Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mista kvinnorna männens högaktning, huru går det då m e d moralen i värld e n? Men må Stade o c h alla andra k o m m a ihåg, att kvinnorna dock icke äro o c h icke kunna vara änglar, något som likväl ej berättigar männen att vara — bänglar. S — m. - * g^J^UR.NCmSBOKEH:£Jfr jgff Kronprinsessan Victoria lär redan i oktober månad nödgas för skötandet af sin h ä l s a, återvända till s ö d e r n. Prinsessan Ingeborg afreser i dagarna till K ö p e n h a m n för att deltaga i firandet af sin farmoders, drottningens af Danmark, födelsedag, den 7 dennes. Kvinnan i järnvägens tjänst. V i d statens järnvägar äro för närvarande 47 k v i n n o r anställda såsom ordinarie. 24 innehafva befattning såsom kontorsskrifvare i n o m styrelsens olika byråer o c h kontor. V i d distrikten tjänstgöra 8 så- som kontorsskrifvare o c h 15 såsom kontorsbiträ- den. Dessutom äro såväl i n o m styrelsen s o m vid distrikten anställda en hel mängd kvinnor såsom extra skrifo c h kontorsbiträden. * Lysning afkunnades i söndags för första gången mellan ryttmästaren frih. Bror Cederström och skådespelerskan fru Ellen Hedlund. * Kungl. t e a t r a r n a. Operan öppnas antagligen den 19 o c h Dramatiska teatern den 9 d:s. Vasateatern. 1 jämförelse m e d sina mer o c h mindre ryktbara företrädarinnor på den ofta slippriga operettbanan, Storhertiginnan af Gerolstein, Prinsessan af Trebizonde, Teblomma, Niniche, Lilla helgonet, Lyckobarnet m. fl., för att icke nämna D e n sköna Helena, suverän i åminnelse, lefva o c h röra sig » Flickorna Michu » i en ren atmosfär, där de trippa omkring s o m små hvita, menlösa lamm, i mjukt fladdrande empiredräkter, i klacklösa, tunnsulade skor och m e d sidenband korsade öfver vristen.
Riksgälds-Contorets årliga behof, deruti inbegripne extra anslagen 160,000 per år, enligt Stals-Utskottets Betänkande N:o 4*7 Tillskott till Stats-Verket eller den såkallade Stats-brislsumman .. 1,145,190 3,345,190: *— Debet. Allmänna Bevillningen till här förut upptaget belopp 2,301,690 Kortoch Tidningsslämpel-afgiften 4>5oo Centonalen 39,000 2,345,190: Jemte en Ledamots Reservation öfverlemnas allt detta lill Rikets Ilögl. Ständers pröfning. Bilaga Lit. G. Tabell, som utvisar den sänkning eller förhöjning emot nu gällande tullbestämmelse, som Rikets Höglojl. Ständer fastställt d Importtullen, samt det förmodade resultatet deraf. Apelsiner Arsenik • Band, siden, sarometsandra slag halfsiden ylle Blysocker Bläckpulver Bränvin: Genievre . andre slag odislille rädt , Cognac, t. o. m. i grader deröfver . Rumin, t. o, ro. i grader deröfver Arrac t. o. m. i grader . deröfver . Cacao Caffe Chocolad . • Citroner Citronskal, torra . Cubeber Coeffurer Cremor-Tartari Corinter Dadlar Decorationer - Fern års medelbelopp af Importerade varor. Tullbestämmeisens minskning. Förmodade resultatet deraf. Tullbestämmelsens förhöjning. Förmodade resultatet deraf, ioo St. Fisk: saltad Lax I T:na Fjädrar, Ur• I Skålp Fläsk i Lisp. Formar för Sockerbruken l Skålp. Frö, Canarie Färger: Berggrönt . Smaltz Cochenille . Drakblod Grains d’Avignon Krapp Galgant • Garn, Bomullslivitt öfver N:o a5 .
Jag får då erinra derom, att Consistorierna granskat och tillstyrkt frågan, samt att Kanslers-embetet tilt hufvudsaklig del instämt uti Consistoriernas åsigt; men K. M:t har, sannolikt af financiella skäl, icke gjort någon framställning i ämnet till R. St:r. lien S2 Maj. Jag tror det vara ett obestridligt faktum, att adjunkteme vid akademierne i närv:de stund hafva sämre lönevilkor än adjunkterna vid elementarläroverken, ty dessa sednare kunna efter en jemförelsevis kort tjenstetid eirna en lön af 3,000 rdr. Hela den summa, som skulle åtgå till den ifrågav:de löneförbättrinaen, belöper sig för Upsala universitet till 3,000 rdr, och för Lunds universitet till enahanda belopp; man kan således ej säga att summan är afskräckande. Jag vågar således hemställa, att R. o. Ad. måtte, till förbättrande af adjunkternas löner, på sätt jag uti min motion föreslagit, anslå ett belopp af 3,000 rdr till hvartdera af universiteterna i Upsala och Lund. Frih. af Ugglas: Jag vill visserligen ej bestrida, att adjunkternas lönevilkor möjligen kunna tåla vid någon förbättring, men jag hemställer, huruvida det kan vara riktigt att på grund af en enskild motionärs framställning vidtaga en så genomgripande förändring som att höja samtliga adjunktslönerna vid Upsala universitet med undantag endast af tvenne. Om frågan är af den vigt som den siste talaren förmenar, så kan man vara öfvertygad, att K. M:t kommer att taga saken om hand, och då kommer ärendet att i vederbörlig ordning för representationen framläggas. På grund häraf får jag vidhålla min förut framställda anhållan. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels utaf Frih. af Ugglas, att R. o. Ad. måtte bifalla Stats-Utsk:ts hemställan i 26:te punkten af Utlåt:t N:o 66, och dels af Hr Olivecrona, att R. o.
H e n n e s andedräkt var gift, den luft hon inandades förpestad, det rum, där hon låg, kunde betyda för dem detsamma som näsduken för deras mor. Som om hon gissat sig till mina tankar, gjorde hon en afvärjande rörelse. » Nej, nej, » sade hon ifrigt, » låt dem icke komma in! J a g vill det inte! » Men därmed voro hennes krafter uttömda, och med en suck, som skakade hennes kropp som en enda lång snyftuing, sjönk hon på nytt tillbaka mot kudden. Efter en stund hördes hennes röst, denna gången riktad till mannen: » Albumet, » hviskade hon, » jag vill s e d e r a s porträtt. » H a n reste sig upp och gick med vacklande steg ut i den bredvid liggande salongen och kom tillbaka med fotografialbumet, som han lade på sängen. Härefter störtade han omkull som en ek, afhuggen vid roten, och stönade som ett sjukt djur. Stödd mot ena armbågen öppnade hon albumet. Hennes ansikte bar en nästan högtidlig prägel, och hennes ögon hade en mild glans. H o n vände likgiltigt några blad. Så hejdade hon sig och såg länge och oafbrutet ned framfor sig, medan tårarne tillrade ner för hennes ansikte. Med darrande hand lyf^e, hon upp albumet och tryckte det lidelsefullt till sina läppar, medan hon hviskade sina barns namn. J a g måste vända mig om och se ut genom fönstret, som föreföll alldeles vått och immigt i den klara augustisolen. D e t var, som om hela gatan utanför med trädgården midt emot och den blåa himlen äfven gråtit öfver lifvets bitterhet. J a g hörde, hur albumet gled nerför täcket och dunsade mot mattan, men j a g rörde mig icke. J a g visste ju ändå, att hon tagit afsked af sina barn, som hon aldrig mera skulle få se. Thore Blanche. att det dröjer en stund längre än vanligt med supén. » Det blef som Marie ville. Det starka kaffet och den starka viljan öfvervunno hufvudvärken, och allt blef i ordning i rattan tid. Dagen därpå ville dock frun veta, hvad som kunde så drifva Marie att anstränga sig mer än hennes icke mera unga krafter förmådde.
Dä skola icke Smålänningar och Weslgöthar, utan hela Sverige besluta sig till en stor upoffring för ett ändamål, hvartill alla anse sig tvungne att komma. Hr von Hartmansdorff har sagt, alt vi böra betänka oss, innan vi bevilja så stora summor till ifrågavande företag, enär vi under förmiddagens plenum anslagit så betydliga belopp lill krigsrustningar. Jag tror, att då vi lemnat så stora summor till krigsrustningar, med en så öfvervägande majoritet, är det äfven skäl, att bifalla det ifrågavande anslaget. Det är klart, att så stora bidrag icke kunna åstadkommas utan stora ansträngningar. Skola vi skaffa medel till vårt sjelfförsvar, skola vi skaffa medel lill uphöjande af impolserne för vår industri, så måste vi, äfven roed upoffringar, gifva fart åt de hjelpkällor, hvarur vi skola taga de penningar, hvilka vi måhända snart behöfva för utrustandet af vår ai mée. Jag bekänner, att jag icke kan fatta deras åsigt, som tro, alt då något svårt förestår i det yttre, man bör handlöst kasta ifrån sig det inre, ty just 222 \ Den i November e. m. då är det, som man genom manliga beslut bör söka all åtkomma alla de hjelpkällor man bar inom sig. Jag har med flit begagnat ordet manlig, ly, Mine Hrr! del fordras i sanning manlighet alt fatta detta beslut. Jag är nemi. af den åsigten, att det icke kommer att gå lätt, alt genom lån få de penningar, som erfordras för dessa förelag, ulan jag tror tverlom att stora upoffringar måste göras, oell det är endast männer, som åro mäktige atl göra stora upoffringar oell ansträngningar, hvilka, då fäderneslandets väl är i fråga, med skäl kunna fordras. Derföre tror jag äfven det vara af yttersta vigt, att drifva denna fråga till en lycklig lösning, och anhåller alltså om bifall till Otsk:s Betänk, i dess helhet. Frih. Klinkowström, Rud. Maur.:
Exc. Hr Friherre Lagerbjelke och Hr Frih. Åkerhjelm hafva redan på ett sådant sätt förekommit mig, att jag, på det i sanning vidlyftiga fältet, ej kan hoppas alt upphämta den minsta efterskörd. Min öfvertygelse, angående hufvud-principerne af det nu, framsttällda förslaget, hade jag i sista plenum den äran yttra, och jag har sedermera ej funnit anledning att förändra den. Må det dock vara mig tillåtet, då öfverläggningen nu synes nalkas sitt slut, att vördsamt ännu en gång fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på ämnets obestrideliga vigt. Friheten att i tryck inför en hel allmänhet framställa Den 27 Ja n u a r i i f. m. 47 sina meningar, synes mig nära nog likna eldenj som visserligen värmer och upplifvar, men som lika lätt kan uppbränna och förstöra, om den utan tillsyn lossas från alla band. Allt beror af användandet. Jag torde här blott behöfva vädja till en redan vunnen erfarenhet, hvilken jag nogsamt föreser icke lärer komma att jäfvas af den närmast förestående lidens tilldragelser, så framt icke de i min tanka grundade och billiga förslagen skulle blifva antagna, och dymedelst en gräns blifva satt för det stigande sjelfsvåldet. Jag bar i allmänhet föreställt mig, alt så väl Samhällets, som den enskildtas rättigheter bäst skulle vara vårdade, då de ensamt ställas under skyddet af en Lag, som förmår att göra sig gällande, oberoende af hvarje art af fremmande inverkan. Må således Lagen ensam, men Lagen i sina vanliga mera verksamma former, i Tryckfrihetsmål, som i alla andra, få skilja emellan hvad som är rätt och hvad som är orätt. Detta synes också nu vara den egenteliga punkten, hvaromkring striden vänder sig. Skola de redan bestående straffbestämmelserne för redan definierade förbrytelser, (ty om förändrade straffbestämmelser är icke nu fråga), skola de, säger jag, i mångå fall få förblifva ord utan mening, genom uleblifven, eller åtminstone oviss, tillämpning, eller skola de få kraft och lif genom förändrade former för denna tillämpning. Med 48 D e n 27 J a n 11 a r ii f. in. ett ord, skall Lagén äga kraft, eller skall Lagen sakna kraft.
Rätten tillkänna genast, eller sist innan nästa dag tilländagått, oeh lägge sedan dess besvär in i Hof-Rätten, inom hälften af den tid, som i lagvadd» saker föreskrifven är. Expeditions-Utskoltets Förslag till und’ Skrifvelse, N.-o 114* XVII Cap. 3 §. Fjerde punkten i denna §. ändras sålunda: Kommer ej vittne, som stämdt är; bote i Under-Rätt Tre daler, i Hof-Rätt Fem daler: och lagge Rätten sedan viss dag och vite före. 31 §. Slutet af denna §., sådan den lyder i Kongl. Förordningen den 30 Maj 1835: ”Faller Lagman någon till ed, då bör lian den gånga, innan Tinget slutes: är han ej sjelf tillstädes, lagge eden af inför nästa domstol i orten, inom den tid, som Lagman föreskrifver,” kommer alldeles att utgå. XVIII Cap. 3 Cap. Första punkten af denna §. skall lyda sålunda: Är någor sak genom vad kommen till Hof-Rätt, och gifver si» en annor först der an: finnes hans talan sådan, som i 1 §. sägs, gånge dermed, som der föreskrifves. XIX Cap. 1 §• Henna är sålunda ändrad: Reser något bort, då hans sak för Rätta är, utan han häfver domarens lof dertill, eller laga fullmägtig ställt, och Rätten det kungjort; böte i Under-Rätt Fem daler, i Hof-Rätt Tio daler och gånge ej dess mindre dom i saken. XX Cap, 1 §• Andra punkten af denna §. ändras sålunda: Göra de det ej; böte så svaranden sorn käranden, i Under-Rätt Tio daler, i Hof-Rätt Tjugu daler. 196 ExpeditionsUtskottets: Förslag\ till und. Shrifvelsej IV.-c 114- XXI Cap. 4 §. Denna §. ändras till följande lydelse:
Och skulle de öfrige respective Riks-Stånden vänligen inbjudas att i detta beslut sig med Ridderskapet och Adelil förena. Från Högvörd. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stat s-Ut skott st s den 10 dennes å bordet lagda Utlåtande N:o 421, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 406. Bifölls. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Efter slutad öfverläggning sistlidne Plenidag öfver Stalssamt All - Prot. Uldr. d. i3 Febr. 18fy. 97 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskoltens Utlåtande N:o 128, i anledning al återremissen å Utskottens Betänkande N:o 5, rörande allmänna stadgandeu och anslag till folkundervisningens befrämjande, företog nu Bonde-Ståndet delta ämne till afgörande, dervid Ståndet först godkände Utskottens hemställan, pag. 33, angående vederbörande Embets-myndighelers rätt att medgifva undantag, i händelse hinder skulle möta vid tillämpningen af Utskottens i ämnet framställda Lag-förslag, om hvilket Ståndet derefter pundvis fattade beslut, på sätt som följer: 1. 1 och 2 momenten skulle förenas till ett enda af följande lydelse: I hvarje Pastorat böra finnas en eller flera Folkskolor, antingen fasta eller flyttbara, efter Communernes eget bestämmande. Åt Skol-Styrelse inom hvarje District vare hufvud-inseendet å dervarande Skolor anförtrodt. 3 mom. bifölls, med uteslutande af ordet fasta. 4 mom. borde sålunda förändras: Skola skall för undervisning hållas öppen vid den eller de tider af året, sorn Skol-Styrelsen bestämmer. • -2* Denna §. borde efter Ståndets åsigt erhålla följaude lydelse: Hvarje Skol-District åligger att anskaffa och underhålla nödiga rum för de Skolor, som inom Districtet finnas. I kostnaden härtill skola alla inom Districtet boende deltaga. Tillskott i penningar utgöras efter de i 2 Art. Bevillnings-Förordningen föreskrifne grunder, men byggnadsvirke, körslor och dagsverken, efter hvad allmänna Lagen om kyrkobyggnad stadgar.
Denria del,af skogshushållningen omfattar en mängd frågor af den mest invecklade och grannlaga beskaffenhet, såsom angående bevarandet af egande-rätten, besittningen af ego-området, reglerandet af skatter, åliggande servituter och upplåtna förmåner, afvittringar, jordbyten och förvärf, nödige bostäder vid förvaltningen och bevakningen, skogs-skördens användande, betalningens indrifvande derför och redovisning, förvaltnings-utgifternas bestridande, polis-handräckningar i och för skogs-skyddet m. m. För pröfningen och afgörandet af dessa och flere med dem likartade förekommande frågor, erfordras en embetsmanna-skicklighet, som alldeles icke kan fordras af och knappast förutsättas hos en Chef för skogs-styrelsen, helst denne embetsman, enligt kommittéens förslag, för att vara kompetent, icke behöfver ega laga vitsord om insigter hvarken i juridik, kameral-lagfarenhet eller ens i forst-väsendet. Dessa ärenden äro ock af den natur, att de framför många andra fordra en kollegial behandling, som, om den just icke alltid medför den af kommittéen förordade raskheten, likväl innebär en garanti att de blifva med sakkännedom, oväld och efter moget begrundande afgjorda. Då Kammar-kollegium eger högsta bestyret med förvaltningen af statens fasta egendomar, synes det mig icke vara välbetänkt att undantaga 24 Sammans. Stats-, Lagsamt Allm.
Raabs förslag, vill jag anmärka, att Utsk:n just velat undvika della ingående i delalj, som Frih:n i öfrigt tyckes förorda, och jag finner Ulskms förslag vara ändamålsenligt. Förhållandel kan vara sådant, ali rättigheten för boslälls-hafvare, alt afyttra bela årliga afverkningen, skulle medföra för innehafvaren alli för stora fördelar, eller för arrendatorn, så vida dessa boställen under arrende uplålits. Delta innefatiar detaljer af saken, dem K. M. måste laga i öfvervägande, då Han fattar sitt beslut. Att på detta sätt ingå i detaljer, finner jag olämpligt. I Militie-boställs-ordmn stadga 38:de och 42:dra §§:ne, att, då skogar indelas till trakthuggning, de må användas lill boställets bästa och jemväl till förmån för de angränsande skoglösa boställena, och K. M. lärer icke underlåta att vid fattandet af sitt beslut i detta ämne fästa behörigt afseende å redan gällande författmr, men Utsk:n ansågo icke lämpligt, ali i detta hänseende gifva K. M. öfverflödiga fingervisningar. Hvad åter angår frågan om de Norrländske Krono-skogarne, så är detta ett nytt ämne, sorn jag lemnar derhän, om det kan vara lämpligt att betrakta del annorlunda än som en motion; men om R. o. Ad. skulle finna motio nerne vara af det syfte, att de äfven kunna omfatta sådant som t. ex. frågan örn afvittrings-verket, så anhåller jag, att dessa frågor hvar för sig måtte behandlas. I sisla punkten af Utskins Betänk, förekomma motioner af en riksdagsman från Norrland ang:de förfaringssättet med dessa skogar, och det står oss öppet, alt, när vi komma lill denna punkt, derom fatta vårt beslut, men jag anser olämpligt att nu göra det. Att hos K. M. begära dels en revision af afvittrings-stadgan, dels upgift på Kronans skogar, anser jag icke heller nödigt, åtminstone icke i det syfte angifvit blifvit, nemi. att erhålla en skogs-lagstiftning.
Väl hade Rikets Ständer vid 1840 —1841 års Riksdag bestämt anslaget å 7:de hufvudtiteln för extra utgifter till 35,000 R:dr, med afseende å derifrån utgående nådegåfvor och pensioner; men det har emedlertid, såsom af det föregående synes, inträffat, att dylika utgifter jemväl måst bestridas af extra utgiftsmedlen å de öfriga hufvudtitlarne, der sådana anslag äro uppförda. På det likväl för framtiden må varda å ett ställe synligt hvad Stats-Verket årligen får vidkännas till sådana ändamål, anse Revisorerne sig böra föreslå, att å allmänna Indragningsstaten under 9:de hufvudtiteln, som bestrider sådana pensioner, hvilka i följd af författningarne utgå, hädanefter jemväl uppföres ett anslag till nådegåfvor, gratifikationer och sådana pensioner, hvilka af gunst och nåd tilldelas; hvaremot anslagen till extra utgifter kunde i samma förhållande minskas, för att derefter användas endast för de öfriga tillfälliga behof, som med hvarje särskild hufvudtitel äga gemenskap. § 20. I enlighet med föreskriften uti Instruktionen den 17 April 1841, hafva Revisorerne tagit kännedom om de åtgärder, som i afseende å redogörares proprie-balanser vidtagits, samt dervid inhemtat, att summan af dylika balanser å statsmedel utgjorde vid 1845 års slut 23,142 Rdr 12 sk. 5 rsl Om dertill läggas proprie-balanser å Riksgälds, Diverse Verks och annorstädes debiterade medel, uppgår total-beloppet till 57,491 R:dr 34 sk. 7 rst. De betydligaste proprie-balanserna äro: f d. Landt-Räntemästaren Tollins 7,866: 4-. 10. afvikne Bergsfogden Furtenbacks 6,421:23. 2. f. d. Kronofogden Öhboms 7,777: 23. 4. „ ,. Borgmans , 2,488: 16. 5. f. d. Kronofogden Björzells 12,703:45.
S. D. föredrogs ä nyo Stats,Utffottets för. !edne gäroag pä bordet lagda Utlätande öfwer i trenne Riks-Ständ gjorde anmärkningar wid Utffottets Betänkande om Kungsgärdarnes för. wallning, hwilket Utlätande af Högloft. Rid. derffapet och Adeln gillades. Ur svprr. Lx ?rorocolio H. 6. Silverstolpe. Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wördige Preste Ständer wid Urtima Riksdagen i Arebro dea 16 Octo. ber i8ro. S. D. föredrogs ä nyo och biföllS Dewill. nings. Utffottets Utlätande öfwer den af Wäl. loft. Borgare-Ständet gjorda anmärkning wid nämnde UtffottS förslag till reglor och föreffrif. ter, att wid Bewillmngens Taxerande iakttagas. Ut SVPlL. Lx ?rotocollo , I. U. Almgvist. Utdra - §96 Den 16 October. Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög, wördige Preste-Ständet wid Urtima Riksdagen uti wrebro den 16 Octo. ber iAic>. S. D. 8!3id justeringen af Expeditions, mskot. tets Förslag till underdänig skrifwelse till Kong!. Mast rörande Vewillningen, ansäg Preste. Stäudet Riksens Ständers underdäniga anhäl. lan, om fädan författning, att Taxerings-Eo. miteerna ä nyo mätte sammanträda, böra sä uttryckas, att detsamma gällde ej mindre om Berednings, än Taxerings-Comiteerne, hwar. före ordet: Taxerings. Comiteerne borde tilläggas: bade Becebmngs och, uti hivilket beslut de Respcctive Med. Ständen skulle wördsamt och wänligen inbjudas att fig med Preste. Ständct förena. Vt sugrs. Ox Orotocollo. g. O. Almgvist.
Dekorationer, Platåer med tillbehör, äfvensom Ornamenter, ej specificerade, tullbehundlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Desman; se Muskus. Dividvi eller Libidvi; se Garfskidor. Dosor; se Askar. Drakblod; hänföres under Färger och Färgningsämuen, ej specificerade. Dref Fritt. Drefmat, eller gammalt och i stycken af högst 12 fots längd sönderhugget tågvirke — Fritt. Dricka: porter 1 kanna. — 40 öl och andra slag 1 kanna. 20 Dun, alla slag — Fri t. Dyfvelsträck; hänföres under Apotheksvaror. Ckolloil; se Knapergall. 1 Bilt. lull H. St. Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. Elfenben; se Ben. Emalj, i massa R:dr <Rn | öre. Enbär — Fria. Enbärsmos; hänföres under Apotheksvaror. Essenser; se Oljor, flyktiga. Estamper; se Kopparstick. Etuis, med eller utan tillbehör, af sammansatta eller, så- som arbetade, ej specificerade ämnen 1 skålp. — 33 Fabriksvaror, ej specificerade; se Slöjdvaror Fartyg och Båtar, med tillbehör — Fria. Fayence; se Porslin. Fenkol 1 skålp. — 7 Fernissa 1 skålp. — 101 Amu. s. k. Fernissa af Sprit med en obetydlig tillsats af harts tullbehandlas under tillämpning af hvad taxan stadgar för art: Bränvin och Sprit. Fikon i 1 skålp. 7 Filar; hänföras under Verktyg. Fingerborgar och Syringar af andra ämnen än guld och silfver J) 1 skålp. 20 Fisk: färsk — Fri saltad eller inlagd: anjovis, sardeller och thonfisk 1 skålp. 25 lax 1 centner. l 10 sill i kub.-lot. — 12 strömming f kub.-fot. — i 2 all annan 1 centner.
Ej för att intressera dem, som ej ligga åt detta håll, utan för att med siffror bevisa vigten af den fråga jag framställt, får jag först, med åberopande af Forssells statistik, då Agardhs och Ljungbergs ännu ej hunnit nog långt för att härom kunna gifva oss någon uplysning, nämna hurusom Forssell upgifver, att år 1842 räknade man öfver hela Sverige 270,000 oxar, 1,000,000 kor och 450,000 ungboskap, med tillägg att han var fullt förvissad, att detta antal borde ökas med 15 till 20 proc» Hela antalet af kreatur blefve då 1,720,000. Om man då beräknar hvarje kreatur, hvilket dock är lågt efter de nuv:de prisen, till 33 r:dr 16 sk., så blefve beloppet af kreatursvärdet i landet 86,000,000 r:dr, eller med 15 proc. förhöjning af kreaturens antal 100,000,000. Ar 1842 funnos i Örebro län 15,398 oxar, 50,978 kor, 20,612 ungnöt, hvilket efter taxeringen innebär ett värde af 8,700,000 r:dr. Att inrätta Stamholländerier är mycket bra, och jag önskar att på allt sätt kunna understödja Hr Adelborgs motion, men jag anser att man, för alt kunna åstadkomma något stort, måste förena sig med alla jordbrukare, med hvarenda torpare som äger en ko. Man måste laga att hvar och en som äger ett kreatur kan hoppas att erhålla ett praemium; ty till att börja med fordras prajmier, men sedan behöfvas de icke. HushållsSällskapens verkningskrets beror helt och hållet på de medel, som de äga att disponera, och hvad beträffar utdelningen af praemier vid våra hushållsmöten, så har förhållandet varit, att de i trakten närmast boende deraf njutit fördelarne, emedan det vore absolut omöjligt att t. ex. från Jemtland eller Piteå föra neder till Mariestad eller Ultuna de kreatur, som skulle exponeras.