Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidkommande sluteligen MötesPassevolanceCassan, så grundar den sig på Contracter, som blifvit afslutne med de Rustoch Rotehållare, som deri frivilligt ingått på i5 år på vinst och förlust, om föda och underhåll vid en fastställd mötestid, för att slippa anskaffa och transportera den vanliga Möteskosten, hvar - 200 Den 5 Junii. med StatsYerket hvarken någon tid haft, eller får kännedom. Men härvid hör jag ej heller undgå tillägga, att, i likhet med föreslående Mötes Passevolance, är äfven en annan lika beskaffad med Cavalleriet om underhållet af deras Tross afslutad och under redovisning ställd. Enär nu dessa Cassör förvaltas, och medlen disponeras efter de af Kongl. Maj:t serskilt i nåder utfärdade Reglementen och Författningar; när Bokslut för dem årligen uppgöres, och i vanlig väg öfverlemnas för att i Kongl. KammarRäften granskas till ernående af decharge; är det svårt att inse nödvändigheten och nyttan af någon ytterligare åtgärd dervid af Riksens Ständers Revisorer ; hvadan jag tillstyrker afslag på Betänkandet, eller, i händelse af återremiss, att dessa välmenta erindringar måtte dermed åtfölja, och communication häraf ske med de öfrige respeclive Stånden. Friherre Cederström, Jacob: Den föreslagne Revision af de under KrigsCollegii förvaltning ställde Krigsmanshus.Boställsoch Mötes-Passevolance-Cassorne, anser jag blott lända till förökande af Revisorernes göromål, utan att medföra någon nytta, eller bättre Controll, än den som redan finnes, emedan Räkenskaperne för dessa Cassör äro underkastade Revision i Kongl. KammarRätten. Af samma skäl, som KrigsCollegii Cassör af Riksens Ständers Revisorer skola revideras, borde Den 5 Junii. 201 alla Allmänna Verks eller Corpsers räkenskaper äfvenväl blifva det, och olämpligheten af en sådan anstalt, om den också skulla vara laglig, synes mig icke behöfva bevisas.
R:dr 250,000: — d:0 vid Banko-Diskont-Verket i Stockholm „ 4,714,000: - d:o vid Låne-Kontoret i Götheborg 1,875,000: - d:o vid Låne-Kontoret i Malmö 1,875,000: - d:o vid Låne-Kontoret i Wisby 110,000: - R:dr 8,824,000: - hvartill kommer beloppet af uppköpta, ännu icke förfallna Statslåne-obligationer af 2:dra, 3:dje och 4:de serierne å tillsammans 132,000 mark eller „ 176,000: — R:dr 9,000,000: - Enligt de till Fullmägtige afgifna rapporter, voro, vid nästlidne September månads slut, af ofvanberörde medel utlånade genom Fullmägtige omedelbart R:dr 250,000: — vid Banko-Diskont-Verket i Stockholm ... „ 4,7 1 0,035: 82. „ Låne-Kontoret i Götheborg „ 1,842,410: — „ Låne-Kontoret i Malmö 1,874,510: — „ Låne-Kontoret i Wisby „ 107,850: — R:dr 8,784,805: 82. Den vid utlåning' från Statslånefonden sedan slutet af Mars månad 1858 bestämda ränta jemte provision har fortfarande bibehållits vid 8 procent. 11 För verkställande af räntebetalningen på Statslånet hafva Fullmägtige i nästlidne Augusti månad af Riksgälds-Kontoret inköpt 200,000 mark Hamb. Banko i å vista vexlar efter en kurs af 134 R:dr R:mt pr 100 mark; oell uppgick Statslånefondens på utrikes ort innestående behållning den 10 September, sedan första kapitalafbetalningen å lånet då mera blifvit verkställd, på sätt § 5 bär ofvan visar, till 225,825 R:dr 66 öre.
N:o 3, ang:de allmänna bevillningen. Föredrogos, men blefvo på flere ledamöters begäran ånyo bordlagda, Banko-Utskrts den 28 sisth Februari på bordet lagda Betänk. N:o 15, med förslag till ändring i vissa delar af föreskrifterna ang:de metalliska kassan m. m.; samt Mern, N:o 16, ang:de åtgärder för skiljande från Biksbankens tillgångar af inlöst kopparmynt af äldre präglar. Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 28 sisth Februari bordlagde Betänkm och Mem:r: N:o 25, i ani. af väckt motion om suspension af dödsstraffets tillämpning under viss tid; N:o 26, i ani. af väckt motion om dödsstraffs verkställande medelst fallbila; N:o 27, i ani. af väckt motion om förändrade bestämmelser i afseende på universiteternas disciplinära domsrätt öfver de studerande; N:o 28, i ani. af väckt motion om inrättande af förlikningskomitéer; N:o 29, i ani. af väckt motion om ändring i Kyrkolagens förekrift rörande tiden för barnaqvinnas kyrkogång; N:o 30, i ani. af återremiss utaf lltsk:ts Betänk. N:o 14, rörande K. Propos. till R. St:r om ny förordning ang:de jords eller lägenhets afstående för allmänt behof; samt N:o 31, i ani. af återremiss utaf Utsk:ts Betänk. N:o 8, i ani. af väckt motion om förändring i lagens stadganden ang:de giftorätt i bo. Föredrogos, Den 3 Mars e. m. 129 Förodrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk:n och Mern.: N:o 58, i ani. af väckta motioner ang:de folkskoleväsendet; N:o 59, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
Beträffande sedermera artikeln Gevär, så blefvo Utsk:s derom afgifna yttranden jemte voler:s-propos:n N:o 15 af R. o. Ad. godkände. Sedan härefter i fråga om artikeln urfjedrar Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att Utsk:s i afseende derpå till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning af sistnämnde Stånd blifvit antagen, yttrade Hr Printzensköld: Jag vill visserligen högst ogerna i detta ämne föranleda till ett beslut, som möjligen kan hafva till följd att voter:s-propos:nas antal varder förökadt; men i detta fall får jag fästa uppmärksamheten derpå, att den i 1845 års taxa belintliga tullbeslämmelse i fråga cm artikeln urfjädrar, icke blott är högre än hvad Ulsk. föreslagit, utan äfven har det företrädet, så vidt jag åtminstone af sjelfva uppställningen kan finna, att afgiften beräknas efter vigt, men icke efter värde. Om man antoge Ulsk:s förslag skulle vigtberäkningen upphöra och tullen istället blifva blott 5 procent af värdet. Men att taga värdet till grund, der vigtbestämmelsen kan användas, torde ej vara lämpligt. Jag anser det således vara bättre att bibehålla nuvar. taxa oförändrad i denna del, än att antaga Ulsk:s förslag, hvarigenom man skulle åter inkomma på en bana, som man allt mer och mer sökt undvika, nemi. att taga värdet till grund för tullbestämmelsen. Hr von Hartmansdorff: Jag tror icke att urfjädrar tillverkas här i landet, och är således för min del benägen att antaga inbjudningen. R. o. Ad. antog IJtsk:s inbjudning till instämmande i Utsk:s i afseende på artikeln urfjädrar framsläldta förslag samt fann att till följd häraf voter:s-propos:n N:o 16 hade förfallit. 13:o Gipsarbeten ej specificerade.
Det är ju alldeles tvunget. » » Hvem och hvilka tvinga dig till att stöka ut er som hemska svarta spöken, ägnade att skrämma hästar? Hvem och hvilka kunna tvinga förnuftiga människor att någonsin — för att ej särskildt tala o m sommarhettan — svepa in sig i en massa svart tungt tyg och i en hufvudbonad med blybitar » » Blybitarne sättas dit som motvikt för den långa krusflorsslöjan och har ej något af seende på sorgen, » af bryter fru Malvina. » Således ingen tillökning i sorgdräktens symbolik? » småler professorn med retsamt lugn. » Men allvarsamt taladt, kära Malvina, tycker du ej att mänskligheten vid det här laget kunde ha framskridit så pass långt i kultur, att vi vid dödsfall » » Kläda oss i högrödt eller kanske brandgult, » af bryter åter fru Malvina och slänger af sig kappan; hetare är b o n nu, än då hon kom in. » I Kina samt i en socken i Dalarne är sorgdräkten gul, » upplyser professorn och slår i ett glas vatten åt systern, » men min tanke är, att vi hvarken genom den ena eller andra färgen böra, vare sig annonsera en verklig sorg eller hyckla en föregifven. » » Vördnaden, pieteten för den aflidne, deltagandet för hans efterlämnade. » » Tycker du få ett värdigt uttryck genom att ni kvinnor anlägga den mest fula och olämpliga dräkt, man kan få se under Guds blå himmel, eller genom att ni knyta en florsremsa kring armen på edra män, något som ovillkorligen påminner om H. C. Andersens änkekråka, som sörjde med en svart ullgarnstråd kring det ena benet. — Jag har inte talat ut ännu, kära Malvina, du får ha tålamod med ' gubben mot strömmen '. — Om en eller annan utklädnad verkligen är ett sant naturligt uttryck för sorg och smärta, hvarför bar då ej din äldsta dotter hatt m e d blykulor och svart slöja, när hennes käraste vän i fjol ljöt vådadöd?
I följd häraf och enär Konungens Rådgifvare, på sätt ofvan utredt är, tillstyrkt anordnande af anslag ifrån Handels och sjöfartsfonden för en längre tid och accepters meddelande uppå anvisningarna å hela detta anslag, oberoende af andra omständigheter, än att det nya kanalbolaget, åt hvilket ett sådant bidrag blifvit utlofvadt, skulle sina åtagna förbindelser i afseende å kanalens ombyggnad behörigen fullgöra, måste det äfven såsom uppenbart antagas, att genom dessa tillstyrkanden, som åsyftat Statens förbindelse till gäldande af en betydlig, förut icke existerande utgift, öfverträdelse af Regeringsformens 76 §. blifvit begången, hvilken paragraf stadgar, att Konungen icke kan, utan Rikets Ständers samtycke, lån inelier utrikes göra eller Riket med ny gäld belasta. 2:dra Punkten. StatsRådsProtokollen öfver Handels och finansärenden upplysa, att sedan hos Kongl. Maj:t vid t vänne tillfällen, den 4 Oktober 1834 och den 13 Augusti 1835, fråga förevarit om Kongl. Teaterns skuld och serskilda utvägar till densammas liqviderande, i hvilket afseende ett förslag äfven hade blifvit uppgjordt, hvaröfver Kongl. Maj:t vid sistnämnda tillfälle förklarat Sig vilja inhämta StatsRådets framdeles afgifvande underdåniga yttrande, Klef denna fråga åter företagen den 20 Juni 1837, dervid dåvarande StatsSekreteraren, Herr Presidenten 61 Skogman, i ett skriftligen afgifvet yttrande, utredde, huruledes Kongl. Teaterns skulder uppkommit och att dessa den 1 Juli 1836 uppgingo till ett sammanräknadt belopp af 104,350 R:dr 45 sk. 4 rst. banko, deraf 66,701 R:dr 43 sk. 4 rst. tillkommit före år 1834 och återstoden sedermera.
Jag får dock upplysa, att i händelse B, St, skulle låta bero vid Bevilln.Utskts betänk, örn sjötullen, kororoe tolag att beräknas å alla varuartjklar, för hvilka något värde i tulltaxan finnes utsatt; och vid efterseende torde man finna, att för alla artiklar af någon märkbarhet är värde bestämdt. På den grund, att jag trott det vara Bevilln.UtsklS både rättighet och pligt att från tolag fritaga alla de artiklar, hvilkas beläggande med tolag skulle menligt inverka på handelsrörelsen, har man framställt den slutsats, att i consequeus Den 8 December, 125 dermed R. St. kunde förklara alla artiklar i tulltaxan fria från tolag. Jag medger gerna, att munga vidunderliglieter kunna upptäckas i JR. St:s beslut; men något sä märkbart som det trodde jag dock ej, alt man kunde supponera såsom möjligt. Med samma skäl kunde man säga, att enär It. St. äga att bestämma tu 1 Ibe vi lin., kunde de stadga, att alla varor skola få inkomma utan tull, och jag medger, att detta vore deras rättighet; men lika litet som R. St. lära vilja fatta ett sådant beslut, lika litet lära de vilja stadga, att alla artiklar skola befrias från tolag, enär man vet, att den är nödvändig för städerna. Förra gången upptog jag ej till besvarande Frih. v. Stedingks yttrande, att tolagen borde ingå till staten. Jag har visserligen fästat uppmärksamhet på det vackra motivet, nemi, att Hr Frih. förmodat, att derigenom något öfverskott för statsverket skulle uppkomma, sedan städerna fått de för deras behof erforderliga medel; men utom det att man ej behöfde anWiga en särskild tull för att öka statsinkomsterna — ty så gerna kunde man öka tu IIbevilln, —, förekommer härvid, att om man beslöt, att tolagen skall ingå till staten, vore det rätta sättet att förändra tolagens natur, ty då blefve den en statsinkomst; och just den omständighet, att den ej ingår till staten, bevisar, på Sätt Gr. v. Fersen utvecklat, att denna afgift ej är af beviIInis natur.
I 6:te §:n säges: »Revisorerne anse sig böra omförmäla ett förhållande, som för närv:de eger rum vid gardes-inlänteri-regitena, att nemi. utaf sådane gevär, som äro till målskjutning duglige, endast ett mindre antal, 12 på hvarje kompani, vid de tillfällen, då målskjutning skall verkställas, till manskapet utlemnas, hvaremot de gevär, som eljest af soldaterne begagnas, äro för sådant ändamål obrukbara; äfvensom att blott ett mindre, för målskjutning ingalunda tillräckligt antal skarpa patroner till manskapet utdelas. Då revisorerne finna det af vigt att arméen beredes tillfälle till erhållande af större skjutfärdighet, hemställa revisorerne, att lämpliga åtgärder, ledande till detta mål, må, om möjligt, vidtagas.» Jag hemställer till hvar och en, om det kan anses vara revisorernes åliggande att föreslå anskaffandet af ett större antal målskjutningsgevär per kompani. Detta måtte väl tillhöra helt andra personer. Längre fram, i 9:de §:n, heter det: »Vid besök inom K. andra lifgardets kaserner hafva revisorerne funnit utrymmet derstädes så otillräckligt, att af manskapet två och två 166 Den 14 Januari e. m. samtidigt begagna samma säng, oberäknadt att, vid de tillfällen då hela truppen är till tjenstgöring sammandragen, ett antal af, på somliga kompanier, ända lill 17 man är i saknad af all sängplats. Revisorerne, som anse berörda förhållande, såväl i sanitärt som i sedligt hänseende, för manskapet högst skadligt, hafva derföre trott sig böra detsamma till R. Sl:rs kännedom meddela.» 1 fråga om Ultuna Landtbruks-institut göras likaledes åtskilliga i detalj gående anmärkningar. Elter andragande af alla dessa ex., frågar iag, om man kan anse Utsk:ts reflexioner öfver deri år 1861 verkställda revision sakna befogenhet. Genom att godkänna paragrafen hafva R. St:r uttalat sin åsigt om huru kommande revisorer böra gå till väga i utöfnineen af sitt granskningsvärf. Jag anhåller om bifall till Utsk:ls framställning.
