Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
H a n påstod, att det berodde på att man aldrig gaf h o n o m tid därtill o c h förklarade, att o m de endast ville betro h o n o m det skulle han snart » hyfsa till allt skräp », s o m fanns i huset. Som sagdt, kaffekvarnen, symaskinen, väckaruret, d e n hydrauliska pressen, vågen o c h väfstolarne på fabriken, allt blef föremål för hans undersökningslust, o c h att han ej förbättrade det, det lät man h o n o m ofta handgripligen förstå. Och alltid var han i vägen o c h tycktes sammansatt af idel armbågar. H a n kunde ej gå tio steg, utan att stöta till krukor o c h vaser eller snubla öfver pallar o c h trösklar o c h trampa sig själf o c h andra på tårna. Tilltalades han, mumlade han nå- gonting suddigt o c h otydligt .till svar. » Pojken är j u en riktig idiot, » suckade bomullsfabrikören, o c h » kära hjärtandes, man får väl lof te ' ha ' tålamod m e d Janne stackare, han har ju inte bättre vett, » medlade fru Bogren, Jannes riktiga moster. V i d aderton års ålder ägde Janne tre vänner. Den lilla kusinen Betty, s o m i s m y g plockade till h o n o m godter, när han fått stryk för några af sina. » klåfingriga upptåg », en långhårig svart bergkatt vid namn Prisse, en sådan där olyckskatt m e d gröna ögon, hvilken alltid sprang öfver vägen för fötterna på folk, så att de af själfbevarelseinstinkt spottade lång väg efter den. M e n Janne trifdes bra m e d Prisse, ty det var en af de få lefvande varelser, som ej spände klorna m o t o c h grinade illa åt h o n o m » Janne stackare ». Så var det » smeds-Olle » strax utanför tullen; h o s h o n o m höll Janne gärna till, ty där fick han experimentera o c h peta bäst han ville, o c h där fick han sina första lektioner i att föra hammare o c h använda tång o c h mejsel.
Den förenade rösten af landets kvinnor har visat sig vara en verklig makt; där den höjts, ha viktiga reformer genomförts: kvinnor hafva invalts i skolstyrelser, anställts som inspektriser af fabriker och bodar m. m. Miss Wilsöns intryck från sina samtal med ledande personer inom kvinnoarbetet är, att tidpunkten just nu är inne för en sammanslutning. Öfverallt har hon mötts med sympati och förstående. T. o. m. Kina lär, enligt Li Hung Changs uttalande, blifva represenferadt vid Internationella kvinnoförbundets kongress i London 1898. Älskvärd, intelligent och m e d stark tro på » det stora systerskapets » framtid, är miss Wilson särdeles väl utrustad för sin ansvarsfulla mission. Till börden skotska, kan hon dock i ordets vackraste bemärkelse kallas kosmopolit, dels på grund af den varma sympati hon hyser för sina medsystrar i hela världen, dels på grund af de vidsträckta kunskaper och den erfarenhet, hon inhämtat under sina resor. Tio gånger har hon öfverfarit Atlanten och fem gånger har hon rest halfva jorden rundt, » tyvärr alltid samma halfva, » säger hon själf skämtsamt. - —! — Ett 1 praktexemplar. Skiss för Idun af Amalia Fahlstedt. et var i en spårvagn i Stockholm jag fick. syn på henne, och den synen har ofta återkommit för mig. För att vara kvinna hade hon en kolossal gestalt, mer groflagd än fet. Hon satt * En redogörelse för detsamma förekommer i Dagny I, 1896. midt emot mig i samlad kraft m e d de stora händerna hvilande på knäna, men ej stö- dande på dem, utan med handens innersida vänd uppåt. Hennes ansiktsdrag voro äfven högst kraftiga, i synnerhet den böjda näsan och den breda hakan. Men de voro välskurna, och genom sitt utpräglade uttryck af mildhet och blygsamhet blef ansiktet äkta kvinnligt. Öfver den väldiga gestaltens linier låg en mjukhet, som äfven uppenbarade sig i hennes stilla rö- relser. Godhet och redbarhet karaktäriserade för öfrigt hennes utseende och en viss barnafrom enfald. Men äfven något andligt mognadt.
Hospitalet tillflytande inkomster uti minnes-penningar och afgift för infästen af hospitalets i Wisby stad egande tomter, hafva under sednaste fem år utgjort 3 Rdr 40 sk. 4 rst. Till vedbrand eger hospitalet ännu tillgång uti egen skog. De till hospitalet anslagna 101 öke-dagsverken och 6 hande-dagsverken, hvilka förut in natura utgått och af Sysslomännen disponerats till införande af 50 kaster ved till hospitalet, få numera, enligt Kongl. Ordens-Gillels förordnande, lösas med penningar efter markegång, och äro inbegripna i ofvanupptagna räntepersedel-belopp. Det icke obetydliga öfverskottet af hospitalets inkomster öfver dess utgifter remitteras årligen till allmänna hospitals-fonden. Hospitalets fastigheter bestå, utom byggnaderna, i 177 stycken kring hela landet spridda jord-lägenheter. Länets alla publika sjukvårds-anstalter ega 1111 en förträfflig lokal uti ändamålsenliga byggnader, hvilka, utom gamla hospitals-huset, som blifvit repareradL frun grunden, blifvit nya uppförda. Det kuraliva hospitalet, hvartill Kongl. Seralimerordens-Gillet helt och hållet förskjutit medlen, är ännu under arbete, men bör instundande höst blifva fullbordadt. Femärs-Berältelsc för Gottlands Län, 4 26 Genom ett årligt löne-anslag utaf staden till 100 Rdr oell omkring 20 tunnor säd ifrån särskilda socknar i Länet, hvarmed det ringa stats-anslaget af 50 Rdr ökats, har en Djur-läkare kunnat anskaffas. Utaf någon anmärkningsvärd boskaps-sjuka har Provinsen under sistförflutna 5 år lyckligtvis icke varit hemsökt. Beträffande Gästgifvare-ordningar, så äro de enahanda inom Länet, emedan ingen hållskjuts här finnes. Taxor, hvarefter nattqvarter, spis, stallrum och foder på gästgifvaregårdarne skola betalas, utfärdas årligen.
Rikets Ständer hafva tagit kännedom om de till frågan hörande handlingar; och då de till erhållande af pensioner sålunda föreslagna personer befunnits hafva uppfyllt de förut i dylika fall antagna, här ofvan omförmälda vilkor i afseende å ej mindre ålder och tjenstetid, än äfven beskaffenheten af innehafda befattningar samt, då det tillförene varit brukligt att Rikets Ständer anvisat särskilda medel till pensionering af sådana till Hof-staten hörande personer, som af dylikt understöd varit i behof hafva Rikets Ständer bifallit hvad E. K. Maj:t föreslagit beträffande den till pen - ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 186. 3 sionsreglering för Hennes Maj:t Enkedrottning Desiderias Hof-stat och betjening erforderliga summa, 12,171 R:dr årligen. Vidkommande åter det belopp å 32,456 R:dr, som E. K. Maj:t begärt att för en gång utbetalas för ofvanbemälde personers pensionering för tiden intill nästa statsregleringsperiod, eller från och med den 1 Maj 1861 till 1863 års slut, så hafva Rikets Ständer på det sätt bifallit E. K. Maj:ts nådiga framställning, att berörda summa, 32,456
Först viger man sig för att få socialt anseende; sen skiljer man sig strax efter; och blir älskare och älskarinna; och så adopterar man barnen. Då kan man åtminstone vara säker om att det är ens adoptivbarn? Det är ju rätt? Men hvad hjelper allt detta mig nu? Hvad hjelper mig nu, när ni tog min evighetstanke från mig, hvad gagnar mig vetenskap och filosofi när jag ingenting har att gen ära har? Jag ympade min högra arm, min lefva för, hvad kan jag göra med lifvet, när jag inhalfva hjerna, min halfva ryggmärg på en annan stam, ty jag trodde de skulle vexa ihop och till TREDJE AKTEN. sammans knyta sig i ett enda fullkomligare träd, och så kommer någon med knifven och skär af under ympstället, och så är jag bara ett halft träd, halfva hjerna, medan jag tvinar ner och dör, ty det var de bästa bitarna jag gaf ifrån mig. Nu inte mer! vill jag dö! Gör med mig hvad Ni vill! Jag fins men det andra det växer på med min arm och min DOKTORN hvistar med PASTORN (de gå in i våningen åt venster; strax derpå kommer Bertha ut). SJETTE SCENEN. RYTTMÄSTARN. BERTHA. RYTTMÄSTARN (sitter vid bordet hopfallen). BERTHA (går fram till honom). Är du sjuk pappa? RYTTMÄSTARN (ser upp stött). Jag? Vet du hvad du har gjort? Vet du att du BERTHA. har kastat lampan på mamma? Har jag? RYTTMÄSTARN. BERTHA. Ja det har du? Tänk om hon hade skadat sig? Hvad skulle det ha gjort? RYTTMÄSTARN. FADREN. BERTHA. Du är icke min far när du kan tala så! RYTTMÄSTARN. vet du det? Hvem har sagt dig det? Och hvem är din far då? Hvem? Hvad säger du? Är jag icke din far! Hur BERTHA. Ja inte du åtminstone! Fortfarande inte jag! Hvem då? Hvem?
Anckarsvärd och Hr von Troil yttra sin öfvertygelse, att R. o. Ad.s afslag af ifrågavar. K. propos. skulle förefalla dem förundransvärd! eller oväntadt, (jag minnes icke bestämdt ordalagen) sedan K. M. vid tre föreg:de riksdagar framställt propos. i detta ämne och densamma nu understödes af K. M:s Regering. Detta är för mig något ganska nytt att höra; men ehuru jag således finner, att dessa mina motståndare göra mycket afseende derpå, att Const.Utsk:s tillstyrkande grundar sig på en K. propos., får jag förklara, att på min öfvertygelse verkar detta icke på något sätt, och jag medgifver ingens rätt att förmoda, att min öfvertygelse rättar sig efter sådana utifrån kommande skäl. 368 Den 21 September f. m. Gr. Mörner: Det är endast i anledn. deraf, att Hr von Troil missförstått mitt yttrande, som jag har begärt ordet. Hr von Troil har trott min mening vara, att om RiksStm, i fråga om en af Högsta Domstolen utfärdad lagförklaring, stannade 2 emot 2, så skulle saken förblifva i samma skick, som den varit innan lagförklaringen meddelades. Det var likväl icke derom jag talade. Jag förutsatte den händelsen, att det nu under öfverläggning varande grundlagsförslaget blefve antaget, och att sedermera uti ett tvistigt fall Högsta Domstolen, genom en fortsatt lagtillämpning i särskilda mål, gjorde ett begrepp om lagens mening ibland domare gällande; förutsatte att det på detta sätt lyckades Högsta Domstolen att, genom domslut i särskilda fall, (hvilket hädanefter skulle blifva det enda sätt, hvarpå lagförklaringen af Högsta Domstolen kunde tillvägabringas) göra allmänt gällande den åsigt, som dess ledamöter hyste om lagens tolkning i det tvistiga fallet. Om det nu inträffade, att den lagtillämpning, som på detta sätt blifvit stadgad, icke gillades af R. St. eller af K. M., och att K. M. i anledn. deraf gjorde propos. till R.
