Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har här äfvenledes i min hand Const.Utsk:s vid 1834 års riksdag afgifna dechargebetänk., hvilket ådagalägger, att detta Const.Utsk. — hvilket likväl, såsom bekant är, för en annan rådgifvare-åtgärd satte hela statsrådet under Riksrätt, — icke hade det minsta att erinra emot denna af föredraganden och Statsrådet tillstyrkta och af K. M. gillade abalienation af tvenne till en from stiftelse hörande jordegendomar. Jag döljer ej, alt jag vid frågan om skatteköpet ä Jerla hemman gjorde ett hufvudsakligt afseende på detta prejudicat, äfvensom på de flera liknande, orp hvilka jag hade kännedom. Jag föreställde mig, alt del, som befunnits både lagligt och nyttigt år 1832, skulle i ett analogt fall erkännas för lika lagligt och nyttigt några år derefter. Utsk. fortfar vidare: ”Täger man derjemte i betraktande, att en likadan ansökning för samma lägenhet, men utaf annan man, blifvit, endast 15 år förut, af K. M. afslagen, erhåller Statsrådets i närvar, fall afgifna underd. tillstyrkande ett än betänkligare utseende.” Afven jag erkänner, att denna omständighet i början gjorde mig tvekande. Men vid sakens närmare betraktande bortföll för mig denna betänklighet. Emellan de tvenne här ifrågavar. tillfällen, då skatteköp å Jerla hemman af innehafvaren blifvit föreslaget, ägde den hufvudsakliga skiljaktighet rum, att vid det ena af dessa tillfällen bestreds och vägrades det föreslagna skatteköpet helt och hållet af hospitalsdirect., såsom förvaltare och vårdare af hospitalets rätt, hvaremot vid det andra tillfället samma direct. uttryckligen lemnade sitt bifall till det begärda skatteköpet, såsom för liospitalsinrättningen fördelaktigt. Dä det nu utan tvifvel vid fråga om ett föreslaget conlract utgör en högst väsendtlig åtskillnad, huruvida det bifalles af båda contrahenterna, eller blott af den ena utaf dem; sä kan det väl ej väcka någon förundran, att det här ifrågavar skatteköpet, hvartill K.
Leverering till Kongl. Slnts-Contoret af krutoch salpetermedel • 83,i6o: 3o, 1. Utskottet har, vid dessa räkenskapers granskning, fästat uppmärksamhet vid följande: 1:0 Med anledning af Kamereraren i Kongl. Krigs-Collegii Artillerie-Deparlement (nu första Departementets Artillerie-afdelning) E. M. DahJeri skriftligen gjorde anmälan, det Krigs-Casseuren, Assessoren S. H. Brattström försummat att i Banken, för Departementets rakning, insätta 15,ooo R:dr Banco, som Utrednings-Departementet (nu andra Departemen Bih. till R. St. S\de Häftet. la Stats-TJ (skottets Berättelse 2V:o 325. tets Utrednings-afdelniug) till Artillerie-Departementet anordnat, och hvarå anordningen blifvit den 16 December r83o på Brattström» till medlens utbekommande» disponerad, hade Kongl. Cöllegium, den 5 Januarii i83f» låtit anställa uppräkning af de i cassan befintlige medel» hvarvid utrönts» att ett contant belopp af endast 2,55a R:dr 8 rst fanns i cassan att tillgå;, hvarföre och då sålunda upplyst blifvit» att Brattström vöre på baiance» Kongl» Cöllegium låtit honom i häckte inmana, samt hos vederbörande Executor begärt qvarstad å hans egendom och löne för möner. Till närmare bestämmande af balancens belopp hade sedermera den 8 i nämnde månad fullständig inventering af de under Kongl» Cöllegium lydande cassör, för hvilka Brattström i och för sin befattning, hestridt uppbörd och redovisning, blifvit verkställd» dervid» efter granskning af böcker och befintlige verificalions-hattdlingar, utrönts» att
Herr Ribbings, Arvid, anförande, innefattande anmärkning vid Stats-Utskottets,' under N:o 144, afgifne, och den 52 dennes till Utskottet återremitterade Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under RiksStatens Sjette Hufvudtite), för milda stiftelsen 3:0. Friherre Akerhjelrns , Gustaf Fredric, anförande, i anledning af Stats-Utskottets, under N:o 147 meddelte , och den 94' dennes till Utskottet återremitterade Utlåtande, angående Riks-Statens Åttonde HufvudTitel , för Allmänna och extra utgifter. S. D. Föredrogs Stats-Utskottets, den a5 dennes, under N:o 118, aflåtne Memorial, innefattande anmälan om en anledning till anmärkning emot StatsRådet samt Föredraganden för Handelsoch Finance-Ärendena, hvarom remiss begärdes till Constitutionsliih. till Riks.St. Prat, Igig och 1819, 9 Sami. S, j-.sla Idit. a ;dra Bd. 114 Prof. Utdrag den 25 Maji 1829, Utskrifter, inför hvilket anledningen skulle uppgifvas, och blef berörde anledning till anmärkning, jemlikt 39 §. Riksdagsordningen, till Constitutions-Utskottet remitterad. Från Högvördige PresteStåndet. S. D. Vid i nyo skedd föredrag* ning, bifölls Statssamt Allmänna Besvärs* och Oeconornie-Utskottens Utlåtande, N:o 30, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, om ökadt anslag till understöd för ut* flyttningar, och vid egoskiften m. m S. D. Föredrogs och lades till Handlingarne Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 28, angående Herr F. L. Rosenqvists af Akershult anmärknings-anledning, i afeeende på grunden för en sökandes uteslutande från förslaget till ett Pastorat, S. D.
Ar aiminostone mora, om ej alldeles boka, derca onda, ultänli s flera uk-oaa-r, såsom, förbud emot ruckle om »lakarnas förhöjning, emor deras ut^hrsel, samt emot l.ig »> tagande emcllaa dem och <;u us Sodia»'. ?lufta' kcr grard s ä!>ve>», icke allenast om stark re tilmyntning af plmar och silf. wcrmynk, utan ock om !>,uguon8 Oa8f,i8 svrseo-ii e dermed kjl SedlarS indragande, samt eune, lB-guonz öpnande, ac n»ot 4 prc>(lLU»5 !m'resse mokkaga tA, snicker i Kopparmynt: dcsturom inffrankkrs ?> » mus Miam-gur; »ren ar allt delia cj war rilräckclig! »iste sig stols uti den anhållan, Fullmmflige boo Kongl., Majit nödgadeS görg, om befallning lil ll-uguen, at Nikdaii utskeppningen pastod, ej utlemna 8j)-.oie mynt ocb plaiar, widare än hivad '-il ssilijrmnnt bedösdeS. Der war lälcdes sjeifwa nöden, sonr lil ^u gnens in)» rällhällande nu gjorde ai-rag ligt, det endast anie ar föriil såsom-ssadellgk ans-dda försiag, om 6, g och 12 Dal. Kopoarnttfnlö-Sedlars.införande i allmänna rörelsen, hrmikas utgisrVgnde af kungusn, efter gjord anhållan hos Kon-fl Majit och stern grannlaga öNveriäggningar derom i Rabel, genom en Kongl. Kunds görelss auihorilerscics.
Den, som godkänner den af Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet ovilkorligen och af Borgare-Ståndet, såsom eventuel, å kläder, gäng-, linneoch säng-, ej specificerade, nya fruntimmers-, af till införsel lofgifna tyger, bestämda införselstull af 4o R:dr på hvarje ioo R:dr varuvärde, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Preste Ståndets beslut, att å dessa slags kläder skall bestämmas 33 R:dr 16 sk. i n försel s-a fg i ft på ioo R:dr värde. Voteringen liar utvisat 8o Ja och 3p Nej, hvarigenom tullbesläm melsen blifvit anlagen, sådan Ja-proposilionen den upptager. i3:de voteringen, (enligt iyule och i8:de punklerne.) Den, som anser, att till contra-proposition i voteringen om sjöfarandes eller resandes kläder, bör antagas Ridderskapets och Adelns beslut, så lydande: kläder, tillhörige sjöfarande eller resande, när de synbart äro brukade, antingen medförde af dem sjelfva eller införde med annan lägenhet, fria frän lull vid inoch utförsel, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer contra-propositionen att bestå af Borgare-Ståndets beslut, att, med antagande af tullfrihet vid inoch utförsel, lydelsen bör blifva sådan, som Utskottet i Betänkandet N:o 21 föreslagit nemligen: kläder, tillhörige sjöfarande eller resande, när de synbart äro brukade ”och” prof vas icke öfverstiga egarens behof. Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N:o 539. 11 Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 33 Ja och 86 Nej, i följd hvaraf och då Nej således vunnit, votering i hufvudsaken sedermera egt rum, enligt följande proposition: Den, som godkänner Utskottets, af Presteoch Bonde-Stånden antagne, förslag, att redaclionen och öfriga bestämmelser å den ifrågavarande artikeln böra blifva:
T i o år äro nu gångna, sedan den ryktbare folkhjälten gick hädan, och författarinnan har ansett tiden vara inne att fylla en brist i vår literatur, som hittills saknat någon utförligare skildring af den märklige mannens skiftande, nästan sagolika lefnadsöden. Hon har därvid begagnat de yppersta källor, som i detta ämne stått att tillgå, och hennes kända framställningskonst och lifliga stil ha ej kunnat förfela att af det rika materialet åstadkomma en verkningsfull och fängslande skildring. Arbetet utkommer under loppet af hösten i 6 häften ä 75 öre. Amatören, handbok för konstsläjden i hemmet, efter Sales Meyer af Hugo Hörlin. V i ha förut på- pekat detta instruktiva arbete, som måste vara välkommet för alla våra nu så flitigt konstslöjdidkande damer. Det tredje häftet föreligger redan, liksom de föregående rikt försedt med illustrationer till textens förtydligande. I detta häfte behandlas företrädesvis olika slag af inläggningsarbeten. Linnea, den från Vadstena af Erik Wallin utgifna lilla tidningen för barn och ungdom, förvärfvar en allt större vänkrets i svenska hem och förtjänar det ock genom sina goda egenskaper: för den unga publiken väl afpassade berättelser af svenska pennor, vackra teckningar därtill, äfven de svenska, och roande tanketäflingar för hvarje nummer. Teater och musik. Kungl. operan uppförde 1 lördags Webers alltid lika populära opera » Oberon ». Främsta intresset tilldrogo sig äfven här fru Ostberg och hr Odmann som resp. Bezia och Huon. Ett bättre utförande af de bekanta och svårsjungna oceanoch krigsariorna, än som nu kom desamma till del från de " båda framstående konstnärernas sida, torde man näppeligen här hafva hört. N y för aftonen var fröken Wolf i Fatimas parti. Om man undantager taldialogen, som ju alltid vållar fröken W. vissa svårigheter, reder hon sig mycket bra med föreliggande uppgift. Särskildt gör rösten sig förträffligt gällande i duetterna med Bezia och Scherasmin, tör hvilket parti hr Johanson särdeles väl lämpar sig. Öfriga rollinnehafvare göra sitt bästa. Det hela ledes ypperligt af hr Hallen, och särskildt förtjänar orkestern beröm för utförandet af uvertyren.
Den n November ^^det till äfwentyrs kunde för Werket wara sakrars "och bättre att pä sätt hittills stedt och sä lange Rik"sens Ständers RiksgaldsContoir det medgäfwe-^ Ordet me-gifwa mäste förutsätta att Contoirer ägt full rättighet, att magra insättningar af Brandför säkringsmedel. Jfrän denna synpunct har Smts Utstottet först betraktat saken, innan ännu den serskilde afhandlingen om Allmänna BrandförsäkringsFondens återställande är 1807 afstutades; Och hwitken afhandling pä det sätt ti kommit: Alt Directionen af Allmänna BrankförsälringsFvnden uti firifwelse till Herrar Fullmägtige af den 19 Maji sisiberörde är anmälte hurusom Directionen blismit anmodad af de kill granstning af Allmänna BrandförsäkringsFondens förwalming och redowisning i Näder tillförordnade och af delagarne walde Revisorer, att as Herrar Fullmägtige begära upplysning, huruwida Allmänna BrandförsäkringsFonden, i händelse desi medel till större eller mindre belopp, mot Inteckningar uti Brandförsäkra!»- Egendomar blefwo utlänte, samma Fond kunde förwänta, akt, wiv timade större olyckshändelser af Herrar Fullmägtige blifwa undsatt rrred Län mot 5 PrcCents ärlig ränta, uppå Direcrionens afgifwande Revers och Hypotheqve rui säoane af Allmänna BrandsörsäkringsFonden belänte Jntccknade Reverser. I anledning häraf, och enligt hwad Herrar FullMagiiges till Direc'ionen aflätne sivar den 21 Maji 1807 (Lil. B) rttivisar, atogo sig Herrar Fullmägtige, att. wid imade olyckshändelser bispringa Allmänna BrandförsakringsWerktt med större eller mindre - Den n Novembers 5zr dre Län emot fem ProCent ärlig ranta och Hyporhegve uti de af Direktionen belänte Reverser.
Under förmälan att de af Rikets Ständer vid sist hällne riksdag till utgörande under åren 1848, 1849 och 1850, nied ;rdel årligen, anvisade extra anslag å Fjerde Hufvudtiteln, till fortsättande af fästnings-arbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona blifvit, i anseende till berörde arbetens oafbrutna fortgång under nämnde tidrymd, så anlitade, att vid slutet af innevarande år, någre medel icke funnes till dessa arbetens fortsättande, bar Kongl. Majit, med nådigt åberopande af dess till Stats-Utskottet öfverlemna - de nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, deruti Kong’. Majit äskat, bland andra anslag för Landtförsvaret, 315,000 ridr att af Kongl. Majit efter omständigheterna fördelas för ifrågavarande fästningsbyggnadcr under de tre nästkommande åren, uti till Stats-Utskottet aflåten nådig skrifvelse af den 4 i denna månad, funnit sig föranlåten, att, enär den del af det äskade anslaget, som belöper för nästa år bör, för arbetsplanens uppgörande, vara bestämd vid årets början, då Riks-staten åter i sin helhet icke kan hafva hunnit uppgöras, serskildt af Rikets Ständer begära, att det för ifrågavarande behof under år 1851 erforderliga anslag måtte, oberoende af den allmänna Statsregleringen, varda med 105,000 ridr så tidigt anvisadt, att dessa angelägna arbeten icke, för bristande medel, måtte, till skada för det allmänna, behöfva afbrytas, samt derigenom tillfälle saknas till sysselsättande af det krono-arbetsmanskap, hvilket vore afsedt att vid dem användas.
I medelpunkten reste sig hufvudet, ett rent obehagligt mästerlig efterbildning m e d gröna, gnistrande ögon af s m a g r a d och en liten hvass, framspringande, röd gadd af rubin. S o n j a kunde ej undertrycka en rysning af vedervilja inför detta besynnerliga s m y c k e. (Forts.). Vill ni lära känna ett folks politiska och moraliska ställning, så fråga hvilket rum kvinnorna där intaga. A. Martin. Man fordrar fyra ting af en kvinna: att dygden bor i hennes hjärta, att blygsamheten lyser på hennes panna, att mildheten strömmar från hennes läppar, och att arbetet sysselsätter hennes händer. J. J. Rousseau. hon. ' » allt, I DU N 1890 Förslag iill matordning för veckan 9 — 1 5 juni. S ö n d a g: Buljong med grönsaker; späckad oxhare; mosspudding. M å n d a g: Puré på morötter; ragu på kalfstek. T i s d a g: Köttoch potatis-pudding; snarkokt soppa. O n s d a g: Sylta och rötter; soppa på kalfsvans. T o r s d a g: Fläsk med hvita bönor; filmjölk. F r e d a g: Oxrullader; vinsoppa. L ö r d a g: Stekt fläsk med bruna bönor; risgrynsvälling. Recept. Äggöl med mjölk. Öl eller dricka, som ej får vara beskt, kokas med kanel och citronskal, äggulorna vispas väl, drickat afredes därmed, den kokande mjölken tillsättes, hvarefter det ej vidare får koka, men vispas starkt, att det ej skär sig. Serveras med stekt bröd. Soppa på smultron. Stötta skorpor kokas med vin, socker och kanel till en simmig soppa, som afredes med potatismjöl, om så erfordras, och får kallna. Smultron, som en timme förut blifvit beströdda med socker, blandas i soppan i förhållande till dess mängd. Soppan serveras kall med makroner (mandelbiscuits) och skorpor. Soppa på torra äpplen.
Krut, som den enligt RrvisionS«EontoirttS förtekning bliswit uti Räkenfkaperne behörigen debiterad, hwaref» ter den, lika med all annan bewillning är i Landt* Ränterierne insatt, och derifrån till Riksgälds-Comor» retö Catza lefwererad, eller finnes till Riksgäld«-Con« soiretS disposition i Ränterierne under Bewillning-* behällningen qwarstående wid den tid Räkenskaperns för jfrägawarande ärm sig sint*. Widkommande Brwillningsn för Socker, sä e« medan Riksens Ständers Riksgälds Contoirs upgift i denna del är grundad pä, frän Tullverket erhällns sörstager och dcsie ärer pä ypgiften frän Tullarne ä de ställen Sockerbruk finnas anlagde, sä hafwa wäl i den mohn sistnämnde wid början as hwarje är gjorde provisionelle upgifter warit mindre noggranne, eller för något ställe aldeles ukeblifwit de gener elle förslag härstädes, aflämnat, mäst widkännas samma ofullkom» ligheker; Och Riksens Ständers Riksgälds-Eontoirg, derpå grundade upgifter; kunna således ej wara tillför, lirelige. Att nu utreda för hwilka Tullkamrar, de olikheter belöpa, som uptäckas wid jämförelse af Riks» gäldS«ComoirelS upgisler emot de, enligt nrrlagde För» kckning i Tull Werkets afgisne redogörelser uptagne Summor för iiiflnlue bewillningS beloppet af Socker, wore endast niö,ligt genom jämförelse af alla de frän Tullarne till öfwerstyrelsen inkomne ärlige förslager eller upgifter; nien resultatet af en sädan undersökning skulle ändock stadna wid htvad man redan känner el» ler kan stuta af upgifrsrnas provisionel^- egenskaper, ueml. att de äro föga pälittl-ige.
Ex. likväl ansåg sig, då StatsUtskls tillstyrkande innehöll 2lne morn., böra hemställa, om, på sätt åtskilliga ledamöter yrkat, R. o. Ad. önskade, att rörlde hvardera mom. särskildt måtte beslutas, och att dervid det andra mom. först mätte underställas R. o. Ad:s bepröfvande. Ropades ja. Upplästes de till prot. aflemnade förslag till beslut i afseende på 2. morn., i den ordning talarne först i ämnet yttrat sig, nemi.: af Hr Stuart, så lydande:
Och för att du riktigt må märka att jag vill behaga dig, så skall du få se, hvad du så många gånger bedt mig om, hur brudklädningen, som jag sydde i vintras, passar!“ “Nå, det var då riktigt vänligt och hjertligt af dig ... Jag känner en aning att vi den qvällen icke skiljas åt, förrän vi komma på det klara.“ “Ja,“ svarade Kerstin Maria med en egen min, “jag anar just detsamma.“ Söndagseftermiddagen kom och fästmannen med den. Kerstin Maria hade smyckat sin kammare med löf och rosor, och äpleträdets rödhvita blommor föllo som ett lätt draperi framför fönstret, der kaffebordet stod. Sjelf var Kerstin Maria smyckad nästan som en brud: hon hade, såsom hon lofvat Berthold, tagit brudklädningen på sig – den var af svart siden – och hennes långa ljusbruna hår låg flätadt i flera kransar kring hufvudet. Men på hennes kinder funnos inga rosor: de voro så hvita som rosen i hennes bröstbukett. “Kors i all verlden, så vacker du är!“ utbrast Berthold i fullkomlig hänförelse. “Jag svär på, att om du endast hade krans och krona och en prest tillhands, vore jag färdig att hoppa öfver lysningen och vigas med ens.“ “Rör icke vid mig, utan sätt dig stilla! Krans och krona kan jag väl visa dig, men presten behöfs icke ännu. Tål dig nu lite – jag går ut efter kaffet. Ju förr det är ...“ Hon tillslöt dörren efter sig utan att fullborda meningen. “Hon är alldeles som en drottning!“ mumlade Berthold för sig sjelf. “Jag har nu tillräckligt länge varit en kastboll för mina egna dumheter, och derföre må det bli slut och lysning nästa söndag. Anstår det mig, en allvarsam, arbetsam och studerad karl, som andra komma och begära råd af i alla slags mål, att icke kunna råda mig sjelf ... Det är väl sannt att ingen ser på mig hur galen jag är, utom Kerstin Maria – och det torde vara det värsta. Hon är visst alldeles uttröttad. I detta ögonblick, då Bertholds upprörda känslor voro färdiga att fullt gifva sig på nåd och onåd, inträdde Kerstin Maria med både krans och krona på hufvudet.
Krigs-collrm, då fråga uppstått om tillstyrkande eller anslående af löneförhöjning eller arfvoden för de bättre lönte tjenslemännen. 3:o Alt krigs-casseurerne äro, i proportion, de bäst lönte inom K. Krigs-colkui; hvadan allt remisslage ar öfverflödigt. 4:o Alt om remisslage å statsmedlen beviljades för Krigscasseuren Reuterborg, skulle en påökning af minst 2,000 r:dr b:eo på hans lön årligen äga rum; (se riks-hufvudboken, ang:de anslag af statsmedlen — artilleri, forlification, utredning och underhåll, bevaring, ra. m.). 5:o llafva R. St. icke beviljat remisslage å nya mötespassevolance-medlen, och då dessa medel aro folkets egendom, äger han, i min tanka, dertill ingen rätt, förrän R. St, en sådan rättighet honom branat. 6:0 K. räutmästarne äga ej att beräkna något remisslage, ehuru alla medlen gå genom deras händer först. 7:0 Landträntinästarne hafva denna rättighet, men blott för de medel, sorn uppbäras inora deras län, — För krigsCasseuren skulle det blifva för hela Rikets stalspassevoiancemedel; och krigs-casseuren redovisar icke. 8:0 H. M., som, enl. här nedanföre specificerade bref och generalorder, så nådigt utdelat gratificationer af gamla passevolauce-medlen, lärer icke heller underlåta att till Reuterborg af nämnda fond lemna ett vedermäle af sin nåd och bevågenhet, som han för godt finner. Såsom en märkvärdighet bör särskildt anmärkas, att någon -gralification aldrig blifvit hvarken notarien eller kammarskrifvarne å underhålls-afdelningen i nåder meddelad, ehuru de hafva mesta bestyret med disconlrörelsen å gamla passevolance-fonden, anordningars utskrifvande och bokförande, låne-räkniugens uppgörande och utskrifvande, samt protocollers förande öfver hela den invecklade förvaltningen, och detta icke lärer höra lill deras tjenst.
Derifrån öfvergingo de till fråga om, huru bonden, äfven utan landtmätarens tillhjelp, slöser med gärdselämnen, huru han ofta hugger ned en granbuske, af hvilken han icke kan få mera än en stör, o. s. v. Det förargade mig, att han skulle tala så klokt och så lugnt. Bäst jag stod der så, sprang Axel till mig och hviskade: Celia, söta gulle, engla Celia, du glömmer ju hvad jag sade. Huru du drömmer, ibland ser du på golfvet, och sedan åter på honom! Nu kom på mig en rörelse, såsom om mitt hjerta velat brista. Men sedan kläckte det i bröstet på mig så ljuft. Jag kände inom mig ett innerligt begär att kyssa denna lilla trettonåriga gosse. Han föreföll mig såsom en engel, såsom mitt lifs goda genius. Vid supén satt Axel bredvid mig i den ena inre vinkeln af det stora hästskobordet. v. Degen satt snedt emot; han tycktes vara ett af de lifvande elementerna i sällskapet. Han drack mycket, nästan ursinnigt, men han tycktes bli allt mera städad, alltmera intresserande. Så ofta jag såg på honom (såsom alla gjorde), såg Axel på mig och drack mig till. Engång sade Axel med underlig ton: Celia. Då skulle jag åter velat kyssa honom, men jag täcktes icke. v. Degen var den enda, som förfogade sig bort straxt efter supén. Med nöje hörde jag, att han skall resa bort ifrån socknen. Sedan dansade jag så många danser, som de andra. Men jag gjorde det utan egentligt nöje. Jag ser, att jag nu skrifvit det längsta stycket i mitt album. Halftannat ark! Och klockan? Himmel hon är två! I går var det nyårsdag och man önskade godt nytt år. Det var den första nyårsdag, som äfven jag sjelf önskade mig ett godt nytt år! Godt nytt år, Celia! Jag tycker icke om, att de gamla goda nyårsvisiterna börja bli aflagda.
Angående jrkad rättighet för BarnmorskeLärlingar på Gottland, att undervisas och examineras af någon Läkare derstädes; i anledning af erhållen återremiss i fråga om Planpenningar; och om upphörande af NationalBeväringen på Gottland; samt ExpeclitionsUtskottets: I afseende på falsning och häftning af successivt färdigtryckte Handlingar af Bihanget till RiksStåndens Protocoll. Af den 1, 2, 6, 9, i3, \\, 21, 24, 28 och 29 sistlidne April, innehållande: 1:0 Remisser till ConstitutionsUtskottet : Af en utaf StatsUtskottet anmäld anledning till anmärkning emot StatsRådet samt Föredragande af KrigsÄrenderne. 3go Den 29 Maji. <StatsUtskottet: Af ett, i anledning af väckt Motion angående fyrbåkars anläggande vid Söderarra, Eggegrundet och Holmön, afgifvit anförande om anläggning af en fyrbåk på 011 Storjungfrun. Statsoch BevillningsUtskotten: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upphäfvande af den nu medgifne moderation i postporto för bref, som väga öfver 8 lod. Statsoch BancoUtskotten: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Landshöfdingen J. afWingårds anhållan om befrielse från ersättningsansvar för de af förre LandsSecreteraren Kleman tillgripne och förskingrade allmänna medel; och af Herr Santessons Memorial med hemställan, att BorgareStåndet måtte besluta och inbjuda de öfrige RiksStånden, att förena sig derom, alt utse 6 å 8 Ledamöter inom hvarje Stånd, att företaga en besigtningsresa till Götha Canal m. m., jemte hvad flere bland Ståndet i anledning deraf yttrat. Lagutskottet: