Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående inköp för Statens räkning af Landsort och Korsö Fyrbåkar. (U.-a.) Ifrån K. M:t har Utskottet fått emottaga följande Nådiga skrifvelse af den 29 sistlidne October: ”Sedan K. M:t i Nådig Proposition till Rikets sednast församlade St:r förmält, att då från äldre tider Lotsoch Båklnrättningen, i anseende till dess nära samband med Rikets Sjöförsvar, varit ställd under Flottornes styrelse, med undantag af några åt enskilte under entreprenade upplåtne Fyrar, hvaribland nu mera endast befinnas Landsorts och Korsö Fyrbåkar, hvilka af enskilte, emot uppbärande af vissa andelar utaf LotsBåkoch Lastpenningarne underhållas, men K. M:ts Nådiga uppmärksamhet icke kunnat undfalla, å ena sidan, olämpligheten deraf, att Inrättningar af så allmänt och stort inflytande på handeln och sjöfarten stå under enskild förvaltning, samt å den andra, huru det både för Kronan och det Allmänna vore af mycken vigt, att ofvanberörde genom contract åt en - Betänkande n. a3 skilte under entreprenade upplåtne Fyrbåkar blefvo, för Statens räkning, inlöste och satte under samma publika tillsyn och styrelse, som de öfriga Båkarne i Riket; och i anledning hvaraf samt då innehafvaren af nämnde Bakar, hörde genom Förvaltningen af Sjö— Ärenderne, förklarat sig vilja aflåta desamma, ägaren af LandsortsFyrbåk med Fyrvaktarehus och Kolbodar samt alla Inventarier, hvaribland ett större parti Stenkol, för 35,ooo R:dr, samt ägaren af Korsö äfven med åtföljande Inrättningar och Inventarier för 18,000 R:dr, K. M:t låtit handlingarne i målet till R. St:r öfverlemna, i ändamål att de för inlösningen erforderliga medel måtte anviste varda; så hafva R.
Då Ridderskapet och Adeln deremot i sina anmärkningar endast omtalar ombud för stånd, och då sådant ombudsskap icke kan förenasmed grundsatsen om samfälda val;’ då Riddeiskåpets och Adelns yrkande, alt intet Stånd må till yngre Kammaren välja ombud utom sina medlemmar, Preste-Ståndels yttrande, att hvarje Stånd utser genom val inom sig, stunds eller - Constitutions-Utskottcts Memorial, JV:o 85. 9 eller class-vis, ett lika antal Ledamöter, samt Borgare-Ståndets, att valen böra ske ståndseller classvisj inom stånd eller class, tydligen underordna valbarhet under valrätt, och endast under förutsättning af valrättens inskränkning inom Stånd omtala en dylik inskränkning af valbarhet, kan Utskottet, vid ett noggrannt iakttagande af ordalydelsen, icke undgå att förklara dessa anmärkningar hafva, äfven i den del, som rör valbarheten, genom Förstärkta Constitutions-Ulskottets omröstning förfallit. Utskottet anser dessa yttranden emedlertid icke böra lemnäs ur sigte vid bedömande af den fråga, som Constitutions-Utskottet nu har att besvara, nemligen om valbarheten bör inskränkas inom Stånd, oaktadt valrätten upphört att vara det. Utskottet finner i dessa yttranden ett bevis, att Stånden på en sådan inskränkning af valbarheten allena icke lagt någon vigt; och Utskottet, sorn erkänner sig dela den åsigt, alt valbarhetens inskränkning, efter val-rättens lossande utur ståndsföi hållanden, svårligen skulle leda till något godt ändamål, och som dessutom verkligen anser upphäfvande af valbarhetens inskränkning vara en, väl icke ovilkorlig, men dock naturlig och conseqnent följd af nämnda omröstning, får således till Presteoch Borgare-Stånden hemställa, att de ville låta sina, såsom icke genom nämnda omröstning uttryckligen förkastade, här ofvan upptagna anmärkningar förfalla. I afseende på valbarheten, har Ridderskapet och Adeln för öfrigt yrkat, att ingen må blifva medlem af de yngres Kammare förr, än vid fylda Tretio år.
I kuren ingå dessutom, där så finnes behöfligt, vattenbehandling och massage; medikament förekomma däremot icke annat än i något specielt, af hemmets läkare, d:r Kjerner, föreskrifvet fall. Tills vidare kan fru Deutgen endast emottaga åtta patienter, men tillfälle till en utvidgning af hemmet saknas icke, och möjligen skall en sådan snart nog visa sig af nöden. Idun i utlandet. Två af norra Englands förnämsta tidningar, Newcastlo Daily Chronlcle och Newcastle WecMi / Chronicle innehålla för den 30 mars ytterst smickrande omnämnanden af Idun, närmast med anledning af den biografi af Elin Ameen, som beledsagade Gerda Grass ' porträtt i vårt nummer af den 15 mars. Teater och musik. K. operan. En teaterafton af sällsynt intresse bereddes den fulltaliga och utvalda publik, som i tisdags öfvervar uppförandet å k. operan af Ibsens mäktiga sagospel » Per Gynt » med biträde af August Lindberg och sällskap. Det omfångsdigra diktverket hade rätt väsentligt måst sammandragas och förkortas för att något så n ä r gå in i scenens ram, men detta oaktadt kom dess rika skönhet ypperligt till sin rätt, tack vare det stämningsfulla, vårdade utförandet, den smakfulla iscensättningen och Griegs beledsagande, färgmättade musik, som på ett charmant sätt exekverades af hofkapellet. August Lindbergs Per Gynt var alltigenom en prestation, som gör den gedigne konstnären heder; förträffligt betonades de skiftande stämningarna af vekt drömmen, pojkaktig uppsluppenhet, lättsinnig ytlighet och skrytsam egoism hos denne halfheternas sagoprins, liksom sedermera åt den bittra skepticismen h o s den vinddrifne mannen, som slutligen finner försoning och luttring i den trogna, offervilliga kärlekens famn. Med mycken förtjänst sekunderades h a n af flere bland de öfriga rollinnehafvarne. Så gaf Sigrid Procht åt mor Åse den rätta färgen redan i första tablåns drastiska straffpredikarscen, och den gripande dödsscenen i tredje akten fick ett högst erkännansvärdt utförande.
Uti nådigt Svar den 21 nästlidne Oktober har Kongl. Majit förklarat sig icke kunna lemna bifall till det af Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 15 Oktober 1060 framställda förslag om utfärdande af en författning, hvarigenom, med upphäfvande af sista punkten i 7 § af il kap. Rältegångs-balken, skulle förordnas, att samma punkt erhölle följande lydelse: ”Har man med stämning sökt någon i hans hemvist å två särskilda dagar, men ej funnit honom, då må man, der han äfven tredje dagen borta är, stämningen för hans husfolk upplåsa och densamma å husdörren fästa: finnes ej husfolk, varde ändå stämningen å dörren fästad.” Såsom skäl för berörda sanktionsvägran har blifvit anfördt, hurusom för den händelse, till förmån för käranden och till vårdande af hans rätt och säkerhet, ett stadgande om stämnings kungörande af sådant innehåll, som det ifrågavarande, skulle såsom lag antagas, rättvisa och billighet fordrade, att på samma gång till svaran - Motioner i Bonde-Ståndet 1862. 508 dens förmån och för bibehållande af hans rått bestämmelser meddelades i den syftning, som lagkommittéen och lagberedningen, från hvilkas förslag till Rättegångsbalk förenämnda stadgande vore hemtadt, tillika i IG kap. 9 och 12 §§ samma förslag intagit om delgifvande af dom och beräknande af lid för sökande af ändring deri, i de fall att stämningen blifvit på ofvanberörda sätt kungjord, samt att olämp ligt syntes vara att såsom lag antaga det gjorda förslaget, utan att tillika, i öfverensstämmelse dermed, ändring skedde i nu gällande föreskrift i 2 kap. 3 § Utsöknings-balken om det fall, då Konungens Befallningshafvande kan låta fästa skriftlig kungörelse på dens dörr, som sökes.
Alla dessa omständigheter, så vidt de rörde det yttre, kände Rosa ganska väl; ty kommerserådinnan hade hvarje dag ett bud för att efterhöra, huru hennes skyddsling befann sig. Hon hade fått i sitt hufvud, att lektionen i sången skulle börja med lilla Caroline, så fort kandidaten slapp ifrån den välsignade sorgen och den välsignade förkylningen han dessutom ådragit sig. Hvad den sista omständigheten beträffade, hade Larsson, som varit tidigt på morgonen hos Mannerstedt, hemfört den underrättelsen, att han nu var bra, och hade sagt, att han ernade sig ut i dag. Icke underligt då, att Rosas ögon hade fönstret jemnt i sigte; men hon var också tvungen att ofta vända sig till sina gäster, och således kunde de icke gerna vara der i hvar minut. Just som det glädtiga samtalet nått höjden af sitt friska lif inom förmaket, och man för stoj och högljudt prat knappt kunde höra en knackning på dörren, uppfattade Rosas uppmärksamt lyssnande öra likväl en sådan. I samma ögonblick vreds i låset, och Mannerstedt inträdde, klädd i sin nya, fina, svarta klädning, modernt sydd och sittande utmärkt väl. Med hatten i handen, bugade han ledigt och behagligt för sällskapet, hvarefter han framträdde till Rosa, – kommerserådinnan var stadd på en af sina vandringar, – samt önskade henne, med några enkla, men valda uttryck, så mycken lycka under det kommande året, som kunde sträcka sig på en menniskas lott. De i förmaket församlade gästerna funno sig i hög grad förvånade så väl öfver kandidatens nya drägt, som hans utseende, hvilket nu röjde en viss likhet med hans hållning under valsen på förlofningsbalen. Man hviskade hvarandra i örat: ”Nå bevars, hvad må detta betyda? ” – Gracerna drogo litet aldra som täckast på öfverläppen, och herrarne hade alldeles glömt, att de hade ännu minst tio visiter att aflägga. Mannerstedt förblef emellertid icke sittande i tre minuter, förrän han uppstod och med en förnyad bugning lemnade rummet. Uppvaktningen hos kommerserådets fordrade tid, och han hade dessutom flera skyldighetsbesök att göra.
Betänkande enior den deröfwer kill komne förkla» ringen. Herr Grefwen och Landtmarstalken gjorde proposition ä bisall lill Lag-Utjkotlcis Betänkande. Friherre bjerta, ^xol. Öm meningen är, att alla Fidei.Commitzer skola Uphöra, kan jag för Min del ej bifalla, att Ridderskapel och Adeln skulle afsäga sig en sä dyrbar rättighet. Friherre 8tael von wolstein fragade om detta Protocolls-Utdrag rörde uphäfwande af Fidei-Com» misier. Zerr Grefwen och Landtm arstalken uplyste, att det endast innehölle Lag-Utstottets förkla. ringar öfwer anmärkningar som blifwik gjorda wid Utffottets Betänkande rörande Konungens rätt, att i Fidei.Commisi - frägor göra dispense och hwilket Be» tänkande redan af z Ständ more bifallit. Herr kotkliob, Larl krerlnc, förklarade ytterligare förhållandet af Lag-Utftotteks Protocolls-Utdrag vch tillstyrkte bifall pä Utskottets Betänkande. Serr Grefwen och Landtm arffalken förnyade fin proposition derom hwilken med Ig beswaradcs. Den 14 Zebruärii. Föredrogs, ä nyo Stats-Utskotters den 21 De« cember pa bordek lagda Prokocolls-lltdrag, angående Bewillningen af Krut, Såcker och Alun m. m. Friherre 8tse! von käolliein uplaste följande Diktamen: Den uplysning Kongl. Kammar-Collegium lemnat Riksens Ständer om förhållandet af de olika upgifker af Bewillningen för Såcker, Krut och Alun, nemligen att den härrörde derifrån, akt den grundat sig pä de frän Lands-Conkoiren ingifna provisionella förslag, har jag längesedan insett icke kunna blifwa annorlunda och lika sä litet uplysande, som om ingen blifwit gifwen.
Det är visserligen sannt att han yttrade detta, men han sade att det var ett onödigt band, ett band, som ingalunda kunde stätja tryckfrihetens missbruk genom skandalpressen. Vore det ett sådant band, skulle jag vara den förste att gifva min röst åt förslaget, meri som jag är öfvertygad att detta resultat ej kan vinnas, så anser jag onödigt att lägga ett band på yttranderätten, som ingenting Uträttar och blott blir förhatligt, samt, om det icke kan vara nyttigt, dock kan blifva skadligt. Hr P. R. Tersmeden har antydt ett annat korrektiv i afsrde på utgifvande af periodiska skrifter, som jag finner vara högst användbart och lämpligt, och deri han, efter mitt förmenande, tyckes hafva funnit ett Columbi ägg. Om nemi. det föreskrefs i Tryckfrihetslagen, att ingen annan egde utgifva tidning än den, som vore kompetent att utgifva och ansvara för densam* ma, med ett ord att vara ledande redaktör för tidningen, och öf* verskridande deraf belädes med straff som för bedrägeri, så skulle en ganska stor del, om icke alla skandaltidningar, derigenom för* qväfvas. Men då detta nu föreslagna stadgande icke i något hänseende kan motsvara sitt ändamål, utan endast innefattar ett försök att visa sin motvilja mot den fria yttranderätten, så tillstyrker jag, i likhet med Hr P. R. Tersmeden, å detsamma afslag. Hr Carleson, Edvard Henriks I anledning af den siste talarens yttrande, må meddelandet af några erinringar tillåtas mig. Den borgen, som här är i fråga, är icke af samma beskaffenhet, som den i Frankrike och åtskilliga Tyska stater, utan sådan som den i England föreskrifna. I England är den fastställd huf vudsakligen såsom ett band på smädeskrifvare och samma afsigt liar Konst.Utsk:t haft med sitt förslag, som i detta hänseende icke Den 11 December e. m :i5S helter synes vara alldeles olämpligt.
Q: i fl reparationer toib ©tråtn$)olm6 ©lott €K:br 5,400, emot re* botöfning, (jwilFen CCÖi ocf) ^CBdre SKeoiforer md ega granbo, af reban be* fmtliga åfmerjTott pd ©tat£werFet$ inFomfter. 2:0. §ill tnFåp af &rono * ©Fattefjemmanet #ofm, 5f?:o 3, i #åg$ ©ocFen af Cfiorra fbelfinglanb, 4,666 9v:br 32 (T-., af nu befintlige öfwer* (Tott pd ©tatSmerFetS inFomfter. C3) i8 3:0. grfåttning tia ÄongK @tafS*£onfciret för ut&etalbe 1,000 Sfcbr, t odf> för granfjningen af åtjFiflige erfåttningSråfningar, genom ben återgång# ne fjanbeln om tre frigöfTecp, tillika meb 168 9i:br 40 f?. 6 reft., font i (EapitahraEningarne öfrner ©feppSförfaljningSmeblen finnar utförbe fåfom ba# lanceräb ffutb till ©tatsmerfet, etter tillhopa 9v:be 1,168 40 fl* 6 r:fh, att utgå af öfmerjTottSmebten. 4:0. ^ritt en mag6 anlågganbe i ^eruitantr, 3000 9v:br af nu be# fintliga öfmerfJott på ©tatSmerEetS inEomfter. dbmarfemte 2Bi, till gobtgöranbe af foffnaberne för 40. 9)1.
Utsk., jemte dessa grader, utsträckt straffet ända till lifvets förlust, kan man anse Utsk. hafva förlängt scalan uppåt med ett visst antal grader, sorn jag exempelvis vill antaga till i5. Utskrs förslag innefatta]' då 20 grader af straff i stället för 5, som K. propos. innehöll. Men om man nu sätter scalorna för högsta brottsligheten jemnt med hvarandra, så är det klart, att Utsk. stigit i5 grader lägre än den Ii. propöstn; och jag fruktar, att följden häraf skulle i tillämpningen blifva, att vi finge se brott åtalade af sådan subtilitet, att del fordrades adois glasögon för att upptäcka dem. Detta anser jag oriktigt, ty majestätets helgd bevaras icke, utan snarare missfirmas, genom mängden af åtal, och om den nu gällande lagen hittills aldrig blifvit tillämpad, tror jag dock, att kronans glans icke deraf lidit, oansedt det visserligen i alla tider funnits personer, oförståndiga nog för att tillåta sig mindre passande yttranden örn regenten. Jag tvekar således om den föreslagna ändringen är af hehofvet påkallad. Väl säger man det vara orimligt att bibehålla en lag, som icke tillämpas; men jag bekänner öppet, att jag, för min del, ej skulle tveka att tillämpa lagen, om ett brott beginges, som verkligen påkallade straff. Om nemi. Konungen smädades på ett sådant sätt, att han alldeles beröfvades folkets aktning och likasom moraliter mördades, borde det hårda straffet, efter min tanka, tillämpas. Man har frågat, på hvems hufvud det blod skall falla, som framdeles kunde komma att utgjutas i följd af det gamla lagbudet? Jag svarar, att det beror på omständigheterna. Utgjules det för obetydliga förbry leiser, så skall det falla på Konungens rådgifvares hufvuden; men tillämpas lagen endast i sådana fall, jag antydt, så må blodet falla på det hufvud, som skiljes från kroppen. Jag finner sålunda betänkligt både att afslå och att antaga mildringen i straffet, helst denna mildring lätt skulle kunna leda till förföljelser och åtalens mångfaldigande.
Då, medelst så beskaffade anstalter, Utskottet anser fullkomlig trygghet vunnen, så väl för Allmänheten, att ej blifva bedragen genom antagande af enskilda qvittencer och recepissen å insatte medel, sorn ock för Banquen, att ej kunna tillförbindas ansvarighet för hvad en dess Casseur, antingen i enskild väg eller annars, BancoAdministrationen ovetande, uppburit, fordras ytterligase att möjligast söka förekomma förluster, sorn det oaktadt kunde uppstå genom förskingring af behörigen aonoterade insättningar eller de pen» Banco Uts&ottet* Bellini and en,' 341 nirgar Casseureme sålunda med Administra* tionens vetskap och för Verkets rakning fått om händer. Utskottet har i delta afseende, efter inhemtade Utlåtanden och Förslag, frätt Herrar Banco ■ Fullrnägtige sä väl som Baraquens Comrnissarier och FiscalsAmbete , funnit åtskillige förändringar i de hittills vanliga confroller, böra vidtagas, hufvudsakligen, bestående deruti: att de dagliga så -kallada Cassasluten, icke såsom nu sker, först päföh jande söcknedags morgon, utan samma dag, efter slutad expedition, skola af CassaCotnrnissarien till rigtigheten controlleras, dels genom jemn fö reise af Casseurernes böcker mot de i CassaCommlssatleContolret förde AnnotationsJournaler, och de hos hvar och en Casseur inlöste, på dess cassa stälde VexelBahcp-invisnittgar, och dels genom Cassabehål In ingar, nes uppräkning; så att icke något annat af hvad soto tillhör den i'
Och omdetmedgifves mig, som jag hoppas, att dessa Stater ingalunda äro mer än skäligt tilltagne, så innefattar ock ett sådant medgifvande tillräckligt rättfärdigande för den framställning, som jag, med dubbel anledning af öfvertygelse och tjenstebefattning, ansett mig böra först hos Kongl. Maj:t och sedan nu hos Rikets Ständer understödja till förmån för en Tjenstemanna-personal, på hvars dug - Den 5 October f. in. 111 lighet Sveriges säkerhet lill stor del heror, och som ännu aldrig svikit fäderneslandets fordringar derpå. Jag anhåller alltså vördsamligen om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition derå; att utom de anslag StatsUtskottet tillstyrkt i och för löneregleringen, ifrågavarande i8,35y R:dr 24 sk. måtte anvisas , för att af Kongl. Majit till lönereglering för Indelta Infanteriet användas med de vilkor, sorn Rikets Ständer för löneregleringen i allmänhet föreskrifva. Hvarefter Herr Nordenfalk tilläde mundtligen: Då Herr Grefven och LandtMarskalken föredragit io:de punkten i ett sammanhang, anhåller jag, att ännu få tillägga några ord. Utskottet hemställer i sitt första Betänkande, ”alt Subalterner och de till vissa stationer ej inskränkte tjenstemän målte, der ”tillgången sådant medgifver, på lön få sig ”anviste vissa andelar af boställsarrenden, ”att i lika ordning med annan löneinkomst ”tillträdas.” Härvid ber jag få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att detta förslag är omöjligt och overkställbar!, emedan särskilta föreskrifter gälla för tillträdet af penningelön, och särskilta åter för boställen, med afseende på laga fardag o. s. v., hvarigenom tillträdet i ena fallet får ske förr än i det andra. Jag an - I 12 Dcmi 5 O c to ber f. lil. ser således nödigt., ;itt detta uttryck uteslutes, och alt man i stallet ditsätter, att härmed kommer att förhållas efter hvad författningarna om fardag i allmänhet föreskrifva.
Då enkan efter denne läkare, som under 50 år gagnat samhället, nu, enligt vederbörande pastorsbetyg, befunne sig jemte trenne oförsörjda döttrar i verklig nöd och brist, är vordet föreslaget, att Rikets Ständer måtte åt bemälda enka samt hennes döttrar anslå en årlig pension af 400 R:dr, att tilldelas enkan och, efter hennes död, döttrarne, samt, om någon af dem med döden afginge, till de eller den efterlefvande oafkortadt utbetalas. Med hänseende till Doktor Högselii långvariga verksamhet i det allmännas tjenst samt den nödställda belägenhet, hvari, enligt hvad handlingarr.e utvisa, hans enka och döttrar nu befinna sig, hafva Rikets Ständer på det sätt bifallit den gjorda framställningen, att bemälde Högselii enka, Anna Gustafva Högselius, född Dahlgren, berättigas att från ingången af nästa statsreglerings-period från allmänna indragningsstaten åtnjuta en årlig pension af 300 R:dr. 68:o
G. Folcker 7, 11, 12 Tora 46 21, 28, 39, 1M \ 49 Sol är för m e r än g u l d; af Anita .. 47 Ä n n u några sömmerskereflexioner; af T ... 7 Nyttiga julbref. — 47 En landsplåga; af Verus 8 .. 48 Bort med &gt; fruntimret »; af Eva Wigström (Ave) 8 Familjeband o c h familjeplikter, af Tea Då man är guvernant; af S — m. 48 En » Läkardotter » o m vacker h y; af » Läkare48 dotter ' - 8 Två diskussionsaftnar Donationer; af Steffen 48 Att rå om sig själf; A f En, som i fulla drag njuter af friheten - 9 H v a d man skall gifva i drikspengar; af Reså ' 48, 49 » Fullt upp att taga vara på *; af Fanny ChryKavaljerstjänst; af Carry ... 9 sander 49 K v i n n a n och landtbruket; af Ii — t ... 9 Jul o c h ungdomsglädje 50 De som bygga på landets framtid; af D r 10 Två systrar. V å r norska syster; af Ellen Key. Kvinnorna o c h skämttidningarna: af I. Stade 10 Vår svenska syster; af Alvilde Prydz. Gökungen i boet; af Sylva 10 (ill. af V. Andrén, E. Werenskiold, E. PeUppfostran till osjälfviskhet; föredrag af Cetersen, H. Heyerdahl, H. Thorell, A. Hjercilia Bååth Holmberg 11, 12 sing, O. Krolm, H. Ström, R. Haglund, D. » Mödrar emellan » - 11 — 23 Ljungdahl) ' .. 51 » Frid på jorden &gt;; af En Sveas dotter ... 12 Ä n n u några ord o m hemmadöttrarna; af Förf. Några ord o m kvinnor och b a d; af A. B.
Till seminarier för folkskolelärares bildande 25,000: — „ stipendier för seminarii-elever 15,000: — „ arfvoden och resekostnadscrsättning för folk skole-inspektörcr 10,000: — „ understöd för högre folkskolor 10,000: — „ folkskoleväsendets utveckling och förbättring . 150,000: — 210,000: — Gymnastiska Central-institutet Sundbets-kollegium med medicinal-staten. (Derunder ett Reservationsanslag å 6,000 R:dr.) Penningar: Nuvarande beloppet 267,002: — Tillkommer Löner åt sex nya provincialläkare å 1,500 R:dr . 9,000: — Förhöjning i anslaget till Farmaceutiska institutet. 3,125: — 12,125: — Indelta spanmålen, 1,954,2 kub.-f. med värde 3,908 R:dr 40 öre, uteslutes från detta och upptages under nästföljande anslag | Barnmorskc-undervisningcn och Barnbördshusen. I Penniugar, såsom i 1864 års Riks-stat 19,841: — Indelt spanmål: Från Sundhets-kollegium till detta anslag öfverförda indelningar . 3,908: 40. i Orthopcdiska institutet i Yeterinär-inrättningarne i riket j Vaccinationens befrämjande j Farsoters och smittosamma sjukdomars botande, Förslagsanslag I Svenska Läkare-sällskapet: i Nuvarande beloppet 2,250: — ! Tillkommer: Förhöjning 750: — 1 Svenska Akademien Transport Expeditions-Utskottets Förslag tilI underd. Skrifvelse, N:o 81. 13 Penningar. 1 Indelta räntor enligt markegång på förslag. Sp anmål Summa Riksmynt. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. Värde å 2 K:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. E:dr. Ö. B:dr. a. Kub.-fot. k. B:dr. ö. Kub.-fot. k.