Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. derefter tvingas, all behandla detsamma på samma sätt, som om förslaget vore till alla delar genomtänkt. Men, säger man, det korrektiv, som Coust.Utsk. uti sitt förevar, förslag häremot nedlagt, är alldeles för strängt. Det kan bända att. en person slår inom sitt Stånd så ensam, att icke 4 ledamöter vilja understödja hans förslag, ehuru detsamma i och för sig sjelft kan vara godt. Det är möjligt, och jag vill medgifva, att sådant verkligen kan inträffa, ehuru del icke är troligt, men skulle emedlertid ett IVamstäldt förslag inom något RiksSl. icke kunna erhålla understöd af 4 ledamöter, är det ju motionären obetaget, alt begära kommunikation deraf med MedStånden. Finnes derefter, alt inom bela representationen icke 4 personer, utom motionären, vilja förslaget biträda, synes det mig ytterst onödigt att frågan lemnäs vidare upmärksamhet. Man har äfven fästat sig vid en förment oegentlighet i redaktionen af 33 § 1 mom. Riksd.Ordn , men Frih. Palmstjerna har redan visat, ali hvad man ansett vara för mycket bindande för LagUlsk., eller alt Ulsk. skall med tilleller afstyrkande sitt utlät, öfver dit remitterade förslag meddela, endast afser K. propos:r, och öfver dessa ega R. St. icke annat besluta, än med ja eller nej. Vilja R. St. sedermera ingå med kontra-proposm eller på grund af motion sjelfve framställa förslag, är detta en annan sak och omhandlas i det föreg:de mom. Likaledes tror jag, att vi alla äro ense derom, att om en olaglig motion väckes, ega R. St. redan alt vägra remiss derå, men om för det närvar, en motion väckes, så enfaldig och så afvita, att inom hela representationen icke finnes någon, som vill tillstyrka den, är det likväl, enl, nu gällande grundlag, tvistigt, om remiss kan vägras. Enl. min åsigt eger förevar, förslag bestämda fördelar framför nu gällande stadganden, och de olägenheter man förespeglat, torde vid närmare besinnande förfalla, hvarföre jag anhåller om bifall till förslaget. Hr Aminoff:
Sig komma i tillfälle alt, med anledning af hvad Rikets Ständer derom yttra och ytterligare kunna finna nödigt i ämnet föreslå, samt Kongl. Maj:t pröfvar lill ändamålet ledande, Dess Nådiga beslut meddela. Bih. till R. St. Uli samma ämne liar Utskottet emotlagit molioner, som blifvit väckte, inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln: af Herr Hammarskjöldj Carl Wilhelm, och Herr Reutersvärdj P. A.; inom Ilögv. Pi esle-Slåndel: af Professor Geijer och Prosten Nordhammar; inom Vallöf]. Borgare-Ståndet t af Herrar EkholmHegardt och IVestman ; inom Hederv. Bonde-Ståndet: af Pehr Mårtensson från Jönköpings Län, Henric Hansson från Elfsborgs Län, Jan Andersson från Westerås Län, Lars Larsson från Örebro Län, Nils Persson från Örebro Län, Pehr Ericsson från Wermland, Anders Jönsson i Okna Östergöthlands Län, Olof Jacobsson från Södermanlands Län, Hans Hansson frän Götheborgs och Bolins Län, Olof Carlsson Irån Wermland, Petter Classon från Elfsborgs Län, Petter Jönsson från Jönköpings Län, Johannes Pettersson från Elfsborgs Län, Lars Bengtsson från Malmöhus Län, Andars Jonsson och Anders Jönsson från Östergöthlands Län, Pehr Pålsson från Christianstads Län , Anders Göransson från Stoi a Kopparbergs Län, P. Pettersson från Jönköpings Län, Johan Ericson från Stora Kopparbol gs Län, Nils Gustaf Nilsson från Östergöthlands Län, Pehr Sahlström från Stockholms Län, Per Sundström från Wesler-Norrlands Län, Jon Olsson från Gefleborgs Län, Eric Marmén från Upsala Län, Eric Persson från Gefleborgs Län, Eric Nilsson från Jemtlands Län, Per Sundström från Wesler-Norrlands Län, Lars Pettersson från Blekinge Län, Eric Persson fiån Gefleborgs Län, Sven Jonsson från Härjeådalen, Ola Jeppson från Blekinge Län, Oloj Lindbeck från Hallands Län, samt Niclas Jönsson från Christianstads Län.
