Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det vore, vid dessa tillfällen, säkerligen icke önskansvärdt att hafva en riksförsamling, der det blefve en tillfällighet, om någon enda medlem funnes, som ägde grundlig insigt i öfverläggningsämnet eller skyldighet att äga den. Ämnet är dock ofelbart ett af de vigtigaste, äfven såsom politiskt betraktadt, ett af dein, på hvilka samhällets lugn och välfärd mest hvilar. En så stor hierarkisk makt, som här blifvit tecknad, men ej större, är i Sverige genom Presteståndet gällande. Mot en större och en farligare är fäderneslandet fredadt, så länge dess grundlagar bestå. Intet egenmyndigt prestvälde står tillsammans med upplysningen och friheten; men ett lagbundet, inom sina behöriga gränser inskränkt, är den enda och rätta motvigten ej blott emot en ultramontan hierarki, utan ock emot det icke mindre fruktansvärda välde, som den inhemska fanatismen inkräktar, när han bemäktigar sig en vidskeplig folkmassa, förledd af sjelf kallade predikanter, de der erkänna (ifver sig ingen ecklesiastik myndighet. — 81 — dighet. Utan tvifvel är den en vis inrättning, denna reformationens gamla kyrkoförfattning, hvarigenom i vårt land ej blott papismens laglösa hierarki är afskaffad, utan ock Presteståndet fått sig försäkrade så vigtiga fördelar, att kyrkans bestånd är presterskapets högsta angelägenhet. Derföre frestas väre prester lika litet att affalla till papismen, som att blifva politiska folkledare, såsom deremot skulle ske, i läll de ägde inga egna fördelar fästade vid statens. Här i landet visar sig presterlig fanatism icke annorlunda, än hos en och annan s. k. läsareprest, som dock hvarken angriper Presteståndets myndighet eller statens lugn, utan endast använder (oftast för egennyttiga ändamål) en rent religiöst vidskeplig hänförelse. Men i stället för en sådan, öfver skrämda och blödiga sinnen stundom ganska mäktig religiös rörelse, skulle komma att förete sig en blandad, i hvilken religionen vöre endast vehiklet för politiska ränkor, i fall politik blefve ämne för de fanatiserande predikningarna, såsom händelsen vore, om platser i nationalrepresentationen komme att utgöra föremål för läsarepresternes förhoppningar.
Betänkande, i fråga om anskaffande af medel lill jerntågsbyggnader. rit. å ) Stats-Utskottet, som onder (len 16 och 20 innevarande månad afgifvit särskilda utlåtande»} dels angående fortsalt utförande af jernvägsarbete» för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel} dels angående gjorda framställningar örn statsbidrag för enskilda jernvägsaniåggningars företagande, får härmed afgifva sitt betänkande i fråga om anskaffande af erforderliga medel, såväl tili de jernvägsbyggnader, hvilka Rikets nu församlade Ständer anse böra för Statens räkning utföras, som eck till de enskilda jernvägsanläggningar. som skola med statsbidrag understödjas. Härvid anser sig Utskottet först böra erinra om innehållet af Kongl. Majda i delta ämne under den 25 sistlidne November aflålua och uti Hillänget tili RiksStåndens Protokoll under N:n 56 intagna nådiga Proposition, deruti Kongl. Maj:t, beträffande de financiela frågor, som hafva gemenskap med järnvägsbyggnaderna, på anförda skäl, föreslagit: l:o alt till fortsättning af jernvågsarbetcna å Statens stambanor intill 1866 års slut må anvisas en summa af 26,315,000 R:dr jemte det öfverskott, som gellon! räntevinst på slatslånefondens medel, efter slutlig realisering af denna fonds Annu utestående fordringar, kan komma att uppstå; 2:o att vidare malte anvisas 5,000.000
S. D. Då nu föredrogs StatsUtskottets memorial N:o 256, med anmärknings-anledning emot Stats-Rådet och Föredraganden för Handelsoch Financeärenden, blef den i memorialet begärda remiss till Constitutions-Utskottet beviljad. S. D. Föredrogs ånyo Stats Utskottets den 15 och 25 å hordet lagda Utlåtande N:o 197, i anledning af motion om anslag till Hof-Marskalken Leijonmark> i och för hans befattning såsom Secreterare vid Kongl. Tabell-Gommissionen; Blef, på grund af dervid gjorda anmärkningar, återrömitteradt. S. D. Föredrogos och biföllos Statssamt Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottens den 15 och 25 dennes bordlagda följande Utlåtanden: N:o 1, angående sältet för utgörande af städernas, utom Stockholm, inqvarterings-besvär, samt om en jemnare och rättvisare fördelning deraf. N:o 2, i anledning af eLt till Rikets Ständers granskning öfverlemnadt förslag till ny Inqvarterings-ordning för Stockholms stad. S. D. Föredrogs Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 15 och 25 dennes å bordet lagda Utlåtande N:o 5, i anledning af dels Kongl. Majlis Nådiga Proposition rörande allmänna stadganden och anslag till folk-undervisningens befrämjande, och dels åtskilliga, inom RiksStånden, i ämnet väckta motioner. Återremitterades. Från Wällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo följande Lag-Utskottets Utlåtanden : N:o 69, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 38, öfver väckt fråga om stock-straffets upphörande. I sammanhang härmed, förekom till pröfning nämnde Betänkande N:o 38, och Ståndet godkände Lag-Ulskoltels, i Betänkandet N:o 38, afgifna och i Utlåtandet N:o 69, vidhållna förslag.
I öfrigt finnes, att Jernkont. lill hufvudsakligaste delen eller med ej mindre än 6,500 R:dr b:ko årligen, bidrager till Bergsskolan i Fahlun, samt ensam bekostar en BergselementarSkola, äfvensom ett Skogsinstitut, och detta utan att ifrågasätta att de, som vid dessa läroanstalter erhålla sin bildning, skola med sina der förvärfvade insigter vara BruksSocietetens ledamöter företrädesvis till gagn och biträde. Hvad Skogsinstitutet särskilt beträffar, så lider det icke något tvifvel, att ju den genom detsamma spridda kännedomen om skogarnes rätta och fördelaktigaste behandling skall på många ställen mäktigt bidraga till införande af en bättre hushållning med denna dyrbara egendom, och således i sin mån afböja eller minska bristen af dess produkter. Dessutom gifva dessa räkenskaper ett bevis på rättmätigheten af det vid mänga tillfällen lemnade erkännande å det allmännas sida, att de fäderneslandets utmärkta vetenskapsmän, hvilka egnat sig åt sådana kunskapsämnen, som stå i något sammanhang med Bergshandteringen, kunnat ifrån Jernkont. påräkna en välvillig upmuntran, vare sig med årliga pensioner eller anslag till lifgifvande af förtjenstfulla skrifter.
S. Eb Vid förnyad föredragning af Beviilnmgssamt Allmänna Besvärsoch Oeeonomie-Utskottens Memorial, N:o 4; angående anmärkning mot det, I anledning af Herrar Donners och Valeijs Motioner om ändring af 4 §• i Underrättelser ne till 182S ira Tulltaxa afgifna Utlåtande , N:o 1, heslöf Ståndet, som under den 6 rtästlidne Äpril bifallit siätberörde Utlåtande, att ifråga;varande Memorial, Nio 4, skulle läggas till Kandlingarne, STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri, 1829. Fröt. Utdrag deri t Junti iSsg. i Den i junii 182g, Från Höglofi. Ridderskapet och Adeln. S. D Vid föfnyad föredragning af Be villnings-Utskottets, den 1 a;te dennes, under N:o 26 afgifna oell, den 2g derpåföljande, på bordet lagda Betänkande, angående väckt Motion om Tull å Spannmål, blef samina Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Bevillnirigs-Utskdttet återremitteradt. S. D« Vid förnyad föredragning af All männa Besvärsoch Oeconomie - Utskottets, den I3:de sistlidne Maji, under N.o rtx af. gifna och, den 25 i Samma månad, på bordet lagda Utlåtande öfver Väckt Motion om bestämda föreskrifter för befordringar inom Postverket och till derunder lydande befattningar, Lief samma Utlåtande af Ridderskapet ocb A deln afslaget N:o 3 81* S, D. Föredrögos ä nyo och bfföllos följande, från Bevillnings-Utskottet inkomna samt den 2 g sistlidne Maji på bordet lagda Betankanden: Af dm $ sistl. Maji: N:o 20, om befrielse för Staden Borås från Bevillning» erläggande under Tio års tid. Bih. till R. St. Utdrag den i Junit 1899.
Ridderskapet och Adeln till Utskottets behandling blifvit remitterade aine motioner, nemligen: i:o. Af Herr Aminoff', Fredric, som anfört: hurusom en af behof vet högt påkallad förändring uti Rikets mått, mål och vigt redan långt för detta hade bordt vara tillyägabringad, helst Regering och Rikets Ständer samverkat till vinnande af detta ändamål; att det af Wetenskaps Åcademien på Nådig befallning för längre lid tillbaka uppgjorda förslag härutinnan blifvit at Rikets Ständer vid i823 års Riksdag gilludt, hvarefter detsamma infördes i 1826 och 1826 årens Ålmanachor samt år 1827 genom Kungörelse allinängjordes; att Kongl. Majit, genom Nådig Proposition den 10 December 1828, lill Rikets Ständers förnyade granskning öfverlemnat nyssberörde, vid t8a3 års Riksdag antagna, på deeimal-systemet grundade Förslag, med tillkännagifvande, att tillämpningen deraf ännu borde fördröjas i 10 år; deruti Rikets Ständer instämde och tillslyikte i underdånighet den nya Stadgans utfärdande till efterlefnad från och med 4 i Allm, Besv,- och Ekon,-Utskottets Betänkande , N:o 111, år i84o; samt att, då den nya Författningen vid iSzfo års Riksdag annu icke var utkommen, nya motioner i ämnet väcktes, hvarefter Rikets Ständer beslöto, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det undervisning deruti skulle från och med år 1842 i Folkskolorna meddelas, och alt sednast 10 år derefter Kongl. Maj:t täcktes låta utfärda
Redan vid föregående riksdagar har denna sorgliga samhällsfråga varit före, men de humanitära skälen ha fått vika för ekonomiska betänkligheter tills i år, då riksdagen på förslag af professor Curt Wallis beslöt hos regeringen anhålla om förslag till lag om förbud mot införsel af och försäljning inom riket af fosfortändstickor. " Vi skola i ett följande nummer redogöra för några riksdagsbeslut af ekonomiskt intresse för en del af vårt lands kvinnor. * " Som markens blomster ... " 2) Ett genmäle. en under ofvanstående öfverskrift i n:r 19 af Idun åt » kvinnorna i de bättre klasserna » gifna läxan verkar som en anakronism. Om ej det ultramoderna slagordet » missbrukad kvinnokraft » inledde ifrågavarande artikel, skulle man tro den skrifven några decennier tillbaka i tiden. Då hade den måhända ägt en viss grad af befogenhet — nu undrar man på den. Att i våra dagar tala o m att de unga flickorna gå sysslolösa om hvarandra i hemmen! Har då förf. alls icke följt med hela den moderna kvinnorörelsen, ej aktgifvit på det rastlösa arbete, som pågår på det kvinnliga arbetsfältet, där kvinnan åter och åter bryter sig nya banor, har han (hon?) ej känt den fara, som hotar just däri, att hon mer och mer aflägsnar sig frän sin gamla verksamhetssfer, hemmet, hvilken tyckes blifva henne för låg och för trång? Det lystringsord, som i våra dagar behöfdes, synes mig vara: Halt! Dröj kvar! Hemmet behöfver dig! De där fem, sex vuxna döttrarna, som gå hemma hos far och mor med hushållsförkläden, nycklar och andra husliga emblem, som gifva kokerskan order att lägga en handfull cayennepeppar i soppan och » sätta på » mjölken i tid, så att den hinner bli » fil » till middagen, och endast vänta på » h o n o m », förefalla som en myt. Hvar finnas d e? I millionärshemmen måhända? Men då vill jag fråga: Huru många sådana hafva vi i vårt lilla land på fem millioner inbyggare? I Storbrittanien med dess trettionio millioner talas om » the upper ten ». Kunna vi ens räkna i hundratal, hvad som här betecknar tusental?
