Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr sk. rst. Efter fullgjorda 12 tjensteår. R:dr sk. rst. Efter fullgjorda 18 tjensteår. R:dr sk. rst. T a 11. N:o IS. Grunder hvarefter ersättning tor Inqvartering utgår då den ej in Natura erhålles. (Servisen inberäknad.) Grader. Inqvarteringsersättningens belopp. K:dr. sk. rst. General 400 Öfverste 300 Major 200 Kapten och Vederlikar 100 Subaltern-Ofllcer och Vederlikar 50 Fanjunkare och Vederlikar 25 Korpral och Vederlikar 8 Vice Korpral, Soldat och Vederlikar 6 o A n in. A hvarje Brigad kaserneras, då möjligen ske kan, minst 1 Officer per kompani; vidare 1 Bataljonsläkare, Proviant-Kommissarien, Musik-Direktören “ samt allt Under-Befäl och Manskap. T a b. N:o 16. Stora-, Mindreoch Bevärings-Monderingen. Brukningstid. Värde. Totalt. o Ärligt. År. R:dr. sk. rsl. R:dr. sk. rsl l:o. Infanteriet och Ingeniör-Trupperne. A) Stora Monderingcn. a) B ev äpning en med dertill hörande. För Korpraler och vederlikar tillkommer : Galon och Snören å Vapenrocken ... 3 1 6 18 — Galon å Kapotten . För Vice Korpraler och vederlikar tillkommer: Brukningstid. Värde. Totalt. Ärligt. För Trumslagare och Hornblåsare tillkommer: År. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. B) Mindre Monderinjjcu. Tab. N:o 16. a Brukningstid. Värde. Totalt. Ärligt. År. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst.
Betänkande om upphörande af de till Stockholms Stad anslagne Parmafgifter, VIII s 1280 —1284, bif. af Adeln, IX s ioi4. af PresteStåndet, IX s 1016, af BorgareStåndet, IX s 1017, af BondeStåndet, IX s 1021. Parter, om befrielse för, från skyldigheten att geirom Ombud ingifva och uttaga sina ai4 Skrifter oeh Besvär, LagUtskottets Betänkande, YII i. s 5i — 54, bif. afBorgareStåndet, IX s i3a, af Adeln, IX s i36, af PresteStåndet, IX s i47> af BondeStåndet, IX s 153. Parter, om befrielse för sökande, i skuldfordringsmål hos Konungens Befallningshafvande, att med Förklaranden communicera utslag. LagUtskottets Betänkande, YII 1. s 3qo — 3g3, bif. af PresteStåndet, IX s 372, af BorgareStåndet, IX s 374» af BondeStåndet, IX s 381. — om ansvar för, som uteblifva från StadsRätt. Motion, remitt. till Lagutskottet, 11 s ia3i. Svar på Motion, se RättegångsBalkens 12 Cap. 2 §. om ändring af. Pass, angående modification i Författningen om, för utländske män; Ekon.Utskottets Betänkande, VIII s 520 — 523, bif. af PresteStåndet, IX s 287, af BorgareStåndet, IX s 292, återremitt. af Adeln, IX s 298. Ytterligare Utlåtande, VIII s x 147» Ii48, bif. af Adeln, IX s 821. Underd. Skrifvelse, X 1. s 249—25a. RiksdagsBeslutet, §.
Lektor Dahl skyndade u p p för trappan till sitt eget h e m, m e n denna gång öppnade han dörren, utan att först ringa, ty det var längesedan bar8) T o r i ekan 9) Tell e d dans Begynnelsebokstäverna bilda namnet på ett land i Europa. Krusifräs. nens softid. I tamburen hängde hans resrock, som han skickat h e m m e d stadsbudet, bordet stod dukadt, brasa o c h lampor brunno. Det var så ljust o c h allt sig så likt, att han drog en suck af lättnad öfver att ännu vara ensam m e d det gamla, det n y a hade ej ännu k o m m i t. Det var samla Lena, s o m tog emot h o n o m. Allt stod väl till, barnen hade varit friska, nu sofvo de. Lektorn begaf sig först in i sitt rum för att ögna igenom den angelägnaste delen af posten, sedan gick han öfver salen in till barnen. Närmast dörren stod gossens säng, o c h i den låg han, knubbig o c h v a r m; den ena handen var knuten, m e d den andra fasthöll han sitt ulliga får, för närvarande den bästa leksaken. Fadren betraktade h o n o m leende, därefter gick han till den säng, där Rossi låg. Han künde ej motstå frestelsen, han gjorde en rörelse, s o m k o m den lilla att slå u p p ögonen m e d ett yrvaket uttryck, till dess blicken strålade u p p och hon m e d ett utrop af glädje slog sina armar om fadren i ett fast, långt tag, s o m o m hon befarade, att han åter skulle lämna henne, s o m o m h o n anat, att de skulle skiljas på ett långt smärtsammare sätt än det s o m varit, s o m o m h o n vetat, att h o n skulle k o m m a att känna sig ensam o c h till öfverlopps, när h o n inom kort blef räknad till det förflutna — och det nya k o m. Innehållsförteckning. Dagny Under juni, juli, augusti och september utkommer Dagny med endast e t t hafte manatligen. Litterntur: L. : Det ytterstn sliiirit nf Gnstaf af Geijerstnm.
innehåller en kall vattenmassa, hvilken genom en vall skiljes från det varmare vattenområdet på amerikanska sidan. Om man granskar en karta öfver Sibirien, så skall man, såsom jag redan förut antydt, finna, att dess kuster på de flesta ställen framlöpa jemnt, och att de således hvarken såsom Norges vestkust äro sönderflikade i djupa, af höga berg omgifna fjordar, eller såsom större delen af Skandinaviens och Finlands kuster skyddas af någon skärgård. Det enda undantaget från denna regel bilda vissa delar af Tschuktsch-halfön, i synnerhet dess sydöstra del. Flere mindre fjordar skära här in i den af lagrade granitiska bergarter bestående kusten, och utanför dessa bilda två större och åtskilliga mindre klippöar en skärgård, skild från fastlandet genom det djupa Senjavin-sundet. Önskan att bereda naturforskarne tillfälle att ännu en gång från en säker hamn fortsätta sina undersökningar om Tschuktschhalföns naturförhållanden och min egen åstundan att närmare studera en af de få delar af Sibiriens kust, hvilka enligt all sannolikhet fordom varit betäckta af inlandsis, förmådde mig att välja detta ställe till Vegas andra ankarplats på asiatiska sidan söder om Beringssund. Ankaret fäldes här den 28 juli på förmiddagen, men ej, såsom först var ämnadt, i Glasenapp-hamnen, emedan denna ännu var upptagen af obruten is, utan i mynningen af den nordligaste bland fjordarna, Konyam-bay. Före oss har denna del af Tschuktsch-halfön blifvit besökt af korvetten Senjavin, förd af kaptenen, sedermera amiral Fr. Lütke, och af en engelsk Franklin-expedition om bord på Plover, förd af kapten Moore. Lütke uppehöll sig här några dagar i augusti 1828 med sina följeslagare naturforskarne Mertens, Postels och Kittlitz, hvarvid hamnen kartlades och åtskilliga naturvetenskapliga och etnografiska iakttagelser gjordes. Moore öfvervintrade på detta ställe 1848–49. Jag har förut anfört, att vi hafva hans följeslagare, löjtnant W. H. Hooper, att tacka för synnerligen värderika upplysningar om de folkstammar, som bo i granskapet.
— Jag tror, i motsats mot Grefve von Schwerin och Grefve Frölich, att den proposition, som mängden önskar, igenfinnes i slutmeningen af Herr Ugglas i förra plenum uppläste dictamen, och anhåller, att denna slutmening, innehållande 3:ne momenter, måtte uppläsas och framställas såsom förslag till Ridderskapets och Adelns gemensamma tanke. Herr von HartmansdorffAugust: Jag skulle icke hafva besvärat Ridderskapet och Adeln med något yttrande i detta ämne, som redan är så utveckladt, derest jag icke under loppet af denna Riksdag blifvit hedrad med Ståndens förtroende att vara en af Committerade till Tryckfrihetens vård. Då jag vanligen deltager i de flesta öfverläggoingar härstädes, skulle det kunna tydas Den 27 Januari i f. m. 69 illa om jag underläte, all just öfver detta ämne yttra min mening. Jag skall dock uttala den helt kort, och hlolt göra några praktiska anmärkningar, sedan de theoreliska redan blifvit framställde. Frågan angår ett utbyte. Man bör då tillse, om det som skulle bytas bort verkeligen bör afhändas, eller om det andra, man skulle få igen, är bättre. Första frågan är, om regeringens Indragningsmagt bör utbytas emot borgen för skriftställaren? Jag anser bytet icke vara fördelaktigt hvarken för den enskilte eller regeringen. Indragningsmagten, är i vårt land icke farligare, än att en tidskrift, som någorlunda anständigt yttrar sig, kan vara säker om sitt lif; och vill skriftställaren öfverträda hvad värdigt och skickligt är i offenleliga framställningar: så kan lian sjelf försäkra sig om tidskriftens nyfödelse derigenom, att han på förband förser sig med ett nytt tillståndsbevis. Skall å andra sidan åter borgen ställas af utgifvareu så, enär man vet att i vårt land skriftställareyrket är, i anseende till folkmängdens ringhet och fattigdom, bland de minst lönande, så egna sig sällan några andra deråt, än de, som ej hafva annat att lefva af. Ofta kunna de ej anskaffa hvad som fordras till en tidnings förläggande; ännu svårare skulle det för dem falla sig att få antaglig borgen.
Skrifvelse, IV.-o 23o. Transport 25,000: Departementets expedition 17,624: 32. — Bergs-kollegium med Bergslags-staterne . 31,917: 43. 4. — Dito, för sockenkartors upprättande, reservations-anslag , 3,000: Öfverståthållare-embetet 34,561: 28. 10. Jordbruket, handeln och näringarne. Skiften och afvittringar 42,000: Utflyttningshjelp efter laga skiften, förslagsanslag - 46,000: —- —- Vägar och kommunikationer 8,000: — —• Undervisnings-anstalter för jordbruk och landtmanna-näringar 26,000: Odlingshjelp 111. m. för krono-nybyggare, förslags anslag . 3,000: —- — Befrämjandet i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar 10,333: 16. — Hästafvelns förbättrande 26,526': 40. — Undervisnings-anstalter för slöjderna . 20,200: Befrämjandet i allmänhet af slöjderna . 12,561: 24. — Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart 9,300: Befrämjandet i allmänhet af handel och sjöfart 19,000: Undervisnings-anstalter för bergsbruket . 3,800: Befrämjandet i allmänhet af bergsbruket 20,953: 19. 11. Skrifmaterialier oell expenser samt ved och ljus, förslags anslag 16,400: 25. 8. Reseoch traktaments-penningar, förslagsanslag 6,000: Extra utgifter 6,000: 28,400: 25. 8.
Hvad slutligen angick BondeSt:s vilkorliga beslut om den ändring i 4 morn. af 5 § i tryckfr.lagen, att den deri stadgade fråga, som af jury bör besvaras, skulle erhålla sådan lydelse: ”är skriften brottslig efter tryckfr.lagen?” så fann R. o. Ad., då intet annat RiksSt. om denna mening sig förenat, att, i fall Hedervärda BondeSt. ej frånträder detta beslut, votering uti förstärkt Constit.Utsk. måste anställas öfver följande voter:spropos:n: Den, hvilken såsom ett grundlagsändringsförslag, att hvila till nästa riksdag, godkänner det af BondeSt. framställda förslag, att den fråga, som, enligt 4 morn. 5 § Tryckfr.- förordn., skall lill juryns besvarande framställas, bör ifrån dess nuvar. lydelse: ”är skriften brottslig efter lagens rum, åklagaren åberopat?” förändras till: ”ar skriften brottslig efter tryckfr.lagen ?” voterar ja; Den 12 Februari f. m. 167 elen det ej vill, voterar nej; Vinner nej, kommer detta af BondeSt. framställda förslag att förfalla. Och skulle de öfriga RiksStln vänligen inbjudas att uti detta beslut sig med It. o. Ad. förena. Hr von Troil tilläde muntligen: Då det altså endast är 0111 en mindre vigtig fråga, som votering i förstärkt Constit.Utsk. vore erforderlig, hoppas jag, alt BondeSt. låter denna förfalla; hvarföre, och då jag önskar, att någon votering i förstärkt Utsk. icke må blifva uti denna sak nödig, jag tillstyrker R. o. Ad. att inbjuda BondeSt. att afstå från dess särskilda mening, hvarå jag anhåller om Hr Gr. o. Landtm:s propos. Hr Cederschjöld, Pehr Gust : Gr. Horn har fruktat, att om Stånden inom sig företoge att bereda sina beslut lill hvilande, skulle den andra Statsmaglen deraf taga sig anleda, att vägra sanction å förändringen.
A. x65. B. 376, —- JV:o 28. i anledning af RiksStåndens olika beslut i frågan angående Curhus-afgiftens fortfarande. XI. B. , 104, x35. XII. A. i65. B. 355, A. 375, B. 377. — N:o 29. angående Stora SjöTulls-Bevillningen. XIV. B. 184. XV. Å. 148, 337. XVII. — N:o 3o. i anledning af återremiss af N:o 21. XIV. B. 184. XV. A. 236. £. 3o8. •— N:o 3i. i anledning af återremiss af N:o 25. XIV. B. 184. XV. A. 2 36, —- N:o 32. om serskild aflöning för den person , som under en Canzlists sjukdomsförfall kommer att förrätta hans tjenst. XIV. B. 184. XV, A. 236. — N:o 33. till Ridderskapet och Adeln, i anledning af dess återremiss af Memorialet N:o 24 rörande anmärkningar emot Betänkandet N:o 4- XIV. B. 184- XV. A. 238, rAT:o 34. angående bestämmandet af årlig bevillning å Caracters-Fullmagter, som hädanefter meddelas. XV. B. 62, 1. 249. xvi. u. 327. xvir. a. 72. — N:o 35. i anledning af återremiss af N:o i3. XV. B. 38i, 417. XVI. A. 85, 326. B. 327. XVII. A. 3. B. 164. A. 4o5. XIX. E. 246. — N:o 36. angående verkställigheten af Rikets Ständers beslut, att Sportlerne inom Kongl. Maj:ts Canzli hädanefter skola utgå till Kronan såsom Chartae-Sigillalaj-afgift.
Nordbon visste det och trodde ändock på dem och lefde sitt lif fram i manlig kamp, utan frid, utan leende glädje, utan rast och ro, men derjemte utan att svigta, utan att kasta svärdet ifrån sig, för att sjunka ned i vanmäktig förtviflan. Men förtviflan låg det dock i hans vildhet, i hela hans lifs riktning och lynne. Å andra sidan, hvar finne vi en mensklig kraft sådan som den han lade i dagen. Också kom det till honom en stråle af ljus, som framtrollade för hans öga en hägring af den verld, som kommer, der skördar växa osådda, der allt ondt är slut, der Balder och Höd bo i endrägt tillsammans, der Gimles guldbetäckta boning ståndar, mer än solen fager, der skaror evigt skola njuta fröjden, der den mäktige, som från höjden kommer, han som råder öfver allt, kommer till domen. Innan vi lemna de förhållanden, som gåfvo färg åt lifsutvecklingen på Island, vilja vi uppsöka Isländaren inom ännu ett område. Vi vilje till en början se honom i hans hem. Vi närma oss en gård emot nattens inbrott. Först komma vi till gärdesgården och genom dess port in på tunet, den inhägnade gräsbevuxna marken omkring byggnaderna. Dessa se helt spöklika ut med sina stora vindskeden och högtuppskjutande högsätessuler och röken, som stiger upp från hufvudbyggnadens tak. På Island, lika litet som i det öfriga Norden, hade man den tiden lärt sig att upptorna husen i väldiga massor; ett naturfolk har i allmänhet föga begrepp om tidens och rummets dyrbarhet. Det senare synes bäst deraf, att man byggde hvar kammare som ett särskildt hus. På Island har visserligen bristen på virke gjort det nödvändigt att gå en medelväg, i det man flyttat husen tillsammans och således låtit två och två hafva en vägg gemensam, ehuru hvart hus fortfarande har sitt särskilda tak. Det är dock icke troligt, att husen under sagornas tid voro på det viset sammanbyggda. Folket är församladt i det förnämsta af husen. Hávamál bjuder väl att vara försigtig, när man inträder i ett hus
Det visste han, att jag begrep ändå. Begrep, ja! Men du kunde inte tala om henne, du, eller skrifva till henne och laga så SALLY. Nå, har du skrifvit till henne? MONIKA. Ja! Med din tillåtelse. Hvad är klockan? SALLY. Du frågade ju för en minut sedan. Nu är hon en minut mer än då. MONIKA. Och nästa minut kan Malin vara här. SALLY. Se så der ja! Och det skulle du ställa till ensam, för att han se'n skulle fråga hvem han hade att tacka för det och du skulle skynda att svara: »Jo, mig, förstås!» MONIKA. Jaså! Du unnar inte gossen den glädjen på en sådan dag? SALLY. Unnar? Jo visst, kära Monika men hvarför kunde jag inte få veta af det? Skall du alltid ställa dig främst och stjäla gossens hjerta ifrån mig? MONIKA. Se så är hon nu gråtfärdig igen? Sally, Sally den der är bestämd t en professor. Den måste vi niga för. Hon hoppar ned ur fönstret och niger upprepade gånger. Men, snälla Monika, han har ju ingenting att säga studentexamen. MONIKA. Kan du då inte ha råd till en fattig nigning? Tro mig det skadar inte! SALLY. Men, bästa du det är ju docenter som förrätta examen. MONIKA. Men när det inte går några docenter förbi, så... Hur sitta gardinerna? SALLY. Inte illa, och fina äro de och nytvättade. Det har jag gjort. MONIKA. Men röda toffsar är det på dem. Det har jag gjort. SALLY. Ja, förstås. Du är rik du. Du har råd att skämma bort honom du; jag måste nöja mig med att vara sträng och förståndig, jag. Och så bor han i ditt hus. MONIKA. Nå gör inte du det också? Se så, Sally nog vet du att, näst Axel, så är du den som jag håller mest af i hela verlden. Men intet pjunk nu, kära du.
(Hon drar Christina från dörren.) Du får icke höra honom, din själ är svag, han är Antichrist's apostel! CHRISTINA. Hvem är Antichrist? MÄSTER OLOF 71 - MODERN. Han är en Luther! CHRISTINA. Du har aldrig sagt mig hvem Luther är, men är Olof hans apostel, då är Luther stor. MODERN. Luther hafver djefvulen! CHRISTINA. Hvarför sade man mig ej detta förr! Nu tror jag det icke! MODERN. Jag säger dig det nu ve mig, jag ville hålla dig borta från verldens ondska, derför höll jag dig i okunnighet... CHRISTINA. Jag tror dig icke! Släpp mig, jag måste se honom, jag måste höra honom, ty han talar icke som de andra! MODERN. Jesus min frälsare! Du också är besatt af den orene anden! CHRISTINA (vid dörren). "I skolen icke binda själarne", sade han, hör du! "I ären fria, ty Gud hafver gjort eder fria!" Ser du, folket bäfvar vid hans ord, nu resa de på sig; de sorla. "I viljen icke frihet, ve eder, det är synd mot den helige Ande!" KYRKVAKTAREN (kommer in). Jag tror inte det är rådligt att fruntimmerna stanna qvar; folket börjar bli oroligt. Det här slutar aldrig väl för mäster Olof! MÄSTER OLOF - MODERN. Jesus Maria! Hvad säger I? CHRISTINA. Frukta intet, Guds ande är med honom! KYRKVAKTAREN. Ja, det vet jag inte, men det var en mästare att predika; så gammal syndare jag är, så kunde jag inte låta bli att gråta då jag satt uppe på orgelläktaren; jag förstår inte ändå hur en kättare och Antichrist kan tala på sådant vis! Ja, jag säger den Luther! (Skrik ute i kyrkan). Se så, nu blir, det väl något förskräckligt igen, och kungen som ska' vara borta också. MODERN. Låt oss gå härifrån! Är Gud med honom, då kunna de intet skada! är det djefvulen så ske din vilje, Herre, men förlåt honom! (Skrik utanför.
Jag har dervid hört sägas, att i sådant fall vore de Gäldenärer, hvilkas skulder voro ställde i BancoMynt, särskilt olycklige; men jag fruktar icke derför; emedan jag icke anser omöjligt, att Lagstiftande Magten kunde,- i sådant fall, mellankomma med säker utväg till deras räddning , utan förnärmande af Fordrinsägarnes primitiva och skäliga rätt. Genom Discontpapperens återgående till alk manna Rörelsen, blifva Capitalisterne, som icke mera på dem erhålla Ränta, sjelfve angelägne att dem utlåna, eller a^tt för dem ingå i Näringarne; och i båda fallen kommer interesset hos Capitalisten på penningar, att till ansenlig del återhålla Capitalisten pd Inteckningar från allt det missbruk af magt öfver sina Gäldenärer , hvartill annars allmänna ställningen ger tillfälle. När man eftersinnar att DiscontPappereo redan länge tillhört RörelseCapitalet, samt att alla Varupriser redan, som man säger, satt sig efter RörelseCapitalets så beskaffade storlek; så finner man , derest man med allmänna ordet Myntvärde menar pappersMyntets förhållande till Varupriserne , att detta värde icke minskas derföre, att Treprocents Sedelstocken ombytes till RiksgäldsSedlar ; ty då RörelseCapitalet icke derföre blir en Skilling större , än det länge varit, så kunna Varupriserne icke af ombytet stegras. Priserne hafva icke fallit sedan DiscontPapperen suspenderades; och på 78 Den 17 Martil, j. mt dem skall DiscontPappemens återställande icke verka skadligt. Jag har mt med en vidlyftighet, som varit svår att undvika, men för hvilken jag begär tillgift, redovisat mina tänkesätt Och mitt ändamål:
Han lemnade huset för att begifva sig till kasernen, men hade tillryggalagt blott några få steg, då han försporde en sakta vidröring af sin drägt och deraf föranleddes att stanna och vända sig om. Dä såg han knappt två steg bakom sig en stor skön flicka, hvilken, stram och precis i en saluterande soldats ställning, oafvändt betraktade honom med liflösa kolsvarta ögon. Hon var ej alldeles fattigt klädd, men dock utan all omsorg. Tungt, mörkt hår hängde i krusigt virrvarr omkring hennes ansigte, kring hennes fina mun lekte ett intet sägande leende. » Hvad vill du? » frågade Gabriello, hälft förvånad, hälft nyfiken. Flickan svarade icke, utan fortfor att le och bibehöll sin förra ställning. Rengöring af silfver. För detta ändamål har jag länge med fördel användt lampsprit och målen krita. Man tager en yllelapp, doppar den först i spriten och sedan i den malna kritan samt bestryker dermed silfret, tills det blir alldeles hvitt. Sedan låter man det vara, tills det blir torrt, då det afborstas med en m y c k e t mjuk borste och sedan gnides väl med ylle. Släta ytor böra endast gnidas med ylle och ej borstas, ty är ej borsten tillräckligt mjuk, kunna lätt repor uppkomma. Blecldairl. 3 Man kokar en lut med / skalp, soda till hvarje kanna vatten. I denna lut nedläggas bleckkärlen en stund, medan den ännu fortfar att koka. Sedan upptagas de efter hand och skuras med vanlig fin sand. När detta är gjordt, skares en rå potatis midt i tu, den afskurna ytan doppas i perlsand (till salu i kryddbodarne) och kärlet öfvergnides dermed. Kärlet, 4 sig att fortsätta sin väg. Sedan han knappt tillryggalagt tio steg, försporde han åter ett vidrörande af sin drägt och såg åter, då han vände sig om, flickan stående framför sig, med handen lagd på pannan, stram och orörlig som en soldat i linie och led. Ett par menniskor, som kommo vägen fram, såg scenen och gick leende förbi.
Alla från och med 21 till och med 50 år gamla, hvaraf 8 år i Arméen, deraf 4 är i aktiv tjenst. Den 14 Februari. 407 Holland: Från 20—25 års ålder, således 5 år, i aktiv tjenst och 25 — 35 års ålder i Landtvärnet. Preussen: 5 år (20—25) i den slående hären, deraf 3 år i oafbruten tjenstgöring. 26—32 års ålder (i Landtvärnets l:sta tipbåd), med 2 å, 4 veckors öfninghvartannat år; 33—40 års ålder i andra upbådet neli 40—50 i Landslnrnaen. Der tillätes icke legning, liksom icke eller i Bayern och Schweitz. Bayern: 21—55 års ålder, deraf 5 års aktiv tjenst. Hannover: 5 års aklif Beväringstjenst och 1 år i reserven. Wurtemberg: 21—32 års ålder, deraf 6 års tjenstetid. Baden (enl. Konscript.-lagen af 1851) 3 år i aktiv tjenst och 3 år i reserven. Schweitz: 20—44 års ålder, med årlig öfning för en del. Sardinien: l:o) Från 20—28:de året i aktiv tjenst (Soldati tFordinanza) och 2:o) från 28—44:de året (Soldali provinciali.) deraf 8 år i Arméen och 8 år i reserven. — Legningsfrihet emot penningars erläggande lill Staten. Grekland: (enl. 1838 års författn.) 4 års aktiv tjenst, efter lottning. Vanmark: l:o) Slående hären utgöres af konscriplions skyldige, hvilka tjena 4 år i linien och 4 år i reserven (vid Artilleriet: G år i linien och 2 år i reserven). 2:o) Vörsta ritning smanskapet, som tjenar till 45:te året, deraf 8 år i i:sla upbådel. Corollarium: