Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet för att offentligen få betyga min erkänsla och tacksamhet för det sätt, hvarmed Herr Grefve Schwerin besvarat de, mot dess Yttrande i Särskildta Utskottet gjorda anmärkningar. Genom detta sätt blir den förut åberopade striden mellan Nationens Representanter och Konungens Embetsman , en ädel strid, som, genom anfall och försvar å ömse sidor, nödvändigt bör leda till allmän, nytta. Om derföre, som Herr Grefve Schwerin yttrat, det skulle bli dess öde, att bland minoriteten eller oppositionen intaga sitt rum, så lyckönskar jag mig Den 5 Juli. f. ni. Sig (och j.ig är öfvertygad att de Embetsman som, jemte mig, i detta ämne talat, äfven deruti skola instämma), att hafva!funniten motståndare, hvilken det alltid blir en ära att hafva kunnat besvara, äfven om den äran icke vinnes, att fullkomligen vederlägga honom. Efter hvad af Herr StatsSecreteraren Friherre Wirsén blifvit anfördt, och med den ringa kännedom j ig äger i de ämnen som, så väl i det Särskildta Utskottet som i Herr Grefve Schwerins Betänkanden innefattas, vore det törhända öfverflödigt att något ytterligare tillägga; men jag tror mig likväl ej böra underlåta att besvara några få punkter af hvad den värde Ledamoten i dag yttrat. Herr Grefve Schwerin omnämner den Finska importen, sorn, efter dess förmodan, mindskat rörelsecapitalet i Riket med 6 till io millioner R:d. B:co, och han yttrar dervid , att de så kallade Ministrarne högtideligen förklarat, att denna kräfta för Staten icke kan och icke får vidröras. — Sorn den Tx actat , hvaruppå han delsrelationerna mellan Sverige och Finland äro grundade, till dess kraft och verkan upphör med nästkommande års utgång, och som, på sätt redan blifvit tillkännagifvet, Kongl, Maj:t utsett vissa Commiiterade att, i förväg, ut - 220 Deu 5 Juli f. m. arbeta ett förslag till tle blifvande handels, förhållanden; så bevises derigenom tillfyl.
Bref, hvarigenom Aboerne å ifrågavarande Hemman blifvit försäkrade, att så länge de fullgjorde sina skyldigheter, vaxa odrifne från Hemmanen, samt för Kolning, Körslor och Dagsverken njuta lika betalning som Skatte-Bönder, icke skall blifva efterlefvadt; livard före ock Olof Larsson ansett en underdånig anhållan hos Kongl. Majit om återupplifvande af nyssnämnde Kongl. Bref vara af nöden. Utskottet har tagit i öfvervägande hvad sålunda blifvit anfördt; och ehuruväl Utskottet icke vill bestrida^, att ju en eller annan Bruks-Idkare kan med Aboerna, å de utaf dem till Skatte köpta Krono-hemman, hafva vidtagit sådana åtgärder, hvilka icke instämma med föreskrifterna uti Kongl. Brefvet af den 23 September 1747; likväl och då det beror på hvar och en, som tror sig hafva i berörde afseende skett något förnär, ■Dill Julit. här, att sådant icke med stillatigande fördragaj utan deruti i laga ordning söka rättelse, har Utskottet ansett sig icke böra frånträda dess förra Utlåtande i ämnet, hvilket dessutom redan af 3:116 Riks-Stånd ät gilladt. Stockholm den 4. På Höglofl. Bidderski På Högv. Prest-Ståndets och Ad. Ledamöters Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen; Bryn. Hesselgren. På Välloli. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And. Fredin-, Hils Mänsson. M. M. Rosbeck*. Utdrag af' Brota collet, hållet uti Högloft. Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 4 Juli 1815. Föredrogs ett från Hederv.' Bonde-Ståndet ankommet Protocolls-Utdrag för den 22 nästlidneJuni, innehållande de anmärkningar, som blifvit af flera bland Ståndets Ledamöter gjorde vid del af Utskotten den 18 föregångne
