Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad nu min »detektiv»-förmåga beträffar, så har jag haft god nytta deraf, men hvad är den väl i jemförelse med att kunna hänvända sig till en, som vet besked? Jag har skaffat mig kunskap om mycket, men det fins naturligtvis betydliga luckor, och du bör icke förvåna dig, om jag någongång skulle göra någon fråga, som i sammanställning med hvad jag redan vet kunde förefalla så naiv, att du måste skratta – jag vet ju inte sjelf hur pass klart jag fått allting för mig, ty jag har ju aldrig haft tillfälle att kollationera min uppfattning. Jag skall instämma i ditt skratt och tacka för upplysningen. (I parentes: hvad det är skönt att få skratta eller gråta, allt fullt ut, på sin egen natur!) Trots min kännedom om vissa saker, är er verld mig så främmande som – ja, jag vet inte hvad, och i mycket vet du så oändligt mycket mer än jag. Så att jag tackar dig till, när du vill tala med mig. En författare bör lära sig förstå allt menskligt, äfven det, han aldrig tänkt skrifva om; hela hans tankeverld blir rikare och djupare genom det. Det förvånar dig kanske, att allt tycks vara så nytt för mig, ty jag har ju talat om, att jag en gång för länge sedan slutit ett »fostbrödralag»; men skilnaden är stor. Inte hvad det personliga förhållandet beträffar, ty en flerårig och daglig samvaro förtog naturligtvis hvarje tvång ur vårt sätt, och som vi haft så rundlig tid att pröfva hvarandra, så fans det ömsesidigt förtroende. Men hans arbete var icke mitt, och så fort det gällde vårt fack, kände vi oss främmande. Der egde vi intet medel att göra oss begripliga för hvarandra: jag förstod inte hans och han förstod inte mitt. Det blef vänskap – långt omsider efter många slitningar, men kamratskap var det icke. Och dock skulle jag aldrig ha kommit till den literära ståndpunkt, jag nu innehar, om icke det dagliga umgänget med en oppositionsman väckt till medvetande hvad som förut endast låg och halfsof i mitt sinne. Och jag skall alltid vara honom tacksam för det han till sist glömde qvinnan för menniskan; hur många skulle ha gjort det?
Maj:t behagade, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo C. F. Smerling. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition JVf 21. i 7 JW *1. Anie. till Exp.-Utsk. dea 10 Nov. 1862, kl. 10 t. ra. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ersättning till Kongl. Theaterns och Ho/kapellets pensionskassor för de af dem tillförene åtnjutna afgifler utaf enskilde skådespelare m. fl.; Gifven Stockholms Slott den 24 Oktober 1862. Sedan, med hänsigt till det betungande och obilliga af den beskattning, som kringresande skådespelaretrupper, taskspelare, lindansare, förevisare af vaxkabinetter, djurdans m. m. varit genom Kongl. Brefven den 14 Maj 1789, den 5 Mars 1807 samt den 20 Juli 1831 underkastade och som till pensionskassorna vid Kongl. Majits Theater och Hofkapell ingått, Rikets sednast församlade Ständer uti underdånig skrifvelse af den 28 April 1860 hos Kongl. Majit anhållit, att, — då ifrågavarande enskilde skådespelare och förevisare af konster vore, i likhet med utöfvare af andra näringar och yrken, enligt Bevillnings-förordningen underkastade skatt till Staten samt dessutom erlade viss afgift för hvarje representation, och det sålunda ej syntes vara med billighet och rättvisa öfverensstämmande, att nämnde skådespelare och konstidkare ytterligare betungades med afgifter till pensionskassor för andra konstnärer, helst de sjelfva icke i dessa kassor egde del, — ofvanberörda Kongl. Bref måtte i nåder varda till all kraft och verkan upphäfda; så har Kongl.
sidoblickar; ja, det var ock en oförgätligt landsmoderns, del halfdelen, om man nu kan plågsam stund. tala om någon delning, där » de tu äro ett ». I detsamma hörde jag en glad röst fråga: I jublet, som brusar kring Svea bygder, likEtt halminne. » Får jag lof i min brors ställe? Damerna som i den tysta hyllningen från tacksamma undersåtars hjärtan inrymmes drottning Sofia Första gången jag sammanträffade med voro bra nog lika klädda, häraf misstaget. » Det var » den snälle prins Oscar » — ty för visso jämnställd vid den makes sida, kung Oscar var den 1 augusti 1847 i hon städse stått så troget bi i kärleksverk Göteborg. De kungliga voro på väg till den sköne Carl, den snillrike Gustaf och och ädel pliktuppfyllelse. Att emellertid Norge och hade ej förr besökt rikets andra den snälle Oscar brukade de kallas i Stocksärskildt Idun i detta nummer mera utestad efter Oscar I:s tronbestigning. De hade holm. » Min dam tycks också vara bortsnappad, slutande kommit att dröja vid konungens stor svit, emedan kungliga husets yngre medlemmar äfven voro med. Besöket räckte därför tycker jag, vi göra oss oberoende. » person beror närmast därpå, att vi i fjol, vid h. m. drottningens 60-års födelsedag, hade i tvänne dagar, och staden Göteborg gaf Det lustiga var, att det var just prins tillfälle att i en utförligare skildring sysselbåde middag och bal för sina höga gäster. Oscars dam prins Carl » flugit bort » med, Vi hade nyss flyttat dit från Stockholm, ty annorlunda kan man ej beskrifva hans sätta oss med hennes lif och gärning. De porträtt vi å första sidan meddela jag kände ännu ingen och var alldeles vals. Längre fram på aftonen bytte prinäro de allra senast tagna. Drottningens främmande för den högre Göteborgssocietesarne åter damer.
Krigs-kollegii hufvudbok iakttagne grundsats, densamma innehåller särskilda konti för hvart och ett af Rikets Ständer beviljadt anslag, med samma benämningar, hvarunder anslagen uti Riksstaten förekomma, hvilka konti i allmänhet redovisade endast för de af dessa anslag bestridda utgifter, men icke upptoge de kostnader, som derutöfver för enahanda ändamål blifvit anvisade å andra anslag eller särskilda kassor, så att t. ex. det konto, hvilket benämndes Lij-Gardet lill Häst, endast innefattade redogörelse för det å 4;de Hufvudtiteln uppförda anslag till samma regemente, ehuru utgifter till ganska betydliga belopp för regementets behof utanordnats från åtskilliga an - 24 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 48. dra uppgifna anslag. Till följd häraf, och då i allmänhet utgifterna icke vore uti hufvudbokens konti specificerade, utan vanligen sammanförde under en enda gemensam rubrik, lemnade hufvudhoken således icke kännedom om samtliga utgifterna för meranämnde regemente, utan måste man för att vinna en sådan genomgå en betydlig del af verifikations-handlingarne till Koilegii räkenskaper. Enär enahanda förhållande inträffade äfven med flertalet af öfriga auslags-konli, och Revisorerne följaktligen icke kunnat af Koilegii hufvudböcker vinna upplysning om kostnaden i sin helhet för något af de föremål, som tillhörde Koilegii redovisning, hafva Revisorerne, till afhjelpande af denna olägenhet, framställt det förslag, att hufvudhoken, förutom den redovisning, densamma nu innehåller, jemväl på ett ställe skulle redogöra för samtlige kostnaderne till de särskilda föremål, som tillhöra Krigs-Kollegii förvaltning, med uppgift derjemte till huru stor del utgifterna för hvarje föremål från del ena eller andra anslaget utgått. Af Kongl.
Att detta Anslag, sådant det skulle komma KrigsCollegii Departementer till godo, af Utskottet föreslaget lill en sammanlagd Summa af 626,000 R:dr, ej kunnat uti serskildle belopp för hvarje Departement fördelas, 154 Stats-XJtskottets bärrörer deraf, att Utskottet efter nedsättning af den pä det liela äskade Summan, saknat ledning för bestämmandet af en gifven proportion delarne emellan; oell som dessa Departementet behof alla år ej kunna vara lika, ulan för det ena kan erfordras så mycket mera som behofvet för det andra är mindre under samma år, föreslår Utskottet, såsom lämpligast, att årliga fördelningen af detta Anslag må lill K. M:t i underdånighet öfverlemnas. 26:0 Å Anslaget till Lif Mundering för Indcldta. Infanteriet, hvilket Utskottet, med anledning af K. M:ts Nåd. Proposition, efter beräkningen af 4 i stället för den förut antagne 3 års förbrukningstid, föreslagit till nedsättning, ifrån förra Anslaget g5,ooo till 71,000 Ittdr, har yrkats ytterligare nedsättning, hos H. R. o. A. af Herr Grefve Horn_, C. F., som ansett, alt slilningstiden borde beräknas till 8 år, och alt en möjlig farhåga för mindre modern snitt å Munderingen, i fall slitningstiden förlänges, icke härvid bör lägga något hinder i vägen; af Herr Grefve Gyllenborg, J. Hsom anfört: att Utskottet icke nöjaktigt gått R.
Banco-Utskottet får, med åberopande af dess afgifua och af Rikets Ständer bifallna Berättelse, N:o 4ö (Paoi4)> ' hvad 14 Ranco-Utsfsottets Memorial N.-o 727. sorn rörer deri förflutna tiden, och jemlikt ytterligare gjord anmälan, vid slutet af Utskottets i fråga om löne-vilkoren för Banco-Staten rm m. aflåtna Memorial, N:o 112, härigenom vördsamt underställa Rikets Ständer efterföljande, på inhemtade speciela upplysningar grundade, förslag, i afseende pti Ljus-reglerjngen inom Banken, och de derunder lydande serskilda Låne-Verk, Fiån äldre tider tillbaka hade inont Banken den ordning varit införd, alt Ljus till detta Verks Embetsoch Tjenstemän samt Betjente utdelades in natura, sålunda, att talg årligen på Bankens bekostnad upphandlades, och ljtis-stöpningen ombesörjdes, i förening med öfriga lill inre oeconomieil hörande befattningar, genom Bankens RevisiottS-Contoir, hvaremot vissa Tjenstegrader, som fått Vaxljus sig anslagna, vanligen undfingo ersättning i penningar efter gångbart pris; men då förenämnde bestyr, oaktadt dryg kostnad, icke lanns lända till något gagd, hvarken för Verket eller dess Tjenstemanna-personal, förordnade Banco-Fullmägtige, uppå förekommande anledningar, år 1820, att det skulle vara dero af Banco-Staten, som det åstundade, i allmänhet tillåtet, att, i stället för Ljus in natura, erhålla penningar till enahanda belopp med det pris, som, genom anställande anbuds-auctionjör Banco-Ut skot tets Memorial N.-o 127. i5 leverering af Bankens Ljus-behof, bestämdes; och fortfor denna beräknings-gi und tilldess al Fullmägtige, med afseende å härigenom uppkommande förlust fÖrBancoStaten år 1827, stadgades, att Bankens Embetsoch Tjenstemän samt
Bevillnings-Utskottets Memorial, M 14. 75 Utskottets förslag i afseende på artikeln Trädvaror innefattade följande bestämTrädvaror, melser: a) att en införselstull af 3 sk. per kub. fot skulle, i stället för den nu till 10 R:dr för 100 R:drs värde bestämda, åsättas tillhugget, ej specificcradt, Furuoch Grantimmer; b) att Bräder och Plankor, sågade, af Furu och Gran, när de i längden hålla 30 fot och deröfver, skulle undantagas från den för denna artikel i allmänhet gällande införselstull ,af 8, 16 och 32 sk. per tolft, efter olika tjocklek, och åtnjuta tullfrihet, samt att äfven Bräder och Plankor af Ek, Ask, Alm, Björk, Bok och andra inom landet växande, ej specificerade, trädslag skulle befrias från den dessa artiklar nu åsätta införselstull af 5 R:dr för 100 R:drs värde; c) att Fanérskifvor, som nu förtullas med 20 procent af värdet, skulle i stället draga lull, beräknad till två tredjedelar af den, som är bestämd för Snickare-arbeten af samma trädslag; d) alt Master, Bogspröt och Spiror, af 40 tums omkrets och deröfver, 10 fot från storändan, nu åsalte införselstull af 2 R:dr stycket, skulle bland tullfria varor upplagas; e) att Yed, derå införselstullen nu utgör, för Björk 24 sk., för Bok och Ek 36 sk., och för andra slag 16 sk. per famn, skulle från denna införsels tull befrias; samt f) att, i stället för nuvarande stadgande, att alla andra mer eller mindre arbetade trädvaror, ej specificerade, derunder inbegripne nedslagna tunnor samt ej specificerade Snickare-arbeten, med eller utan betsning, målning eller lackering, skola förtullas med 33l/s procent af värdet, följande förändrade bestämmelser skulle antagas:
