Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet sålunda anfort , jemte den upplysning Utskottets Ledamöter af Vällofl. Borgare Ståndet lemnat, att Städerna äfvén efter 1810 års Riksdag under1 krig utgjort de skyl-, dighéter, som med Fördubblings-Båtsmäns underhållande äro förenade, tror Utskottet" sig fullkomligen hafva ådagalaggt, att skyldigheten till Fördubblings-Båtsmäns uppsättande under krigstid grundar sig på imellan Rotarna samt Kgl. Majit och Kronan ingångna äldre Contracter, likaså väl som det öfriga Båtsmanshållets utgörande; och synes det derföre Utskottet, som tillräcklig anledning saknats till upphäfvande af sådana uti Båtsmanshållets första grundläggning stadgade förbindelser, heldst ett slikt upphäfvande , 1048 Dm 11 Juli, de, enligt hvad Utskottet af tillförlitliga uppgifter inhämtat , förorsakat en förmindskning i Sveriges försvar af 2,422 Batsman frän Landets Båtsmanshåll; en förmindskning så mycket mera kännbar, som Rikets local mindst tyckes tillåta någon indragning af en Sjömagt, på hvilken dess vidsträckta kustgränsors äfvensom dess handels trygghet till gn så stof del hvilar; och har Utskottet derföre ansett sig böra tillstyrka, att Båtsmans fördubblingen, i likhet med de uti Båtsmans-Contracterna derföre stadgade grunder åter matte upplifvas, samt sättas i det skick hvaruti den före den 13 April 1810 befanns. Hvilket allt till Riksens Höglofl, Ständers egen pröfning vördsammeligen öfverlemnas. Stockholm den 6 Juli 1815. På Höglofl. Riddersk. och Ad. Ihedamöters vägnar A, Lantingshausen. På Vällofl. BorgareStåndets Jjedamöters vägnar A nd. Fredin, i Riksens På Högv. Prest-Ståndets ledamöters vägnar Bryn. Hesselgren. På Hederv. BondeStåndets Ledamöters vägnar Laur.
Upplästes de rörtde detta ämne ankomna prot.utdr, från Presteoch BorgareStm af d. 8 och från BoqdeSt. af d. 16 dennes, innehållande: PresteStrs: att Ståndet, med ogillande af Utskrs åsigt, att dess förslag i memor. N:o 4<> skall hvila till afgörande vid nästa riksdag, ansett Utsk. förut böra inkomma nied ett förslag till sammanjemnkning af de anmärkntr, som RiksSt:n, hvart för sig, förklarat för sina gemensamma tankar. BorgareStts: att, med undanrödjande af all kraft och verkan af Constit.Utsk.'s memor. ]\:o 58, Ståndet anmodat Con«t i t.Utsk. alt, i anledning af RiksStms särskilda beslut öfver memor. N:o 4o, med skilda betänkm angrde förslag till. grundlagsförändringar, dels att indragningsmagten må upphöra, dels att juryn må med modificationer bibehållas, inkomma och, så vidt sig göra låter, Ståndens meningar sammanjemnka; viljande Ståndet, sedan dessa betänkm blifvit afgifna, sig utlåta, om förslagen kunna till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antagas. BondeStrs: att Ståndet, med undanrödjande utaf allkraft och verkan af Constit.Utsk:s memor. JV:o 58, funnit för godt anmoda Constit.Utsk. att, i anledn. af samtliga RiksStms, såsom deras, hvar för sig, förklarade gemensamma tankar, gjorda anmärknrr vid memor.
Blyhvitt, 20. -— •—- Credit-upplag 1000 # — Bresilia, raspad eller malen, 25. .— Brun-åkra, 25. — Carinin, i5. iCinober, 10. __ Cochenillc, 5. __ — Credit-upplag 20 »— Drakblod, / 25. .— Farnbock, raspad eller malen, 2 5. Fargo r och Färgstofter. Florentine!- Lack, 25, Grains d’Avignon, 5. Gummi Gutta, i5. Gurkmeja eller Curcuma, 10. ■ Indigo, — Credit-upplag 100 2. Krapp, Rothe eller Lisari, 10. — 14 — Färgor och Färgstofter, — Krita, hvit, slammad och oslammad, 25. röd och svart, 25. — Kugellack, 25. — Königs-Gelb och Napoli-Gelb, 25. — Maringlas, calsincradt, 25, — Musselfärgor i lådor, V. 25. — Mönja, i5. — Ocker-gelb, Gul-ocker, Ljusocker och Kyllerfärg, 25; •— Orleana, 10. — Orseille, i5. — Pastell-kritor, V. 25. — Qvär-Citron, 25. — Rausch-Gelb, 10, —■ Rödfärga, I. — Safflor, 5. — Saftfärgor, alla slag, 2 5. — Sandel, malen, 10. — Sappar, malen, IO. —• — Skifver-hvitt, j 2 5. — Spansk gröna, *5. — Sumack, i5. •—■ Terra Persica, 25. — Terra Viridis eller Terra Verte, 2 5; — Todtenkopf, 2 5. — Tusch, V, i5. — Ultra Marin, i5. — Umbra, 10. — Vau eller Gaude, ro. — Veide, 10. — Ängskära, So, », — is — —.
Indigo 338,000 — Ullgarn, ofärgadt ... 287,000 — Halfsidenväfnader ... 274,000 — Kläder 255,000 — Hvete 255,000 — Fönsterglas 251.000 — Konjak 250,000 — Tran och Späck ... 243,000 — Soda 240,000 — Jernvägseffekter ... 239,000 — Lera 237,000 — Strumpor 237,000 — Fasonerade bomullsväfnader . 234,000 — Ost 217,000 — Vin, på buteljer 216,000 — Linne och Hampväfnader . 213,000 — Förtenta Jernplåtar .. 207,000 — Oberedda Hudar, våtsaltade . 191,000 — Glas, andra slag ... 190,000 — Färgadt Ullgarn ... 184,000 — Färgadt bomullsgarn .. 179,000 — Tackjern 171,000 — Russin 169,000 — Färger, blyhvitt etc. .. 168,000 — Kött 166,000 — Fläsk 161,000 — Yllemattor och Filtar .. 161,000 — Thé 160,000 — Risgryn 149,000 — Sidenband 149,000 — Toppsocker 143,000 Metaller, arbetade, andra slag 138,000 Gutta percha, arbetad 137,000 — Mandel 135,000 — Rand, andra slag .. 134,000 — Peppar 133,000 — Sprit 128,000 — Bil. Litt. Btill Bevillnings-Utskottets Betänkande M 23. 87 Riksmynt.
Maj:ls nådiga proposition om tillökning i anslaget för elementar-läroverken måtte gemensamt behandlas af detta Utskott och Slats-utskottel; så var Stats-utskoLtet visserligen berättigad! att förbehålla sig behandlingen af detta anslag, icke derföre att den Kongl, propositionen var af riksstånden till Slals-utskottet remitterad, men emedan Utskottet utan tvifvel hade kunnat så behandla anslags-frågan, att sammanträde med annat Utskott varit öfverflödigt. Ett annat förhållande inträdde åter, då Stats-utskottet satte i fråga, att, vid tillstyrkandet af anslag, skulle fästas vilkor, som röra skolans organisation, hvarmed Utskottet, till följd af riksdagsordningens 34 §, icke eger laga befattning. Af sådan natur äro icke allenast det 5:Le och 6:te, utan äfven det 7:de och förnämligast 9:de och 10:de vilkoren, rörande styrelsen öfver elementar-läroverken, innefattande ämnen, så mycket mindre Stats-utskottet tillhörande, som allmänna Besvärs-och Ekonomi-utskottet kan, i anledning af till detsamma remitterade motioner, till Rikets Ständer inkomma med helt andra förslag i samma ämnen. Jag instämmer i andra reservanters yttranden om olämpligheten af de föreslagna styrelserna för elementar-läroverken. Men framför allt anser jag uppmärksamhet påkallas på den omständigheten, att utskottet förbisett kyrkolagen i(5 Slals-Ulsliollets Utlåtande, N:o 124. stadgande i 24 kap. 3 och 5 §§., sorn uttryckligen tillägger biskopen med konsistorium uppsigten öfver läro-verken, hvilket i grundlagsenlig väg måste upphäfvas, innan sådana skol-styielser, som Utskottet funnit godt, i strid mot Konungens derom fattade och genom den nådiga propositionen tillkännagifna beslut, föreslå Rikets Ständer, kunna af dem antagas. Äfven i afseende på formen för Utskottets utlåtande får jag, af nu anförda grunder, anmäla min vördsamma reservation.” Uti denna reservation har Lektor Wallman instämt. Af Prosten Ljungdahl.
Maj:ts nådiga beslut härutinnan att jemväl innefatta afgörande af en år 1853 utaf de då varande kammarskrifvarne i underdånighet gjord framställning i detta ämne. 1 afseende på aflöningssättet, har Kammar-rätten i underdånighet tillstyrkt. l:o att för dess President och ledamöter, skulle vid inträde å ny stat upphöra rättigheten att åtnjuta nedsalta revisions-skilliugar, hvilka under de sislförflufna 10 åren utgjort i medeltal endast 13 R:dr 16 sk. b:ko årligen, och denna inkomst i stället tillfalla Statsverket; en förändring, desto lämpligare, som den öfverensstämmer med hvad Kongl. Förordningen den 27 November 1854 innehåller angående de hos Hofrätt insatte revisions-skilliugar; 2:o att, sedan, af kansli-tjensfemännens löneförmåner, kansli-gebuhr, kansli-afgift och lösen för Kammar-rättens utslag i anmärkningsmål blifvit genom Kongl. Förordningen angående expeditions-lösen den 30 November 1855 och Kongl. Brefvet den 20 nästlidne Februari afskaffade, den återstående expeditionslösen, nemligen i fiskaliska åtal och fatligvårds-ärender samt i andra besvärsmål, der ändring uti öfverldagadt beslut ej vinnes, måtte, såsom ungefärligen motsvarande kostnaden för renskrifning, få, utan minskning i de bestämda lönerna, fortfarande uppbäras och emellan de vid Proto-notarie-expeditioneu tjenstgörande notarier och kanslister fördelas eller ock, derest sådant ej funnes antagligt, lösen uti motsvarande karta-sigillata förvandlas och expeditionerna dermed beläggas, men i sådant fall särskilda arfvoden för bestridande af renskrifnings-kostnaden anslås. Bill. till H. St. N:o 6 till Kongl. Majlis Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1856.
Propositionen som jag anhåller måtte fram; ställas Ridderskapet och Adeln till besvarande år, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna va^ ra rätt, att jemte RiddarhusOrdningens 45, 44, 45 och 46 § §. hvilka vanligen blifva upplåste innan Bånkmansvalet företages, också Riksdagsordningen 41 §. måtte uppläsas, emedan detta lagbud förmenar de i densamma uppräknade ansvarige E mbets män, att i val till UtskottsLedamöler deltaga. Lades på Bordet. Herr Grefven och Landt Marsh alien anmodade de Herrar Ledamöter af Högloflige Ridderskapet och Adeln, hvilka åstundade, att deltaga så vål uti den stora Deputationcn, bestående af 48 personer, hvilken komtne, att i morgon förmiddag klockan half till 2 i underdånighet uppvakta Kongl. Maj.t och det Kongl. Huset, sorn ock i den vanliga hålsningsDeputationen, hvilken boide äfven i morgon förmiddag till de öfrige Stånden afgå, att an-} måla sig tili anteckning hos RiddarhusFiskalen j och tillkånnagaf Herr Grefven och Landt Marjsialken , det Herr GeneralLieutenanten tn. ra. Grefve Jacob De la Gardie, uppå Herr Grefven och Landt Marskalkens anmodan, benågit åtagit sig, att anföra sittnåmnde hålsningsDeputation. Den i o /annarii. Upplåstes Wadstena Adeliga JungfruStifts Directions den 4 dennes afgifne RiksdapsBeråttelse. Lades på bordet. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan i eftermiddagen. In fidem Protocolli, O. j. Lagerheim. 1 isdagen den 21 Januarii.; Plenum klockan half till n Förmiddagen; Justerades PleniProtocollet för den 20 dennes.
Man liar äfven väckt fråga att behållen inkomst skulle utgöra grunden lör Beyillningena bestämttimande» Theoretice kan detta visserligen vara ganska riktigt; men jag känner af erfarenhet, att personer sorn samvetsgrann! uppgifvit deras behållna inkomst, fått en dryg och högst sträng bevillning sig ålagd, då andra med lika tillgångar men med mindre böjelse, att följa hederns fordringar, undsluppit med en jemförelsevis ganska lindrig beviilnirtgs-afgift; således synes mig tiden ännu icke vera inne, då man kan grunda ett Bevillnings-system på menskliga caracterens iner eller mindre sannfärdighet; det blifver olyckligtvis allt för obestämdt och tillfälle till antingen betydliga brister eller öfverskott uti Bevilinings-summan , hvilka båda motsatser antingen hindra Statens gång , eller alltför tungt drabba den skattdragande. Jag anhåller 0111 återreniiss af Utskottets Betänkande» Friherre Ankarsvärd, Carl Hendria• fiå BevillningsUtskottet efter fyra månaders arbete icke funnit anledning att för Riksens Ständer framlägga andra grunder för den blifvande beVillningen, an dem Utskottets betänkande innehåller, så synes det mig nu vara ändamålslöst, att utur Theoriernfes vidsträckta område söka hämta och föreslå några nya idéer för ifråga1 Varande bevillning, Jag instämmer således med dem, sorn yrkat bibehållandet af de i nu gällande BevillningsFörordnittg utstakade hufvudgrunder. Jag är dock af alldeles motsatt tanka Ridd 0. Ad, Fröt, IV. Band. i4 310 jpen 12 Maji f, m, med Herr Montgommerie, som synes mig velat ge tillkänna, att BeyillningsUtskottet icke varit i saknad af de statistika uppgifter, hvilka varit behöfliga för nppgörandet af mera rättsenliga beskattnings-grunder, än de nu varande. Jag tror tvertom att Utskottet alldeles saknat en dylik hjelpreda, så mycket mera, som ej ens i allmänna Lagen finnes något godkändt, värderingssätt för jord. Jag anser det således hafva varit rent af omöjligt för Utskottet att i detta fall framställa några nya grunder.
Yrkar Ståndet en sådan propos., så kommer Constit.Utsk. alt afgöra frågan, som är beroende 1 lf en tolkning af grundlagen. Jag anhåller således, att Hr Gr. o. Landtm, måtte inhemta, huruvida Ståndet yrkar denna propos. Frih. Rantzou, Joli. Alb., förenade sig med Hr Dalman. Frih. Cederström: Vi äro nu åter på samma punkt, som för en stund sedan, och jag förmodar, att icke vidare diseussion i ämnet må komma att äga rum, utan alt Hr Gr. o. Landtm, täcktes inhemta, huruvida Ståndet yrkar propos. i motsats till Hr Gr. o. Landtm:* åsigt. Hr Dalman har ganska riktigt framställt, att någon annan propos. icke kan lagligen göras. Jag bestrider framställningen af propos. på första alternativet af BancoUtsk:s förevar, betänk., emedan den förutsätter möjligheten af afslag och kunde leda dertill, att Ståndet fattade beslut i ett ämne, deri Hr Gr.o. Landtm, vägrat propostn. Frih. Palmstjerna: Såvida en grundlagsförklaring vid detta tillfälle skall aga runi i anledn. af det nu förevar, ämnet, är det visserligen sannt, att frågan måste behandlas af Constit.Utsk., men mitt förslag har utgått från den synpunkten, att man kunde undvika att göra en grundlagsförklaring. Jag trodde för min del, att frågan, huruvida rättigheten i detta fall var öfvervägande på ena eller andra sidan, var en småsak emot den stora frågan om införandet Den 21 Augusti. 261 af en annan ordning i vårt myntväsende. Jag trodde, att alla småsaker hol de lemnäs å sido, när fråga var att bringa en så vigtig sak i verkställighet, och jag trodde på sådan grund, att man vid detta tillfälle borde undvika att besluta i den fråga, som innefattar en grundlagsförklaring, och således endast af Constit.Utsk. kan algöras, oell alt man således kunde komma öfverens 0111 R. Sits besluts expedierande i sådan form, att man hvarken afsade sig någon rättighet eller bestred andras hittills begagnade rättighet.
Här äro närvarande flere af de siste Revisorge, och jag får, fråga dem, otn de bekräfta hvad Utskottet sagt , att räkenskaperne varit dem förelagde ? Jag tror det vara hvarje representants, rättighet, och skyldighet, att bevaka, sitt lands rätt och bästa». Htrr Grsjucn ofji Landt Marskalken, gjorde proposition till bifall , af Stat&Utskottets ifrågavarande Utlåtande , hvilken proposition med. Ja besvarades,; Ochskulle Herr Berghir.ans qfe yanberörc.e motion hvila på bordat - Vid förnyad föredragning af' EagUiskoctets den 23 sistledne julii under N ;o 134 &h Den 14 Augusti f, m, 423 gifne, samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar, vid Utskottets den 10 sistledne April meddeldte Betänkande , angående åtskillige föreslagne Lagförändrisgar, till minskande af kostnader och besvär för rättsökande , vid Rättegångars utförande? blef samma Utlåtande, uppå gjord proposition , af Ridder* skapet och Adeln bifallet» Föredrogs å nyo Lagutskottet» den 23 sistledne Julii under N:o 135 afgifne, samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 14 sistledne April meddeldte Betänkande , angående yrkad rättighet lör .syskonebarn samt med hvarannan pä sidan i svågerlag varande personer , att ingå ägtenskap , utan att behöfva söka Konungens tillstånd. Herr von Hartmansdorff, Angnst'. Då LagUtskottets Betänkande första gången förevar, yttrade Herr Ehrenborg och jag åtskilliga betänkligheter emot dess antagande; och an; märkningarne gingo derpå utfatt, otti någott förändring skulle göras , vore det nödvändigt, sttäfven ändraandra lagens stadg.anden, i afseende på förhållandet mellan syskonebarn. Följdem af dessa anmärkningar har varit den , att Utskottet föreslagit en lagförändriog, äfven hvad: lägersmål emellan syskonebarn beträffar.
På grund af det nu anförda tillstyrker Utskottet i så måtto afseende å Herr von Scheeles förslag, att Utskottet hemställer, det måtte Rikets Ständer i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta genom vederbörande utarbeta de förändrade instruktioner, sorn finnas vara af behofvet påkallade för såväl länslasaretter och kurhus, som öfriga sjukvårdsanstalter i riket. Stockholm den 8 December 1862. Reservation, af Frih. Gederström, R.: Från Utskottets i första punkten afgifna hemställan har jag icke skiljt mig; men vid den sednare har jag trott att, derest i betraktande tagas de meningsskiljaktigheter, hvilka, emellan vederbörande myndigheter sig yppat, angående lämpligaste sättet att ordna den otvifvelaktigt ganska vigtiga och grannlaga frågan om revision af reglementen och instruktioner för lasaretternas läkare och syssloman, Utskottet haft anled - 12 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 11. ning icke förklara för mindre lämpligt eller obehöfligt tillkallandet, genom Kongl. Majit, af särskildt härtill utsedde Kommitterade, hvilka, ined sakkunskap i dessa ämnen förenade full opartiskhet och insigter; utan hade, enligt mitt förmenande, Utskottet fastheldre egt skäl, med uteslutande af de emot den föreslagna Kommittén uttalade åsigter, stanna i den tillstyrkan, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Majit täcktes, vare sig genom tillkallande af sakkunnige män för att i frågan afgifva utredning och yttrande, eller genom vederbörande myndigheter låta utarbeta de förändrade instruktioner, som finnas vara af behofvet påkallade, för så väl länslasaretter och kurhus, sorn öfriga sjukvårdsanstalter i riket. STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1862. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-VIskottets Betänkande M 12. i \«© 12. Ank. lill Exp.-Utsk. den 13 Dec. 1862, kl. 12 midd.
Tredje Band. 204. kions - 45 l 8 Den 13 .Octoher. tions - Uksiottet fbrfattadt Förslag till Successions» Ordning. Stockholm d. .17 October LZ09. Pä Constitucions - UtffottclS Wägnar. Larl l-l -, ten stam. vsnisl Aberstein. 7Xnster5. H^ekerr. Is. O. V/äjtius. Derefter uppläftcs följande: Successions - Ordning, hwarefter den Högborn e Furstes, Swea RikcS utkoradc Kron - Prins Huns Kongl. Höghet Prins /^vovs^s af Schleswig, Hollstein, Sonderburg Augustenburg, manliga Brbstarfwingar skola äga rätt till den Kongl. Slvenska Thronen samt atk Swea Rikes styrelse tillträda, af Konung och Riksens Ständer gjord och faststäld pä Riksdagen i Stockholm ben är 1809. Wi eftcrskrifne Swea Rikes Ständer som nu här i Stockholm till Allmän Riksdag församlade äro, gbre witterligt: att sedan Wi pä de ffäl den af Oh, under den 12 Maji detta är, uporättade och med tvärr namn och SigillS undersättande bekräftade Riks - Ack förmär och in ebäller, enhälligt förklarat Wär för detta wMande Krnu'g IV och hans Äröst ' arfwingar, sä födde som ofödde för nu och Den 18 October. 4319 och ewärdclkga tider förlustige Swerigcs Krona och Regering; Wi äfwcn under ben 5 Junii detta är till Swerigcs Konung utkorat Wär nu Regerande Allernädigste Konung och Herre LRkck. Xlii, samt Wi ytter ligare, i anseende dertill, akt Högstbcmälte Hans Kongl. Maj:ts ägtenskap med deh högt älskeliga Eemäl Hennes Kongl. Majrt Drottningen, UlLOVlO
Ständer vid sistförlidna, år 1844 började, urtima Riksdag å nyo förordnad att vara Deras Justitie-ombudsman, fullgör jag nu mitt åliggande, enligt Regeringsformen och Rikets Ständers för nämnda Embete fastställda Instruktion, att genom trycket allmängöra en berättelse angående einbetsförvaltningen, omfattande begge åren 1844 och 1845. De tillförne emellan riksdagarne meddelade berättelser, äfvensom de, vid hvarje riksdags början, till Rikets Ständer framlagda allmänna redogörelser, hvilka i föreskrifven ordning varit för allmänheten tillgängliga, hade Embetets innehafvare tillåtit sig att jemväl öfverlemna till Konungens Statsråds och Högsta Domstols Herrar Ledamöter, till Kongl. Hofrätterna och åtskilliga andra Domare samt till Kongl. Kollegierna, Konungens samtliga Befallningshafvande och Domkapitlen; Efter erhållen kännedom hvarom och uppå särskild under ofvannämnda riksdag väckt motion, Rikets Ständer, hvilka ansett det vara af nytta för samtlige så väl lägre som högre Domstolar att taga kännedom om hvad nämnde berättelser innehölle, helst sådant borde i sin mån bidraga till enhet i lagskipningen, funnit godt förordna, att de embetsberättelser, som dädanefter blefvo från trycket utgifna, borde ej allenast, på sätt hittills skett, tillställas Öfverdomstolarne och de allmänna Embetsverken, utan äfven tillsändas hvarje ordinarie Domare å landet, samt hvarje Stads Domstol. I öfverensstämmelse härmed kommer utdelning af denna berättelse att äga rum; hvarvid och då anledningen till Rikets Ständers omförmälda förordnande lärer få hämtas ifrån de förut afgifna embetsberätteisernas innehåll, det äfven torde vara tillbörligt underrätta derom, alt dessa äldre embetsberättelse!’, så vidt återstående exemplar deraf äro i Embetets arkiv att tillgå, skola tillhandahållas de ordinarie Domare å landet och de Domstolar i Stä - 4 derna, hvilka i sådant afseende sig anmäla och sjelfva vilja 0111 hand linga niesuttagande och afhämtning draga försorg.
Fabrikanterna åter, hvilken ryslig utsigt framställer sig ej, för dem? Må man ej förebrå mig att vara den, som projecterar någon enda ökad onödig utlaga på mina Medborgares bekostnad. Nej! långt derifrån; men jag önskar se hvarje nyttig näring varda upprätthållen och underhjelpt; och dertill är Staten pligtig att bidraga* ty Staten drager sjelf vinsten deraf. Staten måste vara afnämare, och direct eller indirect bidraga till alla nyttiga varors ansättande. — Mine Herrar! låtom oss hjelpa och understödja slöjderna, näringame och åkerbruket, och vi hafva i och med Den ia December c. m. detsamma skapat oss Fonder, skaffat oss Medborgare, som vid hvarje påkalladt nytt bidrag gerna svara: ja; ty de hafva medel alt gifva utaf. Om vi, i stället att begrafva ofantliga summor i den bottenlösa Götha Canal, som beklagligen ändock ser ut att aldrig blifva färdig och säkert brukbar, bade användt blott cn tredjedel sa mycket penningar på Fabrikernas upphjelpande och uppmuntrande, så bade vi baft mera både tillfredsställelse och gagn deraf; och om vi, i stället att tänka på millioner till Försvarsverket, tänkte på medel att uppmuntra och lifva våra inhemska fabriker, näringar och vårt åkerbruk, så skulle vi i nödens stund derifrån kunna hämta millioner till Försvarsverket, i stället att, om ett förändradt system följes, vi just ingenting stort få att försvara. Då ingen kan bestrida, att ju våra Fabriker kunna tillverka fullkomligt så goda kläden och tyger, som de utländska, ser jag ingalunda, hvarföre vi behöfva de utländska, och hvarföre icke deras förbrukande hos oss kunde belt och hållet förbjudas.
Hedervärda BondeStåndet bär till StatsUtskottet remitterat 2:1m Motioner i detta ämne, nemligen: 1:0 af Riksdägsfullmägtigen Nils Persson ifrån Södermanland, sorn anfört, alt då med Pässevolancemedlen som af Rustoch Rotehållare årligen erläggas, skola bestridas, bland annat, alla indelta truppers Marchekostnader, vöre äfven billigt, att Inqvarteringsgifvarne, som ofta sjelfve äro Rustoch Rotehållare, blefvo för den mat, de åt tågande trupper måste lemna, fullt ersatte; och sorn detta nu ej eger runi, enär priset, sorn å en dagportions beståndsdelar i MarkegångsTaxorne utsattes, sällan uppgår till mer än hälften af portionens verkliga värde, har molionairen, med hvilken Riksdagsfullmägtigen Jonas Eriksson ifrån Södermanland och Per Eriksson ifrån. Wermland sig förenat, hemställt, att Kongl.