Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majits förslag angående framtida pensionsbeloppet för Landträntmästare i allmänhet, Landträntmästaren i Christianstads län, Magnus Billing, må komma i åtnjutande af den högre pensionen, 3,000 Ridr, äfven om han före början af nästa statsregleringsperiod skulle erhålla afsked. På sätt Statsråds-protokollet upplyser, hafva E. K. Majits vederbörande Befallningshafvande sig yttrat öfver de af Hökerberg, Sjöberg och Billing hos E. K. Majit gjorda underdåniga ansökningar om pensions erhållande; hvarjemte äfven Stats-kontoret angående Sjöberg och Billing aigifvit underdånigt utlåtande; och hafva, med afseende å de till stöd för ifrågavarande nådiga framställningar af nämnde vederbörande anförda och. i Statsråds-protokollet omförmälda förhållanden samt då Rikets Ständer bifallit E. K. Majits nådiga förslag till en förändrad pensionering för, bland andra, Lands-sekreterare, Landträntmästare och Härads-skrifvare, Rikets Ständer medgifvit att, på sätt E. K. Majit äskat, följande årliga pensioner må å allmänna in - ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 186. 7 dragnings-staten uppföras att af pensionstagarne, hvar och en efter det han erhållit afsked från sin innehafvande tjenstebefattning, under deras återstående lifstid tillgodonjutas, nemligen: a) för Lands-sekreteraren Hökerberg 3,200 R:dr; b) för Härads-skrifvaren Sjöberg 1,500 R:dr; och c) för Landträntmästaren Billing 3,000 R:dr; för denne sistnämnde äfven om han före början af nästa statsreglerings-period skulle erhålla afsked. 9:o Jemte det Rikets Ständer på anförda skäl förklarat sig icke finna anledning bifalla en vid innevarande riksdag gjord framställning om förhöjning af det vid sistlidna riksdag å allmänna indragnings-staten till E. K. Maj:ts disposition anvisade belopp af 20,000 R:dr
Skrifvelse, N:o 44. 35 ning för en sådan vägomläggning, jemte utrönande i hvad mån vederbörande kommuner kunde förmås att i arbetet och kostnaden derför deltaga; Och som Rikets Ständer funnit det vara af vigt, ej blott för resandes förskaffande och för varutransport, utan äfven ur strategisk synpunkt, att förbindelsen med Norrland alltid må utan afbrott förblifva möjlig; men sjöfarten å Bottniska viken såväl under sex månader af hvarje år, som derförutan, i händelse af ett krig med någon Sverige öfverlägsen sjömagt, kan antagas blifva stängd; samt dertill kommer, att Norrland blott i ringa mån åtnjutit eller ännu icke på länge lärer komma att tillgodonjuta de fördelar, som genom vidgade jernvägslörbindelser tillfalla andra delar af riket, och till hvilka fördelar Norrland får i sin mån bidraga, — få Rikets Ständer hos E. K. Majit i underdånighet anhålla, det E. K. Majit täcktes låta anställa undersökningar och upprätta kostnadsförslag i och för omläggning af allmänna landsvägen emellan Enångers kyrka i Helsingland samt gränsen mot Westerbottens län, der sådan omläggning finnes af behofvet påkallad, samt derefter till Rikets nästsammanlrädande Ständer öfverlemna förslag till berörda arbete, omfattande jemväl fördelning emellan Statsverket och de kommuner, genom hvilkas områden vägen komme att framgå, af kostnaden för omläggningsarbetet. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 28 Februari 1863. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Febr. 1863. Presle-Ståndet den as Borgare-Ståndet den 25 Bonde-Ståndet den 28 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om upphäfvande af 11 Kap. 2 § Kyrkolagen, rörande påföljderne för uraktlåtenhet att begå Nattvarden. (Lag-Utsk. Betänkande Nio 27.) S. A. K.
Den höga tullen på råkoppar qvarstår äfven från näringarnes omyndighetstid och bör falla med den å tackjern. Tullen å alla trävaror tillhör ock det, i min tanke, i allmänhet nu alldeles Motioner hot Ridderskapet och Adeln 1862. 301 onödiga förmynderskapet för näringarne. Den motarbetar för öfrigt den bästa af alla uppmuntringar till skogsvård — högre pris å skogseffekter. Det förefaller nästan löjligt, att man icke utan bog afgift skall fä sälja en vara, den man eger att fritt bränna upp, bortskänka eller låta ruttna. Lättade kommunikationer, undervisning i skogsvård, goda föredömen vid skötsel af Statens och kommunernas skogar, lättad utväg att sammanlägga mindre skogslotter, så att ordentlig skogshushållniag kan inrättas, hvilket för små lotter sällan lönar sig, afvittringsverkets ordnande, så att den egentliga skogsmarken förblifver odelad och skötes för delegarnes gemensamma räkning utan skogens förderfvande, allvarsamma straff å åverkan, men icke sådana, hvilka skulle förstumma både angifvare, åklagare och vittnen — dessa äro de medel jag tror böra användas af skogshushållningens vänner, men jag tror intet vinnes genom exportförbud eller exporttullar på skogseffekter. Stockholm den 28 November 1862. N. S. v. Koch. Af Herr V«n S4o»*ll, Wils SlIitllicL angående skjutsningsbesvärets ordnande. Jag föreslår, att Rikets Ständer vid denna riksdag må, för sin del, fatta det beslut, att skjutsningsbesväret bör ordnas i öfverensstämmelse med de beslut, hvarom Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet förra riksdagen blefvo ense, och sorn omförmälas uti Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden N:ris 23 och 33. Motiverna till detta förslag igenfinnas uti mitt yttrande härstädes den 9 Juni 1860, och jag anser mig ej nu böra åter upprepa detsamma. Stockholm den 28 November 1862. N. S. v. Koch. 302 Motioner hos Ridder skåpet och Adeln 1862.
Då dessa befattningar komma att bestridas af samma person, bör han i första rummet egna sin tid och sina omsorger åt Skollärare-kallet samt således, under handläggningen deraf, låta genom serskild persons biträde, uträtta förefallande, till Klockare-befattningen hörande, göromål. 3:o Den sålunda tillkomne tjenstemannen må uppbära både Klockareoch Skol-lärare-lönerne oafkortade, så länge båda lönerne, lillsammanräknade, icke uppgå till ett belopp af 40 tunnor spanmål; men när lönerne öfverstiga detta belopp, bör det stå församlingarne fritt att å Skol-lärare-lönen öfverskottet afdraga. 4:o Vid tillsättande af folkskol-lärare-befattningen, som till en början icke blifver med klockare-tjenst förenad, skall, sedan ledigheten af förstnämnde beställning blifvit kungjord, och behörigen documenterade sökande sig dertill anmält, det åligga Skol-styrelsen alt å föi slag uppföra af dessa sökande tre, som företrädesvis utmärkt sig för Gudsfruktan, sedlighet och kunskaper; börande derefter församlingens röstegande ledamöter genom val utse den, hvilken de för tjensten mest passande finna. Expcditions-V tskottets Förslag till tind. De kunskapsämnen, som, enligt 3 §. 5 Morn., fordras, för att till lärare vid folkskola blifva antagne, skola ock utgöra föremål för undervisning i sådan skola; dock må de skolbarn, som af fattigdom hindras att undervisningen längre tid begagna, eller sakna nödig fattningsgåfva att förvärfva det fulla kunskapsmått, som undervisningen erbjuder, kunna från skolan ulskrifvas, sedan de uppnått nödig kunskap i följande ämnen: a) ren och flytande innanläsning af svenska språket, så latinsk som svensk stil. b) Biblisk Historia jemte den religionskunskap, som erfordras för att af Prés ters kape t emottagas till nattvardsläsningen. é) Kyrkosång, d) skrifva; och e) de 4 Räknesätten i hela tal. §. 7.
