Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Besv. o. Ekon.Utsk:s d. 27 sistl. Nov. f. m. på bordet lagda betänk. N:o 79, i anledn. af väckt motion om bestämmande af minimioch maximibelopp för arrende-afgiften m. m. vid utarrenderande af Lunds acaderaihemman. Undert. t. f. Ridd.secreterare tillkännagaf, att detta betänk. blifvit bifallet af Borgareoch BondeStm, men afslaget af PresteStåndet. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Här har Ekon.Utsk. föreslagit en åtgärd, utan att bestämdt veta, huru det rätteligen förhåller sig med de hemman, om hvilka åtgärden ifrågaställes. Utsk. börjar nemi. så: ”att K. M. måtte, sedan rätta förhållandet med den dispositionsrätt, som Lunds academi äger öfver de till densamma donerade hemman, blifvit utredt”, etc. Om nu detta förhållande blifver så utredt, att en dylik åtgärd icke är lämplig, sä lärer väl också Ständernas hemställan i denna del hafva varit förtidig eller förhastad. Jag skulle anse riktigast, att man låter Lunds Den II December e. m. 319 academi disponera sina hemman med den rätt academien äger oell alt man liar det förtroende till academiens styrelse och Canceller, att de förstå sköta sina angelägenheter. Jag tror icke Ständerna behöfva särskildt bekymra sig derom, alt arrendatorens rätt förvaras, ty Ii. St. böra väl icke taga sig an hvarken den ena eller andra partens sak, eller göra sig till sakförare för någondera, utan låta en och livar tillgodonjuta sin äganderätt och begagna den på hästa sätt. Sä vidt jag vet, har Lunds academi ej missbrukat den. Jag hemställer derföre vördsamt, att R. o. Ad. mätte afslå detta betänk. Hr Gripenstedt, Joli. Äng.:
I anledning af det moment uti Herr Stråles memorial, hvaruti han yrkar att agio skulle tjena till norm uti alla liqvider, man och man emellan; tror jag att alla enskildta transactioner derigenom skulle betydligen försvåras. Jag hemställer, om någon vål skulle exponera sig för att, sedan han lånat 3o,ooo R.dr, få betala dem med 4o,ooo R;dr, ifall coursen steg; eller om capitalisten, som utlånat 3o,ooo R:dr, skulle exponera sig för, att blott återfå 20,000 R:dr, ifall coursen föll. Den lilla credit som finnes, skulle derb; genom helt och hållet upphåfvas. Justerades PleniProtocollen för den 3 sistledne Martii föroch eftermiddagen samt fös, dea 5 i samma månad förmiddagen. 52 Men i April e, tn. Justerades följande: Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den i April 1820. * S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 18 sistledne Mars afgifne, och den 21 derpå följde, på bordet lagde Memorial, angående tillåtelse för Utskottet, att få antaga ytterligare en Canzlist, samt att arfvode för honom må från den 18 sistledne Mars beräknas; blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln bifallet. Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 12 sistledne Mars under N:o 46 afgifne och den 19 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelser, angående den, så väl år 1820, som sednast år 1822, förrättade granskning af RiksgåldsVerket och General AssistanceContoiret. Ut Supra.
