Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man har här äfven velat öfvertala Huset att nu antaga §:n, sådan Utsk:t föreslagit den, emedan riksdagen är så nära sitt slut, att man eljest riskerade att ingen bank kommer till stånd; men jag för mili del åtminstone skall aldrig finna ett skäl att afvika från min öfvertygelse deruti, att en fråga blifvit senare väckt än den borde. Skulle den vigtiga frågan om denna institution icke kunna bringas till slut, må sådant falla på deras ansvar, som ej förr än i elfte timman bringat densamma å bane. Skall man deremot anse, att banken ej kan berga sig utan ett sådant stadgande, som här är föreslaget, så är jag mera böjd för det Hr von Koch framställt; men yrkar dock ett ytterligare tillägg dertill, nemi. ett morn., hvarigenom stadgas att maximum för bankens nplåning bestämmes till 40 millioner, hvilket maximum icke får öfverskridas, utan att Eegeringen och Ständerna dertill lemna sitt bifall. Man lägger derigenom intet hinder i vägen för bankens verksamhet, men har dock satt en gräns, söm torde vara så pass vidsträckt tilltagen, att behofvet torde deraf fullt motsvaras intill tiden för K. 8t:rs nästa sammanträde, då den kan ytterligare utflyttas, om då så pröfvas nödigt. Hr Bildt: De anmärkmr, man framställt mot denna g, passa egentligen blott in på den 10:de g:ii i det förra förslaget, och alla de vådor, som man förespeglat såsom följd deraf, synas mig nu vara i Utsk:ts sednare förslag förebygda. Man har sagt, att hypoteksbanken icke skulle behöfva göra några tillfälliga lån på kort tid, emedan den hade grundfonden att tillgå; men det är just på det grundfonden icke mätte behöfva tillgripas, som detta stadgande tillkommit, och ett användande af grundfonden skulle säkert inverka på bankens kredit långt menligare än den åtgärd, hvartill man genom denna § vill berättiga banken. Hr Åkerman har också yrkat bestämmandet af ett maximum af 40 millioner, som ej skulle få öfverskridas, och har trott, att man derigenom kunde förhindra en utländsk skuldsättning till högre belopp.
begäran hos F. Uhnér &amp; C:o, Fredsgatan 22. Doktor Nybyggd restauration. L:STA KL. KURGÄSTCR 1:40 PR DAG. Läkare: DOCENTEN I PRAKTISK MEDICIN VID LUNDS UNIVERSITET MED. " Wadstein. GODA BOSTÄDER TILL BILLIGA PRISER GENOM BRNNNSKAMRERAREN Sv. Olsson, Kyrkhult, BLEKINGE. RIKSTELEFON. BEGÄR PROSPEKT. (G. A. Med utmärkt högaktning En fattig ungmö frågar HÄRMED OM NÅGON RIK HJÄLPSAM HERRE ELLER DAM VILL MOTTAGA HENNE I SITT HEM SOM FAMILJEMEDLEM, ELLER OCK LÅNA HENNE TREHUNDRA KRONOR SOM RESEKOSTNADER TILL AMERIKA. ENDAST SIN heder SOM BORGEN FINS. SVAR TORDE GODHETSFULLT SÄNDAS UNDER ADRESS » TACKSAM BLEKINGSKA », Hemsjö. HEN u SKÖNASTE Det PRYDNADEN är Vackert Hår. Därför sä vårda det väl och använd, pä föreskrifvet sätt, Ziwertz Extralt Vegetal, som försäljes i Stockholm hos Herr C. F. Dufva, Herr Emil Nordström, Fru Elin Edlund samt i Jönkö- pings-Magasinet och i Göteborg hos Kongl. Hofleverantör J. A. Z i w e r t z. (Nord. A. B. modernaste ocft bästa ftrtcber S i i svart, hvitt och kulört, i storartadt urval till bal-, sällskapsoch promenadtoaletter, metereller styckevis från 50 öre pr meter till kr. 20: —, direkt till privata personer. i b e E. Zurichs äldsta Siden-etablissement, grundl. 1825. sändes till fabrikspris franco ocb tullfritt till bemmet DAM., die griindlich Deutsch lem. wollen, find. Aufnahme u. Unterricht J in UNG. einer gut. Familie in Hannover. Ausk.
Maj:t ej skulle i nåder finna lämpligt att vid instundande riksdag föreslå anläggandet af en stamjernbana från Stockholm i rigtning mot Sala, åstadkomma anläggande af en bibana frän hufvudstaden öfver Stäkes sund genom Upland och Westmanland, till Sagån i sistnämde län, till hvilken trakt förslag jemväl blifvit väckt att genom ett särskildt bolag anlägga en jernväg från Westerås; dels underdånig anhållan å bolagets vägnar, att Eders Kongl. Maj:t antingen måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om låneunderstöd för berörde jernvägsanläggning i den rigtning, som de deröfver uppgjorda ritningar utvisa, till j af den beräknade kostnadssumman, eller 4,776,595 R:dr, emot enahanda vilkor, som i nåder blifvit Gefle-Dala jernvägsbolag beviljade; eller, om Eders Kongl. Majit ej skulle i nåder finna lämpligt att åt enskildt bolag medgifva rätt att anlägga jernväg närmast lmfvudstaden, att Eders Kongl. Majit måtte täckas föreslå utförandet af en stambana till Stäket, hvarifrån, i händelse Eders Kongl. Majit icke under nuvarande financiela förhållanden skulle anse lämpligt att föreslå fortsättande af nämde stambana på endera sidan af Sigtunafjärden, bibanor kunde byggas genom enskilda bolags försorg såväl på den vestra som den östra sidan af nämde fjärd; hvarvid bolaget tillika, för det fall, att Eders Kongl. Majit ej skulle i nåder bestämma sig för stambanans fortsättning i rakaste rigtning mot Sala vester om Sigtunafjärden, i underdånighet anhåller, att Eders Kongl.
Anis. lill Exp.-Utsls. d. 8 Fikr. 1851 kl. 10 f. m. Utlåtande, angående gjord framställning om ett räntefrilt lån till Häradsskrifv ar en P. J. Ödman. (.Rgs-Afd.) Till Stats-Utskottet har Bondeståndet remitterat en derstädes af Riksdagsfullmäktigen Erik Carlsson från Stockholms län väckt motion, deruti blifvit föreslaget, alt ett räntefritt lån å 4,000 r:dr, emot borgen af vederhäftiga personer och hela låne-summans återbetalning efter 10 års förlopp, måtte, utaf allmänna medel, beviljas Häradsskrifvaren P. J. Odman, hvilken, enligt motionen bifogade handlingar, å sitt, i Söderby Carls socken af Lyhundra härad och nämnde län belägna, boställe Ahlby, § mantal, till äng och åker upp - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 43. 15 odlat en jordrymd af 47 tunnland, till största delen bestående af kärrmark och mossar, samt dessutom till boställets förbättrande verkställt åtskilliga byggnader jemte andra arbeten, och hvilken persons ekonomiska ställning, i anseende till dessa, med upplånta medel utförda, odlingsoch byggnadsarbeten, de der medfört en kostnad af omkiing 4,000 r:dr, påkallade det för honom nu föreslagna understöd. Då de af motionären omförmälda odlingar och förbättringar redan blifvit fullbordade och då något ytterligare odlingseller annat för det allmänna gagnande företag, som genom sagde låns beviljande skulle komma att utföras, icke ens blifvit uppgifvet, hemställer Utsnottet, att Rikets Ständer å denna motion icke må fästa äågot afseende. Stockholm den 7 Februari 1851. STOCKHOLM. Ös-Miim» & Bbiu.ikg, 4851. Stals-Ulskottets Utlåtande, N:o 4 4. 1 K:o M. Ank. till Exp.-Ulsk. den 12 Febr. 1851 kl. 10 f. m.
'Slajit öfroerlemnat att i nåDer förorDna, Ifuru (för Del af Manufaktur3)tjfont?§onDenö egna behållna tillgångar, bvilfa lifaleDeö fortfaranDe fomma S5if). till 3i. ©t. d>rot. 1840 & 1841, 10:be ©aini. 1 2tfb. 2 23anbet6 2DiD8t>ag6?^efIutet, 4 a att, imber €ommerce Cfter öfverväganbe af fyvab ^ongf. ®laj:t uti aflåten nåbig ^ropofttion öjj företagit, i fråga om tillökning uti bet för belåning af ©meni? ull vtb fcbnafle fXiköbagac auviftbe ^rebitio fann nebfättning af räntan Derå, f>afve *3Bi gobtfunnit bejluta: l:o Sitt bet vib 1828—1830 årenö Dvikébag, till infyemjka $åt'jkötfelnö ocf) uilprobuktionenö befrämjanbe, å £Ktkögälbö?Contoret anroifabe ^cebitv må intill näftkommanbe fKtköbag, för famina änbamål ocb till ett öfabt belopp af f/ögfl £ref)unbra §ufen (300,000) 9l:br Q3anco, fortfara fann af Commerce? Collegtum, på f)är neban flabgabe fatt, till UlI?©ijkont?fonbenö förftärkanbe använbaé; 2:o
Häradsskrifvare, 12 Sågverk med tillhopa 23 ramar. 2:o Upgift på folkmängden i Skellefteå och angränsande socknar fran hvilka Skellefteå kan påräkna produkter lill export. Denna förteckning uptager folkmängden lill 26,000. 3:o Utlåtande af Doctor Nordlander och Kronofogden Hällgren, ang:de de socknar, hvarifrån staden kan påräkna exportartiklar, såsom bjelker, bräder, spanar, tjära, potaska, smör, talg, hartz och terpentin; samt 4:o Summarisk upgift å exporter till utoch inrikes orter från Skellefteå Tull Inspektions-distrikt år 1850. Jag saknar en ibland de inkomne handlingarna, som är af vigt, nemi. Landsh.-emb:s i Westerbottens län utlåt, i saken. Men jag har anledn. att tro, alt detta snart kommer motionären tillhanda. De skäl, som vid R. o. Ad:s plenum sisth Thorsdag gjorde sig gällande emot bifall af Ekon.Utsk:s betänk, i fråga om stapelrätt för staden Sölvitsborg, anser jag, i afseende på Skellefteå icke kunna vara gällande, då, efter hvad jag liar mig bekant, icke någon underd. anhållan blifvit gjord, rör:de denna fråga och man icke har alt frukta att Skellefteå stad, i händelse den erhåller stapelstadsfrihet, skall blifva ett näste för lurendrejare. Jag vågar i anledn. häraf vördsamt anhålla om återremiss af detta betänk. Hr Printzensköld, Carl: Då Skellefteå Stad har sig öppet lemnadt att, derest den anser sig böra få komma i åtnjutande af den förmån, som nu blifvit begärd hos R. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Bifölls; N:o 53, i anledning af väckta motioner om stiftande af en lag mot uppror och olofliga folksamlingar; Återremitterades i anledning af deremot framställde anmärkningar; N:o 54, i anledning af gjorda anmärkningar mot Utskottets betänkande N:o 26, öfver Kongl. Maj:ts nådiga proposition, med förslag till förordning angående förlags-inteckning; Ståndet biföll Utskottets hemställan om afslag å Kongl. Maj:ts nådiga proposition och förklarade sig icke heller kunna antaga Utskottets framställda förslag lill författning uti ifrågavarande syftning; N:o 55, med förslag till sammanjemkning af de inom riks-stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets utlåtande JN:o 44, i anledning af Utskottets betänkande N:o 27, öfver Kongl. Maj:ts nådiga proposition med förslag till lag om aktie-bolag; Ståndet godkände Utskottets förslag till voterings-proposition. N:o 56, i anledning af väckta motioner om dels indragning af kämners-, lagmansoch riddare-synerätterne, dels ock förändring af vissa domstolars organisation. Godkändes. S. D. Föredrogs ånyo och antogs hvilande till grundlagsenlig behandling Konstitutions-utskottets memorial N:o 15, om ändring af 52 § regerings-formeu och 24 § riksdags-ordningen, angående tillförordnandet af Bonde-ståndets sekreterare. Den 28 Juni. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-utskottets den 21 och 22 dennes på bordet lagda memorial N:o 211, med förslag tili sammanjemkning eller voterings-propositioner, i anledning af riks-ståndens skiljaktiga Prot.-utdrag den 28 Juni 18A8. 477 beslut, rörande ifrågaställde anslag till fängelse-byggnader, vidblef Ridderskåpet och Adeln sitt förut i detta ämne fattade beslut, och godkändes de af Utskottet föreslagna voterings-propositioner. S. D.
I^ör /^/>r: ^t för att, efter afdrag af Woxna Bruks oelr vinsa ^Ir^ggenn lotter ak omkring 10,000 atnar, Lterntäende andelen i Liärtröle-vägen, 3 mil 7,700 alnar, mä, nänom Iläradn-kätten tillstyrkt, Irältan farlrar oelr öppen medelst dikens upprensning, l»roarne8 underlrält oelr fyllning a kakveltrroar, i lrjulspär oell utskärningar, lrvartill Härads-llätten för framtiden an86tt 666 ll:dr 3a sk. om äret ätgä, lrroarnes iständsättande genast med 3oo B:dr inlreräknadt, a 3 rst. alnen 5,3oo: ^t för restens af Kartröte-vägens, ef ter dylikt afdrag 4 mil 18,210 alnar, öppenträllande oelr förbättrande pä enalianda 8ätt, inlreräknadt 700 k:dr till droar . 7'f-oo: Bör B t för en vägsträcka ak 3 mil i^,2t)2 al nar, att uncterlrällas i laggildt skick, lrvarvid Blärads-Ilätten ikrägaställt ett understöd till lrälkten af ärliga kostnaden 7,200: ^t för 8,^ 18 alnar8 väg, att pä titia 8ätt underlrällas, dertill Ilärads-Bätten tillstyrkt tridrag af tvä tredjedelar i kostnaden om äret 800: 8umma L:co B:dr 3/s,5oo: 8tats-liädet ansäg, att, om för underlrällandet af de delar af vägen, dertill 8tatslridrag an8ett8 erkorderlige, de af 8t^relsen föreslagna understöd, efter ungefärlig beräkning för kopparbergs Bän till lrälkten oell i öfrigt till tvä tredjedelar af ärliga kostnaden, anspräken pä ersättning för underlrällandet af vägen, 8ä vidt den genomlöper kopparbergs
Hu, hon kände till de der lärda citatsherrarne, hon hade sett dem både hemma och här, sett dem med sina blå glasögon, krokiga ryggar och darrande händer. Det var ju inga män, de der förtorkade professorsämnena, som när de kommo ut i lifvet sågo ut som vilsekomna handelsbetjenter, som dansade som magnetiserade jernstänger och konverserade som sibyllinska orakelprester. Det var ju inga menniskor, docenter, adjunkter, vetenskapsmän, men inga menniskor. Annorlunda skulle han se ut, han, idealet; ridande skulle han komma på sin ystra hingst i full galopp med uniformsmössan på det käcka hufvudet och sabeln vid sidan, och sedan han med starka armar lyft henne upp i sadeln, skulle de spränga åstad, långt, långt bort. Men Gustaf? Minsan, han skulle få se, att hon icke var den, som lät sig imponeras af hans bokvisdom. Det kom något af en glimt i ögat, ett spår af ett spotskt leende i ena mungipan, när hon tänkte på, hur hon skulle kokettera med sin lärda kusin, och i gladare stämning gick hon ner på croquetplanen, tog en klubba, svängde den ett tag i luften och slog våldsamt till en kula, som låg vid ena pinnen. I susande fart rullade det tvärs öfver banan, och hon stod just i begrepp att sända ett annat efter, då hästtramp hördes. Då släpte hon klubban, utan att se hvar den föll, sprang ner till uppgångsallén och började spana nedåt. Mycket riktigt, de åkande hade redan kommit hem, hon kunde redan förnimma deras steg, så syntes ett par skuggbilder, som i brutna linier sväfvade fram på den solbelysta sanden, ändtligen dykte också ett par figurer upp. Det var onkeln, som trippade åstad med sina vanliga små tuppfjät, men bredvid honom gick en annan. Skulle det verkligen kunna vara Gustaf? Åh nej, det var omöjligt ... men tänk om ändock ... herre Gud det måste ju vara han. Det var en smärt ung man med rak hållning, men icke kunde hos honom skönjas några spår af ensidig boklärdom, han liknade snarare en dandy, der han kom gående med sina ljusa skor och eleganta kläder af engelskt snitt.
A. von Matern försålde till Majoren och Riddaren Axel Printzenskjöld och dess Fru i lifstiden, den 4 Febr. 18 i4, Aspebergs Säteri 2 mantal med derunder lydande Torestorp, e tt tredjedels mantal Rå och Rör, Rudda med öfrige Torp och Lågenheter, samt Frälsehemmanet Rud ett mantal, och lilla Abortan en tredjedels mantal med hvad derunder hörer, allt beläget i Carlstads Lån. KöpeContractef innehåller huru och när köpeskillingen skulle liqvjderas och, i enlighet dermed, borde utom de förut intecknade skulder, som köparne sig, till belopp af 17,000 R:dr Banco iklädde betalas den 18 Julii i8t4, 4ia5 Rldr Banco. Två dagar efter denna betalningstid, eller den 20 Julii nämnde år, utfärdade Herr Majoren J. A. von Matern, hvilken samma * dag KöpeContractet är dateradt, utgaf särskilt salubref på Hemmanet Rud, bevis derom, att fulla Men \l Augusti ef vt» köpeskillingen, enligt rlet af honom utfärdade Köpebref på Hemmanet Rud, blifvit till honom betald, sorn dermed qvitterades. Under tiden sökte Herr Majoren A. Printzenskjöld hos RiddarhusDirectionen ett lån af booo R;dr Banco emot förskrifning enligt förmulairetj och första inteckningen i Hemmanet Rud, inom dess halfva värde, efter derå af Domaren i orten skedd uppskattning: och då vid åtkomsthandlingarne till samma Hemman varstt anmärka, det Hemmanet i lånesökandens hand ej var fagståndet, så företeddes ofvannämnda bevis, på det att någon förmonsrått för obetald köpeskilling icke skulle kunna lånda RiddarhusCassan till förfång.
— förskaffa sig sitt dagliga bröd, för så vidt detta på andra håll vägras dem o c h de först Ah, det är ju allenast en kolsvart ensam lom, som simmar där pä tjärnens dunkla vatten! inhämtat nödiga upplysningar rörande den Han skriar, när han finner dess våg så död, så lom, » hyggliga ungkarlens » karaktär ooh vandel. och blickar ned i djupet, mörkt som natten. — Förtalets pilar m o t den rena skola återstudsa mot den, s o m afskjutit d e m. Den svarta, döda skogssjön en gång jag skådat blott; dock står han ständigt tydlig för mitt minne. Men därhän o c h ej längre gå vi i medgifFast sc ' n den tiden många och länga år förgått, vande. T y m e d förmånerna af dessa platser förunderligt han fängslar än mitt sinne. äro parade stora faror, hvilka ej uppvägas af de förra. S o m regel måste det framhållas, att Och än på dig han öfvar en trolsk och dunkel makt, de ej passa för unga flickor och ej böra andu mänskoskygga, grubbelmörka hjärta, tagas a f d e m, åtminstone på den sedliga nivå som Ivifvelsjukans tärsot lik vådcld ödelagt, nutidsmänniskan ännu befinner sig. G o d t kamhvars sång mest liknar lommens skri af smärta. ratskap, fritt. från kurtis, man o c h kvinna Edv. Hammarstedt. emellan, är ett mål, m o t hvilket vi sträfva, och som vi pä en del områden, glädjande att erkänna, redan se förverkligadt, men s o m på en del andra troligen dock aldrig blifver anFörr klang här trastens visa i stilla aftonstund och orrens locklon ljöd bland höga tallar. Nu råder pinsam tystnad, där döden gjort sin rund. Den svarta sjön man tjärnen allmänt kallar. 1894 nat än en d r ö m. D e t vi här sysselsätta oss med hör till d e m.
årligen till kroppens bekädnad, det är i mitt lilla tycke rent af dårskap, äfven o m man har råd därtill, o c h jag är fullt öfvertygad o m, att man kan klä sig både fint o c h trefligt på mindre. Jag för min del brukar köpa goda varor (utom då jag, hvilket väl kan hända litet hvar, blir narrad), o c h vid val af klädningstyg tar jag gärna sådant som kan vändas, ty då blir dräkten andra året s o m ny, o m man syr o m o c h moderniserar den. Det blir alltid några kronor billigare att sy hemma, men som klädningar sydda borta vanligen sitta bättre och hålla sig längre moderna, äro de n o g i längden ej dyrare. Priset på Ebbis ljusa promenadklädningar tyckes i regel något öfverstiga hundra k r o n o r; jag har i år köpt en ljus klädning, som jag begagXXIH. nat ute, o c h den kostade mig färdigsydd cirka 35 kr. o c h ser både nätt o c h fin ut. Jag har I likhet m e d signaturerna Ebbis o c h Iva är jag i köpt en sommarjacka af mörkblå cheviot för 28 den lyckliga ställningen att kunna använda en störkr. ; hvarför man i likhet m e d fröken Ebbis re summa till min garderob, än hvad de flesta af de ärade insändarinnorna hittills tyckas vara i till' skulle punga ut m e d 75 kr. för ett dylikt plagg, förstår jag e j. I 2 år har jag haft en vinterfälle till. H u r sparsam man emellertid är, kan kappa, som kostar mig mellan 50 o c h 60 kr., o c h jag dock ej förstå möjligheten af att kunna kläda det är ej alldeles omöjligt att den, efter att ha sig på 75 o c h 100 kr. per år. Jal möjligt är blifvit underkastad diverse tidsenliga förbättrindet ju, ty nöden har ingen lag, o c h många måste gar, kan duga ännu ett år. ju kläda sig på än mindre. Emellertid äro många Mina utgifter för i år (jan. — aug.)
För behandlingen af denna Nådiga Proposition har Stats-Utskottet begärt sammanträde med La<r-Utskottet; och då de förenade Utskotten nu Eili. till A. St. Prot. 1845, 4 2 Afd. 21 Haft. 1 a Statsoch Lag-Utskottens Betänkande ]Y:o 106. gå att deröfver gemensamt sig utlåta, anse Utskotten sig jemväl böra i sammanhang dermed meddela yttrande, angående den af Rikets Ständers sednast församlade Revisorer, gjorde hemställan, alt de låneunderstöd, sorn för befrämjandet af communications-anslaller och odlingsföretag, m. fl. i Revisorernes berättelse, angående Riksgälds-Contoret, sid. 38—3g, uppgifne föremål, hädanefter kunna af allmänna medel varda Städer eller menigheter tillerkände endast må meddelas under det bestämda vilkor, att hvarje Stad eller menighet skall sjelf hafva bestyret med och vara solidarisk ansvarig för inbetalandet af dess medlemmar tilldelade lånesummor samt derå upplöpande räntor; och få Utskotten tillika anmäla, det Utskotten öfver hvad dels af Kongl. Maj:t och dels af Rikets Ständers Revisorer sålunda är vordet föreslaget och hernstäldt, inhämtat yttrande af Fullmägtige i RiksgäldsContoret, hvilka, —- efter framställning af åtskillige betänkligheter emot ändamålsenligheten och lämpligheten af de ifrågasatte utvägarne till betryggande af Riksgälds-Contorets säkerhet för de utgifne medlens behöriga återbetalning, samt derom framställde förslag, — i fråga om uppbörden, bokföringen och redovisningen af de utlånade medlen, förklarat, att hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition derom innehölle, borde, såsom lätt verkställbart samt ledande till mycken förenkling och lättnad vid controllen öfver liqvidernas fullgörande, antagas, ehvad solidarisk ansvarighet för lånens återbetalning fordrades eller ej.
Bengt gick nu närmare till Enevald och sade: "Hvar och en som ej är med oss, är mot oss. Är ni icke skyldig att hjelpa allmogen och befria dem från förtryck, om de skona eder?" "Vore edra vägar de rätta, så skulle jag icke undandraga mig att hjelpa eder, men ni härjen och sköflen som röfvare, med eder går ingen man af ädelt blod, förr må ni mörda mig, som ni gjort med så mången annan." "Herr Enevald, er far var en hederlig man, han stod mer än en gång på böndernas bästa. För hans skull ville jag att ni skulle blifva skonad. Jag har ock förmått männen att aftaga edra band, och behandla eder skonsamt. Skulle ni rätt veta huru bonden förtryckes, ni skulle icke förebrå oss vårt förehafvande! Flemingen vill vara landets kung, derför sätter han sig opp och är upprorisk mot kungen och hertigen. Det vet ni nog, unge herre, det veta herrarne alla, och Hertigen hinner ej komma och jaga honom bort. Men få vi honom bara undan, så slippa vi den förderfveliga knektehopen, och Hertigen ger oss frihet från borgelägret, som så utsugit landet, att vi snart ha hvarken ko eller so. Ja, unge herre, så är det. Kom blott med oss, och vi vilja snart jaga bort tyrannen. Se här, kan ni läsa? Här är bref som Hans Hansson sändt med Hans Fordeel. Det är Hertigens bud och befallning att man ur huset skall uppresa sig, draga till Åbo och i vägen sköfla adelns och krigsfolkets gårdar, och slå ihjäl allt varaktigt folk. Endast Hans Hanssons gård Kanchas, Clas Åkessons Åminne och Ljuxala, der fru Carin sitter, böra skonas. Dessutom står här skrifvit att vi skola tåga till Åbo, ta in slottet och ta Flemingen till fånga. Nå, J har väl icke lust att motsträfva hans furstliga nådes befallning, unge herre."
Domkapitlet i detta ämne åberopat, förefunnes ofvan omförmälda föreskrift om inlemnande före gudstjensten af sådana kungörelser, hvilkas tjenlighet för offentliggörande vore underkastad pröfning; men i samma skrifvelse vore ock ådagalagdt, att en slik pröfning icke ålåge Presterskapet i afseende på kungörelser, sorn från offentlig myndighet utgått, såsom händelsen varit med den kungörelse, hvarom här handlades. Så vidt] jag kunnat sluta af hvad vice Pastorn S. här ofvan anfört, måste emedlertid den i fråga komna kungörelsen varit inlemnad förr, än kungörelserna skolat uppläsas, emedan i annat fall Öfverbefälhafvaren icke haft anledning att, på sätt som skett, begära, och icke vice Pastorn S. att gifva bevis, det kungörelsen ej blifvit uppläst; och med den ordning, som nu vore vedertagen, att kungörelserna icke uppläsas omedelbart efter predikans slut, utan först efter gudstjenstens slut, må väl dermed all billig fordran i afseende på tiden för kungörelsens inlemnande hafva varit upp fylld, när kungörelsen ifråga, såsom sagdt vore, icke behöfde undergå anannan pröfning, än att vice Pastorn eftersåge, af hvilken densamma vore utfärdad. I allt fall syntes kungörelsen hafva blifvit inlemnad före gudstjensten i Elfsåkers kyrka med begäran, att densamma skulle der uppläsas, och härtill hade vice Pastorn S. vägrat. Han föregåfve visserligen, att han, i anseende till tidens knapphet, ej skulle hafva ägt tillfälle till nödig pröfning i detta afseende, men tillstode på samma gång, att han vägrat uppläsandet, och detta kunde väl icke antagas hafva skett, utan nödig pröf ning. Jag funne således den här ofvan anförda ursäkt icke förtjena ringaste afseende. Vidare anförde vice Pastor S., att det äfven kunde i fråga sättas, huruvida en befälhafvare för frivillig