Från Högvördige Preste-Ståndet* S. D. Vid föredragning af Välloflige Borgare-Ståndets Protocolls-Utdrag, af den 16 innevarande manad, innehållande inbjudning till Med-Stånden att förena sig uti Borgare-Ståndets, till Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 32g, angående Landshöfdinge-Residence-huset i Hernösand, lemnade bifall; fann Preste-Ståndet, som redan bifallit ofvannämnde Stats-Utskottets Utlåtande, det berörde Protocolls-Utdrag borde läggas till Handlingarne. S. D. Biföllos, vid förnyad föredragning, Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtanden: N.‘o gr, med anledning af gjorda hemställanden om lindring för åtskilliga Län i vilkoren för betalandet af Undsättnings-skulderna efter 1826 års missväxt; och N:o ga, i fråga om Indelnings jemkning och lindring i Båtsmanshållet inom Blekinge Län. S. D. Då nu S nyo föredrogs Lag-Utskottets Utlåtande, N:o ia6, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 4 G, öfver väckta motioner om ändring af 5 §. i 23 Gap. Ärfda-Balken; fann Preste-Ståndet, som redan bifallit Betänkandet N:o 46, detta Utlåtande ej fordra annan åtgärd, än att till Hand» lingarne läggas. S. D, Trot. Utdrag dtn 18 Nov. 182g. §7 S. D. Afslogs, vid förnyad föredragning, Lag-Utskottets Betänkande, N:o i28, i anledning af Väckta frågor om stadgande af skyldighet för Gäldenären, att, i brist*af annan tillgång, med arbete aftjena sin skuld. S. D. Bifölls, vid förnyad föredragning, Lag-Utskottets Betänkandey N:o 127, i anledning af väckta frågor om ändringar och tillägg i Allmänna Lagens Och serskilda Författningars atadganden, angående Insättning. S. D.
Betänkanden. de med de för valsätten i allmänhet stadgade grunder, icke ansett sig befogad t till någon jemkning i den föreslagna Redactionen, hvilken de öfriga Riks-Stånden, och således äfven det Stånd, på hvars rätt förevarande fråga närmast och egentligen inflyter, utan anmärkning godkänt. Det beror numera af Ridderskapets och Adelns ompröivande att antingen härutinnan lämpa sig elter de Respective Med-Stånden, eller ock välja den i 56 Regerings-Formen föreskrifna slutliga 1 -dig för skiljagtigheternas afgörande. Stockholm den i Juni ig18* N:r 53. Constitutions-Utskottets Memorial till Ridderskapet och Adeln, i anledning af dess förb lifv ande nid beslutet att antaga sednare alternativet af Utskottets förslag till ändring i 4 §• Regerings-Formen. Uti Protocolls-Utdrag af den 27 nasti. Maj liar Höglofl. Ridderskapet och Adeln gifvit Constitutions-Utskottet tillkänna, att Ritiderskapet och Adeln, under föi blifvande vid dess under den 27 April fattade beslut om antagandet af Utskottets sednare alternatif till ändring - Coust. Utsk. Betänkanden. efring i 4 Regerings-Formen, afslagit Utskottets den 15 i förra månaden aflåtna Memorial, hvarigenom det förklarande meddelats, att begge alternativen borde, enligt 56 §. Regerings-Formen, hvila till nästa Riksdag, för att då, hvart efter annat, till bifall eller förkastande framställas.
Enligt hvad Utskottet jemväl i motiverna till dess förra Betänkande uttalat, anser Utskottet Privatbanks-lagstiftningen böra så inrättas, att vi erhålla många, hvar för sig solida Banker, hvilka verka inom mindre territorier, än nu är fallet, hvarigenom den ömsesidiga kännedomen emellan Bankens ledamöter och allmänheten och en närmare anslutning emellan dem utan tvifvel vunnes; och det är i öfverensstämmelse med denna grundsats om nyttan af Bankernes inskränkande inom mindre vidsträckta områden, som Utskottet föreslagit minsta antalet solidariska delegare till tjugo, för att såmedelst bereda möjlighet att inrätta Bank-bolag utan rätt till sedelutgifning äfven å orter, der svårighet kunde uppstå att få trettio solidariska bolagsmän; och har Utskottet således funnit de gjorda anmärkninga,me icke böra föranleda ändring af Utskottets förslag i denna del. 5 §, jemte 1—4 momenlerne i 4:de §; momenlerne litt. c, d och k i 6 §; 7 och tO §§ och litt. b af morn. t samt morn. o i 13 §. Dessa stadganden, i hvad de afse inrymmande i Bank-bolagen af så kallade lottegare och bestämmandet af desses rättigheter, hafva blifvit af Ilöglofliga Ridderskapet och Adeln återremitterade, på det Utskottet måtte ånyo taga i öfvervägande, huruvida lottegare skäligen böra medgifvas inträda i Bahk-bolagen samt hvilka rättigheter, i sådant fall, må dem tillkomma; hvarförutan hemställan blifvit gjord om utbyte af benämningen »lottegare,» hvilken Utskottet begagnat, emot benämningen komma/idil-delegare, som förmenats närmare beteckna deras egenskap.
Ordet allena styrande Konung, nyttjadt i 1809 års RegeringsForm, uttrycker motsattsen af en styrelseform, som erfarenheten lärt att ogilla, likasom ordet enväldigt regerande Konung i 1680 års Riksdagsbeslut, enligt den tidens begrepp, skulle uttrycka motsattsen af det aristocratiska väldet, som under FörmyndareRegeringen blifvit så förhatligt. Bruket af ordet allena har uti vår RegeiingsForm en historisk upprinnelse, likasom de uti ingressen till ansvarighetslagen nyttjade ordalag "Konungens rådgifvare 6kola endast råd gifva, men ej jemte honom regera.” Det är lätt att finna att dessa ordalag ingalunda behöfdes för att tydliggöra Lagstiftarens afsigt. Hvarföre nytjades de? de nyttjades för att tillfredsställa opinionens fordran: för att skingra farhågorna hos dem som ägde att bifalla eller afslå RegeringsFormen, och som mindes de förflutna tiderna. Det finns ingen RegeringsForm, ingen Charta, intet, emellan lydande och befallande slutit contract, som icke bär sporr dertill att det blifvit affattadt eller slutit under yttre tvingande omständigheter och att vid valet af ordalagen afseende behöft göras på beskaffenhet ten af de för ögonblicket rådande känslor. Skulle inga andra skäl för nödvändigheJ ten att vid de högre Läroverken läsa öfver Den g Maji e, lii. 59 Grundlagen godkännas, så utgör det historiska förhållandet, eller förklaringen af Grundlagens bud genom tidsbegreppens inverkan på desamma, ett tillfyllestgörande skäl derföre.
Det förre anser jrg icke tor något al 1— männt ondt och det senare afhjelptes genom lönernas betydliga förhöjning. För Näringarne deremot anser jag denna tihökning hafva medfört ett gagneligt inflytande, isynnerhet för jordbruket. Capitalisterne nödgades använda sina penningar till egendoms köp eller sorn biträde ät näringarne, och production af spannemål ökades oberäkneligt genom vidsträckta odlingsföretag. Om än mången enskild, genom för långt utsträckta speculationer, beredt sin undergång; om än myntvärdet blifvit mera obestämdt, har dock det allmänna vunnit, ty den ökade productionen är en nationalrikedom, som åt våra efterkommande åtminstone skall bereda förmån och oberoende och kanske skola de icke fördöma, utan beklaga offren för en mindre väl betänkt Fmanceoperation. Den oförmodade skyndsamma indragningen af alla FilialDisconternes utelöpande sedlar och upphörandet af Götha CanalDiscontens octroy hade deremot det mäst förderfliga inflytande på näringarne redan lidande genom handelns alstadnande, och i synnerhet på jordbruket. I vissa delar af Riket var nästan intet annat mynt gångbart, än DiscontAssignationer__ jordbrukaren hade belastat sig med skuld, dels genom fastighetsinköp på Credit i förhoppning om vinst, dels genom Egendomens uppodling och förbättring för lånta penningar. M^tp hadi? påräknat att under en län - lDe/i 21 Fcbrnarii. S05 gre tid få begagna Discontens biträde och att såmedelst efter hand genom ökad afkastning afbörda sin skuld. Men na skulle dessa skulder genast inbetalas eller genom andra lån omsättas på fem år i stältet för sexton. Med detsamma man ålades att hastigare betala, inskränktes utvägarne att erhålla penningar från 4 Disconter till en och denne ena blef o tillgängligare derigenom, att med J8ao års början inbetalningen skulle lämpas efter primitiva lånet, i stället för det närvarande.
Efter det Bonde-ståndet, på sätt nyss blifvit omförmäldt, bifallit Utskottets tillstyrkande uti föregående punkt, har, såsom följd deraf, både Presteoch Bondestånden ansett 36:te punkten böra förfalla, hvaremot densamma blifvit af Borgareståndet bifallen samt af Ridderskapet och Adeln lemnad utan anmärkning. Vid sådant förhållande torde Utskottets i sistberörde punkt gjorda eventuela hemställan komma att förfalla. 37:de punkten, hvaruti Utskottet tillstyrkt, att Kongl. Kammar-kollegium måtte, hädanefter som hittills, ensamt pröfva och afgöra de besvär, som kunna anföras emot markegångssättningarne, är af Borgareoch Bonde-stånden bifallen samt af Ridderskapet och Adeln och Presle-ståndet lemnad utan anmärkning, hvadan Utskottet anser något förnyadl utlåtande i ämnet icke erfordras. Slals-Ulskoltels Utlåtande, N:o 512. Dä 38:de punkten, hvaruti Utskottet afstyrkt Rikets Ständers bifall å Kongl. Maj:ts nådiga framställning, att serskilde ombud så väl för räntetagare som räntegifvare måtte till markegångssättningarne tillkallas för att höras m. m., blifvit af Borgareoch Bondestånden godkänd samt af Ridderskapet och Adeln och Preste slåndel l-emnad utan anmärkning, lärer något vidare yttrande i denna fråga å Utskottets sida icke erfordras. Emot 39:de punkten, hvaruti Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att, uti aflatande underdånig skrifvelse, anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes, i fråga om markegångssättningen och dermed sammanhang egande ämnen, låta utfärda författning, grundad på de beslut, som vid innevarande
Jag måste erkänna, att, ehuruväl jag genom Hr Landtnäs sista förklarande är fullkomligen tillfredsställd, så snart jag funnit på hvad sätt Hr Landtm, ansett sig böra tyda 33 och 35 §§:na RJdd.Ordn., del likväl för mig ännu är obestämdt, om vi skola förrätta ett eller tvänne val, nemi. ett till directeur och suppleant i Götheborgs och ett till directeur och suppleant t Malmö lanecontor, eller om vi skola utse dem alla vid ett enda val, och således hvarje valsedel bör innehålla 4 namn. Jag skulle således anhålla, att Hr Landtm, behagade underrätta Ståndet derom. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det hans förslag varit att hvarje sedel skulle innehålla fyra namn, med utsättande för hvarje person af det uppdrag, till hvilket han nämndes; och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla att valet skedde på detta sätt. Ropades ja. Ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 29 sisth Juli och den 1 dennes på bordet lagda utlåt. Wto 227, i anledn. af K. Mts nåd. skrifvelse rörrde förlängning af de med rusthållarne vid åtskilliga afsuttna regtten och corpser afslutade contract om häst-vacance-afgifts utgörande, jemte flera i ämnet väckta motioner. Frih. Gederström, Bror: Sedan StatsUtsk. tillstyrkt och jemväl R. St. beslutat, att hos K. M. i underd. anhål - tio Den i5 Augusti e. m. Ia, det täcktes K. M, förelägga nästkommande Ständer en omfattande plan till försvarsverkets organisation i dess helhet, på det R.