Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans lill a sän g fick st å intil l Edvin s och från morgone n när sole n väckt e honom, till s han o m kvälle n ble f omstoppad, tröt t oc h halfsofvande, va r de t farbro r oc h allti d far - bror ha n höl l si g till, s å oft a denne s göro - mål de t tilläto. Eljes va r ha n hel a hushållet s gunstlin g — fö r Edvin s såvä l so m för si n ege n skul d — oc h skull e hafv a blifvi t bortskräm d o m icke farbro r hålli t emot, sträng, me n rättvi s och me d hvilke t öm t älskand e hjärta. Ha n kunde sitt a upp e til l sen t p å natte n oc h med en oändlig t lån g trå d p å de n gröfst a nå l han kunna t finna sök a fäst a dingland e knap - par p å de n lill a kavaje n (hvilke t ha n för - öfrigt alldele s ick e behöfde). Me n had e gos - Tiargåta. Bidrag mottagas med tacksamhet. Mitt första ä r et t vacker t hälsningsord, Fast n u de t räkna s til l * d e gamla » orden. Mitt andra hö r no g til l begreppe t jord, Men höje r si g doc k högt, hög t öf - ver jorden. d å ble f ha n de n stränge, obeveklig e domaren. När gosse n so f oc h de t ick e fann s någr a knappar at t fästa, studerad e skrifvare n — de n gamle skrifvaren, so m han numer a oft a kalla - des — ick e längre » Reso r i främmande land », utan » Vår a barns uppfostran » och dylika läro - rika skrifter. Ha n to g sitt faderskal l lik a all - varligt so m förr uppslagskatalogerna, gjord e ofta anteckninga r i kante n oc h förd e dag - bok öfve r pysen s framsteg.
Detta är hvad som skett och Utsk. har jemkat sitt betänk, på grund af de upplysningar, som tillkommit och som icke voro för R. o. Ad. luinda då första betänk, förevar. Den åberopade grundlags-§:n innehåller vidarer ’'JVär ett sålunda beredt förslag till Stånden återkommer, då äga de makt att detsamma oförändradt eller med förändringar antaga eller ock alldeles förkasta.” Och det är detta alldeles förkastande af så väl det första som det sednare betänk. hvarom jag anhåller om proposition. IT r P lin tzensköld: Under förklarande att jag icke kan instämma med Frih. Cederström deruti, att K. M. icke bör erhålla svar på sin remiss lill R. St., kan jag likväl å andra sidan icke biträda den af Gr. Horn yttrade öfvertygelse, att af den omständighet att K. M. bör erhålla svar på siri nådiga skrifvelse, skulle följa att, derest två Stånd stannade emot två, frågan skulle gå till förstärkt StatsUtsk.; ty mig synes, att detta ämne, som icke har ringaste gemenskap med statsreglertn, bör behandlas på samma sätt som lagfrågor, hvilka förfalla, då två Stånd stanna emot två. Om så skulle inträffa med denna fråga, så anmäles förhållandet uti en und. skrifvelse till K. M., som på så sätt erhåller det svar, lian grundlagsenlig! bör erhålla. Frih. Boye, Ludv.: För min del kan jag icke på något vis finna att R. o. Ad:s första beslut lägger band på dess fria afgöi ande-rätt i denna fråga; men jag kan icke inse, att K. M:s nåd. remiss haft en så beskaffad afsigt eller ändamål, att man i svaret kan säga, att frågan förfallit; ty då arfvingarne anhållit alt, oaktadt domaremaktens beslut, varda bibehållne vid arrendet till qvarnen, och K. M. af grannlagenhet alt icke förbigå R. St. öfverlemnat frågan till Ständerna, så anser jag R. St. skyldige att säga, antingen att de, för deras del, afslå eller bifalla ansökningen.
Betclnkanden, 431 Vid arbete under de kommande, och b varigenom ej allenast flere tusende dagsverken skoja för fäderneslandet gå förlorade, utan ock allmänheten vara nödsakad underhålla unga, arbetsföra lättingar, de der frånrycka och förmindska för den verkligt tor lige det bröd, som han bättre behöfver, föreslår Herr Lector Arenander', att en förändring i skrå-författningarne måtte göras, genom hvilken Gesäller borde förbindas, att 1 ngre qvarblifva på de verkstäder, d«r de antoges, och att mera arbeta, än vandraa i t värfvade krigsmän måtte på stället sysselsättas och användas till nyttiga arbeten, dä de äro ledige från tjenstgöring; att vederbörande Chefers permitterings-rätiighet ins vänkes, och att vissa föreskrifter vid utfärdande af Pass bestämmas. 5:0 Memorial af Herr Prosten P. Friman, som förenat sig med hvad af Herr Lector Arenatider i ofvanberörde måtto blifvit yttradt, men derjemte tillstyrkt, det måtta hos Kongl. Maj:t en sådan författning i underdånighet föreslås, hvarigenom för«am!ingarne tillerkändes rättighet, att blifva hörde, innan Befälet för värfvade Soldaten finge utfärda Permissions Pass ; äfvensom Herr Prosten ansett permitterad© Soldater höra vid bortoch återgåendet vara för edde med Marcheroute och traktamente efter Tägordningen. 4:0 Utdrag a? HögvördigaPrest-StåndetsProtocoll för den 23 och 30 sistlidne December, innehållande anföranden af Pierr Biskopen 482 Besv. och Ekon. Ut sk. Betänkanden. Doctor Faxe, Herr Prosten Billdahl, Herr Prosten Doctor Stenhammar och Herr Professorn Doctor Vijkman.
Bonde-Ståndet har till Utskotten återremitterat berörde utlåtande, afgilvet, i fråga om indragning af de på Statens bekostnad underhållna stuterier; men då utlåtandet är af Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hög v. Preste-Slåndet den 30 sistlidne December och af Yällofl. Borgare-Ståndet den 4 derpåföljde Januari gilladt, samt frågan sålunda, enligt 75 § Riksdags-Ordningen genom 3 Slånds beslut afgjord, kan någon ytterligare åtgärd dermed af Utskotten icke vidtagas. Slockholm den 4 Mars 1845. Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Mars, kl. 6 e. m. Memorial, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 26. Delta, rörande väckt fråga om anställande af ytterligare en lärare vid apologist-skolan i Haparanda afgifna, utlåtande har blifvit af Iiögv - 12 Statssamt Allm, Bcsv.- ock Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 62, 6*. Preste-Ståndet återremitterad!.; men då detsamma är vordet bifallet afllederv. Bonde-Ståndet den 14, af Höglofl. Ridderskapet och Adeln den 22 och af Väliofl. Borgare-Ståndet den 24 Januari innevarande år, i följd hvaraf frågan, jemnlikt 75 § Riksdags*Ordningen, är genom 3, Stånds beslut afgjord, så kunna Utskotten dermed icke vidare taga befallning» Stockholm den 4 Mars 1845» N:o 62. Ank. tilt Exp.-Uuk. den 5 Mars, k i. 6 e. t». Memorial, i anledning af aterremiss d Utlåtandet, N:o jo. Nämnde utlåtande, rörande väckta motioner om Landtbruks-Academiens indragning och den Academien tilldeldte fonds öfverlemnande till Riksgälds-Contoret, m. m., har blifvit gilladt af Högv. Preste-Ståndet den 17, af Höglofl.
Uppå derefter framställd propos. blef den föreslagna voter:s-pi'opos:n af R. o. Ad. godkänd. Föredrogs ånyo BancoUtsk:s den 7 dennes på bordet lagda mein. N:o 112, i anleda, af RiksSttns skiljaktiga beslut i fråga om löneregleringen för Bancoverkets embetsoch tjenstemän, konstidkare och vaktbetjening. Frih. Cederström, Jacob: Utskts utlåt., som ligger till grund för dessa alternativer, börjar så: ”Trenne RiksSt., nemligen R. o. Ad. samt Presteoch BorgareSt:n, hafva sålunda godkänt det uti betiink. N:o 44 framlagda förslag till aflönings-stat, tillika med de dervid i utlåt. N:o 79 gjorda förändringar och tillägg, med undantag endast af frågan om arfvode! för ett räkenskaps-biträde vid bancofullmäktiges expedition, i afseende hvarå Utsk. får hänvisa till dess under N:o 111 afgifna särskildta memorial; hvadan, och som 3:ne Stånds sammanstämmande mening, likmätigt 75 §:n Riksd.Ordn., utgör ett R. St:s beslut, hvarken det af BondeSt. för bifall till aflönings-staten fästade villkor, och ej heller de af R. o. Ad. gjorda, uti 2:dra och 3:dje punkterna här ofvan upptagna förändringar, kunna till någon åtgärd å Utsk:s sida föranleda;—•” Om Utsk. der satt punkt i sitt meni., så bade det blifvit öfverensstämmande med grundlagen; men nu följer: '”men då, jemlikt 72 §:n Riksd.Ordn., det åligger Utsk. att, der RiksStln i sina beslut öfver någon fråga stanna uti, hufvudsakligen eller till vissa delar, skiljaktiga meningar, dessa, så nära möjligt är, sammanjemka;” etc. 73 §:n Riksd.Ordn. handlar om sådana frågor, der 3:ne Stånds beslut icke finnas, eller der 3:ne Stånds beslut i sak öfverensstämma, ehuru i detalj skiljaktiga.
R:dr, hans namn i egenskap af bade Invisnings-gifvare och Acceptant derjemte icke kan antagas för mer än 20,000 R:dr tillsammans, i likhet med den tillämpning, som, i afseende på nuvarande BancoDisconlens maximi-belopp, gäller; samt följaktligen 40,000 R:dr, i hvad fall som helst, utgöra det möjligen högsta personliga ansvar; hvaruti Herr Hof-Marskalken Hammarhjelm äfven instämt. (Angående åtskilliga delar af Förslaget om uppoch utlåning.) Herr Hof-Marskalken Hammarhjelm: Emot pluralitetens, inom Höglofl. Ut - i6o Bil.' till Banco-Utskottets Bet. N.o 53. skottet, fattade Beslut nödgas jag hos Rikets Högloft. Ständer framställa nain olika öfvertygelse i följande punkter: I afseende pä Upplåningen: Att Banken, för de upptagande Lånen, emot Obligationer uppå sex månaders uppstigning , skall betala 3 procents ränta; hvaremot jag, i likhet med Herrar BancoFullmägtiges tillstyrkande, anser, att Banken för denna upplåning ej bör eller behöfver erlägga mera än 2 procents ränta på utgifvande Reverser å 1 å 2 månaders uppsägning. Motiverna härtill äro: 1:0 att en så hög ränta som 3 procent, gifven från Banken, visserligen skulle komma att verka ofördelaktigt på låne-rörelsen inom landet, man och man emellan; 2:0 att ju högre ränta för Bankens upplåning erlägges, ju svårare blifver det för Riksgälds-Conioiret, om Rikets Ständer autorisera dett-a Verk till besörjande af upplåning för Stats-behof, att mot hillig ränta kunna af allmänheten erhålla lån i behofvels stund. För Pil, till Banco-Ulskottels Bd. För att dock betrygga möjligheten af upplåning för den tillämnade nya Disconten, kunde Rikets
Utskottets förslag är, utan förändring, godkändt af Presteoch Borgare-Stånden ; hvaremot Ridderskapet och Adelil förklarat, alt orden: enär Qppbördsniannens qv ilten ce, enligt Uppbörds-Författningarne, den förutan, icke är gällande, skulle alldeles utgå, samt Bonde-Ståndet tili denna §. beslutat def tillägg, att på Debetsedel bör finnas tecknad den anmärkning, • tt Uppbördsmans qviltence, enligt Uppbörds-Författningarne, icke är gällande, förutan Härads-Skrifvarens derå befintliga annotation öfver den fullgjorda betalningen. Enär följaktligen 3:ne Riks-Stånd hufvudsakligen bifallit den af Utskottet tillstyrkta redactions-förändring, lärer densamma, utan det af Bonde-Ståndet ensamt beslutade tilllägg, blifva gällande. Pag. 84- 162 §. irsta mom. Utskottets förslag, i Utlåtandet N:o 5i, att den uti detta moment omnämnde befrielse från afgift efter ardra Art. må tillgodonjutas för alla de löneförmoner och pensioner, som icke uppgå till, eller öfverstiga aoo R:dr, är godkändt af 3:ne Riks-Stånd; men som Bonde-Ståndet detsamma ogillat, och deremot bifallit Betänkandet N:o 38, så lärer, i fall detta beslut cj frånträdes, votering böra anställas, enligt följande proposition: BtvihningiUtfkottets Mmorinl A’;o 33. J I 3:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, alt den uti i momentet af 162 §. omnämnde befrielse från afgift efter 2:dra Art. må tillgodonjutås för alla de löneförmoner och pensioner, som icke uppgå till, eller öfverstiga 200 R:dr, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer ofvannämnde befrielse endast att tillgodonjuta* för alla de löneförmoner och pensioner, som icke öfverstiga 100 R:dr. Utskottets, 1 Utlåtandet
R;dr, emot årlig inbetalning af 8 procent å denna lånesumma under 141 år, från 1860 års slut 10,200: — inom Örebro län: till deltagarne i sänkningen af Mosjön samt rensningen af Kumla, Täby och Aby åar inom Orebro, Kumla och Sköllersta härader, å 30,000 R:dr, emot dito dito 30,000; » dito i sänkningen af Lindesby-sjön och upprensningen af Rastelfven inom Jernboås socken af Nora bergslag, å 2,175 R:dr; hvilket lån skall återbetalas genom erläggande, jemte kronoutskylderna. af 174 R:dr för hvartdera af åren 1858 med 1871, och 91 R:dr 31 öre för år 1872 2,527 : 31. » dito i sänkningen af Rahla å i Kumla och Hallsbergs socknar, å 20.400 R:dr emot årlig inbetalning, efter 1863 års slut af 8 procent å denna lånesumma, dervid 3 procents ränta beräknas å kapitalåterstoden — inom Wermlands län: till deltagarne i sänkningen af sjön Björklången inom Nyeds socken, å 3,300 R:dr; hvilket lån skall återbetalas genom erläggande, jemte kronoutskylderna, af 264 R:dr för åren 1852 med 1865, och 132 R:dr för år 1866 2,508: — » sedermera aflidne Lagmannen A. P. Sandberg, för vattenaftappningsarbete å säteriet Agnhammars egor inom Grums socken och härad, å 2,100 R:dr; dito dito af 168
Sedan förestående sålunda var i vänlighet afgjordt och beslutadt, öfverenskom man också att om vid slutet af nästkommande höst något af materialierne ej skulle vara framfördt, borde materialskrifvaren Olof Dahl detsamma under vintern anskaffa och betalning derföre af de resterande indrifva. § 6. Slutligen upplästes, godkändes och underskrefs den år 1833 upprättade material-taxan för att tjena till efterrättelse vid materialiernas fördelning på rotarne. Datum ut supra In fidem N. Feltström 1834 d. 16 november uppläst och erkändt vid allmän sockenstämma, intyga på församlingens vägnar Erik Olofsson Österåsen Olof Nathanaelsson Häggesta Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protokoll, hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga den 1 februari 1835. S.D. Anmälte sig nedanskrivne hafva tillverkat salt-petter förlidet år, till följande belopp nemligen Olof Ersson i Österåsen 6 lisp. Pär Ersson i Jonsgård 6 d:o Jonas Andersson i Andersgård 1 d:o 10 pund Olof Carlsson i Stafsgård 5 d:o Pål Johansson i Österåsen 1 d:o Summa 19 lisp. 10 Bevis öfver saltpetterns inhemska tillverkning intygad af socknemännen, meddelades genast. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protokoll hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga d. 29 mars 1835. § 1. Till ledamot i berednings-committéen som sammanträder å Hölje gästgifvaregård den 4:de instundande april, valdes med enhällig röst bonden Jonas Nilsson Eklund i Kougsta. 58
Upplästes och lades på Bordet följande inkomne Handlingar: 4* Den i Augusti' i:o Ett Memorial från StatsUtskottet, at denna dag, med öfverlemnande af eft renskrifvet och inbundet Exemplar af Projectet till RiksStaren för år 1816 och påföljande år intill nästa Riksdag, i mening att af LandtMarskalken och Talmännen underskrifvas, för att sedermera till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas. 2:0 Ett Memorial från Lagutskottet, af den 28 Ju'', me(^ tillkännagifvande att Utskottet, bland de samma Utskotts befattning tillhörande mål, hvilka undergått Riksens Ständers ompröfning, icke funnit något af beskaffenhet att genom jemkning eller sJutligen genom Nämd benöfva afgöras. 3:0 Ett Memorial från Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten, med underrättelse att bland de af berörde Utskott utarbetade mål allenast ett, nämligen om fri Victualie-handel, vore af beskaffenhet att betarfva jemnkning, i anseende till af BorgareStåndet gjordt undantag, hvaruti PrestStåndet instämt; föreslåendes Utskotten att rättigheten till den fria Victualie-handelns utöfning må begagnas af hemmansägare och brukare sjelfve och genom deras hemmavarande söner samt i bröd ägande lagstadde drängar, äfvensom af dea hemmanens ägor boende torpare, som antingen njuta stat eller idka Jordbruk. 4:0 Ett Utlåtande från StatsUfskottet, i anledning af gjord erinran vid dess Betänkande Den 1 Augusti. 47 om igof, och 1809 årens KrigsRevisions arbete, samt gratification åt Assessoren Grundeni; tillstyrkandes Utskottet att denna gratification, 666 R;d. 32 sk., må till Assessor Grunden genast urgifvas, antingen af redan influtna Anmärknings-medel eller ock förskottsvis uppå hvad ingå kan. <t:o Ett Utlåtande från StatsUtskottet, i' anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om Renskrifnings-medel åt ExpeditionsUtskotteis Cantziister, samt kostnaden till Registers upprättande öfver RiksStåndens Protocoll; tillstyrkandes Utskottet att ExpeditionsUtskottets Skrifvarhjelp måtte med7> R:d., eller en lika summa som den redan föreslagna, förhöjas, samt att af Riksdagskostnads-medien måtte utbetalas 10 R:d. för hvart tryckt ark af ett Register öfver hvardera RiksStåndens
S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 14 dennes f. m. på bordet lagda utlåtande, N:o 48, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets betänkande, N:o 11, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om vissa förändrade föreskrifter i afseende på lagfart och nvtljande-rätis inteckning, biföll Ridderskapet och Adeln hvad Grefve Mörner, uti sin vid förenämnde utlåtande, N:o 48, fogade reservation, föreslagit. S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingar/te Lag-Utskottets nedannämnde den 14 dennes f. m. på bordet lagda memorial: N:o 40j i anledning af återremiss utaf Utskottets betänkande, JS:o K), öfver väckt fråga om dels den uppenbara kyrkopliktens afskaffande, och dels ändring i straffet för första och andra resan stöld; och iY:o 5o, i anledning af återremiss utaf Utskottets betänkande, i\:o iJj öfver väckt motion örn rättighet för fordringsegare att hos Konungens Befallningshafvande erhålla promotorial i lagsökningsmål. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskoltens nedannämnde, den 14 dennes f. m. på bordet lagda, belänkanden: N:o 16, i anledning af vackt fråga om beredande af strängare controller emot missbruk vid gårdfarihandelns idkande; N:o 17, i anledning af väckt motion om tillägg till 5 § i 5 Gap. Byggning3-balken; samt N;o 18, i anledning af väckt motion om inskränkning af jura patronatus.
Hvad tänker du på? Hopptossan hit in? Så'na trasor som hon troligtvis är klädd i? JOHANNA. Hvad gör det? Inte försämrar kläderna menniskan. KATRI. Nå, inte just det. Går till dörren och talar sakta med Heikki, som derefter beger sig ut. Man bjuder omkring thé. LAURA. Du kommer nog att ångra att du sände efter Hopptossan. Du skall få se att hon uppför sig opassande, som hon alltid gör. JOHANNA. Hvad är det för prat? Hopptossan är inte så elak, om man bara bemöter henne väl. RISTO. Jag skulle vilja veta hvad de där gaphalsarna därute säger om min brud. YRJÖ. Fast man inte hör det, vet man nog att de berömmer Johanna. RISTO. Och afundas mig. Ja, ja, Yrjö, hur är det med dig sjelf? Det sägs att du i många år haft ett godt öga till Johanna, men så kom jag och snappade ett, tu, tre flickan ifrån dig. YRJÖ. Hvad är det att tala om? Hon hade ju rättighet att ta hvem hon ville. Men det säger jag dig i alla fall, Risto: I Johanna har du fått en riktig skatt. RISTO. Åja, du säger inte för mycket. Vet ni hvad? Hon har sexhundra mark i banken förutom räntor; det är dagsens sanning. Skall jag kanske visa er det? Jag har redan tagit sparbanksboken i min vård. Titta hit, ska ni få se. GUSTAF. Sexhundra står det, tydligt och klart. Din lyckliga ost. För dig är det minsann ingen nöd. Om jag också kunde bli lika lycklig. Hörde du, Toppo? Sexhundra mark får den där lyckans gullgosse i hemgift med sin hustru. Ska vi inte också gifta oss, du? TOPPO. Med hin ondes mormor? De rika flickorna räcker inte till åt alla. En del får nöja sig med fattiga eller vara utan. Och jag för min del är helst utan, för då får jag lefva som jag sjelf vill. GUSTAF. Prata inte. Om du också tar en fattig en, så får du i alla fall någon, som kan laga dina byxor, så att du inte behöfver gå med knäna ute. RISTO.
Förordningarne den 17 April 1828, örn upphörande af deras domsrätt i der uppräknade tvisle-, brottoch utsökningsmål, af Kongl. Förordningen den 27 April 1846, om stångjernssmidet och den gröfre jernförädlingen, äfvensom af Handelssamt Fabriksoch Ilandtverks-ordningarne den 22 December samma år, må finnas af omständigheterna påkallad, i ändamål att åt förvaltningen bereda större enkelhet och kraft, har Kongl. Maj:t, under förutsättning jemväl att jemkningar kunna ega rum i instruktionernas stadganden, angående ärenden, som till dessa embetsverks handläggning höra, funnit hufvudgrunden af kollegial-sammansättning för desamma lämpligen böra utbytas mot en nämnda ändamål befrämjande organisation, likformig med Gen e ra 1 -T ui 1 -s ty re 1 sens eller Styrelsens för Allmänna Yägoch Vatten-byggnader, sålunda att förvaltningspersonalen komme att bestå i hvartdera verket af en chef med allena beslutande rätt, och rådgifvande departemental-föredragande eller byrå-chefer, med reservationsrätt, samt, då fråga vore om lifgifvande af underdåniga förslag eller utlåtanden till Kongl. Maj:t, med rättighet alt låta desamma af sina reservationer åtföljas; dock att, hvad Kommers-kollegii förvaltning af Manufaktur-diskonten angår, det undantag borde ega rum, att, om ledamöterna instämma uti afslag å sökt lån eller ogillande af erbjuden säkerhet, dervid, äfven mot Chefens mening, borde förblifva; äfvensom, hvad beträffar de Fahlu Bergs-skola rörande ärenden, som till - 28 Kongl. Majds Nätl. Prop. lill 11. Sl. 1847'. höra Bergs-kollegii handläggning gemensamt med vissa af Bruks-socieleten utsedda deputerade, nu gällande föreskri!ter om dessa ärendens behandling borde, i anseende till inrättningens blandade egenskap af statens oell enskildes, intilldess någon förändring dermed kan komma att ega rum, än vidare y o o o 7 tjena till efterrättelse.
Gottland, sora äger 41,700 personers mindre folkmängd och dessutom en nära hälften mindre areal än Halland, har redan Statsanslag för a:ne Provincial-Läkare. Äfven Götheborgs och Bohus Län äger tvenne, oagtadt dess betydligt mindre areala om. råde än Halland. För öfrigt äger Halland icke inom sig något stationeradt Regemente, hvars LäkareCorps kan gagna orten och saknar således för sin Läkarevård en tillgång, sam alla de öfriga Provincema äga. Jag anhåller att denna min motion måtte blifva till StatsUtskottet remitterad. N:o 6 Herr Talmi t Wollrath; Den målning öfver tillståndet inom SkaSkaborgs Län och den förlägenhet som derstädes visar sig hos en stor del af innevånarne, Herr Ehrenborg framställt uti dess i sista Plenum upplästa Memorial, kan jag så mycket mer vitsorda, som jag sedan 1796 varit Landtman och Bruksidkare inom samma Län, men får dock dervid göra den anmärkning, att tillståndet inom Länet säkerligen varit mycket sämre, om ej Götha Canalarbeten, som börjades år 1810, med full styrka alla år sedart dess, blifvit fortsatt och spridt betydeligasummor i Provincen, gifvit en lönande förtjenst åt den arbetande och tillfälle för afsättning åt aå väl Landtmannaproducter som andra effecter £08 Darl io Febrimrii af flera slag. Om penningebrist, lagsökningar i utmätningar och banqueroutter sedan år i'S i S inom nämnde Län visat sig i starkare grad än uti andra i flera delar deraf, hos allmogen, mera allmänt hos Ståndspersoner och Herremän samt i största grad bland några af Provincens små Städer, dertill torde en stor orsak få sökas uti Filial-Disconfernäs hastiga indragning, egendomars och vahruvärdens till en del derigenom förorsakade hastiga fall samt handelns och näringarnes förfall.