Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ägde husbonden herravälde nog öfver sitt tjenstefolk, för att hindra sådan misshandling; så kunde han dock dermed icke hindra, att folket flyttade ifrån honom; och han blefve omsider nödsakad att gifva vika. Den fördomsfrihet, som jag förutsätter hos husbonden, skulle kunna tillåta honom att anställa den straffade såsom sin betjent, och derigenom skilja honom från egentligt kamratskap med öfriga tjenstefolket; men att just med en sådan befattning, der han lättast kunde skada genom otrohet, sätta den vanfräjdade först på prof, vore kanske mer äfventyradt, än man äfven af välviljan gerna kan vänta. Dessutom blefve det icke inånga, som på detta sätt kunde användas. Ilättre vore att sysselsätta dem med någon slöjd, som de kunde förrätta antingen ensame eller äfven i sällskap med kamrater af enahanda fräjd; och der tillgång funnes — 51 — på dylikt slöjdarbete, vore detta utan tvifvel en af de bästa utvägarna. Den blir dock säkerligen alltid ganska otillräcklig. Länge nog här jag omgåtts med tanken på en möjlighet att använda de i fråga varande frigifna på sådan ort, der de vore af ingen kände; men vid nogare öfvervägande har jag funnit mig icke kunna deraf vänta synnerlig fördel. — Ideen gick derpå ut, att en påtänkt enskild association af de olyckliga frigifnas välgörare skulle hafva sina medlemmar fördelade i flera landsorter, belägna ju längre från hvarandra desto heldre, så att hvarje frigifven kunde finna tillflykt hos någon medlem boende å en ort, der den frigifne vore alldeles obekant. Men om ock detta blefve verkställbar^ och hvarje skyddlings hemlighet kunde för en tid bevaras; så skulle dock detta i längden blifva omöjligt, då en enda upptäckt i hvarje ort gjorde alla dit inflyttande långväga tjenstehjon misstänkta, hvarigenom ändamålet genast vore iörfeladt. Jag har hört talas om husbönder, som skött stora landtegendomar med idel korrektionister, uttagna från allmänna arbetsinrättningarna. Om detta lyckats, hvilket jag har anledning att förmoda; så finnes deri ett bevis, att det kan lyckas.
Lades till handlingarne Constitutions-Utskottets den 12 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, N:o 79» 611 Ridderskapet och Adeln, angående dess återremiss på Memorialet N;o 5g. S. D. Vid förnyad föredragning af Eccped tions-Utskottets den 9 dennes på bordet lagde Memorial, N:o 21, med aflemnande af förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, hvari serskildt anmäles, det rättelse erfordras uti Rikets Ständers .aflåtne underdåniga skrifvelse af den 5 sistlidne Januarii, biföll Ridderskapet och Adeln Memorialet N:o 21, samt 28 Prot. Utdr. d. 16 Febr. lBJj» godkände, så väl den skrifvelse, N:o 287, hvaruti behofvct af rättelsen anmäles, sorn elen förnyade skrifvelse, hvaruti rättelsen finnes iakttagen.
LåneContor, om nedlägga..de af ali ersättnings-talan emot enskilda personer för de medel, hvilka från Contoret ut-, gifvits, men för hvilka Contoret, till följd af förre Kamereraren Lindstedts bedrägliga förhållande, blifvit i saknåd af godtgörelse. XIII. B. 274. XV. A, 232, Mannerheim, L. A, Friherre, angående Ridd. och Adelns närvaro vid dess likbegängelse. XX. 553, Mantalspenningar, angående femton-åriga personers befrielse från erläggande af. V. B. 224, 326. A. 355. VI. 3. X. U. 394. XI. 11 o. A. 169. XIII. Mantals-skrifning och Uppbörds-stämmor, om förändring i, tiden för. VII. B. 36i. VIII. A. 101. ManufactnrDiskontFonden, angående tillökning af lånbidraget till. Mariefred, om en marknads hållande i. V. B. 3g. A. 128. Markegångs-prisens bestämmande, angående grunderna för. Se Räntepersedlarne. Markegångs-sättningen, om förändring i tiden. för. Se Räntepersedlarne, Marknad, om hållande äfen i Mariefred, Se Mariefred. — 0111 hållande af en i Askersund. Se Askersund. Marstrand, om segeifarts öppnande genom sundet vid Björn ängehals, nära, VIII, B. 4^. A. 173, — om låne-understöd till staden, IX. A. 208, Medalj, Se Skådepenning, Medelpads inbyggares befrielse från underhållet af Läns-, häktet, angående. V. B. 186. Melin, Henric Georg af, yttrande.
Domstolens beslut bör åligga den tappande parten såsom vilkor för rättigheten att söka ändring, så följer äfven, att den vinnande parten är berättigad, att, utan afbidan deraf, emot borgen söka och erhålla verkställighet å beslutet; och detta Lttg-\Jtskottets Bet, No 83, 35 instämmer jemväl med lydelsen af 3 Cap. 5 §. Utsoknings-Balken, derest 26 Cap. Rältegångs-Balken ändras, på sätt Utskottet arnar föreslå. Hvad angår förslaget, att Lagmans-Rätterne borde tvänne gånger otn året sammanträda; så enär en sådan förändring, hvilken icke kunde blifva allmän, utan komme att inskränkas till de orter, hvarest flere Häradsting årligen hållas, efter Utskottets omdöme, ej skulle medföra någon väsendtlig nytta, men deremot förorsaka ökade Tingskostnader och i synnerhet blifva betungande för Nämndens Ledamöter, hvilka redan förut måste tillbringa mycken tid vid Häradsoch Lagmans-Rätterne, ofta på betydligt afstånd från deras hemvist, anser Utskottet sig icke böra samma förslag understödja. I följd häraf lära förslagen, dels om förhöjning af vadeskillingen vid Lagmans-Rätt, dels ock angående högre expeditionslösen, såsom bägge hufvudsakligen hvilande å det skäl, att det vore nödigt åt Lagmännen bereda ersättning för den ökade Reseoch Tingsgästnings-kostnaden, som tvänne Lagraansling om året skulle förorsaka, ej heller böra till någon åtgärd föranleda. Och finner Utskottet destomindre skäl att, derest Lagmans-Rätterne bibehållas, tillstyrka ändring af stadgandet i 25 Cap. 7 §.
Uti den berättelse, Rikets Ständers Revisorer afgifvit, angående granskningen al statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1848 och 1849, har, i afseende å Tullverket, uppmärksamheten blifvit fästad dervid: — 251 — l:o att förslagsanslaget till reseoch traktaments-penningar, 15,500 R:dr för hvartdera året, blifvit öfverskridet för år 1848 med 5,816 R:dr, samt för år 1849 med 8,550 R:dr; och 2:o att, jemlikt särskilda, af Eders Kongl. Majit åren 1848 och 1849 meddelade, nådiga bref, åtskilliga ångbåts-bolag vunnit befrielse från erläggandet af skeppsumgälder till Kronan, såsom fyroch båkafgifter m. m., jemte lotspenningar, då kronolots af dem ej begagnats, i sammanhang hvarmed Revisorerne yttrat den åsigt, att, om skäl förut må hafva förefunnits för beviljande af slik, till minskning i lotsoch fyringsverkens inkomster ledande, förmån, detta likväl numera icke torde vara förhållandet; deröfver Eders Kongl. Majit, genom nådig remiss, som härjemte återställes, infordrat Dess General-tullstyrelses underdåniga utlåtande. I anledning deraf får Generaltullstyrelsen i underdånighet anföra följande: Förslagsanslaget till reseoch traktamentspenningar, som för år 1843 var beräknadt till 17,000 R:dr, nedsattes derefter år 1844 till 15,500 R'dr, hvarvid det oförändradt förblifvit till och med år 1849.
