Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorerne hafva 2 gånger yrkat att dessa anslag skulle sammanslås, och i de Utlåt:n, som Förvaltningen öfver revisorernas anmärkningar afgifvit, har den i revisorernas åsigt instämt. Vid sista revisionen gjordes enahanda framställning, men i deröfver afgifvet Utlåt, ansåg sig Förvaltningen böra t. v. frångå hvad den förut tillstyrkt. Den ansåg nemi. att man under närv:de förhållanden icke borde sammanblanda medlen för den nya och gamla materielens underhåll, helst underhållet icke fordrade någon betydlig summa för den nya materielen. Efter härmed slutad öfverläggning, gjordes propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades flere ja, jemte ett eller annat nej; och förklarades ja haft öfvervigten. Hr Brakel: Jag får hemställa, att R. o. Ad., med afslagå Utsk:ts hemställan, måtte för sin del besluta att R. St:r skola hos K. M. i underd:t anhålla, det K. M. täcktes, när omständigheterne lämpligast dertill inbjöde, låta anställa, i stället för till varfsarbete uppbådade båtsmän, ordinarie varfsarbetare å flottans varf, samt till denna arbetarepersonals aflöning och underhåll i första rummet använda de besparingar å Hufvudtiteln, som uppkomma till följd deraf att båtsmän i allmänhet icke vidare varda till varfsarbeten uppfordrade. Genom att fatta ett sådant beslut, erkänna R. St:r den principen att Sveriges sjömän icke ensamme skola till varfsarbetare användas, och, hvad som jag äfven tror vara riktigt, de uttrycka icke den önskan att det genast skall ske, utan när tid och omständigheter det tillåta. Hr Lilliehöök: Det är den gamla frågan som åter dykt upp, nemi. att båtsmannen icke skall användas till släparbete; och, hvad denna sak beträffar, har jag flere gånger haft äran anföra att, enligt min åsigt, sådant arbete bör inskränkas så mycket som möjligt; men om arbetet icke tager för mycket af båtsmannens tid i anspråk, anser jag icke för olämpligt att han dertill användes.
Sedlighetsfrågan, I-ivilken under innevarande år gjort oväntade framsteg i norden, skall beliandlas för sig i en liten skrift soni i form af ett y) * ntishl«tZ i särskildt omslag koinrner att tillsäiidas Dagnys prenumineranter. 216 Fredika-Bre.mer-Förbundets meddelanden. Årsberättelser från qvinnoföreningar. Dansk ICrindesamsftcm7s arsberät telsc risar att föreningens nied - lemsantal nu är 1026 (förlidet Ar 820). Under året hafva på föranstaltande af samfundet Iizillits nära 100 föredrag angående qvinnofrBgan. Föreningen har för att verka för sitt rnål fördelat sig p i flere utskott, hvaraf niå framhållas tviinne: ett, som satt såsom sitt niål utbildandet af qvinliga handtverkare och ett annat, hvars syfte är införandet af undervisning i husliga sysslor i folkskolorna. Det likaledes under ledning af ett utskott stående och under året upprättade ' F m t e Kontoret " (för tjänstfolk) har af allmänlieten oinfattats med mycket förtroende och flere arbetsgifvare än arbetssökande hafva der anmält sig, då dereinot ett motsatt förhallande egt rum vid " Engageringskontoret for Kvinder. " Föreningen har arbetat för åstadkommandet af en adress till regerinc och riksdag om qvinnans deltagande i det kommunala lifvet. Och slutligen må nämnas att föreningens arbete äfven oinfattat drägtreformen och på dess föranstaltande hafva modeller varit utstälda å sommarens stora utställning, der de tillvunnit sig hedersanit omnämnande. Eronko ?.din-föi.bulzdet i Finland arbetar för samlandet af penniiigar till en stipendiefond för att dernied bistå de qvinnor. som utbilda sig för ett yrke eller lefnadskall, der vetenskaplig underbygnad fordra .. Enligt dess senaste årsberättelse utgör förbundets kapital nu 41,589,io finska mark. Finsk q2: L ' nnof6veicing, som räknar 95 inedleiiirnar.
