Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Desse kunna utgöra 35 Generalslöner; r?fgå 2 för Cavalleriet, skulle återstå in alles \\ lön för hela värfvade och indeldta Infanteriet, samt för Ö700° m :n Beväringsmanskap, hvilket i »anning är otillräckligt Dessutom voro FältMarskalkarne utan löner: oberäknadt att 2 ÖfversteLieutenants indelningar, a 250 R:dr Indelt hvardera och i allmänhet för sed de med svaga boställen, icke svara emot mera än högst en Öfversteindelning; då den i Europas alla Arméer erkända princip, att befordran bör medföra ökad inkpmfl5 eller skulle blifva uppfylld. Mas säger att vid krigs inträffande, Koa» ungen, i stället att lemna befälet till de Gsneralspersoner för hvilka han äger mästa förtroendet, kunde blifva föranlåtan att lemna det till den på stället varande General. Sådant var verkeligen förhållandet förut. Författningarna ålade RegementsChefen , utan afseende å dess grad i Arméen ? aU afmarcher* rrnn-pr-rmr» ■ .ni.n . —y , *) 1 afseende å slotter?!. Ben 24 Febr ilar iii 747 med sitt Regemente. Na deremot innehållerKongl. Maj:ts Nådiga Instruction för Inspectearer och BrigadGenerale? följande: 14. $. ”Då de till Inspectionen hörande Regesnenter, eller någon del deraf erhålla uppbrottsordres till krigscoimnenderingar, åligger det Inspecteurerne, att genast begifva sig till samlingsstället, för att desse Regementer så till personal, sorn beklädnad, tross, utredning, beväring, »munition och trosshästar m. m. till Kongl.
Jag hemställer, om någon jemförelse kan äga rum mellan det ojemförliga, nemligen mellan magtens utöfning under obegränsad form, och inom en i Grundlagar begränsad verkningskrets — mellan Ministrar under en enväldig Konung, och Ministrar i ett Constitutionelt Land. Man har sagt, att Svenska Folket ej tål att beherrskas af likar, såsom Ministrar, och man har spått, att de snart skola inkräckta magten från Konungen och Folket. På intet ställe uti förevarande förslag till Grundlagsändringar finnes åsyftad någon utvidgning af magt för de projecterade Ministrarne. De få ej, såsom föredragande StatsRåd, någon större verkningsbana än de nu hafva såsom Statssekreterare. Men det är ett behof, att desse Statssekreterare intaga de dem tillkommande platser, såsom Ledamöter i Konungens StatsRåd. Jag skulle visserligen hafva att anmärka några små felaktigheter i redactionen af förslaget, kanske också i sjelfva saken, såsom att en SjöMinister ej behöfdes, då en serskild KrigsMinister finnes, som kunde sköta äfven SjöÄrenderne. Så skulle jag kanske äfven medgifva, att anmärkningen mot JustitiaeCancellerens föreslagna befattning att föredraga Justitiasärender är grundad, ehuru jag ej anser den af vigt. Men oaktadt dessa brister, anser jag det dock vara fördelaktigt, att antaga förslaget, såsom ett steg framåt till vinnan - 62 Den 23 Februaris f. m. de af ett bättre Statsskick. Jag delar ej deras mening, som önska upskof med förslagets afgörande till nästa Riksdag; jag inser ej, hvad nytta deraf skulle kunna följa. Om felaktigheter befinnas i förslaget, så stå de ju äfven qvar vid nästkommande Riksdag och verka då, lika mycket sam nu, mot förslagets antagande. Deremot hemställer jag om icke, i fall Rikets Ständer hegärde och Kongl. Maj:t biföll ett sådant upskof, detta redan skulle innefatta ett slags half sanction å förslaget, och vore ett hinder för Konungen, att till Rikets Ständer under tiden framställa något nytt project i stället för det förra.
Men då någon officiel underrättelse derom icke ankommit, återstår intet vidare än att godkänna voter:s-propos;ne sådane de äro. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade antaga Utsk:s inbjudning till godkännande af Utsk:s uti utlåt. N:o 41 och i utlåt. N:o 166 vidhållne förslag, ropades nej; och uppå sedermera framställd propos., godkände R. o. Ad. de uti förevar, mern. föreslagne voter:s-propos:r. Vid föredragning af StatsUtsk:s d. 22 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 207, i anledn. af erhållne återremisser å betänk. N:o 124, ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens åttonde hufvudtitel, blef detta utlåtande ånyo bordlagdt på begäran af Gr. Lagerbjelke, Gust., och Frih. Alströmer, Jonas. Föredrogs och företogs punktvis till afgörande StatsUtsbs d. 22 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 208, i anledn. af erhållne återremisser ä betänk. N:o 125, ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens nionde hufvudtitel. lista punkten, äng:de förhöjning i pensionsbeloppet för Förste och Andre Landtmätare; 2:dra punkten, angtde öfverjlyttning på indragningsstat af det till emeritii-löner för lärare vid elementar-läroverken u 8:de hufvudtiteln uppförda anslag; och 3:dje punkten, rör:de personel lönetillölening för professoren doktor J. F. Nordström. Dessa punkter ansågos ej erfordra annan åtgärd, än attJläggas till handlingarne. Den 28 Juni f. m. 239 4:de punkten, ang:de ifrugasatt ■pensionering af s)hindrie n i Riksarchivet, Expeditionssekreteraren N. IF. Forsslund. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Konungen har i denna fi åga äskat att Exp.-sekret.
Då jag biträdt Utskottets tillstyrkan uti de delar, som afse minskning af åtskilliga låneoch kreditiv-förlag, skedde det under förutsättning, att de fonder, som blefvo tillgängliga, skulle användas, och ej blott skrinläggas. Om lämpligaste sättet torde meningarne så mycket lättare förena sig, som hela skiljaktigheten beslår deruti, att somlige vilja reservera en betydligare del deraf för sådana Filial-banker, som ersätta upphörd Privat-bank, men andre vilja alt hela beloppet skall kunna användas lill Filial-banker, som uppkomma utan annan anledning, än rörelsens kraf. Det torde få anses temligen påtagligt, att hvarje ny Filial-bank bidrager till att göra Privat-banker med sedelutgilhingsrätt umbärliga, och följaktligen till det önskvärda målet: ett enda sedelmynt gängse i hela riket. Men för att vinna målet måste man vilja medlet, hvilket helt enkelt består deruti, att man främjar nya Filial-bankers uppkomst. Nästlidne Riksdag afsågs för detta ändamål på försök 1,500,000 R:dr; nu föreslår Utskottet endast 800,000 R:dr, oaktadt det visat sig att Filial-banker fulleligen motsvara sitt ändamål. På dessa skäl har jag ansett början af 2:a mom. af 7i:a punkten böra erhålla följande lydelse: Mom. 2. För det i nästförestående mom. uppgifna ändamål ega Fullmäktige att använda, utöfver det i (123 §) af Banko-reglementet bestämda maximum för sedelstock, en summa af 2,500,000 R:dr; börande dessa medel fördelas på de sär - Banko-Vtslcollets Utlåtande, M 48. 19 skilda nya låne-inrättningarne i förhållande till det medeltal af utelöpande sedlar efter afdrag af behållningen i riksmynt (o. s. v. i likhet med hvad Utskottet föreslagit). Så vida detta vinner bifall skall uti mom. 4 siffran »800,000 R:dr» ändras till »2,100,000 R:dr».
Utskottet tvekar derföre icke att tillstyrka, att, i detta fall, dödsstraffet må upphöra och i stället väljas bestraffning med ärelöshet och fästnings-arbete under vissa år, såsom närmare öfverensstämmande med de grunder, lagstiftaren ej mindre i öfrige delar af nyssnämnde Cap. i Ilandels-Balken, än ock i MissgerningsBalkens 8 Cap. följt vid utsättande af straff för andra förfalsknings-brott af gröfre art. Beträffande Herr TKijks motion; så anser Utskottet likaledes, att ofvanberörde förordning af år 1752 bör helt och hållet upphäfvas, till stöd för hvilken åsigt Ulskottet får åberopa, dels hvad Utskottet i dess förut afgifna Utlåtanden, i fråga om inskränkning i spö- och risstraffens användande samt om’ uppenbara kyrkopliktens och stockstraffets afskaffande, anfört rörande olämpligheten och skadligheten af skamstraff, samt vanärande och ytterst stränga kroppsstraff, dels att allmänna lagen i 4 §. af förenämnde Cap. i Handels-Balken, jemte tio dalers böter och ersättnings-skyldigliet för den, som i mätande eller vägande gör orätt, ändå alt han rätt krönt mått eller vigt dervid brukar, stadgar endast embetets förlust och dubbla böter för sådant brott af Kronans uppbördsmän, med hvilka Mätare i detta afseende kunna. jemföras. Med undanrödjande af 1752 års Förordning, synes derföre till denna §. böra göras ett tillägg', hvarigenom utr ifrågavarande fall bestämmes samma ansvar för edsvuren Mätare, som för Kronans Uppbördsman; och lärer det ändamål, som Riksdags-fullmägtigen Sahlström med sin motion åsyft it|, jemväl medelst ett sådant tillägg vinnas.
Nådigst meddelade förklaring, att Embets-Verkens förenkling och reorganisation utgöra ett af föremålen för Kongl. Maj:ts Nådiga omtanka, samt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att denna reorganisation måtte få byggas på den grund, att, sedan all domsrätt, äfvensom alla fiscaliska och revisionsbestyr blifvit från de Administrativa Yerken öfverflyttade på de andra Verk, Kongl. Maj:t dertill kan finna lämpliga, samtliga de Administrativa Yerken måtte förändras lill Byråer eller AU delningar under de respective Stats-Departementen. Beträffande slutligen Riksdags-fullmäkligen Julian Johanssons serskilda framställning derom, att Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse, måtte fästa Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på nödvändigheten af indragningar inom Armeen, Flottan och Presterskapet, m. m. så och då de ämnen, dit dessa frågor höra, dels förekommit vid uppgörandet af Stats-Regleringen, och dels komma, hvad Presterskapets löner och indragning af Biskopsmed flere Embeten och tjensler beträffar, att af Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotten gemensamt behandlas, har Utskottet ej nu kunnat förslagen härom till besvarande upptaga, utan hemställer vördsamt, att de må, i den ordning, hvari de här förekommit, lemnäs utan afseende. Stockholm den 29 October 1844- Emot Utskottets beslut reserverade sig Herr Lectorn Ljungdahl och Riksdags-fullmäktigen Nils Strindlund; den förre i följande ordalag: Reservation. ”Då Kongl. Maj:t vid Riksdagens öppnande i Nåder förklarat Sig vara betänkt på den inre förvaltningens förenkling, samt sinnad att för detta 6 Allm. DcSv. och Ekon.-Utsk. Memorialj IV.-is 6 a, 63. ändamål snarligen påkalla Riksens Ständers medverkan, liar jag för min del icke kunnat inse behöfiigheten af den åtgärd, hvilken Utskottet tillstyrkt.
I et ämne af sä granlaga beskaffenhet och som sä nära rkrer mängden as Kongl. Majtts kära undersåtare, öar Kongl. Majit ej welat »vidtaga Sit beslut, innan Kongl.'Majit inhämtat deröfwer Riksens Ständers ytterligare trogna räd och underdäniga tankar, dem Kongl. Majit alltsä nu i väder astar. Herr Grefwe» och äandtmarskal ken: Sedan Högloflige Ridderfkapet och Adeln nu afhbrt Kongl. Majus Nådiga kropolirionsr, more det angeläget ak Herrar LleAorerne snart sammanträdde för at walsa Ledamöter ui de Utskott, som ägde at deröfwer afgifwa sina betänkande!!. Hemliga Utskottets Ledamöter skulle, enligt hwad Kongl. Majit Sjelf i nader .äskat - utgöra Aderton af Ridderskapet och Adeln. Zzncoll ,kottet vä) Riddarhus-Ucskottet, hwilka förmodligen r>u såsom tilförne äfwen konims at sättas, bestode det föna af »8, det sednare af 12 Ledamöter. Til de irenne öfriga Utskott, som nu komma i sraga, under namn as BewillningsLagoch Oeconomis Utskott, hade nog allmänt et större antal Ledamöter sä wäl bland Ridde! skåpet och Ldeln som de andra Stånden astuns bats, hwarföre Hans Lxcellencs poponsraäs at et antal af 24 Ledamöter af Adeln kunde för hwardera Utsattas. Bifölls, samt ak de öfriga LeipeQivs Ståndens skulle genom en Deputation härom underrättas. Friherre vs 6ser, clari, frägade hurudan proportion skulle blifwa emellan antalet af Adelns Utskotts Ledamöter och de andra Standens? Herr Grefwen och Landt-Marskalken trodde at det wanliga förhällandck af hälften skulle iakttagas, eller 12 af hivardera af de andra Scanden emot 24 af Adeln.
För att ytterligare utreda ställningen inom Riksgälds-kontoret företeddes inom Banko-Utskottet under diskussionen om ifrågavarande ärende en ny kalkyl, omfattande tiden från den 1ti Maj lill den 1 Juli oell uppgjord af Kontorets tjenstemän. Denna kalkyl utvisar ett påräknadt inkomst-belopp af 1,235,889 R:dr samt ett utgifts-belopp af 2,040,579 R:dr, allt Banko, och alltså en brist af 804,689 R:dr den 30 nästkommande Juni■ hvaraf följer, att för bestridande af den utgiftspost på 1,000,000 Rdr, som för jernvägarne den 1 Juli bör vara disponibel, några medel icke äro att tillgå förr, än de på de uppsagda obligationerne inflyta. Bland inkomsterna i denna kalkyl ingå likväl redan 766,624 R:dr såsom påräknade i afbetalning för obligationer med kortare uppsägningstid, och bland utgifterna äfven kreditivskulden till Riks-banken, men deremot icke de 900,000 R:dr B:ko. som efter Maj månads ingång skulle för jernvägarne utbetalas, emedan denna summa alla redan den 16 Maj blifvit utanordnad. Äfven denna kalkyl lyckades likväl icke att inom Utskottet vinna afseende, ehuru den framlades af två Kontorets Fullmäktige, med förklarande, att den vore sub lide publica i Kontoret uppgjord. Utskottets pluralitet tycktes deremot egna större afseende ål en anonym kalkyl, som af en ledamot i Utskottet företeddes, utan upplysning om huruledes den tillkommit, och som, sträckande sig öfver tiden ända till September månad, uppgaf inkomsterna till den 30 Juni till högre siffra än kalkylens af den 16 Maj.
Memorial, i anledning af Ihks-Ståndens skiljaktiga beslut öfver (Jtekottets Betänkande. Detta Betänkande, afgifvet i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående grunderna för en reglering af Biskoparnes aflöning, har blifvit i sin helhet godkändt af Borgare-Ståndet, roen afslaget af de öfriga Stånden, hvilka i stället antagit högstbemälda nådiga Proportion, nied tillägg i 4:de punkten af det jemväl åf Utskottet tillstyrkta och således afven af Borgare-Ståndet godkända stadgande, att derest utredas" skulle, att ett pastorat, som varit med biskopslön förenadt, men i följd af regleringen komme att derifrån skiljas, innan det blef anslaget till prasben de. varit, i afseende på ordningen för Pastors tillsättande, af konsistoriel egenskap. pastoratet borde samina egenskap återfå — och Preste-Ståndet derjemte med någon ändring af 3:dje punkten. Denna punkt lyder i den nådiga Propositionen sålunda: ”Vid Biskops afgång, eller förut, derest Biskop blifvit med förbindelse att underkasta sig löneförändring tillsatt, skall utredning ske af aila med tjernsten försenade löneförmåners belopp, för hvilket ändamål boställenas afkastning bör med ”noggrannhet uppskattas samt öfriga hemman, lägenheter eller jordar, som icke af ”Biskopen bebos eiler brukas eller för boställets skötsel äro behöfliga, så snart ”lagligen ske kan, utarrenderas, hvarje gång för så läng tid, som för utarrendering ”af Kronans egendomar är eller varder bestämd; allt i den ordning och på det sätt ”Kongl. Maj:t täckes närmare föreskrifva.” Denna lydelse har af Preste-Ståndet ansetts böra sålunda förändras: ”För det i första punkten angifna ändamål, skall, så snart Kongl. Majit lämp”ligt finner, samtidig utredning ske af alla de med hvarje biskops-tjenst förenade ”löneförmåners belopp, dervid afkastningen af boställen, hemman, lägenheter eller ”jordar med noggrannhet uppskattas.
Departements-cheferne i General-tullstyrelsen, Presidenten af Billbergh och Kanzlirådet Valerius samt Kamer er ar en, Kammarrätts-rådet Vinroth och Kontrollören Middendorf från ådörndt ersättningsansvar i målet, rörande den efter aflidne Tullförvaltaren Finér yppade balans. (1. A.) Uti sitt under N:o 263 afgifna utlåtande hade Stats-utskottet, på anförda skäl, hemställt, dels att någon eftergift af den presidenten af Billbergh, kansli-rådet Valerius, numera aflidne föne kamereraren, kammarrätts-rådet Vinroth och förre kontrollören Middendorf ådömda ersättningsskyldighet folden efter tullförvaltaren Finér yppade balans icke måtte beviljas, utan presidenten af Billberqhs och kansli-rådet Valerii med qvarstad belagde så väl fasta som lösa egendom i laga ordning försäljas och de derför inflytande köpe - Stils-Utskottets Memorial, N/o 299. 7 skillingsbeloppen, så långt de förslå, användas till balansens betäckande, dels ock att staten måtte afstå från allt anspråk på större eller mindre del af de pensioner, sistbemälde embetsman åtnjuta, oell dem tillåtas att pensioneine hädanefter som hittills fortfarande uppbära. Enligt Utskottet tillliandakornna protokolls-utdrag, liar förenämnde utlåtande blifvit af Borgare-oell Bonde-stånden bifallet, hvaremot Ridderskapet och Ådeln funnit för godt att, i öfverensstämmelse med hvad friherre von Krtemer uti sin vid utlåtandet fogade leservation föreslagit, bifalla, att den till statens säkerhet å presidenten af Billberyhs och kansli-rådet Våler ii fasta och lösa egendom lagda qvarstad må fortfara, med rättighet för dem båda att under deras återstående lifstid åtnjuta de dem tillerkända pensioner. Likaledes har Preste-ståndet, med afslag å hvad Utskottet i berörde utlåtande hemställt, fattat enahanda beslut, som, på sätt nämndt är, blifvit af Ridderskapet oell Adeln vidtaget.
Afven inom BorgareSt:t hafva anmärkn:r blifvit gjorda både i förutnämnde afs:de och ang:de det stadgandet att, sedan förluster, af hvilka kapitalet drabbats, afräknats från egarens kapitalförmögenhet, han skall erlägga bevillning för den ränta, återstående kapitalbeloppet anses lemna. Om jag icke misstager mig, har också BorgareSt:t, vid förnyad handläggning af förslaget, uteslutit dessa föreskrifter ur §:n. Utsk:t sjelft påstår, att stadgandet om lefnadskostnadernas beräknande i visst förhållande till hyran, icke är att betrakta såsom någon ovilkorlig grund, utan att hvad derom säges, endast är att anse såsom ett exempel, och dock heter det i Utskrts förslag: »Vid beräkning af skattskyldigs okända lefnadskostnader uti stad, må desamma aldrig, utan att taxeringsmännen till protokollet derför upgifva särskildt skäl, anses vara lägre, än i nedanstående förhållande till beloppet af den årliga hyra, den skattskyldige erlägger för de af honom och hans egen familj begagnade rum och lägenheter etc.» Vidare finnes i §:n det för de skattskyldige föga smickrande videtur, att nemi. alltid måste, då skattskyldig söker dölja sin ställning, antagas, att han under året minst haft lika stor inkomst som utgift. Denna mening har Utskrt. funnit tjenligt intaga såsom motiv för sitt stadgande. För min del tror jag, att både stadgandet och motiverna dertill äro olämpliga och oriktiga, och får jag derföre anhålla, att ur §:n måtte utgå hvad som förekommer från och med orden: »Det måste nemi. alltid etc.» till och med orden »till beräkning af högre inkomst.» H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att, med anledn. af Gr. Mörners nu afgifne yttrande, Utsk:ts öfriga, rörande ifrågavnle g gjorda hemställanden, jemte det förnyade förslaget till gais lydelse, komme att föredragas, för att i ett sammanhang behandlas; hvarefter, och sedan denna föredragning egt rum, H.
Stånds återremisser å memorialet N:o 32; Voleringspropositionerna godkändes; lV:o 41, i anledning af Bonde-Ståndets återremiss å memorialet N:o 34j med förslag om tillägg i 28 § Regerings-Formen, åsyftande vilkorlig befordringsrätt för utländske män lill vissa embeten och tjenster: Med frånträdande af sitt förra beslut, förklarade Ståndet det Ira inställda ändringsförslaget hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag ; ]N3o 42, i anledning af 2öie Stånds återremisser å memorialet N:o 35: Utskottet ålades alt, i händelse Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln samt 904 Prot.-Utdrag, den y Maj 1840. Ilögv. Preste-Ståndet ej frångå sine förut fattade beslut i ämnet, inkomma med förslag till voleringspropositioner. S. D. Efter förnyad föredragning af Banco-Utskottés på bordet hvilande memorial N:o 59, i anledning af erhållen återrerniss af tvenne §§ i Utskottets memorial N.-o 55, blef samma memorial lagdt till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo och antogs Höglofl. Ridderskapet och Adelns i protocollsutdrag den 3 dennes gjorde inbjudning alt instämma i det af Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet fattade beslut, rörande Lag-Utskottets betänkande N:o 99. S. D. Upplästes Kongl. Majlis denna dag ankomna Nådiga Skrifvelse af den 6 dennes, angående tiden för Riksdagens afslutande, och faun Ståndet denna Nådiga Skrifvelse icke erfordra annan åtgärd, än alt läggas till handlingarne. Den 9 Maj. Från Höglofl. Ridderskapet och Adei.n. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls B evilla ings-Utsko'tet s den 7 dennes f. m. på bordet lagda betänkande N:o 38, med förslag till bevillningssummans fördelning. S. D.
Såvida det med säkerhet lärer kunna antagas, att icke alla de särskilda meningar i realisationsfrågan, som blifvit inom RiksSt. yttrade, här hafva sina representanter eller försvarare, lärer det i alla händelser blifva nödvändigt, att sedan man genomgått Utskrs tillstyrkanden, återkomma till de afstyrkta motionerna, för att äfven vidtaga någon åtgärd med sådana inom de öfriga RiksSt. väckta frågor, som af ingen på detta rum blifvit under discussionerna framdragna, så framt man eljest icke till slut vill göra såsom vid 1756 års riksdag, då Landtm, lade en mängd handlingar i olika frågor på en gång under klubban och framställde den propos.r Bifaller R. o. Ad. hela luntan. Jag vill emedlertid nu icke längre uppehålla tiden med tvist om föredragningssättet, enär det är angeläget, att vi ju förr desto hellre må komma till första punkten; jag skall likväl icke underlåta att, sedan vi genomgått de särskilda punkterna af Utskrs förslag, så vidt på mig ankommer, bevaka formerna och tillse, att ingen fråga lemnäs oafgjord. Hr Nordenanckar: Det lärer icke undfalla någon, att Hr Totties förslag åsyftar tvenne väsendtliga garantier Den a3 Juli e. m. 5i för realisationen» bestånd; den ena att till bankens disposG lion för påkommande behof öfverlemna papper, som äro mera rörliga än dess nu ägande Jåneliandlingar, och den andra att sätta en säkrare gräns emot sedelemissioner utan motsvarande insatt metallisk valuta. Detta förslag måste således öfvervägas i bredd med de garantier, som Utsk. uppställt i andra och följande ända t. o. m. ii:te punkten; och man kan icke återgå till förslaget, sedan dessa punkter i Utsk. först blifvit afgjorda. Gr. Frölich, Da v.: Det torde anses förmätet af mig, att, 'sedan så många olika opinioner om behandlingen af detta betänk, blifvit yttrade, framställa en, som är skiljaktig från alla de föregående.
S. D. Föredrogos och bifölios Stats-utskottets memorialer: N:o 6, angående ersättande af de tillökade riksdags-kostnaderne för herr land Imarskalken och herrar talmän; N:o 7, angående riksdagskostnadens bestridande; och N:o 8, angående förskott å aflöningen för den hos riks-stånden och Utskotten anstälde betjening. 96 Prot.-utdrag den 25 December 4847. S. D. Vid föredragningen af Stats-utskottets pä bordet hvil ande Utlåtande N:o 3, i fråga om användandet af de å anslagen till uppförande af cellfängelser uppkomne reservationer, biel samma utlåtande, med dervid gjorde anmärkningar, till Stats-utskottet återremitteradt. S. D. Föredrogos ånyo och bif ollos följande Stats-utskottets på bordet hvilan de Utlåtanden och memorial: N:o 4 Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, i'örande medels anvisande till Topografiska korpsens arbeten, samt till fortsättning af de pågående fästningsbyggnaderna under nästkommande år; samt N:o 5 Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts nådiga skrifvelse, rörande anslag för nya dockbyggnadens i Carlskrona fullbordan, samt förändring af flintlåsgevär med slagkruts-antändning.