Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hade ater Fullmägtige kändt eller erindrat sig Hemliga Utskottets ifrägawarande Befallning, kan det icke undfalla Högloft. Ridderskapet och Adeln, ar de, med utestutande af alla de goda stal de anfört, endast, dä denna fräga upstod, swarat, Hemliga Utskottet har sa befallt. Uppäderomaf Herr Grefwen och Landtmarskalk en gjord ^ropo-ution, blrf Stats-Utskottets utlåtande, såsom egenteligen blott ar notjriam afgifwit, af Högloft. Ridderskap?! och Adeln gilladt. Herr Den 29 Mars.' *269 Herr Grefwen och Landtmarssalken tilkannazaf ar den riis i dag ursarre sammankomst af LIeÄorerne lil wäljande af Ledamöter, i Tryckfrihets-LomimttLn för mellankommande hinder blifwit upstuten riis i morgon Fredags eftermiddag. Högloft. Ridderstapet och Adeln ätffiljdes klockan 2. ' V In liäem protocolli 6. Silverstolpe. Lhorsdagen Len 29 Mars. plenum klockan 5 eftermiddagen. Uplästes eu ifrän Stats-Utskottet ingifwit sa lydande: Wördsamt ^lemoriäl. Sevan Slars-Utskottet uti Wördsamt ^kemoriLl af den z:dje siftledne Februarii afgifwit dest utlåtande, angående Wadstena Krigsmanshus-Lss828 Inkomster och Utgifter, jemte Förslag til nödig förbättring och tilökning i dest inkomster, för at i möjligaste matto kunna upfylla andamälet af dest första inrättning; sa har detta Betänkande ifrån Wallofl. Borgare-Stander blifwit aterförwist pä
Flera andra sådaue arbeten äro dessutom ifrågastälide, deribland de vigtigaste äro sänkning af sjöarne Salgen och Assjön med flere sjöar och vattendrag pä en sträckning af öfver två mil inom Norra och Södra Wedbo härader, och af sjöarne Tjurken, Stensjön och Näfvelsjön med flera inom Östra härad, samt utdikning af Ljunga mader i Westra härad, hvilka företag dock äro af det Omfång, att deras utförande öfverstiger den enskilda förmågan och således mäste bero på möjligheten att dertill erhålla allmänt understöd; vinsten deraf skulle dock vara, att flere lusen tunnlands vidd blefve od - lingsbar, oberäknadt land vinningen vid vattendragens stränder samt förbättringen af åkrar och ängar, som nu lida af vattenstånd. För öfrigt hafva de enskilda odlingsföretagen, så väl å fast mark som å kärrmark, jemväl under dessa är fortgått och den öppna jorden således äfven på detta sätt vunnit betyd lig tillökning, hvilken inom Norra och Södra Wedbo häraders fögderi uppskattas lill minst en åttondel. Bland sådane odlingsföretag af större omfattning nämnes odlingen af mader till egendomarne Aneby, Askeryd, Frinnaryd och Gripenberg i förstnämnda härad. Invånare. s - Folkmängden, som år 1847 utgjorde 157,483 personer, har i em be b berättelsen för åren 1848—1850, genom förvexling af siflror, blifvit oriktigt uppgifven till 170,145, men var sistnämnde år rätteligen allenast 161,870, af hvilka i städerne flin nos 8,275 och på landet 153,595. Den uppgick enligt 1855 års mantalslängder i städerna till 9,144. och pä landel till 155,869. eller sammanlagdt 165,013. Deraf voro bosatte i: Män. Qvinnor Summa. Tveta, Wista & Norra och Södra Wedbo härader 15,012 16,447 31,459. Bland dessa voro skattskrifne: skattfrie: Män.
