Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj t i underdånighet anhålla, ali alla de landsförsamlingars kyrkor hvilka hiilills levererat tionde till Landskrona kyrka mätte derifrån befrias och samma tionde iå användas för dessa kyrkors eget behof. Utskottet, som anser ifrågavarande spanmåls-bidrag utgöra en Landskrona stads kyrka af ålder tillhörande inkomst, får af sådan anledning och då det ändamål motio - Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 33. 5 närén åsyftat, synes vara af den enskilda beskaffenhet, att Rikets Ständer ej böra sig dermed omedelbarligen befatta, vördsamligen hemställa, att motionen icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 20 Februari 1860. Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Febr. 1860, kl. 2 e. m. Betänkande. i [råga om skyldighet att för uppläsande å predikstol aflemna handling in duplo, när bevis öfver upp läsandet fordras. Denna motion är inom Högvördiga Preste-Ständet väckt af Kyrkoherden Ternström, hvilken andragit att bland olägenheter, som vid pastoral-vårdens handhafvande förekommo, vore äfven den att, då af Krono betjening eller annan myndighet bevis infordrades deröfver, att kungörelse eller annan handling blifvit från predikstolen afkunnad duplett af sådan kungörelse eller handling aldrig medföljde, samt att beviset sällan eller aldrig afhemtades i Pastors embetsrum, utan måste antingen med posten eller genom budskickning öfversändas; och då Prestman, hvilka någon gång af sådan anledning vägrat meddela beviset, derföre fått af
Jag är beredvillig att antaga Hr Dalmans förklaring, att hans uppsåt icke varit att inskränka konungamagten, nöjd att icke hafva tillåtit mig något yttrande 0111 uppsåtet; men jag kan ej återtaga den mening, att sjelfva förslaget genom sina följder skulle rubba regeringssättet, förminska konungamagten och utvidga rådgifvarnes, samt för dem innebära det obilligaste moraliska ansvar, jag kantänka 111ig, då de skulle stå till ansvar för hvad de ej tillstyrkt. För att ej upptaga tiden, åberopar jag Hr v. Hartmänsdorlfs bevisning, men ber att få tillägga, att vid sidan af de mägtiga skäl, som kunna tala för förändring af regeringssättet, torde det icke vara af mindre vigt, alt förändringen kunde finna genljud i hvars och ens rättskänsla; och jag frågar: kan det blifva förenligt med begreppet om rätt, att en rådgifvare skall stå lill ansvar för hvad han afstyrkt? Slutligen förklarar jag, att förslaget skall mötas af Nationens ogillande. Jag åberopar Sveriges häfder till vittne, att Nationen böjer sig väl vid den tankan att hafva en Konung, som regerar; men Nationen blir orolig, om den tror, att Herrarna äro de styrande, och sådan skall påföljden blifva, om förslaget antages. Hr Cederschjöld: Jag får börja med att fästa Hr Dalmans uppmärksamhet på ett misstag, han gjort, då han föreställt sig, att reservation skyddar den föredragande för ansvar vid beslut, som strida mot grundlagen och allmän lag. Så är ej förhållandet. Hr v. Hartmansdorff har redan visat det genom uppläsning af 8 § i ansvarighetslagen. Jag vill derföre blott tillägga, att denna § grundar sig på 38 § Reg F # der det åliggande stadgas, för hvars försummande äfventyrret utsattes i ansvarighetslagen. Det är således otvifvelaktigt, att reservation der ej hjelper. Men helt annat är förhållandet efter 107 §, der är den föredragande skyddas gei4 H. Den 7 Oetober. nom reservation, och detta anser jag oriktigt.
I) Ålands och Åbo skärgårdar.” ”Af sjökorten, N:o 7, Litt. H, och I, kan man finna, att den söder eller S.V. ifrån kommande seglaren icke, under vanliga fall, eller utan tvingande omständigheter, närmar sig Utön, eller någon annan del af den, i allmänhet, farliga och mindre väl kända Finska kusten, utan i stället söker att komma vester om Bogskären, och, synnerligen med vestliga vindar, företrädesvis ”kärar” den Svenska sidan af farvattnet. Det är också här, som den stora, numera en verldshandel liknande, sjöfarten på Norrland till aldra största delen går fram, ehuru den, nattetid, här icke har mera än en enda angöringspunkt, nemligen fyrarne på Sandhamn, hvilka, genom deras belägenhet långt inne bland Svenska skären, lätt kunna leda den efter dem sökaude, med felaktigt bestick, nalkande seglaren in i förderfvet; ty står han för ostligt, så kan han lätt komma in ibland de obelysta skären från Svenska Högarne till Svenska Björn, och står han för vestligt, så kan han gå i land någonstädes på den likaledes mörka kusten omkring Hufvudskär. För den, som under den mörka årstiden nattetid måste kryssa mellan Svenska Högarne och Bogskären, är förhållandet också mycket svårt, synnerligen för den norr ifrån kommande, som med sydostliga eller sydsydostliga vindar icke kan hålla till sjös för att söka sjörum, om han så skulle behöfva. Betraktar man sjökorten, så skall man finna, att mellan Svenska Högarne, Bogskären, Svenska Stenarne och ett 12-fots grund, beläget omkring 12 Engelska mil N. t. W. från Bogskären, är ett ganska trångt, obelyst flack, på båda sidor omgifvet af otillgängliga stränder och farliga grund, för hvilka, nattetid, ingen varning finnes. För kryssaren i detta farvatten, äfvensom för den söder ifrån kommande angörären, skulle derföre en fyr på t. ex. Svenska Högarne, hvilka äro belägna just der farvattnet från sydvestra delen af Östersjön höjer sig uppåt Ålands haf, vara af största nytta.
Men som StatsUtskottet ej har någon allmakt, fordras det tid till tryckningen, och för att i tid få veta, om Ständerna lika med Utskottet ansågo tryckningen för dyr, ingick Utskottet med ifrågavarande Memorial. Jag skulle helst önska, att beslut i detta hänseende nu genast fattades, på det Utskottet måtte blifva i tillfälle att rätta sig derefter. Om upställningen är felaktig uti Utskottets Memorial, så är det äfven felaktigt, att vilja i tid inhämta ett beslut, till hvars verkställighet flere veckor erfordras. Den 2 Mars e. m. Herr CederschjöldPehr Gustaf: Jag vill minnas, att Allmänna IndragningsStaten ej upgår till mera än på sin höjd sex ark; och då. är det obegripligt, huru tryckningskostnaden skulle kunna stiga till 700 R:dr B:co. I händelse af återremiss önskar jag få närmare utredt, hvarföre kostnaden skulle blifva så dryg. Herr Lefre'n: Den större kostnaden har sitt skäl dels deri, att ziffror alltid äro dyrare att trycka, och dels deri, att uplagan är så ovanligt stor. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg StatsUtskottets Memorial, böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återförvisas. Ropades Ja. Föredrogs å nyo och bifölls BancoUtskottets den 16 sistlidne Januarii under N:o 7 afgifne, och den 19 derpå följde Februarii e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt motion, att Instruction. för BankoUtskottet borde vid Riksdagens början meddelas. Då nu ånyo föredrogs BankoUtskottets den 22 sistlidne Januarii under N:o 8 afgifne, och den 19 derpåföljde Febru - Den a Mars e. m. »43 arii e. m. på bordet lagde, Memorial, angående väckt Motion om utdelning till RiksStåndens Ledamöter af det genom BankoStyrelsens föranstaltande från trycket utgifne arbete:
Sedan nemi. denne HofRätt gjort fullständig reda för de göromål, som äro anförtrodde de vid denne HofRätt anstälde 8 Kanslister, säger HofRin, i anledn. af förslaget att öfverlemna dessa Kanslisters göromål åt renskrifvare ”att nu öfverlemna dessa göromål, serdeles dem, som tillhöra Arkivarien, Kanslisten i sekreterare-kontoret och Postkanslisten, till e. o. tjenstemän, som ej hade någon egentlig ansvarighet, ansåg HofRin för sin del betänkligt; och äfven de öfriga kansligöromålen, om än icke af beskaffenhet att fordra någon större tjenstemannaduglighet eller egentligen bidragande till utbildandet af en sådan, kräfde dock Den 11 A pr i 1 e. m. 73 icf utöfningen en upmärksamhet och ordentlighet, hvarförutan obe■äkneliga olägenheter både för HofRai sjelf och för rättsökande parter kunde upstå, och som HolR:n ej ägde att hos hvarje nyss antagen e. o. förutsätta.” Häruti ligger väl det mest öfvertygande bevis, att Götha HofRätt (Skånska HofRai har varit af samma tanke) aldeles icke föreslagit kanslisttjensternas indragning, ulan tvärtom deras bibehållande såsom af vigt icke blott för HofR:o, utan äfven för det allmänna. Gnn har vidare förebrått mig den upgiflen, att K. Svea HofR:s Registrator vore att betrakta endast såsom renskrifvare. Något sådant har jag icke sagt, utan endast alt denne tjenslemannen hufvudsakligen hade sig renskrifvare-göromål anförtrodde; och della yttrande öfverensstämmer jemväl med hvad HofR:n sjelf förjklarat. Deremot har jag bestridt, att Registratorn inom de öfrige /HolR.me hade renskrifvare-befatlning, emedan sådant icke öfverens/ stämmer med desse HofRsrs upgifter, enl. hvilka Registratorn der har helt andra göromål.
Detta varder vördsamt till Riksens Höglofl. Ständers pröfning öfverlemnadt. Stockholm den i Juni 1815. På Riksens Höglofl. Ständers Lag - samt AU - 1193 Deri sa Juni". Allmänna Besvärs - och Oeconomi©.-Utskotta vägnar. Pä Höglofl. Ridd. och Adelns Ledamoters vägnar II. F. Strömfelt. A. Lantingshausen. Pä Vällofliga BorgareStåndets Ledamöters vagnar Z. G. Holm. And. Fredin. Uppläst hos samtliga Riks-StSndén den 22 Juni. Vördsamt Memorial! nr.. Jiil Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconornie-Utskotiens gemensamma behandling har från Val loll. Borgare-Ståndet blifvit remitteradt ett af Herr Lagmannen Jean Noreus dit ingifvet Memorial, deruti, i ansende till de obestämda och för Bergverks Näringens gång mindre lämpliga stadr På Högvördjga PrestStåndets Ledamoters vägnar Johan Olof Wallin. J. RFellenius. På Hedervärda Bonde Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström. Nils Mänsson. A T ■ Den q 2 Juni. 1199 stadganden, sora Bergsförfaltn ingar ne till en del innehalla, samt det tvång sora de, använde i hela sin kraft, bereda, af Herr Lagmannen föresläs, det af Riksens Höglofl. Ständer-den underdåniga önskan matie hos Kongl. Maj:t yttras, att iKongl.
I afseende på det för Seminarierna anvisade anslag, är en förhöjning utan tvifvel af behofvet högeligen påkallad. Genom det utfärdade reglementet har dessa läroanstalters verksamhet blifvit i betydlig mån utvidgad, och då lärokursen derstädes numera är på tre klasser fördelad och i afseende på omfånget, ehuru främmande språk deruti icke ingå, 4 Kongl. Mnj:ls Nåd. Proposition M 43. fullt jemförlig med de treklassiga lägre läroverkens, samt dessutom för hela folkundervisningen är af stor vigt att de blifvande skollärarnes bildande kan anförtros åt män, hvilka äro utrustade med de förenade egenskaper, som dertill erfordras, så finner Kongl. Maj:t det i främsta rummet vara nödvändigt, likasom med billigheten öfverensstämmande, att Seminarii-föreståndaren erhåller en förhöjd aflöning, hvilken Kongl. Maj:t föreslår måtte ifrån början af nästa Statsreglerings-period utgå med 2,500 R:dr, äfvensom att andre läraren, hvars lön nu utgör 1,000 R:dr, tillerkännes enahanda rätt till löneförhöjning efter vissa år, som för kolleger vid Elementar-läroverken är medgifven; dock att de sålunda föreslagne löneförmånerne icke skulle komma Seminariernas föreståndare och öfrige hufvudlärare till godo, med mindre de aflagt kunskapsprof, motsvarande dem, som för anställning vid Elementar-läroverken äro stadgade eller filosofie-kandidat-examen och ett af Kongl. Majit, med hänseende till Seminariernas bestämmelse särskildt förordnadt undervisningsprof; Kongl. Majit dock öppet lemnadt att i särskildt förekommande fall från fullgörandet af hvad sålunda i ena eller andra hänseendet föreskrefves, lemna befrielse.
Jag reserverar mig emot det beslut, som R. o. Ad. fattat, emedan jag anser denna fråga vara af statsreglerts-natur, på de skäl jag under discussionen haft äran framställa. Hr Den i3 Januari e. m. Hr Munck n f R o se n s c li ö I d, Nils Rudolph; Jag anmäler äfven min reservation mot det fattade beslutet och grundar densamma på de skäl, hvilka af föregående reservanter blifvit anförda. i: d r a punkten: Hr von Hartmansdorff: I öfverensstämmelse med R. o. Ad:s beslut, då denna fråga första gången förevar och enligt det beslut R. o. Ad. i tlag fattat genom den votering som nyss är fulländad, ang:de de indelta räntorna, anhåller jag att H. R. o. Ad. måtte, vidblifvande sina förra beslut, anse voterings-proposlu i förevarande hänseende böra förfalla. Hr Frill. o. Landtm, yttrade, att här vore tvänne frågor att afgöra, den ena, om R. o. Ad. behagade antaga inbjudningen lill instämmande i Borgareoch BondeShs beslut, den andra, huruvida Ståndet behagade godkänna den föreslagna voter:s-proposilionen. Hr von Hartmansdorff: Jag hemställer vördsamt, om icke propostn kan omfatta hela den punkt,f som blifvit uppläst. Det kunde eljest hända, att vi, likasom vid förra punkten, finge 2 voteringar i stället för en. Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. önskade, att båda frågorna borde i en propos. framställas. Ropades ja. Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad., med vidblifvande af sitt beslut, behagade godkänna den föreslagna voter:s-propos:n. Ropades nej. Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad , med vidblifvande af sitt beslut, behagade anse voler:s-propos:n i denna punkt böra förfalla. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej. Gr. Horn:
Men då för öfrigt af detta inkast kan dragas den slutsats, att mitt förslag innebär en syftning, att ännu hårda, re beskatta jordbruket, Bruksrörelsen, Handelen och Näringarne, så anser jag mig skyldig ådagalägga, att mitt Förslag endast afser lindring i beskattningen för dessa, hvilken lindring skall och måste uppkomma derigenom, att den hittils skattfria stora rörliga förmögenhet, som eges af sådane personer, sorn efter nu gällande Författningar ej derföre utgöra Bevillning, kommer uti skattskrifnings beräkningen att ingå, och för att upplysa detta, torde tillåtas mig få framställa: 74 Bevillriingi-Utsköttets. Betänkanden. Efter 1820 års Tabell finnes i Sverige omkring 5 00,000 Hushåll, öfverhufvud beräkn ;dt kan man med tämmelig säkerhet antaga, att på hvarje hushall belöper värdet af all slags lös egendom till minst 500 R:dr, sorn gör på 500,000 Hushåll ett Gapital-värdeaf Hulr 250,000,000. Efter en värd Uedamots afgifne uträkning utgör födämnets värde, beräknadt till endast 12 sk. öm dagen för hvarje person . ” 288,000,000. Utestående fordringar med och utan Inteckning .. ” 60,000,000. Contanta rurelse-capitalet . ’’ 30,000,000. Som utgör tillhopa 628,000,000. lös egendomsvärdet, som nu är nästan skattfritt då deremot, efter nu gällande Beskattningsgrund, 270,000,000 fastighetsvärde ensamt mäste utgöra Bevillningen. ■— Att således fastighets-egarne eller jordbruket skulle genom mitt BevillningsFörslags antagande vinna en stor nedsättning och jemnkning i jlen nu tryckande Bevillningen, är lika så solklart, som det är ostridigt, att nära 1000 Millioners egendomsvärde är mera än 270 som nu endast beskattas. -
Skälen äro hufvudsakligen, att Utsk. anser Pionniercorpsen kunna occuperas med 5o,ooo r:dr om året. Här är behöflig t att upplysa ett misstag af Utsk. Nog var summan tillräcklig, så länge corpsen utgjorde 220 k 2I0 man, hvilket förhållandet var, då den recruterades endast från de värfvade reg: terna; men numera insättas vid corpsen jemväl försvarslösa personer från provinserna, och antalet uppgår nu till 320 å 33o man. Under sådana förhållanden är Utsk:s skäl icke tillämpligt, och jag yrkar altså, att 10,000 r:dr årligen må anslås utöfver hvad Utsk. föreslagit. Man säger, att det är en orimlig plan för en fästning, då det fordras 5o å 60 år för arbetets fulländning. Detta arbete börjades 1820 och har således fortgått i 1.4 år. Men fästningen är redan i det skick, att om de begärda anslagen lemnäs, förmodar jag, att fästningen skall vara sluten Horn nästa riksdag. Detta är ingalunda långsamt i Sverige, der man mäste förutsätta uthålliga planer, såvida man skall kunna genomdrifva något; och i afseende å fästningar är förhållandet enahanda i andra länder. Man har anmärkt, att Ständerna alltsedan 1812 gifvit dpls ökade ordinarie anslag och dels vid sista riksdagen extra. Men jag får påminna, att det också icke är obetydligt, sorn man fått för dessa anslag. Jag har redan uppgifvit dels Carlsborg, dels uppbyggande af Kungsholms fästning, som, efter hvad jag hoppas, till nästa riksdag skall vara i samma skick som Carlsborg. Stockholms avenuer på sjösidan kunna ock med de nu ifrågavar. 5o,ooo r:dr vinna sin fullboj'- Den G November f. m. 61 dan. Artilleriförråden äro okade: gevärsförråden likaså, och till en betydlig grad; kruttillverkningen är förbättrad; reservförråden för 15,ooo man äro i det stånd, att dertill icke begäres mera; en mängd mindre reparationer att förtiga.
Rättegångs-Balken i fråga om fullmäktigskap. Motion N:o 266, i fråga om tillökning af Kongl. Maj:ts hofhållnings summa. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 65. R. St. underdån. Skrifv. Stipendier At Docenter inom Juridiska Fakulteterna, angående anslag till. Se Universitetcr. Stuart, Carl Gustaf, Motion N:o 227, angående ytterligare anslag till Riksdagsarkivets komplettering och förökande. Stats-Utsk. Utlåt. — Motion N:o 228. angående användande al behållningen utaf trafik-in komsten på Statens jernvägar till utförande och fullbordande af den del af nordvestra stambanan, som kommer att sammanbinda den vestra banan med Wenern vid Christinehamn. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 87 samt Mern. St. underdån. Skrifv. N:o 121. Motion N:o 229, angående ändringar i Beviilningsstadgan och Instruktion för Taxerings-förrätlningarne. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 9, Utlåt. N:o 14 samt Mern. N:is 16 och 21. R. St. underdån. Skrifv. N:o 210. 43 Ställl|ielpappers-afgift, angående fullmakters och konstituloriolcrs m. 11. handlingars befrielse från. Motion N:o 71. Bevilln.-Utsk Betänk. N:o 7 samt Mern. U. St. underdån. Skrifv. N:o 135, angående ändring i Kongl, kungörelsen om. Motion N:o 144. Bevilln.- Utsk. Betänk. N:o 7 samt Meni. R. St. underdån. Skrifv. Såg-rälltai), angående upphörande af. Motion N:o 48. Stals-Utsk. Utlåt. N:o 45 (A) Mern. N:o 79. R. St. underdån. Skrifv.
Ständer sålunda begärde närmare utredning af detta ämne, i Nåder vidtagit, har, genom de i följe deraf tili Kongl. Maj:t från Dess Befallningshafvande och KammarCollegiuin inkomne Handlingar och i öfrigt meddelte upplysningar, blifvit utredt, att den dagsverksskyldighet till Dahlby och Flyinge Kungsgårdar, hvilken hittills ålegat Allmogen uti åtskillige Socknar och Härader af Malmöhus-Län, varit af tvänne slag, dels sådane dagsverken, som, under namn af hofveri, blifvit af de närmast intill Kungsgårdarne belägne Dahlby och Sandby Socknar utgjorde, mot afkortning af hemmansoch halfva Termins-skatten,dels ock i sådane, som endast mot vedergällning af förtäring årligen utgjorts af den längre bort boende Kronooch Kronoskatte Allmogen i Torna, Bara, Harjagers, Rönnebergs, Onsjö, Frosta och Färs Härader, och bestått uti att afslå gräset på den största ängen till Flyinge, Stuns-ängen kallad, eller Räften, såsom den i sednare tider varit benämnd, samt att liopräfsa och sammanlägga höet derå, hvartill äfven kommit gärdesgårdarnes vidmagthållande omkring samma äng: att förstnämnde emot afkortning på skatten utgjorde dagsverken grunda sig på ordentelige Årbets-Contract, som åren 1688 och 5a Stats-Utskottets Betänkandetu 1689 blifvit upprättade med vissa i ofvanberörde Dahlby och Sandby Socknar dertill utsedde Kronooch Kronoskatte hemmans Åboer, hvilka dagsverken, indelte i 3a stycken, så kallade, Hofverier, likväl enligt den numera med Kongl. Majrts Nådiga bifall förändrade Oeconomie vid Stuteriet, utgå till ena hälften i penningar, efter årlig Markegång, och till andra hälften in natura till Arrendatorn af Flyinge Kungsgårds-egor, emot det han erlägger den derå efter Markegång belöpande årliga betalning i penningar :
Besvärsoch Ek o n.U t sk o 11 e t: N:o 32, i anledn. af väckta motioner, om ändring i författningarna, ang:de allmänna vägars underhållande vintertiden ; jN:o 33, i anledn. af väckt motion, ang:de föreskrifter örn sättet att mäta salt och spanmål; N:o 34, i anledn. af väckt motion om skyldighet för säterier och boställen att fortskaffa kronobref; N:o 35, i anledn. af väckt motion om indragning af vexelcontrolleurs-befattningar; N:o 36, i anledn. af väckt motion om inskränkning af nämndemäns befrielse från skjutsningsbesvär; N:o 37, i anledn. af vackt fråga om utfärdande af nya instructioner för länsstyrelserna och deras underlydande tjenstemän ; N:o 38, i anledn. af väckta motioner, ang:de ändringar uti eller tillägg vid författningarna om Jumpsamling. II, R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 3 e. m. In fidem protocolli, F, O. Silfverstolpe, Den 4 Junie. m. lfa Thorsdagen den 4 Juni i84o. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 6 prot.utdr. för denna dag f. m. Företogs det uti io8 §:n Reg.F:n, samt 65 §:n Rjksd.- Ordn. föreskrifna val af electorer, hvilka, jemte electorer af de öfriga RiksSt:n, skola utse corniterade till tryckfrihetens vård ; och befunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Electorer: N:o 87. Gr. Löwenhjelm, Gustaf „ 2og3. A. Hr af Wetterstedt, Kielas „ 1476- Hr Riben, Carl Wilhelm „ 1979- — Brakel, Gustaf Anton „ 1992. — Lagerstråle, Gustaf Rudolf , 229g. — von Beskow, Bernhard Supplean ter: N:o 32g. Frih. Adlerbeth, Jacob „ io55.
December 1820, hvarje helt mantal i Jemtland borde, när utrymmet det tilläte, tilldelas från 500 till 3000 tunnland uti inegor samt skog och utmark; att, enligt hvad Konungens befallningshafvande i dess sednast afgifna femårsberättelse uppgifvit, högst betydligaödlingslägenheter inom hemmanens vidsträckta områden förefinnas, hvarigenom desammas värde framdeles kan ansenligt förökas; att, fastän Bevillnings-taxeriugsvärdet å kronoskattehemmanen i Jemtland i medeltal utgör för hvarje helt mantal omkring 2000 r:dr, desamma dock vid försäljning, enligt hvad uppbudsförteckningarna från häradsrätterne utvisa, betalats med flerdubbelt denna summa, så hafva Utskotten ej annat kunnat finna, än att provinsen Jemtlands roteringsskyldige invånare haft fullt skäl till deras genom Konnngens befallningshafvande i underdånighet framförda tacksamma erkännande af den lindring uti roteringsbesväret, sorn genom de för nya roteringen stadgade och följda grunder, provinsen tillskyndats, och hvarigenom densamma blifvit så ordnad, att Jemtland icke kan antagas skola derigenom 20 Statsoch Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 22. blifva i någon måtto mera betungad, än det öfriga landet, utan snarare ett motsatt förhållande komma att inträffa. Utskotten, som icke för öfrigt ansett något vara att anmärka vid det upprättade roteringsverket, få således, i betraktande jemväl deraf, att, om Rikets Ständer bifalla de anslag, som Kongl. Maj:t, på sätt ofvan är nämndt, af Rikets Ständer äskat, för roteringens verkställande, rotehållarne inom provinsen vinna en ytterligare lindring uti utgörandet af roteringsböfdan, vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer för sin del må fastställa ej mindre de grunder, enligt hvilka roferingen af Jemtland blifvit verkstäld, än äfven det, enligt samma guinder, upprättade, till Rikets Ständer öfverlemuade, roteringsverket.