Under öfverläggningarne inom 1845 års Bevilln.Utsk. uppstod mycken fråga derom under hvad tull artikeln leksaker skulle uppföras. Slutligen fann man det vara olämpligt att införa en så beskaffad benämning i tulltaxan. Jag kan icke neka alt det förekommer mig besynnerligt att 1848 års Bevilln.Utsk. velat upptaga denna artikel under särskild rubrik. Förenämnde Utsk. hänförde den under rubriken af lackerade arbeten icke specificerade. De leksaker som hit inkomma, eller s. k. Niirnberger-kram, äro i mer eller mindre mån lackerade. De lackerade arbetena äro åsatie ett tullvårde af 3 r:dr och en tull af 1 r:dr pr S-. Man ansåg nemi. inom 1845 års Bevilln.Utsk. att den inhemska fabrikationen af dylika varor borde skyddas. Det är svarfvare som tillverka dem och efter de upplysningar som då Den 2 Juni e. m. erhöllos fick man veta att till följd af den låga tull som förut varit gällande för s. k, Niirnberger-kram, hade svarfverirörelsen i hufvudstaden till den grad nedsjunkit att då endast funnos 2 å 3 svarfvare, som sysselsatte sig med förfärdigande af sädane leksaker, som å svarfstol tillverkas. Jag tror derföre att man bör vidblifva bestämmelserne i 1845 års taxa, i fråga om dylika artiklar, äfven i afseende på rubriken, isynnerhet som uttrycket leksaker innefattar ett så vidsträckt relatift begrepp alt man har svårt att fatta hvad under denna benämning egentligen skall hänföras. Hr Aminoff; Det är verkligen en lycka för Bevilln.Utsk., men synnerligen för mig, som, sedan de ledamöter af detta Utsk. hvilka egentligen deltagit i utarbetandet af betänk., och höra lill della RiksStånd, dels afgått ur Ulsk., dels ock njuta permission för det närvaride, 1111 ensamt måst försvara Ulskis tillgöranden, mot de många i tid och otid gjorda aumärkn:r, att äga till hands K. M:s nåd. skrifvelse N:o 40, hvaraf det tydligen visar sig att K.
St:r, samt 26 Den 24 Oktober. StatsBådet och Chefen för Civil-Deparfct R. o. K. af K. M:s Orden Johan Fredrik Fåhreeus upläste K. M:s Nådiga Berättelse af denna dag om hvad i Riket och dess styrelse sedan sista Riksdag sig tilldragit. Sedan derefter Hr Gr. o. Landtm, samt Talmännen medelst underd. tal tolkat RiksStms underd. vördnad, åtföljde R. o. Ad. K. M. från RiksSalen till Dess rum i K. Slottet, der R. o. Ad., enl. före afgången från Riddarhuset fattadt beslut, åtskiljdes kl. V2 3 e. m. In fidem protoeolli, Albert Munck. Fredagen den 24 Oktober 1856. Plenum kl. 10 f. m. Föredrogs och lades till handlingarne K. M:s i går å RiksSalen uplästa och sedermera till R. o. Ad. öfverlemnade Nådiga Berättelse om hvad i Riket och dess styrelse sig tilldragit sedan sista Riksdag. Efter upläsning af 18 § Riddarh.Ordn. samt af Hr Gr. o. Landtm, framställd anmodan till de blifvande Bänkmännen, att, enl. i går utfärdadt anslag, i dag kl. V2 6 e. m. sammanträda till val af R. o. Ad:s Elektorer, företog R. o. Ad. val af Bänkman, och blefvo dertill utsedde för Lila Bänkm:s-Afd:n: JYi 60. Gr. Mörner, Carl, och » 86. Gr. Hamilton, Jacob Essen; hvardera med 8 röster. 2:dra Bänkm:s-Afd:n: Jt? 93. Gr. Wrangel af Sausis, Tönnes Reinhold, med 11 röster, och » 105. Gr. af Ugglas, Carl Fredrik Ludvig, med 10 röster. Gr. Wirsén, Axel Emil, med 9 röster, och » 20.
