Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt Skogskomiténs betänkande skall skog finnas äfven å åtskilliga i länet befintliga kyrkors, läroverks och fromma stiftelsers hemman. #) Uppgiften afser endast de boställsskogar, hvilka blifvit indelade, eller från hvilka under femårsperioden försäljning af skogsalster med vederbörligt tillstånd ägt rum. I denna areal har äfven inräknats den till Strömsholms stuteri och kungsgård hörande skogen, jemte den till stuteriet anslagne Libergs allmänning, äfvensom Johannisbergs kungsladugårds skog. Ofver arealen af skogar, tillhörande kyrkor, läroverk eller fromma stiftelser, har Länsstyrelsen icke kunnat lemna någon upplysning. 6) Blott en del boställens skogsareal är här upptagen. De öfrige boställenas är icke känd. I uppgiften ingår äfven arealeu af en donationsjord till Umeå. Öfver arealen af boställens m. m. skogar i Södermanlands, Jönköpings, Christianstads, Göteborgs och Bohus, Elfsborgs och Norrbottens län saknas uppgifter i de särskilda länsberättelserna. C) liäradsallmänuiiigar, i: Stockholms län Upsala d:o Södermanlands d:o Östergötlands d:o Jönköpings d:o Calmar d:o .' Elfsborgs d:o ,) Skaraborgs d:o Örebro d:o Westmanlands d:o Anmärkning. l) Allmänningen Kuleskog med Risveden är inräknad under rubriken A). I de öfriga 14 länen finnas icke häradsallraänningar. D) Sockeuallmänniiigar *)> i: Gotlands län omkring Örebro d:o Anmärkning. l) Se i öfrigt detta Sammandrags text, sid. 33. E) Ekeplauteringar, i: Östergötlands län (förutom planteringen på Omberg) Jönköpings d:o (Wisingsö) Dylika planteringar finnas äfven i Blekinge och Westmanlands län. F) Mullbärsplanteringar, i: Östergötlands län (Omberg) Jönköpings d:o (Wisingsö) Calmar d:o (Öland) Planteringar af ifrågavarande beskaffenhet finnas äfven på Gotland, och försök dertill äro gjorda i Upsala län. G)
Den förändring jag föreslog af ordet "m å’’ i stället för ”böra” hade således ingen gemenskap med min öfvertygelse om principen; men emedan intet bestämdt anslag härtill linnes, så bör här endast gifvas en uppmaning till skolstyrelserna och församlingarna alt ombesörja belöningar, och så har i de folkskolor jag känner och hvilka inskränka sig till 6, men hvarom jag under 10 år samlat erfarenhet, öfverallt belöningar blifvit använda, och intet ondt deraf uppkommit. Jag får således vidhålla den princip, som TJtsktn här framställt. Den ij Februari f. m. Hr Gripenstedt: Hr von Hartmansdorff iian citerat Carlberg såsom exempel på ett undervisningsverk, der den lätta principen vore använd, bestående i en lii flyttning eller befordran. Jag vill dock fästa den välde talarens uppmärksamhet derpå, alt äfven vid detta läroverk finnas belöningar medelst s. k. jettoner. Jag liar genomgått denna kurs och vet visserligen alt den fria flyttningen har stora fördelar; men jag vet också, att då jag ett år ensam lick 3 sådana belöningsjettoner, så var denna utmärkelse eli kraftigt motiv, att icke allenast nätt och jemnt genomgå de fastställda profven, utan äfven göra det med beröm. Jag tror således att de hafva verkat godt der på stället, samt att de äfven skola göra det annorstädes, och vidhåller följaktligen mitt yrkande att belöningar må äga rum. Frih. Boye: Den grundsats att det rälta ensamt bör följas, för alt det är det rätta, ur vacker och sublim, men alt begära det af ynglingar och barn, det är alt begära för mycket. Med den erfarenhet, som något hvar liar af de högre bildade classernas uppfostringssätt, tror jag att man kan antaga, att det späda bondbai net blir mera nitiskt, när det har belöning alt vänta än när det skall afse blott en abstract ide'e. Jag understödjer Hr von Hobenlrausens och Hr Gripenstedt lanke samt begär propos. i r ik I ningen deraf. Hr Lagergren:
Reserv-fondens disponibla andel har sedermera stigit och uppgick den 14 nästlidne September till Runt R:dr 4,309,537: 07. § 76. Vid 1860 års slut innehade Banken följande obligationer, Sanket» uunemligen: 3‘ing * Riksgälds-Kontorets, för lån till 1808 och 1809 årens krigskostnader å 4 proc. å R:mt R:dr 3,168,000: - Riksgälds-Kontorets, för första tredjedelen] af Bankens andel i 1860 års Jernvägs-*" lån å 4£ proc. å „ „ 1,336,805: 33. Arméens Ackords-amorterings-fonds å 4 proc. „ „ 2,016,600: - Skånska Hypotheks-Föreningens ä 4* proc R:dr 217,500: - k 5 Proc * 405,000: - ^ w 622,500: - Transport Runt R:dr 7,143,905: 33. Revisorernes Berätt. ang. Bankoverket. Skånska Hypotheks-Föreningens a 4 proc., ställda i utländskt mynt, å 10,900 Mark Hamburger Banko, inköpta för ... „ „ 14,533:
RiddarhusD. rcctionen borde uppdragas, att först göra försök om icke, någon enskild Förläggare skul - Den 16 October. 491 le för egen räkning wilja ätaga sig de ätcrstäende Protocollcrnes tryckning, men om detta försök, som jag fruktar, misslyckas, torde Rtddarhus-Cassan böra widkännas denna utgift, och till minffuing af tryckningskostnaderne antalet af exemplaren nedsattas till 500; jag känner att Riddarhus-Cassan till följe af de wid sista Riksdag gjorde anordningar, hwilka framför alla andra böra utgå, är mycket medtagen, och förestär derföre wördsammast att RiddarHus-Directioncn mä, om sä erfordras, upptaga ett län titt betäckande af kostnaden för Protocollernes tryckning, bwilket län sedermera r^ä ersättas dels genom winsten pä försäljningen, och dels genom till Riddarhus-Cassan inflytande och ännu ej anordnade medel. Den brist som icke desto mindre kan uppstä, eller den ersättning Riddarhus-Cassan tillkommer, bör afRidderffapet och Adeln garanteras och om utwägarne till denna garantis uppfyllande wid nästa Riksdag beslutas. Herr Grefwen och Ordföranden gjorde proposition till bifall ä Friherre -ck VVmter8teärs yttrande och förslag, hwilken proposition med Ja beswarades. Föredrogs ä nyo Staisoch Banco-Utskottens förledne gärdag pä bordet lagda Memorial, rörande förhöjda arfwodcn för Fullmägtige i Banquen och Riksgälds-Contviret.
Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph; Jag anhåller att R. o. Ad. ville godkänna hvad Utsk. yttrat uti den föredragna afdelningen. Jag tror, att det tillägg, som Hr von Hartmansdorff föreslagit, skulle helt och hållet upphäfva det beslut, som R. St. redan fattat uti förevar, fall öfver betänk. Hr von Hartmansdorff: Betänk. N:o 21 angår blott ett stadgande rörtde landtmannaproducter. Det är detta beslut, som finnes här, på sid. 6 i betänk. N:o 4h Utsk. Den 5 April c. ra. intaget. Derföre liar jag börjat milt förslag med ordet i öfrigt, så alt ingen tvetydighet i delta afseende må uppkomma. Kr Munck af Rosenschöld: Den omständighet, hvarpå Hr von Hartmansdorff nu gjort mig uppmärksam, har undfallit mig; om förhållandet är sådant, så har jag intet att invända emot hans förslag. Uppå derefter framställda propostr lät R. o. Ad. bero vid Ulsk:s yttranden ang:de besluten så väl om fix lull å spanmål som om tullen å landtmannaprodueter i allmänhet vid tractaters uppgörande. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att i afseende på Utsk:s framställning af PresteStts beslut, att till K. M. öfverlåta rättigheten alt nedsätta de af R. St. åsätta tullbelopp, bade Hr von Hartmansdorff föreslagit ett tillägg att åtfölja R. o. Ad:s beslut angtde landtmannaproducter, så lydande: ”I öfrigt och på det att K. M. mätte kunna, i afseende på utländska makter, bereda en för Svenska handeln förmånlig reciprocitet, ansåg R. o. Ad. R. St. böra hos K. M. i tind. anhålla, det K. M. täcktes vidtaga alla de mått och steg, som i afseende härpå med landets bästa äro förenliga, samt för befrämjande deraf minska eller nedsätta den i tulltaxan utsatta tull;” hemställande Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla delta förslag. Ropades ja.
Disconters utredning, borde Banken tillkomma, hafva Fullmäktige den 7 påföljde Mars, efter Fiscals-Ernbetets hörande, i betraktande deraf så viii, att -|-delar af alla f. d. Discont-Verkets återstående fordringar, sorn möjligen kunde indrifvas, skulle, enligt stadgade vilkor för utredningen af nämnde f. d. Discont-Verk, tillfalla Utredningsmännen, såsom ersättning för deras besvär, som ock att Banken, jemlikt Rikets Ständers ofvanåberopade Beslut och 1 3:de punkten af Kongl. Kungörelsen d. 18 Juli 1818, icke egde att af dess å Proclamadagen för fordringars be - Berättelse aj Banco-Fullmägtige. 47 vakande lios Götheborgs f. d. Discont-Bolag anmälde läntefordran ii,66(i R;dr 32 sk., lyfta del ringaste förr än 6 procents ränta, beräknad till utredningstidens slut, kunnat åt Aclie-egarne utdelas, samt alt således, ebvad utredningen af berörde f. d. Discontverk fortgick etter förut gällande grunder eller, efter det framställda förslaget, på en gång afslulades, medelst försäljning å öppen Auction af alla Verkets återstående fordringar, lika litet utsigt för Banken gåfves att erhålla någon utdelning för omförmälde läntefordran, meddelat Utredningsmannen af f. d. Discont-verket, alt något hinder å Bankens sida icke molte för den ifrågaställde försäljningen å offentlig Auction af Discont-Verkets oguldne fordringar; hvarefter samma försäljning äfven lärer af Bolaget hafva blitviL beslutad ocb försiggått.
Allmänna Besvärsoch Otconomie - Utskottett l:o Herr Hammarhjelms, Carl Fredrik, Memorial, i anledning af Grefve Barks, Fils, den 19 sisth December e. m» till Utskottet remitterade Motion, an» gående inrättandet af en Landtbruks» Schola. j;o Herr Estenbergs, Fehr, anförande, i anledning af Herr af Grubbens, Nils, Bih. till R. St. Fröt, litt — 1S»9, g-ät Samt', Utdra Häftet & jS 4’ Vrot. Vt är. ti. 15 Jan. Wilh*lm, <1 en 19 sislidne Decembe* f. in. tili Utskottet remitterade Motion, angående skyldighet för Hus. bördsr att förse sina arbetare med husrum, mat och nödige arbetskläder, in. m. Från Välloflige Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs å nyo Allmänna Be. svärsoch Oeconomie - Utskottets Betänkande, N:o 4, rörande yrkad inskränkning af dagar för marknaders hållande;, och att Auctioner ej ina förrättas å dagar, som omedelbart föregå eller efterfölja en Prediko-dag, men blef, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, aterremirteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie.Utskottets bordlagda Utlåtande, N:o 7, i anledning af väckt fråga om rättighet för Nämndemän till skjuts och tractamente för alla förrättningar i tjernsten, blef sam/na Utlåtande bifallet. S, D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottets Betänkande, N'.o 6, rörande föreslagna åtgärder till skogs besparande, dels genom trädens qvistning vid allmänna vägar, dels genom greuars ellet qvistars begagnande vid nppstak» Fröt. Vtdns d. if Ian., zsif. 4$ ning af vintervägar, blef samina Betänkande, med dervid gjorda anmärkningar, till ofvannämnde Utskott återremitterndt. S. D.
Bankbolag med sede/ulgifningsräft hafva Rikets Ständer ålagt, utom bevillning efter 2:dra Art., en afgift af 2 R:dr för hvarje Tusen Riksdaler af det högsta belopp af Bankens sedlar, som på en gång under näsllöregående året varit ullemnade i rörelsen. Den af utländske handlande och handelsexpeditör hittills utgående bevillning hafva Rikets Ständer funnit skäligt till beloppet fördubbla samt i afseende å algiltens behöriga erläggande stadgat förändrade kontroller, på sätt § 16 gifver vid banden. Rikets Ständer, som ansett att Svensk undersåte, som gifver konsert eller annan föreställning bör, liksom hvarje annan yrkesidkare, i sin mantalsskrifningsort erlägga bevillning endast i förhållande till sin behållna årsinkomst, hafva derföre uti § 17 endast lör utländningar bibehållit den särskilda bevillning, sorn i nu gällande Bevillningsförordning lör dylika föreställningar finnes stadgad samt dessutom föreskrifvit förändrade kontroller för afgiftens behöriga utgörande. Jemte det Rikets Stander beslutat att testamenten och fuleikommissbref skola från all stämpelafgift befrias och de derom uti nu gällande Slämpelpapperslörordning 38 Exp editionsUt sko t tels Förslag till anderd.
Aldrig hörde jag dock hvad vidskepelsen påstod sig höra, att det om nätterna hårdt suckade och slog i väggarne till det rum, der kaptenen och hans hustru bott. Under månsken i vackra sommaraftnar syntes mig Kristers bild, gungande på vattnet, så mildt helsa och nicka åt mig. Min mor beslöt nu att taga en riktig lärarinna i huset. Af hvad orsak jag då ännu icke fick begagna den vanliga småbarnsskolan för flickor vet jag ej. Men under mellantiden af de båda damernas uppträdande blef jag beordrad upp på gossarnes skola i huset; och sittande på bänken bredvid dem, emottog jag af herr Hernholm, informatorn, de första grunderna i grammatikan och skrifkonsten, hvarvid mina fingrar visade allt annat än en villig förespegling om huru flitigt de i framtiden skulle sysselsätta sig med pennan. Detta tog emellertid i det närmaste slut med mamsell A–s ankomst ... Af särskilt orsak utsätter jag ej hennes namn. Det var en märkvärdig otur att mina lärarinnor vanligen hade ett blossande humör, ehuru den närvarande, med betydligt bättre uppfostran än mamsell Nanny, icke blott visade sig mild – hvad dock hennes ögon och näsa bestämdt motsade – utan verkligen förmådde hejda sitt sinne i den starkaste jäsningen. Man skall dock af ett exempel, som jag för sällsynthetens skull anför, finna att detta fruntimmer hade sin egen metod att godtgöra sig för det tvång, som hennes förstånd ålade henne. Om hennes befattning hos mig nämner jag ingenting. Jag fick lära så mycket som jag kunde inhemta på ett halft år. Efter denna tids förlopp gifte hon sig med förste bokhållaren, hvilken då öppnade egen handel; och det var i egenskap af en klok och deltagande hustru som hon visade att man på samma gång kan lätta sitt sinne och ändå icke behöfva befara att detta lättande skall medföra några svårare följder. Saken var den, att som hennes man egde en öfvervägande håg för smugelaffärer, insåg han icke något skäl att beröfva sig den inkomst, som han deraf kunde ha. Han smuglade alltså, smuglade med talang och framgång. Men hvem känner ej ordspråket om krukan och brunnen.
Depositionsränta 5 proc. (S. T. A. lämnas undervisning af skickliga lärarinnor till äldre och barn i alla slags Slätoch Konstsömnader, Märkning, Filetguipure, Knyppling, Macramé, Träsnideri, Glödritning, Läderplastik, Glasetsning, Spånoch Baslarbeten m. m. Fritt val af arbete och tid. Tillträde när som helst. Billiga priser. Prospekt på begäran. Broderier, Märkning, Uppritningar och Monteringar utföras på beställning. Slakteriaktiebolaget DAGLIGEN TILLTAGER Norrmalms, STOCKHOLM, Koncentrerade Bouillon FÖRBRUKNINGEN rekommenderas såsom den bästa och billigaste i handeln förekommande bouillonssort. Skydd åt efterlefvande! ALLT D; r M E R A AF F P. HatensALLMÄNNA • &gt; — PENSIONSFÖRSÄKRINGSBOLAGET medel m o t Hår sjukdomar, Hudsjukdomar, Yttre skador, Snufva, H o s t a m.m. tillförsäkrar på fördelaktiga villkor P E N S I O N E R åt änkor och barn eller andra efterlefvande meddelar dessutom lifränte-, kapitaloch testaments-försäkringar i olika kombinationer. O B S. Äfven genast börjande lifräntor. All Stf säkrade Uer bolagets antingen vinst i form nedsatta tillfaller af höjda de förpensioner för-säkring ' sajgifter. Hufvudkontor: och och mest Västra Sveriges anlitade Dahlbergsgatan handelsläroverk, 2, D hörnet af ^ Parkgatan. Vid läroanstalten emottagas såväl kvinnliga som manliga elever af hvarje samhällsställning och utan afseende på ålder eller förkunskaper. Grundlig cch fullständig undervisning i dubbla italienska bokhålleriet, räkning, skönskrifning, rundskrift, stenograf), svenska, tyska, engelska och franska språken. Ämnena äro valfria. Skolan är äfven behjälplig, att så vidt möjligt är, anskaffa platser åt sina elever. Vårterminen börjar den 24 januari 1900. Bref besvaras per omgående och prospekt kostnadsfritt på begäran. Göteborg i oktober 1899. KARL O. LINDEBERG, (S.T.A.08791) skolans föreståndare.
Det förundrar mig, att en man, som är känd för upplysning och sjelf står i spetsen för våra uppfostringsanstalter, skall drifva den sats, att endast de, som tillhöra en viss religion, böra få dela fördelarna af våra undervisningsverk. Den värde talaren har sagt, att det är olämpligt, att judebarnen skulle få deltaga i åhörandet af religionsföreläsningarna i skolorna. Jag kan icke inse några skäl härtill. Mig synes ett sådant sätt just vara det allralämpligaste för att förmå judebarnen att an taga den religion, vi anse för den bästa. Jag föreställer mig nemi., att en sådan öfvergång till vår lära, sorn grundade sig på en genom jemnförelser vunnen öfvertygelse om dess företräde skulle vara den skönaste frukt af det tillstånd, man lemnat judebarnen att deltaga i allmänna skolornas religionsundervisning. Jag kan icke heller inse, hvarföre icke judebarnen jemväl skulle kunna utan förargelse öfvervara böneoch sångstunderna. Jag förmodar, att våra skollärare äro nog upplysta för att ej behandla judebarnen med någon motvilja, och att de således icke heller skulle ålägga dem att läsa böner, som icke öfverensstämde med den religion, barnet bekände. Jag kan således icke finna något skäl att förneka medlemmarna af här bosatta judefamiljer rättighet att begagna hvilket af våra undervisningsverk som helst. Hvad beträffar föräldrabiträdet för utvecklingen af barnets själsodling, erkänner jag visserligen, *tt detta är vigtigt, i samma mån skolan är talrik; men må T) c n 10 Maj f. m. man då lemna åt föräldrarna att bestämma, i hvad mån detta behof kan motsvaras eller icke, och ej tillerkänna Statsmagterna någon rättighet att afgöra sådant. Finna de judiska föräldrarna, att det befarade missförhållandet icke är för deras barn menligt, så må de icke förhindras att låta dessa begagna våra skolor; och må Svenska Representationen icke gå att fatta ett beslut, som säkerligen skulle nedsätta henne långt under upplysningen af den tid, i hvilken vi lefva.
Det är mig så likgiltigt, hvar jag fins. Jag är inte mer sentimental, än att jag nog kunde stanna här och en vacker dag – trött af mina fåfänga konstnärsansträngningar – göra slut här. Det vore kanske det bästa. Allt skulle då gå så utan stoj och uppseende. Jag vet inte sjelf, hvad det är, jag väntar på, eller hvad jag hoppas. Det fins något inom mig som säger: ännu är inte allt slut. Paris den 14 Juni 1888. — denna ensamhet här i denna stora stad har börjat liksom förstena mig; jag tycker om att slippa tala. Jag har fått en skräck för att träffa menniskor, som kunde ha anspråk på annat än tystnad och tvärhet. I början brukade jag äta med M., men det var mig bara ett tvång, och han frös – tror jag – bara af att komma i min närhet. Vi ha talat om det i all vänskap, och han förstår fullkomligt min sinnesstämning: jag är känslolös som en sten. Jag har gått här i myllret, tills jag blifvit bara en liten punkt ibland de tusen som stimma. Och nu går jag ensam på en Duval och äter, der jag är den ende utländingen; jag har blifvit en stamkund som de andra. Den svartklädda bondhustrun med sin hvita mössa är mig nu som en gammal bekant, och när jag får henne och inte någon af de yngre, näbbiga Duvalflickorna att passa upp mig, så har jag hvad jag begär. Hon är vindögd, och i början såg hon alltid på mig, som om hon ville bitas. Nu klarnar ansigtet alltid, när jag kommer, hon känner mina vanor och hon böjer sig vänligt ned för att göra frågan, innan jag hunnit säga, hvad jag vill ha. Och så vindögd hon är, så tycker jag, hon är vacker, när jag kommer in om dörren och hon borta i salen får syn på mig och nickar sitt »bonjour madame». — Jag kommer nog aldrig att arbeta mer. Men hvad gör det! Jag känner mig som en gammal åkarkamp, som man för alltid tar selen af. Grålle kan få gå på gräsbete, stulta omkring i solskenet och känna att det är sommar. Voilà tout!
Han måste bäras in, kölden gör af med honom annars, om han änn något lif har qvar. Tag i med du, Siri, det duger ej att vara fin när det gäller en menniskas lif kanske, och drängar och pigor ha vi ej nu att befalla. Men äro de då alla ihjälslagna, efter ingen syns till ännu. Tyst, vänta ett ögonblick, mig faller något in. Spring du och ring på klockan. Komma de ej när de höra vällingsklockan, då äro de i sanning döda." Sigrid åtlydde befallningen, och när hon återkom efter väl förrättat värf, hade fru Metta nogare undersökt den slagne karlen och blifvit stärkt i den tron att han lefde, men tillika besinnat sig att det ej vore värdt att försöka bära bort honom, då hon hade så svag hjelp att anlita, som Sigrid. Hon betäckte honom derföre med hvad som fanns af sådana kläder och täcken, som klubbmännen ej aktat värda att medtagas. Nu var Fru Metta åter redan alldeles densamma som vanligt, så att när tjenarene småningom började åter infinna sig vid den kända signalen, tittande försigtigt för sig om allt var säkert; då var hon genast i full verksamhet och satte alla till arbete att undanrödja förödelsens värsta spår. Nu visste äfven en af tjensteflickorna berätta, att en ko blifvit räddad. Hon hade sett den i vildt språng sätta af åt skogen, och ingen hade förföljt den, åtminstone då hon såg den. "Se der kommer gamla Annika med Matts och Storsvarten, det var galant. Ja, mor, ni må visst signa och häfva ögonen. Vill ni läsa olycka öfver de fördömda klubbkarlarne, så lägger jag visst inte fingrarna emellan. Det är säkert det." Lilla mor Annika lutade sig mot sin käpp och vaggade fram och åter och lyfte sin hand flere gånger. Om af förvåning och fasa, som fru Metta trodde, är dock icke så säkert. Fru Metta berättade nu att hon ej egde flera kor än den sjuka, som mor Annika skulle stöpa öfver, och en bortlupen. "Läs nu en signelse så hon kommer hem, pigorna äro så uppskrämda, så att ingen törs gå att söka henne." Annika redde sig att göra fru Metta till viljes.
Efter det denna Herrar Fulhnägtiges till Götha Canal-Eirection yttrade mening i ämnet, hvilken äfven är af Rikets Ständers Revisorer år l&ao gillad och godkänd, under Götha Canal Bolags allmänna sammankomst uti Xtnköping i September år 1820 blifvit med^Bolaget coramunicerad, hat Bolaget, oagtadt BancoUtskott ets Betänk andert. tieskaffad afgifven erindran fran, BancoSty^relsen, (fock ansett sig % 1 detta hänseende ieke boya afvika från de grunder, som vid Verket förut varit följde oell sorn, enligt livad upplyst blifvit, äfven skola iagttagits vid Troll, hättan, samt i följd deraf under särskildt uttryckligt förklarande, att de understöd och Pensioner, Bolaget dädanefter skulle komma att bevilja-, borde anses meddelade efter samma grunder, corn dittills skett, permanent siadfästat 3:ne nya, i egenskap af blott provisoriskt understöd för året, utaf Directionen anordnade Pensioner, å: tillhopa 310 R:dr Banco; emot, hvilket beslut Banquens Ombud1, AdvoeatFiscalen Kruse, på'BmcqS}(yrelsens vägnar protesterade och till Bolagets ProtoeolL afgaf uttryckelig reservation. Sedan detta förhållande kommit till Herrar BancoFullmägtiges kännedom, afläto de under den r6;de J^ovetnber 1820 ett ProtosöllsUtdrag till Götha CjnaliDirection med förklarande, 'huruledes Herrar
Riksens Ständer framhärda etc. Bikung till X.iks-St. Prtt. Tetile Stml. Ij*}. 53 834 Underdåniga Skrifreiser. Uppl, o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 3 Nov. 1823. Preste-Ståndet d. 6 — —-• Borgare-Ståndet d. 6 Bonde-Ståndet d. 7 jRiksens Ständers underd. Skrifvelse, rörande Häst-väcance.afgiftens utgörande vid Smålands Regementes Infanterie-Bataillun. S. A. K. H os Riksens Ständer har Riksdags-Fullmägtigen af Bonde-Ståndet för Ostra Härad af Jönköpings Län Anders Sandsten framställt, att den afgift af 7 T:r Spannemål, hälften Råg och hälften Korn, som Rusthållarne vid Infanterie-Bataillonen af Kongl. Smålands Regemente åtagit sig, att, emot befrielse i 3o års tid från underhållandet af hästar och sadelmunderingar, för hvarje Numer årligen erlägga, och hvilken, genom Kongl. Brefvet den 2a April 1852, är vorden fastställd, att, utan tillökning af Forsel-penningar, betalas i Contant, efter årlig markegång, skall blifvit, för år 1821, hos en del Rusthållare utfordrad med penningar efter Markegångspris, men af andra fått utgöras med Spannemål eller i Contant. Riksens Ständer, som af företedde Räkenskaper funnit bestyrkt, att ifrågavarande afgift blifvit till en del i Contant erlagd, och till en del in natura ingått, förmoda, det denna skiljaktighet i lefvereringS;Sättet härleder sig ifrån Underdänlga Skrifvelset. det olika begrepp, som vederbörande Uppbördsman fästat vid den t häggi berörde Köhgl. ^Bref meddelde föreskrift om Häst-vacanre.rfgiftens ut* görande i Contant; oell ehuru det icke tillkorn* mer Riksens Ständer, att ingå i bedömande örn til.' lämpningen af EK.