Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har derjemte vid granskningen af denna §:s innehåll samt med fästadt afseende jemväl å hvad 112 g innehåller, rörande lullmäktiges pligt, att för myntvärdets uppehållande reglera Bankens sedelutgifning, ansett det böra åt fullmäktige beredas tillfälle att begagna de i 121 § anvisade medel för sedelstockens minskning, ej blott då metalliska kassans betydligare anlitande der till gifver direkt anledning, ulan äfven då sådant, ehuru mera aflägset, är att befara, såsom följd af tillfälligtvis förorsakad större sedel-emission för invexling af silfver eller uppköp af vexlar. Det är för landets industri af icke ringa vigt, att sedelstocken, så vidt ske kan, icke ökas betydligt på en gång eller i större mån, än industriens och rörelsens tillväxt sådant påkallar, helst en sådan sedelstockens ökning på en gång. elter hvad erfarenheten visat, vanligen i en icke aflägsen tid gör en mera ingripande 6 B anka-Utskottets Utlåtande, N:o 37. Strypning nödvändig, än sorn eljes! erfordrats; och Utskottet anser det böra öfverlemna* ät fullmäktige, att, till förekommande, så vidt på dem kan bero, af dessa olägenheter, vidtaga åtgärder, när de af omständigheterna påkallas. Det är visserligen sannolikt, att, då större penningetillgång, oberoende af Bankens utlåning, uppstår, begagnandet af lånefon derna minskas, och i sådant fall gör regleringen sig sjelf.
ges, Brodera alla fickorna med en blomqvist af kulört brodertråd samt likaså väskans båda öfre hörn D e t är n u s k o l a n, arbetet, s o m få b ä r a på sidorna om rakborstfickan. Spim o t naturens o c h helsans e n k l a s t e l a g a r medka den färdiga väskans öfverkant fast efter en vacker ramlist hvari fästas ett par små ringar, för att v e r k a t dertill, tänker h o n i d e flesta f a l l ej man med dem må kunna hänga den på väggen. och bekanta; luften! K ö p i en läderbutik ett stycke läder oeh låt försilfra det hos en förgyllare, kalkera sedan derpå blommor och blid i ornamentstil, måla alltsamman med blå eller grön bronsfernissa, botten med gul; konturerna omkring blommor och blad målas med svart, likaledes bronsfernissa, som fås i färghandeln. Det blir något ovanligt, är ej så dyrt, men ser dyrbart ut. bruka som bekant gerna fråga om ett och annat, de blifva t. o. m. ofta tröttsamma med sina frågor. Ändock hafva de ej synnerlig nytta deraf, emedan de sällan tänka öfver frågan, utan i allmänhet framställa den helt mekaniskt, just som den af ögonblickets intryck » faller på läpparne », s o m man säger; äfvenså fastnar svaret vanligtvis ej i deras minne, utan minuten efter är det glömdt. Min far, som en längre tid med sin familj bodde på, landet, plägade s o m oftast besvara sina barns frågor på ett sätt, som vi i början funno mindre behagligt, emedan vi derigenom med hvarje fråga sjelfva förorsakade oss ett visst besvär; men med tiden började vi inse nyttan deraf o c h funno snart ett verkligt nöje af att fråga våra föräldrar o m allt, s o m på något sätt väckte vår uppmärksamhet. Vår mor följde nämligen vår fars metod, inseende den sammas förträfflighet.
Jag tror at nägon witz tid hwarken kan eller bör förestrifwas; men jag har ingenting deremot, om en päminnelse om skyndsamhet til Utskotten blefwe affärdad. Grefwe »amilton äberopade ä nyo til stöd för sin yttrade önstan, MsdagS-Ordningens föreskrift i den 44 §. Herr § Den 2 Mars. Herr Grefwen och Landtmarskalken hemstälde, om det icke ffulle anses tilräckeligt, at Utflotten anmodades 0M en skyndsam Lxpeäition af deras annu återstående göromål. Grefwe »amilton förklarade sig dermed nöjd, allenast deras Betänkande» inkomma innom Riksdagens flut. Efter fluteligen derom gjord proposition beflöts, at Utskotten genom krotocolls Utdrag skulle anmoLas, at med sina annu återstående Betänkande» skyndsamt til Riksens Ständer inkomma. Uplastes följande öfwer samtelige Riks-Standens Herrar LleHorers Wal til Riksens Ständers LlitiB-Ombudsman, hällne protocoll. Ar iZio den i Mars, sammanträdde samtelige Riks - Standens Herrar LleLlorer, 12 af hwarje Stand, och efter behörig förrättad utlottning af en Ledamot, werkstälde Walet til Riksens Ständers justitia;.Ombudsman, hwarwid röfterne ursöllo som följer: Friherre ilanner!,oim, pzrs ^uZUst, 8xpe6ition8-8ecreterareoch Lommsncl. med Stora K. af Kongl. W. Orden Z4 röster. Herr af KlinteKerA, fagman - . 4 röster. Herr 6revvesmubl, Öfwer - OireÄeur - 8 röster. Herr peterson, Lagman I röst. »t supra. (larl förner. 8. kosenbane. (larl von Rosenstein. L. ». 8antes80n. p. Oxelberg p:son.
Någon svårighet för Statskontoret alt lemna dessa förskott bör icke komma alt ega rum och, skulle någon betänklighet i berörde hänseende kunna uppstå, synes den blifva undanröjd, derest det medgilves Statskontoret att, i händelse af behof, för de förskjutna beloppen från Riksgäldskontoret utbekomma ersättning äfven för den tid, då bevillnings-medlen dit ingå, samt om de besparingar å de anvisade medlen, som under ett år uppkomma, få ett följande år för ändamålet användas. Expeditions-Utskottets Förslag lill anderd. Skrifvelse N:o 346. 211 Rikets Ständer anhålla alltså i underdånighet, det E. K. M:t täcktes bemyndiga Statskontoret att under de tre år, den nya slatsregleringen omfattar, af under händer varande medel förskottsvis utbetala de belopp, som under dessa år blifva af E. K. M: t anvisade utaf de vid innevarande Riksdag, lill utgående af den personliga skyddsafgiften, anslagna medel för folkundervisningens befrämjande, emot rättighet för Statskontoret att eller hvarje år, sedan bevillningen till Riksgäldskontoret influtit, eller ock förr, om sådant finnes behöfligt, derifrån erhålla godtgörelse för de förskjutna medlen; äfvensom Rikets Ständer medgifva, att de besparingar å de anslagna medlen, som under ett är uppkomma, må under ett följande är för ändamålet användas. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 2 Mars 1858. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den l Mars 1858. Presle-ståndet den 2 Borgare-ståndet den 2 • Bonde-ståndet den 2 llikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majlis nådiga proposition om ändring aj 5 och 6 §§ Regeringsformen. (Konst.—Utsk:s Mern. N:o 52.) S. A. K. Ender den 6 Oktober nästlidne år har E. K. M:t behagat till Rikets
nedstigen i kring hufvudet o c h styr kosan till Grenelle, natten, för ådraga — var allt annat än angenäm, det obrukbar själen böcker, Men sig att konventionella News ' så skulle det ske, o m också hennes egen Rue den snart Från o c h m e d fem års ålder lefde hon bland sina vagn \ föresatt blefve och med sidenskor och erepeklädning, Situationen letter, Shakespeare o c h hennes läsetörst måste medges 1 M e n hvad var att g ö r a? hon läste allt, hvad hon k o m öfver, att täckt • — hon slask. baldräkt, men hon, Sverige » en skildring af en snöstorm far piskande högt, ohyggligt I o ve! — upptäcker brutit, o c h att News af Walter Scott. sig till den vid R u e de Grenelle Daily baltoaletterna, två o c h allt. C. ämnar nattliga att (jag minns nu ej slagit att rik, skildra allt såsom det i verklighe» När än mitt öga sig stjäler hit, det ser med sorg på din tysta flit. Det ser med sorg på din ungdomsros, din fagra helsa, som flyr sin kos. ten var, osminkadt. Hennes lig af en omedelbar, frisk o c h personstil kännetecknade pariserbref — hon afskyr An är ej doket din bruddräkt, och vänd till lifvet och glädjen kom, om. Gör på din fåfänga möda slut, gå ut bland blommor och sol och snart n o g blir farlig att ega, o m m a n ej förnjut. » Naturliga anlag. Nu kindens rosiga färg försmalt, hon ser på korset och svarar kallt: ^Iv / Pänge nog valtar har det m ä n s k l i g a samfundet blifvit f ö r l i k n a d t v i d en o r g a n i s m eller en • » Nej, fåfäng möda det aldrig är att bringa Herren en gåfva skär. Hvad gör, om kinden är blek och lärd? Jag aktar fägringen blott för fiärd. mekanism, där hvarje altar jag lägger from blomstrande rikedom.
