Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Raab hemställt, att frågan om dessa näringsidkares bevillning icke mätte afgöras vid detta tillfälle utan först när Serskildta Ulsk:s Betänk, inkommit. Jag instämmer med honom och tror det vara riktigt, att R. o. Ad. sålunda med saken förfar, på det alt hon må varda vederbörligen behandlad. Hr Printzensköld: Då Bevilln:s-Förordn:n i en §, hvars nummer jag icke påminner mig, uttalar den grundsatsen, hvad tjenstemäns inkomster beträffar, att de skola på ett ställe och i ett sammanhang beskattas, så synes väl deraf följa att samma grundsats bör iakttagas vid all annan beskattning, och således äfven 422 Den 27 Maj e. m. i afseende på krögare och krögerskor. På sätt Hr Gr. af Ugglas och Hr von Hartmansdorff erinrat, förhåller det sig verkligen sä, att krögare och krögerskor erlägga först bevilln. efter Bevi!ln:s-Förordn:n och sedan afgift efter Bränvinsbrännings-Författnm, hvilka båda afgifter ingå till Staten, ehuru hvad hufvudstaden serskildt angår, rättigheten att idka krögerirörelsen, genom offentlig auktion utarrenderas mot serskild till stadens kassa ingående afgift, den der icke med förstnämnde afgifter har någon gemenskap. För min del anser jag således den framställning som Frih. Raab gjort, ega mycket skäl för sig, så att dessa näringsidkare må antingen i Bevil!n:s-Förordn:n eller också i den nya Bränvins-Förordn:n på ett ställe forsin rörelse beskattas. Jag ser icke alt det finnes någonting som hindrar att icke denna afgift kan på ettdera stället sättas så hög att den i sig innefattar de båda afgifter hvilka nu efter olika Författnrr utgå till Staten, hvarföre jag anhåller om upskof med denna punkt i hvad den angår afgiften för krögare och krögerskor etc., intill dess del Serskildta Utsk:s Betänk, inkommer. Gr. af Ugglas:
Mars månad 22, och Collin 25, och mamsell Arfvidson 127. Gustaf IV Adolf, mystik. Gustafsdotter, Br., vidskep. 53. Gustaf Wasa, spådom 123. Gyllenborg, Johan, Gudsdom 201. Gyllenhjelm, Lucretia, död 64. Gyllenroth, A., Nem. div. 196. Göranssons, Diedr., syn 38. Görtz domare 196. Hafsfrun, Hafsjungfrur, Hafsmän 87. Hagtorn, vårdträd 149. Haij, C. H., förskrifver sig åt Satan Hakars socken, spökscen 103. Halenius, Engelbert, Nem. div. 202. Halldin, J. G., mystik. 23. Hammarskog i Upland 63. Handel, skrock vid 153. Hansten, Hans, förutsagd död 165. Harmonisk societet 18. Hassle kyrka 107. Hauswolff, äter upp assessorsfullmak Hedin, Sv., andeskådning 50. Helmfelts död 163. Hexan på Wisingsö 70. Himmel och jord skapas 123. Hjärne, Urban, i trollkommissionen Ho-Hagla, trollformel 155. Horder, Ivar Widfamnes fosterfar 130. Husberget, Husbergsfrun, troll 94. Husbyggnad, skrock vid 154. Hvid, biskop, tjuf 129. Hvita frun, spöke 115, 133. Hvita hästen, spöke 113. Hvita ormen 98. Håkansson, Elin, Spåqvinna 125. Håtunaholm, Nem. div. 203. Hörsne kyrkobok, om en spåqvinna Ingeborg i Mjärhult, läkarinna, klok Ivar Widfamne, dröm 130. Jagt, skrock vid 154. Jakob, magister, halshuggen 129. Januari d. 1, 23 bemärkelsedagar Johan III, spådom 137. Johannis kyrka, myst. Juldagarne, bemärkelsedagar 182. Jungfru Marias lintyg 187.
Controll är visserligen i författningen stadgad; rnen torde kunna göras mera verk-i sam, utan att derföre blifva besvärligare för Låntagaren Iaktfages åter icke en Sådan controll med’ noggrannhet, förvandla sig desse understöd till ytterst förmånliga Diskont-Lån för dem som derJ af komma i åtnjutande, utan att, för den upp-] offring af Räntan som å det allmännas sida göres, någon motsvarande säkerhet äger rum orri medlens användande till åsyftadt gagn. Dessförutan har oek, såsom vigtigt för det åsyftade ändamålets vinnande, inom Utskottet blifvit yrkadt: att behöriga säkerheten för Lånemedlen , samt afbetalningarnes bevakande måtte på. Banko-Styrelsens pröfning och åtgärd bero; men det Economiska inseendet, och alla dertill hörande detailler, såsom granskning af Odlingsföretagens större eller mindre gagnelighet, och Låne-Fondens deraf beroende fördelning, alldeles frän Banken skiljas, Bihang till Rikt-St. I sådant afseende är föreslagit: Att samtelige ansökningar oni Odlings-Län, med deröfver upprättade sammandrag, matte frän vederbörande hushällnings-sallskaper, för hvarje är inom en viss tid insändas till Kongl. LandtbruksAcademien, som skulle äga att repartitions-förslaget uppgöra, och deraf lämna sä väl Banko-Styrelsen som authoriteterne i hvarje Län, behörig del. H äremot har blifvit erindradf, dels att handlingarnes insändande till Kongl. Laridfbruks-Academien skulle komma att medföra omgång tidsutdrägt för de ^ansökande; dels att ändamålet, äfven genom Banko Styrelsens directa åtgärd, skulle kunna vinnas, då vissa grunder för dess pröfningsrätt utstakades, och ledning i öfrigt vore att hämta af Hushållnings-Sällskapernes och öfriga vederbörandes förslag och utlåtanden.
— Oconfteäl, 0»i1 0!of, Lomre-^mirs!), O. och R. m. Si. K. af K.,S. O. §) 1522. — von OrtÄI, Isav, Öfwerste.l^isucenam, K. S. 0. a) Led. uti Niddarh. Utfl. efter Friherr ^V,ttrsnz. LleÄor. k) Led. uti Bewillnings - Utst. efter Herr LKrenkirZls. ^ </) Led. Uti Krsco-Utsk. e) Led. uti Oeconomi-Utff. efter Herr körner. /) Led. Uti Oseoaamis-Utff. esler Herr ^ksrkjelm» Led. uti Hemliga Utss. 776). — ^ellerstrZIilL, Fuitmagtig Herr 81ZII1LMnu, r, L^rl, Rytkinastare, N. S. O. 188g. — V^ulr von LreHrrr!, t-Ieniic, LapirLine. 1671. — kmlfslinrii, Ol.iiat , iVlzjnr. Se» dermsra Anlimagtig Herr iVIaniZom^rie, koberg Lousine. 207Z. -— ?c>IIet, ^ullmägtiq Hirr K4ä'!!ersve''iröz Orrö keindalei, Ofwerfte kivikcriLnr^ KammarJunkare, Under, Lcrsmonic:. Mäsiarc tvid de K. Orcien, N. G. O. 1671. — k-i'I!-2livrn, L!s)>nnne.
Det bör likväl först vara af« gjordt att dessa behof äro verkliga och oundvikliga; att dessa företag äro af så mycken vigt för allmänt väl, att de på ett eller annat sätt böra på Staten bekostnad utföras. I detta fall är det utan tvifvel för Folket mindre kännbart att medlen dertill genom upplåning anskaffas och efterhand återbetalas, ån om de antingen genom betydligt förhöjd beskattning inom korrt tid skulle utkräfvas, eller ock såsom hittils ofta skett af Banken, förmedelst ny sedelutgifning tillskapas; enär följden deraf blefve Sedelvärdets ytterligare försämring och ökad svårighet för den åsyftade penningeverkets Reglering. Men om denna olägenhet skall förekommas måste Statsobligationerna va* ra grundade allena på Statens eller RiksgäldsContoiretg inkomster, och hvarken directe eller indirecte gravera Banken; så att tillökning af dess Sedelstock deraf uppkommer; hvilket i synnerhet i början af Realisationens verkställighet kunde blifva ganska menligt. De obligationer som RiksgäldsContoiret till förberörde ändamål koinme att utgifva, borde derföre, i min tanka, icke ställas på betalning vid anfordran, utan på vissa af betalningsterminer med 4 eller 5 procent ränta; hvartill ett mot behofvet svarande lån troligen skulle utan svårighet erhållas. Jag nekar icke att ju obligationer som betalas vid anfordran och Den i4 Julli, dertill] löpa med ränta, om ock under 3 procent, erbjuda vissa fördelar, och, utan tvifvel, med lika säkerhet, vore begärligare än obliga, tioner med högre Ränta på längre betalningsterminer. De vere, så länge deras inlösen aldrig vägrades, aldeles lika med det gångbara mynt hvarmed de inlöstes, och kunde till Iska hög ränta §om detta åter utlånas. Men det är just derföre jag acser betänkligt altför närvarande införa dylika obligationer, om det nemligen allvarligt är i fråga, att återgifva stadga åt ponningeverket, och göra Banken och den allmänna värdemätaren — penningen oberoende af Staters och enskilde personers störrre eller mindre låncbehof och skuldsättning.
Som jag dels som enskild person i mångfaldiga år vistats i Jemtland och äfven under någon tid beklädt LandshöfdingeEmbetet derstädes, så har jag begärt ordet för att vitsorda riktigheten af de upgifter, Hr Nordenfelt nyss framställt och instämmer jag till alla delar med honom deruti, att Jemtland, i afseende på roteringen, är lemnadt i en vida ofördelaktigare ställning än någon af rikets öfriga provinser, och får jag af sådana skäl yrka bifall till den af Utsk:t gjorda framställning. Hr Wolffelt, Mauritz Constantin: Jemte det jag till alla delar instämmer i det af Hrr Printzensköld och Rosensvärd gjorda yrkandet, att Utsk:ts förslag måtte afslås, ber jag att få bemöta det, i afseende på billigheten af den begärda eftergiften, gjorda inkast. D en 22 Februari. Man talar om den betryckta ställningen och det hårda beskattningssätt, som gör sig gällande i Jemtland. Jag ber att få erinra Hrrne derom, att Jemtland ingalunda kan anses vara hårdare beskattadt än någon annan provins i riket. Om man nemligen dividerar roteringskostnaden. som derstädes upgnr till ungefär 38,000 Rdr, med länets taxeringsvärde, så får man en qvot, som är vida mindre än förhållandet i andra provinser utvisar. Jemtland är icke belastadt med några räntemedel, och hela den inkomst, som Staten af nämnde län åtnjuter, inberäknadt bevillningsoch bränvinsafgifter, utgör 31,000 Rdr. Detta är hela summan, riket får från denna provins, som utgör 1,083 hemman. Tänker man nu efter hvad denna provins kostar Staten (der skall nemi. aflönas Jjandshöfding, Landssekreterare och en mängd andra tjenstemän) så kommer man till det resultatet, att detta län kostar Kronan vida mera än det i skatter afkastar. Jag kan således icke finna någon billighet deruti, att Statsverket än ytterligare skall vidkännas några i och för dess rotering erforderliga omkostnader. Jag yrkar afslag å Betänkits gjorda framställning. Mångå ledamöter hördes nu ropa på propos.
Tulina, Gagnef, Leksan, Rettwik , Ål, Biursås , Swier-dsiöö, Wijka, Torssånger,. Skedwij, och Finstadh Fierdingh ulhi Hedemora Sockn, till denne Rijkzdagh hafwe förskickede warit t, hafwe oss underdånligen tillkännegifwedt, att oansedt de effter huart fullgiärdzhemen oller 16 Spannelandh, effter den Contract, som (högloflig uthi åminnellsse) wår ffere Her Fader medh dem giordt bäfwer åhrligen hafwe uthgiordt a4 slijger kohl för alle deres uthlagor så wäl owisse sorn wisse Pertzeler; Så ha Iwer dock likwäl på någre år, derutöhfwer af dem fordrelz fy re Sti jger kohl för de Giärder som af andre landzändar till Krigzfollksehs uppehälle hafwe bewiiliede waredt; hwilkedt dem tycke falle sigh för swart, och derföre ödhmiukeligen begährade, att de wedh föreskr:ne Contract sigh hålla, och för bette 4 stijger okrafde blifwa mätte. Huilken deres ödhmiuke begäran wij medh wårt Elskelige Rijkz
Israels barn skola lägra sig allt omkring för vittnesbördsens tabernakel, hvar under sitt baner och tecken, efter deras fäders hus. Österut skall sig lägra Juda med sitt baner och här; deras höfvitsman Nahesson, Amminadabs son; Och hans här, de fyra och sjutio tusend, och sexhundrad. Bredovid honom skall sig lägra Isaschars slägte; deras höfvitsman Nethaneel, Zuars son; Och hans här, de fyra och femtio tusend, och fyrahundrad; Dertill Sebulons slägte; deras höfvitsman Eliab, Helons son; Med sin här, de sju och femtio tusend, och fyrahundrad; Så att alle de, som höra till Juda lägre, skola vara i allo hundrade sex och åttatio tusend, och fyrahundrad, de som deras här tillhöra; och de skola draga främst. Söderut skall ligga Rubens lägre och baner med deras här; deras höfvitsman Elizur, Sedeurs son; Och hans här, de sex och fyratio tusend, femhundrad. Bredovid honom skall sig lägra Simeons slägte; deras höfvitsman Selumiel, ZuriSadai son; Och hans här, de nio och femtio tusend, trehundrad; Dertill Gads slägte; deras höfvitsman Eliasaph, Reguels son; Och hans här, de fem och fyratio tusend, sexhundrad och femtio; Så att alle de, som höra till Rubens lägre, skola vara i allo hundrade ett och femtio tusend, fyrahundrad och femtio, de som deras här tillhöra; och skola vara de andre i utdragningene. Sedan skall vittnesbördsens tabernakel draga fram med Leviternas lägre midt ibland lägren; och såsom de lägra sig, så skola de ock draga, hvar vid sitt rum under sitt baner. Vesterut skall ligga Ephraims lägre och baner, med deras här; deras höfvitsman skall vara Elisama, Ammihuds son; Och hans här, de fyratiotusend och femhundrad. Bredovid honom skall sig lägra Manasse slägte; deras höfvitsman Gamliel, Pedahzurs son;
Pii Yikiiigiutri~t j h t e sju anilra beriittelser och sagor f ' ir burii af Ingeborg Zethelizis. Bolteii iniieli&amp;ller en samling ganska iiatta små berättelser ur verkliga lifvet samt iiagra små sagor rned en sens moral; innehållet skiljer sig ej i niipaoii väseiitlig inHn fran mycket som förut skrifvits i den vageii. Sngnn oin Fru Kopparnasa hade helst bort iiteslutas, då de obe. Iiagliga detaljerna om den elaka trollpackan torde göra ett pinsamt intryck p&amp; ett ' mera k#nsligt barnasinne. Passar för sinåttingar pli 7 ii 9 år - inen ej öfver denna ålder. INNEHALL. Sid. En viktig lönefrbga ~elegrafisternas löneförhhllaiicen . 1 L. Lucy Stone .. 8 1131. S .. Jonas Lie og lians hustru. Brev fra Kristiania 3.5 Anna Knutson, Krycke-Britt&amp ... 20 En korsdrsgerska och hennes ex.isteiisiiiinimum, meddeladt genom Esselde 27 Meddelanden från Fredrika-Bremer-Förbundet ... 33. Dagny FredrikaBremerForbundets medlemmar anmodas att med snaraste till byrin, 54 Drottninggatan, 7 tr., insanda &amp; ~ s - n f g i f t e r och premcnz e ~ c i t i o n s fgif ' ter. 2: da haft. DAGNY TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERMA INTRESSEN INNEHALL: L. D-n, Fosterbarnsvasendet oeh barnavirden i aldre och nyare tid. Armc6 ICmctsolli, Ur Orvar Odd. Romantiskt sagospel i 5 ' akter. Gerdn Meyerson, Nigra ogonblicksfotografier frin arbeterskornasvarld. ' A. S., F r i n 1897 Srs riksiiag. Meddelanden f r h Fredrika-Bremer-Fo.rbtindet. F r i n skilda h i l l.
I sådant skick befann sig detta ärende, då, vid 18ig års Riksmöte, och i anledning af åt skiiliga, hos Rikets Ständer, derunder väckta klagomål mot det för Skåne upprättade Roterings - Statssamt Oec—Utsk.Utl. N:o 94. a5 verk, Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 22 Junii samma år, och efter upprepande af de af Krigsoch Kamtnar-Collc-gierne mot berörde Roteringsverk gjorda erinringar tillkännagåfvo: huruledes Rikets Ständer af de vid Roterings-Commissionens sammanträden hållna Protocoll, som ock af det flera gånger ändrade och rättade j samt på flera ställen, i brist afl rubriker j alldeles otydliga och på åtskilliga andra j nästan oläs/i ga Roter ingsverket samt af de till Kongl. Maj:t deröfver i underdånighet ingifua besvär, förklaringar och utlåtanden , inhemtat: “att Hemman blifvit från Rote“ringsverket uteslutna, och andra, förut Rotering “dragande, i stället upptagna; att egor, som vid “Enskiftet tillhört ett Militias-Boställe, fått sig “serskild Rotering åsatt, ehuru all Boställsjord “bör vara af enahanda natur och vidkännas ena“lianda tunga eller förinoner; att, ehuru Kongl. “Maj:t, i Sitt Nådiga Bref af den 23 Martii “1313, i allmänhet försäkrat hvar och en, som “inginge i ständiga Roteringen, om en femte“deis minskning i förut varande roteringsbesvär, “Hemman likväl gifvas, dem Comiterade å“lagt en större Rotering, än de förut i extra “Rotering haft; att tvänne lika delar af ett och “samma Hemman, som hafva enahanda egor, “både till storlek, godhet och bördighet, men “olika egare, fått ena hälften större och andra “hälften mindre roterad; att flera Hemman med “större vidd och bättre egor, samt således äfven 26 Stats-samt Oec.-TJtsk.
Jag påminner mig, t. ex. en fråga, som ligger inom mitt fack, nemi. om R. o. Ad:s forum i HofRätten, och att de öfriga Stånden der - 330 Den 14 December f. m. vid upskjöto fattandet af sina beslut, intilldess R. o. Ad. fattat sitt. l)et kan väl icke nekas, att inväljandet af en mängd nya ledamöter nära rörer det Stånd, på hvilket det skall tillämpas, och jag kan åtminstone icke för min del (ätta, hvarföre vi icke skulle iakttaga en graulagenhet, sora således visats oss af andra Stånd. Jag yrkar bifall. Hr Stjernsvärd: Man har här ordat om granlagenheten såsom skäl för bifall till Hr Bildts förslag. Jag tror, att om man analyserar denna granlagenhet, så har den icke varit iakttagen i gahska vigtiga frågor, som äfven rört MedStånden. Gå vi till beskattningsfrågor, dem som närmast röra Sveriges Bondestånd, så hafva vi icke iakttagit denna granlagenhet vid deras behandling. För öfrigt tror jag att, beträffande den föreslagna förändringen i BondeStåndet, rör den till stor del äfven detta Hus, åtminstone den del deraf, som yrkar på bibehållandet af de fyra RiksStåuden. De skäl, sorn blifvit anförda för bifall till Hr Bildts förslag, anser jag således icke giltiga, hvarföre jag fortfar i min anhållan om afslag derå. Gr. Liljencrants; Såsom ett ytterligare bidrag i afside på frågan, huruvida R. St:r i allmänhet sins emellan iakttaga en viss granlagenhet beträffande frågor af vida mindre vigt, än denna, anhåller jag att få nämna, att vid 1844 års Riksdag förekom frågan om säteriers och boställens deltagande i aflöningen af fjerdingsman. Denna fråga ansågs företrädesvis röra R. o. Ad. i så måtto, att det egentligen är en stor del af detta Stånd, som innehafva säterier och boställen. PresteSt:t upskjöt då denna fråga för att afvakta Ad:ns beslut. Att nämnde fråga dock icke var af så stor vigt, som de nu ifrågavide, lärer väl ingen kunna neka.
R:dr, än äfven den här ofvan beräknade kostnadssumma, 30,600 R:dr Sv. banko, för publika byggnadernas och materielens iståndsättande, måtte till utbetalning i mån af behofvet beviljas, samt, då tillfälle till öns afträdande på antagliga vilkor möjligen ännu kunde yppas under fortsatta bemödanden för detta ändamål, anvisas till utgående på enahanda sätt, som i afseende på tillskottet för koloniens förvaltningskostnader hittills varit iakttaget, eller att medlen, efter skeende anvisningar, förskottsvis utbetalas trän Statskontoret, emot ersättning af de för extra statsregleringen afsedda tillgångar, enligt för hvarje år till Riksgälds-kontoret afgifvande reqvisition, allt under förbehåll af framtida godtgörelse till moderlandets statsverk, om och i den mån ökad afkastning af ön eller för dess afyttrande inflytande medel dertill kunde lemna tillgång. Hvad Departements-chefen sålunda i underdånighet hemställt och hvaruti Statsrådets öfriga ledamöter äfven instämde, täcktes Kongl. Maj:t i nåder bifalla. Som Kongl. Maj:t, uppå underdånig föredragning af de öfriga Stats-departementerna och under iakttagande af de för det afgifvande statsreglerings-förslaget bestämda allmänna grunder, under denna dag meddelat nådiga beslut i de ämnen, som rörde ej mindre utgifterna å riksstatens andra, tredje, Ijerde, femte, sjette och åttonde hufvudtitlar, äfvensom vissa delar af den nionde, än ock sådana till dessa hufvudtitlars föremål hänförliga särskilda anslag, hvilka endast för en gång eller på vissa år erfordrades, och om hvilket allt behöriga protokollsutdrag komme att från Stats-expeditionerna Chefen för Finans-departementet tillställas $ så behagade Kongl. Majit nu i nåder förordna, att, i enlighet med de af Kongl. Majit under denna dag fattade samtliga beslut, ett fullständigt förslag till Kongl. Majits nådiga proposition till Rikets Ständer, angående statsverkets tillstånd och behof skulle skyndsamligen uppsättas och genom Chefen för Finans-departementet inför Kongl. Majit i Statsrådet justeras. Ex Protocollo Carl v. Schants. STOCKHOLM 1837, hos /.
Den ene af de två motionärerne har uppgifvit, att taxeringsvärdet å bruken i Nerike uppgår för det närvarande till 3,900,000 r:dr, hvilket jag för jemnhelens skull vill antaga till 4 millioner: skulle nu, på sätt denne motionär föreslagit, minimiberäkningen för inkomsten till capitalisering, nedsättas till 1,g i st. f. -J, så är sannerligen fara värdt, ali dessa 4 millioner taxeringsvärde komme, i följd af den större lalitude, som skulle (emnås åt taxeringsmännen, att nedsättas till 2 millioner r:dr. Samma förhållande skulle jemväl inträffa i Rikets öfrige län, der stång jernsbruk linnas, oell följden blefve den, att bevillningssnmman komme att i samma mån förminskas. Det är af stor vigt att fästa uppmärksamhet på ett sådant förhållande, och jag tviflar icke på, att om den minimilariff, sorn nu finnes för taxeringsvärden å stångjernsoch manufacturverkcn, skulle nedsättas lill hälften, sä skulle i samma mån taxeringsvärdet å dessa verk öfverallt komma att förminskas. För öfrigt får jag förklara, det jag ingalunda kan godkänna de skäl, sorn de värde ledamöter, hvilka klandrat Utsk:s betänk., velat hemta, dels från de ofördelaktiga handelsconjuncturer, hvaraf smidet lider, dels af de framställningar, som gjorts rör:de kostnaderne för stångjernstillverkningen, för så vidt uti dessa kostnader blifvit inbegripna de producter och tjenslbarheter, slångjernstillverkarne sjelfva äga af den jord, som tillhör bruken, emedan i sådant fall det ingalunda blir svårt att komma lill eli resultat, som visar alt bruksrörelsen icke lemnar ringaste behållning. Skulle man i contant förvandla allt det arbete, som erfordras för att producera t. ex. 1 tunna spanmål, så skulle denna tunna bli sä dyr, alt den till och med aldrig skulle ulan förlust kunna försäljas, hvilket dock icke, åtminstone ej alltid, är förhållandet.
Efter det Utskottet tagit kännedom om ej mindre innehållet af den Kongl, propositionen samt kommitterades meranämnde betänkande, än ock de vidlyftiga yttranden, hvilka inom samteliga Riksstånden, vid den nådiga propositionens föredragning till remiss, blifvit afgifne, äfvensom de serskilda, med frågan sammanhang egande, motioner, får Utskottet, som med all den noggrannhet, ärendets stora vigt och grannlaga beskaffenhet kräfva, förehaft detsamma till pröfning, nu härmedelst afgifva sitt utlåtande deröfver, vid uppställningen hvaraf Utskottet följt samma ordning, som uti Kongl. Maj:ls Nådiga proposition och kommitterades betänkande är vorden, i afseende på ämnenas behandling, iakttagen, hvarjemte Utskottet, till undvikande af en alltför stor vidlyftighet, ansett sig icke böra i allmänhet redogöra hvarken för den utredning af de serskilda frågorna, hvilken kommitterade meddelat eller för de motiver, hvarpå deras förslag sig grunda, utan tror Utskottet det vara tillfyllest att i de fleste fall endast hänvisa lill de ställen uli kommitterades tryckta och utdelade betänkande, hvarest de för frågornas bedömande erforderliga upplysningarne förekomma och lätt igenfinnas. A) Angående jemkning i jordegendomarnes skattebördor.
^ I särskildt utlåtande yttrar sig Herr Mannerhjerta, TJ. C., mot Grefve Posses oftanämnde vilkor för inträde i tjenst, och anser det lyda under ett förhatligt prohibitivsystem. Att anbefalla gymnastiska öfningar för alla, vore ock olämpligt, då naturen icke organiserat alla till lika färdigheter, och sjukdomar äfven kunna hindra verkställighet. Själens storhet är ock ofta oberoende af kroppens styrka och vighet. Ehuru Gymnastik är nyttig, och medel dertill må användas, om de finnas, böra dock dessa icke fråntagas annu nyttigare föremål. Herr Mannerhjerta tror för öfrigt, att efterdömen häruti verka mägtigt, och att Be sv, och Ekon. Utsk. Betänkande». 421 den goda saken framgår utan tvångslagar“ Herr Lefren, Johnn Pehr, tillkännagifver sig ej tro det vara möjligt för ungdomen, att med ihärdighet fortsätta sina studier, utan att begagna Gymnastik. Sedan denna blifvit vid Kongl. Krigsakademien på Carlberg införd, hafva Cadetterne blifvit friskare, lifligareoch kunna, genom de muntrande afbrott, gymnastiska rörelser emellan leetionerne gifva, längre uthålla med en nu mera utvidgad läsning. Slutligen har Herr Hartmansdorff upplyst, att anstalter äro fogade till en mera systematisk Gymnastikinrättning i Linköping, än den Grefve Posse omtalat. Motionen, och hvad till ämnet hörande yttradt blifvit, har Utskottet tagit i öfvervägande och får härmed afgifva sitt Betänkande. Gymnastik är af obestridlig nytta, och tillhör det en sednare tids företräden, att hafva återfört den i sin länge misskända eller uraktlåtna rättighet, att utgöra en betydlig del af uppfostran. Om ock den icke i sin fullständighet kan öfvas med barnet, är det dock för detsamma möjligt, att i sjelfva de första lekarne bereda för-öfning till en mera systematisk utveckling af kroppsförmögenheterna. Anvisning härtill har man länge egt, och kan till exempel anföras den berömda Tyska Barualäraxen Gutsmuths Gymnastik för Besv. och Ekon. Vtik.