Hvad angår länets allmänna beskaffenhet förbigär jag beskrilmngen om de yttre gränserne, bergsträckningar, sjöar, strömmar, rådande jordart på olika trakter m. m. hvarom någon ny upplysning icke är att tillägga till föregående femarsberättelser, och begifver mig till de vidtagne anstalterne til! förbättring af landets naturliga beskaffenhet, genom sjösänkningar o. s. v. hvarutinnan den sista femårsperioden företer en så storartad verksamhet, att ingen föregående lärer kunna framvisa något jemförligt. Redan i sista femårsberättelsen antydde jag, att uppmärksamheten var starkt riktad åt denna angelägenhet både å länsstyrelsens och enskilde associationers sida, men tillika en farhåga att den större allmänheten skulle finna de vilkor allt för invecklade, eller icke nog fördelaktiga, som blifvit af Riksens Ständer fästade vid understöd af allmänna medel till företag i ofvannämnda ändamål. Erfarenheten och nitiske ståndspersoners föredöme framkallade dock snart en täflan äfven bland allmogen, att blifva delaktig af understödsmedlen. De arbeten, som sålunda redan blifvit fullbordade eller mer och mindre fiamskridit, äro följande: Sänkning af Säby sjön i Säby socken och Norra Wedbo härad. Sänkning af sjön Nätaren i Barkeryds och Fersnäs socknar af Tveta härad, samt Bruksoch Rekeboåarnes upprensning. Rensning af Storan i Svartorps och Lekervds socknar, äfvenledes i Tveta härad. Aftappning af Stensjön och Laggarebosjön i samma härad, sänkning af Hakasjön i Forsserums och Barkeryds socknar. Utdikning af Barkerydssjön jemte deromkring belägna kärr och mossar i Barkeryds socken och Tveta härad. 4 Sänkning af sjöarne Ör och Bunn samt Öfva och Ncdra Qvarnsjön i Wista och Norra Wedbo härader. Utdikning af Klackarpssjön i Lekeryds socken. Sänkning af Aneby, Flisby och Wässelda sjöar, samt upprensning af åtskillige dermed sammanhängande vattendrag inom Bredestads, Bälaryds, Flisby och Solberga socknar i Norra och Södra Wedbo härader.
Vettenskaps-Academien medgifvit, att de sålunda föreskrifna föreläsningarne få hållas i deras hus å derstädes varande Lärosal, och endast h eg är t, att vid vissa till fä i fen få Begagna någöt utsedt runi här å Riddarhuset, så kan jag icke finna skäf, att afslå memorialet, utan anser tvärtom allt tala för att gå Vetenskaps-Academien till mötes, och således tillåta, att dessa Föreläsningar få å Riddarhuset hållas när sådant af Acådemien påfordras. Herr Grefven och Landt-Mar s k a 1 k e n hemställde , om Ridderskapet och Adeln Behagade gilla Riddarhus-Utskottets Memorial, med den förändring , att de så kallade Thamiske föreläsningarne icke någonsin må hållas uti Riddarhus-Salen, eller det af Secreta Utskotts-rummen, hvarest Herrar Landt-Marskalkars Portraiter förvaras. Bifölls. Herr; Den ao Novem berf. ir ; 353 Herr Grefven och La n dt-M arfi kul k en tillkännagaf, att Plenum kcnmie kl. 6 i eftermiddag , att fortsättas. O 7 Föredrogs å nyo och bifölls Expeditions-Utskoltets den x4 dennes aflåtne, samt den 17 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande hemställan, huruvida Expeditions* Utskottets , under N:o 820 och 321, insände förslag till Riksens Ständers underdånige skrivelser till Kongl. Maj:t, rörande betalnings-sättet vid skeende försäljningar af persedlar och effecter för Allmänna Magazins-Inrättningens räkning., samt angående räntas erläggande å iörslsjutne medel från Aiimänna Magazins-Inrättningens fond, må expedieras.
Gustaf Vasas roll utfördes med g o d färg af hr Skånberg o c h vidare förtjä- na att m e d b e r ö m framhållas hrr Hillberg o c h Thegerströms synnerligen väl stiliserade återgifvande af biskop Brask o c h T h u r e Jönssons roller. Arenateatern, s o m under denna sommarssä- song arbetar under direktör A. Kanfts spira, har äfven mledt sin kampanj m e d en Gustaf-Vasapjäs, ett nytt skådespel i fyra akter af onämnd svensk författare, kalladt » Med Sveriges allmoge ». Stycket, s o m spelar vid juletid 1520 i Mora samt några månader senare i Vesterås, behandlar, som redan af tidso c h ortbestämningarna framgår, de förut så ofta både sceniskt o c h poetiskt framställda minnena från det fosterländska befrielseverkets början. Förf. har därvid troget följt den historiska berättelsen o c h, bortsedt från episoden o m den käcke skidlöparen o c h hans af fogden bortröfvade brud, i det närmaste nöjt sig m e d att helt enkelt dialogisera de välkända tilldragelserna. Gustaf Vasas roll var anförtrodd åt hr de Wahl, som i fråga o m såväl spel s o m maskering åstadk o m hvad rimligtvis kunde begäras. Öfriga viktigare roller gåfvos af hr Justus~ Hagman samt fröken Gottschalk. Den af professor O. Byström arrangerade musiken, en julsång o c h en bröllopsmarsch, bidrog liksom de af hr Carl Grabow utförda dekorationerna att höja helverkan af skådespelet, hvars fosterländska anda tyckts vinna liflig genklang h o s publiken. Djurgårdsteatern som äfven i år innehafves af direktör Albert Ranft, öppnade sina portar i onsdags m e d uppförandet af » Jorden rundt på 80 dagar ». Brudfärden. Berättelse från Bohusläns skärgård af Johannes Sundblad. (Författarens sista, efterlämnade arbete.) H v a ' heter d u? Jaså, Börje, du ska ' göra tvärtom. E n kvart h a I p å er. S e så. » b å d a fostersyskonen tagit plats. t o g plats på eselhufvudet.
I följd af denna min öfwertygelse anser jag mig skyldig atr yttra min förundran huru Fullmäg. lige kunnat åberopa de ord i 1701 ärs Banco-Jn, struction, som lemnar nllständ att göra, afseende mera pä afstgten än ordalydelsen af gifne föreskrifter/ enär ett sundt begrepp om Författningars helgd, nödwändigt mäste victera, att ett slikt godtycke» i afsigters uttydning, tillätit för nägon wiff period, aldrig kan lämpas till hundrade är sednare 44 Den 5 4 November. gifne förestlifter, af dea klarhet i ord, att de förekomma all uttydning af affigkerne. Dä jag uti Hans Majtts Nådiga Skrifwelfer till Banco-Fullmägiigs, innan de i det nya Realifanonssättet ingingo, ingenstädes funnit orden eller uttrycken af en giftven Befallning, kan jag ej haller underlåta att anmärka, huru i unn kanka obefogat det warit, att Fullmägrige lätit sädane ord i sitt Prokocoll för den 2l:ste Juli inffy aJag har i desin Hans Kongl. Mattts Nådiga Skrifwelfer ej lunnar igenfinna någor ulkrpckeligare ordalag, än en erindran kill Banco-Fullmagst e, alr de skulle blifva Kongl. Majtt och Riker answarige för afl den wada och äfwenkyr, som igenom beräukligheter emot Realisationens werkställande, kunde i Rikets alla Penningeförwaltningar upkomma.
Den gamla nattrocken ersattes af en svart sammets-rock med rika broderier. Angiolina förbjöds att gå omkring med blommor på morgnarne, men hon fick fortfara att ensam sköta hushållsgöromålen. Efter att så der, som vi hoppas, temligen noggrant ha beskrifvit Romanellis lycka, torde det ej förmenas oss att försätta oss några månader längre fram. De bägge exemplaren i marmor af Firenze äro färdiga och betalta, ett tredje är under huggning. Engelskan har rest af med sin byst, men grefvinnan fortfar ännu att komma till Romanelli en gång i veckan och bese arbetet, som fortskrider långsamt. Hon är en rik enka på några och trettio år, med en ansenlig förmögenhet och fullkomligt oberoende. Hon ser ej illa ut, och det är svårt att säga om det är hennes eller artistens fel att bysten aldrig blir färdig. I ateliern är man sysselsatt att modellera faunen i något större proportioner. Romanelli har fått en beställning på den. Han ebåcherar under tiden en slumrande Venus, för hvilken Angiolina är modell. Hennes former äro ännu lika vackra, men ansigtet är något blekare och ögonen mindre lifliga än förut. Efter dessa förberedande upplysningar begifva vi oss till Romanellis nya atelier. Den har alls ingen likhet med den gamla. Den består af en stor sal, som går upp i entresolen, och derigenom får den en ansenlig höjd. Den har fönster på två sidor åt gatan och åt en trädgård, hvilken äfven hyres af skulptören. Flere arbetare äro ifrigt sysselsatta. Hamrarne genljuda, de hvita marmorskärfvorna falla ned på golfvet och betäcka det med en skimrande snö, borrarne gnissla och huggjernen blänka mot ljuset. Bakom en skärm står Romanelli och modellerar sin Venus. Ett par engelsmän stå bredvid. Den ene yttrar ett beundrande »very beautiful», och den andre tillägger ett bifallande »yes». Mylorderna gå, och efter dem kommer en af stadens innevånare, en man, som bär sitt hufvud högt och hvilken Romanelli mottager med tecken af mycken vördnad.
(Beviljadt vid 1850 och 1851 års riksdag samt utbe taldt år 1852) 28,000: — 28,000: — » strandegarne omkring Rinkaby och Barnesjö arne inom Konga och Kinnevalds härader, för dessa sjöars aftappning, å 4,800 R:dr, emot dito dito efter 1859 års slut 4,800: — 4,800: » deltagarne i aftappningen af Tomsjöarne i Dädesjö och Furuby socknar af Uppvidinge och Konga härader, å 1,800 R:dr, emot dito dito efter 1861 års slut 1,800: — 1,800: — Transport; 3,770,706: 79. 1 7,556,974: 89. — 35 — Transport: 3,770,706:79. till deltagarne i sänkningen af Långasjön och Galnegöl samt derinvid liggande mossars utdikning inom Almundsryds socken, å 2,340 R:dr, emot dito dito efter 1862 års slut 2,340: inom Christianstads län: till deltagarne i ^utdikningen af 8 myrer inom Örkeneds socken af Östra Göinge härad, å 3,000 R:dr, hvilket lån skall återbetalas genom erläggande, jemte kronoutskylderna, af 240
Vid 1854 års riksdag till påbörjande af Statens jernvägsbyggnader anslagna medel, R:dr R:mt 6,000,000 1,500,000 7,500,000 — „ 1857 „ „ „ fortsättning af samma byggnader „ „ „ „ 14,075,000 — 1,300,000 — 4,625,000 20,000,000 - , 1 860 , J» , , « 99 99 99 99 99 „ 17,559,368 — 1,440,632 — 6,000,000 - 25,000,000 — Summa 37,634,368 2,740,632 — 12,125,000 — 52,500,000 — Från denna summa afgår, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 16 September 1857, den kontanta behållning, som af de vid 1854 års riksdag beviljade medel fauns oanvänd vid 1856 års slut, med 130,000 — 270,000 - — 400,000 — då verkliga anslaget för Statens jernvägsbyggnader således utgör - 37,504,368 — 2,740,632 11,855,000 52,100,000
I k kilcets 8tgN'ler gsliut ett gNslsA yl ,5o,ooo 8:clr öunoo ärli^ei!, till lÖ! lsuttgncis gf cle gn^elältng kefgslnin^s:>> ketens viii Lg> lskorA ool, i 8too!ikolm8 sligr^ärö; men clg I^on^l. äk,j:t, löre Oeoemker mänsci summg är, ä clenng l^äcli^g l^rosiosition iolce lätt kiIcets 8tgncler8 svur emottag, sgmt, enligt kvscl K08 Xon^l. älujrt i nn6er^ cläni^ket »nmälclt klifvit, cis lör ifrä^u vurgncle kelästninAs-grketen tilllöi ne snslg^ns meciel, meri summs mängcts slut voro tili iuiio snväncie, ksr Xon^l. Ui^tt 8ett 8i^ förgniäten utt, elrnru meci fvrutseencle gf cie llerfglcliktg olä^enketer ool, förluster, som öeri^enom mäste för 8tsten ook enslcilcle Ns)j)liommu, snkesglia grketenus instgllgncle meci kerörcle mängcls ut^än^.
Och det är och blir endast kärleken, den himmelska, eviga, sig sjelf upoffrande kärleken, som utför detta stora verk, att tillvägabringa anda och lif uti församlingen. Det fordras visserligen kraft och allvar då den egensinnige och halsstarrige affällingen och förnekaren skall straffas och tillrättavisas; men denna kraft och detta allvar blir alldeles förfeladt, om det gör sig gällande på de vägar och inom det område den borgerliga lagen utstakat för ordningens vidmakthållande. Sammanblandas strafflagarne för .vidmakthållande af borgerlig ordning, med straffen för vidmakthållande af god ordning inom kyrkan, så löper man jemt fara att begå misstag af den allra vådligaste art. Varningsordets kraft, och i yttersta fall bannlysningens makt, är kraftig nog att inom kyrkans heliga område och dess angelägenheter anlitas, hvad derutöfver går, finnes ej i Guds Ord föreskrifvet, må derföre ej någon våga att bruka, isynnerhet som kyrkans häfder uttala en bestämd förkastelsedom öfver alla de åtgärder, som gatt ut på att med det verldsliga svärdets användande styra Christi Kyrka och församling. Kyrkan är en bild af himmelen, der gör sig en helt annan ordning gällande, än den här nere i jordelifvets qvalmiga regioner . herrskar. De andeliga tingen måste andeligen betraktas, andeligen bedömas. Och om någorstädes menniskotankens fria forskning, menniskoandens fria verksamhet skall på örnavingar få lyfta sig upp till det ljus, der alla nattens mörka 'dimmor måste gifva vika, så är det inom Christi Kyrka, der Herren sjelf bor, och der Han skrifvit med outplånliga drag de orden: Sanningen skall göra eder fri: Joli. 8: 32. Efter att hafva uti det föreg:de motiverat min åsigt rörande den Kongl. ProposT, får jag härmed äran tillkännagifva, att jag för min del gillar lmfvudgrunderna för den Nåd. Propos., men förbehåller mig att framdeles, då denna fråga återkommer inom Höglofl.
