad af RänteLristen å, för Carl Gustafs StadsLruk. StalsUtskottets Betänkande, IV 1. s 3o2 — 309, Lif. af Adeln, IX s 78, af PresteStåndet, IX s 82, af BondeStåndet, IX s 86, af BorgareStåndet, IX s 91. Underd. Skrifvelse, X 1. s 164—167. L. Ladugårdsskötselns upphjelpandc, om. Statsoch Ekon. Utskottens Betänkande, IV 3. s 167—162, Lif. af PresteStåndet, s 58o, af BorgareStåndet, IX s 585, af BondeStåndet, IX s 5g5, af Adeln, ix s 696. Lagersvärds (Cl. J.), i anledning af Svenske Ministern, fordran. StatsUtskotlets Betänkande, IV 1. s 545 — 557, återrem. af Adeln, IX s 155, Lif. af BorgareStåndet, IX s 174, af BondeStåndet, IX s 176, af PresteStåndet, ix s 200. Ytterligare Utlåtande, IV 2. SI197 — 1200, Lif. af Adeln, IX s 32^. Lag, angående en, för åliörare mom RiksStåndens Plena eller Riksens Ständers Plena Plenorurn. Motion, remitt. lill Lagutskottet, 11 s i3o2.
Yidare, och då lefnadskostnaderna icke obetydligt stegrats sedan de för tjeustemannapersonalen vid Utredningsförräden i Stockholm och Göteborg nu gällande Aflöniugs-Stater fastställdes, har Krigs-Kollegium, med afseende så väl derå, som å den dyrbara materiel, hvilken åt dessa förrådstjensternäns vård är anförtrodd, funnit thed billighet öfverensstämmande, att aflöningen för dem ökades till belopp, hvilka, sparsamt använda, kunna anses motsvara deras lefnadsbehof; hvadan Kollegium föreslagit följande förhöj ni agar i aflöningen, nemligen: Jemväl, och med afseende dels derå att Vaktbetjeningen i Rikets Ständers egna embetsverk äro i åtnjutande af en aflöning, som med icke obetydligt belopp öfverstiger de lönevilkor, som äro för Krigs-Kollegii Väkthetjening anvisade, och hvilka för deras tarfliga bergning under nu stegrade pris på lefnadsförnödenheter äro nog knappt beräknade, samt dels å deras trägna tjenstgöringsskyldighet, här Kollegium ansett sig böra i underdånighet föreslå, alt lika aflöningsförmåner, sorn bestå Vid Stockholms utredningsförråd, för Förråds-förvaltaren » Förråds-skrifvaren » Vaktmästaren . Vid Göteborgs utredningsförråd, för Intendenten » Förråds-förvaltaren » Vaktmästaren . N:o 3 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N-'o 1, om Statsverket 1S62. GeneraliletsS talen. Vaktbetjeningen i Rikets Ständers Bank, ina tilläggas Kollegii Vaktbetjening; och skulle häraf föranledas en ailöningstillökning, för Vaktmästaren R:dr 175. » 3 Kammardrängar å 200 Rdr hvardera » 1,000. 1^475, Inför Eders Kongl. Majit har jag haft Nåden föredraga ett af LandtförsvarsKomitén utarbetadt förslag till organisation af krigsförvaltningen.