Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Presidenten m. m. C. D. Skogman 7,175:15. 5. , Ull-Contoret i Norrköping 98:26. 7. „ Ull-Magasinsbyggnaden i Dito 25,863: 8. 4. Nya Ull-Discontfonden 262:15. Medel: Omkostnader för till försäljning i England export, ull 133:39. Hyresmedel för åtskilliga lägenheter i Ull-maga sinshuset 435:40. — 4:o Bidrag af Manufacturmedlen, enligt Kongl. Brefvet den 9 Nov. 1836, för åren 1836 och 1837 2,400: Balance till år 1838: Skulder: Till Manufactur-Discontfonden för lemnadt förskott . 1,491: 1. 7. „ Ull-Contore.t i Norrköping för öfverleverering . 5. — Summa B:co R:dr | Contoret den 27 Juni 1838. Bolance från år 1837: Skulder: l:o Till Manufactur-Discontfonden för lemnadt förskott 2:o „ Ull-Gontoret i Norrköping, öfverleverering 1,491: 1. 5. Utgifter år Aflöning till Ull-Contorets Tjenstemän 4,453: 6. — Extra Utgifter 368:13.10 Läro-premier till Kongl. Secret. Balance till år 1839: Tillgångar: l:o I säkra Fordringar: Hos Rikets Ständers Bank 17:29. 4. „ Herr Presidenten m. m. Ull-Contoret i Norrköping 169:29. 9. Medel: Omkostnader för till England exporterad ull 104: 4. Discontfonden för År 1838. Credit. Balance från år 1837: Tillgångar: l:o 1 säkra Fordringar: Ilos Herr Presidenten Skogman 2,634: 5. — „ Ull-Contoret i Norrköping 171: 6. 6. „ Nya Ull-Discontfonden 214: 9. — I Discontlån 13,686:18. 8.
I de rum som äro belägna under detta — i de s. k. secreta Utsk:s-rummen — fördes den strid, som mest af alla — knappast sjelfva representationsfrågan undantagen, — egnat sig att vid riksdagarna reta passionerna — striden om brännvinet. Det var en man af BondeSt. en af alla de äldre ledamöterna af detta hus, säkert känd af alla högt aktad och värderad man, som visst icke kunde förebrås att vika från sin öfvertygelse. Jag tillåter mig säga hans namn, ty det är längesedan han var representant och han är nu gammal vorden, det var Ola Jepsson från Blekinge. Under diskussionen voro vi i vissa fall af motsatta åsigter och sökte båda försvara vår mening. Efter ett skarpt föredrag, som Ola Jepsson hållit, till vederläggning af mina skäl, kom han till mig, klappade mig på axeln och hviskade: ”Herre 1 ni har ej så orätt och jag menar ej så illa, som det låter, men jag är tvungen för mina komitenter, hvilkas intresse jag är skyldig bevaka, alt ej gifva efter.” Sådana åsigter om representantskallets utöfning alstras af Ståndsval. Men Mine Hrr! Samhällets lycka och välgång bero ej uteslutande på riksdagarne och förhandlingarne der, de bero ockgå, och fastmera, på den allmänna anda, som finnes hos folket i landet. En talare i går berömde med rätta allmänna andan i England, och förklarade att Engelsmän äro Engelsmän och med dem må vi ej jemföra oss. Hvaraf kommer detta företräde ? hvaraf kommer den berömda allmänna anda, den aktning för lagen, den sociala och industriella utveckling detta prisade folk vunnit? Månne vi ej äro berättigade att tillskrifva de samfälda valen förtjensten deraf, då England är det enda land i Europa, der de någon längre tid varit införda? — Presterskapet och den högre Adeln hade der, som i de flesta andra länder, tillegnat sig representant-kallet. I 13:de m 33 Den 18 December. seklet måste de inrymma valda ombud af den lägre Adeln i landet; i 15:de seklet måste dessa åter maka åt sig för ombud från alla medborgareklasser, utsedde genom samfälda val.
StatsUtsk. bar t. ex. tillstyrkt ett låneunderstöd af 45,ooo r:dr för en uppmuddring af något vattudrag; nu beror det på Konungen att bevilja, i stället för ett låneunderstöd, ett anslag, stort nämnda summa; skulle dertill komma alt för oförvållade händelser samma summa kunde än ytterligare ökas, befarar jag att på sådant sätt alltför stora fördelar skulle kunna tillskyndas intressen terne i ett sådant förelag, hvilket måhända principenligast bort understödjas genom lån, ehuru jag visserligen äfven biträder den mening, till följe af R. o. Ad:s fattade beslut, att äfven anslag kunna komma i fråga i ett eller annat fall. Delta är hufvudskälet, hvarför jag önskade att den föreslagna förändringen skulle få inflyta i R. o. Ad:s beslut. Dessutom, och då anslagssummor icke kunna beräknas på förhand, så kan icke heller något nnslagsbelopp utsättas, ty då skulle anslagssummor utsättas för eventuella fall, i händelse större eller mindre delar af ett arbete komme att genom lån bestridas. Hr Lagerheim: Jag medgifver, att då StatsUtsk. utgått ifrån den förutsättning, att undantaga alla sådana arbeten, som medelst lån af Staten understödjas, så skulle måhända hela beloppet 48,16 r:dr, som är beräknadt för oförvållade händelser, blifva otillräckligt, om användandet deraf utöfver denna förutsättning medgafs; men då dessa 48,216 r:dr öfverlemnas åt Konungen, så kan icke heller beloppet öfverskridas, äfvensom jag är öfvertygad att någon del deraf icke utan trängande behof användes eller beviljas. Sålunda skulle jag tro, alt enahanda stadgande bör gälla för de fall, då det ål Konungen är öfverlemnadt att bestämma anslaget, sorn då beloppet af Ständerna blifvit stadgadt. Jag skall likväl icke vara envis härutinnan. Frih. Tersmeden: Jag skulle tro, alt ur den 5 punkten borde utgå hela mellanmeningen, som handlar om när ersättning för oförvållade olyckshändelser kan påräknas och hvarför en särskild summa är anvisad.
Slutligen ber jag att få i underdånighet fästa Eders Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet derå, att såvida den af mig föreslagna organisationen af Utrikes-Departementet vinner Nådigt bifall, och de derföre nödiga medel af Rikets Ständer och Storthinget beviljas samt de föreslagne indragningarne af öfverflödige befattningar medgifvas, kommer Departementets personal, hvilken för närvarande, enligt stat, utgöres af 9 Svenska och 5 Norrska Emhetsoch Tjenstemän, 2 Svenska och 2 Norrska Vaktbetjente, 5 Kabinetts-Kurirer och 5:ne ”till Departementet hörande Emhetsoch Tjenstemän”, eller i allt af 22 personer, att uppgå till 15 Svenska och Norrske Embetsman samt 5 Vaktbetjente, eller sammanlagdt 20 personer, deraf 2:ne, nemligen en Afdelnings-Chef och 1 Vaktmästare likväl skulle komma att från annan fond aflönas. Stockholm den 1 October 1856. (Undert.) Lagerheim. Bil. N:o 2 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o i, om Statsverket i856. 71 Underdånigt Förslag till ny och gemensam stat för Kongl. Utrikes-Departementet. Riksmynt.
If. K. Höghet KronPrinsen Carl August; 5:o i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss, angående tillökt Vaktbetjening vid Götheborgs Läns - 244 fängelse; 6:0 öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående ersättning till Häradsskrifvarne i Jemtland för dem anslagne, men ännu icke tillträdde Boställen; 7:0 angående Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande reglering af löningssättet för LandsSecreteraren och LandsKamereraren i Jemtlands Län, och 8:0 angående kostnaden till tryckning af TabellCommissionens afgifne Utlåtande och Tabeller, 680, 681. ProlocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, angående gillande af Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkande, om motsvarande skyldigheters uppfyllande af de Åboer, hvilka med bristande Tackjernsblåsning vilja bibehålla de åt Bergsmans-hemman från ålder beviljade förmåner, samt om inrättande af en Bergsslag i Norrbottens Län, 681. — om gillande af Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskoltens Betänkande, angående en tillräcklig vidsträckt Nederlagsfrihet för Stockholm, såsom correctif mot den Finska Handeln , dito.— om bifall till LagUtskottets Betänkande om granskning af PoliceFörfattningarne, rörande sysslolösa personers försändande till Arbetsoch Correctionshus, samt angående Vederbörandes skyldighet, att till Justitiae-Ombudsmannen insända de beslut som angå personer, dömde till krigstjenst eller correctionsarbete, 682. — om gillande af Expeditions Utskottets Betänkande, angående 245 uteslutande af vissa Tabeller vid Bihangets tryckning, 682. ProtocollsUtdrag, Ridderskapets'och Adelns, om gillande af BancoUtskottets
Stånd under den dennes bifallit Höglofl, Statsoeb Bevillnings-Utskoltens Utlåtande, angående alla Tuil-umgäidérs Liquiderande i Svenskt mynt; hvaruti med hänsigt till denna rubrik å det ifrågavarande ämnet, föreslås att alia inflytande Tull-Medel böra hedan efter till RiksgäJds-Contoiret aflemnas, mot skyldighet, att hålla Stats-Verket tillhanda den under sadan Titel i Riks-Staten upptagne Summa och att upphandla, samt uppå skeende behörig reqvisition för Stats-Verkets räkning utbetala det bland Sjö-Tulls-Medlen beräknade belopp i Utländske myntsorter, som för dess påkommande behof varder anvisadt. Men då dessa åtgärder måste blifva /ifverflödige, i händelse Tull-Bevillningen skulle i annat, än det i Sverige gängse mynt utgå , lieldst Riksgälds-Contoiret borde i motsatt fall kunna -/ \ Itel änka t) den. 7 fänikna inkomster i fremmande mynt, hvile gjorde upphandlingar deraf onödige, anser Utskottet sig höra af skyldig aktning för sistnämnde af Vällofl. Borgare-Ståndet fattade Beslut, anse denna fråga afgjord. — 4:o Utskottets af Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Högv. Preste - Ståndet, samt Hederv. Bonde-Ståndet godkände förslag , att införseln af alla hittintills förbudna varor, hvilka hädanefter varda tillåtna, skall inskränkas till de Stapel - Städer, i hvilka, enligt 1821 års Boks-slut, Tull-uppbörden med Löts-och Båk-afgifterne inberäknade, uppgått till mindst i4>ooo R:dr B:co, har väl af Vällofl.
Nationen frihet ett i tryck yttra sig öfver, äfven Regeringens åtgärder, endast med den inskränkning till innehåll och skrifsätt , Lagarne stadga. Sålunda är i enlighet med 53 och 105 §. Regeringsformen, Constifutionsötskottet ej Domare såsom en värd ledamot af detta Utskott yttrat, lyckligtvis lefva vi ej i Commissionernas tidehvarf, utan granskare af de i StatsRådet förda Protocoll, äfven sorn detta Utskott äger rätt infordra dem, gom förda i ministeriel eller kommandomål röra allmänt kända Och uppgifna händelser; ägande Utskottet enligt 106 §• Regeringsformen ställa under laga ansvar Den 10 Julii f, m. 170 inför RiksRätt den eller dem af StatsRådets Ledamöter eller Föredragande , som Utskottet af dessa Protocoller kunnat finna halva uppenbarliga handlat mot Regerings Formens tydliga, föreskrift eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf och af andra Rikets gällande lagarj eller underlåtit gora förestiillningar mot sådane öfverträdelser, eller deni vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning. Under denna §. böra således alla öfverträdelser af någon i Riket gällande Lag, som Utskottet anser höra beifras men afgörande!, huruvida sådane ägt rum beror ej af den angifvande auctoriteten, u« tan af en enligt Grundlagen till sin sammansättning redan befintlig Domstol, som är skyldig grunda sitt Domslut på gifna Lagar. (RegeringsFormens 106 §.) ConstitutionsUtskottet äger äfven genom 107 §. RegeringsFormen rätt, Om det anmärker, att StatsRådets Ledamöter samfäldt eller en eller flere af dem uti deras rådslag om allmänna mått och steg icke iakttagit
Summa 469,536: 28. § 1; Efter det nya elementarskolan frånträdt den lokal i Akademiens hus, hvilken alltsedan år 1829 varit åt skolan upplåten, men för framtiden borde af Akademien för eget behof begagnas, befunnos vid hållen besigtning dels åtskilliga förändringar i lokalens inredning, dels ock reparationer å andra i nämnde egendom befintliga lägenheter vara af behofvet påkallade, hvarförutan det ansågs behöfligt att, i stället för det gamla, ytterst bristfälliga papperstaket å stora byggnaden vid experimentalfältet, ett nytt tak af engelsk skiffer å samma byggnad pålades; och beräknades kostnaden för samtliga dessa arbeten till omkring 4,200 R:dr utöfver den tillgång veparations-anslaget lemnade. emellertid behofvet af dessa utgifter icke var kändt när statsförslaget för revisionsåret upprättades, men dessa förbättringar ansågos icke kunna utan skada till ett annat uppskjutas, har, uppå Akademiens derom gjorda hemställan, Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt bref den 15 Juli 1859, täckts tillåta, att den härtill erforderliga summan finge anskaffas antingen genom upptagande af lån eller föryltrande af räntebärande obligationer, med förbehåll likväl, att till amortering deraf från och med år 1860 i de årliga statsförslagen afsattes så stort belopp, som tillgångarne, efter afdrag för öfriga utgifter, medgåfve intilldess hela kostnaden blifvit ersatt. § 2. Under revisionsåret har afkastningen af den del utaf experimentalfältet, hvilken är afsedd för landtbruket, visserligen i värde understigit nästförflutna årets, hvaremot afsättningen af trädgårdsprodukterna varit fördelaktigare än under flera föregående år, i följd hvaraf redogörelsen visar en till 1,600 R:dr uppgående högre inkomst, än ar 1858. Denna högre inkomst har dock icke på långt när varit tillräcklig för utgifternas bestridande, hvadan ock skulden på de förlagslån till experimentalfältets brukande, hvilka från Akademiens kassa blifvit försträckta, ytterligare ökats och vid revisionsårets slut uppgick till 15,180 R:dr 50 öre.
I öfre hörnen fästas buketter af pressade blommor, gräs, ax o. s. v. Dessa anbringas hängande nedåt samt upptill fästes en knapp af en förgyld frökapsel af vallmo. Vill man sedan i ställningen anbringa lefvande blommor, måste man förse den med en insats af porslin eller bleck i den form, som ställningen har. Ser mycket prydlig och treflig ut. INA. Finare arbetskorg. Man tager en fyr kant, 38 cm stor, af grön, flätad säf. Hörnen böjas först uppåt, sedan utåt, hvarefter man syr tillsammans dessa 28 cm högt. Därefter tages en 14 cm lång båge (äfven af flätad säf) och fästes fast vid de två motsatta hörnenj Korgen fodras sedan med röd atlas invändigt. På yttersidorna af de fyra hörnen fastsys trekantiga plyschstycken, (helst blå) som äro 18 cm i sidohöjd och 24 cm nedre bredd; dessa fä dock ej fastsys alldeles upp i kanten, utan lemnas 1 ä 2 cm af säfven, som först bronseras. Plyschstyckena prydas med ett lätt broderi, innan man sätter dem på korgen. Bågen omlindas med en blå plyschremsa. Kosetter af, hlk atlasband pryda den nätta arbetskorgen för öfrigt. Ina. Tofflor. Af bottengarn virkas med s. k. toffelvirkning en fyrkantig bit (30 cm åt herre och 25 cm åt dam) som vikes dubbel, så att tvärsidorna mötas, hvarefter dessa hopvirkas. Arbetet bildar då liksom en bred, grund påse. I kanten uppomkring virkas ett hvarf, bestående af en luftmaska och en stolpe och ofvanför detta virkas en liten udd. Ett kautschukband dragés genom hålhvarfvet o c h toffeln är färdig. Kan sedan prydas med en rosett. TEJP. Väska för handskar. Af papp göres en 30 cm bred och 35 cm lång fyrkant. På ena sidan påspännes juteväf, på den andra foder. Sedan broderas på 4 kvadratformiga juteväfslappar monogram i midten o c h en smal bård kring kanten.
På grund häraf, tror Utskottet sig ega anledning tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det måtte vederbörande anbefallas att, så vidt sådant ej redan skett, 8 Stats-Utskoltets Utlåtande, N.-o 250. iagllaga hvad Kongl. Maj:ts till Kammar-Collegum den 3i October 1829 aflåtna Nådiga Bref föreskiifver, beträffande förvaltningen af Sala Silfver-verks Hänte ersättningsfond, på så sätt, att för densammas tillgångar inköpes jordegendom, hvilken sedermera, emot viss årlig spannmålsränta, utarrenderas; och bör härvid tillses, alt sådan egendom erhålles för möjligen bästa pris, så att den derutaf fallande afkastningen må någorlunda motsvara den ränteinkomst, som Fondens capital hitintills lemnat. Stockholm den 19 Mars j 845. Alik. till Exp.-Utsk. den 22 Mars, kl. 11 f. m. Utlåtande_, i anledning af er hällne återremisser å Betänkandet N:o ijj. (I. A.) Förenämnde betänkande, enligt hvilket Stats-Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka någon åtgärd å Rikets Ständers sida, i anledning af ett utaf Herr J. J. Kjellberg väckt förslag, det Rikets Ständer måtte, genom utsedde delegerade, låta på en gång förrätta inventering af Statens samtliga inom hufvudstaden befintliga förvaltande Verks Cassör, äfvensom att vissa föreskrifter mätte meddelas, rörande beskaffenheten af dessa Verks Cassa-memorialer, är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallet, men af Borgareoch Bonde-Stånden återremitleradt. De Ledamöter af sistnämnde tvänne Riksstånd, hvilka yrkat ärendets förnyade behandling hos Utskottet, hafva i sådant afseende anfört: att så beskaffade extra inventeringar, som af motionären blifvit föreslagna och hvilka i flera främmande
Af detta stadgande synes likwäl ostridigt följa, tilt en Adelsman, som wcrkeligen lärt pä handel och sälcdes för sin Person fullgjort hwad Handels - Reglementet af den 19 December 1794 fö» esti ifwer-, likwäl alldrig kan blifwa annat än Contingent«Borgare lika »ned den som alldrig lärt dcrpä, men att han» kimot hwad Lagan stadgar lili 4 Cap. l Z HandelsBalken, sä»'om endast och allenast Grotzhandlaiw, alldrig kan fä befatta sig »ned Minut, bwaraf äter synes följa, att rättigheten i denna del är för en Adelsman mera inskränkt än för en annan. -I anseende till Fabrikers anläggande pä landet, sä hafwa wid bärvin uppkomnc frägor, enligt Kongl, Majtts särskilda 2:ne Bref till Evmmcrcc - Collcgium af d. 11 Maji 1784 och 21 Mrrtii 1787, Ridderskapet och Adelns rättiahet bertill blifivik säloni ostridig ansedd. Att den stadgade Handels - afgiftcn icke skulle äga rum kör hwad Ridderskapet och Adele» för betz enskilda husbehof frän Utrikes ort införskrifwcr och inkomma läter, synes wäl utmärka ett Privilegium, men hwaraf Utskottet twisiar akt nägon Adelsman kunnat eller sätt sig begagna. Likasä synes rättigheten att fritt fä utskeppa och afyttra alla egna Productcr wara cn förmän den Utskottet lika med de föregäcnde af denna Z ansett sig böra upptaga, ehuru den troligen föga eller intet blifwit be, gagnad.
Vid dessa Verks värdering länder till efterrättelse hvad i 67 § blifvit stadgadt, med iakttagande, att sådane inrättningar, som ingen del af året blifvit begagnade, endast lill värdet af hus och byggnader uppskattas; hvaremot alla öfriga äfven för sina privilegier, förlag, rörelsefond och den i jemförelse dermed beräknade afkastning, skola afses, så alt de Verk, hvilkas åbyggnader ega ett. ringa värde, likväl för den rörelse, som drifves och den inkomst, sorn deraf bernias, varda laxerade, emedan här, likasom vid handel och annan rörelse, det är årliga afkomsten, som hör uppskattas. §. 83. t:o De hos Taxerings-Kommittéen förda Protokoll och Längder, sedan de blifvit behörigen justerade samt af Ordföranden och tvänne Ledamöter åtecknade, skola, jemte mantalslängden och dess bilagor, af Häradsskrifvaren emoltagas. Bih. till R. St. Prof. 1856 & 1857. 5 Sami. 1 dfd. i Haft. 4 26 Bevillningsutskottets Betänkande JVi S. 2:o Sednast inom Irenne veckor efter det Taxerings-Kommittéerne slutat sina förrättningar, skola Häradsskrifvarne till Konungens Befallningshafvande insända Kominittéernes Protokoll, Handlingar och Längder, vid bot afc 1 R:dr SO öre R:mt till Pastoratets fattige för hvarje dag, dermed längre dröjes. Om Taxerings-Kommitté i Städerne. §. 86. Dessa taxeringar, hvarvid do för landet gällande föreskrifter skola i tillämpliga delar iakttagas, förrättas i Stockholm inför Öfver-Ståtbållaren eller den, han dertill i sitt ställe förordnar, och i de öfrige Städerne inför Konungens Befallningshafvande eller deras ombud, med rättighet för dem att vara Kommitléernes Ordförande, samt alt i öfverläggningarne men ej i besluten deltaga.
Ex protocollo, J. U. Almqvisti Ut* 47& Den t g Mars. Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög - Riksdagen i Stockholm, d. 29 Mars 1 siS’ Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner angående ersättning för den förlust i årlig inkomst, Allmänna Barnhus-Inrättningen i Stockholm måste Tidkännas genom Storfurstendömet Finlands af* trädande; och om ett årligt anslag af allmänna medel till underhåll och vård af med Veneriska sjukdomar behäftade Personer vid Läns - Lazaretten och särskildta Curhus - Inrättningar i Piket till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet. Prosten Thyselii Memorial om vissa tryckande hinder för åkerbruk och näring. IJt supra. Utdrag af Vallöf. Borgare-Ståndets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 29 Mars 1815* S. D. emitterades till Canstitutians-Uiskottet. Kongl. Majtts Nådiga Proposition om upp - vördiga Prest-Ståndet, vid Urtima ■emitterades till Stats-Utskottet. Ex protocollo J. U. Almqvist. skof T)t.n 39 Mars'. 477 stof till nästa Riksdag med äfgörandgt af de hvilande Grundi ags-frågorna. Stats-Uisiatiet. 1:0 Kongl. Majus Nådiga Proposition till Riksens Ständer angående fett ärligt anslag af allmänna medel till underhåll och vård af med Veneriska sjukdomar behäftade personer. 2-’o Kongl. Majus Nådiga Propsition angående ersättning för den förlust i årlig inkomst, Allmänna Barnhus-Inrättningen i Stockholm måst vidkännas genom Stor-Furstendömet Finlands afträdande.
Om nu, på säll Hr von Hartmansdorff förmodat, någon del af detta kreditiv, som blifvit stäldt till Riksg:s-konl:s disposition, skulle af Riksg:s-kont:s Fullmäktige utlånas, och en räntevinst derigenom tillskyndas kontoret, så inser jag icke, hvarföre det skall vat a mera angeläget, alt denna räntevinst tillkommer Banken än Riksgrskotit. enär i alla fall Bankens ränlevinster sannolikt hädanefter såsom hitintills komma att gå till Riksgrs-kont. och det dermed förenade Statsverket. Riksg:s-kont:s utlåningar inverka naturligtvis på beloppet af de sedlar, emot hvilka Banken skall tillhandahålla allmänheten metallisk valuta, men som Banken eger rättighet, att förminska beloppet af dess utelöpande sedlar, så har ju Banken derigenom en motvigt mot den sedelutsläppning, som Riksgrskont. kan åstadkomma. Sålunda anser jag, att Riksg:s-knnt:s och Bankens Fullmäktige äfven om reglemenlerne bibehållas sädane de nu äro, icke behöfva Frukta för hvaraudras åtgärder. Hr von Hartmansdorff: Frih. Palmstjerna har anmärkt, att här icke vore fiåga om någon åtgärds vidtagande och att det således vore ändamålslöst, att f. n. v. vidare orda derom. Jag tror likväl icke, att förhållandet är sådant; ty under öfverläggningen har det redan visat sig, ali en ledamot af BankoUtsk., så kunnig som Hr Mannerskantz, icke synes känna den fråga, som Ur under pröfning. Andra ledamöter af samma Utsk. hafva äfven visat enahanda obekantskap med ämnet. Med mina redan afgifna yttranden har jag visst icke afsell någon sammanblandning af Riksg:s-kont:s och Bankens förvaltning, utan tvertom alt hindra Riksg:s-koDt. draga ränta på Bankens penningar. Sådan har aldrig varit meningen med det Riksg:s-kont. lemnade kreditiv och bör icke heller blifva del. Utskms ledamöter höra få vela, huru dermed tillgår, för att kunna del förekomma. Frih.
Åtskilliga andra utgifter och omkostnader, såsom för handtverksarbeten, ved, olja och ljus, möblers underhåll m. m 1,600: 2,450: — 7.200: Summma R:dr B:ko 50,000: och har härvid Öfver-Ståthållaren hemställt, att, derest den lägre polisbetjeningen erhöll den föreslagna löneförhöjningen, uppgående till 13,900 Rdr, den andel, denna betjening hittills i egenskap af åklagare erhållit i vitesoch ensaks-böter, som ådömts i poliskammaren, och hvilken andel för de fem sednast förflutna åren i medeltal utgjort 6096 Itdr 44 sk., för framtiden må , utom i de fall, då böterna ådömas på grund af allmänna lagen eller dithörande författningar, icke vidar© tillfalla samma betjening, utan i stället ingå till allmänna barnhus-inrättningen i Stockholm, som, till följe af Kongl. Brefvet den 7 Juli 1791, jemförd t med Kongl. Brefvet den 21 November 1829, tillgodonjuter alla vid poliskammaren fallande böter, hvilka icke tillhöra angifvaren eller målsegaren; dock att af ofvannämnde bötes-andel afsättes en summa af 1,500 Rdr ärligen, så framt andelen dertill uppgått, för att bilda en fond för pensionering af polisbetjenter, som under mångårig tjenstgöring sig väl förhållit, eller i tjensten erhållit kroppsskador, som göra dem otjenstbara, äfvensom, i 19 den mån, tillgångarne medgifva, för understödjandet af fiirtjente polisbetjenters efterlemnade enkor och barn.