Tullkammare-pass för till utrikes ort gående: öppna båtar 4 sk. inhemska däckade fartyg ^ 16 sk. utländska dito dito » — 32 sk. 4 §. 3. mom, Privilegier och Tillståndsbref Herr Prosten Mit - ■ s ISeviUnings-TJtskoUcts Utlåtande If.o 35. tåg och Herr Bååth hafva, hvar inom sitt Stånd, gjort anmärkning dervid, att Tillståndsbref till handels idkande blifvit uteslutna, emedan, enligt deras förmenande, genom den föreslagna nja redactionen, tvätydighet möjligen, kunde uppkomma, huruvida sådane Tillståndsbref böra cliarteras eller icke;. och har .Herr Contracts-Prosten Hallbäck i denna anmärkning instämt. Då icke lärer kunna bestridas, 'att en närmare bestämmelse af de clastsev, hvarefter hvarje slags Privilegium éller Tillståndsbref bör charteras, är af bebofvet påkallad, till förekommande af en fullkomligt godtycklig tillämpning af detta stadgande, har Utskottet icke funnit skäl att tillstyrka bibehållande af den gamla obestämda redactionen i detta fall. Hvad åter beträffar att, vid Tillståndsbref i denna punkt, de till handels idkande blifvit Uteslutne, tår Utskottet, jemte åberopande af de i Betänkandet N:o i3 anförde skäl, såsom ytterligare stöd tillägga, att, enär char* tae-sigillatgeafgift finnes bestämd så väl för Borgarebref som för Tillståndsbref alt hålla näring och caffe.mer? mera dylikt, hvarmed hurskap icke är förlunden, Utskottet icke ansett af nödvändigheten påkalladt att på ett tredje ställe upptaga Tillståndsbref för handel, sorn dock alltid måste idkas antingen af Borgare eller af icke-Borgare, utan fast mera trott sig, medelst uteslutandet, böra förekomma den genom dubbla stadganden möjligen uppkommande tvekan vid tillämpningen.
Torsk med makaroni. Kokt kall torsk hackas fint och väges, sedan tages dess dubbla vikt af makaroni och förvälles. Fisk, makaroni och 100 gram ost blandas väl och läggas på ett fat, däröfver läggas några smörbitar och ett tjockt lager rifven ost. Insattes i ugn för att brynas. Falsk korfkaka. 200 gram risgryn kokas i mjölk, blandas med finhackad kalfstek och brynt hackad lök efter smak, ägg, russin och sirap, peppar och salt och smält smör; lägges därpå i form, bestänkes med smör och rifvet bröd, gräddas. Serveras med smält smör. O. Ii. (Forts.). Vegetabilisk matsedel n:r 1. Blomkål med skirt smör och potatis. Majspudding. Potatiskroketter med franska ärter. Sagosoppa. Äggröra, lätt brynt potatis och grönsoppa. Ärtsoppa på vatten (goda, lösa ärter). Pannkaka. Makaronipudding med färsk ost. Nyponsoppa. Spenatpudding, sparrisomelett och jordärtskockspuré. Potatissoppa (tysk) och mannapudding. Brynta kålrötter (helst puré) och morotskroketter. Vinsoppa. Fisk: lake, gädda eller gös med smält (icke brynt) smör och ägg kaka. Gul ärtpuré, hela jordärtskockor, stekt bröd och hårdkokta ägghalfvor samt vofflor. Hackad blå- kål med kastanjpuré (som legume) samt rispudding med saftsås. Champignonomelett, briisselkål med potatis och brulépudding. Falsk korfkaka (ej kött) och saftsoppa med klimp. Brödpudding med katrinplommon. 15 Blandade legumer och sagopudding. Spenat med stekta ägg. Dansk rödgröt med grädde och biscuit. Brynt hvitkålshufvud med potatis och mandelpudding. Stufvade champignoner med balstrade potatisbullar och äppelkaka. Stufvad potatis, stekt gädda och ritronciém. Rispudding samt ölsoppa. Vegeterian. Några sätt att tillaga gös.
Stackars små martyrer! Den stackars ensamma är kanske ännu rask nog för att själf kunna ombesörja sin uppassning och därigenom inbespara en hjälpmadam, men alla dessa sysslor måste göras i smyg som en skam. G u d bevars om vännerna ur sociétén såge henne med en börda ved på armen eller slaskämbaret i handen. De E n glädjelös barndom och en missriktad uppfostran är hvad sociétén bjuder dessa sina stackars styfbarn; ty hvad annat än sociétén och dess fordringar är det, som förmår fadern till en för bokliga kunskaper illa begåfvad son att tvinga denne in på skolbänken år efter år, för att slutligen med hjälp af relaI \ W. Tornberg Urfabriker Stockholm, Gustaf Adolfs torg 375 tioner och » bockningar » få komma in på en af ämbetsverkens små platser, där han ej ens kan göra skäl för den knappa kakan, och där han i sin tur får fortsätta den gamla kretsgången med yttre pomp och ståt och svält och umbäranden i hemmet. A t t sonen kanske haft både lust och fallenhet för ett handtverk, som kunnat föda sin man, hade ju varit högst litet comme il faut att fästa afseende vid. H v a d annat än sociéténs lifsuppfattning är det som gör att i en hel del ämbetsmannafamiljer, hvilkas alla tillgångar falla bort, så snart familjefadern dör, döttrarna växa upp i hemmet utan bestämdt mål och erhålla en skolbildning, som lär dem litet af allt och ingenting ordentligt, och där det enda framtidshoppet är ett i obestämdt fjärran hägrande giftermål. E n och annan dam ur socié- tén emanciperar sig väl nu, då det är modernt, och slår sig på studier, men de som ej hafva fallenhet för boklig verksamhet, stanna i hemmet. Och då familjeförsörjaren ryckes bort och hemmet skingras, återstår blott att med det lilla kapital, som erhålles för boets ståtliga inredning, blifva — svältkonstnär. D e t är i sanning ej litet sorg och elände sociéténs lysande skal innesluter, men vi hafva dock en tröst: det växer upp ett ungt, dådkraftigt släkte, som skall bryta sig fram och bilda en ny société, som man hoppas, med enklare skal, men med frisk och ofördärfvad kärna.
Då, för snart 20 år sedan, de Norske Tedamöterne af den då nedsatta unionela tullkomitéen till Trondhiems och Christianiabörskomitéer, Trondhiems Stiftsamtmanskap och flera andra myndigheter afläto en förfrågan, om landvågen införda Svenska varor borde, äfven när de sjöledes försändes, åtnjuta tullfrihet, blef denna fråga jakande besvarad, och man ansåg, att då afsigten med förbudet icke kunde vara annan än den, att fördyra Svenska varor och derigenom förhindra afsättningen deraf borde man heldre öppet infordra tullen vid varans första införsel i riket. Någon ändring i de förfoganden, som sålunda blifvit i Norge vidtagna till den Svenska varuafsättningens inskränkande, har emellertid icke deraf följt; och det är ett Bih. till R. St. N:o 169 faktum, som visserligen icke kan frånsägas allt sammanhang med den Svensk-Norska tull-lagstiftningens närvarande beskaffenhet och tillämpning, att Norge icke blott bibehåller den betydliga öfvervigt i den inbördes trafikens handelsvärde, som detta land allt sedan mellanrikslagens tillkomst innehaft, utan att, medan Sveriges utförsel till Norge årligen aftager, införseln från detta land, och följaktligen äfven förenämnda Norges öfvervigt, deremot tilltager på ett sätt, att värdet af de sjövägen från Norge införda varor numera med öfver 3 '/2 millioner Riksdaler öfverstiger Sveriges utförsel samma väg till Norge. År 1860 öfversteg införseln från Norge med föga mer än 1 million Sveriges utförsel till samma land; ty den förra utgjorde endast 5,554,000 Riksdaler, då den sednare uppgick till 4,485,000 Riksdaler; men sedermera tillvexte den förra, år 1861 till 5,641,000, och 1862 till 5,784,000 Riksdaler, då Sveriges utförsel (allt sjöledes) deremot förminskades, år 1861 till 3,097,000 och 1862 till 2,253,000 Riksdaler.
S. D. Till B ev illnings-Utskottet remitterades en af Johannes fritsson från Malmöhus Län, inom mofions-tidens slut, väckt motion om förtydligande af 10 § i Charta-sigillata förordningen, i fråga om stämpling af tidningar; hvarjemte, efter skedd förnyad föredragning af Banko-Utskottets, sedan den ll dennes på bordet hvihnde memorial N:o 5 med återlemnande af en utaf friis Jeppson från Malmöhus Län väckt motion, angående dels Privat-bankernes indragning och inrättande i deras ställe af Låne-köntor, samt dels skyldighet för de förra, att erlägga högre bevillning, Ståndet lör sin del beslöt, i fråga om denna sednare punkt, att motionen skulle af Bevillnings-Utskottet till handläggning upptagas. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets, sedan den 11 dennes på bordet hvilande utlåtande N:o 2, med återlemnande af en utaf Gabriel Andersson och Anders Olofson från Elfsborgs Län, väckt motion, angående förändring i lagstiftningen för Privatbanker, beslöt Ståndet att, med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, återremittera motionen till Lag-Utskottet, dit jemvä under öfverläggningen afgigne yttranden skulle medfölja; Samme Utskotts nu jemväl föredragne memorial Nio 3. om arfvoden för ökad Kanslipersonal, blef af Ståndet bifallet. S. D. Efter föredragning af: l:o Banko-Utskottets memorial N:o 1, med återlemnande af Per Hanssons från Wermlands Län motion, innefattande förslag till förändrad prägel å de silfvermynt som i värde understiga 32 sk. banko; 2:o Sammet Utskotts memorial N:o 6, med återlemnande af Petter Petterssons från 1.18 Prot.-Utdrag den 1ö Januari ISSI. Jönköpings
BIHANG till Riks-Ståndens Protokoll vid Urtima Riksdagen i Slockholm 1817 och 1818. 2:dra Samlingen, Innehållande Riksens Stånders Revisorers och Justitie-Ombudsmans Beråttelser, med flera dylika Handlingar, jemte de RiksStåndens ProtokollsUtdrag, som innefatta Remisser till Riksens Stånders Utskott. »-■■t »1 ■.« STOCKHO LM, Tryckt hos Oiof Grahn, 18 18. \ N:r Ii Protocolls Utdrag. Utdrag af Vallo fl. BorgareSt andeis Pro-* tocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 26 November 1817. S. D. ^om BorgareStåndef, i anseende till tryckningen af StåQjclets Protocoller vid innevarande Riksdag , anmodat sin Secreterare , att derom genast gå i författning, helst genom deras skyndsamma lifgifvande en så vidsträckt afsättning bör vara att påräkna som , emot den i detta hänse. ende tilläfventyrs ökade trycknings-kostnaden svarar, så har BorgareStåndet, hvilket derjemte ansett upplagan kunna bestämmas till 500 Exem.' plar, om detta sitt beslut velat sine MedStändej vördsamt och vänligen underrätta; äfvensom hemställa , att så väl tryckningen af samtlige RiksStåndens Protocoll, sorn det till desamma hö*' rande Bihang, måtte af de för allmänna Riks* dags-kostnaderne anslående Medel bestridas. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn.
Afstår egaren sin egendom till Borgenärers förnöjande , gånge icke destomindre Lottningen fort, utan att Concursen anses röra de spelandes rätt. Varder egaren lagsökt af någon Borgenär, då må honom tili befrielse ifrån bysättning icke till godo beräknas den tillgång, som genom Lottning kunde Uppkomma. Om fast egendoms försäljning å Lotteri. 57 §, 6. För alle genom Lottförsäljningen influtne medel, svare det Ämbetsverk, som Lottnin. gen verkställt. Detsamma ombesörjer äfven liqvid af utfallne vinster äfvensom med inteckninghafvare, hvarefter återstoden må tilldelas d-n , som egendomen bortspelat. §. 7. För Lotthafvare , sorn egendomen vunnit, utfärde detta Ämbetsverk köpebref, och varde för köpeskilling ansedt det egendomen i värderings-instrumentet åsatte värde. §• 8. Om lagfart och börd af egendom, såld genom Lotteri , vare Lag samma , sorn i Jorda-Balken om börd föreskrifves. Är viss tid för tillträdet i Kungörelsen ej bestämd , då föihålles dermed som angående försäljning af hus och jord å Utmätnings-Auction stadgadt är. §. 9. Nu kan så hända , att egendom , som bortspelas skulle, återfaller till egaren å Lott, som oförsåld är. Då skall Ämbetsverkets intyg öfver detta förhållande anmälas vid Domstolen och i dess lagfarts - Protocoll intagas, så att den eganderätt, som i viss del varit under spelningstiden innehafyaren betagen, må f8 Om fast egendoms försäljning a Lotteri. genom ett sådant förklarande å nyo kunna börja. § 10. Skulle det inträffa , att den som egendomen vunnit, icke inom år och dag efter dragning , anmäler sig hos Ämbetsverket, som öfver Lotteriet satt är, vare vinsten förlustig och egendomen återfalle till egaren , som alltid anses såsom förvaltare på god tro af egendomen , tills Lottinnehafvaren anmäler sig att den emottaga. Penningevinst vare äfven hem* fallen till den , som bortspelt sin egendom , om anmälan om utbekommande hos Ämbetsverket ej sker sex månader efter dragning.
Utskottet har ät denna ganska vigliga fråga egna! all erforderlig omsorg, och delar fullkomligt den i oiiilörmälda förslag uttryckta mening, att utländska försäkringsbolag, vare sig för lif eller egendom, hvilka här utöfva sin rörelse, derföre höra erlägga skillt, fullt motsvarande hvad inhemska likartade inrättningar i män af sin behållning vidkännas; äfvensom alt denna skall endast genom stämpladi papper å försäkringsbevisen kan lämpligen utgå. Men under fullt erkännande af rättvisan och billigheten utaf en sådan heskattnings-ålgärd, tvekar dock Utskottet att i v idsträcktaie mån biträda åsigter, som i tillämpningen möjligen skulle leda till monopoliserande af våra inhemska lörsäkrings-anslalter. Att dessa under en hittills icke blott icke gynnad, utan snarare vid sidan af de skattefria utländska bolagen i viss män tillbaknsntl ställning framgått med sin redbara och gagnande verksamhet, utgör, såsom det vill smas, del mest öfverlygande bevis, att skvdds-åtgärder, vare sig i form af hög beskattning eller annorledes, icke äro af verkligt behof påkallade. Hvartill dvlika åtgärder emellertid skulle kunna leda, derom saknas visserligen icke tillfälle att al likartade förhållanden i andra näringsgrenar göra slutsatser. I samina män man genom något löiha>tadt steg pålade de utländska bolagen förbindelser, som hämmade deras verksamhet, skulle naturligen de inhemska bolagen sattas i tillfälle alt emot allmänheten stegra sina anspråk. Ty så ringa omlänksamheten att försäkra lif och gods härstädes ännu är utvecklad. vid jemförelse med förhållandet i (lera andra Europeiska länder, torde det likväl icke kunna betvifla.*, att, om utländska bolagens verksamhet härstädes albröles eller hämmades, förhällandet emelian inhemska försäkringstagare och lörsäkringsgilvare icke på långt när blefve lill fördel för de förra. Antagandet i Riksdags-lullmäkligen Mengels motion af ett härstädes hos utländska bolag lörsäkradt värde af icke mindre än 150 millioner Riksdaler, torde gifva stöd för ofvan yttrade åsigt.
Jag tror således icke, att det goda ändamålet med Herr von Beckers motion kan vinnas på sått han före slagit. Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att så väl Herr von Beckers ofvannämd^ 176 Den 5 Mar lii. de Memorial, som de af Herr von Hartmansdorff och Herr von Becker, rörande samma ämne, nu afgifne yttranden, måtte till Statsutskottet remitteras, hvilket bifölls. Föredrogs å nyo Grefve De la Gardies, Jacob, den 26 sistledne Februarii förmiddagen på bordet lagde motion, angående rättighet för Stockholms Spar-Bank, att, emot 5 procents ränta, få i Banco-Disconten insätta en Summa af 00,000 R:dr Banco; och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, så väl berörde Memorial, som de af Herr von Qvanten, Carl, Fri* herrarne Boije, Ludvig, och Cederström, Ja{ cob, samt Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus , rörande samma ämne, sistnämnde dag, afgifne yttranden, till Banco-Utskottet remittera. Föredrogs å nyo Herr Estenbergs, Pehr, den 26 sistledne Februarii förmiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande ett Financeproject. Herr Estenberg hade ytterligare inlemnat ett så lydande Memorial; (Se Bilagan N;o 5.) Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att så väl Herr Estenbergs förstnämnde Memorial, som det af honom nu afgifne yttrande Deli o Marttil 177 yttrande,1 måtte till Statsoch Banco-Utskotten Remitteras, hvilket bifölls. Föredrogs å nyo Friherre Wrangels, Henning, den 26 sistledne Februarii förmiddagen på hordet lagde Memorial, 'angående förslag till en Postvagns inrättning i Sverige. Friherre Carpelan, Tf^ilhelm, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydandet (Se Bilagan N:o 4.) Friherre jj^rangel, flenning".
Eaabs yttrande, att blott några få jordegare kunde hafva nytta af mitt förslag, förklara, att detta tycks innefatta ett misstag i så måtto, att det icke är hvad man vanligen benämner jordegare, d. v. s. landtbruks-idkare, utan det är hufvudsakligen Wermlands jernverks-egare, de nemi., hvilka måste hemta sina mal - 162 Den 10 Juni e. m. mer från Nora trakten, som af en lättare förbindelse i den omnämnda rigtningen skulle draga en synnerlig fördel; och dessas antal är i sanning icke ringa, hvarjemte hela vestra Wermland, som lider brist på malmer, men har skogar och vattenfall, skulle betydligen häraf erfara lättnad. Men en aktad ledamot af detta Stånd, han är i detta ögonblick min granne på bänken, har, under enskilda samtal, fästat min upmärksamhet derpå, att det vigtigaste vid detta anslag måste vara den beredvillighet man visar att narma sig Norrmännen. Om man derför anslår den ifrågav:de millionen till en jernväg mellan Arvika och Mangor, så visar man tydligare, att det är för befrämjande af förbindelsen med Norrmännen, som man ger detta anslag, än om man fördelar den på sätt jag föreslagit, hvarvid våra Norska bröder kunde antaga våra egna provinoiella fördelar vara ett ögonmärke, upställdt i paritet med den vigtigare förbindelsen de båda Kikena emellan. Sådant borde likväl icke vårt tillgörande synas, om det skulle bibehålla sin internationella vigt. Detta skäl är ganska betydande, och jag kan icke instämma i Hr Mannerskantz’s yttrande, att här blott vore fråga om en tom demonstration, utan verklighet; ty om vi bevilja en million till förberedande arbeten å denafUtsk. förordade jernvägs-sträckningen, så är det gifvet, att man framdeles måste fullända denna sträckning ända till Norska gränsen. På sådant sätt får man, så länge sjöfarten är öppen, en oafbruten och lätt kommunikation mellan vestra gränsen och hufvudstaden
Disconters utredning föras serskildta Böcker och Räkenskaper, så att de hvar för sig, utan ringaste sammanblandning, utredas; Likasom serskildte Protocoll hållas öfver arénHihang till Rtks-St, Fröt, iSiytSiS. 4’.de Sami. N:r a-f/. 197° Stats-och Banco-Utskottens Betänkanden. der, hvilka angå den ene eller andre af desse Disconter. g Mom. Derest, emot ali förmodan, vid utredningen af Götha Canal . Bolags samt Malmö Disconter, något Öfverskott skulle uppkomma, sedan Skulderne på ofvan föreskrifva sätt blifvit betalde, samt ersättning för Ulredningsomkostnademe innehållen, skall ett sådant Öfvetskott tillhandahållas, i första rummet Borgenärerne, till ersättning af förlorad Ränta å deras blott till Capitalet, i flere terminer, betalde fordringar, och derefter Actie-ägarne, allt i den Discont, der Öfverskottet uppkommit. I följd häraf iakttages, att, när Räntebärande fordringar hos Götha - Canal Bolags samt Malmö Disconter antingen omsättas emot Riksgälds -Contoirets Obligationer, eller ock användas uti Discont - Liqvider, erhåller Agaren af dylika fordringar ett tryckt Bevis öfver den upplupna, men uti Liqviden icke godtgjorda Räntan, för hvilken Ränta ersättning utaf det på desse D isconters utredning framdeles möjligen blifvande Öfverskott skulle honom tillfalla; Börandes lika beskaffade Bevis utfärdas, i afseende på de af Riksgälds-Contoiret i och för Disconternes Skulder, utgifne Obligationer, hvilka antingen, såsom till betalning förfaline inlösas, eller ock under löpe-tiden, användas uti Li« qvider örn Skulder till förenämnde Disconter. 2.dra Afdelningen angående Götheborgs , Discont - Verk. l §• Utredningen af denne Discont skall äfven vara verkställd senast inom Fern år, att Statsoch Bc.nco-Utskottens Betilnianden. i g 71 räkna från den förste (1) nästkommande October, till hvilken tid