Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öm man deremot säger: ”Statsrådets ledamöter kafva rang näst intill högsta väldigheten,” sä har man i af? seende på Statsrådens rang beslutat detsamma, sorn Utsk. föreslagit. Måhända har jag oriktigt fattat Frih. Ehrenborgh; inen såsom jag förstått Hr Frih., vill han hafva något mera, än det förslag lian försvarar, och jag skulle vara af den öfvertvgelsen, att det vöre en barnslighet att bestrida det, om det icke vore riksskadligt derigenom, att den högre rangen kari göra, att personer af duglighet ej våga inträda i ett ems bete, som åtföljes af en rang, för hvilken deras förmögen-? het kan vara otillräcklig. Sannerligen bekänner jag, att jag qvarstår vid min mening, när jag erinrar mig, hvad i sista plenum yrkades om deras ansvarighet. Då jag föreställer mig den panorama, som kommer att äga rum, att i morgon icke finnas samma Statsråd sorn i dag, med det nya tillståndet att man icke får vara stationär, och således icke heller våra embetsman få vara stationära, kan jag icke tro annat, än att jag tjenar staten lika mycket som Piegeringen, då jag till-; styrker, att Statsråden skola hafva värdighet näst intill den högsta; Konungen alltid förbehållet att tilldela dem den högt sta, i den mån han finner det lämpligt. Jag anhåller säle-, des oni propos. derpå Frih. Ehrenborgh: Det är verkligen angenämt att finna, att i så vigtiga ämnen som dessa man finner det lika angenämt att roa Huset som att meddela upplysningar. Detta är Frih. Boyes lycka, och jag afundas honom icke. Jag hål-?, ler mig till sjelfva saken, och finner den icke så fullkomligen likgiltig, som Frih. Boye velat anse densamma. Jag ut-, talar den bestämda princip, att jag anser Konungens rådgifvare böra vara öfver alla andra i rang.
Den scen, där Lotten Seeligs » Hedvig » engång ingaf så rika förhoppningar om en mindre vanlig dramatisk begåfning, fick i dag bevittna dessas infriande af en utvecklad och mognad konst, så mycket sällsyntare vid så unga år och egnad att med ens fastslå Lotten Seeligs plats i främsta ledet bland vårt lands sceniska artister. Helt och hållet går hon upp i den karaktär, hon har att teckna. Med dessa små medel, utan allt koketteri, utan spår af effektsökeri, som känneteckna den äkta kcnsten, uppnådde hon en verkan, i hvarje moment sannare och djupare, än hvad som kan vinnas af den mest rutinerade patetiska bravour, just därför att i hvarje ögonblick röstens, uttryckets och spelets skiftningar fullkomligt harmonierade med rollens innebörd. Det var en fullödig framställning utan öfverdrifter, men just därför också utan luckor. Det var lefvande lif. A k t för akt steg rörelsen i salongen. Upprepade gånger höjde och sänkte sig ridån efter hvarje aktslut. Blommorna kommo! Det var en hjärtlighet i denna aftons hyllande välkomsthelsning, som dock betydde ännu mer än all höstflorans prakt, som med en angenäm känsla af innerligt förstånd förenade till ett hjärta hela den feststämda publiken. Och när sent om sider, nästan motvilligt, parketten utrymdes, medan den sista applåden ännu ekade under gallerierna, lyste kvinnoögon af klara tårar, och mun i mun bekräftade som med en stämma, huru välkommen Lotten Seelig just nu är oss som en af de första på vår törsta scen. * * * Men mellan dessa två teaterkvällar, mellan Hedvig Ekdal och Emma Scarli, ligga år af ett konstnärligt kämpande, af ett energiskt, samvetsgrannt arbete, som icke alltid möttes af hyllande blommor, men väl ofta ock fick känna, huru törnena stinga. Målet släpptes dock aldrig ur sikte, därför måste det till sist nås. Det var en tid, när man började tvifla om Lotten Seelig. Den förstaframgången hade varit för plötslig, för bedöfvande, och bakslaget måste komma. Man hviskade om stagnation, om öfverskattning. Man hade inbillat sig, att barnet » Hedvig » vore en mognad konstnärinna.
