Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Brot. 1865 & 1866. 7 Sami. 1 Afd. 9 Häft. 3 18 Lag-Utskottets Betänkande N:o 24. nämnda stadganden i Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 och Kongl. Förordningen den 19 Juli 1815 icke allenast voro till största delen onyttiga utan äfven kunde verka skadligt, hvarför ock Utskottet tillstyrkt deras upphäfvande. De, enligt min uppfattning, välgrundade motiver, Utskottet dervid anfört, anser jag mig icke böra upprepa utan endast åberopa. Det må dock tillåtas mig att uppgifva och söka utveckla några ytterligare skäl och omständigheter till stöd för min åsigt. Lagens stadgande att böter vid bristande tillgång skola förvandlas till annat straff, utgör ett tillräckligt hinder för den bötfällde att kunna genom obehörig klagan i längden undandraga sig ett rättvist straff, äfven, om han under någon tid kan vinna uppskof. För lagstiftningen måste det vara likgiltigt om det ådömda straffet går i verkställighet under den ena eller den andra af dessa former; och med bötesstraffets ändamål är icke förenligt, att Staten, endast för att öka sina inkomster af bötesmedlen, alldeles utarmar den bötfällde, som kanske hellre underkastar sig förvandlingsstraffet. Derför stadgas ock i 2 Kap. 9 § af den nya strafflagen, som i så hög grad ökat böternas belopp, att den sakfälldes egendom, i den mån den vore nödvändig för hans samt hans hustrus, oförsörjda barns och husfolks bergning, ej må i mät för böter tagas. För den sakfällde, som vill söka ändring i Underrätts eller Hofrätts utslag, kan det ofta möta stor svårighet att visa det han, på grund af nyssnämnda lagrum, är fri från utmätning för de honom ådömda böter och följaktligen berättigad till fattigdomsbevis; och det kan svårligen åläggas domare, kyrkoherde och kronobetjent att göra en så fullständig undersökning om hans förmögenhets-omständigheter, som för utgifvande af ett sådant intyg erfordras.
Stockholm den 5 Februari 1866. .'.shnäfS >.iy/uh -aigSn JaduaiUtjHud ihafmvvuu 'i« Idat i giiiifam Jihraét <j,t <<urahrndt ln&%t& MoÉsiJJ aiabiv ao^&u lill ia zmaaneJå alnötod it&il Jul ... Stockholm, K. A. Lindström, 1866. Ålim. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 46. 1 J\:o 46. Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Febr. 1866, kl. 12 midd. Memorial, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 12, angående väckt förslag om upphörande af de s. k. prebendepastoraten. Uti omförmälda Betänkande hade Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t göra framställning om prebendepastoratens indragning vid deras nuvarande innehafvares afgång samt anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes framlägga förslag till beredande af ersättning för de löneinkomster, som för närvarande från dessa pastorat utgå.
I följd hvaraf Hans Excellcnce förklarade, alt Ridderskapet och Adeln således icke funnit skäl antaga BondeStåndets ofvanberörde inbjudning; hvaruti Ridderskapet och Adeln äfven hördes instämma^ Herr Dalman, Lars Johan, anförde skrifteligen: Jag hade skrifvit ett Anförande till Ridderskapets och Adelns protocoll i dag, i anledning af det, som jag tror, nog oförtjenta öde mig i Fredags, såsom Representant, vederfors, och de ifrån Notariebordet redan i dag allmänheten lemnade ojusterade underrättelser derom i RiksdagsTidningen; men min delicatesse, som i fredags förmådde mig måhända altförmycket concedera, verkar äfven i dag dertill, att ej vilja besvära Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln med vidare ordande, och med en så högst onödig och ovigtig öfverläggning. Den stora allmänheten må blifva domare emellan Ståndet och mig! Biographen af visse mäns offentliga lif får emedlertid ej så få. caracteristiska bidrag! Mitt tillämnade anförånde 8 Den 22 Febtbarii f. m. skall blifva allmänheten meddeladt: min grundsats i ”mannaålderns styrka” liar varit, att endast söka vara öfverens med mitt samvete, och denna grundsats skall ej öfvergifva mig under den mig af Landshöfdingen på Gottland påbördade ålderdomssvaghet; men erfarenheten har lärt mig, särdeles på gamla dagar, att man kan hafva rätt, utan att fä rätt. Föredrogs ånyo BaneoUtskotlets den 11 dennes under N:o 117 allåtne, och den 19 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtande i anledning ef återremiss af Utskottets Memorial N:o 90, innehållande Förslag, angående vissa förändringar af Bankens sedlar, lill deras valörer, text, format, m. m., garantierna emot missbruk och förfalskningar, samt ordningarne inom Banken för olika sedelsorlers utbyte och förvexling.
Det ojemförligt större antalet socknar besörja fattigvården på gammalt vis, genom utdelande af spannemål, sofvel varor och penningar åt ständige eller tillfällige understöds-behöfvande, genom orkeslöse och utgamle personers vårdarne och underhåll i fattighusen, och ändtligen genom fattighjonens försörjning i fastställd ordning vissa dagar på hvarje gård. Antalet af tillfällige understödstagare ökas eller minskas efter omständigheter, och kan 27 alltså icke bestämmas. Alla underrättelser Öfverensstämma dock deri, alt så väl dessa som de verklige fattighjonen årligen ökas. I blist på fullständiga uppgifter kan totalsumman icke här bestämdt angifvas, men det torde tillåtas att från ett exempel draga slutsater till förhållandet i det hela. 1 Wassbo härad, visserligen det af naturen mest vanlottade i Länet, men hvars innevånare till och med i Småland utmärka sig för sina små behof och sitt ytterst tarflig» lefnadssätt, funnos år 1837 verkliga fattighjon 34-7. år 1842 deremot 440. tillökningen utgör således . 93. Femårsberättelsen af den 31 December 1838 antager totalsumman af fattighjon i hela Länet till 2,836 och som tillökningen öfverallt fortgått i samma proportion, som i Wassbo, hvilket utan öfverdrift kan antagas, skulle alltså tatalsumman för år 1842 blifva 3,596, eller ungefär af hela befolkningen. Utan ökade omsorger för egna fattige, måste denna landsort, som genomskäres i flera riktningar af allmänna landsvägar, vidkännas olägenheten att underhålla den jemnt sig ökande hopen af utstruket och förafskedadt krigsfolk, lösdrifvare och gesäller, hvilka under deras kringvandringar, efter hvad redan är yttradt, icke mera ligga om almosor utan fordra dem såsom rättighet. En fattig Komminister i en aflägsen del af Länet försäkrade mig, att han icke kunde uppskatta sine årlige kontributioner till nämnde vandrande folkklass till mindre än hvad en fullvuxen drängs underhåll och aflöning kostar. Hälsovården.
