Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I min ort, åtminstone, är det ganska svårt att få låna, äfven emot fulla 6 procent; hvarföre jag påstår att intet något afdrag å ränta må ega rum.” Johannes Svensson frän Jönköpings Lån och Jäders Andersson från Skara* Bil. till Bevillnings-Utskottets Uti. Län reserverade sig deremot, att i 4:de Grunden blifvit föreslaget, det Fastigheter i Städerne skulle beskattas efter lika grund sorn Fastighet på Landet, Förhållandet vore, i deras tanka, helt olika, och åtminstone borde Hus i Städerne, Stockholm och Götheborg, beskattas antingen efter deras afkastning i hyra eller denna Bevillning, om den skulle beräknas efter värdet, i Stockholm utgå till dubbelt och i Götheborg till hälften högre belopp än afgiften för Fastigheter å Landet, Tufve Larsson från Christianstads Län: "Jag reserverar mig emot den nu föreslagna förändringen i 6:te Bevillnings-Grun» den, emedan jag anser den af Utskottet i dess första Betänkande till 5o R:dr bestämda grän6, hvarvid afgift skulle beräknas, vara den rätta; och då Höglofl. Utskottet icke eller vid detta tillfälle gjort afseende på min framställning om Bevillning af Sågar, Qvarnar och Stampar, får jag åberopa min i detta ämne afgifne, och förra Be» tänkandet bifogade, Reservation.” STOCKHOLM, tryckt i Ecksteiksfu. Tryckeriet, 1829, Bevil&ungs-Utskoltels Utlåtande N.o 2g. r N:o 2p. Auli om till Exjj.-Utsfc. cl. »5 Jccnii 1829. Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet om stä?nplade Pappersal gift en. De anmärkningar, som skett vid Utskottets Betänkande N:o i5, angående Stämplade Pappers-afgiften, hafva föranledt återretniss deraf från alla Riks-Stånden. Då Utskottet nu utlåter sig deröfver, skal! Utskottet, så vidt ämnenas gemenskap sinsemellan medgifver, iakttaga samma ordning, sorn följdes i förra Betänkandet, nemligen den, efter hvilken sjelfva Författningen är uppställd. 3 $. 6 Mom.
Bes v.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, IV.'o hy. g händelse, ty då Befälhafvare åligger att till förman afgifva rapport öfver hvad under tjenstgöringen förefaller, måste, antingen han dervid helt och hållet förtiger, hvad någon underlydande utfört, eller vid anmälandet deraf osanfärdligen uppgifver, att sådant, utan eller emot hans ordres, skett, samt rätta förhållandet sedermera varder bevisadt, falsk rapport anses vara afgifven, och för sådan förbrytelse stadga 2 Capillet 29 §. samt 5 Capitlet 12 §. uti Krigs-arliklarne nästan enahanda påföljd, som af motionären blifvit föreslagen. Likväl då till fullständigheten hörer, att Krigslagarne innehålla uttrycklig bestämmelse jemväl för det fall, att förman nekar till utgifne ordres, tillstyrka Utskotten följande tillägg till ofvannämnde 29 ”Nekar hafi till ordres, som han i tjensteri utgifvitvare Lag samma.” I afseende på motionärens framställning, att underlydande i vissa fall måtte få vittna om hvad de, enligt erhållne ordres, verkställt, anse Utskotten, att en sådan rättighet att bära vittnesbörd i egen sak vore både för samhällsordningens vidmagthållande störande och för förmannen i högsta måtto äfventyrlig, hvarföre Utskotten hemställa, alt Herr Cederschiölds motion måtte i denna del lemnäs utan afseende. Stockholm den 23 Februari 184*• Reservation af Herr Råfelt: ”Jag reserverar mig emot Betänkandet, emedan jag anser 29 §. 2 Gapitlet af Krigs-artiklarne innehålla tillräcklige stadganden i ämnet”. Emot förra delen af Betänkandet, reserverade sig jemväl Herrar Aminoff j Tornerhjelm> Christierson och Hegardt. Bih. till R. St. Ant. till Exp.-Utsk. den 2 Mars 1841, tl. ii f. m. Betänkande, i anledning af väckt fråga om prygelstraffets af skaffande, m. m.
