Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ar Vet en Berednings skyldighet, at utarbeta et afnagor Utskott föressr>fwit bestämt amne, matte der wara en annu owilkorligare pligt, ar da flere af de l^e^scklve Stansén stadnat i någor hufwudfakeligt bestämt Beslut, ställa sig detsamma til efterrättelse. I fragan om summciriska eller utförliga avgifter lil 7'oxttim^, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln antagit Herr Häradsskrifware» d^iik upgifne Förslag til kmrn.ulsjl, som ar mera speciiiguet, an Höglofl. Bewiilnings-Utskottets; Högwördige Praste^Skändet har afiemnat det kcoj?cl, som innehäller en ännu större utförlighet, och Hederwär da - Den zo Mars. 1507 da Bonde-Ständer har i sitt krotocolls-Utdrag yktrac sin öfwertygelse, ar för säkerhet och ordning wid IsxerinZLrne matte söressrifwas Utförligare Upgifts-^ormulgir, an Utskottet föreftagit. Detta ater ar af Wällofl. Borgare-Ständer oanmärkt antagit. Ester min öfwertygelse ar det intet rwifwel underkastaot, al, dä z Stand yrka er meraspccitiguer ^ormulair, det ar Utssottets owilkorltga ssyldighet, at härwid egemeligen fasta sin upmärkfamhet och föreflä en jemkning emellan deste, til sin grund lika, men i smärre omständigheter icke til alla delar öfwerensstämmande tänkesätt. Tre Srands bestm äro rakt stridande emot det Fjerde, och skulle det således innefatta en uppenbar motsägelse bade mot Regerings-Formens och Riksdags-Ordningens stadgande, ar förblifwa wid del ena StändetS föreskrift, dä de tre öfrige hafwa gifwit en annan.
Ständerna icke skulle hafva något att befatta sig med rotehållare, men likväl kunna ålägga en sådan afgift som den ifrågavarande. 80 §■ Beg.F. förbehåller Konung och Ständer att gemensamt vidtaga ändringar i knektecontracten; men den andra frågan är, huruvida sådant kati ske utan den andra contrahenten, rotehållarnes, hörande. Jag tror, att ett sådant hörande icke erfordras, så vidt icke någon ökning är i fråga; men oni den ringaste ökning skall vidtagas, kan jag icke, lika med Gr. Frölich, medgifva, att Statsmagterna ensamt äga rätt derom besluta, ty contrqcten äro ingångna med provinsens invånare, under utfästelse att gälla till säkerhet och efterrättelse å ömse sidor. tylen såsom jag förut sagt, anser jag Ständerna äga rätt att pålägga rotehållarne en viss skatt att utgå intill följande riksdagen; och då man anser det billigt, att rotehållare ensamt skola bara den ifrågayar., hvarföre icke då besluta så, blott det skey i laga väg. Jag erkän-. ner med Hr Hjärne, att äfven jag valt det förslag, jag uppgifvit såsom sista utvägen och sedan jag funnit, att Ständerna icke velat fullkomligt återställa frågan till rätt och billigt, d. vs låta afgiften utgå från allm. bevilln.; men något hinder från Ständernas vägran i detta afseende kan icke uppstå deremot att bestämma gärdens utgående genom enskildt bevillning. Att bestämma en sådan för rustoch rotehållare är den enda utväg som återstår; och jag tror icke, ätt Gr. Frölich har rätt deri, att Ständerna icke skulle äga pålägga bevillning för enskilda corporationer, emedan vår bevillning just är så beskaffad, att den drabbar olika corporationer ganska olika. Hr Cederschjöld: Sedan 2 Stånd bifallit betänk., kan icke någon skrifvelse i ämnet till K.
Det hela går sin jämna gång som ett urverk, — ingenting att säga om det — man sitter dag efter dag på sin stol, gör hvad man skall och kvitterar sin aflöning en gång i må- naden. » Nå, dina literära och politiska intressen? » frågade jag. Han smålog, och då kom där fram en hel mängd små rynkor kring hans ögon, så jag med ens fick för mig, att han ändå såg gammal ut. Och afmagradt var hans ansikte — riktiga hålor i kinderna. \ Bara skinn och ben, hela återstoden af karlen. Han skakade på hufvudet. (Forts.) Hvad är bildning? A f Ave. etta är en fråga, som ofta blifvit framställd, men som torde vara mycket svår att på ett uttömmande sätt besvara, ty ordet bildning ät ett uttryck för ett ytterst elastiskt begrepp om en mycket sammansatt sak, af hvilken väl hvarje människa eger någon del, men högst få, om ens någon, alla ringarne i den gyllene kedjan. Ej sällan läser man, att den och den namnkunniga människan » stod på höjden af sin tids bildning », och så upprepas ifrågavarande persons kunskaper och talanger, som om detta någon tid varit allt, hvilket kräf 492 des för att vara en fullständigt bildad människa. Drottning Kristina är en typ för en dylik halfbildning; hennes far, Gustaf Adolf, däremot egde, utom sina kunskaper, flere andra ringar af den gyllene kedjan. Den store konungen, som vigde sitt lif åt själfva bildningens kärna, var äfven ädel nog att kunna inse och afbedja sina fel samt erbjuda upprättelse åt den kamrat, han förfördelat. Gustaf Adolf räckande sina pistoler åt öfverste Seaton under erkännande af sin öfverilning mot honom; Kristinas befallning om sin forne gunstling Monaldeschis ' gräsliga mord i ett af de gemak, hon själf bebodde, se där slående prof på äkta och falsk bildning. Både far och dotter stodo, hvad kunskap beträffar, » på höjden af sin tids bildning »; hvad var det då, som gjorde honom så ädel, sann och god, och henne så rå, flack och grym? I själfva verket är ingenting vanligare än att höra människor förvexla bokliga kunskaper och färdigheter i främmande språks talande med djup bildning.
Lån, Lån, rörande tillåt ne omsättningar af till lagsökning förfallne och lagsökte; Statsoch BancoUtskottens betänkande, bif. af Adeln, s. 34o. af Borgareståndet, s. 3s3- af Presteståndet, s. 368, af Bondeståndet, s. 378. — rörande uppskof med återbetalning af ett från BancoDisconten utgifvet; BancoUtskottets betänkande återrernit. af P resteståndet, s. 703. bif. af Borgareståndet, s. 705. af Bondeståndet, s. 723. af Adeln, s. 799. Ytterligare Utlåtande, bif. af Presteståndet, s. 1112. LåneContoiren, om upprättande af en ansvarigbetsLag för de blifvande Directionerne vid Vestra och Södra. BancoUtskottets betänkande åferrem. af Borgareståndet, s. 972. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Huset Bihang Till samtelige Riks-Ständms Protocolh Innehållande dc Handlingar, Hwilka till Riks-Standen blifwit aflemnade, .Såsom Konungens Nädiga Propositioner, Rik. sens Ständers Utffotts Betänkande» och Förklaringar, Samt Riks. Ståndens Protocolls-Utdrag tvid Urtima Riksdagen i Arebro r3LS, Andra Bandet. Orebro, Tryckt hos Nils Magn. Lindh, igra» Uppläst hos Ridd. och Adeln den 22 Zunik.
Stad, om räntornas utgörande ' för vissa åt, upplåtne Hemman; StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s 1711 — 1723, bif. af Adeln, IX s 4&5, af BondeStåndet, IX s 494. Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 355, bif. af BorgareStåndet, IX s 651. Underdånig Skrifvelse, X 1. s 38o — 383. Tid, om förändrad, till hållande af SommarTing; Motion, remitt. till Lagutskottet, II s 1208. LagUtskottets Betänkande, Vll 1. s 46 — 48, bif. af BorgareStåndet, IX s 104, af BondeStåndet, IX s 107, af Adeln, IX s 115, af PresteStåndet, IX s 126. Tjenstehjons löner, om åtgärders vidtagande till förekommande af stegring i; Ekon. Utskottets Betänkande, Vill s 12.4—129, bif. af Adeln, IX s 107, af PresteStåndet, IX s 170, af BorgareStåndet, IX s 173, af BondeStåndet, IX s 178. — flyttning, om ändring i tiden för; Motioner, remitt. till Ekon. Utskottets Utlåtande, Vilis 243 — 283, återrem. af Adeln, tx s 240, bif. af PresteStåndet, IX s 242. Ytterligare Utlåtande, Vill s 762'—766, bif. af Adeln, ix s 4!7- Tillgångar, angående undersökning om huru stora, finnas anslagne åt Lärostaterne och Presterskapct i Sverige. Se ylterli - 3oo gare Utlåtande om Scholväsendet i Landsförsamlingar.
Hr Tersmeden, Nils; — 792. 11 Lagerhjelm, Pehr; — 1648. *7 von Bahr, Robert Ulrik Henrik; — 1905. 17 von Rosen, Georg, Ludvig; — 2195. 71 Edelstam, Fabian; och befans, att till Electorer blifvit utsedde: N:o 329. Frih. Adlerbeth, Jacob ; — 391. 77 Hochschild, Carl; — 172. Hr Rosenstjerna, Nils; Brunow, Fullm. Gr. Gr. Piper, Carl Fredrik; Tornerhjelm, Johan Abraham; — 1655. 11 — 1861. 17 von Hartmansdorff, August; — 1940. C 71 Tersmeden, Johan Jacob ; — 2088. 77 af Chapman, Fullm. Hr Reuterskjöld, Casimir; — 2308. af Ström, Israel Adolph. Den 1 Augusti. 45 H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att i morgon sammanträda, för att utse nya Ulsk:s!edamöter efter följande Hrr, som afsagt sig uppdraget att vara ledamöter, uti Constitutions-Ut skottet: N:o Sfi. Gr. Hamilton, Jaeol) Essen; o — 114. Frih. Hummerhjelm, Fullm. Frih. Åkerhjelm, Carl; — 2320. Hr Akerman, Fredrik; Banco-Utskottet: — 120. Gr. Liljencrantz, Gustaf Fredrik; — 293. Frih. Falkengren, Fullm. Gr. Hamilton, Malcolm : — 2109.A. Hr Anckarsvärd, Augnst; Allmänna Besvärs - och Ekonomi-Utskottet: — 126. Gr. von Platen, Baltzar; — 295. Frih. Ramel, Hans; — 515. Hr Bäfverfeldt, Fnllm.
Detta motstånd tilltoge nemligen, enligt hvad utrönt vore, ungefär som “qvadraten af hastigheten, så att omkring 4 gånger så stor kraft erfordrades för att “framdraga ett tåg 2 inil i timman, som att framdraga det l mil i timman, och 9 “gånger så stor kraft lör 3, som för en mils hastighet i timman o. s. v. En hastighet “af 3 mil i timman, motsvarande ungefär 2£ mil med uppehåll, erfordrade i följd häraf “omkring dubbelt så tunga lokomotiver, som en hastighet af 2 mil i timman, och då “nötningen af jernvägsskenorna stöde i direkt förhållande till de tyngder, som derpå “framfördes, samt dessutom tyngre lokomotiver, i vida större mån än sjelfva hastig“helen ökades, ulöfvade skadlig inverkan på skenorna genom friktion och stötning vid “minsta förekommande ojemnhet å jernvägen, mäste en stor hastighet och deraf följande behof af tyngre och dyrare lokomotiver jemväl fordra, för lika lång varaktighet, “en vida solidare och således dyrare konstruktion af öfverbvggnaden än med en min“dre hastighet behöldes, hvarjemte den åstadkomine en ojemförligt större nötning å “hela rörelsematerielen, synnerligast hjul och vagnar, samt medförde betydligt större “ålgång af bränsle. Den hastighet af 4 mil i timman, hvilken uppgifvits såsom behöflig “å Svenska jernbanorna, vore större än hvad man lör kostnadens skull tilltrott sig “kunna åstadkomma någonstädes i Tyskland och kunde endast jemföras med express“tågen i England och på några af de största banorna i Frankrike.* Ulan att ingå i några vidlyftigare beräkningar öfver förhållandena emellan dragkraften och det motstånd, denna vid olika hastigheter har all öfvervinna, hvilket är så mycket mindre behöflig!, som hvarje större afhandling rörande jernvägsbyggnader och lokomotiv-konstruktionen fullständigt upplager gången af dessa beräkningar, får jag bär endast framhålla de resultater, hvartill såväl ifrågavarande beräkningar, som erfarenheten i detta afseende ledt.
M:ts nådiga disposition, anvisat 12,000 R:dr årligen i 3:ne år, eller tillsammans 38,700 R:dr, att användes till aflöning eller arfvoden för Styrelsen af allmänna Vägoch vattenbyggnaderne samt dess tjenstebiträde!), så väl i hufvudstaden som i landsorterne. Till reseoch undersökningskostnader samt expenser för allmänna arbeten har E. K. M:t begärt 12,000 R:dr årligen, eller tillsammans för 3 år 36,000 R:dr banko. Då Rikets Ständer, enligt hvad här ofvan är vordet omförmäldt, bifallit ökade anslag till allmänna arbeten, hvaraf behofvet år efter år gör sig alltmera gällande och således flera resor och undersökningar erfordras, än som kunna med de för sådana ändamål förut anvisade medel bestridas, hafva Rikets Ständer fun - Expeditions-Utskottels Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 177. 479 nit skäligt att, i enlighet med E. K. M:ts nådiga framställning, bevilja lill ifrågavarande föremål 12,000 R:dr årligen, eller för 3 år tillsammans 36,000 R:dr b:ko. Till arfvoden för lärare vid Mariebergs läroverk i de kunskaps-ämnen, sorn tillhöra Civil-ingeniörer har E. K. M:t föreslagit 1,000 R:dr årligen, eller för 3 år 3,000 R:dr, samt till stipendier för elever, som vid nämnde läroverk genomgå dott för sädane ingeniörer bestämda kurs, likaledes 1,000 R:dr årligen i 3 är. Då dessa anslag, sorn äfven vid föregående riksdagar blifvit till enahanda belopp beviljade, äro behöflige för bildandet af skicklige ingeniörer för allmänna arbeten hafva ifrågavarande 2:nc årliga anslag, hvartdera å 1,000 R:dr, blifvit anvisade att ytterligare under åren 1851, 1852 och 1853 utgå.
(Kommissionen vet väl, att utaf de mindre apparaterna erlagts en mindre afgift, men å andra sidan åter är det flera brännerier, som erlagt en högre, hvarför kommissionen tror sig kunna antaga 4 4/4 sk. såsom medeltal.) Enligt denna beräkning bör man i landtdistrikterna hafva afverkat 4,052,000 potter. Uti städerna kan afgiften, likaledes i medeltal, antagas att hafva utgjort 4 4/2 sk. per pott, hvarföre följaktligen 6,480,000 potter böra hafva varit tillverkade. Enär det under förra året blef brändt mindre bränvin uti landtdistrikterna, än man kan antaga fallet vara under vanliga år, dels till följe af den sämre skörden, dels emedan det mesta af hvad som var bestämdt till bränvinsbränning under vintern 4S45 och 4 846, redan innan början af förra året hade, på grund af den högre beskattning, som då inträdde, gått igenom bränvinspannan, kan förbemälte år icke anses såsom ett normalår med afseende på bränvinsbränningen, utan kan man antaga att under vanliga förhållanden något mera bränvin produceras. Emellertid tror kommissionen icke, att hädanefter det kommer att tillverkas en större qvantitet i städerna, hvaremot den största produktionen, på skäl, som förut äro anförda, sannolikt kommer att ega rum på landet. Antager man derföre, att produktionen, som under förlidne år, på grund af då förevarande omständigheter, var omkring 40 4/2 million potter, hädanefter under vanliga år kommer att utgöra omkring 25 °/o mera eller 45 millioner potter, så kan man förmodligen antaga produktionen i städerna att blifva endast hvad den nu är, nemligen 6 4/2 million, och de öfriga 6 4/2 millionerna uti landtdistrikterna. För att tillverka 6 4/2 millioner potter bränvin, måste hvardera af de förenämnda 50 stadsbrännerierna, under förutsättning att 4,500 potter dagligen tillverkas, vara i verksamhet 5 månader om året, hvilket också i verkligheten torde blifva fallet.
Bland olägenheter, som betagit stadens handlande en del af den vinst, de eljest kunnat påräkna af deras betydliga exporthandel, räkna de äfven, måhända icke utan skäl, det intrång som de i denna näringsgren lida derigenom, att åtskilliga å landet och i köpingarne bosatte personer företagit sig att, med anledning af i832 års Kongl. Förordning angående den så kallade landtmanna-seglationen, uppköpa, samt till utländska orter afskeppa och försälja hvarjehanda skogsprodukter. De handlande hafva hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet begärt att åtgärder måtte i nåder vidtagas till inskränkande och korrigerande af ett sådant intrång i de skattdragande Stapelstads-Borgrarnes privilegierade export-rätt, öfver hvilken 52 underdåniga begäran jag i underdånighet afgifvit utlåtande under den 28 Februarii 1842. Den betydliga tillökningen, som under sednare åren ägt rum i tullvärdet af och tullinkomslerne för hit importerade varor, lärer förnämligast härleda sig derifrån, att åtskilliga varureqvirenter i andra städer och synnerligast i Stockholm, hvarest tolagsafgifterne äro dryga, funnit uträkning vid att låta införtulla deras varor här i staden, der tolagen utgör blott en half procent af tullvärdet. Af Fabriks-inrättningar finnes 2:ne för snus och tobak, en för socker och en för tapeter. Vid förstnämnde 2:ne Fabriker tillverkades sistlidet år kardus-tobak, snus och cigarrer till värde af 6o,o38 R:dr och vinsten derpå anses vara af betydenhet. Vid Tapet-fabriken förfärdigades samma år nära 2,000 st. tapeter, hvilkas värde skäligen kan antagas till omkring i,4oo R:dr. Afsättningen vid Sockerbruket har de sednare åren varit i aftagande. År 1835 tillverkades der skålpund socker och sistlidet år blott 21,i65 skålpund. Orsaken härtill ligger troligen uti en de sednare åren ökad tillförsel af socker från Götheborg och andra inrikes orter. Här finnes ett Skeppsvarf, stäldt på aktier.
Vid berörda sammanträde den 12 November blef genom härvarande Engelska konsuln skriftligen anmäldt ett anbud af The general Credit & Finance Compauy limited i London att, mot en provision af 1 ‘/2 procent, mäklare-kurtage, subprovision och andra kostnader, jemte stämpelafgift å '/8 procent, lemna sitt biträde vid anskaffningen af det nya jernvägslånet. Bolaget vore villigt lemna erforderligt förskott å lånesumman, under vilkor att Fullmägtige icke genom andra samtidiga underhandlingar försvårade lånenegociationens uppgörande. Då likväl detta anbud endast afsåg erhållandet af uppdrag att tillhandagå med biträde vid lånets uppnegocierande, men icke något åtagande att anskaffa den önskade lånesumman, förklarade Fullmägtige samma dag, att de, åtminstone för närvarande, icke kunde fästa afseende å ifrågavarande anbud. När sålunda den vidtagna åtgärden att infordra anbud å lånet icke medfört Stats-Utskottets Utlåtande J\/å 29. 7 det dermed afsedda ändamål, föreslog, vid sammanträde den 26 November, Grosshandlaren Berg att, i likhet med hvad som iakttogs vid upptagningen af 1858 års jernvägslån, ett ombud måtte af Fullmägtige utses med uppdrag att å utrikes ort söka uppgöra aftal om lånet. I denna mening instämde visserligen flere bland Fullmägtige, men då tidpunkten syntes mindre tjenlig för att låta ett sådant ombud uppträda, funno Fullmägtige sig böra låta anstå med beslutet om ett dylikt ombuds utsändande. December månads protokoll i låneärenden redogöra företrädesvis för Fullmägtiges åtgöranden i afseende å upptagningen af det lån å 3,000,000 Rulr, hvarom Fullmägtige, med anledning af Rikets Ständers föreskrifter rörande det särskilda kreditiv å enahanda summa, som för bestridande af utgifter till försvarsverkets fullständigare ordnande blifvit på Riksgälds-kontoret anvisadt, den 10 i nämnde månad kontrahera! med Stockholms Enskilda Bank, samt Herrar Oscar Ekman i Göteborg och C. G. Cervin i Stockholm.
Bland öfriga anstalter, afseende besparingsändamål, må i första rummet nämnas den för Nyköpings stad och län bildade sparbank, som vid 1850 års utgång ägde en reservfond af 5,601 R:dr 34 sk. 4 rst., hvarjemte insättarnes innestående fond utgjorde 153,237 R:dr 46 sk. Banko. Dylika, ehuru mindre, banker finnas inom Oppunda härad, samt i Eskilstuna, Strengnäs och Trosa städer. 24 Städer. Nyköping, Länets residensstad, är belägen vid åns af samma namn utlopp i en vik af Östersjön. Invånarnes antal utgjorde år 1850: 3,781. Stadens jord, uppskattad till 8£ mantal, uppgår till 694 tunnland, deraf 438 tunnland utgöra åker, hvarå odlas säd, potates och foderväxter. Handeln, som år 1850 idkades af 33 Minuthandlande, bedrifves endast på inrikes ort samt Norrige, och är jemförelsevis icke af någon större betydenhet. Handelsflottan utgjorde år 1840 ... 8 fartyg om tillhopa 142 Läster, och år 1850 ... 10 » » » 145 » hvarförutan 3:ne ång fartyg om tillsammans 130 hästars kraft underhålla reguliera turer emellan denna stad och hufvudstaden, och det ena af desse fartyg utsträcka sina resor jemväl till Westervik och Calmar. Kommers-Kollegii underdåniga berättelse om Sveriges inrikes sjöfart 1850 utvisar i öfrigt att till Nyköping under år 1840 från inrikes orter ankommit 100 lastade och 42 olastade fartyg, med ett sammanräknadt lästetal af 1,787T9Ö°B, och afgått 25 lastade och 108 olastade fartyg, om tillhopa 2,040T7ff4B läster.
Härvid bör väl, å ena sidan, tagas i betraktande, att då, till följd af föreskrifterna i Kongl, brefven den 25 Juni 1842, den 8 Augusti 1844 och den 15 Maj 1846, tiden för dessa låns beviljande varit utsträckt från början af år 1843 till slutet af år 1847, samt levereringen af salpeter icke behöft vidtaga förr, än 5 år efter det lånen utbekommits, det ännu kan synas för tidigt att bedöma verkningarne af de låne-understöd, som under loppet af sistnämnde år blifvit utlemnade, hvilka under revisions-åren icke torde hafva fullständigt utvecklat sig; men, å andra sidan, är dock genom ofvanstående uppgifter tillfyllest ådagalagdt, att salpeternäringen, äfven utan sådana understöd, kunnat med framgång bedrifvas inom de provinser, hvarest omständigheterna varit för densammas uppkomst och tillväxt gynnande. De följande åren torde lemna tillfälle till en mera fullständig erfarenhet härutinnan; men då sannolikt är, att frågan om ett fortsatt meddelande af dylika understöd för salpeter-näringen kommer att ånyo upptagas i den mån de hittills utlemnade lånen, hvilka skola med en tiondedel årligen återgäldas, blifva till staten inbetalta, hafva Revisorerne emellertid ansett sig böra å nu anförda förhållanden fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. § 3. Bland de af Gefleborgs läns Ränteri bestridda utgifter för transportkostnader, hafva 2:ne poster, den ena åo 1,742 R:dr 41 sk. och den andra å 13 R:dr 22 sk., blifvit utanordnade till Länsmannen i Arsunda, D. Nordström, såsom ersättning för från Gefle stad till Klosters krutbruk medelst kronoskjuts verkställd transport af 10,354 LEE salpeter, hvilka utbetalningar grunda sig på uppbördsmannens vid krutbruket intyg, att nämnde salpeters-qvantitet af honom emottagits, äfvensom på 2:ne af Länsmannen uppgjorda uträkningar å den för transporten belöpande skjuts-lega.
Vid samma tillfälle anmäldes af Rikets Ständer, att 5 å 6 tunnor guld skulle Fattas i den erforderliga bevillningssumman, i anseende till Bondeståndets ändringar i de för detta Stånd af Bevillningsutskottet föreslagna afgifter, hvilken brist dåmera icke kunde betäckas, sedan Stånden redan vore åtskilda; hvarföre bevillningsförordningen, detta oaktadt, måste befordras till verkställighet, sådan Riksstånden den antagit; men för den händelse Kongl. Majit skulle finna utväg att lindra bevillningens belopp, anböllo Rikets Ständer, att denna lindring måtte komma Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgarestånden till godo, i den mån de åtagit sig en högre bevillning i jemförelse med Bondeståndet. Föreskrifterna i 1789 års bevillningsförordning äro sammanfattade under 6 artiklar, af hvilka den 1:sta upptager personella afgifter. Dessa skulle utgöras af hvar och en i förhållande till dess samhällsställning eller förmögenhet; varande de personella bevillningsafgifterna bestämda under följande kategorier, nemligenciviloch militärstaterna, hofoch stallstatsbetjeningen, Ridderskapet och Adeln jemte dess vederlikar, som icke vore i tjenst, ecklesiastikstaten, städerna och borgerskapet, brukspatroner m. fl., adelns och ståndspersoners betjening och tjenstefolk samt allmogen. Hvar och en af dessa kategorier innefattade en mängd särskilda afgiftsklasser. Under civiloch militärstaterna förefunnos icke mindre än 42, efter rang eller inkomst ordnade dylika klasser; och städernas särskilda afgiftsklasser öfverstego 60. Högsta afgifterna voro för Riksråden 30 rdr samt för civile och militäre tjenstemän öfver öfverstegraden, Biskopar, de »mest förmögne» grosshandlare, bankirer och handelsmän i Stockholm och Göteborg samt brukspatroner 20 rdr. De förmögnaste adelsmän utan tjenst och karakter skulle betala 13y rdr för hvarje adels-rusttjensthäst, som de egde. Husbönder bland allmogen skulle endast erlägga 20 sk.
Sedan Rikets sednast församlade Ständer, med föranledande af Eders Maj:ts nådiga proposition om ett anslag af 50,000 R:dr för Inrättningens ordnande, lör ändamålet anvisat ett belopp al 10,000 R:dr, hafva deraf användts till reparationer 8,000 R:dr, samt till möbler och sängkläder 2,000 R:dr, men som Öfver-intendentsembetets kostnads-förslag å nödiga reparations-arbeten, bifogadt Direktionens underdåniga skrifvelse den 51 Januari 1857, upptager behofvet till 55,142 R:dr 50 öre R:mt, återstår, efter afdrag af redan använde 8,000 R:dr, ett behof af 25,142 Ridr 50 öre, om hvars beviljande Direktionen nu i underdånighet anhåller. Uti nyssnämnde underdåniga skrifvelse hade Direktionen jemväl anmält behofvet af en auditoriioch musei-byggnad, för hvilken kostnaden enligt nu bifogadt förslag är beräknad till R:dr Runt 65,800; och anhåller Direktionen om beviljandet af denna summa. Dessutom bar Direktionen begärt stats-anslag af dels 12,000 R:dr för åstadkommande af ökadt utrymme för anatomisal och obduktionsrum med dithörande smärre lägenheter, hvilket, efter