Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, hvaraf det hufvudsakligaste bestode af aflidne Hospital-inspektoren Tranas gjorda missföringar i räkenskaperna och underlåtet iakttagande af gifna föreskrifter och beslut, hvarigenom betydligare summor redan bort ur räkenskapen hafva utgått, ännu fortfarande vore under handläggning, beroende på verkställande noggrann undersökning af såväl räkenskaperna för 22 år eller från och med år 1817 till och med år 1838, som af de till grund för — 211 — deras upprättande befintliga handlingar och skriftvexlingar med Kongl. Maj:ts ofvanbemält Befallningshafvande, samt att denna utredning, så fort tiden sådant medgåfve för hospitalets fåtaliga, med de dagliga göromålen ständigt sysselsatte, tjenstemän, skulle af Direktionen till Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätt ingifvas. Revisorerne få härvid anmäla, dels att ofvanberörde äldre fordringar icke undergått någon förändring uti de nu granskade räkenskaperna, med undantag deraf, att uti kontot med Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Upsala län en mindre {»ost å 1 R:dr 6 sk. 8 rst blifvit år 1854 afskrifven, samt dels att, efter hvad uppyst blifvit, någon af Danviks Hospitals-direktion ingifven afskrifnings-fråga icke är under Kongl. Kammar-rättens handläggning. Vid anstäldt besök å Danviks hospital, hafva Revisorerne väl funnit, att de derstädes intagne patienterna blifvit omsorgsfullt behandlade, och alla åtgärder till deras vårdande vidtagna, som den inskränkta lokalen medgifvit. Då emellertid utrymmet vid denna anstalt är så otillräckligt, att ej ens de sjuka af olika kön kunna från hvarandra afskiljas och ännu mindre någon genomförd klassificering efter de serskilda sjukdoms-kategorierna kunnat ega rum, synes det högst angeläget, att inrättningens förflyttning till det redan under byggnad varande nya hospitalet å Kungsholmen måtte, så snart möjligt är, komma till verkställighet. Säkerhetshandlingarne för hospitalets utlånta medel befunnos, vid anställd inventering, i god ordning. Räkenskaperna, för båda revisions-åren granskade utan anmärkning i Kongl.
Sedan vid flere riksdagar fråga förekommit om behofvet af ej mindre förändring i vissa delar af de författningar, som bestämma sättet och ordningen för grundskatternas utgörande, än en med tillförlitligare kontroller förenad förenkling af uppbördsoch redogörelse-verket, samt Rikets vid senaste riksdag församlade Ständer gjort underdåniga framställningar, angående de indelda räntornas indragning till statsverket, de i natura bestämda skatternas lösande efter medelpris, grundadt på flere föregående års markegång, jemte förändrad tid och ordning för markegångssättningen m. m., har Kongl. Majit, sorn uti dessa Rikets Ständers framställningar erhållit, enligt eget nådigt förklarande, en förnyad anledning att åt frågan om beskattningsväsendets samt uppbördsoch redogörelseverkets förenkling gifva den möjligaste noga utredning, för att derefter kunna, utan fara för misstag, pröfva hvad som i detta hänseende vore för samhället och dess medlemmar mest gagneligt och ändamålsenligt, uppdragit, för vinnande häraf, åt en af sakkunnige män sammansatt kommitté att, efter tagen kännedom af så väl Rikets Ständers ofvanberörde framställningar, som öfriga tid efter annan i ämnet afgifna yttranden och förslag, utarbeta en allmän plan för beskattningsväsendets samt uppbördsoch redovisningsverkets fullständiga ordnande, med syftning att i möjligaste måtto afhjelpa de härutinnan nu förekommande brister och olägenheter. En sådan allmän plan har ock af kommitterade blifvit utarbetad och uti underdånigt betänkande af den 30 April 1847 till Kongl. Majit öfverlemnad, hvarefter, och sedan Kongl. Majit åt detta kommitterades vidlyftiga arbete, som i tryck blifvit utgifvet, egnat, enligt hvad Kongl. Majit täckts i nåder förklara, en noggrann pröfning, Kongl. Majit behagat uti till Rikets nu församlade Ständer aflåten nådig proposition, — under Nio 66 i sin helhet intagen uti 1 Sami. 1 Afd. af Rih. till R. St. Prot. 1847 och 1848 — framställa de förslag till förändringar i nu gällande Bill. till R. St.
Herr Grefrven och Landtmarfkalken' gjorde derefter proposition att FullmägtiqeS ock) Reviso rernes förhållande sktille af RidkerMpet och Adeln sä bedömas som Friherre Osterström föreslagit. Bifölls. Herr Oeijkenlkjölst, Ostlok. I ett af de till dctza handlingar hörande Protokoll nämnes om en LedamotS bland Banco Fullmägtige första rättighet, att läka sikt serskilda yttrande medfölja Fnllmägtiges underdäniga stkrifwelse till Konungen. I anledning deraf anhaller jag alt fa anföra följande: Om det stkulls tillatas sn Ledamot ibland Fullmäglige att bifoga Desi emot pluralitens tankar stridande yttrande, till de nnderdänige sivar Fullmägti» ge hafwa att i förekommande nial afgifwa synes en sädan tillåtelse äfwen innebära en rättighet för Konungen art decidera emellan pluralitekens befinnande^ och den skiljaktige Ledamotens derifrån afwikande meniNZ» H52 Den 22 November mening. Det är likwäl af högsta wigt akt Rikets Högloft. Ständer aldrig giswa anledning till twekan om Deras fasta och oryggeliga afsigt, att för Sig ensamme bewara Styrelsen öfwer delta Nationen hedrande och gagnande Banco Werk, som under Deras garankie tillkommit, och under Deras tillsyn upnäkt desi nu ägande wälständ. Jag tillstyrker derföre all förhallandel mä förbliswa sadanr, som Let wid tillfällen af delade meningar Fullmägtige emellan, förut warit. Friherre Letterström trodde, att det aldrig kunde blifwa någon fräga derom, att crr till Konungen afgifwit serskildt yttrande, skulle auktorisera honom att blanda sig i B-nco-Fullmägriges BefturBanqucn wore Ständers Werk och styrdes efter de Författningar De för detsamma föreskrifwit. När Fullmäqtige till Konungen afgäfwo nägot Ullätande, skedde sädant blott uplysningöwiö, och ej för att underställa nägot mål Konungens afgörande.
Han sade: Ja. Han sade till honom: Kom med mig hem, och ät bröd. Han sade: Jag kan icke vända om med dig, och komma med dig; jag vill ej heller bröd äta, eller vatten dricka med dig, på detta rum. Ty med mig är taladt vordet genom Herrans ord: Du skall der hvarken bröd äta, eller vatten dricka; du skall icke gå den vägen tillbaka igen, som du ditgången äst. Han sade till honom: Jag är ock en Prophet såsom du, och en Ängel hafver talat med mig genom Herrans ord, och sagt: Haf honom hem med dig igen, att han må bröd äta, och vatten dricka. Men han lög för honom. Och han förde honom tillbaka igen, så att han åt bröd, och drack vatten i hans hus. Och vid de såto till bords, kom Herrans ord till Propheten, som honom hade tillbaka haft; Och han ropade till den Gudsmannen, som af Juda kommen var, och sade: Detta säger Herren: Derföre, att du hafver Herrans mun ohörig varit, och hafver icke hållit det bud, som Herren din Gud dig budit hafver; Och hafver omvändt, ätit bröd, och vatten druckit, på det rum der han dig om sade: Du skall der hvarken bröd äta, eller vatten dricka; skall din lekamen icke komma uti dina faders graf. Och sedan han bröd ätit, och druckit hade, sadlade man åsnan åt den Propheten, som han igen haft hade. Och då han bort drog, fann honom ett lejon på vägenom, och drap honom; och hans kropp låg kastad på vägen; och åsnan stod jemte honom, och lejonet stod när kroppenom. Och då der gick folk framom, sågo de kroppen på vägen kastad, och lejonet ståndandes när kroppen; och de kommo och sade det i stadenom, der den gamle Propheten uti bodde. Då Propheten det hörde, som honom igenhaft hade, sade han: Det är den Guds mannen, som Herrans mun ohörig var; derföre hafver Herren gifvit honom lejonena; det hafver sönderkrossat honom och dräpit, efter det ord som Herren honom sagt hade. Och sade till sina söner: Sadler mig åsnan. Och de sadlade.
