Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid öfvervägande häraf, och som Kongl. Majit tillkännagifva, att om inqvarteringen i Stockholm blifvit genom senare Författningar regleradt, med afseende å der förekommande locala omständigheter och förhållanden, hvaribland i främsta rummet uppstegrade pris å hyror och andra behof, samt att sedermera några förändringar derutinnan icke inträffat, sora nu skäligen kunde föranleda lill en annan ordnings införande i denna del, i följd hvaraf för det närvarande vid derom gällande stadganden borde förblifva; hafva Uiskotten funnit sig icke kunna tillstyrka, att nu ifrågaställde Inqvarterings-Ordning må jemväl för Stockholm tillämpas. I öfrigt lärer, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga förklarande, den reglering i afseende å inqvarteringens utgörande, som i allmänhet träffas, icke böra leda till rubbning i de emellan inqvarteringstagare och gifvare ingångne öfverenskommelser eller contract samt således först komma att tillämpas när samma contract tilländalupit. Bih. lill R. St. Prot. 1834• 4 Sami. 2 Afd. 2 utte Häftet. io Statssamt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.-o 47- Och torde, sedan Rikets Ständer fattat deras beslut i denna fråga, underdånig skrifvelse i ämnet komma alt till Kongl. Maj:t aflåtas. Stockholm den 28 November 1834- Underdånigt Project till Inkvarterings-Ordning för städerna utom Stockholm. I Cap. Allmänna föreskrifter.
Ehuru jag, på framställde skäl, tror att en synbarare och skyndsammare nytta erhålles af den föreslagneoffentligheten,genom tryckfrihetens bruk, än h vad , genom Protocoliers och Bulletiners tryckning vinnes, anser jag dock dess egentliga högre företräde för detta senare, bestå uti det tillfälle som derigenom lemnäs, den uti representationen ej deltagande andel af Na^ tionen. att få afhöra Representanternes öfverläggningar, och sjelf vara ett närvarande vittne till den upplysning, patriotism, värdighet och ordning, som böra caracterissra dessa öfverläggningar, och som inger ökad aktning och förtroende för Nationens ombud. Då en åhörande samling, med uppmärksamhet och tystnad bevistar slike sessioner, föreställer jag mig, att det aristocratiska elementet nu mera egentligast bestående i sinnebilden af Representationsrätten, och må hända hos Adeln i dess ärftliga rättighet till den; att detta element, der skulle blifva synbarast åskådligt; och ingen lärer tro, att det kan saknas i en Constitutionel monarki. Naturen af den monarkiska principen, är enhet och magt; de aristocratiska och democratiska elementernas andel i Constitutionella monarkiska StatsFörfgttningar, hejda denna princips naturliga utsträckning och, återhållne inom billiga 792 Den 17 Martil, gränsor af den, utgöra dessa treane elementer så fördelade, en väl organiserad lagbunden monarkisk Statsförfattning, Om detta medgifves, lärer äfven medgifvas, att när någon af dessa beståndsdelar förlorar i kraft tilltager en annan 1 kraft på dess bekostnad, och den åsyftade jämnvigten förloras. Vi hafva ägt tidepunkter i vårt land, då det aristocratiska elementet rusat öfver gränsorna af dess rätta område; vi minnas ännu de vådliga Verkningar detta medförde, och hvarje tänkande man lärer med tillfredsställelse erkänna, vår tids, vår StatsFörfattnings och våra tänkesätts företräde, för dessa epokers.
Lokalombuds uppgift ä r: att muntligen eller skriftligen med bitarade af sina vänner söka vinna insamlare, till dem utdela listor samt årligen senast inom september månad uppbära och qvittera de derå antecknade bidragen; att, savidt möjligt är, förranta i allmän penningeanstalt de efter Iiand under kret influtna bidragen; att föra anteckning med uppgift il ullemnade listors nummer, jemte namn och adresser å de;, insamlare, hvillra af lokalombudet mottagit listor, samt att årligen i oktober till I8nsombudet öfversiinda alla å de utdelade listorna uppburna penningar jemte redovisning enligt lemnadt formulär. Insamlares uppgift a r: att vinna och 5 emottagen lista anteckna minst 10 bidragande, ~ippbara deras årsafgifter, 1 kr. årligen i 5 år, samt hrligen, senast inom september manad, aflemna dessa bidrag till det ombud, som utlemnat listan till insamlaren. Afflyttar lolealombud frin orten, bör anmälan derom ofördröjligen ske hos Zd ?ssombzdet; blifver i ?mnalarc förhindrad att fullgöra sitt åtagande, bör det ombud, af hvilket listan emoltagits, genast underrättas. nytt lokalomb~d Nytt lunsombi~cl kallas endast af stipe~zcZiekomit~z, eiidas t af ~insomBiu1. Hrarje lista, som utlemnas af lansomhiid till lokalombiid, skail förses med h e t s namn och niimreras. hvarje lista, som uilemnas till insanllare, antecknas mottagarens namn jemte utlemnarens samt år och dato fiir iitlemnandet. A Stadgar för förvaltning af Fredrika-Bremer-Förbundets stipendiefonder. De under Fredrika-Bremer-Förbundets yard staende stipendiemedel till befrämjande af qvinlig sjelfverksamhet utgöras af ~ I o ~ ~ u t i o t ~ ~ f o i z i I e ~ ~, de till förbundet för sadant andamhl under sirskilda vilkor donerade medel, och Allmama stipentliejonden, fistadkommen genom insamling och gAfvor.
Skulle behållna inkomsten af trafiken på kanalerna och jernvägen, efter afdrag af årliga inbetalningen å det af Staten erhållna lån, öfverstiga sex procent å det belopp, aktie-egarne tillskjutit, ankommer på Kongl. Majit, att, utom begagnande af den i näst ofvanstående punkt Kongl. Majit förbehållna rätt att pröfva och bestämma de enligt taxor utgående afgifterna, föreskrifva, huru stor del af detta öfverskott skall lill underhållseller ombyggnads-fond afsättas. 13:o. Bolaget är berältigadt: Bilt. till R. St. A Rand. 28 Uäft. 4 26 Slats-Utskollets Memorial M 281. a) alt, efter gäliande lag och författningar, till sig lösa och med eganderätt besitta enskilda personer och korporationer tillhörig jord, som tor kanaloch slusssamt jernvägs-anläggningarne erfordras, hvilken jord dock ej får för bolagets skuld intccknas; b) att, utan kostnad eller örlig ersättning, undfå upplåtelse af sådan för jernvägs-anläggningen erforderlig, Kronan tillhörig jord, som står under dess omedelbara disposition; dock bör, när fråga är om boställsjord, eller annan åt enskild person med åborätt eller annorledes upplåten kronojord, ersättning derför af bolaget lemnäs, i enlighet med hvad om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof är stadgadt i Kongl. Förordningen den 20 November 1845; skolande denna Förordnings 27 jemväl
Skogsdungarne måste lemna plats för böljande sädesfält]; och om icke skogen rödjes, eller, såsom det kallas, gailras, så kan icke marken bära gräs till kreaturens föda. Jag anser hvarje jordbrukare böra hafva sin rättighet oqvald att i dessa ämnen förfoga effers itt bästa förstånd.” af Riksdagsfullmäkiigen Ola Månsson från Christianstads län: ”Jag instämmer i denna reservation till alla delar, och såsom följd deraf föreslår, att den underdåniga skrifvelsen må erhålla följande förändrade lydelse: att Rikets Ständer, som med bekymmer emotse de för samhället vådeliga följderna af skogarnas totala nedhuggning, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, alt Kongl. Maj:t läcktes låta undersöka, hvilka åtgärder etc. och så vidare i enlighet med Utskottens förslag.” af Johan Bergström från Stora Kopparbergs län, Olof Johansson och Josef Holm från Stockholms län samt Efraim Larsson från Elfsborgs län, hvilka instämt uti Ola 1'erssons reservation. STOCKHOLM. Östlukd & Lagsamt Allm. Best.- och Ekon.-Utskollens Betänkande, M 37. Ant. till Exp.-Utsk. den 21 Aug. 1881, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af vackt motion, att utländsk man icke må tillåtas alt här i Riket besitta eller bruka fast egendom, eller utöfva annan näring, utan att vara Svensk medborgare. Uti eti af Vällofl. Borgare-Ståndet till Lag-Utskottet remitterad motion har Herr L.
Af dessa skål och då Skåne dessutom åger tillräcklig bråntorf, måssar, så och då man ännu hoppas Stenkolsverkets kraftiga bedrifvande, hvarigenom bristen i denna del för deri fattigare och mest behöfvande delen af folket kan anses förekommen för en framtid, kan jag icke annat än önska, det Skåne i afseende å export af vedoch skogseffecter , må vara lika ansedt med Rikets öfrige Provincer. 12® t)in 18 Augusti t, m. p Bilagor ö till PleniProtocollet för den 18 Augusti, eftermiddagen. N:o i. Herr von Hohenhausen, Michael: Som jag icke var tillstädes i Plenum då återremiss beslöts på Betänkandet rörande anslag af Staten till Södertelje Canal, får jag vördsamt anhålla att några anmärkningar dervid, hvilka jag skall hafva äran framställa, måtte få åtfölja nämnde Remiss. Det torde vara af högsta vigt för Riksens Ständer i frågan om beviljandet af ett nytt anslag utaf Statens Medel , veta hvad dermed blifver uträttadt. Af Höglofl. StatsUtskottets Betänkande har man icke kunnat inhämta upplysning i hvad delar Södertelje Canal} som sedan 3:ne år begagnats, år ofärdig och omkostnads förslag på det felande arbetet blifvit ingifvit till StatsUtskottet. Att Bolaget för Södertelje Canal gjort sig väl förtjent att af Staten under - stödjas , lärer allmänt erkännas.
St. tillhandakomna Skrifvelse-af den 3o sisllidne Julii inhemtats, att i den allmänna planen för hädanefter blifvande Arbetsoch Corrections-inrättningar inom Riket, jemväl i beräkning ingått, att inom Götheborgs stad skall för Staden och Länet finnas en sådan anstalt, hvilken hittills genomfrivilliga, men nu mera otillräckliga bidrag af stadens invånare underhållits, hafva R. St. ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes i Nåder låta undersöka lämpligheten af den utaf Götheborgs Stads Fullmägtige alternativt föreslagna utvidgning af stadens Spinnhus, i ändamål att derige - Exp.-Vtsk. Förslag lill und. Skrifv. 3i norn erhålla ett efter ortens behof afpassadt utrymme för en Arbetsoch Correctionsanstalt för personer af mankönet, samt resultatet af en sådan undersökning, tillika med uppgift å den med tillbyggnaden förenade kostnad , vid nästinträffande Riksmöte R. St. i Nåder meddela. Rikets Sländer framhärda etc. Uppl. o. godt. lios Ridd. och Adeln d. 4 Jnn» *S3o. Preste-Slåndet d. 8 Borgare-Ståndet d. 8 Bonde-Ståndet d. i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om vacance-afgifts erläggande ti17 män j som S. A. K. Genom aflåten Nådig Proposition af den 2Q Oclober i8a8 har E. K. M., uppå dervid anförda skäl, behagat föreslå och till R. St. öfverlemna att bestämma en lämplig vacance-afgift, alt af de Rustoch Rothål - LV JOI JJMS under krig afgå. 32 Exp.-Vtsk. Förslag till und. Skri/v.
Då nu, efter Revisorernes tanka, ett sådant under loppet af flere år städse förnyadt föreläggande af vitén måste anses fullkomligt ändamålslöst, men deremot syntes hafva varit Styrelsens pligt, att, efter två eller tre försutne vitén, Wallberg från tjensten suspendera, tills han för sin förvaltning redovisat, äfvensom att genast låta verkställa inventering 48 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51. öfver de effecter och medel lian om händer haft, så och enar dylika, af klokhet och vanlig omtanka för det allmänna föreskrifna åtgärder icke blifvit vidtagne, hafva Revisorerne funnit dem, som bordt controllera TVallberg i hans tjenste-utöfning, svårligen kunna undgå att med egna tillgångar ansvara lör hvad vid slutlig utredning belinnes icke kunna på annat sätt Staten godtgöras. Utskottet, som för sin del ej kan godkänna de af Fångvårds-Styrelsen till stöd för dess förfarande i detta ämne åberopade grunder, har , i öfverensstämmelse med Revisorernes yttrade åsigt, ansett sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, dels att en fullständig utredning af ifrågavarande balance-mål verkställes, dels att det åtal, hvartill omständigheterne föranleda, måtte anställas emot vederbörande, hvilka det ålegat att fVallberg i hans tjenste-utöfning controllera. 5 72. (1843 års Rev. Ber. pag. 263. Jemte förmälan, hurusom Kongl. Maj:t, enligt
— N:o 135. i anledning af Herr Friherre Palmstjernas, C. O., motion, alt Rikets Ständer, när de begära Konungens garanti för de lån, Bankofullmäktige kunna blifva nödsakade att upptaga, jemväl måtte tillförsäkra Konungen om ovillkorlig tillgäng till det, sorn för återbetalningen erfordras. X. B. 597. A. 598. ■— N:o 136. angående omskrifning af RiksgäldsContorets obligationer till Banken. X. B, 597. A. 599. U. 616. A. 671. U. 681. A. 684. •— N:o 137. i anledning af väckta motioner om åtgärders vidtagande lill skyndsam nedsättning af taxan för farten å Götha canal. X. B. 606. A. 628. Statsoch BevillningsUtskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 19. i anledning af väckt motion om nedsättning uti postportoafgiflen. — N:o 20. i anledning af Kongl. Maj-.ts nådiga Skrifvelse om re - ( 168 ) stitution af bevillning, erlagd inom NederCalix socken af Norrbottens län. V. B. 698. A. 704. VI. E. 234. Statsoch BevillningsUtskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 21. i anledning af väckt motion, att de medel, som erfordras för kurhusanstalterna, må af Statsverket utgå. V. B. 698. A. 704. ■— N:o 38. i anledning af väckt motion, angående personliga skyddsafgiftens användande till folkundervisningens befrämjande. VI. B. 481. VII. 132. Å. 134.
Riks-staten mera åskådligt måtte uptaga de serskilda föremål, till hvilka de å denna hufvudlilel beviljade anslag utgå.” R. St. fastställde derföre sådane titlar, och af dem hade den 4:de till rubrik: Vågar och kommunikationer, med ett årligt anslags-belopp af 8000 r:dr. Ar 1846 då i följd af en svår missväxt, tillståndet inom Upsala län var serdeles oroande, inkom från länet till K. M. en anhållan om bidrag af allmänna medel till en brobyggnad öfver Fyris-ån. Sedan vederbör, intygat att denna brobyggnad, sorn längre funnits af behofvet påkallad, var af stor nytta, icke blott för rörelsen inom Upsala stad, utan äfven för landtmannatrafiken imellan kringliggande orter, och det äfven 250 Den 1 Februari f. m. intygades att kostnaden för delta arbete icke kunde fullt anskaffas genom bidrag från enskilda i orten, biföll K. M., att ett fyllnads-anslag af 6,946 r:dr 5 sk. linge utgå af de under 6:te hufvudtiteln uptagna anslag för vägar och kommunikationer. Nu hafva R. St:s Revisorer och lika med dem StatsUtsk. yttrat den mening, att denna utgift icke bordt drabba ofvanberörde statsanslag. Men jag frågar Eder, Mine Hrr, är icke en brobyggnad ett kommunikationsmedel? och om det icke kan bestridas, sä frågar jag ytterligare: månne väl behörigheten af deuna anvisning förringas deraf att med detsamma ett serskilt ändamål, att bereda ortens nödstälda innevånare arbetsförtjenst, vunnits? Jag kan icke föreställa mig det, och vågar derföre tro att StatsUtsk. icke haft anledn. till det omdöme, som grundlagt dess utlåt. Jag får derföre vördsamt föreslå återremiss deraf. Hr von Troil, Sam. Gust.: Det år en temmeligen allmän företeelse alt majoriteten inom R. St:s Utsk. ofta tillstyrker underd. skrifvelser till K. M., äfven i sådana fall, der frågan är af mindre vigt, eller fullgiltig anledning för densammas frambärande icke förefinnes.
Dä Herr Grcfwens och LandtMarstaikens wagrande, att göra Proposition, medförer enahanda werkan som ett afstag ä min motion, är tiden inne att afgifwa Protest emot ett sadant tolkande af Högloft. Stats-Utstottets fvrflag och Riksens Ständers beslut, som jag här afhort och som gör begge delarne till en illusion och motwcrkar det hopp Allmänheten bordt äga, att den our.dwikliga oreda i Myntsystcrnel, som är en följd af kriget icke skulle ökas med olägenheter, som bordt och kunnat förekomma?. Herr krintnscllölcl, utbad sig att äfwrn hans Reservation mätte i Protokollet antecknas. Ändte - Den 6 April. 199 Ändteligen erhöll Herr kitinZdoss Lrdet och uppläste följande: ödmjukt Memorial! Dä wär Nädiga Konungs sivar angäende Wargerin» zéns indragande, jemte dess crindran till Riksens Stander angäende Landets förswar i händelse af fiendtligt anfall, lämnar Lss nu, sä.wäl som wid alla tillfällen de ojäfakt igaste prof af denna wär Nädiga Konungs hulda och Riksfaderliga. omwärdnad för sine undersätares wäl. Mine Herrar! Knappast har under detta länga Riksmöte nägon sak förekommit af mera wigt, som päkallat sä wäl den enstildtes som Allmänhetens kraftiga biständ och niedwerkan till ett gemensamt ändamäl: Fäderneslandets förswar— Jag wägar hoppas och tro, det ingen som född Swenfl icke ärft förfäders tänkesätt och mod, jag menar sädane tänkesätt, som Engelbrecht Engels brechtsons och i Sturars tid, warmt flöto i hwarje Swensk Mans ädror; med sädane tänkesätt, och lifwad af en älskad Konungs uppmuntran för ett gemensamt fädernesland , tror jag det böka äligga hwarje redlig Medborgare uppgifwa det han tror wara för Landet tjenligast, möjeligt och anwändbart.
Krigs-Collegium hade väl af det här ofvan omförmäldte vilkor, som vid första upplåtelsen af tomten Nio 5 blifvit fästadt, anledning att antaga, att tomten nu, då det förhållande inträffat, att den till publikt behof vore nödig, borde utan löseskilling afträdas; men då frågan härom torde kunna blifva föremål för Domstols pröfning, hade Collegium, sedan stadens myndigheter undandragit sig att om v i Ikoren för afträdandet med innehafvaren uppgöra, ansett sig nu icke höra taga något steg, som på en sådan pröfning kunde i framtiden inverka, hvadan Collegium ock icke vore i tillfälle att bestämdt uppgifva det belopp, hvartill lösen för denna tomt kunde komma att uppgå. Emedlertid och då det syntes vara billigt, att innehafvaren af tomten, som, utom ny tomt och ersättning för flyttningskostnad, för densammas afträdande fordrat 2,3oo Ridr, icke utan ali ersättning från tomten skiljdes, kunde såsom minsta löseskilling för densamma i rund summa antagas 3,000 Ridr, som, sammanlagde med den för tomterna Niris 7 och 8 fordrade löseskilling 27,000 Ridr, utgjorde 3o,000 Ridr Banco, hvilken summa således blef den minsta, för hvilken ifrågavarande Casernbyggnadsplats kunde åtkommas. Slutligen hade ock Collegium beräknat, att, för erhållande af behöfligt utrymme och till undanrödjande af eldsfara för Casernen från det närliggande Krono-Bageriet, detta bageri skulle komma att upphöra samt byggnaden i Casernen intagas, förändras och inredas, utan att Collegium ansåg det oundgängligen nödvändigt, att bageriet genom annan byggnad ersattes, och således icke heller att någon kostnad derföre borde uppstå eller beräknas. 4 Stats-Utskoltets UtlåtandeIV.-o 22o.
Riks-Rätt, hvarom denna § stadgar, vare sammansatt på sätt, som i 121 § säges, dock sä, att, 1 stället för Siats-Råd, Justitise-Råd der säle taga, oell gånge föröfrigt, som i 120 och 121 28 Tior till Constitutions-Utskottets Memorial, N'.o 85, §§ säges. Sådan Riks-Rätt döme efter allmän lag och den Ansvarighetslag, hvilken för detta ändamål blifvit utaf Konungen och Svenska folkets representanter antagen. § 125. R. F. § 107. Skulle Gransknings-Utskottet tillkännagifva för Riks moni. 1. ° Jfr. R.O. §29. församlingen, hvilken, om den finnér Rikets väl det kräfva, kan mom. 2. J10S Konungen skriftligen anmäla sin önskan gjord. Utskottets utlåtande sändes till Första Kammaren. § 126. R. F. § io7. Frågor af den art, som nästföregående två §§ omförmäla, kunna i Kamrarne väckas, så väl af enskilda ledamöter, som af andra Utskott, än Gransknings-Utskottet, men icke afgöras förr, än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hördt. Under Kamrarnes öfverläggningar någon pröfning underställas. R. O. § 29. I följd häraf böra, när nyssnämnda frågor i någon Riks morn. 2. församlingens Kammare väckas, följande ordalag, och inga andra, lättjas: ”Det är anledning till anmärkning mot Stats-Rådet, eller den och den ledamoten eller Föredraganden, hvarom remiss begäres till Gransknings-Utskottethvarjemte en närmare framställning af skälen förseglad aflemnas. Remiss till Gransknings-Utskottet skall derefter ovägerligen verkställas, och behandle då Utskottet målet enligt en af de två nästföregående §§, eller framställe för Riks församlingen de skäl, på hvilka det har ansett anmärkning icke böra äga rum. § 132. Ny §.
Banken ej kan undgå vidkännas förluster af sin nuvarande rörelse vid Låne-kontoren, då eget intresse ej bidrager att, efter omständigheternas kraf, allvarligare pröfva förekommande omständigheters inverkande til! rörelsens fördel och säkerhet, så synes denna bekännelse, i förening med förutnämnde skäl, bordt förmå Utskottet, att uti sitt förslag antaga en medelväg, som, så vidt möjligt varit, aflägsnat det onda man öfverklagat, och hvilken lemnat utvägen öppen, att beträda hvilken bana, en framtida vunnen erfarenhet kunnat angifva såsom säkrast och i allo fördelaktigast, och icke, såsom nu skett, stifta för samma ändamål lagar, grundade på motsatta principer och medförande dessutom den olägenhet, att om Utskottets förslag antoges och ej befunnes i en framtid godt, återgången skulle vara förenad med lika stora svårigheter, som den, att nu skilja Privat-Bankerne från sin rörelse. Då Riksbanken, enligt Utskottets förslag, skall förskjuta 3/4:delar af rörelsekapitalet, har Riksbanken icke styrka att lemna erforderlig summa, om meningen är, såsom Utskottet afser, att bilda ett nät af Banker öfver hela landet, och en orättvisa blifver derigenom begången mot de delar af Riket, som icke först anlitat Riksbanken om understöd. Naturligtvis bildas sådane Banker först i de delar af Riket, der industrien är högst uppdrifven och följden blifver den, att de norra provinserne ginge förlustige den afsedda fördelen af Låne-inrättningen, som dock blifvit yrkad af flere olika motionärer och äfven nu inom Riksstånden. Delade åter Riksbanken med enskildte rörelsekapitalet, blelve tillgången betydligen förstärkt, och med de medel, som nu äro afsedde, och dem, som framdeles kunde blifva tillgänglige från nuvarande Lånekontor, skulle kapitalet förslå för landets rörelse och medföra en jemnare fördelning och säkrare upptagande af nu ofruktbara kapitaler. Då jag tillåtit mig detta företrädande resonnement, i afsigt att ådagalägga Utskottets behörighet att upptaga det förslag till Filialbanks bildning, hvilket jag tagit mig friheten framställa, såväl hos Höglofl.
Majit kan finna lämpligt. 20 Expeditions-Utskottets Förslug till Rikets Ständers underd. Skrifvelse, J/S 91. Stu teri-öfver styrelsen. Jemte meddelande af uppgift å de anslag, som till stuteriernas underhåll blifvit anvisade, hafva Revisorerne, utan att ingå i bedömande huruvida de fördelar, som genom stuterierna tillskyndas landet, motsvarade dermed förenade kostnader, ifrågasatt, om stuterierna för närvarande i allo uppfyllde det med dem åsyftade ändamål, nemligen hästafvelns befrämjande i hela riket, genom spridande af goda afvelsdjur, med hufvudsakligt afseende fästadt å kavalleriernas behof. Detta mål vore, enligt Revisorernes tanke, för stuterierna en hufvudsak, och åstadkommande af ett större eller mindre antal vagnsoch ridhästar blott en biomständighet. Af de från de särskilda stuterierna under revisions-året försålda hingstar hade emellertid, såsom det syntes Revisorerna, högst få blifvit inköpta för att till beskällare begagnas, och då det borde kunna antagas, att endast sådana hingstar, som vore till beskällare fullt tjenliga, från stuterierna försåldes, enär, med afseende å stuteriernas syftemål, de i annat fall bort före försäljningen förändras, så medförde försäljningen; på sådant sätt den nu egde rum, enligt Revisorerues tanke, en oberäknelig förlust för landets hästafvel; Och om, såsom det ville synas Revisorerne, stuteriernas ändamål i vårt land ännu vore i viss mån förfeladt, ansåge Revisorerne den hufvudsakliga anledningen dertill ligga i den omständigheten, att till beskällare tjenliga hingstar, hvilka från stuterierna afginge, icke såsom beskällare spriddes.