Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den af Ridderskapet och Adeln yrkade förändring i Förslagets 106 pm lid .för Riksdagars afslutande, bar Utskottet infört ej blott i nämnde §. af Riksdags-Ordningen, med den redactionsjemkning i det följande af §:n, som till följd deraf ansetts nödig, utan äfven i den motsvarande tog af Regeringsformen; hemställande Utskottet, att Preste-Ståndet behagade, äfven i detta fall biträda Ridderskapels och Adelns mening. Enär begge dessa respective Riks-Stånd fordrat, att Regeringsformens n4 angående Stånds-privilegierna, skal] hufvudsakligen bibehållas vid dess hittills gällande lydelse, är sådant af Utskottet iagttaget, så att annan förändring nu icke föreslås, än utbyte, i första raden, af benämningen ”Riksens Ständer” mot Riks-Stånden. För öfrigt och med anledning af 5:te punkten i Ridderskapets och Adelns så§om gemensamma tankar hänvisade anmärkningar, får Utskottet vördsamt underställa följande i Förslaget vidtagna redactionsjemkningar: Förra Förslaget, Nu föreslagen lydelse, Riksdags-Ordningen. .. r §• 2‘ - utgöras a t utses genom val af indelade och är fördelad på §• 19- för ett lika afgiftsbelopp för lika afgiftsbelopp Conslilutions-Utskottets Ullålandej N\o 36. 11 hafva för denna dubbel röst rätt fasta egendomar §• Följaktligen må ej heller Likaså må den, söm till Borgare-Ståndet hörer, ej §• fyra dagar de vanliga inkomsterna , • , • & Frågor må väckas i hvilkendera Kamaren som helst; men efler för loppet af fjorton dagar, sedan Konungen afgifvit Sin proposition om bivista Riksens Ständers rådplägningar och beslut. §• Uti Plena föredragas så framt ej Kamrarne derom annorlunda förordna; §• fattat definitift beslut §• ökas ledamotspersonalen till ett antal af Sextio, hafva dubbel rösträtt fast egendom 27. — Ej heller må — —- Den, som till BoVgare-Ständet hörer må ej 37. fyra söcknedagar 42. — —de ordinarie inkomsterna 43.
Denna åtgärd öfverensstämde ock med Utskottets förslag, men som vid tryckningen af det vid betänkandet fogade författningsförslag, hvartill hänvisades, berörda mom. genom förbiseende blifvit uteslutet, har Utskottet nu skolat berörda af Ridderskapet och Adeln vidtagna rättelse till de öfriga Ståndens godkännande anmäla. § 16. Utskottets förslag att den i § 16 stadgade särskilda bevillning af utländske handlande och handelsexpeditör skall upphöra att vidare utgå samt hela nämnde § ur Bevillnings-stadgan uteslutas hade blifvit bifallet af Presteoch Borgare-Stånden, men afslaget af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet. För den händelse sistnämnda tvä Stånd icke skulle vilja frånträda sina beslut och instämma med Presteoch Borgare-Stånden, föreslås följande omröstning: 3:o. Den som, i enlighet med Utskottets, af Presteoch Borgare-Stånden gillade, förslag, vill att den i § 16 i Bevillnings-förordningen stadgade särskilda bevillning af utländske handlande och handelsexpeditör skall upphöra att vidare utgå samt hela § 16 ur Bevillnings-stadgan uteslutas, röstar Ja; 4 Bevillnings-Utskottets Memorial JVs 16. Den det ej vill, röstar Nei; Vinner Nej, hafva, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, Rikets Ständer beslutat, att de i § 16 af gällande Be villnings-stadga meddelade föreskrifter rörande bevillning af utländske handlande och handels-expediter fortfarande skola lända till efterrättelse, § 23. Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ständet hafva bifallit, men Borgareoch Bonde-Stånden deremot afslagit Utskottets förslag, att stadgandena i § 23 af gällande Bevillnings-förordning om bevillning af karaktersfullmagter skola upphäfvas. Med anledning häraf och så framt icke sistnämnda två Stånd, med frånträdande af sina i frågan skiljaktiga beslut, skulle vilja instämma med de öfriga Stånden, föreslår Utskottet följande omröstning; 4:o.
I afseende på sättet och ordningen för val af ledamöter i taxeringskomitén hafva jemväl, till följd af de nya kommunalförfattningarne, förändrade föreskrifter 14 ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 210. blifvit erforderliga. På landet synas dessa val naturligen böra ske på kommunalstämma, och har tiden för utlysande af sådan stämma blifvit bestämd till sednast fjorton dagar efter den dag, då E. K. Majcts Befallningshafvandes kungörelse om valens anställande blifvit på vanligt sått upplåst. Att deremot, på sått som blifvit bestämdt i afseende på val af ledamöter i beredningarne, öfverlemna nu ifrågavarande val i ståderne åt stadsfullmäktige, der sådana finnas, hafva Rikets Ständer icke ansett lämpligt, i anseende dertill att stadsfullmäktige dels utgöra en administrativ myndighet, dels väljas för längre tid ån ett år; utan hafva Rikets Ständer funnit det mera öfverensstämmande med Svenska folkets i grundlagarne befåstade sjelf beskattningsrätt, att valen i samtliga städerna omedelbart förrättas af stadens vid allmän rådstuga eller vid val af stadsfullmäktige röstberättigade innevånare, likasom ock att i de städer, som åro delade i flera taxeringsdistrikt, hvarje distrikt för sig utser sina ledamöter i taxeringskomitén. § 46. Enär det för framtiden kan blifva nödvändigt att indela i synnerhet de folkrikare städerna uti ett något större antal beredningsdistrikt ån som hittills skett, och det i sådant fall måste vara angeläget att taxeringskomitén år sammansatt af personer från hvarje beredningsdistrikt, komitén omfattar, på det att den närmare kännedom om förhållandena, som kan ernås, der icke måtte saknas, hafva Rikets Ständer ansett, att beredningsdistriktens antal bör utgöra den grund, efter hvilken antalet ledamöter i städernas taxeringskomitéer bestämmes, men samma proportion bibehållas emellan ledamöterne från de olika beredningsdistrikten, som nu år gällande med hänsigt till ledamöter från de särskilda församlingar ett taxeringsdistrikt kan omfatta. Deremot har någon förändring i nuvarande stadgande om antalet ledamöter i taxeringskomité på landet icke funnits erforderlig. § 51.
Stånds särskilda rättigheter, icke ville för ett så beskaffadt mål medgifva undanlag ifrån de allmänna i grundlagen stadgade reglorna ang:de Ståndens beslutanderätt, så vore 114 § Reg.F. utan all betydelse; ty då hvarje ämne, som kan komma under RiksStms behandling, måste kunna hänföras till egenskap af grundlags-, civil-, criminal-och kyrkolags-,beskattnings-, banco-, eller ekonomiskt ärende, för behandlingen och beslutandet af hvilka alla, särskilda föreskrifter äro meddelade, så skulle man genom hänförande af hvarje ämne till sin dass och åberopande af formen för fattande af beslut i sådana ämnen, utan närmare afseende på innehållet, komma derhän, att oftanämnde grundlags-§ aldrig komme att tillämpas. Antoge man åter den mening, som här af flere talare blifvit yttrad, att blott sådana rättigheter, som genom särskilda författningar blifvit Stånden tillerkände, men icke de, som intagits i allmänna lagen, skulle innefattas under 114 § Reg.F., så skulle högst besynnerliga förhållanden uppstå. Så t. ex. stadgas i allmänna lagen om PresteSt:s rätt att välja bo - 200 Den 8 Februari f. m. uppteckningsmän för egendom i stad; denna rättighet skulle således kunna upphäfvas genom 3:ne Stånds beslut. Adelns rätt i förenämnde hänseende är äter försäkrad genom en särskild resolution, d. 3 Oct. 1675, jemförd med K. förordn. d. 1 Mars 1749; denna rätt skulle följaktligen ej, utan Adelns bifall, kunna upphäfvas. Deremot skulle PresteShs arfsoch giftorätt, som omtalas i privilegierna, ej kunna förändras utan Ståndets bifall, men väl Adelns. Man skulle genom antagande af mina vedersakares mening oupphörligen råka in pä nya anomalier, och man torde således finna sig nödsakad att vidgå den enkla mening, att Adelns särskilda lag uti förevar, hänseenden är en Ståndets särskilda rättighet. Den siste talaren har yttrat, att privilegierne afse Adeln i förhållande till andra Stånd, men att arfslagen rörer Ståndet inom sig, följaktligen ej kan vara privilegium.
I hans hufvud hvälfde sig hemska planer — skulle de där herrarne k o m m a på visit nyårsdagen, skulle de gå öfver hans döda k r o p p — intet offer syntes h o n o m för svårt, blott han kunde hindra d e m o c h i all synnerhet herr Johannes A. Pinnander, s o m stod hos hökar Malmberg, För till h o n o m hade han ett särskildt agg, u p p k o m m e t g e n o m ett meningsutbyte herrarne emellan o m lakrits o c h bröstsocker, s o m den samvetsgranne bokhållaren vägrat utlämna utan föregående kontant likvid. Meningsutbytet slöt m e d Ivars fullständiga nederlag, ett nederlag, s o m han måste hämnas. I hans nioåriga hjärta fanns ej något förbarmande m e d herr Pinnander — hans kränkta heder törstade efter en obeveklig hämnd. » Ja, vore nu bara nyårsdagen öfver, » sade fru Björklund o c h jämkade sina gröna hattband framför spegeln. K o m m a till en på skyldighetsbesök! H v a d jag tycker o m, det är att få bjuda gäster när jag vill — hur gästfri man än är, så skall det vara måtta i allt. » » M a m m a vore glad, o m inga herrar k o m m e hit på nyårsdagen? » frågade m e d misstänkt ifver u n g e herr Ivar, m e d hvilken fru Björklund nyss haft ett längre sammanträde i sängkammaren, m e d anledning af en sönderslagen fönsterruta. » Ja, det skulle jag visst vara; m e n det är n o g inte så v ä l! Och så skall Nyårsdagen k o m o c h m e d den den första man sitta o c h höra på, huru de göra sig till, vackra dagen på det nya året, hvilket i betrak tände af, att detta ej existerat så särdeles länge, kanske ej b ö r tillmätas någon särdeles vikt o c h betydelse. Allt n o g — 95 års otillfredsställande väderlek var alldeles glömd, o c h människorna beredde sig på att börja nittiosexan m e d goda föresatser o c h stärkta krafter.
Å denna skuldförbindelse, utgifven den 31 December sistnämnda år, finnes en samma dag af Grefve af Wetterstedt och E. Lagerheim undertecknad borgensförsäkran, hvarmedelst Kabinettskassan, såsom det heter, på Kongl. Maj:ts befallning, tillförbindes att ansvara för betalning, till hufvudstol och ränta, af berörde förskrifning. Derå finnes vidare: l:o En af Herr Grefve af Wetterstedt, med kontrasignalur af 0. E. Bergius, den 12 Juli 1836 underskrifven anteckning så lydande: ”Förestående förbindelse, som denna dag blifvit för mig uppvisad, varder härmed till full kraft och verkan förnyad;” 2:o En af numera Herr StatsRådet A. Ihre, med kontrasignalur M. F. Åberg, den 10 April 1839, under åberopande af Kongl. Maj:ts den 17 nästförutgångna Mars gifna befallning, undertecknad förnyelse af KolonialDepartementets förrberörde lån förbindelse, som i sådant ändamål blifvit för Departementet uppvist; och 3:o En samma dag, under enahanda åberopande, af IL E. Herr StatsMinistern *) Rikets Ständers Revisorers år 183g afgifna Berättelse öfver Statsverkets förvaltning, pag. 29. 9 66 för Utrikes ärendena Friherre Stjerneld och Herr StatsRådet Ihre, på Kabinettskassans vägnar, undertecknad förnyelse af dess ”förestående ansvarighet” för oftanämnda lånförbindelse. Ibland liandlingarne förekomma äfven, dels bestyrkt afskrift af ett utaf Kongl. Maj:t den 7 November 1826 på fransyska språket aflåtet nådigt bref, kontrasigneradt C. D. Skogman och O. E. Bergius, hvarmedelst Kongl. Maj:t, under nådigt tillkännagifvande af Sitt höga beslut, att, till betäckande af de utgifter, som af Bar thelemy kassan borde utgå, ett lån å 50,000 R:dr Hamburger
De sålunda ålerbekomna och af Riksgälds-kontoret motlagna lånehandlingarne utgjordes af: a) Femton särskilda, af Konungarne Gustaf lif och Guslaf IV Adolf utgifna, förbindelser och authorisationer, äfvensom Tio, af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, å Rikets Ständers vägnar, meddelade samt dessa förbindelser bifogade, garanlier för de i Amsterdam, under åren 1784, 1785, 1787, 1788, 1789, 1790, 1791, 1797 och 1798, för Svenska statsverkets räkning, upptagna eller omsatta och sammanslagna (amalgamerade) lån; b) Sjutton af Kongl. Stats-kontoret för sagde lån utfärdade obligationer å ett sammanräknadt belopp af 3,600,000 R:dr Holländskt Courant; c) Tretton Riksgälds-kontorets obligationer för de lån, som å detta Verks vägnar blifvit upptagna eller omsatta, å tillsammans 2,400,000 R:dr nämnde mynt; d) Tvåhundrasjuttioåtta stycken för ofvanberörde lån, genom statsverkets eller Riksgälds-kontorets kommissionärer i Amsterdam, Handelsoch bankirshusen Hope & Comp., Fizeaux, Grand & Comp., Henry Fizeaux & Comp., Jan & Carl Hasselgren, Hogguer, Grand & Comp. samt Hogguer & Comp., utfärdade partialobligationer å 1,000 floriner Holländskt Courant hvardera; och e) Trettiofyra lifränte-konstitutioner, hörande till det, genom Rankirshuset Abraham & Simeon Roas i Haag, under åren 1790 och 1791, likaledes för Svenska statsverkets räkning upptagna lifräntelån, lydande dessa räntokonstitutioner å ett sammanlagdt kapital af 38,800 floriner.
Att delta bör blifva förhållandet med de delar af nämnde effekter, hvilka hänföras till den så kallade rörliga materielen, nemligen lokomotiver och vagnar med tillbehör, synes, i betraktande af hvad härom blifvit upplyst, vara utom all fråga, då deremot, hvad jernvägsskenorna angår, Statens fördel att lör jernvägarnes kommande behof begagna räler af inhemsk tillverkning synes bero på möjligheten att antingen uti dessa rälers större förmåga alt motstå brytning, böjning och slitning samt bättre egenskaper i öfrigt finna motsvarande ersättning för ett måhända fortfarande högre inköpspris, eller att detta pris kan nedsättas derigenom, att vigten på Svenska räler må kunna, med bibehållande af samma styrka och slitningstid, minskas i samma förhållande, som priset öfverstiger hvad utländska räler kosta; hvilka, pä den sistberörda frågans bedömande inverkande omständigheter Rikets Ständer funnit ännu icke vara tillfyllest utredda. 1 anledning häraf, och då det med hänsigt till antagande af redan gjorda eller blifvande anbud å leveranser för Statens banor af jernvägsskenor, tillverkade inom landet, visat sig angeläget, alt de förhållanden, af hvilka beror icke allenast, huruvida och i hvad mån användandet af sådana skenor kan blifva med Statens fördel öfverensstämmande, utan äfven hvilka och hurudana vilkor vid leverans-kontrakters uppgörande böra bestämmas, blifva tillförlitligen utredda, få Rikets Ständer, som anse del högligen af behof påkalladt, att utredningen af hithörande, för jernvägsbyggnaderna i landet synnerligen maktpåliggande förhållanden icke längre uppskjutes, bos E. K. Maj:l i underdånighet anhålla, det E. K.
Frankrike söker göra dessa traktater likformiga, och det är icke att antaga att för Sverige skulle uppställas olika grunder, hvadan och då nämnda länder fått medgifva frihet för handelsexpediter, man torde kunna vänta att sådan eftergift äfven af Sverige kommer att fordras såsom ett vilkor för traktatens afslutande. Härmed anser jag mig hafva besvarat Gr. Sparres anmärkning och fortfar jag i mitt yrkande på remiss. Härefter yttrade Hr Gr. o. Landtm.: 56:te §:n R. O. har följande lydelse: »Intet ärende må nedläggas ulan Ståndets uttryckliga beslut. Ej heller må, med undantag af grundlagsfrågor, nya ämnen af riksdagsmän väckas, sedan fjorton dagar från riksdagens början enligt 27:de §:n tilländalupit, så vida icke sådana frågor af redan fattade beslut, Den 27 Oktober. 153 eller redan upptagna ärenden, eller under riksdagen inträffande händelser, omedelbarligen föranledas.» Med åberopadt stöd af detta grundlagsstadgande har Hr von Koch väckt sin nu ifråga v:de motion, och den under riksdagen inträffade händelse, som, enligt Hr von Köchs förmenande, gåfve honom rättighet till motionens väckande, skulle bestå deruti, att K. M. uti sin den 21 November 1862 till R. St:r aflåtna Nåd. Skrifvelse angående förslag till ändringar och tillägg i nu gällande tulltaxa tillkännagifvit, att förberedande åtgärder blifvit vidtagne för öppnande af underhandlingar om en handelsoch sjöfartstraktat med Frankrike. Men härvid förekommer, att denna K. Skrifvelse meddelades R. St:r långt innan den nya Bevilln.-stadgan företogs till pröfning, så att den af Hr von Koch åberopade händelsen redan inträffat och var R. St:r fullkomligt bekant vid den tid, då de till afgörande förehade och fattade beslut i den fråga, eller bevillning å utländske handlande och handelsexpeditör, som i Hr von Köchs motion afses. Hr von Koch har jemväl, till stöd för motionens väckande, åberopat en annan händelse, som dock endast utgör, för att så säga, ett bestyrkande af den förra, eller att K.
Propos. om anvisande af anslag till betäckande af kostnaderna för Sveriges deltagande dels i 1862 års allmänna industrioch konst-exposition i London, dels ock i den för landtbruksalster och redskap års sommar anordnade internationela utställning i Hamburg; och N:o 174, angufe pension lör frami. Bergmästaren, Ofver-intendenten m. m. F. A. von Scéeles enka. Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Stats-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Utlåt. N:o 175, ang:de ersättning för sådana af K. Stats-kontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit af R. St:r beviljade. Utsk:ts första tillstyrkande. Bifölls. Den 20 Oktober. 79 Utsk:ts sednare hemställan. Gr. Mörner: Jag kan icke finna någon anledning, hvarföre R. St:r skulle ingå med en skrifvelse, sådan som i denna punkt blifvit föreslagen. Derest K. M. finner nödigt att af R. St:r begära anslag, kommer helt säkert Propos. derom att af K. M. aflåtas, äfven om R. St:r derom icke göra anhållan. Jag hemställer derföre att punkten, såsom onödig, måtte afslås. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts förev:de hemställan, hvartill svarades flere nej, jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå, då svaren utlöllo med flere ja, jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Utlåtrn: N:o 176, i ani. af K. Skrifvelse i fråga om nämndemäns och fjerdingsmans rätt till ersättning för extra förrättningar; N:o 177, i ani. af K.
Ekeskogarne, om; Motioner, rem. till Statsoch Ekonomi-Utskotten, s, 1199, 1233, Eldqvarnen, om inköp af. s. 601, 602, *395 Enskiftes-Stadgan, om ändring i; Motioner, rem, till Lag-och Ekonomi-Utskotten, s.i 192,1268. Ersättnings-Fond för Bidrag till Krigs-skulders liqviderande. s, 4*7 > 4*9- Eskilstuna Fristads-medel, 1817, 1819. s. 174. * 1820, 1821. s. 570, Evangelii-Boken, om den Nya; Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, rem, till Allm. Besvärsocli Ekonomiutskottet, s. 1364, Examina, om förändrade Stadganden i afseende på publika? Motion, rem. till Allm, Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s, i3oi. Executions-magten, om inskränkning i, med afseende på Författningar uti Ekonomioch Politie-mål; Motion, rem, till Lag-Utskott tet. s. 1156, Expeditionslösen, om betydlig nedsättning af, vid Dornstolarne; Motion, rem, till Lag Utskottet. s. 1183, ,—, Utskottets Betänkande, återrem, af BondeStåndet, s. 1333, ♦— sättet af Kongl, Maj:ts Nådiga Resolutioner i Besvärsmål, om; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s, 1196. - Taxan, om ändring i Kongl., d. i5 Maji 1821; Motion, rein. till Lag - Utskottet, s. 1197. «— Verket, om mera drift vid; Motion, rem, till Lag-Utskottet, s, 1154, F.
Stamfidrens närmaste menliga afkomling efter förstfödslorätten och så vidare.” ”Har en lill högre värdighet upphöjd Adelsman flera afkomlingar än den, som efter dess död inträder i Stamfadrens ställe i högsta värdigheten, förblifva de alla såsom Adliga eller Ofrälse expectanter, intill 654 Den 11 Juli e. m. dess de i ilen ordning* förr skrifver står, ef* ter fössca grenens utgång, uti värdigheten inträda”. Föreslående Utskottet ytterligare följande tillägg efter samma §:s slut: ”Adlande genom Adoption eller Naturalisation under utdödda eller lefvande ätters namn och nummer, varde hädanefter ej tillåtet”^ Och anmäler Utskottet dessa förslag till den behandling 56 §. RegeringsFormen fö* reskrifver. 8:0 Fran ConstitutionsUtskottet af den 10 Juli , angående föreslagna tillägg i 28 §. RegeringsFormen , hvilka till behandling enligt 56 §. RegeringsFormen anmältes; i första momentet efter ordet Fästningars ”Att till sysslor vid Academierna befordra utländska lärda af utmärkta förtjenster.” I särskildt motnent näst efter crdet: förtjänster, i händelse nyssnämnde Moment antages, men i vidrigt fall näst efter ordet Fästningar. ”Att i tjenst antaga utländska män till Språkoch ExercitieMästare, samt Idkare af de Fria Konsterna,” samt vid jf:ns slut efter orden : den rena Evangeliska Läran; ”Språk* och ExercitieMästare samt Idkare af Fria Konsterna allena undantag C> na. ” 9:0 Från ConstitutionsUtskottet, af den 10 Juli, hvaruti Utskottet, likaledes tiH behandling enligt 46 §. RegeringsFor» Dé72 i'
Utaf de för undsättningar vid missvexter eller felslagna skördar afsedda och i Riksgälds-kontoret innestående medel hafva Rikets Ständer anvisat följande tvänne anslagssummor, nemligen: l:o Sextio tusen R:dr, att användas till beredande af arbetsförtjenst samt understöd åt de behöfvande inom Örby, Thorestorps, Surteby, Berghems, Sätila och Seglora pastorater af Marks härad och Elfsborgs län; dervid Rikets Ständer öfverlemnat åt Kongl. Maj:t att meddela de föreskrifter i afseende på dessa medels användande, som kunna finnas erforderliga och ledande till det åsyftade ändamålets vinnande; samt 2:o Fyratio tusen R:dr, såsom anslag utan återbetalningskyldighet till beredande af arbetsförtjenst medelst anläggning af väg mellan Skröfven och Leipojerf inom Norrbottens län; hvilket belopp, under behörig redovisningsskyldighet, må af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län disponeras. § 120. Sedan Rikets sednast församlade Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit behagade låta utarbeta och genom trycket utgifva en teknisk-ekonomisk beskrifning öfver de för Statens räkning utförda jernvågsbyggnader samt till bestridande af kostnaderna härför till Kongl. Maj:ts disposition anvisat ett förslagsanslag af Tio tusen R:dr, att i mån af behof utbetalas, och sistnämnda summa i slutet af sistlidet år blifvit i Riksgälds-kontoret lyftad, hafva Rikets Ständer medgifvit, att hvad derutöfver ytterligare kau finnas erforderligt för bekostande af ifrågavarande beskrifnings utgifning må, i mån af behof, lyftas; dock under förutsättning att hvad som genom framdeles skeende försäljning af umbärliga exemplar utaf samma beskrifning må kunna inflyta, varder till Riksgälds-kontoret levereradt. § 121.
N:o 12, i anledning af väckt motion om förtydligande af Kongl. Förordningen den 8 Mars 1770, angående rökfrihet. Bifölls; och N:o 13, i anledning af väckt motion om förändrad grund för beräkning af boupptecknings-procent i städerne. Bifölls. Frän Hederv. Bonde-Sländet. S. D. Vid skedd föredragning af Kongl. Majits Nådiga skrifvelse, angående hos Kongl. Majit framstäldt anbud på amorteringslån till Svenska Stats-verket, blef samma skrifvelse jemte ett yttrande i ämnet af Per Östman från WesterNorrlands län till Stats-Utskottet remitterad. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 88, i anledning af väckta frågor om ändring i de, angående fattigvården i Riket, gällande föreskrifter. Hvad i afseende å förändrad lydelse af 2 § 1 mom. uti Kongl. Förordningen angående Fattigvården i Riket den 13 Juli 1853 blifvit af Utskottet tillstyrkt, afslogs af Ståndet, hvilket, i öfverensstämmelse med Herr Stolpes, Betänkandet vidfogade, reservation, i stället beslöt, att nyssnämnde § och moment borde erhålla följande lydelse: ”Vilja samhällets medlemmar, i afseende på fattigvården, fördela samhället i kretsar eller rotar, med åliggande för en hvar af dessa att försörja dithörande fattig - 244 Prot.-Utdrag den i8 Maj i857. hjon, vare sådant ock tillåtet, såvida de flesta rösterna inom hvarje af delore slagna rotarne en sådan fördelning bifalla; och galle beslut härom hvarje gång för fem år, efter hvilkas förlopp frågan ånyo skall lill öfverläggning förekomma och de flesta rösterna bestämma om fördelningen må ytterligare för fem år fortfara.” Öfriga delar af Betänkandet bilöllos. ' S. D. Remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts, sedan den 15 innevarande månad, å bordet hvilande Nådiga Propositioner: