Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
18 sjelfva verket icke synas hafva egenskap af sadan fast egendom, deri grundskatt lämpligen bör ega rum, helst inkomsten deraf, beräknad in natura eller i penningar, destomindre kan för längre tid bestämmas, som, efter hvad ofvan anfördt är, det alltid blir svart, örn icke omöjligt, att, såsom grund för en sådan ständig ”skatt, ''med någon tillförlitlighet utröna beloppet af ”den Skog, som vid en sådan inrättning för al 1- "tid kan komma att afverka*,” I afseende på antagandet af dett3 Förslag, förekomma likväl till öfvervägande åtskilliga omständigheter och dervid i första rummet, huruvida detsamma äfven på redan skattlagde Sågqvarnar bör tillämpas; och då, såsom redan är anfördt, någon i behörig ordning antagen och fastställd skatdäggningsinethod för Sågqvatnar icke linnes, hvaraf synes följa, att, om en sådan method blefve upprättad, densamma äfven borde för de förut varande Sågqvarnarne tillämpas, då räntorna för alla sedan 1787 skattlagde Sågqvarnar, i anledning af den då väckta fråga om ny skattläggningsmethod för dessa Qvarnar, endast tills vidare, och tills err sådan method utkommit, blifvit fastställde och således ovilkorligen kunna förändras; och då den öfverklagade olika beskattningen egentligen eger rum för de redan skattlagde Qvarnarne, så att, med bibehållande af den deri» påförda grundskatt, icke allenast samma ojemnhet i beskattningen, som förut skulle qvarstå, utan ock en mängd frågor i/{ StatsBev.~ Lags.Oee.-UtsJt. Bet. N:o 78- om nedsättning i räntan uppkomma, förorsakande kostnader för Qvarnegare, och det med förändringen afsedda ändamål sSledes föga vinnas; så anser Kongl. Maj:t, för Sin del, förslaget, om det skall antagas, böra i allo utföras, och således alla å Sågqvarnarne förut verkställde skattläggningar förfalla och Qvarnarne endast till Bevillnings erläggande upptagas.
Dom och Utslag; men deremot ansett, att Herr Grefven yrket upphörande af RevisionsSkillingen, hvarom likväl uti motionen icke bestämdt blifvit yttradt; och då det syntes ligga i öppen dag, att man icke kan tvin» LiigUtskottets Betånkanden, ’ 729 ga en i KammarCollegium vinnande Parl, att meddela den tappande bevis öfver tiden då han af Utslaget del fått, skulle det äfven ligga i 6akens natur, att man icke lagligen kan fordra en omöjlighet, hvilket uti Motionen närmare är utveckladt, utan atl deremot föreskrifvas vinnande Parten åliggandet, att för sin egen säkerhet meddela ett sådant bevig, eller en i officiel viig med delad påskrift å Utslaget, hvilken dag tappande Paiten tili Fatalieberåkniug deraf del erhållit. Utskottet tror sig i anledning häraf höta erinra» att ehuru vid anförandet i Betänkandet af innehållet af Herr Grefve Gyllenborgs Motion, Utskottet till undvikande af vidlyftighet icke upptagit alla de af Herr Grefven för dess yrkanden framställde Motiver, likväl ej mindre det hufvudsakiiga syftemål med Motionen, som Herr Grefven Uti anmärkniogame ytterligare Upprepat, deruti tydligen blifvit anfördt, än äfven yrkandet att delfående men icke anslag',-orde blifva grunden för Fatalieberäkning till ändrings sökande så väl i UnderRätternes , sorn HofRätts Dom och Utslag, blifvit upptaget och besvaradt, enär Betänkandet tydeligen innefattar afslag till en sådan förändring uii den vid UnderDomstolarné nu gällande Rättegång-Ordning , jemte skälen dertill, och i afseende på HofRatterne hänvisar till det särskildta Betänkande Utskottet afgiiYit, i frågan om RevisionsSkiilingS "3o LaglJtskottets Betänkandetii afsksiFande och förändrad »id till missnöjeä anmälande emot HofRätts Dom.
Det torde kan - Den 18 November f. m. äro mera tillförlitliga, än dem jag nu besvarat, och hvilket jag för närvarande icke kan bedöma, så skulle en återremiss måhända löna mödan; i annat fall leder den blott till tidsutdrägt, hvarföre jag är mera benägen att bifalla, än återförvisa, Utskottets Utlåtande. Herr Tham, Wollrath: Såsom bidrag till beviset om Herr Rosenqvists misstag, torde det tillåtas mig blott nämna, att det till Götha CanalBolag på arrende upplåtne Söderköpings f. d. KronoBränneri blifvit på Bolagets bekostnad icke allenast alldeles å nyo inredt, utan äfven underhållit på ett sätt, att jag önskade, det alla allmänna bus underhöllos lika väl, som CanalBolaget underhåller både denna och alla öfriga detsamma tillhörande byggnader. Jag hemställer ock till hvar och en, som sett, huru CanalBolagets byggnader underhållas, om anmärkningen i denna del kan äga minsta sken af skäl för sig. Hvad åter beträffar den summa, som SeraphimerOrdensGillet bjudit för Upsala f. d. KronoBränneri, vill jag icke yttra mig, huruvida det är rigtigt, att sälja till gifvit pris; jag vill blott erinra om hvad erfarenheten ofta visat, att i händelse försäljningen skall ske på offentlig auction, kan det ganska lätt hända, att man får 750 R:dr, i stället för 3750. Herr Rosenqvist: Emot hvad Herr von Hartmansdorff anmärkt, får jag erinra, att 11$ Den ]8 November f. m. om Maria KronoBränneribyggnad blifvit, så« som den värde talaren yttrat, genom Normal Scholaslnrätlningens Styrelses omsorg oell på Inrättningens egen bekostnad väl vårdad, har sådant icke skett till följd af något bestämdt åliggande_, utan torde orsaken dertill få igenfinnas uti den väl ordnade Styrelsen, som bär den äran att räkna Herr von Hartmansdorff bland sina Ledamöter. Jag bär läst Contracten och de Kongl. Upplåtelsebrefven, och der finnes intet ord om skyldighet för innehafvärne att underhålla byggnaderne.
Efter fullbordade värf, under ett långvarigt och i så många afseenden vigtigt Riksmöte, får Ridderskapet och Adelil, genom oss sine Deputerade, frambära sin afskedsliälsning till Högvördige PresteStåndet, hvilket med ett så upplyst nit medverkat till besluten för allmänt bästa, och under troget uppfyllande af sitt höga och vigtiga kall, att föra fridens och samdrägtens språk, kunnat ett agtningsvärdt efterdöme i sammanjemkande af öfverläggningarne, till beredande af gemensamt väl. En framskridande upplysning verkar alltid ett allmännare deltagande uti offentliga angelägenheter, och åstadkommer derigenom inom NationalFörsamlingen en mera skiftande vexling i meningar och framställningar, rörande de särskilta ärenderna. Om våra öfverläggningars Den 19 Mars e. m. 4^5 område, i följd häraf, blifvit betydligen utvidgadt, skall likväl omdömet säkrast stadga sig genom en dylik mångsidig behandling; och om äfven besluten öfver de vigtiga ämnen, som varit under Öfverläggning, — ämnen, om hvilka tänkesätten i alla tider varit delade, — kunna till en del ses ur olika synpunkter, våga vi dock hoppas, att den upplyste medborgaren skall göra rättvisa åt våra bemödanden, och att den erfarenhet, som blifvit samlad under detta långvariga Riksmöte, äfven skall vara af nytta för efterkommande representanter, och, rätt använd, föra dem ännu närmare det stora målet: Fäderneslandets bästa. Ridderskapet och Adeln anhålla, att i Högvördiga Ståndets fortfarande vänskap och förtroende städse få vara inneslutne. Till Välloflige BorgareStåndet: Tidpunkten är inne, då Ledamöterne af den nu upplösta Riksförsamlingen skola återvända till sina hem , medförande de tänkesätt af undersåtlig trohet och medborgerligt nit, som utmärkt de gemensamma rådslagen. Sällan hafva Rikets Ständers sammanträden ägt till föremål mera för samhället vigtiga och angelägna värf än de, som vid detta Riksmöte blifvit afhändlade. De hafva påkallat noggrannhet i bedömmandet, och om deraf följt en vidlyftighet i behandlingen, som varit tidsödande, bör den lik - 4'-ä6
Rodnaden hade stigit henne till hårfästet och hon sköt fram läpparne ännu mer för att icke brista i tårar, men hon stod qvar på sin plats i lampskenet. Det var ett tappert fruntimmer. »Ja, jag skall tänka på det, kanhända det kan rangeras», sade farbrodern. Nu gjorde det honom ondt om henne. »Då kan jag skrifva till pappa om saken?» yttrade hon utan att se upp, och fortfarande i affärston. »Det kan du. Jag skall också skrifva i qväll.» »Men Berg lille», sade frun i sin siratliga ton, så full af omsvep, »det der kan naturligtvis inte komma i fråga förr än längre fram. Man kan ju inte veta ... det vill säga, det är ju inte qvinnans egentliga kall, och de der nya åsigterna ... ja jag går så långt, att jag går ända derhän, att det inte är riktigt rätt. Att äldre ogifta fruntimmer taga sin tillflykt till sådant, det är ju alldeles i sin ordning, men vid Selmas år har man sannerligen så mycket annat och nödvändigare att lära sig. Det är ingen så lätt sak att förestå ett hus, och den man, som har något förstånd, ser minsann alltid på att få en duglig flicka.» »Men det är visst ingen som vill ha mig», invände Selma med afgörande allvar. Farbrodern hostade. Det var en konstlad, varnande hosta. »Nu kan Selma gå in och äta», sade fastern. Farbrodern såg efter henne, för att se när hon var utom hörhåll. »Det kan ju i alla fall vara bra att inte behöfva kasta sig bort på hvad för en karl som helst», sade han. Det var en sällsynt vacker höstdag, och Axel Möller hade stält upp dörrarne till gatan för att få in luft och ljus i den mörka boden. På en sockertunna i dess bortersta hörn satt han sjelf med ryggen uppåt väggen och fiolen under hakan. Han fantiserade. Det var en sällsam kontrast mellan det inspirerade ansigtsuttrycket och det eländiga mischmasch han utförde. En målare, som endast sett honom, skulle ha blifvit förtjust; en musiker, som hört, skulle bringats till förtviflan.
Ständer aflåta nådig proposition om nödigt anslag till uppförande af en kasern-, stalloch ridhusbyggnad för regementet i enlighet med uppgjord ritning och en af Regements-chefen bifogad uträkning öfver kostnaden, uppgående till 550,000 R:dr B:ko; men, vid underdånig föredragning häraf den 14 Oktober samma år, förklarade dåvarande Chefen för Landtförsvars-departementet, att, ehuru lian visserligen, lika med Regements-chefen, insåge de många olägenheter för tjenstgöringen, som vore förenade med regementets dåvarande spridda inqvartering i flere på större afstånd från hvarandra belägna byggnader, äfvensom de svårigheter, hvilka, i anseende till de allt mera stegrade hushyrorna i hufvudstaden, kunde snart nog möta för anskaffning, mot hyra, af tjenliga lokaler åt regementet, samt att således förr eller sednare det torde blifva nödigt, att regementet försåges med egen kasern, Departements-ehefen dock, i betraktande å ena sidan af den uppgifna byggnadskostnadens höga belopp samt å den andra af de betydliga anslag för andra ändamål, som vid nästföljande riksdag måste begäras, funne sig för det dåvarande förhindrad tillstyrka nådigt bifall till Regements-chefens framställning. Frågan om anskaffande af kasernbyggnad åt Svea artilleri-regemente har derefter hvilat; men, oaktadt de högst betydliga kostnader, som med ett dylikt företag äro förknippade, anse Revisorerna dock behofvet af en sådan byggnad vara så stort, att de bort derå fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. § 8.
Hvad Thiers’ beräkningar vidkommer, torde visserligen min ringa röst icke behöfva höjas till hans försvar, och jag tror att hans ord kunna gälla som en auktoritet äfven emot andra utmärkta statsmäns dubier. Den ofta citerade Passy, i sin artikel 1’Agriculture, säger uttryckligen, hvilket jag alltför väl minnes, att jordegendomens intecknade skulder icke kunna upgå till mera än 13 eller »que la portion du capital due par les propriétaires n’excéde pas 13 pour cent». Ett officiellt dokument, nemi. den rapport, som till Franska regeringen afgafs af Mr J. B. Josseau öfver hypotheks-inrättningarna i Europa (des Institutions de Crédit Foncier), uptager visserligen inteckningssumman i Frankrikes jordegendom vida högre än de andre af rnig citerade författarne, eller till 8 milliarder francs, men då jordens värde f. n. är 83 milliarder, utgör den intecknade skulden likafullt blott i/l0 deraf. Hvad åter beträffar den af Wolowsky författade artikeln i le Dictionnaire de 1’Economie Politique, sä säger han ordagrannt: »Les appréciations vallent entre le dixiéme et le cinquiéme de ia valeur territoriale, qui serait absorbée par 1’accumulatiou des em - Den 3 December f. m. 141 prunls. On évalue, en effet, de 6 ä 11 milliards le motaut de la (lette hypotliecaire, tandis que 1’estimation de la propriété fonciére flotte entre 60 et 80 milliards.» Beräknar man nu jord värdet efter lägsta värdet, eller 60 milliarder, och inteckniugssumman likaledes, eller till 6 milliarder, så blir, enl. min upfattning, skuldens förhållande till värdet likafullt som 1 till 101! Den utmärkte talaren förkastar vidare mina upgifter om förhållandet mellan sedlar och klingande mynt i andra länder.
M:s nåd. skrifvelse, hafva deruti framställt förslag för en större tillökning af byggnader och åtskilliga andra förändringar vid Hospitalerne. Dessa byggnader, hvilkas behöflighet ej kan förnekas, gå till betydliga summor i och för deras utförande och derpå kan ej undras; men K. M. har i Sin nåd. propos. inskränkt Sig till förslaget om upbyggande af ett väl behöfligt Hospital i Wexiö, samt tillden förutnämnda nåd. propos. och förordande för det förslags-anslag, som för Hospitals Öfver-styrelsen behöfves och det är således dessa begge 204 Den 30 April. frågor, som synas blifva de egentliga föremålen för SlatsUtskrs pröfning, för alt sedan underställas R. St. Beträffande alla de detaljer, som i komiterades förslag förekomma, har, såsom anfördt är, Seraphimer-Ord:s-gillet längesedan afgifvit sitt underd. utlåt, deröfver, med hufvudsakligt instämmande i komiterades förslag, i hvad det rörer byggnaderna; men det är i åtskilliga, egentligen administrativa delar, som Ofver-slyrelsen, på grund af sin öfvertygelse och erfarenhet, trott sig böra hafva en annan mening. Det torde emedlertid icke vara hehöfligt att nu ingå i närmare utredning deraf och jag har icke heller ämnat göra det. Jag vill nu ej uppehålla tiden längre med ytterligare anförande i detta ämne, ehuru mycket kunde återstå att säga, ulan anhåller hloll att hvad af mig nu blifvit anfördt mätte få åtfölja remissen till StatsUtsk. Hr von Hartmansdorff: Med afseende på Gr. Posses yttrande, får jag förklara, att min framställning i delta hänseende icke varit ett infall för ögonblicket, utan jag har för 28 år sedan, i ett från trycket utgifvet förslag till inrättningen af Sveriges statsförvaltning, föreslagit just detsamma som jag nu yttrat. Ingen af dem, som nu äro ledamöter af Seraphimer-gillet, lärer då befunnit sig der, — icke ens varit Seraphimer-riddare. Jag hoppas alltså, att man icke misstänker mig göra någon personlig tillämpning vid detta tillfälle.
Jag som har varit ute och ridit med henne... Och så hon dansar sedan! Asch, Clara! Ni är alltid afundsjuka på hvarann! jag blir färdig? Hör nu Jean! vill han inte dansa med mig, när KRISTIN. JEAN. Jo, naturligtvis vill jag det. KRISTIN. Lofvar han det då? JEAN. jag det! Nu ska du emellertid ha tack för mat. Det var mycket skönt! Slår korken i buteljen. Lofvar? När jag säger att jag gör det, så gör Jag är straxt tillbaka! Gå på ni så länge! FRÖKEN i dörren, talar utåt. JEAN smyger buteljen i bordslådan; reser sig aktningsfullt. FRÖKEN in; fram till Kristin vid spegeln. Nå! är du i ordning? KRISTIN tecknar att JEAN är närvarande. JEAN galant. Är det hemligheter damerna ha för sig? näsduken. FRÖKEN slår honom i ansigtet med Det är nyfiken! Ah, hvad det luktade godt af den violetten! FRÖKEN kokett. JEAN. Dansa, det kan han bra... så, inte titta! gå sin väg Oförskämdt! Förstår han sig på parfymer också? damerna koka? Någonting att spå med i lyckans stjerna, der man får se den tillkommande! FRÖKEN skarpt. Är det någon trollsoppa på midsommarnatten som JEAN näsvist, artigt. Till Kristin. Slå opp på en halfbutelj och korka väl. Kom nu och dansa en scottish med mig, Jean... Jag vill inte vara oartig mot någon, men den JEAN dröjande. Får han se den, så ska han ha starka ögon! här dansen hade jag lofvat Kristin... FRÖKEN. Vill du inte låna ut Jean åt mig? KRISTIN. Nå, hon kan ju få en annan; eller hur, Kristin? nedlåtande, så passar det sig inte att han säger nej. Gå han, bara! och tacka till för äran. JEAN. Det beror inte på mig, det. Om fröken är så undrar jag ändå om det är klokt af fröken Julie att dansa två gånger efter hvarann med samma kavaljer, i synnerhet som det här folket inte är sent att ge tydningar...
Hvad motionären föreslagit om Statens öfvertagande såväl af fourageringskostnaden för marscher emellan sqvadrons-samlingsplatserne samt mötesplatsen, som af den del i kostnaden för sadelmunderingen som för närvarande af Rotehållarne utgöres, innefattar således blott ett närmande till en rättvisare fördelning af roteringsbördan emellan Jemtland och öfriga delar af Riket, genom att jemväl för Jemtland sätta i verkställighet den af Rikets Ständer förut godkända, men, vid tillämpningen, i nu omförmälda hänseenden förbisedda åsigt om billigheten och nyttan af dessa lättnader. På dessa skäl, och enär den ifrågavarande fouragerings-kostnaden, hvilken, i anseende till de begge sqvadrons-samlingsplatsernes sinsemellan olika afstånd från mötesplatsen ojemnt drabbar
Om jag ansåge, det jag ej gör, att praxis någonsin borde gälla såsom grundregel, så skulle jag, till stöd för hvad jag nu haft den äran anföra, åberopa, att det är genom Femstämmiga beslut, som Grundlagsförslagen redan vid de bägge sidstförflutne Riksdagarne blifvit förklarade hvilande. Således, då jag anför detta factum, är det ej derför att jag tillägger detsamma någon egen bevisningskraft, utan för att dervid påkalla bevittnandet af de Riksdagsmän som bivistade berörde Riksdagar, att inom de kretsar der man öfvervägade sättet att göra Constitutionsfrågorne lagligen hvilande, var det altid, i synnerhet 1810, då fråga första gången härom upstod, de här framstälda grundsatser, som åberopades och motiverade besluten, ehuru de, såsom då icke bestridde, icke lära hafva i något Anförande eller Betänkande behöft formligen utredas. För öfrigt måste det medgifvas, att, ehuru sanna jag tror ofvangjorde framställningar vara, är det en, i afseende på en så vigtig oell djup fråga som denna, beklaglig ofullkomlighet i en Lag, om den saknar en särskildt bokstaflig föreskrift deröfver, som gör ett vidlyftigt slutledande nödvändigt: och att förhållandet här verkligen är sådant, lärer ingen kunna bestrida. Det är således under fullt erkännande af den utaf Kongl. Maj :t, i Dess Riksens Ständer i går meddelta Nådiga Proposition, och redan förut af Riksens Ständer gjorda enahanda anmärkning, som jag äfven för min en - 590 Den 26 Maj 1815 skildta del understöder Kongl. Maj :ts förslag, att en tilläggning härom i Grundlagarne måtte af Constitutions Utskottet vid denna Riksdag beredas, för att vid den nästkommande kunna af dem och Konungen godkännas: och jag slutar detta mitt, för Högloft. Constitutions
Betänkandcn 9 anses förfallen till enahanda ansvar, som för utfärdandet af tryckta Assignationer och de så kallade Yaluter är stadgadt, utan att dock åtal ägde rum emot de enskilta personer, som dittills graverade Assignationer utgifvit, och hvarjemte för inlösen af de deraf i omlopp varande, en tid af 8 månader blifvit utsatt och fastställd; Kongl. Brefvet till HofRätterna den 28de Februari detta år, att ansvar för Fickstöld icke ägde rum, i den händelse, då den, irrån hvilken stöld ur ficka skett, varit sofvande; Kongl. Kungörelsen den 10 Maj 1815, att i öfverensstämmelse med hvad uti n §. af Kongl. Makts Nådiga Förordning den 24de Augusti 1813, rörande fylleri och dryckenskap är stadgadt, Konungens Befallningshafvande må ga att uti alla öfriga Politiemål, hvilka enligt författningarne af dem böra upptagas och afgöras, höra vittnen, eller föranstalta, att sådant hos Häradshöfdingen i orten, med tillkalladt biträde af tvänne Nämdeman, blefve verkstäldt; Och Kongl. Brefvet den 8de sistvekne October tilL HofRätterna, uti hvilket Kongl. Majit i Nåder förklarat, det vara med Lagens rätta mening och förstånd uti /(.de §. af igde Kap. GiftermålsBalken öfverensstämmande, att lysning efter förrymd maka, efter berörde §., ej bör af Domare beviljas, utan att han förut genom Presterskapets och andra vederbörandes hörande, som kunna nödiga upplysningar meddela, erhållit säkerhet, att den till - }0 LagUtsk. Beteinkandeti talte verkligen förlupit sin maka, samt, si vidt möjeligt är, känner densammas vistelse» ort, orsakerna till hans frånvaro och begge makarnes förra sammanlefnad; Och som Utskottet finnér, att dessa af Kongl, Maj:t i Nåder vidtagne Stadganden och meddelte
Hr Sandströmers begäran, härnäst borde blifva föremål för R. o. Adis beslut, var så lydande : ”att, då någon till skatteköps erhållande sig anmälde och tillika i landt ränteriet nedsatte erforderlig andel af skatteköpeskillingen jemte den afgift lill Wadstena krigsmanskassa, som af icke berustade kronohemman vid skatteköp borde utgå, K. M:s bef:h:de skulle ega att efter behörig utredning angrde innehafvarens besittningsrätt och sedan densamma befunnits lagligen befästad, förordna om lägenhetens omföring i jordeboken från krono till skatte, samt derom hos kammarcolhm göra anmälan, hvarefter K. M:s beflndes resolution, som emot den för sådana vanliga lösen borde utfärdas, men karteras såsom för skattebref vore föreskrifvet, komme att utgöra den handling, hvarmed skattemannarätt bestyrktes”: omförmålde derjemte, dels alt Hr Stuart härutinnan föreslagit den förändring, att orden: ”samt derom hos kammarcolhm göra anmälan, hvarefter”, skulle utbytas emot: ”hvilket beslut bör kammarcoilegii pröfning och fastställelse underställas, hvarefter och sedan samma beslut blifvit af kammarcolhm faststäldt;” dels ock alt Hr Sandströmer föreslagit att skattebrefven må af kammarcolhm utfärdas. Härvid anmälde sig och yttrade Hr Sandströmer: Jag anhåller blott att få fästa uppmärksamheten derpå, att någon serskild framställning på hvad jag yrkat icke behöfver göras, ty i händelse de öfriga förslagen Den 7 September f. m. 31 icke bifallas, så förfaller detta, emedan det innebär hvad som nu äger rum.
Bastmattor, inkommande såsom garnering eller emballage. Beti: Elfen-, oarbetadt. Hvalfisk-, oarbetadt, klufvet eller spjelkadt. andra slag, rå och oarbetade samt förmalda eller s. k. Benmjöl. Berberisrötter. Bernsten, rå och oarbetad. Bilder, alla slag, som utgöra kouslnärs-arbeten. Bin, lefvande i kupor. Blod, Kreaturs-, alla slag. B/odiglar. Blomsterlökar. Bokstafs-stiimplar, Boktryckeller Stilar, förslitna och obrukbara eller Stilskrot. Bolus, hvit och röd, samt Terra Sigillata. Bomull. Brunsten. Buskar. Böcker : på främmande språk, samt Notoch Rilböcker. på Svenska tryckta Biblar, gifna till Svenska Bibelsällskapet. från utrikes ort återkommande, i Sverige tryckta, då de reklameras af författaren eller förläggaren, eller då två Besigtningsman, af hvilka minst en bör vara boktryckare, intyga att böckerne äro i Sverige tryckta. Cautschuk, oarbetad. Coraller, äkta, oarbetade. Drefmat, eller gammalt och i stycken af högst 2 famnars längd sönderhugget tågvirke. Dun, alla slag. Förslag till Tull-Taxa. 35 Emalj, i massa. Fartyg, utländska med tillbehör: seglande, byggde i och inköpta från länder, hvarest införsels-tull å Svenska fartyg ej erlägges. tagna under krig af Svenskt Örlogseller Kaparc-Fartyg och lagligen prisdömdc. Fisk, färsk. Fiskskinn, oberedda. Fjäder, ospritad. Fjäll, Hvalfiskeller Ossa Sepia:. Flintsten. Flyttsaker: såsom reseförnödenheter, af egaren sjelf medförda, då de af vederbörande Tullkammare finnas ej öfverstiga hans behof under resan; samt om de inkomma för sådane Svenska undersåtares räkning, som^varit äiitrikes ort bosatte och der betjenat sig af desamma, så framt de vid införseln, på särskild anmälan af General-Tull-Styrelsen, pröfvas ej öfverstiga egarens behof. Fog/ar, lefvande.