De tre kronor, de utlägga i prenumerationsafgift, återfå de mångdubbelt genom den mängd goda anvisningar och råd, som Idun lemnar dem. t i i BOK. En samling stilfulla ornament från alla konstperioder. med tillämpning af den af professor Ollendorfi " för mer än 40 år sedan grundade metod såsom den mest instruktiva och praktiska, helst emedan den vida snarare än någon annan befrämjar ett språks inhemtande, ej allenast för att lJisa, utan äfven för att tala och skritVa ' detsamma. Abonnentsamlareantagas. Strumpor, tricotunderkläder för Damer, Herrar och Barn, randig och enfärgad Serge, Cheviot till gosskläder, Flaneller, Velveteen, Barnskor, Corsetter samt Engelska Beformlif, Tricotkostymer och Kavajer för mindre gossar. Pears Soap m. m. Utmärkta Teer. OBS. Endast Engelska varor af bästa qvalité. [70] Kunde upplagan på detta sätt fördubblas, vore Iduns läsarinnor de, som mest skulle vinna härpå. Redaktionen blefve då nämligen i stånd att, trots tidningens billiga pris, ej blott utvidga den samma till omfånget, utan ock göra dess innehåll ännu mera omvexlande och intressant. Begagnen sålunda, ärade läsarinnor, hvarje tillfälle att arbeta för Iduns spridning! I kunnen det väl. Permarna blifva synnerligen eleganta och ändamålsenliga (ej så ljusa som i år, hvilket visat sig opraktiskt). Adressera Stockholm. Den alla skrifvelser till Redaktionen af Idun, Redaktionen. 16 april 1889. som under sommaren ÖDskar vistas i en helsosam och naturskön ' trakt, finnas två eller flere rum att hyra i sydöstra Vestergötland. Inackordering kan äfven erhållas, om så önskas; allt billigast möjligt. Adress: » Helsan », Grönahög. FörÉi, [193] Ramlösa Plantskola. Min nya priskurant öfver rikhaltiga förråd af alla slag plantskoleartiklar är nu utkommen och tillsändes franko. Helsingborg i september 1888. [5221 - f ö JPJensen.
Icke -tillstädes då BevillningsLagoch EkonomiUtskottens Betänkande N:o 18, angående väckte motioner i afseende å Kongl. Förordningen emot oloflig införsel eller utförsel af varor af den a3 Junii t8a5, för en stund sedan af Ridderskapet och Adeln afgjördes, tager jag mig friheten att reservera mig emot Ridderskapets och Adelns beslut. Instämmande uti de reservationer Herr Berg von Linde och Grefve von Fersen afgifvit, anser jag, såsom Friherre Cederström, att visitationsrätt inom hus är stridande emot Grundlagen. Den 2 November f. m. 35 Herr von Hartmansdorff\ August: Vi äro flere i samma ställning som Herr Crusenstolpe, och hafva ämnat göra anmärkningar vid nämnde Betänkande, Att det nu är bifallit, lärer likväl icke hindra oss att framföra våra anmärkningar, när det återkommer från Utskotten, dit två Stånd detsamma återremitterat. Friherre Åkerhjelm> Gustaf Fredrik: Då det undföll min uppmärksamhet, när ifrågavarande Betänkande förevar, och jag dervid hade åtskilliga vigliga anmärkningar alt anföra, anhåller jag nu, att mot Ridderskapets och Adelns beslut få anmäla min reservation; ty ehuru Betänkandet blifvit af tre Stånd återremitteradt, kan jag icke säga, huruvida tillfälle öppnas för mig, att med laglig rätt få yttra mig deröfver. Herr Printzensköld, Carl: Äfven jag får anmäla min reservation emot det beslut, hvarigenom Ridderskapet och Adeln bifallit BevillningsLagoch EkonomiUtskottens Betänkande N:o 18. Herr Uggla j, Göran Gustaf: Under åberopande af Herr Berg von Lindes särskilda tanka i Utskotten, får äfven jag anmäla min reservation emot Ridderskapets och Adelns ifrågavarande beslut. Föredrogs ånyo och bifölls Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUt - 3* 36 Den 2 November f. m. sköttens den i sistlidne October under N:o 22 afgifne, och den i3 i samma månad på bordet lagde Betänkande, angående åtskillige Motioner om Postinrättningen i Riket.
N:0 3/,8. 19 K. M. i underdånighet anhålla om befallning till vederbörande att hädanefter iakttaga berörde förändringar uti de årliga räkenskaperna. 2:0 R. St. hafva i öfrigt in hemtat, att åtskilliga anslag för flera år tillbaka blifvit ulbetalde, såsom till Dalelfvens upprensning i Upsala Län 1000 Rdr, och liil upprensning af LidaÅn i Skaraborgs Län 2000 Rdr, men att berörde Anslagssummor ännu låra vara i Ränlejien orörde qvarstående, och alt rrnsningsai betet icke påbörjats. Af delta förhållande hemta R. St. anledning till den underdåniga anhållan, att, enär beviljade anslag uttagas, men inom loppet af ett år till det uppgifna ändamålet icke till större eller mindre del användas, desamma mätte varda återfordrade, för alt lill andra behöfliga föremål disponeras, så vida icke antagliga hinder för arbetenas påbörjande blifva uppgifne, då i allt fall dessa, så vida något bidrag skall erhållas, ofelbart uqder nästpåföljande året böra företagas. 3:o Då Åkers Canal nu mera blifvit fullbordad genom de dertill af Strömrensuingsmedlen lemnade bidrag och således icke vidare bör belasta Staten med någon kostnad, hvilket likväl för närvarande är fallet, då, jemlikt 1828 års räkenskaper, aflötiingar och underhåll medtagit en Summa af . Rdr 5o8: 32 sk. men Canalinkomslen endast utgjort 101: 2 sk. hvadan tillkommit en förlust af Rdr 4°7: 3o sk.; hafva R. St. ansett sig böra i underdånighet anhålla, att med kringliggande 01 ts invånare måt - ao Exp. IJisJt. Förslag lill tind. Shri/v.
Uti Bankens större General-kassa finnes ett belopp af 337,832 R:dr Silfver i liela Speciel-, utmyntade efter Mynt-Ordningen af den 1 Sept. 1664. Vid anställd profsmältning af 1,000 st. obrukade och 1,000 st. nötta Specielaf berörde utmyntning har inhemtats, att, nedsmälte i plants, de förra gifvit 1,004 R:dr 7 sk. 11 rist., så att, efter afräkning af myntskatt 3/4 proc. med 7 R:dr 25 sk. 6 r:st., Banken vid dessas ommyntning skulle erhålla 996 R:dr 30 sk. 5 r:st., och de sednare 1,002 R:dr 47 sk. 9 rist., utgörande, efter afdrag af myntskatt 7 R:dr 25 sk. 1 rist., Banken till godo 995 R:dr 22 sk. 8 r:st. Silfver. För berörde nedsmältning har Banken blifvit påförd för hvartdera partiet 4 R:dr 12 sk. B:ko; men som en dylik kostnad icke af Kongl. Myntet beräknas, då en myntsort till ommyntning användes, uppkomme för Banken, vid ommyntning af berörde Specie-R:dr, en förlust af 3 R:dr 17 sk. 7 r:st. å hvarje 1,000 st. obrukade Specier och 4 R:dr 25 sk. 4 rist. å hvarje 1,000 st. nötta Specier. Om ifrågavarande R:dr deremot nedsmältas i plants och försäljas efter de i 105 §. 3 mom. af Banko-Reglementet bestämda pris, skulle en vinst för Banken uppstå, å de förra af 4 R:dr 7 sk. 11 rist. och å de sednare af 3® Berättelse af Banko-Fullmäktige. Silfver, hvarifrån dock i bägge fallen komrne att afgå nedsmältningskostnaden med 4 R:dr 12 sk. Banko, eller 1 R:dr 28 sk. 6 r:st. Silfver.
Jag hoppas den skall infinna sig hos er lika visst som hos mig. » Annie skakade tviflande på hufvudet. » Nåväl, då är det tydligt, att jag är ute för sent, att det är någon annan, som eger ert tycke. » Nej, det visste hon ej af. » I så fall ber jag er taga några dagars, ja, om ni så vill, veckors betänketid. Ni finge ju i alla fall ett hem; jag ville blir er en god make. » Hans röst började darra af lindrig rörelse. » Herr Gregerson, » svarade Annie med mildare, nästan vördnadsfull ton. » Jag ber er förlåta, att jag sårar er med min otacksamhet, men jag försäkrar tillika, att betänketid skulle här ingenting uträtta. Hvad jag svarat i dag, skulle jag nödgas upprepa månader härefter. Jag har det fullkomligt klart. » » Så, farväl då, och låtom oss glömma detta vårt samtal. » De skildes. Sakta gick Annie tillbaka mot Videby. Hennes hufvud vimlade af orediga tankar. Hon måste åter sätta sig ned. Hvarför hon hade gifvit afslag? Det var detta hon ej fullt kunde reda. Hon kände tydligt, att hon ej kunnat gifva annat svar. Men hvarför? » Någon annan, som eger ert tycke », hade han sagt. Det var något eget med de där orden. D e brände som eld i själen; hon kunde ej göra sig kvitt dera. De susade for hennes öron. » Nej, det kan icke, det får icke vara så! » utropade hon plötsligt. » Jag skulle då förakta mig själf gränslöst. Något måste gö- ras, men hvad? Jo, jag vet! Jag reser i morgon dag och tillbringar ej sommarlofvet på Videby, som jag förut tänkt. Skiljsmessan. » Hon reste sig häftigt och skyndade mot hemmet. Rolf kom emot henne på verandan. » Hvad ni dröjt länge! Hvar har ni varit? » » I skogen. » » Och jag som varit så orolig, att någonting händt! Middageu har ock väntat. » Han såg på henne med en varm, nästan öm blick. » Förlåt mig! » bad Annie tankspridd. » Jag råkade obetänksamt nog ut på andras jaktmarker. » Följande dag reste hon bort på några veckor. Sommaren nalkades sitt slut.
Maj:t, å Rikets Ständers vägnar, i underdånighet aflemna en bestyrkt afskrift af ifrågavarande Reglemente, med undantag endast af de delar deraf, som handla om Riksgälds-kontorets styrelse och betjening. I händelse denna hemställan varder af Rikets Ständer bifallen, torde Kongl. Maj:t, genom underdånig skrifvelse, af Rikets Ständer underrättas om det uppdrag, Fullmäktige i Riksgälds-kontoret derigenom erhålla. Stockholm den 5 Mars 1838. Ank. till Exp.-Utsk. d. S Marsgl8H8, kl. 3 e. m. Memorial, angående öfverlemnande till Danska Riksdags-biblioiheket af ett exemplar utaf Riks-ståndens tryckta Protokoller, med dertill hörande bihang. (R:gs Afd.) Enligt hvad Expeditions-Utskottet, i skrifvelse af den 1 innevarande månad, för StatsUtskottet anmält, har, genom Förmännen för Danska riksdagens båda Slats-Ulskoltels Memorial M 297.
I afseende på det sist nämnda kan det kanske vara af särskildt intresse för Dagnys läsare att höra citeras följande utdrag rörande flickors uppfostran ur ~Gainble Grefve. Per Brahes (Eccononiia eller Huusholdz-Book för Ungt. Adelsfolckx; (skrifven 1581). nHvad som da kvinnokön tillkommer, hålles sedan det till alla lianda konstiga ocli vackrp gärningar att lära och kiinna. Så ock under tiden att låta se, veta ocli lära koka, baka; brygga, spinna och. väfva och andra .nyttiga bohagsstycken, p i det att,. när franidels sjalfva skola sitta för bo (f&amp; hushåll) och få 611 hop ovetigt (okunnigt) folk att fås med, inåga de själfva veta, lära och undervisa andra så till att beställat och görat, som det bör vara. Och ernedan jungfrulig prydnad icke allenast stkr uti dagligt smycke, rena och sköna kläder, som dem likväl väl stå och dem bör liafva, utan mycket mera uti snällhet, ' fromhet, tysta, blygsamrila, .tuktiga juiigfruliga, skickeliga, stadiga och allvarsamma later, sh måste dessa bida delarna, som ar gudfruktigheten och kärleken, ödmjukhet. mot föräldrarne med Ijufligt ocli vanligt tal och iiingange med vänner, och fränder och andra följas åt. B I dessa Blad ur Bralieattens krönika intages frainsta platsen af Per Bralie d. y., Sveriges första grefve, under femtio år riksrid, i nära fyrtio år riksdrots, en tid svensk generalg~ivernör i Preimen, två gånger Finlands generalguveriifir, riksförmyndare under två regenters minderiirigliet. Det iir dock helt mturligt icke gref Pers offentliga verksamhet förf. skildrar utan lians nier privata lif såsoin farniljefader och husbonde, om detta ord kan användas på gref Pers ställning i lians grefskap, Visingsborg. Själf kallade han sig » regerande g r e f v e ~ ocli talade i frkga om sitt grefskap om sin regering och sina undersåtar.
StstsUtstotlct, söm efter en gansta trägen sysselsättning, medhunnit att öfwerse Herrar Fullmäg, tiges förda styrelse och förwaltning af Riksgälds Werket sedan I8«o arS Riksdag, och derunder jamwäl inhämtat kunstap om detta Werks närwarandk rillständ och behof, skyndar nu att ukl desie delar till Riksens Högloft. Ständer lwördsammeligen aflänv Na Berättelse och Utlåtande. Gjerds Delnr ris. Metz 882 Den i§ November Med all Noggranhet har Statsutskottet genompält och grauflat i:o Herrar Fullmägtiges RiksdagsRelation. 2:0 Alla wid Revisionerna sedan i8o<? crs Riksdag förde Protokoll, tillika med de berättelser, dem Revisorerne om deras förrättningar till Riksens Högloft. Ständer lätit författa. z:o De hos Herrar Fullmägtige uti RiksgäldsEontoiret samt Commisiariaket derftädes hällne Protokoll sedan den 1 Sept. 1807. En lika omständlig granskning af Herrar Fullmägtiges och Commisiariatets Protokoll för de föregångne arén, har StatsUt flottets tid icke kunnat medgifwa, och har den äfwen synts wara öswerflödig, enär desse Protokoll af Revisorerne blifwit granskade samt någon omständighet af särdeles wigt, efter hwad RevisionsHandlingarne utwisa, icke blifwit af Revisorerne förbigången. Uti sädane Mäl, hwilka i någon matto ädragit sig SlatsUtjkottets upmärksamhet, har Statsutskottet sökt närmare och fullständig uplysning, sä wäl af Protokollen och Räkenskaperne, som af de ullätanden, hwilka ifrän Herrar Fullmägtige och wederbörande Embetsmän blifwit infordrade.
Rätteligen afskrifvet, betygar , C. Sylvan. Upp - Den 17 April, Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Ad. d. 17 April _ _ Hög vörd. Prest-Ståndet d. 17 __ 1^- — Vallöf!. Borgare-Ståndet d. 13 — ,— Hederv. Bonde Ståndet d, 13 __ Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotts Betänkande, i anledning af Hr ÖfversteLieutenantens m. m. Georg v. Heynes frän Höglofl. Ridderskapet och Adeln remitterade Memorial, angående ett närmare bestämmande af de af gifter, som Hjelp-Rot arne vid indelte Regementerna borde till Stamrotarne betala, samt jemkning af de sä kallade Plonpetwingarna till ett efter närvarande tids varupris lämpadt belopp, t-Jti. detta Memorial har Herr Öfverste-Lieutenanten, jemte medgifvande deraf, alt den genom Kongl. Förordningen den 20 April 1685 bestämda jord lega till Stam-Rotarne vid åtskilliga Kongl. Regementer af Eli Daler Silfverrnynt icke voro lämplig för närvarande tid, tillika an. fört? JDen 17 April. fält, att de åtgärder, som inom de trakter af Linköpings och Jönköpings Län, der Herr Öfverste-Lieutennnten vöre Rotehållare, blifvit vidtagne, i anledning af Kongl.
Staden och Hernö socken utgöra ett pastorat, hvars Pastor är stiftets Biskop, biträdd af en Komminister och en Ilögmessopredikant. För kyrkans och synodalrummens underhåll bestås ett ärligt anslag af 66 tunnor 3| kappar kronotionde-spanmål, som af Landshöfding och Biskop i mån af behofvet fördelas, utgående af detta anslag äfven Konsistor» expensmedel, enligt Kongl, brefvet den 17 Oktober 1854. Undervisningsverket bestrides af ett fullständigt elementar-läroverk, deri 15 lärare undervisa. Dessutom finnas: 1:° Ett folkskolelärare-seminarium, hvarom förut är nämndt, samt 2:o En folkskola, gemensam för staden och Hernön. Begge dessa inrättningar äro, enligt församlingens beslut, förenade och handhafvas efter af Konsistorium fastställd ordning. En prestman med presterlig tjensteårsberäkning skall undervisa i folkskolan. 63 3:o Söndagsskola för handtverks-lärlingar med flere, hvari undervisas af en skollärare. 4:o Äldre flickskolan, underhållen genom räntan af en donation; och 5:o Yngre flickskolan, stiftad och underhållen genom särskilda gåfvor och bidrag; varande denna sednare, genom frikostig donation af tvänne stadens fruntimmer, satt i tillfälle att snart uppbygga eget skolhus. 6:0 Navigationsskolan, förestådd af en ordinarie lärare och en underlärare, den förre med en aflöning af 1,000 R:dr och den sednare med en till 333 R:dr 16 sk. nu förökad aflöning. Antalet af dem, som i denna skola utexamineras, ökas nästan årligen, så att, då 1850 endast utexaminerats 16 personer, under sist förflutna fem år derstädes aflagt vederbörlig examen: Stadens styrelse utgöres af en Rorgmästare samt 5 Rådmän, hvilkas aflöning utgår dels i kontant, enligt nådigst fastställd stat, dels i jordlotter och i extra inkomster för bouppteckningar och arfskiften m. m. Stadens inkomster förvaltas af Drätselkammaren.
Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets, den 1 dennes, på bordet lagde memorial N:o 9, i anledning af erhållen återremiss å förslaget till underdånig skrifvelse N:o 38, fann Ridderskapet och Adeln för godt godkänna det nya, af Utskottet under N:o 42 afgifna förslaget till underdånig skrifvelse. S. D. Biföllos Lag-Utskottets dels den 29 sistl. Juli och den 1 dennes, dels den 5 dennes på bordet lagde Belänkanden: N:o 80, i anledning af erhållna återremisser på Utskottets Utlåtande N:o 53, rörande väckt motion om upphörande eller ändring af 13 §. af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående inteckning i fast egendom, dels öfver de, i sammanhang med återremisserna framställde förslag till ändring af 4 Capitlet 4 §. Jorda-Balken och Kongl. Förordningarna den 13 Juni 1800, i fråga om lagfart och börd samt städsel och lego af jord på landet. N:o 85, i anledning af väckt motion om föreskrifters meddelande, angående verkställighet af spö och risstraff. N:o 87, i anledning af väckt fråga om förtydligande af lagens föreskrifter, angående oägta barns rätt att åtnjuta underhåll och uppfostran. S. D. Återremitterades Stats-Utskottets, dels den 29 sistl. Juli och den 1 dennes, dels endast den 5 dennes på bordet lagde Utlåtanden: N:o 227, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Srifvelse, rörande förlängning af de med rusthållarne vid åtskilliga afsutna regementen och corpser afslutade contract om häst-vacans-afgifts utgörande, jemte flera i ämnet väekta motioner. Prot. Utdr. d, i5 -dug. 1840. N:o 246, i anledning af Kongl. Maj:ts Remiss, angående aflöning för den, sorn utses lill bestridande af Rikets Ständers Justitiaj-Ombudsmans förut innebafvande tjenst.