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af 2 §.; hvilken proposition med J a besvarades. §§. 3 och 4 blefvo af Ridderskapet och Adelia bifallne. §• 5. Den 12 Noveniber e. m. 545 §• 5. Herr von Hartmansdorff i Jag får vid denna §. förnya min tillförene gjorde anmärkning, att det vöre oriktigt, om någon person finge vinna Mästerskap, utan att förut hafva arbetat på Mästares Verkstad, och således utan att hafva efter konstens reglor förvärfvat' sig skicklighet i det yrke lian ämnade drifva. Lika litet som någon får blifva Embetsman, förr än han studerat vid ett Universitet, lika litet bor någon vinna Mästerskap, utan att hafva på Mästares verkstad lärt det handtverk, lian ville utöfva. Skäl till undantag kunna någon gång gifvas; men man stiftar ej lagar för dem, utan för det allmännaste förhållandet. Herr af Uhr: Hvad Herr vön Hartmansdorff yttrat, vore rigtigt om hvarje yngling, som insattes i Handtverk > vore bestämd att föda sig endast med sjelfva handarbetet; men Författningen hör åsyfta, att Föräldrar och Förmyndare, hvilka äro i tillfälle, att lemna sina harn eller pupiller någon förmögenhet, må kunna anställa desse vid något Handtverk, för att öppna dem tillfälle, att i en sådan rörelse använda det arf dem tillkommer, och derigenom uppbringa arbetsmethoderne till större fullkomlighet. Sådane ynglingar behöfva val äfven den slags kännedom om handteringen, som endast genom egen handläggning kan Ridd. o. Ad. November e. m. vinnas; mea denna kännedom kan visserligen förvärfvas titan en så lång och med så många obehagligheter förenad lärotid. Jag tillstyrker således bifall å §. Herr Hjerta:
(Mat taga fm början förr än nteb år i833'. »iMiortew* ©ett noa £3tbfiotpefö*bt)gttaben i Upfala är uttoänbigt nä* Bpgqnabeit t upfaia. fean fttllborbab od) till en bel äftoen ittrebb. 3tpa sprofcBi Utom till årliga löneförbättringar ocf) materiella förnöbenpe* scbjuuctiirer.ter, paftoa attflagett åt Uniöerftteten bliftoit påräfnabe, t Upfala för en ttt) ^c°fe^on i ntobcrn litteratur ocf) Sfytpetif, t Suttb för en ^uvibtfF ocf) en 3JIat(jcniatijF iprofeöftött, ttföfioer be pittiflö beftnteliga. Sif färffilta mebel, par ifongf. 5D?aj;t roelat tidé toibare bereba erforberlig tillgång för en np ^uribijl iprofeöftött äftoen i Upfala, ber en itp Slbjunctnr toib ©fpttcanfFa §>rofeé* ftonett bliftoit förlibet år af bifljörattbe fottber, utan ©tateno elfer Unioerfttetetö btbrag, upprättab. Oaftabt befa uttoägarö begagttanbe, paftoa liftoäl några Slcabemijla Särare ntåjt fortfa* ranbe cfTöttaö meb ^riebenbc^aftorat. gnbiflciiöK. Enligt £ärotoerfö
Således är det ganska troligt, att bränvinsbrännarne sjelfva skola vara serdeles hugade att förvärfva denna rättighet, och att de på auktion skola derom konkurrera, så att afgiften kan bli ganska högt updrifven. Det vore alltså ingen skada, utan tvertom en ökad inkomst att påräkna genom minuthandelns uplåtande medelst auktion. Deremot skulle del blifva en stor svårighet för K. Befh:de, att, om flere inom en socken anmält sig till erhållande af utminuteringsrätt, bestämma, hvilken af dessa skulle ega förmånsrätt, om rättigheten icke utbjudes på auktion. Således tror jag att R. o. Ad:n bör vidblifva silt beslut i fråga om utskänkningen, men, i afseende på utminuteringen, antaga Utsk:s förslag. Jag hade visserligen upgjort ett nytt förslag, men som redaktionen något afviker från Utskis beslut, så vågar jag nu icke framställa det; men ändamålet vinnes, om R. o. Ad., med vidhlifvande af sitt beslut vid Hule §:n, i fråga om utskänkningsstäilen, utesluter de näst efter ordet ”gästgifveriet'” förekommande orden ”äfvensom ä miuuthandelsställe”. Deremot skulle R. o. Ad., enl. mitt förslag, till sitt 2:dra mom. antaga Utsk:s l:sta morn., med uteslutande af orden ”för andra — äfvensom”, hvilka afse utskänkningen, hvarom R. o. Ad. då skulle hafva beslutit ett stadgande i sitt lista mom. Jag får erinra, att om R. o. Ad. antingen vidhlifver sitt förra beslut i allo eller ingår på det modifikationsförslag jag framställt, finnes en lucka i R. o. Adis beslut ronde den 15:de §:n. Den innehåller visserligen den bestämmelse, att, dä K.