DiscontContoir i Götheborg C. A. Iggeströms till 436 St als-Ut skot tets Utskottet ingifne Ansökan, i afseende på dess uppbörds brist. (R:gs-A.) Uti en till StatsUtskottet ställd skrift, liar förre Kammererare!! vid Götha CanalBoIags f. d. DiscontContoir i Götheborg G. A. Iggeström andragit, huruledes, efter det å den Cassabrist, sorn han, under sin tjenstetid, sig åsamkat, afskrifning skett dels för den, vid sisth Lagtima Riksdag, af R. H. St:r härtill beviljade, Summa af 7000 R:dr, eller iooo R:dr för sju år, såsom missräkningspenningar och lönförbättring, och dels för 6y5o R:dr, såsom billig rättelse och bevisad misskrifning på 3-Proccnts-Räkningen, hade nämnde Cassabrist blifvit godtgjord, på det sätt, att, sedan Iggeströms Löftesmän, nu mera framlidne Hr GeneralMajoren och Riddaren Joli. von Utfall och CommerceRådet W. Malm tagit i besittning all den egendom, som Iggeström ägde eller kunde disponera; men hviken egendom, i förhållande till skulden, befalis alltför obetydlig, så hade bemälde Löftesmän, hvar för sig betalt halfva Capitalet; och hvarförutan Hr GeneralMajoren von Utfall godtgjprt Ränta för den hälft af Balanceu, å hvilken han tili RiksgäldsContoret sin serskilda förskrifning afgifvit, likasom den Ränta, hvilken, genom Domen i Malms Concours, är vorden fastställd, blifvit betald. Icke dess mindre hade, uti den i RiksgäldsContoiret noder den 10 Junii i«25, upprättade, i afskrift bifogade, ComroerceRådet Malm tillställda Räkning, ytterligare ränta blifvit Malm påförd till ett belopp af 4603 R.'dr 37 sk.
Elektriska telegraf-förbindelser, angående anslag till .111. Elmhult, angående afskrifning af lånet för utdikning vid 246. Embelsoch tjenstemäns löner 1857, angående förbättring af 80,251,275. » » » angående vilkoren för . Emeritilöner för Professorer vid Upsala och Lunds Universiteter angående 167: 31. Emmern, m. fl. sjöar, angående sänkning af 158: 32 , 33. Enkeoch Pupill-lcassan i Riksgälds-kontoret, angående understöd för 243. Enström, A. J., angående pension till . 167: 53. Eskilstuna kanal, angående utbetalning af återstoden af anslag till 156. » kungsladugård, om öfverlåtelse af jord från 61. » stad, om dito till .61. Exposition i Paris, angående deltagande i . .141. F. Falkenberg, angående statsbidrag till en hamnanläggning vid Fattigvården, angående anslag till 158: 23 148: 71. 6 Utlåtandets Nummer och Moment. Farmaceutisk Institut, angående anslag till 148: 45. Fjellbacka, angående rotering af .131. Finansdepartementet, angående utgifterna under . 136. Fiskerinäringen, angående understöd för ... 122: 41. Fiskevik, angående dess användande till boställe åt domaren i Jösse härad ... 128. Fiskholmen, angående disposition af 22. Filipstad, angående understöd för lasarettet i 148: 106. Fjäl och Graninge, angående vägomläggning mellan 158: 10. Flottans förråder i Carlskrona, angående inventering af 139. » gemenskap, angående löneförmåner för 1857 till 255. » pensionering, angående .72 pag. 19. » matrosers och uppfordrade båtsmäns mathållning för 1856 och 1857, angående en brist i tillgångarne för . 256. Flygsandsfälten i Halland, angående anslag för .136 pag. 30.
— Riksens Ständers I9L Register. underdåniga swar ä KonglMajlls nädiga Proposition, Mars logs. Tackjerusbandel, om yrkad fri och oinskränkt in.m Riket, Dec. l?4- 4iy. lZ>8. 155g. Ian. liz. — underdånig skrifwelfe om nödige ansedde förändrinaar i Författningarne derom, Mars 255. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adela, vid Urtima Riksdagen i Stochholm, År 1834, Fjortonde Häftet. STOCKHOLM, Tryckta hos Johan Hörberg, 1835- Thorsdagen den 2 October 1834- Plenum kl. io f. m. Justerades 2:ne prot.utdr. för d. 25 sistl. September. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till II. St:s und. skrifvelse!- till K. M., nemi.: N:o 146. ang:de förklaring af stadgandet, röride landshöfdingars pensionsrätt; N:o 147. ang:de viss tid, sorn landshöfding skall innehaft sitt embete, innan han kan erhålla landshöfdingepension; N:o 148. ang:de särskild vedergällning till Lagcommitteens arbetande ledamöter efter numera fulländadt uppdrag; N:o i4g. ang:de canalanläggningen vid Aker. Hr Quiding, Bernh. Christopher, hade inlemnat följande: I anseende till min sjuklighet nödgas jag afsäga mig det rum inom R. St:s Bevilln.Ulsk., hvartill jag genom H. R. o. Ad:s Hrr Electorers val blifvit kallad. Hr Grundelstjerna, Axel Wilh., hade ingifvit ett så lydande anförande: I anseende till för mig nu förestående högst trägna tjenstegöromål
Ridderskapet och Adeln, samt Högvördige PresteStåndet återremitterat, till förnyad handläggning, de inom sistbemälde Stånd väckte frågor, deröfver Utskottet den 29 sisth Martii sig yttrat, angående Lönförbättring för KronoBetjeningen på Gothland och i Bohus-Län, äfvensom om befrielse för Krono-Betjeningen i allmänhet från deltagande i Tryckningskostnaden af Landshöfdingarnes Kungörelser ; innehållande de gjorde anmärkningarne, att, då Utskottet erkänt billigheten ii68 Stats-Utskottets Betänkanden. deraf, att en jemnkning uti Krono-Betjenin» gens olika aflöning inom särskilde orter varder tillvägabringad, äfvensom att ersättning dem tilldelas för kostnader till tryckning af Kungörelser, som i Ämbetsärender utfärdas, hade det ock tillhört Utskottet, att för desse ändamål föreslå nödige medel. I anledning häraf får Stats-Utskottet yttra, att då Utskottet uti dess afgifne omförmäld te Utlåtande uppgaf, att sådan olikhet i KronoBetjeningens aflöning uti särskilde orter eger rum, att jemnkning deruti synes nödig, förklarade UtsKottet tillika, att innan förslag till en allmän reglering blifvit upprättadt, kunde, i den ordning frågan nu blifvit väckt, någon åtgärd dervid, af Riksens Ständer icke tillstyrkas.
Vare resolutioner och utslag å hvarjehanda ansökningar och och besvär (inbegr. kansligeb. å 6: } Vår dom, desertions-dom, konfirmation på förlikning och resolution af 2.000 rrdrs värde (inbegr. kansligeb. å 8: ) _ 6.000 dro ( dro d:o å 12:- ) . 10.000 dro ( dro dro å i5r ) . 20.000 dro ( dro dro å 3or ) . och för hvarje ful/a 1000 r:dr derutöfver■ 1 r dr sf sk., motsvarande kansligebiihr. Alla Väre domar under 2,000 rrdr samt säd a ne, hvilka icke röra något bestämdt värde, liksom för resolutioner i allmänhet . (inbegr. kansligeb. å 6: ) Lejdeoch Pardons-bref dro d'o å 3: Deduktions-afgi ft vid ingifvande af deduklioner och kontra-deduklioner i revisionssaker (inbegr. kansligeb. a 2: —• —) ... Pass för resa till utrikes ort (inbegr. kansligeb. å 4 ) Bevis från justi lie-stats-ministern, på anmälan om tidningar (inbegr. kansligeb; å 3: Den del af förenämnde af gifter, som motsvarar de fordna sig.il/penningarne, å adels-, friherreoch grefve-bref å alla öfrige från Oss utgående expeditioner å. justitie-kanslerens fullmakter för landsoch stadsfiskaler, samt justitie-stats-ministerns meddelade bevis för tidningars utgifvande 6r t 2. — 4r 12. 3: 12. — 8: 24. — 10: 24. — i4: 24. — 17:24. — 32: 24. — 8: 24. — 4 3 24. — 10; 3.12. — 9: — I2i Bevillning!;-Vtuko!tets Betänkande, N:o U. 3? § 6.
Borgmästare och anförde: att vid Justitie-Ombudsmannens besök, då bemälde Borgmästare, efter särskildt förordnande, varit sysselsatt med en ägodelnings-förrättning på landet, åtskilliga delar af ofvannämnda domböcker icke funnits tillgängliga, af den orsak att de legat förvarade uti ett särskildt skåp i Borgmästarens hemvist; att denna omständighet föranledt det antagande, att de undanlagda delarne af domböckerna icke varit uppsatte; att tillförordnade Borgmästaren, som sålunda förnekade, att domböckerna befunnits i det skick Justitie-Ombudsmannen anmärkt, deremot erkände, att dessa vid granskningstillfället icke varit till alla delar fullständigt uppsatta, såsom ursäkt för hvilken försummelse endast åberopats, att tillförordnade Borgmästaren, enär de inkomster, som varit förenade med hans tjenstebefattning vid Rådstufvurätten, icke funnits tillräckliga att betäcka hans lefnadskostnader, sett sig, för vinnande af medel dertill, nödsakad att egna mycken tid åt enskilda uppdrag och förthy tvungits att understundom låta sådana embetsoch tjenstemål, kvilka ej fordrat skyndsamhet, hvila till mera lägligt tillfälle; hvarföre och då alla rättssökande inom behörig tid undfått protokolls-utdrag angående de ärenden, hvilka de vid Rådstugurätten anmält, så vidt sådana bort meddelas eller blifvit begärda samt någon skada följaktligen icke inträffat, Borgmästaren hyste förhoppning, att åtalade förseelsen, sådan den blifvit af honom erkänd, icke skulle anses hafva varit af någon svårare art; och att, hvad anginge anmärkta dröjsmålet med afkunnande af dom i en konkurs, tillförordnade Borgmästaren ville upplysa, att gäldenären någon tid efler tredje uppropet i målet enskildt begärt anstånd tills vidare med domens meddelande för att under tiden söka träffa förening med sina borgenärer, hvilket omsider jemväl lyckats honom, så att Rådstufvurättens slutliga åtgärd 464 med målet inskränkt sig till meddelande af förlikningsdom, med afseende på hvilket förhållande tillförordnade Borgmästaren förmodade, att anmärkningen härutinnan borde förfalla, hvarjemte till ådagaläggande af det skick, hvaruti Rådstufvurättens domböcker då befunnos, blifvit företedt bevis, utftirdadt den 15 Oktober 4858 af en Kronofogde, att Rådstufvurättens domböcker för åren från och med 4852 till och med 4857 voro i ordentlig nummerföljd uppsatta, afslutade, underskrifna och inbundna, samt att dessa domböcker redan i Maj eller Juni månad sistnämnda år befunnits i enahanda skick, utom att de då icke varit inbundna.
Herr 1Silverstolpe, Gustaf Abraham, uppläste följande : De förenade Stafs - och BancoUtskotfen hafva löreslagit , att Götha CanalBolags, Götheborgs och Malmö Disconter skola innom fem års (id liqvideras och indragas. Pröfningen al detta allmänna Förslag är utan tvifvel af högsta vigt. Sannolikt är en och hvar öf. verfygad , att den ej kan vara verkställbar , utan våda för den inre Rörelsens fullkomliga hämmande , så vida icke ett motsvarande Capitalbelopp i annan väg utgifves. Mig synes Således, som hade Utskotten bordt utreda det förhållande, Utskotten i detta afseende åsyftat, innan de föreslagit Riksens Ständer att öfver denna indragning besluta. Ett beslut, fattadt i förväg, skulle blifva bindande, om man än efteråt funne deraf de olyckligaste följder. Endast denna Anmärkning anser jag vara tillräcklig såsom motiv till den Återremiss af förevarande Betänkande, jag äfven af många an - 128 Den 17 Martn , e. tfi. dra skäl vill yrka, och jag anser det vara ali| deles omöjligt för Riksens Ständer, att öfver ! Disconternes indragning något bestämdt besluta, utan i sammanhang med den allmänna Regleringen af Rikets Penningeverk. Men om man förutsätter att Riksens Stander framdeles skulle förena sig i ett sådant beslut om FilialDisconternas hastiga indragning, kunna de af de förenade Utskotten här föreslagne grunder för en sådan indragning nu i förhand underkastas pröfning. Den hufvudprincipe Utskotten i detta Eetänkande följt, har varit, att framställa Filial-i Disconternes financieila belägenhet sådan, att deras behandling helt och hållit af Riksens Ständers godtysko skulle bero. I denna grundsatts kan jag, för min del, icke instämma. Jag tror att Riksens Ständer, vid stadgandet af sina meningar, likasom Domare vid uppfattandet af sina Utslag, böra göra afseende på hvart olika förhållande. Bör offret för en annans bedrägeri behandlas likasom Bedragaren?
