Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet ingalunda underkänner det verksamma gagn och den lifvande inverkan, som en konstsamling i den af Konsistorium angifva syftning skulle på det vetenskapliga studiet utöfva, har Utskottet dock ansett detta anslagsbehof icke vara af den angelägna vigt, att det bör hos Rikets Ständer till bifall förordas, helst genom de lättade kommunikationerna med hufvudstaden de personer, som särskildt sysselsätta sig med konsthistoriens studium, komma i tillfälle att i och för dessa sina studier begagna de samlingar i denna rigtning, som blifva i Nationalmuseum uppställda. Dessutom befarar Utskottet att den föreslagna konstsamlingen, om den skulle utbildas till någon fullständighet, komme att för framtiden kräfva ytterligare och betydligt ökade anslag. Utskottet hemställer alltså, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning icke må af Rikets Ständer bifallas. 100:o. Innan Utskottet nu går att yttra sig angående väckta frågor om medels anvisande till nya eller utvidgade byggnader för åtskilliga elementarläroverks behof, tillåter sig Utskottet erinra, hurusom Rikets sist församlade Ständer, under uttalande af den åsigt, att Staten endast undantagsvis borde betungas med kostnaden för uppförande af läroverksbyggnader och deras underhåll, samt att det derför vore särdeles af behof påkalladt, att på ett ändamålsenligt sätt bilda kassor för de särskilda skolorna och sätta dem i tillfälle att framdeles kunna bekosta uppförandet och vidmagthållandet af nämnda lokaler, beslutade en förhöjning af 5 R:dr i den terminliga afgiften vid elementarläroverken, för att dermed vid hvarje läroverk bilda en för nybyggnadsföretag och reparationer afsedd fond. Genom denna anordning torde i en framtid Staten kunna befrias från de betydliga utgifter den under de sista tio åren fått för skolbyggnader vidkännas; men då de afsedda byggnadsfon - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
Hy po theks-förening, som hädanefter bildas, ege ej rätt att annan utlåningsrörelse bedrifva, än den, som består uti de för dess rökning af eller genom allmänna Hypotheks-banken upplånta medlens fördelning på föreningens lånsökande delegare, äfvensom den, hvilken af bvad i sista mom. af § 16 i Förordningen angående allmänna Hypotheks-banken sägs, kan blifva en följd. De medel, som till Hypotheks-förening af dess delegare i och för erhållna lån eller såsom insättningar inbetalas, skola till allmänna Hypotheks-banken insändas, att der i räkning föreningen tillgodo föras och, så vidt omständigheterna det medgifva, förräntas § 21 Hvad i nästföregående § är sagdt gäile ock för redan bildad Hypotheks-förening, som i allmänna Hypotheks-banken såsom delegare ingått, i hvad angår föreningens verksamhet i sådan dess egenskap. I fråga deremot om de medel, sorn till sådan förening Summans. Slatsoch Uanku-Utslcoltets Utlåtande JVI 24. 29 inflyta i och för liqvider af eller såsom inbetalningar på äldre lån, dem föreningen i eget namn upptagit och för hvilka den allena ansvarar, äfvensom i fråga om medel, som af i föreningen redan befintlige icke-låntagande delegare inbetalas, samt medel, som till dess reservfond höra, må det förblifva vid hvad i sådant afseende i det för föreningen gällande reglemente nu är stadgadt. § 22. Af det lörvaltningskostnads-bidrag, som, enligt § i3, låntagande delegare i Hypotheks-förening bör till föreningen erlägga, skall till Hypolheks-banken, för bestridande af dess förvallnings-kostnader, årligen inbetalas af hvarje Hypotheks-förening, som i banken undfått lån, en åttondedels procent, beräknad på det lånebelopp, föreningen från banken erhållit.
R:dr öfverföras till Riksstatens femte hufvudtitel och återstoden, 8.000 R:dr, förblifver på fjerde hufvudtiteln qvarstående, att hädanefter användas till durchmarsch-kostnader, det förra beloppet ensamt för sjöförsvarets och det sednare för landtförsvarets behof, samt med bibehållande Transport R:dr 137,449: 47. 2. 44 Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. om Statsverket 1883. Transport 2. i öfrigt för hägge delarne af anslagets nuvarande egenskap; hvilket nådiga beslut nu här af mig anföres, för att i Eders Kongl. Majits nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof iakttagas, och hvarvid jag tillika i underdånighet hemställer, det måtte Eders Kongl. Majit i sammanhang härmed af Rikets Ständer i nåder begära, att de reservationer, som tilläfventyrs framdeles något år kunna uppkomma å den på fjerde hufvudtiteln qvarstående delen af oftanämnde anslag, må, i likhet med hvad af Rikets Ständer ända sedan 1840 och 1841 arens riksdag varit medgifvet, äfven hädanefter få användas till bestridande af de bestämda understöden åt Lifgardes-regementenas matinrättningar, för så vidt anslaget till extra utgifter icke dertill lemnar tillgång. Reseoch traktaments-kostnader samt Reseoch traktaments-koslnader för städernas rnagistralspersoner och borgare vid besigtningar.
Hos henne skulle de vara öfver natten och hjälpa henne vaka, så att hon åtminstone en natt skulle få sofva i lugn och ro. I dörren till Johanssons stuga möttes lä- rarinnan af ett gladt, nästan jublande rop: » Si, fröken Ros kommer! » Och med ett rörande uttryck af både glädje och sorg i de vackra ögonen kom henne till mötes en behaglig, ännu ung kvinna. » Sofi har ju legat och yrat å ropat på fröken hela da ' n. » » Spring ut till pappa i stallet å säj, att han inte behöfver resa nu, fröken Ros har kommit af sig själf », sade hon åt en liten pys, som stod vid hennes sida. » Si », tillade hon, vänd till sitt främmande, » Per har varit till sta ' n i dag å sökt doktor; hon var ju så klen i natt, flickan. Han har nyss kommit hem, men när han fick höra, huru hon ropat på fröken, tag på tag, tänkte han resa å fråga, om hon ville följa med hit, fast », tillade hon tvekande, » det lär ska vara smittosamt. Men vill fröknarna vara snälla å stiga in i kammar ' n ändå. » Hon öppnade dörren, och de följdes åt dit in. På hufvudgärden hvilade ett litet feberblossande ansikte med halfslutna ögon, oeh andedräkten flög het oeh flämtande öfver de mörka, torra läpparne. Lärarinnan lade sin svala hand öfver barnets panna oeh frågade sakta: » Sofi lilla, känner du igen mig? » Vid denna röst slöt sig det stirrande, halfslutna ögat alldeles, och öfver det lilla vackra ansiktet lade sig ett lugnt belåtet uttryck. På annat sätt gaf hon dock ej tillkänna, att hon uppfattat frågan; men då modern böjde sig ned och sade: » Nu min flicka, är fröken hos dig », flög ett matt, men belåtet leende öfver läpparne, oeh de stora, blå ögonen sågo upp med en på en gång klar och redig blick. Af lärarinnans hand tog hon sedan villigt emot de medikamenter, fadern haft med sig, oeh då hon därpå fick ett kallt omslag om det heta hufvudet, log hon åter förnöjd och stilla, och med ögonen följde hon troget hvarje rörelse af sin lärarinna.
Wettersten redan åren i8o5, 1806 och 1807, till styrka hvarföre Bruhn åberopat och uti Bevittnad afskrift företett en utaf Wetterstén den i5 April 1811 upprättad Liqvid, deraf, äfvensom af öfrige Handlingar, skulle upplysas, att Wettersténj som blifvit beordrad uttaga innestående Regements-medel hos Capitainen von Utfall och Undcr-Ofiiceraren Norrlander, med flere , skall derföre åstadkommit redogörelse, utan att dock utredas kunnat, huruvida sådane äldre årens medel från Norrviken till Konungens Befallningshafvande inkommit och derifrån afgått eller icke; vid hvilket förhållande och då såväl Redogörarne, Krono-Fogden Wetterstén och Fält-Kamereraren Bruhn, som ock förre Chefen för Bohus-Läns Regemente, General-Majoren Belfrage och förre Landshöfdingen] i Länet, General-Lieutenanten 154 StatsUtskottets Betänkanden. Friherre
Sedan Kongl. Kammar-rättens, nu till sitt hufvudsakliga innehåll, anförda underdåniga utlåtande, under den 12 December 1845 blifvit afgifvet, täcktes Kongl. Maj:t anbefalla Kongl, utrikes departementet att meddela här ofvan omförmälda upplysningar och utredningar, vid hvilkas aflemnande Herr Statsministern för utrikes ärendena, rörande beräkningsgrunden i afseende på det belopp, som af Norska anslagssumman för ministerstaten kunde anses ingå uti aflöningen för de vid beskickningarna anställde embetsoch tjenstemän, i underdånighet yttrat, att någon annan grund icke syntes i detta afseende kunna antagas, än det förhållande, som egde rum emellan hvarderas af de förenade rikena beviljade anslag, emedan af dessa sammanräknade anslag alla de Utrikes departementet åliggande utgifter bestredos; samt att, om, vid utbetalningen af traktamenten och aflöningar, det Svenska statsanslaget der - Sta(s-Utskotte(s Utlåtande, N:o 101. till i framsta rummet användes och af det Norska statsanslaget endast den häruti uppkommande brist, enligt Kongl, brefvet den 6 Februari 1830, genom inbetalning från utrikes departementet till Stats-kontoret, fylldes, sådant endast vore en följd af den ordning, som vid liqvidationen blifvit anbefalld att iakttagas, men icke kunde inverka på bedömandet af hvartdera rikets skyldighet att, i förhållande till dess serskildta anslag, uti lika mån deltaga i alla de utgifter , som för de ministeriella ärendenas behandling erfordrades. I öfverensstämmelse härmed och under åberopande af den utaf Kongl. Kammar-rättens president, vid förrberörde utlåtandes afgifvande, yttrade serskilda mening, har Herr Statsministern i underdånighet tillstyrkt, att, jemte det ifrågavarande restilutioner måtte beviljas på det i Kongl. Maj:ts nådiga proposition uppgifna sätt, Kongl, utrikes-departementet, i händelse någon till restitution berättigad löntagare eller hans rätts innehafvare underläte att inom föreskrifven tid sig anmäla, måtte få i dennes rätt inträda.
Angående föreslagne ändringar tili Cohfcours-Lageit af deii iB Jttlii iSioj i fråga ohl befrielse för Rikets Ständers Bank från skyl* dighélen att i ConCourser och Års-proclama bevaka sina emot Lös Pant ägande fordringar; oell rötande Barnamord. Lagoch Oecohomie - Utskottens : Öfver Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse» jemte åtskillige enskilde motioner, i frågan Örn Näringsfriheten, Samt örn förslag till nya Handelsoell Handtverkeri-Reglementen. Expeditions - Utskottets Med förslag tili Inledning och 4 §• §* af Riksdags-Bcslutet. 3:o Bifall till följande Utskotts Memorial och Utlåtanden: Constitutions - Utskottets : I anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, öin upphiifvände af Konungens två röster i Hö gsta Domstolen; med föreslående af ett tillägg i 14 §. af Instructionen för JuStitiae-Ombudsmannen; Stats - Utskottets i Rörande pension till framlidne Riks-Rådetä Grefve Lilljencrantzs dotter, Friherrinnan Tornerhjelm; angående pension för Directeuren Löfving; angående Götha Caiial-Bolags, Götheborgs och Malmö f. d. Discont - Den 21 December e. m. Inrättningars tillstånd och förvaltning; om tillökning i det af Manufactur-Discont-Fonden bestämda Lån-anslag för Glasbruken; om Revision af Läst-afgifts-fondens förvaltning; i anledning af gjorde anmärkningar vid den af Riksens Ständers Revisorer år 1822 afgifne Berättelse, rörande då verkstäld granskning af Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning under de sednare åren, 111. in.; angående upplåtande af Rosersbergs Kungsgård till Enkesäte för H. K. M. Drottningen; i fråga om pension för f. d. Landshöfdingen Hans Järta; i anledning af gjord ansökning om liquid för Grellige
Jag tillstyrker deremot bifall till hvad Kongl. Majit uti dess nådiga proposition äskat”. Vid 13 punkten: Af herr Norin. Sjunde Bilaga till Stats-Utskottets Utlåtande, ]S:o 91* Sjunde Hufvudtiteln* Finansdep ar temeritet. Departements-chefen Bepartements-expedition Kammar-kollegium Statskontoret med kronomagasinerna samt vågstaterna i Avesta och Fahlun Karta-sigillata-verket, löningar Dito, omkostnader, förslagsanslag Myntoch kontrollverken, löningar Till myntets drilt Omkostnader för kontrollverket, förslagsanslag Kammar-rätten Öfver-intendents-embetet Postverket (kontanta anslaget på förslag att af postmedlen direkte utgå Tullverket (förslagsanslag att af tullmedlen direkte utgå) Jägeri-staten Lyshållning m. fl. utgifter för kronans hus i Stockholm, förslagsanslag Byggnader och reparationer i Stockholm Byggnader och reparationer i landsorterna Magasins-byggnader i Stockholm Magasins-byggnader i landsorterna Städers friheter, förslagsanslag Transportkostnader m. m. för Statsverkets bcrgseffekter, förslagsanslag Remisslage, förslagsanslag Observationsoch uppbörds-procenter, förslagsanslag Mantalsskrifnings-provision, förslagsanslag Tionde-profvare Restitutioner, förslagsanslag Reseoch traktaments-penningar, förslagsanslag Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus, förslagsanslag Extra utgifter Kongl, theatern • • Summa b:ko r:dr Afgår Återstår netto förhöjning Ofvanstående af Stats-utskottet föreslagne 1,749,950 r:dr utgöras af: Penningar ... Minskning. Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Mars, kl. 7 e. m.
Dftober, attgåenbc föräubrabe foreffrtfter röranbe milforen för etljådanbe af unbcrftöb utaf allmänna mebel till utflyttning t följb af laga ffifte; 72:o af famma bag, angåenbe Slubitöråtjeitflernaå tnbragntng; 73:o af bett 23 Oftober, ont åtgärbcr ttU berebanbe af befyartng t ättlägg^ tttngS Sftajeftäter konungens od) ©rottningenå fjöga fröning; 78:o af famma bag, i attlcbtting af mädt fråga om åtgärbcrö mibtagattbe för att uttber mtfja milfor bcreba åboente å be f. f. fyrfoljetnutaneu i ^allattb biås yofitionés od) befittningörätt till famma Remman; 79:o af bett 26 äDftober, om tnttfeå ffeenbc uyylåtttng emot ©menfia fonbes rabe ©tatåobligationer; 80:o af fatama bag, t anlcbtttng af ifrågaflalbt uyytjöranbc af ben f. !.
H arn marsmrds-rnästare __ 25. Hnfrätts-kommissarier 8: — Masmästare — 25. Musikanter och Dansmästare — 75. Kolorit' Puhliei: i Stockholm och Göteborg 24: — i de öfriga städerna G: — Skeppsklarerare: i Stockholm och Göteborg . .. 50: — i de öfriga städerna 13: — Sockenskrifvare 1: — Stadsmäklare: • Stockholm och Göteborg 150: i de öfriga städerna 40: Förordnanden och Antagningsbevis för Städernas Betjente, Gevaldiger, Uppsyningsman, Packhusoch Vågkarlar, Stadstjenare, Parmmätare, Mätare, Jernbärare, Vindragare, Åkare, Timmeroch Murkarlar, Packare, Politieoch Exekutionsbet jente, extra ordinarie Stadsbetjente, med deras vederlikar, då de halva lön på stat af 12 R:dr 50 öre och derutöfver, förses med stämpel till 5 procent af löne-inkomsten; men der lönen är ringare eller ock sysslan är utan lön — 25. För ringare Slolbet/ente, Pedagoger, Klockare, Organister, Sångare, Kyrkovaktare förses fullmagten eller antagningsbrefvet med stämpel efter lika grund, som vid andra ecklesiastika befordringar, dock ej under — 25. Fullinagt, Öppet bref eller Resolution, hvarigenom någon tillägges titel eller namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, förses med slämpel enligt de grunder, som för lika fall här ofvan i § 3 äro stadgade. Doktorshref, som. ejler aflagdt prof, utlärdas, förses med slämpel till följande belopp: Theologie-.
Sprengtporten uti det påstående, alt lämpligaste och ordentligaste sättet att behandla denna fråga är, att icke sträcka beslutet derutinnan längre än lill det förklarande, att hvad som icke användes till reservfond för banken, bör öfverlemnas till statsverket; ty att nu ingå i pröfning rörtde de särskildta föremål, hvartill medlen skulle användas, vore att handla i uppenbar strid med den åtgärd vi alla veta vara vidtagen af StatsUtsk., som redan beredt ett betänk, angtde medels anslående till åtskilliga allmänna företag, och i sammanhang hvarmed StatsUtsk., utan hindel' af redan verkställd pröfning, kan, derest, i enlighet med det beslut Ståndet går att fatta, ytterligare medel blifva att tillgå från bancovinsten, anslå hvad som vidare kan tarfvas; men hvarföre Statsoch BancoUtskm, hvar på sitt håll, skola sitta och pröfva anslag eller gifva sådana förklaringar Hr von Hartmansdorff yrkat blott i princip, utan möjlighet att det kommer att användas och fördelas efter Utsk:s förslag, kan jag icke finna. Dessutom böra vi påminna oss, alt bancoreglementet, hvilket bör efterföljas, omtalar, att de medel, som banken icke behöfver, skola aflemnas till statsverket, och således borde frågan inskränka sig dertill, att de medel banken icke behöfver skola lemnäs till statsverket. I följd häraf är klart, att, ehuru Hr von Ilartmansdorffs idde, att en del af de medel banken öfverlemnar kunde användas på sätt talaren föreslagit, kan vara ganska god, den likväl icke behöfver på förhand afgöras i principväg, utan blir det tids nog att afgöra densamma, då man kommer att pröfva förslaget uti dess detaljer. Jag måste derföre conformera mig med Frih. Sprengtporten åsigt, och anhåller, att R. o. Ad. benäget täcktes besinna hvilken oformlighet det blir att låta tvänne Utsk. behandla en sak, som bör endast af ett handläggas.
Af sistnämnde underdåniga yttrande torde Eders Kongl. Maj:t i nåder inhemta, att de anmärkta afkortningarne ej endast angå krogoch spisqvarters-rörelse, utan äfven ^källarmästare, traktörer och desses enkor, hembryggeri-idkare med flera; äfvensom att, då Kongl. Maj:ts och Kronans rätt till sådana utskylder, hvilka, till följd af ingången borgen, i konkurser bevakas, icke annorlunda än som oprioriterad fordran blir ansedd, afskrifningar för fattigdom icke kunna undvikas, enär närings-idkarne sjelfve sakna utmätnings-tillgång och deras löftesmän till borgenärernes förnöjande afträdt sill egendom; vid hvilka af - — 419 — sim fain gar de i Uppbörds-reglemeutet och författningarne föreskrifna åtgärder af uppbördsmännen aoga blifvit iakttagaa. Med djupaste vördaad, trohet och nit framhärdar, Stormäktigste Aller nudigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåte, J. W. SPRENGTPORTEN. Slockholm den 9 Mars 1846. P. E. Ingelgren. 420 — Stockholms Stads Handels-Kollegii yttrande, angående 1845 års Revisorers anmärkning vid Iuono-räkenskaperna för nämnde Stad. Till Kongl. Öfver-Ståthållare-Embetet.
E n ung väluppfostrad flicka a f g o d familj från en af Stockholms grannstäder hade haft Luciaborna älska festliga upptåg o c h lysande processioner. Till dessa höra i främsta rummet bröllop och begrafningar. De sistnämnda ske med B r e f till af Aurore von Idun Qvanten. (Forts. o. slut fr. föreg. n:r.) ofantlig ståt. Äfven den fattigaste fiskargubbe, som under hela sin lifstid icke bestått sig annan lyx än makaroni och fårinälfvor, föres till grafven med den mest imponerande högtidlighet, ty han var under sin lifstid medlem af en confrater nita, ett brödrasamfund, till hvilket han betalade en årlig, ringa tribut. När han är död, ombesörjer föreningen hans begrafning, och nu firas han med besked. Likrummet klädes med svart sammet, o c h kistan ställes på en katafalk, omgifven af brinnande ljus. Änkan, om han efterlämnar en sådan, ställer sig med utslaget hår i det öppna fönstret och håller därifrån med flödande tunga ett tal till mannens ära, prisande hans dygder och förtjänster. Döttrarna, om sådana finnas, understödja modren, de också med vildt utslaget hår, talande åtbörder och konvulsiviska snyftningar. Så komma föreningsmedlemmarne i fotsida kåpor o c h hufvor, som alldeles dölja anletsdragen, med hål för ögonen. De bortföra den döde i en silfverbeslagen likvagn, dragen af plymagerade, sammetsklädda hästar, hvilkas hufvuden hafva liksom brö- dernas hufvor med hål för ögonen. Är det riktigt högtidligt, sluta sig till tåget kapucinermunkar och tigga. När kistan aflämnats på kyrkogården, tager ståten lika plötsligt slut som den började. Bröllop firas icke mindre högtidligt. Efter att de unga kontrahenternas mödrar uppgjort partiet och öfverenskommit om villkoren, ombesörja^ de också ordnandet af bröllopshögtidligheterna. Åtta dagar före vigseln föras i stor, festlig procession alla bröllopspresenterna till brudgummens hem. I spetsen för tåget gå äldre och yngre kvinnor, som bära allehanda klädesplagg.
Uti häröfver afgilvet underdånigt utlåtande hade Krigsoch Kammar-kollegierna tillstyrkt bifall lill omförmälda från stadens sida gjorda framställning; hvarvid Kollegierna dock ansett sig böra till E. K. Maj:ls nådiga afgörande hemställa, om icke vid meddelandet af ett sådant bifall borde fästas följande vilkor och förbehåll: På sätt uppgifvet vore och med planritningen styrkt blifvit, skulle nemligen den mark, som staden nu söker alt sig tillvinna, komma att med 9,786 qv.-fot öfverstiga arealen af den mark, som staden i stället åt Kronan erbjuder; och ansågo Kollegierna, att det borde blifva stadens åliggande att till Kronan utan lösen afstå en emot bristen i stadens nu gjorda erbjudande svarande areal, om och nar Kronan kunde komma i behof af staden tillhörande och för staden umbärlig mark. Vid den nu bestämda regleringen af Gref-Magnigatan hade blifvit afsedd gatans utvidgning i någon mån genom dess inskärning på nedre delen af Andra Lifgardets kaserntomt; men härigenom ginge likväl förlorad en del af den grundplan, sorn, enligt ett af Krigs-kollegium afgilvet underdånigt förslag till en ny vaktoch arrest-byggn ad å berörda tomt, för samma byggnad tagits i beräkning och som dertill jemväl vore alldeles nödig utan förminskning, såvida pålning skulle kunna undvikas vid byggnadens grundläggning. Till följd af den genom sådan pålning uppkommande betydligt ökade kostnaden för sagda byggnad, och då i öfrigt den frågavarande inflyttningen af galulinien inpå kaserntomten afsåge en tillökning i gatans bredd af endast några fot, borde det, enligt Kollegiernas åsigt, bestämmas, att den nuvarande galulinien skall pä gatans östra sida bibehållas, så mycket mera som derigenom undvekes en eljest genom förändrin - 24 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, iY.-o i OF gen uppkommande vanprydlig brytning från gatans på samma sida nu egande mera räta linea.
Denna förändring kunde, såsom jag yttrade, skänka Banken 2 millioner till lånerörelsens betryggande och, genom proportionens bringande till 5 till 8, lugna opinionen, till dess att mera rationella former hunnit blifva gällande; och detta är, hvad man har klandrat. Detta i83o års system synes ännu vara det af våra organisatörer antagna; men nu är man färdig att vilja upplappa det genom tillägg af det, vid dess sida, visserligen nödvändiga Statsskulds-systemet, och ingen tvifvel är, att såväl vexlingen som lånerörelsen kunna drifvas, och till och med att myntförbättring kan äga rum, genom en, obegränsad skuldsättning, med folkets skatter i reserv.. Hr von Troil har i ett anförande, hvars sanna värde jag under dess uppläsande ej rätt uppfattade, enligt min tanka, i de flesta punkter utgått ifrån rena grundsatser och angripit i83o års Bankreglering till sitt innersta väsende, då han förklarat sig emot den för dagen rådande opinion om silfverköp, så snart uttagning skett till större mängd, och då han i stället yrkat indragning af Bankens lånerörelse. Detta anser man i England såsom den rena principen för Bankförvaltning, såvida handelsconjuncturen verkligen rubbat coursen och fordrar dess återställande. Måhända torde Den 20 Februarii f. m. 7 man böra medgifva Banken rättighet att röra sig med något större sedelmassa än dubbla silfvervärdet, såsom Hr v. Troil bar föreslagit, och mahanda borde Direetionens rätt att pröfva icke vara allt för hårdt begränsad. De alternativer, som han framställt för silfverproportionens återställande, synas mig äfven vara goda, och jag invänder blott, att det blir svårt att linna Directörer, som rätt bedömma och rätt behandla dessa coursoperationer, hvilka blifva det vigligaste utaf hela organisationen. Med min ide' går Hr von Troils anförande i nära öfverensstämmelse vid fråga om bedömandet af i83o års Bankreglering, och jag beder att få fästa Hr v Troils uppmärksamhet derpå, att hufvudtendensen af mitt förra anförande är emot i83o års lagstiftning, af det skäl, att den måste medföra: