Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. ansåge Chilisk Salpeter böra, utan någon föreg:de pröfning af Commerce-Colhm, få införas mot en till 3 sk. pr Lfå nedsatt tull, men endast till städerne Stockholm, Götheborg och Malmö, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, blandade med Nej, förklarade att han nu funnit Ja öfvervägande. Till följd af R. o. Ad:s förut fattade beslut, att efter det beslut blifvit fattadt i afseende på artikeln Salpeter, till pröfning företaga Utsk:s i fråga om artikeln Urul gjorde förslag, företogs nu detta förslag till behandling och, efter någon! discussion, hvarunder ifrågaställdes huruvida icke införselis-tullen borde nedsättas till 2 sk. pr U eller också tullfrihet kunde medgifvas vid införsel för Bergsbrukets behof, blef Utsk:s förslag af R. o. Ad. bifallet. Sall, Saltsyra, Saxar, Segel, Siktar och Silke. Utsk:s i afseende på dessa artiklar afgifne förslag biföllos. Sirup. Utsk:s anmälan att yttrande härom komme att afgifvas i sammanhang med artikeln Socker, lades till handlingarne. 7 H. 6 82 Den 9 Maj. Skomakare-arbeten. Utsk:s förslag, blef efter någon tliscussion rör:de motiveringen för detsamma, af R. o. Ad. bifallet. Slöjdevaror. Ufsk:s förslag bifölfs. Smör. I fråga om denna artikel yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels att införsels-tullen måtte nedsättas till 32 sk. pr Lfå; och då, efter först till bifall å Utsk:s förslag framställd, med blandade Ja och Nej besvarad propos., Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle, att införsels-tullen å Smör nedsattes till 32 sk. pr Lfå, ropades starka Ja blandade med Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han funnit Ja öfvervägande.
Samma Utskotts Utlåtande N:o 127, i anledning af väckt fråga om försäljning af en del Kronans egendomar, bifölls; och Samma Utskotts Utlåtande N:o 132, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 19, angående upplåtelse på viss tid åt enskild man af en Kongl. Maj:t och Kronan tillhörig, intill Kongl. Operahuset i Stockholm angränsande tomt; Ståndet vidblef sitt vid föredragningen af Betänkandet N:o 19 fattade beslut och lade nu föredragna Utlåtandet till handlingarne. S. D. Föredrogos Banko-Utskottets Utlåtanden: N:o 35, öfver väckt motion om särskilda bestämmelser i afseende å Iåns beviljande från Rikets Ständers Rank, emot pant af fastigheter inom Kinne, Kinnefjerdings och Laske härader; och N:o 36, öfver väckt motion att Diskont-verket måtte öfvertaga kommissions-befattning med Diskont-lån; hvilka båda btföllos. S. D. Lästes Eccpedilions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående tillstånd för Underrätt att under vissa vilkor förklara ogift qvinna myndig; och godkändes samma förslag med de förändringar, Höglofl. Ridderskapet och Adeln, enligt dess protokoll för den 27 sist. Maj under N:o 245, beslutat. Den 14 Juni. , Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 7 och 10 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 124, i anledning af väckt motion om förändring i nu gällande stadganden i afseende å det åtskilige af Kongl. Kammar-rättens tjenstemän tillkommande an - drof.-Utdrag den 14 Juni 1854. 253 märkningsoch aktorats-arfvode. beslöt Ridderskapet och Adeln att med bifall till Utskottets i första punkten gjorda hemställan, afslå hvad Utskottet i sednare punkten af detta Utlåtande tillstyrkt.
Banken i långliga tider företett, till heder för dess Embetsoch Tjenstemanna-personal, genom dess vaksamma uppsigt och tillsyn att vara fredad från underslef och tillgrepp, gör mig ock föga hågad att föreslå någon förändring i förvaltningen, utan att behofvet deraf blifvit ådagalagdt. Jag anser ingenting annat med visshet skola åstadkommas af Banko-Utskottets förslag om detsamma af Riksens Ständer bifalles, än den säkra utgiften af 7000 Rdr Banko.” af Herr Akerman, Fr.: ”För min del, kan jag ej gilla Utskottets beslut, hvarigenom Utskottet öfverlemnat åt en Comité att undersöka förhållanderne i afseende på Bankens organisation och derpå grundade förslag till en i flere afseenden behöflig förändring.1 Jag fruktar nemligen, att Comitén, hufvudsakligen tillsatt af personer utom Banko-verket, skall få svårt att förskaffa sig den intima bekantskap med Verkets invecklade sammansättning, som oundgängligen erfordras, om deras arbeten skola leda Banco-Utshottets Utlåtande, N‘.o 26. 7 till ett önskligt resultat, och anser sådant lättast kunna vinnas genom någon af Verkets egne ulmärktare Embetsman. Hufvudsaken blifver således, att finna lämpligaste sättet för framkallande af ett förslag från detta båll; ocb jag föreslår i detta afseende: att ett praemium af 4000 Rdr Banko utsätles för den, som inom 1845 års slut förelägger en sådan plan till Banko-verkets reorganisation, alt den af nästsammanträdande Ständer till efterföljd godkännes. Denna utväg har dessutom det financiella företrädet, att utgiften för Banken ej kommer i fråga, derest icke ändamålet vinnes, hvilket åter icke kan antagas blifva en, åtminstone säker, följd af Corn i te-tillsättningen.
Krigs-Collegium må på Stat uppföras med 3,200 R:dr och Taffelpenningar 1,000 R:dr, eller tillsammans 4»20° R.'dr, men utan beräkning af spanmål derunder, samt att pensionsrättigheten för innehafvaren af Presidents-Embetet i Kongl. KrigsCollegium må bestämmas efter enahanda grunder, som gälla för Presidenter i Rikets Civila Embetsverk, röstar Ja; Den det ej vill, Nej» Vinner Nej, afslås det för Presidents-Embetet i Kongl. Krigs-Collegium äskade löne-anslag. 11:0 Uti moni. b. af ira punkten uti Betänkandet N:o 81, hade Utskottet tillstyrkt, att den, till fyllnad i de uti Kongl. Krigs-Collegium tjenstgörandes löner behöflig uppgifna summa af 497 Rrdr 3 sk. 2 r. må å Stat uppföras, dock utan tillökning i förutvarande spanmåls-anslaget samt med StatsUt shot tets Memorial N:o 25 o. förbehåll i öfrigt, att de arfvoden, som af serskilda Cassors medel utgått till Krigs-Råden, icke hädanefter dem vidare tilldelas; och hade Utskottet, vid återremissens besvarande, uti Betänkandet N:o 2i5, nämnde tillstyrkanden vidblifvit. Enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag hafva Riks-Stånden härom beslutat på det sätt: att Ridclerskapet och Adeln bifallit Utskottets förslag; att Preste-Ståndet bifallit lönefyllnadens uppförande å Stat, men uppskjutit frågan om de Krigs-Råden af serskilde Cassors medel tillagde arfvoden, till dess Stals-Utskottet afgifvit sitt Utlåtande om revisionen af i83i års ~ räkenskaper; att Borgare-Ståndet bifallit Utskottets förslag; och att Bonde-Ståndet afslagit detsamma.
högt, orneradt m e d läderlappsoch maskrosmotiv s a m t bonadt i mörkröd ton. Det mind r e, 1,5 m. GOTTHARD DÄR H SNIDADT SKAP I EK. CHRYSANTHEMUM BLOMMAR. VAR ÄRO VI? Bestämdt inte i Mälarstaden, öfver hvilken senhöstens himmel nu hänger som ett stort stycke vadmal med en och annan remsa gyllentyg i, u t a n långt, långt borta i ett solland, som heter Japan, om hvilket Pierre Loti skrifvit förtjusande prosadikter, färgklara, naiva och prudentliga som det japanska landskapet själft. Ni minns ju den lilla trippande madame Chrysanthemum i Nagasaki, hon, som hade så mjuka rörelser, när hon gick eller dansade, och kunde spela vackra och rörande melodier på sin guitarr, där hon satt i det dämpade ljuset från de stora kulörta lyktorna, som eklärerade hennes sköra leksakshus. Hennes syster är för öfrigt er kära väninna O Mimosa San — det är hon, som nu tittar fram där med sitt välkoafferade hufvud och, själf en blomma, ler mot er ur chrysanthemums doftande och färgrika blomsterhaf. Ja, vi befinna oss midt i ett exotiskt landskap, ehuru vi hvilket ögonblick som helst k u n n a höra vagnsbullret från Regeringsgatan utanför. Det är i chrysanthemumriket vi vandra. De många blomstervarianterna blända oss med sin fägring, det är en färgskala från det snöhvita, till det djupaste b r u n a eller guldröda, med härliga intervaller af blekgult, violett eller lilas. Och hvilka n a m n ha ej dessa den österländska florans adelsdamer! L a Triomphante heter den där skönheten i hvitt pälsverk, som täflar med de gulklädda ladies Byron och Laurence eller med de ännu hvitare damerna Lacroix — 5 — och Avalanche, bredvid hvilka p r u n k a den röda och hvita Préfet Robert samt den praktfullt helröda Edith Rowbottom.
Äro vi således ense om att vi behöfva en utvidgning af våra LandtbruksLäroverk, så kommer man till den andra frågan, om nemi. på sätt K. M. föreslagit, ett sådant LandtbruksLäroverk bör anläggas i Skäne och vid Alnarp. 1 det afseendet förekommer att det sista allmänna landtbruksmötet i Upsala hos K. M. anhållit om anläggande af ett LandtbruksLäroverk i södra Sverige, och sedan LandtbruksAkademien yttrat sig i samma syfte, infordrades förslag i ämnet från Landsb:geEmbetena i Malmöhus och Christianstads län; efter många undersökningar hafva dessa auktoriteter inkommit till K. M. med det förslag, som nu är under öfverläggning, nemi. att anlägga detta LandtbruksLäroverk vid Alnarp. Öfver detta förslag har K. M. hört icke allenast LandtbruksAkademien, utan äfven KammarColhm, och dessa båda auktoriteter hafva gillat detsamma. Om man af Utsk:s sväfvande ordalag försöker sluta sig till, hvarföre Utsk. afstyrkt detta sålunda af alla vederbörande tillstyrkta förslag, framstår såsom bufvudsakligaste skälet, att, enl. Utsk:s förmenande, Staten icke skulle äga full dispositionsrätt öfver Alnarps kungsgård, enär berörde egendom blifvit Landshm i Malmöhus län på lön anslagen, samt att uplysning saknades om detta förhållande allt framgent komme att fortfara. I afseende på Alnarps beskaffenhet ber jag få uplysa, att denna kungsgård icke är att anse såsom ett boställe i ordets egentliga mening, hvilket synes deraf, att genom K. Brefvet af d. 24 Febr. 1837 blifvit föreskrifvet, att Alnarp allt framgent skulle utarrenderas under 30 år; att den då varande arrendeafgiften skulle såsom lön tillfalla Landshrn i Malmöhus län, men att om egendomen framdeles kunde utarrenderas för en högre summa, det skulle bero på K. M. att bestämma huruvida detta öfverskott äfven skulle tillkomma Landshtn eller icke.
RiksgäldsContoiret blcf följagteligen skyldigt år 1824, först de gamla 800,000 och ytterligare nya i,Goo,ooq, så att StatsContoiret kun - 96 Den ig Mars f. m. nät under årets lopp uttaga 2,400,000 R:dr, ehuru det endast borde behöfva i,Goo,ooo. Också har erfarenheten sedermera visat, att emedan StatsContoret icke är berättigadt att använda Statens medel till andra ändamål än Rikets Ständer föreskrifvit, så kunna icke mer än de 1,600,000 R:dr rätteligen utgå hvarje år, hvadan 800,000 R:dr vid hvarje års slut blifva öfver. Att man nu tagit ut så mycket, att endast 6p3,ooo R:dr återstått, härrörer utan tvifvel af de förskott StatsContoret mot slutet af sistlidet år lemnat till Riksdagskostnaderna. Om Styrelsen, när penningar utomordenteligen behöfvas, dertill begagnar bokförda fordringar af Statsbristsumman, eller lilla Creditivet, synes mig i ansvarsväg vara likgiltigt. Men i granskningsväg blifver åtgärden, i sednare fallet, förr synlig och mera i ögonen fallande. Jag skulle således föreslå, att dessa fortgående balancer i RiksgäldsContoirets räkenskaper upphörde, genom en af Rikets Ständer beslutad afskrif - ning. Herr Hjerta: Jag får allenast i hast nämna, att de 800,000 R:dr, som finnas i RiksgäldsContoret ännu bokförda, äro en lemning af den Statsreglering, som 180g uppgjordes. De komma att stå der qvar, så länge Rikets Ständer allt framgent förse StatsContoret med sina behof. De ligga i de Den 19 Mars f. m. 97 de öfverskott, som uppkommit genom Bevillningen efter år 180g, när StatsUtskottet kom in till Ständerna med sitt förslag till en ordentlig Statsreglering i bestämda Titlar. De hafva en längre tid varit bokförda på sådant sätt, att det synes, som om de tillhörde StatsContoret. Men detta Contor äger icke i Rikets Ständers föreskrift någon grundad rätt till dem.
Mars kalkens proposition till bifall på StatsUtskottets Betänkande, samt återfaller med nöje i en tystnad, den jag hade önskat ej behöfva bryta» Åtskillige yttrade härtill deras bifall» Herr Munch af Hofenfehold, Eberhard: Fri fråga är, om denna Motion hade bort göras, ert annan huru den bör behandlas, sedan den blifvit framställd. Jag för min del hade ej kunnat förmå mig, att framställa denna Motion, men, sedan den en gång blifvit gjord, och af den man, som bäst borde kånna dess nödvändighet, samt af Utskottet tillstyrkt, hvilket säkrast kan bedömma så vål behofvet, som tillgångarne, så kan jag ej heller förmå mig att afstyrka bifall deråi I Europas nuvarande ställning, då existencen af den constitutionella friheten öfverallt på Continenten år i fara, samt således den af Friherre Ankarsvärd yrkade utveckling af samma frihet år ännu iner precaire, anser jag af högsta vigt, att i de Stater, som ännu lått, be-* lä Den 5 Julii f, m. hålla en Consfitution, Folkets representanter lits Öfva sin myndighet med all nödig moderation, i synnerhet i frågor, sorn närmare angå Regentens person, och dessutom en Regerits, sorn med så mycken laggrannhet respecterar så vål våra sorn andra Nationers costitutionella rättigheter. Härigenom ådagalägga vi äfven, ej blott för vår egen Nation, utan för hela Europa, som har ögonen med uppmärksamhet fästade på oss, att de anmärkningar, som Sveriges Lagstiftare kunna finna sig befogade att göra vid Konungens Rådgifvares åtgärder, och det ansvar, som de kunna vilja dem ålägga, ej i ringaste moa inskränka den undersåtliga vördnaden för Konungen och Dess Höga Famille, samt att man kan med alfvarsarnhet granska en Ministeres åtgärder och derjemte hysa den mest oinskrånkte tillgifvenhet för Konungens Höga Person. För öfrigt, så långe vi ej äga ett stadgadt myntvärde, kan ingen viss summa till något anslag, och således ej heller till Kouungens civillista för alltid bestämmas.
Behofvet af ett dylikt tillägg synes derigenom vara bevisadt, att hos domstolar fråga flera gånger blifvit väckt om vinnande af inteekningssäkerhet för fordring, sedan rättegång derom uppstått, men innan rättegången varit slutligen afgjord, samt att olika åsigter dervid bland domare uppstått om den verkan, en sådan ansökning borde medföra. Den mening har emedlertid i allmänhet gjort sig gällande, att i detta fall borde förfaras efter enahanda grunder, sorn då fordran förklarats tvistig när inteckningsansökan göres, hvaraf följt, att, om ansökningen blifvit gjord luftande och sökanden i rättegången vunnit samt derom gjort anmälan inom rätter tid, lian erhållit inteckning med förmånsrätt från ansökningsdagen. Och då förhållandet är detsamma, antingen inteckning sökes före eller efter rättegångens början; finnes icke något skäl att i förra fallet medgifva borgenären större rätt än i det sednare. Gällande inteckningslag föreskrifter att, om gäldenär, efter det inteckning i hans egendom af någon borgenär är sökt, men ej fastställd, gör konkurs, den rätt, som eger konkursmålet upptaga, skall pröfva den sökta inteckningens verkan. Då det likväl synes vara af vigt, att hvarje inteckningsansökan från början till slut behandlas af den domstol, hvarunder egendomen lyder, emedan det är der, sorn alla upplysningar böra vara att tillgå örn de åtgärder, som i anledning af en sådan ansökan vidtagas; der, som det säkrast kan undersökas om gäldenären har så beskaffad rätt till egendomen att den lagligen må intecknas; så hafva Rikets Ständer trott det vara lämpligast att, om egendom afträdes till borgenärer sedan inteckning deri är sökt, ansökningen slutligen pröfvas af den rätt, till hvilken den från början hört, hvaremot bestämmandet af inteckningens verkan i fråga om förmånsrätt, tillkommer konkursdomstolen; och enär härigenom den olägenhet äfvenledes förebygges, sorn eljest skulle kunna inträffa, att intecknings-ansökningen, om konkursen af en eller annan orsak komule att förfalla, blefve alldeles opröfvad, derest den icke ånyo gjordes anhängig vid samma domstol, som förut behandlat densamma, hafva Rikets Ständer i 14 § af sitt förslag infört en härmed öfverensstämmande föreskrift. Bih. till R. St.
Den upptager inkomster och utgifter på följande sätt: Under året kompletta vapen. 2,467 st. miniégevär (dock utan sigten) Debet. Balans från år 1858: Fordringar, antecknade inom linien, 48,399: 40. Uppbörd: Till Kongl. Krigs-kollegium levererade 17,342: 80. Balans till år 1860: Skulder, antecknade inom linien, 116: 50. Credit. Balans från år 1858: Skulder, antecknade inom linien, 116: 50. Balans till år 1860: Någon anmärkning emot räkenskapen har hos Revisorerne icke förekommit. D) Särskilda kassor och fonder. Beträffande räkenskaperna öfver nedannämnde, under Kongl, krigs-kollegii förvaltning ställda kassor och fonder, få Revisorerne, som emot räkenskaperna icke haft något att erinia, i öfrigt meddela, att räkenskaperna rörande En-per-mil!e-fonden, Tross-passevolans-fonden, Förenade mötes-passevolans-fonderna, Yolontär-vakansmedels-fonden, Wadstena krigsmanshus-kassa och Invalidhus-fonden ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, men att Norrbottens hästjägare-sqvadrons fonds och Militieboställs-kassaus räkenskaper derstädes blifvit utan anmärkning granskade. Förhållandet med inkomster och utgifter redovisas på följande sätt: l:o FiU-per-mille-fonden. Debet. Balans från år 1858: Kontant behållning Summa Credit. Utgift: Förskjuten ränta å inköpta obligationer 33: 19. Balans till år 1860: Fordringar, antecknade inom linien, ' 966: 98. Balans från år 1858: Kontant behållning .. Fordringar och förskotter, antecknade inom linien, 7,253: 71. Uppbörd: Statsanslag 26,520: Balans till år 1860: Skulder, antecknade inom linien, 11,494: 93. Credit. Balans från år 1858:
S. D. Föredrogs punktvis lionstitutions-Utskoltets. sedan den 18 dennes på bordet hvilande, Memorial N:o 4, med uppgift a de från sednaste riksdag tullande förslag till partiella ändringar i Grundlagarne, hvarvid l:å, 2:a, 3:dje och 9:de punk terne godkändes, hvaremot lide, atte, 6:te, ?:de, 8:de, 10:de och litle punkterna blefvo till alla delar af Ståndet afslagne. S. D. Vid nu skedd föredragning af Stats-Utskollets, den 18 dennes bordlagda, Utlåtande N:o 23, i anledning af väckta motioner, om befrielse för rusthållare att erlägga mötespassevolarice för indelta kavalleriets hästar, blef detsamma, jemte den id gjorda anmärkningar, till Stats-Utskottet återremitterad!. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet följande, den 22 dennes på Ståndets bord lagda, Kongl. Majtts nådiga Propositioner och Skkrifvelser: t:ö angående låne-understöd för anläggning af en jernväg emellan Städerna Örebro och Nora; 2:b angående upplåtelse af jord från Trumslagare-bostället vid Kalmar Regemente Lilla Ökna N:o 2, i Jönköpings Län, till plan för Sockenstuga och Skolhus åt Ökna församling; Bih. lill B. St.
Och jag hoppas det, gtt Riksens Ständers åstundan i detta mål viöhefr mera afseende om den § nyo frambärfcs. Jag tillstyrker derföre att Riksens Ständer, för framtiden må göra en slik framställning om möjligt, i ännu mera bestämda ordalag, än förra gången! ty öm ock MagaäinsDirectioneÖ Och dess fond icke bibehållas, så är döt icke ogörligt, att ahvähda andre Statsmedel till hedsättning af brödprisen i Hufviidstaden, eliet å andra orter. tjppå derefter af Herr drefven och Lanåtmarjkalktn gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln lör godt, att StatsUtskottets Utlåtande , i ånledniog af den utaf Herr von Hartmansdorff dervid gjorde anmärkning, till Utskottet återremittera. Herr Ålunek af Éosenjkjö!d, Eberhardt jag Anhåller att det skrifteliga anförande om Magazinslnrättningens åtgärder i allmänhet, som jag först i dag hade den äran afgifva, måtte få åtfölja de särskildta StatsUtskottets Betänkanden, hvilka blifvit åtirremitterade, emedan det röret flera i dem förekommande ämnen. kidd. e. Ad. Prat. V. Band» M Dtn 25 Junit /. m. Och blef denna Herr Munck af RosenBkjölds anhållan, uppå derom af Herr Grejven och LandtMarjkcilken gjord proposition, af Rid* derskapet och Adeln bifallen. Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 3 dennes under FJ:o 107 afgifne, samt den 18 derpåföljde eftermiddagen på Bordet lagde Betänkande, i anledning af väckte frågor, om ett för batt rädt skolväsende uti Landtförsamlingarne, till Barns fullständigare och tidiga undervisande uti läsa, skrifva och räkna. Herr Riben, Carl Wilhelm:
Utskottet, som uti 2:dra punkten mom. litt. f. af sitt samtidigt med detta Betänkande till Rikets Ständer afgifna utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Femte Hufvudtiteln, af anförda skäl funnit sig förhindradt att tillstyrka Rikets Ständers bifall till ofvanberörda förslag om Skärgårds-marin-bataljoners inrättande, har, i följd häraf och då anledning till förändring af nu varande anslag till Hallands och Wester-Norrlands beväring i öfrigt icke förekommit, på närlagde tabell öfver 4:de Hufvudtiteln uppfört dessa anslag till enahanda belopp, som i nu gällande Riks-stat; — dock anser Utskottet lämpligast, att med handläggningen af frågan om berörda anslags öfverflyttning till 5:te Hufvudtiteln må anstå, intilldess Utskottets hemställan i hufvudsaken blifvit af Rikets Ständer pröfvad och afgjord. 23:o. Bevärings-manskapets vapenöfning ar. Härvid har Kongl. Maj:t föreslagit att, med bibehållande af den nu för bevärings-manskapet bestämda exercistid af 30 dagar, fördelade på två år i lika terminer, under dervid stadgade vilkor, att de två beväringsklasser, som i följd häraf årligen sammandragas, icke exerceras samtidigt, förslags-anslaget för bevärings-manskapets vapenöfning må beräknas äfven för nästa statsreglerings-period till samma belopp, som nu tinnes i Riks-staten uppfördt, eller 458,333 R:dr; dock har Kongl. Maj:t fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att utgifterna å detta anslag möjligen kunde undergå någon förändring, derest den Proposition, hvilken Kongl. Maj:t ville till Rikets Ständer aflåta, angående bevärings-inrättningens ordnande och utbildning, blefve af Rikets Ständer antagen.
H o n är ful, men snillet strålar ur ögonen, och kritiken, som flödar öfver hennes tunna läppar är mördande. Qvällen går, man roar sig, och få bry sig om att tänka på morgondagen. Hvem vet? Kanhända man redan står på de » misstänktes » lista. I dag famnar man en skön dam — i morgon den olycksaliga plankan. Voilå tout! Ett århundrade har gått, sedan den stora revolutionens män tände sin renande eld, och moder och seder ha under tiden varit i ständig vexling. Hvarje tid har sin smak, men hur det är, återvänder alltid något af det gamla och tillkämpar sig, för en tid åtminstone, väldet på nytt. Revolutionens moder komma väl i sin helhet aldrig igen, men detaljer spåra vi då och då. Snitten är oanvändbar, men tygerna bli moderna. Se blott i våra butiksfönster — dessa fina, mjuka, små- blommiga musliner. Samma väfnad och samma mönster, som då madame Tallien var modets drottning. Äfven i damernas frisyr märks en återgång, det i nacken uppkammade håret och knuten i hjessan — och äfven hattarna, de så kallade » kyss-mig-om-du-kan » - hattarna, med sina stora skyddande skärmar och liggande plymer, påminna icke litet om revolutionens moder. Måhända det ligger i luften. Den unga flickans rum. fPfmvarje ung flickas rum bör vara tilltalande och smakfullt ordnadt, men derjemte enkelt och anspråkslöst. Ingenstä- des bör der genom bjerta färgmotsättningar, rik förgyllning och dylikt en större verkan framkallas, och aldrig får en dyrbar och ståtlig möbel väcka uppmärksamhet. Inom detta fridlysta område får modet icke sätta sin fot. Om det ock nu för tiden föreskrifver mörka, tunga gardiner, tapeter o. s. v. till våra bostäders dekorering, så bör dock den unga flickans rum vara ljust och vänligt. I stället för elegans skall här gratie herrska. Tapeterna böra vara i matta, indifferenta färger, så att de saker, som användas till att pryda med, tyger, taflor, bladväxter kunna framträda fördelaktigt.