Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under en förfluten längre rid har erfarenheten nogsamt wisat, hwilka ändringar i lvtaZaTinsstyrelsen warit för Landet nödwändiga, äfwensom Ven skada det lider af enskildte personers stora sammanstagne Brännerier. Sedan detta wigtiga och granlaga ämne blifwit af tilförordnade Lommitteraäc Ulredt, blef ^lag32ln8-Inrättningen, genom Kongl Maj:ts förordnande af den 2o:de November 1798, 01 A3k>i8erLä pä et sätt, hwarmed ändamaler säkrast skulle winnås, och alla private stora Brännerier inskränktes, genom Konungens Förordnande den 21 Nov. samma är. Den förstnämnde Kongl. Förordningen har wäckt mycket mihnöje, i anseende til der Allmänna iV1aFA2,n8-Direckion deri förestrifne sätt at wid inträffande miflwäxt biträda Landet. Enligt densamma skulle Herrar Landshöfdingar, pä derom gjorve reguisitioner, erhälla af DireÄioN Näntefria penningerrsmirser, af lo, IL högst 15,002 N:d-, för 7;c> Den rz Mars» at deraf sjelfwe, efter omständigheter och behof, besörja Spanmäls-uphandling för Länen. Samma Kongl. Förordning stadgar derjemte: at nar betydlig mitzwapt af Landshöfdingen anmäles, bör Kronans Spanmal i närmaste dertil anord nas, sa wida Säden ej för Srats-Werkcts behof wore af nöden. Men at, om den är orilrärkelig, och bristen ej kan fyllas fran andra Kronans förråd; da skulle Landshöfdingens ofwannamnde åtgärd widtaga, til fyllande af hwad som annu kunde brista i behofwet. Således ar det icke blott til öfwersändande af större eller mindre penninge-8ummor, som lVlg^LLins-Oiretkions ätgärd tvid stikå 0- lyckliga händelser blifwit inssränkt.
FilialDiscontlnrättningarne; i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1827 gjorda anmälan om försäljningen af 5 stycken Kronan tillhörige krigsskepp; angående regleringen af utgifterna under RiksStatens Andra HufvudTitel; angående löneanslag åt Lärare vid Stockholms Stads Undervisningsverk; om Statsanslag för lifgifvande! af nyttiga höcker åt de fatLigare folkklasserne; om fort - Den 7 September e. m. 3g5 farande anslag för Elementareller ProfSkolan i Stockholm; om förökadt anslag till vissa Lärolnrättningar; angående RiksStatens Sjunde HufvudTitel; om bidrag af Statsverket till Armeens PensionsCassa; angående RiksStatens Nionde HufvudTitel; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof; om anslag till Reparationer å Strömsholms Kongl. Slott. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottens : I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslag för UndervisningsVerken i Riket; om nya Provincial-Läkares tillsättande i åtskilliga delar af Riket; rörande försäljningen af den så kallade Lifstallbyggnaden vid Kongsöhr; om inställande af all påbörjad eller verkstäld Indelning till Ordinarie Rotering af hittills oroterad jord. BancoUtskottets: I fråga om bibehållande af de från Banken meddelade Lån på hus, brandförsäkrade i den upplösta f. d. Stadsfonden af Allmänna Brandförsäkringsverket. LagUtskottets : Om utfärdande af en Författning, som föreskrifver, huru afhandlingar om så kalladt Undantag eller Fördel, samt om nyttjande-rätt till Jordandel, skola lagföljus. 3g6 Den 7 September e. m. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: Angående föreslagna förändringar så viii i i8o5 års Kongl.