RikSgälds - Contoiret kommer, alt pa lika satt som förut, bidehallas wid den rättighet, att uti Banken mot Twa procents Ranta under Discontwilltor till hwatjehanda förefallande behof och utgifter nyttja en Summa af En Million Riksdaler; Och hwilken Discont-rätcighct tili 18'4 ars stut får utsträckas till en half Million derutöfwer, och säledes till nyhnamnde tid VegagnaS En och En half Million Riksdaler Banco. Z §- Hwad som öfwerblifwer pä degenom Uopbörden af Stora Sjö-Tullen fär utaäende wahror inflytande Wcxlar, sedan Stats - Den 12 Augusti. Lcgr Cours, hwartil! Wexlarne i Uppbörden blifwit emottaane; hwaremotRiksgälds-Contoiret bör biträda Stats. Merkel med Wexlar till ett belopp at högst Etthundrade Femtio Tusende Riksdaler Hamburger Bancoj, emot er, sättning uti Swensst Mynt med beräknande af sam, ma Cours, hwartill RikSgaldS, Contoiret fatt inlösa Sjö-Tulls-Weplarne. z Art. Angäende Uppbörden k Otterne af RiksgäldsContoirets Fonder och hwad derwid bör iagtla, gas. > ' §. Uppbörden i Otterne af Bewillningen och Krigs, gärden äfwensom af Skatterättighets-Medlcn m. m. förrättas pa lika salt som hittills, af Kronans wanlige Uppbörds, Betjente, hwilka härföre arv tillredowisande förbundne
N:o 20, Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Dec. 1862, kl. 3 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion (N:o 6') om utarbetande af en ecklesiastik boställs' ordning. Uti en till Högvördiga Preste-Ståndet inlemnad samt derifrån till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad motion, har Herr Doktor Thyselius anfört, att allmänna lagens sladganden så väl om de ecklesiastika boställenas bebyggande, som om deras häfd, vore föråldrade, ofta otillämpliga samt till och med stundom framkallande just det, som man med dem velat förekomma; erinrande motionären i dessa hänseenden dels om den mängd hus, som vid en prestgård måste finnas, och hvilka, särdeles i skogfattiga trakter, medförde en utomordentlig tunga, dels om det på sin tid nödiga, men nu alldeles olämpliga stadgandet, att från bostället foder ej får af bole föras, ett stadgande, som väl omöjliggjorde ett tidsenligt närmande till ett bättre ordnadt jordbruk, men ej hindrade, att jorden kunde vanhäfdas, och dessutom lätt eluderades derigenom, att, i stället för foder, odlades och såldes tobak, vissa frösorter m. m. Af boställen inom riket voro de ecklesiastika snart de enda, hvilka fortfarande drabbades af dessa olägenheter. De militära boställena hade redan 1836 fått en ny boställs-ordning, som man dock redan funnit böra förbättras; och för de civila boställena vore en ny ordning på väg att utgifvas. Vid dessa förhållanden ansåg motionären det ej vara för tidigt, att lagstiftningen rörande de ecklesiastika boställena äfven formerades i öfverensstämmelse med den närvarande tidens erfarenhet och anspråk, hvarföre han föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om utarbetandet af en ecklesiastik boställs-ordning.
I afseende u 3 §. har blifvit anmärkt: att de af Utskotten föreslagne seminarier icke voro af behofvet påkallade, enär uti gymnasierna, lärdomsoch apologist-skolorn3, äfvensom uti vexelundervisnings-skolorna och enskilda läro-inrältningar skulle kunna bildas ett tillräckligt antal skicklige skollärare; att, i händelse seminarier ansågos nödige, de dock måtte inrättas endast uti några af Stifts-städerne, och ej uti dem alla, hvilket senare skulle vara obehöfligt och medföra en alltför dryg kostnad; att lärarne uti Stifls-städernes vexelundervisningseller folk-skolor äfven borde vara föreståndare for ifrågavarande seminarier, och gemensamt med undervisningen i skolorne, meddela lärare-eleverne de för deras kall nödige såväl theoreliska som pracliska kunskaper; att de kunskaps-målt, som blifvit af Ulskotten föreslagne för dem, hvilka till intagande uti seminarierne sig anmälde, måtte nedsättas, och derifrån uteslutas allmän jordbeskrifning, fäderneslandets historia och kyrkosång, helst det vore just dessa kunskaps-ämnen, som i semina rieme borde iuhemtus, och del af Utskotten Stalssamt Allm. Besv.- och Ekon.-ZJlskolleiis Utlåtande, N.o 128. il sålunda utsätta vilkor för inträde uti desamma, skulle leda derhän, att högst få lärjungar kunde del till anmäla sig, synnerligasl som desse troligen lomme att tillhöra den lägre folk-classen, hvars barn, åtminstone för närvarande, på de flesta ställen sakna tillfälle att inhemta nämnde kunskapsämnen; att det af Utskotten tillstyrkta anslag af 6,5oo R:dr måtte öfverlemnas till vederbörande Slifts-styrelser, för att af dem användas, till vinnande af det dermed åsyftade ändamål, och således de af Utskotten tillstyrkta reglementariska föreskrifter om medlens fördelning utgå, helst som dessa föreskrifter kunde å ett och annat ställe lägga hinder i vägen för seminariernes ändamålsenliga inrättande; att de af Utskotten föreslagna stipendier icke voro behöflige, då säkerligen ett tillräckligt antal lärare-elever ändock skulle anmäla sig lill intagande i seminarierne; alt stipendierne mätte bestämmas till högre belopp, än Utskotten tillstyrkt, emedan det icke vore troligt, att man med så ringa understöd kunde förmå personer att inträda på lärare-banan; alt, i afseende å fördelningen af dessa stipendier, det ej vore billigt eller rätt, alt den, sorn, vid inträde uti seminarierne, hade ett större kunskapsmått, borde erhålla ett större stipendium, och ett mindre tilläggas den, som egde ringare kunskaper, enär den senare behöfde en längre tid bevista seminarium än den förre,
Dito A 8 ile Dito, till Fångars skjuts och underhåll 28,000: 33,5o4: 11. 5. Från Ar t i I leriAfdelningen, till Artilleri-verkstaden å Carls - borgs Fästning 2 363; i3. „ . cs Q C . Utgift: Till Fastningarnes underhåll och ny byggnad , . • , Topografiska Corpsen Balans till påföljande året: — Sum ma 114 654-' 35. 4- 122,184,* 21 • 3. ito Uti 1841 års Hufvudbok finnes, A conto för Waxholms F01 ti fika tionsKassa, utaf Kongl. Kiigs-Kollegium anordnade 1,000 B:dr 7nera, än Kongl. Majlis för samma Fästning fastställda Stat för året upplager; hvarförutan ytterligare 1,00.0 R:dr anticipationsvis anordnats å 1842 års anslag. Revisorerne anse en sådan öf yerassignerjng och — 170 — anticipation hafva varit obehöflig , helst berörde Kassa, vid årets slut, balanserar en behållning af ej mindre än 3,5^1 R:dr \ i sk. 5 rst. 2.‘o Å det af Trosspassevolans-Kassan, för inköp af den såkallade Sjöstedtska egendomen, meddelta lån, hvaraf iH3g års Hufvudbok uibalanserar, såsom Fo tifikations-Afdelningens skuld, 2,000 R:dr, hafva, under hvartdera af åren i8;0 och 1841. blifvit afbelalda 1,000 R:dr, till följd hvaraf berörde Kassa för sin fordran erhållit full liqvid. 3:o Den uti 1841 års Revisions-Berättelse omförmälda utredning; af en oredovisad äldre balans, af 1,685 R:
Derjemte har motionären påpekat det behjertansvärda förhållandet, att vid reorganisationen af ett visst embetsverk alla de extraordinarie tjenstemännen afskedats. Att en undersökning i dessa afseenden, på sätt motionären önskat, väl torde vara af nöden, lär väl svårligen kunna bestridas; men derjemte måste jag erkänna och beklaga, att motionären ej tillräckligt utvecklat, huru de öfverklagade olägenheterna skulle kunna afhjelpas; och då nu två Stånd bifallit Betänk:t, samt en återremiss således troligtvis icke kommer att medföra något resultat, har jag icke något yrkande att framställa. Professoren Ribbing: Om den i Betänk:t omförmälda motionens nummer genom skrifeller tryckfel blifvit oriktigt uppgifvet, vet jag icke. Ett dylikt misstag kan lätt ega rum; men torde i allt fall intet betyda för sakens behandling. Hvad angår den rubrik Utsk:t gifvit åt motionen, kan mot densamma 264 Den 3 Februari f. m. på sin höjd anmärkas, att den har ett generellare syfte än motionen, men då det generella omfattar det speciella, kan rubriken icke anses oriktigt uppgifva hvad med motionen åsyftas. Beträffande derefter Utsk:ts Betänk., kan jag icke underlåta, att uttala min förundran deröfver, att någon begärt ordet för att begära motionen på bordet. Mig synes nemi. saken vara mycket enkel och klar. Motionären yttrar ordagrannt: »bort med alla examina och betyg samt kunskapsprof i och för inträdes vinnande uti Statens och Enskilda verk;» yrkar vidare, uttryckligen: »att Cheferna må kunna befordra hvem de finna för godt;» begär slutligen: »att detta Chefens godtycke, som skulle utgöra befordringsgrund, ej ens skall vara fritt, utan utsättas för pressioner och de underordnades opinionsyttringar.» Jag hemställer, om det under sådana förhållanden varit möjligt för Utskottet att bifalla motionen.
StatsUtskottet tillstäld, samt de ännu återstående många och vigtiga Riksdagsgöromålen omöjligen hinna afslutas inora Trot. Utdr. d. 7 April 1323. 117 tre Månader från berörde dag, BorgareStån det beslutat, att inbjuda de öfrige MedStånden till deltagande uti en underdånig Skrifvelse, hvarigenom Riksens Ständer, enligt 1C9 §• RegeringsFormen och go §. Riksdagsordningen, hos Kongl. Maj:t anhålla, det Riksdagen må på en månad, räknad ifrån d. I instundande Maji förlängas j till hvilken Skrifvelse ExpeditionsUtskottet skulle anmodas uppsätta förslag samt dermed ofördiöjeligen inkomma ; och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att äfven för dess del, uti BorgareStåndets nyssnämnde Beslut instämma. Från Högv. PresteStändet. S. D. Efter ytterligare föredragning af Stats och BancoUtskotfens på Bordet hvilande förnyade Utlåtande N;o 51, rörande tiden och sättet för indrifningen af Götha CanalBolags, Götheborgs samt Malmö f. d. DiscontVerks ännu utestående fordringar, fann PresteStåndet icke skäl att frångå dess under den 5 nästl. Martii lemnade bifall, till nämnde Utskotts härom afgifna första Betänkande under N:o 23. S. D. Som den uti Grundlagarne bestämda tid för Riksdagens afslutande nu är i annalkande och enär det både i anseende till de lig Prot. JJtär. d, 7 April 1323. återstående Riksdagsärendernes mängd och beskaffenhet synes omöjligt, att desamma inom denna tid afsluta , har PresteStändet, fördess del, trott det blifva nödigt, att med stöd af Reg. Form. 109 §. och Riksd.
Präste Ståndets gjorde anmärkningar vid Utskottets hafde granskning af Stats Rådets Protocoll. (bilägges)2 8:0 af den 22 Julii, 1 :o angående ny Redaction af 29 §. Likaledes om förändring i 41 §. Regerings formen och 3 :o rörande en föreslagen ny Redaction af 5 §. 1 Momentet Tryckfrihets förordningen. (bilägges)3 9 :o af den 22 Julii med öfverlemnande till et förstärkt Constitutions Utskotts afgörande frågan, om 4 §. Regerings formens förändring, då Ridderskapet och Adeln ej kunde förmås at foga sig efter med Ståndens i detta afseende fattade beslut. (bilägges) 10 :o af den 5 Augusti, rörande den föreslagne förändringen af 68 §. Riksdags Ordningen. (bilägges)4 Från Hedervärda Bonde Ståndet. 1:0 af den 17 Julii, rörande den 42 § :s Regeringsformen försättande i öfverensstämmelse med den 94 §. (bilägges)5 2 :o af den 17 Julii, i anledning af åtskilliga Utskottets Memorialer rörande 1 :o tillägg i 46 § och 56 §§. (sic!) af Riksdags ordningen. 2 :o förändringar i Tryckfrihets förordningen. 3 :o förslag till en ny §. emellan den 37 och 38 §.§. Regerings formen. 4:o tillägg vid slutet af 60 §. Regeringsformen och 5:0 Rättighet för Riksens Ständer at vid nästa Riksdag afskaffa den nu antagne Jury i Tryckfrihetsmål i fall den ej skulle finnas uppfylla sitt ändamål eller vara stridande mot Nationens lynne. (bilägges)6 1 Utskottets båda memorial (av 19 juli) lades till handlingarna. 2 Ståndet godkände utskottets utlåtande av den 19 juli i anledning av Prästeståndets anmärkningar vid memorialet av den 13 juli om granskningen av statsrådsprotokollen. 3 Utskottets tvenne memorial av den 19 juli om resp. g 29 och § 41 R.F. samt dess memorial av den 20 juli om 5 § 1 mom. T. F. 0. antogos.
Kanske min ömtålighet j i detta fall af flere anses såsom ett fel, och mitt yttrande må hända gammalmodigt, men jag åstundar blott tala sanning, och jag skulle ej vid detta tillfälle göra det, om jag dolde huru som flere af de indragna Bladen ofta synts både för mig och många andra i Landsorterna, af sådan beskaffenhet; att man väntat deras indragning, innan tidningen derom inträffat} jag finner derföre att, då anledning icke saknats till indrag, ning, bör den icke blifva en grund till anmärkning af den art som nu skedt. Hvad åter Ebersteinska testamentet angår, har jag med uppmärksamhet läst båda de afhandlingar, rsom angå detta ämne, och anser vederläggningen fullkomligen hafva besvarat anmärkningen. Vid frågan om Gjutgodset, lärer egenteliga vigten hvila derpå att JustitieCan^leren bilf252 Den jo Julii e. m. vit anbefald, nedlägga ett redan börjadt åtal , men Utskottet tyckes hafva glömt, att det var genom ett missförstånd af Konungens Utslag, som JustitieCanzleren börjat sin åtgärd, och att denna Embetsman som är Konungens, samt det allmännas Ombud, icke har sig ålagt utföra andras talan, så vida ej Konungen det uttryckeligen befaller. Om detta varit Konungens afsigt hade troligen Handlingarne i målet blifvit till JustitieCanzleren remitterade; nu då Utslaget blott innehöll det parten agde, att derest han trodde sig befogad sin talan i laglig ordning utföra mot KrigsCollegii beslut, var det ett missförstånd både af klaganden och af JustitieCanzleren att de ansågo denna åtalan böra blifva såsom för Embetsfel, när frågan var endast om ett Ersättningsanspråk hvaruti Kronan tillföll vinst genom KrigsCollegii åtgärd och med hvilket JustitieCanzleren sig ej hade att befatta. Mig förekommer det således, som att StatsRådet i sitt tillstyrkande sökt, att på en gång bevaka den enskiltas rätt samt Kronans fördel.
Enär de beräkningar och uppgifter för åren i83a och 1833, som af Revisorerne blifvit gjorda i afseende å StatsVerkets ställning på det hela, äfvensom om Statslnkomsterne och i hvad mon desamma utfallit med öfverskott eller brister, om afkortningarne, anordningen utom stat, utgifterne enligt stat, jemförde med de för berörde år gällande Statsregleringar, om utslaget af liqviderne med RiksgäldsContoret öfver Öfverskotter, brister och besparingar, samt om förhållandet med röstanlierne den 1 September 1834» grunda sig på och öfverensstämma med så väl StatsVerkets Räkenskaper som den af StatsContoret före Revisionsförrättningen till Eder Kongl. Maj:t i underdånighet afgifne Berättelse, kan StatsContoret icke hafva något att dervid erinra; men StatsContoret får dock, i afseende å den af Revisorerne uppgjorde fördelning af StatsVerkets tillgångar vid 1833 års slut i underdånighet upplysa, att det såsom disponibelt uppgifna beloppet i,5o3,ooo R:dr så mycket mindre kan såsom sådant anses, som, i öfverensstämmelse med hvad StatsContoret, uti den 28 Februari i833 afgifvet underdånigt utlåtande öfver Rikets Ständers år 1882 församlade Revisorers Berättelse anfört, erfarenheten fullkomligen ådagalagt, att nämnde, uti Stats. Verkets Cassör befintlige, de Förvaltande Verkens anslag för en del till (21) - ( 102 ) hörande särskildta tillgång, som under äldre åren uppkommit, är i närvarande förhållanden ej allenast oumbärlig utan äfven otillräcklig för StatsYerket, hvars åliggande att, under ett löpande Kalenderår, utbetala de af Rikets Ständer, enligt RiksStaten, gjorde anslag, icke kunde, i fall nämnde summa disponerades till andre behof och föremål, utan anvisande af motsvarande tillgång, stå tillsammans med det förhållande att StatsVerkets inkomster, eljuru påräknade för ett bestämdt års utgifter, likväl, till betydlig del icke för samma år inflyta förr än i Maj och Juni månader det påföljande året.