Man säger, a! t arrendatorns skyldighet är att förbättra egendomen, och detta är till en viss grad grundad!; men här är det en fullständig åbyggnad, som erbjudes, och denna åbyggnad, sorn är brandförsakrad för 4,o°o r:dr, är, om den får stå qvar, åtminstone värd dubbelt så mycket. Jag fäster mig vid del af Frih. Gederström, i afseende på det första, rörtde prolongation af arrenden, af SlatsUtsk. meddelta betänk. N:o 81, uti ett föregående plenum afgifna yttrande, att ifall arrendatorn hade något att erbjuda Staten föl' det förlängda arrendet, så kunde deraf hemlas aidedn. till frångående af de allmänna grunderna för arrendens antagande, och Friherren har också, då här ett sådant fall inträffar, gjort den skilnad emellan delta oell andra arrenden, alt han ansett en närmare undersökning om förhållandet böra äga rum; men dåde af arrendatorn här erbjudna byggnader äro brandförsäkrade för 4,000 r:dr, synes detta redan vara en bestämd vinst. Hvad sjelfva egendomen beträffar, så har .landshöfdingen vitsordat, att den är särdeles väl skött. Der hafva blifvit uppodlade 3o tunnb, och arrendatorns fader har derpå nedlagt en kostnad af 16,000 rtdr, hvaraf det är billigt att sonen skördar frukten. Förhållandet är således betydligt olika med de arrenden, som förut varit i fråga. Ett annat skäl är äfven af vigt i delta afseende. Denne arrendator har nemi. af spridda ägor sammanfört hemmanen till en hel egendom och har den nu samlad i en hand, så alt den är värd all bebyggas. Man har sagt, att det, vid tilländalöpandet af et l arrende, vore Kronan, som hade törsta rätten att såsom ägare laga egendomen tillbaka, och alt denna rätt ej borde eftergifvas, derigenom att arrendatorn finge rättigheten att bibehålla egendomen, då han skulle komma i åtnjutande af den vinst, som rätteligen borde tillfalla Staten.
Regering, om möjligt, ännu närmare befästats det blifvit Rikets nu församlade Ständer möjligt, att genom Bevillnisgens nedsättande med 46o3ooo R:dr och riS Din 2^ Ottolin; Saltpettergärdens minskning till circa iqo.ooq Rdr, verkeligen lindra dessa bördor och lätta mcdien till de återståendes utgörande', och hop* pet derigenom för kommsnde år ljusnat; synes det mig af så mycket större vigt, att, genom en klok reglering af Spannemålshandelp och Magazinslnrättningen, som så omedelbart verkar på den större mängdens väl eller ve, för framtiden befästa och stadga detta hopp} men att, enligt Betänkandets innehåll, åt slumpen öfverlemna Svenska Folkets öde, eller att Jordbrukaren i goda år skall få’ litet eller intet för sine producter och deremot under missväxtår, af egna förråder, Sakna sina behof och nödgas anropa LMändningen om sin lifsbergning, förekommer mig vara, antingen mindre öfverlagdt, eller planen uppställd af Handelsspeculationen, Enär Utskotten synas ämnat, *tt alldeles; upplösa Spannemåls-MagazjnsDirectionen, hade man skälig anledning att vänta ett project, som, på ett förmånligare sätt, uppfyllt ändamålet och den allmänna önskan, hvilken ofelbart måste bestå uti någorlunda jemkade och bestämda, ej som hittills, varierande Spanmålspriser. Hvad de Sammansatte Utskotten föreslå-? git om En Million R:dr Banco till Spanmåls, upphandling, anser jsg, för min del nyttigt pch antagligt; men hemställer, om ej sådane Uppköp böra verkställas endafl under de goda Dea s4 Octobcr åren då Säden gäller mindre än under de svåra? och , att denna upphandling blott må ske af torrkad Säd, samt att uppköpen måtte verkställas inom hvarje Län, af dertill utsedde Rikets Ständers inför deras Revisorer redovisning skyldige Ombud, hvilka, mer a£ patriotism än vinningslystnad och dryg aflöning, fullgöra sine åligganden. Örn den af Utskotten föreslagna Summan fördelas på
nu varande anslaget af 60,000 Rrdr; och det andra alternativet, att en dass af Beväringsmanskapet årligen, såsom hittills, sammandroges till vapenöfning, men att detta skedde samfält med gamla stammen; att .Beväringsmanskapets exercis borde, för att någorlunda medföra åsyftad nytta, taga sin början några dagar innan Regementenas ordinarie manskap inryckte å exerciceplatsen, och mötet således påslå minst 21 dygn, inoch utryckningsdagarne inberäknade, samt att manskapet de öfriga åren, som Beyäringsskyldigheten fortfar och ej möte egde rum, .kunde i nion af behofvet samlas vid 8 å 10 kyrkparader årligen, för att påminna sig hvad de under föregående vapenöfning lärt; och skulle kostnaden för detta senare alternativ, förutan de för Gottlands Bevärings exercerande erforderlige 3,5oo R:dr, uppgå till i45,000,Rrdr eller 85,000 R:drmera,än nu varande anslag för detta ändamål. Tilläggande Herr Ggneral-Adjutanten .slutligen, att år i83i, 10,249 Bevä1 ingé-ynglingar bort undergå vapenöfning, men alt endast 9r41 kunnat exerceras; och alt år i832, i/j,13<9 bort exerceras, men att tillgångarne ej med - Stati-XJ/thttets Xhl. A':o 8t. medgifvit att öfva flera än 9,241» — och att, detta oaktadt, en brist i underhållskostnaderna för i83a års Beväringsmanskap uppkommit med 5,098 R:».
— Domkapitlens Expeditioner, Reservations-anslag Lappmarks ecklesiastikverk, Förslags-anslag Universiteterna (af kontanta beloppet ett förslags-anslag å 30,000 R:dr för upprätthållande till visst belopp af sådana löner vid Upsala universitet, i hvilka spanmål ingår) Carolinska Medico-kirurgiska institutet Elementarläroverken, Reservations-anslag Seminarium för bildande af lärarinnor Pedagogier och folkskolor För folkundervisningen, Reservations-anslag: Seminarier för folkskolelärares bildande 90,000: — Stipendier för seminarii-elever 45,000: — Arfvoden och resekostnads-ersättning för folkskole-inspektörer 40,000: — Undervisningsmateriel m. m. för folkskolorna 10,000: — Löneförbättring för examinerade folkskolelärare 120,000: — Understöd för högre folkskolor 10,000: — Folkskoleväsendets utveckling och förbättring 150,000: — Gymnastiska Central-institutet Sundhets-kollegium med Medicinalstaten (derunder ett reservations-anslag å 6,000 R:dr) Barnmorske-undervisningen och Barnbördshusen Orthopediska institutet Veterinär-inrättningarne i riket Vaccinationens befrämjande Farsoters och smittosamma sjukdomars botande, Förslags-anslag Transport vudtiteln. 23 Miil. Etitt. K. Penningar. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. S p a ii m å I. Indelt på förslag. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Oindelt. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. Till aflöning m. m 39,000: — » utrikes resestipendier, Reservations-anslag 8,000: — » inköp af Svenska konstnärers arbeten, Reservations-anslag 6,000: — Musikaliska Akademien Naturhistoriska Riksmuseum Undervisningsanstalter för döfstumma och blinda: Allmänna Institutet 81,000: