Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ölands norra fyr, med en synvidd in åt sundet af 10 qvart mil; Grimskärs fyr, med 8 qvart mils synvidd såväl åt norra som ät södra delen af sundet; Ölands södra fyr, med en synvidd af 14 qvarts mil; samt dessutom en del spirbåkar och prickar. Af dessa märken är det egentligen endast fyrarne, som tjena till ledning under den mörka delen af dygnet. Calmar sund befares årligen af omkring 18 ångfartyg, hvilka under sina reguliera turer genomfara sundet cirka 650 gånger. De vid sundet belägna hamnarne, Figeholm, Oskarshamn, Mönsterås, Timmernabben, Pataholm, Calmar, Ekenäs, Värnanäs, Kolboda, Bergqvara, Christianopel, Öland och W esterviks skärgård, tillhöriga fartyg, som befara sundet, uppgå till 240 stycken, hvilka i medeltal passera sundet 12 gånger om året, eller tillhopa 2,880 gånger. Således passeras Calmar sund årligen 3,530 gånger af ångfartyg och i Småland hemmahörande segelfartyg. Lägges härtill de Skånska och Blekingska kustfartyg, sorn endast passera genom sundet utan att anlöpa dess hamnar, sä torde antalet af de fartyg, som årligen passera Calmar sund, uppgå till det högst betydliga beloppet af 5,000 stycken. Ängfartygen, som gå genom sundet, passera vanligen en del af detsamma, antingen den norra eller södra, i mörker. Seglande fartyg, som utgå från någon af de småländska harnnarne, göra detta vanligen med god vind och så tidigt på dagen att de före mörkret hinna utom sundet. Skulle de till följd af inträffande motvind ej hinna detta, så nödgas de, till följd af brist på fyrar, ätt före mörkret vända eller söka annan hamn. Högst sällan finner man någon seglare våga att kryssa i sundet om natten. Vid angörandet af Calmar sund norrifrån om natten, har man god rättelse af fyren på Ölands norra-udde samt derefter af Jungfrun, från hvilken sednare kursen sättes för att passera fritt Öster om det farliga och frän smälandslandet långt utskjutande grundet
Vare dock i dita jallder Vattenverk tillhör något Boställe, ersättningen bistämd endast till motsvarighet af värdet. 4 $• Då Vattenverk ändras eller flyttas, eller vattenledning göres, såsom i 2 5, sägs, och egaren heldre vill heta Vattenverket af ståi än taga den ersättning , hvartill han berättigad är j vare Jordegaren skyldig j att Verket , efter den i 3 stadgade beräkningsgrundj samt dess Inventarier och hvad dertill i öfrigt hörer j efter fulla värdet, låsa. Finnes med sådant Vattenverk jord förenad, derå särskild äbo ef är besuten , då skall jemnväl samma jord, efter förstnämnde grund, inlösas. Lag samma vare der jord finnes till Vattenverk , som alldeles utrijves, derest egaren ej vill den ford behålla. 5 5- Värdet af Vattenverk, sorn utrifvas eller lösas skall, med dess Inventarier och £02 LngUtskoitets Betänkaniett, tillhör igheter j. eller af dell del j. som genom försämring bortgår „ likasom af den jord, hvilken> enligt föregående bär inlösas skall> noggrann undersökning om Ver. hets beskaffenhet enligt allmänt gällande grunder för värdering af fastigheter j. i penningar mätas och utsättas. Men är Vattenverk af FideiCömmiss-natur j. eller anslaget till Boställe j. dä skall jemn godt vederlag, i förra juliet med den tillökning 3 §. bestämmer j, i annat Verk aj samma slag eller i jord ställas^ sä framt ej Kongl. Maj:st finner skäf. att om sättet till vederlagets utgörande annorlunda vid hvarje tillfälle särskildt$ nåder förordna.,* samt följande moment i 15 <5* Och vare jemväl en hvar skyldiga ätt den jordj. som föreligger och nödig är j. d det ställe der den medförminsta olägenhet för egaren j. afträda* mot ersättning enligt 3 § antingen i jord eller penningar > efter som Domaren1 brist af godvillig öfverenskommelse ^ skäligt pr öfvar; godtgöra äfven pä enahanda sätt den skada > sorn i öfrigt kan finnas deraf uppstå. Sedan etc.
Ånyo föredrogos och lades lill handlingarna Statsoch Bevilln.Uukms den 3 sisth Mars på bordet lagda betänkanden : N:o 1Ö0, i anledn. af väckt motion om en gemensam dag och ort för mantalsskrifningar och uppbördsmöte!!; N:o 151, i anledn. af väckt motion, att de medel, som fordras för knrhusanstalterna, må af statsverket utgå; Nio 15-2, i anledn. af Frih. von Kraemers motion ang:- de sältet för slämmobölers utgående; Nio 153, i anledn. af Hr Hadings motion om upphörande af centonal å embetsoell tjenstemäns löner; Nio .54, i anleda, af väckt motion om debetsedlars utfärdande och öfverlemnande till de skattskyldiga inom viss kort tid efter det taxeringarna blifvit verkställda. Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtsk:s den 8 sisth Mars på bordet lagda utlåtanden: N:o 430, i anledn. af Hr Bagges motion om anslag till ett mudderverk och rivierets upprensning vid Uddevalla ; N:o 437, i anledn. af väckt fråga örn bancovinstens utdelning lill Rikets samtliga län. Vid förnyad föredrag!!, af SlalsUtskts den 8 sisth Mars på bordet lagda meni. Nio 438, angide verkställd omröstning i anledn. af RiksSttns olika beslut rörtde grunderna för allm. bevillnirigen saint föreskrifterna för tillämpningen deraf, fann R. o. Ad. detta mern. icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarna. Till pröfning företogs SlatsTJtskis den 8 sisth Mars på bordet lagda utlåt. N:o43g, i anledn. af erhållna ålerremisser å utlåt. N:o 400, Den 3 April f m. *'9 På begäran af Frih. Hamilton, Hugo, upplyste lindert. R i d d. S e c r e t, ali PresteSt. bifallit utlåt.
Detta är dock ett åliggande, som, enligt min uppfattning, är ganska svårt, ja nära nog omöjligt att kunna uppfylla, emedan Bank-direktionerne ej ega någon utväg alt så beherrska invexlingsrörelsen alt ej en och annan gång det fastställda minimum för dess riksmyntskassa skulle komma att underskridas. Om denna föreskrift Den 12 September e. m. 247 skulle hafva någon nytta med sig, måste derförutan bestämmas någon påföljd, ifall stadgandet icke iakttages. Skulle den blifva att enskild bank måste upphöra att få drifva sin rörelse i händelse af öfverträdelse, införde man härigenom ännu en ny olägenhet och ett nytt element till osäkerhet håde för bankerna och allmänheten. Det aldra säkraste medlet att förebygga, alten bank ej skall komma i förlägenhet, består deremot, i min tanke, deruti, att dess hela i lag medgifna sedelutgifningsrätt minska3 så mycket som möjligt, hvilket jag tror ganska väl kunna ske, utan att man derföre behöfver inskränka dess rörelse. Lika med Finans-komitén och Utsk:t anser jag det vara fullt rigtigt och lämpligt att göra en dylik begränsning, som föreslås i Utskits Betänk, och förut af Finans-komitén blifvit framställd, men jag tvekar icke desto mindre att nu hålla fast der vid genom att påyrka att ett stadgande af sådan syftning i den nya lagen skall intagas, emedan, då It. Shr under denna riksdag beslutat att andra af dem förut inrättade samt öfver allt i landet spridda bankanstalter inom kort böra komma att upphöra, en alltför stor brytning i orternas penningeförhållanden skulle uppkomma, ifall flerestädes enskilda bankbolag ej skulle vilja ingå på att bilda sig under de nya vilkoren, och inga andra banker derföre inträdde i de bankinrättningars ställe, hvilkas ifrån Riksbanken lemnade förlag skulle blifva af denna bank återtagne. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Finans-komitén före slog en inskränkning i sedel-utgifningsrätten för enskilda banker. Detta skedde dock under förutsättning af en förändrad lagstiftning för R. St:rs Rank. Komitéen föreslog nemi. att Riksbanken skulle få en vidsträcktare rörelse och bland sig intaga privata delegare.
Länets belägenhet, som gör, att ej mindre arbetare, löst folk och äfventyrare, hvilka från Rikets öfriga delar, talrikt besöka hufvudstaden, Under vägen dit passera genom och uppehålla sig uti Länet, än ock en mängd vanartige personer, som af nödtvång eller ostadighet lemna hufvudstaden, i orten deromkring söka den första tillflykten och utrymmet för sina oordningar, har ock medfört den gifna följd, att handhafvandet af allmänna ordningen samt uppsigten öfver laglydnad och sedlighet, här förorsaka ojemförligt större möda och omtanka, än i andra orter af landet. Läns-styrelsen och domstolarne i hufvudstadens omgifning nödgas derföre åt dithörande ämnen ägna en god del af deras tid; och hos krono-betjeOingen erfordras, såsom en hufvudsaklig egenskap, förmågan att med vaksamhet och urskillning märka och beifra hvad i sådant hänseende företaller. Då större förbrytelser högst sällan undgå att upptäckas och af bestraffning påföljas, samt brottslingar och misstänklige personer städse med sorgfällighet anhållas, vitsordar sådant ock fördelaktigt kronobetjeningens förhållande. Dess bemödanden skulle dock sannolikt blifva otillräckliga, örn LandthFemärs-Bcrättelse för Stochholms Län. 4 de ej hade en stödpunkt i det al .n^eckla<’k beskaffenhet, vid domstO' deras stundom besvärliga mangbevedvilligt 1 underhjelptes af allmogen och larne behandlas; och örn de 1 gfö egen säkerhet, hafva ogonen andre enskilte, som at vana och orolig o eUer hota den allmänna riktade på händelser , och personel, sm 1,^ g heter> hvilkas Ulivaordningen.
Jag föreslåe således, att Riksens Ständer vid denna Riksdag besluta upphäfvande af ilrågs varande stadga , samt hos Kongl Maj t i underdånighet anhålla, att Hans Majit täcktes dertill sitt nådiga bifall lemna, och begär härå Herr Grefven och LandtMarskalkons proposition. Herr Rnjenblad, Bernhard: Såsom icke älskare af godtycklig magt, den må hvila bos en Regerings högsta orgarter, eller bos Sekreta eljer andra Ständernes Constituerade Utkott, skulle jag visserligen Icke draga i betänkande att för min del god Dea 21 Maji j, m. 255 kanna Högloft. ConstitutionsUlskottets Förslag om uteslutande af 4 § 8 Momentet ur Tryckfrihetsförordningen, så vida det Höglofl. Utskottet derjemte hade föreslagit en sådan ändring i 5 §. af denna Lag eller dess Rättegångsordning, att det i lörutnämnde Moment innefattade mindre onda ej mera behöfdes, så* sorn ett correqtif mot ett större ondt. Man har ansett det namn för oväldig rättvisa, EngUnds Lagskipning förvärfvat, vitsorda förträffligheten och ändamålsenligheten af crimioella måls afgörande genom moraliska Domslut, det vill säga genom Edsvurne, 0- återkalleligen och omotiveradt frikännande eller fällande. Men måane ej förhållandet med detta Juryinrättningens vunna anseende är detsammi, som med de slutsatser för nyttan af prohibitiva Handelsoch NäringsLagar, stora skatter och Statsskulder, man velat draga af Englands under sådane förhållanden stigande Välmåga? Månne ej likasom andra industrien befrämjande orsaker satt England i stånd, att oaktadt prohibitivsystem och dryga Statsbördor utveckla den rikedom och makt, det upp’ nått, äfven så andra öfvervägande omständigheter låtit dess lagskipning vinna och förtjena sitt anseende, ej genom, men oaktadr, Juryinrättning; jag för min del vågar tro förhållandet vara sådant och skall nu försöka utreda detta mitt påstående.
ConstitutionsUtskotket till Riksens ständers plena insända, as en särskildt söre Riksdagen tillförordnad Conn e författade, förslag till Tryckfrihets-Förordning, skulle jemte de hos Stander deremot gjorde anmärkningar till samma Mffott återremitteras, med förbehåll, att ehuru ival denna gängen - Den 4 Novemberzzz gen ämnets omfattning och wigt, söranledt Utskottet, att öfwer ett ej af detsamma författadt försiag, söka till ledning för sig inhämta de inom RiksStänden till afgifwande omdömen, sädant likwäl ej ma för något Utskott framdeles wid förflags aftämnande kunna tjena till präjudicat; i följd hwaraf Ständet afwen besiöt anmoda ConstitutionsUtskottet att, sä fort sie tan till Riksens Ständers plena inkomma med ett af Utskottet sjelf författadt försiag till Tryckfrihetslag, hwilket mä, säsvm Utskottets sörsta arbete i detta amne anses och pä sadan grund kunna hos Riksens Ständer i fullkomlig öfwerensstämmelse med 56 H Regeringsformen behandlas; hwarom de Resp. MedSlanden skulle wördsamt och wänligen underrättas. Ut supra. Lx krotocollcr ^ 14. katerslon. S. D. I anledning af wäckt fräga hos Högs. Ridderskapek och Adelen, rörände Frälsehemmans deltagande i den egenkeliga Kongsskjutsen, förenade sig Ständet med hwad Högloft. Ridderskapet och Adeln i ProtocollsUtdrag af d. zo Sept., sig derom yttrat, det böra Frälsehemman till hälften emot Kronooch Skattehemman i en sädan fljutsnings utgörande deltaga, enär Konungen eller någon af den Kongs. Famillen och deras Desamma ätföljande sviter färdas: och skulle de Resp. MedStanden, genom detta ProtocollsUldrag, härom wördsamt och wänligen underrättas. Ut supra.
',ll andras försäng straffas, och strängheten nior individen bör wara stor, i samma nion, som den frihet ar stor, som blifwit folket i almänhet ben iljad. Underlåter man alt stadga stränga straff emot misibruket, twingar man den blottstälde alt önska det sjelfwa möjligheten af brottet mätte förebyggas; man twingar honom att önska det krafterne mätte kedjas, och detta, ty tvärr-' är detsamma, som att döma menniskonaturen till blott ett vegetarisk lif. Sädanr har olyckliga förhållandet warit i de länder, der folket, under despotismens vk, förlorat känslan af sikt wärde och sin bestämmelse, der synkretsen i alla afseende,: blifwit inskränkt, der, hwad man kallar det goda namnet och rygtet wid hwars bestämmande dock omöjligen kortsynthetens och passionens tydningar kunna förckommas, kommit i stallet för hwad man fordom almänt kallade, och ännu i lyckligare länder kallar, mebwetandet af eget wärde och det goda - Den i I"nii. 421 da samwetet. Det är i det origtiaa i begreppen om dessa föremål, som jag ser hufwudorsaken ligga till Vet öde, som nu öfwergar en vek af Vet coniincnkala Europa. Aldrig skola, jag will Hoppas det, dylika begrep kunna winna burskap Hos ett folk, hwilkct, ehuru mycket det förlorat, dock ännu har i behåll känslan för eget och likars warde, i bade menskligt och medborgerligt hänseende; hwars religieusa begrep harmonicera med de medborgerliga, som tror pa möjligheten af förståndskrafternas utbildning, pa möjligheten afwiljans förädling; hwars religion för att befordra denna utbildning och denna förädling, framställer friheten i förståndskrafternas bruk, såsom etz wilkor; hos ett folk, med ert ord, som ännu tror pä annan os dödlighet än blott namners. Jag förnyar min önskan, att Utskottet mätte uttänka medel att med mera stränghet straffa Sen, som, till individers förolämpande och till wada för Staten, missbrukar den nationen förunnade frihet.
Visserligen var det väl hvad människor kallade en olycklig kärlek, kanske till och med en obesvarad; men ändå — hon kände det nu — det var hennes bästa minne, hennes skatt, och från den tiden föll ännu ett skimmer af sol, af poesi öfver hennes lif. Hon hade också aldrig glömt den; men det var så märkvärdigt, i dag tänkte hon ej blott därpå som ofta förr, nej hon kände det alltsammans, det var som om hon lefvat om det. Hon såg honom för sig, docenten, hennes brors kamrat och hennes egen lärare, så tydligt som hon aldrig förr lyckats framkalla hans bild i sitt minne. Hennes öra smektes af klangen af hans röst, hon genombäfvades af samma glädjekänsla, som hon alltid erfarit, då han var i närheten, men hon kände också en gnagande smärta, afskedets bittra sorg. Hur kom det sig? Jo, hon förstod det: hela denna omgifning hade framkallat detta minne och dessa känslor. Hon hade ej varit uppe på Pelarberget sedan den där kvällen för fjorton år sedan, då hon såg honom för sista gången, och det föreföll henne, som om det nu vore alldeles samma kväll. Naturen är sig evigt lik, blott människors öden och sinnen äro underkastade förändringar. Den nedgående solens sken föll lika vackert nu som 3å öfver björkarnas ljusgröna kronor, och luften var mättad med denna underbara doft, som kommer från all den spirande växtligheten och som ger en förnimmelse af lifskraft och lif shopp. Och själf va stämningen var densamma: det var, som om i luften darrade toner, svåra att riktigt fatta och fasthålla, men som framkallade aningar om en outsäglig sällhet och en ofattbar skönhet. &gt;Faster Anna, är det inte vackert i kväll? Ja, jag menar inte bara vackert, utan jag ville säga mycket, mycket mer, men jag vet inte, hur jag skall uttrycka det. Våren är så underlig; jag tänker och drömmar då så mycket som annars aldrig faller mig in. » Det var Eva, som öfvergifvit syskonen och satt sig hos faster. » Ja, Eva, njut af våren så mycket ' du någonsin kan, på så sätt samlar du skatter för kommande år. Ty, ser du, när man lämnat ungdoHur handsken sitter som väl skall passa. Hvar, i butiken, man har sin kassa.
Gästgifverietfinnas 56, Posthemman 10; i öfrigt utgöres Postskjutsen emot beting och lega, som af Kongl. Post-verket ersätles. Femurs-Berättelse för Jemtlands Län. 2 10 Afvittrings-Verket. Enligt de uppgifter, som från Styresmannen för Afvittrings-verket blifvit infordrade, är hela den bebyggda delen af Jemtland behörigen afvittrad och återstår endast Skattläggning af några Lappmarks Krono-Nybyggen uti Frostvikens kapellförsamling, hvilket nästa sommar kommer att verkställas. Regleringen af Lappallmogens betestrakter, som hitintills icke medhunnits, skall derefter företagas och till slut bringas. Uti Herjeådalen är hela Svegs pastorat behörigen afvittradt med en egorymd af 1,213,095 tunnland och afvittringsgöromålen hafva innevarande år fortgått inom Hede pastorat, hvarvid äfven reglering af gränsor för der befintlige Lapp-allmoges Ren-betestrakter förehafts. Statsbidrag. Beloppet deraf är upptaget i Statistiska Tabellen för hvarje slags hemman och näring. §. 4. Po Lilie. Sedlighet. Här i Länet begås i allmänhet mera sällan gröfre brott. De större stölder, som stundom föröfvats, äro vanligen begångne af från Norrige eller angränsande Län ankomne personer, hvilka likväl med få undantag blifvit gripne af Kronobetjeningen och till straff befordrade. Undervisningen. Undervisningen på landet meddelas vanligen af Klockare och i åtskilliga Socknar af antagne särskilde Socken-skolmästare. Fattigvården. Fattigvården bestrides genom fattighjonens fördelning till kosthåll inom Socknen. Fattighus och dylika försörjningsanstalter skulle, med afseende å lokala förhållanden, svårligen ännu i detta Län kunna inrättas och utan olägenheter begagnas. Endast efter en vida starkare befolkning och sedan landet i en framtid hunnit blifva tätare bebygdt och dess ofantliga frostländta sträckor uppodlade samt missväxtår derigenom sällsammare, kan det blifva möjligt att sådana Inrättningar till vägabringas.
För de till RiddarhusSalen och båda förstugornas eclairering uppköpte lampor, eller så kallade Quinqueter, samt för det, till reparation af Bänkarne i RiddarhusSalen och SecretaUtskottsSalen erforderliga kläde, jemte mattor på gångarne i RiddarhusSalen, och de vid början af denne Riksdag för RiddarliusCanzliet erforderlige Inventarii-persedlar, enligt deröfver afgifvande räkningar. (Rgs-A.) Utskottet har blifvit öfverlemnadt ett, af Herr Betänkande n. 109 För hvad de såkallade LandtMarskalks-Soire'erne kosta, jemväl enligt deröfver företeende räkningar. För Ridd. och Adelns klubb uti hyra R:dr Bro 80: i månaden, beräknadt från den 12 sisth November intill Riksdagens slut; samt för Yed och Ljus, å denna Klubb, enligt behörige räkningar. Till den Person, som besörjer eldningen af Uppvärmings-anstalten under RiddarhusSalen, 24 sk. Bro om dagen, beräknadt från den 1 sisth November, och så länge eldningen kommer att fortfara. Till den Person, som åtagit sig dagliga vården, putsningen och tandningen af de i Riddarhus-Salen och förstugorne befintlige 36 Lampor eller Quinqueter, R:dr Bro ior i månaden, beräknadt från den 4 sisth November, och så länge denna eclairering fortfar. Hos Högvördige PresleStanclct. För Talemannens Representations-kostnad, hvarje månad RrdrBro 600 r beräknadt från den 4 sisth November intill Riksdagens slut Till Hushyra och Ved för Talmannen 200 r i månaden, beräknadt från den 1 sisth November intill Riksdagens slut. no S t a t s - U t s k o 11 e t s Till Hyra för PresteStåndets Canzli 5o: — - i månaden, beräknadt från den i sistl. October, intill Riksdagens slut. Till hyra för PresteStåndets Klubb .120: i månaden, beräknadt från den t sistl. November, intill Riksdagens slut.
En blank järncylinder, i hvars inre gaslågor glimmade, vandrade, drifven af osynlig makt, fram och åter öfver ett ställbart strykbräde, som efter behof höjdes och sänktes; på detta utbreddes fyra, fem herrkragar i bredd, cylindern gick öfver dem två, tre slag, och de voro färdiga; därpå gingo de emellan två smalare cylindrar — ett enda lag och de voro både glättade och krökta. Att stärksaker på så sätt utsättas för betydligt mindre nötning, än när man med strykjärn glättar och filar därpå, kan j u hvar och en inse. Äfven skjortbröst strykas på maskin, men denna såg jag icke i verksamhet. I öfversta våningen märktes o c h räknades tvätten och kontrollerades tvättnotorna. Ditupp från bottenvåningen fördes de orena kläderna förmedels hiss. Bilder ur nutidslifvet, tecknade för Idun af W i l h. Lundström. (Sista artikeln.) ^ / p \ f v e r den gamla Fyrisstadens gator sänkte A^J höstkvällen sin tunga slöja, och rundt omkring utbredde sig den enformiga Uplandsslätten, än mera enslig och dyster än vanligt i sin ruggiga höstdräkt. Långt uppe vid Skolgatan i Svartbäckens utkanter, där ännu för icke så många år sedan knappt ett hus var till finnandes, reser sig nu bland annat en underlig byggnad, från hvars tak en röd flagga svajar — det är » Arken », frälsningsarmens kvarter i Upsala. En brokig skara strömmar som oftast om kvällarne vid åttatiden in genom dess portar, men den höstkväll för icke så länge sedan, till hvilken vi nu i tankarne vilja försätta oss, var skaran, om möjligt, talrikare än någonsin förut. Och när man trädde in i den stora samlingslokalen, förvånades man öfver att se den fylld en halftimme före den utsatta tiden. Och hvilken publik! Eljes är det mest medlemmar af arbetsCakes o. Biscuits) S T O C K H O L M, j 17 Norrlandsgatan 17. öfver hela riket. klassen och samhällets elända man här brukar möta, och nu — nu säg man den ena raden efter den andra af stadens fashionablaste damer och herrar och framför allt en väldig massa hvitmössor, den ena bänken efter den andra.
Sedan 2:ne Kontre-Amirals-löner blifvit ledige, tillsättas Två KommendörKapitener, en i hvardera löneklassen, och för Statsverket besparas 1,800 R:dr Stals-Utskoltels Ullålande 72i Tab. HT:o 5. Flottans Under-Officers-Korps. Nnv a r a n (1 e Kongl. Maj:t föreslagit Slats-Utsk. föreslår Lön och Antal. Egentlig lön med spanmålsförhöjning. Tjenstgö- ringspcnningar. Summa inkomst. ► o QJ tjenstgö- ringspenningar enl. nuvar. fördelningsgrund. > Ö £L Löner och tjenstgö- ringspenningar. Tillökningen i nuvarande stat-summan tdifver således 72,S41 R:dr R:mt. 46 Siats-Utskottets Utlåtande M 7ä. Tab. Flottans Marin - Nuvarande Stat. Sgr Tpt Tunnor spanmål in natura. Major och Bataljons-Chef . Dito Dito Dito Dito Kapiten och Kompani-Chef Dito Dito Löjtnant Dito Under-Löjtnant Dito 1 Adjutant 1 Dito Fanjunkare Dito Dito Dito Furir Dito . Löner med spanmålsförhöjning. Tjenst görings pennin gar. Summa. Kongl. Maj:t föreslagit. Löneroch tjenst► göringspenninLoner och gar enligt nu' tjenstgöringsvarande fördelningsgrund. Regementets personal i likpenningar. 1 Öfverste och Sekund-Chef (med skyldighet att under exercis vara beriR:dr ll. het med Kongl. Maj:ts förslag.