Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då det synes mig vara ovedersägligt, att det icke är lämpligt, att, för en sådan förbrytelse, som oloflig bränvinsförsäljning, hvilken, i det hela tagei, i eke utgör någonting annat, än en polisförbrytelse, stadga sådana straff, att de vid förvandlingen upgå till nära högsta kroppsplikt, så återstår ingenting annat, än att antingen betydligt nedsätta de i 39:de §:n förekommande böterne, hvilket icke vännerna af nykterhetssaken lära vilja medgifva, eller också antaga en annan förvandlingsgrund, än fängelse vid valten och bröd, hvilken afvikelse från den allmänna lagen dock ingalunda vore nyttig. Frih. Raab har sagt, att det har handt, att personer ganska ofta blifvit pliktfällde och fått aftjena sina böter med enkelt fängelse, men månne vi kunna vara förvissade derom, att så mera sällan skall inträffa, i fall det blifver vatten och bröd. Erfarenheten har i allmänhet icke visat, att öfverdrifvet stränga straff motarbeta brott. Det mäste finnas andra korrektiver. Såsom jag i början af mitt yttrande tillkännaf, instämmer jag med Gr. Mörner deruti, att förvandlingen till fängelse vid vatten och bröd icke är lämplig, men, i motsats med honom, anser jag deremot att förvandlingen, enl. K. Förklaringen d. 23 Mars 1807, icke är tillräcklig, ty det är Hrrme bekant, att, enl. denna Förklaring, får det fängelse, som vid förvandling af böter bestämmes, icke öfverstiga 2:ne månader, samt att arbete icke kan åläggas den, som undergår straffet. Vid sådant förhållande skulle jag vördsamt tillstyrka, att R. o. Ad., i fråga om förvandling af böter, bibehölle samma tariff, som uti nu gällande bränvins-förordn. finnes stadgad. Hr von Hartmansdorff: Om R. o. Ad. vidhåller samma förvandlings-tariff, som i nu gällande bränvins-förordn. finnes stadgad, kommer man, på sätt Frih. Raab anmärkt, att bibehålla ett straff, som visat sig vara utan verkan. Kan det vara R. St:rs mening, att stifta förfaltn.-r, som icke efterlefvas? Frih.
Emådalen och således genomlöpa en trakt, omvexlande af skog och fruktbara dalar med många bruk och anläggningar, jemte gynnande tillfällen till flere dylika, och fä sin ändpunkt i den bördigaste och på flerläldiga naturalster rikaste trakten af Jönköpings län, samt då de nu påräknade fördelarne af anläggningen borde blifva ännu större efter fullbordandet af Statens östra stambana, som förmodades komma att framgå i närheten af den föreslagna bibanans ändpunkt, Kongl. Maj:t måtte, för utförandet af meranämnda jernvägs-anläggning enligt det inskränktare alternativet uti Friherre de Geers förslag, bevilja ett låneunderstöd af allmänna medel till af det derför beräknade koslnadsbeloppet, eller 2,666,000 R:dr R:mt, mot samma vilkor som blifvit Gefle-Dala-jernvägsbolaget förunnade, samt att arbetstiden måtte utsträckas lill 10 år, med rättighet för det blifvande bolaget alt vägbyggnaden på kortare tid fullborda och att lyfta lånet med 4, sedan arbetet blifvit börjadt och derefter med ^ för hvarje färdiggjord mil utaf vägsträckan; tilläggande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Calmar län, som i öfrigt vitsordat de uti ansökningarne gjorda uppgifter, att en jernvägs-förbindelse mellan en djup och lätt tillgänglig sjöhamn på ena samt det inre af landet å andra sidan äfven i afseende på rikets försvar borde medföra väséndtliga fördelar.
61910) Tandläkaren D:r Erik G. Åkerlund Utsökt sortiment af F. UHNÉR &amp; C:O, Portierer, Borddukar, Mattor Möbeltyger, har efter fleiåriga studier och praktik i Nord-Amerikas Förenta Stater öfvertagit och fortsätter Tandl. Carl Rosanders praktik i n:r 36 Malmskilnadsgatan. Allm. Gardiner, — Etablerad 1866 Reelt och billigast. — Profver utlämnas till landsorten. just inPeruker, Benor, Flätor, Länk a r m. m. i tusental hos Herr och Fru E. MALMBERG, 58 Klarabergsgatan 58. sändas:? * • — Rikstel. I Garanti för hållbarhet. Damhärarbeten. sidentygerna rekommenderas såsom den bästa och billigaste i handeln förekommande bouillonssort. Säljes i S t o c k h o l m endast Vasagatan Tandläkare G. W. Widfond Kurs 1 Drottnings. Kl. half 11 o. half 3. A. Företrädesvis: Mag-, Tarmoch Kvinnosjukdomar. (G. 88446) — w * Tandläkare TOM von HALL. 11 ^4 1 Jakobstorg V * » STOCKHOLM » böra icke underlåta att begära våra profver. komna kr. från 50 h ö g r e pris. til Bankaktiebolaget Stockholm — Öfre Norrland, Drottninggatan 6. Hushållsräkning 5 %. I Carolina Östemans Handarbetsskola, Lästmakaregatan 14 &amp; 1 6, lämnas undervisning af skickliga lärarinnor till äldre och barn i alla slags Slätoch Konstsömnader, Märkning, Filetguipure, Knyppling, Maeramé, Träsnideri, Glödritning, Läderplastik, Glasetsning, Spånoch Bastarbeten m. m. Fritt val af arbete och tid. Tillträde när som helst. Billiga priser. Prospekt på begäran. Broderier, Märkning, Uppritningar och Monteringar utföras på beställning. — hon skulle följa henne tillbaka till sin fru m o d e r igen, så hade h o n lofvat att förlåta henne allt det hon hade brutit henne emot.
Flera nya tjenstemän måste derföre i sistnämnde verk anställas, i fall det skall emottaga det för detsamma helt och hållet främmande och, sorn det vill synas, overkställbara uppdraget att vederbörligen controllera chartaj-sigillatäe-uppbörden. En obehaglig erfarenhet har visat, att hittills gällande föreskrifter och conlroller i afseende pä sistnämnde uppbörd icke varit fullt, ändamålsenliga eller tillfyllestgörande. Förändringar härutinnan äro också redan föreslagna samt ytterligare conlroller ifrågasatta. Att dessa skärpta conlroller skola kunna utöfvas af ett så organiseradt och isoleradt verk, som Riksg.cont, måste emedlertid högligen betviflas af en hvar, som äger någon kännedom om detta verks adminislrationssätt och den ifrågavar. uppbördens beskaffenhet. StatsUtsk. har visserligen tillstyrkt i sitt utlåt, ett creditiv af 666,666 r:dr 32 sk. b:co, för att af Statscont. begagnas till bestridande af del löpande årets utgifter. Detta kan visserligen i någon mån afhjelpa olägenheterna för Statscont.; men förslaget är äfven härutinnan i flera afseenden ofullständigt, och åtskilliga anmärkmr kunna deremot göras. I första rummet kan i afseende på detta creditiv anmärkas, att summan icke har någon grund för sig. Den är, såsom man skulle kunna säga, tagen ur luften. Vidare kan det anmärkas, att inga särskilda stadganden äro föreslagna i afseende på creditivets lyftning. Det är icke sagdt, alt denna lyftning kan äga rum när det behöfs. Det skulle således kunna inträffa, att R. St., vid utfärdande af sitt reglemente för Riksg.cont., deri nedlade sådana villkor och föreskrifter, som i en eller annan måtto försvårade lyftningen af dessa medel, när de erfordrades. För det tredje kan man äfven med skäl anmärka den omständigheten, att ett sådant creditiv kunde af R. St. vid en annan riksdag möjligen indragas. Jag bar nu tagit mig friheten att anmärka några detalj-omständigheter och svårigheter i och för verkställigheten.
Köpeoch Bytes Bref på fast egendom å Eandet och i Städerne, samt å Skepp och Fartyg , Bruksoch Manufactur-Verk, Smiden och Smides-rättigheter samt Hammarskatter och Erälse-räntor, Fabriquer och andra Inrättningar, med hvad mera , som under ägande rätt föryttras och vid Domstolar uppbjudes och inteknas, forses med stämpladt Papper efter värdet, beräknadt till en procent af mindre summor till och med 150 E:dr samt till en half procent af hvad som stiger deröfver, nemligen ; Under till och med 10 Rtdr , 5 sk. Deröfver till och med 15 Dito . 7 —. Deröfver till och med 25 Dito . 12 _ Deröfver till och med 50 Duo , 24 — Deröfver till och med 75 Duo , 36 Deröfver till och med loo Dito Hulr 1 Deröfver till och med 125 Dito —- 1 12 Deröfver till och med 150 Dito — I 24 Och deröfver för hvarje fulla 5® Dito — 12 —- Ar i Bytesoch Gåfvo bref å fast Egendom visst värde densamma ej åsatt, beräknas Chartan efter det värde, som för Egendomen vid BevillningsTaxeringen blifvit faststäldt. De Bref, som med Kongl. Maj:ts Nådiga underskrift utfärdas från KammarCollegium öf - Bevillnings Utsk. Betänkanden. ver Ridderskapet och Adelns eller andre Personers underdåniga Ansökningar, att emot vederlag få tillbyta sig någon Kongl. Maj:ts och K ronans Egendom, skrifvas] på lika stärnpladt Papper, som här ofvan nämnde Köpe* och Bytes-Bref. §• 19* Faste Bref förses med GhartaSigillata till en fjerdedel emot hvad för Köpeoch Bytes-Bref är stadgadt , eller till en fjerdedels procent af KöpeSkillingen till och med 150 R:dr samt till en åttondedel? procent af hvad som deröfver stiger, på nedanstående sätt:
Jag stod som en Goliat framför henne o c h kände både medlidande och sympati, hon såg så snäll och god ut; jag förstod, att hon var rädd för mig, troligen hade hon aldrig talat vid en europé; hon darrade hela tiden och säg så bedjande upp på mig, att jag, sedan jag sagt henne några deltagande ord, ej kunde motstå mitt hjärtas maning att klappa henne på axeln. Till min fasa föll hon därvid med ens till golfvet, dragande med sig en af de höga hyllorna, hvars porslin med en oerhörd skräll slogs i tusen bitar. Min förskräckelse kan ej beskrifvas, jag var fullkomligt tillintetgjord. Musiken och sången tystnade som genom ett trollslag, o c h alla i rummet skreko omkring m i g: » Hon har dödat honom. » En stor lycka var det, att jag stod ajldeles vid dörren, annars hade jag nog icke sluppit ut. Nu öppnade jag den och skyndade till min man, ropande: » Fort, fort härifrån, de döda m i g »! Jag hade ej något annat svar på alla hans frå gor ä n: » Jag har dödat lady Ko fong-zing, låt oss skynda härifrån! » Detta var emellertid ej någon lätt sak; vi hittade omöjligt ut ur denna labyrint, o c h hvart vi kommo, sågo vi bistra, hotande ansikten, och öfverallt skrek man: » Hon har dödat henne! » Ryktet om olyckan spred sig som en löpeld igenom hela huset, och alla kineser sågo ut, som om de velat rifva mig i stycken. Min förtviflan hade just nått det högsta stadiet, då vi till all lycka mötte en svensk, kamrat med sönerna i huset, äfven anställd i kinesiska tullen. Han förde oss genast ut, och när han hört min sorgliga berättelse, lofvade han att tala med den äldste sonen o c h taga reda på, huru allt aflupit, samt med första låta mig veta det. Väl utkomna på gatan, skyndade vi hem och tillbommade portarne, dock sände jag först af allt en kinesgosse till Ko fong zings för att höra efter, huru allt stod till, och om gumman verkligen var död eller ej.
Nu, då de ryska kvinnorna allt m e r börja ägna sig åt apotekareyrket, har vid » medico-kirurgiska akademien » i Petersburg öppnats ett farmaceutiskt institut för kvinnor. Det består af två afdelningar; i den ena undervisas teoretiskt, o c h lärare från universiteten hålla föreläsningar i kemi, fysik, botanik o. d., m e d a n andra afdelningen omfattar praktiska öfningar o c h har lokaler i klinikernas apotek. Tillträde till detta universitet lämnas endast åt dem, som aflagt afgångsexamen vid ett kvinnligt gymnasium, o c h dessutom måste en särskild examen tagas i latin. ^ é * Rikslel. — Kontor: 4 Stallgatan 4. — Allm. IDUN 1898 Helen Keller. (Forts, o c h slut.) Oemotståndligt tränger sig på en, vid framställningen af Helen Kellers första undervisning, en jämförelse med hvad som bjudes de flesta af våra normala gossar och flickor. Huru många bildade mödrars barn äro icke andligen svältfödda! Och hvad är sist och slutligen hela vår civilisation värd, om det ej ligger vikt uppå, att blomman däraf, med dess skäraste doft, genom den bildade moderns direkta förmedling under umgänget kommer det unga släktet till godo, och det redan från den morgonfriska ålder, då bevisligen riktningen inslås för lifvets sträfvanden och intressen! Så länge Helen mottog undervisning endast medels fingerspråket, glömde hon aldrig något. Hvad som en gång meddelats henne var som antecknadt i en bok. Sedan hon begynt läsa, kommit mera i beröring med andra människor och mottagit intryck från flere håll, har hennes minne förlorat denna underbara styrka. Under några år framåt tillbragte Helen vintrarna i Perkins-institutet i Boston, där hon kände sig lycklig och hemmastadd i sällskap med andra blinda barn.
Enligt Konimunal-Slämmans beslut i!:o *l:o d:o d:o <J:o d:o den 50 Oktober den 23 Oktober d:o d:o den 19 Oktober den 24 Oktober Summa För skattskrifne personer. 1) e b e t Personers För åsatte skalteören Ilufvud-summa. Summ a. Contant. Parti-summa, å rörelse j och a lön m. m näring. I icke i mantal satt. N a ni n Bostad i mantal satt. Qvinnor. Prosten Cruzelius Normlösa Lagmannen Corvin Kronofogden Planbander Skrintorp Majoren Glilterstråle Glittringe Bertil Nilsson Brunnby Anders Svensson Carl Svensson Gnidlomta Landtbandlanden Grip J emilinda Biukspatronen Jerneld Tuve Jönsson Börje Pehrsson Rofvelstad Pål Månsson Gästgifvaren Goldwasser Wäntinge Mjölnaren Skruf Marström Carl Nilsson Rasinus Pålsson Rönninge Upptuna Jöns Nilsson Pehr Carlsson Sven Andersson Petter Nyman Truls Bryngelsson Tallstugan Klockaren Klangsson Klockargården Målaren Bergström Skomakaren Nordin Lugnvik Summa | 2,150 Pä Nordbo Sockens Kommunalnämds vägnar Nordbo den 0 December 00 N. N. Ordförande. Förestående Debiteringsoch Uppbördslängd bar blifvit i Kommunalstämma med Nordbo socken granskad och godkänd, betygas Nordbo i Sockenstugan den 0 December 00. N. N. Stämmans ordförande. N. N. \ Formulär till Debetsedel. ! Fol. 00. N, N. N. Nordbo Socken. ■ - För Personer Riksmynt För Skatteå öre ören. Män. QvinR:mt. R:dr. öre. 1 nor. I)et hade varit lyckligt om i en fråga, så vigtig för fäderneslandets utveckling, som den, hvilken innefattar grunderna för dess kommunala lagstiftning, ledamöterna af den komité, som fått sig ett dylikt arbete anförtrodt, hade kunnat så sammanjemka sina meningar, att förslaget blifvit af dem alla biträdt; att de alla varit färdiga, att för detsamma stå eller falla. Förslaget hade derigenom vunnit en styrka, som det naturligtvis saknar, då flera särskilda meningar söka att i reservationsform göra sig gällande.
Hvail var för öfrigt inställandet af Bankens Silfver-utVexling, här likasom i det fria England, annat»* än en Lag in Gasu, som samhällets fördel påfordrade , och som derföre skédd^ och gillades; Månne icke ahså man framstäldt denne betänklighet uti sin ytterligaste skepnad, då den viserligen blir en skrämande bild. Fåfängt vill man åtminstone hos mig göra den tankan fattlig, att Nationens vigtlgaste angelägenheter, grundvalarna för dess frihet oell samhälls - förbindelsernas hegld, skulle rdbbas eller förnärmas genom Vidtagandet afen reglering,' sorn afhjelpte Lidande Medborgares förlägenhet och utgjorde föremål för de interesserades egen önskan; men hvars ännu oupfylda verkställighet deremot ger anledning till oro och missnöje.' Jag anser sålunda denna formalitetsfråga helt och hållit vara underlydande det andra anmärkningsämnet och icke blifva betänklig förr, än det kunde bevisas, att utredningsvilko'»- ren förnärmade enskilt rätt. Dess nödvändighet utaf den motsatta bevekelsegrund, en Ledamot af Höglofl. Ridderskapet och Adeln behagat, i min tanka ganska olämpligen, framställa, påkallar af Höglofl. Utskotten ingen vederläggning. 11 5 5 Statsoch Banko-TJishottens Betänkandenl Det är emedlertid, i följd af denna allmänna åsigt af ämnet, som jag från början yrkat att, vid Disconternes reglering, måste ses på andre af Samhälets angelägenheter, än blott på den aritmetiska beräkningen af Bankens vinst eller förlust. Till1 undvikande af vidlyftighet åberopar jag alltså hvad derom förut blifvit yttradt; oeh. far i anledning af det andra anmärkningsämnet för öfrigt anföra följande: Vid den föreslagne regleringen af Malmö Discont, gör Banken en uppoffring. Actie-Agarne i denne Discont, likasom i de öfrige, kunna efter inrättningarnes natur Icke erhålla någon utdelning, förr, än alla Creditorerne blifvit till fullo förnöjde. Men dertill finnes icke tillgång, efter hvad tydeligen ådagalagdt och bevist blifvit. Om likväl, efter den föreslagne ordningen att särskild
När delta blifvit ansedt för en oumbärlig förbättring i lagskipningen och obehindradt kunnat gå i verkställighet i sistnämnda iand, som vore långt mindre befolkadt och odladt än Sverige, borde man ej tveka alt antaga en i lika afseende föreslagen inrättning här, der den så tydligen påkallades af mera invecklade förhållanden mellan en större folkmängd, och der en längre hunnen odling på mindre landrymd gjorde den vida lättare att lillvägabrmgas. I Göta rike, samt i Skåne och Blekinge, innehölle de större domsagorna, med en folkmängd af 20 till 30,000 personer, sällan fulla åtta mil i längd och bredd. Der skulle således ganska få domsagor behöfva klyfvas. Ett tingsställe, beläget något så när i domsagans midt, kunde sä mycket säkrare vara tillräckligt, som det för ingen af domsagans innevånare blefve mera aflägse, än de för särskilda härad hittills begagnade tingsplatser på många orter redan vore, utan att någon olägenhet i den delen blifvit öfverklagad. Nuvarande indelningen ansågs likväl tåla den förändringen, att en domsaga minskades och en angränsande utvidgades; och om dervid en bättre och formligare gränsreglering uppgjordes, än den som kunde ega rum efter ds för närvarande befintliga krokiga och otjenliga bäradsskilnaderna, skulle domsagornas indelning och vidd ännu mera kunna lämpas efter innevånarnes beqvämlighet. Med en icke obetydlig del af Svea rike ansågs förhållandet vara detsamma, som i afseende på Göta rike anmärkts, och om för några af de norra landskapen, samt möjligen för en del af Wermland, svårigheter ännu mötte inrättandet af permanenta domstolar, kunde rättegångstiderna der förblifva oförändrade, tillsvidare. De äldre lagarne hade likaledes gjort skilnad emellan dessa och rikets öfriga landskap, och denna skilnad vore ända hitintills bibehållen deri, att rikets norra landskap hade färre ting om året, än de södra. Så gåfves ock i Norge trakter, dit den genom 1797 års författning införda förändring ej kunnat sträckas.
Om nämnde beslut nu är bindande, så är också frågan afgjord, och då tyckes mig icke R. St. behöfva ingå uti en ny öfverläggning derom. Om åter delta är en annan fråga, eller en ny utveckling af den sorn förut varit å bane, så mäste R. Sl. också vara oförhindrade att deröfver fatta ett beslut, utan att vara bundna af hvad som förut blifvit beslutadl. Man har sagt, att det vore orätt att den ena hemmansegaren, som lemnar sin ränta lil! Kronan, skall ega rättighet att lemna den i penningar, under det att en annan kan af en löntagare tvingas att leverera sin spanmål in natura. Jag har alltid beklagat att Kronan afsagt sig en sä dyrbar rättig het. Någon gräns skall väl sättas för dessa eftergifter, för dessa förluster, för Kronan och löntagare, och det tyckes vara tid äfven för detta Stånd att vara betänkt på att hämma loppet af dessa missbruk. Man har för öfrigt ingått i detaljer om regementsskrifvares arfvode u. s. v. Jag känner bestämdt att regementsskrifvaren vid Lifregements grenadiersregemente icke har något dylikt arfvode, utan med det der uppgifna prejeriet, som han skulle utöfva på officerscorpsen, förhåller det sig sä alt lian åtnjuter sin lön, och derföre verkställer han penningeuppbörden; men om någon löntagare skulle önska att få ett förskott, så tillgår det så alt han derpå erhåller en måttlig ränta, men derutöfver har han, mig veterligen, alldeles icke någon provision. Jag anhåller för öfrigt om afslag på denna fråga. Hr Lefrén, Joli. Pehr: Under loppet af diskussionen har Pen 0 September e. m. 231 förr fallit ett yttrande, att krigsbefälet skulle i denna fråga kafva framfört någon önskan. Hr Gripenstedt kar sagt att så icke vore förhållandet, utan att denna önskan skulle kafva rört något annat ämne. Jag önskade att llr Gripenstedt ville upplysa R. o. Ad. huru saken rätteligen förhåller sig, och hvaruti de af krigsbefälet yttrade underd., önskningar bestå.
* breffacken i Scriptorium, såsom d: r Murray kallar den byg-nad, der han förvarar hela sitt ordboksmaterial, och der hela ordboksarbetet göres; ty d: r Murray insåg snart att antingen han eller ordboken måste lefva i hans hus; det fans icke rum för dem båda. Men hvad skulle han göra? En qvinnas fyndighet löste denna fråga. Ordboken står i större skuld än verlden någonsin skall veta till d: r Murray ’ s skotska hustrus goda förstånd oçh sjelfförsakelse. Enligt hennes förslag uppsattes i trädgården en af desssa jernpa-viljonger, som ofta användas i England såsom rörliga kyrkor eller föreläsningssalar, och i denna fuktfria, eldfasta bygnad bekläddes hela väggytan från tak till golf, med breffack, alla prydligt etiketterade i alfabetisk ordning. Ruminet delades derefter genom bord i två sektioner. Den ena tfpp-tages af redaktören sjelf och hans förste assistent, ’ mr Erle-bach. I den andra sitta snabbfingrade biträden, som äro sysselsatta med att sortera och ordna pappersremsorna, hvilka komma in från de frivilliga medarbetarne * Ehuru detta arbete kunde tyckas vara rent mekaniskt, är det likväl förenadt med stort besvär. Den första sorteringen består helt enkelt uti att lägga lapparna i alfabetisk ordning. Sedan arrangeras hvarje ord i grupper, ty många engelska ord hafva fyrtio eller femtio olika betydelser. Sedan händer det att hvarje af dessa ord har så många som hundra citat-lappar, hvilka höra till dem. pessa skola åter i kronologisk ordning arrangeras under sina respektive författares namn. I korthet sagdt, hvarje bokstaf i alfabetet un-dergår icke mindre än tjugu sorteringar innan den frarn-lemnas till redaktörernas bord. För dem återstår det slutliga och mödosamma arbetet att fastställa hvarje ords ety-mologi och bestämma, den ordning, i hvilken dess särskilda definitioner skola ■placeras på den tryckta sidan. Rundt.
Detta Utskott bör ock sedermera endast för anteckningar sammanträda en half timma före hvarje utsatt Plenum. Ej må någon af Riddarhusets Tjenstemän, utan RiddarhusUtskottets samtycke, till någon eho det vara må, Pollet utgifva, vid ansvar efter Ståndets bepröfvande;börandes i öfrigt noga tillses, att den som Tollet ordenteligen er« håller, äfven genast och ofelbart varder i uppropslistan antecknad. Ej må någon till anteckning anmälas, som sig vid Riksdagen icke per» sonligen infunnit eller Pollet för honom utgifvas. § 16. Kafver ättemän i Svarar möt 6 §, behörig ordning antecknad blifvit, äge i sådant fall hufvudman rättighet, att i grund af be* 256 Dtn ig Augusti e. m. horig Fullmagt, Säte föf annan ätt intaga. Har hufvudman Fullmagt utgifvit, vare han för deri Riksdagen skiljd från utöfning af sin Riksdagsmanna rätt, utom i den händelse, att Fullmägtig sin rätt förlorat, eller ock Utrikes rest, eller sin Poilet till RiddarhusUtskottet återlemnat. Dör under påstående Riksdag hufvudman, som fullmagt Utgifvit , lämne fullmägtig det säte han på grund deraf innehaft. Blifver under påstående Riksdag Fullmägtig ge - nomlmfvudmannens afgång, sjelf hufvudmanj intage han säte för sin egen ätt, utan att skil. jas från sin befattning såsom Elector, Utskotts eller Nämnds Ledamot. §• »7» Den hvilken första gången såsomRiksdags. man Svarar mot 16 och 5 §. §* B en IS Augusti t. nu. *5? fnan sig anmäler, åligge, att om sin ålder, i fall sådant äskas, uppte bevis genom Utdrag af Kyrkoboken ifrån den församling, der han född är, Finnes ej Kyrkobok, galle då bevis af någon Konungens Embetsman i orten.