Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Universitetets förflyttning till hufvudstaden har länge utgjort ett föremål för tankevexling; och skäl hafva blifvit anförde såväl för, som emot. Det har likväl alltid synts mig, liksom troligen hvarje fördomsfri vän af uplysning, klart, att ett högre läroverk för vetenskaperna i Sveriges hufvudstad, med säte för regering och embetsverk af så många slag, med ett betydande borgerskap, med vidsträckt handel och lifliga kommunikationer, skulle vinna mera lif och väckelse, än fallet kan vara i en mindre stad, som saknar alla dessa förmåner. Jag tillhör dem, som i ganska unga år inträdt på tjenstemannabanau i hufvudstaden; och som, ju längre jag Iefvat, desto lifligare kännt saknaden af tillfället, att jemte tjenstons bestridande, vid någon hufvudstadens högre läroanstalt i ungdomsåren hafva kunnat förvärfva de kunskaper, hvaraf mannaåldern fått vidkännas bristen. Det ligger i försörjnings-omsorgens natur att söka så hastigt, som möjligt, komma i åtnjutande af inkomster och af utkomst. Man skyndar derföre från universiteten efter så hastigt och så tarfligt, som möjligt, absolverade examina. För turberäkningen sträfvar man att tidigt inträda i tjenst, så väl inom militären, som inom de så kallade verken inom hufvudstaden; der kasernlifvet, vaktgörningen och renskrifningen utgöra en alltför tankefattig fortsättning af kunskapssökandet. Tore nu ett tillfälle uti hufvudstaden att bevista och följa föreläsningar och föredrag uti högre vetenskapliga ämnen, så skulle de otvifvelaktigt besökas af ganska många; och procenten af dem, som derifrån hemtade förmåga att i högre värf och inom det högre statslifvet blifva sitt fädernesland nyttige, kunde aldrig blifva så liten, att icke den ifrån det allmänna derå nedlagda kostnaden i rikt mått öfverträffades af vinsten. Tilloppet vid de förträffliga föreläsningar, som af några bland våra mest utmärkta vetenskapsmän någon gång varit hällne uti De la Croix’s hotel, har nogsamt ådagalagt allmänhetens kunskapsbegär och behof af sådana föredrag. Förhållandet inom andra länder är helt annorlunda.
Under åren 1843 till och med 1846, då nöden till en stor del afbjelptes genom utdelande af gåfvor i husen, uppgingo utgifterna i medeltal till 5,276 R:dr årligen. Från vårtiden sistlidet år har tiggeriet varit alldeles afskaffadt; men för åstadkommande häraf erfordrades, utom särskildt efter subskription sammanskjutna 2,886 R:dr 16 sk., en omkostnadssumma af 6,374 R:dr, som föranledde uttaxering af 116} procent, i förhållande till allmänna bevillningen efter andra artikeln. Sedligheten är god. 29 Stadsskjutsens utgörande är, genom innevarande år afslutadt kontrakt, upplåtet på entreprenad. Sölvesborg. Folkmängden, som år 1842 utgjorde 1,317 personer, har under sistförflutna 5 år endast ökats med 26 personer, eller till 1,343, af hvilka äro: Skattskrifna. Skattfria. Summa. Stadens läge vid en sjövik, som lemnar god hamn för 10 å 11 löts djupgående fartyg och på ett afstånd af blott i mil från Skånska gränsen, erbjuder ett fördelaktigt tillfälle till handel med landtmannaprodukter från den omgifvande sädesrika orten, hufvudsakligen bränvin. De handlande äro tjugu och staden äger 9 stycken större och mindre fartyg, hvilka sysselsättas, dels med transport af bränvin till orter inom riket och dels med frakter på utländska orter. Fråga om stapelstads rätt för Sölvesborg är vid nästförflutne riksdag väckt och af Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning hemställd. Handtverkerierna hafva under sednare åren icke undergått någon anmärk O O ningsvärd förändring. — Antalet af handtverkare och idkare af dermed jemnförliga yrken är 74.
Lasarettets direktion år 1837 hos Kongl. Majit gjort underdånig ansökning, att ifrågavarande å 12 Stals-Utskottels Ullålande, M 253. den åt Kongl. Karolinska Mediko-Kirurgiska Institutet upplåtna tomt belägna plats måtte antingen för alltid eller för någon längre tid af minst femtio år, åt Lasarettet för anläggning af en tvättinrättning upplåtas, vederbörande embelsmyndigbeter, Kongl. Sundhets-Kollegium och Professorerne vid Kongl. Karolinska Institutet, blifvit i ämnet hörde, af hvilka de sistnämnde förklarat, att berörde plats med derå varande smedja vore för Institutets behof umbärlig och derföre dittills varit åt enskild man utarrenderad samt icke heller för framtiden syntes för Institutet ega annat värde än genom den årliga inkomsten, hvarföre det vore för Institutet likgiltigt antingen platsen till evärdelig ägo eller endast för femtio år upplätes, så vida Institutet i båda fallen tryggades vid åtnjutandet af den påräknade erforderliga afkastningen. Kongl. Sundhets-Kollegium hade härvid icke haft annat att, erinra, än att Kongl. Kollegium vid det förhållande, att lägenheten vore en Kongl. Maj:ts och Kronans tillhörighet, ansett sig endast böra tillstyrka, att densamma finge till Lasarettets disposition användas för en tid af femtio år. Någon vidare utredning i afseende å platsens umbärlighet för Karolinska Institutet vore således icke, såsom Utskottet ansett, behöflig och torde icke eller kunna vinnas. Utskottet hade jemväl ifrågasatt, huruvida icke Lasarettets tillgångar medgåfvo ett fortfarande utbetalande af den hyresafgift, som nu för platsen erlades, eller 200 R:dr. Men skulle denna afgift fortfara, måste Lasarettet i motsvarande mån inskränka antalet af de personer, som annars kunde der för erhållande af sjukvård emottagas. Med afseende särskildt på det tillfredsställande sätt, hvarå sjukvården vid Lasarettet bestriddes, vore det dessutom Staten icke värdigt att af denna dess egen inrättning affordra nämnde i och för sig obetydliga belopp, men deremot ganska lämpligt att bevilja Institutet ett deremot svarande kontant anslag.
Om man således utgår från den åsigt, som jag tror vara den rätta, och ser till andan af dessa §:r, blir förhållandet sådant, alt det första menior., Constit.- Utsk. afger till ett grundlagsändringsförslag, icke är annat än ett förslag till det förslag, som skall bordläggas. Efter att hafva angifvit denna grundsats, torde jag icke behöfva uppehålla mig vid tillämpningen af densamma, emedan det synes mig klart, att Stånden äga rättighet alt göra hvilka anmärkntr som helst mot ett förslag till grundlagsändring, då detta förslag första gången föredrages, såvida icke anmärkntna gå öfver gränsen af det ämne, sorn sjelfva förslaget innehåller. Det nu förevar, memor. skiljer sig så lill vida från de många Constit.Utskrs memor., sorn redan blifvit återremitterade, att Constit.Utsk. i det förra betänk., af hvars återremitterande det närvar, blifvit en följd, bestämdt uttalat vissa vilkor, som icke fästades vid de andra förslagen, utan forst under discussionen framkommo. Saken blir dock densamma, ty jag finnér icke, att en olaglighet blir mindre olaglig derföre, att man på förhand förbehåller Den 18 December e. m. 353 sig att få handla olagligt. Jag vill dessutom fasta Conslit.- TJtsk:s ledamöters uppmärksamhet derpå, att de sjelfva afvikit från den princip, de försvara. Uti förslaget till isolerade grundlagsändringar, åsyfta lide riksdagsärendernas skyndsammare gång, har nemi. Gonstit.Utsk. uti sitt sednare menior. förklarat, att det frångått sitt första förslag på grund af inom Stånden gjorda anmärkntr, som innefattat afslag eller ogillande af förslaget. Om Utsk. icke anser detta memor. ensamt böra behandlas olika med de öfriga, skulle jag tro, att Utsk. här hade samma skäl att frångå sin tanke, som det hade skäl att frångå sin ide' i fråga om det andra. Hvad skulle väl följden blifva, om man skulle godkänna det sätt, hvarpå Gonstit.Utsk. nu vill tolka dessa grundlagsstadganden ? Om man ville föreställa sig, att Constit.
För skiften och afvittringar, 57,000 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860 » anskaffningen och förvarandet af erforderliga likare och modeller m. m. för nya måtten och vigterna 20,000: — 3,000 171,000 — » nya målkärls och viglers inköpande åt Krono-magasinerna och bagerierna . 5,000: — 25,000 Till uppförande af en ny byggnad för Teknologiska Institutet 390,000: — och till Institutets aptering i den nya lokalen 30,000: — att under åren 1858, 1859 och 1860 utgå med 140,000 R:dr årligen 420,000 » till inköp af tomt för nyssnämnde byggnad, derest någon sådan af tjenlig beskaffenhet, tillhörande Kronan, icke kun blifva tillgänglig 60,000 Transport 6,923,381 91 | — Slats-Otskottets Memorial JM 2.91. 21 Transport Till anskaffning af erforderliga läro-apparater vid tekniska skolorna i Malmö, Örebro, Norrköping och Borås, 4,300 R:dr för hvardera skolan » dito af fysiska apparater och mekaniska modeller åt Svenska Slöjd-föreningens i hufvudsladen inrättade skola » aflöning åt lärare och underhåll af elever vid Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, 3,000 B:dr årligen under åren 1838, 1839 och 1860 » Slöjd expositioners befrämjande » vetenskapliga undersökningar rörande fiskerierna, 1,000
Ett vapen som kan gifva skarpa bett. Ett lif som öfver hnfvud tagit vatten. Hvad genom öfverläggning tillkomst fått. Hvem alltid skiljer dagen ifrån natten. Hvem alltid uppåt väggarne har gått. Hvem som med rätt kan kammarherre heta. En port till hydda, byggd af jordens stoft. Men namn pä portens hvalf du ock bör veta. Ett väsen födt af kvällens blomsterdoft, En sak som ofta tage3 för en annan. Och hvad värt öra endast fatta kan. En nordens son — på gången och på pannan Af en hvar lätt ju igenkännas kan. Idun Stockholm, Iduns N:r 21 (492). Prenumerationspris pr å r: Idun ensam kr. Iduns Modet., fjortondagsuppl. » Iduns Modet., mänadsuppl » Barngarderoben » Fredagen den 28 maj 1897. A! !m. telef. Rikstelof. 1646. hedaktör och utg.vvare: F R I T H 10F HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redakt i onssekr. : J. Nardling. Tryckeri Aktiebolag. Utgifningstid: hvarje fredag. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 Öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 Öre flosn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. A u r o r e Ingelotz. W U t är ett gammalt kändt axiom, att intet i så hög grad yJ som personligheten förmår trycka sin prägel, vare sig till godt eller ondt, på saker eller förhållanden. En skola, en förening, ett bolag, eller hvad det nu må vara för kollektiv som frågan gäller, blir alltid karaktärslöst, får aldrig lif eller bestämda konturer, med mindre det individuellas kraft gör sig gällande, det vill säga, att en personlighet höjer sig så öfver de andra, att hon med sin naturs egendomligheter förmår behärska det hela. Sanningen af detta axiom framhålles med skärpa för den som gör ett besök, kortare eller längre, på det stora hotellet ute vid Saltsjöbaden.
Rättegångs-Balken, angående summa apellabilis. N:o 56, öfver väckte motioner om upphäfvande afKämners-Rätter, Lagmans-Rätter och Riddare-Syne-Rätter samt ändring eller upphäfvande af åtskilliga lagens rum, rörande Rättegångs-Ordningen. N:o 57, öfver väckta motioner om verkställighet af Härads-Rälters och Kämners-Rätters beslut, samt om förändring af tiden för Lagmans-Rälternes sammanträden. N:o 58, i anledning af väckt motion om ändring i 6 Cap. 5 §. Rättegångs-Balken samt Kongl. Förordningen om Stockholms stads styrelse af den 12 December 1672; blefvo de samma bifallna; hvaremot N:o 59, Betänkande öfver väckta motioner om upphäfvande af en del serskilta Domstolar, återremitterades. S. D. Biföll Preste-Ståndet Lag-Utskottets Betänkande N:o 67, i anledning af väckta motioner om åtgärders vidtagande, för att befordra skyndsamhet vid ärenders handläggning i Rättegångs-Verken. S. D. Föredrogs ånyo Constitntions Utskottets3 den 27 Juni och den 8 dennes å bordet lagda memorial N:o 14, med förslag till ändring af 109 §. Regerings-Formen och 80 §. Riksdags-Ordningen, rörande tiden för Riksdags fortfarande; Återremitterades, med den af Ståndet, såsom dess gemensamma förklarade tanka, att 109 §. Riksdags-Förordningen må erhålla denna lydelse: ”Lagtima Riksdag fortfare en tid af 6 månader från den dag, Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Rikets Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta, och må hvarken före sagde tids förlopp kunna upplösas, utan i följd af Rikets Ständers hemställan och Konungens bifall, icke heller derutöfver 334 Troi. Utdr d. 11 Juli 1840• ulsträckas, så vida icke Konungen och Rikets samtlige Ständer minst 14 dagar förut samtyckt till dess ytterligare förlängning på bestämd
I likhet med Hr Troil får jag föreslå, att hela det af K. M. begärda anslaget, 8,375,000 lldr, måtte beviljas, men att deraf 1,300,000 lidr måtte beviljas till arbeten på banan från Falköping till Jönköping. Denna bana är af största vigt när södra banan kommer till Jönköping, och då följer det af sig sjelf, att den äfven då bör vara färdig. Öfverste Ericson anser äfven, att om han får 1,300,000 lldr till förberedande arbeten, så kan han draga denna bana fram till Jönköping samtidigt med den från södra Sverige. Utan att för långt blicka in i framtiden tror jag icke, att hvad som kan göras i dag bör skjutas upp tills i morgon. Således anser jag att anslaget är nyttigt, så väl i politiskt som i stats-ekonomiskt och strategiskt hänseende. I ekonomiskt hänseende talar man om fattigdomen i Småland. Det är sannt, att Småland är fattigt, men der ligger ett glasbruk, som nu är obetydligt kändt, hvars innehafvare har sagt mig, att om en jernväg kom att gå der förbi, skulle han ensamt för sin del bespara 200,000 Rdr årligen. Detta är en icke ringa summa, då det är fråga om ett bruk, som ingen känner, utom de, som bo i trakten. Genom en jernvägs-förbindelse upstå ganska mångå inkomstkällor för den enskilde, och förtjena;' den enskilde, så förtjenar det allmänna. Småland är ett land, som i allmänhet har ganska dåliga kommunikations-anstalter, och i följd deraf Den 10 Juni e. tn. 157 stå lifsmedel och skogsprodukter mycket lågt i pris. Om Småland sättes i förbindelse med bättre lottade provinser, så tror jag, att det kan utveckla större rikedomskällor än man föreställer sig. I Danmark tvistades mycket, huru man borde lägga jernvägen i Jutland, men den åsigten gjorde sig gällande, att den borde läggas genom den magrare delen af Jutland, ty man ansåg, att om man sammanband den magrare delen med den bättre lottade, så skulle välmågan sprida sig.
Densammes , om rättighet för Hofmästaren Meunier att återfå och under hans återstående lefnad bibehålla den lön, sorn han innehade år 1809; 48:o Grefve Mörners, Carl Göran , om nedsättning uti afgifterna, som utur sterbhus utgå; 49:o Densammes om Bergsfogde-tjensternes afskaffande; 50:o Herr d’Orchimonts , Wilhelm Albrecht, om förbättrade löne-villkor för en del af Landt-statens tjenstemän; 51 :o Herr von St ahls, Emil, angående förändrad reglering af Consuladdistricten samt Consulad-afgifternas upphörande, m. m.; tillika med de, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden; 52:o Herr P ålmans , Carl Gustaf, om införande i Sverige af ett ordnadt statsskulds-system; 53:o Friherre Kantzows, Johan Albert, angående Vexel-Controllörsbefattningarnes indragande; 54:o Herr Grundelstjernäs, Axel Wilhelm, om serskildt anslag för lelegraf-inrättningarne i Riket, m. m.; 55:o Herr Sabelfelts , Carl Oscarj angående inqvarteringsoch beklädnadsbjelp för Flottans Under-Officerare; 56:o Herr von Moltzers, Anders Johan Fredric, om en national-belöning åt Öfverste Klingstedt; 57:o Grefve Anckar svärds , Carl Henric, om en årlig pension för numera aflidne Engelske Agronomen Herr Steffens efterlemnade enka; 58:o Herr Hjertås, Lars, om utdelning af Lag-Comiteens förslag till ny Civ il-lag; 59:o Friherre Hermelins, Carl, om föreskrift, att den span mai, som för Stats-Verkets räkning upphandlas, skall lefvereras efter vigt. Från Ilögvörd. Preste-Ståndet. S. D. Att som Ledamot i Banco-Utskottet inträda för den tid, som Biskopen m. 111.
Föredrogos och lade? till handlingarna tvänne ConstitutionsUtskottels Memorial af förlidne gårdag, det ena innefattande utlåtande öfver Friherre Stael von Hollstein?, enligt 29 §. Riksdagsordningen, gjorda anmärkningar emot Henar StatsSeoreterarne Grefve Mörner och Friherre af Wirsén; det andra med utlåtande öfver Herr LandtMarskalkens vägrande af en proposition i Plenum den 17 dennes. Likaledes Föredrogs ConstitntionsTTtskottets Memorial af förlidna gårdag, rörande gjord återremiss från det Högvördiga PrestStåndet af Utskottets Memorial den 15 Juli; hvilket förstnämnde lades till handlingarna i hvad angar frågan om anmärkningar emot ofvanbemäfda Herrar Stats* Secreterare; men upptogs och bifölls i hvad beträffar redactions-forändringen 1 den af ConstitutionsUtskottet gifna Decharge åt StatsRfulet, de Föredragande och Konungens Rådgifvare i Cömmandomål. Ut Supra. S. D. Efter föredragning af Expedition®Ut«kottets hemställån i Memorial af Den 2.1 Juli e. m. den 15 denne?, om Terminen för begvnnejsen af ns^kommande Lagtima Riksdag, ansagHögloft. Ridderskapet och , Adeln densamma tjenligast kunna utsattas till den 15 Januari 1820. Ut Supra. S. D. Efter uppläsning af Kongl. 3VIaj;ts Nådiga Skrift el«e till Riksens Ständer, af elen 19 Juli 1815, angående det af Norriges Rikes StorTing gifna enstämmi» ga bifall åt föislaget om Konungens myndighetsålder, m. m., béslöts att den skullo läggas till handlingarna och derjemte ntad ConstitutionsUtskottet cömmuniceras.
Af skrifter af Domar, Utslag och Constitutorial, 4 4 6 t) t 1 2 som utlemnas från Constitutorial och För' 4 4 4 4 ■ Ö " 8 ordnanden Deductioner och ContraDeductioner sami Do4 4 6 8 I 2 J 2 4 mar och UtsTag 4 — 6 C 6 — 12 I 24 voterar ja ; den, det ej vill, voterar nej ; vinner nej; anlages lill conlraproposilion Bonde-Ståndets beslut alt utan förändring Bcvillnings-Utslwttets Memorial, N:o 44. 5 bibehålla föreskrifterna i 4 §• 1 mom. png. 6, y och 8 af nu gällande Charlas-SigillatEe-Förordning; hvilka föreskrifter hafva följande lydelse : ’’Vid dessa nu uppiäknade Verk, Embelsslällen och Myndigheter charteras Handlingar och Skrifter, sorn följer: Usta q 2:dia Af3:d je Af|4:de Af5:te A fI 6:le Af(telni delningen. delningen. delningen, delningen*! delningen. Afskrifter, hvilka in gifvas såsom bilagor, äfvensom af Doniar, UtK:dr sk. K: de sk. R:dr sk. K:dr sk. Stämningar till parter 4 b ' 6' 6 12 I 24 och vittnen^ • — offentliga å Rät4 5 9 tens dörr ' 1 2 24 I — Ader i Revisionsmål, lika med Afskriften Anföranden till Prolocollet, skriftliga, hvarje ark, lika med Ansökningar. Berättelser om Rågångar, lika med Attester. Besigtnings-Instrument, lika med Attester. Besvär, lika med Ansökningar. Betyg, om bofasthet, ograverad egendom, slägtskap, frejd och ålder m. m, lika med Attester. —■ ifrån Skolor och Gymnasier, fria. — Nationsvid Universiteten, fria.
Bifölls, enligt Utlåtandet N:o 435, med vilkor, att 01 ten må härtill bidraga med dagsverken eller annorledes, till ett belopp, motsvarande minst 5,333 R:dr 16 sk. 8:0 Ljunga eif; bifölls. öro Linda-forssen i Ljusna eif; bifölls. 10;o Söderhamns skärgård; bifölls. ll:o Norrtelje å; fordrade ej vidare åtgärd. 12:o Anslag för upprensning af inre segelleden till Stockholm vid Kodjupet; afslogs. 13:o Uppmuddring af farleden genom södra Stäket; fordrade ej vidare åtgärd. 14:) Upprensning af farleden till Upsala vid Almare Stäk och Ericsund i Mälaren. Det tillstyrkta anslaget fann Ståndet för godt att afslå. Medlersa Districtet. Anslag för: l5:o Ombyggnad af Strömsholms canal och slussverk; afslogs. 16:o Gråda samt Barkens och Siljans canaler. Frågan om anslag för Barkens och Siljans canaler fordrade ej någon vidare åtgärd, och hvad angår Gråda canal, fann Ståndet ej skäl att något anslag härtill bevilja, såsom en följd hvaraf Utskottets vidare hemställan i denna punkt af Ullåtandet N:o 435 pag. 14, ansågs förfalla. 17:o Canal emellan Philipstad och Sjö-ändans lastageplats; Utskottets afstyrkande bifölls. l8:o Canal från sjön Yngarn; fordrade ej vidare åtgärd. 19:o Slussbyggnad öfver QvicksunJ; erfordrade ej någon åtgärd. 20:o Canal-ledning emellan Wenern ooh Hjelmaren; Utskottets afstyrkande i Utlåtandet N:o 435 bifölls. &46 Trot, Utdr. d. 27 och 29 Mars 184t* Vestra Districtet. Anslag för; 21:o Forsshaga och Degerforss. Det tillstyrkta anslaget afslogs. 22:o Canal-anläggning från Wenern till Erren.
Hå jag nu bestrider det begärt» lånet, har jag ingalunda satt i fråga behofvet deraf Sådant kommer vanligen derifrån, att man under den lyckliga tiden icke bevarar sitt öfverskott till enmindre gynnande, utan lefver upp sin förtjenst, samt gör onödiga depenser i byggnader och annat. Men både vid denna och förra Riksdagen har jag så ofta erfarit en särdeles bevågenhet för lånsökande, att jag håller mig mera vid formen än vid saken; och jag anser det vara särdeles vigtigt, att Utskottet meddelar ett bestämdt tillstyrkande. För min del reserverar jag mig emot lånets med^ delande; men om Ridderskspet och Adeln skulle finna skäligt, att dertill bitalia, förenar jag mig med Herr Mannerstam i frågan om Fonden, hvarifrån lånet bör utgå. Hvad sä kerheten b;träffar, anser jag den vara ganska problematisk, samt bero derpå, om en lycklig conjunetur inträffar; men om de som hafva någon förmögenhet flytta ifrån Staden, minskas säkerheten. Sluteligen vill jag icke bestrida, att Götheborg under sin välmaksttid varit beredvillig, att göra uppoffringar för Staten, och att, om man vill afse Götheborg från samma sida som andra Städer, hvilka erhållit lån, det visserligen vore billigt, att det ifrågavarande lånet beviljades} men min önskan är att be - Den 4 Julli) beviljande af publika lån ina upphöra, då Banken icke är i belägenhet att kunna honorera sina egna förbindelser. Herr Manner stam •. Långt ifrån att bestrida Grefve von Rosens uppgifter om Götheborgs belägenhet, får jag i anledning deraf blott erinra, huru vådligt det är $tt grunda en Stals trefnad och välstånd endast på vidsträckta handelsspeculationer. Jag tror äfven, att örn man å ena sidan upptoge de bidrag Götheborg lemnat Staten, och å den andra de uppoffringar det allmänna gjordt för nämnde Stad, så skulle de sednare vida öfverstiga de förra, ehuru de gentligen' icke kunna i penningar beräknas.
Maj afgifna Utlåtande angående Forum i mål, som röra försummad Väglagning och Kronoskjuts. från Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotien af den 4 Juli: 1:0 angående ändring i Kongl. Förordningen om Enskiften; 2:0 rörande föreslagen ändring och förklaring uti vissa delar af Kongl. Förordningen den 9 Febr. 1802, angående Stängselskyldigheten; 3:0 i anledning af Riksdagsmannen Anders .Larssons från Elfsborgs I^än Memorial, om vissa ändringar och rättelser i förenämnde Stängsel-förordning. Den g Juli, Hvilka Betänkanden blefvo af Hedervärda Bonde-Ståndet gillade och bifallne. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin, S. D. Af de sedan sista Plenidag på bordet hvilande Handlingar , föredrogs åter Uag-Utskottets den 27 Juni meddeldta Betänkande, öfver väckt Motion om skärpning i straffet för Skogs-åverkan; och blef det, af Bonde-Ståndets Eedarnöter i Utskottet antagna , andra alternativ af Hedervärda Bonde Ståndet bifallet. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin, S. D. Stats-TJtsiottets den 30 Juni samt den 3 och 6 Juli afgifne , sista Plenidag på bordet lagde Utlåtanden , i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkanden angående: 1:0 Herr Leftorn Arenanders Motion om anslag af medel till förlag vid tryckning af HiStoriska^ Samlingar. 2:0 Herr von Törnes Memorial om Postfrihet för sådana Tidningar som anses lända till allmän upplysning. 3:0 Kongl