Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Må man åtmindstone fixera a)t denna inbetalning till Banken under bvggnadsåren icke skali äga ruin. Heldre än Höglofl. Utskottets förslag i detta Moment bifalles, tillstyrker jag , att Discont-förvaltningen för Provinsen Skåne må blifva utan sammanhang med Götha CanalYerk. För min del har jag intet att invända vid en ärlig reparationsfonds afsättande, till ett belopp af to,ooo R:d, Banco, Den af Utskottet uti /pde Momentet föreslagna indragning af 5 ProCents förskrifniogar, kommer att orsaka betydlig mindskning i Discont revenuen; ty här är fråga 0111 att Bolaget skall afsäga sig den lagligen förvärf vade, af Konung och Ständer bekräftade rättighet, att upptaga Dan mot 5 ProCents reverser, sorn dess redan ägande privilegier meddela, och hvilken enligt dem ännu varar i 20 år, och det emot en oviss tillökning af Disconträtt, för högst 7 år. Tänkesätten synas mera allmänt instämma uti skadligheten af 3 ProCents reverserna. Jag tror mig likväl befogad här påminna alt GöthaCanal DiscontDirection var den forsta som med mycken motsägelse, till och med fara för offentligt klander, tog verksamma steg för att hindra dessa^ reverser vara couranta, ciå man ut - 1532 Deit 5I Juli e. m. färdade dem i Götheborg på e j mindre summa än 1000 R:d. och förböd dessas inlösen i Stockholm. Mä man imellertid icke misstaga sig på min enskilda öfvertygelse, att en större penninge förlägenhet skall inträffa, då dessa papper, under sådana förbehåll utgifne, bortgå ur allmänna rörelsen, än man nu föreställer sig. Vid 5:te Momentet får jag underställa Höglo fl. Ridderskapet och Adeln, hvarföre icke äfven Assignationer på 5 R:d. få ntgifvas, så väl som på 10, och deröfver?
Assignationcr, om åtgärd till betryggande af Bankens och Enskiltes säkerhet i afseende på sådane, som komma att utfärdas från Vestra och Södra LåneContoiren. Dec. P. 412, 455,476,579- Assignationer, angående utfärdande af privata. Febr. P. 818. B. 998. Julii P. 1037. Nov, 2 A. P. 14r• Maji P. 789. Sept. 3 A. P. 33 g. Oct. Nov. 2 A. P. 6>o. Astronomiska Instrumenter, om anslag till uppköp af. Febr. P. 633. B. 5go. Aug. Sept. 3 A. P. 337. Asylum, om inrättande af ett för mindre brottslige personer. Nov. P. 87, 113. B. BagareEmbetet i Stockholm, rörande Revisorernes anmälan angående ett åt detsamma anslaget parti Råg. Bal på RiksSalen, bjudning dertill. Julii P. 120. Bancoauctioner, angående huru förhållas skall , då en derå försåld fastighet inropas af förre ägaren. Aug. P. ion. BancoDisconten, angående utvidgande af dess lånerörelse. Febr. P. 820. B. 1022. —- angående förlängning i tiden för inbetalningarne. Mars P. 80. B. 221. P. 2qi, 346. — angående förändring uti dess UtlåningsReglemente. Mars P. gg, B. 458. P. 2g2, 347. 39 BancoDisconten, angående dess lånerörelse och de omständigheter dervid som ansetts äga sammanhang med allmänna Financeregleringen. Junii P. 727. Julii P. 976, 1042. —• om Reglementariske Stadganden för de i Rikets Vestra och Södra Provinser tilisyrkte afdelningar deraf. Sept. P. 204.