Och, ehuruväl, enligt Nådig Skrifvelse den 27 September 1776, böter, hvilka uppå åtalan mot en lefverant i dylika mål utfalla , äro tillagde Lazarettet i Stockholm, utan att andel deraf AdvocatFiscalen är tillerkänd ; Dock, som det instämmer med Lazarettets fördel, att, medelst andel i dessa böter , uppmuntra AdvocatFiscalen, att i detta afseende bevaka Lazarettets rätt, för hvilket han icke häfver enahanda målsmanskap som för de Cassör, af hvilka han njuter lön och arfvode, har Kongl. Maj:t i Nåder tillerkänt AdvocatFiscalen uti KrigsCollegio Tertialen af slike för försummade lefveranser redan insatte el ler framdeles utfallande vitesböter, börande de öfrige två tredjedelarne ofördröjligen till Lazarettets Cassa inbetalas, dock så, att, derest genom något KfigsCollegii redan gifvet Beslut, AdvocatFiscalen fått en högre andel sig tillerkänd, $ia jfustitmOmbudsm. EmbetsBerdttelser. någon återbärings-skyldighet deraf till Lazarettet honom icke åligga må. Öfver min den g October 181G hos Hög* Jofl. Kongl. Götha HofRätt gjorde och uti nästlidet års ErnbetsBerättelse omrörde anmälan om nödvändigheten att ändra LandshöfdingeErnbetets i Skaraborgs Län den 2g Maji 1815 utgifne Kungörelse, rörande sådane Väderqvarnars nedrifning och utflyttning, som voro belägne inom Etthundrade alnars afstånd ifrån Landsväg, i den del, sorn angar de med vederbörligt tillstånd före Kungörelsens utgifvande i Skaraborgs Län uppbyggde sådane qvarnar, har Högbemälte HofRätt, genom Utslag den 30 Maji innevarande år, sig utlåtit och förklarat sig icke kunna med detta mål, i det skick detsamma dit» tills förekommit, taga befattning.
F ö r u n g - a flickor, Utlåtande till min egen lilla dotter OCH KAN JAG EJ ANNAT ÄN tacksamt erkänna att näst modersmjölken är » MELLINS FOOD » det bästa näringsmedel för småttingar — DET FRAMKALLAR ej några rubbningar i magoch tarmverksamheten Subskribera på M r a r i n n e s e m i n a r i u m. MUTUAL LIFE UNDER NÄSTKOMMANDE SEPTEMBER ÖPPNAS I STOCKHOLM EN 2-ÅRIG (EVENTUELT 1-ÅRIG) LÄROANSTALT FÖR UTBILDANDE AF LÄRARINNOR I FAMILJ OCH I DE LÄGRE KLASSERNA AF LÄROVERK FÖR FLICKOR. UNDERVISNING KOMMER ATT MEDDELAS I VANLIGA LÄSOCH ÖFNINGSÄMNEN — ÄFVEN SPRÅK. SÄRSKILD VIKT KOMMER ATT LÄGGAS VID DEN METODISKT PRAKTISKA UTBILDNINGEN. TRYCKT PROSPEKT SAMT MUNTLIGA ELLER SKRIFTLIGA UPPLYSNINGAR LÄMNAS AF LÄROANSTALTENS FÖRESTÅNDARINNA, FRÖKEN SOFI ANDERSON, BRAHEGATAN 41, STOCKHOLM, SOM ÄFVEN MOTTAGER ANMÄLNINGAR. MOTTAGNINGS TID MÅNDAG OCH ONSDAG KL. 5 — 6. äro utmärkta. HUFVUDKONTOR FÖR SVERIGE: LÅRS Bonniers Ypperliga Häftes-Arbeten: U T M Ä R K T I N A C K O R D E R I N G TILL MODERAT PRIS I FRANSK FAMILJ HOS MADAME EGLY, 8 RUE DE LA BUROUILLÉRE, PARIS. NÄRMARE MEDDELAR REDAKTÖR G. F. HEDVALL, GEFLE. OBS. I ALLA SLAGS VELOCIPEDER REPARERAS, LACKERAS OCH FÖRNICKLAS. OBS. STORT URVAL AF TILLBEHÖR. BEGÄR PRISKURANT.
Vorgare-Ständet, som i undcrdänighet önstar, at wid atta tilfätten kunna ädagalägga sin oinskränkta undcrgifwenhet för en nädig Konungs wälgörande afstgter, dem Hans Kongl. Maj-.t uti förewarande ämne genom strifwelse af d. i5:de sistlidne Junii, Ständets Taleman i näder tilkännagifwit, statt wara högeligen tilfridställt, om desia tänkesätt lika klart som Stän - 172 De»» IS Julik. Stänkets oskrymtade böjelse för eftergifwenket och wälwilja emot det Hederwärda Bönder Ståndet, ma kunna ffönjas af hwad BorgareStänder t Allmogens tryckande omständigheter för sin del mcdgifwit och tilstyrkt; och om hwilket allt ej m-nore det Hederwärda BondeStänket, än de öfrige rcspeetive Med-Standerne, genom Utdrag af detta Protoeoll ssulle wördsamt och manligen underrättas. Ut supra. In sillem, k. ke torson. Utdrag af Protokollet hällit uti Borgare Ståndets Plenum wik Riksdagen i Stockholm den s Iulii 1809. S. D. Uplästes Riksens Högloft. Ständers Vanco-Utskotts ProtocollS-Utdrag för den So nästlidne Junit, rörande erforderlig säkerhet för de af Banken til Rikets förswarSwerks underhällande lemnade förskotter; och fann Borgare-Stänket, at detta skulle remitteras til Riksens Högloft. Ständers StatS-Utskott, med wänlig erindran, at sä skyndesamt, som omständigheterne möjeligen kunna tilläta, desi ätgärd tvid förenämnde ärende meddela. Ut supra. In tillgm, ^1. ketorbon.
Han förklarade artigt sin ledsnad öfver att han förlorat sin förtroendepost, att föra herrskapet hem, men hoppades likväl att allt skulle gå bra, hvarom han med det första ville öfvertyga sig. En timma derefter låg Birgers båt vid bryggan; och så snart gästerna intagit den lilla aftonmåltid, fru Kathrina ombesörjt, hjelpte Arve fruntimmerna med kapporna, och hela hushållet följde de fremmande till stranden. Nu har det väl i alla tider varit brukligt att en någorlunda belefvad ung man räcker fruntimmerna handen, då frågan är om att gå ombord. Denna lofvärda sed underlät icke heller vår jaktlöjtnant; och sedan han riktigt hjelpt Erika, bjöd han handen åt Gabriella, hvarvid det så temligen föll af sig sjelft, att de fingo utvexla en blick och en handtryckning, den bästa besegling, som kunde önskas på det nya förbundet. Och nu lade båten ut; men än en blick stulo de sig till, innan den vände. ”Nå, hvad säger mor?” frågade Arve, under det de gingo tillbaka in i stugan. ”Åh, jo, vore hon ej dotter af den gamle Tistelöräfven, hade jag ingenting att säga mot henne!” ”Men hon rår ju ej för att hon är dotter till honom, mera än till någon annan!” ”Nej, Gudbevars, det gör hon visst icke; men jag känner nog krutet, sa’ hin om nässlorna, fastän hon har en så dejelig skapnad, som man någonsin vill se. Ja, hon är en riktig ros!” ”Skönare än alla mors balsaminer och alla rosor, som funnits till i verlden!” Fru Arnman kastade först en förebrående blick på sin son och sedan en flygtig på Josefina. ”Svägerskan,” sade hon, ”se det är en qvinna, som duger; just en menniska att sätta värde på!” ”Ja, det är hon, som har uppfostrat Gabriella!” inföll Arve. ”Det måtte väl ej vara hennes enda förtjenst!” menade fru Kathrina, litet fnurrig; men sedan de kommit in och Josefina gått att syssla i köket, tillade hon allvarsamt: ”Jag hade allt väntat, min kära Arve, att du bemött Josefina med större skonsamhet.
De linnas uti Ståndens cancellier, och det synes mig obehöfligt alt sätta i fråga att genom IlofCaneelleren begära att få del deraf, då hvem som helst derförutan kan erhålla denna kännedom, Det kan således icke förutsättas, att Constit.Utsk, bör sakna den, så vidt det vill använda de utvägar, hvilka det i sådant afseende äger att begagna, Man kan ej invända, att K, proposjr med åtföljande prot. endast blifva remitterade till det Utsk., som bär att sig deröfver utlåta, och att det är endast vid frågor om grundlagsförändringar, sorn Konungens propos;r blifva föremål för Gonstit.Utsk:s behandling. Då proposma jemte protocollen blifva Ständerna i deras plena meddelade, mäste de vara lika tillgängliga för Constit.Utsk, sorn för hvilken annan ståndsledamot sorn helst, och sådana protocoll måste vara lika authentika sorn alla de, hvilka blifvit Constit.Utsk. omedelbart tillställda, Att antaga ett annat förhållande, vore att förutsätta antingen en förfalskning eller en dubbelhet, sora vid en påföljande riksdag hvarken Den i Juli e. m, lunde eller borde lemnäs onäpst. Det kan således icke annai än medgifvas, att Constit.Utsk. kan och bör, när det behagar, erhålla om dessa prot. en fullständig kännedom. Med detsamma synes mig också det första vilkoret för dess granskningsåtgärd vara uppfyldt. När då en anmärkning blifvit gjord och till Constit.Utsk. remitterad; när såväl Reg.- fortnen som Riksd.Ordn. innehålla, att Konungens propostr alltid skola vara åtföljda af de vid tillfället hållna prot.; nar detta icke kan vara ett stadgande utan ändamål, och när intet ord i grundlagen finnes, sorn förhindrar R. St. att ingå i granskning af Statsrådets äfvensom den föredragandes yttranden i sådana fall, kan jag ej annat än anse Constit.- Utsk. vara oförhindradt att den gjorda anmärkningen till öfvervägande upptaga.
Men jag börjar med att äberopa sjelfwaconstitutionen; den äiägger ost sa myckel mer, att nu afgöra fragan om TryckfriheS-lagens förbättrande, som ConstitutionsUtskottet wid förledne Riksdag ganska rilräckligt och omständligt wäckt denna fräga, i synnerhet i afseende pä dagblad och periodiska skrifter. Utskottet anförde, i sitt memorial af den iQ Oktober 1810: "att det hastigare utspridan"det af dagblad och weckoskrifter, än skrifter af störars widd, sä wäl svin deras hastigare inflytande pä ' allas sinnen, den wanliga och nästan nödwändigg "omständigheten, att de förra innefatta ögonblicket "rörande ämnen, dä de sednare, jemte det de anga "mera aflägsne föremäl, alltid med en förmodad no« 78a Den 26 Juni». "gare eftertanka blifwit författade, och den wär "keliga hänoelsen, att dagblad och weckoskrister filicia flere och mera obildade läsare, än böcker eller "större afhandlingar, hade föranlätit Utskottet att "föreslä, dek sadane blad, i wista afseende» matte "ställas under högsta magtcns inseende." Ulskotret har pä samma ställe erkännt: "Att försigtighetsmått, wid dagblads och weckoskriflers nkgifwande, "alldrig kunna motarbeta den allmänna uplysnin"gen pä ett sätt, som af kunnige män kan anses "för wädligt; att om swenska folkets borgerliga "frihet skall skyddas, genom dest rättighet, att fritt "yttra sanning och sprida uplysning, bör bemödan"det bertil wara alfwarligare, och grnndadti mera "wettenskapliga försök, än de, som af ögonblickets "retelser i dagblad och weckoskrifter framkallas; att "man bör hafwa Statens, (och följaktligen afwen "dest medlemmars) säkerhet lil yppersta ögnamärke; "och att erfarenheten af brott gjort inskränkande la"gar nödwändiga."
Björnar, Vargar och Filfrasar förföljas och dödas egentligen af Lapparne för den skada, de förorsaka å deras Renhjordar, men mindre med hänsyn till den vinst försäljningen af desse rofdjurs skinn kan lemna, hvilket sednare deremot är förhållandet med jagten efter räf, mård, hermelin och ekorre. Handsågning af Plank och Bräder, Tjärubränning, fällning och forsling af blockar för sågverkens behof. Till betydenheten af desse binäringar kan slutas af hvad här ofvan blifvit i underdånighet omförmäldt angående beloppet af träd var u-exporten. Kolning. Dermed befattar sig allmogen föga och Bruken måste för sina behof använda egne kolare. Så länge dagsverksprisen icke falla och allmogen finnér större uträkning vid att använda sitt arbete på annat håll, lärer någon förändring häri icke vara att förvänta. Salpetertillverkningen. Den har under ifrågavarande år varit i jemn till växt. Ilvad af Kronan blifvit inlöst har utgjort för år 1847 2,815 LM. 19 U. „ 1748 2,914 „ 16 „ „ 1849 3,143 „ 17 „ „ 1850 3,310 „ 12 „ eller tillhopa 12,185 LM 4 M Kronan har härför erlagt en lösningssumma af 67,729 Riksdaler 47 skillingar 3 runstycken bauko och derförutan, för salpeterns frakt från Luleå till Gelle, utbetalt 1,413 Riksdaler 26 skillingar samma mynt. Handel. Det är i den sednaste underdåniga berättelsen anmärkt, hurusom allmogen inom Länet skall ololligen drifvit icke obetydlig handel med köpmannavaror. Sedan den berättelsen afgafs har Eders Kongl. Maj:ts nådiga Handelsordning af den 22:dra December 1846 föranledt anläggning, under deri bestämda vilkor, af tlere handelsbodar i hvarje pastorat.
Jemte det jag anser mig vid detta tillfälle böra i underdånighet anmäla, att, sedan ofvanberörde förändrade organisation af lif-gardet till häst i nåder beslutades, den i sammanbang dermed nådigst fastställda indragnings-stat, hvars slutsumma då uppgick till 7,086 R:dr 12 sk. genom inträffad afgång redan så nedgått, att derå endast qvarstå aflöningar till det ringa beloppet af blott 1,702 R:dr 4 sk. 6 rst. med derunder begripne 56 tunnor spannmål, i följd hvaraf ock interims-staten till en del kunnat befordras till verkställighet, hemställer jag jemväl underdånigst, det Eders Kongl. Majit nu täckes, enligt Dess i nåder tillkännagifna afsigt, af Transport 71,391: 40. 8. 54 Transport 71,391: 40. 8. Rikets Ständer äska, att den för merberörda interinms-stats definitiva fastställelse erforderliga tillökning i nuvarande anslag för lifgardet till häst må varda på stat uppförd med 3,177: 20. — Ankommande på Eders Kongl. Majits nådiga pröfning, huruvida, med afseende derpå, att det på regementets indragnings-stat amin qvarstående, ofvan uppgifna belopp af 1,702 R:dr 4 sk. 6 rst., som utgöres af lönefyllnad för en ryttmästare på gammal stat, löner för indragne andre adjutanten, musik-direktören och en trumpetare samt pensionsfyllnad för en afskedad fanjunkare, sannolikt icke på längre tid blifver disponibelt, Eders Kongl. Majit skulle finna lämpligt att jemväl af Rikets Ständer begära öfverflyttandet på allmänna indragnings-staten af berörda mindre betydliga belopp, på det att slutliga verkställigheten af regementets nya organisation sålunda må befrämjas.
1,500 — 1,500 — Vitterhets-, Historioeoch Anticjvitets-Academien 1,546 32 4,000 3,053 16 — 1 Academien för de Fria Konsterna , hvarunder 2,000 R:dr Hamb. 4,500 4,500 — Ved och Ljus för VitterhetsAcademien. Fria Konsternas Academi, BildhuggareAteliern vid Rännarebanan och Dramatiska Spectaclet 1,710 1,710 ■Summa B:co R:dr 26,430 45,433 l6 19,003' 16 - — STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, 1840. Stats-Utskottets Utlåtande, No 55. 1 N:o 55. Auk. till Exp. Utsk. den u April, kl, i e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse, om anslag till ett af Vetenskapsoch Vitterhets-Samhället i Götheborg inrättadt Naturhistoriskt Museum. (U. A.) ^edan Vetenskapsoch Vitterhets-Samhället i Götheborg, sora beslutat stilta ett Museum, hufvudsakligen innefattande naturalster frän Rikets vestra landskap, der offentliga naturalie-samlingar hittills saknats, och dertill upplåtit, hvad bemälde Samhälle förut egde af dylika samlingar, bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att, då local för inrättningen blifvit, anskaffad och flere för saken nitälskande medborgare lemnat tillskott till anläggningskostnaden äfvensom bidrag af naturalier, hvadan ifrågavarande Museum, utan något understöd af allmänna medel, snart vore fullständigt organiseradt, men dess förkofran oundgängligen fordrade anställandet af en skicklig Conservator, med arvode af 4 a 5oo
Utskottets Utlåtande, III s 273 —280, godtkändt att hvila till nästa Riksdag, af PresteStåndet, IX 3. s i3i, af BondeStåndet, IX 3. s 169, af Adeln, IX 3. s i83. Orgelverk, om ersättning af Riksdagskostnaderna för reparation af Stockholms Storkyrkas; Motion, remitt. till StatsUtskottet, II s 1369. Utskottets Utlåtande, IV 6. s 1*—8, bif. af Adeln, IX 3. s 144 * af BondeStåndet, IX 3. s 171. Orter, der ingen ordinär rotering finnes, om, böra roteras, VIII s 867. Ouchterlony, en extraordinarie afskrifning 2l3 blifvit beviljad Kgl. Räntmästaren, II s 610. StatsUtskottets Utlåtande öfver Revisorernes anmärkning, IV 3. s 1094 — 1096, bif. af PresteStåndet, IX. s 347» af BorgareStåndet, IX s 352, af Adelil, IX s 366. P. Papper, stämpladt, bör tvänne gånger om året inventeras. Revisorernes anmärkning, II s 23. Tillstyrkt af KammarCollegium och StatsContoiret, II s 3g—\i. >— om beläning af Publike. Se CanalBolagets Actier. — om vissa föreskrifter i afseende på tillverkningen af. Ekon. Utskottets Betänkande, VIII s. 5oi—.5o3, bif. af Adeln, IX s 284, af PresteStåndet, IX s 287, af BorgareStåndet, IX s 292. Parmar, om afskaffande af de i Stockholm bruklige, för uppmätning af Hö. Motion, remitt. till Ekon. Utskottet II s 1211. Utskottets
Det är likväl klart, att ett befäl, förlagdt till tjenstgöring i en garnison, måste högre aflönas genom lön och inqvartering, än den ringare, hvarmed det indelda befälet måtte åtnöjas. Kommitterade äro för sin del öfvértygade om, att ingen tänkande militär, med egen erfarenhet i sitt yrke och med kännedom om det värde, en fast organisation visat sig ega både under framfarna och de nyaste fälttågen, skulle vilja utbyta vår indelda stam mot en sådan af beväring med icke längre öfning än den här antagna — helst vi ega den förra visserligen med sina kända brister, men också med sina förträffliga egenskaper, stödd på en gammal inrättning med rot i vanorna och i bygderna, hvaremot den senare är en ny byggnad som utomlands bristen på gammal grund nödgat att gifva tillfällighetens prägel. 43 Detta afgjorda företräde tillkommer isynnerhet var infanteristam, som skall med sig införlifva ett talrikt manskap med endast tillfällig tjenstgöring och således med mindre fäst sammanhållning. Detta är deremot icke i samma nion förhållandet med kavalleriet, och nekas kan icke att under den längre öfningstid, som antagits för kavalleribeväringen, goda ryttare borde kunna danas, som måhända icke skulle göra dem mycket underlägsne vår indelda kavalleristam, hvilken har sin gifna brist uti den långa tid af året, häst och karl äro skilj da. Men bevärings-kavalleri-stammen skulle också kosta 50 proc. mera än den indelda, och infanteriet, hufvudvapen i allmänhet, är detta synnerligast i vårt land. Då af denna utredning det visar sig, att en beväringsstam, af samma styrka som den indelde, men saknande flere af dennas goda egenskaper, icke skulle kunna lemna någon besparing, utan tvertom medföra en betydligt större kostnad, oberäknadt värdet af den arbetskraft, som genom den långa men nödvändiga garnisonsfenstgöringen droges från jordbruk och näringar, men genom indelde soldaten kommer dem till godo, finna kommitterade i alla dessa omständigheter ett ytterligare stöd för sin öfvertygelse: att indelde trupperne böra såsom stam bibehållas.
Komunal-heslyren äro redan så många och så besvärlige för dem,-som duga till deras skötande, att man endast med svårighet kan fä fullt lämplige personer till ledamöter i de kommunal-inrättningar, som förut finnas. An mera skulle det blifva förhållandet, om ännu flera tillskapas. På dessa skäl afstyrker jag Läns-nämnders inrättande. Uppå härefter framsläld propos., remitterades förevar, motion jemte de i anledn. deraf d. 14 dennes och nu afgifna yttranden till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf att plenum komme att fortsättas kl. G e. m. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv:so. Ekon.-TJtsk. Hr Lil jenslolpes, Axel Fredr., d. 14 dennes på bordet lagda motion om inrättande af Socknc-hibliotheker. Föredrogs Hr Ribbings, Arvid, d. 14 dennes på bordet lagda motion om inrättande af ett s. k. Ecclesiastik-collegium. Frih. Toll, Gust.: Med min vördsamma anhållan om bordläggning af Hr Ribbings motion hade jag för afsigt att påkalla en större upmärksamhet åt detta ämne, hvilket likväl, enl. den närmare kännedom jag derom numera förvärfvat, lärer bero lmfvudsakligast af de i nåder vidtagne anstalter för skolväsendets vidmakthållande och en mängd reglementariska föreskrifter för konsistorierne, hvilket allt lärer blifva föremål för den af K. M. förordnade komité lill utarbetande af ny kyrkolag. Jag har ansett mig böra för R. o. Ad. tillkännagifva detta. Remitterades till Allm. Besv:so. Ekon.-Utsk. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv:so. Ekon.-Utsk. Hr Ribbings, Arvid, d. 14 dennes på bordet lagda motion, ang:de närmare bestämmande af Presterskapets skyldighet i afseende på Rcligions-undervisningen i skolorne.
Enär nu, på sätt ofvanberördt är, de af gäldenären verkställde capitaloch ränte-afbetalningar* sammanräknade, öfverstiga skuldens ursprungliga belopp, så att den gäld, hvarföre Wenus ännu häftar, i sjelfva verket kan betraktas såsom motsvarande en del af de å skulden upplupna räntor, har Utskottet, vid sådant förhållande och med fästadt afseende å gäldenärens af så väl motionären, sorn f. d. Spinnhus-Directionen vitsordade förtjenstfulla utöfning af sin ifrågavarande Inspectors-befattning samt de för delar, hvilka i följd deraf genom arbetsflitens befrämjande och inkomster - Ståts-Utskottets Utlåtande, N.o 56. 3 nes förökande blifvit Inrättningen tillskyndade., funnit sig ega skäl hemställa, att förrberörde motion måtte af Rikets Ständer på det sätt bifallas, att Kongl. Styrelsens öfver Fängelser och Arbetsinrättningar hos Majoren Wenus egande fordran må, så till capital som upplupen och löpande ränta, varda i räkenskaperne afskrifven; och torde, i händelse af bifall härtill, Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Nådig befallning till nämnde Styrelse att låta omförmälde afskrifning till verkställighet befordras. Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Nov. kl. 11 f. ra. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, angående ersättning till Elfkarleby gästgifveri-hemman i Upsala Län för f örlorad mark i följd af en väg-anläggning. (I. A.) Sedan Kongl. Kammar-Collegium, enligt Utslag af den 19 Augusti i836, föreskrifvit, det en ny färje-väg skulle å vestra sidan af