Den iZ Augusti, Ridderflaper^ och Adeln, tvid Urtima Riksdagen i Orebro den iZ Augusti 1812, SD. Bestöt Ridderstapet och Adeln, efter uplasande af Constitutions-Ulstottets betänkande i anledning qf Kongl. Majsts nädiga proposition rörande nägra förändringar i Regeringsformen, ark, jemte öfwerlemnande at berörde ConstiNttions-vistokters betänkande i afskrift, ett sävant underdånigt swar till Kongi. Maj:t stntle afgä, hwari törklarades, att, sedan Riksens Ständer med underdånig wördirad emottagit Kongl. Majus proposition af den 7 dennes, rörande åtskilliga förändringar i flera Z Z af Regeringsformen, hade enligt samina lags 8i § Constitutions-Utjkottels utlåtande blifwit deröfwer fnfordradt, samt att alla sä wäl i Kongs. Majrts nådiga proposition upkagne, som i ofwannämnde betänkande såsom nya afhandlade frågor ledande til! ändring i Regeringsformens stadgande», blifwit i anledning ej mindre af denna grundlags förestrifter, än af Kongl. Majrt i dest nådiga proposition yttrade och bestämd» afsigt, lagde pä bordet, för alt wid framdeles infallande Riksdag till pröfning och afgörande af Riksens Ständer uptagas. lät supra. Uplästes ett Protocolls-Urdrag frän det He» herwärda Bonde-Ständet, af denna dag, med tillkännagifmande af Ståndets bilats tilt Bewillnings-Utstoktets ofwanför i detta Protocvll intagne hemställan om anmodan kill Bancooch StatsUtflolken, akt. i Regtememerna för Fullmagtige i Bancooch Riksgäldswerken, iagttaga hwad Riksens - Den 'Z Augusti. 743 sens Stander, i afseende M öfwerstotl ä bewiltningen, stadgat.
Det skall j u ändå göras, och i dag kan jag förfoga öfver min tid. » Lilla frun strålade af lycka, o c h o m några minuter stod hon iförd sin eleganta kappa, köpt vid säsongens början hos Th, Lund, och hennes rosiga anlete var verkligen förtjusande, där det tittade fram ur det läckraste pelsverk från Forssell &amp; Söner. Man styrde färden till Drottninggatan och passerade just nämnda firmas stora och eleganta butik. Det var icke utan, att det kändes påkostande för midt för Kungsträdgården, Allm. Order t i l l landsorten expedieras mot postförskott eller järnvägsefterkraf. henne att icke få titta in, men h o n hade j u nyss fått allt, hvad hon kunde önska sig i den firmans branch. Men snedt emot till Maria Ferlin måste hon in. Den gravitetiska storken med sin handske i näbben såg så lustigt förförisk ut, o c h handskar behöfde hon verkligen. Utanför Th. Lunds kapphandel gjorde herrn balt. Han måste njuta af det effektfulla perspektivet i det stora fönstret o c h sade, att detta var den vackraste butiksutslällning i hela Stockholm. Frun visade ut en hel hop med kappor, som hon fann utomordentligt stiliga. Så promenerade man öfver gatan och in till Fr. Marcus. De läckra, lätta ylletygerna med deras hänförande färgsammansättningar — se bara hur man förslätt att ordna det där ljust gräsgröna tyget mot det laxfärgade! — drog oemotståndligt, och här måste plånboken fram för andra gången. Men det var sant, de måste gå tillbaka och göra en visit hos Percy F. Luck på Jakobsgafan, medan man var i närheten. De förträffliga varorna kände man godt till: kaffe, te, choklad, viner, frukt, konserver och allt det där. Och hur aptitligt och smakfullt var icke allt ordnadt! Det riktigt vattnades i munnen, och hela den storartade lokalen var mättad af doften från ädla frukter och aromatiska kryddor. Så var man snart ute på Drottninggatan igen. Ah, det var sant, Bolinders stora utställning! Ett blomsterbord visste han, att hon ville ha, ett paraplyställ behöfdes också, och han började smått fundera på, om icke en af de där smakfulla och praktiska kaminerna skulle taga sig bra ut i deras salong.