»Du följer mig klockan tio, det är afgjordt.» Nästa dag ströfvade Giannita omkring på gatorna i Catania. Hon tänkte hela tiden på sin gudsyster. Hon var så underbart stämd af att åter vara henne så nära. Hon älskade sin gudsyster, Giannita, och det gjorde hon ej endast därför, att San Giovanni befallt människorna att älska sina gudsyskon. Hon hade dyrkat det lilla barnet i sidenklädningen, som det skönaste hon sett. Det hade nästan blifvit hennes afgud. Hon visste så mycket om gudsystern, som att hon ännu var ogift och bodde i Catania. Hennes mor hade dött, och hon hade ej velat öfvergifva sin far, utan stannat som värdinna i hans hus. »Jag måste laga, att jag får se henne,» tänkte Giannita. Så snart Giannita mötte ett elegant ekipage, tänkte hon: »Det kan vara min gudsyster, som åker där.» Och hon stirrade på de åkande för att se om någon af dem var lik den lilla flickan med det stora håret och de stora ögonen. Hjärtat började klappa helt stormande på Giannita. Hon hade alltid längtat efter sin gudsyster. Hon själf gick alltjämt ogift, därför att hon tyckte om en ung bildsnidare, Gaetano Alagona, och han hade aldrig visat minsta lust att gifta sig med henne. Giannita hade ofta varit ond på honom för detta, och ej minst hade det retat henne, att hon aldrig skulle få bjuda sin gudsyster på sitt bröllop. Stolt hade hon också varit öfver henne. Hon hade tyckt sig vara finare än andra, därför att hon haft en sådan gudsyster. Om hon nu skulle gå upp till henne, eftersom hon ändå var i staden. Det skulle ge glans åt hela resan. Då hon tänkte och tänkte på detta, kom en tidningspojke löpande. »Giornale da Sicilia,» skrek han. »Affären Palmeri! Stora bedrägerier!» Den långa Giannita grep pojken i nacken, då han rusade förbi. »Hvad säger du?» skrek hon. »Du ljuger, du ljuger!» och hon var nära att slå honom. »Köp min tidning, signora, innan ni slår mig,» sade gossen. Giannita köpte tidningen och började läsa. Där fann hon genast reda på affären Palmeri.
Qvarnar och bruks-inrättningar äro, så vidt jag förstår, af den beskaffenhet, att de, enl. sakens natur aldrig kunna eller böra åläggas utgöra sådana onera, hvilka, ehvad förändringar i industrielt hänseende, som inom landet kunna inträffa, måste oafbrutet bestå och fortfara. Jag tror hvarken — såsom den siste talaren påstod — att förhållanderna i detta hänseende äro annorlunda nu, än på den tiden då lagarne stiftades, ej heller, att orsaken hvarföre bergverk och qvarnar befriades från vägunderhållnings-skyldigheten, som i stället lades på hemmanen, härrörde från behof för ifrågavar:de inrättningar, af den sålunda lemnade befrielsen, utan jag tror tvertom, att lagstiftaren då, likasom jag hoppas han nu skall göra, insåg 476 Den 28 Juni. huru orättvist det vore, att ålägga dessa verk ett sådant onus, sorn del ifrågavar:de. Till följd deraf, att qvarnar upsla och försvinna, skulle äfven den väghållnings-skylldigliet, som blefve dem ålagd, upstå och försvinna; ty det är klart, att pm egaren till en qvarn, nedlägger densamma, så är han också befriad från den vägunderhålluings-skyldighel, sorn blifvit qvarnen ålagd; på samma sätt förhåller sig med bergverken m. fl. inrättningar. Genom den af de förenade Utsk n föreslagna åtgärd, skulle således en bestämd svårighet upstå vid bedömandet af del sätt, hvarpå väghållnings-skyldigheteu borde ulöfvas. Det skulle kunna hända, att under det en kommun eller ett härad erhöll för väg-uuderhållningen ganska betydliga bidrag af qvarnar och bergverk, skulle vid en annan period ett motsatt förhållande ega rum. Hvem skall då fylla deu upkomna bristen? Skall den fördelas på hemmans-egarne, eller huru skall dermed förhållas. Såsom Hr Carleson i sin reservation anmärkt, bar inom de förenade Utsk:u vid sistl. Riksdag blifvit yltradt, alt bergverk och qvarnar innehafvas emot de afgifter, som nu af dem erläggas, samt alt de åro under sådana förhållanden ärfda och förvärfda.
Ständers Revisorer anser ock fördenskull Stats-Utskottet ingen annan pröfning rörande denne del af Magazins-Directionens befattning behöfva göras eller kunna äga rum, än i afseende på redovi** Inrättningens organisation» *557 liingen af Kronans ^Ränte-Säd, som utgör en del af Rikets allmänna i Statsanslsget påräknade intrader. Med indrifningen och redovisningen af K ronans bejiållne afrad och Tionde samt annan Ränte spannemäl har hittills sålunda tillgått, att den del af desse Skatter, sorn in natura afbördats, blifvit lefvererad till Magaziris-Inrättningens förråd och följakteligen i detta Verks räkenskaper upptagits, hvaremot den del, som efter Magazins-Direetionens pröfning af förekommande skäl fått lösas i Contant, ingått till Stats-Contoiret och der blifvithedovisad. Utom det att genom en så beskaffad sammanblandad
Med största högaktning Timitt &amp; om S U C H A R 17 Ramlösa Plantskola. Min nya priskurant öfver rikhaltiga förråd af alla slag plantskoleartiklar är nu utkommen och tillsändes franko. Helsingborg i september [522] 2f. P. GuldSilvermedaljer. B års årgång af fr. o. m. n:r 11 t. o. m. n:r 52 eller mer än tre qvartal (Obs I I n:r 11 börjar den längre följetongen, hvadan intet af den samma går bort.) säljes oinb. för I kr. 50 öre, med lösa permar för 2 kr. Idun PRENUMERATIONSPRIS PR Å R! IDUN IDUNS MODETIDN. MED PLANSCHER OCH HANDARB. IDUNS MODETID. UTAN PL. I REDAKTÖR UTGIFNINGSDAGAR: KR. &gt; » D E N 15 FEBRUARI UTGIFVARE: HELLBERG TRÄFFAS SÄKRAST KL. 2 — 3. BYRÅ OCH 12:TE Å R G. KOMMISSIONARER EXPEDITION: KLARA S. ANTAGAS ÖFVER HELA LANDET PÄ ALLDELES SÄRSKILDT FÖRMÄNL. VILLKOR. STOCKHOLM, LOSNUMMERPRIS: 8 ORE. REDAKTIONSSEKR. LAWN-TENNIS-KLUBB. STIGANDE M Som IDUNS KUNGL. HOFBOKTRYCKERI. LÄRKOR. O R G O N L J U S E T S klara strålar öfver tysta skogar brinna, dimmans värvar brista sönder, alla skuggor snabbt försvinna. en silfvergördel glittrar ån bland tufvorna på ängen, sorlar sakta under pilars genombrutna gröna hängen. Fram ur hagen dansar lekfullt morgonvindars lätta skara; ej i stam och gren den rister, utan smeker vänligt bara, hviskar hälsningar till fälten från den sol, som fjärran stiger, och till ljus och doft och skönhet in den nya dagen viger. Hör!
I sin ofvanberörda underdåniga framställning hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förklarat, att något anslag icke vidare ifrågasattes för utförande af den Stats-Utskottets Utlåtande N:o 55. 3 utaf motionären föreslagna nya vägen mellan Hammerdals, Fölinge och Offerdals socknar, enär för samma företag någon arbetsplan eller kostnadsförslag icke hunnit uppgöras, men deremot, hvad beträffade vägomläggningen mellan Brunflo kyrka och Pilgrimsstads skjutsstation, hemställt, att, då genom denna vägförbättring en stor fördel skulle vinnas för den med betydliga bidrag från Statens sida åstadkomna nya kommunikationsleden genom Jemtland samt tillståndet inon^ provinsen gjorde nödvändigt, att bereda någon arbetsförtjenst åt den nödlidande befolkningen, Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer äska, att för detta arbetsföretag ett mot ®:delar af den beräknade kostnaden svarande belopp af 60,900 R:dr, måtte af disponibla statsmedel anvisas. Då förbättringen af vägen mellan Brunflo till Pilgrimsstad kunde betraktas såsom en komplettering af den under arbete varande kommunikationsleden mellan Bräcke och Sundsvall, hade, i sitt ofvanberörda underdåniga utlåtande, Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader förklarat ifrågavarande arbete förtjent af uppmärksamhet.
Stah-Ulskollcls Utlåtande M 42. f Tab, C. Nuvarande 5* ?§ ar. a» c? ? Löner. Ljuspenningar. Tillökningen i Expeditionens anslag hillver således 5,397 lt:dr. 5:o Jemte det Kongl. Moj:t ansett de å Justitie-Revisions-Expeditiunens stat uppförda tvenne Registrators-befaltningar böra vid andra Registratorns afgång förenas, för hvilket ändamål likväl erfordrades dels alt till förste Registratorns biträde en kanslist förordnas i stället för den kopist, som nu är till tjenstgöring i Regislratorskontoret indelad, dels ock att ett särskildt arfvode för vården af Högsta Domstolens protokoll beviljas, liar Kongl. Majit, med iakttagande häraf och öfverflyttning till Justitie-Revisions-Expeditionen af en bland vaktmästarno hos Högsta Domstolen, låtit upprätta nytt förslag till löneslat för nämnda expedition samt, under åberopande deraf, äskat en tillökning i Expeditionens nuvarande anslag> 62,700 R:dr, med 30,500 R:dr, hvarutöfver, intill dess andre Registratorn från tjenste» afginge, erfordrades ett-belopp från Allmänna Indragningsstalen af 605 R:ir 50 ören ; men till följd af en sådan reglering komme deremot de nu utgående ljuspenningarne, 800 R:dr, att försvinna. Efter granskning af den föreslagna staten, får Utskottet anmäla de erinringar, som dervid hos Utskottet förekommit. a) Den förste Registratorn i förevarande Expedition är uppförd till en aflöning af 3,500 R:dr. Om äfven de göromål, som åtfölja denna Registralorsbefattning, äro mer än annorstädes trägna, synes likväl innehafvare» deraf, hvilkens lön nu utgör i.849 R;dr 50 ören, skäligen kunna åtnöjas med en mindre tillökning, it Stats-Utskottet» Utlåtande M 48. an den nu föieslagna, helst, såsom upplyst blifvit, betydliga sportler äro med denna tjenst förenade.
Majrts högstberörde Nådiga förslag, hvilket alltså i Grundlagsenlig ordning vid nästinstundande Riksdag till afgörande förekommer. * Rikets Ständer framhärda etc. Uppl. o. godk. lios Ridd. och Adeln d. 2 Nov. 1829- Preste-Ståndet d. 2 Borgare-Ståndet d. 3 — —• Bonde-Ståndet d. 3 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ökadt Hofhållnings-anslag för Deras Kongl. Högheter KronPrinsen och Kronprinsessan. S, A, K. Då, genom den Kongl. Famillens tillökning seBihang t. R. S:s Prat. 10'-de Sami, 63 498 Exp. UtsL Förslag till und. Shifv. N:o 209,210, dan sistförflutna Riksdag, en större Hofhållnings-utgift föranledes, och Deras Kongl. Högheter KronPrinsens och KronPrinsessans då bestämda Statsanslag, såsom för dem sjelfve beräknadt, blefve otillräckligt, om den sålunda "* tillökade Hofhållnings-kostnaden äfven deraf skulle bestridas, hafva R. St. beslutit, att, ifrån och med innevarande års början, en Summa af TjuguTusende Riksdaler Banco årligen må anslås och i RiksStaten uppföras under Titel: Tillökning i H. K. H. Kronprinsens HofhållningsSumma, i anseende till ökade utgifter för Deras Kongl. Högheter ArfFur stärne; kommande samma anslag att för innevarande år af öfverskotten å Statsverkets inkomster utgå. Rikets Ständer framhärda etc. Uppl. och godk. hos Ridd. och Adeln d. 2 Nov. 1829* Preste-Ståndet d. 2 Borgare-Ståndet d. 3 Bonde-Ståndet d. 3 ■— *— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående beviljadt anslag tilt reparationer ä Strömsholms Kongl. Lustslott. S. A. K. Uppå gjord framställning om anslag till reparationer å Strömsholms Kongl. Lustslott m. m., Exp, Utsk■ Förslag till lind.