Maj:ts denna dag meddelade Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående den under namn af Westerbottens Regementes Hästjägaresqvadrons fond bildade serskilda cassa; gifven Stockholms Slolt den 7 December 1840, blef, efter uppläsningen deraf, till bandlingarne lagd. S. D. Sedan Ståndet denna dag bifallit Expeditions-Utskotlets förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse N:o 208, angående Svenska undersåters skyldighet när de vilja bosätta sig eller resa utrikes, blef, vid föredragning al nämnde Utskotts Memorial N:o 29, detsamma till handlingarna lagdt. S, D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande Utlåtande och Betänkande : N:o 171, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 122, i anledning af väckt fråga örn upphäfvande eller ändring af Kongl. Förordningen den 9 Maj 1835, angående hvad iagttagas bör vid handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva. Ståndet biföll Betänkandet N:o 122, vidhållet i Utlåtandet N:o 171, hvilket lades till handlingarne. , < ö N:o 172, 1 anledning af väckt motion, dels om upphäfvande af Kongl. Förbudet mot dueller och slagsmål af den 22 Aug. 1682 och alla dermed sammanhang, egande Författningar, dels ock om ändring af 24 Cap. 11 §. Missgernings-Balken. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi - Utskottens följande Betänkandeu: Fröt■ Vtdr. d. 3o Jan. i84r‘ G i N:o 26, i anledning af väckt fråga om förändring i tiden för väg lagningar. Bifölls. N:o 27, angående väckta frågor om föiändringar i stängsel-författnin garna.
Riksdagsordningen förblifver alitsa ännu "bestående, och omröstningarne i Utskotten böra följaktligen fortfara att förrättas Ståndsvis. Högloft. Ridderskapet och Adeln torde behaga erinra sig, att på föredragningslistan å de Constitutionsfrågor, som den 12 Juni förehades, var uppfördt, jemte detta vid Riksdagen i Stockholm uppgjorda och nu förfallna förslag, ett annat, frainställdt 1812, af det innehåll, att om inom Cons tit utimsUt skottet tv a Stånd stanna emot två vid pro/ningen af enskild ta Riksdagsmäns ingifna förslag till didring eller förklaring af Grundlagarna, förfnlle frågan. Vid föredragningen gjorde Herr Grefven och LandtMarskalken det tillkännagifvande, att om voteringen per capita antoges, blefve det sednast föreslagna tillägget alldeles onödigt; och orsaken dertill är tydligen den, att vid detta omröstningssätt två Stånd aldrig kunna komma att stanna emot två. Det hade således innefattat en origtighet, att häröfver göra någon proposition förr än man inhämtat om det äldre förslaget blifvit godkändt eller förkastadt. Nu har den sednare händelsen inträffat, och då således nu, genom §:s bestånd, paria vota kunna existera, är första och rätta stunden inne att till afgörande upptaga förslåget af 1812. Jag får nu derföre ödmjukligen anhålla, det Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra proposition till bifall å detta förslag; hvilket jag, för min del, anser fullkomligen instämmande med en af hufvudprinciperna för constitutionella frågors behandling. Den 20 Juni. 483 Friherre Cederström , fiacob: Det är otvif velaktigt, att frågan om votering per capica i Utskotten förfallit, sedan PrestStåndet afslagit densamma. Men detta PrestStåndets beslut kan icke verka någon förändring i det af Ridderskapet och Adeln öfver förslagen till ändring i 38 §.
#ävabSfFvtftoavett å (t gg c v att fevfatta erf) tttt ÄoituugcnS 23cfattntitgSl)af' tuattbc, nitbcv loftet af ^anuavt måitab, tnfättba fevftag tilt terminer fev ©wc S5 2:o ®å benita SSemittntngösftabga förfta gången [taft fättba titt .efter vätte t fc, Bör af ÄonuitgenS SScfaltntngS^afiuanbc t Äungörctfeu ttttfäituagtfmaö, att beit uttnttntstariff för Beinmanämärbet t Bmarje Sätt, SRtfetä Stauber år 1823 faft SI. St näfta Sönbag berefter fiola attmänna focfcnflämntor utft;faö, titt luat af febamöter uti SammtgsMSommittéeu. §. 32. l:o Sitt Scbamot bentti är dafter afttib fjclfffrifmen, ocB mäljeö befjittom, å uttgft focfenftäinma, Btanb Bcfutnc j?crfoitcr tnont fiaftoratct, Bögft Solf tebas möter, nemligen Ser af Sftbberffajeet ocB Slbeltt etter Ståubö^erfciter faun Ser af S3cube Aittttao ej i ett fia nera t Bcfittne mätt af Stbet, Ståubopcrfoner ocB 33önber, tid bet antal ocB förBåttattbc, font crforbras, ntå driften erfättaö nteb jeerfotter, font äro etter marit t Äottgl. Skaftö ocB Äronatto tjenft, etter, t fafnab bcraf, ttteb j.'ev fou er utom bett efaft, Biuarå tillgång är. 56 Säemtllnitigös^örorbtttttg 1851. §•
Frågan var om ett anslag, som uti motion af en bland nämnda Stånds ledamöter var hegardt, och hvars nytta vitsordades af samtlige ledamöter af PresteSt. i Utsk., såsom beredande en lättnad vid deras bemödanden för ändamålet, och då ansflgo de, som biföllo delta betänk., att nälden del af Representationen, sorn man ansåg isynnerhet böra verka för delta ändamål, önskade anslaget och ansåg detsamma kunna bereda någon nytta, så borde de öfrige, i livad på dem ankom, dertill medverka. Dessutom tror jag, att de fleste, som biföllo detta betänk., hvarom beslutet fattades med ganska liten majoritet, leddes af den öfvertygelse, att det varit bäst, 0111 motionen aldrig varit väckt, men att, sedan den blifvit väckt, det ej var Svenska Representationen värdigt att afslå det obetydliga anslaget, hvarigenom den kunde anses fästa alltför liten vigt på det ifrågasatta ändamålet. Jag anhåller 0111 bifall till betänkandet. Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskms utlåt. N:o 35 bifölls. Likaledes biföllos vid förnyad föredragning Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskms den 23 dennes på bordet lagda betänkm: N:o 36, i anledn. af väckt motion om tillökning i de s. k. kalldygnen vid tackjernsblåsning; N:o 37, i anledn. af väckt fråga, att åboer å kronohemman och nybyggen i Rikets norra provinser måtte undfå rättighet att å sina hemman och nybyggen kola till afsalu; N:o 38, i anledn. al väckt fråga om inrättande af en skola i staden Borgholm. 13 U. 83 65S D«n a6 September. Föredrogs ånyo Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.- TJtskms den 23 dennes på hordet lagda utlåt. N:o 3g, i anleda. af väckt motion om förändring i sättet för bedömmandel af sallpeters hail och beskaffenhet. Frill. Cederström, Jacob:
1840. fördel Läst kan uppfylla det stora föremålet, fäderneslandets försvar, med uttryck derjemte af elen önskan, att vid denna plan serskildt afseende göres å en utsträckning af Bevärings-manskapets öfningar. Hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 44, pag. 19 serskildt yttrat, rörande några framställda motioner, ansåg Ridderskapet och Adeln icke erfordra någon åtgärd. Utskottets yttrande pag. 29 i Utlåtandet N:o 202, angående uppförande å stat i visst fall af ett anslag till bestridande af vissa inqvarterings-kostnader inom Stockholms stad, ansågs för det närvarande icke kunna blifva föremål för Ståndets beslut, då det egentliga ämnet ännu ej blifvit af Ridderskapet och Adeln slutligen pröfvadt. Utskottets yttrande öfver Friherre Ridderstolpes motion gillades. Slutligen biföll Ridderskapet och Adeln att de indelningar och den spanmål in natura, som, enligt senaste Ständers Riks-stat, varit till 3:dje HufvudTiteln hörande och ej blifvit inbegripna i de beslut som förut blifvit fattade, skulle, på sätt Utskottet föreslagit, fortfarande å stat uppföras. Från Högvörd. Preste-Ståndet. S. D. Fortsattes och afslöts den i gårdagens Plena påbegynta föredragningen af så väl Stats-Utskottets Utlåtande N:o 44, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Tredje Hufvud-Titel, som Utlåtandet N:o 202, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o 44, hvarvid följande förekommo och afgjördes: 24:o Beväringsmatiskapets vapenöfning. Ståndet, sorn, i likhet med hvad Utskottet föreslagit, icke fann sig kunna bifalla den af Kongl. Majit äskade tillökning af 63,000 R:dr uti det å anslaget för Beväringens vapenöfningar i Staten förut uppförde belopp 80,000 R:dr, godkände Utskottets förslag, att della anslag hädanefter mätte anses såsom ett förslags-anslag, hvilket anslag