I betraktande häraf och då till stöd för ofvan anförda åsigt ytterligare förekommer, att, ehuru, på sätt Fullmäktige i deras berättelse uppgifvit, det vid tiden för arbetsplanens upprättande år 1849 syntes, som skulle Brukets verksamhet under påföljande året 1850 blifva betydligen minskad, sådant dock icke varit händelsen, instämmer Utskottet uti det af Revisorerne algifne yttrande; och vill, i sammanhang med granskningen af de reglementariska föreskrifterne lör Brukets styrelse och förvaltning, sig utlåta Öfver Fullmäktiges, vid innevarande Riksdag förnyade, framställning, huruvida icke föreskriften om så beskaffade förslags upprättande kunde från Banko-reglementet uteslutas. inventering af Slutligen får Utskottet anmäla, att Utskottet dels enligt upp KrigaTFörvaraMade, behörigen styrkte, Inventarie förteckningar, utan anmärkning, ringsrum. inventerat Bankens kassor och öfriga förvaringsrum, dels ock besig tigat Bankens Mynt-kabinett, hvarvid Myntoch Medalj-samlingarne funnits väl ordnade. 24 Banko-Ulskollets Berättelse, M 40. Decharge. Då Banko-fullmäktige, med ledning af de för Bankoverkets Sty relse och förvaltning gillande föreskrifter, fullgjort sina vigtiga åligganden på ett, med Bankens sanna fördel öfverensstämmande, sätt; så får Utskottet hos Kjkets Ständer vördsamt hemställa, att Fullmäktige måtte undfå decharge för de af deni från den 15 November 1847 till och med den 15 November 1850 vidtagna beslut och åtgärder.
[2273] en ny konkurs massas räkning realiseras: 1,000 st. Celuloidkragar som kostat o,6onuo,25 2,000 par Damstrumpor » &gt; » 0,30 &gt; &gt; 4iS° * 2,50 » 7, — &gt; 3,75 &gt; 9,50 » 5, — 1,700 st. Barnkoftor hemstickade 1,450 » helylle-Tricot kläder 3 — g å r » 2,000 » ext. i:a Damkoftor, hemst. &gt; t,6oo » ext. i:a Mansrockar hemstickade 600 » » 10, — » 5 5 o » » 6, — » 3,75 västar, hemst. &gt; » 4,50 » 2,50 7 » Germania d:o hemstickade Till det otroligt billiga priset 2,50 säljer jag, när minst | dussin tages, en ny sorts hemstickade extra prima Trikotkläder för 3 — 7 års gossar. Som antagligen ett mycket stort antal beställningar kommer att ingå, förbehåller jag mig 14 dagars leveranstid. A. Williamson, Vesterlångg. 57, I tr. [1936] Stockholm. 400 » helylle-Chewiotbyxor, Norrk. » 4,50 » &gt; 7, — &gt; 4,20 8,000 » fin-fint kladningst. ^c [2167] Adolf Bonniers förlag: Rådgifvare för husmödrar. En samling råd och upplysningar j för hemmet och hushållet. Bearbetning från tyskan af 0. H. Med | 68 upplysande träsnitt. Pris 3: 50, | inb. N ' .ringsmedel o. deras näringsvärde. Inköp af näringsmedel. Råa näringstneJ dels förvaring. Inläggning o. konserveI ring. Näringsmedlens tillredning. V a t t - [net i hushållets tjänst. Kokkärl o. h u s - I geråd. Arten o. beredningen af olika \ slags blandningar. Spiselns o. kakelugnens skötsel. Ordningen i hushållet. Tvätt. Fläckars borttagande.
Majit i nåder begärt, att följande anslag måtte af Rikets Ständer beviljas, nemligen: för de 2:ne batteri-cheferne vid nämnde beväring» artilleri, arfvodes förhöjningar å 100 Ridr med tillhopa 200: för sekreteraren vid samma beväring, lönetillökning 33: 16. — » fällkamereraren derstädes 83: 16. — » tygförvaltaren d:o . 50: » sjukhus-inspektoren 33: 16. — 200- till lega för exercishästar åt beväringens artilleri 294: eller tillhopa R:dr 694: Som af det den nådiga propositionen bilagde Statsråds-protokoll öfver landtförs varsiärendcr inhämtas, alt ifrågavarande 2 batteri-chefer, ehuru deras befattningar fordra serskild bildning och med dem är förenad skyldighet, att under uppbörds manna-ansvar vårda batteriernas fällmateriel och af sådan anledning hafva sin bostad i Wisby, likväl icke, utom lönen 200 R:dr, åtnjuta annan vedergällning, än ett arfvode af 100 R:dr hvardera; att, till befrämjande af fältartilleriets användbarhet i beliofvets stund, årligen erfordras 294 R:dr, till lega af 94 hästar till anspann för 4 pjeser vid h arje batteri under 3:ne dagars exercis; alt Sekreterarens aflöning endast utgör 166 R:dr 32 sk.; Fältkamererarens, som tillika är kassör, 250 R:dr; Tygförvaltarens 250, samt Sjukhus-inspektorens 166 R:dr 32 sk., (inner Utskottet sig ega skäl tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Maj:t i förevarande afseende äskat. Och anser Utskottet sig härmed jemväl hafva besvarat lektor D. Söderbergs hos högvördige Presteståndet väckte motion, afseende anslag lill lega för exercishästar åt beväriogs—artilleriet.
April nj,§_ nads slut, men som i brist af medel «j kunnat inlösas. * - t 128,000 Triiis#on 805,600 Belopp i Banco. 400,000 408,039 278,668 59,253 20 7,532 *,44i 5,276 46 39 94,634 i,314i835 ' -r ^ ‘ 'V r Transport 505,600 1,314,835 9 6 jGeneraiXrigs-Commissariatf re. n va återstående skuld, hvarå fordiL j äro utfärdade, emedan Räkning;, e, raf den uppkommit, ej ännu hunn»;, ,ra. ' 225.938 I,t3G538 Fältförvaltningen » ■- • thel rg fEnligt adviserade men ännu ej i ,U;sta fordringsbevis 83.651 Fältförvaltningen i .n ? Enligt dito dito - 25,344 Regementer -och Corpsen Utom de äflöningsfordringa o» uti orberörde Gene. ral-Krigs-Commissariatets l , • irdringsbevis inbegripas, uppå Regementets j. psers fordringar för aflöningen under hem: - an Norrige, till ett belopp af 5 . • i 13.472 | Summa Ridr # 2,565.840 9 lil ‘Å C märk ingar: iso Sorn GeneraJ-Krig-; -»m .atet vid f. d. Svenska Arméen i P^yskland ej inbegripes biar f. .'.c tr ; Krigs-Cornité-ens styrelse lydande |?ält-Oeconomie*yerk, så hm^s ej ler Dess möjligen ägande skulder |iär upptagne. - 2:o Krigsfondens tille ga skulder bos andra Verk för ömse. gläiga försträckningar, såsom lios Kongl. Krigs-Collegium, Allmänna Ma.1 gazins-DIrection, Örlogsflottan m. om, äro ej ännu så fullständigt utredde, att beloppet deraf kan med säkerhet uppgifvas.
St. af skäl, som i deras und. skrifvelse d. 18 Sept. i8a3 anföras, å stat uppföra 1000 r:dr ari., hvaraf 5oo r:dr skulle utgöra arfvode för institutets Den a J ii 11 i f. m. 7 föreståndare, och alne medlärare vid institutet hvardera erhålla 200 ridr, samt 100 r:dr heslås föreståndaren lili utfodring för en voltigeringshäst; men ytterligare anslag funno R St. sig då icke höra bevilja härtill , emedan det egentliga ändamålet äfven utan en sådan större utsträckning, som Ling föreslagit, borde kunna vinnas och de afgifter, hvilka erläggas för undervisningen, syntes böra till hufvudsaklig del bidraga till lärarnes vedergällning. Vid sista riksdag anmälde R. St. hos K. M. genom und. skrifvelse af d. 7 Dec. 1829, att de, med fästad! afseende å vigten och nyttan deraf, att det gymnastiska centralinstitutet icke saknade nödiga tillgångar för dess underhållande i det skick och i den utvidgning, som erfordras föl' att kunna åt alla delar af Riket bereda skickliga lärare i gymnastiken, beviljat en tillökning af 1000 r:dr i det förut befintliga årliga anslaget för bemälda institut, att på stat uppföras, så att samma anslag derefter komme att utgöra 2000 r:dr årligen, äfvensom att, enär angeläget vore att åt efterkommande förvara de kunskaper, centralinstitutets föreståndare, Professor Ling, i gymnastik samlat, genom deras afhandlande på ett sätt, som till gymnastikens fullkomnande och vidare utbredande kunde medverka, R. St., för att sättå bemälde Professor i tillfälle att författa en lärobok i de theoretiska och practiska delarna af gymnastiken, funnit godt bevilja honom i ett för allt en summa af 2000 r:dr, att af Riksg.cont. utbetalas; och blef detta af K. M. gilladt och antaget, enligt nådigt bref af den 23 Jan. i83o, deruti tillika förordnades, uppå R.
Säkerligen lärer ingen kunna bestrida, att det finnes någon plats i förhållande till folkmängden och obetydligheten i omkretsen, som drifver betydligare handelsrörelse än Götheborg, hvarföre privatbanksedlar också ditströmmat lill sådant öfverflöd, så att der numera nästan icke är något annat synbart gångbart mynt än dessa, hvilket icke allenast förorsakar de handlande, utan älven skattskyldige af andra stånd alla möjliga obehagligheter. Hvarje gång en handlande skall liqvidera tullmedel eller göra omsättningar i disconten, är han, oaktadt innehafvare af betydliga capitaler, alltid blottställd för att icke kunna uppfylla sina förbindelser i brist af verkligt mynt, och måste således hos andra söka till att få sig sådant tillbytt mot privatbanksedlar, med försäkran att inom viss kort tid göra omvexling. Allmogen, särdeles i norra delen af Bohuslän, som afyttrar sina skogseffecter, fiskvaror m. m. i Götheborg, och derför i liqvid icke får annat än privatbanksedlar är synnerligast att beklaga. Jag har vid många tillfällen sett och hört huru säljare vägrat att mottaga dem, men i stället för att få något annat mynt, så hafva köpare svarat dem, att om de icke dermed åtnöja sig, så få de återtaga sin vara. Säljaren får således till sitt aflägsna hem medtaga dessa sedlar, der de hvarken i kronouppbörden eller af Norrska handlande, som fournera de i gränsorten boende länsinnevånares behofver, emottagas, hvarföre innehafvare deraf sannolikt nödgas medgifva en icke obetydlig rabatt till de personer, som öro i tillfälle alt invexla dem.
Om du kände min fridsstörare, såsom du känner hans nedbrytande våld; om du kände hans namn, såsom du känner min besegrares öfvermagt för dig kunde då ej mitt lidande vara likgiltigt. Dyra barndomsvän! huru olikartade föremål framstå ej på vår bana? förförelsen, sorgerna och lidandet hvimla om hvarandra; de söka oinskränkt befalla, och smygande innästla de sig! Huru litet kunde jag beräkna de öden jag kallades till! Hvem tror ej, att jag sväfvat i ett jemnt sällhetsrus! Allt bär sken af, att jag följt sinlighetens förförande blomsterhöljda stig. Endast du skall känna min hemlighet; mottag den i ditt sköte jemte min son, och låt grafven gömma allt om mig, i den stund trenne skoflar mull bevittna att jag lidit ut. "Hvad fann jag? skuggor! och hvad vann jag? lögn!" Du är redan sjelf mor; jag känner din uppoffrande godhet, ditt omdömes mildhet: och glöm ej, att ädelmod och välgörenhet strö blommor på mödornas bana! Huru gerna ville jag ej tala vid dig för att emottaga en lugnande skärf af förlåtelse på vanmagtens och smärtans hårda bädd; men då ödet nekar mig denna lycka, vill jag begagna de få stunder, jag förmår, för att lemna dig några blad af mitt inres historia. Jag vill göra dig bekant med en hjertlös, fåfäng karl, som härstammade från en obemedlad familj. Han hade studerat och blef sedan militär samt förvärfvade sig genom sin raskhet, sin oforvägenhet och sitt öppna, ungdomsglada väsen sina höga förmäns förtroende. Snart blef denna unga man, om tjuguåtta år, som med ofvannämnda goda egenskaper dock förenade en viss envishet, man kunde nästan säga oböjlighet i lynnet, omtyckt af alla och till och med general-en-chef hade förklarat, att han borde bli kapten, innan han anträdda återresan till fäderneslandet. Ryktet hade föregått honom och bland annat vetat förtälja, att han var den knipslugaste och lyckligaste fruntimmerspratare, som ännu svängt sig i en salong.
Sedan Pomern blifwit af Fransta Troupper intagit och Wäzcl-Circulationen icke längre kunde af Kammaren underhällas, upkommo i fölgd däraf för bemälte Banqwierer betydeliga fordringar, hwarlöre de tid efter annan, dels af Pomerska Kammaren dels af Swensta Regeringen, yrkat betalning. För att, i en stund Lähdet, för Rikets Credit war af mycken wigt, i »någon mon tillfreds, ställa dem, lät Kongl. Magt nästledit är gifwas dem en försäkran, att i händelse wid Fredsslutet med Frankrike, hwarom underhandlingarne dä öppnades, Pomern blefwe Swerige äterställt, skulle en del af de Pomersta inkomsterna anwändas till betalning af räntor och till afbetalning ä Capitalen af deras ofwanberörde fordringar, men att i annan händelse, som dä ansägs wara sannolik, Kongl. Majit wille wid underhandlingarne yrka deras rätt att blifwa derföre godtgiorde. Freden med Frankrike afflöts, och Pomern äterqafs, men med willtor att dest Domainer skulle bibebällas af ätstillige Fransta Generaler och Embetsmän, som under kriget Den 27 September. 69 kriget undfädt anwisning pä inkomsterna däraf. Wid detta förhällande hafwa de Hamburgste Banqwierne förnyat deras anspråk, att antingen af Pomersta Stats werket, eller, i fall Letz tillstånd det icke medgäfwo, af det Swensta njuta snar ärsättnlng för deras försträckningar, utgörande, med beräknade Provisioner och räntor, wid flutet af nästledit är en sammanräknad summa af 1,059,738 Mck. i r st. eller 353/062 R:dr 43 st. Hamburger Banco, hwarförutan Luis ochJencquel särstillt anmält en till samma tid beräknad fordran af 96,370 M k.
Särskilda, Utskottets Betänkande, N.a 3. t 2* i Utskottet, som fullt uppskattar vigten af dessa anmärkningar, har likväl t andra sidan måst taga i betraktande de skäl, soqn tala för en motsatt åsigt, och funnit dem öfvervägande. Utskottet anser nemligen grundad anledning vara för handen att befara, det spanmåls-brist och hungers-nöd, med alla de beklagliga följder, dessa medföra, skulle inträffa? om bränvins-bränningen icke inställdes rinder nästkommande vår. Grunderne för denna farhåga äro icke blott de samma, som den 13 sist!. Julii föranledde Kongl. Maj:t att inskränka bränvins-bränningen till två månader — nemligen betydligt stegrade sädes-pris och klen års-vext både i Sverige och i andra länder, hvilken olycka ,då hotade, men numera verkligen inträffat — utan äfven andra, sedermera tillkomna, ofördelaktiga förhållanden, i följd af hvilka ställningen i afseende på spanmåls-tillgångarna är väsendtligen förändrad. Det är bekant och har genom Konungens Befallningshafvandes sednaste prisrapporter, af hvilka Utskottet tagit del, ytterligare blifvit ådagalagdt, att spanmålsprisen, äfven i de rikare sädes-orterna, äro uppjagade till en höjd, som botar att göra brödfödan svår att åtkomma för den fattigare klassen. Orsakerne dertill äro tvifvelsutan flera. Om än några af de landskap, som vanligen framalstra mindre säd, blifvit förlidne år välsignade med någorlunda god skörd, som betryggar dem sjelfva mot brist, så kunna de dock icke med spanmål förse andra orter, der skörden varit -så klen, att det nästan kan kallas missvext — helst sorn bland dessa räknas de bördigare landskap, som vanligen gifva en tillflykt åt dem, hvilka icke producera sitt fulla behof. Då vidare sädes-prisen i andra länder jemväl äro höga, så har, redan på hösten, utförsel af spanmål egt rum.
Utskottet, som af dessa skäl och i betragtande jemväl deraf, att af manskapet vid de Corpser, hvilkas återuppsittning är i fråga, sannolikt endast ett mindre antal är till cavalleri-tjenstgöring duglig och att således, i fall nämnde förändring komme till stånd, följden deraf blefve ett nästan totalt ombyte af Corpsernes personal, trott sig böra tillstyrka Rikets Ständer att biträda den af Kongl. Maj:t yttrade åsigt, rörande fortfarandet af ofvanberörde contract om hästvacance-afgifts erläggande, har härvid icke bordt underlåta att fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att, då de med Rusthållarne vid Kongl. Andra Lif-Grenadieroch Westgötha-Regementer samt Bohus Läns Regementets Södra Bataillon afslutade hästvacance-contract endast 22 Stats-Utskottets Utlåtande, N'.o 227. gälla för fem år, detta förhållande, i anseende till ovissheten, huruvida dessa contract vid de bestämda terminernes utgång kunna blifva å Kronans sida Uppsagde, måste uti betydlig nion inverka till förminskande af värdet utaf de till nämnde Regemenler anslagne rusthållshemman,'hvadan en billig omtanka för de rustandes fördel synes fordra, att tiden för dessa contracts gällande kraft må varda ytterligare förlängde.
revolutionsda&amp;r, dB hela hemmet ar i upylosningstillstlnd, och husets herre och &amp; Ma man funderar pB slrilsmassa, frAn sin kiira halft, men resignertir sig med att g&amp; och ata middng p&amp; kdlaren, och d l husets ofriga m e d l e m a r p&amp; ett eller annat siitt rymma faltet eller stiinga in sig i n&amp;gon vrfi,. dit forstorelse-andan ej annu hunnit intranga. " Hjiilphustruns gorom&amp;l iiro i fra~nsta rummet att sopa mattor,. piska mobler, tvatta fonster, skura kok, skafferi och forstugan - allt s&amp;dant s o n man iir for radd om sina egna jungfrurs halsa och krafter for att 1&amp;ta dem gora. Men midt igenom piskandet, skurandot eller det lifsfarliga balanserandet pi % ett halfrostigt fonsterbratte hors densnm~na skrdlande, sonderslitande hostan, soln en standigt Aterkommande refrgng om den fattigas tunga arbetsok. Hon klagar i allrnanhet iclm, och dar lases ingen fortviflan i hennes ansiktsuttryck, endast s m m a oforiinderliga tunga, reflelrtions-. losa undergifvenhet for en lott, som ej kan tankas annorlunda. Emel-. Ian&amp;t hAller hon handen under det viirkande brostet, riitar sin rygg och drar ett par djnpcz snckar, men sB borjar hon Ater p&amp; igen, liksbm ett uppdraget u n e r k, som mAste gH och g&amp; till dess det fullgjo1.t sin 1 2 t i m a r s arbetsdag. Och hvarfor mHste hon striifva s&amp;,. hvarfor Iran hon ingen dag f H hvila ja, t. o. m, iingslas, om hon en och ' annan dag ar utan arbete? Naturligtvis diirfor att hon iir.