Jag ville derföre tillstyrka upplagans nedsättande till h ögst 1000 exemplar, då, efter skedd försäljning, säkert ett tillräckligt antal exemplar skall blifva öfrigt, i fall, som möjligtvis skulle kunna föreslås, det blefve fråga om, att af dessa vigtiga Handlingar göra en utdelning till alla de Ämbetsverk, der Publika Acter böra vara till hands. I afseende på de föreslagna medlen förekommer den omständighet, att då förslaget till kostnaden för Bihangets tryckning varit uppgifvet efter 500 exemplars upplaga, har, sedan Utskottet upphöjt upplagan till 2000 exemplar, anslagssumman ej derefter blifvit jemkad. I afseende på tryckningens verkställighet är visserligen detta misstag af föga vigt, dels emedan i början några medel böra vara att påräkna genom den skeende försäljningen, dels emedan, när penningarne assigneras på JRiksdagskostnads-medlen, någon brist ej bär kunna uppstå till ordentliga räkningars gäldande, om deras belopp än skulle öfverstiga den anslagna summan-, men jag har trott mig böra göra denna anmärkning, för att i god tid upplysa om förhållandet. I anledning af Grefve Gyllen, horgs anmärkningar får jag den äran upplysa, att redan så mycket af Bihanget är tryckt, att, derest det allenast dröjde 3 å 4 veckor, innan alltför vidlöftiga Betänkanden ifrån Utskotten inkomma, är det hopp att med Bihanget kunna upphinna den löpande dagen. 334 Den 31 Mars, Slutligen får jag till Eders Excellence Herf GrerVt-n och Landt marskalken samt Höglofl. R dderskapet och Adeln hemställa, huruvida dessa mina obetydliga anmärkningar kunna hin ra sakens afgörande, eller böra verka Memorialets återremiss tili StatsUtskottet. II vis Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde, i anledning af 56. §. Regering-Formen , först proposition tili bifall å S atsiJtskottets Memorial, hvilken med Nej besvarades; hvarefter, uppå gjord proposition om åtérreihiss , i anledning af de nu gjorda anmärkningar, Memorialet blef till StatsUtSuOttet äterförvisadt.
Rikets Ständers afsigt har desto mindre varit att förenämnda befattning skulle hafva ett chefsembetes karakter och anspråk, som de särskildt, i ändamål att föreståndaren skulle betrakta sig mera såsom en arbetande embetsman, än som chef, vid 1856—58 Oreus riksdag borttogo chefstiteln. Det skulle sålunda vara alldeles följd v id r igt, äfvensom det komtne att leda till förnyade anspråk på Statens kassa för lönevilkorens försättande i full likhet med andra chefsplatsers, om Rikets Ständer nu med frångående of sina förut uttalade åsigler och fattade beslut, bevilja den begärda tillökningen Af byråns verksamhet viii det synas som alt ändamålet dermed förfelats, hvadan anledning lill uppmuntran, från den sidan sedt, icke förefinnes. Utskottets tillstyrkande af ett nära dubbelt högre anslag till biträden åt Statistiska byrån, än det hittills varande, har jag ej heller kunnat biträda. Ämnad t att vara ett centralt verk för bearbetning af statistikens alla grenar, hvilka icke genom annat embetsverk bearbetades, har ifrågavarande byrå likväl, oaktadt fern år snart sedan dess första inrättning förflutit, knappast sysselsatt sig med något annat än det ämne, sorn utgjorde föremål lör f. d. Tnbellkoinmissioueus verksamhet; och då anslaget dertill redan är fern gånger högre än det till nyssnämnda Kommission, samt dess personal, jemförd med den andra länders statistiska byråar cga, synes, om den erhölle behörig ledning och icke egnade sig åt andra värf, fullt tillräcklig för en mera omfattande verksamhet, skulle del, efter min tanke, vara hvarken nödigt eller nyttigt att nu gifva samma anslag en så betydlig förhöjning. Erfarenheten har stundom visat alt med dylika tillägg annat ändamål icke vinnes, än att det arbete, som skulle of de ordinarie tjenstemänncn besörjas, öfverlämnäs åt den genom tillökningen vunna extraordinarie personalen; och arbetets resultat beror ofta mindre af arbeiarnes antal äu af det sätt, på hvilket arbetet 120 Ståts-Utskottets Utlåtande JW 99. varit ordnadt.
och ångares stå du förbrunnen, mot i svalkad luft jasmindoft och susar sakta blick. öfverspunnen rodnad i kvälln ser blåa din Jlätors skog dansen gick, glöd, matta blonda dig, när till gångstig, spindelns i västerns gull. ögonfransen skogens med sitt lekfull log så varm, Längs när du hull, stänkte allt minns i söndagskväll blänkte, nakna håret dagern hälst jag stam. julidagen men och öfver mängde furas lutad föll räta trängde sig kådig, när böjde fram doft ängen i jämna, dröjde ned, ur barken fina dig, dig hången droppar från du öfver Men klang. mossan saf klara doft där pingel öfver markens Jag sprang helgdagsfred där björkens med i blomma af stilla i hvita, stark. dagar, beteshagar skällans skog, där tunga och armen knopp smidigt unga, mark Det var, som kring en doft från du och blonda, gröna Du kom. mö, i skog bred dig när och där rika flätor, och sig längtans vandrar gårdens drager blom. — drömmar trädgårdsgrind, strömmar, lind. Emil Kléen, D e hemlösa. Rtt fält, där kvinnorna kunna och borde göra något, och som ligger öppet för en hvar, som fått syn på sakens vikt och verkligen vill offra något för det allmänna bästa, är denna skara af unga män, såsom extra ordinarier, kontorister, studerande, handelsbokhållare och så vidare, som gå hemlösa i våra städer, vid våra järnvägar, bruk e t c, och som äro hänvisade, ja, som drifvas att söka sin umgängelse och sin förlustelse pä kaféer, i cigarrbutiker och källare och hvad de nu allt heta dessa ställen, som göras så förföriska som möjligt för att dess säkrare draga offren till sig.
Direktören vid Länscellfängelset i Carlstad Peter Holmgren må berättigas att från och med månaden näst efter den, då han erhåller afsked från nämnde befattning, å allmänna indragningsstaten uppbära en årlig pension för sin återstående lifstid, till belopp af 1,500 R:dr Runt; att Direktören vid Straff-fängelset i Norrköping August Leopold Hård af Segerstad, när han uppnått en ålder af 60 år och derjemte styrker, att hans helsa är så försvagad, att han icke förmår sin befattning vid fångvården bestrida, samt på sådan grund erhåller afsked, må från och med månaden näst efter den, då honom beviljas afsked från nyssberörda befattning, å allmänna indragningsstaten uppbära en årlig pension för sin återstående lifstid, till belopp af 2,000 R:dr; att Direktören vid Länsfängelset för Stockholms län, Under-löjtnanten i Arméen David Ludvig Lock må berättigas att från och med månaden näst efter den, då han erhåller afsked från berörde Diréktörs-befattning, å allmänna indragningsstaten uppbära en årlig pension för sin återstående lifstid, till belopp af 1,500 R:dr; att Kompani-chefen vid Krono-arbetskörpsén, Kaptenen i Ai*mébn Wilhelm Ulrik Kuglenstjerna må från Och med månaden näst efter den, då han för styrkt sjuklighet undfår afsked från Kompani-chefs-befattningen, komma i åtnjutande af en ärlig pension för sin återstående lifstid från allmänna indragningsstaten af 1,350 R:dr; att
S. D. Föredrogos ånyo Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial; JM 13, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i en till vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker höande fråga. Preste-Ståndet beslöt lägga detta Memorial till handlingarne, och ansågs härmed beslut jemväl vara fatladt öfver en af Vällofliga Borgare-Ståndet, medelst utdrog af protokollet för denna dag, gjord och nu anmäld inbjudning till de öf - Prot.-Vtdrag den 14 Oktober 1863. 645 rige Riks-Stånden att förena sig i det beslut, hvaruti Borgare-Ståndet rörande ifrågavarande Memorial stadnat. JM 14. i fråga om arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Utskottet. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets"'Betänkanden: JM 67, i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Förordningen, angående handelsböcker och handelsräkningar, den 4 Maj 1835. Bifölls. JM 68, i anledning af motion om närmare bestämmelse af sättet för inteckning om nyttjanderätt till fast egendom. Med afslag å Utskottets hemställan, antog Ståndet det förslag, som i Herr I.emchens reservation, sidan 6, blifvit framstäldt. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets nedan omförmälda Memorial: JM 66, i anledning af erhållen»,återremiss|af Memorialet JM 61. Utskottets hemställan bifölls. JM 67, med förslag till instruktion för Rikets Ständers revisorer af Banko verket. Bifölls endast med den^ändring, att dels orden: »näst sammanträdande», å raden 2 i 7:de § af Utskottets förslag till instruktion, dels orden: »vid derpå följande riksdags början», å raderna 8”och 9 af samma §, uteslötos.
Upplästes till justering och godkändes det af Bevillnings-Utskottet jemte Memorial af den 9 dennes insände förslag till Svea Rikes Ständers Bevillning för år i8l9> och de påföljande åren, intill slutet af år 1823, så vida ej inom denna tid Urtima Riksdag infaller. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalktn tillkännagaf, att Kongl. Maj:t, ena ligt anslag, behagat i nåder kalla Riksens Ständer att kl. 2 i eftermiddag sig å RiksSalen Ridd. 9. Ad. Prot. VIII. B. 17 25 8 Den 13 Julli. infinna, och som tiden dertill nu vöre inne; samt underrättelse ankommit, att de öfrige Respective RiksStånden redan dit sig begifvit, hemställde Harn Excellence om icke Ridderskapet och Adeln nu behagade afgå, samt vid nedgången från RiksSalen sedermera åtskiljas. Bifölls. Hant Excellence Herr Grefven och LcmdtMarskalktn afgick derefter med Ridderskapet och Ådeln till RiksSalen, hvarest Hans Excellence StatsMinistern för Utrikes Ärenderna, Herr Grefve von Engeström, på Kongl. Maj:ts nå_ digste befallning, meddelade Kongl Maj:ts nådiga svar på åtskillige af Riksens Ständer vid denna Riksdag i underdånighet framställde för» glag till Lagförändringar. Höglofl. Ridderskapet och Adeln' åtskiljdes vid nedgången från RiksSalen kl. half till 3 eftermiddagen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Ben 13 .hilli. 259 Måndagen den 13 Julii. Plenum kl. 5 eftermiddagen. Grefve von Rosen , Axel, tog , såsom alde ste närvarande Grafven, klubban. Justerades följande: Utdrag af Protokollet, laillet bos Högloflige Riddcrskapet och Ädelp, vid Urtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 10 Julii 1818. S D.
N:o 112, hvartill flere ledamöter yrkat bifall, hade Hr Stjernsvärd, Frih. Creutz och Hr Hjerta föreslagit, att R. o. Ad. måtte, med alslag fi nämnde Betänk., bifalla det af Hr Stjernsvärd framställda förslag till underd. skrifvelse till K. M. samt inbjuda Presteoch BondeStm att i detta beslut sig förena; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:s Betänk. N:o 11 2, samt sedan denna propos. blifvit besvarad med starka Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Efter härvid af Hr Stjernsvärd begärd votering, med anhållan att hans förslag måtte blifva kontrapropos., hemställde Hr Gr. o, Landtm, till Hr Stjernsvärd om han önskade att i kontrapropos:n skulle ingå äfven förslaget till inbjudning eller endast frågan om den underd. skrifvelsen. Hr Stjernsvärd: Jag tror för min del att det är för ti digt besluta något om inbjudningen, utan torde R. o. Ad. stanna vid sitt eget beslut. Till inbjudning torde blifva tillfälle en annan gång. Frih. Creutz: Med anledn. af Hr Stjernsvärds sednare yr kande hade jag trott, att kontra-propos. skulle lyda så: »att med afslag å Utsk:s Betänk, en skrifvelse till K. M. måtte af R. St:r aflåtas, med anhållan det nödiga åtgärder», etc. etc., men att Presteoch BondeStåndets inbjudning att i R. o. Ad:s beslut deltaga, uteslutas. Hr Gr. o. Landtm, förklarade att Hr Stjernsvärd yrkat att R. o. Ad. måtte besluta den underd. skrifvelse, som af honom i hans motion först blifvit yrkad. Frih.
Nto 100, i anledning af motioner 0111 förändring af sättet alt aflöna ajenstemän oeh betjening vid Tullverket, samt upphörande af de i detta afseende stadgade sportler och expedilions-afgifler. Bifölls. N:o 101, i anledning af väckt motion om upphörande af den afgift, sorn erlägges för begagnande af vägarne å Kongl. Djurgården. Bifölls. Np 102, i anledning af väckt motion om ändring af hittills gällande bestämmelser om Sveriges och Norrige®- ömsesidiga handelsförhållanden. N:o 101, i anledning af väckta motioner, dels om utsträckning af för skrifterna i Kongl. Kungörelse» den 27 Aug. 1823, om Domares skyldighet Prot. Uldr. d. 21 Oct.—2 Nov. 1840. att lemna Paslorerne förteckning ofver sakfällda personer, dels om uppgifter å personer, som, efter häfdande, inför domstol lofva hvarannan ägtenskap. och N:o 10E angående föreslagen ordning för tillsättande af Länsmans' tjenster och vilkor för befordran till sådane tjenster. Första punkten, som innefattar yttrande öfver förslag till förändrad ordning för Länsmäns-tjensters tillsättning, bifölls, hvaremot den senare punkten, som afser förslag, angående examen för dem, som må kunna till Länsmän antagas, återremitterades. S. D. Till Banco-Utskottet remitterades en, med anledning af 56 §. Riksdags-Ordnuigen, af Herr Gustafsson \äckt motion, angående Banco-Commissarien S. Turdfjelis löneförrnouer. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeen. S. D. f. m. Remitterades till Lag-Utskottet ett denna dag afgifvet anförande af Hans Excellens Herr Grefve Löwenhielm , Gustaf, i anledning af Utskottets återremitterade Betänkande N:o 123, i anledning af så väl Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med förslag till Förordning emot olofliga folksamlingar, som ock serskilda i detta ämne väckta motioner.
Äfven i denna omständighet synes mig Hr af Billbergh icke hafva gått på djupet med frågan. Jag tror väl icke lika med Frih. Cederström, att forsellönen för spannmål, som levereras in natura, kan anses som någon ny beskattning; men säkert är, att ett sådant stadgande skulle komma alt motverka det ändamål, man söker vinna, att nemi. räntegifvare må lösa sin ränta med contant, och till förberedande af jemnande uti ojemnheterna emellan räntegifvare och räntetagare, hvilket är ett bland hufvudändamålen, är det vigtigt, att räntorna lösas i contant. Jag önskar således, att Utsk. må frångå sitt förslag om beräkning af forsellön för spannmål, som levereras in natura, och är öfvertygad, att de obetydliga förluster, sorn för räntetagarne härigenom kunna uppkomma, icke skola hos dem verka till motstånd för det vigtiga ändamålet. Hvad militärbefälet angår, har största delen deraf ett så ringa antal tunnor spannmål fördeladt på hvarje individ, att denna forsellön ej verkar betydligt på årets löneinkomster. Men om här äfven skulle komma i fråga en uppoffring af en eller annan r:dr om året, tror jag likväl icke, att det blir dessa räntetagare, som, af sådant skäl, vilja motverka den stora förbättring, sorn åsyftas. Vi hafva sett militärståndet göra betydliga uppoffringar för mindre lyckliga ändamål. När t. ex. hvarje regtte upprättade sitt eget accords-reglemenle, blef det nödvändigt, att alla de, som icke förut betalat accord, gjorde en uppoffring af räntan på det blifvande accordet å de löner, de då innehade. Dessa uppoffringar voro ej så obetydliga sorn den nu ifrågavar.; och jag beböfver väl ej göra någon jemnförelse emellan det ändamål, som då vanns, och det, som nu sökes? Hr von Hartmansdorff: I anledn. af det misstag, Hr af Billbergh lagt mig lill last, vill jag, då han redan satt tillförlitligheten af min uppgift i fråga, upplysa, alt den förlust för Kronan, hvilken jag omtalat, kan bestyrkas genom KammarCollegii och Statscontls utlåttn samt K.
Men om hvar och en, som icke är besvärad af en allt för oöfvervinnelig likgiltighet, gör sig den mödan att på samhällets botten och äfven pä dess höjder, der lasterna måhända lättare kunna fördöljas, se lill huru det verkligen slår till, så tror jag icke att någon skulle längre fortfara i den liknöjdhet man nu så ofta varsnar. Det är utan tvifvel atl mången, som här motsätter sig delta och likartade förslag, gör sådant i den öfverlygelsen alt framgången deraf skulle vara för PresteSt. serdeles oangenäm. Det är förunderligt huru den öfvertygelse kunnat utveckla sig, att församlingens deltagande i kyrkans angelägenheter skulle vara för PresteSt. oangenämt, och för min del hyser jag en aldeles motsatt öfvertygelse, enär jag tror alt hvarje redlig och nitisk religions-lärare redan länge klagat deröfver, alt han icke förmått intressera församlingens niedleromar 11 H. 22 333 Den 13 September, f. m. för kyrkans angelägenheter. Jag är fullt öfvertygad om att så förhåller sig, ty jag har mångfaldiga gånger af nitiske prestman hört denna klagan. Det är fullt konstateradt, att presten icke förmår ensam sköta församlingen, icke förmår bola det oerhörda sedeförderf, som derinom nu finnes, och det är ju då en orimlig beskyllning emot presterne att säga, alt de icke vilja det församlingen skall deltaga i de andliga angelägenheterna, ty kunde de ensamme sköta desse, så vore det ju oförsvarligt af dem att icke göra det, men det är just derföre alt de icke kunna det, som del är nödvändigt att hvarje rättsinnig man deruti är dem behjelplig, och söker att i hvad på honom ankommer befordra lärarens åtgöranden i denna rigtning.
Pappccsu lr erkning, till Charta Sigillata; se Lbarta Sigillata. paria vota wid omröstning inom Riks-Ständ, om sattet att förekomma, Get. 4154. 45 V7ov. 47. 53. 297. Z04. ;zo. 484. 389. — i Banco-lltffottct, Ock. 4g e'. Febe. 822. pastorer, om Conventioners upprättande emellan dem och Församlingarne; se Lonvenkisner. koolilio, 7olmn Ackolpli, yttranden, Aug. igis. iZ2g. Mars 149. penninge löntagare, om förbättrande af deras löningswilror, Il,l. '80. 488. —Se Löneförbättring, pension, om uppgörande af en lista pä alla de perso!- ner som af Staten Åtnjuta - -/Sept. 128. — Statsutskottets förteckning Ian. 862. Riks-Marstalkinnan, C'rcfw!nna O^lll-nstjoinÄs afsägelse af stn, Febr. 9 t6. pensions - Lasta för Civile Cmbcts och Tjensteman, Febr. 70g. 1019. Pensions-X glemente, om förflag till, Febr, 700. 1017. lo6'. Apr. 62g. 720. 828. pensions.Staterne, P7»v. 1404. pensionsoch L-enädnings-Staterne, förestagne grun» der ätt derwid iakttagas, Dec. sZz. — Stats-Utffot - Register. 95 tets Tabeller öfwer pcrsonalct af - -, Ian. 862. — om löreflätnde af en wist Summa för BcnestUioch Benädnings - Staten, Febr. »014. — Se Indragnings.-Statcn, Allmänna. pjteä Lappmark, om odlingar i, Sept. i?8.
Gode-männens arfvoden, hvarom särskilde uppgifter icke finnas bifogade Landtinätarnes koncepthandlingar, hafva approximativt beräknats lika med -rV af Landtinätarnes arfvoden; och då denna tiondedel fråndrages det för Landtmätarne och Gode-männen i tabellen gemensamt beräknade arfvodesbeloppet, samt återstoden fördelas på de 17 Landtmätare, som i medeltal under perioden arbetat inom länet, belöper sig för hvardera en årlig inkomst af 2,060 R:dr 50 öre. O. Politi. Vid den allmänna ordningens samt personliga säkerhetens och äganderättens skyddande, har Länsstyrelsen biträde af 5 Kronofogdar, 17 Kronolänsman samt socknarnes Kronofjerdingsman och socknenänmder å landet samt Magistraten med 2 underlydande Fiskaler oell 4 polisbetjenter i Wexjö. Vid större marknader eller andra stora folksamlingar, der oloflig tillgång på spirituösa drycker, oaktadt största vaksamhet till förekommande deraf, icke kan utestängas, måste för ordningens upprätthållande biträde af militär vara tillstädes, hvilket vanligen har den goda följden med sig, att våldsamma uppträden uteblifva. Folkskoleväsendet har på senare åren börjat att af allmogen omfattas med mera omsorg, då det deremot tillförene behandlades såsom en allmogen påtvingad nyhet, för hvilken den icke ville vidkännas någon uppoffring. Uti Wexjö finnes ett Högre Elementarläroverk, vid hvilket undervisningen bestrides af 8 Lektorer och 10 Adjunkter samt lärjungarnes antal är omkring 300. Dessutom finnes i staden den Sjögrenska skolan, som underhålles af de medel, aflidne Domprosten Håkan Sjögren och Regements-Läkaren Doktor L. Hillers dertill testamenterat. Enligt de för densamma gällande föreskrifter hafva ej allenast gossar och flickor, år 1860 uppgående till ett antal af 202, undervisats i läsning, skrifning och räkning, utan flickorna särskildt undervisats i lämpliga handslöjder. För handtverkslärlingarne är jemväl inrättad en söndagsskola, sorn flitigt besökes.