Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I det bevis, Rätten öfver inteckningens beviljande meddelar, varde inför dt, att inteckningen inom hvart tionde års slut bör förnyas, så vidt den skall fortfara att vara gällande. Dessa stadganden träda i verksamhet från och med nästkommande månads början (Sex månader efter Författningens datum). I afseende på dessförinnan upprättad, men ej intecknad, afhandling af ifrågavarande beskaffenhet, vare, utan minskning af den rätt, densamma, efter hittills gällande Lag, må kunna medföra, tid alt inteckning söka till nästa års slut. För öfrigt, och på det mindre kunnige personer ej må sakna underrättelse och erinran om ifrågavarande Lagbud, vill Kongl. Maj:t i den blifvande Författningen, eller samtidigt dermed, föreskrifva, alt densamma bör, en eller flere gånger under det år, då Författningen utfärdas Lag-Utskottets Betänkande, N:o 12. 15 och trenne gänger under det påföljande året, kungöras i kyrkorna, samt derjemte, under nämnde lid, uppläsas vid början af hvarje ordinarie Häradsting. Den inskränkning till endast faslighet å landet, hvilken i Rikets Ständers år 1835 afgifna förslag förekommer, har äfven i denna Proposition blifvit iagtlagen, enär ifrågavarande stadganden äro vida mindre behöflige, i afseende på stadsegendom, än hvad jord och hus å landet angår, och einedun, genom berörde inskränkning, kan undvikas att göra förslaget beroende af möjligen olika åsigter, i fråga om intecknande, för längre eller kortare tid, af hyresrätt till hus och lägenheter i stad samt af brukningsrätt till stadsjord. Kong!. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Stockholms Slott den 1 Augusti 1844.^ OSCAR L. Herm. Gyllenhaal." Utskottet har granskat denna Nådiga Proposition, jemte de i SiatsRådet och Högste Domstolen i ämnet hållne protocoll, hviJka åtföljt Propositionen; och som Utskottet till alla delar instämmer i de skäl, som Kong!.
Och hvad en totalt oaflönad kärleksverksamhet beträffar, kan blott den däråt ägna hela sin tid och alla sina krafter, som på något sätt har det sörjdt för sina » personliga behof », hvilka visserligen kunna reduceras till ett minimum, men aldrig » upphöra att finnas till ». » Det finns dock kvinnor, som äro oförståndiga och tänka allt för mycket på sina kläder och på detta att vara m e d », utbrister » gift m a n ». Ja, tyvärr, finnas sådana, ehuru erfarenheten mer och mer lärt mig, att dessa utgöra en försvinnande procent i jämfö- relse med det stora antalet arbetande, sträfvande, själfförsakande familjemödrar. Men det är ej denna procent fåfänga, själfviska, obetydliga kvinnor, som egentligen tryckas af det förhållande som nu är på tal. Dem generar det ingalunda att tigga, gräla, grå- ta och smeka sig till hvad de önska, och dé äga en särskild talang att kräfva ut, ofta mer än skäligt, af sin äkta hälft. Nej, det är just de bästa, flärdfriaste och med själfkänsla begåfvade, som lida, som känna det motbjudande att gripa till dylika utvägar för att få, hvad dem med rätta tillkommer, som såras af att se, att, huru mycket de än bjuda till i sitt kall. de dock aldrig aktas värdiga förvalta ett pund för egen del, som känna sig kränkta af att liksom smått missunnas hvarje klädesplagg de behöfva. Att under förhållanden, där inga tillgångar finnas, där så beklagligt är t. ex. att familjen befinner sig under konkurs eller eljes råkat i fattigdom, hustrun skulle vara den, som tänkte på sitt i första rummet och sökte att af den af ekonomiska bekymmer redan förut nedtryckte maken utpressa sitt årliga — hur skall jag säga? — apanage, är en förutsättning så orimlig, att den ej tarfvar vederläggning. När nöden verkligen står för dörren, hvem har då visat sig kunna till ytterlighet försaka och glömma sig själf?
Det har för ,'.!6 - Ulffol!-t warit ömande pch bekymmerfinrl, arr finna ett sä bclyeeligt antal Pensions sökande faniga Enkor och Barn efter för, liepke Embete och Tjenstemän, sä Mrlikaire fini C» pils, hwilka i sin ifidstäsva belägenhet mäste sakna glt understöd af Slate», sedan deras män och Fäder j lifstiden likiväl i Statens tjenst npoffrak hela deras tid och kraster, »tan akt wiv deras borrtgäng funna lämna eskerlrlwande Masa och Barr» det nöd? torftigaste list lisspers bergning. Föranledt as veste ffäl och med behjertande af heste nöostäldxs bcklaganSwärda belägenhet, har GtatS - Utskottet, ester inhämtad närmare kännedom VM ExpeetgNternes antal i hwarje Clast, söreflagit en tillökning af Pensions runi i de Closter, der fayant anserrs nödigt och hwiiken tillökning tillhopa "tgör Z.ZZO Rdr, sg att ä i8lo ars projecterade Stat klifwit upfördr en Summa af 18,530 Rdr, i stallet för 15,000 Rdr, som 19:9 ars Skal härtill uptager. — Stats - Utskonel bör dock härwid tillkännaaifwa, ait oaktadt denne tillökning ärp an? ng 76 Expeckanter, som icke kunna undfå pension, pch hwilkas antal genom nyq sökande beständigt ö? fes; men i Statens närwarande hclägenhet, hap Den 22 November. Slars - Ustfkoltet icke rstlrrstt sig, att funna foresta »agon widare utsträckning af dentte ai-.stags Summa. pensions Staten för Under-VfsicerarcS och deras rvederlikarS wid Landt - Armeen och ArmeenS Flotta Enkor och Barn Denne Pensions Skal blcf inrullad först är ,8or enligt Kongl. Majus
M. Q. ! P. A. NORSTEDT & SÖNER, KONUL. BOKTRYCKARE, BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIELA STATISTIK. H} Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser. EANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI WESTMANLANDS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ARÉN 1850-1860. 1. Länets indelning oell naturbeskaffenhet i allmänhet. Tj nder den t,iderymd, sorn denna berättelse omfattar, har ingen förändring skett af Westmanlands läns granner. Uppå framställning af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Stora Kopparbergs län blef väl gränsen emellan sistnämnde län och Westmanland år 1856 ånyo utstakad, samt rågången upphuggen, men denna åtgärd föranledde ingen förändring i gränserna länen emellan, utan utgjorde blott ett bestämmande af den gamla gränseskilnaden, hvilken till stor del hade igenväxt. Uti den tryckta skrift, kallad Topografiska och Statistiska uppgifter om Westerås län, som utgafs år 1842 i sammanhang med Kongl. Topografiska Korpsens Karta öfver länet, anses dess läge vara emellan 59° 17 och 60u 18' nordlig polhöjd, samt 0" 41' och 2" 38' vestlig longitud från Stockholm. Arealen anses vara 57,78 qväll ratmil, hvaraf omkring 2,84 upptagas af insjöar och vattendrag. Länet innefattar östra och till vidden betydligaste delen af landskapet Westmanland, en del af Upland, kallad Fjerdhundra, och en liten del eller tvänne socknar af landskapet Södermanland. I kameralt hänseende är länet, sedan Westerås södra och norra fögderier år 1836 blefvo sammanslagne, indeladt i 6 fögderier, nemligen Westerås, Strömsholms, Kungsörs, Bergslags, Salbergs och Wäsby.
Äfven beträffande anslaget till Öfvercommendants-expeditionen i Stockholm, synes Utsk. sjelf framstått i egenskap af motionär. Det är visserligen sannt, och vore ganska illa eljest, ”att den i hufvuöstaden förlagda garnison, ”dels i dess egenskap of lifoch hus-trupper, dels såsom ”tillhörande en fördelning af armeen, icke saknar det sam”band, som är afsedt, genom tillvaron af ett högre generals”befäl;" men det sköl, hvarpå Utsk. grundat sin nya motion om indragning af det åt öfvercommcndanten hittills bestådda arfvode af 6oo rtdr b:co, nemi. att ”således någon ”särskild öfvercommendant, i och för nämnda garnison, ”icke egentligen är af nöden,” lärer svårligen deraf kunna dragas. K. M:$ reglementen föreskrifva, för secund-cheferne och cheferne för de i hufvudstaden förlagda regtten, de tjensteskyldighetcr de i sådan egenskap äga lika med öfriga, i jemnbredd med dem stående, befälhafvare inom armeen, Dea 7 Maj f. ra. och deras löner äro med afseende å dessa deras innehafvande tjenster bestämda. De göromål, som medfölja befiilet öfver liela garnisonen, är således en tillökning i deras befattning, som ej med mera skäl bör kunna åläggas dem, än någon af den inneliafvande tjensten oberoende befattning bör kunna, utan ersättning, åläggas hvilken annan militäreller civil-tjensteman som helst. Troligen vinnes, med bibehållande af rättvisa, det åsyftade ändamålet för bästa priset genom detta arfvode, som ej uppgår till beloppet af en commenderad capitaines dagtraetamente efter 1827 års resereglemente. Cummendants-slaten. Uti Utsk:s hemställan om indragning af en del coramendants-platser, kan jag så mycket mindre instämma, som, å vissa gränsorter, en militär-befälhafvares närvaro synes mig nödvändig för uppsigten öfver de till Riket inkommande resande, och för viseringen af deras pass.
Sillen i flera är nästan undchäl hela Sommaren i stor ymnighet wisat sig Cattegatt längs efter Rikets Westra kust; O dä Riksens Ständer, öfwertygade om ändans lcts wigt, warit betänkte pä nödiga utwäga ä till desi winnande, hafwa de öfwercnskommit att till Eders Masts Nädiga pröfning fran ställa ett förslag, hwartill de i underdänighH utbedja sig Eders Majis Nädiga samtycke Till ästadkommande af försök i denna wäg hafwa Riksens Ständer ej funnit nägot tjenlir gare förslag kunna pätänkas än upprättand af ett Bolag, som med biträde af utifrän ir kallade i sädant Fiske kunnige och erfarne pei söner, derom gä i Författning. Riksens Stär der förmoda att den till en sädan Fiskeri, i rättning förflagSwis nödige ansedde Fond a 50,000 Riksdaler, om icke hel och hällen, minstone till större delen stall stä att erhäll genom tillstött af enskilda, som af medborge ligt nit för ett allmänt nyttigt företag eller a sannolik utsigt till winst, stola förmäs att u Bolaget deltaga; men som i allt fall Publ understöd skulle bäde uppmuntra, fortskynda oc försäkra utförandet af denna angelägna inrätl ning, hafwa Riksens Ständer äfwen warit be tänkte att dertill utfinna medel. Men dä af d pä Ordinarie Stat uppförde inkomster ing tillgäng stätt att erhälla, fä Riksens Stände till Eder Mast i underdänighet hemställa, 0 icke Eder Mast skulle i Näder finna godt, a! pä den 9 de Hufwudtitteln, hwars hufwud-före mä är Landtbrukcts och Näringarnes uppbjel. ande, till understöd för detta Bolag till Sill» skes idkande pä djupet bewilja de föreflagne 0,000 Riksdaler.
Men karlen är klippt och skuren att göra en briljant karrier, och han kommer inte att bli alt för noga om medlen. Akta dig du i tid, det råder jag dig. – Ja, men hur kan du veta det? utbrast Grane. Du känner honom inte som jag, säger jag dig. Han har visat mig en aldeles särskild vänlighet. Har du något skäl att misstro honom? Schultz ryckte på axlarna: – Ja, vi får väl se. Det är en instinkt, som säger mig, att du bör vara på din vakt. Grane svarade intet. Men Schultz’ ord gjorde intryck på honom, och senare mindes han dem. Emellertid ombyttes samtalsämne än en gång. Och Schultz frågade Grane, hur han trifdes i Upsala nu. – Jag tror ibland, att det inte är Upsala, som jag vantrifs med, sade Grane missmodigt, utan med mig själf. Är det inte märkvärdigt? Vi tala om en ny öfvertygelse, som hos oss utträngt en gammal, och vi förhäfva oss ofta ganska starkt öfver denna gamla uppfattning. Men när vi nu funnit och vunnit något nytt, som är så förträffligt, då borde väl detta också märkas på hela vårt lif. När vi vunnit ett bättre, borde väl lifvet bli ljusare, vi borde blifva arbetskraftigare, mera lifsmodiga. Och i stället är det, som om alla dessa nya tankar endast skänkte oss mera sorg. Ibland är jag frestad att förbanna alla åsigter och i almänhet alt hvad tänka heter. Det skiljer mig från min familj, från alla, som äro mig nära. Och jag känner mig ibland så tryckande ensam, just när jag bäst behöfde att icke vara det. Kan människan icke lefva utan vissheten om ett lif efter detta, som ger igen, allt hvad vi här förlora? Måste vi uppehålla denna illusion för att kunna lefva? Är vår tanke verkligen så arm och vårt mod så ringa, att vi ej kunna bära den sanning, vi trott oss finna? Grane tystnade och drack häftigt ett glas sherry. – Jag är ju lika olycklig nu, som när jag var troende.
N:o 27, ronde väckt motion om förändrad klassificering af pastorater; N:o 4 0, i ani. af väckt motion om inrättande af Notariatsembete vid Underrätt; Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet N:o 184, i ani. af väckt motion örn indragning af Konvoj - Deu 8 Oktober. 1 IT kommissariatet samt öfverflyttande till StatsKontoret af de Kommissariatet hittills åliggande göromål; N:o 185, i ani. af väckt motion om inrättande af en öfverstyrelse för jernvägsväsendet; N:o 186, i ani. af väckt motion om rättighet för klockare i Halland, som innehafva boställen, att med penningar lösa den från boställen in natura utgående ränta; N:o 187, i ani. af väckt motion om kungörande i tidnin garne af förslag till organist-, klockareoch folkskolelärarebefattningar. Föredrogos och biföllos SlatsUtskits den 26:te och 28:de sisth September bordlagde Utlåta): N:o 191, i ani. af väckt motion ang:de utvidgning af östra flygeln af K. St:rs hus; samt N:o 192, i ani. af väckt fråga om anslag af allmänna medel till understöd för kyrkobyggnader i stället för nu brukliga kollektoch stainboksinsamlingar. Vid föredragning af Konst.Utsk:ts den 28:de sisth September på bordet lagde Mein. N:o 65, med voter.-propos. ronde det uti Konst,Utsk:ts Mern. N:o 53 framställda förslag till ändringar i R.F. och K.O. om riksdags hållande hvarje år, blef den föreslagne voter.proposm af E. o. Ad. godkänd. Föredrogos och lades till handlingarne Konst.Utsk:ts den 28:de sisth September bordlagde Blem.: N:o 66, till BondeSt:t i ani. af Ståndets beslut rör:de Konst.- Utsk:ts Mern.
Hemmansklyfningar och jordafsöndring befordra visserligen jordens allmännare uppodling, men i en mager och stenbunden ort bidrager den långt utsträckta hemmansklyfningen mera till fattigdom än till bergning. 13 Skiftesverket fortgår oafbrutet ocli ansökningarna om laga skiften hafva snarare tillän aftagit. De verka fördelaktigt på jordbruket, ehuru kostsamma och skogsödande. Man anmärker den dryga kostnaden i och för landtmätare-arfvoden, men deremot den ringare till gode männen; som följd hvaraf denna befattning vanligen utöfvas af sådana personer, hos hvilka icke alltid kan förutsättas erforderligt kunskapsmått att afgifva utlåtande i de fall, der, enligt skiftesstadgan, ett sådant hör af gode männen meddelas. Till postföring äro anslagne 42 hemman, och gästgifvaregårdarnes antal utgör 64. Den förra anses mindre besvärlig, ty skjutsningstiden är bestämd och tyngden vanligen ej stor. De i sednare tider ökade postkommunikationer medföra äfven mycken beqvämlighet för orten. Gästgifveriskjutsen handhafves efter gällande författningar och den särskilda instruktion, som Läns-styrelsen funnit nödigt utfärda. Denna skjutsning kan, som förr är nämndt, å en del ställen och tider af året betraktas mera som en näring, än som ett onus. Undantag i detta omdöme bero dock af lokala förhållanden, såsom t. ex. omkring mötesplatser, hälsobrunnar och sådana ställen, der allmogen under brådaste tiden måste öfvergifva sitt jordbruk för att skjutsa resande. 1 Sunnerbo härad, denna af naturen, vanlottade ort, der är ock reservskjutsskyldigheten ett svårt onus i anseende till föga skjutsning å de mindre gästgifvaregårdarne, der hästar, oaktadt svagt bete och knapp fodertillgång, vintertiden ändock måste hållas. Kronoskjulsningen är numera det lindrigaste af alla onera, då den mera sällan påkommer och full betalning erhålles, hvaremot den nog trägna brefbäringen icke ersättes af friheten från allmänna skjutsningar. Inqvartering är ett onus, som i fredstider är ojemnt fördeladt. Somliga orter äro deraf ofta betungade, andra åter sällan eller aldrig, allt efter närbelägenheten intill stora landsvägar.
Om än det resultat, jag häraf dragit, icke af alia anses vigtigtj har jag likväl satt Ridderskapet och Adeln i tillfälle * att i ämnet fatta ett omdöme, då jag anfört grunder, hvarpå ett sådant kan byggas, och jag har således genom mitt anförande fyllt ert en brist i Höglofl. Lagutskottet® Betänkande. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Tisdagen den i December i84o. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 2 prot.uldr. för den 28 sistl. November e. m. Hr Westfelt, Nils: Jag täger mig friheten till Hr Frih. o. Landtm, samt H. R. o. Ad. framställa, om icke R. och Ad. skulle tillåta att SlatsUtskts betänk. N:o 367, i anledn. af återremiss af betänk. N;o 25y, finge först på föredragn. listan upplagas eller föredragas i dag; i hvilket fall detta mål kanske kunde förekomma på samma gång med de öfriga K. propositionerna. Hr von Hartmansdorff, Aug., anhöll att få veta hvilket ämne det ifrågavar. mein. N:o 367 anginge. Undert. Ridd.Secret. tillkännagaf, att StatsUtsk:s mern. N:o 367 innehölle svar på StatsUtskrs utlåt, öfver K. M:s nåd. propos. angrde pensioner åt Statsråden Frih. Åkerhjelm och Gr. Hård. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om icke Hr Westfelts mening varit att ifrågavar. utlåt. N:o 367 skulle sättas främst på föredragn.listan till morgondagens plenum. Hr Westfelt: Helst sage jag att detta mål kunde förekomma i dag, men om det ej kan ske, då detta betänk, står så långt nere pä föredragn.listan, önskar jag att det må företagas först i morgon. Uppå derefter framstå lid propos, beslöt R, o. Ad. att StatsUtsk:s utlåt. N:o 367 borde sättas främst på föredragn.- listan lill morgondagens plenum, såvida det icke i dag hunne att i sin ordning till afgörande förekomma.
Om Swensta llltramarinsta Besittningars styrelse och Drat. sel. p. 294. Om Cenk.onal-afgiften af Skatteköpestillingar till -iVsälksna Krigsmanshus-Casia.-p. zzs. Om Dag. Riksens Ständers rinderd. strifwelser -c. Lm Dag-Traktamenten och Rescpcnnlngar fö, ikEtän. bens och Deras Utttolls Sccrecerare, tzancclller och Wakt-Betjening p Om Accords ersättningarne till Officerare af f. d. Finsta Armeen, p. ;->6. Lm förändring i utstrifningssattet af det saststälda För. starknings-manffapet, m. ni. p. z;9, 954. Lm ersättning för Capotter till extra Noterings manskapet, pi;;8 Om tryckningen af Bihanget till Riks-Ständens Proto. coll wid ,812 ars Urtima Riksdag, p. 991. Med undech. öfwerlcmnande af Jnstrurtionen 'or Reviso» rerne öfwer Stats. Bancooch Riksgälds. Werlen, p. 414. Om Trycknings, och Transport-kostnaden dels af Constitu» tions-Utstoreets Betänkande öfwer föreflagne ändringar t Grunvlagarne samt dels Dihanget till R. St. Proto» coll wid t8rc> ars Urtima Riksdag, p. s,;. Om Stats.Werkets tillstånd och behof. p. 911. Om förökad Stats-summa för H. L. H. Kronprinsen, p. YZY. Lm de ä Krono stogarne warande Stubbars anwändan» de til Tjärnoch Beck-ullwerkninqar. p. 940. Lm andrings sökandet i Consistorierncs Utslag, p. 941. Lm inskränkning i meddelandet af past. p. 94;. Om SkZnffa Wargeringen. p. 945. Om ratta förståndet af s puncten uti Kongl.
Jag skall sända min förskräckelse framföre dig, och göra allt folk förtvifladt, dit du kommer; och skall låta alla dina fiendar komma på flyktena för dig. Jag skall sända getingar framföre dig, som skola för dig utjaga de Heveer, Cananeer och Hetheer. Jag skall icke utdrifva dem på ett år för dig, att landet icke skall öde varda, och vilddjur föröka sig emot dig. Tågliga skall jag drifva dem ut för dig, intilldess du må växa till, och besitta landet. Och skall jag sätta ditt landamäre, det röda hafvet, till de Philisteers haf, och ifrån öknene allt intill älfvena; ty jag skall gifva landsens inbyggare i dina hand, att du skall utdrifva dem före dig. Du skall intet förbund göra med dem; eller med deras gudar; Utan låt icke bo dem i dino lande, att de icke komma dig till att synda emot mig; förty, om du tjenar deras gudar, kommer det dig till förargelse. Och till Mose sade han: Stig upp till Herran, du och Aaron, Nadab och Abihu, och de sjutio äldste i Israel, och tillbeder fjerran. Och Mose nalke sig allena intill Herran, och låt de andra intet nalkas; och folket komme ej heller med honom upp. Mose kom, och förtäljde folkena all Herrans ord, och alla rätter. Då svarade allt folket med ena röst, och sade: All de ord, som Herren sagt hafver, vilje vi göra. Då skref Mose all Herrans ord, och stod om morgonen bittida upp, och byggde ett altare nedan vid berget, med tolf stodar, efter de tolf Israels slägter; Och sände dit unga män af Israels barnom, att de skulle offra deruppå bränneoffer och tackoffer Herranom af stutar. Och Mose tog hälftena af blodet, och lät det uti ett bäcken; den andra hälftena stänkte han uppå altaret. Och tog förbundsens bok, och las henne för folksens öron. Och då de sade: Allt det Herren sagt hafver, vilje vi göra och efterlyda;
Ridderskapet och Adeln den 5 dennes, med kommunikation af Grefve Anckarstärds, Carl Henrik, motion om föreläggande för Stats-Utskotlet alt tidigare, än förut varit vanligt, utarbeta och till Rikets Ständer afgifva sina förslag, rörande slats-regieringen, remitterades samma, af Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskotlet öfverlemnude motion älven af Borgare-Ståndet till bemälda Utskott. S. D. Föredrogs meddeladt utdrag af Högloft. Ridderskapet och Adelns protokoll den 5 dennes, med kommunikation af Grefve Adlersparres, Carl August, motion om pension åt Biskopen', Doktor Cart Adolf Agardhs enka; och blef berörda motion, som Ridderskapet och Adeln redan till Stats-Utskottet öfverlenmat, äfven af Trot.-Utdrag den i2 November i859. 45 Borgare-Ståndet, jemte inom detta sednare Stånd afgifna yttranden, till berntilda Utskott remitterad. S. I). Vid ånyo skedd föredragning af Herr Julius Bruns motion N:o 5, angående lag om flottningsoch flodrensnings-väsendet i riket, b!ef nämnde motion, jemte dera!' föranledda yttranden, till Lag-Utskottet remitterad. S. I). Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memoria! JN:o 1, angående tillökning uti Utskottets Kansli. Frän Beden. Bonde-Ståndet. S. D. Efter skedd föredragning remitterades lill Siats-Utskottet följande motioner: l:o.
Men att grunda beloppet af understödet på hvad som kan hända, eller på antalet af de resande, som diligencerna sko-. Ja fortskaffa, sedan de erhållit understöd af det allmänna, vore att antaga en grund, som ej vid understödets meddelande kunde följas, emedan beräkningen då ännu ej kunde ske. Hvad det understöd af 6000 r:dr, som Hr Gunther omnämnt, beträffar, får jag öppet bekänna, att jag ej hört talas derom, och att de handlingar och räkningar, som i Utsk. varit att tillgå, icke upplysa, det något sådant unders stöd ägt rum. Gr. Horn: Jag är skyldig att lemna den upplysning, att diligeneebolaget med staten accorderat om en paketpost emellan Stockholm till Götheborg och för densamma till detta åi's slut erhållit 6000 r.’dr b:co, H. Ex. Hr Gr. o. J^andtm. framställde propos. till bifall å Utsk:s i denna del framställda förslag, hopades nej. II. Ex. hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade antaga det af Hr Hjärne nyss. upplästa förslag. Bifölls. Utsk:s förslag om en underd. framställning till K. M. i afseende på öfverlåtande framdeles åt diligenceoch fbrvagns-inrättningar na att fortskaffa brefposten. Frih. Palmstjerna: Jag tror mig finna, att TJtsk:snu föredragna förslag icke till sin redaction är fullkomligt sammanhängande och alt derföre någon rättelse åtminstone vid slutet är nödig. Förslaget innehåller: ”alt K. M. täcktes, efter Dess nåd. bepröfvande, när diligenceoch forvagns inrättningar hunnit så utbilda sig, att allm. postföringen kan af dem till större eller mindre del öfvertagas, så inrätta brefposlen, att densammas förskaffande kunde åt dem öfverlåtas. Conclusionen, att brefposten, d. v. s. postföringen utan inskränkning, borde till dem öfverlemnas, stål’ icke i öfverensstämmelse med premisserna, som förutsätta, att postföringen endast till någon del skall kunna af dein öfvertagas.