Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
D) Annu återstående, under 1850 och 1851 års riksdag beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade, slats-utgifter. § 77- Under tillämpning af de i sådant hänseende gällande föreskrifter, böra här nedan uppgifna, vid innevarande års början, i Riksgäld -kontoret ännu innestående summor utaf de, under sagde riksdag, anvisade statsbidrag för hamnbyggnader, kanaler och strömrensningar samt väg-anläggningar och vägförbättringar, äfvensom natena/lappningsoch andra förberedande odlmgsförelag, i föreskrifven ordning, af RiksSlds-kontoret utbetalas. t-T 1:o utaf anslaget, 126,937 Ridr 50 Öre, för fullbordande af hamnbyggnaden vib Wisby, medelst vågbrytarens förstärkning och grundläggningen af 2:ne landtärmar, Tjujuett tusen etthundra femtiosex Ridr 25 öre; 2:o utaf anslaget, 53,079 Ridr, för hamnbyggnaden vid Kalmar, Tre tusen femhund-a sjutionio Ridr; ko utaf anslaget. 12,000 Ridr, för öppnande af en kanal genom Tjufholmssundel vid farleden till Luleå, Två tusen Ridr; ii» utaf anslaget, 750,000 Ridr, för anläggning af nya och förbättrande eller omläggnng af backiga eller eljest mindre goda vägar samt för mindre strömeller årensning-arbelen äfvensom smärre hamn-byggnader, Nio tusen tolf Riksdaler 50 öre, hvaraf fö en vaganläggning af Kongl. Majit i nåder disponerats 3,500 Ridr samt för strömensningar och hamnbyggnader m. m. Uaf de, dels såsom lån och dels såsom anslag utan återbetalnings-skyldighgt, beviljale statsbidrag, 150,000 Ridr, för utdikning och aftappning af sanka tråk - 12 Stats-Utskottets Memorial M 264. ter och sjöar till beredande af odlingsförelag, Åtta tusen Trehundra sextiotvå Riksdaler 50 öre. § 78.
R:dr för de förra och 25 R:dr 624 öre för de sednare 280: 624, samt för exercisen med det Artilleri-Regementena anslagna Beväringsmanskap, så vidt detta manskaps öfningar, på sätt föreslaget blifvit, utsträckas; till lega af 76 hästar i 12 dagar å 45 R:dr hästen • 3,420: — Skoningsoch Medikamentspenningar för dessa hästar 128: 25. hyra för stallrum åt samma hästar 235: eller tillhopa Riksmynt R:dr 9,459: 644. Vidare föreslår Kongl. Majit, att på förevarande anslag måtte uppföras legningskostnaden jemte skoningsoch medikaments-penningar för de 100 hästar, hvilka enligt hvad i oftanämndc Protokoll blifvit utredt, äro oumbärliga för Ingeniör-Korpsens Sappörtrupp, 956,224: 87,]. 6,861: 50. Kongl. Moj:ts Nåd. Prop. N:o i, om Statsverket ISUG. 41 Transport 9G3,086: 37|. derest densamma skall kunna beredas nödig öfning, samt pontonmaterielen vederbörligen pröfvas, uppgående legningskostnaden, å 60 R:dr hästen, efter en öfningstid af 30 dagar, till K:dr 6,000: — samt skoningsoch medikamentspenningarne till 128: 12^. eller tillhopa Riksmynt R:dr 6,128: 124. Ofvanstående begge, dels för Artilleriet dels för Ingeniör Korpsens Sappör-trupp afsedda belopp utgöra inalles 15,587: 77. Fur agering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar. För de under nästofvanstående 2:ne anslags-titlar omnämnde hästar torde furagerings-kostnaden här utföras efter följande af Krigs-Kollegium föreslagna beräkning, nemligen vid Ar - tilleriet; för 12 nya hästar vid Svea Artilleri-Regemente . 4,336: 50.
Då emellertid detta yttrande och förslag ännu icke från bemälde Kongl. Kollegier inkommit, har Kongl. Majit, vid sådant förhållande, föreslagit Rikets Ständer, att den för ofvannämnda Landtstats-tjenstemän vid sednaste riksdag upprättade stat måtto äfven under instundande statsreglerings-period få förblifva provisoriskt gällande. Emot hvad Kongl. Majit sålunda föreslagit synes icke något vara att anmärka; men då högstberörda nådiga framställning jemväl alser, att lönerna för öfriga vid Landtstaten anställde tjenstemän nu skulle på stat definitivt uppföras, får Utskottet tillkännagifva, att en sådan fördelning af de till denna stat hörande anslag, att några af dem skulle endast provisionel beviljas, men andra definitivt fastställas, enligt Utskottets tanke, hvarken är lämplig eller öfverensstämmande med de vid löneregleringen i allmänhet iakttagna grander, enär exempelvis i de fall, då något embetsverks organisation iunnits böra i viss mån förändras, lönerna äfven för sådana befattningar, hvilkas bibehållande i oförändradt skick för framtiden icke varit tvifvel underkastadt, likväl blifvit, lika med de öfriga, endast provisoriskt anvisade; — och anser Utskottet, i följd häraf, sig höra hemställa, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 19 att anslaget för Landtstaterna i länen vid nu skeende statsreglering icke må definitivt å stat uppföras. Färjor och Färjekarlar. 20:o.
Vid innevarande Riksdag, beslöt Bonde-Ståndet, att, som Ståndet, genom dess den 4:de innevarande fattade och de öfriga Respectiva Stånden meddelte beslut, redan till alla delar instämt uti hvad Höglofl. Ridderskapet och Adeln rörande Protocolls-Tryckningen då föreslagit, samt utsett en Ståndets Ledamot Johan Olsson Långberg från Gestrikland, att härom med de öfriga Ståndens utsedda Ombud vidare öfverenskomma, så finner Bonde-Ståndet sig nu endast behöfva tillägga, det Ståndet äfven förenar sig med de öfriga Respectiva Stånden i det beslut, att Tryckningen af Bihanget till Eiks-Ståndens Piotocoll får besörjas af Expeditions-Utskottet; hvarom Respectiva - Den. 10 Mars. 4 37 tiva Med-Stånden skulle vördsamt och vänligen underrättas. Ut Supra. S. D. ppnades det vid Bonde-Ståndets Electorers sammanträde förliden gårdag hållna Protoeoll, hvarvid befanns, att till [Ledamöter i Expeditions-Utskottet blifvit utsedde, Riksdagsmännen Jöns Persson från Södra Helsingland, Johan Ersson från Stora Kopparbergs [Län, och Erik Pilti från Norrbottn •, hvarom bevis, genom Utdrag af Protocollet, skulle meddelas. Ut Supra. Uppläst hos Samtliga Riks-Stånden den j t Mars. Stormägtigste Allernådigste Konung! Riksens Ständer, å nyo sammankallade i anledning af händelser, hvilka uppfyllt hvarje god [Medborgares önskan, men öfverträffat hans förhoppningar, hafva, vid deras första sammanträ - Ex Protocollo Olof Werlin. Utdrag af Hedervärda Bonde-Standets Protocoll vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 10 Mars 181$- Ex Protocollo Olof' Werlin. de. 438 Den 11 Mars. de, fran olika rum yttrat enstämmiga tänkesätt och lifvats af gemensamma känslor. Dessas föremål höra ej vara Eders Kongl. Majit och Hans Kongl.
För att ”rätt bedömma detta förhållande är nödigt ”att känna de omständigheter, sorn föranledde ”Riksens Ständer till de beslut som togos rörande Canal-Verket vid sista Riksdag. Detta ”företag, som, ehvad nytta det framdeles kan ”tillskynda Staten, onekligen för det närvarande ”är hufvud-orsaken till peuninge-förlägenheten, ”till myntvärdets förfall och de olyckor, som ”drabba en mängd af Rikets innevånare, hvil”ka , ehuru sjelfva mer eller mindre vållande ”till sin olycka, väl böra, men icke kunna räd”das från undergång, utan att antingen Fagar”ne skola våldföras 'eller folket åläggas tillökning ”i skatter, redan så dryga att de näppeligen ”dermed uthärda, eller ock Banken genom ut”gifvande af en ökad Sedelmassa ytterligare försämra sin Credit och derigenom bereda ett nytt ”hinder för mynt värdets stadgande, oell deri der - Statsoch Banfro-Utskottens Betäntanden. 627 ”på beroende allmänna säkerheten i pennlnge”transactioner.
Sergeanten, å sin sida, bleknade och ville stamma fram, att det var han som hade bjudit, och han skulle prompt betala. Men Sara Videbeck var redan i dörren; tiden tvang; han erlade sina 36 sk. bet sig i läpparna av förargelse och gick ut efter. Då de kommit på farstubron, gått över gården och skulle stiga uppför trappan till gatan, gjorde hon en liten rörelse, varav kunde slutas, att sergeanten borde ta henne under armen. Det gjorde han också. Tack du, som förde mig till detta hyggliga ställe! yttrade hon halvhögt med den vackraste röst, och rörde hans hand med sin, liksom till en sakta klappning. Bor en rik färgare här, du? hå kors! Inget att tacka för, svarade han. Du betalade ju själv! tillade han inom sig med grämelse. Jo, du skall ha mycken tack: jag var rätt hungrig. Beskedligt och nätt folk är det här vart man vänder sig: och den här staden heter Strängnäs? Ja. Jag skulle så gärna vilja föra dig upp till domkyrkan för att se de större delarna av staden; där har man vackra, skuggrika träd att spatsera under. Å lappri. Nej, vi måste ned till ångbåten. De väntar redan. Under det de nu med muntra steg gick genom de korsande gränderna, vinkade Sara med välbehag åt alla de små knutarna, hon gick om; och, rätt som det var, yttrade hon: Hur vet du, att jag heter Sara? Jag skulle också vilja veta vad du har för något till förnamn? Albert, svarade sergeanten. Alber låt mig se? ja, det är riktigt: det har jag läst i almanackan, eller hur? Jo, så döptes också snickarålderman Ahlgrens son, som jag stod fadder åt i fjolsomras. Han är en rar gosse, skall du se, Albe; blank i ögonen som emalj. Du är ju hemma i Lidköping? och reser förmodligen dit nu? tillät sig sergeanten att fråga. Försiktigt! kliv försiktigt! sade hon, för de var just nu på den bräckliga bron. Men utan fara kom de in över landgången och befann sig på nytt i ångbåtens värld. Man gick ifrån land, hjulen började välva sig omkring; rökmoln och ett dovt dån utgjorde den simmande drakens avsked från Strängnäs.
Domarekallet* som för fordringsägare* att ingen ändring deri bör äga rum. Det är naturligt, att om vi återgå till 1798 års ConcursLag* blir Domaren en granskande part, i stället för att gifva Utslag emellan parterna; det skall vålla likgiltighet hos fordrhigsägärne att bevaka sina fordringar. Derigenom inträder Domaren i de fordna förhållailderna, som kanske voro fördelaktiga då* inell icke äro det nu* och hvilka dessutom icke äro föreiiligé med värdigheten af Domarekället, eller med fordringsägares bästa* emedan det föranleder till frestelse för Domaren. Det är derföre bast, att bibehålla den nya ordning, soln genom 1818 års ConcursLag är införd, hvarföre jag anhåller oin bifall å Utskottets förslag. Herr von Hartmansdorff, August: Så länge vår gamla Rättegångsordning består* är det ej på lagkunniga sakdrifvare, utan förnämligast på domaren, parterne skola förlita sig; och det bör Så vara i en lagskipning, som förutsätles sjelf kulina utföra silia tvister, Utan mellankomst af dyrlejda advokaten Hvad Domaremaktens värdighet 43 il at* I) e n 6 November e. ni. angar, tror jag icke den består deruti, att blott hafva en macilius verksamhet, lik en hammare, som endast slår till, när någon annan lyfter på skaftet, men söm sjelf är oförmögen att vidtaga någon egen åtgärd. Att Domaren i i:sta instantien hjelper mindre erfarna Parter, är en följd af nuvarande lagstiftning, hvilken befunnits så tjenlig för allmogen. Då hans rättegångar äro de flesta, skulle det vara illa, att göra några rubbningar honom till förfång. — Jag anhåller således om proposition till bifall å Herr Alunds förslag. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskallien gjorde proposition till bifall å Utskottets förslag i denna punkt. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann för godt, med afslag å Utskottets, antaga Herr Ålunds förslag. Ropades äfven
Jag ber derföre att i protocollet få nedlägga samma reservation som bemätde Hr Gr., under anhållan, att Hr Gr. o. Landtm., som icke lärer finna sig dertill af grundlagen förhindrad, täcktes framställa proposition å remiss lill Bancooch LagUtsktn. Åtskillige hördes yrka proposition. Gr. Cronhjelm: Gr. v. Fersen liar fästat uppmärksamheten på hvad jag sjelf sagt och åtskilliga ledamöter i förra plenum yttrat, att nemligen 2 punkten i 2g §. Riksd.- Ordn. bestämmer gången af discussionen , som bör äga rum. Han har jeinnförelsevis äfven påmint örn en discussion, sorn här för några dagar sedan förföll derigenom, att motionären då återtog sin motion; men denna liknelse kan icke äga rum, emedan K. M. troligtvis icke lärer vilja återtaga sin JNåd. Propos. Jag vill föreslå en utväg, som kunde förlika alla interesse!), den nemligen, att motiverna qvarstadna, men det öfriga remitteras. Frih. Åkerhjelm liar uti i83o års Ständers beslut och deras till följd deraf hos K. M. gjorda und. anhållan om sanction å mvntbestämningslagen velat se en anledning till ifrågavar. motiver. Jag tror icke, att i83o års Ständer, då de utöfver behofvet begärde nyssnämnde K. M:s iVåd. sanction, derigenom begingo en grundlagsvidrighet. Ännu limingen af de talare, hvilka yttrat sig emot mig, uppgifvit den J., som skulle hindra mig att få det af mig gjorda tillägg jemväl öfverlemnadt till Utsk. 44 §• Riksd.Ordn. förbjuder Stånden att till omedelbart afgörande företaga K. M:s Propos:r. Men härom är icke fråga, utan endast att vid remissen få en tanke uttryckt örn gränsen för Utsk:s pröfning af frågan. Hr Gr.
För att bestyrka min åsigt om omöjligheten för en person att fullgöra ofvan uppräknade åligganden, åberopar jag förut citerade öfverdirektörens för landtmäteriet berättelse, hvaraf inheintas, att totalsumman af revisionsårets förrättningar, enligt landtmäteri-fiskalens tablå, utgjorde 7,915 laga skiften och 7,122 diverse landtmäteri-förrättningar. Oaktadt dessa summor synas höga, visar det sig dock att uppgifterna för de närmast föregående åren upptaga ändå högre summor. Alla dessa förrättningar och dessutom en stor personal skall landtmäteri-fiskalen öfvervaka. Utsk:t har visserligen den godheten att yttra, det en tillökning i kontrollen skulle medföra gagn;—för detta medgifvande måste man hålla Utskrt räkning —; men Utsk:t är likväl tveksamt, huruvida detta gagn komme alt uppväga de känbara kostnaderna för kontrollens åstadkommande. Till bestridande af dessa kostnader hade jag föreslagit, att andre landtmätare-tjensterna, — som i min tanke äro alldeles öfverflödiga, — skulle indragas och af de derigenom inbesparade summor, jemte ett statsanslag af 25,200 rdr, skulle medel bildas, som, lagda till den redan nu åt förste landtmätare anslagna stat, skulle åt dessa bereda erforderliga löneförmåner. Men Ut skit har afslagit mitt förslag på den grund att 3,500 rdr vore för litet. Ja, Mina Hrr! anspråk på högre löner har blifvit en stående artikel, men jag tror, att man bör något stäfja dessa anspråk och bålla sig till medelvägen. Jag nekar icke att en högre aflöning för kontoren i Stockholm och Götheborg varit lämplig, men med den rättighet Utsk:t eger att göra förslag, hade det varit bättre, om Utskrt ändrät hvad det ansett nödigt, ari att helt tvärt afstyrka mitt förslag. Alven af den omständighet att 300 rdr i resepenningar skulle vara för litet, har Utsk:t hemtat anledning att afslå mitt förslag. — För min del kan jag icke inse att det är ett fel hos en motionär att han icke skär till så mycket, man vanligen gör.
Hvad som före 1847 års slut icke blifvit från Riksgäldskontoret uttaget af de å detta verk under de begge sednaste riksdagarne såsom anslag utan åter betalningsskyldighet anvisade summor, upptages uti innevarande års hufvudbok, för att, i stadgad ordning, för det härmed afsedda ändamål tillhandahållas, så vida icke, angående de ännu odisponerade medlens användande, varder af Rikets Ständer annorlunda förordnadt. 2:o. De till Kongl. Maj:ts nådiga disposition för vägförbättringar och vattenaftappningar eller andra odlingsföretag samt folkskolelärares allönande under 1840 och 1841 samt 1844 och 1843 årens riksdagar anvisade samt ännu reserverade medel upptagas i hufvuboken summariskt å derför öppnade konti; kommande dessa konti alltså endast att utvisa hvad af härtill beviljade anslag vid årets början var och under dess lopp blifvit utbetaldt samt hvad af hela anslaget vid årets slut innestod. 3:o. Deremot bör hvarje å sistnämnde anslag, enligt Kongl. Maj:ts nådiga bref disponerad summa samt det, till följd häraf, för hvart och ett serskildt föremål, utanordnade belopp omständligen redovisas uti en för hela anslagstiden fortgående räkenskap, till form och uppställning hufvudsakligen öfverensstämmande med den, som, jemlikt Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit upprättad öfver de byggnadslån, åtskilliga städer utaf Riksgäldskontorets medel erhållit. 4:o. Uti denna serskilda räkenskap, till hvilken hufvudboken vid der förekommande generella på- eller afföringar bör hänvisa, antecknas ej mindre hvar och en af Kongl. Maj:t beslutad och för Riksgäldskontoret tillkännagifven disposition, än äfven de vilkor och terminer, som Kongl. Maj:t för det disponerade beloppets utbetalande i nåder föreskrifvit.
Exj^ed.-JJtsliottets Memqrial, j\r:o 37b i47 bjuden är, af någon, ehvad han dertill eljest vore berättigad eller icke, bote han fem gånger beloppet af den afgift, som för den dervid nyttjade pannan eller kitteln, med bröst eller hatt, om den lofligen varit brukad, skolat erläggas, likväl så, att böterna ej må understiga femtio Rdr; hvarförutan de nyttjade redskapen och det tillverkade brännvinet alltid vare förbrutne. Begår han sådan förbrytelse tredje resan, blifve han dessutom för två år förlustig rättigheten att brännvin tillverka. Anställes brännvinsbränning, då den förbjuden är, uti Bränneri, hvarom flera sig förenar, skall, jemte det redskapen och det tillverkade brännvinet derigenom förverkas, Bolaget i hvarje fall erlägga dubbla böter emot de här ofvanutsatta; och om öfverträdelsen tredje gången eger rum, vare tillika de i Bolaget deltagande Stadens invånare för två år förlustige rättigheten att i någon sammansättning om brännvinsbränning ingå. Nyttjar någon till brännvinsbränning, när den inställd är, redskap af större rymd, än den högst tillåtna, straffes han serskildt derföre, såsom i 41 §. sägs. 44 §• Skulle den Hemmansegare eller Brukare, hvilken, jemlikt 1 Art. 5 §, är berättigad att på ett enda ställe utöfva brännvinstillverkning för flera, nära hvarandra belägna, honom tillhörande hemman och lägenheter, beträdas att tillverka eller låta tillverka brännvin på annat Bil. t, Exped.-Utskottets Memorial,N:o 3?4< ställe, än det af honom bestämdt uppgifna, böte han lika med den, som utan lof och rättighet brännvinsbränning idkar. Lag samma vare för den hemmansegare, brukare eller innehafvare, som upplåtit sin brännvinsrättighet åt annan å egorne boende person, men icke destomindre med brännvinsbränning sig befattar. 45 $. Beträdes någon till brännvinsbränning berättigad och antecknad, att densamma utöfva med ostämplad panna och bröst, bote han derföre to
Till Strömsholms Stuteri för lån af Hingstkringförings-medel . Till diverse För År 1834. Aflöning Krono-Utskylder Upphandling af Kreatur, Inventarier och Förbruknings-persedlar m. m. Gratificationer Balance till påföljande året. Tillgångar: Stormägtigste, Allernådigste Konung! Kders Kongl. Maj:t har, genom Nådig Remiss af den 22 sistlidne December, behagat infordra Bergs-Collegii underdåniga utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1837 afgifne Berättelse i hvad densamma rörer granskningen af Mynt-Verkets räkenskaper, styrelse och förvaltning åren 1834 och iS35; och får nu Collegium, som först mot slutet af sistnämnde år fått emottaga Öfver-Styrelsen vid Mynt-Verket och derföre ansett sig tillika böra inhemta Öfver-Directeurens vid Myntet särskilda yttrande i ämnet, jemte åberopande af den sistnämndes hosfogade Memorial af den i3 sistlidne Februarii, för egen del följande i underdånighet anföra: Då, på sätt Rikets Ständers Revisorers Berättelse innehåller, vid den af dem verkställde granskningen af Mynt-Verkets räkenskaper och förvaltning, någon anmärkning icke ägt rum för de 2:ne åren, som utgjort föremål för 1837 års Siats-Revision; så måste ock Collegii underdåniga utlåtande vid detta tillfälle endast inskränka sig till den framställning Revisorerna gjort om afskrifning af det, till följe af Kongl. Brefvet den 21 December 1825, utaf Statsmedlen lemnade förskottet till Mynt-Verkets islåndsättande, stort 10,000 R:dr, till hvars återbetalning Rikets Ständers Revisorer funnit Mynt-Verkets tillgångar vara otillräcklige, såvida icke det förskott, som Rikets Ständers Bank lemnat Mynt-Verket, i och för bedrifvandet af sjelfva utmyntningen, skulle i samma mohn okas.
Utgifterna för detta ändamål hafva under revisions-året uppgått till.. 6,634: 16. 11. men då års-anslaget 4,000: samt uppbörden för året 92: 37. 4. visar sig att en brist uppstått af 2,541727å T, hvilken blifvit godtgjord af anslaget till fångars vård och underhåll. § 4. Under revisionsåret hafva för de särskilda fängelseoch arbets-inrättningarne inkomster och utgifter uppgått till följande belopp, nemligen: Sträfoch arbets-fängelserna. Inkomst. Utgift. FäMnings-fängelserna. Kronan i Göteborg — —■ 33,674: 35. 1. Länsoch hrono-hähteno. Stockholms stads * ol u Blekinge läns ~ ~~ ~ IXq’ ~aL i Kalmar dito 50: 46. 5. 8,848: 41. 1. Göteborgs dito 273: lo. - 14,380: - 10. Jemtlands dito 4_^ ~ JIM{• _ SÄ 5£ i::::::::::::::::::::::::::::: ii 7.. ^*. Kronobergs dito — ^ 14’470: 34‘ 4‘ Malmöhus dito — ' ’_L' n' Norrbottens dito 29: 45: i. ’ • • C* ' Tabell, tillhör sid. 123. Underhåll eller Beklädnad oell förplägning. sängkläder. summa. l:o Straffoch arbetsfånge på bestämd tid af mankön: För år. För dag. För år. För dag. För år. För dag. Kostnaden för fångars och krouo-arbetskarlars underhåll, beklädnad och sängkläder vid de särskilda straffoch arbets-fäugelserna samt krono-arbets-korupanierna har i medeltal för nämnde år uppgått till de i nedanstående tabellariska sammandrag uppgifne belopp, nemligen: (se vidfogade tabell).
Anmäldes och lades på bordet följande från StatsUtsk. inkomne Mern. och Utlåt:n: M 16, i anledn. af föreslagna förändringar i stadganderne, ang:de spelkortens stämpling; M 17, ang:de Inbetalning från Myntverket till Riksg:sKont. af en emot köpeskillingen för f. d. Hofbageri-egendomen i Stockholm svarande summa; och Af 19, i anledn. af K. Propos. om uplåtelse på viss tid åt enskild man af en K. M. och Kronan tillhörig, intill Kongl. Operahuset i Stockholm gränsande, tomt. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^8 e. m. In fidem protocolli, Alberl Munck. Onsdagen den 18 Januari 1854. Plenum kl. 12 på dagen. Justerades 2:ne Prot.-Utdr. för d. 16 dennes samt PleniProl:n för d. 31 sisth Dec. f. o. e. m. Föredrogs ånyo LagUtsk:s d. 14 och 16 dennes pä bordet lagda Utlåt. Jlf 2, i anledn. af väckt motion ang:de åtgärders vidtagande för utfärdande af nya Krigs-Artiklar, TjenstgöringsRegbte för Arméen, Fältförvaltnings-Regkte samt Regbte för ordnandet af den militära sjukvården. Hr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz: I motsats till LagUtsk. anser jag R. o. Ad. hafva riktigt förfarit vid min nu ifrägakomne motions remitterande till nämnde Utsk. För denna min åsigt liemtar jag stöd af 33 § Riksd.Ordn., som innehåller, ’'atl 3 H. 12 178 Ben 13 Januai i. LagUtsk. eger icke allenast utarbeta från Stånden remitterade förslag till stiftande, ändring, förklaring eller uphäfvande af allmän civil-, criminaloch kyrkolag, utan äfven uplaga de i sådana ämnen R. St:r meddelade Konungens Propos:r eller i Ständernas Plena väckta frågor”.
Uti memorial JU 3 har, i anledning af en utaf Herr Fåhraeus väckt motion, Riddarhus-Utskottet tillstyrkt, att en förteckning på Ridd. och Adelns röstberättigade ledamöter efter bänkmansfördelningen må tillsvidare vid början af hvarje månad, under hvilken riksdagen varar, genom Riddarhus-Kansliets försorg under kontroll af Riddarhus-Fiskalen upprättas, till tryckst befordras och bland Ståndets ledamöter utdelas samt att dervid särskildt utmärkes, hvilka ledamöter af Ståndet som äro utsedde till bänkman, elektorer, ledamöter eller suppleanter i Utskotten, så att bänkmännen å förteckningen betecknas med en stjerna, elektorerna med två samt utskottsledamöter och suppleanter med tre stjernor, hvarförutan i slutet af förteckningen borde upptagas Ridd. och Adelns vid samma tid till de ständiga Utskotten, särskildt för hvardera af dem, invalde ledamöter och suppleanter. Vid detta Utskottets tillstyrkande hafva anmärkningar blifvit framställda dels utaf Grefve af Ugglas, Ludvig, som ej mindre ifrågasatt, huruvida den föreslagna månadtliga förteckningen af Ridd. o. Adelns eget välförstådda intresse påkallas, än äfven vid detaljerna erinrat, att i stället för de tre stjernor, som skulle beteckna hvilka voro ledamöter i Utskotten, några bokstäfver infördes, som angåfvo hvilket Utskott ledamoten tillhörde, dels af Friherre Klinckowström, Rudolf, som ansett det vara tillräckligt, att förteckningen uppgjordes vid början af riksdagen samt i öfrigt förmenat att tecknet för bänkman, elektorer och utskottsledamöter borde till undvikande af förvexling vara olika för de olika befattningarne.