Stående -vant-panter svårligen kunna förstås Säterier, BruksEgendomar och andra Fastigheter; men ett' ännxr större missbruk, och en till höjden af vågsamhet drifven frihet, är det för Riket högst skadliga tilltag, att utgifva J/ån i 3 procents Obligationer, ställda på viss tid, lika stridande mot det nådigst gifna Reglementet, som mot allmänna säkerheten och al manna förtroendet, och hvilket skulle, om de. ohämmadt fått fortrasa, snart öfversvämma vårt beklagansvärda ILand med milliontals obehöriga Mynt representativer, för hvars förfärdigande och kringspridande hvarje enskilt säkert icke undgått den Lagskipande magtens kraftfulla tilltal. Förgäfves invänder man, att det beror på hvarje individa att taga eller icke taga dessa Lån, att gifva eller - l Den s * Maj. 541 Jer vägra sitt förtroende ät deras innehåll. Men om rnan antager, att Provinsens Invånare, ifall det verkliga Bancomyntet i enskildta speculanters händer stannat, eller för Discont verkets läkning insattes i andra rentegifvande Fonder, icka möjligtvis kunnat, erhålla andra penningar, än dessa sjelfskapade reverser; och dessa under tiden kringspridts i Landet, och okats till ett högst bftydligt belopp; så lärer hvar och en inse de vådliga följderna af denna snillrika Handels-operation. Att Bevisorerne en gång godkänt denna method, kan val synas besynnerligt; menför, undran försvinner, när man erinrar sig, att Bevisorerne alltid tillika varit Actieägare. Deremot hade Directionen aldrig bort tillåta sig, att utsträcka sina åtgärder ända till den förderfliga och af allmänna rösten högt åklagade handling, att i egna förskrifningar utgifva Lån. Det var lika förbjudet af Instruclion, som af medborgerlig pligt. Det var ju nog, att på dessa Obligationer få upptaga Lån; lein liad i en Corporation* hand, skadar denna frihet tillräckligt, utan att nya skade processer behöfva upptänkas.
Om medel genom frivilliga sammanskott, på sätt Grefve Löwenhjelm'och Friher. re Åkerhjelm föreslagit, skulle till detta ändamål kunna utfinnas, synes mig att ingen kan vara deremot, och jag tror äfven, att det vore möjligt att ett sådant sammanskott åstad-} komma. Controll på dem, som icke anmält sig till Spectacle-afgift, anser jag, på sätt Grefve Löwenhjelm anfört, icke vara svår, emedan det icke är troligt, att många skulle vilja blottställa sig för den obehagligheten, att blifva öfverbevist om obehörigt begagnande af Spectaclet. Om ärendet återremitteras till Utskottet, kan tillfälle’derigenom beredas Utskottet, att närmare taga kännedom af de gjorda Förslagen, och torde en betydlig nedsättning af den Spectacle-afgift Grefve Löwenhjelm föreslagit, äfven förmå flera personer att dertill bidraga, och hvarigenom kunde åstadkommas en betydligare summa. Äfven anser jäg, lika med hvad Friherre Cederström nyse yttrat, att Ståndspersoner å Landet böra beredas tillfälle att för Spectacle-afgift sig anteckna; och jag tviflar icke heller, att mången, ehuru på Landet skattskrifven Ståndsperson med nöje skulle gifva något till NationalTheaterns fortfarande. Jag anhåller af dessa förenade anledningar, att Betänkandet måtte varda återremitteradt, hvarvid jag anser en särskild remiss till 252 Den 25 Maji. Bevillningsutskottet öfverflödig , enär Statsutskottet har sig öppet lemnadt att sjelf med Bevillningsutskottet samråda, ifall omständig heterna så skulle fordra. Grefve Lowenhjelm: Jag glömde nyligen tillägga, att mig är nogsamt bekant, huru såsom Höglofltge StatsUtskottet med upplyst nit omfattat Theaterns öde. Jag är således långt ifrån den otacksamhet, att vilja tadla Utskottet, som troligen sjelf fi arnstadt mitt i dag anmäldta Project, om jäg hunnit det till Utskottet aflemna* innan det afgaf sitt Betänkande. Man yttrade sig nyss öfver TheaterSujetternes höga Pensioner.
Det är lifvets stora konst och filosofi att göra det bästa af det närvarande, antingen det är godt eller svårt; att bära det svära med resignation och tålamod och att njuta det goda med tacksamhet och måtta. Långfredag. vilken tro och hvilken lära Du må hylla än i dag, Hvilken tanke du må bära Om det högstas art och lag, Måste tanken dock du höja, Fri från tvifvel och från hån, Måste hufvudet du böja Här inför Marias son! Ensam, sviken, öfvergifven, Fängslad där vid korsets stam, Till en brottsling är Du blifven, Till ett mål för spe och glam. Röfvarne invid din sida, De som sköflat, dräpt och brännt, Samma straff som Du få lida, Du som blott din tro bekännt! Du som friden blott förkunnat Och din väg i frid gått fram, Du som kärlek alla unnat, Bunden än vid korsets stam! Dig ditt eget folk förnekar, Dina närmaste dig fly, — Än vid grafvens port ej tvekar Du, vill kalkens drägg ej sky! An i sista dödsminuten Talar så Du fridens ord, Och fast jordisk kraft är bruten, Har Du för din ovän ord: " Fader! Ack, förlåt dem alla, T y de veta ej sitt brott! Fader! Ej till doms dem kalla. De sin handling ej förstått! " Rena hjärta, varma hjärta Somna in i ljufvan ro! Glöm den smälek, glöm den smärta, Som du rönte för din tro! Somna bort från världens vimmel; Från dess lumpenhet och brott Väntar dig Din Faders himmel, Lån till jorden var du blott! Esther. Topelius. Indirekte. Af A v e. Bakom kulisserna. nder ett af de första åren af min samlareverksamhet, råkade jag på en af mina forskningsvandringar efter gamla folkminnen — folklore, som det nu kallas — midt in i en valstrid. Ny lärare skulle nämligen tillsättas i en folkskola.
Maj.ts Nådiga förslag om förhöjning af det å Nionde Hufvud-titeln uppförda anslag till ersättning för mistade löne-innehdllningar. (U. A.) Stats-Utskottet hade uti 3:dje punkten af sitt Betänkande Nio 167, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Nionde Hufvud-titel, förmält sig framdeles skola afgifva yttrande uti den af Kongl. Majit, jemlikt Dess Nådiga Pro position örn Stats-verkets tillstånd och behof (sid. 49), lill Rikets Ständers bepröfvande öfverlemnade fråga, att den från Fjerde Hufvud-titelns besparingar nu utgående fyllnad i vederlaget för de uppförde vakansoch liggetids-besparingarne, utgö - 4 Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 230. rande för Arméens Pensions-kassa 9,58 7 R:dr och för Civil-statens 2 45 Ridr, eller tillhopa 9,802 Ridr Banko, skulle särskilt anvisas medelst tillökningar i de för kassorna å förstnämnda Hufvud-titel uppförda ersättnings-anslag; och får Utskottet i detta ämne nu meddela följande utlåtande. Vid 1850 och 1851 års riksdag afläl Kongl. Maj:t tili Rikets Ständer förnyadt Nådigt förslag, bland annat, om upphörande af de genom då gällande författningar, under namn af vakanseller förslags-liggetids-besparing, bestämda innehållningar utaf embetsoch tjenstemäns löner samt om årliga anslag till vederbörande pensions-kassor såsom ersättning för dessa till dem anvisade och för uppfyllandet af deras förbindelser påräknade inkomster; och uti underdånig skrifvelse af den 13 Augusti sistnämnde år lemnade Rikets Ständer till svar härå, det de väl funnit, att de utgifter, som
Jemtlands Hästjägare-kår Infanteri; Lifregementets Grenadier-kår Första Lifgrenadier-regementet Andra dito Westgötha Regemente Smålands Grenadier-bataljon Uplands Regemente Skaraborgs dito Södermanlands dito Kronobergs Jönköpings Dal-regementet Helsinge Elfsborgs Wcstgf tha-Dals Bohus Läns Westmanlands dito dito Regemente ... dito dito dito dito Ordinarie | Ä anslaget: Indelta Kavallerioch Infan; teri-regementena. * Å anslaget: Löneförbättrinj g ar -för indelta Arméen. S:r i Å Artilleri-af A anslaget: : 1 reseiv®. S:gr Å anslaget: Lifoch släpi % , 1 A anslaget: | Å Volontär! i vakans-fonden. ! Å Militieboställskassan. S:a 289 pensionärer med sammanlagdt pensionsbelopp af R:dr 6,075: § 6. Samtlige ofvannämnde kassors och fonders säkerhetshandlingar hafva, vid anställd inventering, befunnits i behörig ordning. Jemväl nu församlade Revisorer vitsorda det i berättelsen om nästlidna års statsrevision, anmärkta stora behofvet af en kasernbyggnad för Kongl. Svea Artilleriregemente. E) Statistiska, sammandraget öfver de af Mangi. krigskollegium under ur 1S60 bestridda utgifter. Utaf detta, i enlighet med Kongl. Maj:ts den J1 Augusti 1857 derom meddelade föreskrift, inom Kongl. Rrigs-kollegium uppgjorda statistiska arbete få Revisorerne meddela följande tre sammandrag öfver utgifterna för värfvade Arméen, för indelta Arméen och för beväringsmanskapet. Räkenskapen, som undergått granskning dels af särskilda i orten utsedde Revisorer, dels i Kongl. Krigs-kollegium, utan att dervid varit något att erinra, men ännu icke förevarit till revision hos Kongl. Kammar-rätten, redovisar inkomster och utgifter på följande sätt: § 7. (Bil. Litt. L., M., N.) Jemtlands roteringskassa. Debet. Balans från år 1859:
Rdr, men, med anledning af då väckta motioner, och på det alt denna Inrättning icke mätte sakna nödige tillgångar för dess underhållande framdeles i det skick och 1 den utvidgning, som erfordras för att kunna åt alla delar af Riket bereda skicklige Gymnastik-Lärare, beviljades en tillökning i anslaget med 1000 Rdr, så att den å Stat uppförda summan blef 2000 Rdr. Någon ytterligare förhöjning härutaf till beredande af en tillökning i Lärarepersonalen, eller till löneförbättring för den redan varande, kan Utskottet icke tillstyrka; men med afse ende å Herr Professor Lings utmärkta förljenster, såsom grundläggare af den Gymnastiska undervisningen bär i landet, samt å hans i och lör Inrättningens förbättrande ådagalagde oegennytta, då det vid sista Riksdagen Stals-Ulskoltets l /låtande N.o SS. beviljade tillskott, enligt hans tillstyrkande uteslutande och, utan att bereda honom enskildt någon förmon, blifvit disponeradt till de andre Lära nies och Institutets bästa, finnér Utskottet sig för honom, som ännu icke åtnjuter högre aflöning å Institutets Stat, än de 5oo Rdr, som, vid Institutets stiftande, år 1813 honom tillädes, böra föreslå en personel tillökning af boo