Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Raab nu tillstyrkta förslag blefve bifallet, skulle man blifva tvungen att uti 50:de §:n åberopa den 43:dje tillika med öfrige i 50:de §:n nu citerade §§:r, finner jag vara så obetydlig, att den icke synes böra förhindra R. o. Ad. att bifalla Frih. Raabs förslag. Derjemte får jag fästa R. o. Ad:s upmärksamhet deruppå, att det är af mycken vigt, att Ståndet fattar definitiva beslut, och icke sänder frågan i sväfvande skick tillbaka till Utsk. Och då R. o. Ad., vid afgörandet af de flesta §§:r, följt den princip att fatta defmitift beslut, kan jag icke finna hvarföre icke densamma äfven nu skulle göra sig gällande. Jag tillstyrker alltså att den 43:dje §:n må, med den af Frih. Raab föreslagna redaktionsförändring, varda bifallen. Propos. till bifall å Utsk:s förslag blef härefter först framstäld, men besvarad med Nej, hvarpå, sedan propos. till antagande af Frih. Raabs förslag blifvit besvarad med blandade Ja och Nej, Hr G r. o. Landtm, hemställde,.om R. o. Ad. ansåge de gjorde anmärknure föranleda till återremiss, samt, efter det svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Frih. Cederström begärde votering, som dock icke blef anstäld, emedan Frih:n, innan densamma hann företagas, ånyo anmälde sig och yttrade: Då en aktad ledamot fästat min upmärksamhet deruppå, att den af honom nu önskade återremissen skulle hafva sin .anledn. ej blott i återremissen af 42:dra §:u, men egentligen uti den skedda behandlingen af 5:le och 30:de §§:ne, så vill jag afstå från den af mig begärda votering. 198 Den 9 Augusti e. m. § 44. Gr. Lagerbjelke:
Maj:ts Nådiga proposition, angående ordningen och sättet för överklagande af Underrätts beslut i tvister om husesyn och fardag å Kronohemman. Med anhållan om Kungörelses utfärdande i afseende å liqvidationssättet, då ett, emot återbetalningsskyldighet i silfver, erhållit Banco-lån, före utsatt Termin, till sitt återstående belopp på en gång gäldes. Angående de reglementariska föreskrifter, hvilka komma alt iakttagasvid BancoLåns meddelande emot Pant af tackjern. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående ny PrestvalsFörordning. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående ändring uti 25 Cap. 1 § RättegångsBalken och i sammanhang dermed äfven i 12 Cap. 2 § 2 Mom. samma Balk, sådant det tyder i Kongl. Förklaringen den 10 Sept. 1823. 112 Den 8 Februarii e. m. Herr Rosenqvistj Fredrik Leonhard: I öfverensstämmelse med min den 22 sistlidne Januarii afgifne reservation i anledning af Lagoch EkonomiUtskottens Utlåtande N:o 71, får jag nu äfven till Protocollet anmäla min reservation emot Ridderskapets och Adelns den 5 dennes rörande samma Utskotts Utlåtande N:o 55 fattade beslut. Herr af Robsahm, Carl Reinhold: anförde skriftligen:
S.D. Efter förutgången ordentlig pålysning om ärendet inträdde församlingens resp. ledamöter efter slutad gudstjenst uti sockenstugan, hvaräst 1:o Den i förra protocollet intagne socken öfverenskommelsen samt förändringarne och tilläggningarne i by-ordningen offenteligen upplästes hvartill församlingen ytterligare gaf sitt bifall och anmodade pastor, å församlingens vägnar, herr kronolänsmannen Crantnz att i synnerhet hvad sista punkten angår, eller \öfver/ dess noggranna efterlefnad, hafva en ordentlig och noga tillsyn, \äfvensom/ ordningsmännen anmanades att oordningar i detta afseende för krono länsmannen till beifrande anmäla. 2:o Underrättades församlingen derom att nya psalm-boken skulle innan 1833 allmänt antagas, hvarföre församlingen tillsades att om dess snara anskaffande draga behörig omsorg, och anmodades i anledning deraf herr kyrkoherden Staaff att om denna sak på tjenligaste och lämpligaste sätt föranstalta, hvilket låfvades. 3:o Enligt Maxime Venerandum Consistorii circulaire n:o 337 af d. 14 sistl. april anmäldes och recommenderades till afnäming, fabriksidkaren J. E. Ekenmarks år 1828 utgifna afhandling om drälls och matts-väfnader etc. hvartill likväl inom Rödöns församling endast 2:ne afnämare af bondeståndet sig anmälde. 4:o Angafs till emottagande och vårdande af Rödöns församling faderoch moderlösa flickan Kjerstin Olofsd:r som, ehuru född inom denna församling, för närvarande vistas i Östersund, och låfvade herr kyrkoherden Staaff till en början emottaga den värnlösa flickan och henne vårda etc. 68 5:o I afledne kyrko-råds ledamoten Matts Enarssons i Kjälen ställe valdes af församlingen enhälligt bonden och rusthåll. Olof Ersson äldre i Öster Kjälen. År och dag som ofvan. 1830 d. 6:te juni å allmän sockenstämma i Rödön , justeradt och vidkänt, intyga, P. Staaff p. l. Å församl. vägnar Jon Olofsson i Undrom Pehr Jonasson i Krogsgård.
St. framställt den önskan, att en handbok måtte af Vetenskapsakademien utgifvas. för att folkskolorne tillhandahållas, deri det nya decimalsvstemet för mätt. mål och vigt vore klart uppstäldt, Rikets nu församlade Ständer göra en likadan und. framställning i afseende på en handbok om den nya decimalräkningen för mynt. Dernäst, för alt göra decimalräkningens fördelar för folket lättfattliga. och systemet således läll antagligt, tror jag att man bör så vidt möjligt är vid förändringens beslutande utgå från det redan befintliga, så att vid evalvation de mest brukliga myntvärdenas motsvarighet, uti det gamla eller nya systemet, lätt finnas och så att brutna tal icke behöfva användas. Att man lemnat detta villkor ur sigle, tror jag har varj! förnämsta orsaken hvarföre den på ralionela grunder stödda förändringen af mått, mål, vigt och mynt i Frankrike haft för sitt antagande så stora svårigheter att bekämpa, emedan den nya mynt-, måttoell vigt-enheten icke var coramensurabel med den gamla. Slutligen anser jag, att vid en sä väsendtlig förändrings infö - Den 4 Mars f. m. 25 rande, som den ifråga var., och för att vinna alla de stora fördelarne af decimalräkningens enkelhet och lätthet, bör samtidigt såväl systemet för mynt, som det för mätt, mål och vigt behandlas, så att öfverensstämmelse emellan dem alla konime att äga rum. Sålunda, för att vinna denna nu antydda öfverensstämmelse, tror jag det för närvar, vara lämpligast att icke ingå i pröfning hvarken af myntenhetens benämning eller dess motsvarighet i nu gällande myntsorter; men i den händelse, R. St. skulle vilja nu, oberoende af mått, mål och vigtsystemen, besluta en stadgad myntenhet, så tvekar jag icke att gifva företräde åt det af Frih. Wrede vid 1840 års riksdag väckte förslag, framför hvarje annat då eller sedermera i enahanda syfte framsläldt förslag. Dock på grund af hvad jag förut haft äran anföra, tror jag för min del att R.
Sandels, C. N. 22 i Kolmodin, L. G. Wibhlinger och L O. Ekman 999999999 , 9 , > » „ dito dito för Commissarien S. Thurdfjell löneförhöjning , , , , >>>>>>/> > „ dito dito för Bokhållaren vid Banco-Discont Verket ,9999999999999999 , löneförhöjning för Registrator!! i Banco-Di scont-Verket G. P. Dahlgren , , > > , för Bruksförvaltaren J. Bagge >>>>>>» , löneförhöjning med ny allöningsstat för Bau kens Embetsoch Tjenstemän , , , j Svar på återremiss , , ? > Sammanjemknings-förslag och Voterings-propositioner, Voterings-resultat , , > > , Lönereglering i följd af Stats-Rådets förändrade organisation ,999999999, Svar pä återremiss , , , Voterings-proposition , , Omröstrjings-resultat , , , 99 för de under Stats-Departementen lydande Expeditioner Svar på återremiss , , , , , Voterings-proposition , , , Ornröstnings-resultat , , , „ för Justitirc-Ombudsmans och I ryck frihets-Comitcens Expeditioner , Svar på återremiss, , , , , för Lar.dt-statens Tjenstemän oc! Betjente samt för Första och An dre Landtmätarne ,9,9999, Svar på återremiss, , , , , ft för Riksgälds-Contoirets Embetsmål och Vaktbetjente ,,,,, Svar pä' återremiss , , , , , Lönetillökningj i anledning af skjutslegacs förhöj ning t t f t t 9 i f > > s j >>>>?>> > * > > > Lönings-spanmalj angående dess leverering , , , , Svar på återremiss , , 9 > > > > » > ?
Om remiss till Höglofliga Stats-Utskottet anhålles. Stockholm den 11 November 1865. J. Andersson, från Östergötlands län. Häruti instämma: A. W. Uhr. Johan Persson, från Upsala län. A. A. Anderson, från Östergötlands län. S. Bergström, från Östergötland. G. Bolin, från Upsala län. från Westerbotten. Olof Nilsson, J. F. Fredricson, från Upsala län. från Södermanland. A. Söderholtz, Jan Andersson, från Kopparbergs län. 116 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 13. J. Bergström, från Kopparbergs län. G. J. Svensén, från Calmar län. Eric Ersson, från Jemtland. P. Engman, Georg Nyqvist, från Wermland. 01. Pehrsson, från Gefleborgs län. Erik Mallmin, från Westmanlands län. P. Östman, Nils Andersson, från Wermlands län. Lars Olsson, från Stora Kopparbergs län. P O. Hörnfeldt, från Wester norrlands län. från Wester-Norrlands län. från Wester-Norrlands län. Pehr Ericsson, från Gefleborgs län. Sven Ersson, från Kopparbergs län. L. G. Andersson, från Elfsborgs län. Olof Olsson, från Olebyn. Lars Dan. Andersson. J. Erikzon, från Jönköpings län. Jöns Andersson, från Malmöhus län. J. Myrberg, från Westmanland. Andreas Eskilsson. från Blekinge. Au g. Danielsson, från Norrbottens län. G. Hedström, från Westerbottens län. Anders Andersson, från Nerikes län. P. Eriksson, från Wermland. Anders Andersson, från Kopparbergs län. Johannes Andersson, från Jönköpings län. C. W. Ericsson, från Westmanland. Sven Nilsson, från Christianstads län. J. Holm, från Stockholms län. M. Porsson. H. Hagermark, från Gefleborgs län J. P. Andreasson, från Elfsborgs län. A. Jonsson, från Wermlands län. O. Olsson, från Slängserud. Eljas Per Olsson, från Kopparbergs län. Erik Jonsson, från Westmanlands län. Lars Pehrsson, från Nerikes län. Pehr Tjernlund, från Wester-Norrland. C. A. Larsson. C. G.
Programmet upptog » Lyran och harpan », Victor Hugos bekanta ode, komponeradt för soloröster, blandad kör och orkester af Saint-Saëns, samt » Rosens pilgrimsfärd », en tysk sagodikt, komponerad likaledes för soloröster, blandad kör och orkester af R. Schumann. Den förstnämnda tonsättningen innehåller flere anslående stycken o c h utmärker sig särskildt för en alldeles förträfflig behandling af orkestern. Utförandet förrådde flere ojämnheter o c h kompositionen tycktes ej väcka något lifligare intresse. Den torde ej heller, oaktadt den s o m sagdt besitter flera förtjänster, höra till den framstående tonsättarens allra bästa arbeten. Af Sverige borde den svenska ungdomen få en fullständig bild. I stället inläras i de lägre klasserna en mängd floder, sjöar, städer m. m. Först i de högsta klasserna återkommer man till fäderneslandet o c h då i största korthet såsom repetition. Huru kunna då de unga genom kännedomen af vårt lands rika hjälpkällor lifvas att ägna sitt lif åt utvecklingen o c h tillgodogörandet af dessa? Större intresse o c h lifligare bifall knöto sig till Schumanns vackra och omväxlande musik. Bland nummer, som särskildt torde böra framhållas, äro i första afdelningen de vackra älfkörerna o c h den gripande sorgmusiken vid grafven samt i den andra den ståtliga manskören » Bist du im Wald gewandelt » o c h det förträffliga altsolot » Im Wald, gelehnt », hvars ypperliga utförande af fru Linden framkallade det hfligaste bifall och medförde en omtagning. Schumanns sagodikt fick i allmänhet ett vida bättre utförande än den första tonsättningen å programmet. Solister för aftonen voro, utom fru Linden, fröken Morduch, hrr Bratbost, A. Strandberg o c h Dorph m. fl. Det hela leddes af hr A. Hallen. Teater och musik. Konserter. Konserten i Östermalms kyrka sistl. lördag — för att nu gå i kronologisk ordning — till förmån för den sjuke operasångaren Strömberg, hade öfver - fyllt det vackra templet med en andäktigt lyssnande publik.
600: — -— I^onos^äneL /lrsroK mec/ vanne fl6?inma/en oe/c 6nan^/a>, i 1/2 mil i liskvet vi6 inloppet till 6e6e; fiske öervicl; 4 torp clerä »nlagcle; ett limstensbrott linnes cler älven. Inkomsten, secl»n »rrenclet kör Inmslenslnottet till Ivron»n 1 l:clr 82 sk. »kgätt, li6r»kn»8 förslagsvis till 200: Desse 3:ne sistnämnde lägenheter skol» nä 3o är eller kortsre ti3 utarrencierss neli lanclsliökclingen nnphär» »rrenöet. an^/ag-et c? ^/nc/na //a/naci-för cle förre käksteting8-pennin»»rn6 c)o3: 8umm» 5,ooo: ^ränskiljes tjenste»: ans/ageL cl ^/nc/na //a/n/cc/- 7"k/c/n ^ön c/e /ö>/'6 Kä/s/e^n^s-pennrn^anne^ seclsn okvunnäwncle /^3 ll:clr »fgätt, Zterstoclen . Dönen^ rctom flexepennrn^anne H,l8o: —- — 6er»k 800 I!:3r heräknss som 'fslfelpenningsr oell 600 k:^r som Ilesevenningsr. an^/a^et ä ^nc/ncr //a/na^-7"/te/n ^ för cle kärre käistefin^s-penoingsrne ^ . 32<n 8umms 4,5oo: —- ^ionz/. ^.-o A§. L l^ränslriljes tjensten:
Justitie-rådet Alexanderson ansåg fullständigheten fordra, att, i början af denna §, efter perioden ”å tid som i 17 § sägs”, tillägg göres, till likhet med Lag-beredningens förslag, Byggninga-Balken 5 kap. 14 §, af de orden: ”eller genom aftal eller annorledes utsatt blifvit”; — och anmärkte Justitierådet i öfrigt: att han, för sin del, tvekade att biträda den del af förslaget, som, i strid med ej allenast nu gällande lag, utan äfven Lag-beredningens förslag, gjorde granne, hvilken sjelf har felfri gärdesgård, ansvarig för sina kreaturs ohägn på den an dres egor, uppkommet af dennes egen felaktiga stängsel. Förhållandet invecklades härigenom betydligt; och stängsel-skyldigheten upphörde alt vara fullständigt delad, så snart begge grannarne blefvo förbundne att hafva tillsyn öfver hägnaden i dess helhet. Justitie-rådet kunde ej föreställa sig annat, än att, derest frågor härom gjordes till föremål endast för par ternes aftal, regeln skulle blifva den, att de aftalande frikallade sig från skyldighet att hafva tillsyn öfver mera än hvar sin del utaf hägnaden; och förevarande lagstiftning åsyftade egentligen, att uppfylla saknaden af enskilda öfverenskommelse!' uti ämnet. Bih. au R. På grund häraf ansåg Justitie-rådet hvad i förslaget förekommer, från och med ”och bättrar han ej etc.” till och med ”skedd tillsägelse” höra utbytas mot orden ”gälde skada, som genom försummelsen sker”; i och med hvilken förändring hela sista momentet komme att förfalla.
I Grenoble ensamt tillverkas i medeltaj årligen o m - kring 1,200,000 dussin par handskar, o c h vid denna tillverkning sysselsättas 25,000 personer af båda könen (4,000 män o c h 21,000 kvinnor o c h barn), af hvilka många bo långt uppåt bergsbygderna o c h helt o c h hållet förtjäna sitt lifsuppehälle genom denna industri. Utom det att handskindustrien är ett af de få yrken, inom hvilka kvinnan blir mest aflönad, erbjuder den ytterligare den fördelen, att arbetet kan utföras i hem met, så att den arbetande kvinnan ej behöfver lämna sin man o c h sin familj. Det till handskfabrikationen i Grenoble erforderliga skinnet utgöres uteslutande af killingo c h lamskinn i proportion af 95 % af de förra mot endast 5 % af de senare. Killingarne, s o m sålunda få släppa till sitt skinn, måste ännu vara i diåldern, emedan skinnen eljes bli för hårda. Följaktligen äro de mycket små, o c h af hvarje skinn fås endast tre handskar, ett o c h ett hälft par, hvarför till Grenobles 1,200,000 par handskar fordras 9,600,000 killingskinn. Skälet hvarför Grenoble framför någon annan fransk stad blifvit medelpunkten för denna industri, sägs ej så mycket vara den stora tillgången på killingar från Alperna som stadsvattnets särskildt lämpliga egenskaper för färgningen af skinnen. Färgarne ha drifvit sin skicklighet så långt, att en något framstående fabrik i nämnda stad skulle, o m så fordrades, kunna lämna handskar i 300 olika färger, o c h om ändå ingen af dessa färger skulle falla köparen i smaken, utföra hans order korrekt efter hvilket färgprof s o m helst. Följande beskrifning skall lämna en idé o m hvilka behandlingar skinnen ha att undergå, innan de i form af handskar packas in o c h sändas ut i marknaden. De stora skinnpackorna underkastas först den omsorgsfullaste granskning, i det en del af arbetsstyrkan har i uppdrag att noggrant undersöka hvarje skinn o c h att på samma gång bestämnia, till hvilken färg de bäst passa på grund af sin finhet, styrka o.
Då likväl en sådan local af hinder, hvilka det ej berott af Kongl. Majit att undanrödja, ännu icke blifvit att tillgå samt anslaget ej eller fått Riks-Archivet tillgodokomma, bär Kongl. Majit nu föreslagit, att dessa 2,500 R:dr måtte uppföras på Stat, att utgå utan afseende på ofvannänmde villkor; hvarjemte Kongl. Majit uttryckt den förmodan, att Rikets Ständer måtte vidtaga sådana åtgärder, att deras beslut om öfverlemnande till Riks-Archivet af Riksgälds-Contorets hus måtte ju .förr desto heldre komma att gå i verkställighet. Sorn hehofvet af ökadt tjenstebiträde vid Riks-Archivet blifvit fulleligen ådagalagdt, men, i följd af hvad nu mera är vordet utredt, i afseende å de vid sistlidne Riksdag beslutade åtgärder för beredandet af den nya localen, och hvarom serskildt yttrande kommer att af Utskottet afgifvas, tiden för detta besluts bringande till verkställighet svårligen torde kunna vid innevarande Riksdag bestämmas, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständer att bevilja det för Riks-Archivet äskade tillökte anslag 2,500 Ridr. 3:o Kongl. Bibliolheket. Utöfver den förhöjning i anslaget för böckers inköp vid Kongl. Riblio theket, som Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag beslutat, har Kongl. Majit, med serskildt fästadt afseende å nödvändigheten, att Sverige tillegnar sig åtminstone någon betydlig del af de arbeten i de practiska vetenskaperne, hvilka till så stort antal och af erkändt värde utgifvas i främmande länder, funnit Sig böra af Rikets Ständer äska, det ifrågavarande anslag må förhöjas från 5,000 Ridr till 8,000 Ridr, och således ökas med 3,000 Ridt'. Slals-UtsJiOtlets Utlåtande, N:o 4-i. På de af Kongl. Maj:t anförde skäl, tillstyrker Utskottet, att det för Kongl.
Utskottens öfvertygelse Sr derförtf» att Dykeri-Verkets förvandling iron Privat iHi Stats-Inrättning skaff antingen feda lili betvd.elige fofhister för Stais-Ver-> Jifet, eller äcminstöne ulan ali vinst inveckla civi i förhållanden, hvilka, då de emidia il enskilde oell den hittills existerade bri väta Assöcialionen redan ofta varit JjAydsa mine och obehaglige skr. lie biifvrt det iin iner Imellan Staten och enskilde sami alltid leir Styrelsen olörddågtigc. Då hälliil koinSlier ali nedsätlidng i un gällande bärgnings-afgilh-rs belopp ej kunde påtänkas torr, än erfarenheten utvisat om någon j ennihgévinsl genom A erkels ölVerlagande Stalén tillskyndades saint, de för redskaj,ens ni. m. inköp halde kof-lnader, blifvit betänkte och Utskotten dessutom trott sig finna, alt de i dolta anine fä ek-te. möboner, icke så mycket afse beredandet lif eh inkomst för Stalén som icke tuera en förändring cili nu gällande tor håll anden och föreskrifter till de sjö nödlidandes lättnad °ch fördel, lå Utskotten på alla desse förenade, skäl, vordsahit tillstyrka Riksens lingiefi. Ständer att bestämdt förklara.» del Dykerblnrätlningen icke må för Statens räkning öfver tagas, utan komma afl fia» och med år i8a8, då närvarande Oelrey tipp Löp, alt till en•kdci association ånyo upplåtas. Sta t 4-U t k K Q t te t* Betänkan de n. q5$ CJtskotlen liq de;emot ali bilbgt afseende biide bör ofclv kan bistås1 å dea klagan soia allmänt' fores öfver de bellin* gaude vilkor sorn u'li ifti .gällande
Angående förhållandet härmed upplysa handlingarne, att, sedan Kongl. Maj:t, uti nådig skrifvelse den 7 November 1826, jemte beslutande af en låneoperation för BarthelemyKassans räkning och med KabinettsKassans ansvarighet, anbefallt och bemyndigat H. E. Hr Grefve af Wetterstedt, i uttryckligen utmärkt egenskap af dels StatsMinister för utrikes ärenderne, dels ock Chef för KolonialDepartementet, att å de begge Barthelemy och KabinettsKassornas vägnar ”utfärda alla de dokumenter och förbindelser, som för berörde ”angelägenhets bringande till slut erfordrades;” samt H. E. häruppå, den 31 December nämnde år 1826, med åberopande af denna Kongl. Maj:ts nådiga befallning, för hvarje del af lånebeloppet, å en och samma handling serskildt tecknat ej mindre Barthelemyfondens skuldförbindelse än ock KabinettsKassans borgen derför, så har H. E., i Juli månad 1836, under fortfarande utöfning både af StatsMinistersEmbetet och af Chefskapet för KolonialDepartementet, å serskilde af de handlingar, hvilka, såsom nämndt är, innefattade på en gång skuldoch borgensförbindelser, meddelat en så lydande påskrift: ”Förestående ”förbindelse, som denna dag blifvit för mig uppvisad, varder härmed till full 324 ”kraft och verkan förnyadoch förekommer härvid i öfrigt, att afsigten, hvari berörde påskrift, vid ohligationernes uppvisande, för publik räkning, äskades, icke synes hafva kunnat vara inskränkt till allenast sjelfva låneförskrifningens förnyelse, eller förenad med afstående från borgenssäkerheten; att en vägran af löftesförbindelsens innebegripande i den begärda förnyelsen skulle hafva saknat allt ändamål, enär det, sådant oaktadt, lika fullt berott af sedelinnehafvaren att, på annan grund, enligt lag och Kongl.
Memorial JM 93, i anledning af erhällen återrcmiss å Utlåtandet JM 57, angående väckt fråga om statsanslag för vidtagande af åtgärder till hämmande af boskapspesten, om den skulle inom landet utbryta. Lades till handlingarne ; och Utlåtande JM 94, i anledning af väckt motion angående pension åt aflidne f. d. Statsrådet Generalmajoren Carl Ludvig von Hohenhausens efterlemnade döttrar. bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och bilölls Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JM 16, i anledning af väckta motioner angående skogshushållningen i riket. S. I). Vid förnyad föredragning af Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottets Memorial JM 3, angående afgiften för bränvins tillverkning, lade Borgare-Ståndet till handlingarne Utskottets till annat Riks-Stånd framställda inbjudning ^och godkände den föreslagna votcringspropositionen. Från Hederv. Bonde Ståndet. S. D Föredrogs Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottets Memorial JM 3, angående afgiften för bränvins tillverkning. Den lill Högvördiga Preste-Ståndet ställda inbjudning Indes till handlingarne; hvaremot Ståndet fann godt godkänna den föreslagna voteringspropositionen. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande JM 78. angående föreslagna sta'sbidrag för vägars anläggning och förbättring, brooch hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretng, m fl. dylika föremål, dervid Ståndet beslöt på sätt luir nedan förmäles: Utskottets hemställanden i punkterna 1 —10 biföllos Hvad Utskottet i punkten 11 yttrat lades med ogillande till handlingarne Utskottets framställningar i punkterna 12—14 biföllos. Utskottets hemställan i punkten 15 af slogs. Utskottets i punkterna 16 — 18 afgifna yttranden biföllos Hvad Utskottet tillstyrkt i punkterna 19 och 20 af slog■.
Tryckt i Mar$uard*ka Boktryckeriet. 1 . ■ BMB A ■ Calcul öfver Sedelstocken. Ultimo December 1822 var utelöpande Banco* Sedelstocken .. 23,013,000." Lane - Banque ns Assignationer på Vexel-Eanquen 31,000. Ocli utelöpande Riksgälds-Sedelstocken 3,731,000. samt Riksgälds-Contoirets Assign. på Eanquen . 69,000. 23,o44,ooo. 3,800,000. Summa utelöpande Sedelstock R:dr 56,844,000. Härtill räknas äfven hvad Private personer, som vid senaste Riksdag förlorade det i många år begagnade tillfället att hafva sine Cassör å afskrifning, och uti Disconternes 3 procents Reverser, ega nu i stället i Vexel-Eanquen deponeradt, circa 2,079,000. Sedan sista Riksdag 1818 är af Sedelstocken, dels indraget utöfver, dels mindre utgifvet än, hvad Riksens Ständer då påräknade följande: Kongl. Maj:t har emot uttagne Piastrar till Silfvervärde 307,128, inlemnat .. 733,000. A Riksens Ständers Banco.Disconts Creditiv calculerades 1818 att hållas ute 6,724,000. Således outtaget Oberäknadt uti Filial - Disconternes ställe att ularia bestämde . 2,100,000. hvarå dock afdrages ännu hos FilialDisconternes Debitorer utestående circa 8 2 6,000. rÅ Odlings Lane-Fonden är likaledes outtaget Å Commerce-Collegii Creditiv