Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Del härvid af en motionär framställde förslag, att i hvarje concurs skall finnas en af Domaren nämnd Syssloman, bredvid den eller de, som borgenärerna bland sig utse, är väl i vårt land eu nyhet, men utrikes lärer eu sådan inrättning allmänt vara vedertagen. Att den äfven här är behöflig, derom vittnar tillfyllest dagliga erfarenheten, och för vår lagstiftning är den icke så främmande, som Utskottet antagit, enär stadgandet om allmän åklagares tillkallande i alla concurser varit alldeles ändamålslöst, om ej dermed hade åsyftats, att han borde af böcker och handlingar taga en på egen forskning grundad kännedom af gäldenärens förhållande. Data sker ej och kan ej eller i allmänhet begäras, då en sådan forskning, om den skulle till något tjena, komnie att upptaga mera af dessa illa lönte tjensternäns tid, än som med andre deras åligganden är förenligt. Ej eller äro de allmänna åkla^arne genom insigt och vana i sådana ämnen till en dylik forsk - as -fag-Uukctiet* Betänkande, IV<o &]. ning ratt qvalifieerade. Deremot skulle de af Herr jfrnberg för«slagne ofliciele Curatorer icke blott i detta hänseende bättre motsvara det alkmannas fordringar, ulan äfven genom en fortgående controll å de enskilde Sy slomännen, kunna så verksamt befordra samtlige borgenärernes rätt oeh bästa, a't det arfvode, som for de af Domstolen utsedde Curatorer kunde komma i fråga, ej blefve i verkligheten för Goncuvsmassorne betungande. Min tanka har således varit, alt ett motsvarande stadgande bordt i Concurslagen intagas." STOCKHOLM, Eckst-einsha boktryckeriet, 1845. Lag-Ulskottcts Betänkande, N.o 88. Ank. till Exp.-Ulsk. Hen 4 Mars, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om förändring af 8 §. t 9 Kap. Handels-Balken samt 2 §. af Iiongl. Förordningen den 28 Juni 1798. Till Lag-Utskottets behandling har Vällofl.
Dessa listor skola inom årets slut, för att granskas, öfversändas till vederbörande pastorsembeten, hvilka genom anteckning å dem böra upplysa, dels om någon af deruti upptagne beväringsskyIdige aflidit eller afflytta! till annan ort, som, då den är känd, bör uppgifvas, dels om och hvilka beväringsskyldige, utom de å listorna upptagne, efter mantalsskrifningen inflyttat i församlingen; hvarefter listorna, bekräftade med vederbörande pastorers underskrift, skola af dem inom den 15 påföljande Januari lill skattskrifningsförrältaren återsändas. Inom samma månads utgång skall skattskrifningsförrältaren till Kongl. Maj:ts Befall - Exp e di tiansFlsk otte ts Förslag till under d. Skrifvelse N:o 145. 455 ningshafvande insända ej allenast dessa listor, transporterade och summerade, utan ock ett för hvarje fögderi eller stad uppgjordt sammandrag af dem; allt vid vite af Tre Riksdaler Riksmynt för hvarje dag, som dermed fördröjes. § 7. Morn. F Kongl. Maj:ts Befallningshafvande läte, på sätt Kongl. Maj:t derom närmare bestämmer, upprätta icke allenast fullständiga mönstringsrullor, utan ock sedan årets mönstringar och mölen äro afslutade, förslag öfver det inom länet då befintliga, lill Arméens eller Flottans beväringsområden hörande manskap af alla klasserna, hvilka förslag sednast inom den 15 Augusti hvarje år skola lill Kongl. Majit genom vederbörande Slats-deparlemenl insändas. M om. !2. För Stockholm skall Ofver-Stålbållaren och för öfrige sjöstäder vederbörande Magistrat inom den 1 Februari hvarje år till Sjöförsvars-departementet insända specifik uppgift å antalet af de i staden skattskrifne eller för öfrigt i dess sjömansrullor inskrifne beväringsskyldige sjökaptener, styrmän och sjöfolk af handelsflottan samt maskinister å enskilda personers eller bolags ångfartyg.