Ånyo föredrogs BancoUtsk:s den 8 dennes e. m. på bordet lagda betänk. N:o 36, i anledn. af väckt fråga om förändrad organisation af bancofullmäktiges expedition. Frih. Gederström, Jacob: Med Ulsk. instämmer jag i fråga om behofvet deraf, att i fullmäktiges expedition finnes en. i räkenskapsförhållanden kunnig person; men i afseende på tillstyrkandet så uppfattadt, som det här finnes, nemi. att denne person, endast i händelse något finnes alt vid de inkomna uppgifterna anmärka, skall sådant för fullmäktige tillkännagifva, skulle jag förmoda, att denne person, sorn borde få remiss af alla från commissariatet eller särskildta conior inkommande uppgifter i räkenskapsväg, bör ovillkorligen åligga att deröfver afgifva utlåt., ehvad han finner räkenskaperna riktiga eller icke, ty annars vinner man icke fullständigt ändamålet med hans tillsättande, och han kunto H. «o 74 , Den i5 Juli e, m. de lägga på sidan samt icke anmäla hvad som vöre mest anmärkningsvärd!. Med denna förändring skulle jag vilja antaga detta förslag, och jag får derföre begära återremiss, på det att denna redaclion måtte af Utsk. blifva förändrad'. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Lika med Utsk. och Frih. Cederström, anser jag visserligen riktigt, att fullmäktige hafva tillgång på någon person, som sysselsätter sig med räkenskapsåtgärder, men de äro icke stadigvarande, såsom andra befattningar i banken. Menas uppgifter och förslag till nya räkenskapsoch bokföringsinetoder, hvilka hos fullmäktige förekomma; så äro de tillfälliga och beroende derpå, huruvida antingen bland fullmäktige sjelfve finnas ledamöter, som hafva lust för nya inrättntr, eller ock om utom dem finnas personer, som inkomma med förslag dertill. Men om inga sådana inlemnades, så komme troligen föga arbete att åläggas denne tjensteman. Det synes således vara mera skäl att för inträffande behof åt bancofullmäktige anslå den summa af 3oo r:dr, hvilken nu i betänk. N:o 44 är upplagen.
Lyckligtvis har denna falska åsikt på senare tiden måst maka åt sig en smula, och då bland förståsigpåare samtalet faller på den grupp af hemslöjd, som kallas skånska alhnogeväfnader, och till hvilka, märk detta väl, inga eller ytterst få motstycken finnas i Danmark, hyser man väl icke så stora betänkligheter mot att jakande besvara den frågan: Kan något godt komma från Skåne? För den, hvilken, om äfven endast ytligt, uppmärksammat det svenska hemväfveriets uppsving under de senare åren, torde det vara bekant, att • särskildt föreningen Handarbetets Vänner genom sin nitiska och på många områden framstå- ende spiritus rector, friherrinnan Sofia Adlersparre, inlagt utomordentlig förtjänst härutinnan. Det vardt fru Thora Kulles — och lika mycket hennes svågers, artisten Jakob Kulles — uppgift att häfda de skånska allmogeväfnadernas högarang som stiHulla och intressanta prydnadsföremål för hemmen. I D U N 200 Sök för din ålderdom att tidigt omsorg draga, Din ungdom ljuflig är, men lita ej därpå. Det är en sviksam grund att människor behaga Och bäst i alla fall att på sin egen stå. pr. Fru Thora Kulle är född i Håstenslöf, en half mil från. Lund Hou är af en gammal ansedd sydskånsk bondesläkt och liar åtnjutit en efter tiden och förhållandena god uppfostran. De anlag, hvilka längre fram skulle blifva henne och så många andra till nytta och nöje, fingo tillfälle att utvecklas redan under barnaåren. Fröknarna — eller som det på den tiden ännu hette, mamsellerna — Darins skola i Lund fäste nämligen synnerligt stor vikt vid att utbilda lärjungarnes anlag för handarbeten. — Sedan 1873 är hon i äktenskap iörenad med slaktarmästaren Kulle i Lund och eger i detta äktenskap fem barn. Det har med fru Thora Kulles verksamhet förhållit sig på samma sätt som med så mången annan — den ena talangen har måst komplettera den andra. Utan den arbetsfördelning, som egt rum mellan svåger och svägerska, hade vi antagligen icke fått tillfälle att skrifva dessa rader.
Denna omständighet måste, efter min åsigt, vara afgörande för valet, och derföre hemställes vördsamt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit anhålla, att om uppsättning af ett kavalleri-regemente pröfvas nödig, Kongl. Majit täcktes förordna, att Östgöta regementet skall uppsättas. I fråga om de anordningar, som åtgärden i öfrigt kan påkalla, finner jag för min del i högsta grad olämpligt, att de till Statsverket indragna räntor och boställen åter skulle utbrytas från den förvaltning, som i afseende på dem nu eger rum; helst om ett eller annat boställe skulle oundgängligen behöfvas, en sådan disposition kan ske utan rubbning af de förhållanden, som i öfrigt genom indragningen uppstått. Det synes mig således vida lämpligare, att Rikets Ständer bevilja de anslag, som erfordras; hvarföre jag ej eller kan tillstyrka att andra vakans-besparingar än de, som uppkomma inom officerarnes allöningstillgångar, ställas till Kongl. Majits disposition. Och hemställer jag således, att Rikets Ständer måtte i svar å den Kongl. Propositionen meddela: att Rikets Stander väl finna rusthållarne vid Smålands husar-regemente företrädesvis berättigade att komma i åtnjutade af de förmåner, som regementets af Hih, . till R. Si. f röt. 1802 <5t 1863. 4 Sami. 1 A/d. 4 Band. 8 Uäft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 196. sittning medförer; men att Rikets Ständer likväl, med afseende S nuvarande förhållanden, icke anse lämpligt, att nu vidtaga några bestämmelser för tillvägabringande af nämnda åtgärd, samt att Kongl. Maj:t måtte läckas låta på lämplig kortare tid af 5 eller 10 år förnya de kontrakt, rörande kavalleri-regementenas afsättning, som tilliindalöpa åren 1870 och 1871; äfvensom att, i händelse Kongl.