Men härom är nu icke fråga. R. o. Ad. har redan i sådant hänseende förklarat sin tanka. Har gäller det deremot en principfråga af stor vigt för framtiden. Man må nemi. icke glömma, att innehållet af Utskts förslag val* icke särskildt afskaffande af indragningsmagten eller särskildt afskaffande af juryn, utan Utsk. hade, utgående från åsigten, att håda dessa olitia ting, hvilka likväl i visst afseende tjena att motväga hvarandra, borde upphäfva*, föreslagit, alt det malte ske på en gång, så att det enas borttagande blefve vilkoret för det andras. RiksStrn deremot behagade förklara, att indragningsmagten borde afskaffa*, men juryn bibehållas. Då denna Ståndens tanka kom till Ulsk., trodde Utsk. sig deri icke finna en så beskaffad anmärka. som afsåg det afgifna förslagets modifierande, utan i stället innebar ett nytt förslag till motsats af det, Utsk. framställt. Detta ansåg Utsk. sig icke kunna stillatigande förbigå. Någonting att snmmanjemnka fanns der icke, emedan alla Ståndens beslut öfverensstämde med hvarandra. Men|Utsk. kunde icke antaga, såsom hvilande till grundlagsenlig behandling, ett förslag, hvilket hvarken utgått från Constit.Utsk. eller Konungamagten. Ett medgifvande deraf ansåg Ulsk. tydligen stridande mot 81 § Reg.F. och 29 § Riksd.Ordn., hvilka uteslutande tillägga Konungen och Gonslil. Utsk. att föreslå grundlagsförändringar; och huru vidsträckt Ståndens anmärkmsrätt än må anses, kan den dock icke sträcka sig till omfattande af motsvarighet utaf rättigheten till initiativ i afseende å grundlagsändringsförslag. Utsk. har ansett sig pligtigt att fästa uppmärksamheten å dess åsigt i denna del; men derföre har Utsk. icke velaf 17 H. 42 33a D«n iS December f. m. lägga band på hvad RiksStln ansett sig grundfagsenligen kunna besluta.
Redan då detta ämne första gången i förening med samfälte anmärkningspunkterne emot Styrelsen af Magszinslnrättningen förevar, yttrade jag min öfvertygelse, att på detta rum icke böra upptaga Ridderskapets och Adelns dyrbara tid att ingå uti en vidlyftig utveckling till försvar af alla de anmärkte åtgärderne, och förklarade min önskan , delad af öfrige Directionens Ledamöter, att när så fordras fullstän^ digt få rättvisa dem; i förhoppning om den billiga gärd af rättskänsla, att opinionens omdöme skulle känna sig återhållet likasom Lagens intill de3S förklaring blifvit gifven. Det är med samma fortfarande tänkesätt, som jag i Den 19 September e. m. dag hegardt ordet; det har ej skett för att motivera Ridderskapet och Adeln till förkastande af Utskottets Betänkande, ett beslut likgiltigt i sina följder då irenne Stånd förut redan bifallit det samma och hvilket i öfrigt skulle vara helt och hållet motstridande min önskan, som ej är att undandraga någon af mina enskildta handlingar, som Landshöfding en rättvis undersökning. Men då förevarande anmärkning är af en helt annan och ömtåligare beskaffenhet, än den som drabbat mig gemensamt med Directionens öfriga Ledamöter, så har jag ansett som en skyldighet emot detta Stånd, hvaraf jag har den äran vara medlem, att åberopa och framlägga när så påfordras Handlingar till upplysning af det anmärkte förhållandet. Den af mig såsom Landshöfding i Upsala Län till Kongl. Directionen ingifna och godkända redogörelseräkning för Spannemålsupphandlingen utvisar, att det af Directionen dertill meddelade förskott varit otilIrackeligt, och att jag sjelf af egne medel dessutom nödgades förskjuta emellan 3 och 4000 R;drJ för denna summa använd utan enskild nytta i tvenne år för ett allmänt behof, har jag likväl ej yrkat någon ränta; nu ifrågasattes om jag icke bör åläggas räntebetalning för en del af Statens förskott till berörde upphandling, ehuru Spannemålea måste uppköpas i ett främmande land, genom Commissionairer, hvilket naturligtvis fördröjer Capitalets omsättning. *;8 Den l g September e. m.
— Uti häröfver infordradt och af Eder under den 20 sisllidne Mars afgifvet underdånigt utlåtande, håfven J ansett något hinder icke möta för uppförande af en gemensam byggnad på Norra sidan af stora torget i Christianstad, för så väl Hof-Rättens som Wendes ArtilleriRegementes och Högvaktens behof, men att derjemte blefve nödigt, alt på någon del af den local, som nu upplages af Vestra Tyghuslängan, uppbygga ett mindre hus eller 2:ne flyglar för att begagnas, dels till Embetsoch Bonings-rum för Tygslatens tjenstemän, dels till Förrådshus i stället för en mindre bräd-bod, som genom Hof Rätts-Ilusets uppförande på tomten vid torget, komme alt borttagas. Då likväl efter alla anledningar så väl det större huset, som dessa mindre byggnader, skulle kunna uppföras för den uppgifna summan af 66,000 R:dr, håfven J i underdånighet tillstyrkt Nådigt bifall till Hof-Rättens i ofvanbelörde måtto gjorda underdåniga hemställan. Detta bafve Vi i Nådigt öfvervägande tagit och med afseende å det nu anmälta och fullständigt ådagalagda behofvet af en ny byggnads uppförande för Hof-Rätten i Skåne, vilje Vi härmed i Nåder anbefalla Eder, att jemte inställande tills vidare af redan anbefallte åtgärder till ombyggnad af den så kallade Tyghuslängan i Christianstad, låta uppgöra och till Vårt vidare Nådiga bepröfvande och fastställelse insända — 62 — delaillerade ritningar och kostnadsförslag till uppförande så väl af den nu ifrågavarande gemensamma Byggnaden för llof-Rätten och Wendes Artilleri-Regemente, som äfven af de tvänne särskildte flyglar, hvilka, enligt hvad J förmält, derutöfver blefve erforderlige för Tygstatens Tjenstemän och till Förrådshus, till ledning hvarvid Yi härhos återställa Eder de till Oss ingifne ritningar.
I betraktande af den högst tryckande ställning, uti hvilken Sveriges jordbruk onekligen, för närvarande, sig befinner, och med kännedom af det lyckliga inflytande Hypotheksföreningar i andra länder egt på jordbruk och näringar, inser Utskottet ej allenast, lika med Motionairerne, behofvet af utvägars vidtagande lill afbördande af den stora skuld, hvarmed Rikets jord är belastad, utan eger ock den öfvertygelse, att Hypotheksföreningar skola blifva för Rikets jordbruk i hög grad gagnande, så vida desamma uppföras på fullkomligt säkra grunder, samt hyser jemväl det hopp, alt, sedan landet nu mera återvunnit ett stadgadt mynt, den tidpunkt ej är aflägsen, då dylika Föreningar skola kunna härstädes sig bilda på lika säkra grunder, som de bästa utländska, ibland hvilka företrädesvis torde kunna åberopas den i Stor-llerligdömet Posen stiftade; men hvad beträffar Herr Giinthers förslag, att, medelst öfverflyttning af Bankens lånerörelse till annat Statens Verk, grundlägga en för hela landet allmän HypotheksInrättning, så, enär Rikets Höglofl. Ständer redan, uppå de af Utskottet i Utlåtandet N:o 16 anförde skäl, funnit godt afslå öfverflyttningen af Bankens lånerörelse till annat Verk, och dä, efter Utskottets omdöme, Staten lika litet som Banken bör uppträda i egenskap af omedelbar Hypthekslångjfvare, utan, enligt andra länders erfarenhet, lämpligast synes, att enskilde härutinnan endast af Staten understödjas, allt efter som Hypotheksföreningar - Banco-Utskottets Memorial N.-o 60. 9 föreningar uppstå öch sådant understöd fordra samt Statens tillgångar kunna det medgifva, måste Utskottet afstyrka stiftandet af en så beskaffad allmän Hypoteksförening, som af Herr Gunther blifvit föreslagen. Vidkommande dernäst frågan, i hvad mon de serskilde Hypotheksföreningar, hvilka inom landet kunna sig bilda, må ega att af Rikets Ständers Bank påräkna biträde, finnes densamma redan afgjord, genom de beslut Rikets Höglofl.
Den 15 April. noin Staten. Jag tviflar ej, det ju förtroende kan och kommer att fattas för ett val organise rädt Statens Skuld systeme. Men jag sätter i fraga om det så snart återkommer för Banque». Aldrig kan nu mera en Stats styrelse tillåta sig sjelf sådana afsteg från det lofliga, som man genom Banquen foröfvat. Utskotten medgifva, att Staten och Banquen borde vara åtskiljde; att sådant väl i en framtid kan ske, men icke nu. Jag åter tror, att sker det icke nu i nödens stund, då något hvar, längtande att komma ur osäkerheten, gerna lyssnar till ett förståndigt ord, sä sker det icke förr än trun efter ett nytt Krig befinner sig på samma punct, som man nu står. Jag går nu att granska några af Utskotten uppgifna Stats-oeconomiska sattser, framställda ofelbart i afsigt dels att öfvertyga oss om nödvändigheten att rätta förra tiders misstag , dels ock att grundlägga vart hopp pä en ännu osedd framtid. 1:0 ”Penningar, heter det, äro bevis öfver redan verkstäildt arbete och deraf vunnen Produet, om icke alltid för den första arbetaren eller Producenten, dock för det hela eller Samhället. ” Sid. 4. Månne ej denna satts behöfde närmare bestämmas? Jag hade trott att, så i enskild som i Stats.oeconomisk beräkning endast behållningen på verkstäildt arbete, eller åstadkommen Product kunde ställas i bredd med Den 15 April. ?47 Penningar. Hvad jag under Productionen, för att underhålla min arbetskraft, rodgrts förbära; hv3d jag betalt dem som hjdpt mig arbeta} hvad jag betalt i ränta till dem, som lant mig Capitalet till rå-ämnets och redskapens anskaffande, eller också, i fall jag äger detta Capital sjelf, får räkna mig so n Capitalist till godo, det måste ju afräknas innan mitt verkställda arbete eller min vunna Product, kan sägas hafva gif vit mig en t munen Penning.
Den 18 Julii, Sjöss, i Nådår framställt, huruledes den af Riksens Ständer, vid sista Urtima Riksdag, anslagne tillgång för lön-förhöjning åt MilitairStaterne funnits otillräcklig, och således ä» skat en derefter lämpad beräkning af tillgångarne för framtiden, samt tillkännagifvit åtskillige andra behof under ifrågavarande Huf-, vudtitcl 5 så hafva, uti skrifvelse af den 23 sistlidne Maj, Riksens Ständer i underdånigt het anmält, hvad de, i detta ämne, samtyckt och beslutit. Kongl. Maj:t har, genom Dess KrigsExpedition, i Nåder låtit Sig föredragas denna Riksens Ständers underdåniga skrifvelse, och sorn Kongl. Maj:t funnit den samma böra, genom Afskrifter, meddelas Dess och Rikets StatsContoir, samt Dess Tillförordnade StatsBeredning, så har Kongl. Majit derjemte rörande nedannämnde deri framställde ämnen, i nåder beslutit på sätt som följer: Då Riksens Ständer funnit Handtverksoch Timmermäns-Staterne vid Flottorne böra erhålla inqvartering i contant, intill dess de kunna erhålla rum i Kronans hus, så framt de icke uti sin nu åtnjutande aflöning er«j hålla ett deremot svarande belopp, har Kongl; Maj:t deröfver Förvaltningens af SjöÄrenderne underdåniga Utlåtande infordrat.
Ora Ni ej vill begagna hvad Ni kallar » huskurer » (till hvilka JSi väl också räknar toucheringar med ättiksyra, skedvatten e t c), hvilka ofta föra till målet, sä bör Ni vända Er till läkare för att pä operativ väg få vårtan borttagen — i alla händelser det bästa sättet. Hillevi. Följ noga under några veckor de föreskrifter, Bom lemnats Carola i n:r 4. Samtidigt bör Ni till hvarje måltid dricka ett punschglas Porlavatten. Magdalena. Ingnid tre gånger dagligen en salfva af 1 del tjära, 1 del svafvcl, och 5 delar xinkoxid på 15 delar lanolin. Boströ stället efter ingnidningen med potatismjöl. Två gånger i veckan tages ett vanligt varmt karbad. Grefve von S. Vi nödgas bekänna vår okunnighet i dylika rent kosmetiska frågor. D:r — d. P r i s e t i täflingen har tilldelats för uppsatsen: signaturen gan X X V I I I » Olga » » Smörgåsbordet », hvilken insändts som svar å och i något närmaste numren frå- af de kommer a t t inflyta. Svaret nia å samma omnämnes fråga af V i n. Försöken Th. Winborg &lt;© i Stockholm tillverkningar af Redaktionen. Cäs XXXI — XXXIII. L a c t o s e r i n - C a c a o, (Af samtliga till Redaktionen insända frågor, afsedda att införas å förordad af professorerna C. E. af äfven S e n a p, blandad som engelsk o. fransk, flere sorter. Biffstekssås, För uttömmande utbetalas för hvarje p r i s Ä t t i k a pä flaskor för utspädning. månad siffror. mest Concentrerad v i till det hvarje vi numrera hvilket veckor ett i m e d romerska det tum, numret utvälja K H [2428] O L M. Rödvin. Nytt S o j a, parisermode för dametoaletten, hittills oöfverträffadt i praktiskhet och elegans: Malda kryddor (garanteras oblandade) på bleckdosor med genomborrade lock.
Som anmält blifvit att Erik Ersson i Österåsen, nu mera icke är innehafvare af hemman och således icke kan hedanefter lagligen bestrida nämndemans befattningen, voro socknemännen, enligt skedd vederbörlig pålysning, samlade i allmän sockenstämma, för att utse och välja någon annan i hans ställe, då församlingens ledamöter stadnade med sitt enhälliga förtroende vid bonden Lars Pehrsson i Österåsen, hvilken således af Häggenås socknemän utkorades till nämndeman uti Erik Erssons ställe. § 3. Till ödmjuk åtlydnad af Konungens respective befallnings-hafvandes embetsskrifvelse af den 20 sistl. september till pastors embetet i Lith, voro socknemännen, efter derom skedd vederbörlig pålysning, nu talrikt församlade i socknestugan, för att upplysa om beskaffenheten af årets sädesgröda; hvarvid, och sedan nämnde skrifvelse blifvit uppläst, allmänt och enhälligt intygades, att all slags säd, både råg, korn och ärter, i hela denna socken, natten till den 10 sistl. september så skadades af frost, att icke det ringaste deraf blir till utsäde dugligt och hvaraf knappast dåligt så kalladt hvardags bröd kan erhållas. Och som ingen äldre 136 enskildt spannmål för dagen här finnes, socken-magazinet är alldeles tomt, och i districtmagazinet endast sex /6/ tunnor korn inne liggande, yttrade socknemännen mycket bekymmer, huru alldra först dugligt frökorn skulle, till våren, kunna anskaffas, hälst här nu tillika råder stor penninge brist. Församlingen såg sig derföre tvungen, att Konungens respective befallningshafvande ödmjukast bönfalla, om dess gällande förord hos Kongl. Maj:t om erhållande af tretusende /3000/ riksdaler banco undsättningslån, eller 300 tunnor fröbart korn, som socknen alldra minst behöfver.
Just behofvet af denna sednare bana var ett af de kraftigaste argumenter för den vestra stambanans dragande söder om Mälaren, emedan ett godt stycke skulle blifva gemensamt för båda banorna, och således en betydlig besparing vinnas. Detta argument hade varit utan värde, om det icke varit meningen att fortsätta vägen längre än till Norrköping. På grund deraf får älven jag förena mig med Frih. af Ugglas, i hvilkens reservation jag instämt. Frih. Cederström, Rudolf: Den frestande framställ ning, som Gr. Hamilton gjort för nordvestra stambanans anhängare, nemi. att genom afslag på den nu föredragna punkten ett ökadt anslag skulle beredas för besagde bana, kan icke förleda mig, och jag hoppas att mina landsmän dela mina tänkesätt i detta fäll. Jag anser, att det är af högsta vigt för det allmänna, att vi få en bana, som går från den vestra stambanan genom Östergötland, detta fruktbara landskap, till den södra stambanen, och att det således icke är skäl för R. St:r att afslå K. M:s Nåd. Propos. ang:de denna banas påbörjande, Den 9 Maj e. m. 197 för att antingen bespara dessa medel eller använda dem på annat håll. Hvad formulerandet af beslutet beträffar, så har R. o. Ad., genom sitt redan fattade beslut i afseende å expropriationen, banat vägen för det beslut, som Frih. af Ugglas föreslagit. Det kan visserligen synas vara ganska likgiltigt, om de ilrågav.de medlen anvisas till påbörjande af östra stambanan, såsom Frih. af Ugglas föreslagit, eller, såsom Utsk:t föreslagit, till en särskild stambana mellan Katrineholm och Norrköping; men då man kan antaga, att denna bana förr eller sednare måste förbindas med den södra, så anser jag Frih. af Ugglas’ förslag vara att föredraga, och tvekar icke att förena mig med dem, som yrkat bifall till detsamma. Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik: I öfverensstämmelse med mitt yttrande i förmiddagens plenum och på grund af Frih.
Med ieam ente r 000 0 Ved, Ljus och Olja 000 0 Beklädnad 000 — 0 ! ii ii i 0 Reparationer \AJ\J 000 0 Skrifmaterialier 00 0 Begrafningskoslnad 00 0 Diverse utgifter, enligt specificalion 00 0 000 Öfverskott, att, enligt Commitlerades beslut, användas lill Allmänna sjukvården i Länet 000 —' Balance till år 18 Behållning i Ränteriet 000 hos Förvaltaren 00 — Ullan le medel, med upplupen ränta 000 Obetalde Underhålls-ersättningar 000 G Inventarier, enligt Instrument deröfver Tryckt hos P. A. Norstedt & Söner, Kongl. Boktryckare. Bevillningsutskottets Utlåtande N:o \J, 9 Sn för hela Riket], för alt derifrån efter behof utdelas åt Lånen, den nödtvungna och yttersta hushållning', sorn nu vid Curhusen mäste iakttagas, i sådant fall icke syntes så ovillkorligt nödvändig, anser jag mig io-t ke böra göra förslag härom, synnerligen med afseende på den beskattningsgrund, hvarefter Curhusafgiflen erlägges.” Härmed förenade sig Herr af Ekenstam. b) Af Herr Klingvall. "Sedan llögloll. BevillningsUtskottet icke an sett sig hafva skäl afvika ifrån den tanka Högloft. Utskottet, uti dess förra Betänkande Nro 8, hyst angående Curhus-äfgiften, den de trott och föreslagit böra efter behofvet, för hvarje Län lill ett maximibelopp af 5 skilling för hvarje inom Länet mantalsskrifven person utgå; så får jag vördsamt åberopa ruin vid förra Betänkandet i della ämne afgifde Reservation.
Det är en tillfällighet, att detta enda Contract till ordalydelsen innehåller, att Spanmålen blifvit såld till min disposition, men vid öfvervägande af hvad jag nu haft Nåden i underdånighet upplysa, värdes Eders Kongl. Maj:t Nådigt finna, huruledes det uppenbart i dagen ligger, att Spanmåls uppköpet hos LandsKamereraren Forslind skett för Kongl. Maj:ts och Kronans räkning. För att ytterligare bestyrka detta, såsom mig eljest ( 91 ) synes, icke tvifvelaktiga, förhållande, har jag af LandsKamereraren Forslind begärt och emottagit det betyg, sorn härjemte underdånigst bifogas och vågar jag i underdånighet hoppas, att Eders Kongl. Maj:t IVadigst täckes anse Revisorernes anmärkning härigenom vara nöjaktigt förklarad. Med djupaste underdånighet, trohet och nit har Nåden framhärda Stormäktigste, Allernådigste Konung Eders Kongl. Maj:ts allerunderdånigste, tropligtigsle tjenare och undersåte P. D. LORICHS. Fahlun å LandsContoret den 19 Mars 1851. P. J. Lindbom. ( 92 ) Redovisning för de af 1826 års CreditivMedel upphandlade 78 Tunnor hvitoch 78 Tunnor svart Hafre till Undsiitt - LandsContorets till Kongl. StatsContoret ingifne HufvudRedogörelse öfver 1<52(> ars LndsättningsSpannemål upptager under pag. 2 såsom upphandlade och upplagde vid Näsgård Hvit Ha ira. 78 Svart Hafra. 78 Summa J 7o|—| 781— ( 93 ) och hos LandsRamereraren O. Forslind på Nilsgård upplagde nings-behöfvande inom Stora Kopparbergs Län. Såsom mot contant försålde åflo res i samma Räkning pag. 17 Då den inhandlade
En enkel calcul visar förbållandet, då, enligt Litt. 13, tillgångarne inom collinan å Staten utgöra 18,000. hvad Utskottet föreslagit 3o,ooo. Summa R:dr 48,000; men deremot behöfver Expectance-Staten 52,ooo R:dr. Vidare bör erindras, att StatsUtskottet icke observerat, att efter den nu existerande Flottans Extra och Expectanceeller så kallat de IndragningsStat fordras, utom contante penningar, 120 tunnor spannmål in natura, hvilka ovilkorligen måste anvisas och utgå, samt att på samma Stat äro anviste under lönerne 1781 tunnor spannmål, för hvilka tillökning i penningar, då Riksmarkegången öfverstiger 6 R:dr tunnan, efter hittills gällande stadganden, lika ovilkorligt måste utgå, men hvartill StatsVerket, utan serskild föreskrift, icke eger någon disponibel tillgång. Jag får dessutom vid Utskottets Utlåtande anmärka, att icke Danske Fyringsmedel äro omnämnde såsom tillgång i och för Fyr-inrättningen, och får åberopa de i detta ämne förut gjorde anmälanden och reservationer. Likaledes anser jag, att hela 7* Den 22 Maji, den influtne summan af BåtsmansVacauceroedlen bör utgå lill exercice, och icke, såsom är föreslagit, med afdrag. Jag får tillika anmärka otillräckligheten af de å Titeln uppförda respenningar 3333 R:dr 16 sk., som än ytterligare blifva det, genom den af Utskottet föreslagne åtgärd, att från 2:dra Titeln öfverflytta kostnaden för de militaire personers arfvoden, som från Flottan sitta i KrigsHofRätten,— Då på detta anslag utgå 27 Båtsmans-CompagniChefers respenningar, de flerfalldiga commenderingar och flyttningar, så väl af dessa Officerare, som af andre, Flottans stationer emellan, räkenskapers öfversänduing, årliga mönstringsförrättningav m. m., torde denna uppgift snart inses, och anser jag att detta anslag åtminstone borde vara 6000 ll:dr.