Det är syndapengar. » » Jag ville bara lemna igen farbror någonHon stod och såg på smycket, utan att svara. Men så slog hon armaine om faderns ting som. som är farbrors. » Han såg öfverraskad ut, tog upp papperet hals. och lyfte på asklocket, men tycktes ändå inte » Nej, nej, jag vill behålla den. Inte för fatta meningen med alltihop, utan stirrade på den är så vacker, utan för att. Och så kysste hon sin mor, medan hon henne och så på asken igen. löste hennes brosch från sin hals. Skiss Ingeborg hade blifvit alldeles röd i ansik» Förlåt mig, älskade mamma, men jag vill Af Anna Wahlenberg. tet och gjorde sina förklaringar i brådskande helst h a d e n andra i dag. » hast. (Slut fr. föreg. n: r) Och ännu med armarne om moderns hals var på Gerdas bröllop, och farbror talade hon om sin lilla historia om templet ur hon kommit dit, och hvad hon tänkt på had » Det e tagit en där, men så ställde farbror och farbror Örn. under vägen, hade hon inte klart för sig. ifrån sig de d n på en hylla, oeh jag böt ut » Han förstod mig, » sade hon; » och därMen det var, som om hon vaknat till full den, för jag tyckte en var vackrare än min. för vet jag, att han är bättre, än vi trodde, besinning, när hon tryckt på knappen och Och nu vill jag inte d h a den längre, inte för och därför vet jag, att det finns någonting hörde dörrklockan ringa. Ett ögonblick vände jag tror farbror bryr sig om den, men ändå .. g. odt hos alla människor, och därför vill jag hon sig om och höll på att rusa nedför trapOch så. och så ... Snälla farbror förlåt hålla af hela, hela världen, och därför vill pan, men en mäktig drift höll henne kvar. mig. ! » jag ha hans brosch i dag. » Steg hördes innanför, och dörren öppnades Det blef för mycket för henne. Hon brast Modern kysste henne på bägge ögonen. af en snygg jungfru. i gråt, och stora tårar droppade ned på skrifHon blef inte ond, för att hennes gåfva träng» Ar kamrern hemma? » des undan.
Herr Friherre Gederström ansåg Stats-Rådets Ledamöter så mycket mera hafva varit pligtige att i denna sak afgifva underdåniga påminnelser, som Lagmannen af Klinteberg, vid erhållande af fullmagt att vara Justitiae-Råd, bort entledigas från dess förut innehafde häradshöfdinge beställning, hvilken då borde som ledig förklaras; dock trodde Herr Friherre Cederström för sin del sig deri böra instämma, att all vidare anmärkning rörande detta ämne måtte förfalla. Herr Grefven och Ordföranden yttrade, att då Herr Grefven af den förfallne discoursen förmärkt, det Utskottets Ledamöter voro benägne att låta all anmärkning rörande detta ämne endast inskränkas innom Utskottets protocoll, instämde han deruti för egen del så mycket hälldre, som han trodde frågans afgörande bero uppå det begrepp, man gör sig om ordet bekläda ett embete, hvilket Herr Grefven ansåg vara oskilljagtigt förbundet med åtnjutande af lön, i anledning hvaraf, och då Lagmannen af Klinteberg ej uppburit någon lön under dess tjenstetid såsom Justitiae-Råd, Herr Grefven funnit honom endast varit vicarierande och ej verkeligt Justitiae-Råd. 1 föllje häraf framställte Herr Ordföranden den frågan, om icke Utskottet, i anledning af dess gemensamt yttrade tanka och under instämmande uti de skäl, Herr Kammarherren Silverstolpe anfört, funne detta mål rörande Lagmannen af Klinteberg böra innom protocollet blifva hvilande. Bifölls. Uppå Herr Ordförandens förfrågan svarades, att ingen vidare anmärkning vore att göra vid de nu granskade protocolleme rörande Kam mar-ärender. Den 4 September 1810 45 Herr Grefven och Ordföranden anförde derefter fölljande till protocollet: »Sedan jag nu haft den äran inhämta H[öglofl.] Utsk[otte]ts tanker rörande Handelsoch Finance-Expeditions protocoller, återstår mig att för egen del få anmäla en sak, som vid dessa protocollers läsning fästat min uppmärksamhet.
Adeln väl för godt bifalla Utskottens ofvanberörde Utlåtande, med undantag af 4tde punkten, sorn af Ridderskapet och Adeln afslogs ; men Ridderskapet och Adeln ansåg sig icke ega skäl att uti Preste-Ståndets otnförmälda beslut instämma. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet: Herr jRosenqvists , Fredric Leonhard, den 19 dennes på bordet lagda motion, angående utfärdande af en Lag, som ålägger ersättningsskyldighet för den Domare, hvilken meddelar origlig hänvisning till ändrings sökande och såmedelst tillskyndas en part onödige kostnader. §6 Prat. Utdrag dtn 29 Augusti 1829’ Från Vallöf! ♦ BorgareStåndet, S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Stats-Uiskottets Betänkande, N:o ai5, i anledning af de inom samtlige Riks-Stånden gjorda anmärkningar vid Utskottets Utlåtande, N:o 56, angående utskylder till Staden Nyköping af Landshöfdinge - residencehuset derstädes , äfvensom afgifter till Städerna i allmänhet för Kronans deri varande egendomar, fattades följande beslut: i-o i anledning af 1 Mom. (pag. 397 af Betänkande^ , att Stats-Utskottet bör, vid Statsregleringen , tillhandahålla Staden Nyköping de afgifter af Landshöfdinge-residencehuset derstädes , hvilka, enligt Kongl. Majrts Nådiga förordnanden , i Skrifvelser till Landshöfdingen i Nyköpings Län, af den 26 Maji 1818 och den 12 September 1822 , Staden med rätta tillkomma; och 2:0 i anledning af senare Mom. (pag. 5g8 af Betänkandet), att detta Moment antages, med tillägg, att Rikets Stan. der böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att, intill nästa Riksdag, ett noga utredande måtte göras af alla de förhållanden , tom böra vara kände för bedömande af skyldigheten , sorn åligger Kongl. Maj:ts och krogane Prof. Utdrag den 99 Augusti 18 »9.
Och förändringar i RiddarhusOrdningen , och då de nu af Rtddat husUtskottet föxeslagne, äro på en gång mångfaldige, magt-^ påliggande, och af beholvel och erfarenheten påkallade, torde det äfven tillåtas tnig, att fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på förändringed af den § sorn otvifvelagtigt är en af de vigtigaste, då detta Stånds representationsrätt derpå grundar sig, och derifrån härleder sig derjemte dess mer eller mindre ändamålsenliga sammansättning, och man skulle, i afseende på framtiden, utan förmätenhet, kunna tillägga dess mer eller mindre vördnadsbjudande bestånd. Jag meöar §. 2 af gamla RiddarhusOrdningen eller §. 4 af den nu föreslagne redaction. Mängden af de misstydningar och olägenheter som deraf uppkommit och framdeles annu mera skola uppkomma, är icke afsigten, icke ändamålet att, upptagande Ridderskapets och Adelns dyrbara tid, nu anföra, minst att omständ ligen här Utveckla. Må mig blott tillåtas att nämna de hufvudsakligaste. Deö första söm otvif-^ Velaktigt lange *f hvar orh en inom detta Stånd blifvit anmärkt är den stridighet mot Lagstiftarens anda och mening i 37 §. Regeringsformen genom den nyssnämnde §:s i RiddarhusQrdoingen mindre bestämda ordalydel - Den ii Juni i e. rhi sé, nemligen; då den förre åsyffar minskning, den fednare deremot tiUvägabr&gt en ganska betydlig förökning i antalet af Ridderskapets och Adelns representerande Hufvudman iDom en och samma Famille. En förökning i detta fall synes mig icke öfverensstämmande med Lagstiftareos åsyftning, icke med urgammal häfd och icke med billigheten.
Sedan å poleradt jernmanufaktursmide nedsättning i införselstullen blifvit föreslageu från 36 till 18 sk. skålpundet, lärer den nu å ej specificerade stålarbeten gällande tull 1 r:dr böra nedsättas i samma förhållande, nemligen till 24 sk. skålpundet; hvarjemte, i enlighet med hvad förut blifvit föreslaget i afseende å bomullsoch linne-, guldoch silfver-, jernsamt kopparoch messingstråd, här lärer böra inrymmas en rubrik för ståltråd med enahanda införselslull som för jerntråd, nemligen 4 sk. 6 rst skålpundet; dock att, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts uppå förekommen anledning under den 19 Januari innevarande år meddelade nådiga beslut, föreskrift tillika intages, altför tillverkning af sådana arbeten, hvartill utländsk ståltråd erfordras, införsel deraf må, efter pröfning af behofvet och med särskilt tillstånd af Kommerskollegium äga rum mot 10 procent af värdet. Till nära likhet med norska tulltarifen och Tullkommitteens förslag, torde införselsafgiften å stärkelse, nu utgörande 1 r:dr lispundet eller 33l/3 procent å varans tullvärde, kunna minskas till 32 sk. Införselstullen å sågblad, 9 sk. skålpundet, synes likaledes kunna jemkas till 8 sk., enär varuvärdet något understiger det i taxan utsatta. Enär införselsafgiften å såpa, 56 sk. lispundet, utgör 33 % procent ä det antagna tullvärdet, lärer densamma böra nedsättas till 24 sk. eller 23 procent å varuvärdet.
Den, som, med gillande af Stats-Utskottets Utlåtande, afslår den äskade tillökningen af 20,000 R:dr uti anslaget till Exercis-sqvadronernes underhåll, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; vinner Nej, kommer nämnde tillökning uti berörde anslag att beviljas. 21:0 I afseende å anslagen för Kongl. Lif-Gardet till Häst samt Konungens Svea och Andra Pilgården, hafva Borgareoch Bonde-Stånden bifallit hvad Utskottet föreslagit, hvarvid likväl sistnämnde Riks-Slånd fästat det villkor, att, om de tillstyrkte indragningarne och förändringarne vid nämnde Regementen icke inom 1841 års utgång äro verkställda, de till dessa Regementen nu utgående Stals-anslag skola till uppgifne belojip nedsättas, samt anslaget för furagering och skoning m. m. för Lifgardet till Häst jemväl i samma förhållande minskas. Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva deremot ogillat den af Utskottet föreslagna framställning om förändring med Gardes-Regementena, samt, med godkännande af Utskottets tillstyrkan, alt det äskade ytterligare löne-anslaget på Stat för dessa Regementen icke måtte beviljas, bifallit, att Kongl. Majit må ega, att af besparingarne å Titeln, intill nästa Riksdag, anslå de till GardesRegementenas Interims-Stat erforderlige medel. Hvad angår Bonde-Ståndets beslut om villkorlig nedsättning uli GardesRegemenlenas anslag, så enär de öfrige Riks-Stånden bifallit, att dessa an - 24 'Siats-Utskottets Memorial., IV.-o Sot. slag skola oförändrade uppföras, lärer tillämpning af förutnämnde beslut förfalla. Beträffande derefter frågan om föreslagen underdånig skrifvelse, angående ålskiilige förändringar med nu ifrågavarande Regementen; så torde i denna del votering få anställas öfver följande proposition:
För att emedlertid försäkra dessa Obligationers bibehållande i värde, skulle de i liqvid af Diskont-skuld kunna antagas. 4:0. I följe utaf detta Bankens öfvertagande af de enskilda Diskonternas låne-rörelse skulle hädanefter ali Diskont-rörelse drifvas genom Banken allena, och för dess räkning. Banken skulle begagna denna fördel, för att införa stadga och Konungens Nåd. Propositioner. 1*31 och ordning i Rikets Penning-Verk, samt enhet i styrelsen deraf. 5:0. DI hela Rikets Diskont-rörelse, Rankens enskilda inbegripen, för def närvarande kan anses utgöra Tretton och en half Millioner Riksdaler, och ett sådant Rörelse-kapital, på detta, Sätt användt, är vida utöfver hvad Näringarnes. trefnad kan erfordra och ordning i PenningeVerket medgifva, skulle denna summa på tvenne olika vägar fördelas och den egentliga Diskont-rörelsen inskränkas till ett maximum a£ 3STio Millioner Riksdaler, hvaraf Sex utgöra Banko-Diskontens nuvarande Rörelse-kapital , oell Tre Millioner skulle tillkomma af de trenneenskilda Diskonternas rörelse. 6:0. Återstoden af nuvarande totala Diskontrörelse-kapital eller Fyra och En half Millio.ner Riksdaler, skulle deremot användas på ett för Näringarne och Jordbruket mera fördelaktigt sätt och ifrån den 1 Januari 181 8 uti Fastighets-Iån, på det sätt, att af allt, sorn uppå massan af Diskont-skulden inbetaltes, skulle ifrån ofvannämnde tidpunkt två tredjedelar åter utgå i samma väg genom Banko-Diskonten och den återstående tredjedelen, såsom Fastighetslån. Dessa skulle bära 5 procents ränta och vara förbundna med en tiondedel.? årlig afbetalning, hvilken likväl ej borde begynna förr, än ett år efter lånets erhållande. 7:0. Öfverflytlningen till Banko-Diskonten af Lån ifrån de andre Diskonterne borde underlättas, samt företräde till de nya Fastighets-lanen lämnas sådane af Diskonternes nuvarande gäldenär er, 333 Konungens Nåd. Propositioner närer, som konna gifva fullgod säkerhet genom intekriing i Jord.
Norroch Westerbottens län af lax och smör, upphörande deraf — 8 — 40 b. 12 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars 58 Proposition, Kongl. Maj:ts om Statsverkets tillstånd och behof 1 1 1 — » om dess öfverlemnande till Riksstånden — Å1 1 1 a. a. 4 Dec. a. a. 4 Dec. a.a4 Dec. a. a. 4Dec. Proste-tunnor, spanmåls-, anslag till 1 4 1 89 O b. 26 April b. 26 April b. 3 Maj b. 5 Maj 173 Protokoll, Riks-ståndens, tryckning och utdelning af .. — 4 1 525 — b. 20 Aug. b. 20 Aug. b. 19 Aug. b. 19 Aug. » Bihangcl dertill, se Bihang. r> hällne i Stats-Rådet, om fullbordad granskning deraf samt orri dervid gjorde anmärkningar — 3 — 6 — 10 Maj 7 Maj 10 Maj 7 Maj Se vidare Expeditions-Ut( 9 — a. a. 15 Aug. a. a. 15Aug. 18 Aug. 18 Aug. skottets Memorial — 10 2 12 — å. 22 Aug. å. 23 Aug. 21 Aug. 21 Aug. och samma Utskotts (20 — 3 Sept. 5 Sept. a.a. 4 Sept. — Förslag till und. Svar på återremiss — 7 2 48 — a. a. 4 Sept. a. a. 3 Sept. a. a. 4 Sept, a. a. 4 Sept.
S. D. Remitterades till Statsoch Bevillnings-Utskotten Grefve Ankarsvärds, Carl Hinric, med Bonde-Ståndet communicerade motion om intagande i Reglementet för Riksgälds-Contoret af en serskild föreskrift för det fall, att Konungen skulle vägra verkställighet åt Rikets Ständers beslut om hemmanlals-räntans upphäfvande m. m. S. D. Remitterades till B jviiinings-Utskottet: l:o Grefve Ankarsvärds, Carl Hindric, med Bonde-Ståndet communicerade motion om nedsättning i Allmänna Bevillningen efter Andra Artikeln 9, 12, 13 §. §. af B iviilnings-Förordningen; och 2:o Densammes med Bonde-Ståndet jemväl communicerade memorial om inställelse i vissa fall af Bevillniugs.uppbörd efter Andra Artikeln §. §. 21, 22, 23, 28, 29, 33, 35; äfvensom §. 18 af ofvannämncle Förordning. S. D. Remitterades till Lagoch Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottel: l:o Olof Lindbecks från Hallands Län motion om förändring i vissa delar af Skiftes-stadgan. 2:o Per Sundströms från Vester-Norrlands Län memorial om ändring i Kongl. Förordningen den 27 October 1812, angående Bivärings-manskapet; och 3:o Lars Rasmussons från Götheborgs och Bohus Län, om förändring i nu gällande Skiftes-stadga. S. D. Remitterades lill Lag-Utskottet: t:o Måns Månssons från Calmar Län skriftliga anförande, i anledning af Peter Perssons från samma Län, sistlidne Plenidag lill Lag-Utskottet remitterade motion om förändring i sättet för Nämndemäns utväljande. 2:o Kongl. Majrls Nådiga Skrifvelse, i fråga om ändring af Kongl.
Dec. 2 A. P. 182. — i anledning af anmärkningar vid Utkottets Betänkande, rörande dels väckt fråga om rättighet för extra Roteringsskyldige, att för sine Nummer anställa legning inom Beväringsåldern, dels yrkad tillåtelse för Rotehållare, att sjelfve besörja anskaffningen 24 af beklädnad åt sine Soldater. Nov. P. 87. Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande, i frågan om nödvändigheten af krönta kolsklindor och angående kolmätare. Julii P. 12^4- A-Ug. Nov. P. 444- Nov. 2 Å. P. 70, 136, 635. *— angående fortfarande understöd af Staten för Höganäs Stenkolsverk. Dec. P. 7. <— om inrättning af Porto-Franeo samt åtföljande Nederlags-rättighet för ön Gottland. Aug. Nov. P. 399,451. — i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande, angående Kronotionde-Spannemålens utgörande till Stockholms och Malmö Barnhus. Aug. P. 193, 376, 411* ■— i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, örn förändring i skyldigheten att utgöra Afra ds-, och KronotiondeSpannemåi, samt andre på hemmanen indelte Räntor. Aug. P. 193,376,411. Nov, 2 A. P. 14 r - *— om inköp för Statens räkning af ett af CancellieRådet Schoerbing ulgifvit arbete, angående Skogshushållningen. Aug. P. ig4, 376, 412. — om ändring af terininerne för Höstmark - 25 naderne i Upsala oell Norrtelje. Allmänna Besvärsoell OeconomieUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående användandet af den till Städerne donerade jord.
En och hvar, som vill se saken på den rälta sidan, måste nogsamt inse, alt det är ett allt för båldt och tryckande onus, ja, till och med orättvist, att vi på samma tid och ställe skola uppbådas till kronoskjuts, för alt till Carlskrona in transportera Calmar och Ölands samt 3:dje Blekinge Bålsmans-compagnier, just då vi äro förelagde att vid 3 R:dr 16 sk. B:co vite inställa våra egne Båtsmän till Carlskrona. Fullgöre vi icke dessa ordres, måste vi plikta och i det fall alt uppbådningen till marche-skjulsen vid samma tid icke hörsammas, så leges för uteblifvandet, och har det ofta händt, att denna lega uppgått till 10 R:lr. Man bör väl ej så tillställa, att hemmans-egare skola komma att utgöra dubbla onera för sina hemman, hvadan jag äfven anser, att ingen ting kan vara billigare, än min begäran, att Rusthållaren får till närmaste gästgifvaregård transportera sin Båtsman, och der till Compagni-chefen aflemna densamma, jemte hans utrednings-persedlar, då, i det fall, att behofvet kräfver samt tour och ordning inträffar, att Rusthållare vid samma tid skola utgöra sin Kronoskjuts, de, såsom redan varande på stället, lättare kunna, jemte sin egen Båtsman, dessutom transportera 3:ne af den ankommande marchen, på hvilket lG Statssamt Allm. Besv. ock Ekorn. Utsk. Betänkande> N.-o 5g. sätt i mili tanke för rusthållarne öppnas tillfälle att på en och samma gång fullgöra sina ofvanberörde åligganden utan alltför stor olägenhet.” N:o 59. Arik. till Exp. Utsk. den Q Nov., kl. lif. m. Betänkande} i anledning af väckta motioner j rörande Stuterien och häst-afvelns förbättrande inom Riket.