Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kronobetjeningens i Jönköpings Län löner . 128. Kronofogde-Löner, nya 128, 237. — i Norra Länen, förhöjning deruti 128. Kronohemman å Öland, försäljning deraf till Skatte ... 72. Krono-lefveranscr och besigtningar derå, ändring i föreskrifterne derom 366. Kronoskjuts-legan, förhöjning deri • 3og. KronoTionde-lösen efter bestämda priser, undersökning om förhållandet 54; 123. 21 Bet. N:o KronoUtskylders utgörande med Spannmål . 225. Kronprinsens IlofhållningsSumma 125, 236. Kronprinsens Husar-Regementes StatsSumma, ang:de .. i32, 289. Krutförsäljnings-expeditioner till America och Medelhafvet, ang:de .216, 284. Krutoch Saltpeter-medlen, beräknandet deraf 147. deras användande Litt. G. 54, 123. Kungsängarnes bergning, anslaget dertill 147* Kungsöhrs KungsLadugård, arrendet deraf . 229. angtde Åkerbo härads dagsverksskyldighet dertill . 386, 423. Kungsöhrs Slott, medel till dess reparation . 236. Kyrkornes fastigheter, dess vard och förvaltning • • • • • • Ladugårdslands Bränneri-byggnaders upplåtande till Veterinairlnrältningen 007. Lagercrantz, Kronofogde, om nedsättning i Arrendet för hemmanet Barkarby 47* Lagmansoch Häradshöfd,-Räntan, beräknandet deraf Litt. A. 54, 123. Lambarudds Hemman, nedsättning i Arrendet l62* LandsFiscaler, löner för dem ... - 207. Landskrona, FångPredikantens Lön ang:de . 128. — Stads Kyrkogårds raserande 17, Ör. — fullbordande af en Vatten-aflopps trumraa 27- Kronans byggnader derstädes . 3o8. :aa Bet.
Utskottet har icke haft för afsigt att tillstyrka något ogillande af de lill Major Uggla och Öfverste-Lieutenanten Norlin efterskänkte belopp; men då, i anmärkningsfrågor, vederbörande anmärkningsförfaltare ega tillgodonjuta stadgad observations-procent, hvaraf de, i händelse hela beloppet efterskänkes, gå i mistning, eller, om de vid sin tillständiga rätt skola bibehållas, en opåräknad utgift tillskyndas Kronan, har Utskottet, icke för de ifrågakomne, lill beloppet obetydliga utgifterne, men för principens skull, genom den tillstyrkte underdåniga skrifvelsen velat fästa uppmärksamhet på följderne, om eflerskänkning af ådömde eller redan inbetalde anmärkningsmedel, i någon vidsträcktare mon, komme att ega rum. Utskottet vidblifver alltså sitt förut afgifne, här ofvan intagne tillstyrkande. 3:o Emot Utskottets uti 5:le §. gifne tillstyrkande, det Revisorernes anmärkning, att Carlbergs Kungsgårds hemmans-bidrag år 1826, till reparation å Solna församlings prestgård samt klockareboställe, blifvit an vi - 4 Statt-Utskottets Utlåtande N:o ijo. sadt till utgående af anslaget för byggnader oell reparationer i landsorterne, ehuru, vid föregående tillfallen, ett sådant bidrag fått utgå af Extra Utgiftsmedlen, och så mycket hellre bort fortfarande tagas af sistnämnde fond, som, i fall sådane utbetalningar äfven för de öfrige Kungsgårdarne ifrågakomme, byggnads anslaget skulle allt för mycket af för detsamma främmande utgifter medtagas, ”måtte såsom nöjaktigt förklarad, få förfalla,” har Hr StuartC.
N:o 219, med förslag till sammanjemkning eller voterings-proposition. i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande inlösen för statens räkning af Iramlidne Kansli-rådet Sundels manuskript-samlingar. Voterings-propositionen godkändes; N:o 220, i anledning af återremisser å betänkandet N:o 193. Lädes till handlingarne; N:o 221, i anledning af återremisser å betänkandet N:o 198. Lades till handlingarna; N:o 222, i anledning af återren.iss å utlåtandet N:o 195. Lades till handlingarne; Prot.-utdrag den 40 Juli 484-8. 527 N:o 225, i anledning af återrmiss å utlåtandet Lacles till handlingarne. N:o 224, i anledning af återremiss å utlåtandet N:o 199. Lades till handlingarne; N:o 225, i anledning af väckt motion, angående rättighet för tionde-gifvare i Skåne att l'å lösa den till Stockholms allmänna barnhus anslagna krono-tionde efter markegångspris, med tillökning af i lag stadgad forssellön. Bifölls; N:o 226, i anledning af väckt motion, angående afskrifning utaf arrende-skillnads-ersättning, ådömd sterbhusdelegarne efter bonden Matts Andersson, i egenskap af arrendator för af indragna bataljons-predikantsboslället Forssa. Bifölls; N:o 227, i anledning af väckt motion, dels om återgång till soldatrotar vid Westmanlands regemente af från dem indragen spanmål, och dels om anvisande af spanmål, eller deremot svarande lösen, åt en del rotar vid samma regemente. Bifölls; och N:o 228, angående trycknings-kostnaderna för Riks-ståndens protokoller, samt utdelandet af de vid riksdagens slut öfverblifna exemplar af dessa protokoller och dertill hörande bihang.
24,211 28,393 18,002 20,222 42,213 48,615 Summa 52,604 38,224 90,828 Härvid är att märka att, gemenskapen af armeen, såsom befriad ifrån mantalspenningar, är uti förestående beräkning upptagen ibland de mantalsfrie, eburu hörande till den mest arbetsföra och dugliga klassen af invånare. Då folkökningen efter sista Berättelsen endast utgjorde 616 personer, eller högst obetydligt öfver procent af 1827 års folkmängd och således blott utvisade öfverhufvud en årlig tillväxt under det föregående qvinqvennium af 123 personer, men den nu tillkomne folkökningen af 2,409 personer svarar närmast emot 2* procent af 1832 års folkmängd och mot en tillväxt öfver hufvud af 401 personer under hvardera året, ifrån och med 1832, täcktes Eders Kongl. Majit häraf tinna, att folkökningen under de sednare åren varit i en betydlig progression, och tilltagit utöfver den förra proportionen, oaktadt icke alla sednare årens skördar varit förmånliga. Orsakerna till denna folkökning äro att söka dels uti fredslugnet och liufvrylnäringarnes förkofran, dels uti den allt mer och mer tilltagande plägseden, att i tjenst antaga gifta drängar eller så kallade statkarlar, hvarigenom tillfälle blifvit öppnadt för tjenstfolks-klassen att ingå tidiga giftermål, dels också uti mängden af tillkomna oägta barn. Äfven folkökningen har, såsom mycket annat, tvenne sidor, en god och en ond; men för att med någon noggrannhet bestämma gränsorna emellan den för samhället förmånliga elier mindre förmånliga och tilläfventyrs skadliga folkökningen, behöfdes en mera detaljerad och på vissa grunder stödd beräkning, än som nu vid mantals-skrifningar iagttages. Folkets bildning och sedlighet har under ifrågavarande period tilltagit.
Barnflickan hade retat henne med sin långsamhet, och då hon sjelf tvättat Arthur, började han storgråta. Hon var lite hårdhändt kanske — och så smälde en örfil på hans lilla kind. Det var inte roligt att tänka på. Ledsamheter hvart hon såg, och om Hugos inkomster verkligen minskades — hur skulle det då gå? Aldrig hade lifvet synts henne så bittert eller framtiden så hopplös. Arbeta kunde hon ej. Hvart skulle hon gå? Hvad taga sig för? Barnen skrattade och lekte inne i barnkammaren — Arthur också, det hörde hon. Var den lilla kinden ännu röd efter slaget? Hur hon längtade att kyssa den, men hon skämdes för sin vrede nyss och sina förgråtna ögon och kunde ej gå dit. Det ringde på tamburklockan. Ah, brefbäraren! Ett bref! En förströelse! Något som drog henne bort från henne sjelf! Ja, ett bref från gamla faster! » Intet annat! » var hon färdig att utbrista, hon som eljes gladde sig öfver dessa sällsynta epistlar mer än öfver alla andra. — Långsamt, nästan motvilligt bröt hon förseglingen. Hon visste nog sjelf hvarför. Ja, ur hvarje rad andades den emot henne, denna glada förnöjsamhet, som hon ej kunde förstå, och som i dag syntes henne som en direkt förebråelse. Att kunna vara nöjd — nej, lycklig med så litet! Nu blef det för mycket. Hon slängde bort brefvet, som hade det bränt henne. » Jag har redan flyttat ut på mitt sommarnöje » stod det. Tårarne kommo henne i ögonen, medan barndomsminnena trädde fram likt perlor i ett kostligt smycke. kunde skratta sig förderfvad åt de historier, hon lagade af de hvardagligaste småsaker, som undgingo alla andra. Ja, en dussinmenniska var hon minst af allt, med sin eldiga håg, sitt lifliga lynne och veka lättrörda sinne. En qvinna till hjertat, en snillrik man på hufvudets vägnar.
Utsk. och två Stånd, eller också, i fall det vinner i voteringen, skulle det framläggas under skepnaden af ett utaf Ständerna godkändt förslag, hvilket man ingalunda så kan kalla det, utan alt träda sanningen för nära, emedan det utgör ej mer än två Stånds förslag. Då jag å ena sidan således fullkomligt gillar, alt Hr von Hartmansdorff icke vill underkasta ett sådant förslag votering, kan jag å den andra sidan deremot icke gilla, att han vill hafva det förfallet, emedan det åtminstone borde få hvila till den moraliska kraft och verkan det kan hafva, utan allt smink, d. v. s. godkändt af två Stånd, åtföljdt af de öfrige två Ståndens protest. Vidare innehåller Hr von Hartmansdorffs förslag, att 3:ne Stånds bifall skulle behöfvas för alt få en af Const.Ulsk. afstyrkt K. propos. hvilande. lleg.F. innehåller för det närvarande, alt om Const.Utsk. afstyrker en K. propos., så beböfves icke mer än två Stånd för att få denna propos. hvilande till nästa riksdag. Hr von Hartmansdorff fordrar således ytterligare ett villkor för K. propos:rs hvilande, som icke förut funnits. Sedermera innehåller förslaget, att, om Const.Utsk. tillstyrker den K. propos., så är det icke nog dermed, utan skola dessutom minst 3 Stånd godkänna densamma. Förhållandet är nu sådant, att, om Const.Utsk. tillstyrker den K. propos. så behöfves icke något Stånds godkännande för att få den hvilande; hvaremot Hr von Hartmansdorff vill, alt ytterligare 3:ne Ständ skola densamma godkänna. Jag kan icke undertrycka den tanka, att denna mening utgör en ganska väsendtlig inskränkning af det K. prerogativet. Jag har hört flere ledamöter på f. m. yttra, alt detta prerogativ icke vore mycket värdt. Jag lemnar till desse ledamöter att sjelfve närmare utveckla sina skäl, och bevisa, huruvida man gör en myndighet någon tjenst dermed, att man inskränker dess makt.
Maj:t föreslagne tillöknings-summorne äro beräknade, erfordras ett belopp af 51 R:dr 11 öre, tillstyrker Utskottet, att, till betäckande af berörde brist, en motsvarande summa af Rikets Ständer anvisas. p) Utom ofvannämda frågor rörande löne-regleringen för Lands-statens tjenstemän och betjente, har Utskottet äfven till behandling förehaft en af Kongl. Maj:t särskildt aflåten, från samtliga Riks-stånden till Utskottet remitterad nådig proposition, angående ersättning till Landshöfdingen i Örebro län för lönings-jord, som blifvit afträdd för jernvägs-anläggningen emellan Örebro och Skebäck. Af denna nådiga proposition (intagen under 100 uti 1 Sami. 1 Afd. af bihanget till Riks-ståndens protokoll) inhemtas, att, sedan för berörde jernvägs-anläggning en jordrymd blifvit i laga ordning exproprierad från den åt förenämnde Landshöfding på lön anslagne lägenheten Alnängarne och ersättnings-beloppet i Landtränteriet levereradt med 2,739 R.dr 24 sk. 9 rst B:ko, Landshöfdinge-embetet i länet hos Kongl. Maj:t begärt nådig Stats-Utskottets Utlåtande M 122. 35 föreskrift, huru ersättning för den jord, hvaraf Landshöfdingen sålunda gått i mistning, borde honom tilldelas, och att, i anledning häraf, Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och Stats-kontoret uti infordradt underdånigt utlåtande äfven hemställt, funnit Sig böra hos Rikets Ständer föreslå, att nämnda ersättning må å Riks-statens 6:te hufvud-titel uppföras att lill Landshöfdingen i Orebro län årligen utgå med ett emot 5 procent af den för jorden erlagda afträdessumma svarande jemnadt belopp af 136 R:dr B:ko eller 204 R:dr R:mt och att i sådan händelse kapital-beloppet skulle till Rikets Ständers Riksgälds-kontor öfverlemnas för att blifva för Rikets Ständer disponibelt.
Så vidt jag fattat ropen, som besvarat den af Herr Grefven och JLandtMarskalken sist framställde proposition, är det redan afgjordt, att Ridderskapet och Adeln icke beviljat 2000 R:drs förhöjning till resepenningar, hvaremot puncten i öfrigt lärer vara gillad. Jag anhåller likväl, att Herr Grefven och DandtMarskalken täcktes härom, yttra sin egen mening. Grefve af TJgglas: I anledning af hvad som blifvit anfördt om misshushållning i Christianstad får jag upplysa, att förra anslaget till wed och ljus utgjorde *4,0# * S?:dr att Den 18 September f, m, 3§,ooo algått; men att Utskottet endast före, slagit beloppets bestämmande till +6,ooo R-.dr, just derföre, att man förmodat denna summa Junna räcka till, med en strängare hushåll* liing i Christianstad, Herr Frane, Sparre, Bengt Erland: Jag anser irrig böra tillkännagifva, att den förmo* dadé misshushållningen å ved i Christianstad, hvaraf åtgången af en större summa, än be* hofvet synts påkalla, anse» vara Cöranledt, korn, mer deraf, att Riksens Ständer vid sista Riks-s dag bortfogo Tullveden, som förslog till var* ina åt fångarne. Jag skulle dessutom ej tro någon misshushållning vara möjlig, ty vissa famnar ved ära anslagne till eldning i hvarje rum, enligt bestämde Författningar, och ali anskaffning af ved och lysniogsämnen sker gei norn offenteUg auction, Friherre Björnstjerna ; Sedan Grefve äf Ugglas upplyst , att de verklige omkostnader* ne till ved och ljus varit större, än det af StatsUtskottet dertill nu tillstyrkte anslag, och att fråga således icke är om någon ökad utgift; anser jag mig höra upplysa, att förhållan* det är enahanda, i afseende på resepenningar* ne, De utgjorde förledet år X 6,0.00
Deribland må nämnas, att den utan eget uppsåt, utan eget förvållande tjenstlöse skulle vara skyldig pä sot kennämndens tillsägelse inställa sig lill arbete hos den af församlingens ledamöter eller stadens innevånare, som honom först påkallade, emot den arbetslön, som sockeunämnden bestämde, nugot understigande ortens gångbara arbetslöner för tillfället. Utom det häraf vore att befara, det bofaste personer än mera komme att inskränka behofvet af tjenstefolk, för att begagna dagakarlen för nedsatt dagspenning, påtvingar sig äfven den fråga, antingen arbetaren, som med knölpåk i hand hegärde vJ-0:del af patronens inkomst för dagen såsom lön, eller patronen, som, med lösdrifveriförfaltningen och socknenämndens beslut i handen, fordrade TVdel nedsättning under ortens gångbara pris i dagakarlens lön, i moraliskt afseende vore hederligaste karl. 456 Den 24 Augusti e. m. Hvad jag sålunda ehuru ofullkomligt anfort, och än mera hvad jag dervid känt, har hos mig uppväckt den önskan, alt R. St., med tacksamt erkännande af hvad redan genom inrättning af allmänna arbetscompagnier blifvit tillgjordt för reglering af den vigliga frågan om försvarslöse personers behandling, ville hos K. M. i und. anhålla, alt 1833 års författning om försvarlöse måtte varda upphäfd; att en ny författning rörande behandling af för samhället vådlige personer måtte utarbetas; alt dervid såsom sådane inga andre måtte anses än den, som antingen begått verkligen groft och vanfräjdande brott, och det endast under en viss efter brotlets beskalfenhet lämpad tid, räknad ifrån ulståndet straff, eller ock den, som belrädes att, under bot, eller sjelf arbetsför utan verklig nöd, utöfva tiggeri, eller slutligen den som förer en lastbar och liderlig lefnad; och sist alt K. M. emedlertid och innan sådant allt medhinnes, i nåder täcktes förordna, att den för visse invånare, ensamt i Stockholms stad, hittills erfordrade borgen för kronoutskylder icke hädanefter må deni alfordras.
— ,.om beviljande af sådan å 450 Riksdaler Riksmynt åt aflidne Öfversten m. m. Carl Christian Kreugers enka och barn; motion af Herr Enar Wilhelm Nordenfelt: se Motioner. —, om sådan för extra ordinarie Kanslisten Christian Möller Alleson; motion af Herr Axel Carlsson Printzensköld: se Motioner. —■ , om sådan åt Majoren Carl Wilhelm Brauns enka, Christina Braun, född Hård af Thorestorp; motion af Friherre Adam Christian Raab: se Motioner. —, om anvisande af en årlig sådan å 300 Riksdaler åt hvardera af framlidne Stats-Rådet Carl Ludvig von Hohenhausens ogifta döttrar, Hilda Maria Elisabeth, Clara Hedvis Sofia och Constance Carolina Charlotta; motion af Friherre Gustaf af Ugglas: se Motioner. —, angående sådan för Förste Löjtnanten vid Nerikes Regemente Johan Henrik Lundh, vid afgånd ur tjensten: se Stats - — p — 135 Utskottets Utlåtande N:o 74 angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvnd-Titel. Pension, angående sådan åt Regements-Kommissarien vid Smålands Grenadier-Bataljon Jotian Magnus Friman, vid afgång ur tjenste!): se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 74 angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel. —, angående sådan, vid afskedstagande!, åt Regements-Kommissarien vid Kronobergs Regemente, f. d. Kapitenen m. m. Carl Fredrik Schmait/.: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 74 angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde HufvudTitel. —, om förhöjd sådan åt Expeditions-Chefen M. G. von Schantz vid afskedstagandet: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 74 angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel.
Hr Riben, Carl Wilh. samt Hr Stuart instämde uti den framställda begäran, att Oecon.Utsk:s betänk. N:o 34 än ytterligare måtte komma att hvila på bordet. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 21 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 54, ang:de beräkningan af statsverkets in-r kom ster. Grefvarna Cronhjelm, Otto Au g. och von Fersen, Hans, samt Hr Gyllenhaal, Lars Herman, begärde, att detta utlåt, än ytterligare måtte få hvila på bordet. Hr Riben, Carl Wilh.: Jag förenar mig i anhållan, att delta utlåt, må få hvila på bordet, och får derjemte beT gära, att jemväl alla de bilagor, som under särskilda nummer åtfölja detta utlåt., tillika må hvila. Den a:> April e. m. Gr. Cronhjelm: Jag får äran upplysa, att inga bilagor med särskilda nummer åtfölja detta utlåt., utan att de alla äro inbegripna under samma nummer. Underteck. Ridd.Secret.: Vid StatsUtsk:s betänk. N:o 54 finnas visserligen icke några bilagor med särskilda nummer, men bilagorna nämnas med bokstäfver ifrån A till och med I, upptaga särskilda motioner och utgöra så särskilda delar, att de särskildt kunna inför R. o. Ad. föredragas och afgöras. Gr. von Fersen: Då jag instämde i den af flera ledamöter nu gjorda begäran om bordläggning af detta betänk. var det visserligen icke i afsigt att fördröja målets afgörande, än mindre för att nu föranleda en discussion. Jag får derföre vördsamt anhålla om Hr Gr. o. Landtm:s propos., att förevar, betänk, må till nästa plenum hvila på bordet. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att sedan åtskilliga ledamöter ytterligare begärt StatsUtsk:s utlåt. N:o 54 på bordet, komme det, tillika med de detsamma såsom bilagor åtföljande särskilda utlåta), att blifva hvilande. Företogs till pröfning StatsUtskls d. 21 dennes på bordet lagda utlåt.
Län uti sin motion i öfrigt vidrört, först vid de blifvande Bevillningsgrundernes tillämpning och Bevillningens fördelning kommer att hufvudsakligen pröfvas och bedömas. Såsom Utlåtande öfver Johan Olof Dahlbergs ofvan anförde, serskilda motion, angående förändring i principen för Bevillnings utgörande af handel och rörelse, får Utskottet vördsamt åberopa, hvad Utskottet, i anledning af Dahlbergs förslag lill ny Bevillnings-Stadga, redan uti berörde hänseende yttrat. Herr af Dahlströms förslag har Utskottet funnit både till sin princip och i tillämpningen origtigt, emedan, då i flere orter onekligen största antalet af jordegendomar ej öfverstiger ett värde af 2000 R:drr"Och i andre åter ett motsatt förhållande eger rum, de förra, äfvensom nästan alla jordlotter å städernes områden, derigenom mera uteslutande skulle komma i åtnjutande af en förmon, som, efter all rättsgrund, med lika skäl, borde tillerkännas de senare; hvadan Utskottet, enär den föreslagne Bevillnings-friheten dessutom otvifvelaktig! skulle föranleda till obefogade nedsältningar i hemmanens uppskallningsvärde, ytterligare i sin nion befordra en redan nog långt utsträckt hemmansklyfning, samt derjemte förorsaka betydlig minskning i Bevillningen af jord värdet, anser sig böra vördsamt afstyrka bifall till Herr eif Dahlströms förslag, att allt jordbruk, hvars uppskattningsvärde ej öfverstiger 2000 R:dr, må befrias från Bevillning. BevillningsUtskottets Betänkande N:o 5.
Vid frågan om beslutande af ett pcnningeanslag, helst ett så betydande som det nu af StatsUtsk. förordade, måste vi otvifvelaktigt taga i betraktande, dels huru sig med den påstådda nödvändigheten af en sådan summas beviljande förhåller, dels och huruvida tillgångarna medgifva, att en dylik utgift bestrida. Jag vill börja med att betrakta ämnet ur den l:sta af dessa båda synpunkter och sedermera öfvergå till den 2:dra; men jag ber dock att dessförinnan få anmärka att jag, lika med hvad Hr Rääf anfört, anser en stor otydlighet ligga uti de af Utsk. begagnade ordalagen, och att jag redan i denna otydlighet finner en omständighet, som alldeles icke är rekommenderande för anslagets beviljande; men då man i alla fall måste söka gifva någon tydning af ordalagen, vill det synas såsom meningen måtte vara alt, på sätt Hr Rääf yttrat, vi skulle genom bifall till detta anslag på förhand (så mycket vi vid detta tillfälle kunna göra det) ingå i ett anticipationsvis lemnadt medgifvande af det nya straffsystemets nytta. I Utsk:s betänk, står nemi. ”att R. St. måtte för uppförande af fängelser efter cellsystemet” etc. Dessa ordalag äro, det måste väl hvar och en medgifva, mycket omfattande och sväfvande, samt låta sig särdeles väl lämpas till den syftning här antydd blifvit. I afseende på anslagets användande för häradsfängelser, så hafva föreg:de talare ådagalagt, i hvilken hög grad det vore olämpligt att bortplottra en del af summan till sådant ändamål. Hvad åter angår länshäktena, kan jag ej underlåta att, vid återkallandet i mitt minne af besök så väl i de på gamla viset inrättade länshäkten, som i de på det nya viset byggda, disciplinen befunnits i de sednare kunna vida lättare iakttagas, äfvensom flera andra fördelar dervid synts böra för fångvården vinnas. De af II. Ex. Hr just.stats-ministern nyss oss meddelade, till honom inkomna rapporter af vid länshäk - 64S
M:ls bepröfvande i andra dertill passande städer, af 2:ne Techniska Elementar-skolor, jemte dermed förenade Söndagsoell Aftonskolor, Rikets Stände'r måtte på anslaget till undervisnings-anstalter för slöjderna bevilja ett årligt belopp af 6,600 R:dr för hvardera elementarskolan, eller tillsammans 13,200 R:dr, under villkor, att den stad, der en dylik skola inrättas, åtager sig att för densamma bekosta nödig lokal jemte inredning och uppvärmning samt bord och bänkar: c) att de techniska Elementarskolorna, för hvilka reglemente komme att af E. K. M:t i nåder utfärdas, blefve, efter E. K. M:ts bepröfvande, ställde under inseende, antingen under något embetsverk eller af en serskild i nåder tillförordnad styrelse; 416 Expeditions-Utskollets Förslag lill und. Skrifvelse, N:o 171. d) att E. K. M:t berättigas alt, till anskaffande af erforderliga Läroapparater för de teehniska elementarskolorna, använda första årets statsanslag lor dessa skolor samt e) att ett årligt anslag af 2,000 R:dr må fortfarande utgå till Svenska Slöjdföreningens i Stockholm inrättade Söndagsoch Aftonskola, under vilkor, att Stockholms stad tillhandahåller tjenlig lokal lor skolan och att densamma, såsom hittills, står under tillsyn af Kommerse-Kollegium eller det embetsverk, som i dess ställe kan varda inrättadt, eller ock alt, derest Svenska Slöjdföreningen med Stockholms stad träffar öfverenskommelse om Slöjdföreningens skolas sammanslående med en blifvande tecknisk elementarskola i hufvudstaden, nämnde årliga anslag af 2,000 R:dr då öfverflyttas lili den söndagsoch aftonskola, som med berörde teckniska elementarskola kommer att stå i förbindelse. Hvad i detta ämne sålunda och i öfrigt förekommit hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande och dervid funnit skäligt bifalla E. K.