— Utskottet kan således icke förändra dess yttrade tanka i denna delj men, för att gifva mera tydlighet åt det stadgande, sorn kommer att ega ram, i händelse Utskottets mening bifalles, föreslås, att ifrågavarande torp mi benämnas: sa beskaffade torplägenheter, hvilka icke äro roterade, men likväl med särskild ränta till Kongl. Majit och Kronan belaggde. Femte Momentet. Utskottet förblifver vid hvad det förr yttrat, att 1822 års uppskattningsvärde bör läggas till grund för pannerymden, samt att den nu gällande uti gine klasser georda fördelning bör blifva oförändrad. Men deremot, och då tillåtelsen uti 4 morn. t § af Kongl. Kungörelsen den 6 September för hemmansegare, att, mot ökad afgift, få begagna största pannetymd, som är stadgad för den klass, hvarunder deras brännvinsbrännings rättighet hörer, icke är förenlig med den antagna grundsatsen, att nämnde rättighet bör bestämmas efter egendomens värde, samt dessutom genom da uti Hederv. BondeSlåndet gjorde anmärkningar blifvit upplyst, att denna afvikelse från berörde grundsats föranledt cch säkert Bihang till RiksSt. Fröt. iQ25> Q:dc Sami. Besv. och Ekon, Utsk• Betänkanden, i framtiden stall föranleda till många miss*, bruk och åstadkomma en mångdubblad brännvinsbränning, mer än i de fastställda klasserna för hvarje uppskattningsvärde va* rit påräknad; skulle Utskottet icke tveka att, med godkännande af vice Talemannen Jon Jonssons motion i detta ämne, tillstyrka, att ifrågavarande moment måtte utur författningen alldeles uteslutas, så vida dervid icke inträffade, att samma orsak, som föranledt detta stadgande, nemligen undvikande af förnyad kostnad för omarbetning af större brännvinspannor, ännu fortfar.
Hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Herr Lagerhjelm, Pehr, uti väckt motion, 4*4 Stats-Utskottets framställt nödvändigheten att, för inrättandet af Rikets försvars styrka, bestämma sådane grunder, att den under minsta möjliga ansträngning af National-kraft i fred, dock må uttrycka den högsta möjliga National-kraft i krig. Herr Lagerhjelm har äfven fullständigt utvecklat skälen till denna framställning samt uppgifvit någre åsigter af ämnet, såsom möjligen ledande till ett önskadt resultat. Sålunda har Herr Lagerhjelm, i afseende på Sjöförsvaret, ansett Sverige, med dess vidsträckte kuster och Skärgårdar, först höra sträcka sin omsorg till utrustandet af tillräckliga Skärgårds-Flottor, hvilket vapen jemväl vöre mera öfverensstämmande med landets tillgångar, och, beträffande Armeens Organisation, trott endel af Stammen kunna ställas på vacance, emot det att Beväringsmanskapets öfningar utsträktes så väl till tiden som till Classernes antal. Motionären, som genom bifogade Calculer närmare bestämt de åsyftade förändringarne, och ådagalagt det deraf uppkommande resultatet, liar slutligen förklarat sig anse nödigt, det män, hvilkas kunskaper tillhörde alla frågan angående grenar och yrken, utsågos att undersöka: huruvida Rikets försvar, så till lands som sjös, är sammansatt efter menskliga reffeclioners högsta fordringar i detta ämne, om uppbörden, förvaltningen och redovisningen af de härtill bestämda anslag ej tarfva förändring; och slutligen hvilka besparingar kunna åstadkommas, då försvaret noga afväges efter Nationens krafter Betcinkanden. 415 ?.tt bära dess tyngd, samt föreslagit, att Riksens Ständer om en sådan undersöknings verkställande, måtte Los Kongl. Maj:t göra underdånig anhållan.
Instruction för Rikets Ständers Revisorer , i hvad som rörer deras befattning med Stats Ver ket. §. 1. Rikets Ständers Revisorer skola tillse, det dem i behörig ordning tillhandahållas: l:o afslutade räkenskaper för båda Revisions-åren öfver alla medel, af hvad beskaffenhet som helst, ordinarie eller extra-ordinärie, som genom allmänna bidrag tillkommit eller genom tractater med fremmande magter Riket tillflulit; 2:o Stats-Contoirets, så ock alla öfriga vederbörande verks och myndigheters till K. M. i underdånighet afgifne Berättelser om tillståndet och styrelsen af de under deras förvaltning stående delar af Stats-verket för samma tid ; samt 3:o alla de Kongl. Bref, protocoll och handlingar, utan undanlag, på hvilka nämnde räkenskaper och berättelser sig grunda. ©5sj Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o a8gv Skulle en eller flere af de till Revisionen hörande räkenskaper eller handlingar befinnas ofullständiga, eller ock de förstnämnde icke hafva deij speci - ella revisionen i Kammar-Rätten undergått; må Revisorerne sin gransknings» skyldighet, det oagtadt, äfven i dessa delar fullgöra. Revisorerne skola åt sig utse en Secreterare, så och erforderligt Kameraloch Canzli-biträde, helst ibland de embetsoch tjenstemän, som varit eller äro i Stats-Contoiret anställde, äfvensom antaga nödig vaktbetjening, samt lämplige arfvoden för hvardera bestämma. Finna Revisorerne sig för sina göromål behöfva af någon Konungens embetsman eller af något publikt verk inhemta muntliga eller skriftliga upplysningar, hegare, genom sin Ordförande, hos Justitiae-Stats-Ministern Nådig befallning till vederbörande om de äskade underrättelsernas meddelande. Galle likväl ej detta stadgande, i afseende oå Bancooch Riksgälds-Verken,sora böra alla äskade upplysningar omedelbarligen meddela.
Levenhaupt samt innehade Säbylunds fideikommiss i i Nerike och det gamla godset Eka i Upland. Hon efterlämnar en son, som är förste amanuens vid universitetsbiblioteket i Upsala. I den höga åldern af nära 91 år afled härstädes den 14 d:s fru Emilia Breitholtz, född HästeskoF o r l u n a och änka sedan 1834 efter överstelöjtnanten i artilleriet Claes Joseph Breitholtz. Hon Börjes af barn, barnbarn och barnbarnsbarn. Den kända skriftställarinnan fröken Ellen Key har anländt till Kristiania, där hon skall hålla några föradrag. Pressen har ägnat henne de vackraste välkomstariiklar. I lördags talade fröken Key i Studentersamfundet och skördade starkt bifall af en åhörarskara, som till sista platsen fyllt salen. * Den riksbekanta Sallandsgumman uppenbarade sig vid senaste allmänna mottagning åter i tamburen till konungens våning och fick frampå middagen sin önskan uppfylld: att » få spraka med kungen en stund ». Med vanlig vänlighet lät konungen henne tala om sina bekymmer; gumman var dock så envis, att konungen omedelbart lät sända efter justitiekanslern. Denne fick därpå i konungens närvaro genom » å de handlingar, på hvilka gumman stödde sina anspråk, och öfvertygade därpå genom dessa pappers innehåll gumman om att hon hade orätt i sina påståenden. Konungen lät därpå till gumman utbetala en penningsumma och lät genom polisens försorg anskaffa en järnvägsbiljett till hennes hemort Veinge. * Amerikas första kvinnliga advokat är död. Fru Myra Bradwell, gift med domare James B. Bradwell samt grundläggare och redaklris af Chicago Legal News, afled den 14 februari, 63 år gammal. Fru Bradwell var den firsta kvinna i Förenta staterna, som inlämnade ansökan om att få praktisera som advokat, en rättighet, som meddelades henne endast efter hårda strider i alla instanser. H o n trädde i äktenskap 1852 och studerade juridik — för sin man. Under inbördeskriget verkade hon energiskt för lindrande af soldaternas nöd så väl på fältet som på lasarettet. Teater och musik. Kung|. operan.
Ständer anvisats för löpande statsregleringsperioden 28,900 R:dr årligen. Dessa medel utgå, enligt af Kongl. Maj:t i nåder utfärdad aflöningsstat den 13 November 1863, sålunda: En Öfver-dircktör och chef i styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, samt tillika chef för vägoch vattenbyggnads korpsen R:dr 6,000: — En Byrå-chef för tekniska detaljer, tillika Öfverstelöjtnant i nämnda korps „ 4,500: — En Kamererare och Kansliledamot 2,500: — Tekniska biträden vid styrelsens byrå: en å 1,200 R:dr, en å 1,000 R:dr och en å 800 R:dr ... „ 3,000: — En förste Kanslist och Registrator „ 1,800: — „ andre Kanslist „ 1,000: — „ Vaktmästare „ 500: — Eem Distrikt-chefer, tillika Majorer i vägoch vattenbyggnadskorp scn, ä 1,200 R:dr hvardera „ 6,000: — Sex Distrikt-adjutanter, hvaraf två i norra och en i hvartdera af de fyra öfriga distrikten, å 600 R:dr „ 3,600: — Summa R:dr 28,900: — Enligt hvad uti Statsråds-protokollet, sidan 66, förmäles, hade Styrelsen för nämnda byggnader förnyat sin förut gjorda framställning att, enär Distriktchefernes och Distriktadjutanternes tid, i den mån inspektionsförrättningar och granskning af planer ökades, numera lemnade mindro tillfälle än förut till extra förtjenster, och billigheten påfördrade att Staten aflönade dessa tjenstemän något högre, en löneförhöjning måtte beviljas till hvardera af do fem Distriktcheferne med 600 R:dr och till hvar och en af de sex Distriktadjutantcrne med 150 R:dr eller tillsammans 3,900 R:dr. I anledning häraf yttrade Departements-chefen att den sökta löneförhöjningen för dessa tjenstemän vid förra riksdagen väl afslogs på Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
Af Herr Mannerskantz: ”Sorn jag i högst väsendtlig mon öfver denna fråga varit af olika tanke med Utskottets pluralitet och saken rör ett ämne af så stor vigt som ordnandet af en, som jag hoppas, lång framtid af alla Rikets myntoch peiininge-förhålianden, har jag ej ansett mig böra linder likgiltig tystnad se ett beslut fattas, som jag, på grund af djup öfvertygelse, i fleifaldigt hänseende ej kan instämma uti. Jag har deilöre emot detsamma måst afgifva min protest, fast denna troligen ej lill någon verkan af förändring kommer att det ringaste betyda, skall den dock freda mig sjelf för de egna, rättvisa förebråelser jag alltid skulle göra mig, om, vid det lörsta Reformförslag, hvaröfver jag, såsom Riksdagsman, haft att yttra mig, och hvarvid både nyttan och lämpligheten och lättheten af utförandet, genast varit för mig till full ögonskenlighet bevisad, jag icke offentligen afsagt mig ali delaktighet deri alt del icke blifvit ulfördt. Genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut, blef, vid sistförflutna Riksmöte, stadga införd i landets penninge-förhållanden; men genom den ena Slatsmaglens försigtigt vishet, som ansåg icke för många och för stora förändringar på en gång böra företagas, blef till en kommande tid uppskjutet att i dessa förhållanden också införa reda. Denna tid synes nu vara inne; ingen t villar mera på den lyckligt verkställda realisationens fortfarande bestånd; med säkerheten fullt vunnen, återstår blott att äfven se ordning herrska, såväl inom det hela som inom de serskildta delarne af den vid förra Riksdag på fast och säker grund uppförda, väl sammanfogade byggnaden. Alt åstadkomma detta, tillhör närvarande Banco-Ulskott. Genom flere från olika Riks-Stånd inkomne motioner, har det också blifvit påmindt om denna sin pligt, som olvilvelaktigt äfven den förutan icke hade blifvit lörsummad. Främst har stått nödvändigheten alt bestämma en lämplig räkne-enhet, samt att underafdela denna, efter de rationellaste grunder.
Intet afbrott vare tillåtit i posternes faststälda gång, endast uppenbar omöjlighet eller ögonskenlig lifsfara för den postförande gore häri ett undantag, vid inträffandet af hvilka händelserGeneralPostStyrelsen åligge att ga skjutsdrängar torde vara illa försedda med medel att bevara sig mot köld och oväder. Denna tillåtelse, underlättad af den tidigare beställningen af posthästarne, än postens ankomst är utsatt, kom att gifva en ny säkerhet åt posternes beräknade gång, och att lemna posti 1- jonerne mera beqvämlighet att ordna under postföringen deras måltider o. s. v. Nödvändigheten af postens oafbrutua gång torde hvar och en inse. Det enda afbrott häri bor vara uppenbar omöjlighet eller våda för lifvetför postföranden. I Sverige lära de enda och sällsynta fall, då sådane hinder kunna vara att aoo Den 21 Januari i. skyndsamligenäåta anställa undersökning om deras verklighet och förhållanden. Sjuk nar postiljon under postföringen, så att han icke kan densamma fortsätta, fortställes posten utan uppehåll, på sätt för de kurser är föreskrifvit, der ingen postiljon medföljer,ägandesdock närmaste Postmästare, som utau tidsförlust kan en skicklig extrapostiljon anskaffa, att en sådan för den öfriga delen af kursen antaga. Befara, vara sådane oväder, i synnerhet snöyra, som i vissa provincer (såsom Skåne) göra det på stora slätter omöjligt att urskilja vägen, och blottställa den resande för att råka i bottenlösa torfmossor eller för annan lifsfara. Huruvida dessa faror på de stora postvägarne icke kunna förekommas, (såsom genom trädplantering) vill författaren lemna oafgjordt, och endast derpå göra uppmärksam, att nödvändigheten att förekomma, att dessa hinder icke nyttjas såsom förevändningar af vårdslösheten och lättjan, fordrar den föreslagna undersökningen om deras verklighet.
Vidare finnes enligt förslaget att tillgå till den activa arméens förstärkande 20,850 man beväringsrekryter, som hvardera hafva undergått 21 dagars rekryt-öfning, samt 62,550 man från 25 till 27 år gamla bevärings-soldater, som alla hafva deltagit uti 3 års vapenöfningar, derjemte disponeras enl. förslaget öfver 2,206 trosshästar; således tillsammans rckryterings-reserv för den adiva arméen 83,400 man och 2,206 trosshästar. (Se Tab. 11 Förslaget N:o 1.) Såsom slutpunkt i Landtförsvaret tillkommer slutligen en uti 2:ne upbåd organiserad Landlslorm af 458,700 man, bestående af personer som alla deltagit i minst 3:ne års vapenöfningar (se Tab. 32 Förslaget N:o 1). 3:o Enl. del på indelta truppernas bibehållande grundade vid 4830 års Riksdag afgifna organisalionsförslagel upgår kostnaderna för landtförsvaret till 6,252,825 R:dr 46 sk. 3 rst. b:ko (se Tab. 32 Förslaget N:o 2), således till 1,421,416 R:dr 28 sk. 7 rst. b:ko mindre belopp än dess närvar:de kostnader. De ständiga stridskrafterna eller den stående hären utgöres af Generalitet 6 personer; Kommendantstab 30; Generalstab, inbegripet Topograf-officerare, 50 personer; Infanteri 26,110 man; Kavalleri 3,918 man med 3,900 hästar; Artilleri 2,239 man med 786 ständiga hästar och 144 kanoner; samt Ingeniör-corps och Sappörer 271 man eller tillsammans stående här 32,624 man (1,672 man mindre än för närvar:de) med 4,686 hästar (1,116 hästar mindre än för nämnde) och 144 kanoner (16 kanoner mer än för när - 86 Den 3 December f. m. var:de).
Den ena grunden skulle nemi. vara val och den andra nummerordning på Riddarhuset. Detta vöre en dubbelhet, som i intet fall kunde leda tilt hetsosaroma följder. Jag afstyrker således motionen oell tillstyrker bifall: till Utsk:s betänk. Hr von Hartmansdorff: Hr Cederschjöld måtte icke hafva hört, att jag började mitt förra yttrande med förklaring, eller rättare sagdt, erinran, att jag förut bestridt Utskms val af ordförander inom sig» Jag glömde förra gången att utföra full följden af den tanka, som reservanten och Hr Cederschjöld ni. fl. hafva framställt. Dertill hörer äfven, att om man på detta sätt skulle väga hvarje ledamots moraliska pund, så föranläteselectorerna att äfven göra en sådan vägning hvarje gång en ny ledamot skulle insättas i ett Utsk., emedan han då naturligtvis skulle jemnföras med alla andra, med hvilka, han kunde komma i beröring. Men icke nog härmed, mine Hrr, vi veta, att på Riddarhuset, när Landtmarskalken har förfall, (ages klubban af den Grefve, som efter nummerordningen är främst bland de tillstädesvarande. Det nu framställda förslagets fullständiga utförande skulle således fordra, att inom Riddarhuset, Grefvar och Baroner äfven nummererades efter deras förmåga att föra Landtmarskalkskluhban. En särskild förrättning, hvilken hittills icke varit åt electorerna uppdragen, måste dem dä anförtros. Jag beklagar dem som blefve electorer. Jag hoppas att R. o. Ad. mätte finna riktigt, att, ntan vidare öfverläggning, bifalla Utsk:s betänk. Gr. Horn, Claes Fredr.:, Jag är egentligen uppkallad af ett yttrande utaf
