Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att Malmö Stad, intill dess andra utvägar till lindring i inq varteringsbesväret för Staden blifva vidtagr.e, må ifrån och med in - Bevarande år 1823 ocn intill nästa Riksdag befrias från den stadgade åiliga 2 procents-afbetalningen på dess till Casstrn och Stallbyggnaders uppförande, från RiksgäldsContoiret erhållne lån 50,000 R:dr B:cq, samt ifrån och med 1824 års början och intill nästa Riksdag, njuta befrielse från räntebetalningen å samma lån, med förebehåll, att, om Kongl. Maj:t i Nåder skulle täckas innan nästa Riksdag mildra Stadens Inqvarteringstunga, genom förflyttande af minst en Sqvadron utaf de derstädes förlagde Troupper till annan ort, räntebetalningsskyldigheten då genast vidtager. 3:0. Att Wadstena Stad må ifrån den tid, di det öfverklagade Inq varteringsbesväret för Staden vidtagit, och allt framgent, så länge detta besvär i och för Correctionslnrättningen fortfar, af anslaget för samma Inrättnings underhåll tillgodonjuta 200 R:dr Banco åtligen, till ersättning lör Inqvarteringen. 4:0. Att Staden Warberg må, ifrån och med 1824 års början och så länge Staden får vidkännas Service till det å Warbergs fästning förlagde Befäl och Manskap, utaf Statsmedlen Den 5 September e. m. 3I1 er hälla 2oo R:dr Banco årligen i ersättning för denna inqvartering. 5:0 Att hvad angår Götheborgs Stads inqvartering, samt användandet af de Kronans byggnader, som blifva öfveFflödige, genom det Garnizonerade Troupper från en Stad till en annan förläggas, Utskottets i dess första Betänkande afgifne yttrande gillades. Ut Supra. S. D. Remitterades till: Statsfamt Allmänna Befvärsoch OeconomieUtskotten:
I uppenbar stridighet emot dessa Konungens Nådiga skrivelser står 3:o Kongl. StalsContorets skrifvelse af den 18 Julii 1828 till Länsstyrelsen, hvilken jag anhåller få uppläsa, så lydande: Deu 25 November, Till Konungens Befallningshafvande i Skaraborgs Län. Under den 7 nästlidne Junii har Ko mingens Befallningshafvande insand t den, genom Kongl. StatsContorets skrifvelse af den a5 April delta år, föreskrifne PartialLiqvid, emellan ditivet till Spannemåls upphandling för fö rs trä ek n inga r ne lill undsättning i Skara horgs Län efter 1826 års missväxt; men som denna liqvid har det felet, att deruti icke upptages, såsom Credilivets skuld, deu Spannemåi, sorn, enligt Kongl. Brefvet den 30 December nyssnämnde år, för Församlingarnes fattige, in natura till Kronans Magasin får åtellefvereras, hvilken Spannemåi dock, så vidt den af Magazinslnrättningens eller StatsVerkets förråd utgått skall lika så väl af Creditivet contant till MagazinsFonden godtgöras, som öfrige för sträckningar, emedan Kongl. Maj:ts Nådiga vilja är, att sistnämnde Fond skall aldeles skiljas ifrån 1826 års UudsättningsVerk och Creditivet ensamt liqvidera med Länen; alltså hlifver nödigt, alt Konungens Befallningshafvande besörjer om upprättandet af en på denna grund uppgjord ny liqvid öfver ifrågavarande försträckningar. Derigenom att Kongl. StatsContoret uti Circulaire af denna dag förordnar om försäljning i allmänhet af alla öfverblefne förråd af Spannemåi efter 1826 års undsätt - Den 2.5 November. 4o5 ning', och sådant för Credilivets läkning, förfaller äfven den af Konungens Befallningshafvande väckte fråga, om öfve liggande af öfverbkefne 7 Tunnor 6 kappar
Motion i delta ämne, tillstyrkande ett anslag af 600,000 R:dr att, efter Kongl. Maj:ts pröfning, under vissa vilkor lemnäs såsom lån till 3:ne fabriks-anläggningar för omförmälda ändamål, vore för närvarande beroende på Stats-Ulskotlets pröfning; men då Statsverkets tillgångar måhända icke medgåfvo anvisande af den äskade summan, syntes utväg dertill böra beredas på det sätt, att Banken till Statsverket öfverlemnade någon del af sin besparade vinst; och delta så mycket hellre som det för Banken borde vara af synnerligt intresse, med alseende å den metalliska kassans bibehållande och realisationens bestånd, att icke hädanefter, såsom redan allt för länge skett, flera millioner årligen ginge till utlandningen för inköp af effekter, hvilkas tillverkning vore så naturlig för vårt eget land och i framtiden jemväl borde för Sverige blifva en värdefull export-artikel, i sin mån bidragande till att minska den tryckning på Bankens metalliska fond, som återbetalningen af de för jernvägsarbelena upptagna utländska lån alltid komme att medföra. I betraktande häraf, och då den odisponerade banko-vinsten åtminstone icke lill hela beloppet syntes erfordras för Bankens ytterligare konsoliderande, är vordet föreslaget, alt af omförmälda vinstmedel nu måtte till Statsverket öfverlemnas en million R:dr R.mt, för alt användas till framkallande af anläggningar lör tillverkning af rails och jernvägs-materiel af olika slag
Bb, angående en Afskrifning uti Umeå Magazins Räkenskaper, å de så kallade Skånske Gåfvo-Spannmålsmedlen. Lit. Cc, angående en, sistforlidne år yppad betydlig Balance hos MagazinsForvaltaren Renner i Lidköping. Lit. Bd, upptager de sårskilde anmärknings-puncter, hvilka Stats-Utskottet ansett bora behandlas i ett sammanhang med det allmänna bedommande, som Stats-Utskottet gemensamt med Bancosamt Ekonomioch Besvårs-Utskotten i anledning af flerfaldige hos Riksens Hogloll. Ständers väckte Motioner, samt slutmeningarne af så vål 1820 som 1822 årens Revisions - Berättelser kommer att meddela, ej mindre om Allmänna Maga - j o 18 StatsUtskottets Betänkatiden. zins-Inrättningens närvarande ställning, ån äfven om de uti samma Verks Or~ ganisation, såsom nödige foreslagne förändringar. Vid Riksdagen åren 1817 och 1818 stadgade Riksens Hoglofl. Ständer vissa grunder, till ett fornyadt Reglemente för Allmänna Magazins-Inrättningen, sedan den uti Kongl. Brefvet af d. 7 November 181 j, gifne Instruction i många fall befunnits alldeles otillråckelig, i följd hvaraf efter erhållen Nådig remiss, Kongl. Allmänna Magazins - Directionen redan under d. 16 December 1820, till Kongl. Maj:t inlemnat ett underdånigt Förslag, så till Reglemente för Allmänna Magazins-Inråttningen, som till Aflonings-Stat för Magazins-, Bagerioch Brånneri-Betjeningen, tillika med underdånigt utlåtande ofver åtskillige andra med Inrättningen gemenskap egande ämnen; men derå lärer, efter hvad Stats-Utskottet eger sig bekant, Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut eller fastställelse ännu icke emanerat, och har Stats-Utskottet gått i författning derom, att i detta afseende vinna närmare underrättelser, hvilka framdeles skola hos Riksens Hoglofl. Ständer anmälas.
Hamilton i det förslag, att orden ”kyrkoherden och” uteslutas, och blott skolstyrelsen står qvar. Skälet dertill har Gr. Hamilton uppgifvit. Jag instämmer äfven roed Hr Gripenstedt i tillstyrkande, alt det af honom uppgifna tillägg måtte göras. Det är det enda möjliga sättet för skolstyrelsen att kunna controllera den ambulatoriska skolans verksamhet. Det må likväl här af mig yttras, alt då det uppdrages åt skolstyrelsen att uppgöra den ordning, hvarefter examina böra ske, så är derigenom icke föreskrifvet alt barnen skola bestämdt -examineras på det ställe, der den fasta skolan är, utan det beror på församlingarna att derom besluta. Der det låter sig göra, må det ske. Der det icke låter sig göra, kan det icke skada, att skoldirectionen roed den lärare, som är anställd i den fasta skolan, flyttar sig någon gång för att hålla dessa förhör. Jag säger detta, på det att ingen fruktan inom detta Hus mätte uppkomma för att barnen, i följd af detta tillägg, skulle kunna åläggas att ständigt infinna sig till examen på det ställe, der det fasta skolhuset finnes. När fnrsamlingarne hafia latituden att derom bestämma, så kan icke någon våda genom detta tillägg uppstå, hvarföre jag tillstyrker bifall till hvad i detta afseende blifvit föreslaget. Den 17 Februari f, m. 3o3 Hr Lefren: Äfven jag tillstyrker bifall till hvad Gr. Hamilton föreslagit, men jag vågar tillstyrka afslag å hvad I]r Gripenstedt vill hafva tillagdt, ty den 7 §;ns 2 morn., som redan af R. o. Ad. är afgjordt, stadgar tydligen, att "på tider, sorn af skolstyrelserna närmare bestämmas, böra examina med barnen i hvarje skola anställas" etc. Hvarföre lnir genom ett tillägg göra författningen mindre tydlig, än den i annat fall skulle blifva? Är ifrågavar. stadgande en motsägelse af det förra, så upphäfver det ju hvad man redan förut stadgat.
Jag tror således Friherre Cederström» anmärkning kunna förfalla} men instämmer likväl i begäran om återremiss, emedan jag anser att Utskottet bordt utan hinder af TryckfrihetsLagen, föreslå de ändringar i 5 Cap. x MissgerningsBalken, som möjligen kunde vara af nöden. Herr von Hartmansdorff: Den uppläsning, Herr RiddarhusSecreteraien gjort af början utaf den Kongl. Skrifvelsen, skall sorn jag tror, ej annat ån styrka Ridderskapet och Adeln i den mening, som jag vågat tro vara den råtta; emedan Ridderskapet och Adeln å nyo inhämtat, att Kongl. Maj:t uppmanat Riksens Ständer att sjelfve uppgöra ett förslag. Skulle för öfrigt uti den Nådiga Skrifvelsen icke vara fullkomlig öfverensstämmelse emellan ena eller andra delen, så ser jag ej, hvarföre man icke kunde likaväl hålla sig ensamt till slutet, som till början. Jag kan ock derföre icke ändra den tanka, jag förut i detta ämne yttrat. Friherre Cederjtröm: I händelse Ridderskapet och Adeln med Lagutskottet instämmer deruti, att den föreslagne Lag-förändringen icke behöfves, så år det visserligen ej skål att återremittera Betänkandet. Men om deremot Högloflige Ståndet skulle dela Kongl. Maj:ts åsigt om rättvisan, att ändra en strång Lag, hade jag förmodat att Lagutskottet borde anmodas, att inkomma med ett fullständigt förslag i ämnet. ixn 23 MajiJ, mt 4»§ Hans Excellence Herr Grefve Mimer: Jag skall ej försöka, att öfvertyga Herr von Hartmansdorff. Hans öfvertygelse respecterar jag, men jag hemställer till Högloflige Ridderskapet och Adeln, om icke skillnad bör göras emellan en orcf-förändring och en Jak, som ankommer på princip och tanka. Når frågan är, att mildra ett hårdt straff, och denna afsigt år i Konungens Skrifvelse tillräckligen uttryckt; så är efter allt mitt begrepp, ett förslag till Lagföråndring verkeligen gjordt.
R:dr 966,200 Utaf det, för bestridande af’ Riksgälds-kontoret ålagda utbetalningar, anvisade kreditiv å Rikets Ständers Bank, hvars belopp, 1,500,000 R:dr, får för sagde ändamål begagnas från den 1 September det ena till den sista Juni nästföljande år, hafva nedanstående summor lyftats under tiden från början af September sistlidet år till slutet af Juni månad innevarande år, nemligen: den 2 sistlidne Januari 900,000: — hvilken summa återbetaldes den 16:de i samma månad; den 20 sistlidne Mars 300,000: — och den 30 i sistnämnde månad 200,000: — deraf återbetaldes 200,000 R:dr den 3:dje, 200,000 R:dr den 16:de samt 100,000 R:dr den 27:de derpåföljande April. Tillsammans lyftade och återbetalda kreditivsummor
Sedan närmare blifvit dels utredt och fötklaradt, att afsigten ingalunda varit, det skulle en lika afgift utgå af både productiv och inproductiv färmögenhet, dels ock visadt, att denna beskattning icke vore i grunden annat än en beskattning å capital-förmögenheten, i dess vidsträktare mening tagen, har, i betraktande af ej Bihang till Riks. St. Prot, 182}'. ?-te Sami, 2. 18 Bevillning*- Vtskottttn BetUnlanden,. mindre orättvisan af en beskattning å föremål, som icke lemnar någon afkomst, årligen minskas i värde och slutligen ej sällan helt och hållet förlora detsamma, samt för hvilkas beredning och tillverkning det allmänna redan förut undfått afgift, än ock den för handtverk och industri t allmänhet härigenom uppkommande stockning, då hvaroch en skulle inskränka sig inom det mest oumbärliga behof, svårigheten och vådan särdeles för vissa Medborgare-classer, att för Taxeringsmännen framlägga sin ställning, äfventyret att i motsatt fall underkasta sig deras godtfinnande, och obilligheten deraf att en jordbrukare, nedtryckt af missväxt eller andra olyckor, under tiden skattar för sine dragare, inventarier och oförsåld spannemål, eller att en fabriksidkare er. lägger bevillning af oföryttrade och honom tilllast liggande varor eller rudimaterie!-, Utskottets Pluralitet ej ansett sig kunna hos Riksens Högl. Ständer tillstyrka antagandet af detta förslag. Vid detta förhållande och då det ej undfallit Utskottets uppmärksamhet, att flere af de nu öfverklagade svårigheter, ej mindre för Bevillningens utgående, än för penninge afhandlingar, egentligen härleda sig från en genom rubbning i myntväsendet föranledd inverkan på Fäderneslandets inre ställning, och anledning nu är att förmoda, det Riksens Höglofl.
Och skrif dig. Niiml. e. Nyår. —12. 1 den tiden predikade Johannes Dö paren och sade: Jag eld. 25—27. Christus älskade ostraffelig. Trettondedag «Vui. 15—21. Mycket folk följde Jesum och han hoppas. 16. Utan tvifvel herrligheten. i Sond. c. TretSond. 46—50. Vid Jesus ännu moder. —16. Efter den på sig. * Sond. e. Trettond. 10. Och Jesus drog var. 26—31. Käre Herranom. 3 Sond. e. Och när burit. 3—11. Välsignad gifven är. I Sond. e. Och strax helbregda. 7—io. Gud häfver Evangelium. ä Sond. e. Trettond. i—29. Och Jesus sade för handen. —16. Vi skolom icke mer vara —- kärleken. Söndagen Septuagesima. -lu. Jesus sade till sina lärjungar: Hvilken göra. -14. Det mig Christo Jesu. Och när Jesus såg dufvor, 10—4: 5. Men du redeliga. Sammansatta Lagsamt Allm. Bes v. och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 1. 11 Fastlags Snndag. Högm.: Och de många. fl Stind, i Fastan. Högm.: Men de himmelen. fä Stind, i Fastan. Högm.: Då Jesus kom honom. fä Stind, i Fastan. i Högm.: Och Jesus kom — —- — omkring. JVIidfasto Söndag. Då kifvade — —- — tolf. 5 Stind. Högm.: Då sade intet. Palne Söndagen. Och då tid var, satte Jesus förrådder. Påskdagen. Hö gm.: Math. 28: 1—8- Om sabbatsaftonen lärjungar. Jag vänder icke åter uppfyller. Annandag Påsk. Högm.: Och vid de — —- — dag. Veter blifver. fl Sond. e. Påsk. Högm.: Luc. 24: 36—18.
?~ Nej, up11 ined fijnster och dorrar, lbt friskhet och nritnrlighet spel: 1 iu i rBvinnoi.nns lif) &gt;, saanerligen de dli f H lust hiinge sig iit ndgra ~bloinstorclldiiiniul.:. i cleniza stil. f r o fijr iifrjgt ej, att nlan af en bok af denna typ f&amp;r ndgot intryclr, att, sedan man o p a t igenom de 131 sidoisnn - det iCr nnnsrs mycket fort gjordt., ty dell lilla boken i katelresfornmt 1: ur myclret breda mariginaler och sm8 korta rader - att nlan diiraf hemtar sR pass mycken bel~illuing, att man ens kan redogom fiir innehlllet. I nrzturocll blomsterm5lniagarna aro inpassade en iildre och en yngrc dam, som resonuera ofver tidens fijreteelser, forst ocll sist ofrer kvinnnns viisen, roilii tont. De lrtiuna och t i i n k likn dessa Bida, den 70-&amp;rig %, som har lifvet balroln sig, och den unga, soin s t h widt npp i lifvet - det 5ir denna sistniimnda som skrifrer och de komrna ofverens om, mtt det iir ~ d e n instangda erotiken hos lrvinnsn, som ar roten till allt ondt, till alla de andliga sjukdomur som behafta kvinnokonet - w forst db denna f h g e slaypes lijs kan lifvet blifva rikt. De sitta emellertid, slsom bokens slntord profetiskt lyda, wmed kikaren i hand och speja efter gryningen till en ny d a g.
Astedne Majoren 1-Iök.es Enka Kamreraren Weltrin - Aftedne Ofwer-Commistarien kerAinrng Enka Astedne Ojwer-Commistarien VVastemi Dito CommiHarien 6er6es - « W nderingsman krölinZ - Directicnens Secreterare Hof-Audikenreu Läman » Commistarien 8veök>er§ - I ispectoren I^inälors Enka Kamreraren l^le^Hn^s Dito » Mäklaren OaKIbom , - Tillägges hwad en af Ofwer-CommistariernL personell njuter ' Afgår hwad framdeles kommer att indragas Nu warande Slak 70252 Z50 200 IVO 4Zo 250 250 375 720 1200 840 6a 14725 lo Rrd. 20O Ivo 150 150 333 78 18Z Zaa 722 50 700 R:d. N:d. Summa Begärves pä Border Högloft RiddersZaxrt och Adeln ätstildes klockan L Ny Star 70266 Z2 Z50 200 252 450 250 250 375 100 1 roa 84a 62 Transport 10 74807 1944 76746 r8z 76929 ^Bekaktning-n med Contra-Protocollcts (förande wid Aucrionerne samt arfwed t /brrfö^k lomm r franidcies akt tillhöra ^Notarien hos Lf-wer - Cvmmifarierne jlenlrgt Revisor.rneS beflut 7807. fErhäll r 50 5fl:ds rillvkning frän 1810 örb början, enligt Riksens Höglofl, Stan ders hr flut 7809. ^Wärderingsmän och Wakt-Mtjening iundfä en discretion af 70, 15 L 20 /procent af deras Löner wid biva je ärs ulrik dä årets behällna arancc sädant /inedgifwcr, enligt Riksens Höglosi. »Ständers beflut 1809.
att posten fortskaffas efter en timma på milen, i likhet med hvad nu sker med posten emellan Ystad och Stockholm; och har Motionairen derjemte tillstyrkt, att om, såsom det är att förmoda, ångbålsfart emellan England och Götheborg kommer i gång, en Diligenceeller Postvagns-communica - 4 Bevillnings-Utskottels Betänkande N.-o 22. tion emellan Stochholm och Götheborg då genom Postverkets försorg må öppnas, för hvilket ändamål fyra passande lätta Vagnar med-seldon, lika dem, som nyttjas i Skottland, böra från England införskrifvas, hvilka vagnar kunna tjena till modeller för inrättandet af dylika communicationsanstalter på andra vägar här i Riket; och 2:0 af Herr Falleij, som föreslagit, dels att, till beredande af lindring i kostnaden för utrikes brefvexlingen, densamma hädanefter må komma att gå hela året igenom ensamt antingen öfver Danmark eller öfver Ystad och Greifswald, och dels att ifrån utrikes ort ankommande äfvensom dit afgående bref, som i vigt ej öfverstiga |:dels lod, må för halft lod få. anses och porto derefter erläggas.
Genom utförande af det föreslagna företaget skulle, utom den förmån kanalen alltid komme att bereda de orter, den genomskure, ett lättare tillfälle äfven yppas för kringliggande bergslager, för transport och afsättning af deras malm och tillverkningar. 4:o Politisk författning. Kammarverk. Genom ny skattläggning å rekognitionsskogshemman har hemmantalet ökats med något öfver 16 mantal. Åtskillige lägenheter inom härads-alimänningar samt 3 mjölqvarnar med 1 par stenar hvardera, hafva äfven blifvit skattlagde. 51 och nära i mantal äro köpte till skatte. För åstadkommande af i nåder förordnade ändringar och rättelser uti den år~ 1836 verkställde rotering, hafva roterings-kommissioner ånyo sammanträdt år 1841, och hvilkas då vidtagne åtgärder blifvit af Kongl. Maj:t i nåder pröfvade först år 1843, så att roteringens resultat kommer att framdeles redovisas. Hemmansklyfningar och afsöndringar fortgå; dock förekomma ofta rättegångar, genom hvilka klandras afsöndringar, som icke öfverensstämma med 1827 års författning. Under åren 1837—1841 hafva hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, för afgälds bestämmande, blifvit anmälde endast sex afsöndringar om tillsammans 46 tunnoch kappland, för hvilka afgälderne blifvit fastställde till 63 mansoch 43 q vins-dags verken, 5 sk. och i mark smör. 15 Fastighetsvärdetj som år 1836 var för fem åren nästföl ut, genom Pröfnings-Komiteeris beslut, minskadt med ungefär en million R:dr Banko, har deremot under de sednare fem åren åter ökats med 764,790 R:dr. Tabellen visar ett missförhållande emellan masugnars värde och de af dem utgående statsbidrag, hvilket härrör deraf, alt bergsmanshyttor vid taxeringar icke lå sig åsatt annat värde, än det som är inbegripet i det för bergsmanshemman upptagna.
Prop. JYi 26. Maj:t från närheten af Hofva redan fastställda riktning öfver Sköfde, Falköping och Alingsås till Götheborg; i följd hvaraf banans hela längd blefve omkring 47 mil. Anläggningskostnaden är beräknad: för sträckan från Stockholm till Köping till 10,382,287 R;dr Riksmynt, eller 736,000 R:dr per mil, hvilket höga pris förorsakas af de dryga kostnaderna för banans anläggande genom Stockholms stad och för öfvergången vid Almarestäk; för sträckan från Köping till Svartå öfre bruk till 6,931,000 R:dr, eller 635,000 R:dr per mil; för den återstående sträckan från Svartå till Götheborg till 15,685,834 R:dr, eller omkring 700,000 R:dr per mil; hvadan alltså hela kostnaden skulle uppgå till omkring 33 millioner R:dr Riksmynt, hvaraf för den väglängd af något öfver 36 mil, som för statens räkning komme att utföras, skulle belöpa omkring 26 millioner R:dr, utgörande ungefär 720,000 R:dr per mil. B. Norra Stambanan. Utgående från vestra stambanan vid Giresta, skulle norra stambanan dragas öfver Säfva, Ramsta och Qvarnbolund till Upsala och vidare fortsättas i nästan rak linie öfver Björklinge och Tierps socknar samt Dalelfven vid Mehede till Gefle och der, vester om staden, sammanfalla med Gefle-Dala-jernvägen. Hela längden från Giresta till Gelle blefve 11 mil 24,820 fot, och kostnaden 7,966,040 R:dr Riksmynt, eller 681,052 R:dr per mil. Mellan Gefle och Stockholm blefve afståndet ungefär 172/3 mil. C. Nordvestra Stambanan.
Vore förslaget verkligen mognadt till en conseqvent verkställbarhet ; __ i sanning en nödig förberedelse hade Pdå vederbörligen gått framför sjelfva indragningsbeslutet. Nu åter sy - Bil. till La^Vtskotlets Betiinkaade N:o 8g. 87 nes detta vilja göra sig gällande 1 en alldeles omvänd ordning, och lemnar långt bakefter sig, icke allenast undersökningarne och beräkningarne om målens fördelning, rn. m., utan äfven den ganska hufvudsakliga frågan, huruvida de i en ny sakernas ordning qvari stående Öfveroch Underdomstolar kunna medhinna tillökningen a£ de indragnes göromål *) , huruvida för rättsökande medborga - *) Jag kan derom alldrig öfvertygas, att den föreslagna Domstols-indragniogen nu är verkställbar utan det menligaste inflytande på Lagskipningen. Uti de i Kongl. Götha Hofrätt afgifnc anmärkningar vid förslaget till allmän Civillag sid. 72 förekomma följande uppgifter: att Hofrätternas arbetsstyrka , genom indragningen af vissa ifrågavarande Domstolar , skulle blifva så otillräcklig, att den nu varande personalen troligen ej utgör en femtedel af det antal , som då skulle erfordras : att en mångdubbling i antalet af Högsta Domstolens Ledamöter snart skulle påkallas, hvaraf åter följde, att, då denna ,Domstol blifvit på flera Divisioner fördelad, den påräknade enheten der kanske ej alltid igenfunnes, och att, då den försporda klagan öfver Lagskipningen och dess gång, sannolikt leder sin grund, icke så egentligen ifrån dotnstols-orgajiisationen ulan fast mer ifrån den skiljagtighet 5 Lagens tillämpning, som ej sällan vållar dilta beslut i lika beskaffade frågor , och hvilken skiljagtighet tillskrifves Lagens tystnad eller obcstämdhet i förekommande fall; så synes man »ck nu böra förnämligast söka undanrödja sist 88 Bi. lill LngUiskuiiets Betänkande N.o 8§- te lagskipningen bade till tid och iuta blir lika latt tillgänglig. Det är ej nog att man med ett penndrag bjuder de på indragnings» listan uppförda
Oo O »-£ äffortning för barn imber 15 ar* © r-t> O ra~ *-£ O O cd *s ra* ® 3 3 p ©fattffrifne. ©fattfrie. ©umiita. 25etatanbe 95ennllntng efter i:(ia 2lrt. grie från SSeroillning efter 1 Sirt. © 3 Q ra ra *3f »ic>3 '-7' ra rä ^ rdo? ryra C? O gör ferffilba orfafer. Huberårtfle. ©timma. g B 0: p o? sr »0 c? —1 0 r-£ O & r-r?, 0: - S> ra* ra <y & »t* ra Hl £2 ri g:-S 3 ? — 12 ra £2 ♦ ra or *så O: r9 3 *Ul ra is ra 0 cr ^ r-ti Vt, 12 12 O ra »a <y 0 ra ra 31 s* *-» 0 ra Ä’-' to» ra 75 IT-O 72112 ra . IT. ra O C/- f§ O o^ 75 B 5 t? 0: n o ra ö CT' ra ö 70 0 »a Ä 12 O r-t O » f ^ s.~ ra’5 75 3* 310 ♦-tO 75^ 3. <-S 8 ra S. « 3. 3* CO rrv to§4- ^ r2 "o* rt <S' <2 Ö »-s ra* ■£? v*. cn O: ry~ ra »1 —.'Ö» o zz 3^ O: ~ 3Ö« sp ra rj co H. ra Zl * o g »0 CO ÖS 1© O o: *s 73 ♦ ra »-t o >& o o 'S*:? ■gi CO ** rö 0: O t-C ©un irna. p P i-n. ■O: p 3 »IS. 0: rO O! P O: *3 O 0?