Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Balans från år 1861: Öfverlevereringar och skulder •••• 38,04.5: 68. Afskrifning'. För åtskilliga orsaker 12,281: 69. Utgifter: Dppföstringshjelp för fattiga barn — 18,049: 75. Understöd för sjuk vårdsanstalter 900: — Underhåll 156,2^6: 69. Förmalningsmed flera kostnader 19: 55. Yed och lyshållning 40,733: 16. Nybyggnader oell reparationer 35,029: 8. Reseoch traktamentskostnader 3,008: 58. Balans till år 1863: Behållning af spanmål och proviant 52,411: 48. (Rönuowska testamentsfonden.) Redogörelsen för denna fond, som i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning blifvit granskad, visar följande förhållande mellan inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1861: Uppbörd: Kr edit. Utgifter: Stipendier 100: — Transport: 100: — 34: 92. — 169 — Transport: Arfvode för redogörelsen Leverering till Kongl. Lazaretts-direktionen Balans till år 1863: Kontant behållning Någon erinran vid dessa tvenne räkenskaper har hos Revisorerne icke förekommit. Kongl. Lazaretts-direktionen. Räkenskaperna, som utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammarrätten, visa med afseende på inkomster och utgifter följande förhållande: Debet. Balans från år 1861: Uppbörd: Kollektmedel m. m 2,995: 51. Stockholms stads bidrag 8,250: — Kongl. — För likvagnens begagnande 372: — » aflidnes kläder 140: — Räntemedel 44,893: 59. Leverering från Kongl. Serafimer-ordens-gillet 17,658: 94. Balans till år 1863: Kredit. Balans från år 1861: Utgifter: Sjukvårdskostnad Aflöning Egendomens underhåll Bulans till år 1863: Kontant behållning
En dylik öfverensstämmelse förefinnes dock icke. Aftryck af ormbunkar saknas nämligen fullständigt vid Mogi, och äfven efter barrträd träffades endast en enda bladbärande gren, mycket lik den spetsbergska formen af Sequoia Langsdorffii Brongn. Ytterst ymnigt förekommo deremot blad af en bokart, närbeslägtad med Amerikas rödbok (Fagus ferruginea Ait.), men ej lik de nuvarande japanska arterna af samma slägte. Dessutom träffades blad af Quercus, Juglans, Populus, Myrica, Salix, Zelkova, Liquidambar, Acer, Prunus, Tilia o.s.v., snarlika blad af nutida former från Japans skogsområde, från Amerikas skogsflora eller Växtförsteningar från Mogi. 1, 2. Blad af bok (Fagus ferruginea Ait., var. pliocena Nath.). 3. Blad af lönn (Acer Mono Max., var. pliocenum Nath.). den tempererade floran på Himalaja. Men då fyndorten är belägen invid hafsytan, helt nära Japans sydspets, är det egendomligt, att de tropiska eller subtropiska elementen i Japans flora här saknas. Dr Nathorst drager deraf den slutsats, att dessa icke, såsom man hittills antagit, äro rester af en i Japan ursprunglig flora, utan att de äro sedermera dit invandrade från en forntida, sydligare belägen, numera försvunnen kontinent. Ännu är dr Nathorsts under sökning ej afslutad, och äfven om detta vore fallet, skulle ej utrymmet medgifva mig att längre uppehålla mig vid detta ämne. Jag kan dock ej underlåta att här nämna, att det var för mig högeligen kärkommet att vid minnet af Vegas expedition kunna fästa åtminstone ett ringa bidrag från sydliga trakter till växtpaleontologien, en kunskapsgren för hvilken våra föregående arktiska expeditioner gifvit så vigtiga nya uppslag genom de lemningar efter yppiga forntida skogar, som de Växtförstening från Mogi. Blad af Zelkova Keakii Sieb., var. pliocena Nath.
Min erfarenhet har äfven öfvertygat mig, att de kyrkor inom hufvudstaden, hvarest gudsljenslen börjas klockan 11, äro mera talrikt besökta än de, der gudsljenslen börjas klockan 10, såvida nemi. predikanlerne äro lika omtyckte af allmänheten. På grund af alla dessa skäl, och då jag icke har anledn. att hoppas, att frågan äfven med biträde af den siste värde talaren skall, i händelse hans begäran om återremiss bifalles, blifva, på sätt han yttrat, mera grundligt behandlad, samt jag till och med vågar betvifla, att, om än Ekon.Utsk. skulle vederfaras en sådan ära, någon mera grundlig behandling af ärendet, än den Utsk. derå redan lemnat, icke kommer alt äga rum, anhåller jag om bifall till betänk, i dess nuvar:de skick. o Åtskilliga ledamöter ropade på propos. Hr Printzensköld, Carl: Jag delar med Frih. Palmstjerna och Hr von Hartmansdorff öfvertygelsen, att Ekon.Utsk. gått för långt i sitt förslag, enär deri upräknas åtskilliga omständigheter, som af K. M. skola tagas i betraktande efter den undersökning i ämnet, hvilken K. M. nådigst lärer låta anbefalla. Jag finner äfven dessa omständigheter så mycket mindre hehöflige, som man icke rimligen kan befara, att Regeringen i sina händer skall underlåta att på del grundligaste gå tillväga, för att bringa undersök - Den 9 April. 311 ningen derhän, att ändamålet må kunna vinnas. Att påpeka för Regeringen, hvad lion bör göra, synes mig å ena sidan mindre lämpligt af R. St., och på den andra under Regeringens värdighet, att på deri ståndpunkt, lion sig befinner, få dylika påpekningar emottaga, serdeles som en del utaf de af Utsk. föreslagna föreskrifter redan åro, såsom Gr. Liljencrantz yttrat, meddelade, ehuru de icke blifvit efterlefde, och andra åter finnas, som redan förut utgjort föremål för R. St:s underd. framställning.
St:r ofta haft skäl att bevilja Städerne i Riket förmåner genom StatsAnslag, till mildring i dem öfvergångne olyckor, hjelp uti tryckande bördor, eller till utförande af gagneliga företag, han ock skulle tro en Stads anhållan om utbekommande af dess rättmätiga fordran af Staten, förtjena än större uppmärksamhet, och utom hvilket skäl för bifall till utfående af de Nyköpings Stad tillkommande StadsUtskyIder för LandshöfdingeResidence-Huset derstädes, äfven tillkomme, att Nyköping vore ibland de Städer, som i likhet med många andre bordt erhålla bidrag af allmänna Medel; att Staden medelst ombyggnad och nybyggnad af Broar, betydliga Hamnbyggnader, uppförande af Spruthus och go Stats-Utskottets inköp af dyrbara Brandredskap måst vidkännas ganska betungande kostnader, utan att derför, oagtadt den år 1-325 timade eldsvåda, söka hjelp af Staten; hvadan och då Staden ej mägtade göra uppoffring åt Staten och hvilken skulle blifva allt för stor, om än flere Egendomar inköptes af K. M:t och Kronan och desse, likasom nu ifrågavarande Residence-Hus, skulle frikännas från StadsUtsky Ider, derigenom ock Staden skulle mista en ansenlig del af dess intrader hvarförutan den icke eller kunde existera, Herr Löfvenius, öfvertygad att Nyköping icke vore den enda, som genom dylikt Fastighetsköp, blifvit i saknad af en sådan rättmätigt påräknad och lagligen bestämd afgift, hemställt, att hvad han till förmån för nämnde Stad anfört, måtte gälla såsom skäl för andre Släder, att af allmänna Medel erhålla de af Fastigheter i Slädernc utgående afgifter för de Egendomar, som för Kronans räkning redan blifvit inköpte eller hädanefter komma att inköpas. Vid öfvervägande af livad sålunda anmäldt blifvit har hos StatsUtskotlet tillika förekommit, huruledes, uppå K. M:ts nådiga framställning vid sednaste Riksdag, att då för de i sednare tider, i följd af R. St:rs beslut, till Residence-Hus i åtskillige
Hvaröfver, sedan KämnersRättens Ordförande med ytterligare förklaring inkommit och Pigan Ahlström jemväl blifvit hörd, Kongl. IdofRätten, medelst Utslag den 20 Juli i836, sig yttrat och låtit bero vid AdvocatFiscalsEmbetets frånträdande af atalet emot Kämnärerne, samt, med bifall lill bemälde Embetes påstående mot KämnersRättens Ordförande, likmätigt 1 Kap. 12 § RättegångsBalken, dömt honom att, för anmärkta förseelsen, böta Tretton R:dr 16 sk. och ersätta Kongl. Majrt och Kronan 24 sk. Banco, utgörande, enligt infordrad uppgift, kostnaden för Ahlströms underhåll fyra dagar i häcktet; men då Ahlström afsagt sig anspråk på upprättelse och ersättning för sitt lidande, har HofRätten ansett utlåtande derom icke behöfvas. Af infordrade handlingar uti ett annat af KämnersRätten i Borås afgjordt mål hade jag erfarit, huruledes bemälde Rätt, genom Utslag den 27 Januari i835, dömt Skräddarelärlingen Anders Larsson att, jemlikt 3 Kap. 6 § och 21 Kap. 8 § MissgerningsBalken och Kongl. Kungörelsen den 24 Augusti 1813, böla, för sabbatsbrott 3 R;dr 16 sk., för gatubuller 1 R:dr iG sk. och för fylleri 3 R;dr 16 sk., samt enligt Magistratens Kun 4* - ( ^ ) görelse, för vistande ute under förbuden tid, plickta 3 R:dr 16 sk., tillsammans ii R:dr 32 sk. Banco, men, i brist af tillgång till dessa böter, straffas med sexton dagars fängelse vid vatten och bröd; hvaremot KämnersRättens saköreslängd för samma år visat, som skulle den Anders Larsson ådömda kroppsplickt hafva utgjort icke blott nyssnämnda straff, utan äfven åtta dagars enkelt häckte; och hade, enligt i vanlig ordning meddeladt utdrag af saköreslängden, Anders Larsson omförmälda bägge straff undergått.
Då det i min tanka är af största vigt, att de konservativa elementen i samhället blifva vid Riksdagen vederbörligen representerade, synes det mig vara betänkligt att uppföra en byggnad, som är ämnad att för århundraden värna och befrämja vår frihet och vårt samhälles tidsenliga utveckling, till en väsendtlig del på en så osäker grund som suppositionen om det blifvande Landstingets tjenlighet såsom Valkollegium för Första Kammaren. Oaktadt denna betänklighet och oaktadt jag ej kunnat förbise vigten af åtskilliga anmärkningar, som vid förslagets granskning inom Utskottet mot detsamma blifvit gjorda, såsom t. ex. att valcensus till Andra Kammaren för jordegare är satt så lågt i jemförelse med den för andra samhällsklasser; att båda Kamrarne äro förklarade för alldeles likställiga, och dock den Andra Kammaren i frågor, som röra statsutgifter och bevillning har fått så betydlig öfvervigt m. m., har jag dock med min röst bifallit dess antagande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Jag har gjort det i den förhoppning, att den erfarenhet, som den närmaste framtiden kommer att gifva vid handen, skall häfva mina betänkligheter. Af denna framtida erfarenhet kommer det således att bero, huruvida jag med min röst kommer att bidraga till förslagets definitiva antagande. Af Biskopen Doktor Anjou, Doktorerne Lindgren, Rundgren, Wensjoe och Ljungdahl samt Domprosten Doktor Sundberg, hvilka förenat sig om följande reservation: 22 Konstitutions-Utskottets Memorial Jtt 7. »Regeringsformens föreskrifter angående sättet för behandlingen af Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner om förändringar i Rikets Grundlagar tillerkänna Konstitutions-Utskottet en stor och ansvarsfull betydelse. »Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, hvile förslaget till nästa riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta», sådan är ordalydelsen. När så förhåller sig, måste hvarje Utskottets ledamot känna sig kraftigt manad, att underkasta dylikt förslag en sorgfällig pröfning, så mycket sorgfälhgare, i samma mån förslaget afser en afvikelse ifrån eller ett upphäfvande af de grunder, på hvilka hela vårt representationssätt hitintills hvilat.
Utom ofvannämnde näringar, hvilka alla i större eller mindre grad bidraga till idkarnes fördel och äro förenlige med ortens natur-tillgångar, sysselsätter allmogen sig mellan tider för landtmanna-yrket med fällning och framforsling af hustimmer, byggnaders uppsättande och inredning, träkärils förfärdigande för ortens produkter, snickare-, hjulmakareoch smedshandtverk, tegelslagning, kalkbränning, de sistnämnde handleringarne hufvudsakligen för ortens behof, samt huggning af ved, som till någon del afskeppats till Stockholm. Sjöfart idkas i allmänhet icke såsom näringsgren; men Bruksidkare, Ståndspersoner och en del af allmogen äga fartyg, hvilka begagnas för transporterande utaf landets produkter till Hufvudstaden och andra inrikes orter, äfvensom någon gång utom Riket, samt att återföra Spanmål, då sådant fordras, och öfrige nödvändighets-varor. Den genom enskilde Aktieägare organiserade kommunikationen med tvänne utmärkt goda ångfartyg har for t fa rande förorsakat lättare afsättning och stegral pris å en del effekter till produeenternes båtnad. Handel: Landtmanna-varorne afyttras väl hufvudsakligen till Handlande Borgerskapet här i Staden eller vid de årliga frimarknaderne; men åtski 1 lige Hemmansägare hafva äfven företagit sig, att drifva någon handelsrörelse, för hvilken de i vanlig ordning taxeras. Om ock den täflan, sorn derigenom uppkommer med Handlande Borgerskapet, icke anses vara onyttig för den producerande allmogen, torde fördelen icke öfverväga olägenheten deraf, alt öfverflöds-varor snarare kringspridas och att den uppväxande generationen lättare ledes från sin egentliga bestämmelse till mindre nytta för eget och allmänt bästa. Weslgöthers gårdfarihandel är skadlig för orten, såsom föranledande till onödige penninge-utgifter och minskning i allmogens ling för egne tillverkningar, merendels af vida bättre beskaffenhet. 4:o Politisk författning. Kammarverk: Under sednast förflutna fem åren äro 98 Krono Nybyggen beviljade lill anläggning, hvaraf 74 å kustlandet och 24 i Lappmarken.
Utrikes Stats-Ministern; lön 4,500: taffel-penningar 6,500: hvardera af de fem Stats-Råd, som äro Departementschefer, lön 4,500: taffel-penningar 2,500: hvardera af de 3:ne öfriga Stals-Råden, lön 4,500: taffel-penningar 1,500: 8,000. 11,000. 7.000. Med afseende derå, att Stats-Rådefcs ledamöter innehafva förtroende-platser, från hvilka de möjligen efter kort tjenstetid skulle kunna komma att afgå, och att det således icke är lämpligt, att de underkastas de innehållningar af liggetidsoch nådårs-besparingar, som för embetsoch tjenstemäns löner i allmänhet äro föreskrifne, äfvensom då billigheten påkallar, att desse embetsman icke komma att vidkännas en dryg lösen för sina fullmagter, hafva Rikets .Ständer funnit skäligt förordna, att hvad Författningarne stadga om liggetidsoch nådårs-besparingar icke må iagllagas, i afseende å lönerna för ej mindre under loppet af innevarande år utnämnde, än ock hädanefter blifvande Stals-Råds-ledamöter, så alt sterbhusen efter dem följagtligen icke eller skola komma alt begrafnings-hjelp tillgodonjuta, äfvensom att några af« grfter för ifrågavarande Stats-Råds-ledamöters fullmagter icke böra erläggas. I fråga derefter om aflöning, för den ledamot af Konungens Högsta Domstol, som, i stället för Justitife-Stats-Ministern, kommer alt tillsättas, hafva Rikets Ständer, till sådant ändamål, i stat uppfört enahanda belopp, sorn hvardera af öfrige Justitiae-Råden åtnjuta.
En lifsbild från den nya världen, för Idun af Hilma Angered Strandberg. Det ohyggliga illdådet begicks i också, m e n di gaf h o n o m genast p a r a g o r i c — söndags afton i Lyon, dit presidenten rest för att öppna en utställning, och där han var föremål för en tesked 3 g å n g e r om dagen — o c h s å befolkningens entusiastiska hyllning. » från en till hans ära gifven bankett dödades han » Det ä r ett vackert lik, » m e n islåda får medels ett dolkstyng af en anarkist vid namn det h a genast. Cesario Santo, italienare till börden. » Se inte p å d e t, v ä n t a tills i morgon, s å Carnot, hvars presidentskap skulle hafva tillfå vi ge det vårt farväl. » ändalupit i december — franska republikens preHon kvidde i trött, t o r r förtviflan. sidenter väljas nämligen för sju år i sänder — har inlagt ovanskliga förtjänster om sitt lands ut» Nils, j a g förstår inte — ä r det sant — veckling. Han var ock i ordets bästa mening s a n t? Sorgen öfver hans bortgång är därför lika stor som harmen öfver det nidingsdåd, som v a r a e n s a m m e d h e n n e — å h de plåga förorsakade densamma. För öfrigt måste hvarje mig s å » hjärta känna sig fylldt af deltagande för den mörKvinnorna betraktade henne förundrade. dades efterlefvande maka, som med sina barn så De a n k l a g a d e h e n n e ej för o t a c k s a m h e t, ty oförmodadt och på ett så hemskt sätt beröfvats att hjälpa till vid dödsfall var en själffallen sitt närmaste stöd. sak, m e n de erforo ett svagt förakt för det Hemmet för bildbara epileptiska barn u t l ä n d s k a element, s o m d e antogo slog d e m på. Wilhelmsrö öfvertogs den 1 juni af en stytill m ö t e s. är frih.
Då nu jordens olika beskattning redan varat i sekler, och således hvarje ägare af jord, vare sig högt eller lågt beskattad, äger densamma på de vilkor som nu finnas, och som funnos långt före honom, så är det klart att ingen nu kan sägas lida orätt af den olika beskattningen, eller äga några anspråk, som skall grunda sig derpå, att hans företrädare på hemmanet för några hundrade år sedan förmenas hafva blifvit förfördelad. Allt detta är temmeligen obestridligt. Men huru kan då den värde talaren frångå just dessa grundsatser, så snart han talar om en befarad rubbning i skatterna för framliden? Och hvarföre söker han att för detta fall förvexla hemmanet med den framlida ägaren? Ty klart måtte det vara, att om någon förändring i tidernas längd skall uppkomma (hvilket jag sedermera skall laga mig friheten att närmare berö ra) så måste detta ske småningom, ja nästan omärkligt, genom jemkado varuvärden, och dä inträffar ju det förhållandet att äfven om i en aflägsen framtid någon jemkning i grundskalterne skulle äga rum, så kan denna hänföras endast lill hemmanet som är beståndande, men ej till ägarue, hvilka liksom tiderna omvexla. Men låtom oss nu undersöka om, och på hvad sätt den omtalta skatterubbningen skulle komma att inträffa. Naturligtvis skulle det ske derigenom, att grundskatterna i allmänhet skulle förminskas, och alt genom denna relativt större förminskning på den skattskyldiga jorden, skulle genom en återverkan skatterna genom ökad bevillning förhöjas på den mindre skattskyldiga jorden. Men hvarigenom skulle då skatterna förminskas om den här föreslagna förvandlingen vidtoges? Jo, såsom Hr von Hartmansdorff ganska riktigt yttrat på tvenne sätt, nemi. först och främst om myntvärdet underginge någon våldsam förändring genom stats - Den 31 Juli. 409 bankrutter eller, såsom det i mjukare språk benämnes, genom nya realisationer. Men är någon sådan olycka och skam för nationen verkligen att befara ? Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 PROTOCOLL, HÅLLNA nos HÖGLOFLIGE ®®m ämm, VID Urtima Hilurtageii i Jftoritbolm Åbs 88-11.
Augusti innevarande årafgifna utlåtande öfver samma berättelse inhemtas kan, icke utgjort föremål för Rikets Ständers pröfning, utan torde få hänföras bland sådane, som, enligt 18 § i nämnde utlåtande, Utskottet funnit vara genom vederbörandes afgifna underdåniga utlåtande nöjaktigt förklarad, har likväl Kollegium, som efter år 1857 icke utleumat fastighetslån för mindre ränta än 5 procent, nu, då frågan om räntans höjande för de från Intendents-afdelningens kassor och fonder mot 4.1 procents ränta utgifne fastighetslån af sednast församlade Revisorer å nyo blifvit väckt, funnit sig böra vidtaga sådan till ändamålet ledande åtgärd, som för kassornas och fondernes säkerhet och förkofran kan anses nödig och nyttig. Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, J. P. LEFREN. G. SANDELS. C. F. LAURÉN. Stockholm den 13 December 1860. Joli. Alfr. Gulin. Rong! Rrig;s-ko!!egii Aflönings-afdetoings underdåniga utlåtande, angående Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid nämnde Afdelnings räkenskaper för Sr 1858. Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Riks-Akt, mellan Sverige och Norrige, Tillägg dertill, K. M. Prop, I: 320, Remiss derå II; 56i. 562, C, XJ. Bet. III; H5. Bet. lif: i4o. Skrif X: 6o3. Riksdag, dess öpnande, K. M. Skrif. X: 98. K. M. Svar I: 271. — dess ytterligare förlängande, se Kröning, Kon. Casi XIV, Johans, K. M. Skrif. I: 268. Mern. X, 322. Besl, 323. - — s-Beslu.t, 1817 års, tillsynen öfver utgifvandet, Komiterades Berätt. II: 7. — 1817 och 1818, X: 716. — s-Mål, hinder mot deras afgörande mellan Riksdagarne och mot Förslag till Meniglieter om Utgifter, Remiss II; 5o8. 511. b. E. U. Bet. VIII; 89. Besh IX: 124, S, o. L, U. Bet. V II: 449. Besh. Önsknings1815, Remiss II: 5,12. a. S. o. E. U. Bet. IV: 671. Besl. IX; 20O. 298. 3o2. 336, — s-Ordning, åtskilliga dess $§:rs fördelning i moment, C. U. Bet. III; 52. Besl, IX: 35o, 359. 364, 38o. — s-Utgifter, medel dertill, S, U. S. U. Bet, IV: 34. Skrif. X; 674. Riksgälds-Verket, Revisor. Berätt. derom II:61. S, U, Bet, IV: 1243.
Ad., ulan beräkning af möjligheten att elt sådant dilemma, som detta, skulle uppstå, har gifvit sina ledamöter i StatsUtsk. rättighet att lösta öfver alla förekommande frågor, så måste R, o. Ad. likväl anse sig berältigadt att förklara, huruvida dess deputerade äfven i denna fråga må rösta eller icke. Detta kan naturligtvis icke sträckas längre, än till de extra ordinarie ledamöterna af det förstärkta StatsUtsk.; ty hvad de ordinarie beträffar, så måste de vid denna fråga hafva rättighet att följa sin egen öfvertygelse. Jag tror att denna form för ärendets behandling vöre den värdigaste, och jag hemställer lill Hr Frih. o. Landtm, samt Ståndet, om icke den borde föredragas framför hvad som blifvit yrkadt, eller att gifva StatsUtsk. en föreställning för elt grundlagsvidrigt förfarande, hvilket måhända Ilar vore att gå nog långt, då man likväl måste medgifva, att här finnas skäl på båda sidor, och om saken undergår en noggrann pröfning, så torde det ligga för mycken bestämdhet uti det prot.uldr., hvarigenom SlatsUtsIcs förfarande i denna fråga skulle komma att förklaras för grundlagsvidrigt. Gr. Horn; Den siste värde talaren har gjort den rättvisa anmärknln, att R... o. Ad. visserligen skulle orätt förfara, om R. o. Ad., utan att framlägga något skäl, skulle tilltala StatsUtsk. i så allvarsamma termer, som PresteSt. föreslagit. Jag skall då bjuda till att gifva elt skäl, som jag trodde att den värde talaren icke skulle hafva förglömt och hvilket är ganska fullständigt. Milt skäl är hemtadt ifrån inbjudningen af IJondeSt., emedan detta Stånd , på samma gång som det förständigat StatsUtsk. alt verkställa votering, likväl inbjudit de öfriga Stånden alt förena sig med det - 232 Den i4 Juni f. ra. samma om delta förständigande till StatsUtsk.
Be tänkanden och Memorial: N:o 106, i anledning af väckt förslag om inrättande af en Svensk Lif-försäkringsanstalt, bifölls; N:o 108, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 89, rörande skjötsningsbesväret, lades till handlingarne; N:o 109, i anledning af väckt förslag om indragning af Tullkammaren i Fahlun, bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets nedannämnde Utlåtanden: N:o 173, i anledning af väckt motion om remonterings-skyldighetens samt beväringsoch beklädnads-persedlarnes vid Indeldta kavalleri-regementerna öfvertagande af Staten; N:o 174, i anledning af väckta motioner om förordnande al särskilda inspektörer öfver folkskole-väsendet samt tillsättande af under-lärare vid folkskolorna; och N:o 175, i anledning af väckt motion om anslag till premier åt skicklige folkskole-lärare. / Prot.-Utdrag den 15 Juli 1854. 299 S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lagsam! Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens följande Betänkanden: N:o 6, i anledning af väckta motioner om förändring af nu gällande stadganden, angående flyttningstid för tjenstefolk; N:o 7, i anledning af väckt fråga om upphäfvande af eller tillägg till gällande stadganden, angående rättighet för husbonde att tilldela tjenstehjon husaga; N:o 8, i anledning af väckt motion om tillägg till 8 art. 46 8 af Kongl. Maj:ts förnyade nådiga Lego-stadga den 23 November 1833; N:o 9, i anledning, af väckt motion om upphäfvande af Kongl.