Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majtt i Nåder låta använda för ifrågavarande behof hvad söm först kan inflyta af den påräknade tillgången, samt derefter jemväl ersätta Stats-Veiket det förskott, som de ifrån nu skall, utöfver förenämnde 225,397 Rtdr 42 sk, 11 r., utgå till fyllnad i d-e 500,000 Rtdr, hvilka, jemte hvad för Krigs-förråden kan hafva, inbekommits, komma att contant nu albetalas på. Krigs -skulderna. Re-. lgiö Den 20 Juli. Beträffande åter Kongl. Maj:ts Nådiga framställning om det mindre Creditivet, så har Stats Utskottet, i följd af dess tillstyrkande, att den för Pommern och Rugen ingående summa må användas för Krigs-skuldevnas godtgörande, och för utbetalningen till f. d. Kongl. Famillen, ansett sig böra föreslå Kiksens Höglofl. Ständer, som jemväl lära i underdånighet erkänna Kongl. Maj:ts yttrade Nådiga afsigt och omtanka härut> innan, att låta ifrågavarande Creditiv af Stats*Utskottet utfärdas å Riksgälds Contoiret, enligt hvad Kongl. Maj:t i Nåder äskat, till belopp af en och en half Million, och att till en tredjedel eller 500,000 R:dr, såsom hittills, vara att tillgå för hvarjehanda utomordentliga tillfällen och behof, men de öfriga \ eller en Million icke, utan i fall af oundgängliga försvars-anstaher, få lyftas. Sluteligén och hvad angår Kongl.
Befälets aflöning blir af samma grund ingen, utom för de Corporaler, Trumslagare och Spel, som begagnas vid Exercice på Härads-platserne. Transport 132,458: 16. — man afgår denna omkostnad för ii,ooo till 77o Corporaler och Spel, samt 10,780 portioner å 9 sk. med Tobakspenning 1,965: —• —- Mönstrings-kostnader 6,000: —• — Oeconomi-Administrationen, AfskrifningåProviant, Lägerhalm, Förluster genom olyckshändelser , 8,000: S:a R:d. — Om denna summa af Marsche-, Mön stringsoch Mötes-underhålls-kostnaderne droges från värdet af 6000 indragne Numror, d. v. s. 36,ooo T:r Säd, som torde kunna tagas till 6j R:d. per Tunna 24>ooo: samt hitlils använde Statsmedel . 116,535: 356,535: så återstår 208,111: 32.~^Z som, fördelade på 33,000 man, motsvara 6: i4- 8|. per man, att använda till Beklädnad, Utredning och Gevär. Enligt Friherrens uppgift, gör Beklädnaden för 12 dagars möte per man . g. Utredning . _ 3?. 6. S:a 4 •' 37. 8. 424 Stats-Utskottets Och om kostnaden för desse persedlar, som, i man af längre brukningstid, hastigara åtgå, ehuru icke i rakt förhållande efter tiden, beräknas efter tiden, uppgå de till 6 R:d. 3a sk., samt torde med skäl kunna nedsättas till • b. • — hvartill kommer Geväret, som troligen håller 3oår, oaktadt längre exercice än 12 dygn —• 3a. — Så uppkommer en Summa af R:d. 6: 3 per man, hvaremot endast . 6: 8§. finnes alltså en brist af —- 17 sk. 31-r.
Krigsoch Kammar-kollegierne hafva uti gemensamt afgifvet underdånigt utlåtande, bland annat, yttrat, att som ifrågavarande utbyte genom Kongl. Brefven den 19 September 1809 och den 2 Februari 1833 redan blifvit. af Kongl. Maj:t och äfven af Rikets Ständer, enligt hvilkas beslut 1833 års lönereglering vidtagits, godkändt, bemälde Kollegier i underdånighet ansåge någon Proposition derom till Rikets Ständer icke vara erforderlig, utan endast an - Siats-Utskottets Utlåtande AT.o IS 4. 5 teckning i jordeboken, der i byte erhållne hemmanen Kroberga borde införas under mantal såsom bohemman med bibehållande af sin egen ränta, men Wreta åter såsom \ mantal kronoskatte med räntan af i mantal Kroberga, hvarjemte nämnde Kollegier hemställt det Kongl. Majit täcktes i nåder förklara, att roteringen för ett mantal Kroberga måtte derifrån flyttas, när annat oroteradt, men roteringsskyldigt hemman kunde till dess öfvertagande uppgifvas; men, enär, genom Kongl. Resolutionen den 2 December 1746, utbytet af bostället Wreta ^ mantal emot Kroberga i mantal Westergården och 4 mantal Östergården, tillsammans | mantal kronoskatte, blifvit medgifvet endast på behaglig tid, samt någon förändring härutinnan icke skett hvarken genom Kongl. Brefvet den 19 September 1809, hvilket allenast innefattade det förklarande att hinder icke mötte för utarrendering af Kroberga på sätt författningarne stadgade, elier, i följd af indelta arméens lönereglering år 1833, hvarvid bytes-afhandlingen icke varit föremål för Kongl. Majits och Rikets Ständers särskilda pröfning, har Kongl. Majit, på grund af 77 § i Regerings-Formen, ansett Rikets Ständers yttrande böra inhemtas öfver den väckta frågan om berörde boställsoch hemmans-utbytes bestånd för all framtid, samt fördenskull genom förevarande nådiga framställning föreslagit Rikets Ständer, att utbytet af f. d.
Sedan Rikets Ständer vid 1853—1854 årens riksdag för en ingeniör-trupps bildande beviljat 17,500 R:dr årligen, att uppföras med 13,586 R:dr å anslaget för Ingeniör-korpsen och med 3,914 R:dr å anslaget till försvars-verket i allmänhet, har under åren 1855—1856 blifvit uppsatt ett kompani Sappörer, bestående af 1 Kapten och Kompani-chef, 2:ne Subaltern-officerare, 3:ne Under-officerare, 1 förste BataIjons-läkaxe och 120 man, hvaribland 2 spel och 18 handtverkare. För bestridande af kostnaderna härför, som uppgått till 22,873 R:dr 10 sk. 5 rst., hvaruti jemväl äro inbegripne dels den för kompaniet belöpande värfnings-summan, 3,600 R:dr, dels ock utgifterna för kompaniets kasernering före dess förläggning till sin nuvarande lokal vid Kongl. f. d. Hofjaktvarfvet, hafva blifvit använde 1855 års beklädnads-anslag och samma års besparingar å aflönings-anslaget för truppen, utgörande tillsammans 11,485 R:dr 25 sk. 4 rst.; hvarjemte, dä dessa medel icke vore för ändamålet tillräcklige, enär tidsförhållandena påfordrat kompaniets skyndsammare uppsättning än från början varit afsedt, genom Kongl, brefvet den 19 December 1856, dels ett belopp af 7,787 R:dr 33 sk. 1 rst. utaf kreditivet för neutralitetens upprätthållande blifvit härtill anvisadt, dels ock förordnadt, att till godtgörande af de utaf Kongl. Krigs-kollegium förskjutne värfnings-medlen det å kompaniets stat uppförde anslag till rekryterings-peuningar, 600 R:dr årligen, skulle under sex år från och med 1856 till Kongl Kollegium afstås.
Och få Rikets Ständer, med anmälan om dessa beslut, i underd. anhålla, det E. K. M. täcktes, derest desamma vinna E. K. M:s Nådiga bifall, låta påbud härom i Nåder utfärda, med de föreskrifter, som, i afseende å verkställigheten, må erfordras. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Maj 1845. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i4 Maj 1845- Preste-Ståndet den \\ Borgare-Ståndet den 14 Bonde-Ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående förhöjning i anslagen till folkundervisningens be främjande. (Stats-Utsk:s Uti. N:o 282.) S. A. K. Uti Nådig proposition af den 10 September förlidet år har E. K. M.f efter Rikets Ständer meddelad underrättelse om de åtgärder, som i afseende å folkskolornas ordnande sedan förra Riksdagen blifvit vidtagna, samt rörande dispositionen af de för ändamålet då beviljade anslag, i Nåder föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett till 80,000 R:dr B:co förhöjde årligt anslag, att, såsom bidrag till folklärares aflöning, på ordinarie stat uppföras, hvarigenom bristen i de tillgångar, hvilka det ålåge församlingarne att för detta vigtiga ändamål sjelfve bereda, skulle kunna för närvarande fy l las. I sammanhang härmed och med anledning ej mindre deraf, att det for Seminarier till bildande af Folkskolelärare vid sistförflutna Riksdag beviljade 552 Exf eelit i ons-Utskoltels Förslag till uriel. Skrifvelsej Pr . o 20 3. anslag af 6,500
Enär nu, på grund af ofvananförda omständigheter, till Waxholms fästningsbyggnad skulle kunna öfverflyttas från anslaget för Carlskrona fästningsverk emellan 20,000 och 23,000 r:dr och från anslaget för Carlsten emellan 6,000 och i5,ooo r:dr årligen, så skulle tillgånga ine för Waxholms fästning kunna höjas till 76,000 ä 88,000 r:dr, eller öfverhufvud till 85,000 r:dr årligen, i hvilket fall med all säkerhet kunde påräknas, att skansen före i852 års utgång hunne fullbordas, under vilkor likväl, alt kronoarbets-korpsen förstärktes med minst 100 man och byggnaden icke af någon anledning ginge miste om de dagsverken, nämnde korps borde dertill afgifva. Då angelägenheten af ifrågavarande för gränsförsvaret vigtiga befästningars fortsättande icke lärer kunna bestridas, men statsverkets tillgångar icke medgifva att inom en inskränktare tidrymd verkställa samtliga förenämde byggnads-före! ag-, synes det, efter U tskottets tanka, lämpligast, att de för detta ändamål disponibla medel i främsta rummet användas för skyndsamt fullbordande af den bland omförmälde befästningar, som företrädesvis anses af behofvet påkallad, så vidt nemligen sådant kan ega rum utan skadligt afbrott i det å de öfriga fästningarne pågående arbete. 24 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o T 3. På grund häraf och med hänsigt till de uti chefens för Ingeniör-korpsen ofvanberörde memorial utredde förhållanden har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer, måtte, till fortsättande af fästningsbyggnaderne vid Vaxholm, Carlsten och Carlskrona, anvisa för innevarande år, utöfver de af Rikets nu församlade Ständer till detta ändamål redan beviljade 43,500 r:dr, ytterligare 61,500 r:dr samt för hvartdera af nästkommande två år 105,000 r:dr; i) till Topografiska korpsens arbeten 36,000 r:dr.
På grund häraf, och i förhoppning, att R. o. Ad. beviljar en återremiss af denna punkt, får jag nu vördsamt föreslå: att, med uphäfvande af 1 kap. 3 och 4 gg MissgerningsBalken, 7 kap. 4 g ÄrfdaBalken, 1 kap. 2 g Kyrkolagen, samt hvad för öfrigt ang:de ansvar för villfarande lärosatsers utspridande stadgadt varit; lärostrider ang:de olika meningar och kyrko-ceremonier, vare sig inom eller utom Svenska Statskyrkan öfliga eller icke öfliga, få icke af domare-makten och presterskapet uptagas och hänskjutas till ompröfning inför domstolarna, utan åligge det presterskapet, att, medelst Guds Ords rätta predikande, efter den nåd Gud dem dertill förlänar, falsk lära uti församlingen afstyra, och bruka den makt, Gud dem i sitt Ord för detta ändamål updragit. Och bör det dem framför allt angeläget vara, att alla sådana stridigheter på den kristliga kärlekens och öfvert. ygelsens väg biläggas, utan att den fria forskningen i religionens heliga lära hämmas, eller religionsoch samvets-tvång, med dermed åtföljande fanatiska förföljelser, framkallas. Börande likväl brott och förseelser emot gällande lag i vanlig ordning beifras, utan afs;de om de Den 4 November f. m. 321) blifvit öfvade och begångna under religionens täckmantel eller ej. Hr Tham, Casper Wolrath Victor: Afven med fara att missförstås, kan jag icke underlåta att i dag taga ordet, för att i min ringa måll söka bidraga till utredande af en fråga, hvilken jag, för min del, skulle vilja benämna det Svenska Folkets lifsfråga. Då LagUtsk. i den nu föredragna punkten föreslagit uphäfvandet af stadgandet uti 4 § 7 kap. ArfdnBalken, att den, som affallen från vår rätta religion, skall förlora arfsrätt, liar Utsk., i min tanke, gått klokt och riktigt till väga; men jag får tillika uttrycka min önskan, att Utsk. hade bordt gå annu längre samt jemväl föreslagit landsförvisnings-straffets delvisa afskaffande.
Ju vigare tunga, dess skarpare kritik; — nästa morgon är allt glömdt — ens eget ovärdiga tillstånd, det uppsluppna, vilda svärandet, endast icke det, som de andra sade om den och den; — det stannar kvar i det värkande hufvudet, det var dock roligt — och nöjet heter den afgud, som så många unga män och kvinnor blindt dyrka. I en af våra universitetsstäder hade några öfvermodiga studenter kallat en präktig, förträfflig ung flicka, som hade en ograciös, slä- pande gång, för » ankan ». Några små snärtor till balskönhetei kolporterade genast ut det, och snart kallades allmänt den unga flickan vid detta öknamn. Hon var af ett djupt, allvarligt sinnelag, duglig i sitt hem, rik på kunskaper och talanger — ack, så mycket rikare än dessa utpyntade små baldockor med vackra ansikten och ansenlig hemgift — och den make, som en gång fick föra henue till sitt hem, var afundsvärd. Det lätta haltandet hade hon ådragit sig, emedan hon som tioårigt barn räddat sin lilla syster ur ett brinnande hus och därvid sårat sin nakna fot. Och denna hjältemodiga flicka tilläto sig illasinnade unge män och tanklösa baldockor tilldela detta skymfliga djurnatnn! Ingen opponerade sig, och det blef därvid, till dess hon gifte sig och for därifrån och blef glömd, som allt annat. Hvad unga flickor angå, vända sig deras skarpa domslut oftast mot dem själfva. I ett hem, rikt på döttrar — flickorna se riktigt bra ut och äro förståndiga och plikttrogna — fanns ej en ende friare, och när inan gjorde sig underrättad, hur det var möjligt, att af åtta helt sympatiska unga damer ingen enda blef gift, lydde svaret: » Hvem vill väl ta en sådan kritiker i sitt hus. » Och låt oss vända våra blickar till de äldre flickorna och fruarna. Hvem kan väl bestå inför det stränga forum, hvem gå ren inför den domstol, där kaffet, tårtorna och konfekten endast bilda korta intervaller mellan stränga domslut och hårda beskyllningar? Hur många störtas ej öfver ända i denna lek med ord! Huru föga skonas ej ungdom, godhet, talang!
Jag anhåller derom på den grund, att så väl förra Ständers som Utskts förslag hvilar på en oriktighet och på ett förbiseende af 1810 års beslut, angtde extra 10- teringen, hvilket utgör grundvalen för R. St:s tillgöranden i afseende å roteringsverket. Jag grundar mitt omdöme rörtde det oriktiga i Utsk:s förslag derpå, att, efter 1810 års beslut, all i Riket varande oroterad jord, af hvad natur och beskaffenhet som helst, endast skulle extra-roteras. Jag grundar min åsigt derpå, att detta stadgande blifvit af R. M. på det högtidligaste bekräftadt, genom instructionen för soldatroteringen af den 5 Febr. 181 i, utur hvilken jag anhåller att få fästa Husets uppmärksamhet på åtskilliga stadganden, hvilka synas vara uti en alltför öppen strid emot den sednare vidtagna åtgärden, alt lill ordinarie-, i stället för extra-knekteliåll, rotera förut oroterad jord; och är det af sådana skäl jag önskade få denna punkt hvilande, intill dess närmare utredt blifvit huruvida man icke kunde återkomma till det primitiva af R. St. fattade beslut vid 1810 års riksdag i detta hänseende. Frih. Cederström, Jacob: Gr. Anckarsvärds uppgift angtde R. St:s beslut vid 1810 års riksdag är ganska riktig, ty R. St. beslöto då, att all oroterad jord skulle med extra1 otering beläggas. R. St. hafva sedermera vid i8a3 års riksdag beslutat, ali utrönas skulle hvilken af den med extrarolering belagda jorden vore af natur att kunna bära ordin.- rotering.
Nej jemte några Ja, och uppå sedermera framställd propos. biföll lt. o. Ad. att aflöningen för Expeditions-Sekreterarne skall bestämmas till 4,500 Rdr Rmt för hvardera. Hr Gr. o. Landtm, framstälde vidare, att i fråga om aflöningen för Kanslisterne och Kopisterne blifvit yrkadt dels bifall till Utskis förslag, dels att den för befrämjande af göromålens gång inom Kanslistooh Kopist-graderne af Ulsk. tillstyrkta summa måtte höjas till 3,600 Rdr, hvarigenom blefve tillfälle att förhöja aflöningen för Kanslisterne med 200 Rdr för hvardera, och då, efter först till bifall å Utskis förslag i denna del framsläld propos., som besvarades med blandade Ja och Nej, Hr Gr. och Landtm, hemstälde om R. o. Ad. för befrämjande af göromålens gång inom Kanslistoch Kopist-graderne behagade bevilja 3,600 Rdr, ropades starka Ja, blandade med Nej; hvarpå Hr Gr. och Landtm, förklarade, det han ansåg Ja härvid hafva varit öfvervägande. Vidare förekom och bifölls Utskis yttrande angide öfrige tillökningar äfvensom en ny Vaktmästarelön. Då sedermera förekom Utsk:s hemställan rörande tillökningen i anslagssumman för Departementets Expedition, anmärkte Hr Gf. 3? Den 23 September f. m. o. Landtm., att i följd af R. o. Ad:s redan fattade beslut, lillökningssumman borde höjas från 15,563 Rdr till 17,663 Rdr Rmt, och blef Utsk:s hemställan med denna rättelse af R. o. Ad. bifallen. 3:dje punkten, ang:de Bergskollegii indragning, samt aflöning en för Kommerskollegium samt liergslagsslalerne. Härvid förekom först och bifölls Utsk:s tillstyrkan rör:de indragning af Bergskollegium samt dess göromåls öfverflvttning till Kommerskollegium jemte det
L anrlaget förpublilca b^ggnacler i b ufvucl8taclen jemts räntorä bvacl urrcler ticlen lcunnat utlänar, erbällit» en rammanrälinacl inlcomrt »k 85,o^r k:clr 3cj 8li. 5 r:8t., enligt följancle speeitmation, nemligen^ 8ub8eription8meclel - K:clr 36,^o6: 22. r r. Lolleot-meclel „ 2,600: Kgen gäfva „ io,ooo: ^uetionrmeclel för etter branclen körräicle lcopparoeb jern-etfeeter - „ 16,286: 3c). — Käntemeclel „ 4>4?8: i5. ir. Kiclrag ak allmänna b^ggnacl8-an8laget för ären >838, i83c) osli 18^0 - „ 15,ooo: I)ä för enärnncle 8umm», lrvaraf 8törre clelen reclan blifvit till licsviöerancie af verlcrtgllcla arbeten utbetalcl, enligt ofvanbemälcle Direetionr anmälan, fullt erkorclrab för gocltgörancle af bvacl, 80m annu äterstär utaf cle arbeten, livillca äro genom Kongl. Klefvet ak elen 23 3uni >838 till utkörancle anbekallöa, äfven8om tor orgelver lcets an8lcaffning, företer 8ig »älecles en bri8t i tillgängarne för ös reparation8-a> beten, bvillca för lc^rlcan8 fullliomliga irtänörättäncle erkörclrar, till clet belopp ak 62,201 K:clr 3^ rlc. 8 r:rt., 80m bär ofvan finner uppgifvet.
Förhållandet i afseende å stadens skeppsfart, utvisar följande tabell Litt. C. Häraf vill det synas, Tab. Litt. som om stadens skeppsfart under den senaste femårsperioden varit i ständigt stigande. Tulluppbörden, som 1855 vid stadens tullkammare utgjorde 4,030 R:dr 34 skillingar B:ko, uppgick år 1856 till 5,940 Utförseln af spanmål, som under förra femårsperioden hastigt stigit till ett ovanligt belopp, har under den tid, denna berättelse omfattar, visat sig betydligt fluktuerande. Förestående uppgift företer det förhållande, att år 1859, det enda år under femårsperioden, då skörden utfallit under medelmåttan, har utförseln af spanmål varit betydligast och äfven större, än under något år Tab. Litt. C. Nyköpings sjöfart. Ankomne fartyg frå n A f g å n g 11 e fartyg till Inrikes orter. Norge. Andra utrikes orter. Inrikes orter. Norge. Andra utrikes orter. Ana Läster. Antal. Läster. Antal. Läster. Antal. Läster. Antal. Läster. Antal. Läster. Städerne: Nyköping, Strengnäs. af föregående femårsperiod. En stor del af denna utskeppning har derföre sannolikt ägt rum under våren af 1858 års skörd, men den ofta ganska betydliga skilnaden i sädespriserna här i staden emot priserna i Norrköping och Orebro m. fl. till länet gränsande orter, inverkar naturligen i ganska väsentlig mån på spanmålshandeln i Nyköping. Bruk och Fabriker. Enligt senast afgifna femårsberättelse funnos år 1855 i staden 20 stycken fabriker, deraf 3 stycken för tillverkning af kläde, hvilka senare sysselsatte 158 personer; men år 1860 funnos endast 13 stycken fabriker, hvilka tillsammans icke lemnade arbete åt flere än 72 personer. Deremot sysselsattes vid faktoriet redan vid nyssnämnde tid 640 personer, och skälig anledning förefinnes till den förhoppning, att dess verksamhet kommer att ännu betydligen utvidgas.
De ljusa fönsterdraperierna och öfverdraget på den glödritade och målade trämöbeln äro öfversållade m e d stora präktiga klöfverblad, mellan fönstren hänger konung Oskars imposanta bild, ena kortväggen prydes af blänkande musikinstrument, och ofvanför pianot blicka de båda tyska pedagogerna Pestalo.zzi och Fröbel, den senare - Kindergartens skapare, välvilligt och begrundande ned på den lilla värld, hvars intressen de så kraftigt främjat. Ordningsmannen, den lilla fyraåriga Mia, som i sprittande verksamhetsifver flyger omkring som en snurra, flyttar fram två små bord i miniatyr, som hophakas, och kring hvilka de små placera sig på de näpnaste stolar. Snart sömmas det öfver lag med brokiga garner på i mönster perforerad kartong allehanda trefliga föremål, såsom frukter och blommor, fiskar och kycklingar m. m. Anstränga sig måste man, det gäller j u att ej låta garnändan glida ut ur nålsögat, att sticka in nålen i rätta hålet och att draga åt garnet, så att det ej bildar öglor på afvigsidan. Men svårigheterna äro lyckligt afpassade efter barnens förmåga, hvarför stämningen är hög. Man pratar friskt och ger oförbehållsamt luft åt sina känslor. » O hvad det går fort för mej! » utbrister med naiv själfbelåtenhet en liten stumpa, hvars stolta böljor dock sätta sig något vid » tants &gt; saktmodiga erinran, att hon j u också är den äldsta i församlingen. Och så förljufvar man sin ange ID UN l&amp;H) — 3 — näma tillvaro genom att i kör af sjunga » Gö- der afton, göder afton, både kvinna och man » eller någon annan lika populär liten visa.
Regeringen hade i smyg underrättat fienden, England, att krigsförklaringen icke hade det minsta grand att betyda, utan att man till den blifvit nödd och tvungen, och det var själfve landshöfdingen, grefve Axel von Rosen, som med oafbruten påpasslighet fick vaka öfver, att franske konsuln Ranchoup och hans spioner, af hvilka Pehr Backman ansågs vara den farligaste, ej hade alltför mycket att rapportera för kejsaren om götheborgarnes djärfva tilltag. Ty det var ej tillräckligt, att engelska kapare förde sina priser till Götheborg för att där försälja dem; oupphörligen anlände också till staden främmande fartyg för att lossa och skaffa sig svensk flagg och svenskt fraktpass. Götheborg svek icke landets förhoppningar. Den största djärfhet ådagalades, och den största påpasslighet iakttogs. Det vardt en smuggling i allra vidaste utsträckning. Ej heller på annat sätt gaf man sig ro att hålla sig till gammal hederlig köpmanstradition och praxis. Den svindel och yrsel, som svallvågen förde med sig, var därtill alltför oerhörd. Knappt någon höll sig för god att aflägga ed på att de med kolonialvaror lastade skeppen direkte voro från Amerika, ty endast kolonialvaror från detta land fingo lossas och läggas på nederlag för att sedan befordras vidare till Ryssland, saken var nämligen den, att Götheborg blifvit mellanhanden mellan Englands och Rysslands kommers. Det vildaste spekulationsraseri härskade på den annars så tysta götheborgska börsen, där de af engelsmännen uppbringade fartygen med sina laster såldes. Till alla samhällsklasser i Götheborg medförde den stora svallvågen åtminstone något strandvrak. De förut fattiga blefvo förmögna, de förmögna blefvo rika. Obskyra småhandlare köpte på kredit stora partier af de insmugglade varorna och hade därpå oerhörd profit och förtjänade fabelaktiga summor. Andra vunno rikedom genom att till engelska flottan, som under dessa år alltjämt kryssade i det götheborgska farvattnet, sälja viktualier och landtmannaprodukter. Sannerligen, man kunde likna Götheborg vid profetens kurbits, som på en enda natt sköt upp till ett väldigt träd.
226- — N:o 751 angående förändrad grund för uppskattning af bränvins värde vid parti-handel: VII. 226. — N:o 76. om antagande öfver hela riket af mantalet såsom enhet vid skatteberäkningen och om reducerande af mantalsbråken till decimalbråk: VII. 226- — N:o 77. angående nedsättning i lösen för Protokolls-Utdrag rörande förordnanden eller endtledigande för förmyndare: VII. 226. 5 fi 6 — E — Expeditioner till Kongl. Maj:t, Rikets Ständers: — N:o 78. om rättelse i de sä kallade Ofrimans frälsehemmans i Bohus Län beskattnings-förhållauden: VII. 226. — N:o 79. angående förkortning af den tid, hvarå Kronans egendomar utarrenderas: VII. 226. — N:o 80. angående afstående af jord till Marstrands stad och dess elementar-läroverk : VII. 226. — N:o 81. i anledning al' Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ytterligare Stats-bidrag för reparations-arbeteu å Westerås Domkyrka: VII. 354. — N:o 82. angående eftergift af 1857 och 1858 årens återstå ende arrende för Kungsladugården Borgholm på Öland: VII. 354. — N:o 83- angående kostnadsfri upplåtelse af Kronan tillhörig jord åt Gellivare blifvande bolag, för anläggning af en jernväg mellan Gellivare malmfält och Bottniska viken: VII. 354. — N:o 84. angående upphörande af den åtskilliga hemman och lägenheter åliggande arbetsskyldigbeten till Kungsgårdar och boställen: VII. 354. — N:o 85. angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands Läns södra fögderi på lön anslagna bostället