Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Derjemte har under samma år, den 13 Oktober, blifvit af Kongl. Maj:t utfärdad taxa för inrikes depesch-befordringen äfvensom under den 15 påföljde December den första för Elektriska Telegraf-verket upprättade aflönings-stat blifvit i nåder fastställd, hvilken stat, slutande sig på ett belopp af 41,691 11:dr 32 sk., upptager, utom förut omförmälda 12 telegraf-stationer, ytterligare' 1 vänne, nemligen i Lidköping och Landskrona, hvilka blifvit genom Kongl, brefvet den 14 förutgångne November till inrättande anbefallde. De telegraf-anläggningar, hvilka år 1855 blifvit fullbordade, utgöras af: l:o Den östra telegraf-linien från Stockholm till Malmö, med inrättande af mellanstationer i Södertelje, Nyköping, Norrköping, Söderköping, Linköping, Westervik, Oskarshamn, Kalmar, Karlskrona, Karlshamn, Kristianstad och Ystad, till hvilken linie stationerna Malmö och Lund samt den under år 1855 i Landskrona inrättade station, jemlikt Kongl brefvet den 5 Juli samma år, blifvit lagde. 2:o Vestra liniens föx-seende med dubbel tråd från Wenersborg till Helsingborg; inrättande å nämnde linie af stationer i Warberg, Uddevalla och Lidköping, äfvensom samma linies utstäckning till Norska gränsen, hvarigenom i Juni månad 1855 direkt telegraf-förbindelse blifvit emellan Sverige och Norrige tillvägabragt; och O O Ö O ö 7 3:o Anläggningen af den norra telegraf-linien från Upsala till Gefle, med inrättande af station i sistnämnde stad.
Styrelsen har, till vinnande af detta ändamål, för Kongl. Maj:t framlagt en plan, som till Kongl. Stats-Kontorets utlåtande varit remitterad, och sorn nu beror på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning. Under sådana omständigheter, hafva Revisorerne ansett sig kunna inskränka sitt yttrande i denna fråga till anmälandet af några, med sjelfva Rakenskaperna sammanhang ägande, förhållanden: 1:0 i afseende å de, i 1838 och i83g årens Räkenskaper, undertitel ”Evtra förplägning”, upptagna kostnader för bränvin, som bestås Korrektionislerna, vid svårare arbeten, få Revisorerne instämma uti den af förra Revisorer yttrade önskan, att dylik' förplägning af bränvin måtte upphöra, 2:0 Revisorerne hafva funnit att åtskillige afgifter, såsom KrÖgareSocietetens, Vinoch Kaffe-skänkars samt Sterbhus-afgifter m. fl., af Styrelsen direkte uppbäras, hvilka medel Revisorerne anse böra till Kongl. Stats-Kontoret ingå, och bestämda anslag i Styrelsens Stat uppföras. t t t 3:o Af de Kongl. StjMelsens, uti i83g års Revisionsberättelse omnätnda, från föregående åren balanserade fordringar hos enskilta per - — 144 — söner, liar, enligt meddelad upplysning, Kamreraren Raabs skuld, under år 1840, blifvit liqviderad; men de öfriga skulderna, nemi. af Hof-Rätts-Rådet Trägårdh, Kammar-Rätts-Rådet Uggla och Kapilenen Bonander, balanseras fortfarande; hvilket Revisorerne anmärka, på det åtgärder måtte vidtagas till dessa skulders skyndsamma indrifvande, efter förutgången utredning. 4:0 För öfrigt få Revisorerne anmärka, dels att vid Kongl. Styrelsens Hufvudböcker icke finnes något register, dels att uppgift saknas, huru många al Korrektionisterna, under åren 1838 och i83$, varit friska, sjuka och arresterade i cell, ehuru sådana uppgifter, i Revi»orernes tanke, årligen borde medfölja Räkenskaperna^ 5:o
I sa vidsträckta trakter som Norrland är det omöjligt för den fåtaliga kronobeljeningen, åt hvilken hit tils upsigten öfver skogarne varit anförtrodd, ali kunna fullgöra delta åliggande, om man också antager alt den skulle vilja derom beflita sig. I KammarColhii Bref till K. M:s Befhtde i Riket af d. 14 April 1824 heter det: ”Egande K. Befh:de, i anledn. häraf, i - underddiet föreslå, hvilka af dessa skogar således må för Kronans räkning förbehållas, hvarom K. M. sedan ville i Nåder besluta; men på det att den nytta, som af denna anstalt påräknas, ej må blifva förfelad, är angeläget, att verksamma åtgärder till skogarues vårdande och förbättrande vidtagas, i hvilket afseende hufvudsakligen blifvit förordnad!, att nödigt antal duglige och tillräckligt länte skogsbeljente skola finnas, för hvilket ändamål nya boställen åt dem, heldst i yttre kanterna af skogarne, böra utses, eller de redan varande böra utvidgas, samt tjenlig reglering ske med de dem nu bestådde löner: Att en förbättrad hushållning och skogsvård derå vidtages, hvarvid isynnerhet bör tillses, alt dets. k. Forstväsendet, grundadt på viss årlig traklhuggning och återväxt af skogen må, der det finnes lämpligt och användlbart, införas, och efterdömen äfven derigenom lemnäs åt enskildte att, i afseende på deras skogar, i enahanda nyttiga anstalt ingå.” Ett ändamålsenligt system måste införas, efter hvilket skog får huggas; — och skatt bör betalas för det sorn verkligen hugges och icke endast för hvad som upgifves hafva blifvit hugget eller skola huggas. Med ett ord: Intel osläinji/adt träd bör fil fällas ! För att kunna åstadkomma detta, måste nödig skogsbetjening finnas, hvars hela verksamhet lages i anspråk att vårda skogen, kontrollera luiru gifna förordningar efterlefvas och genast beifra de missbruk och underslef, som möjligen försökas eller begås.
Ni ha älskat hvarandra - och då du nu ser att han ­ så blir du hård och orättvis, det är naturligt. Cecilia. /springer upp/ Hvart vill du komma med allt det der? Föreställer du dig kanske att du lyckats eröfra honom, att du tagit honom ifrån mig? Jag vill inte råda dig att försöka något sådant. Arla. Åh, Cecilia! Cecilia. /beherrskar sig; börjar skratta/ Åt, jag är tokig. Du ska inte fästa dig vid hvad jag pratar. Jag blir alltid så nervös efter ett anfall. /förtroligt; vänligt/ Men jag vill säga dig en sak, Arla. Du är så oerfaren och jag tycker det är rätt att jag säger dig det. /stiger upp och går intill Arla/ Major Lagerskiöld leker bara med dig. Vi ha hela vintern på alla baler dansat fjerde valsen med hvarandra. Arla. Fjerde valsen? Cecilia. Ja ­ nu dansade han den med dig. Men jag vet mycket väl skälet ­ han ville hämnas på mig för ­ någonting den sista tiden. Arla. Du tror således att han älskar dig? Cecilia. Älskar! Der ha vi romantiken igen! Hvilka stora ord du alltid drar till med! Arla. Jag menar, du tror ­ att han ämnar fria till dig? Cecilia. Fria? bevars väl! Du och din baron, ni tänka naturligtvis strax på förlofningskorten och brudpallarne; men jag betackar mig, jag, för all den der husliga lycksaligheten. Nej, det pikanta, det är just en sådan der hemlig förbindelse ­ utan förklaringar, utan lyckönskningar och visiter - och utan ansvar och pligter. Man träffas på balerna och i skridskoklubben ­ en förstulen handtryckning ­ en blomma som man tappar med beräkning ­ en vals der man håller ut tills man blir lite yr i hufvudet ­ du förstår, det är ingenting, men hade man inte något sådant att intressera sig för, skulle man ju dö af bara tråkighet. Arla. /stiger upp/ Det är uselt! Cecilia. Ts! för all del! Så du tar till! Arla. O, det är så uselt, så ­ jag har inte ord för det ­ jag ville bara gråta. Cecilia. Nej för all del, kära du då blir du rödflammig i ansigtet liksom jag.
„ Filialbanker 7,353,350: — till lån å fast egendom samt mot lånebanko-obligationer 8,342,783: 22. 40,979,078: 08. Diverse outtagna räntor, förskott och bokförda värden 932,396: 40. Skulder och Kapital-öf ver skott: Utelöpande Sedelstock 34,896,087: 37. Depositioner af Allmänna verk och enskilde 10,954,865: 01. Revisor emes Berätt. ang. Af den i meranämnde öfversigt af Bankens hela ställning efter 1861 års bokslutintagna utredning öfver Bankens Utgifter och Förluster å ena samt Inkomster och Vinster å andra sidan, få Revisorerne meddela ett, efter den vid Finans-Komitens underdåniga berättelse fogade Tab. VII uppgjordt sammandrag. Inkomster: aj utlåning och kreditiv: af räntebärande obligationer 375,629: 99. Diskontverken levererad behållning 1,111,315: 80. „ lån på Lånebanko-obligationer 589: 92. „ kreditiven till Kommers-Kollegium och Jern-Kontoret 88,424: 26. „ försträckningar till Filialbanker 193,052: 67. „ lån å fast egendom, till städer och korporationer samt till skiften och odlingar 340,631: 70. 2,109,644: 34. Utgijter: Afskrifningen: och förluster 703: 43.
Utskottet anser denna omständighet nog talande för bibehållandet af ifrågavarande afgift, har Utskottet, som jemväl funnit det af Pehr Sundström väckte förslag vid tillämpningen vara underkasladt så betydliga olägenheter, att de dermed åsyftade fördelar tvifvelsutan skulle omintetgöras, icke trott sig böra föreslå någon förändring i hvad Ira gällande Författning i detta hänseende innehåller. io §. Den i stället för Sportler inom Kongl. Maj:ts Canzli, jemnlikt denna §, utgående stämplade pappers-afgift synes i allmänhet vara bestämd med hänseende till det för enahanda expeditioner i öfrigt stadgade Chartas-belopp; och som Constitutorial på behaglig tid, samt Konstitutorial eller Re Bth. till 11. St. Brot. 1840. ö Sami. i A/d. 20 Haft. 2 10 Bevilinings-Utskottets Betänkande, N\o 35. solution uppå transport inom samma grad eller corps vidkännas samma afgift, enligt 5 §, har Utskottet trott, att likstämmighet, i afseende å sportel-afgiften för dessa båda rubriker, äfven borde, en 1 igL io §, ega rum, oell får derföre hemställa, att Constitutorial eller Resolution uppå transport inom samma grad eller corps må, enligt denna §, beläggas med stämpladt papper till 6, i stället för nu stadgade 3 R:dr. Hvarjemte Utskottet vördsamt tillstyrker, att de uti denna § förekommande orden: ”Hof-CanzlersEmbelet” och ”Hof-Canzleren” må utbytas mot ordet: Justities-Stats-Ministern. ir, i4 och 17 §§.
Vid en sådan värdering af tillverkningen, för hvilken hvarje orts hammarskalts-jernpris skall tjena Comiteerne till grund, böi’, för att utröna egarens verkliga behållning, afdragas tillverkuings-kostnadens belopp, beroende icke allenast på det högre eller lägre pris, som alla rudimaterier af malm, tackjern och kol kunna anses ega, antingen de äro köpte eller erhållits från Bruksegaren egna grufvor, masugn eiler hemmansskogar, heldst, så väl hvad egna skogstillgångar, som recognitions-skogar beträffar, de förra jemte hemmanen, och de sednare serskildt, äro till Bevillnings-afgift uppskattade, än äfven af Brukens onera, längre eller kortare transporter och alla öfriga oundvikliga omkostnader. Sedan tillverkningskostnaden sålunda uträknad blifvit, afdrages den från summan af det privilegierade samt recognilions - Bil. lill Bev.-Utskottets Betäiihande, N:o 11. 53 smidels värde, dä återstoden antages såsom sjelfva verkets behållna inkomst, hvilken uträknas till capital med Fem procent. Af den capitalsumma, som för hvarje Bruk härigenom uppkommer, skall erläggas lika afgift för hvarje Tusende, sorn för landtegendom stadgad är. Likväl, och pä det Staten å ena sidan må vara försäkrad om en viss minimi-bevilijiing, lika så väl af Bruk som Landtegendom, samt Bruksegare å andra sidan icke må taxeras öfver hvad billighet fordrar, stadgas härmed, att i intet fall mindre än en niondedel eller mera än en tredjedel må anses såsom egarens behållna vinst af hvarje så väl privilegieradt skeppund frälseoch hammarskatts-smide, som äfven för året vågfördt skeppund recognilions-smide, efter hammarskalts-jernpriset.
Hr llosenblad har nu föreslagit en redactionsförändring, hvaraf begynnelsen är påkallad af B., o. Ad:s föregående beslut; men den senare delen af förslaget innehåller så allmänna termer, att allmänheten, lika med mig, deri skulle se ett bemödande att gå längre i secretess, än som behöfves. Jag tillstyrker derföre bifall till Utsk:s förslag med den förändring, som innehålles i böl jan af Hr Rosenblads redaction. Lill äfventyrs är dock all förändring öfverflödig, om de öfriga Stånden, såsom man sagt mig, antagit Ulsk:s betänk, i denna del oföräudradt, hvarom Ridd.Secret. torde lemna upplysning. Underteckn. Ridd.Secret.: PresteSt. har beslutat att åt den ifrågavar. slutmeningen i Ulsk:s betänk, gifva följande redaction: att R. St. må, med stöd af 86 § Reg.F., jemnförd med 2 § 4 morn. i Tryckfr.förordn. d. 16 Juni 1812, förklara, att till ärender, hvilka i Bancoverket böra hemliga hållas, skola räknas de beslut och åtgärder, F11IImägtige fatta och vidtaga, både i afseende på bibehållande af silfverfonden vid det stadgade minimum och i afseende på det, såsom vilkor för sedelstockens förökning, bestämda förhållande af 2 till 5, så att Fullmägtiges öfverläggningar och beslut härom ej få yppas, innan desamma gått i full verkställighet, samt att, i följd häraf, särskildt protocoll öfver dessa ärender skall hållas, som, jemte alla dertill hörande handlingar, kommer att under hemligt förvar förblifva, intilldess besluten i verkställighet gått BorgareSt. har godkänt slutperioden pag. g5 oföräudradt, men BondeSt. har ansett det af BancoUtsk. tillstyrkta förklarande, ang:de hem - i6 Den i Augusti f. m. ligliål lande af vissa bancoärender, icke vara af beliofvet påkalladt. Hr Rosenblad:
ITiajtt od? bronan förföljer ben beraf in natura utgåenbe trenbe elfer ffatt, famt, i fall någon af befa fordblingar icfe ffulle funna fdnforas till 8 udgotbera wdrbet/ efter . bet i *p»fwubj!aben allmdnt gångbara pri?, öeb^n finnman af atla tiflwerBningarnes fämmanrdBnabe wdrben bdr# igenom blifwit utrönt, jamt buru (lort vrarbc, t foljb b eraf, jiva rar emot en Jullmdgtig, fdrbeles 2$ergsbruBeu i fem wabbifirict, afpafabe efter (Drterncs Idgeu, od) fa, att, i bet ndrmafle/ ett på tillwcrBniugs* xvarbet grunbabt/ mot en sullmdgtig fwaranbe, rojtetal, md inom bwarje wabb iflrict finna?. Walen fBola fTe inför ben iTlagijtrat, inom walbijlrictet, forn Gtyrelfen öfwer Serg werten, genom Ixonungens 23efaUningsbafwanbe i £dnet, beröm anmobar, od> d ben bag, forn för bwarje wabbijlrict, af famina Gtyrclfe, bartil! utfdtte? od), genom befi forforg, inom bijtrictet allmänneligen Bungores: 23oranbe Gtyreb fen, ttbigt före walet, låta tilljldlla ben inom bwarje biflrict walfors rattanbe tTJagiflrafen behörig Idngb öfwer alla inom bijtrictet walber rdttigabe, famt bwars od> ens rdfietal, utforbt i ZUBsbaler, efter til!# werBn ingswdrbet:
Att jernvägs-arbelarne skulle i hufvudsaklig mån hafva bidragit lill de kommunistiska ideernas spridande, vågar jag såsom åsyna vittne både betvifla och bestrida. Med mycket få undantag har det ej varit den med jernvägs-arbeten sysselsatta folkmassan, som deltagit i, eller förorsakat de kommunistiska och sociala hvälfningarne'; ty då den får arbete, bryr den sig oftast ej om att politisera, och jernvägs-arbetarne i England och Frankrike vela ganska väl, att då det allmänna förtroendet blifver stördt minskas äfven deras förtjenst. Visserligen har måhända en del jernvägs-arbetare i Paris deltagit i upproret derstädes, men jag tror dock i ganska obetydlig mån. Jag ber att med anledn. häraf få rätta ett obetydligt, eller åtminstone för ifrågavar:de ämne fullkomligt likgiltigt misstag, som Gr. Anckarsvärd begått genom alt säga alt inga naiional-verkstäder existerat i Paris. Jag vet visserligen, att de ej existerat i någon betydlig män, men Hr Gr:n har dock medgifvit, att för skräddare-arbetet der fanns några national-verksläder; och jag kan sjelf intyga, alt i det, invid fordna Tivoli belägna qvarteret funnos 2:ne stora naiional-verkstäder, och af alla de arbetare, som der funuos, ingen deltagit i oroligheterna. Och hvarföre detta, mine Hrr? Jo derföre att de hade till ledare verkliga ingeniörer, som utgått ifrån 1'ecole des Arts et Metiers. Ingen enda man knappt af desse arbetare försummade sig vid appelin. Detta i förbigående sagdt. Törhända vore äfven här tillfället, att nämna något om de reservationer, som blifvit StatsUtsk:s utlåt, i ämnet bifogade. Den första reservationen är afgifven af llr Rääf. Jag erkänner fullkomligt den talent, som Hr Rääf i allmänhet besitter, alt göra sina föredrag, äfvensom allt hvad han skrifver, intressant, men att döma af Hr Rääfs ifrägavartde reservation, skulle man tro, att den värde reservanten önskade föra oss tillbaka till vårt ursprungliga vildhetstillständ.
Götha Hos-Rätt, endast, när staren reglerades marit funderad pä twänne afdelningar. Larem ost i korthet, genomgå HosRätternes löuingshistoria, grundad pä de underrättelser jag haft tillfälle inhämta. Kongl. Hof-Rätkerne moro aflonke efcsr 1696 ärs stat pä ett sätt, som wisar hwad wigt styrelsen dä fästade wid domareembetet, som wid domarens nödiga anseende och utkomst. Efter berörde stats reglering hade en Hos RättsPresident 1500 D:c Suni uträknat efter kronowärdict af hälften räg och korn efter 2 D:c 8 rst. tunnan för 665 ^ tunna, de äldre lcdamötcrne, hwgrdera ivoo B-r efter lika beräkning af 444- turi - Den 28 Naji - 379 tunnor, de yngre ledämöterne och secrckerarcn yos Dky efter ggz kunno:-, hwardera notarien 500 D:r efcer 222 tunnor, acinarien 402 D:r esker 177 tunnor och carchlisternk ZvD D:r ester izz tunnor. Såsom en synnerlig Kongl, nöd förunnades HssRätterne den förmoncn, ali esker kronowärdiet 2 D:r 8 rst. sä utur ränkerietne npbära sin aflöning, hwaremo andre embetsman skulle sjelfwe emottaga och förwandla sin spanncmäl. PenningenS warde denne rid, gjorde, alk hcrrar Hos-Rälts ledamöker och betjeningen ägde en betydande inkomst. As gamla handlingar har jag funnit, att wid samma tid, denna stats reglering fatteö, köptes och såldes frälsehemman för 4 och Zov D:r S:mk och ofta mindre, sä art en vice President dä hade en lön som swarade emot wärdel af tre hela hemman, en äldre ledamot 2 och en yngre i ^ hemman.
Tiondesättning mätte uppgöras efter de grunder, som k Räder warda föressrifne och enligt sä wäl med * * deri -5'6 Den -v Augusti. den enås, som andras rökt, pa det derigenom ma blilwa utstakadt och bestämdt, hwad i Tionde af hwar och en, som wedepdör, kominer atc utgöraS, och hwad sa mai Kronan, ftin Pastor deras dör tillfalla, hwilka Tionde - sättrin gar, da de undergått Konungens Befallningshafwandeö och Consistorii granikning, böra sedermera med deras utlakande insändas, till Kongl. Majus widare Nådiga pröfning och fastställande, för att gälla oest till efterlefnad landa, antingen till dest den as Utskottet föreslagne och tillstyrkta 'allmänna Jordrefning för stg gatt, eller pa en wist annan tid af zo ar, i likhet med den Arrendetid, svin för Kongsgården: och an, dra Krono-lägenheler blifwit antagen. Widkommande sedan Smöroch Qwick-Ti, enden, Likstol, Lysningar med öfrige Prest-rättigheter; sa emedan de härom utfärdade aldre Försatt, ningar, enligt Kongl. Majus Nådiga Kungörelse af den 21 September i8io, icke blisiwt håfne, eller till Församlingens godtycko öfwcrlemnadt, att ef, ter behag fastställa hwad till Presterstapct bör utgöras; ty anser Särskildta Utskottet, alt deste Författningar komma att följas; och, ta, hwad Smörvch Qwick - Tionden angar, den berodt af det antal Kor och öfrige Kreatur, sam wid hwarje Hemman ärligen kunnat underhallas, bör ock anledning derifrån hämtas, till en häremot swarande ersättning; Och, enar widare benämningen af Likstol föranleder till miftnöje och owilja, men en aspastad afgift i Penningar deremot blifwit föreslagen; sa bör icke heller hinder möra, att härom träffa en billig öfwerenskommelse, till befrämjande af inbördes sämja och förtroende.
Ledamöter från hvarje Stånd, hade Herr Grefven och LandtMarskalken af denna anledning föreslagit, att antalet af hvarje Stånds Ledamöter kunde bestämmas till fyra; men då flere af Ridderskapet och Adeln 1111 önskat ett större antal, ansåg Herr Hofven och LandtMsrskalken sig böra hem - 578 Den 11 Martii, ställa, om icke Särskildta Utskottet borde bestå af 6 Ledamöter utaf hvarje RiksStånd. Bifölls. Föredrogs å nyo Herr Berghman», Ambrosius Magnus, den 1 dennes förmiddagen på bordet Egde Memorial, angående indragning af öfverflödiga Embeten och Tjenster. Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslog, att Herr Berghmans ifrågavarande Memorial, måtte till StatsUtskottet remitteras. Herr von Hartmansdorff, Magust, hemställde om icke Herr Berghmans Memorial, snarare borde remitteras till Särskildta Utskottet ån till StatsUtskottet. Herr Grefven och LancltMarskalken förklarade sig äfven hafva hyst samma mening, men att det vore på Herr Berghmans egen begäran som Landt Marskalken föreslagit Memorialets remitterande till StatsUtskottet Herr Berghman, Ambrosius Magnus". Då flere motioner förut blifvit väckte i samma ämne, och desse till StatsUtskottet blifvit Öfverlemnade, torde ordningen fordra att äfven denna dit hånvises, hvarföre jag får anhålla om proposition å remiss till Stats-Utskottet af mitt Memorial. Herr Ehrenborgh, Casper, och Herr Fe - Den lx Martil. t ^79 reswetoff Morath, •Anders Vilhelm, förenade si^ med Herr von Hartmansdorff, i afseende på Memorialets remitterande till Särskildta Utskostet. Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarjkalken förnyad proposition blef Hr Bergh mans Memorial af Ridderskapet och Adeln till StatsUtskottet remitteradt.
Yid den utskrifning af manskap, sorn 1703 verkställdes, sattes 5 kronohemman om rolen, då deremot 10 utsockne frälsehemman tillädes hvarje rote. Vid 1708 års utskrifning togos 3 hemman af de förra och 6 af de sednare, men vid 1711, 1712 och 1713 årens utskrifningar svarade utsockne frälset lika med kronohemman. Uti Malmö Recess var lofvadt, att de nya provinsernas adliga privilegier skulle med de gamla svenska provinsernas jemföras och att vidare skulle afhandlas, huru privilegierna å hegge sidor ”mätte förblandas och inrättas”: men en sådan jemkning för sig gick icke, förr än i sammanhang lith. Proposition, N:o 29, med de privilegier, hvilka, ef Ler enväldets afskaffande, för hela Rikets Adel utfärdades. Emellertid hade de nya provinsernas Adel den 7 Juni 1664 erhållit 'admission och incorporation’’ i svenska Riddarhuset. Kongl, privilegierna den 26 Maji 1719 innehöllo ingenting serskildt för de nya provinsernas Adel, men frågan om utsockne frälsets deltagande i rotering förekom följande året och uti Kongl. Resolutionen den 27:de Januari 1721 för kl aras detta frälse med skäl och fog icke lära undandraga sig rotering.
Vid besvarande häraf anse Utskotten sig böra fästa uppmärksamheten derå, att det äskade beloppet af 400,000 R:dr, till Kongl. Majrts Nådiga disposition, vid inträffande missvext, kan anses hafva blifvit af Utskotten i det närmaste föreslaget alt beviljas, då de 295,607 R:dr l\o sk. 4 r., hvilka, enligt den i Kongl. Maj:fs Nådiga Proposition gjorda beräkning, utgöra behållningen å i83o års Spanmåls-creditiv jemte Creditivet å 100,000 R:dr, i händelse bifall lemnäs till Utskottens förslag, äro beräknade att i sådant afseende kunna användas; och få Utskotten, i afseende å den gjorda anmärk - Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotlcns Utlåtande, N.o kj6. 3 ningen, ali behållningen å berörde i83o års Spanmåls-crediliv ännu ej vore alt tillgå, meddela, alt af densamma redan 100,000 Riksdaler till RiksgäldsContoret influtit. Vid sådant förhållande, och då ingen anmärkning emot Utskottens tillstyrkande i denna del blifvit hos de 3:ne öfrige Riks-Stånden förebragdt, anse Utskotten sig äfven höra detsamma vidblifva. Hvad dernäst beträffar den gjorda anmärkningen , att det ej vore nog bestämdt uttryckt i Utlåtandet, huruvida behållningen å 183o års Spanmålscrediliv får under den kommande liden användas, så och då Utlåtandet i bestämda ordalag hänvisar till Kongl. Majlis Nådiga Proposition i denna del, och lika bestämdt tillstyrker Rikets Ständers bifall dertill, anse Utskotten icke någon tvetydighet om tillämpningen häraf förefinnas, hvadan anmärkningen ock torde anses kunna förfalla.