Ridderskapet och Adeln den 23, och af Vällofl. BorgareStåndet den 24 sistlidne Januari, men af Hederv. Bonde-Ståndet återremitteradt; och som nämnde utlåtande blifvit af 3:ne Riks-Stånd gilladt, anse Utskotten, med stöd af 75 § Riksdags-Ordningen, den erhållna återremissen icke kunna till vidare åtgärd å Utskottens sida föranleda. Stockholm den 4 Mars 1845. Ank. lill Exp.-Utsl. dea 5 Mars, kl. 6 e. m. Memorial, i anledning af dterremiss ä Utlåtandet, N:o 3i. Detta utlåtande, afgifvet med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i fråga om förändring i sättet för ersättning af hästar och per - Stättsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskott ens Memorial, N:o 04, 65. 13 sedlar, som vid Rusthålls-regementena under krig gå förlorade, har blifvit af Hederv. Bonde-Slåndet återremitteradt; men då samma utlåtande är vordet bifallet af Vällofl. Borgare-Ståndet den 24, afHögv. Preste-Ståndet den 25, och af Höglofl. Piidderskapet och Adeln den 29 nasti. Januari, i anseende hvartill frågan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är génom trenne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf å Utskottens sida icke ega rum. Stockholm den 4 Mars 1845. Ank till Exp.-Utsk. den 5 Mars, kl. 6 e. m. Memorial, i anledningaf ater remiss d Utlåtandet, N:o 33. Utskottens berörde utlåtande, angående väckt fråga om anslags beviljande till utvidgning af Carlskrona läroverk har blifvit bifallet af Välloil. Borgare-Ståndet den 24, af Högv. Preste-Ståndet den 25, och af 1 ledet-v. Bonde-Ståndet den 28 nästlidne Januari, men deremot återremitteradt af Höglofl.
Hvad först angår tidpunkten, då m: lle de Sombreuil skall hafva vistats i Holland, hos bref-skrifv&amp;rens morbror, så förefaller det föga troligt att hon i slutet af 1790-talet skulle hafva föredragit denna vistelseort framför Tyskland, der hon ju förut uppehållit sig: 1799 vardt Holland en af skådeplatserna för koalitionskriget mot Frankrike; under de föregående åren spelade de franske republikanerne mästare i den ba-taviska republiken, der den ena statskuppen aflöste den andra. Men ännu betänkligare är brefskrifvarens uppgift, att B. Storm år 1799 var » president i bataviska republikens generalstater och chef för verkställande makten ». Den som skrifvit detta har förverkat hvarje anspråk på att blifva trodd. År 1799 funnos inga generalstater, utan en på två kamrar fördelad » representativ corps »; det fans ej heller någon » chef » för den verkställande makten, hvilken var anförtrodd åt ett kollegium af fem ledamöter, ooh advokaten B. Storm hörde ej till dessa fem. Et voilà justement comme on écrit l ’ histoire. Â. Hedin.Året 1889, politisk revy. Af Otto Sjögren. Man var på förband benägen att tilltro aret 1889 något politiskt stordåd, egnadt att återupplifva hundraårsmin-net af 1789. Denna väntan har också ej alldeles besvikits, om än uppfyllelsen dröjt, ända tills framemot arets slut, da revolutionen i Brasilien med ens företeddes som ett oblodigt effektstycke till apoteosering af 1789. För öfrigt har aret pä sin repertoar haft andra glansnummer, af hvilka ett (verldsutställningen i Paris) direkt anknyter sig till hundra-årsminnet, ett annat (den stora strejken i Rhenländerna) sannolikt ej är främmande för intrycket däraf, ett tredje (Stanleys fullbtfrdade färd genom Afrika) åtminstone håller för ögonen den pånytifödda europeiska civilisationens segrande gång genom verldsdelarne.
Antom lill Exp. Utsk. den 3 Sept» KONGL. M A J :T S Nådiga Skrifvhe till Riket« S/änders Stat Utskott, angående Presirättighete' nes u’görande på Gottland och dermed sam nanhängande frågor, om en förändrad indelning af dervarande Pa,turat, m. m., Gifven Stockholms Slott den 12 Julii 8'4* Tid efter annan har allmogen på Gottland yrkat nedsättning i tionden, och andi ing i sältet alf. utgöra aflöningen till Preslerskapet, sota deremot de ls rnedgifvit, dels hest ridt de i sådant hänseende uppgjorda förslag, Målets upphof och utveckling lill sitt närvarande skick, har väsendtligen varit följande: Den 3q November 1811 inkommo f. d, Kammarskrifvaren L. F. Degen och Bonden Johan Rosvall nied en underdånig skrift,*å egna och en del Gottlands allmoges vägnar, hvaruti klagades öfver tyngden af Prestlättigheterne derstädes, så i afseende på beloppet, sorn sältet alt dem utgöra, och öfver åtskilliga missbruk, som Preslerskapet förmenades hafva tillåtit sig vid tillämpningen af den för Presträltigheternes erläggande derstädes ännu gällande if48 års Con venlionsstadga, och i underdånighet anhölls, att, 0111 vänlig öfverenkommelse emellan Preslerskapet och allmogen icke kunde tillvägabi ingas, Kongl, Maj:t måtte antingen upphäfva nämnde stadga, eller deröfver utfärda en uttrycklig förklaring, allmogen till lättnad och upprättelse. Uti infordrad t och afgifvet underdånigt utlåtande från samtlige Kyrkoherdarna på Gottland, besti idde desse tillvaron af de missbi uk, k laga liderne angifvit, äfvensom riglighetén af deras anmärkningar mot sjelfva Convenlionssladgaii, och åberdpade åtskilliga Kongl. Bref, hvarmedelst den, allt intill närvarande tid, blifvit bekräftad.
Dervid får jag äfven fästa uppmärksamheten derpå, att slagskattens afdrag i myntets vigt hör i prägeln vara utmärkt, ty den kan, efter hvad jag visat, ej blifva lika för alla myntsorter, och derest den ej står utsatt på myntet, kommer det att alstra misstroenden, och bereda oriktiga cursförhåll anden. Herr Hjerta, Gustaf: Jag har gjort mig den föreställning, att vid denna punkt det ej skulle komma i fråga, att det beslut Ridderskapet och Adeln fattade i i:sta punkten, att nemligen 1 R:dr Specie skulle utgöra 2f Riksdaler eller 128 sk. i sedlar efter 1664 års myntfot, skulle kunna förändras. Jag har förestält mig, att afsigten med detta beslut aldrig kunde vara, att utlemna det gamla myntet ur Banken, isynnerhet som i i2:te punkten tillstyrkes, att, i sammanhang med frågorne om myntet, Rikets Ständer skulle föreslå en lägre enhet. Jag gjorde mig den föreställning, att slutet af i:sta punkten blott angeck den fråga, om varan silfver skulle erhållas efter den myntfot, som bestämdes 1664, för 2f Riksdaler i Svenska Bancosedlar. Hvad Herr Skogman anfört, innehåller intet annat, än att vi, vid afgörandet af hvad vi mena med 1664 års myntfot, enär den innehåller olika lödigheter för de olika mynten, skola bestämma, om det är Riksdalers-eller skil - Den 19 October f. n. >9 Jings-tal vi antaga såsom norm. Nu uppkommer det förhållande, att den proportion Herr Skogman föreslagit, är öfverensstämmande med 16 sk. styckenas myntfot. Jag tror således, att det ej skulle innefatta något förorättande mot den enskilte, att säga, att vi såsom vara beräkna Riksdalern efter 1664 års myntfot, men efter den del deraf, som bestämmer Riksdalern till 53or?ö8^- ass, nemligen den för 16 skillings-stycket. Herr Cederschiöld har trott, att det skulle blifva att realisera efter 1 29 skillingar.
Föredrogs och lades till handlingarne Banco-Utskottets memorial, N:o 50, med tillkännagifvande, att omröstning blifvit i Förstärkt Banco-Ulskott anställd, öfver en af de frågor, som omförmäla» i Utskottets memorial, N:o 43. Den 7 A p r i 1. Från Höglofl. Ridderskapet och Adexn. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets den 26 och 31 sisllidne Mars på bordet lagda utlåtande, N:o 240, i aidedning af väckte motioner om grundskatternes förvandling till bevillning, rörande en allmän skatljemnkning öfver hela Riket m. m. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 29 och 31 sistlidne Mars på bordet lagda utlåtande, N:o 241, i anledning af väckte motioner, dels om framtida försäljning af kungsgårdar och andra kronolägenheter, dels angående förändring af de, i afseende på utarrendering af kronans fasta egendomar å landet, nu gällande föreskrifter; blef berörde utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet, utan annan förändring, än att i de af Utskottet till framtida iagltagande jvid utarrendering af kungsoeh kungsladugårdar samt andra kronolägenheter, hvilkas arrenden ingå till Stats-Verket, tillstyrkte föreskriller, skulle, uti Usta momentet, framför orden ”ett minimum” införas orden ”vid hvarje auetions-tiilfälle”, och 4 mom. erhålla följande lydelse: ”Derest forre heniui iiis-innehafvaren egendomen väl brukat, ege han 784 Pf •ot.-Vtdrag, den y April :8/f5- eller, i händelse han med döden algått, hans enka eller barn optionsrätt, eller rättighet alt öfvertaga arrendet till maximi-summan. Begagnas icke optionsrätten, och flere anbud ske till maximi-summan, erhålle den arrendet, som derjemte bjuder högsta conlanta städja för en gång. Skulle åter etc.” Från Hösrv. Preste-Ståndet.
X N:r 498. Skulle någon af Eder, ärade läsarinnor, genom Idun vilja gifva mig beskrifning på några småbröd (finare kakor till kaffe och te) som äro billiga, men likväl goda. 0 C Mary. Belltelef. telef. Kan någon af Iduns läsarinnor gifva upplysning om specialist uti näsför unga bildade flickor öppnas den och balssjukdomar? Vore mycket tacksam 15 nästa angusti. Prospekt för skolan att få veta hans namn, hostad och om möjerhålles på begäran af fru Mathilde ligt äfven mottagningstider. Huttling, Alingsås. [1675] Lunds Tacksam. Svar. BORGHOLMS HAFSBAD OEH KURANSTALT på Öland öppnas den 10 juni och erbjuder: gynsamma, klimatiska förhållanden, naturskönt läge, vidsträckta promenader, hafsbad, varmbad af olika sia " mineralvatten, elektricitetsbehandling, massage och gymnastik, god restauration riklig tillförsel för hushåll, tillfälle till segling, daglig förbindelse med fastlandet. Intendenten, doktor C H. H i l d e b r a n d, har utrikes studerat särskildt magoch tarmsjukdomar. Rum beställas genom kamrer E. Program sändas på begäran. (G N:r 444. Då jag i ett par och tjugu år skött landthtisbåll med en uppsättning af ett dussin mjölkkor, samt under nämnda tid endött for mig, anser jag mig kompetent att hesvara frågan. Till en början vill jag anmärka, att min ladugård innehåller inga kor af större utländsk ras, utan endast vanliga medelstora inhemska, samt att fähuset är varmt och godt. Nedra b o i ^ n, I o. 2 tr. upp. Förfarandet har varit följande: Kalfven far | [13B2] strax från början tre gånger om dagen dricka, nämligen morgon, middag och kväll, hvarje gång ett stop, morgon och kväll, af modrens nyssmjölkade mjölk, samt om middagen morgonmjölk, som uppvärmts till ungefär den värmegrad modersmjölken haft. Jag utmäter hvarje gång mjölkbeloppet, till förekommande att portionen vare sig minskas eller ökas, utan min order. De första dagarne doppar ladugårdspigan fingret i mjölken och låter kalfven liksom dia fingret, samt vänjer den sålunda småningom att sjelf dricka från stäfvan.
Dito i 9 mänader 1.434:18:— Summa Pä denna Stat. 2,442z T:rSpaniiemal a R:d. 3,2Z6: 8: —> Penningar 42,720: 6: ro. S:r 45,976: 14: lv. Herr Åkerstein, klaralst. Dä jag förut haft tillfälle akt genomläsa den i delia Betänkande före flagne Staten för Finska Artillerie-Regementet, och derwid ingen ting haft all påminna, får jag alle» nast anhätta om Herr Grefwens och Landtmarskalkens proposition till bifall ä Stats - Utfkolters Betänkande. Herr kastlinan, Otto krestric. Da Stats-Ukskottet första gängen förchade till beswarande Kongl. Majlls Nådiga proposition om i fräga warande Corpsers öfwerflytkande pä Swensk Stat, war Staksregteriugen redan upgjord, hwarföre man icke säg nägon annan utwäg till desie Corpsers bibehällande, an att deras aflöning mätte ske af den Summa fom lill Spira Kligsbehof war päräknadDetta^föreflogs altsä af Skats-Utskottet, som hwarken twiflade pä nödwändigheten af desia Corpsers bibehällande, eller Riksens HögloftStänders wilja att dertill bifalla. Sedan i de Respeclive Riks - Ständen grundade anmärkningar harwid blifwit gjorda strödde Ut - Ho8 - Den i4 Zebruarin flottet sig böra förestå ersättning för hwad till delta andamäl afgär de till Extra Krigsbehof förestagne medel, och har derföre nr, tillstyrkt, akt Kongl. Mast mätte af de besparingar, som kunna ste pä Allmänna Jndragnings-Staten, godtgöras derför.
Om någon contradiction skulle linnas emellan besluten, kan man åtminstone icke förebrå mig att icke hafva varit consequent, enär jag gjort allt, hvad jag kunnat, då jag begärde votering. Må jag, med Gr. v. Fersens tillåtelse, få erinra derom, att det är smärtsamt att höra, att det fattade beslutet skulle innefatta en orättvisa för båda sidorna, sedan jag icke hört, att af närvar, förhållande rönts någon orättvisa. Det kan visserligen hända, att der och hvar något missbruk ägt rum; men man bör icke tillåta sig att från ett obetydligt missbruk, på ett eller annat ställe, leda sig till rättigheten att bryta en princip. Jag är öfvertygad, att det beslut, som är fattadt, är riktigt, och vill derföre icke medgifva dess upprifvande. Jag förnyar min anhållan, att Frih. Palmstjernas anförande må få hvila på bordet. Frih. Palmstjerna: Jag ämnar icke medgifva, att min afsigt varit att upprifva ett redan fattadt beslut, och tillåter icke någon beskyllning i det fallet. Jag har uppgifvit, att jag ämnar ställa mig beslutet till efterrättelse i ena såväl som i andra fallet, och jag liar rätt att fordra af hvar och en af R. o. Ad:s ledamöter, hans åsigter må vara consequenta eller icke, grundade på bristande omdöme, inskränkt begrepp eller afvoghet i grundsatser, att icke beskyllas för en sådan afsigt. Jag kan icke medgifva, att mitt förslag innehåller en ny motion, enär samma förslag innefattas i StatsUtskrs redan afgifna utlåt., fastän jag rättat detta förslag i enlighet med det beslut, R. o. Ad. i förmiddags fattade, på det sätt, att förslaget, i full öfverensstämmelse dermed, gör möjlig tillämpningen af R. o. Ad:s beslut i a:dra punkten; och jag tror, att det är hvarje ledamots skyldighet att söka bringa besluten till fullständig öfverensstämmelse sins emellan, såvida sådant kan ske utan ringaste hufvudsaklig rubbning i någotdera. Gr. von Fersen: Den tillrättavisning, som Frih. Boye ställde till mig, kan jag icke låta obemärkt förbigå.
15 tillkännagifva, det jag önskar, att den allmänna kyrkoplikten skulle kunna återställas i den betydelse som den hade vid kristendomens början; men som jag nogsamt inser, att detta svårligen låter sig göra, finner jag mig böra instämma i motionärens åsigt, alt all offentlig kyrkoplikt förvandlas till enskild skrift, dervid jag dock ville göra 2:ne tillägg, nemi. att denna sistnämnde religiösa akt icke skulle föregå, ulan efterfölja det verldsliga straffets utstående, samt att tiden för den enskildta skriftens fullgörande icke skulle bestämmas af den verldsliga myndigheten, utan att sådant borde tillhöra antingen fångpredikanten, hvars pligt det är att väcka den brottsliges hjerta till försoning, eller ock själasörjaren i den ort, der förbrytaren har sitt hemvist; och hyser jag den förhoppning, att kyrkoplikten, genom iakttagande af nämnde bestämmelser, skulle visa sig vara verkligt välgörande, i det att den felaktiges sinne riktades på rätta betydelsen af den försoningsakt, han fullgjorde, så att han städse mindes, att man bör i första rummet söka försoning med Gud, och i det andra med sina medmenniskor, samt att denna sednare försoning är af intet värde och ingen varaktighet, sä vida hjertats återvändande till God ej föregått densamma. De nu af Hr Tersmeden väckta motioner bordlädes, uppå derom af Hr Bråkenhjelm Pehr Reinh, framställd begäran. Hr Hjärne, Harald, anförde skriftligen: Då man, med tillsättandet af ett serskilt Ulsk. för behandling af frågor ronde lagstiftningen för tillverkning och försäljning af bränvin, hufvudsakligen afsett dessa frågors ändamålsenliga och skyndsamma beredning och afgörande, är det af stor vigt, att Ulsk:s omtanka, från början, rigtas på sådana åtgärder i afseende på sältet att bereda och, för RiksSt:n föredraga de förslag, som komma att af Utsk. afgifvas, som synas bäst leda till det resultat man åsyftat med bildandet af detta Utsk. Vid föreg:de Riksdagar har det första Betänk, från de sammansatta Utsk:n, alltid innefattat ett fullständigt förslag till en ny förordning.
Under titel: »Allmänna bestämmelser,» innefattar Andra afdelningen af ofvanberörde artikel följande stadganden, nemligen: Uti §. 149: »Rikets Ständers Bank utlånar penningar och meddelar kreditiver, på sätt bär nedan säges, men Fullmäktige åligger, då de linna sådant för Bankens säkerhet - Banko-Utskottets Betänkande, N:o 3 4. 9 kerhet nödigt och med dess fördel öfverensstämmande att vägra nya lån och kreditiver, äfven när intet är att anmärka mot den erbjudna säkerheten.» Detta Fullmäktiges åliggande är närmare bestämdt genom Reglementets 121 §., som angår sättet och ordningen för minskning och indragning af låneoch kreditivrörelsen. Utskottet anser för den skull, att, till undvikande af misstydning, uti förutnämnde §., bör hänvisas till den Reglements-föreskrift, hvilken kommer att motsvara 121 §., samt tillstyrker alltså, att 149 §. må erhålla denna förändrade uppställning: 4:o. Rikets Ständers Rank utlånar penningar och meddelar kreditiver på sätt här nedan säges; dock åligger det Fullmäktige, att, då de finna sådant för Rankens säkerhet nödigt, vidtaga de i 121 §., anvisade utvägar för låneoch kreditiv-rörelsens förminskning och indragning. Uti §. 150: »För hvarje gren af den låneoch kreditiv-rörelse, som bedrifves genom Ranken och Diskonterne, bestämmes ett maximum. Finnes någon del af de fonder, hvilka blifvit anvisade för belåning af aktier och publika papper eller af guld och silfver samt jern, koppar, m. fl. vågförde effekter obegagnade, ega Fullmäktige att, under en tid af högst tre månader, öfverlemna de icke använde medlen till den af dessa lånerörelsegrenar, som deraf kan vara i behof, med förbindelse för Fullmäktige att, i händelse berörde medel före nämnde tid varda för det ursprungliga ändamålet erforderliga, desamma efter hand och så fort ske kan återtaga.»
Förslag härom hafva blifvit väckte, inom Borgare-Ståndet af Landskrona stads ombud Herr J. ' Ö Ödmansson, som, med förmälan att anläggningen af nämnde bana, i längd utgörande 3 mil och beräknad till en kostnad af 1,500,000 R:dr Rimt, vore öfvertagen af ett aktiebolag, som redan tecknat aktier för en tredjedel af kostnadssumman eller 500,000 R:dr, anfört att, under de sistförflutne åren, handel och industri uti Landskrona betydligt tilltagit, tullintraderna derstädes under flera år uppgått i medeltal till 400,000 R:dr, och den årliga exporten af spanmål utgjort 70 till 100,000 tunnor. Stadens af naturen danade förträffliga hamn, med ett djup af 30 till 34 fot, vore under vintertiden merendels öppen för sjöfarten, hvarigenom kommunikation med utlandet äfven under denna årstid vore betryggad. Den landsbygd, som banan hufvudsakligen komme att genomskära, vore en af de bördigaste inom provinsen Skåne och den folkrikaste i vårt land, enär densamma räknade 9,180 personer på qvadratmilen. Då det ifrågavarande företaget således skulle blifva gagnelig;t icke allenast för Landskrona stad och orten deromkring, utan äfven för landet i allmänhet, har motionären hemställt att Rikets Ständer måtte för anläggning af omförmälda bana, bevilja ett lån å -faf den beräknade kostnaden, på de vilkor och med de förbindelser, under hvilka lika beskaffade lån beviljades andra kommuner, samt att Statens rörliga materiel måtte få begagnas för trafikens bedrifvande på denna bana. — Inom Bonde-Ståndet har Riksdags-fullmägtigen Nils Olsson från Malmöhus län hemställt O O O att för nämnde företags utförande måtte beviljas ett lån å en million R:dr, mot billiga ränteoch amorteringsvilkor. i) Frän Helsingborg till södra stambanan. Rörande denna jern vägsförbindelse hafva motioner blifvit väckte, dels inom Borgare-ståndet af representanten för Helsingborgs stad Herr J. K. L.
Os kör regleringen ak 8tat vid körra Kili8dggen ej deviljade 30 "dunner 8panmäl under lönerne, utökver körut de8tädda 710 "lunnor, ä8kar Kongl. IV!aj:t än^o till uppkörande dland Ordinarie 8tat8-an8lagen; del8t Öongl. Mapl, kör 45,725: zs. 6. tillvgAaln inoande a! Irärl erkordelli^ lillölrninA med en tredjedel a berörde aikvoden oell med 300 kalr a dlxlra Ill^ifls-gnslgAel, ali Kibels 8länder ma lrärlill ä 8lal uppköra eli ^IlerllAare belopp ak lilisammans 7:o Oa Ixon»l. 51aj:1 är belänbl ali, pa eli fullslandl^are oelr ändamaisenli^are 8311, reglera ordningen kör/?rde/r/^6 ^7/ /tt6e?r^ /f.r7ee/'e7§ oe/r av//ie/^<-//?/>?§^"7, lE Ixon^l.