Det under rubriken Kier edets underhåll upptagna belopp är territorialförsamlingarnes Kyrkoherdars, Komministrars och Kyrkobetjentes samt Tyska och Finska församlingarnes presterskap och kyrkobetjenings af Stadens invånare åtnjutna inkomster och löneförmåner, sådana dessa beräknats vid bevillningstaxeringarne. 5:o Under benämningen Fattigförsörjningsmedel äro i tabellen införde: a) allmänna fattigförsöi jningsafgiften af Stadens invånare 126,299 R:dr 34 sk. 9 rst.; b) böter för underlåtenhet att betala kronoutskylder 4,532 R:dr 46 sk. 6 rst.; c) Kurhusafgiften 19,248 R:dr 29 sk.; samt d) de inom hvarje församling åtagne och uppburne, till fattigvården disponerade fattigoch armbössemedel, samt vanliga afgifter vid bröllop, barndop och begrafningar, tillsammans approximativt beräknade till 16,000 R:dr. 6:0
»Ja, det kan nog herr Vigert ha rätt i», svarade fru Hedenstam. »Det är bäst att vara försigtig. Men jag har ett annat förslag. Jag vet att herr Vigert är publicist – skulle ni icke möjligen vilja skrifva någonting om den här saken i tidningarne?» »Jag? Nej tack, det är inte min affär. Om jag vore romanförfattare, kunde jag möjligen skrifva en novell deröfver, fast då skulle naturligtvis alla väl uppfostrade fruntimmer och recensenter skrika att den var onaturlig och öfverdrifven – att det inte går till så der, att bättre fruntimmer inte stå på stegar och leta efter juvelörhängen och skälla på folk, etc. Nej, då vet jag någonting bättre, och det är att fröken Cecilia skrifver i stället! Hon har en mycket mera rörande och ideell penna än jag och skulle bestämdt kunna skrifva en liten vacker berättelse om en förtryckt tvätterska t. ex Eller hur?» Cecilia blef alldeles blossande röd. Hon såg så rolig ut, när hon rodnade så der, hela ansigtet flammade och hon öppnade munnen, så att hon fick det mest barnsliga och häpna uttryck. »Jag förstår inte hvad herr Vigert menar», sade hon, med ett misslyckadt försök att se ut som om hon ej begrep. »Åhjo, det förstår fröken nog. Det är inte värdt att göra sig till. Jag läste nyligen i Familjejournalen en liten mycket vacker berättelse af fröken. Det var någonting om en ståndaktig sömmerska, tror jag. Jag kommer i håg, att jag undrade hvar fröken hade träffat sådana der sömmerskor. Har fröken i allmänhet gjort den iakttagelsen, att sömmerskor utmärka sig för en så ovanligt sträng dygd?» »Jag vet icke hvarför en sömmerska icke skulle kunna älska dygden och motstå frestelsen såväl som andra qvinnor», svarade Cecilia stolt. »Nej, gud bevars – jag vet icke heller något särskildt skäl derför – derom får ni fråga dem, som ä’ mera hemma i fysiologien än jag. Men det låter så öfverspändt. Då är det mycket stilfullare att skrifva om ståndaktiga tennsoldater, det försäkrar jag er.
Att särskildta Mantals - Commisiariers tillsättande skulle för Allmogen medföra den tunga, som tillökning af mindre wäl lönte Tjensteman manligen åtföljer; ty att löna dem sa, att de hade deras fullkomliga bergning, eller att dertill ochKronoFogdarnes med Häradsskrilmarncs arfwoden, ansia en procent a hela Bewillnings - Summan, aniee Bonde,Ståndet mycket betankeligt, hälst Häradsskrifwarne hittills manligen förrättat Mantalsskrifningarne i sammanhang med Uppbörds-Mören, utan något deraf inträffadt hinder och noggranhet derwid beror mindre af särikildte Tjenstemän, än af Orternes och Folkets kännedom, som H'radsskrif, warne redan äga, och af särskildte föreskrifter" i afseende pa Husförhörs, Langderne, som Ut,kottet wisligen föresiagit. Kunnande Haradslkrifmarne i Bonde-Ståndets tanka, wara wäl belåtne med den i 5 Art. z §. Z8 Mom. stadgade afgift för DebetSedlarne, om dem derförutom tillägges skjuts och Dag,traktamente för deras befattning wid Committcerne, i all synnerhet, om Landshöfdingarne tillåta, att pa de ställen der Krono, Fogdar och Häradsskrifware aro swagt lönte och utan Boställen, tilldela bein en ester Läne-Committöens bepröswande» ffälig belöning, hwtlken, sa wäl som andre nödige kostnader, kunde af hwarje Läns BewillningsSumma utbetalas, och ordentelioen redowisas. 2:0.
Den förhöjning i införselstullen, som härigenom komme att drabba dem, hvilka här af fransk sprit tillverka luktvatten, ansågs, under förutsättning, att nu gällande tullafgifter å sä väl luktvatten som sprit hufvudsakligen bibehöllos, icke blifva orättvist betungande. Varande i öfverensstämmelse härmed af Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen, som instämt i kommitlerades förslag angåcndo tullsatserna, följande redaktion föreslagen för taxe-rubriken Bränvin och Sprit: Af säd, potates, eller andra jordfrukter: på fat eller fastager på buteljer eller krus, af t. o. m. 10 graders styrka 1 kanna För hvarje öfverskjutande grad ökes inför selstullen med fem procent. Andra slag, af t. o. in. 10 graders styrka: på fat eller fa$tager 1 skålp. —- » 20 » på buteljer eller krus , 1 kanna 1 » 10 u förb. 1 R:dr 10 öre. Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. JU 51. ä» För hvarje öfverskjutande grad ökes införselstullen med feni procent. Del kan icke undfalla någons uppmärksamhet, alt, om nu stadgade införselsförhud för vissa slag bränvin och sprit bibehölles, äfvensom, och ännu mera, om en ytterligare utsträckning gåfves åt samma förbud, på sött Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen i vissa hänseenden föreslagit, så skulle detta komma att stå i uppenbar strid mot d t system, som i Svenska tullagstiftningen redan blifvit hufvudsakligen antaget och nu ar i fråga att vidare fullföljas. Och de särskilda skäl, komrnitlerade anfört för ifrågavarande förbuds afskaffande, hafva, efter mitt omdöme, icke heller blifvit på något öfvertygande sätt vederlagda, ty de äro hemlade från grundsatser, hvilka erfarenheten bekräftat. Till och med du förhållanden, som nästlidne år under alklelts egna omständigheter inträffat och hvilka måhända gifvit egentliga anledningen till tanken på förbudets behöflighet, synas mig i sjelfva verket vida mer lala för gagnlösheten af förbuden och för nyttan af deras afskaffande, än för nödvändigheten af deras bibehållande.
Som eder förfrågning kommit oss till hända fjorton dagar efter brefvets datum, och det således kommer att dröja mer än tre veckor, innan ni får se svaret, så antaga vi, att under denna tid ert barn redan hunnit bli friskt igen. Att döma af er beskrifning torde nämligen det onda ha varit en liten böld, och i sådant fall är den sannolikt redan läkt. Har åter det onda förvärrats i st. f. förbättrats, sä kunna vi med bästa vilja ej gifva er annat råd än att visa barnet för lä- kare. Svar. Frågan n:r I. Til! » Bekymrad husmoder ». Sätt in edra innanfönster sä lidigt på hösten, att rumvärmen ej mycket öfverstiger den yttre temperaturen, så kan ni vara viss om klara innanfönster. » Eogdal *. 5 — Slå sönder tegelsten i små bitar, torka väl ur dem och lägg ett tjockt lager af dem under vadden mellan fönstren. Mångårig erfarenhet har bevisat detta såsom bästa medel mot fukt emellan innanfönster. Tillförlitlig husmoder. Breflåda. Elsa. Var god och uppgif för Red., när och hvar ni prenumererade på Idun! Rörik B — d. Tack för anbudet, men poemet lämpar sig ej rätt väl för Idun. En Iduns prenumerant i M ' iksia. Se t ill — kännagifvandet ä första sidan i n:r G af Idun! Tilly. Ert poem Sr alldeles för långt för att kunna intagas i Idun. K. Oscar E —, S — telgc. Afgiften för edra 7 senaste prenumeranter qvitteras härmed. C. H — p, SäfsjÖ. I nästa nummer. Lotten; Alma; Pålitlig husmoder; Augusta; B. J. af S.; I-lanna; A.; Mina; Elsa; Fru M.; Eskil; - Emilie ni. fl. Mycken tack för edra bidrag och välkomna åter allesammans! Redaktionen. Innehållsförteckning:. En tanke. Poem af Elle-n Whitlock. — » Utan ett " vänligt ord ». Skiss af Mathilda Langlet. — Den oärliga konkurrensen på qvinnans arbetsmarknad. Några antydningar af Elna Tenow. — Böra barn lyda? Med anledning af Elna Tenovvs uppsats. A f la S —.
Utskottet erinrade härvid att, så länge Sveriges behof af rörelsemedel utaf mångahanda skål, och deribland äfven i följd af den i alla riglniugar stigande induslrien, fortfarande vore så betydligt, som på sednare åren varit fallet, samt så länge räntefoten här bibehåller sig högre, än i flera andra Europeiska länder, kunde man, på sätt i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition jemväl vore anmärkt, ”icke förutsätta, att statsobligationerna skola qvarstadna inom landet, blott derför att statslånet ”här afslulades.” Men ehuru Utskottet hyste denna åsigt, syntes det dock antagligt att, om obligationerna utställdes äfven i Svenskt mynt, dessa kunde betinga sig iika vidsträckt marknad och lika hög kurs, som, derest endast utländsk myntsort i dem funnes Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 150. funnes utsatt. Om nemligen, på sätt hittills iakttagits, obligationerna vore skrifna såväl på Svenska som på något annat, allmänt kändt Europeiskt språk samt i öfrigt så inrättades, att de åskådliggjorde, huru mycket en obligation t. ex. å 100 R:dr Svenskt Silfverspecie vore värd i Mark Hamburger Banko eller Preussiska Thaler, efter beräkning af den vigt finsilfver, som i hvartdera af dessa myntslag ingår, så skulle en så beskaffad obligation, enligt Utskottets förmenande, ifall den innebölle en försäkran derom, alt den, efter en sådan beräkning, på utländsk ort hos vissa uppgifne bankirer vid förfallotiden inlöstes, och att årliga räntan på enahanda sätt godtgjordes, blifva i utlandet lika gångbar, som om obligationen vore ställd endast i någon af de ofvan uppgifna myntsorterna. Men fördelen af obligationens utställande i Svenskt myntslag vore dock obestridlig, enär densamma blefve begärligare för Svenske kapitalister, då innehafvaren af en dylik obligation — ifall, såsom antagligt vore, åtminstone någon del af obligationerna här qvarstadnade — kunde, i händelse af behof föryttra densamma på den utländska penningemarknaden.
DragonRegementet under sista fältläger alldrig warit i handgenaanq ined fienden, utan merendels blifwit anwändt trl Magazins-wakt, ordonanceroch brefpostcring, hwilken sednare tjenstgöring alltid har mindre förmonliae följder för et Cavallerie. Högsta Magten hur förut anbefallt förändring af ätffillige Cavalleri Regementen til stotfolk, bwilket ej lange sedan handt nied de iEstcrgötland och Bobus Län indelte Cavalleritrupper; och om - Aestgötba Dragon-Regemente underginge enahanda reduction, blcfw? det onekeligen mera anwandbartstil Fäderneslandets förswar; Rusthällarne förstonta för mänga fruktlösa och mattande utgifter, gen förökade; en omständighet som i närwarande tidepunet är af wigt och nödwändigbet. Ea wäl a egne wägnar som för öfrige Rnsthällare af sistnämnde Regemente, som eommittcrat mig at franrföra desse beswär , wägar jag anhälla, at Regementet kunde förändras ifrån Cavallerie til fotfolk, ankommandes pä Kongl Majst och och Riksens nu församlade Ständers god!finnande, at stadga och utsätta den afgift wi erbjuda oss, at ärligen til Kronan betala i wista tunnor spannemäl, hwilkas antal jag nu ej wägar fst >esiä, Den 2L Julli. ^07 resiä, men hemställer om icke, pä Konungens Rädigste förordnande, nägon owäldig person,sorn af sokens utgängj ej hennar nytta eller stada, kunde utses ät i orten höra samtelige Nustbällarne hwad och huru mycket de äro nöjde, i sädant fall, til Kronan erlägga. För egen del wägar jag försäkra, at minst 7000 Tunner af Näg och Korn were en saker winst för Kronan at päräkna, oberäknad all annan fördel bäde i mili' tairifft och Occonomistt afseende.
Hr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, afgaf en motion, N:o 183, ang:de ändringar i legostadgan. 240 Den 29 November e. m. Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik: På grund af hvad jag anförde, då Hr von Möller i ett föregtde plenum väckte förslag om tjenstehjonsböckers införande, och med ani. af det förslag i detta hänseende, jag för flere riksdagar sedan framställde, är det naturligt att jag förenar mig i den af den siste värde talaren väckta motion, i hvad den rörer tjenstehjonsböckers införande i stället för nu brukliga lösa orlofssedlar; anhållande att detta mitt vördsamma anförande måtte iå åtfölja remissen till vederbörligt Utsk.; detta så mycket hellre, som motionären begärde remiss till Höglofl. Lag-Utsk:l, då Hr von Möllers motion deremot remitterades till Höglofl. Ekon.-Utsk:t. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef motionen jemte yttrandet remitterad till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utslct. Frih. af Schmidt, Carl Johan Georg, uppläste en motion, N:o 184, ang:de införande i Bevillningsstadgans 76:te § af en föreskrift om tillskott för taxeringskostnadernes bestridande inom rikets fyra nordligaste län. Remitterades till Bevilln.-Utsk:t. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof, afgaf en motion, N:o N:o 185, ang:de anslag till uppsättning af mindre schäferier. Remitterades till Stats Utsk:t. Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik, uppläste följande motioner, nemi.:
Förhållandet med inkomster och utgifter upptages sålunda: Debet. Balans från år 1858: Tillgångar Uppbörd: — Underhållsafgift af betalande elever 6,129: 17. Balans till år 1860: Skuld Summa Credit. Balans från år 1858: Skuld Utgifter: Aflöning 13,000: — Kost, beklädnad, medikamenter m. m 34,376: 29. Reparationer, onera, inventarier m. m 1,403: 41. Balans till år 1860: Kammarrätten utan anmärkning, ock vid densamma hafva Revisorerne icke heller funnit något att erinra. Inkomster och utgifter redovisas på följande sätt: Spanska Daler. Cent. Debet. Balans från år 1858: Tulloch hamnafgifter 3,197: 3H. Balans till år 1860: Credit. Balans från år 1858: Skulder — 371: 40. Utgifter: Aflöning till öns embetsoch tjenstemän samt betjente 6,343: 33. Kostnader för garnisonen, milisen och för• svarsverket 2,482: 15. Anslag för möblers underhåll 300: — Husliyror 216: — IJppbördsprovisioner 79: 26. Andelar i influtne sakören 84:_ 75. Reparationer m. m 298: 54. Af de till Revisorerne öfverlemnade räkenskaper för det år denna revision omfattar, hafva följande icke i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning: Kongl. Post-verkets räkenskaper, en del af Kongl. Krigs-kollegii dito. Kongl. Topografiska korpsens dito, Elektriska Telegraf-verkets dito, en del af Kongl. Förvaltningens af Sjöärendena dito, en del af statens jernvägsbyggnaders dito, Kongl.
Skulle deremot de förut nyttjade benämningarne bibehållas med nya åsätta värden, blefve det att befara, att de gamla begreppen likväl försvarade sin uråldriga företrädesrätt och icke utan svårighet kunde utträngas, samt att således, genom sammanblandningen af nytt och gammalt, skulle uppstå en förvillelse och oreda, helt och hållet motverkande det ändamål, som med den nya författningen åsyftades. Sedan, till följd af Kongl. Maj:ts den 6 Mars 1830 meddelade befallning, Vetenskaps-Akademien inkommit med underdånigt utlåtande öfver omförmälda af Rikets Ständer framställda anmärkningar vid förslagen till Stadga och Kungörelse angående Rikets mått, mål och vigt, samt Akademien jemväl i underdånighet öfverlemnat de genom dess försorg, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 9 Februari 1833, förfärdigade nya rikslikare, hvilka komma att dels i Kammar-Collegium, dels i Landtmäteri-Contoret förvaras, fann Kongl. Maj:t den 14 Juni 1834 godt uppdraga åt Professoren m. m. Berzelius och Kammar-Rådet Cassel, att, på grund af Vetenskaps-Akademiens underdåniga utlåtande, utarbeta och till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemna en förnyad redaktion af de föreslagna Författningarne, innefattande tillika lämpliga föreskrifter angående de nya rikslikarnes vård och begagnande. Detta uppdrag fullgjordes af bemälde kommitterade år 1838.
I följd häraf och efter förutgångna ytterligare underhandlingar, har dels den 20 sistlidne Juni en på fullkomlig reciprocitet grundad handelsoch sjöfarts-traktat blifvit emellan de Förenade Rikena och Belgien afslutad, dels ock den lOnästlidne Juli emellan Belgien, å ena sidan, samt Sverige och Norrige, jemte flere Stater, å den andra, blifvit afslutad en allmän traktat rörande Scheldetullens upphörande. Genom förstnämnda traktat, som är egnad att öka och underlätta de redan icke obetydliga handelsoch sjöfartsförbindelserna emellan Sverige och Belgien, har Sverige, hvars förnämsta exportsartiklar till Belgien, utom artikeln tjära, som är tullfri, hufvudsakligen utgöras af stångjern och trävaror, med afseende å tullsatser, ej allenast kommit i åtnjutande af alla de förmåner, som i Belgien åt andra nationer beviljats, utan ock derutöfver erhållit en icke obetydlig nedsättning i tullen å sistberörda artikel. Sålunda är genom denna traktat tullen nedsatt för stångjern från 4 Fr. 80 cent. per 100 kilogrammer lill 4 Fr. år 1863, och till 3 Fr. år 1864 och följande år; för tackjern från 2 Fr. 40 cent. per 100 k i lo gro miner till 1 Fr. 50 cent. år 1863. och till 1 Fr. för liden derefter, samt för gjutgods (rån 16 Fr. 10 cent. per 100 kilogrammer till 6 Fr. år 1863, och se dermera till 4 Fr; och beträffande trävaror, flir hvilka genom en den 19 Juni 1856 utfärdad lag, en allmän nedsättning i tullafgifterria egt rum, har tullen i Belgien, som förnämligast från de Förenade Rikena förses med de för den inhemska förbrukningen erforderliga furuplankor och bräder, i följd af den nu afslutade traktaten blifvit ytterligare nedsatt med en sjettedel eller för osågadt virke till 3 Fr. per kubikmétre, samt för sågad t. d:o af mera än 5 cenlimétres tjocklek till 6
Efter no-; ga öfvervägande af detta vigtiga och Allmänt nyttiga föremål aflåto Riksens Ständer deras underdåniga skrifvelse härom till Kongl. Majit af den 26 April! 1810, deruti Riksens Ständer ibland annat, sorn till ändamålets vinnande ansetts ledande, u-ti 3idje puncten i underdånighet anhöllo, att Kongl. Majit efter nödig* upplysningars erhållande, täcktes i Nåder bestämma, hvilka och huru stora, Parker och Sko gar borde för Allmänt behof qvarblifva, samt med afseende på locala omständigheter och Riktis förmon, Nådigst låta de öfrige för Allmän läkning genom Auction försäljas till dea mest-» 144® Ståts-Utskottets Betänkanden. bjudande, sorn derå skulle erhålla full egande rätt, emot vilkor antingen af vanlig skatt" efter Orternas olika method, eller ock bestämd grundränta för hvarje Tunneland, med eller utan Frihets-ar, efter omständigheterna, I anledning af de nu väckte motioner i detta ämne, har Stats-Utskottet hära fästat ali m öjel ig uppmärksamhet och granlagenhet för att med iakttagande af Statens rätt och fördel, icke på något sätt förnärma den enskifdtes. Då en närmare kännedom af locala och andra omständigheter fordrats, än den Stats-Utskottet varit i tillfälle att inhämta, för att kunna föreslå bestämda föreskrifter i alla möjeliga händelser, får Utskottet endast uppgifva följande allmänna grunder, som Utskottet ansett kunna befrämja det åsyftade ändamålet, nemligen: 1:0 Att alla Kronans disponible Skogar och Allmänningar, med undantag af de för Flottornes eller andre Kronans behof nödige, samt sådane dertill antingen menigheten eller enskildte kunna äga någon laglig rätt, och som genom behörig undersökning bör utredas, mätte uppå öppen Auction till den mästbjudande under Skattemanna-Rätt försäljas. 2:0
Uti den andra af ofvannämnda motioner, bar deremot Riksdagsfullmäktigen Johan Persson från Upsala Län föreslagit: att den, till gäldande af 1848 års krigsrustnings-kostnader, å debetsedlarne hittills upptagna bevillning måtte derå, från och med innevarande år, uteslutas samt Riksgälds-kontorets hos Stats-kontoret ägande fordran för de till samma kostnaders bestridande förskjutna medel ur räkenskaperna afskrifvas: varande i sådant afseende anfördt: att sedan den serskildt tillförordnade embets-myndighet, som besörjt mcranämnde kostnaders utredning och liqviderande, redan upphört, kunde någon vidare utbetalning af härtill från Riksgälds-kontoret anvisade medel icke ifrågakomma; att utaf det för krigsrustningskostnaderna beviljade kreditiv å 2,000,000 R:dr endast 1,830,000 R:dr Stats-Utskotlets Utlåtande, N:o 98. 3 behöft från nyssbemältc Verk reqvireras och utbetalas, hvadan en ieke obetydlig besparing utaf sagde medel uppkommit; att Riksgälds-kontoret, i anseende till sin nuvarande ställning, utan ytterligare låns upptagande kunde infria alla för dessa medels anskaffande utgifna obligationer: samt att tiden numera syntes vara inne för de skattskyldiges befriande från ifrågavarande afgift, helst densamma icke till hela sitt forst beräknade belopp erfordrats för det afsedda behofvets fyllande. Då Riksgälds-kontorets nuvarande ställning blifvit åberopad till stöd för så väl framställningarne om krigsrustnings-afgiftens upphörande som yrkandet om samma afgifts fortfarande, och då Rikets Ständer, innan de fatta sina beslut i anledning af ej mindre dessa framställningar, än de mångfaldiga under innevarande