M. vara fullkomligt öfverflödig, och icke af behofvet påkallad, och yrkar derföre afslag på betänk. Gr. Mörner, Carl: Då det af motionären antydda förhållande, om befälets vid indelta reg:tena inverkan vid upgörandet af legokontrakter emellan rotehållare och rekryter, skulle ega rum i de flesta orter i riket, och isynnerhet uti hans hemort, anser jag mig, som en lång följd af är förrättat rekryteringar inom det län der motionären har sitt hemvist, skyldig redogöra för förhållandet. Det kan väl ej bestridas att soldatens legomål och lönevilkor i motionärens hemort äro höga, men dertill måste orsaken sökas förnämligast i soldat-torpens svaga beskaffenhet, säkert de svagaste inom indelta armeen, hvarföre också å de orter der soldat-torpen äro goda, de kontanta och öfriga bidrag till soldaten äro lindriga. Vid rekryteringen inom Kronobergs län tillgår i allmänhet så, att vederbör, kompani-chef presenterar kontrakten emellan rotehållare och soldat. Då dessa finnas undertecknade af båda kontrahenterne och någon klagan om för höga vilkor af rotehållare icke anmäles, blir kontraktet stadfäsladt till ömsesidig efterrättelse. Om vid något tillfälle det möjligen handt, alt rotehållaren presenterar ett med soldaten upgjordt kontrakt, hvarmed denne förklarat sig nöjd, har ett sådant, derest andra hinder icke derföre mött, vanligen blifvit antaget. Mig veterligen har ej händt, hvad motionären antyder, att rotehållaren blifvit påtvingad en rekryt som är honom okänd lill namn och karakter. Rotehållarne från motionärens hemort komma sällan vid rekryteringar tillstädes, utan de öfverlemna i allmänhet åt kompani-chefen, att förevisa soldat-kontrakten till stadfästelse.
Maj:ts Nådiga Re miss uppå Creditorernes uti aflidne öfverDirecteu - Prct. O tär. 4. 19 Nn. izzj. ten Sahlströms gäldhudna bo un 'erdån. ansökning med förslag till förlikning i rättegången angående det med bemälde Öfverdirecteur ingåogne arrende om Ädelfors guldverk. Från Banco-Utskottet: Af den 15 dennes: N:o 73» om utarbetande af ett sammandrag utur den af frami. BancoCommissarien F. Silfverstolpe författade omständliga historia, rörande BancoVerket, jemte en ändamålsenlig fortsättning för den efter år 1800 frainflutne tid. Af den 17 dennes: N:o 75, i anledning af väckt Motion om vidtagande af sådan förändring i myntordningarne, att slagskott blefve uti sjelfva myntet inberäknad. S. D. e. m. Då nu å nyo föredrogs JjagUtskottets d. 10 dennes under N:o 3213 afgifue, samt den ja derpäföljdc c. m. på bocdet lagde Utlåtande, i Pr»t. Ulär, d. 19 N»v. igtj. anlednirg af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut medcieldte Betänkande ofver Herr von Hartrr. ansdorfs, A. Memorial, innefattande förslag om hvad vid Uagforklarirgns utfärdande bör iakttagas; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne RiksStånden bifallet, för dass del dervid låta bero. S. D, e. m. Vid förnyad föredragning af Stats-» Utskottets den 13 dennes under N:o 603 afgifnej samt den 17 derpåföljde e. m. på bordet lagde Ut. låtanden öfver väckt Motion om närmare bestämmande af Saltpeterfondens utlåning; blef samma Utlåtande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återrernitteradt. S. D. e. m.