Samtlige förenämnde redskap skola straxt efter anmälan förseglas, så vida del icke äro ämnade till begagnande i enlighet med gifna stadganden. Hvarje anmälan måste innehålla en uppgift, hvarest den anmälda redskapen är till finnande. 34 Norska Kommiss. Betänk, ang. Bränvinsbränningen. Ägaren har att välja mellan att föra redskapen till vederbörande tjensteman till inlösning eller försäljning, eller att låta denne komma till sig, i hvilket fall han ersätter honom skjuts för 4 häst. § 8. Hvar och en, som inom ofvannämnde tid efterkommer de i föregående § föreskrifna bestämmelser, fritages från allt ansvar, som kunde träffa honom för oloflig bränvins bränning, begången med ifrågavarande redskap, innan denna lags allmängörande, och hvarpå åtal ej är gjordt, innan lagen träder i kraft, hvaremot underlåtandet deraf medför böter af 20 Spd samt redskapens konfiskering, hvarjemte vederbörande, så vidt det angår pannorna, måste enligt § 35, betraktas såsom den der olagligen brändt bränvin. § 9. Hvarje under, försegling stående redskap måste en gång hvarje år efter sista förseglingen efterses af vederbörande embetseller tjensteman. § 40. Afhänder sig egaren, eller förkommer genom olyckshändelse ett bränneri-eller destilleringsredskap, eller sådana delar deraf, som i g 7 omnämnes, måste vidkommande embetseller tjensteman med det snaraste derom underrättas, hvarvid, så vidt görligt är, han bör få kännedom om de omständigheter, under hvilka redskapet blifvit förkommet eller förstördt. § 44. Intet bränneri får begagnas, innan de redskap, för hvilka skatt skall betalas, blifvit mätta, och så väl afbrännings-apparaten som bränneriet i sin helhet äro befunna vara inrättade såsom föreskrifvet är (gg 2, 3, 4 och 5) hvarefter afbrännings-apparaten, och i händelse af mäskbeskattning, jemväl mäskoch jästkaren, så väl som mäskbehällaren, stämplas. Pannorna förseglas, så vida de ej genast skola tagas i bruk. § 42.
Lån i Silfver, skall lyda sålunda: "Rabatten eller Mellangift och Provision för lånets anskaffande jemte kostnaden för Sil frets fria lefvererande i Banken, antingen Transport och Assurance 5go Stats-Utskottets m. ra. af långifvnren eller af R:gsContoiret besörjei, må ej öfverstiga 8 procent,” voterar Ja, Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; skall genom serskild votering utrönas, antingen HÖgv. PrästeStändets eller Vällofl. BorgareStändets Beslut i detta ämne skall tjena till efterrättelse. Blifvande, i händelse Berörde Nej-proposition vinner, 2ta Proposition så lydande: Den sora bifaller StatsUtskottets, af Högv. PrästeStåndet gillade, Förslag till 3:e Puncten af Hufvudgrunderne för upptagandet af det beslutne lånet i Silfver, voterar Ja. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; kommer i öfverensstämmelse med Vällofl. BorgareStåndets beslut, slut-orden i berörde 3:e Punct att blifva: “tild ej öfverstiga S procent." 5.te Puncten. Genom alla 4 RiksStåndens beslut liar blifvit afgjordt, att denna Punct skall erhålla följande lydelse: ”Sedan K. Mtt meddelat Dess Nådiga Beslut, att lånet må upptagas; äga Fullraägtige i RiksgäldsContoiret, att med långifvarne öfverenskomma om lämpelige terminer, då lånet skall lefvereras, äfvensom om det belopp, hvilket å hvarje termin skall aflemnas.” Betänkanden, N:o 4^5.