Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och hrad \ .3rre Xr:: det g o d r man velat göra med &amp; dana framstallningar vitnder sig till ondt. Det c %rfurl&amp;f uff @ m p d t pi btRosfnud a f sanningen, må w i degör ?I+ urs med altgöra ratt. I h n a I3rdoin lir den b i t a beh9llning m m har af fm E: s drania, och för den 3r man villig att förlata många af dess oriittvisor och öfvergrepp samt till det biista tyda förtns afsigter. Det faktum, att ett inhemskt drama med modenit samh3llsiipp. Iiinniide ten (lenser gatt öfwr svensk scen, itr visserligan egnadt att iiigifva oro; och att det 3r skrifwt af en qriiilig författare. kali ej mnat an stegra det sorgliga intrycket hninstone hos personer, hvilka. som du och jag, r3ntat d mycket godl af den nya tidens qvinnor: fven 118 diktens omr9de. Men kanske fi vi itnini hoppar, att; Hur inan gör godt * skrifvits, icke för att tjena kla~qhatet och valdet, utan för att varna för d e jäsningsiimneii, som Vinsesidig synd, den rikes d val som den httiges, hopat kring samliiillets gmndralar och hvilka hota iiied för.storelse allt det besdende. Och i s5 fall rore ju stycket ett I~iittringsrop, viil v5rdt att behjertas. Hur gerna jag önskar. att den beg9f \ .ade förEns Mrmaste arbeten ina risa, att initt sist? antagande 51 det rsttn, behöfver jag icke s3ga. Ensam af Alfhild A p l l. En högt aktad incdarbetam har tillsändt Red: n följande uttdaiide on1 fni Agrells .Ensain-.
Majit uti en dess nådiga pröfning underställd tvistefråga, medelst nådigt bref af den 17 Juli uäsllidue år, behagat fastställa GeneralTullstyrelsens beslut, hvarigenom ett parti manometrar förklarats böra tullbehandlas såsom fysiska instrumenter, torde i noteu få införas: Manometrar, se Instrumenter, fysiska. I noten torde följande tillägg böra ega rum: Mjöl af Arrow-rot; se mjöl af vegetabilier. Möss foder och kullar; se hattfoder. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 ALLMÄNT REGISTER ÖFVER i INAN GET TILL SAMTLIGA RIKS-STÅNDENS PROTOKOLL vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, åren 1856, 1857 och 1858. STOCKHOLM. TRYCKT HOS ERIC WEST HELE, 1858. Anvisningar: Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner igenfinnas i l.sta Sami. lista Afd. At Utskott återställda motioner., som varit till dess handläggning remitterade, under rubrik Motioner. Uti de 4 kolumnerna för Riks-Ståndens beslut, utmärker bokstafven a. afslaget, a. a. ad acta, b. bifallet, g. godkändt eller gilladt, l. b. lät bero och d. återremitteradt. JM något Stånd annorlunda, eller under vissa modifikationer, fattat beslut, äro endast dag och årtal i kolumnerna införda. st« *—■* O £ A. £ e * CUJ CZ2 Si? O re J2. Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Eiks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. Cfi fass cr? co & CO c" Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondeN:0 N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:o T Ackords-anbud: angående ett af f. d. Bruksegaren 0. F.
Uti en särskild ansökning, som den 28 November 1830 till Kongl. Majit inkommit, hafva Stora Schedvi, Thorsång*, Säthers, Leksands, Åhls samt Rättviks sockneinän inom Kopparbergs Län, genom utsedde ombud, i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer aflåta Nådig proposition om fri dispositionsrätt för de inom Stora Kopparbergs koldistrikt belägna socknar, af skatteskogarna derinom, äfvensom af bergsfrälse skogarna, och om rättighet för dessa socknar att till Stora Kopparbergs bergslag i stället för skattekolens leverering in natura få erlägga värdet af hemmansränte-kolen antingen med spanmål eller med en bestämd billig penningeränta, allt efter tillgång på det ena eller andra af dessa lösningsmedel och eget val, samt betala mantalseller <ivarnttills-koIen med penningar, i likhet med hvad inom häradsfjerdingen i Leksand af ålder Öfligt varit. