Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lilverliolxe - Fredagen den z Julli. Plenum klockan 4 efter middagen. Uplastes Protocolls-Utdraa ifrän det Högwördige Presteftändct af den 28 Maji innefattande: Remift till Bewillnings-Utfkottet af Prosten Doctor Kjellin med fteres anföranden, angående ändring i iZio ärs LbartX AZillatD Förordning i afseende pä lysningssedlars charterande. Aler.remist till det farskildte Ulskottek af deft Memo' Den 5 JulliZi Memorial angående underdåniga önskningar i afseende pa det förändrade sätter lill FörstärkningSmanskapets utgörande. Af den i Junii. Bifall till Expeditions-Ulffottels förstag till Expeditionen af Jnstructionen för Riksens Ständers Revisorer öfwer Stats-, Bankooch Riksgälds-Werken, nnder åberopande af Ständets den 17 Mars 1810 till samma Jrstruction kemnade bifall. Remisi till Constitutions-Utflottet, i sammanhang med äter-remisien af Utstotie's betänkande oen is Oct. 1810, om andrin q ir i Trycksriheksttagen, af ett förslag af Doctor Illeären. Af den z Junii. Bifall till Stats-Utskottets betänkande ancäende bihanget till Riksståndens Protokoll wid Urtima Riksdagen i örebro är 1810. Remisi till Lag utskottet af Prosten Dybecks anförande, angäende förkortande as tiden, inom hwilken fängne soldaters och andre utom R,ket wistande personers hustrur mä fä i annat äglenflap inga. Gillande af Slats-Utskot ets yttrande rörande wäckt fräga om Extra Krigshjelps utgörande af Pastoraterne i Riket. Af ben 4 Junii. Bifall till Allmänna Beswärs och OeconomieUtstottets betankanden, i:o. Om vaeance-räktighet för de mindre Batsmanshällen. 2:0.
SfteD böterneP uttaganDe förhälleP, pä fätt om böter för förfummelfe viD iSFantafP# och ©FattjFrifnittg reDatt jiaDgaDt är. 59 §• e». $apetingémännen ega att, få voibt De jfattjfplDigeä uppgiftet’ fyafroa något fammanhang meD publifa <2öerfö befattning, owägerligen af Defa unDfå De upplpéningar, forn fituna erforDraö. ©fulle, efter tnhemtanDe Deraf, någon anleDning wara, till twifwelémål om riftxgfjeten, antingen af fjelfröa uppgiften eller af De gjorDa afDragen, ege §aperingömännen att fpectftfe uppgifter i begge Delarne Den jfattjfplDige afforDra. §. 66. 3> enlighet lneD De fålunDa inhemtaDe upplpéningar od) utrönte förhållam Den, fPall £aperingö*Qtommitteen, efter affagD eD, på fatt 122 § förejfrtfwer, fiaDga De grunDer, efter f>n>tI0a hwarje ffattjfplDig bör taperaö, och i följt) Deraf pröfroa uppgtfterne, famt, efter eganDe fänneDom, på ära och famwctc, Def beflut meDDela, och änDtligen, meD affeenDe å De här gifna föreffrifter, egenDomaré och lägenheter^ wärDcn förejlå. §• 67. ©juru egare af en fånighet, på fätt 62 § förejfrifwer, uppgifwit Det wärDe, hvartill han förmenar
Att för hvarje i Lag oföresedd rättsfråga straxt vilja vara tillreds med ett nytt Lagbud eller Lagförklaring , vittnar vanligen om ett sjukligt samhälls-skick , och deraf flera oredor i medborgliga förhållanden tillskapas, än förekominas; men då det gäller formela föreskrifter, synes mig beriktigandet af sådane, hvarigenom både moralisk och materiel skada uppkommit, ej vara öfverflödigt. Jag föreslår derföre, och till vinnande af likhet med det bevittnande af dylika underskrifter, som ske inför Konungens Jlefallningsbafvande, {'.vilken alltid utgöres af två personer, följande efter Rikets Högloflige Ständers pröfning till vidtagande ändring uti 2 Momentet af a §. uti 3 Art. af det vid 1843 års Riks:' JR. St. Just. Omb• Emb. Ber. d. 4 iVov. 1828. 59 dag fastställda Reglemente J angående Odlingslån : *’Dessa Löftesmäns vederhäftighet bestyrkes af Konungens Befallningshafvande eller Domaren i Orten, hvarjemte, så väl gäldenärens , som Borgesmannens egenhändiga underskrifter, så framt de ej tecknas inför Konungens Befallningshafvande, böra bevittnas af Domaren i orten eller af Råstor 1 Församlingen, eller af närmaste KronoBetjent jemte ett annat på en gång närvarande ojäfvigt vittne.” Sedan jag genom ofvanstående framställning, enligt mina rättsbegrepp, fullgjort Herrar Banco-Fullmägtiges mig gifne uppdrag, är ock dermed undanröjd och vederlagd den emot mig i detta ämne gjorde anmälan, sorn Rikets Ständers sist församlade Herrar Re-] visorer låtit inflyta i deras den 14 sisth December afgifne tryckta berättelse , angående BancoVerket pag. 42, så att densamma kunde med tystnad förbigås, derest jag icke borde iagttaga detta tillfälle, att i sammanhang dermed upptaga och besvara en annan lika oförmodad, och efter min tanka, ej eller till Revisions-berättelsen hörande anmälan , sorn 6o R. St. Just.
Nej, gubevars, jag skrattar jag, go'a frun. Nå, om han skämtar och gycklar och pratar lite tok med dej, ä' det svårt, det? Gubevars, jag måtte väl inte vara något sockerbagarhelgon, som ä' gjordt af karameller och krita, och som inte håller att ta i, go'a frun. Det är rätt svaradt, min kära Christine. Du ä' inte något helgon, och behöfver inte vara det heller, för att vara en bra värdshusflicka. Du är inte lik den fina mamsell Fanny, för hon vill helst gå in som nunna i något kloster. SARA. CHRISTINE. SARA. CHRISTINE. Åhja, det kan väl vara bra det också, bara det kommer någon munk, som friar och vill gifta sej, go'a frun. Du vet inte hvad munk och nunna är, kära Christine. Nej, det vet jag inte, jag har bara läst om dem i Rinaldo Rinaldino. En nunna ska' alltid lefva ogift. Det va grufligt, då har di väl ingen Svensk religion. Nej, här står jag och pratar, då det är två kunder derute. Adjö så länge, go'a frun. Det va' grufligt. (Skyndar ut.) TREDJE SARA. CHRISTINE. SARA. CHRISTINE. SARA. SCENEN. FANNY. Ja, så der tänka andra flickor vid din ålder, och sådan ska' du bli, min lilla Fanny, bara du hinner glömma hvad presten och pensionsfrun prentat i dej, ty moraler kan vara bra för sådant folk; men ett fattigt faderoch moderlöst barnhusbarn lefver inte på moraler, inte. SARA. Alltsedan herr Aron kom hit i huset, alltsedan jag för tre år sedan sattes i pensionen, alltsedan dess har ni blifvit nästan grym emot mig, min mor. Jag kan inte visa mig så vänlig mot min välgörare, som ni önskar det, och hvarje gåfva, som han sänder mig, blir likasom pestsmittad, då den går genom Arons händer. Nåväl, min flicka, efter du skyr herr Aron så mycket, så skall han ej längre vara någon budbärare från öfversten.
Spannemålsbehållningarnes ändamålsenliga vårdande, samt aflöna Tjenstemän och Betjening, att en del af de influtne medlen bibehöllos för Styrelsen 424 D e u a5 November. disponible. Jag anhåller, att hvad jag na haft äran anföra, måtte få åtfölja Motionen till vederbörligt Utskott. Grefve Adelsvärd: Jag har blott begärt ordet, för att få instämma med Friherre af Nordin, samt förklara, att samma princip, som han omnämnt, äfven blifvit följd, sedan Magazinsärenderne öfverflyttades till StatsContoret. Om jag minnes rätt, utgör det belopp, som nu för MagazinsFondens räkning är deponeradt i Banken, omkring 180,000 R:dr. För öfrigt fårjag äran nämna, att skälet, hvarföre liqviden emellan Magazinsoch CreditivFonder»e blifvit föreslagen att uppgöras så, som nu sker, just var, att efterkomma Rikets Ständers vid sista Riksmöte fattade och af Kongl. Maj: t gillade beslut. Sådant hade varit nära omöjligt, åtminstone många svårigheter underkastadt, om MagazinsFondens behållningar skulle användts till nya undsättningar, och i sådant ändamål kommit att i flera år circulera i Landet. StatsContoiret fann derföre redigast, att genom salu låta öfverföra MagazinsFondens behållning i Spannemål på CreditivFonden. Då Staten skall förlora, är det i min tanka likgiltigt, på hvilken af dess Fonder en slik förlust afskrifves. Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, alt så väl ; Den 25 November. IlenTliams Motion, angående användande af Creditivet till Spannemåls uppköp under missväxtår, som de af åtskilliga Ledamöter rörande samma ämne nu afgifne yttranden måtte till StatsUtskoltet remitteras; hvilket bifölls. Herr von Hartmansdorff, August: I den mon ärenderne fortgå till sin utveckling, blir det nödigt för en hvar afHöglofl.
På dessa skäl måste jag ovilkorligen afslå l:sta § i den Kongl. Propostn. Hade jag deremot, lika med Gr. Lagerbjelke, vid en föregående Riksdag godkänt och tillstyrkt enahanda bestämelser, som Den 18 Februari f. m. 411 innefattas i denna l:sta §, så skulle jag hyst föga betänklighet vid att, för lillvägabringande af ett resultat, tillstyrka jemväl den särdeles underordnade 2:dra §:n, emedan jag verkligen anser dc deremot af den adle Gr:n och Const.-Utsk. gjorda armätkmr temligen advokatoriska och endast åsyftande, att pä en bakväg hindra framgången af ett förslag, som han förut tillstyrkt, men nu af helt andra motiver vill tillintetgöra. Jag tror nemi. att de brister, som blifvit anmärkta mot redaktionen af 2:dra g, ganska väl skulle kunna afhjelpas genom reglementariska stadganden eller genom ett blifvande lätt åstadkommet tillägg. Om således den Kongl. Propos:n kunde sönderdelas i vissa punkter, skulle jag ej tveka att antaga den 2:dra § angtde minskning i antalet af Inlerims-regeringens ledamöter från 20 lill 8, m. nt. Men då en sådan delning icke lagligen kan ske, enär den Kongl. Propos.-n mäste i Norge i sin helhet antingen antagas eller förkastas, och således ej heller i Sverige kan sönderryckas, måste jag, för att vinna det ändamål jag åsyftar, med gillande af det slut, hvari Const.-Utsk. stannat, bifalla dess Betänk ; af hvilket skäl jag ej heller anser någon återremiss af Betänlct för förändring af denna 2:dra § hvarken lagligen kunna ske, eller, om den sker, leda lill något ändamål.
Qvantitet för Tullber. Inf.-Tull. Utf.-Tull. R:dr s. r. Bleckslagare^arbeten 3 ej specificeraK:dr s. r. K:dr s. r. 32 — de: olackerade 1 skålp. 8 — \ F ri a. 40 — lackerade 1 skålp. 10 — 1 6 Blodj Oxoch andra kreaturs . go kannor — 14 — F r i. 9 Blodiglar Blommor: IOO st. F ri a. 3 50 artificiella 1 skålp. 15 F ri a. 35 16 — blad till artificiella blommor 1 skålp. 6 12 — F ri a. Blomsterlökar .. F ri a. Blomster, torkade, se Apotheksvaror. Blonder, se Spetsar, Blyglete, se Glete. Bokguld, se Guld. Boksilfver, se Silfver. Bokspån, se Spillning. 864 Exedilions-Ulskotlets Förslag till und. Skrifvelsej N.o 377. Tull rarde. Qvantitet för Tullber. Inf.-Tull. Utf.-Tull. K:dr s. r. ti: dr s. r. R:dr s. r. — 4 — Bolusj hvit eller röd, samt Terra Sigillata ... 1 skålp. 3 16 - Bomull 1 skålp. 4 24 — Bor ax 1 skålp. — 2 6 Borstar 100 Rd. v. 33 16 — F ri a. 2 Bouillon de Boche r skålp. — 20 — F r i. Broderade arbeten: 2 4 — af guld och silfver: äkta 1 lod .— 32 1 20 — oäkta . andra slag ... 1 lod lOoRd. v. 33 20 16 — }F ri a. — 20 - Brundier 1 skålp. — 2 5 Brunsten . Bränvin och Sprit: af säd, potates, eller andra jordfrugter: ...
En derutöfver sträckt renovations-skyldighet gagnar det allmänna till intet. Snarare verkar den motsatt, enär genom den tillökning i under-domares göromål, som deraf föranledes, de ofta kunna hindras att egna en omsorgsfullare uppmärksamhet åt de egentliga och vigtiga angelägenheter, som tillhöra deras befattningar. Den åsigt Utskottet nu yttrat har jemväl gjort sig gällande hos Lag-komitéen vid utarbetandet af förslag till rättegångs-balk; och den synes äfven ligga till grund för 1823 års ofvanberörda förordning och således redan vara af lagstiftande makten godkänd. Utskottet får alltså vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer måtte besluta utfärdande af en författning, hvarigenom stadgas alt i det exemplar af under-rätts allmänna sak-protokoll och dombok, sorn, enligt lag, skall till vederbörande hofrätt insändas, hädanefter Bih. till R. St. S Sami. 1 Afd. 15 Höft. 2 10 Lag-Utskottet» Betänkande, N:o 46. endast böra införas de mål och ärenden, sorn angå egandeeller nyttjanderätt till fast egendom, egoskillnad, delning af jord, arf eller testamenten. Stockholm den 1 Maj 1848. STOCKHOLM 1848, hos J. A. Walldén. Lag-Utskottets Betänkande, N:o 47. 1 47 Ank. till Exp.-Ulsk. den 12 Maj, kl. 12 m. Betänkande, i anledning af väckt motion, om förändring af 5 § i 2 kap. Utsökningsbalken, så vidt den angår tiden, hvarinom lagsöknings mål, som af Konungens befallningshafvan de förklarats tvisti ga, böra till domstol instämmas. Hos höglofl.
Expeditions-fliskoHets Memorial, Utlåtanden och Betånkanden. Expeditions-Utskottets Memorial, JM 1. 1 M 1. Expeditions-Utskottets Memorial till Rikets Stander, angående ökadt Kanslibiträde, m. m. Då Expeditions-Utskottets kanslipersonal och vaktbetjening under nuvarande riksdag hafva sig ålagda enahanda göromål, som under de 3:ne nästföregående, får Utskottet vördsamt anhålla, att, i likhet med hvad då egt rum, 2 notarie-, il kan slistoch 3 vaktmästare-arfvoden måtte, utom aflöning för en sekreterare och en kanslist, hvilka Utskottet, jemlikt 24 § I mom.
Banco, utgörande beloppet af ifrågavarande, Banken tillkommande, utdelning för dess fordran uti Baron Posses concursmassa, utan att likväl det lyflade beloppet sedermera blifvit från Konungens Befallningshafvande insändt; att då, af sådan anledning, Fiscals-Embetet skriftligen den 21 Augusti 1837 hos Konungens Befallningshafvande gjort påminnelse om erhållande af berörde contante medel, med begäran att desamma måtte vederbörande skyndsam mel igen affordras, Konungens Befallningshafvande, uti skrifvelse af den 9 Januarii 1839, Öfverlemnat ett af von Zweigbergk åberopadt utdrag af den vid Expeditions-Kronofogde-Contnret i Leckö Fögderi år 1828 förde Brefbok, enligt hvilket utdrag von Zweigbergk skulle redan den 13 December sistnämnde år hafva till Skaraborgs Läns Landtränteri insändt det BanCO-UtskotleCs Utlåtande, N:o 20. 5 lyflade beloppet; oell att von Zweigbergk på grund häraf sökt undandraga sig all vidare ersättnings och redovisnings-skyldighet för ifrågavarande medel, sorn jemväl af Konungens Befallningshafvande ansågos ej kunna bos von Zweigbergk i executiv väg uttagas; i anseende till hvilket förhållande och enär, enligt af Landt-Räntmästaren i nämnde Län den 11 Mars 1839, å tjenstens vägnar, meddeidt betyg, oftaberörde 192 R:dr 38 sk. 10 r:st Banco ej voro till Landtränteriets uppbörd inkomne eller qvillö derå utgifvits, Advocat-Fiscalen Heurlin hos Kongl. Hof-Rälten anhållit om kallelse och stämning å von Zweigbergk, med påstående om bans förpligtande att genast till Banken allemna det af Expeditionsfogde!!
Sedan de sålunda ifrågakomma och tillstyrkta tullsatserna genom Traktaten med Frankrike antagits, hafva Komiterade sett sig föranledda att äfven här till oförändrade belopp utföra desamma. Komiterade hafva dervid låtit sig bestämmas af den omständigheten, att tullafgifterna & förevarande artikel inom en jemnförelsevis kort tid blifvit tvänne gånger nedsatta, nemligen dels vid senaste Riksdag, dels nu, såsom nyss angifvits och kändt är, genom oftabemälda Traktat; och Komiterade hafva trott, att en tredje nedsättning i nästan omedelbar följd med de tvänne föregående torde varit egnad att gifva åtgärden pregeln af en rörlighet, som hvarken från industriidkarnes sida eller ur finansiell synpunkt skulle till fullo gillats. Men då af den utredning i ämnet, som dels redan förut, dels här ofvan lemnats, tillfullo framgår, att dessa tullsatser, äfven efter den dubbla nedsättning, som i afseende på dem egt rum, vida öfverstiga de belopp, som, enligt den i öfrigt i allmänhet tillämpade beräkningsgrunden vid dylika afgifters bestämmande, bort ifrågakomma; och då Komiterade äro fullt förvissade, att den inhemska porslinstillverkningen, i de delar densamma afser, skulle vara för sitt bestånd fullt betryggad och redan nu väl bära sig med betydligt lägre beskattning af från annat land införd vara, hvilket förutan den, enligt Komiterades åsigt, ej längre borde drifvas; är det emellertid endast med mycken tvekan, samt med stöd blott af nyss anförda omständighet, som Komiterade underlåtit att i här nämnda tullsatser nu tillstyrka ytterligare nedsättning. I en under rubriken förekommande anmärkning finnes förklaradt, att kärl och redskap af äkta porslin för farmaceutiska eller vetenskapliga behof må i föreskrifven ordning af vissa vederbörande tullfritt införas. Då Komiterade för sin del äro af den mening, att licenser i allmänhet icke böra tillstädjas, och afgifterna i förevarande hänseende blifvit betydligt nedsatta, har nämnda anmärkning, med det medgifvande den innehåller, ansetts böra ur taxan utgå. porter. Vid Porter, sorn för närvarande är hänfördt under Dricka, har hänvisning i stäl let lemnats till den nybildade rubriken:
Söeträffanbe åter be af öperr Heijkensköld föreflagnc lipa förejfrifter för 9fecognition3 Funna för bpliFa anläggningar mara tillröcfli* ga än bå marfelt enbafi begagnas till Folfång; men Jgcrr Heijkenskölds motion beremot fpneö hafina för änbaiitål, att förffaffa R3ruf#ägare företräbeérätt till fFatteföp af re* cognitionS*fFogarne äfraen för att på bent upprätta j^ofb* bruf ^bouman; Fatt UtjTottet befFontinbre tillftprFa bifall å motionen, font be åftitnbabe frihetsåren ide Fontina i fråga, om recogni* tionö
Brot. 1850—1851, 4 Sami. 2 Afd. 13 Haft. 1 2 Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 48. deras del, i nåder öfverlemnat samma längder, enligt hvilka följande antal ordinarie Soldat-rotar tillkommit, nemligen: 1 i 4 4 0'» Hw Hela rotar. Styckade rotar. i Stockholms Län, enligt den 26 Oktober 1838 i nåder gillad längd i Westmanlands Län, enligt den 14 September 1839 i nåder gillad längd 15 i Upsala Län, enligt den'24 Januari 1840 i nåder gillad längd i Södermanlands Län, enligt den 24 Januari 1S40 i nåder gillad längd 23 i Östergöthlands Län, eldigt den 20 Augusti 1840 i nåder gillad längd . 62 i Jönköpings Län, enligt den 20 Augusti 1810 i nåder gillad längd i Elfsborgs Län, eldigt den 20 September 1841 i nåder gillad längd 2 i Kalmar Län, enligt den 11 Januari 1842 i nåder gillad längd i Götheborgs och Bohus Län, enligt den 11 Juni 1842 i nåder gillad längd . 1 i Gelleborgs Län, enligt deri 25 Februari 1843 i nåder gillad längd 75 i Wermelands Län, enligt den 27 Mars 1843 i nåder gillad längd 59 Nerikes Län, enligt den 14 April 1845 i nåder gillad längd 58 Skaraborgs Län, enligt den 18 Juli 1848 i nåder gillad längd filltmn» 2*15 54I<*-40«>*7S»3M lumopa mo d4r<r>T3B'Wtr>3rtE5- 34. 3 fi’774. °7!>3Tra - 10,3..
Det är angelaget alt i en redan organiserad stat bestämma fördelningen af de administrativa ärenderna, och detta är en sak, som redan finnes i grundlagen och hvarom Konung och Ständer böra gemensamt besluta. Hr v. Hartmansdorff har i allmänhet yrkat och med endast få undantag underslödt den fördelning, Hr Biskopen af Wingård i sin reservation föreslagit, och för min del instämmer jag i allo uti denna reservation. Jag finner denna reservant hafva klart framställt de satser, sorn här kommit i fråga att förklaras såsom R. o. Ad:s gemensamma tanke, och ber derföre att ännu en gång få uppläsa de 3 hufvudmomenter, hvari han upptagit de hufvudsakliga attributioner, som böra tillkomma ifrågavar. minister elier förvaltningsgren. Hr Biskopen säger nemi.: "Just.ministern anser jag böra vara förman för hela Just.- fördelningen, eller 1:0 äga beredningen och föredragningen af alla frågor, rörande grundlag, allmän lag och lagförklaringar; 2:0 föredraga alla just.ärender äfvensom befordringsmål i denna väg, och 3:o hafva inseendet öfver lagskipningen , polisen, åklagaremagten och fångvården." Det är, efter mitt förmenande, det kortaste, tydligaste och tillika det fullständigaste, man kan säga om denna förvaltningsgren, då ihan vill ordna den systematiskt, och jag instämmer med Frih. Ehrenborgh deri, att en sådan chef för Just.departementet, som hvarken hade säte och stämma i Högsta Dom - Den 6 October f. m. stolen eller inseendet öfver åklagaremagten, vore en moraliler död person; ty han vore utan förmåga att tillvägabringa, hvad man fordrar af en chef för detta departement. Jag hemställer till de Hrr, som med mig dela åsigter, om de icke vid närmare eftersinnande skulle finna, alt Hr Biskopen af Wingårds reservation innehåller i de kortaste och fullständigaste drag, hvad i denna del borde blifva föremål för Ståndets allmänna önskan, oell jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, derpå ville framställa propostn. Hr von Hartmansdorff:
Men somlige vilja hafva ett annat värde af Baqcosedlarne ökadt, än det i silfver, nemligen genom allmän penningebrist, deraf följande hög ränta och tillfälle, att mot vanpris åtkomma medborgares egendom. Sådane Capitalister voro ej en gång nöjde med en realisation efter q6 sk., örn den ej tillika åtföljdes af minskning i penningeoch lånetillgångar; och de skulle heldre föredraga en efter vida högre kurs, om blott penningenöden finge fortfara, hvilken ökade värdet ej blott af deras capitaler, utan äfven ofta af dem sjelfve. Genom anstalter, som bereda utväg till förmånligare lån mot låg ränta, blefve deras speculalioner mindre lönande. — Jag kan ej eller föreställa mig annat, än att syftemålet med de föreslagna Låneoperationer skall vara, att utbyta de redan skuldsatte jordägares hittils varande lån mot mera stadiga lån med lägre ränta och successiv afbetalning, hvarigenom deras skuldsättning bör kunna minskas, i stället för att ökas, isynnerhet om de först få lån, som hafva andra onereusare lån intecknade, att dermed liqvidera, och kunna lemna den nödiga säkerheten. Men jag befarar en icke ringa förlägenhet för dem, som hafva lån intecknade utöfver egendomens halfva värde, och fmgo dessa Iåne-capital uppsagde, för att placeras i nu föreslagna låne-anslalt, utan Deli (5 December f. m. alt således kunna lemna den erforderliga säkerheten för låns bekommande genom denna föreslagna utväg.
Ändamålet med bete, livarmed den norska författadetsamma är, som bekant, att medrinnan tagit ännu ett betydande steg dela miniatyrporträtt jämte korta [ramat i sin skriftställarverksamhet. biografiska uppgifter af samtida svenska män och kvinnor, hvilka genom Från Fahlcrantz &amp; C:os förlag: sin verksamhet på samhällslifvets olika områden äro af intresse för den Mälardrottningen, denna under instora allmänheten att lära känna. nevarande år i 16 raskt på hvarSamlingen lär komma att innehålla andra följande häften utgifna skilöfver 18,000 porträtt, som utgifvas dring i ord och bild af Sveriges hufi 23 afdelningar, å hvilka hvar för vudstad och dess omgifningar före; sig subskription kan ske. Priset beligger nu färdig ocli torde med sä- räknas efter 1 £ öre pr porträtt. — kerhet varda ett af julmarknadens Den nu föreliggande samlingen n:r mest efterfrågade bokalster. Den XI, hvilken är, den enda vi hittills förtjänar det ock såväl på grund af haft tillfälle se, visar att denna del sin gedigna utstyrsel — i detta fall är på en gång en förträfflig uppslagshar den aktade förläggarefirman ej bok för det område den behandlar. skytt några hinder och mödor — Den innehåller nära 350 porträtt och som ock på grund af den alltigenom ter sig särdeles elegant. Yi hoppas särdeles intressanta och underhållanfå tillfälle återkomma till detta samde text, hr Georg Nordensvan lämnat. lingsverk, som säkerligen i många I detta arbete hafva nu äfven vi — hänseenden skall intressera just den liksom andra länder — fått ett praktkvinnliga världen genom den förbindelse densamma genom män, fä- verk öfver vår egen hufvudstad. der, söner och bröder står i till do afHemma och borta, bilder och inporträtterade. tryck af N. P. Ödman. — Till de föregående samlingarna af den spirituelle författaren har nu kommit ytterligare en, som säkerligen, äfven Eva / H el I m a n s Dr — d Svar. Enhvar af Iduns läsarinnor uppmanas lifligt att till ittbördes nytta i mån af förmåga besvara insända frå- gor.