Sparre, Erik: Jag har sannerligen aldrig förr hört talas om att man gör medborgarekronor af guld för att ära ännu lefvande personer. Icke heller föreställer jag mig att den person, åt hvilken denna sak är ämnad, skall känna sig mycket smickrad utaf detta vedermäle af bifall, som denne motionär egnat honom. Tvertom är jag förvissad, att han uti framtidens erkännande af sina förtjenster begär sin enda och rätta belöning. I öfrigt synes mig ögonblicket icke vara rätt väl valdt att framkomma med förslag uti en eller annan likartad syftning; — och jag betviflar icke, det Sveriges folk skall blifva i tillfälle att på ett lämpligt sätt uttala och ådagalägga beskaffenheten af sina känslor mot den ifrågav:de personen. Jag anhåller således att Hr Gr. o. Landtm, måtte hemställa, det R. o. Ad. afslår Hr Stjernsvärds begäran om remiss till Stats-Utsk:t. En mängd ledamöter hördes häri instämma. 470 Den 25 Febrnari. Hr Dal man, Wilh. Fredr.: Afven jag anser denna motion icke kunna mot Grundlagen remitteras. Det är nu öfver en månad sedan K. M:s förslag till representationens ombildning inkom till Riks-Stånden. Motionen är således för sent väckt. Efter Svensk lag är det dessutom förbjudet för embetsman att mottaga belöningar. Jag instämmer följaktligen uti Gr. Sparres hemställan. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att i afseende å den af Hr Stjernsvärd nu väckta motionen, om hvars remitterande till Stats-Utsk:t han anhållit, hade för öfrigt endast yrkats, att R. o. Ad., med afslag å denna begäran, skulle lägga motionen till handlingarne; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. på sistberörde yrkande och, sedan svaren härå utfallit med talrika och starka ja, förklarade propos:n vara med ja besvarad. Hr Stjernsvärd: Med ani. af R. o. Ad:s nu fattade beslut, får jag hänvisa till 56:te §:n R. O.
Före en allmän reform af Undervisnings-Verket, anser Herr Grefven den föreslagna reformen af KrigsAkademien vara skadlig. Herr Grefve von Platen, B. B., styrker, med det val han trälfat för sine Söners upp - 4p4 Stats-Utskottets fostran, att ett Gymnasium väl förbereder till Militair-yrket, men anser att Applieation-Undervisnings-anstalterne böra fortsätta, livad de allmänna grundlagdt. I anförande till Högloft. Ridderskapet och Adelns Protocoll den 23 Maji, yttrar Herr Stjernstolpe, J. M., att en Yngling med någorlunda fattningsgåfva, och som an vändt flit , skall, genomgående de Larda Scholorne, vinna mera kunskaper i allmänhet, än hvilken Cadett som heldst. Om vid Krigs-Akademien läses 11 månader och i Lärda Scholorne endast 5 (bör vara 7,) så är ock den förra coursell kortare och sednare börjad, än den sistnämnde. De öfverklagade ferierne begagnas nyttigt af den flitige, icke en gång sjelfva lärotiden af den late. Ehuru Krigs-Akademien icke kan nekas sine förtjenster om Militairers bildning, hafva ock duglige sådane från andra ställen kommit och komma. Att utan undersökning upphäfva Krigs-Akademien vore onödigt, men genom annorlunda afskaffad Militairisk undervisning, kan den framdeles blifva öfverflödig. Emedlertid önskar Herr Stjernstolpe samma allmänna undersökning, som af Friherre Björnstjerna blifvit föreslagen, och att en berättelse om alla Läroverks skick, måtte till nästa Riksdag vara färdig, Hvad af någre Ledamöter blifvit yttradf, om företrädet af den enskilda eller allmänna Betänkanden. 495 uppfostran, Ynglingars förtidiga sändande till Universitetet, Informatorers beskaffenhet, m. rn., hvilket väl vidrör ämnet, men icke ingår uti detsamma, anser Ekonomi-Utskottet sig icke böra upptaga.