Om man antager Hr von Hartmansdorffs sednare förslag, så, och då det är gifvet, att de skickligare personerne inom corpsen skulle tillgodonjuta högre reseoch traclamentsersättning efter reglementet, än de som voro mindre skicklige, skulle det kunna handa, att menigheterna utaf den höga resekostnaden luto afskräcka sig från anlitande af de skickligare personerna, samt vände sig till dem, som erhöllo mindre reseoch tractamentsersältning, men af hvilka undersökningarne blefvo sämre verkställde. Ehuru jag lika så litet som Hr von Hartmansdorff kan hafva någon enskild afsigt förenad med mitt yttrande, anser jag mig dock, med den kännedom jag äger om dylika undersökningar, och det sätt hvarpå man hittills lämpligast bestämt reseersättningen, så viii som arfvodet, böra uttrycka och vidhålla den önskan, alt det mätte vara menigheterna öppet lemnadt , all antingen genom landshöfdingen eller sjelfve öfverenskomma med dem, som bäst förstode att verkställa undersökningen, omieseoch Iractamentskoslnaden till localen för all taga den i ögonsigte, och derefter, i förhållande till undersökningens beskaffenhet, öfverenskomma om hela aifvodet för ett sådant företag; jag får således afstycka antagande af Hr von Hartmansdorffs förslag. Hr Ribbing, Arvid: Jag finner för min ringa del det vara af stor vigt, alt något visst vore bestämdt, hvarefter ersällningen skulle beräknas för personers biträde vid dylika företag; men jag tror äfven, att då man låter erfaren - Dc n aa Ma rs f. m. lieten tala, så s"ka11 man finna, alt de personer, som hittills verkställt dylika undersökningar, såsom t, ex. en Stephens, en Johnsson m. fh, låtit betala sig på det sätt, att de, jemte godtgörelse för sjelfva resan, beräknat visst för dagen, som, om jag icke misstager mig, vanligtvis utgjort 3 r:dr. När man sålunda sett, att man för en ringa afgift kunnat få dyrbara råd i vigtiga företag, så har man med mera dristighet och säkerhet vågat på att dem begära.
Uti alla sådana mål, hvilka personligen röra en eller annan af Ridderskapets och Adeln» Ledamöter, böra densammes närmaste skyldemån, till och med eyskonebarn ingen stärne ma äga, utan skola de sedan så väl den, som Baken angår som de sjelfva, ägt tillfälle till protocolletandraga hvad de nödigt aktat jemte honom, när beslutskall fattas, från Riddarhuset taga afträde. Skulle någon eller några, som på ofvanberörde sätt befinnas slägt vara, uti sådan fråga hafva voterat, vare han eller de Riksdagsmannarätt för den Riksdagen förlustige , och i fall uti nästa Plenum styrkes, att voteringen kunnat bero af hans eller deras röster, gånge samma votering åter. Svarat mot 4o §. % I Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. VII, Band. fgj! Ven Ig Jin gusti c. m. §• 50. Enär ett mål till Svarar mot 4 slutligt afgörande iöre41 §. §, tages, bör, utom hvad i 55 och 54 §. § Riksdagsordningen, år fö-, reskrifvit, hos Ridderskapet och Adeln iakttagas: att Propositionen alltid först blir till bifall, dernäst till återremiss, i händelse en sådan göras kan, och derefter till afslag på Betänkandet eller motionen; att, enär propositionerne så vål till bifall som till afslag hafva blifvit med nej besvarade och antagande med förändringar enligt Grundlagen år tillåtit, förslagen dertill framställas hvart och ett för sig till antagande, i den ordning de blifvit gjorde, så framt ej Ståndet derom annorlunda åsåmjes; och att härvid alla propositioner så ställas, att de Ledamöter, som önska det förevarande för. 1 och t Den J8 Augusti é, W» »lagets antagande, må besvara frågan med ja; och de som vilja afslå det, med nej. Landt - Marskalken bör, så snart Ridderskapet och Adeln yttrat sig, till Protocollet förklara, huru han fattat Ståndets tanka, och stadfästes sedan beslutet genom klubbslag, så vida någon Ledamot ej begår votering. §. 4o.
— Utaf den vid sednaste riksdag likaledes till Kongl. Maj:ts disposition ställda summa, 150,000 R:dr, att utgå såsom lån för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odliugsföretag inom rikets öfriga delar, har af Kongl. Majit anvisats följande belopp till nedannämnde arbeten, nemligen: inom Jönköpings lån: för utdikning af madängar inom Öggestorps och Forserums socknar, medelst sänkning af Kanarps-ån i Tveta härad, R:dr Hela lånet har utbetalts. inom Westmanlands län: » sänkning af Backsjön och upprensning af Tillberga å inom Tjurbo och Norrbo härader » inom Elfsborgs län ■ » utdikning af Hudeneds mader inom Gäseneds härad » hvaraf utbetalts 6,950 R:dr; » utdikning af madängar inom Sems och Skölfveneds socknar af Gäseneds härad » Hela detta lån är utbetal dt. » utdikning af Starlanda mader inom Råggerds samt Rolanda och Eds socknar på Dalsland » inom Kalmar lån: » upprensning af Storån inom Lofta socken af Norra Tjust härad » Hela lånet är utbetaldt. inom Orebro lån: » utdikning af Morrbykärren inom Kumla och Skyllersta härader » Hela detta lån har utbetalts. Tillsammans R:dr 85,210: — 3,100: — 12,100: — 24,750: — 5,000: ~ 28,860: — 5,500: — 5,900: 86 — Länet för jernväg sanläggning mellan Borås och vestra stambanan. Vid sistlidne riksdag beviljade låneunderstöd för enskilda jernväg sanläggningar. Sedan, å det vid 1859 och 1860 års riksdag för anläggning af jernvåg mellan staden Borås och vestra stambanan vid Herrljunga beviljade och af Kongl. Majit till 1,436,666
Detta blef nu utgångspunkten för den första partibildningen under grefve Posses auspicier, då han till öfverlägg-ning om valen hos sig församlade ett 40-tal ledamöter af kammaren. Bland dessa saknades då ännu flere af de landsbygdens representanter, hvilka sedan skulle fäkta under grefve Posses ledning. Åtskilliga äfven sedermera bemärkta namn funnos der dock, såsom hrr Carl Ifvarsson, Key, Ola Jönsson i Kungshult, Per Nilsson i Espö, Jan Andersson i Jönvik och Liss Olof Larsson. Detta var landtmannaparti-ets första rena ursprung och kärna, hvartill vid dessa sammanträden äfven kommo åtskilliga andra kända namn, såsom hrr Indebetou, Kallstenius, De Maré och friherre von Schulzenheim. Denna partikombinations uppgifna närmaste syftemålvar, som redan antydts, att vid valen till de ständiga utskotten försöka kasta en eftertänksamhetens kylande duschstråle öfver Suéde-partiets ministeriela förtjusningsfeber. Hvad som derefter kunde komma, anade möjligen en och annan bland den nya grupperingens män. Allt talar för, att grefve Posse redan då var fullt medveten derom, ehuru icke ens han då väl ännu hvarken visste eller ännu mindre önskade, att den nya oppositionen i sina positiva initiativ skulle sträcka sig så långt, som den sedan gjorde. Partiet var jemförelsevis fåtaligt i sitt ursprung, och första anloppet lyckades derför heller icke på långt när så, som man skulle önskat. Dock uteblef framgången heller icke alldeles. Den lilla gruppen kunde nämligen redan vid denna riksdag glädja sig åt att få se sig representerad af ett par bland sina förnämsta koryféer så väl i statssom bankoutskottet. Sin första egentliga seger vann dock den nya grupperingen redan några få dagar senare, då kammaren beslöt att tillsätta ett särskildt utskott för beredning af hr Hessles motion angående åtgärder till afhjelpande af det finansiela betryck, som vid denna tid ansågs vara rådande bland landets jordbrukare. Ytterligare några dagar senare befästes denna framgång ännu mera vid valet till ledamöter i samma särskilda utskott. Der insattes nämligen uteslutande grefve Posses män från hr Key, som gick in med 166 röster (motionären sjelf stod främst med 167 röster), och till frih.
