Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
U. Undwtagsaftal, om inteckning dejraf, se Inteckning. 7 Utmätning, om ändring i bestämmelserne derför . ..73. Utmätt fastighet, om ändring i sättet för dess försäljning ... 94, 112. Utslagslösen, om befrielse från skyldighet dertill för i Hof-Rätt uteblifven svarande part ...123. Utsökande af fordringar, om prxscriptionstid derför, se Prtescriptionstid. Utsöknings-Balken, oro ändring af 8 § i 8 Kap. deraf, se Förskingring. V. Vadepenningar, om deras afskaffande, se Revisionsskilling. Vapens dragande, om skärpning i ansvsret derför 46, 106. Vexlar, inrikes och utrikes, om gemensam lag derför 62, 124. Vigsel, om bestämmande af viss tid derför efter skedd lysning ... 26. „ och lysning, om tillägg till lagens stadganden i afseende derå .. r 449» Vilkor, vid försäljning af fast ^gfefidöm . ... 37, 67. ; * / ‘ ■ å. Åverkan, om förhöjning af ansvaret derför 25. Ä. Ärfda-Balken, om ändring af dess 19 Kap. 10. „ om ändring af 1 § i 23 Kap. och tillägg till 7 $ i 20 Kap. deraf, se Förmyndarekamrar. „ om ändring af 7 § i 8 Kap. deraf, se Arf. „ om ändring af 10 § i 12 Kap. deraf . • ... '• 21. „ om förklaring af dess 18 Kap., se Testamente. „ om tillägg till 5 § i 15 Kap. deraf, sådan den ly der i Kong], förordningen den 30Maj 1835 . 63, 85. „ om förklaring af dess 9 Kap., se Bouppteckning. „ om tillägg till dess 18 Kap., se Testamentsklander. •STOCKHOLM, Tryckt bo* W. P. DALVAN, 1845. BIH A N G TILL vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1844 och 1845.
J|X S. D. Föredrogs utdrog 32 499 af Hedervärda Bonde-Ståndets protokoll den 21 dennes, innefattande bland annat inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig uti Bonde-Ståndets beslut öfver Banko-Utskottets Memorial 32 72, angående instruktion lör Rikets Ständers Banko-Utskott >id nästa riksdag. Med afsiag å denna inbjudning förklarade Preste-Slåndet sig vidhålladsitt i ämnet fattade beslut och lade protokollsutdraget till bandlingarne. 688 Prot.-Vtdrag den 24 Oktober 1863. S. D. Föredrogs ånyo utdrog 33 493 af EJedervärda Bonde-Ståndets protokoll den 20 dennes, innehållande, bland annat, bemälda Riks-Stånds beslut vid föredragning af Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskoltets Betänkande, 33 29, i anledning af motion om upphäfvando eller förändrad reglering «f klockares brefbäringsskyldighet samt inbjudning lill de öfriga Biks-Stånden att samma beslut biträda. Med vidhållande of sitt lemnade bifall till hvad Utskottet i berörda Betänkande hemställt, ofslog Presle-Ståndet denna inbjudning och lade protokollsutdraget till handlingarue. S. D. Föredrogs ånyo och biföllt Sammansatta Stots-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, 33 51, i fråga om förhöjning af folkskole-afgiften. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Memorial, 33 74, i anledning af erhållna fiterremisser af Utskottets Memorial, 33 70, med förslag till voteriogspropositioner, i anledning of de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Utlåtande, 33 55, öfver gjorda anmärkningar och Riks—Ståndens skiljaktiga beslut vid Utskottets Betänkande, 32 35, angående införaude af ny Strafflag rn. m.
Betänkande, N:o 18. inom den församling, inom hvilken lägerplatsen är belägen. Ersättning till presterskapet, så väl för dess einbets-åtgärder, som för kommunion-vin, är beräknad till 24 sk. för hvarje stamtruppen tillhörande person, eller för hela armeen till 8,581 rdr, hvilken summa af staten betalas. Pensioneringen sker till högre belopp, än för närvarande, efter hufvudsakligen samma grunder, som nuega rum, dock utan rättighet att genom expektans-afgiftens erläggande lösa sig till bristande tjenste-år. Alla pensioner utgå af Statsverket, hvilket deremot skall öfvertaga Armeens Pensionskassas samlade fonder. Hvar och en af armeens stridande del, från och med soldaten till och med kapten, skall öfvergå på pensionsstat vid fyllda 50 år; majorer vid fyllda 60, och personer vid den icke stridande delen af armeen äfven vid 60 års ålder. Två tredjedelar af Rikets postmästare-tjenster böra tilldelas från tjensten med pension afgångne officerare och under-officerare. Afskedade korporaler och soldater skola företrädesvis användas vid den lägre tullbevakningen. Land.tst.orm. vid fyllda 27 år till uppnådda 50 lefnadsår, tillhör hvarje vapenför man landtstormen. Landtstormen delas i tvänne uppbåd. Till första uppbådet räknas hvar och en från inträdet i landtstormen till fyllda 40 år. Till andra uppbådet alla de, som äro emellan 40 och 50 år. Landtstormen uppbådas blott vid fiendtliga infall. Första uppbådet kan ej beordras utom provinsens, och andra uppbådet ej utom häradets gräns. Under all tjenstgöring är hvar och en landtstormen tillhörande person skyldig alt sjelf förse sig med vapen och öfriga förnödenheter, utan anspråk på ersättning. Derjemte äro föreskrifter meddelade i afseende å officerares och underofficerares mathållning, och angående hvilka, som skola spisa tillsammans, äfvensom om befälets rättigheter att begagna soldater till uppassare.
Stånd skall vara en Sekreterare, som der före protokollen och ansvare för vården af ingifna handlingar, hos Ridderskapet och Adeln, Riddarhus-Sekreleraren, samt, hos Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden, de personer, om hvilka de sjelfva öfverenskomma. Hvarje Sekreterare tillhör, att allt det, som förefaller och beslutes, ordentligen och noggrannt uppteckna och för Ståndet justera, samt, då antingen hela Ståndet eller någon Ledamot in pleno det fordrar, protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva. (2:dra mom. skulle utgå.) § 26. Konungen, eller i de fall 4, 5, 6 och 7 §§ omförmäla, Regenten eller StatsRådet läte genom en Härold afträda. § 30. 3:o) I händelse hos Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något afRiksStånden, betänkligheter uppstå emot antagandet af hvad Utskottet tillstyrkt uti det, som 12 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 4. rörer antingen Statens reglerande, eller Bevillningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-Kontorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för RiksgäldsKontorets styrelse och förvaltning, tillkomme Utskottet den befattning, ledande alt bringa sådana ämnen till slutligt afgörande, hvilken 69 § af Regerings-Formen, jemte sältet dertill föreskrifver. Stats-Utskottet åligge att dess Berättelse om Riksgälds-Kontorets förvaltning så tydligt inlemna, att val till Fullmäktige derstädes må enligt 67 § kunna förrättas. § 41.
l.o att en ny allmän indelning af den ordinarie rotering underkastade jorden inom provinsen Jemtland skulle verkställas samt den, i afbidan på afvittringens afslutande, uppskjutna extra roleringen af privilegierad jord i sammanhang dermed företagas ; 2:o att all inom provinsen befintlig jord skulle beläggas med rotering, antingen ordinarie eller extra, endast med de undantag, som vid den rikets flesta öfriga län öfvergångna rotering af förut icke roterad jord, i allmänhet varit medgifna; hvadan all annan än den sålunda undantagna eller extra rotering underkastade jord (i Stals-Ulskottets Betänkande, iY:o 22. och således äfven nuvarande rusthållsoch augments-hemman, inqvarterings-hemman samt sådaue ännu icke i skatt ingångna hemman och lägenheter, hvilka funnes vara skyldiga att vid frihetstidens slut utgöra rotering, skulle indelas till ordinarie rotar; 3:o att den jord, som sålunda komme att med ordinarie rotering beläggas, skulle indelas till 200 rusthålls-nummer och för öfrigt till rotehåll; 4:o att beträffande de grunder, enligt hvilka rustningsoch roterings-skyl digheten i Jemtland borde utgöras, så emedan, i förhållande till egovidd och öfriga förmåner jemte beräknad afkastning, som, efter hvad utredt vore, i medeltal funnes till en soldatrote i rikets öfriga provinser, de egor och förmåner, som, enligt skattläffgnings-methoden för Jemtland, motsvarade 1# mantal eller 10 tunnland skatt OO O ' O derstädes, i allmänhet kunde, med afseende jemväl å det ringare beloppet såväl af utskylderna som af roterings-kostnaden, anses fullt tillräckliga för att i Jemtland bilda en soldat-rote, men härvid ock borde komma i betraktande, att, enligt indelningsverket i nämnda provins, för rustningens och rotcringens utgörande vore anslagna, dels af dervarande hemmans grundräntor omkring 7,900 r:dr, dels ock heinmans-räntor inom Medelpad till ett belopp af ungefär 1,900 r:dr, äfvensom af räntan å den s. k. reserv-medels-kassan kunde påräknas ett årligt bidrag af minst 1,200 i:dr, eller sammanräknadt ungefärligen 11,000 r:dr, så att, enär det rotering underkastade skattetalet inom provinsen kunde, efter afdrag af poslhemmanen, antagas uppgå till 4,980 tunnland, med beräknande af hvad, vid fördelning af nyssberörde 11,000 ndr, på hvarje tunnland skatt i årligt understöd belöpte samt i förhållande till den för en soldat-rote i Jemtland vanliga kostnad, 5, tunnland skatt eller Jmantal i allmänhet kunde utgöra en rote,
Enkefru Hall bjöd baron Koskull en pris ur sin dosa och tog själf en, som hon höll mellan tummen och pekfingret, medan hon frågade: – Blir det Dammen? – Hvad tänker kusin Christina på? – Nej, kusin Koskull har rätt, hvarför skulle hon också gifta sig med Dammen? Kusin ämnar henne väl äfven denna gång ett lysande parti – håhå, ja ja! Baron Koskull åtnöjde sig med att fråga: – Ser kusin någonsin till honom? – Till hvem? Jaså, till min son John Hall. Nej, det gör jag inte. Och hvad bättre är, jag hör aldrig något från honom. De första åren haglade här bref och biljetter öfver mig och excellensen och stackars Christine. Och när de icke besvarades, stämde han oss för rådsturätten. Det var en snygg kabal, som den lede Backman spann ihop mot oss. Men sedan dess hörs John ej af, Gud vare lof och pris! Jo, så till vida att mina drängar ofta se honom stryka omkring här i trakten, han plägar stå utanför parkgrinden och titta in. Trädgårdsmästaren berättade mig, att han härförliden frågat honom, om han ville hälsa på, men då hade han bums gått sin väg utan att svara. Ja, ja, det var ett godt parti, käre kusin skaffade sin dotter den gången! Jag kan inte annat än önska bättre lycka nästa gång. – Det kanske slår bättre ut, om hon själf får ha ett ord med i laget. – Du är en satans mara, tänkte baron Koskull åter. Högt sade han: – Ja, kusin, jag om någon borde väl ha skäl att vara förbittrad på John Hall, men jag har inte hjärta till det heller. Han är olik alla andra, det är han, men det är ingenting ondt i honom. Han är som ett stort barn, som alla vilja häckla på. Kan kusin tänka sig, att han allt som oftast kommer upp till mig för att höra om Constance och barnet, och att han begagnar alla tillfällen att stå på hennes sida och tar hennes parti mot hela världen. Söta kusin läste väl i bladet här om dagen, hur en anonym prisade Hallen och uttalade sin fördömelse öfver dem, som i hans fattigdom visade honom förakt, han nämnde bland andra Constance, hvarpå John Hall i dag tagit hennes försvar i Aftonbladet.
Den romantiska idealismen satt i högsätet, förtjenade också sin plats, så länge den frambragte betydande verk; men i matt efterklang kippade den nu efter andan.Blott på verklighetsiakttagelsens väg, genom verklighetsframställ ' ningens konst kunde det bli lif i vår literatur. Om den na efter snart tjagu års vandring på dessa banor behöfver försöka sig i nya riktningar — hvilket ja helt ungs röster fordra — vet jag icke; säger blott: » Visen oss att I kunnen skapa något godtf något lifskrafligt, något hänförande, så är det mig alldeles likgiltigt, om I dikten en saga eller en roman, en symbolisk diktning med scenen på Sjastjernan eller en Bambocciad, som ageras på den värsta ölkrog. Fiesole eller Adrian Brower — det är detsamma, om blott konstnärssjälens väldiga andedrägt blåser sitt lif i ett poems näsborrar. Men jag bryr mig t — n om edra teorier, förrän jag ser deras frukter. » Ännu var jag tvungen att ge lektioner, men behöfde icke öfveranstränga mig. Tidskrifternas redaktioner sökte app mig och jag började hoppas på att den tid skulle komma, då jag kunde helt och hållet offra mig åt min konst, att min ungdoms-förhoppning kunde bli verklighet. Borchsenius var under dessa år för mig en alltjemt uppmuntrande vän. Han retades med mig på sätt och vis, han kände mig nämligen tillräckligt för att frukta att jag lätt kunde frestas att lägga mig till ro på min lilla lager. Förut hade han varit benägen tro, att jag borde bli vetenskapsman, och han ville alldeles inte höra på mina försäkringar om att jag kände mina krafter svika inför denna uppgift, att jag, trots ganska grundliga studier på literaturhistoriens område, saknade den framställningsförmåga, som skapar historiska konstverk. Att vara samlare och blott kritiker passade mig icke. Nu var Borchsenius lika så ifrig att jag skulle ge studierna en god dag. Deri var jag icke ense med honom. Kunskaper äro en god grund för poetiska byggnadsföretag, ansåg jag, och jag anser ännu att de geniala ignoranternas tid längesedan är förbi. En rad lyckliga år följde. 1877 fick jag min önskan uppfyld att komma till Södern.
Ständer i Öfrigt vidtagna Beslut, förekomma följande förändringar och tillökningar uppå denna Hufvudtitei, nemligen; Imner för 2:ne Notarier och 2 Cantzlistec uppå Kongl. Svea Hof Rätts-Stat, utgörande efter den beviljade Löne-förhöjningen t,473; 16.— Transport 1,473:16' ICpngl, Den 14 Jidit 1 Transport Kongl. Krigs-Hof-Rättens Löne-tillokning, hitförd ifrån Allmänna Indragnings-Statens Besparingar och afräknad på den till Löne förbättring i allmänhet beviljade summa med Likmätigt Riksens Hoglofl. Ständers Beslut den 18 Juli 18I2, äro de på Allmänna IndragningsSt3ten uppförde 2 Kammar Råds Löner hit öfverförde med Löne förhöjningen for CharlsSigillats Contoirets Betjening, beviljad af Riksens Hoglofl. Stander vid 1809 års Riksdag Löne-fyllnad för vice Preses och arne Medicinal Råd i Sundhets-CoIlegium lill likhet med sina vederlikar, har förut utgått af Indragnings Siatens besparingar; men sedan be^paringarne nu blifvit från Indragnings Staten afförde, så upptages denna Lone fyllnad på 2:dra Hufvudtiteln med Det af Riksens Hoglofl. Ständer nu beviljade anslag för smittosam ma och i synnerhet veneriska Sjukdomars botande Hitfort ifrån 6 Hufvudtiteln de för Vaccinationens befrämjande der upptagne Transport 1,473: IS 891: 32. 1,600: — 941.' 32 433 -iG 8,000 : 3°° : ■ 1 ■ i—< 13.Ö43-’ »256 Likaledes äro ifrån Allmänna Indragnings Siatens besparingar här upptagne de för en mera allmän och förbättrad Läkare-vård anslagne 10,000 E-dr, men som härutaf komma att uppföras , 1,000
Gerna skulle jag villa undgå, att vid detta tillfälle vidare yttra mig öfver den af Högloflige Utskottet antagna grundsats, att lemna ett ifrån något RiksStånd remitteradt anmärkningsmål obesvaradt, eller att deröfver icke afgifva särskilt Utlåtande: ett sådant handlingssätt är för mycket stridande mot sakens natur, Grundlagens bokstafliga innehåll, och den aktning ett RiksStånd, i afseende på sina fattade beslut, äger rätt att fordra, för att ytterligare behöfva vederläggas; men då jag af det nu inkomna allmänna Be - 422 Den 27 Maji. tänkandet fått förnyadt skäl, att visa olämpligheten af ett sådant förhållande, kan jag ej afhålla mig, att fästa Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på de omständigheter, som här förekomma till styrka för mitt påstående, det ConstitutionsUtskottet bordt med ett bestämdt yttrande öfver de gjorda anmärkningarne inkomma. Jag medgifver, att Högloflige Utskottet enligt 44 §:n Riksdagsordningen icke varit förbundet att, inom den af ett RiksStånd förelagde tid, aflemna det infordrade Utlåtande, men, då den af mig begärde communication med de öfrige Stånden icke blef verkställd, kunde ett dylikt beslut icke heller af dem fattas, och ändamålet blef således förfeladt; men det hade ej bordt hindra Högloflige Utskottet, att, i anledning af Ridderskapets och Adelns anmodan, sedermera med ett ordentligt Betänkande i omförmälte ämne inkomma, och öfver hvars uteblifvande jag äfven hade tillfälle att den 23 sistledne under discussionerne öfver 107 §:n Regeringsformen, erinra; och må för öfrigt Högloflige Utskottets egna Protocoller vitsorda, om emellan den 25 April, då protocollsutdraget hos Ridderskapet och Adeln justerades, och den 3o derpå följande, ingen cession inom Utskottet blifvit hållen eller kunnat hållas.
Skri/velse JS:o 84. samt i öfverensstämmelse med arbelsböndernas allestädes lillkännagifna önskan, belt arbetslags eller hofveris arbelsskvldighet beräknats till visst antal dagsverken, ulan afseende ä det större eller mindre hemmantal, hvaraf hofveriet varit sammansatt eller på hemmanens nuvarande godhet och beskaffenhet och följaktligen äfven utan all hänsigt till de skiljaktigheler i arbelsqvantiteternas belopp och ersättningen derför, som kunde uppkomma vid den ena kungsgården i jemförelse mot den andra, hvarefter arbetsvärdet blilvil i penningar uträknadt efter medelmarkegångspriset å dagsverken under de 10 åren 1834—1843. Sedan E. K. Majit derefter låtit ytterligare höra de hofveriskyldige, med hvilka öfverenskommelser om arbetsskyldigheternas utbytande emot föreslagen ersättning vid de hållna undersökningarne icke kunnat träffas, huruvida de ville på de till dem framställda förslag ingå, och af bemälde hofveriskyldige endast ett ringa antal anmält sig vilja del uppgjorda förslaget antaga, men de öfrige framställt vilkor mer eller mindre afvikande från nämnde förslag samt E. K. Majit vidare i ämnet hört de i och för beskaltningsväsendets förenkling utsedde Kommitterade, sä aflat E. K. Majit till Rikets åren 1853—1854 församlade Ständer nådig Proposition i ämnet, i anledning hvaraf Rikets Ständer, i fråga om dagsverksskyldigheten till åtskilliga såsom boställen anslagna kungsgårdar i Christianstads och Malmöhus län, för sin del antogo följande bestämmelser, nemligen: att de, angående hofveriskyldighetens upphörande på vissa vilkor och emot afgäld från de hofverioch arbetsskyldiga hemmanen, med hemmansinnehafvarne uppgjorda öfverenskommelser äfvensom de dylika, hvilka hädanefter, enligt enahanda grunder, i vederbörlig ordning afslutades, för större eller mindre antal af hofverieller aibetsskyldige hemman, skulle till E. K.
Jag går icke så långt, att jag påstår något ligga under Hr von Hartinansdorffs förslag, ty jag finner det öppet och tydligt framstäldt, men jag befarar, att det kunde hafva en alldeles motsatt följd emot hvad som befarades af Hr von Hartmansdorfifs motion, nemi. att man blott lick en sida. Det är mig föröfrigt likgiltigt, örn det blefve en höger eller en venster sida, men jag tror att i hvarldera fallet, om blott en opinion blir representerad, så är det lika skadligt. På denna grund får jag fortfara i samma yrkande, sorn sist. Jag yrkade då bifall till Frih. Hamiltons förslag och måste nu yrka afslag å detta, på det att det må vara Coust.Utsk. fritt att i denna fråga vidtaga de åtgärder, som Utsk. kan finna för Riket mest gagneliga. Frih. Boye: Jag begärde ordet för att understödja den framställning, som Hr von Troil gjorde. Jag nödgas derföre vördsamt, och såsom bevis på nödvändigheten af den uppläsning, han begärde, framställa en betänklighet, som hos mig uppstått. Kär vi förehade 3 punkten i förmiddags, så angick en del deraf huru andra kammaren skulle väljas, nemi. att samma valmän skulle välja en ledamot till nedre oell en ledamot till öfre kammaren. Denna mening biel' då uttagen ur det tryckta exemplaret, eller ur Hr von Ilai tluansdorffs motion, och blef det i anledning af Gr. Spens’ amendement. Det är icke i hufvudsaken jag nu vill tala, men jag ber R. o. Ad. eftersinna, huru omöjligt det är för oss att kunna reda oss, när vi icke hafva annat än det tryckta exemplaret, och då detta i hvar eller hvarannan § är omskrufvadt af Gr. Spens, med tillåtelse af motionären, så vet jag icke hvad som står qvar. Nu är fråga om den andra kammaren, huru den skall complelteras och hvem som skall välja den. Delta är en så hufvudsaklig fiåga, emedan den helt och hållet bestämmer naturen af andia kammaren, att jag omöjligen kan skänka dess afgörande åt Const.Utskts godtfinnande.
St. få i underd. anmäla, jemte tillkännagivande att de å denna hufvudtitel förekommande utgiftssummor blifvit upptagna att ifrån och med i84i års början och intill den vid nästinfallande riksdag vidtagande statsreglering utgå” etc. Jag hemställer, om det är expeditionsform, antagen emellan Ständer och Konung, att, vid anmälan af statsreglertn och lista hufvudtiteln, eller hvilken titel som helst, göra lind. framställning i ett önskningsmål, begära utredning af Konungen och i påföljande period i samma skrifvelse säga: ”Hvilket R. St. få i underd. anmäla.” Ständerne begära utredning af Konungen i en sak och anmäla sådant om igen i den påföljande perioden, som börjar med ordet ”hvilket.’’ För min del kan jag ingalunda gilla detta uppställningssält af expeditionen till Konungen, och skulle tro, att hvarje titel bör innefatta Ständernes beslut i afseende å hvarje litel särskildt. Hvad Ständerne dessutom kunna önska med hänsigt till reglenn, derom bör också särskild skrifvelse expedieras och icke inclusive ibland hufvudtitlarna insereras, ty der är sådant alldeles icke på sin plats, och följaktligen bör ej frågan om spanmålen under lönerna der förekomma. Jag förenar mig således med Hr von Hartmansdorff i begäran om återremiss af detta förslag till und. skrifvelse, och beträffande det uppskof med statsreglerms afgörande, som man sagt derigenom skulle förorsakas, finner jag icke den t8 H. 27 210 Den ii December f. m. ringaste aniedn. till denna farhåga; ty Exped.Utsk. skulle vara särdeles ovant vid sina göromål, om ej, under det att den 2:dra eller 3:dje hufvudtiteln utskrefs, Utsk. skulle medhinna omskrifva denna expedition, Frih. Sprengtporten.:
Observatoriigatan 22, 1 tr. [641 Jenny Nyström — Stoopendaal; (Med porträtt.) — Tillkännagifvande. — Iduns panoptikon; af Sccevola. — Sådana segrar göra vår ruin; af Ave. — Iduns annonser. — Iduns julklappsbazar. — Teater och musik. — Hvems var felet? En äktenskapsstudie af O^ar. (Forts.) Bakning. — Efterrätter. — Husdjuren. — Hushållet. — Tvätten. — Hvarjehanda. — Frågor. — Svar. — Breflåda. Försälja g o d a, Öfversättning från tyska originalets 4: e upplaga af Fru V i l n a M ey er, Fil. Kand. Af tyska originalet har på ett par år fyra upplagor blifvit utsålda. Urmakare o. Urhandel. Barnets fyra temperament, \ • T f. ^ f En bok f ö r föräidrar och lärare. I n n e h å l l s! Reqvisitioner gefär 1 kg. vanlig otvättad svensk fårull. Arbetslön kronor 5,50. Färg i filten erhålles efter behag, antingen blå, med eller utan bård, ljusgrå d:o d:o eller grå och blå randig. fr. 1:68 pr mtr pr aln. Hv. o. créme helsiden Duchesse till brudkl.fr. pr m. o. creme helsiden Merveilleux till brudkl.fr. 2:50 pr m. Hv. o. creme helylle Cachemire, dubbel b r. f r. l; 6 8 p r m. p r a l n. Ijito kg. (2 / .i skalp.) ren ull, motsvarande unO. Eder vänliga skrifvelse, utvisande det varmaste intresse för Idun, bar på det högsta gladt oss. Vi skola ock taga i öfvervä- gande edra deri gjorda framställningar. A. - ZV. (Upsala poststämpel.) Förutsatt att bådas ålder noggrant till oss uppgifves och att edert eget helsotillstånd är godt, skola vi uppge pris och vilkor, Elinc.