Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Allt slags byggnadsvirke, master och masttoppar, årämnen och åror, träbandade laggkärl, åkerbruksverktvg, spadar o. dyl. äro fria från tull, och å plank och bräder, läkter och stäfver är tullen nedsatt från 12 cent. till 1,80 pr 100 kilogr. af de förra och pr 1000 st. af de senare. Tjära och beck, som förut voro belagda med tull af 1 fr. pr 100 kil., äro nu fria; och träfartyg, hvars tillverkning och utförsel är en af de naturligaste näringarne för Sverige, äro, från att vara till införsel i Frankrike förbjudna, nu belagda med tull af endast 20 proc. af värdet, hvilket visserligen är mycket högt, men dock bättre än förbud. A tändstickor är tullen nedsatt till 10 proc. af värdet från 129 fr. pr 100 kil. Följden af dessa nedsättningar har också visat sig, då exporten al trävaror under förra året steg med 37,60 proc. Jag öfvergår nu till artikeln Jern. Jag ber orri ursäkt, om jag upprepar några siffror, som förut stått i tidningarne, men jag måste göra det för att utreda saken, helst måhända ej alla af de närvarande fästat full uppmärksamhet vid dem. Tullen å Stångjern är nedsatt från 6 fr. 60 cent. till 6 fr., hvilket visserligen ej är mycket. Men dertill kommer, att Frankrikes jernfabrikanter få tullfritt intaga råvara till det belopp de tillverka, och emot half tull så mycket som de derutöfver behöfva. Å öfriga jernsorter har följande tullnedsättningar skett: Tackjern från 5.28 till 2. Smältstycken >, 6,60 » 4,50. Smidesskrot » 10,56 » 2,75.
Den som bifaller Utskottets, af tre Stånd antagna, förslag, att Kläder: gång-, ej specificerade, skola vid införsel förtullas med 50 procents förhöjning i den tull, som är bestämd för tyget, hvaraf persedeln hufvudsakligen består, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna tull att utgå med 75 procents förhöjning i den tull, som är bestämd för tyget, hvaraf persedeln hufvudsakligen består. Kopparstick, Eslamper och LithografLer, oinfattade, äro nu upptagne i den särskilda förteckningen å varor, som äro vid införsel tullfria. Utskottet hade tillstyrkt, att en införsels-tull af 5 sk. skålp. skulle åsältas dessa artiklar, och att härifrån endast måtte undantagas och fortfarande njuta tullfrihet sådana Kopparstick, Estamper och Lilhografier, som tillhöra tryckta verk. Borgareoch Bonde-Stånden hafva godkänt detta förslag, men de båda öfriga Stånden vidblifvit gällande tullbestämmelser. Derest Ridderskapet och Adeln samt Pr este-Ståndet icke skulle vilja, med frånträdande af delta sitt beslut, instämma i de båda öfriga Ståndens, föreslår Utskottet följande omröstning: N:o 49. Den som bifaller Utskottets, af två Stånd godkända förslag, att Kopparstick, Estamper och Lithografier, oinfatlade, åsättas införsels-tull af 5 sk. skålp., med undantag endast för sådana artiklar af nämnde slag, som tillhöra tryckta verk, hvilka artik-7 lar skola vara tullfria, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma alla oinlältade Kopparstick, Estamper och Uithografier att fortfarande åtnjuta tullfrihet.
Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 22. Motion N:o 272, om anslag till lön åt en ständig läkare i Blidö skär gård med station i Furusund. Stats-Utsk.Utlåt. N:o 139. R. St. underdån. Skrifv. Motion N:o 486, om förbud för militärbefälet att obchörigen inblanda sig i uppgörandet af kontrakt mellan indelningshafvarne och manskapet. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Stind holitien oell Borås, angående väganläggning mellan. Se Borås. Sundsvall oell Bräcke, om statsanslag för anläggande af jernväg, kanal och “chaussé1' deremellan. Motion N:o 150. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. R. St. underdån. Skrifv. Sånnersta, Stora, om öfverlåtelse till Ultuna landtbruksinstitut af nämnde kronopark. Se Ultuna landtbruks-institut. Svarande part, angående påföljden för dess förfaliolösa utebiifvande från Rätten' Se Förfallolöst utebiifvande. Svebilius, Olans, från Gotland., Motion N:o 316, om ändring i Kongl, kungörelsen den 15 Juli 1859, angående laga skiftens verkställande på Gotland. Sammans Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 29. Motion N:o 491, att Landshöfdingeoch Militärbefalhafvare—befattnin garne på Gotland icke måtte af en och samma person bestridas. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 58 och Mern. Svenneby socken i Bohus län, om statsanslag å 1,000 R:dr för fördämningars uppförande i Hvalö och Ytterby sjökilar eller vikar, Motion N:o 495, Stats-Utsk. Utlåt.
Hvarje en fjerdedeis, eller halft år skulle våra Handelsagenter på utrikes orter vara för* bundne att insända en noga uppgift af priser på alla sorter varor från alla land (som kunna i Sverige tillverkas), inberäknadt Tullafgiften för exportationen, samt transportkostnaden, med afdrag utaf exportpremierna om sådana finnas, hvarföre till detta ändamål, alphabetiska uppsatser skulle lemnäs till agenterna öfver alla de varor, på hvilka man brukade veta priset. Desse inkomne prisnoter skulle jemföras, med dylika som inlemnades ifrån Directionerna för ExpositionsMagazinerna öfver tillverkningspriser på allt hvad sora tillverkades i industriel väg inom landet,- samt med de från Landshöfdingarne uppgifna priser öfver alla andra producter. Den skillnad som i följd af denna jemförelse befanns vara emellan de utrikes och inrikes priserna skulle blifva en ledning för bestämmandet af Tullafgiften, alltid iakttagande att höja den samma i mån af den skada, en utländsk vara kunde tillföra vår Industrie och minska den i motsatt förhållande. Såfom exempel anjöres följande; En Köpman kan införa en matta, som ko» 5o4 Ben 14 April, star honom i inköp 1 R:dr 24 sk. per aln, transporten 4 sk. dito, hvilken värderas, i anseende till tullafgiften, till 2 R:dr Riksgälds aln, hvaraf 6 procent göra ungefär 4* sk. productionspriset i Sverige 1 R:dr 40 sk., skillnaden emellan detta productionspris och inköpet utrikes, gör 7* sk., hvilkatillika med de 4f sk. procent utgöra 12 sk., som betalas i tull, då både Köpmannen och den Svenska Fabrikanten kunna sälja för 2 R:dr Riksgälds med 8 sk. vinst på aln, och den Svenska troligen debi-* teras lika lätt sorn den utländska, i fall varan ar lika god. 5 §• Om någon Handelsagent skulle antingen genom försummelighet eller genom köpmännernes inflytande begå det felet att uppgifva falska varupriser, borde han mista sin syssla. 6 $. Bancooch RiksgäldsContoiretg
Fritt Buskär Fria Buteljer; se Glas. Bålar; se Fartyg. Bäfvergäll; hänföres under Apotbeksvaror. Bälten, Strumpeband, Klädningsoch Ärmhållare m. fl. dylika persedlar tullbehandlas efter hvad taxan bestämmer för art. Hängslen. Förslag till Tull-taxa. 7 Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. Bär, ej specificerade; se Frukter. R:dr. öre. Bärsaft, med tillsats af socker och sprit; hänföres under Likör. utan sådan tillsats; hänföres till Cider. Böcker: på främmande språk tryckta; lexica, deri något främmande språk ingår; samt notoch ritböcker Fria. på svenska språket tryckta biblar, gifna till svenska bibelsällskapet Fria. från utrikes ort återkommande, i Sverige tryckta, då de reklameras af författaren eller förläggaren, eller då två besigtningsman, af hvilka minst den ene bör vara boktryckare, intyga att böckerna äro i Sverige tryckta . Fria. på svenska språket i Finland tryckta och af finske undersåter författade Fria. andra på svenska språket tryckta 1 skålp. — 15 med inbundet, rent eller linieradt papper draga lika lull som papperet med tillägg af 25 procent. s k. album 1 skålp. — 40 Bönor, alla slag Fria Bössor; se Gevär. Cassia Fislula; hänföres under Apotheksvaror. Cassia Lignea; se Kanel. Cement Fritt. Chagrinskinn; hänföres under Hudar och Skinn, ej Pelsverk, beredda. Champignoner; hänföras under Svampar. Cheniller; hänföras under Gulddragareoch Snörmakarearbeten. Chocolad 1 skålp. 30 Chrystalli tartari; se Vinsten. Cider; tullbehandlas lika med Vin. Cigarrer; se Tobak. Cigarretter; hänföras under Tobak, karfvad. Cikorierot 1 skålp. — 2 8 Förslag till Tull-taxa. Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. R:dr. öre.
Grefve Ridderstolpe, Carl. Herr Plaan ; Fullmägtig Herr Elgenstjerna , Carl Magnus. Herr Leijonmark, Gustaf Adolph. Herr Raab, Axel Arvid. Herr von Hoffsten, Bengt August ; samt N;o 2020. Herr Conradi; Fullmägtig Herr af Zellén , Nils Wilhelm. Ven 15 October e. m. 427 Upplästes till justering och gotikandes följande ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl. Majit: N:0 23O. I anledning af Kongl. Majit? Nådiga Semiss uppå Lieutenanten B. Berghrnarks underdåniga anhållan om förlängning å arrendet af Klabböhle Krono Laxfiske. N:o 231* I anledning af Riksens Ständers R3visorers år 1822 framställde anmärkning rörande oredoviste Spannemåls-upphandlingB-medel i Wermlands Län. I anledning af Kongl. Majlts Nådiga Proposition om pension åt framlidne RiksRådet Grefve Liljencrantz’s Dotter Friherrinnan Tornerhjelm. Rörande beviljad Pension för Dilecteuren J. D. Löfving. Med hemställan om nedsättning 1 terminen för Civile Embetsoch Tjenstemäns rätt, att taga afsked med bibehållande af deras löne-förraåner. Angående upphäfvandet af stadgandet uti 5 Mom. 46 §. af Kongl. Förordnin. gen om Skogarne i Riket den 1 Augusti I8O5. 423 T>m io October e• m. Grefve Cronhjelm, Polycarpus, anförde skriftellgen : (Se Bilagan N:o 2.) Lades på bordet.
— E — 55 Expeditioner till Kongl. Majit, Rikets Ständers: — Nio 77. angående undersökning af Kongl, oell IT v it feldt ska gymnasii-godsens tillstånd och förvaltning, m. jn. V. 638. — N:o 78. angående viss tid, inom hvilken den i f3 kap. 4 § Giftertnåls-Balkeu omlörmalda stämning eller lysning <j må utfärdas. VI. 3. — Nio 79. angående ändring i i mom. 10 § af Kongl. Förord ningen den 13 Juli 1853, angående fattigvården i Riket. VI. 3. — N:o 80. angående gjordt anbud af ett utländskt amorteringslati till Svenska stats-verket, VII. 3. — Nio 81. angående upplåtelse åfjord till Strömsholms Kanal Bolags disposition VII. 3 — Nio 82. angående afsöndring af jord från Ryttmästare-bostället Sandby, att användas till nv kyrkogård för Sandby församling. VII. 3 — N:o 83- angående afsöndring af jord från f. d. Sergeants-bostället, Lerdals Stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrko gård. VII. 3. — N:o 84. angående upplåtande till Upsala Läns Hushållningssällskap af en kronan tillhörig, vid Upsala stad belägen jordrymd. VII. 3. — Nio 85. i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition, angående utbetalning af innehållen oell till stats-verket indragen aflöning för de under krigs åren 1806—1810 lauglie ogifte officerare, underofficerare m. fl. VII. 3- — Nio 86. angående den för Rikets Ständers Bank fastställda nya Expeditions Taxans utfärdande genom allmän kungörelse. VII. 3. — Nio 87. i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition om antagande af eti författning, a ingående sammanläggning af straff. VII. 3. — Nio 88 angående förändring i sättet för utgörande af presterskapets aflöning.
Hr Frih. o. L andira, framställde propos. till antagande af Ufskins förslag i 2 mom. af 4 §:n Bifölls. 5: t e §: n. Hr von Rosen: IIär står icke föreskrifvet huru denna afgäld skall ske, icke heller hvem som skall bedomina livad som är upptaget i 1 :a momentet. Hr Råfel t: Orsaken är alt detta stadgande har afseende på undantag. Het är nemi. öfverlemnndt åt contrahcnlerna sjelfva att sins emellan uppgöra villkoren såsom emellan föräldrar och barn. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att R. o. Ad. af Frih. Boyes yttrande torde erinra sig, det han yrkat, att 2 mora. af 5 §:n måtte utgå. Frih. Cederström: Frih. Boye synes hafva rätt, då han begär att 2 mom. måtte utgå. Hr Rafill har visserligen yttrat alt Utsk:n afsett undantagsförmåner för abner, föräldrar och barn emellan, men om sådana förmåner behöfva icke Stiinderne lagstifta. Det finnes i lag stadgadt och detta är således på sidan om den författningen. Sådant kallas icke upplåta, ulan går till på det sättet, att då fader aflräder till sin son hemmansbruket, så bestämmes hvad sonen skall till fadren utgöra emot det att han får hemmansdelen, oell en sådan öf verenskommelse faststalles i laglig ordning; men då 1 mom. innehåller, alt "å lägenhet, som till besittning på vissa år uppläles, skall årlig afgäld läggas i spanmål, dagsverken eller annan räntepersedel, snin allmännast är i orten att tillgå, och må denna afgäld icke 7° Den 3 Februari e. ra. vara mindre än att den motsvarar hvad af hemmanets räntor och öfriga allmänna utskylder” etc.; får jag dervid anmärka hvad som torde vara i öfverensstämmelse med det beslut R. o. Ad. fattat vid i cap., att det i stallet för allmänna utskylder hör vara allmänna onel l. Beträffande sednare mom. torde det helt och hållet böra försvinna, på sätt Frih. Boye yrkat. llr Palmcrantz:
För öfrig: will jag med säkerhet påminna ung att Fullmägtige as Stars U-ffoitet icke blifwtt hörde öfwer den fraga: buruwida någon aruhenkique förtekning öfwer länen blifwit förd, och att den i detta afseende gjorde anmärkning således först genom den till Riksens Ständer aflatne berättelse kunnat komma tili FullmägkigeS kunffap. Friherre kurck förnyade sin anmärkning, att desie uplysningar skristeligen hade kunnat blifwa meddelade, hwarjämte han npgaf att uplysningar wer, keligen af Fullmägtige bliswit infordrade. Herr Grcfwen och Landt«Marskalken gjorde derefter i anledning af Grefwe k/loräers för, stag proposition, att Ridderskap:! och Adeln mätte till alla delar gilla och bifalla SratS-Utskottets Memorial om Riksgälds ContoirctS tillstånd och Förwaltninq, sä i afseende pä hwad Utffvltet sig öfwer bestå ämnen yttrat och anmärkt, som hwad Utskottet samma äm» nen rörande föreflagik. Bifölls. Friherre Stael von hollstein, upläste härefter oswansörmäldte dictamen sä lydande: Wördsamt Memorial! Redan äro icke endast flere weckor ulan mäna« der förflukne, sedan hos Höglvfl. Ridderjkapet och A deln - Z96 Den 7 December. deln anmälan derom qjordes, att uti betz stan Riksens Ständers RiksgäldsContoir till Högloft. Bewillnings Ukffottel, aftämnade generelle förslag öfwer Bewillningens päräknade belopp, frän är izoi till och med 1827 afgiften pä Såcker, Alun och Krut, blijwit wida under werkeliga förhällandet uvgiswsn, och hwaraf anlednina förmentes wara dertill, akt förenämnde förslag jämwäl j andra delar ffulle sakna fullständig till, förläkelighet.
Doktor Nordlander har uti en hos Preste-Ståndet väckt motion (N:o 147) erinrat, hurusom Cheferne för embetsverken berättigats att vid fylda 65 års ålder afgå från sina embeten med åtnjutande af fulla lönen såsom pension, men alt deremot Cheferne för Stifts-styrelserna, rikets Biskopar, vore helt och hållet betagna sådan Stats-UtsTcottets Utlåtande N:o 153. 17 sällan rättighet och mäste, derest de pj hade enskild förmögenhet, hvilket sällan inträffade, antingen qvarstå |>å sina platser intill döden eller ock taga afsked utan all pension. Med anledning häraf har motionären föreslagit, att Biskop, då han är 65 år gammal och linner sig ej längre kunna med nödig kroppsoch själskraft förestå sitt ansvarsfulla embete, måtte berättigas till åtnjutande af en årlig pension utaf B,000 R:dr R.mt, motsvarande Adelar af det belopp, hvartill biskopslönerna uti afgifvet förslag till desammas reglerande blifvit i medeltal upptagna. Enär likväl Utskottet anser, alt Biskopar icke mera, än andre Ecklesiastika embelsoch tjenstemän böra berättigas att komma i åtnjutande af pension å allmänna indragnings-staten, samt det dessutom är Kongl. Maj:t obetaget, att för särskilda fall och då giltiga anledningar dertill förefinnas, hos Rikets Ständer göra särskilda framställningar härom, finner Utskottet sig böra till den nu ifrågavarande motionen afstyrka Rikets Ständers bifall. 9:o.
Att denna fördelningsgrund är riktig, vill jag så mycket mindre påstå som åtgärder äro vidtagna för att söka häruti vinna rättelse, men för att styrka sin upgift hade Utsk. bordt visa huru många af nuv:de aflönade Konsuler gagna den svenska och huru många, som gagna den norrska sjöfarten eller äro för båda ländernes sjöfart nödvändiga, och så länge fonden till Konsulernes aflönande är gemensam, samt Konsulsväsendet gemensamt, lärer väl ej hvad som är nödvändigt för befrämjande af det ena eller andra Rikets fördelar böra, under afbidan på rättelses åstadkommade i fördelningsgrunden, försummas eller förnekas, och skulle jag tro svenska StatsRådets ledamöter ingalunda motsvara hvad landet har rätt att af dem fordra oell hvad dess sanna intresse krafvel-, om de vid öfverläggninningar om de förenade Rikenas gemensamma intressen upträdde såsom partimän, kallsinnigt förnekande att, om ej Sveriges fördel är uteslutande eller föietriidesvis i fråga, medverka till afhjelpande af behof, hvilkas verklighet de icke kunna förneka, eller till befrämjande af inrättningar, hvilkas vigt de måste erkänna. Ett sådant förfarande skulle kunna 6törande inverka på det goda förhållandet Den 18 Juli. emellan Brödrarikena, oell vid den fråga, sora nn utgjort föremål för Const.Utsk. granskning, hade det, eili. min tanka, varit så mycket mera förkastligt, som, fastän det för Sveriges handel Br oliehöfligt att i Archangel hafva en aflönad Konsul, det likväl icke iir eller kan vara för Sverige likgiltigt att på denna plats Norriges intressen bevakas af en person med så obestridlig skicklighet, som, enligt sammanstämmande intyg, KaptenLöjtnanten Fleischer skall hafva. Jag har nu genomgått de af Const.Ulsk. framställda anmärkn-.r och sökt i anledning deraf meddela de uplysningar, hvilka synts mig af desamma påkallade, samt öfverlemnar pröfningen till 11. o. Ad. Hr Exc. Erih. Lagerheim Elias:
Emedlertid är det klart, att, om, såsom StatsUtsk. tyckes vilja antyda, frågan bör anstå intill en kommande riksdag, fråga om ersättning till allmogen för de sistförflutna åren icke kommer att uteblifva, och hvad Statsverket härpå vinner, kan jag åtminstone icke inse. Enl. min åsigt kan och bör frågan redas för den händelse, att R. St. i framtiden möjligen kunna blifva af en annan än Konungens mening om billighet och rättvisa: Ur denna Dea 13 Mars. m synpunkt och då jag känner, att ett RiksStånd ålerremitteradt betänk. och på BondeStis bord frågan ännu livilar oafgjord, anhåller jag om uplysning, hvad utgång frågan inom det 4:de Ståndet vunnit. I anledn. häraf uplyste lindert. Ri dd.-Sekret. att, enl. ankommet prot.utdr., PresteSt. bifallit SlatsUtsk:s förevar, utlåt., men att från de öfrige RiksStm någon underrättelse om i detta ämne fattade beslut ännu icke blifvit R. o. Ad. meddelad. Frih. Raab: Emedlertid är frågan återremitterad från ett Stånd och livilar oafgjord pä ett annat Stånds bord. Skulle nu R. o. Ad. återremittera betänk, belviflar jag ingalunda, att frågan skall vinna nödig utredning, hvilket är destomera angeläget, som den rörer en hel provins. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Visserligen synes provinsen Småland i fråga om salpeterhjelpen vara lidande, men frågan har till Ulsk. icke kommit i det skick, att Utsk. kunnat företaga någon utredning af ämnet. K. M. har nemi. icke föreslagit eller för R. St. framlagt något förslag i och för beräknandet af salpeterhjelpens beräknande inom Småland, eller om den der skall beräknas såsom inom de öfriga provinserna, utan K.
Län om åtgärd för hans inställelse å viss bestämd dag; att uti Domhafvandens skrifvelse förutsattes, att Fribuss, den der efter hvad kändt vore haft arbete i orten, vistades inom Länet; att då Fribuss ställdes under ransakning, angifvaren Öberg icke varit till finnandes; samt att, enär Fribuss icke kunnat inställas till det utsatta ransakningstillfället, anledning af Domhafvandens förutnämnda skrifvelse saknades till de åtgärder, som vållat Fribuss’ häktande. Efter tagen kännedom af berörda förklaring och sedan erforderliga upplysningar jemväl erhållits så väl från Konungens Befallningshafvande i Stockholms Län, som från Kongl. Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i Riket, har AdvokatFiskals-embetet uti ytterligare den 'I Augusti 1857 afgifvet Memorial andragit, att då redan vid ransakningens början anledningar till betviflande af Öbergs uppgift fö - m retedde sig bland annat deruti, att Öberg, vid det tillfälle, då han häktades, erkänt sig vara gerningsmannen, och sedermera, då han sökte hvälfva skulden och ansvaret pä annan person, icke gittat genast uppgifva hvilken denne skulle vara, utan först flere veckor derefter framkommit med beskyllningarna emot Fribuss, då för öfrigt hvarken vid början af ransakningen eller vid dess fortsättande den 30
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående nytt val af deras Justities Ombudsmans Suppleant. S. A, K. Sedan Lagmannen, Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm, hvilken, enligt hvad Riksens Ständer uti underdånig Skrifvelse af den 15 nästlidne October anmält, blifvit af deras Electorer vald, att vara Riksens Ständers JustitiaeOmbudsmans Suppleant, nu mera afsagt sig dea 78 Underdåniga Skrifvelser. honom salunda uppdragne befattning; så hafval af denna anledning, Riksens Ständers Eiectorer, under den 6 innevarande manad , genom val i behörig ordning utsett Lagmannen och Borgmästaren, J. U. Doctorén Jonas Ullberg, att Justitieombudsmannen efterträda, i fall han innan nästföljande Riksdag skulle med döden afgå ; hvilket hos E. K. M. Riksens Ständer bordt i underdånighet anmäla. Riksens Ständer framhärda etc. Uppl. o. godk. hos Samtl. Förordnande för Lagmannen m. m. Jonas Ullberg, att vara Riksens Ständers Justitice-Ombudsmans Suppleant. V^"i efterslrifne Sveriges Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Presterskap , Borgerskap och Mentge Allmoge, som härstädes å allmän Lagtima Riksdag äro församlade, gore vetterlig!: att, sedan, vid det en. ligt 98 §• Regerings-Formen och 6 * §. Riksdags.
Sedan erfarenheten ädagalagdl, hurusom de emot spel och dobbel utkomna förhud samt del tinder serskilda vilkor gilna tillstånd till utöfning af vissa hazardspel varit otillräckliga till undanrödjande af de oordningar och olägenheter, för hvilka såväl ynglingar som äldre personer af olika folkklasser i detta afseende ej sällan blifvit blottställda, fann Kongl. Majit nödigt att för ändamålet vidtaga ytterligare mått och steg; och af sådan anledning utfärdades Kongl. Förbudet emot spel och dobbel af den 2 Augusti 1792, genom hvilket förklarades, tilt det så kallade La Belle-spelet samt Biribi, Pharao och alla äfvenlyrliga spel med kort eller tärning af hvad namn de vara må vore derefter ingenstädes tillåtna, med stadgande derjemte: att om delta förbud öfverträddes, skulle såväl värden sorn de spelande hvardera böla tjugofem riksdaler, och alla de penningar, som på dylika spel vågas och utsättas, vara förbrutna; att böterna borde fördubblas hvarje gång någon med omförmäldo förbrytelse blifvit beträdd; att alla spel, ehvad namn de hade, dock utom det serskildt tillåtna biljard-spelet, voro vid lika ansvar och pligt alldeles förbudna å källare och kaffe-bus; samt slutligen, att icke något slags spel med kort eller tärning finge företagas å krogar och spisqvarter vid tre riksdaler sexton skillingar böter lör så väl värden, som de spelande, änskönt förebäras skulle alt spelet icke angått penningar, utan blott varit ämnadt till nöje och lidsfördri f. Expeditions-Utskottets Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 255. 239 Sedermera halva likväl sådana anledningar förekommit, hvilka, i nåder pröfvade, egt den påföljd, att K. M:l, dels under den 24 Maj 1810, lill upplifvande af förenämnda nådiga förbud, låtit utgå varning emot dylika spel, dels ock genom nådigt Cirkulär den 21 December 1833 anbefallt Öfverståthållare!) i Stockholm och E. K.