Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom detta ökade läkareantal vid infanteriet skulle ett regemente, eller 2 corpser tillsammans, få 4 läkare och således staben och de trenne fältbataljonerna kunna hvardera förses med åtminstone en legitimerad läkare. Detta är visserligen hälften mindre än hvad för krigsfoten blifvit beräknadt, men härigenom skulle dock den för infanteriets organisation antagna grundsats, att hvarje regemente borde, utom regements-staben, hafva befäl för tre bataljoner, blifva erkänd och tillämpad äfven för läkare, ehuru ofullständigt hvad beträffar deras antal på hvarje bataljon. Likaledes anse sig kommitterade böra föreslå: att en förste bataljonsläkare tillsättes vid den nya sappörbataljonen, och att på ordinarie stat uppföras: öfver fält—läkaretjensten vid Stockholms garnison, som för närvarande, enligt förordnande, innehafves al en bland garnisonens regements-läkare; garnisons-läkaretjensten å landets hufvudfästning, Carlsborg, såsom regemerits-läkaretjenst; samt de vid Carlsten och Waxholm såsom förste bataljonsläkare-tjenster.
R:dr 4,732,926: — » 1856 5,091,923: — » 1857 6,063,409: — under hvilken tid tillverkningsafgiften utgjorde 50 öre för kannan och 1858, det första år, då nuvarande beskattning af 60 öre kannan varit gällande, uppgått, enligt sednaste från Stats-kontoret meddelade uppgifter till 6,766,500: — Enär denna inkomst sålunda varit i oafbrutet stigande och för sistlidet år öfverskridit hvad i Riks-staten blifvit beräknadt, samt under förutsättning, att Kongl. Maj:t kommer att tiil Rikets Ständer göra särskild nådig framställning om bränvinsskattens förhöjande till 75 öre för hvarje kannas tillverkning, kan, äfven under antagande af det önskliga förhållande, att denna i många hänseenden förderfiiga varas produktion härigenom skulle komma att minskas och nedgå till omkring II millioner kannors beskattad tillverkning, inkomsten häraf upptagas till 10,000,000: — 400. — 1,400,000: —- 1,400,000: — 8,000,000: — Summa Extra Ordinarie Inkomster R:mt R:dr 20,800,400: — Transport R:mt R:dr 20,800,400: — Kongl. Maj.ts Nåd.
Jemte upplysning att, i anledning af särskilda vid sednaste riksdag väckta motioner om ett årligt anslag af 1,500 R:dr Banko för inrättande och underhållande af en väl organiserad söndagsoch afton-skola i förening med en lägre teknisk undervisningsanstalt i Eskilstuna, dåvarande Stats-Utskott, uti afgifvet, af Rikets Ständer godkändt, utlåtande, förklarade sig väl inse vigten deraf, att en teknisk läro-anstalt funnes i Eskilstuna, så väl i anseende till ställets betydenhet såsom Rikets förnämsta jernförädlande verk, som med afseende å den bekymmersamma belägenhet, hvaruti dess arbetare-personal till större delen sig befinner, men att, då dels icke utredt vore, huru derstädes en dylik anstalt, hvilken syntes böra organiseras efter andra grunder, än öfriga tekniska skolor, skulle inrättas, dels den äskade summan syntes alltför otillräcklig för att något väsentligt dermed skulle uträttas, Utskottet ansåge lämpligast det vederbörande i frågan vände sig till Kongl. Majit, som, efter föregången utredning och sedan fullständig plan för skolans organisation blifvit uppgjord, icke torde underlåta att till Rikets Ständer aflåta nådig proposition i ämnet, hvadan Utskottet afstyrkte bifall till det väckta förslaget, får nuvarande Stats-Utskott anföra, att, då Rikets Ständer sålunda redan tillförene fästat uppmärksamhet vid detta förslag och, såsom af det den nådiga propositionen bilagda statsråds-protokoll inhemtas, Kongl.
Sker det, och vilja ej parterne annan i hans ställe antaga, eller åsämjas de ej om nytt val, efter thy i § 10 sägs; bafve Rätten makt genom vite tillhålla den uteblifne alt sig infinna; ersätte ock han de kostnader, sorn för Rätten, parterne och de öfriga i Nämnden af uppehållet vållas. § 10. Finnes någon, som kallad varder, af laga förfall hindrad att i NämnBih, till R. St. Fröt. 184S. to Sami. t dfd. 07 53a Expeditions-Ulskottets Förslag till urul. Skrifvelsej N.o 194• den sitta; gifve det Rätten tillkänna. Är han bland dem, som parterne valt, gifve den part, som honom föreslagit, upp 2:ne andre i hans ställe, och uteslute vederparten en af dem; är han af Rätten utsedd, namne Rätten andra, bland hvilka parterne utesluta en hvardera, efter ihy i § 3 sägs. § H. När fulltalig Nämnd tillstädeskommit, skall den inför Rätten denna ed svärja: ”Jag lofvar och svär vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att ”jag utan väld och mannamån, efter milt bästa förstånd och samvete, skall ”den pröfning verkställa, hvartill jag nu kallad blifvit; så sant mig Gud ”hjelpe till lif och själ.” § 12. Nu är ed svuren, som i § 11 sägs; då skall Domhafvande!! eller Rättens Ordförande underrätta Nämnden om det ämne, som i fråga är, och om hvad till Nämndens pröfning hörer; lemne ock till Nämnden de handlingar, parterne ingifvit. Sedan träde Nämnden tillsamman, välje inom sig en Ordförande och öfverlägge, inom lykta dörrar, om det beslut, som fattas skall. § 13. Nämnden uppskatte i penningar, så väl jorden eller lägenheten, efter dess rätta värde för egaren, som ock serskildt den skada, annan än egaren, genom jordens eller lägenhetens afstående lider, allt med afseende på tiden för afttädandet och med uttryckligt tillägg af den förhöjning, hvarmed, enlig § 1, ersättningen utgå bör.
För alla voro dessa arrangemanger önskvärda, utom för kornetten, hvilken vi sedan få lära känna, och Konkordia, hvars bittra svartsjuka gnagde hullet från hennes former, rosorna från hennes kinder och uppfyllde hennes förut rättsinniga hjerta med galla. Sjelfva hennes hufvud förvirrades af det häftiga lidande, som den obesvarade lågan väckte, så att alla de klara och goda tankar, hon haft, blefvo dels färgade af elakhetens svärta och dels förtärda af vredens brand. Huru högt hade hon ej förut älskat Juanna, som hon erkänt för ett mycket öfverlägset väsende, icke blott i det inre, utan äfven till det yttre! Sjelf var Konkordia – nu 26 år gammal – utan skönhet, men med ett ansigte, som dock alltid frapperade såväl för de något starkt utpräglade dragen, de halft beslöjade ljusgrå ögonen, ur hvilka gnistor af ett klart förstånd utstrålade, som ock för den något sposkt framstående munnen med dess högröda läppar, icke döljande hennes förnämsta prydnad, en rad blåhvita och jemna perlor. Dessa fördelar underkände hon icke, men hon fann dem sjelf ringa bredvid Juannas bländande fägring, och deraf kom hat och harm och mycket annat ondt i hennes vänskap; men, såsom nämdt är, hon förde en så sträng tuktan öfver sina yttre handlingar att blott en enda person – men tyvärr var det den, för hvilken hon velat vara snö-renast – bemärkte hennes dubbelhet och höll den för ännu sämre än den var. Hon visste det, och denna visshet retade henne ännu mer. Konkordia var icke utan friare: den nye länsmannen, som två gånger fått afslag, och nu pastorsadjunkten i Tossene, en ödmjuk Christi apostel, hvars blygsamma önskningar stannade vid komministraturen i Berffendalen med Konkordia till husmor, ett dussin hvita får på den gröna ängen, några kor i ladugården och en skara ankor i dammen vid gården. Magister Sune Konradsson hade dock ännu icke friat. Han ville först blifva utnämd till den lediga komministraturen, och derom hade han någorlunda godt hopp.
Gronhjelms mening, att man hvarken kan eller bör försöka att genom det nya förslaget sönderbryta de olika gamla räknesätten och rådande vanorna, utan tvertom söka framskjuta ett system som är så beskaffad!, att alla dessa gamla bruk och vanor kunna öfvergå på detsamma, utan svårighet och rubbning; och det är just delta företräde som den föreslagna enheten af 24 sk. i så hög grad äger. Den är antingen jemn multipel af, eller står uti ett särdeles enkelt förhållande lill alla de nu gällande räknesätten; vare sig r:dr b:co eller r:dr r:gds, vare sig daler silfvermynl eller daler kopparmynt, mark eller plåt, alla kunna de med största lätthet re duceras lill den nya enheten och det system som derpå bygges, hvarföre jag också tror -att det allestädes skulle lätteligen vinna insteg. Annu en 3:dje omständighet finnes, som icke är af ringa vigt, och som äfven synes mig bestämdt anvisa på detta värde såsom mynt-enhet. Denna omständighet är, att en mark v. v. myntsilfver, innehåller jemt 100 sådana enheter eller kronor, och detta myntsystem skulle således stå i ett nära och naturligt sammanhang med det nya viglsystemet. Afven häraf, likasom af det förut anförda, finnér jag fullt skäl att förblifva vid mitt förra yrkande: att R. o. Ad. måtte vidhålla sitt vid förra riksdagen fattade beslut, och i sådan syftning återremittera betänk. Frih. Stjernstedt, Aug. Willi.: Då jag i mitt förra anförande förordade, alt R. St. måtte för närvar, endast uttrycka den önskan, alt K. M. måtte vidtaga de förberedande åtgärder, som kunna anses vara behöfliga för decimalsystemets införande för mynt likasom för mått, mål och vigt; så var det af den öfvertygelse att, om ej decimalräkningen på en gång införes i mynt, mått, mål och vigt, så skola många af de fördelar gå förlorade, hvilka man eljest deraf kunnat vänta.
Om det, såsom jag tror, ej kan bestridas, att denna teckning af verkliga förhållandet är lika sann, som den är dyster, så torde det ock få medgifvas, att lagskipningens närvarande tillstånd är ingenting mindre än tillfredställande; men om så är, torde det ock böra erkännas, att det nu vöre hög tid för Rikets Ständers Justitie-ombudsman att med allvar fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på detta utomordentligt maglpåliggande ämne och på angelägenheten af att vidtaga de åtgärder, som erfordras för att göra lagstiftarens ord till sanning, så att enhet och samverkan må blifva rådande i lagskipningen, samt ali dom må komma att grundas på klaf lag och allmän säkerhet sålunda beredas för medborgares rättigheter. Men om det är sannt, att lagskipningens tillstånd till största delen är beroende af egenskaperna hos dem, som i högsta instantien äro lagens tolkar, så framställer sig härvid först den frågan, hvilka de egenskaper äro, som hos dem böra finnas. Den större insigten och erfarenheten, som härvid i allmänhet anses böra intaga första rummet, sättas deremot af mig i det sista. De egen skaper, som hos högsta domaremaktens medlemmar böra finnas förenade, äro nemligen efter min åsigt, i första rummet redlighet, i det andra ett klart omdöme, i det tredje en sjelfständig kraft i viljan, samt i det fjerde en större insigt och erfarenhet. Lag-Utskottets Utlåtande N:o 4. 9 Oin Domaren eger de 3:ne förslå af dessa egenskaper, skall han uppfylla sin bestämmelse äfven om den fjerde till någon del saknas, ty hvad deruti brister kan af tiden snart ersättas. I ju högre grad han besitter den sistnämnda, det vill säga insigt och erfarenhet, dess värre är det deremot så vida redligheten ej dermed står i samband. Men äfven i förening ensamt med insigt och erfarenhet skall redligheten hos Domaren blott frambringa det, ur moralisk synpunkt visserligen ganska vackra, resultat, att, på sätt Justitie-ombudsmannen sig uttrycker: ”Välmeningen,” den skuldfria afsigten framlyser i allt.” Någon allmän säkerhet för medborgares rättigheter kan deremot icke beredas så vida icke derjemte hos Domaren finnes ett klart omdöme och en sjelfständig kraft i viljan.
Jag vill endast erinra derom, att det icke allenast är möjligt, utan äfven sannolikt, att under en så lång tid som 3^ år icke alltid Europeiska Statscrediten skall gå framåt, utan att förhållanderne stundom måste blifva, att Statspapper falla, då nemligen krig, stora Statslån eller andra på deras värde inverkande orsaker inträffa. Man kan bedöma ombytligheten t. ex. deraf, att Statspapper af godkänd credit, som år r82\ hade stigit 30 å 25 procent, efter 1825 års handelskrisis, föllo i5 å 20 procent och deröfver. ao6 Den 3 Mars e. m. Herr von Hartmansdorff bar yttrat, att de beräknade 3ooo R:dr silfver icke skulle räcka till de stora förvaltnings-kostnaderne. Jag kan i detta afseende icke dela bans tanka. Han har förmodat, att förvaltningen icke skulle bära sig i anseende till den stora utminuteringen af Obligationer. Jag åter tror, att sedan den första utminuteringen är förbi, behöfves endast en bokföring i partie och noggrann tillsyn i afseende på betalning och bevakning af de redan befintliga fordringarne, ty nya lån få ej utgifvas. Jag hade förmodat, att Herr von Hartmansdorff, som afgifvit så vidlyftiga reservationer, skulle hafva uppgjort egna mot-calculer, om han ansett Utskottets innehålla några missräkningar. Grefve af Ugglas > Gustaf: Då Rikets Ständer beslutat, att ett lån skall upptagas; anser jag det vara en gifven följd, att hvar och en bör söka tillstyrka ej allenast de aldra förmonligaste vilkor, utan äfven sådana, att lånet må kunna erhållas; men 4 procents ränta och al-pari Capital är icke rimligt för Sverige, som är så aflägset från den allmänna verldsmarknaden, och något lån kan säkerligen på dessa vilkor icke erhållas. Man bar nu också frångått detta förslag, och yrkat g5 procent såsom ett minimum.
Ater remitterades, i anledning af deremot gjorda arimärkiiingar, LaglUtskot tets Betänkande af den 29 sistledue April, sorn den 8 Maj blifvit lagdt på bordet, angående Origininal-SkuldjBgdlars uppvisande vid skeende Lagsökningar ffi' m, IJt supra, Ex Protocolio Carl Magn. Robsahm. S. D, jBen i % Maj. 33* S. D. t öredrogs åter och bifölls Allmänna Besvärs» och Oeconomie-Utskottets den 3 Maj afgifna och. den 16 pä bordet lagda Mern 01 i al örn afskaffande af den hittills nyttjade titulatur i alijuanna Skrifter och Handlingar. XJt supra. Ex Pi otocoIlo Carl Magn. Robsahm, S. T). Vid förnyad föredragning af Stats-Utskot, tets den 6 Maj meddelta och den 8 på bordet lagda utlåtande i anledning af Motion om en Comité ,till allmän reglering af Statens Embeten och Tjenster; blef etet samma, med deremot gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitterad t. Uf supra. x Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm, S, D. Bifölls Stats-Utskottets den i? Maj afgifna, den 16 på bordet lagda, och ni* åter föredragna Betänkande, i anledning af Handelshuset här i Stockholm J. C. Muller 8C Comp:s ansökning om till godo njutande af liqvid för 7 st. Obligation per uti Svenska Rikslånen i Brabant. Ut supra, Ex Protocollp Carl Magn, Robsah.rrt» fl, D. Å nyo föredrogs Lag Utskottets Memorial af den 2 Maj, som den 16 lades på bordets angående Motion om förändrad princip till Straff* Ltrg Den 2J Maj, Dag för kroppsskadors tillfogande, hvilket Me.’ inorjal bifölls. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. Lag-Utskottets den 2
Skrifvelse, IV. o tQj. 539 ofii inrikes tullförpassning oell bevakning, af den 15 Maj 1843; och hvad först angår Högstberörde Nådiga Förordning, hafva Rikets Ständer, i afseende å den deri bestämda visitations-rätlen, ansett att, till vinnande af fullständigare controller emot öfverträdelse!1 af bestämmelserna uti tulltaxan, ej allenast rättigheten för vederbörande tjenstemän och betjente att anställa undersökning elter olofligen infördt gods må kunna utvidgas, utan äfven, i händelse vid anställd sådan undersökning, olofligen infördt gods icke anträffas, nedsättning i derför nu gällande ansvarsbestämmelser ega rum, utan alt det skydd, den enskilde medborgaren eger att af det allmänna påräkna, derigenom blifva i någon nion åsidosatt; i öfverensstämmelse med hvilka åsigter Rikets Ständer få bos E. K. M. i underdånighet anhålla om följande förändringar i omförmälda Nådiga Förordning: § 34. Undersökning efter olofligen infördt gods må å alla de ställen och lägenheter, sorn uti 32 och 33 §§ uppräknas, kunna anställas af Kronofogde, Tullkammare-föreståndare, Kustchef, Tullfiscal och Fabriks-ombudman, samt å de ställen, som uti 1, 2 och 3 momenten i 32 § omförmälas, jemväl af länsman och landseller stadsfiscal, hvar inom sitt tjenstgörings-district, och i öfrigt så väl inom som utom detsamma af sådana personer, som för serskilda tillfällen af General-Tullstyrelsen dertill förordnas. Dylik undersökning må ock af Tullkam mare-förnståndare, Kustchef och Tull (isca I anställas utom districtet å de i 32 § samt sednare momentet af 33 § uppräknade ställen. Behörighet till undersöknings verkställande skall, då sådant äskas, styrkas medelst uppvisande af tjenste-fulimagt, förordnande eller tjenslelecken. När behörig person —> må uppehållas. § 38.
Propos:r till R. St:r; l:o Ang:de berättigande för Öfversten m. m. A. E. von Sydow, att vid afskedstagande erhålla pension å Allm. Om bestämmande af viss tid, hvarutöfver, vid de nya jordeböckernes granskning, undersökning uti och jemförelse med äldre jordeböcker icke må ega rum; 3:o Ang:de godtgörelse till indelningshafvare för sådane grundräntor, som i följd af qvarnars nedläggande afskrifvas;' 4:o Ang:de åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår; samt 5:0 Ang:de förhöjning af den pension å Allm. IndragmsStaten , som vid erhållet Nåd. afsked blifvit K. Räntmästaren af Wåhlberg tillerkänd. Äfvenledes föredrogos och begärdes på bordet följande K. M:s denna dag ankomne Nåd. Skrifvelser till R. Ang:de resultaten af den nya lagstiftningen i afseende å bran vinstillverkningen; 2:o Ang:de begärdt ytterligare Statsbidrag till fullbordande af bIussoch kapalanläggningarne vid Deijefors och Forshaga i Wermlands län; samt 3:o Ang:de begärdt ytterligare låneunderstöd för fullbordande af jernvägsanläggningen mellan sjöarne Wessman och Barken i Stora Kopparbergs län. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Mern., nemi. från B a n k o TJ t s k o 11 e t: JK 4, öfver väckt motion, ang:de uphäfvande tills vidare af stadgandet om vexlars diskontering mot 4 procents ränta; Lagutskottet: JK 1, ang:de arfvoden för Utsk:s Kanslipersonal. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. V4 4 e. m. In fidem protocolli. Albert Munck Den 15 November f. m. 181 Lördagen den 15 November 1856. Plenum kl. 10 f. m. Just. 4 prot.utdr. för d. 12 samt pleni-prot:n för d. 5 och 8 dennes. Gr.
Gratification åt Krono-betjeningen på Gränsen af Elfsbo)gs och Bohus Län, III. 542- Stats - Register. Stats-Utskottets Betänkande, angående inköp af Posthus och Boställen för Postmästarne, lil. 544. ang. en Minnesvård på Statens bekostnad if ver frami. Hof Intendenten Sergel, III. 546. ang. utfordringen vid Kongl. Maj:ts Hofstall, samt upplåtande af Kongsgårdarna Ultuna och Ryda till Hatas Kongl. Höghet Kronprinsens disposition, lil. 54b ang. medel till befordrande af större sundhet i Städerna, lil. ang. förlag af Allmänna medel till tryckning af Samlingar i Svenska Historien, III. 556. — ang, tryckningen af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om förändring af nu antagna bestraffningssätt m. m., jemte ett Lag-Comi* téens betänkande, lif. 579. äng. ersättning till förra Mantalsskrifvaren Åkerström m. m., III. ang anslag af allmänna medel till understöd för Carlskrona Stads Fattigvårdsoch Arbetshus-inrättning, lil. 567. ang. ersättning af Löningsmedel, åt vissa Tjenstemän i Norrbottens Län , lil. 574. ang. anslag af medel för Läns-Lazaretterna, lil084- — __ äng i:sta, 2:dra, 6:te och 8:de Hufvud-tit larne i Riks-Staten, lil. 607. — ang. Stats-Verkets tillstånd och behof, under Riks-Statens första Hufvudtitel, lil. éog. — ang Riks Statens andra Hufvudtitel, 111.632. ang. Riks-Statens sjette Hufvudtitel, III. 657. ang Riks-Statens åttonde Hufvudtitel, lil. 638. Utlåtande , äng. Arfvoden och Tractamenten för respective Riks-Stindens samt Utskottens Secreterare , Canzlister och Vaktbetjening, lil. 671. _ Betänkande, ang. Stockholms
Slutligen hemställde Herr Departements-chefen i underdånighet, att Kongl. Maj:t behagade låta under denna dag utfärda de föreslagna författningarne, nemligen: l:o Kongl. Förordning angående krouoparkers bildande i Stora Kopparbergs län och de Norrländska länen samt om vissa iakttagelser vid storskiften och afvittringar O o i nämnda län; 2:o Kongl. Kungörelse angående förbud tillsvidare mot nvbyggesanläggningar; och 3:o Kongl. Förordning angående utsyning och försäljning af skogsaister från Kronans skogar i Stora Kopparbergs län och de Norrländska länen; sådana desamma finnas detta protokoll bilagda. Hvad föredragande Herr Departements-chefen sålunda föreslagit och hemställt och deruti Stats-Rådets öfrige ledamöter instämde, täcktes Hans Maj:t Konungen i nåder gilla och bifalla; hvarjemte ock, sedan Herr Departements-chefen till justering uppläst förslag till den nådiga Proposition i ämnet, som jemlikt Kongl. Maj:t,s nådiga beslut borde till Rikets Ständer aflåtas, Kongl. Maj:t behagade, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde, att i enlighet dermed nådig Proposition skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo Mildhog Lundgren. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1866. Kongl. Maj:ts Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Jan. 18156, kl. 12 rnidd. Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, om anslag för år 1866 till biträde vid handläggning af de i Ecklesiastik-deparlementet förekommande ärenden rörande lönereglering för presterskapet i riket; Gifven Stockholms Slott den 21 December 1865.
Domkapitlet, att afgifva underdånigt utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers vid Strengnäs Konsistorii räkenskaper för år 1859 gjorda anmärkning, att desamma icke, på sätt nådiga cirkulärbrefvet den 17 September 1856 påbjuder, voro försedde med register; och får, till underdånig åtlydnad häraf, Domkapitlet underdånigst anföra, att som Eders Kongl. Majit uti berörda nådiga cirkulärbref funnit godt förordna, »att, då rä»kenskapen omfattar många olika redovisningar, register bör densamma åtfölja», men detta icke kunde sägas vara fallet med ifrågavarande räkenskaper, som endast utgjordes af Domkapitlets samt stiftets fem elementarläroverks, hvilka sistnämnda, såsom upp - rättade efter samma formulär, befunnos lika, Domkapitlet af sådan anledning för sin del icke hade ansett något register behöfligt. Med djupaste undersåtliga vördnad, trohet och nit framhärda, Stormäktigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts JOH. GEZELIUS. C. F. LINDMAN. underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, TH. ANNERSTEDT. H. AMINSON. Strengnäs Domkapitel den 4 December 1861. E. O. Lundblad. Westerås stifts Konsistorii underdåniga utlåtande öfver den vid Sala elementarläroverks räkenskap för år 1859 af Rikets Ständers Revisorer gjorda anmärkning. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Jemte det Konsistorium härmed får till Eders Kongl.
6 Stats-Utskotttes Memorial N:o 217. Förslag en Reglemente för lii kets Ständers Miiksyätds-kontor. (An (jaen de Ii i list/ ä läs-kontoret åläg de utbetalningar.) (Fortsättning.) H) Anslagen till folkundervisningen, riksdag skostnader samt aflöning ar för Rikets Ständers Justitie Ombudsman. § 180. Hvad som hittills icke frän Riksgälds-kontoret utbekommit» utaf de till folkundervisningens befrämjande, under sednast förflutna riksdag, för åren 1858,1859 och L860 anslagna medel, eller halfva beloppet af den enligt Bevillnings-förordningens l:sta artikel utgående personliga sky dds-afgift, bör fortfarande intill nästkommande eller 1861 års utgång i mån af behof, till Kongl. Majtts nådiga disposition lör dermed angifna ändamål af Riksgälds-kontoret tillhandahållas och i stadgad ordning, efter vederbörliga reqvisitioner, utbetalas. De för ifrågavarande ändamål af Rikets sednast församlade Ständer sålunda beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret med tillsammans 250,000 R:dr årligen anvisade, men derstädes ännu icke lyftade anslags-summor utgjorde vid nästlidnc September månads utgång följande belopp, nemligen: l:o.