Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Böcker: på Svenska tryckta, efter angifning. Camp h er oraffinerad, 1 skålp. Förslag till Tull-Taxa. 51 Con/ilurcr: Muskot, insyltad, 1 skålp. 2 R:dr 16 sk. Cubeber, 1 skålp. Dekorationer, platåer med tillbehör, äfvensom ornamenter, ej specificerade, efter angifning. Etuis, med tillbehör, af sammansatta eller ej specificerade ämnen, efter angifning. Fernissa, 1 skålp. Filar och Raspar, 1 skålp. Fisk, saltad eller inlagd: Lax, 1 tunna 30 R:dr. Fjädrar, ej specificerade, efter angifning. Flaskfoder, efter angifning. Foglar, slagtade, l stycke 30 sk. Formar, tryckoch pappers-, efter angifning. Fosfor, 1 skålp. Färger och Färgningsämnen : Cochenille, 1 skålp. Ängskära, 1 lisp. 1 R:dr. Garn : Bomulls, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobiner: ofårgadt: N:o 26 och deröfver, 1 skålp. 1 R:dr. färgadt: Turkiskt rödt, 1 skålp. Kamullsoch redgarn: ofärgadty otvinnadt eller odubbleradt, 1 skålp. Linneofärgadt, 1 skålp. Gevär, alla slag, eller delar deraf, efter angifning. Gipsarbeten ej specificerade, efter angifning. Glas: Buteljer, Burkar, Bunkar och flaskor (karafiner och slipade flaskor härunder ej iibe gripne). till och med £ kanna, 100 st. 2 R:dr. deröfver lill och med \ kanna, 100 st. 7 R:dr. Fönster-, alla slag: , grönt, 1 lisp. Spegel-, efter angifning. Guld: ' musiv-, pudereller unsen-, 1 lod 2 R:dr. Gummi: Copal, 1 skålp. Mastix, 1 skålp. 2 R:dr. Sandarac, 1 skålp. 32 sk. 52 Förslag lill Tull-Taxa.
Denna fråga gick först, såsom äfven rör:de de öfriga Stånden, lill Const.Utsk., men behandlades sedan, med afseende på den föreslagna förändringen af R. o. Ad:s representation, af Ridd.Utsk., som deröfver afgaf sitt utlåt, till Ståndet. Uti detta utlåt, afslyrkle Ridd.Utsk. för dåvar. tid den föreslagna förändringen, hvilken var precist densamma, som motionären här åsyftat, med högst fä förändringar. Utsk. ansåg ”att en sådan sammansättning af R. o. Ad. genom val, så mycket hellre vid ett annat tillfälle kunde komma i fråga, då de öfriga RiksStm bifallit förändringar i sina organisationer, som R. o. Ad., i hvad dess sammansättning rörer, ej lika med de öfriga RiksStm behöfver afvakta 2:ne riksdagar, innan det fattade beslutet blir till sin kraft och verkan gällande, utan kan, jemlikt 12 § i Riksd.Ordn., jemförd med 52 § Ridd.Ordn., till Konungens sanction vid hvarje riksdag frambära sine, i detta hänseende fattade beslut, för att, efter vunnen nåd sanction, vid den derpå följande riksdagen genast blifva gällande.” Redan år 1818, blott 8 eller 9 år efter grundlagens stiftande, är således denna R. o. Ad:s rättighet klart och oförtydligt uttalad af dåvar. Ridd.Utsk. Icke det minsta hinder synes derföre böra uppstå mot motionens remitterande, enligt Den 11 September. 307 hvad vår nu gällande grundlag föreskrifver, lill Ridd.Utsk , hvilket jag tager mig friheten tillstyrka. Frih. Raab, Adam Christian:
Men äfven om votering i förstärkt Constit.Utsk. skulle äga rum i de fall, då ett eller två Stånd antagit Constit.Utsk:s förslag, men ett tredje förkastat detsamma, borde voter:spropos:na i förevar, fall uppställas på det sätt, att den, som anser Constit.Utskrs förslag böra hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röstar ja, men den, som gillar Borgareoch BondeSttns anmärkn:r, nemi. att förslaget bör förkastas, röstar nej. I sednare händelsen blefve således, i fall man skulle strängt hålla sig vid formen, den tanka hvilande, att förslaget skulle förkastas. Men då det vore ett fullkomligt chartek, att ett förslag, sora skall förkastas, hvilar till kommande riksdag, följer Den 4 December f. m. 50 deraf, att Stånden måtte äga rättighet att omedelbart förkasta ett grundlagsändringsförslag vid samma riksdag, det fraroställes; hvadan äfven ordet besluta, sorn förekommer uti 56 och 81 §§ Reg.F. samt 29 § Riksd.Ordn., endast innefattar upptagande till bifall vid första riksdagen af en väckt fråga om förändring i grundlagen, hvilket väl ej lan vara detsamma som att besluta grundlagens oförändrade bibehållande. På dessa skäl anhåller jag om återremiss af mcinor., på det Constit.Utsk. måtte ärendet lagenligt behandla. Frih. Cederström, Jac.: Den siste välde talaren har verkligen gjort sig mycken möda för att fullkomligen vederlägga sig sjelf. Han har börjat med att påstå, att jemnkningsförslaget borde uppgöras emellan bifall och afslag och således voteringen anställas emellan hvilande af ett förkastadt förslag, som han sjelf benämnt ett chartek, och det uppgifna förslaget. Ett sådant förslag till voter:spropos:r lärer Hr Dalman blifva ensam om att votera öfver; ty jag kan icke förmoda, att Stånden vilja votera afslag å en sak, som skall blifva hvilande, emedan det innebär en contradiction.
Jag anhåller på grund deraf, alt så framt Utsk:s ordför. eller någon af dess ledamöter icke kan förklara och utreda detta besynnerliga förhållande, betänk, måtte återremitteras, på det Utsk. rnå infordra nödiga upplysningar från HofGancellereu och derefter taga ärendet i nytt öfvervägande. Frih. Boye, Ludv.: I min öfvertygelse står det nu föredragna betänk, i så nära sammanhang med det, som i går sednast förevar och hvilket Hr Gr. o. Landtm, förklarat hvilande, att intet omdöme om detta betänk, kan fällas, förrän vi få se, om den yrkade återremissen i förra frågan kommer att hafva någon påföljd. Jag har således svårt att betrakta den siste värde talarens nu gjorda framställning annorlunda, än som en invändning i rättegången, åt hvilken jag likväl ger ali rättvisa, emedan syftningen deraf är riktig; men jag mäste äfven mot denna invändning framställa en annan i samma syftning, nemi. att begge frågorna böra bedömas i ett sammanhang, och detta kan icke ske, förrän afgjordt är, hvad påföljd den redan äskade återremissen kan medföra. Jag tror, att denna uppfattning af saken är så riktig, att om vi afvika derifrån, blottställa vi oss för att nu kasta oss in i en pröfning af blott den ena delen af frågan, som sedermera kan lägga hinder för pröfning af den andra delen; och jag hemställer således, om ej den värde talaren skulle vilja inskränka sitt påstående dertill, att frågan i sin helhet får hvila. Jag är öfvertygad, att ändamålet lättare skall vinnas på den vägen, och jag förmodar, att de ledamöter, som hafva någon vana att behandla intrasslade saker och invändningsfrågor, skola erkänna riktigheten af min åsigt. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Jag har blott begärt ordet för alt meddela den upplysning, att Konungens resolutioner dateras för den dag, då de justeras, och detta sker vanligen i det Statsråd, som hålles näst efter, sedan besluten blifvit fattade. Den nu ifrågavar.
Riksföreståndarens Hertigens af Södermanland, ord till Rikets Ständer.) Under 1813—14 årens krig, då helsotillståndet bland Svenska arméen, till följd af ringa ansträngningar och det goda underhållet bland en välmående och vänskapligt sinnad befolkning, var ganska godt, fanns det likväl ett regemente, nemligen Jönköpings, som hemsöktes af en farsot, hvilken hade till påföljd, att detta regemente förlorade 133 man, deribland en officer och 4 underofficerare genom sjukdomar, under det att endast 3 man stupade och 3 man sårades. 28 Efter att sålunda hafva framställt förhållandet inom vår egen armée, öfvergår man till meddelandet af några, med hänseende till sjukligheten inom en armée på fältfot, särdeles upplysande företeelser från sista Krimfälttåget, hvilket jemte åtskilligt annat ådagalägger, att hvarken de stora förbättringar eldvapnen på sista tiderna undergått, eller den skjutfärdighet, som hos soldaten utbildats genom mera ändamålsenligt ordnade skjutöfningar, vållat någon förändring i det förutvarande förhållandet, att det är fältfarsoter, men icke krut, jern och bly, som vålla de största förlusterna inom en krigförande här; och detta jemväl under förhållanden, då trupperne, under en nära två-årig belägring, stå hvarandra nära på lifvet, och gång efter annan sammanträffa i blodig stormning af omsorgsfullt uppförda fältverk. 1. Uppgift på Engelska arméens förluster under kriget med Ryssland 1854—56. Kavalleriet Artilleriet Ingeniör-trupper Infanteriet . Summa I kriget utgångne. Sårade i drabbning. s P-i 5 “ , g"? V S-g* Stupade i drabbning. O Tillkommer: Landtransport-corpser . Främlings-legionerne . P" 5 a Dödsfall af sjukdom bland Engelska arméens läkare, officerare samt underofficerare och manskap under kriget mot Ryssland 1854—56. a) Läkare: ... Dödsprocent af må Månadthg mena^tli medel. delstyrka. gtyrkan Hela krigsperioden 1,190. 8.4. c) lluder-officcrare och manskap:
Oe supra. S. D. I anledning af det stadgande i 59 §- Riksdags-Ordningen, att Riks-Ständens Protocoll wid hwarje Riksdag skola tryckas, och enär de medel som genom prenumeration blifrvit upptagne, befunnits alldeles otillräckelige till tryckningskostnadens bestridande; beflöts det ffulle Stats-Utskottet anm-.das att sig utläta vm möjligheten och sättet, att med understöd af Statswerkct utföra tryckningen af återstoden af R.dderffapet och Adelns Protocoller för sistledne R-lsdag, samt desi Protocoll för den innewarande, jemte det till alla Riks-Ständens Protttttll hörande Bihang. Der - Den 29 September. 329 Derjemte skulle Stats-Mffottet anmodas att uppgifwa sättet burn de sä kallade Riksdagskostnaderne för Nls-Ständen och Utskotten, såsom titt ffrifmatcrialier, ljus , wärme, m. m. ffola för innewarande Riksmöte komma att bestridas. Ult supra. S. D. Föredrogs a nyo Lag-Utffottcts den 23 sistledne September pä bordet lagda Memorial, innebällande Förslag till en UpploppsLag; och dä deiwid ätffilliga anmärkningar framställdes, kwiika Höglofiige Ridderffapet och Adeln ansäg hindra antagandet af det uppgifna Förslaget, blef detta Memorial, ätföljdt af de derwid gjorda anmärkningar, till Lag-Utskottet äterremitteradt. klc supra. Justerades klentProtocollet för d. 22 dennes. Höglcstige Ridderffapet och Adeln åtskiljdes klockan en qwart till 2. In lillem krotocollt, 6. Ltlverstolpe, Tisdagen den 2 Oktober. klenum kl. 9 f. M.
Ja, betraktad endast inom denna gräns (eller blott i sin krets), är äfven denna förirrade, denna ursinniga passion så till vida i stånd att återspegla den gudomliga Allharmonien, att detsamma, som i Mensklighetens verld är ett ve, en styggelse, en fasa, kan ändock förtjusa genom ett slags ädelhet och skönhet, som ligger i egenskapen af all storartadt frambrytande Naturkraft. Så t. ex. äro alla sjelfviska Hjeltar, alla härjande, alla Eröfrare, – dessa dyrkade mennisko-fiender, – i grunden intet annat än uttryck af Djur-styrka och Djur-slughet, upphöjda till den högsta möjliga dråplighet; några stora i Tigerns ära; andra i Lejonets. – Men, då så är: då framställer sig med desto högre vigt den fråga: hvari den af Lifvet, genom Känslan, Tanken, Passionen, åtrådda och sökta Sällheten sättes? Med andra ord: hvilken eller hurudan denna Sällhet är? Ty derpå beror, hvilken egen ordning af tingen, hvilken egen verldskrets hvarje menniska (så långt det står i hennes makt) drager omkring sig, till öfverensstämmelse med sin känsla, sin tanke, sin lidelse: antingen en krets af stigande, eller en krets af sjunkande sanning, godhet, skönhet; derpå beror alltså hela hennes ställning till de fyra förutnämnda högsta gestalterne af förenad Kraft och Harmoni. Det är derföre om det enda värdiga svaret på denna fråga, som de rättskaffens Snillen och de rättskaffens Hjeltar gifva anvisning; med lära, med föresyn. Också hafva blott de varit samhällens stiftare och skyddsgudar; ja, de äro det ännu i dag. Deras lif höjer sig intill den närmaste likhet med Guds: emedan den oinskränkta sällhet, hvaraf hans åtrå oafbrutet känner sig på samma gång mättad och till nya handlingar eldad, består i oinskränkt förmåga att lifgifva och lyckliggöra. I förevarande betraktelse handlas dock ej om hela mångfalden af Sällhetens skepnader och Snillets yttringssätt; hvilken är lika stor, som sjelfva det kännande och begärande Lifvets mångfald af grader och kretsar.
Jag kommer sål. att rösta för detta förslag — dock med den ändringen, att ingen får utöfva bränvinsbränning under kortare tid än två terminer. Frih. Raab: De Hrr, som yttrat sig för bifall till Utsk:ts förslag, hafva utgått från olika synpunkter, men vi måste gå till de praktiska följderna och se till om denna princip i afseende på bränvinsbränningen kan vara fördelaktig för landet, d. v. s. för jordbrukaren, och jag ber derföre få upptaga några af de yttranden, som blifvit fällda. Jag vänder mig då först mot Frih. v. Schulzenheim, som åberopat Hr v. Ilartinansdorffs reservation vid 1853 -54 års Riksdag. Den ädle Frili.n torde då erinra sig, att Hr v. Hartmansdorff kom till samma resultat som Frih. Raab, d. v. s. jag, uttalade i min reservation. Detta var då man först började anse att en förändring borde ega rum; men efter min tanke gick man alldeles för långt, då man inskränkte tiden till två månader. Vi, och flera Ben 11 Maj. 220 med oss, yrkade också att man skulle stadna vid sex månader, ty det kunde icke vara nyttigt att från full frihet gå till en inskränkning af två månader. Framkallas nu stora brännerier, så skall man utsträcka tiden till 12 månader och sål. icke gå någon medelväg, hvilket dock torde vara det hästa. Jag tror att denna här är 6 månader och vill derföre anföra några skäl. Vi hafva en vinter af omkring sex månader, under hvilken tid vi kunna använda våra arbetskrafter till andra göromål än jordbruket. Deremot är sommaren kort och då behöfva vi alla armarna till jordens skötande. Man har sagt att det nya förslaget vore till fördel för jordbruket, som då kunde använda sina egna produkter; men då man har omkring 300 dagar att bränna på, skulle så stora qvantiteter åtgå, att ingen kunde producera tillräckliga råvaror härför. Dessutom skola vi komma ihog, att de stora brännerierna under dubbel bränningstid skulle producera sådana qvantiter bränvin, att mer än hälften af nu befintliga brännerier blefve öfverflödiga. Jag vet sannerligen icke hvart dessa millioner kannor skulle exporteras.
Balken och cifverskriften till samina Capitel och Balk ; angående förslag till författning om fast egendoms försäljning å Lotteri; och orri vidtagande af ytterligare anstalt till Förekommande af fångars flykt; samt af Banco-Ulskottets 2:ne Memorial; det ena i anledning af Bankens Fiscals-Emhetes gjorde frgmslällnig, alt Banken måtte befrias från skyldigheten alt i Goncurser och Års-Proclama bevaka sine emot lös Pant ägande fordringar ; och det andra angående det äfventyr sorn för Banken uppstår, i anseende till omöjligheten att få tillförliteligen upplyst , hnruvida dess Låntagare emot inteckning i fast egendom äro frie från förmynderskap, eller förvaltning af andra förmånsrätt ägande medel, jernte ett af Anders Danielson i ämnet ingifvit anförande. / 2:0 Återre misser af nedannäm de Utskotts Memorial och Betänkanden nemligen : Den i g November !. m. *39 Stats -Utskottets: Angående Saltpeter-gärdens nfedsäIlning ; om indragning af Medico Theologiska Stipendierne ; rörande Riks-Slatehs Andra öchTfedje Hufvud-Tittlar ; angående VeterinairInrättningen i Hufvud-Staden ; i fråga öm ^•Kone-lillökning för i 3 Subaltern-Officerare vid Skånska Dragon Regementet; rörande. Kronans Fisken; om ansiri" tili fullbordande af Garnisons Sjukhus-Byggnaden i Slockholm; angående de för beklädnaden vid Nerikes Regemente anslagne hemmans-räntor; öni yrkad ersättning lör förlorade ängar m. tn.- vid Gränsiihién emot Ryssland ; rörande Höganäs Stenkobis-Verk ; om grunders bestämmande för Pensioner åt dem * sorn innehaft Hof-Stats Syslor; rörande anstånd med betalnings-erläggande för erhållen undsättnings - spannfemål från Allmänna Magäzins-Inrältningens förråd; och om eftergift och afskrifning för åtskillige äldre ännu obelaide undsättningS-Spannemåls skulder i Wermland. Statsoch Bevillnings -Utskott ens: Angående Extra Grufve - hjelpen i Stora Kopparbergs Län.
N:o 107, gjorda förslag, att en sådan valör måtte varda fastställd. För öfrigt får jag tillägga, det jag instämmer uti Hr Rosenblads anhållan, att Ilr Gr. o. Landtm; täcktes framställa propos. å hvarje valör särskildt. Gr. Frölich, Hav.: Jag vill endast yttra mig i afseende på föredragntssättet af denna punkt och hemställer till Hr Gr. o. Landtm., om det icke vore bäst att sönderdela punkten, så att Hr Gr. o. Landtm, gör propos. på hvarje valör för sig, hvarigenom de omständigheter, hvaruti de talare, som yttra); sig, skilja sig sinsemellan eller från Utsk:s förslag, lättare kunna fattas af R. o. Ad. Ilr Rosenblad: Till Hrr Stuart och v. Troil hemställer jag, oni dé icke skulle vara benägna för en sådan sammanjemnkn. af våra meningar, att de medgifva, att valören å 16 r:dr 32 sk. bortgår, då jag vill afstå från mitt yrkande örn en valör å 10 r:dr b:o. Sex valörer äro då bestämda, och fullmägtige äga att antaga tvenne till. Ingressen i 3:dje punkten, eller fr. o. m. orden: I stället för t. o. m. ordet: nemligen, bifölls. Uppå Särskilda propos:r biföll R. o. Ad. sedelvalörerna ä 32 sk., 2 r:dr, 6 r:dr 32 sk., 16 r:dr 32 sk., 33 r:dr 16 sk., 66 rtdr 32 sk., samt 333 ridr t6 sk. b:cö, tuen afslog dem å 10 r:dr, 100 r:dr och 5oö r:dr b:co.
1 betraktande häraf och med afseende å vigten att, såväl i och för det vidare ordnandet af trafik-anstalterna å statens redan påbörjade banor, som med hänseende till framtida jernvägsförelag, alla de förhållanden, som röra jernvägarnes ekonomi och hvad dermed eger gemenskap, måtte, ined begagnande al den erfarenhet, som vid dylika anläggningar inom och utom landet vunnits, blifva noggrann! och fullständigt undersökta och utredda, samt vid jern vägstrafikens inrättande äfvensom vid förekommande frågor om Statens medverkan och bidrag för jernvägsförbindelsers åstadkommande tilllämpade, få Rikets Ständer härigenom hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, att närmare undersökningar i ofvanberörda hänseenden mätte af E. K. Maj:l, på sätt lämpligast synes, varda föranstaltade och lill Rikets näst sammanträdande Ständers kännedom meddelade. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 23 Oktober 1860. lixjjttdUioiisUts kol tels Förslag lill underd. Skrifvelse IS:o 170. 113 Uppläst oell godkändt hos Kidd. och Adeln den 23 Presle-Slåndel den 24 Borgare-Ståndel den 24 Bonde-Slåndet den 24 Okt. IKfiO. Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse om Bergs-skolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet. (Stals-Ulsk:s Uti. N:o 197.) S. A. K. Uti nådig Proposition af den 9 sistlidne Mars har E. K. Majit till Rikets nu församlade Ständer behagat framställa förslag om Fahlu Bergsskolas flyttning lill Slockholm och förening med Teknologiska Institutet.
Om Ulskottet tagit miste i dess system, får det trösta sig med den händelse, alt då man år 1828 första gången i Sverige inkom,med förslaget, yppades deri frågan i Engelska parlamentet, och då vi nu understödja den, hafva 149 röster emot 18 förkastat alla försök alt åter införa Prohibitionerne. Den talare, som der yttrat sig, har tackat Gud, att det finnes en högre magt, som motverkar prohibitionen, nemligen smyghandeln, och han har åberopat sig derpå, att den man, som ifrån Majland under höjden af sin magt skref sina proliibitiva decreter emot England, endast i denna sak ej kunde verkställa sina planer, emedan han motverkades af sina egna smyghandlare, hvilka hade skicklighet nog, att från Archangel till Paris skaffa sig en så säker väg, att assuranser kunde ske på deras varor lika säkert i Bordeau och Leipzig, som i London. Det har blifvit yttradt af Herr Anckarswärd, alt det borde lemnäs någon tid för öfvergångeh. Jag kail ej dela denna tanka. Den productionsgren, som haft hufvudsakeliga förmonen af prohibitifsystemet, har ej gått framåt, ehuru folkmängd och lux gått framåt, och ehuru det måste erkännas, att man ej kan hindra införsel af finare och bättre productioner i de södra orterne. Man skulle kanske till och med kunna hitta på dem i Stockholms bodar; de som vilja köpa va - Den 19 Junii e. m. 389 rome, hitta åtminstone rätt på dem. Det lönar ej mödan, att. göra ett 5 eller 10 års nytt försök. Om våra fabrikanter vilja lära sig samma konstflit, som utlänningen, och nöja sig med mindre vinst, men skaffa större tillverkning, samt lefva måttligt, kunna de lefva så väl som han. Jag kan således ej förena mig om något uppskof; lika litet som jag kan förena mig uti den yttrade fruktan rörande utförsel af Svenskt tackjern; ty att det ej kan utföras olofligen, måste medgifvas. Menar man, att 4 R:drs tull är för litet, så kan man ju sätta högre tull, men med 4 R:drs tull kan ingen specuiation derå göras.
R:dr sk. rst. Jordeboksoch Hemmantals-Känta. Kronotionde. Afrad. Mantals penningar. 1 Ger nlngs ören. Tionde och Räntor af Bruk, Bergverk samt andra verk och inrättningar. Kostnad för Rustning och Rotering. Klereci-Statens underhåll. Pastorers. Kapellaners. Kyrko betjenings. Summa. Skjuts. Väghålln ing. Diverse afgifter, onera och allmänna besvär. Summa Statsbidrag. HEDENBERG. Fr. Halléen. Berättelse öfver Norrbottens län för åren 4842—1846 Tabell för Städerna inom norrbottens Län. Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. Jord, Utsäde af Underhållna Kreatur. Uppskattadt värde. Ständiga Räntor. Klereciets underhåll. Efter 1845 årsBevillnings-förordnini o: era ET O: c: 03 OQ T:ld St. T:ld St. St. T:ld T:r Piteå stad T:r St. St. T:r T:r St. R:dr R:dr T:r T-.r St. T:r R:di R:dr sk. St. R:dr sk. sk. sk. Rd R:dr sk. rst. Rd sk. R:dr sk. R:dr rst. sk. Rd R:d: sk. R:dr rst. R:dr sk. sk. R:dr rst. HEDENBERG. Fr. Hällern. Berättelse öfver Norrbottens län för åren 1842—1846. Uppgift, utvisande antalet af Folkmängden i Norrbottens Län för nedannämnda år. Luleå Fö g d e r i. Calix Fögder i. Torneå Fö g d e r i. Piteå Stad. Luleå Stad. Summa Summarum Folkmängd. Betalande. Befriade. Summa Folkmängd. Betalande. Befriade. Summa Folkmängd. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG tili Samtlige Riks-Ståndens Protocoll ?
I anledning af hvad sålunda förekommit hafva Rikets Ständer, med bifall till förevarande nådiga framställning, i Musikaliska Akademiens nuvarande anslag, 22,300 R:dr, beviljat förhöjning med 8,000 R:dr, att, enligt E. K. Maj:ts nådiga disposition, användas för utvidgande af Akademiens läroverk. llndervisniugsanstalter för döfstumma och blinda. 66:o. Utöfver det på Riks-statens Åttonde Hufvudtitel till Allmänna Institutet för döfstumma och blinda uppförda anslag, 45,000 R:dr, anvisade Rikets sist församlade Ständer för berörda inrättning en sammanräknad summa af 19,800 R:dr, att under innevarande statsregleringsperiod årligen från Riksgälds-koutoret utgå, men, vid anmälan härom, aDhöllo Rikets Ständer att E. K. Maj:t ville låta behörigen utreda de omständigheter, som varit förenade med det nu utförda byggnadsföretaget samt för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga fullständigt förslag till ordnande af institutets verksamhet. Utaf den af institutets direktion, i följd häraf, på nådig befallning afgifna och i Statsråds-protokollet intagna utredning rörande förhållandena med den nu - Expeditions-Utskottets Förslog till underd. Skrifvelse, N:o 81. 29 mera fulländade nybyggnaden för institutet inhemtas, att hela kostnaden för den nu befintliga nya byggnaden utgjort 347,438 R:dr 22 öre.