Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad den af t. f. Kanslern fordrade lönförbältringen för adjunkterna inom Verldsliga fakulteterna, en språklärare och vice Bibliothekarien angår, tillstyrkes i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t mä täckas föreslå Rikets Ständer beviljande af den summa, som erfordras för lönernas höjande till 2,000 R:dr riksmynt. Den andra språkläraretjenslen, för hvilken löneförbättring äfven begäres, borde, om en profession för nyeuropeisk linguistik upprättas, kunna indragas, och den lön, som nu dertill utgår, 813 R:dr 1 sk. banko, eller 1,219 R:dr 53 öre riksmynt, inberäknas såsom tillgång för denne professors aflöning. Till denna löneförbättring erfordras följande anslag, då spanmålen ulföres med ett penningevärde af 9 R:dr 3 sk. banko för hvarje lunna: 1 Adjunktslön ä 90 tunnor och 180 R:dr R:dr 30 sk. banko, lönefyllnad Banko R:dr 337: 34. 3 Adjunktslöner ä 75 tunnor och 180 R:dr Erån den här uppkommande summan 8,439 R:dr 18 sk. böra dock afräkhas 1,000 R:dr banko, anslagna som lönelillökning för de 10 äldsta Adjunkterna, då således uppkommer ett behof af 7,439 R:dr 18 sk. banko, motsvarande 11,159 R:dr 6 öre riksmynt. Då äfven den för Akademiens tjenstemän begärda lönförbättring synes varä billig, tillstyrkes, att den må äskas till föreslagna belopp, hvartill erfordras enligt följande utredning: Sekreterarens lön, 185 tunnor och 100 R:dr R:dr 35 sk. banko, motsvarande 2,528 R:dr 59 öre R:uit.
Sttrs bifall dertill, äfven nyssberörde 1200 R:dr att på denna HufvudTitel uppföras. 3:o D:o till Arfvoden för nya ProvincialLäkare 1200 R.-dr B.co. I anledning af hvad Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomieUtskotten i gemensamt Utlåtande N:o 60 härom tillstyrkt, varder denna utgift till förändradt belopp 2000 R:dr till uppförande å Titeln anmäld. i3:o Då Utskottet tillstyrkt bifall till -K. Proposition om uppförande på Stat af 5ooR:dr, till löner för 1 Vaktmästare vid StatsRådet och 2 Vaktbetjenter åt Högsta Domstolen, är dervid anmärkt hos R. o. A. af Hr Hjerta^ Gustafatt, om StatsRådet till sin uppassning behöfde annat biträde än sin egen betjening, kunde denna angelägenhet utan all svårighet besörjas genom någon af Hofbetjenterne; hvadan Hr Hjerta bestridt detta uppförande på Stat, så framt meningen icke vore, att tillika införa nämnde Vakt - mä - Betänkande n, Nio 212. 4g mästare pä RangOrdningen, såsom en ingredierände del af StyrelsePersonalen; hvarjemte hos BondeStåndetj Anders Danielsson från Elfsborgs Län yUrat sig anse riktigast, att YaktBetjeningen aldrig uppfördes på Stat, utan att deras aflöning alltid borde utgå af besparingarne på HufvudTitlarne samt derföre föreslagit, att den ifrågakomne Vaktmäslarelönen och aflöningen åt de 2:ne andra Yaktbetjenterne mätte hädanefter utgå på samma sätt som hitintills skedt utan att den föreslagne löntillökningen på 2tdra HufvudTiteln upptoges; deruti flere Ledamöter hörts instämma. Utskottet har för sin del trott behofvet af det ifrågakomne Tjenare-biträdet för StatsRådet och Högsta Domstolen icke kunna mera umbäras, än alla andre EmbetsVerk samt R.
Nådiga pröfning underställas, anser jag, vid sådant förhållande, nu icke böra till behandling förekomma andra frågor om löneförbättring ån sådana, som stå i sammanhang med uppgjordt förslag till förändrad organisation af någon viss Stat eller Corps, samt hemställer fördenskull i underdånighet, att öfriga af vederbörande dels tillförene gjorda och dels nu förnyade framställningar i berörda syftning desto hellre må för närvarande lemnäs utan afseende, som, enligt Eders Kongl. Majits tillkånnagifna Nådiga beslut, det förslag till extra statsreglering, som bör Rikets snart sammanträdande Ständer föreläggas, skall inskränkas till endast ett år, eller året 1867, och således antagas kan, att ifrågavarande framställningar före uppgörandet af näst derefter följande statsregleringsförslag kommit under Nådig pröfning i sammanhang med de förslag till förändrade personal-organisationer, till hvilka de blifva att hänföra. “ “Ett af de organisationsförslag, som varit beroende af Eders Kongl. Majits Nådiga beslut om den af mig ifrågaställa förändrade organisation af Flottans OfficersCorps, men, sedan denna af Eders Kongl. Majit bifallits, numera kunnat uppgöras, år det om bildningen af den scientifika Corps, hvilken bör såttas i stället för Flottans Constructions-Corps, hvars bibehållande, sådan den nu år organiserad, icke längre står tillsammans med tidens fordringar eller för handen varande omständigheter. Fråga om en tidsenlig förändring af sistnämnda Corps väcktes redan vid 1856—1858 årens Riksdag, då Rikets Ständer, utan att närmare pröfva behofvet af de då för Corpsens personal äskade löneförhöjningar, vål beviljade den för Corpsen beräknade förhöjda anslagssumma, 30,650 Riksdaler, men tillika begärde, att ett förslag till förändring af Corpsen i angifven syftning måtte vid påföljande Riksdag blifva Rikets Bil. N:o å till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 49 Ständer förelagdt.
Angående präglande af en Medaille utaf 1 5 :de storleken, till åminnelse af den är 1817 firade Reformations-Högtiden ; 3:0 Angående antalet af Ledamöter vid de årliga revisionerne af Riksens Ständers lianco-Discont-Verk. Lag-Utskottets 1:0 Angående Cancelli - afgift! för Ansökningsoch Besvärs-skrifter i enskilte mål; 2:0 Angående rättighet, att utan annan än den vid Riksdagen företedde Fullmagt, derunder bevaka enskiltes mål, i hvilket afseende Utskottet ansett 32 §. i Riksdagsordningen samt 15 Cap. Rättegångsoch 19 Cap. Handels-Balken lända till efterrättelse. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets 1:0 I anledning af yrkad befrielse för flere Kronohemman i Norra Halland ifrån skyldigheten att aflemna Bränntorf till Varbergs Fästning, hvilken Utskottet afstyrkt; 2:0 Angående frågan om allmänna Landsvägarnes rätande. S. D. Uti, under den 2o Januari aflåtu, samt sedan den 27 i samma månad på bordet livilande Utlåtande, hade Stats-Utskottet, i anledning af deraf gjord motion, tillstyrkt, att Tullgarns Kongsgård med tillhörande Lägenheter och Inventarier, framdeles må, efter Hen - iq8 Prof. Utdrag d. 9 Febr. 1818. nes Kongl. Höghet Prinsessan, tillfalla Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland , nu mera Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen; och ehuruväl Vällofl. Borgare - Ståndet med Statsutskottet delar samma önskan att härigenom ådagalägga sitt underdåniga lilli ga deltagande för denne Furste, uppå hvars lofvande och utmärkta egenskaper
Hos Kongl. Myntet innestående . 22,485: 33. — » Handelshusen i Hamburg samt i oremitterade vexlar 577,507: Guldtillgången 59,845^^dukater, efter afdrag af dukatskulden 251 dukater, utgörande 39,594T^°Tr, belöper, evalverad i R:drS:r, till 84,137: 42. 7. g g^ ggg. 41 8 Under nästlidne Oktober månad har Metalliska Kassan ytterligare stigit, och utgjorde den 29 i samma månad Silfver R:dr 6,364,964: 24. 6. §■ 30- Enligt 1851 års Revisions-berättelse §. 20, utgjorde tillgången i utländskt mynt, förvandlad i R:dr Silfver, den 29 November 1851, Silfver R:dr 1,325,228: 14. 5. eller i Spanska Piastrar 1,324,824: 19. 6. och i Franska Femfrancsstycken 403: 42. 11. j 39g 14 5 Inköp af utländskt mynt har sedermera icke kommit i fråga; men försäljning af Spanska Piastrar har egt rum till ett värde i R:dr Silfver af . 258,046: 14. 6. hvarigenom tillgången i utländskt mynt på det hela blifvit förminskad lill Silfv. På grund af 104 §. 2 mom. tili Banko-Reglementet har, tili ett pris af 27 M:k 12 sk. H:bgr Banko eller 24 R:dr 32 sk. B:ko för mark finsilfver Cölnisk vigt, försäljning skett af omyntadt Silfver till värde af Silfv. R:dr 41 sk. 8 r:st, med en vinst för Banken af 4,333 R:dr 37 sk. 4 r:st B:ko. 21 §. 32.
I sammanhang härmed bar Utskottet till pröfning förebaft ofvan omförmälde, af riksdagsfullmäktige Christen Andersson från Malmöhus Län och Jan Samuelsson från Oland väckte motioner, deruti föreslagits, af den förre, att uppbördsstammorne i allmänhet måtte framflyttas till Mars månad, samt af den sednare, alt uppbördsslämmorne på Öland icke mätte utsättas förrän i början af Maj månad; men som Utskottet icke funnit skäl att lill dessa framställningar tillstyrka Rikets Ständers bifall, hemställer Utskottet, att ifrågavarande motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 21:o. 57 mom. Vidkommande det i detta moment tillstyrkta förslag om upphäfvande af nu gällande stadgande, angående efterlysning af personer, som häfla för obetalde kronoutskylder, så, ehuru dylika efterlysningar synas endast förorsaka besvär och kostnader, utan motsvarande vinst, tvekar likväl Utskottet att föreslå deras afskaffande, enär Utskottet befarar, att åtskilige skattskyldige, hvilka nu, för undvikande af påföljden att efterlysas, sine utskylder betala, skulle, om detta äfventyr försvunne, sådant oftare underlåta, då flyttning lill annan ort före uppbördstiden egde rum; lill följd hvaraf större förluster för kronan och mera besvär för uppbördsmännen i och för indrifningen af ett sålunda ökadt antal rester skulle kunna genom förslagets antagande uppkomma. Utskottet anser sig således icke kunna tillstyrka annan åtgärd i detta hänseende, än att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t ville, efter vederbörandes hörande, härom på sätt lämpligast synes, i nåder förordna. 22:o. 58 mom.
järnvägsefterkraf från Hjalmar Peterson &amp; C:nis Bokhandel, Karlstad. Till förekommande af förvexlingar är vår Nya alltid stämplad på de båda kortstyckena som uppbära armstöden Inrressant arbete af Peterson &amp; med vår firma Hjalmar C:ni, Karlstad. (1548] 15 öre m t r Öfversättning af Emilie Kullman. Pris 3 kr. [1612] S " O •I-t c M 3 &gt;Ö O cd ti • MALTOSE P - UMPERN C I KEL, CD af råg tillverkadt bröd, värdefullt näringsmedel, mycket lättsmält. SPISBRÖD| " f många sorter, tillverkade af de bästa rudimaterier, oöfverträffade i välsmak och näringsvärde. i. UTFÖRLIG PRISKURANT CO CD e W. l mnas Schumacher, på begäran. u £: © D 1 — 1 När våren kommer, bör intet hem sakna STOCKHOLM, [1468] Pris häftad 65 öre, kartonnerad 85 öre. [1585] U3TGA IBISI å Co. K a l rabergsga a t n 52 A. STOCKHOLM. [1469] a v nu C. E M M A GJÖELZXTG. : cd bf PRISBELÖNAD TRÄDGÅRDSBOK. Kongl. HUSHÅLLSTRÄDGÅRDEN (Mer fr. a l ndsorten exped e i ras jr oing. af Oscar Tamm. Ovanligt billigt! 1 « V å Småbröd, Tårtor, i l Ii S-C 0 &amp; Spisoch Knäckebröd, Limpor, Karamellkokning, Jästberedning m. m. m. m. å 0.75 i hvarje bokhandel eller ock genom insändande af 75 öre i frimärken till C. Ekblad &amp; Comps bokhandel, [1493] Veslervik. Idun Tidningen kostar Annonspris: endast I kr. för kvartalet, med 35 öre pr petitrad (10 stafvelser). För » Platssökande » o c h » Lediga platser ' IdunsModeoch Mönstertidning I kr.
Länet vidtagne, än att landets fullmäktige den ia Oktober 1831 förklarat sig nöjde att tingslagsvis inrätta sina jagt-kassor, med förbindelse att skottpenningarne skola erläggas till icke mindre belopp för hvarje utom skallgång fäldt rofdjur, än hvad Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Cirkulär Bref den ig Juni i83o föreslagit, hvilket genast blifvit satt i verkställighet, sedan Eders Kongl. Majit genom skrifvelse den 28 December i832 i Nåder täckts fastställa detta åtagande till efterlefnad. J Länet finnas endast 4 krogar, nemligen uti Staden Östersund. Städ er. Länets enda stad Östersund har obetydligt förkofrat sig uppå dessa fern åren, och utom det att Eders Kongl. Majit i Nåder tillätit inrättandet af ett Justitiariat, är ingen ting annat förändrådt, än att i staden nu linnas 4yi personer, eller en tillökning af ii5 emot hvad förra Femårs-Berättelsen utvisar. De i underdånighet bilagde tabeller upptaga för öfrigt allt hvad som blifvit anbefaldt. Östersund å Lands-Kansliet den 16 Juli 1833. M VON TÖRN E. GEORG WINTER. C. B. WELTZIN. Tabell för Staden uti Jemtelands Län . S S M o' Jord. af Medelafkastning, sedan utUnderhållne kreatur. Uppskattadt StatsBi< lrag. sadet är aldraget. värde. Bevillning efter Förordning en. Ständige Räntor. Clereciets Underhåll. p: O s Efter 2:dra Art. s 33 • Kostnad för Stadens Styrelse. Fattieföi Diverse oneSumma Stats/ CfP - n S© Åker. 3 or. ma Tunnland. B s P p sr V* 653 crq K o 3 63 3 3- p: Ärter. j Potatis. B 653 OT Korn. • P 3 Op: cu Arter. 1 Potatis. 1 Hästar. Oxar. P* o ost C“ o 65 P
Hr Rosenblads forsla S> så skulle visserligen äfven jag önska, att en sådan förändring vore möjlig; men jag bekänner, alt jag anser den höra till dem, som icke äro möjliga att verkställa; ty det är just olyckan i alla Ståndsrepresentationer, att när de hafva begynt att öfverlefva sig sjelfva, finnes det vissa kinkiga frågor, som icke med något hopp om framgång kunna vidröras, och dertill måste ovillkorligen räknas hvarje ytterligare definition på hvad med ett Stånd rätteligen bör förslås. Vår slåndsför - 3/4 Den 24 April e. m. fattning hade ännu icke öfverlefva! sig sjelf, så länge en definition på hvad med allmoge menades icke hehöfdes, utan sådant förstods af sig sjelft. Men just denna erfarenhet, alt en sådan definition nu saknas i grundlag, är det, sorn efter min tanke skull för framtiden aldra säkrast påpeka nödvändigheten att frångå sjelfva ståndsförfattningen. Det är för öfrigt en alldeles särskild del af den i5 §:n, som Hr Rosenblads förslag vidrör. Jag vill icke på detta rum bestrida, att Hr Rosenblads tillägg må af R. o. Ad. upptagas; men jag förbehåller mig att, 0111 så sker, få inom Const.Utsk. tilt mina medbroder hemställa, huruvida icke denna fråga snarare än alla andra, hvilka man så velat rubricera, kan anses såsom ett inom Stånden väckt förslag till ändring i grundlagarna. Hr Lefre'n, Joh. Pehr: Jag har den lyckan att i formfrågan denna gång fullkomligen dela åsigt med Frih. Gederström. Det synes mig, att grundlagens föreskrifter, huru enskilde riksdagsmäns motioner om ändring i grundlagsfrågor böra behandlas, uro så bestämda, att något misstag derom icke borde kunna äga rum.
Vidkommande härefter Pehr Nilssons framställning om rättvisare och äudainålsenligare grunder för stängselskyldighetens utgörande samt det förslag, som af honom i detta hänseende blifvit åberopadt; så om ock nämnde förslag, hvilket, efter hvad Utskotten inhemtat, hufvudsakligen grundas på en sammanjemkning af den s. k. hälftenprincipen och de uti nu gällande författning stadgade bestämmelser hvad rågång beträffar, så att enligt detsamma halfva rågången först skulle delas, då hälften deraf tillkomme hvardera sidan, och den andra halfva vidare fördelas efter hvardera sidans hemmantal, utan afseende på hvad slags egor, sorn låge invid densamma, — sålunda skulle i vissa läll leda till en jemnare fördelning af stängselskyldigheten, hafva Utskotten ändock, enär en sammanblandning af tvänue, hvarannan motsatta principer icke synes Utskotten tjenlig, helst sådant vid tillämpningen måste föranleda till oreda samt vida mera invecklade stängselförhållanden, än de nuvarande, af detta skäl ansett sig icke kulina förorda förslagets antagande; hvadan Utskotten hemställa, att Pehr Nilssons motion icke må till någon åtgärd föranleda. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG tiil Samtlige Riks-Ståndens Protocoll^ Innehållande de Handlingar, hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade, såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, ,samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag vid Lagtima Riksdagen i Stockholm 1823. Tredje Samlingen. Constitutions-Utskottets Betänkanden. STOCKHOL M, Tryckt hos Elmén och Granberg, .T. P. Lindks Enka, F. JJ. Nestius, Z. Haggström, A. E. Ortman, samt å Ecksteiaska och Martpiardska Boktryckeri enie, i8a3 och 1824. BIHANG, till Samtliga Riks Ståndens Protocoll Vid Lagtima Riksdagen i Stockholm 1823. Tredje Samlingen Innehållande:
Jag gillar nemi. de af honom anförde motiver till förändring af det närvande legningssättet, deremot gillar jag icke det af nämnde Frih. föreslagna sätt för legnings-afgifternas bestämmande, beräkning och användande, ty detta är i vissa delar, dels overkställbar!, dels skulle de stora fördelar försvarsverket, som medelst befrielse-afgifterne kunna beredas, härigenom förfelas. Frih. Leijonhufvud föreslår:' att de som vilja undandraga sig beväringspligten böra årligen under loppet af 5 år till kronan erlägga en afgift motsvarande, under krigstid hela och under fredstid j|:delar af rote eller rusthålls-vakans-afgiften för karl i den ort der den beväringsskyldige är bosatt. Som rustoch rothållsregementerne till förläggningen äro så hopblandade, att icke säga hopkopplade, att då å samma ort båda slagens trupper äro tillfinnandes, blefve det ganska svårt om icke omöjligt att bestämma normen för den blifvande afgiften. Derjemte äro de Vakans-afgifter, som författningsenligt till kronan erläggas för tillfälliga vakanser — de enda hvilka, såsom grundade på knekte-kontrakter och föreningar, jag anser kunna tagas till grund vid afgifts-beräkningen — allt för låga, icke engång motsvarande hvad en legokarl nu kostar den legande. Dessa afgifter utgå nemi., efter viss tid, som numret får stå otillsatt: vid Lif-Reg:ts Grenadier-corps, efter 1| månader med 4 R:dr; vid l:sta Lif-Grenadier Reg:tet, efter 3 m:der med 5 R:dr; vid 2:dra Lif-Grenadier Reg:tet, efter 1J månader med 2 R:dr; vid Lif-Reg:ts Dragon-corps, efter H månad med 4: 21. 4. o. s. v. allt per år.
N:o 116, i anledning af väckt motion angående förändring i sättet för utgörande af den till åtskilige regementens lönings-direktioner nu ingående så kallade hemkallsafgiften, bifölls; N:o 125, i anledning af väckt motion, angående rättighet för åboerne å åtskillige Wisingsö skolegods-hemman, att få desamma till skatte lösa, bifölls; N:o 126, i anledning af väckt motion om förändring i tiden för hållande af uppbördsstämmorna å Oland, bifölls; N:o 127, i anledning af väckt fråga om försäljning, af en del Kronans egendomar, bifölls; N:o 128, i anledning af väckt motion, angående förändring i tiden för utgörande af den till Marstrands kyrka och skola anslagne kronotionde i Tjörns härad, bifölls; N:o 129, i anledning af väckt motion, angående förändring i Kongl, förordningen den 16 Oktober 1723, rörande presterskapets i Skåne uppbörd; bifölls. N:o 130, i anledning af väckte motioner, angående dels bestämmande af vissa vilkor för vinnande af dispositionsoch jordegande-rätt till de så kallade kyrkohemmanen i Halland, dels och om rättighet för åboerne å de inom Götheborgs stift varande mensal-hemman, att få desamma till skatte lösa, bifölls; N:o 131, i anledning af väckt motion, angående upphörande af Kronans återlösningsrätt till de så kallade Trippiska hemmanen i Halland m. m., bifölls; N:o 135, i anledning af Kongl. Maj:ts särskilda nådiga Proposition om anslags beviljande, dels för uppförande af nya lärohus i Wexjö och Wisby samt utvidgande af skolhuset i Orebro, dels ock för anskaffande af läroverksbyggnad åt nya Elementarskolan i Stockholm, bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskottets nedan omförmälda Memorial: N:o 7, med förslag till tillägg i 28 § Regerings-formen; N:o 8, med förslag till ett tillägg i 59 § Regerings-formen och 27 § 1 mom.
N:o 31, i anledning af väckt motion om rättelse i den Tull-afgift, som Kongl. Danska Regeringen uppbär för fartyg, hvilka passera Öresund. Återremitterades. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 13 dennes å bordet lagda Utlåtanden och Betänkanden, nemligen: N:o 22, i anledning af väckt motion om inrättande af ett Curhus i Carlshamn. Bifölls. N:o 23, i anledning af väckt motion om förändring i sättet att efterlysa brottslingar. N:o ^fi^anledning af väckt fråga om närmare bestämmande af sättet för kohlmätning inom Bergslagerne. Bifölls. 3i$ Trot, Vt dr. d. 3o Maj 1840. N:o 25, i anledning af väckt motion om anläggande af en Köping vid Wrigstad i Jönköpings Län. Bifölls. N:o 27, i anledning af väckt fråga om för högt beräknade hemmans* räntor inom Calmar Län. Bifölls. N:o 28, i anledning af väckt motion om afskaffande af Extra Länsmän och andra Polis-tjenstemän utan lön. Bifölls. N:o 30, i anledning af väckt fråga om bestämmande af den afgäld under namn af tullkappe, som egare af skatllagda mjölqvarnar må uppbära för förmälning af annans säd. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Gonstitulions-Utskottets den 15 dennes å bordet lagda memorial N:o 10, angående Grundlags-enligheten af en yrkad, men vägrad proposition. Lades till handlingar/te. Från Yällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrcgs ånyo Banco-Utskottets Betänkande, N:o 29, om BancoFullmägtiges åtgärder och förvaltning, på det bela, efter nästförflutna Riksdag.
Maj:t under den 17 Juli nämnda år funnit godt åt särskildt utsedde komiterade lemna uppdrag att utarbeta förslag till nytt reglemente för Gymnastiska Central-institutet samt till den gymnastiska undervisningens ordnande i riket, hafva bemälde komiterade den 14 Oktober 1859 utlåtande och förslag i berörda hänseende afgifvit, och dervid anfört: att undervisningen vid Institutet borde omfatta och fördelas på 3:ne olika lärokurser eller afdelningar, efter de olika hufvuddelar, hvari gymnastiken sönderfaller, nemligen den pedagogiska, den militära och den medi - Kungl. Maj:!» Nåd. Proposition N:o 112.
Derföre skola de komma på skam, att de sådana styggelse bedrifva; ändock de vilja oskämde vara, och vilja intet skämma sig; derföre måste de falla hvar öfver annan; och när jag varder dem hemsökandes, skola de falla, säger Herren. Jag vill så afhemta dem, säger Herren, att inga drufvor skola blifva qvara på vinträt, och ingen fikon på fikonaträt; ja, löfven skola ock affalla, och det jag dem gifvit hafver, det skall dem ifråtaget varda. Hvar skole vi då bo? Ja, församler eder då, och låt oss draga in uti de fasta städer, och vänta der efter hjelp; ty Herren, vår Gud, varder oss hjelpandes med en bitter dryck att vi så synde emot Herran. Ja, förlåter eder deruppå, att det skall ingen nöd hafva, ändock intet godt för handene är; och att I skolen helade varda, ändock icke annat än ond sår för handene är. Man hörer allaredo ifrå Dan gnyn af deras hästar, och deras hingstar skria, så att hela landet bäfvar derföre; och de komma, och skola uppfräta landet med allt det deruti är, staden samt med alla de som deruti bo. Ty si, jag skall sända ormar och basilisker ibland eder, de intet besvorne äro; de skola stinga eder, säger Herren. Så skall jag hugsvala mig af mine ångest och hjertans sorg. Si, mins folks dotter skall ropa ifrå fjerran land: Vill nu Herren icke mer vara ([Gud]) i Zion? Eller skall det ingen Konung mer hafva? Ja, hvi hafva de så förtörnat mig med sin beläte, och främmande fåfänga Gudstjenst? Skördetiden är framliden, sommaren är sin väg; och oss är ingen hjelp kommen. Mig ömkar svårliga, att mitt folk så förderfvadt är; jag grämer mig, och hafver ganska ondt. Är då nu ingen salva, i Gilead? Eller är der ingen läkare? Hvarföre är då mins folks dotter icke helad? Ack!
Den långa tid, som förlupit sedan anmärkmna anmältes, hade kommit mig att tro, att de blifvit öfverlemnade åt den eviga tystnaden uti archivernas graf; men jag finner nu, som sagdt, Utsk. ändock hafva uppfyllt sitt åliggande, då det öfverlemnat åt Ständerna att besluta öfver dessa anmärkn:r. Uppskjutandet åt ett kommande Coust.Utsk. och kommande Ständer kan jag visserligen icke godkänna, men då Lucullus åt frosseriet offrade ett bär, yttrade han ”att han mera gaf, endast hail mera förmådde. ” — Jag vill tro på Utskis goda vilja. För min del anser j ig, på grund af 107 §:n. Reg.F-.n, R. St. nu berättigade att, oansedt Utsk:s hänskjutande lill en annan riksdag, vidtaga de åtgärder de kunna finna Rikets väl kräfva och anmärkntna föranleda. Jag skulle för min del anse Rikets väl kräfva, så väl i afseende på de nu ifrågavar, som de förut nfgjorda, Gr. Frölichs och Hr Schartaus hos Const.- Ulsk. anmälda anledntr till anmärkn., tillämpning dels af 106, dels af 107 §§:na Reg.F:n; men om jag icke tor vara öfvertygad att Rikets väl föga gäller här, så är jag dock öfvertygad, att jag sjelf, mina åsigler och ord göra det, och jag vill derföre inskränka mig till en reservation, så väl mot Utskts åtgärd i afseende på dessa Irenne anmälda anledningar till anmärkn., som mot Ståndets beslut i afseende på desamma. Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskrs nedannämnda förslag till R. Stts underd. skrifvelse!- till K. M., nemligen: N:o 3g4, i anledning af K. M:s nåd. propos., angtde åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår; N:o 397, ang:de beviljadt extra anslag för en arbetsinrättning i Eskilstuna fristad.