Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sannt är visserligen, att under fortgången af en Riksdag, och synnerligen mot slutet, det ej alltid är lätt att finna tjenligt antal personer för dessa skiljda befattningar. Deremot torde i början af Riksdagarne, och en längre tid af deras förlopp, härstädes finnas och, enligt hvad erfarenheten hittills ådagalagt, kunna påräknas ett ganska stort antal Riddersman, vida öfverstigande Utskotts-ledamotsplalsernes talrikhet. Det synes då nyttigt, alt till medverkan af mångas förenade krafter anlita åtminstone del antal, som erfordras för tillsättande af Elektorer och Utskotts-ledamöter. Likaledes tror jag, att det närvar:de äger en fördel derutinnan, att den sammanhållning, som jag för min del anser önskvärd, ej beror på ett mindre antal personers grenande i sin hand af båda egenskaperne af väljande och invalda. Ensidighet inträffar lättare på det valsätt, som här är föreslaget, och kan ej sedermera, såsom nu, genom nya val modifieras. Ju flere Riddersman, hvilkas samverkan tages i anspråk, desto mera allmänt bör, bland R. o. Ad:s ledamöter, interesset för vår verksamhet och våra förhandlingar blifva. Yäl skulle det stå ledamöterne fritt att afstå Elektorsplatserne åt andra ; men sannolikt skedde det ej så i verkligheten. Jag finner således för min del den föreslagna förändringen mindre nödig och afslyrker dess antagande. Jag utbeder mig vördsamt det Höglofl. Ståndets tillåtelse, att dessa mina inkast må till Riddarh.Utsk. afgå; hvarå hos Hr Gr. o. Landm. likaledes anhålles om propos. Remitterades till Riddarh.Utsk. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Vid slutet af gårdagens aftonplenum, beslöt R. o. Ad. att godkänna alla de i BankoUtskss Betänk. JVs 61 förekommande tillstyrkanden, hvilka då icke särskildt varit föremål för öfverläggning eller beslut. Men på sidan 31 förekommer ett stadgande, som icke låter förena sig med de beslut, R. o. Ad. förut fattat ronde kassa-afdelningen.
Sällskapets inkomster voro räntemedel, 1,992 R:dr 10 sk. 11 r:st., Nådiga bidrag af Hans Maj:t Konungen samt Deras Kongl. Högheter Kron-Prinsen och Kron-Prinsessan 400 R:dr, samt andra frivilliga gåfvor 1,000 R:dr 32 sk., eller tillsammans 3,392 R:dr 42 sk. 11 r:st., hvaraf i understöd utbetaltes uti Maji månad till 108 Mödrar med 422 barn 1,068 R:dr 16 sk., och i December månad till 109 Mödrar med 411 barn 1,224 R:dr, jemte kläder för ett värde af 250 R:dr. å) Kniperska Pensions-Inrättningen_, från hvilken Pensioner tilldelas fattiga ogifta Fruntimmer, företrädesvis af Borgare-Ståndet, hvilka till ålder komna, sjukliga eller vanföra, icke äga förmåga att genom arbete sig försörja, bade vid slutet af år 1842 en Capital-fond af 59,051 R:dr 1 sk. 5 r:st.; och under samma år voro inkomslerne 3,217 R:dr 32 sk., samt utgifterne 3,125 R:dr, som utgått i Pensioner till 98 ogifta fruntimmer, af hvilka 85 bodde i Stockholm och uppburo 2,733 R:dr 16 sk. ä) De under Stockholms Stads Consistorii inseende ställda Pensions-fonder uppgingo år 1842 lill 12,400 R:dr, hvilkas ränte-afkastning, 606 R:dr 24 sk., utdelades till 13 behöfvande. ö) S:t Clarce Kyrkas Donations-Fond lemnade år 1842 till 54 understödstagare 562 R:dr 37 sk. 4 r:st. Capital-beloppet var 11,255 R:dr 26 sk. 8 r:st. aa) Testamentsmedel, förvaltade af Jacobs Församlings Kyrko-Räd.
I öfrigt torde det äfven tillåtas mig, att anmäla min reservation emot de nyligen fattade beslut, hvarigenom, oagtidt de stora bemödanden i afseende å en blifvande myntförbättring, all möjlighet af myntförbättring likväl blifvit för längre tid betagen. Man har anmärkt, att Utskotten cj skola fästat tillbörligt afseende på Kongl, Majus Nådi - Den 9 Junii f. m. ga Proposition; men jag hemställer, om denna Proposition skäligen bordt föra till aenat, än blott ledning för Utskotten, samt om icke Utskotten, just af underdånig vördnad för Kongl. Majit, bordt afstyrka sådane beslut, som stridt mot Kongl. Maj:ts Isigter; och då Utskotten, förbigått någre delar af samma proposition, hvilka icke kunde tillstyrkas, tror jag, att Utskotten derigenom snarare iagttagit hvad vördnaden bjuder. Utskotten måtte aldrig förtjena förebråelser för det de ej blindt följt, hvad Kongl. Majit föreslagit. I sådant tall, hade Utskotten illa svarat mot det dem uppdragna förtroende. Ehuru många felagtigheter Utskottens Finance-förslag ^tilläfventyrs må äga, anser jag det likväl, i hela sin vidd betragtadt, allt för väl tåla att jemföras med hvil-; het här framkastad! project som hälst, och äfven med det hår nyligen utdeldte, sorn finnes undertecknad! af någre så kallade Fäderneslandets vänner. Att anmäla sin reservation mot härstädes fattade beslut, är ej ovanligt; men, intill dess man sett följderne af besluten i bör man innehålla med allt omdöme deröfver, samt endast öfverlemna sådant åt framtiden. Den första lag, som äran bjuder, är att följa sin egen, icke andras, öfvertygelse. Herr Cederfchjöld: Jag tror mig ej behöfva serskilt reservera mig mot den financeplan som nu blifvit antagen; jag hoppas tillräckligen hafva gjort det i de särskilta anföranden, hvari jag sökt ådagalägga min åsigt af ämnet. Jag vill derföre blott utbedja mig att genom
59 eller körande till dess produetion, hvilka i ungdomen fordra antingen vidlyltiga studier eller en trägen sysselsättning. Man bör derföre bär sällan kunna begära, att den blifvande Adelsrepresentanten uppfostras för sitt yrke, som Representant, Och aldraminst att han bildas till talare, då vi olyckligtvis härtill alldeles sakna lärare vid våra högre lärosäten Af dessa skäl måste naturligtvis löija, att större delen af Ridderskapet och Adeln icke äro hvad man i allmänhet förstår med talare, och det är säkerligen denna omständighet, som gifvit helgd åt den gamla praxis, att de muntliga anföranden till Ståndets Protocoll, få efter slutadt Plenum skrifteligen af hvarje Ledamot uppsättas och till RiddarhusSecreteraren aflemoas, för att i detta skick i Protocollet intagas. Men hvartill skall detta stä dande af en muntlig motion tjena, om allmänheten redan ut en annan canal känner våra yttranden, till och med kanske äfven missför. stådde, origtigt fat ade och oredigare uttryckte, än de af oss sjelfve blifvit och hvilken sednare olägenhet alltid skall i större moa inträffa här än i England, där snällskrifveriet uppnått en sådan höjd och fullkomlighet, att talaren åtminstone kan vara täker, att intet ord i Tiuningarne tryckes som lian ej talat. Friherre Åkerhjelm ger oss väl anvisning att i san,ma tidning som upptager våra muntliga anföranden, äfven införa de rättelser vi finna nödige; men om äfven dessa anmärk - 6o D en 57 Januarii, ningar alltid skalle af Allmänheten begagrtag såsom de borde, så bekänner jag för min del upprigtigf, att jag tror det alltid blifva obehagligt för en representant, att antingen sätta sig i beroende af TidningsRedactionens godtfinnande att införa dess anmärkningar, eller ock, att med densamma i en annan Tidning kanske råka i en litterair strid, som möjligtvis kan uppnå en vidlyftighet, hvilken man i början ej kunnat förutse. Jag går nu att anföra ännu ett skäl emot antagandet af Friherre Åkerhjelms motion.
Tvertom synes just då, när man frånträder en förut uppställd allmän princip, den största anledmn vara förhanden alt så tydligt som möjligt lägga i dagen alla de upplysningar, af hvilka en sådan afvikelse kan föranledas. Denna önskan alt förslaget lill tnllbestämmelser måtte hafva blifvit grundad på några skäl och på upplysningar i sak, samt anmärknm deröfver ali så ej skedt, vinner Den 5 Februari. 341 än mer styrka med afseende särskildt på den nu ifrågavar. arlikeln, om man besinnar att jern utgör en af de oundgäugligaste nödvändighetsvaror såväl för alla slags näringar, som i enskilda hushållningen; hos landlmannen för åkeroch körredskap; hos handtverkaren och fabrikanten för åtskilliga verktyg och macliinerier; det enskilda hushållet för bostad och husgeråd — alla hafva ständigt behof af jern. Att erhålla en sådan vara till möjligast billiga pris för den inhemska förbrukningen, måste då vara en vinst såväl för de enskilde, sorn för det allmänna. Delta lärer väl ock hafva varit del egentliga syftemålet med förslaget, att låta utländskt jern kunna inkomma i landet, och blir åtminstone alltid det nyttigaste; ty det är allmänt kändt, alt det Svenska jernet, genom sitt företräde i qualitet, till vissa behof, står dyrare än de flesta utländska jernsorter på verldsmarknaden; ehuru det billigare Engelska jernet är lika eller mera användbart (ill en stor mängd föremål. Utbytet genom en fri bandel kunde derföre ock blifva af en så mycket större ömsesidig fördel, om vi sjelfva kunde, till en stor del för egna behof, begagna utländska jernsorter och i stället till högre pris försälja elt motsvarande ökadt qvantum af det Svenska jern, som nu åtgår lill dessa behof, men derigenom blefve umbärligt. Emellertid synes, såsom redan blifvit anmärkt, hela den fördel, som kan hemtas af ett sådant förhållande, tillintetgjord genom förslaget all belägga utländskt jern med en införseltull af 4 r.dr Skf?. Jag skall söka att visa detta ännu närmare genom en enkel beräkning.
Febr. afgifne och d. 3 dennes på bordet lagde Memorial, i anledning af BorgareStåndets äterremisa af Utskottets d. 2, 112 Trot. Utdr. d. 7 April 1823. i samma månad aflåtne Memorial, angående hemställan, att, utöfver hvad Riksdagsordningen föreskrifver, få antaga fyra Canceliister; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Memorial redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet , Utskottets ifrågavarande Memorial borde Jäggas till Handlingarne. S. D. e. m. I anledning af gjorde anmärkningar återremitterades LagUtskottets d. 4 sisth Martii afgifne och d. 3 dennes på bordet lagde Utlåtanden ; N:o 6, om den ändring i 25 Cap. y §. RättegängsBalken , att UnderDomstolars Utslag i mål, rörande fangspilining och hustjufnad , icke böra ÖfverDomarens pröfning underställas. N:o 7, angående befrielse för Rådmän och Kämnärer , att deltaga uti ansvaret för försummelse att till ÖfverDomaren insända Råd. stufvuoch KämnersRättens Domböcker och Protocoller, N;o 9, om föreslaget återupplifvande af den i 16 Cap. 6 §• KyrkoLagen befintlige föreskrift, att äkta Makar, som skola skiljas, böra personligen inställa sig i DomCapitlet. S. D. e. m. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets, d. 24 sist). Martii under N;o Prot. Ut dr. d. 7 April 1O23. 113 N:o 4, afgifne och d. 3 dennes på bordet lagde Betänkande, angående väckt fråga, om tillåtelse för Låntagare, att till undvikande af omgångar och kostnad, aflemna sine räntebetalningar för BancoLån i närmaste Ränteri eller till Kronofogdar i Orterne; blef samma Betänkande af Ridderskapet och A* deln bifallet. S. D. e. m.
Från reservfonden skall utanordnas: l:o det belopp af minst 5,000,000 Riksdaler, som, under åren 1863, 1864 och 1865, må anvåndas till inköp af lått realisabla obligationer, företrädesvis sådana, hvilka af Riksgäldskontoret utgifvas för lån, som för Svenska Statens räkning kan komma att upptagas till fortsättning af Statens jern vå gsbyggnader; 2:o den förstärkning af handelsoch nårings-diskontfonden vid Diskontoell Låne-kontoren, som erfordras då uttagningarne på uppoch afskrifnings-råkning öfverstiga i kassa eller på räkning innestående belopp; och 3:o de Filial-banker beviljade kreditiv; äfvensom, då Bankens säkerhet det medgifver och allmänna rörelsen sådant påkallar: förstärkningar af handelsoch nåi-ings-diskontfonden samt medel för liqvid af obligationer, som Banken, på grund af uppgjordt kontrakt eler eljest, öfvertager eller inköper ; allt under vilkor, att det i § (119) stadgade maximum för sedelstock ej öfverskrides. Bih. till R. St. Prot. 1862 & 1863. låne-fonden, handelsoch nårings-diskontfonden eller allmänna diskontfonden befinnes obegagnad, öfverflytta de icke använda medlen till reservfonden, med förbindelse för Fullmågtige att dessa medel återställa, då de varda för det ursprungliga ändamålet erforderliga.
M:ts nådiga proposition till Rikets Ständer om anslag till uppförande af nya dylika vexthus, anordnade efter en annan, förmånligare ansedd ny plan och byggda af sten, enligt uppgjord ritning med kostnadsförslag, hvilket, efter afdrag af värdet å de materialier, som från de gamla vexthusen ansetts användbara, slutade å en summa af 9,138 R:dr B:ko, samt att genom en i anledning häraf förordnad och den 5 Januari nämnde år hållen besigtning å vexthusen blifvit ådagalagdt, ali de nuvarande vexthusen, hvilka, enligt det väckta förslaget, skulle ersättas genom en ny gemensam sådan byggnad, äro i det förfallna skick, alt de dels icke kunna iståndsältas, dels, äfven efter anställande af reparationer, ej länge kunna begagnas; och då viglen af dylika vexthus så i vetenskapligt som i ekonomiskt hänseende icke kan förnekas, samt deri nya byggnaden efter den uppgjorda ritningen synes blifva ändamålsenlig, och jemväl utan synnerligt stor kostnad för Slaten kan åvägabringas, hafva Rikets Expeditions-Utskottets Förslug till lindard. Skrifvelse, N:o 222. 73 Rikets Ständer funnit sig böra bevilja eli anslag af 13,500 R:dr R:ml till ombyggnad af vexlhusen vid den botaniska institulionen i Upsala. 5:o. I anseende dertill, alt den för kemiska institutionen vid Lunds Universitet upplåtna lokal beluunes lill utrymmet alltför inskränkt och jemväl i öfrigt vore för ändamålet olämplig, har E. K. M:t föreslagit, att lill uppförande af eli nytt Kemiskt Laboratorium i Lund ett anslag af 30,000 R:dr matte för en gång anvisas. Af det vid E. K. M:ls nådiga Proposition fogade protokoll olver Ecklesiastik-ärenden af den 14 Oktober nästliden år hafva Rikets Ständer inhemta!, ali nuvarande kemiska laboratorium i Lund hvarken i afseende å läge eller utrymme är så beskaffad!, att, med den utsträckning, den kemiska vetenskapen redan vunnit och allt mera vinner, det kan anses motsvara tidens fordringar.
Vid ett sådant förhållande, och då man måste medgifva, att bland alla landtmannanäringar ingen finnes, som så hastigt kan stiga som ullculturen, och det icke kan vara en nationalvinst, att producenten undertryckes, har jag ansett belåningen böra vara öppen till det belopp, sorn kan erfordras, emedan producenten, i brist af en sådan utväg, skulle eljest kunna tvingas att till vanpris afyttra sin produet. Gr. Frölich har visserligen anmärkt, att vid Norrköpings marknad behöfdes blott en enda köpare för att återställa priset till dess tillbörliga höjd; men jag hemställer till bli' Gr., hvad resultatet skulle blifvit, om denne ende icke infunnit sig vid marknaden. Vi hafva sett, att vid Breslauer-marknaden fanns ingen sådan köpare, som återställde varans fallande till det vanpris, som bjöds af köparne i följd af dem emellan träffad öfverenskommelse, utan att det var Regeringens mellankomst med lånebiträde, som tillintetgjorde ullköparnes skadliga försök att obehörigen nedtvinga priset. Jag vill icke bestrida, att ju icke, sedan creditanstalter i provinserna uppkommit, desamma skola medgifva producenten rättighet till belåning äfven af ull; men innan sådana anstalter hunnit bilda sig, anser jag staten icke böra lemna detta näringsinteresse utan möjlighet att få belåna sina produeter. För öfrigt inser jag icke något skäl, hvarföre icke fonden skulle få ökas på sätt K. M. behagat föreslå; ty om något icke skulle erfordras utöfver de föreslagna 200.000 r:dr, komme någon ökning icke i fråga. Skulle åter behofvet blifva större, än att det med nyssnämnde belopp kunde afhjelpas, så vore det en verklig skada för näringen, att lånemöjlighet icke funnes, helst detta understöd ej medför någon förlust eller uppoffring af staten. Af dessa skäl förnyar jag min anhållan om återj-emiss och bifall till K. M:s propos. Gr. Frölich: Då fråga nu endast är om återremiss, vill jag icke vidare sätta mig deremot. Den uttrycker på det hela, likasom den K. propos., en välvilja för näringen, hvilket jag icke kan ogilla.
Orgelverk .. j 100 R:dr 1 * Riksmynt. > 15 — Ej specificerade förtullas lika med sådana bland ofvanuppräknade, hvarmed de närmast kunna jemföras. / Anm. Särskildt inkommande tillbehör förtullas efter 15 % af värdet. Insekter; hänföras under Naturalier. | Instrumenter, Handtverks-; se Verktyg, ej specifice rade. 20 Förslag till Tull-1 ax a. Qvantitet för Införsels-tull. Tullberäkningen. Riksmynt. Inventarier, S kepps-: nya, ej specificerade, icke hänförliga till husgerådssaker eller beklädnads-persedlar J R:di 100 j * Riksmynt. ' Rtdr 5 öre. brukade å förolyckade eller sjöskadade utländska fartyg Ister, Svineller Gås . Fria Fritt Jern: gjutet: Tackoch barlastsamt kasserade Kanoner, Bomber, Mörsare och Kulor Fria. Bomber och Kulor, champlunerade till visst mått och renfilade, Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, stämplade och borrade samt finare och gröfre Lavetter 1 centner \ 25 Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade samt Hällar, Lod och Lödjor .. 1 centner 50 Grytor, Pannor, Kittlar, Kakelugnar, Gallerverk samt dertill apterade stolpar och ledstänger, äfvensom Slussportar I centner 1 Gjutgods, allt annat, ej specificerad t: gröfre, såsom Mortlar, Strykjern, Pressjern, Axlar och Tappar, Balanser m. m \ skålp. 3 finare, såsom Basreliefs, Blomstervaser, Byster, Frugtskålar, Korgar, Lampor, Ljusstakar, Medailloner, Pappershållare, Presenterbrickor, Rö- kelsekar, Urställningar m. m., med eller utan målning och lackering v 1 skålp. 25 Knappar, olackerade eller lackerade . \ skålp. — 6 Ipecacuanha; hänföres under Apotheksvaror.
N:r^6,^g. 358 BtvillningsUtskt Betänkandert. ning hvarje BeredningsCommittée lemnad till dess af olika förhållande påkallade åtgärd; att icke Landshöfdingarne egentligen , utan alla BevillningsCommittéerne fått sig ålagdt tillsynen öfver motsvarande BevillningsSumma, och, om de förstnämnde skulle sträcka deras befattning utöfver rätta förhållandet, den tillräckligen är motvärkad af TaxeringsCommitféérha* enskildta och BröfningCominittéernas med Landshöfdingen ge-* mensamhia Beskattningsrätt; att Taxeringsmännens åtgärd vid alt detta, i stället för att vara blott Mechanisk , fordrar vida mera uppmärksamhet och granskning än till förene, då TaxexingsFöreskrifterne icke lämna i deras Val, att slumpvis eller efter godtycko bestämma Hemmansvärdet, utah tvärtom innefattar det åliggande att individuellt eller för enskildte Hemman höja eller sänka efter olika förhållanden, och denna utredning visserligen icke utan en noggrann jämnförelse och sorgfällig urskillning låter sig verkställa, men en gång i rättmätig och Vederbörlig form tillväga bragt, med undantag af de smärre förändringar, som uppkomma och utan svårighet stå att afhjelpa, väl synes till nästa Biksdag kunna blifva gällande utan fruktan för Jordbrukets Undergång, då det är föga sannolikt , att 'dess producter skola falla i värdet, åtminstone ej under förhållandet till motsvarande behof , då förökade Näringsfriheter gifva hopp om en växande productions förmåga, och då erfarenheten visat att flere Län allt ifrån år 18la burit en i det närmaste oförändrad Bevillning. Hvad för öfrigt angår den oriktighet och JjevillningstJtSk. Jietänk anderi. 35^ Opålitlighet i den foreslagnä MinimiTabelleri * som flere Ledamöter innom det Hedervärda jflondeStåndet trott sig kunna härleda ifrån bristande kännedom af Hemmanens olika förhållande till hvarandra i det ena Länet emot det andra, och deri deraf följande omöjlighet att kunna jämka dem till motsvarande belopp ; Si bör Utskottet upplysa döt HederVätdä Ståndet* att, om fråga Vore att ett Hemman i det ena
December 1854 påbudna; dock att, beträffande Stockholms och Stora Kopparbergs län, det måtte lemnäs vederbörande öppet att, derest behofvet sådant oundgängligen fordrar, samt, hvad särskildt sistnämnda län angår, utvidgning af länets sjukhus verkstäiles, höja ifrågavarande afgift till högst åtta skillingar banko eller 25 öre riksmynt för hvarje mantalsskrifven person. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med alf Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. L. A. Anjou. 4 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 60. Utdrag af Protokollet öfver Ecklestaslik-cirenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rådel å Stockholms Slott den -10 Januari 4857. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Gunther, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-råden: Wallensteen, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist, Friherre af Ugglas. Departements-chefen, Stats-rådet Anjou, föredrog i underdånighet: Underdåniga förslag till följande af Kongl. Maj:t förut beslutade Nådiga propositioner till Rikets Ständer samt skrifvelser till Rikets Ständers Stats-Utskott, nemligen: c) Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer, angående den s. k. Kurlms-afgiften; Stats-rådet tillstyrkte i underdånighet, att Kongl. Majit täcktes berörde förslag i nåder gilla samt i enlighet dermed låta Nådiga propositioner och skrifvelser, sådana de finnas detta Protokoll bilagda, till Rikets Ständer och till Stats-Utskottet expediera; Och fann Kongl. Majit godt härtill lemna nådigt bifall. Ex protocollo, A. J. Olde. Kongl. Majis Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Febr. 1857, kl. 2 e. m. Kongl.
Naturen omfattar, icke allenast det för ögonen synligt och med händerna tasteligt är, utan ock det som icke annars än med förnuftet allena begripas kan, med thy mera, som i det Fördolda ligger, allt är uti och igenom den öfversvinneliga Mäte-Vishetens lag och mått inbundet, och inom hennes mål och tal sammanfattadt och ändadt: så kan ock ingen förneka, att hon ju är den värdigste, ypperste och högste af alla konster, som en dödelig menniska, i verlden, lära må och bör. Ty hvart vele vi vända oss, der hon icke är för oss, och der icke hennes tarf fordras? Lyftom vi våra ögon upp till Himlarna och Stjernorna, jemnförom deras mål, tal, lopp, sammanstämmo, tider, hvärf och omskifte, så måste vi med den Konungslige Propheten öfverljudt utropa: Coeli enarrant gloriam Dei! och prisa för en hög Guds gåfva den konst och vetenskap, igenom hvilken vi läre någorlunda förstå denna Guds underliga byggnad, och att vi med annor ögon kunne åskåda hans dråpeliga verk, än fä och det, som utan förnuft lefver. Kastom vi ock våra ögon omkring oss, långt och bredt, högt och djupt, så finner sig vid handen den allmätande Geometria: en tusen konsters moder, den sig svingar öfver allt det högt är, ingränsar det vidaste, afräcker det längsta och utöser afgrunden. Vi handle eller hande något: strax fordras den allsins-tarflige Arithmetica, den allt vårt sysslande och görande med tal och redo delar och urskiljer.
Nu gällande kungörelse stadgar, att när någon, som förut varit eller är i 0m stämpel Kronans eller annan offentlig tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet fuiimagtlr ~ af embete eller tjenst, den fullmagt eller det öppna bref, som härom utfärdas, skall förses med stämpel till belopp, motsvarande 17^ procent af den lön, som åtföljer dylik eller dermed jemförlig tjenst; — att då någon erhåller karaktersfullmagt i annan tjensteväg än den, hvaruti han varit eller är embctsoch tjenBih. lill 11. St. Prot. 1863 & 1863. S Sami. 1 Afd. S Haft. 2 10 Bevillmngs-Ulskottets Betänkande t\:o 7. steman, stämpeln skall beräknas till 37| procent af dithörande löneinkomst, samt att fullmagt, öppet bref eller resolution på karakter för den, som ej förut varit i Kronans tjenst, skall förses med stämpel till belopp af 67| procent af löneinkomsten för dylik tjenst. Till vinnande af större lätthet i beräkningen af de i ofvannämnda stadganden förekommande procentbelopp föreslår Utskottet att dessa procentbelopp ändras till respektive 15. 35 och 65. Om stämpel Då Kongl. Maj:t på grund af särskilda förekommande omständigheter, titia.— ° med ^er en afskedstagande att bibehålla hela eller någon del af den lön, han inne har, skall afskedet förses med stämpel å 6 R:dr jemte 5 för 100:de af den lön eller inkomst, som bibehålles och efter hvilken bevillning beräknas. Som det emellertid synes obilligt att den, som, ehuru icke berättigad till afsked med pension, på grund af ömmande omständigheter undfår afsked, skall afstå något af den lön, han i dylikt fall får bibehålla och för hvilken stämpel redan vid fullmagtens erhållande erlagts, har Utskottet ansett sådant afsked ej böra stämplas till högre belopp än de 6 R:dr, hvilka motsvara expeditionslösen, hvilket torde godkännas. § 4. Redaktions-'