Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
hvarje afton uti mörkgrön fura; ack, så obetgdlig där han sitter, men så l / ufligt klinga dock hans toner. Aldrig Hvad så jag hört en fågel sjunga! han sjunger, vill jag gärna Men det underbaraste jag nu till sist: uti mitt eget Härligt pråla veta. sparar fönster trenne dagar har en blomma som ej någon hemma spirat, igenkänner. hennes hvita blommor, gyllne trådar ner ur kalken hänga, och balsamisk svåfvar lätta doften liksom tanken i min stilla boning. Aldrig Hvad har jag sett en sådan blomma! hon doftar vill jag gärna Och jag sade: » ack, du kära veta. » flicka, när i morse klockan slagit åtta och omkring dig sommarsolen lekte, varligt dröjande ännu på kudden — sof du likväl djupt; men slutligt hennes strålar dina ögon kysste hvad du drömde då, det sjunger strålar stjärnan uppå nattlig och detsamma och huru den bedrifves hos oss. — hon sade — » kan mig nog förklara, fast E n obligatorisk fara. Leander. doftar äfven — fågeln, himmel, blomman. själfva. pHESTERFIELD. JPf$] vilka äro då de reformer angående skyddsvi böra fordia? De kunna i korthet formuleras så: l:o) animalisk vaccin skall, där det är möjligt, användas i stället för humaniserad. 2:o) Vaccinationen skall ske genom läkare eller i alla fall kontrollen öfver densamma i hög grad skärpas. 3:o) Tvånget borttages, och frivilligheten inträder. Mänga af Iduns läsarinnor känna kanske icke skilnaden mellan animalisk vaccin (lymfa) och humaniserad. Animalisk vaccin kallas den vätska, som tages direkt från kokroppen. Jenner fann nämligen den första tråden till sin epokgörande uppfinning däri, att människor, som blifvit smittade af en ofta å kons spenar uppträdande liten koppa, lättare motstodo smittkoppor. Han fullföljde under många är denna ledtråd, inympade var från kokoppor på människor och ytterligare från människa till människa. I båda fallen vunnos samma resultat, och ingen nämnvärd skilnad kunde iakttagas mellan verkningarna af direkt från kokroppen hemtadt var — animalisk vaccin — och sådan från människokroppen — humaniserad vaccin. Den senare har flere fördelar.
I anseende till de sålunda emellan mig och Häradshöfdingen yppade skiljaktiga meningar om nyssåberopade Lagstadgandens rätta förstånd och tillämpning, och då Kongl. Götha HofRätt redan, i dylikt anmärkningsmål*), antagit den af mig yttrade mening, borde jag äfven nu påkalla Kongl. HofRättens utlåtande, och anmodade derföre, i skrifvelse den 28 Augusti i838, AdvokatFiskalsEmbetet i bemälde Kongl. HofRätt att, med fullföljd af ofvanherörde anmärkning vid HäradsRättens beslut, talan derom emot Häradshöfdingen inför Kongl. HofRätten anställa. Sedan AdvokatFiskalsEmbetet i laga ordning utfört denna talan och Häradshöfdingen deröfver blifvit hörd, har Kongl. HofRätten, medelst Utslag den 21 Juni sistlidna år, sig yttrat, att som Kongl. Brefven den 5 Februari 1768 och den 27 Oktober 1820 dels afsågo förvandling af böter endast i sådan händelse, att målsäganden om sin rätt ingått förlikning eller eljest den eftergifvit, hvilken för målsäganden tillåtna rättighet dock icke, så'framt ej derom i serskilda fall annorlunda funnes stadgadt, finge på allmän åklagare tillämpas, dels ock utmärkte, det nämnde Kongl.
Pass för sådant ända - mål har uttagits, åren 1843 och 1844 för 3 personer, år 1843 23 d:o „ 1846 US d:o „ 1847 9 d:o. Sedermera har likväl antalet ökats ganska betydligt, med mera än 400 personer. Hela familjer af förmögen allmoge, man, hustru och till och med 8 barn, hafva utflyttat, medtagande tjenstefolk; dessutom hafva många nygifta par samt ensamme drängar begilvit sig åstad att på andra sidan hafvet söka sin utkomst. Hufvudorsaken till dessa utflyttningar är ingalunda religions-svärmeri eller politiska menings-skiljagtigheter, utan den är helt enkelt öfvertygelsen att uti det nya land, de uppsöka, finna bättre materiel utkomst, än uti det gamla fäderneslandet. Nord-amerikanska fristaternas samhälls-tillstånd har uti de publika bladen blifvit så fördelagtigt afmålad, att föreställningen derom vunnit insteg uti folkets sinnen, och frestelsen att försöka hvad sanning häruti ligger har blifvit stark. De flesta utvandrarne äro från Kinda härad, en bergig skogsbyggd med inskränktare odlingsmarker och vidsträckta, nu mera mycket medtagna skogar. Afsättningen af skogsprodukterna är långväga och svår; bruksoch bergsrörelse finnas ej inom trakten och arbetslönerna äro små. Begäret till mera vällefnad liar spridt sig äfven dit, och medlen att tillfredsställa detta begär erbjuda sig ej lika lätt, helst idogheten der är inskränkt till de vanligaste enklare laudtmannagöromålen, för hvilka fältet ej tyckes rymligt nog eller nog tillfredsställande. Hos en del är det ett visst begär för ombyte, en nyfikenhet att se verlden eller söka lyckan, en öfverlefva af fordna tiders äfventyrare-sinne, som förleder dem att gå obekanta öden emot uti det nya omätliga landet, der det ej är så »trångt» som de säga det är uti hembvggden.
S. D. Jämte det Borgare Ständet til alla delar med Högloslige Ridderfkapet och Adeln instämde uti den undcrdäniga tacksägelse-allreike, som til Kongl. Main Höglostige Nidderffapet och Adeln föreflagit för den ömma och nådiga omwärdnad om Riket och desi Inbyggare, som Kongl. Majit allt ifrän dest Utträde til Regeringen haft oskard, fann ock Borgare-Ständet, at wid detta tilfälle, säsom det första dä Riksens Ständer äro församlade, sedan Glorwyrdigst i äminnelse Högstsalig Hans Majit Konung LOSl/cb' den Illidjes högst 0- förmodade och allt för hastiga borrtgäng utur tiden, tacksä» gelsc-ssrelsen mätte börjas med lika underdänigt som upriktigt förklarande as Borgare Ständets stora och känbara saknad af en mild och nädig, samt i rättskaffens Swears minne alltid helig Konung, den store och alffade Konung 603H? den Ill-dje samt betagande af Borgare Ståndets fasa och afffy för den oerhörda illgerning, som bcröfwat trogna undersätare den basta Konung, just dä han, efter et med ara sördt och slutadt fälttog, der döden swäfwat kring dest hjesta, efter et med enighet fulländad! Riksmöte, under fredens lugn, förglömmande Majestätets Höghet, gick, at med sit Folk dela det enskilldta nöjet och det förtroligare umgängets ljufware känstor: om deltagandet Uti hwilken tilläggning, Borgare Ståndet wille de öfriga NespKlve Ständen hörsamt, wänligen och förtroligen anmoda. Är och dag som förr ffrifwit stär. k!x protocvllo LLrl Idalen. Utdrag af?roroco/ter, haltet hos ^ederwarda Bonde - Ståndet i Norrköping den 19» Martil 1820. Bondc-Ständet beflöt, at de, til följe af Kongl.'
Ett erbjudande, som af kandidaterna kan antagas eller förvägras, förvägras genom afsägelse vid valet, efter valet efter lörsta riksdagen, likasom ock efter hvarje af de följ:de. Under sådana förhållanden, hvad blifver naturligare, än alt landstingsmannen stundom och kanske ofta falla med sitt val, enligt Just.-Stats-Ministerns yttrande, på ett »åtminstone af ärelystnad lifvadt sinne, som vill underkasta sig en uppoffring»? Men ärelystnaderna erbjuda åt en kammare icke den nödiga karaktersskilnaden, eftersom deras egen karakter väl i de flesta fall varder beroende af meningen för dagen. Landstingen skola derföre måhända snart nog nödgas fästa sina blickar och sitt val vid hufvudstaden, och första kammaren således komma att förete anblicken af en representation, till större delen bestående af hufvudstadens kapitalister, embetsmän eller andra medborgare, som utan omak och utan arfvode kunna, fyra månader årligen, offra sin tid för fäderneslandets bästa. Ett återstår likväl för landstingsmännen, nemligen att välja den »förmögenhetens konservatism», som »af nit för det allmänna» vill underkasta sig en uppoffring. Men dermed har man ock kommit till sjelfva tyngdpunkten i det Kongl, förslaget, till det, som, enligt dess idé, utgör den uteslutande garantien för karaktersskilnaden: penningens allsvåldighet att skapa kon servativa tendenser, penningens rätt att bilda den första kammaren. Här vore således myckel att säga; men tystnaden har ock sin vältalighet. Det torde derföre vara tillfyllestgörande, att hafva afklädt den första kammaren alla öfriga emblemer, hvarmed den i Just.-Stats-Ministerns yttrande är omgifven, och låta den framträda såsom ett plutokratiskt element, der man möjligen kan finna mycket penningar, men icke, enligt grundlagen, har rätt att söka något annat. 134 Deu 20 Januari. Andra kammaren.
Då mot Utskottens nu på bordet lagde Betänkande jag går att göra några anmärkningar, som jag anhåller må jemte detsamma få hvila på bordet, och om återremiss beviljas, få till Utskottet åtfölja , ledes ]ag dertill visst icke af den tankan , att mitt yttrande skalle äga den förtjenst, att det för saken vore af någon serdeles vigt, om det under denna tid underställes Ridderskapets och Adelns pröfning, utan helt enkelt af det skäl, att de förlall sorn jag för Herr Grefven och LandtMarskalken omnämnt , möjligen innan detta Betänkande till pröfning egentligen företages, tvinga mig att afresa på någon korrt tid från Riksdagsorten. Då under denna tid frågan kan blifva afgjord genom bifall på Betänkandet, och jag anser hvarje Representant göra orätt, om han försummar att yttra sig i de frågor, der hans öfvertygelse hunnit stadga sig till olikhet med den å bane varande afgöringen, har jag velat till Protocollet säga mina tankar, att de må kunna stå der som en reservation för min räkning, i händelse Utskottens Förslag blifver bifallit. I likhet med hvad flere gånger under denna Riksdag händt, anhåller jag derföre att få begagna detta tiliiälie som för mig är det enda, och då Betänkandet ostridigt är före, sä Dea 28 Junti e. m. att hvar och en närvarsnde lika ostridigt har rätt att yttra sig. Jag skull* härvid otillbörligt upptaga Ridderskapets och Adelns dyrbara tid, om jag ej genast öfvergick till sjelfva proposition*^ nes granskning, recensionen af theorier och motiver har jag ofta funnit icke uträtta mycket, och det fordras dertill en längre tid, och vida större kunskaper, än jag har kunnat använda. lista Afdelningen lista Momentet innefattar ett afstyrkandé af nu genast företagen realisation. Sjukdom hindrade mig under
Yppar sig den i Regeringsformens 71 § omförmälda skiljaktighet; förfares så som i berörde § stadgadt är: åliggande det Bevillnings-utskottet, då dess förslag i en eller flera delar blifvit lörkastadt ofvan föreskri fvet är.) 4 Förstärkta Konstitutions-Vtskottets Memorial, N:o 33. Voteringen liar utfallit med: Fyratiosju Ja; och Trettiotvå Nej. zb-s. iwald Isbo; us naim tisri n9gnh9)oY • 3:dje Voter ingspr opositionen. (Mern. Den, som vill, att Konstitutions-utskottets uti memorialet N:o 18 föreslågna ändring?r och tillägg uti 36 och 43 §§ K. O., angående sammansatta utskott, skola, för ytterligare grundlagsenlig behandling, hvila till nästkommande riksdag, röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner iVe/, komma dessa förslag icke att hvila till nästa riksdag. (Förslagets lydelse'. Finnér sd sammansatt Utskottj som i 4$ § sägs, sig järs tärkman g behöfva: då skola dertill af hvarje utaf de uti det sammansatta ingående Utskotten ytterligare tvenne ledamöter af hvart stånd utses. Riksdagsordning en, § 43. Varder ärende af något Riksstånd till flere Utskott rernitteradt, eller anser ett Utskott nödigt att, till öfverläggning om något ärende af vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda; då skola från hvartdera ajde Utskott, som till gemensam öfverläggning sammankomma bära, två ledamöter af hvarje ständ dertill utses. Finnes förstärkning nödig. )örhålles så som i 5 mom. 36 § sagdt är. Förstärkta Konstilulions-Utskotteti Memorial, N:o 33. 5 Sålunda sammansatt Utskott ege rätt betänkande i frågan till Riksens Ständer afgifva, utan att Utskottens öfriga ledamöter deri taga del. Finner Banko-utskottet sammanträde rum.) Voteringen liar, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med:
Nej, biöehSlleS i Utskotten det gamla voterings - sättet StändS, wiS. äfwer hwilken proposttioa genast votering an? ställdes, hwarwid rösternc utföllo forn följer: Ja Den 20 Octsber. 449S Ja — 82. Nej 127. Och war säledepropositionrnj sednare alter, saliv bifallit. Ridderfkapet och Adeln ötstiljdrS kl. 8 In käem kroiocolli 6. Zllvsrliolpe» Lördagen den 2l October. plenum kl. 9 fbrmiddagm. Ordföranden Herr Grefwe vs Is Lareis, Fortsattes ventilationen öfwer Riksdags »Ordningen, hwarnid nu förekom zrdjr Moni. af Z8 §- Herr krintrkckölfl, kaul: Jag hemställer ödmjukeligen, om icke, sedan Högloft. Ridder» flapct och Adeln nästledne dag beflutit, att voteringar» ne i Utstotten böra framdeles, säsvw hittils tillgätt, ffc Ständsiyls och icke per copits, frägan om voteringar med flutna sedlar icke widare äger rum utan af sig sjelf förfaller. Grefwe borner erindrade, att ehuru bet worr beflurit att voteringen inom Utffsttrn borde skr 4Z0O Den 21 October. ffe Ständswis, läge dock deri intet hinder emot npt. kjandct af slutna sedlar. Herr krintrlcsiölst swarade, att ehuru han af redan anförda skäl, för sin del ogillade i fräga warande votcringSsätt med flutna sedlar, likwäl och dä igenom beflukct att votera Ständswis, det wo re wunnlt, att hwarjc Ständ äger tillfälle känna betz Ledamöters tankar i Utskotten: och dä han fbrmchkte Högloft.
Att denna pröfniiig icke ar en to111 formalitet visak 5 8 af föreningens s love^: » LigesoinBestyrelsen er bemyndiget til, iiaar den inaatte finde Anledning clertil, at nzgte Damer Optagelse i Foreningen, saalecles kan den ogsaa udeliikke Medleininer, der iklte Iiolde sig Föreningens Love efterrettelige eller ved deres ~ o r l i i l d i Foreningslol&lt;alet give Aiistöd eller foraarsage Forstyrelse. * Soili iiiaii ser, al1 denna ~liisesaloiqp nigot helt annat ä11 deii stockliolinslta. Också viicker det fria iiiträclet i den sistnäiniida danakarnes förv %iiing och iindi.811. Att det kan g % riktigt anständigt och Iiöfviskt till p&amp; ett sådant stiilie Iiafva de s v k t för att tro. )) Me11 de unge Danier kommer der ve1 ikker iir alltid slotkl %inmen af deras invändningar. Emellertid - har man val öfverstökat förberedelserna och blifvit upptagen soin inedlein, befinner man. sig utmärkt väl i denna kvinliga läsekliibb, o111 livars hela inrattiiing det icke kan sägas aiinat iiil godt. Kvindelig Laseforening är belagen midt i hjärtat af siaden, vid Aniagertorv. är öppen liela dagen f r h kl. 10 till 9, och vi ha bara att stiga pk .. Vid ingången befinner sig en garderob, diir medleinmxriia iilot ett marke kunna deponera sina ytterkläder. Vi stiga nii in i iitl~ningssalen Till venster ligger det trefliga saintalsriiininet ined utsikt till » Strdget » eller asfalten », som det också kallas, dar » toiit ICöbenhavn~ rör sig fram och tillbaka under pronienad tiniwen. Till höger ligger dcn stora liisesalen, stiiderruminet.
Spinnhuset tillett systematiskt correclionelt fängelse för inankönet inrättas. I följd häraf anbefalldes undertecknad Ordförande, att skyndsammeligen inkomma med ett provisionel förslag öfver denna förändring, hvilket också, efter utförde undersökningar och verkställde beräkningar, i den efter den erhållna Nådiga befallningen nästföljande veckan , i underdånighet ingafs, medelst en under den a3 Maji förenämnde år daterad underdånig promemoria. På grund af alla dessa underdåniga upplysningar och hemställanden, behagade Eder Kongl. Maj:t, under den 26 i samma månad, med hänsigt till den besparing i kostnad, som skulle uppkomma, och den kortare tidrymden, inom hvilken de sökta ändamålen skulle vinnas, om den senare planen bragtes i verkställighet, i Nåder gilla och antaga den samma, och besluta, att Corrections-Inrättningen i hufvudstaden för qvinnokönet skulle å Norrmalm anläggas och den för mankönet å Långholmen. Med möjligaste skyndsamhet och drift förelogos och fortsattes i anledning häraf 44 Bil. till K. M. Nåd. Propos. No sj. byggnadsarbetena vid båda Inrättningarne, af fångar vid Långholmen, af hvilken orsak ett så stort antal deraf från Wadstena uppflyttades, sorn med utrymmet och säkerheten för deras vårdande var förenligt; och af handtverkare och privata arbetare vid Segelduks-fabriken, af hvilken Styrelsen likväl icke erhöll full disposition, förr än med slutet af året. Så snart alla dessa åtgärder blifvit satte i verket och nödige materialier till byggnaderna förskaffade, företogs af undertecknad Ordförande först, och sedan af Styrelsens Ledamot, General-Auditeuren Netzel inspections-resor till Rikets fängelser, för att utröna fångväsendets tillstånd i allmänhet. På grund af de upplysningar, som genom dessa Embetsresor inhemtades, uppgjordes en allmän plan för fångvårdens förbättring, hvilken plan, jemte serskilda underdåniga berättelser öfver de förrättade inspectionerna, Styrelsen den i4 April följande året i underd. ingaf.
Jag har förut anfört mine skäl emot all ränteförhöjning å Bancolånen i allmänhet; men i synnerhet är den olämplig i afseende på faslighetslånen; afsigten med desse lån är ju, alt jordbrukaren må kunna arbeta sig ur åsamkade skulder; men en hvar mätte finna detta vara omöjligt, om han skall betala 5 procents ränta jemte 2 procent af capitalet årligen, då ingen jordbrukare deremot kan få 6 och sällan 5 procent i afkastning af sin egendom. Detta är ett skäl mera, hvarföre jag önskar, att räntorne å Bancolånen måtte få förblifva b vad de nu äro. Deremot gillar jag Utskottets tillstyrkande, alt maximum af Fastighetslån ur Banken måtte bestämmas till 6000 R:dr; äfvensom jag icke bar något emot hvad Utskottet föreslagit om odlingslånen. Jag anhåller om återremiss af Betänkandet. Grefve Spensj Carl Gustaf: I hvad Herr Tham nyss yttrat om transport och omsättning af Bancolån instämmer jag fullkomligt. Jag tror, att de missbruk af transporträttigheten, som gifvit anledning till ifrågavarande förslag om dess upphörande, skulle kunna på något sätt förekommas, om den finge fortfara. Det säkraste medlet vöre säkerligen, såsom Herr Tham före - g4 Den 27 Ju lii e. m. slagit, att i afseende på transport af lånen stadgades samma lag, som för omsättning deraf, eller den, att transporten icke medför någon ändring i betalningsvilkoren. Under ett sådant vilkor önskar jag transporträttighetens bibehållande. Skulle den också kunna, utan olägenhet, afskaffas i afseende på de lån, som äro föreskrifne i sedlar; så bör den likväl ovilkorligen qvarstå för silfverlånen efter 1823. I annat fall skulle en sådan gäldenär, som enligt förskrifningen förbundit sig att i silfver återbetala två tredjedelar af lånet på 33f:dels år, och fortsatt afbetalningarne 6 eller 7 år, men önskade af en eller annan orsak blifva qvitt denna gravation på sin egendom, icke utan stor förlust kunna vinna denna högst billiga önskan, då han ej egde rätt att transportera lånet på annan person, eller annan honom sjelf tillhörig egendom.
Skrifvelse, N;0 363. dea i och för tackjerns-blåsningen beviljade befrielsen från rotering och vissa andra besvär, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande de stadganden, som kunna finnas nödige, till rättelse för det fall, då en eller flere delegare i ett hyttelag yrkar att på förenämnde viikor af smides-friheten få sig begagna, men andre delegare vägra att derpå ingå, och hafva Rikets Ständer, dervid å ena sidan ansett det utgöra en kränkning af egande-rätten, om en delegare i ett hyttelag skulle, genom de öfrige delegarnes beslut, kunna tvingas att utan full godtgörelse afstå från dermed förenade förmoner, då han af hvarjehanda orsaker icke för sin del kunde finna motsvarande fördel af smides-frihetens begagnande, hvaremot, å andra sidan, angeläget är, att en utväg må finnas, att undanrödja det hinder, som en sålunda tillkommen vägran skulle innebära för tillgodonjutande af en smides-frihet, hvilken måste anses i allmänhet vara fördelaglig och af vigt, då de flesta delegarne den påkalla. Af sådan anledning hafva Rikets Ständer för deras del antagit och få till E. K. M:s Nådiga pröfning i underdånighet öfverlemna följande stadgande : Uppstår inom tackjerns-hyttelag fråga alt, emot åtnjutande al utsträckt rättighet att drifva stångjerns-smide, afstå från den i och för tackjerns-blåsningen beviljade befrielse för rotering och andra hemmans-besvär, och kunna delegarne sig derom icke förena, men yrkas förändringen af egare till trefjerdedelar i hyttan; vare öfrige delegare, som vägra förändringen, pligtige att till de förstnämnde afstå deras andel eller andelar, emot lösen efter hvarje andels värde och hälften derutöfver. Detta värde bestämmes af Gode Män, deraf tvenne å hvardera sidan väljas och en af dessa gemensamt utses. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 4 Juni 1841.
Nsj:d, ^enom sflsdsnlle lXsciiA Kro^osidion dill Kiileds 8lsncier, jernde sntörsnöe gf oivsn snd^clcle 8lläl för 6röj8insled meli ilenns liä^ss sludliFS srrölnin^ , 8smd meri fullsdsinliA utveeiclin» sk' Arunclei iie för oelr lörclelsrne sk' en otorsnclerliA lull ä 8jrsnmsl, dselides om en ssclsn 'full-ke8dsmmel86 Zörs l^scliA frsm8ds1IninA; oell kvsrvicl Lionel. Nsj:d, med erlcsnnsncle sf lien Frunll8sds, sdd xdsclAg i lullföifsdlninAsrne ud^ör kslle lied försds viiicored för s^snmäls-ksnlielns ujr^- liom8d oek lien 8silrs8de koraen lör lie88 fordlsrsncle, dselcd68 i lVscler lörlclsrs, sdd, i Ksnclel8e Ixilied8 8dsncler inzlsmcle udi lien nu udreilöe s8i»d sk Amned, k^on^I.
Skillnaden mellan Bankens och Privat-bankernas utelöpande sedlar å ena sidan, samt metalliska kassan & den andra. 1844. Man ser af denna tablå, att i Bankens kreditivoch lånefonder legat obegagnade, hvarje år, flera millioner. Lägger man nu lill de i 2:dra kolumnen anförda summor, de 2,500,000 R:dr, hvilka i och för upphörda Privat-bankers ersättande äro anvisade, så finner man alt hvarje års obegagnade kreditivoch lånelörlag, tillsammans med dessa 2,500,000 R:dr, de 6 första åren öfverskjuta, de 4 sista något understiga, Privat-bankerncs utelöpande sedelstock. Vid sistlidet års slut uppgick skillnaden till 300,000 R:dr. Således kan Banken i det aldra närmaste endast genom all till fullo anlita de för låneoch krediliv-rörelsen redan anvisade fonder, ersätta Privat-bankernes utelöpande sedlar. Men Banken kan dessutom, ulan att den utelöpande sedelstocken, deu enda som trycker på metalliska kassan, med 20,000,000 R:dr öfverskjuter denna kassa, utsläppa alla i lista kolumnen upptagna deposilions-medel. Använder jag sålunda endast ett så stort belopp af depositions-medlen, som del minsta hvartill de uppgått sedan år 1844, eller 3,400,000 Ridr, så behöfver man, såsom af tablåen synes, ej ens anlita de till Privat-bankernes ersättande särskildt anslagna 2,500,000 15:dr. Ja, tager man skillnaden mellan 20,000,000 och de i kolumnen 7 uppförde summor, så får man det belopp hvarmed Banken, älven om den under de föregående åren öfvertagil Privat-bankernes sammanlagda rörelse, ännu kunnat öka sin utelöpande sedelstock, utan att öfverskrida del för densamme fastställda maximum. Man har väl mot della förslag om depositionsmedlens användande invändt, all dessa medel ej böra eller kunna användas lill Privatbankers ersättande, emedan de när som helst kunna af deponenlen uttagas.