A denna skuld hafva visserligen afbetalningar ägt rum vid särskilda tillfällen, nemligen år 1853, då derå afbetaltes 672 Ric^r 42 sk. 7 rst samma mynt, samt år 1858, då denna skuld minskades med 1,921 Ridr 68 öre Runt, så att för närvarande Kronans fordran i Runt utgör 3,312 Ridr 76 öre, hvilket belopp, efter hvad Konungens Befallningshafvande upplyst, ännu är på utredning beroende; men då således en icke obetydlig rest ännu förefinnes å denna skuld, hvilken under en längre följd af år balanserats, vore det, enligt Revisoremes tanke, önskligt, om mera verksamma åtgärder vidtogos för dessa medels snara indrifning. § 2. Uti en från Smålands m. fl. provinsers Hypotheksförenings Kamererarekontor i Wexiö meddelad, Kronobergs läns räkenskaper bifogad, uppgift tili Bevillnings-taxeringskomitén med nämnde stad för år 1858 förmäles, att Hypotheksföreningen, som disponerade en lokal i dervarande stadshus, »ännu icke kommit i det lyckliga läge, att, enligt gällande bevillnings-förordning, kunna erlägga någon bevillning.». Enär redan vid granskningen i Kongl. Kammar-rätten af berörda räkenskaper anmärkning blifvit framställd deremot att Hypotheksföreningen ej blifvit för sagde år påförd bevillning för dess behållna vinst, hvilken, jemlikt revisions-berättelsen af den l December 1857, utgjort 8,798 Ridr 22 sk. 3 rst, hafva Revisorerne väl ansett sig ej böra härvid göra någon särskild erinran, men likväl velat å berörda förhållande fästa uppmärksamhet, hufvudsakligen af den anledning, att ofvannämnde till beskattning anmärkta belopp, så betydligt understiger den vinst, som, enligt hvad Hypotheksföreningens berättelse gifver vid handen, Föreningen under föregående året haft att påräkna, då densamma uppgått till något öfver 50,000 Ridr Banko. — 185 Kongl. Kammar-rättens aktorats-räkning.
Ut.sht icke hafva haft fullgiltig anledn. att, med frångående af komiterades åsigt, att den i nu gällande förordning för utländske handlande och handelsexpeditör stadgade bevillning borde bibehållas, i stället tillstyrka R. St:r att förhöja ifrågav:de afgifter till jemt dubbla beloppen; hvadan äfven BorgareStd i denna punkt helt och hållet afslagit Utsk:ts framställning, äfvensom B. o. Ad. återremitterat punkten, under yrkande att, om ifrågav:de beskattning icke helt och hållet kunde afskaffas, den åtminstone borde bibehållas vid sitt gamla belopp. Det oaktadt har, vid frågans förnyade behandling inom TJtsk:t, en, ehuru ganska ringa, majoritet icke ansett sig härå böra fästa något afseende, utan vidblifvit sitt förra beslut, hvilket jag med min röst så mycket mindre kunnat biträda, som vid frågans förra behandling inom de särskilda RiksSt:n, så väl inom detta Stånd, som i synnerhet hos BorgareS:t, många och giltiga skäl blifvit anförda, som tala för att alldeles borttaga denna beskattning, såsom endast ledande till en mängd trakasserier för utländske resande, samt dessutom äfven till ökade utgifter för oss sjelfva, då det väl är temligen klart, att ju större beskattning dessa personer få vidkännas, desto högre blifva prisen på de af dem försålda varor. De af mig omnämnda skäl finnas i korthet antydda uti Utsk:ts nu förev:de Utlåt. sidd. 23 o. 24, och till hvilka jag tillåter mig hänvisa.
En annan säger kanske, att det är lika bra att tvätta sig om kvällarne, men det tror jag knappast, ty då blir kroppen så upphettad, att man har svårt för att somna, och genom morgontvagningen aflägsnas nattsvetten, hvilket är särdeles nyttigt. Största delen af året har jag varit ute minst ett par timmar om dagen, och det borde alla taga till vana; för öfrigt har jag sällan legat senare än kl. tio, eftersom sömnen före midnatt skall vara mera stärkande. Jag bör kanske tillägga, att jag medicinerade något under våren, hvilket naturligtvis äfven gjorde sitt till, för att jag skulle bli friskare, och nu har jag lagt mig till med reformdräkt, så efter ytterligare ett år hoppas jag vara fullkomligt frisk. Jag tror, kära läsarinna, att om ni ville sköta er ungefär så här och så lägga bort alla åtsittande korsetter eller andra åtsittande kläder, så skulle ni om ett år kunna uppvisa ett vackert resultat hvad hy och hälsa vidkommer. &gt; Läkaredotter. * UP notisboken. Kronprinsessan sjuk i måsslingen. Kronprinsessan, som på sin läkares inrådan haft för afsikt att en af de sista dagarne i denna månad begifva sig till Sicilien, har enligt i tisdags ingånget telegram insjuknat i mässling och influen sa, hvarigenom den tilltänkta resan tills vidare måst uppskjutas. För Stockholms internationella lärarinnehem — den all uppmuntran värda institution, som vi flere gånger ägnat uppmärksamhet — förberedes nu en basar å Höte! Continental till den 15 och 16 mars. Den står under protektion af själfva den populära prinsessan Ingeborg, och mer torde ej behöfvas för att betrygga dess framgång. Under de tre år, som lärarinnehemmet redan bestått, har det visat sig kunna väl fylla sitt ändamål, att bereda ett godt hems trefnad och vederkvickelse åt några af våra hårdt arbetande lärarinnor och andra unga kvinnor, som sträfva att utbilda sig för lärarinnans ansvarsfulla och samhällsviktiga kall. Dess platser hafva ständigt varit upptagna, och ej mindre än cirka 300 pensionärer hafva under längre eller kortare tid tagit dess gästfrihet i anspråk, på samma gång som dess styrelse till följd af bristande utrymme ty värr sett sig nödsakad att tillbakavisa ett stort antal ansökningar om inträde i hemmet.
Ytterligare Utlåtande, bif. af Bondeståndet, s,. 43o, Kungörelsen d. 6 April 1810, angående yrkad Förklaring af Kg!.; Se Åligganden, Kyrkobetjente, om inskränkning af Pastorers, rättighet vid val till; EkonomiUtskottets betänkande bif. af Adeln, s, 217* af Bondeståndet,s, 222. af Presteståndet, s, 230. af Borgareståndet, s, 232, *— byggnader, om anslag af Lånebiträden. till unders stöd för, i Kumla och Halsbergs, Tvings. Herrestad och Jemjo Församlingar; Statsoch Banco 86 TJtsJcofteris betänkande, bif. af Presteståndet, s. 718. af Borgareståndet, 8. 729- af Adeln, sv 763. Ytterligare-Utlåtande bif. af Bondeståndet, s. U34i Kyrkohemman, om åbo-rätt tili dem, för deras ivares efteriemnade Enkor och Barn;; EkonomiUtskot. tets betänkande bif. af Adeln, s. 357. af Prästeståndet, s. 171, af Borgareståndet, s. i?3. Ytterligare Utlåtande bif. af Bondeståndet, s. 588. Kyrkoherde. Se Senatens, Kgl., Bref. — Herdeboställen, om byggnadsskyldigheten vid;: Lagoch EkonomiUtskottens betänkande bif. af Prestestånder, 384. återrem. af Adeih, s. 4or. bif. af Borgareståndet, s. 4i5- Ytterligare Ulåtanden lågt till Handlfngärne af Presteståndet, s. 932. bif.. af Borgareståndet, s. 937.. af Adeln, s. 965. af Boondcståndet, 975.
Som Motionairen icke beledsagat dess anförande med vederbörlig utredning af ämnet, samt Utskottet således saknar all tillförlitlig ledning för frågans behöriga bedömande så anser Utskottet samma fråga i dess nuvarande outredda skick icke utgöra föremål för Rikets Ständers åtgärd. Stockholm den 29 Ankom till Exp-lltsk. d. 29 Mars kl. 8 eft. m. Ullälande, angående försäljning till skatte af alla indragna yidielsfane-bost allen. (IA.) Riksdagsfullmägtigen N. Insulin ifrån Stockholms Län har, uti afgifvet och till Utskottet remitteradt memorial, hemställt, att alla indragna Adelsfane-boställen måtte, genom offentlig auction, åt enskilde personer till skatte försäljas. I anledning häraf får Utskottet anmäla, att, uti en vid sistförflntna Riksdag väckt fråga om försäljande till skatte af Indelningarne vid Adelsfane-Regementet, i den mon innehafvarne afgå, dåvarande Stats-Utskott, genom Utlåtande N.'o 74, som af irenne utaf Riks-Stånden, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Preste och Borgare-Stånden, godkändes, förklarat sig, uppå anförde skäl, icke kunna, i afseende på indragne Adelsfane-Indelningar, tillstyrka något serskildt undantag ifrån de, rörande Kungsgårdars och andra Krono-lägenheters förvaltningssätt, gällande allmänna grunder. Af enahanda skäl, dem Rikets Ständer sålunda förut gillat, har Utskottet icke ansett sig kunna tillstyrka bifall å ifrågavarande motion. Ankom till Exp.-Utsk. d. 29 Mars kl. 8 eft. m. Memorial. Under den 17 innevarande månad har Stats-Utskottet ifrån BorgareStåndet erhållit remiss å Herrar Santessons och Hembergs motioner, angående 6 Ståts-Utskottets Memorial N;o 34.