Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till Wexel-Banken för begagnadt Creditiv Utelöpande Assignationer . Till Ombudsmannen för utlagda förskott vid lagsökningar Till Riksens Ständ. Bank, balancerad Discont-vinst Tillgång. Cassa-Behållning ... Utestående Lån ... Osäkra ansedda Lån, särskildt balancerade Behållna Expence medel hos Ombudsmannen Fordran hos lagsökte Gäldenärer för Contoiret åhragta Lagsöknings-kostnader —• hos en Gäldenär, enligt Dom . Af Creditivet i behåll vid årets slut Af Lagsökning beroende vid Revisions-tiden Inkomst. Inllutne Räntor . « , s $ . Utgift. Förvaltnings-kostnader enligt specification Vinst Sorn blifvit använd: A Till godtgörande af de efter Revisorernes pröfning på särskildt blad i Balance såsom osäkre afförde Capital-Fordringar B Till Bankens disposition afsatt och lefvererad 2:0 Utlåning på Publika Papper: Till Banco-Disconten för aflemnade contante medel och Discont-Reverser .. Utelöpande Assignationer på Banken Till Rikets Ständers Bank balancerad vinst . Tillgång. Cassa-behållning ... Utestående Lån ... Hos Wexel-Banken innestående vid årets slut Inkomst. Influtne Räntor . Ersatt Lagsöknings-kostnad Utgift. Förvaltnings-kostnader Vinst Som blifvit Till Bankens Disposition afsatt och lefvererad med Bil, N:o 6 d. Fördelning på Districter, Näringar och Yrken» af Götheborgs Låne-Conioirs Utestående Fordringar mot Reverser och Borgen» enligt gjorde änteckningan - Utestående Lån . i Derutaf: Götheborgs Stad Götheborgs och Bohus Län Skaraborgs Län * Elfsborgs Län » Hallands Län . * Näringar beli Yrken. Bergsbrukande Bönder . * * Andre Jordbrukande Handlande Fabrikanter Handtverkare Militairer Civile och Ecclesiastike Tjenstemän Diverse personer . Eller: Landlmanna Näringar . * Stadsmanna Dito . i . Tjenstemän * . * * Diverse personer * * * * Den 3i December År 182 g. Antal. Summa. Antal. Summa. Antal.
En naturlig följd häraf har derföre blifvit, att Skolan ej numera rätt passar för tiden, att den är för mycket en föreläsningsoch förbörs-anstalt och befrämjar för litet sjelfverksamhet, hvarföre ock lärjungarne efter inträdet i allmänna lifvet ej sällan sakna förmåga att använda de förvärfvade kunskaperne. Den enskilda undervisningen anlitas ofta af misstroende till den allmänna, ett förhållande, som af flere anledningar ej bör vara Staten likgiltigt. Den allmänna undervisningen bidrager nemligen i väsendtlig mon till samhällighet, liksom till kännedom om sig sjelf och andra, samt förebygger ensidighet. Den offentliga skolan bör derföre ej blott stå öppen för alla, dess undervisning bör äfven vara lämpad efter allas behof af allmän bildning, den bör utvisa kunskapernes hufvudvägar. Hitintills har den vetenskapliga sidan stått alltför mycket tillbaka för den linguistiska och på denna senare de lefvande språken för de döda. Läroämnen föredragas, som endast gagna på vissa platser i samhället, under det andra, för allmän bildning behöfliga, eftersättas. Ett nödigt samband saknas emellan Elementar-läroverkets serskilda delar, likasom emellan detta och Academien. Skolans form hindrar ej mindre en noggrannare disciplin än de individuella anslagens utveckling, och de lärjungar, som afgå på olika stadier, hafva ej erhållit de i allmänhet mest behöflige kunskaperne, t. ex. den yngling, som ur Lärdomsskolan afgår till ett närande yrke. Af dessa och flera orsaker synes den ifrågasatta reorganisationen af ElementarLäroverket vara af behofvet påkallad. Bih. till R. St. SO Haft. 2 10 Allm. Besv.- och Ekon-V (slottet» Betänkande, N;o 117. Sedan Utskottet nu sökt att i korthet antyda den ståndpunkt, hvarpå denna fråga för närvarande befinner sig, går Utskottet att besvara de af motionärerne rörande densamma gjorda framställningar, och dervid först den om Skolornas förening. Våra Elementar-Läroverk beslå af tvänne väsendtligt skilda delar» Lärdomsoch Apologist-skolan, af hvilka den förra åter är afdelad i den så kallade Nederskolan och Gymnasium.
Jag åberopar densamma lill alla dess delar, och bifogar härhos en afskrift deraf, samt anhåller om remiss å ärendet till behandling af vederbör. Utskott. Afskrift. Y ö r d s a m t Memorial. Under förra riksdagen väckte jag motion om en årlig afgiflseller bevillnings utgörande af hvarje person inom Riket, som ville utöfva jagt, i det dubbla ändamål, att inbringa medel till proemiers utbetalande för rofdjurens förminskande inom laudet, och att i någon mån befordra det nyttiga vildbrådets fredande under dess fortplantning och tillvext, hvilket erfarenheten visat, att jagt-lagarna icke en-» satuna förmå åstadkomma. I samma ämne gjordes då äfven motion af en i jagtyrket vidt berömd ledamot bland R. o. Ad., frami. Hofjägmästaren von Greiff, och blefvo begge motionerna remitterade till Bevilln:ssamt Allm. Besvärsoch Ekon,-» 432 Den 26 Februari e. m» Utskrns gemensamma utlåt. Af Utsk:n blefvo de likväl afstyrkta och af RiksSltn derefter afslagna. Jag har sedermera närmare begrundat denna sak; men då det härvid icke lyckats mig alt inse gilltigheten af de skäl, som emot mitt förslag blifvit framställda, och det förefallit mig, som Utsktn och R. St. vid förra riksdagen icke fästat nog uppmärksamhet å den verkliga vigt frågan, åtminstone i min tanka, äger; så har jag, under förhoppning om en bättre utgång, trott mig böra ännu en gång underkasta deri Ständernes pröfning. Knappast någon trakt af landet finnes, der icke -rofdjuren förorsaka landtmannen skada å husdjuren. Jag tror icke jag bedrager mig deruti, att klagan häröfver är all män. Emedlertid torde icke mången hafva föreställt sig skadan på det hela så betydlig, som den i sjelfva verket är. Först genom de af Hrr comiterade till skogs-och jagtföi fattiiingarnas öfverseende år 1828 infordrade upplysningar, har densamma kunnat till värdet ungefärligen bestämmas.
Drager eller reser någon, oträngd, af vredestnode knif, svärd eller annat lifsfarligt vapen, och gör annan dermed skada, såsom lyte, sår eller blånad, bote för skadan serskildt enlig lag, och straffes för bruk af lifsfarligt vapen, antingen med böter från och med Sexton Riksdaler Trettiotvå skill ingar till och med Trettiotre Riksdaler Sex'on skillingar Banco, till treskiftes, eller med arbete å fästning eller corrections-inräIlning från och med tre till och med sex månader, eftersom gerningen är till. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Maj 1845. Uppläst och godkändt hos Ridd och Adeln den i3 Maj >845. Preste-Ståndet den l4 BorgareStåndelden i4 Bonde-Ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående ändring i vissa Tull förjattningar. Besv.-, Lagsamt Allm. Besv:soch Ekon.-Utsk:us Bet., N:o 3, Uti. N;o 7 och Mern. N:o 9> S. A, K. Rikets Ständer hafva under pröfning förebaft gjorda framställningar om ändring uti åtskilliga delar af Kongl. Förordningen till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor den 22 December 1841, äfvensom i Kongl. Stadgan om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan iugttagas hörsamt F.xpetUlions-U t skol tet 3 Förslag till und.
Rosenblad (dProt. d. 3o September), blef af Rikets Ständer, efter Banco-Ulskottets tillstyrkande, beslutadt, att dessa förslag och framställningar skulle öfverlemnas till Banco-Fullmägtige, med anmodan att, till en början, under tidrymden intill nuvarande Riksmöte, söka bereda erforderlig tillgång på sådana Pappers-sotter, sorn i anseende till finhet och samn ansättning skiljde sig från alla öfriga i Riket brukliga, och sålunda vore tjenli - 6 puncQ-UiskoKets Memorial N:-a go - ga att till Banco-Sedlar begagnas, samt medgåfve dessas inrättning på ett sätt, hvarigenom någon besparing i tillverknings-» kostnaden kunde förenas med svårigheten för förfalskning och eftergöring, vighet i rörelsen och nödig styrka för en längre lids utelöpande bland Allmänheten; då, efter sådana förberedande ansta 1 ter, Fullmägtige bomme i närmare tillfälle utlåta sig om nyttan och anlagligheten af de hvarjehanda förändringar, sotn i berörde hänseenden blifvit föreslagna och ifrågasatta. Serskildt' lemnades Bauco-Fullmägtige, till följe af Rikets Ständers beslut, genom Prolocolls-Utdrag från Banco-Utskottet af den 5 December i823, den autorisation, att
Värt constitutionella statslif torde framdeles utveckla förmågor härtill. Tilldess delta sker, blir troligen Coustit.Utsk. icke i tillfälle att lill pröfning upptaga annat än isolerade protocoll, och tilldess tror jag, att den Constit.Utsk:s ledamot, som icke sjelf tilltror sig att rödja en ny syftemålsenligare väg, bör med lugn upptaga allt det tadel, som i tal eller tryck riktas emot Utsk., för det att man derifrån icke får någon sådan anmärkning, som ofvan omtalades, mot hela grenar af styrelsen. Han bör påminna sig, att detta tadel egentligen drabbar hans principaler, som icke valt bättre Utsk:sledamöter, eller ock representationssättet, som icke medgifvit nog ändamålsenliga val. Men å andra sidan bör han ock noga vakta sig att blifva förvillad under sitt einbeles utöfning, när de, som försvara rådgifvare eller föredragande, gång efter annan yrka, att ifrågavar. anmärkntsanledningar böra förkastas, såsom icke nog omfattande, och omtala, huruledes 107 §:s användande bör sparas lill stora generaliserade omdömen, 0. s. v. — Dessa begge principer liar jag sökt följa under den nu slutade granskningsbefattning, hvartill jag innerligt önskar att aldrig blifva återkallad. Jag har aldrig bes fri cl t rådplägning öfver isolerade protocoll, har dervid sökt säga min tanka, såvidt jag förmått uppfatta det för mig ofta främmande ärendet, och såsom följd häraf har jag ofta bort till den friande majoriteten, ofta äfven till en tadlande minoritet. Men under allt detta har jag alltid med tillfredsställelse ihågkommit, att den mig och mina utskls-medbröder i grundlagen uppdragna befatl nin - Den i Juli f. m. ningen icke var annat, än elt blott tillkännngifvande, ett beslut öfver hvilka mål, som borde framställas för Ständerna , och att den stora frågan, hitrftvida Bikets väl kräfdc en anhållan om entledigande, var öfverlemnad åt talrikare delegationer af mina landsmän. Denna sednare fråga betraktar jag såsom till sin natur vida skiljd från den, hvilken utgör föremålet vid Utskts voteringar.
hvaremot återstoden med likaledes 600 rdr kommer att här nedan under anslaget för Artilleri-regementerne upptagas. Svea Lifgarde och Andra Lifgardet. Som den, i följd af 1841 års Riksdagsbeslut, skedda indragning af de vid Lifgardes-regementerne till.fot förut, likasom vid hela den öfriga arméen, anställda Sergeanter är stridande mot vanlig militärisk organisation, och således äfven högst menligt inverkar på tjenstgöringen inom nämnde regementer, hvadan ock vederbörande Sekundchefer i underdånighet anhållit om afhjelpande af denna brist, föranlåtes Kongl. Maj:t att nu af Rikets Ständer äska löneanslag för 8 Sergeanter vid hvartdera af berörde regementer eller 1 per kompanie, å 186 rdr Transport Rdr Bih. till B. St. Prop. om Statsverk. 1850. Transport Rdr 62,962: 40. för hvarje, utgörande för 16 Sergeanter tillhopa ärligen . 2,976: — att med hälften, eller 1.488 rdr, hvartdera regementets anslag påföras. Wermlands Fältjägare-regemente.
Då jag förra gången hade ordet, ville jag bespara R. o. Ad att uplysas om hela obetydligheten af de anmärkmr, som Ekon.Utsk:s nuvande ordf:de framställt. Detta obehag lärer nu likväl icke, märker jag, kunna undvikas. Må då R. o. Ad. erfara att hela den, såsom serdeles maktpåliggande och vådlig, antydda skillnaden besticker sig deruti, att ett Stånd användt ordet: "delta", der ett annat begagnat ordet: ”suo'ant"; äfvensom pä ett annat ställe, ett Stånd ordet: ”lättnader", ett annat, orden: ”ytterligare lättnader". Hemställes nu vördsammast om det kan, som en välgrundad och graverande anmärkn., framställas mot Exped.Utsk. att Utsk. ansett dessa skiljaktigheter vara af den ytterst obetydliga vigt och art, att Utsk. trott sig böra inkomma med skrifvelse-förslag i ämnet, utan att först afvakta den sammanjemkning, som Ekon.Utskms nuvande Ordf:de ansett vara af så väsendtlig vigt och nödvändighet? Med afseende å hvad jag nu haft äran anföra, lärer R. o. Ad. icke tveka alt biträda, vare sig Gr. Lagerbjelkes eller Frih. Palmstjernas förslag i detta ärende; till hvilket sednare jag för min ringa del, vid närmare besinnande hälst mig ansluter. Hr Brakel: Till svar å hvad Frih. Cederström nu andragit får jag säga att Exped.Utsk. icke eger rättighet att bedöma om skiljaktigheter äro obetydliga eller icke, utan skola expeditionerne utfärdas sådane R. St. dem beslutat. 190 Den 12 Augusti. Uppå härefter framställd propos. beslöts, att ifrågavar:de skrifvelse-förslag skulle tills vidare förblifva hvilande på R. o. Ad;sbord. Föredrogs och lades lill handlingarne StatsUtskrs d. 9 dennes på bordet lagda mern. N:o 302, i anledn. af verkställde omröstningar, ang:de tullbevillningen. Föredrogs StatsUtskrs d. 9 dennes på bordet lagde utlåt.
Ulsk:ls till andra Riks-Stånd gjorda inbjudningar lades till handlingarne. 20:de kap. 10:de §:n. Gr. Sparre: Vid föredragningen af Utskds Betänk. N:o 35 diskuterades denna fråga med mycken grundlighet. Det skäl, sorn då föranledde R. o. Ad. att afslå Utsk:ts förslag, förmodar Den 18 September. 387 jag gäller ännu, och anhåller derför, att R. o. Ad. mätte, med vidbhivande af sitt förra beslut, afstå inbjudningen. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utskds inbjudning, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på alsing derå och vidhållande af det torra beslutet, hviken propos. med ja besvarades. 2lista kap. 8:de och 10:de §§:ne. Utskits tiil andra Riks-Stånd gjorda inbjudningar lades till handlingarne. 23:dje kap. lista §:n. Utskits hemställan bifölls. 5ite §m. Utskits till andra Riks-Stånd gjorda hemställan lades till handlingarne. Utskits förslag antogos. Utskits inbjudning till R. o. Ad. att frångå sitt beslut om införande i 24:de kap. af en 17:de §. Gr. Sparre: Afven i afseende å denna § fattades R. O. Adis beslut efter föregången diskussion och i öfverensstämmelse med K. M:s Propos., hvarför jag förmodar, att R. o. Ad. icke anser det vara skal att frångå detsamma, utan anhåller jag om afslag å inbjudningen. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på inbjudningens antagande, hvartill svarades nej, samt sedermera propos. på afslag derå och vidblifvande af det förra beslutet, hvilken propos. med ja besvarades. Utskits till andra Riks-Stånd gjorda inbjudning lades till handlingarne. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande LagUtskits den 12 och 15 dennes på bordet lagda Utlåt.
Emot 6:te punkten mom. b. (angående löneförhöjning för Sekreteraren hos Ofverintendents-embetet), af Riksdagsfullmägtigen Carl Ifvarsson: »Att Sekreterarens i Ofverintendents-embetet inkomster äro för ringa i förhållande till hans samhällsställning och göromål, har jag icke kunnat fatta, hvarföre jag ock afstyrker ali förhöjning i hans lön.» Emot 7:de punkten (angående arfvodet åt en i värmningsoch ventilationsinrättningars konstruerande och vård kunnig ingeniör), af Herrar Leijonancker, F. W. E. C., von Francken, G. W., Fåhreeus, O. I., och Huss, M. Emot 15:de och 16:de punkterna (angående anslag för landtstats-embetshus i Jönköping och Carlskrona), af Herr von Francken, G. W. STOCKHOLM, tryckt hos A. Holmberg & Litt. A. Tabell öfver Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel. i Mil års Riksstat anslår: Förslag till blifvande Riks-stat: Indelta S p a n m å 1. Indelta Sp anmål. Räntor Indelt på förslag. Oindelt. Summa Penningar. Räntor Indelt på förslag. Oindelt. renmngar. enligt markegång på förslag. Mått. Värde å 2 E:dr kubikfoten Mått. Värde förslagsvis å 2 lt:dr kubikfoten. enligt markegång på förslag. Mått. Värde ä 2 11: dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 E:dr kubikfoten. E:dr öre R:dr öre kub.-f. k:r E:dr öre kub.-f. k:r E:dr öre E:dr öre Finans-Departementet. B:dr öre E:dr öre kub.-f. k:r E:dr öre kub.-f. k:r R:dr ore Nuvarande anslaget 109,600: -— Tillkommer: Löneförhöjning för de 3:ne äldre Notarierne å 600 R:dr 1,800: — Dito för de 2:ne yngre Dito å 300 R:dr 600:
Arbetet inskränker sig väl ännu till valsning af plåtar, men de tillfällen till jern - 35 förädling och mekaniska arbeten af hvarjehanda slag, som dessa betydliga verk erbjuda, lära till stort gagn jemväl för staden och orten icke länge lemnäs onyttige. Handtverkericr. Icke mindre än 66 män och 9 qvinnor sysselsätta sig och hafva sin näring af handtverksarbeten. De anlitas dock i allmänhet föga utom staden och den närmaste landsbygden, och en mängd handtverksarbeten heintas från andre orter, särdeles Stockholm. Jordbruk. En del af den till staden upplåtna jorden, utgörande tillsammans 694 tunnland och uppskattad till 8Va mantal, är anslagen på lön åt någre af stadens tjenstemän, af en annan del tillfaller inkomsten stadskassa!!, men den betydli gaste delen har öfvergått till enskild egendom; och ehuru derå produceras ganska mycket spanmål, erfordras dock deraf för stadens behof ganska mycken tillförsel från landet. Handel och Fabriker utgöra således stadens värdefullaste näringar, och ehuru månge omständigheter förena sig att gynna en större och hastigare utveckling af dessa industrigrenar, saknas dock det verksammaste befordringsmedlet, lätta och gynnsamma kommunikations-anstalter. Uppmuddring af det långa inloppet till ett sådant djup, att äfven större fartyg der kunde inlöpa, ar förenadt med så betydliga kostnader, att ett sådant företag för närvarande anses outförbart. Deremot förestår en ombyggnad af hamnen och kostnaden härför uppgår, enligt ett af Herr Majoren Olivecrona nästlid ne år uppgjordt förslag, till 103,342 R:dr Rgs. Utan anslag af allmänna medel lärer dock detta arbete, ehuru nödvändigt det än är, icke kunna af staden företagas. En ganska betydlig lättnad för kommunikationen skulle äfven utan tvifvel beredas, om den föreslagna väganläggningen emellan staden och lotsplatsen Oxelösund kunde komma till verkställighet. Fördelarne deraf har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förut framställt i sammanhang med underdånig anhållan om nådigt beviljande af statsanslag för arbetets utförande. Undervisningsverk. Deribland intager elementar-skolan främsta rummet.
Sybehörs&amp; Modeaffar, - Kriuses Pensionat &amp; H6tel Kla~abergsgatan StsekhoPm, 629, tvil minuters riig frhn Centralstationen, erbjuder s&amp;val enkla som elegants rum n. b. eller 2 och 3 tr. Pris: f r h o l: 26 per d y p. Ref. Med. Doktor E W. Wretlind, Stockholm, Doktor * H. Akerström, Cpsala m. fl. Vaktmalstare möter vid stationen. - N y a Hush %llsskolan (för bildade flickor). Förestandarinna: Fröken H. Crsnias. OBS.! ' Bärskild matsal för fruntimmer. ' ezmslza olyc %8sfaiif8rsre3sro1 sis Boda tpger! Nva, sntaIcfzcZZa m o d e t! Allm. Zer P BiZZiga p~ise9 * 2 Beorsr Vnttugatam 2, hörnhuset vid Brunkebergstorg. Laderplastik. Alla slags verktyg f ör laderplastik s&amp;lj as billigast hos. Baxas oeh knifvar slipas, JAKOB KULLE, 36 Drottninggatan 86- Svenska ' Konstvafnader och Broderier. Egna originalmonsterarbeten. Alla slags materialier. n, Vafnader till alla andamal. Ylleoch BomullsPörkladen. Svenska lin [önster i fidrgtryck. - 36 blad h kr. 7: .50., ATELIER ' l: sta klassens Fotografi-affkr! Akta. I ArZ1 xrG: Undertecknade sam anviindt H e r r * Å m i l den 3 maj 1886. Liungberg, personer I. Geijer. A. Ridman.
Jag vet att jag uttalar en öfvertygelse som strider mot mångas af Eder, mine Hrr, och äfven mot den som i våra militära läroverk blifvit inplantad, då jag säger att den activa arméen bör stå i Stockholm, att den kan hålla sig fast på denna gränspunkt, emedan allt hvad som fordras till densammas under - Den 6 Febrn ari. bäll och utrustning, kan efter hund tillföras denna punkt pä den långsträckta sjön Mälaren, och om en rysk fiende anfaller Sverige, måste han antingen gå mot denna armé, och då är det öfriga Sverige fritt; eller ock intränga i landet, jag vet ej mot hvilken punkt, men jag ponerar Carlsborg, och då har den activa arméen i Stockholm den största lätthet att afbryta hela den ryska förbindelsen och småningom slå fienden i detalj genom att angripa hans flanker. Skulle vi åter draga oss in i landet och cernera oss kring Carlsborg så vore meningen att för hvart steg vi droge oss tillbaka, skulle den fremmande arméen genom inträngandet försvagas; men vi böra dock härvid besinna att när vi ändtligen blifva nog starka att möta fienden på öpna fältet och börja knuffa honom tillbaka, kommer han med hvarje steg närmare kusten i närheten af alla sina tillgångar, och llrrine må icke tro att vintern absolut afbryter förbindelsen mellan Sverige och Ryska kusten, ty det är tvertom högst sällan som Östersjön ligger 14 dagar. — Således är min enskilda öfvertygelse att Stockholm har en vida större militärisk vigt än SlatsUtsk. genom dess Betänk, velat gifva tillkänna; men jag vill derföre icke förneka att Utsk. ändock visat prof på en ganska militärisk blick, och att vi böra vara detsamma tack skyldigt, derföre att det söker göra den vackra ställning, vi sedan Novembertraktalen intagit, försvarbar, och genom detta Betänk, verkligen lagt grundstenen till ett vackert verk som Svensk ihärdighet och Svensk tapperhet bör kunna försvara. Frih. Raab, Adam Christian: Då den motion, hvilken gifvit ursprung till förevule Betänk., remitterades från detta Stånd, var jag i tillfälle att yttra den åsigt, hvilken jag länge hyst, att
På dessa skål har Utskottet tillstyrkt den uti Betänkandet förslagne förändring. Grefve Mörner, Carl Stellan-. De som passerat de Smålånska Lånen torde hafva funnit 24o Ben 12 Maji e. m, att väghållningen dår, ej blifvit försummad. Likväl nyttjas endast Sommaren till vågarnes grusning, och om någon annan termin utsattes, skulle den blifva ganska betungande. Jag tror , att om frågan afgöres såsom Grefve von Platen, Hans Exellence Grefve Mörner och Friherre Anckarsvärd yrkat, alla skolat blifva belåtne. Herr Tham, Wollrath: Lika med Grefve Mörner, Friherre Anckarsvärd, och Grefve von Platen tror jag, att frågan om våghållnings-skyldighet år fullkomligen local och att ingen Författning i detta ämne kan blifva passande för alla Orter. Jag torde få åberopa efif del af Örebro Lån, der vågfyllningen framköres om vintren och utbredes om våren; ingenstädes har jag sett båttre vågar ån dår. Deremot har jag i Skaraborgs Lån sett huru genom påkörande af grus på lervågar, under en våt höst desse hafva blifvit sämre. På andra ställen finnes ej grus på flere mils afstånd, så att vågarne måste lagas med sönderstött Alunskiffer eller oduglig sand på mylla. Jag har sjelf varit ute på sådane vägar påfyllda om hösten, och jag höll på att icke komma fram. Om man på sandvågar 4 kör lera om höstenså blifva de odrägliga, men sker det vårtiden mot torkan, så blifva de goda. Jag lemnar derhän den theorie jag har hört, att om påfyllningen sker flere höstar å rad, vågarne då blifva bra, men jag tror det vara båttre att bibehålla hvad tillförne blifvit stadgadt och att det sålunda må blifva Landshöfdingarne tillåtet att med Låneng innevånare öfverens - Den 12 Maji e. m, 24i öfverenskomma och afgöra hvilken tid sorti är lämpligast. Jag anhåller om återremiss af Betänkandet.