Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bergsrörelse. De inrättningar, som härtill höra, äro upptagne i tabellen. Bergsbandteringen är för närvarande här, lika som annorstädes, i aftagande. Fabriker, bruk och öfriga näringar, hvilka icke tillhöra bergsrörelsen. Hvad landet angår, åberopas i afseende å dem tabellen; och beträffande dem i städerna, så förekomma de här längre fram för hvarje stad särskildt. Binäringar: Fiske, körslor och väfnader, snickeri, hvartill äfven räk nas åkdons förfärdigande, börja något tilltaga. Handel i landet. Denna sker egentligen med spannmål och dernäst med fisk varor, som afsättas på Stockholm, Bergslagen och Örebro. 4:o Politisk författning. Kammarverk. Sedan år 1837 hafva tillkommit mantal och 16 par q varslenar. Statsbidragen utvisa tabellerna. Politie. En arbetsoch förbättrings-inrättning, egentligen för vanvårdade och vanartade barn, finnes i Länet. Utom länslazarettet och ett särskildt lazarett i Eskilstuna, finnes inom Daga härad en hälsovårdsanstalt med särskildt lönad läkare och djurläkare, hvarförutan för elfva socknar i Oppunda och Willåtinge härader finnes en extra provincial-läkare, utom de två ordinarie med station, den ena i jköping och den andra i Eskilstuna, en distriktläkare i Malmköping, en i Floda för socknarne deromkring och en i 7 Ti osa för socknarne deromkring, hvilka icke lönas af staten. I Länet linnas dessutom två djurläkare, en i Nyköping och en i Eskilstuna, som hafva i lön hvardera tjugofem riksdaler af de femtio riksdaler, som staten lem nar. De fattige försörjas efter de i Kongl. Förordningen den 5 Februari 1811 stadgade grunder. 5:o Städer. Nyköping, belägen vid en vik af Östersjön, med stapelfrihet, har fordom idkat betydlig både utoch inrikes handel och sjöfart, som dock nu inskränker sig tili det mesta af utminutering af hvad från närbelägne socknar hemtas, äfvensom af hvad från landet och skärgården inkommer.
Utskottet inlemnadt memorial ang:de sättet att afhjelpa de olägenheter, som kunna uppkomma deraf, att Fullmägtige i Banquen och Riks-Gällds-Contoiret blifva till Riksdagsmän valde, då Riksdag hålles på annan ort än hufvudstaden. »Vid denna Riksdag har den olägenhet inträffat, att Riksens Ständers Fullmägtige i Banquen och Riksgälds-Contoiret, nemligen för Bonde-Ståndet, hafva låtit välja sig till Riksdagsmän vid denna Urtima Riksdag, så när som endast Pehr Andersson från Gefleborgs Län, hvilken ensam för Bondeståndet skulle blifva på stället. Och fastän Riksens Ständer vid sist hällne Riksdag med glömska eller förgätenhet, i den då af Ständerna för Bancooch Riksgälds-Fullmägtige upprättade Iustruction, icke med tydeliga ord sådant förekommit och förbjudit, så är det naturligen och solklart, att sådant förhållande är icke rätt. Först och främst äro desse penningeverk bland de vigtigaste och angelägnaste af alla våra ekonomiske verk och inrättningar, som äro under så många menniskors händer, och böra med all sorgfällighet tillses och bevakas. Väl hörer man den ursäkten förebäras, att våra respective Medständers Fullmägtige skola ensamt bevaka och bestyra om desse vigtige verks angelägenhet, när Bonde-Ståndets Fullmäg - *) Statsrådet Adlercreutz’ skrivelse är tryckt såsom bilaga nedan sid. 95. 30 Den 29 Augusti 1810 tige äro vid Riksdag eller borta, och att det vore lik mycket, utaf hvilka Stånd de äro, endast der är åtta till antalet. — En lika casus kan då ganska lätt inträffa i de andra Stånden, att de ock låta välja sig till riksdagsmän.
Mot slutet af år 1819 inträffade den händelse, att 3:ne buntar maculerade 3 och 2 R:dr-Sedlar, tillhopa utgörande en summa af 700 R.dr, bortkomrno i Afräknings-Contoiret, utan att hvarken då eller sedermera kunnat utrönas hvem' samma tillgrepp föröfvadt; men som vid den anstälde ransakningen, vårdslöshet och vangömmo funnits ligga den tjensteman till last, under hvars handläggning och vård desse bundtar befunnos, så blef han, ehuru ej ringaste misstanka om brottslighet mot honom förekom, enligt Fiscals-Ämbetets påstående, förklarad skyldig, att undergå en Varningsgrad med påföljande förlust af sex Veckors Lön, samt dessförutan ålagd, att ersätta Ranquen den bristande summan af 700 R'-dr. Bemälde tjensteman (Bokhållaren vid Afräknings-Contoiret H. S.
Då nu dessutom endast 300 t:r årligen skola erläggas in natura, men de öfriga lösas efter de 10 sistförflutna årens medelpris, så anser jag att man icke beböfver hysa någon fruktan med afseende på utgörandet af arrendet, och om Staten skulle önska borgersman för detsammas utgörande, så tror jag att sådana kunna erhållas. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, hållna hos H 6 g 1 o'f 1 i g e Ridderskapet och Adeln, v i d Lagtima Riksdagen i Stockholm* År 1823. Åttonde Banditi STOCKHOLM, Tryckte hos Olof Grahn, i8*4. Måndagen den I September. Plenum klockan 8 förmiddagen. Företogs Bänkmansval för nedannamnde Bänkmaosafdelningar, hvarvid följande Herrar blefvo till Bänkman utsedde: För 3;dje Bänkmansafdelningen: N;o 94 Grefve von Schwerin, Curt. — io:de dito N:o 205. Friherre Åkerhjelm af Margretelund, Gustaf Fredric. _ i8:de dito N.o 49. Herr Bratt, Fullmäg» tig, Herr Roos af Hjelmsätter, jonas Emanuel. — Lorenzo. — 25:te dito N:o 818. Herr Reenstjerna, Jo han Abraham. — 27:de ditoN:oi877. A. Herr Carleson, Jacob Edvard. "Efter valets slut kl. tre qvart till 9 förmiddagen, upplästes tili justering och godkände* följande från ExpeditionsUtskottet ankomne förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 167. Rörande uppmätning och anteckning af cubikrymden å hvarje loft eller botten i Kronans Magaziaer. N:0 163, I anledning af väckt fråga om en vidsträcktare fribrefsrättighet för Städernes Magistrater; samt N:0 169.
I följe häraf och då Utskottet dels fann Anmärkarens egenteliga afsigt vara vinnandet af nödig verkställighet af Riksens Ständers i laga ordning fattade beslut, dels ansåg som en ovilkorlig pligt att förekomma, det Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman kunde erhålla någon active inflytelse på den verkställande magten, trodde Utskottet dessa afsigter fullkomligen och bäst kunna förenas, om Riksens Ständer vid denna Riksdag beslöte och Hans Kongl. Maj:ts Sanction i underdånighet underställde följande tillägg till 14 § i Justitiaä-Ombudsmannens Instruction: Justitia?-Ombudsmannen åligge äfven att vid hvarje Riksdag för Riksens Ständer uppgifva, hvilka af Deras vid sistförflutne Riksdag fattade Beslut och gjorda hemställningar blifvit af Konungen gillade, utfärdade och i verket ställda. Hvilket allt, så väl det ena som det andra, Constitutions-Utskottet härmed Riksens Ständers pröfning vördsamt får underställa. Örebro den 3 October 1810. På Constitutions-Utskottets vägnar A. G. Mörner. J. A. Tingstadius. J. H. Hochschild. A. J:son Hyckert. G. A. Silverstolpe. Härmed följa 2 bilagor (A, B). 42 Riksdagen 1810. Bilaga A till Meni. N:o 5. Vördsamt Memorial. På det Riksens Ständers beslut icke tilläfventyrs någon gång må sakna en nödig och möjlig verkställighet, vågar jag ödmjukast föreslå: att Riksens Ständers Ombudsman måtte, jämte den honom enligt Instruction förut åliggande befattning, äfven uppdragas att mellan Riksdagarne, antingen genom Underdåniga framställningar hos Kongl. Maj:t, eller ock directe genom erin dringar till Vederbörande Embetsman, på Riksens Ständers vägnar tillse, att deras beslut måtte blifva i verket ställda. Underställandes jag Höglofl.
J af ofvannämnda 2,533,000; eller om jag beräknar de behållna räntorna, 1,460,000 R:dr, till jemt 1,500,000, så utgör dagsverks-räntans belopp i af det hela. R. o. Ad. önner således att, om man fortfar på detta sätt, så skall, efter den högre beräkningen, endast erfordras 5 Riksdagar, för att få hela den ordinarie räntan förvandlad i penningar, och, efter den lägre, endast 3 Riksmöten för att komma till samma nollpunkt. Jag befarar, att det skall gå på detta sätt; ty när man en gång har satt vagnen i gång utför backen, så plägar det vara fruktlöst att försöka hejda den, serdeles när så många skjuta på. Jag hoppas likväl att R. o. Ad. nu, såsom tillförene, motsätter sig detta förslag och, med vidblifvande af sitt förra beslut, lägger ifrågavar:de Ullål. lill handlingarne. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Det vigtiga ämne, som nu utgör föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, har redan förut vid så många tillfällen varit afhandladt, att det säkerligen icke för någon är obekant huru» dermed har tillgått. Likväl torde R. o. Ad. icke önna det vara otjenligl, att ännu en gång genomgå förhållandena med denna fråga, som nu tyckes närma sig sitt afgörande. Beskaffenheten af detta afgörande beror på det beslut, som R. o. Ad. i närvar:de ögonblick fattar, och dess vigt torde af enhvar inses, då det är fråga om alt sluta en tvist om meningar, hvilka under en längre följd af år varit stridiga, dels i sin syftning, dels i sin tillämpning, och hvarunder man sökt ett mål, utan att inse hvad väg man borde välja, för att hinna detsamma. Vid Riksdagen 1829 aflat K. M. en Nådig Propos. till R. St:r, ang:de förändring och reduktion af hemmansräntorne, till svar hvarå R. St:r d. 18 Jan. 1830 afgåfvo uuderd. skrifvelse, hvaruti R.
Under nu anförda förhållanden, m h då det i allmänhet beror af inkomna varors egare att undgå den omförmälda afgiften derigenom, att godset öfver lemnäs till tullbehandling i Kronans packhus eller våg, hvilket jemväl, niir så ske kan mest öfverensstämmer med det allmännas intresse, eiuir undersöknings kontrollen då veikstälies lör öppna dörrar och i flores närvaro, hor Utskottet ansett sig böra hemställa, att förevarande motion icke må lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Slockholm den 1 Mars 1HHO. Hi/i till ItSt. Trut. 1X511 »t ISBO 5 Sami. i A/d. I Haj, O STOCKHOLM, TUYCKT HOS JOH. BECK MAN, 1860. Såmmansatla Bevill* Lagsdml Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Bet. M i. 4 M 4. Ank. lill Exp.-Utsk. den 10 Mars 1860, kl. 2 e. tn. Betänkande, angående vilkoren för brdnvins tillverkning. Till Utskottets behandling hafva blifvit öfverlemnade sä väl Kongl. Maj:ts rörande detta ämne meddelade nådiga Proposition (M 42), som åtskilliga inom Riks' Stånden väckta motioner och nfgifna yttranden, äfvensom den af Chefen för den inom Civil-Departementet inrättade byrå för kontrollen öfver bränvinsförfattningarnes tillämpning till Kongl. Majit ingifna berättelse om bränvinstillverkningen i riket under sednast förflutna året, tillika med ett af bemälde Chef afgilvet memorial angående åtskilliga missbruk vid bränvinstillverkningen i mindre brannerier. Efter hvad så väl Kongl. Majits nådiga Proposition som de liesta inom Riks — Stånden väckta motioner gifva vid handen, har den förändring i lagstiftningen an gående vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, hvilken år 4835 trädde i verksamhet och sedermera till hufvudsaklig del varit gällande, fortfarande burit goda frukter, hvilka visat sig så väl i minskning af bränneriernas antal och bränvinstillverkningens belopp, som i ökad stats-inkomst.
— Att lämna ett Priwiligium exclnsivum ät wista publika krögare, med berättigande att till egen bämad hämma och angifwa lönnkrögeriet kunde hos någre föranleda till den stutsattS, alt som andra fcl och brott, till exempel stölder, ej kunna förekommaS, oaktadt al! Police ordning, och Krono-BetjentcS angiswelsi rättighet och skyldig, hst, sä skulle del säkrast leda till förekommande af tjusweri, om man inom wista districker tillät nägra stortjufwar, att mot en witz afgift till Staten idka denna näring, da deras egen fördel skulle föranlåta dem, att förekomma, och till straff angifwa och befordra dem, som idkade ett sädant oförläteligt tjnfwe, ri i smätt. — Men denna princips kunde ju aldrig anses wara riglig? — Det onda och skadeliga behäl» ler dcnua egenskap, det mä uröswaS hemligen eller npvenbarligen, med eller uran »vederbörlig tillåtelse. Kar» Den 4 December Lit Kan och bör Minukerin af bränwing tillätaS någon, sä böra ej wista Personer derpå hafwa monopoli* Um. — Dä borde snarare hwar och en jordbrukare, som förädlat sin wara med lika om ej större Ml, sä sälja en Jungfru bränwin, soM han har rättighet alt sälja en kappe säd. Will man göra bränwins tillwerkningcn fri och allman, och inskränka försäljningen lill wista personer, fä förändrar man blott de olägenheter, som tid efter annan medföljdt denna handtering. — Hwarsöre Mff ben, som tillwerkat bränwiuet, ej äga samma rättighet att i minut försälja sitt Bränwin som en krögare? stkulte sädant wara för att minska bränwins supandet/ hwilket pä någon ort, lorde inträffa, sä skall man oftare finna detza förenings punkter för fylleriet/ medföra en motsatt werkan. — Detta röker i synnerhet Landet.
Nio 63; Nio gr, i anledn. af återremisser på mern. N:o 73; N:o g2, i anledn. af 3 Stånds återremisser på mern. Nio 75; Nio g3, i följd af återremisser på mern. N:o 78; N:o g4, i anledn. af återremisser på mern. N:o 7g; N:o gg, i anledn. af tre Stånds emot Const.Utsk:s mern. N:o 61 gjorda och lill Utsi. hänvisade anmärkningar; N:o gy, med förslag till npphäfvande eller ändring af Tryckfr.föiordn:s 5 § i3 morn.; Nio g8, med förslag till ändring af Riksd.Ordnts § 5g, och Tryckfr.förordna § 2, mom. 4, N:o gg, med utlåt, öfver K. M:s nåd. propos. om ändring i 87 §:n Reg.F:n. Vid förnyad föredragning af StalsUtskis den 27 sisth 23 II. 24 i8G Den B April e. m. Mars på bordet lagda utlåt. N:o 474» * anledn. af återremiss å utlåt. N:o 4-3 f, fann R. o. Ad., som bifallit utlåt. N:o 431, det nu föredragna utlåt. IN:o 4y4 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. Likaledes lades till handlingarna StatsUtsk:s den 27 sisth Mars på bordet lagda memorialer: N:o 475, med anmälan om K. M:s nåd. remiss å 4 Pe" titioner angtde Svea-canal; Nio 476, angtde verkställd omröstning i fråga om pension för aflidne Bancofullm. Anders
IJppå derefter af Herr Grefven och LandtMar/kalken framstälde särskildte propositioner, fann Ridderskapet och Adeln för godt besluta, att å nedsnnämnde Jernsorter Inkommande Tullprocenten jemnväl borde till too bestämmas, samt uti Tulltariffen införas, nemligen? Bultjern, rundt eller kantigt och sänksmide af alla slag ; Knippoch Fyrkantjern af fern åttondedels turn och derunder, smidt, skurit eller klippt med eller utan band; Band och Plattjern under tre åttondedel* 7s4 13 Augusti r. m'. tums tjocklek, smidt, skurit eller valsadt i stänger eller stycken, med eller utan band; Gallerjern oeh Saltpannsplåtar; Manufactursmide ; Jernplåtar, oförtenle, enkla och dubbla; tak och spjeliplåtar samt spik af alla slag; Allt annat som innebgripes under jern och stål, svart, slipadt, filadt, poleradt eller förtent, gröfre eller finare. ”Jern, Gjutgods till Machinerier och de!’lar deraf; Utgående Tullprocent 3.” Friherre CederJlröm: Vid Gjutgods till Machinerier är införsel-tullen äfven utesluten. Herr Hjerta: Der tullen ej är införd, är afsigten, att den refererar sig till föregående generela artikeln. Herr von Qvanten : Alldeles sä. Det referrerar sig till det första, ty annars skulle man säga vid hvar artikel , att den är tillåten till införsel. Friherre Ceåerftrsm: Detta är blott en re dactions-ordentlighet; ty ingen har bestridt sjelfva saken , men jag tror, att siffrorne bö ra införas i taxan. Den ig Augusti e. mi 72b Grefve Spent-. Vid tillfälle af frågan om gjutgods till machinerier, börjag göra Ridderskapet och Adeln uppmärksamme uppå, huruvida det för dem är fullkomligen lämpligt , att i taxan utsätta ioo procent. Jag tror, att då ändamålet med införande *f machinerier hufvudsakligen är, att bidraga till nya näringars anläggning, så är det ej lämpligt, att vid början belägga dem med alldeles så hög tull.
Jaz kror att granskningen af Stats - Rädets Protvcoll bör genast wid Riksdagens början företagas, och Utskottets betänkande deröfwer inom 4 högst 6 wcckor derefter kunna till Riksens Ständers klena registreras. Friherre Öest erst rom: Oä ben enda titerstäcnde frägan nu lärer wara om auswarct, tror jag att Herr Grefwe vs la (-Lrstis lätt torde före, na sig i denna punkt. Ingen Riddersman kan wars sä litet män om sitt egen ära, att han icke skulle wilja ätaga sig nnswanghet och bewisnings - skyldighet för de tillwitelser han kan finna sig befogad att göra en annan. Herr 8 trZ ! s, dsiils IVjlkslm: Dä 507 § Regerings-Formen stadgar att frägor Uti detta ämne kunna i Riksens Ständers kvrm wäckas, synes frägan blott kunna upstä, om icke en Ledamot af Ukstoktek, ' sedan Den 19 October sedan en upkommcn fräga, om de nämnde Ämbetsmänförseelser blifwit uti Utskottet afstagen, bbr äga, att uti sttt Sländs klenum wöcka dcn motion, denna § ointalar. Hwad äter frägan om answarighet angär, sä enär han till sia framställning npttjar det Formulair som i g-dc Momentet 29 H RiksdagsOrdningen fbrcffrifwes, spneS han mig böra för allt answar wara fri. Grefwe Öejg 6 st stI 6 t Aag är aldeles ense med Friherre Legerström i vett tanken att ingen Riddersman lärer wittja utan skäl anklaga en annan. Mett answaret derföre kan ej bljkwa annat ätt en samwetsförbindelsc; Säsom Riksdagsman kan halt icke answara inför Domstol, sä mycket mindre söMStändct ej fär wälet pröfwa och dömma, utan det beror helt och hältet af Lagen att efter öwstäkdigyettknK fri» eller fälla dcn anklagade.
Det där » rätt och slätt » blir alltså för skams skull i lindrigaste fall en förhållandevis dyrbar blombukett, och si! den blir huldrikt mottagen som en helt naturlig hyllningsgärd af särdeles vanlig art, ty alla de andra kavaljererna medföra också åtminstone blombuketter, mer eller mindre kostsamma. Skulle den uppvaktande inskränkt sig att blott raedbringa sitt eget angenäma sällskap utan något reelt attribut i afytterlig form, kan det hända, att i trots af värdinnans vänskapliga hotelse han i tysthet betecknats så- som mindre belefvad och uppmärksam och att förbindelsen med familjen upphört, hvilket trots allt kunnat vara ett streck i räkningen för honom, alldenstund man ogärna förlorar en inflytelserik bekantskap. Till erkännande af den protektion, han åtnjuter, ser han sig äfven manad att då och då visa sin uppmärksamhet i form af teateroch konsertbiljetter, och då familjens samtliga medlemmar hugnat honom med att mottaga den lilla hyllningen, visar han ånyo sin tacksamhet genom att t. ex. se dem på supé, naturligtvis på en bättre restaurant. Låt vara att dylikt kanske ej påkommer så ofta, men det blir dock tillräckligt ofta och för hvarje 307 gång med så pass stora personliga uppoffringar, att dessa inom kort måste synas honom ej stå i rimlig proportion till den lätthet, hvarmed vederbörande kunna delgifva honom förmånen af sitt familjeumgänge. Den familj, i hvars hägn han upptagits, är möjligtvis ens icke mer fordrande än flertalet välburgna, solida familjer och den extravagerar ingalunda i lyx och öfverflöd, men den är så invand i de traditionella formerna för en viss stereotypt fixerad, artig och en smula slösaktig etikett, att den förlorat blicken för den möjliga skillnaden i dess egen och dess gästvänners ekonomiska villkor, liksom den äfven helt tanklöst skär alla de senares öfver en kam. Den reflekterar ej öfver de olika möjligheterna, den tager blott emot och anser så godt som att den unge mannen blott gjort en gentlemans plikt. Och dock är det ömsesidiga förhållandet af utbyte här så illa afvägdt som möjligt.
Stms beslut, ang:de eftergift till förmån för Carlstads stadsförsamling af Kronans rätt till ett efter näringsidkerskan Johanna Emilia" Hollander fallet dana-arf; JV2 344, med förslag till voter:s-propos:n, i fråga om särskildt upbördsarfvodes beviljande åt Skepps-ombudsmannen vid Stockholms Sjömanshus för de sedan år 1848 derstädes debiterade och redovisade Kronoutskylder; 112 Den 17 November JM 345, i anledn. af RiksStåndens skiljaktiga beslut, i fråga om förhöjning i kreditivet för Arméens pensions-kassa; JM 351, i anledn. af RiksSuns skiljaktiga beslut, i fråga om anslag till Raggens-Stäkets uprensning; JM 352, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt.
Öfverdrag till soffkuddar. Grå linneväf, kulört lanegarn i två färger och 1 meter smala sidenband. Ett stycke grå linneväf, drygt så stort som kuddens framsida, languetteras ut i stora uddar, hvarannan grön och röd t. ex. På midten sys ett qvartershögt monogram. Man fäster öfverdraget medels säkerhetsnålar och af banden konstruerade rosetter i hörnen af kudden. A. G. Praktiskt köksförkläde. S i vill ge väninnan ett dylikt, men inte något vanligt; det skulle bli » poetiskt » på samma gång som praktiskt. Ja, intet annat; det är den enklaste sak i verlden. Jag har sjelf gifvit bort just ett dylikt samt sett ett an: nat, ännu mera poetiskt. I båda fallen var det af hvitt tyg och så stort, att det gick rundt kring klädningen, lika långt som denna samt med lifmönstret uttaget i en modejournal. Det jag sjelf gjorde hade röda och blå broderier på 8 cent. breda remsor nedomkring, smalare rundt omkring lif, ficka etc. Det senare deremot hade större broderier, också tagna ur journal, föreställande allt möjligt roligt, koppar, fåglar, gubbar m. m., alldeles öfver fickan var anbragt en nyckelknippa, på sjelfva bröstet en bok med påskrift: » Hushållsbok ». Det hela var förtjusande, klädde utomordentligt och var mycket qvickt — i dubbel betydelse — sammansatt. Så tyckte åtminstone den enkla Ebon Hoi. X X I. Antimakassar. En bit röd eller svart plysch, 22 cent. i fyrkant, något kläde, silke i olika färger, några alnar breda tyllspetsar, litet smak och omdöme. Man klipper af klädet olika formade blad, hvilka man tråcklar på plyschen, ordnade till blommor (såsom liljor, rosenknoppar, förgätmigej och liljekonvaljer), syr deröfver med silke och sammanbinder buketten med stjelkar, som uppritas med vax. Ljungqvistar kunna äfven anbringas med endast nå- gra stygn af violett och grönt silke. Spetsarne sättas sedan omkring fyrkanten, rynkade i hörnen så att de falla ledigt.
Vid förnyad föredragning af Statsoch LagUtskottens den 4 dennes afgifne. och den 1 r derpå följde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskot-j tens den 17 sistlidne April meddeldte Betänkande öfver väckte motioner, om nödvändig-: heten att förekomma afgörande emellan Riksdagarne utaf sådane mål, hvilka tillhöra Riksens Ständers pröfning, samt om förbuds utfärdande att. utan Riksens Ständers föregångne beslut, proponera någon allmänhet utgifter} fann Den 15 Junit 17 fann Ridderskapet och Adeln för godt, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne Respective RiksStånden bi-* fallit* för sin del dervid rid mera låtit bero. Hant Éxcellence Herr Grefven och Landt-i Marskalken tillkännagaf, att Kongl. Majri behagat genom anslag i Nåder kalla Riksens StänJ der, att kl. i i dag sig å RiksSalen infinna; och Som liden dertill nii vore inne* Samt underrättelse ankommit, att de öfrige RiksStånden redan till Rikssalen Sig begifvif* hemställde tians Éxcellence i öm ej Ridderskapet och Ådeln nu behagade dit afgå* samt sedeririera Vid hedgången derifrån åtskiljas* Mani Éxcellence Herr Grefven och Lotti-* Marskalken afgick derefter med Ridiirskapst beh Adeln till RiksSalen, hvarest Hans Extellence* Statsministern för Utrikes Ärenderne Herr Grefve von Engeström på Kongl. Majris Nådigste befallning meddelade Kongl. Majris Nådiga svar på åtskilige af Riksens Ständer 1 underdånighet framställde så väl Grundlaga ändringsförslag* 60m Lagfrågor* Ridd, 0, Ad, Prof, VII* B, II* Åfd. 2. l8 Dell 16 Jtinii f% m. Högloflig® Ridderskapet och Adeln åtskiljdes vid nedgången från Rikssalen kl. tre qvart till 2 eftermiddagen. In fidem Protoeolli O. J. Lagerheim.