O O «%”Då af uppgjorda Tabeller visat sig, att kostnaden för fångars vård ”och underhåll, hvartill år 1840 voro af Rikets Ständer anslagna ”245,380 R:dr och år 1841 345,680 R:dr, uppgått det förra året till ”523,102 R:dr 17 sk. 6 r:st., eller med mer än dubbla summan öfver”skjutit det kalkylerade beloppet, och för 1841 till 562,471 R:dr 16 sk. ”4 r:st., eller 217,091 R:dr 16 sk. 4 r:stutöfver det beräknade för”slags-anslaget, hafva Revisorerne, åberopande Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till sednast församlade Rikets Ständer, angående StatsVerkets ”tillstånd och behof, uti hvilken yttras, att besparing i utgifterna kun”de för framtiden vinnas, dels genom vissa af erfarenheten anvisade ”förfoganden i afseende på ekonomien och arbetsvinsten inom Korrek”tionsinrättningarne, dels ock genom förändrade stadganden om fattig - 143 — ”Vården och försvarslöse personer, yttrat sig ej kunna, under förutsättning, att ofvan anförda nådiga Proposition var grundad på en af Styrelsen uppställd beräkning, finna annat, än att den alltför stora skillnaden mellan det äskade anslaget och den summa som åtgått, härledt ”sig derifrån, att Styrelsen ej, som vederbort, iakttagit de nödiga förfo”ganderna, lill vinnande af besparing i utgifter och i afseende på ekonomien och arbetsvinslen vid Inrättningarne, sorn i den Kongl. Propositionen omnämnas.” Om allt detta är likväl ej att säga stort annat, än att Styrelsen aldrig blifvit affordrad, aldrig afgifvit och ej heller den tiden kunnat afgifva något förslag till stat för utgifterna i och för fångvården.
Nto 185* Angående vackt fråga om Lag-; forts beviljande å sådane Lägenheter, sorn blifvit inköpte, för att derå uppföra Mechaniska, ^inrättningar. t frän Allmänna Besvärsoch Oeconorniez Utskottet: Af den 15 dennas? I anledning af uppgifvit Förslag till förändrade grunder för ett nytt be-, skattnings-systemf Företogs till pröfning Bevillnings-; samt Allmänna Besvärsoch OeconornieUtskottens den 15 dennes under Nto 4oafgifne, samt den derpå följde eftermiddagen på bordet lag* de, Utlåtande, i anledning af gjorde Motioner, om upphörande af bötes.ansvar för de skattskyldige, sorn från KronoUppbörds - stämmor och af Regements-skrifvare utsatte Uppbörds* möten förfallolöst uteblifva. Herr Ribbing, Arvid: Den föreslagna *408 T)en 30 September f, m. nedsattningen ifrån en Riksdaler till tolf skil - lingar af böterne för uraktlåten inställelse vid Uppbörds• stämmor, skulle jag för min del tro vara mindre rimlig och rigtig, derföre att dessa boters belopp sällan öfvergår räntan för den tid, man underlåtit ait erlägga sine utskylder. Skola böterne qvarstå, så böra de åtminstone vara sådane, att de göra någon verkan. Och om det vite af en Riksdaler, som sedan långliga tider varit bestämdt och efter ett försämradt myntvärde oförändradt qvarstått, nu ytterligare nedsättes, blir det otvifvelaktigt utan allt ändamål. På dessa skäl tillstyrker jag afslag å denna del af Betänkandet, hvilket jag 1 öfrigt gillar. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Tvärte; mot hvad den sist Talande Ledamoten yttrat och tillstyrkt, skulle jag tro, att jemväl de böter af tolf skillingar, som man nu vill bibehålla, borde afskaffas; ty den, som uteblifver ifrån Uppbörds-stämman, blifver ju tillräckligt straffad genom lagsökningen för utskylderne.
Propos., får jag hänvisa honom till de Utsk:ts motiver, som återfinnas å pag. 24, och hvilka härutinnan skola gifva honom nödig förklaring. Jag kan, för min del, icke finna något skäl, som kunde föranleda Utsk:t att frångå den ifrågav:de redaktionen af 9:de §:n, och får jag anhålla om propos. på bifall till densamma. Hr Cederschjöld: Jag vill visst icke bestrida, att en förändring af K. M:s Propos. i någon mån varit af behofvet påkallad; men jag bestrider, att en sådan bort ske i denna §. Jag förnyar min anhållan om återremiss, och förmodar att Utsk:t skall komma att välja lämpligare ordalag. 461 Dea 14 Juli. Frih. Armfelt: Skulle en återremiss komma i fråga, vill jag visserligen hoppas, att Lag-Utsk:t må kunna hitta på några andra ordalag, som kunna bättre än de nu föreslagna tillfredsställa de Hrr, som yrka återremiss, men då jag för min del är fullkomligt nöjd med den nuv:de redaktionen af paragrafen, bestrider jag den begärda återremissen. Hr Olivecrona: Ehuru jag är fullkomligt öfvertygad om, att Uttsk:t menat så som Frih. Armfelt explicerat ifrågav:de §, kan jag likväl ej underlåta att instämma med Hr Cederschjöld deri, att de i denna § begagnade ordalag innehålla någonting alldeles ologiskt. Icke är det de förfalskade Norska handlingarna, som skola anses såsom voro de Svenska, utan att brottet att förfalska Norska handlingar skall straffas såsom förfalskningsbrott af Svenska dokumenter. Men om detta är meningen, hvarför skall man icke begagna tydliga ord, som klart lägga i dagen hvad lagstiftaren vill uttrycka? Det blir alltid ett fel i lagstiftning att begagna dunkla ord; felet blir ännu större, om deri ligger något rent af ologiskt. Det hade utan tvifvel varit vida bättre, om Utsk:t bibehållit redaktionen af 9:de §:n, sådan den förefinnes i K. M:s Nåd. Propos. Jag förenar mig derföre med Hr Cederschjöld i anhållan om återremiss af ifrågav:de paragraf.
Dtfpofition, att utgå ena hälften i 3^uuarii, famt anDra hälften i $ebruarti månaD näflfontmanDe år 1836. Ocf) må, Der annan tillgång icfc (Fulle förefinna^, De erforDcrliga nteDlett genom upplåning an(Fa(faö. §. 5. Utom De Utgifter, f)WilFa å 9uF»*©taten» ^reDje od) SierDe djufwttb*£itlat blifwit uppförDa, fjafwe <2Bi, i anleDning af iFongl. ri"flcn3)Faj:tö Derom gjorDa 9?åDiga framkallning, till $ötfwarö*werFetö iflånDfättanDe bewiljat ett eptra ©tatö*an(Tag af 550,000 9\
Jag skulle likväl tro det vara oriktigt att i Memorialets närvarande skick någonsin besluta öfver flere bland de återstående punkterne, än de tvänne, som slå i sammanhang med Juryinrättningens afskaffande eller bibehållande. Jag tror, i afseende på sista delen af Utskottets Memorial, som går ut på åtskillige redactionsförändringar, alt det är af vigt att Ridderskapet och Adeln så tillställer, att Memorialet i denna del må återgå till Utskottet, för att uppställas på annat sätt; och jag utbeder mig, att i detta hänseende få fästa uppmärksamheten på beskaffenheten 59 H. 8 Den 27 Jan uar i i e. ni, af Utskottets Memorial. I tredje afdelningen har Utskottet med 14 rader antydt en fullkomlig omarbetning af hela Tryckfrihetsförordningen, deri Utskottet säger sig hafva afhjelpt åtskillige detaljbrister, och genom nya förslag eller omflyttning af de gamla §:ne bragt Förordningen i en bättre ordning; men Utskottet har icke anfört några motiver för alla dessa förändringar, vidare, än att Utskotttet berömmer sig af att hafva uträttat så ganska mycket, samt lemnat en korrt hänvisning, som utmärker huruvida förslaget är nytt, eller hvarest det i gamla Förordningen igenfinnes. Hvilket besvärligt göromål skall det således icke blifva för Ståndsledamoten att pröfva alla dessa förändringar, helst Utskottet icke, såsom vanligt, med cursiv stil utmärkt allt det nya? Jag måste derföre protestera emot all behandling af denna del af Utskottets Memorial, och begära återremiss, för att få se Utskottets motiver, och för att få förändringarne uppställde på efct sätt, som gör granskningen deraf möjlig. Ty jag frågar, om det är formligt att skicka på Stånden ett förslag, som icke kan granskas af någon utan flere dagars arbete på kammaren. På denna grund anser jag för min del olämpligt alt sammanblanda de tvänne nu ifrågavarande punk terne med de öfriga detaljfrågorne; ty dessa bägge punkter fortfar jag att anse höra blifva hvilande, men hela den återstående delen af Memorialet önskar jag
— Iterdltelse öfver Jönköping* Län för åren 1843—18-17. IV. Underhållna Kreatur. I c I T:r. St, St. St. St. St. St. St. s B il Bevillning. Efter Bevillningsförordningen. l:sta Art. 2:dra Artikeln. R:dr sk. rst. Summa. R:dr sk. rst. Summa. R:dr sk. rst. Jordeboksoch Hemmantals-Ränta. Kronotionde. Afrad. Mantalspenningar. ! 1 Gerningsören. Tionde och Räntor af Bruk och Bergverk samt andra Verk och Inrättningar. Summa. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. j rst. Klereci-Statens underhåll. Kostnad för Rustning ocb Rotering. Pastorers. Kapeilaners. Kyrkobetjenings. Summa. Fattigförsörjning. Skjuts. Väghållning. Diverse afgifler, oncra och allmänna besvär. Summa Statsbidrag. R:dr sk. rst. R:dr 5 _ 10 _ sk. rst. H:dr sk. rst. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. Rrdr sk. rst. R:dr sk. Rrdr sk. rst. Rrdr sk. rst. Rrdr sk. rst. Norra och Södra Vedbo Hiirader Östra Härad .. Vestra d:o .. Östbo d:o .. Vestbo d:o .. Rödfär g sv er k Nickelverk. Kalkugnar. Östra Härad .. Östra Härad .. Norra och Södra Vedbo Härader Vestra Härad Fä r ger i e r. Norra och Södra Vedbo Härader Vestra Härad Östbo d:o . St en kär Is f abr i k er. Norra och Södra Vedbo Härader Vestra Härad . Östbo d:o . Hatt fabrik Kalsinerbruk. Östbo Härad . Norra och Södra Vedbo Härader Östbo Härad . i i i R a g er i.
Att Banquen nu genast inlöser de u*J telöpande Assignauonerne, så snart de till inlösen presenteras. 2:0 Att Banquen garanterar Innehafvarne af Treprocents Sed lar och Fordringsägare på AfskrifningsRäkningarne deras Fordringars utbekommande, på det sätt, att en femtedel betalas om året i 5 års tid med derå upplupen och till Inlösningsdagen löpande tre procents Ränta. 3:0 Att DiscontPapper, nemligen Assignationerne, TreprocentsSedlar och Afskrifningsbevis emottagas i afbetalning på DiscontSkulder till deras fulla belopp , hvilket dessutom icke ar mer än rätt, och ej utan allmänna Lagens upphäfvande och en ny Lags stiftande för tillfället, kan nekas. 4:0 Att Disconten tillåtes med samma Direction fortfara i Götheborg, likväl under till-' syn af en eller flere Banquens Ombud, såsom Ledamöter i Directionen. sif Den ii Martti, e m. Jag tror att om detta Utredningssärt antagen, skall denna DiscOnts afläjrer småningom u,n 'er on klok Styrelse reda sig sj lf, och ingen Fo:dnng-ägare; hvarken Banjquen elb-r PriV; ia, .orion mer än den visserligan obetydliga skillnad, som kari blifva at att få ut sin Jorde.n genast Gier på 5 år 3 o^h hvaröfver £; dito: ine säkerligen icke skola be vära sig, 1 synnerhet om TreproceuisSedlär o. h Afskrifna sb. v-is antigas såsom Hypothequer till beläning i Banco Discont éri , hvilket torde var» pödvändigt, lör att före klomma ali agiotering med dessa papper. Det måtte ej heller vara så svårt, att för (denna Disconis framtida förvaltning lemna en jnstruetion, förenad med det ansvar för degs nfyerträdande, att något sådant icke ens blir på* tänkt, mycket mindre sker.
Under vexlande, men oafbrutne samtal, förgick sålunda timmarne tills inpå midnatt, då vi hvardera af våra tunga ögonlock om sömnen påminte, funno för godt att uppsöka våra hviloläger. Morgonsolen fann Rosa redan till fötters, och i trädgården, dit bekymret om hennes hyacinter lockat henne. "De synas af den milda nattdaggen gud ske lof något uppfriskade", voro de första ord jag vid mitt uppvaknande hörde henne yttra; "nu måste du äfven upp söta Mathilda", tillade hon då hon ändteligen fann mig vaknad, och mildt tillkastat mig en morgonkyss, "att följa mig genom plantskolen, hvilken ligger till venster om stora gången, der Erik vårdslöst nog, i går afton lemnat några telningar ovattnade. De skulle af solen snart förtärts, de arme! om icke jag i tid upptäckt denna efterlåtenhet, hvilken derföre nu måste rättas." Under denna allvarliga afhandling, hade Rosa tillburit mig hvartenda af mina klädesplagg, och stod nu endast väntande, att i mig snart finna en deltagande följeslagerska. Huru balsamisk kändes den morgonfriska luften, då vi nu utträdde till trädgården, ack Emilia! jag upprepar ännu en gång "hvad naturen är skön och gudomlig!" Daggen glänste herrligare än diamanter på de gröna bladen af träd och blommor, hvilka undandolde för solens strålar, under vår promenade vexelvis erbjödo sig för våra ögon. Här och der öppnade en blomma sin kalk, för att i solens milda värme småningom fullkomligt utveckla sin prakt. Himmelen öfver oss var så klar, så ren, som färgen i Rosas blå öga, hvilket stundom spanande, blickade upp mot dess hvalf, att upphämta om denna dag, enligt trädgårds-Eriks spådom möjligen kunde gifva regn, eller om hon borde ombestyra trädgårdens general vattning, m.m. Men, nu voro vi vid plantskolen, der Erik redan bugande stod med hatten i ena, samt vattenkannan i den andra handen.
A:o Herr Slaaffs och Riksdagsmannen Tjernlunds förslag om nedsättning a/ taxan för kröning af fiskekärl 21 § ö mom af Justerare-Instruktionen innehåller taxan för kröning af för varingseller transportkarl, enligt hvilken såsom arfvode erlägges för kärl, som un - dersökas med 1:o vatten, å till och med 1 kubikfots rymd 2 sk. 6 r:st. å större rymd för hvarje hel kubikfot, som kärlet innehåller . 2 » 6 » och dessutom för hvarje kärls stämpling 2 » — » 2:o med röjstock, utan afseende på rymden för hvarje kärl . 2 » — » men om flera, minst 50 kärl af en egare på en gång till justering aflemnas: för hvarje af de första 50 kärlen 1 sk. 6 r:st, för hvarje af de derpå följande 50 kärlen 1 » — » och för hvarje kärl derutöfver — »6 » samt dessutom för hvarje kärls stämpling 2 » — » allt Banko. Förenämnde moment omfattar förvaringseller transportkarl för varor i allmänhet, således ej allenast för saltad fisk utan äfven för bränvin och andra spirituösa drycker m. m.; men då ett väsendtligen olika förhållanden eger rum med förvaringseller transportkarl för fisk samt beck och tjära, och med dylika kärl för spirituösa drycker, enär de förra i allmänhet endast kunna vara beräknade för begagnande en gång, men de sednare liksom målkärl kunna användas så länge de äro brukbara, samt skäl torde vara, att till lättnad och understöd icke allenast för fiskare utan jemväl för tillverkare af beck och tjära m. m, d. 1 deras, jemförelsevis med andre näringsidkare, i allmänhet fattiga lefnadsvilkor, söka göra de på nämnde yrken lagde omkostnader så litet tryckande och betungande som möjligt, hemställer Utskottet att Rikets S'änder måtto i underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla att 5 mom. i 21 § af Instruktionen för Justerare måtte i så måtto ändras, att taxan för kröning af förvaringseller transportkärl för saltad fisk, beck och tjära nedsättes med Bih. till B. St.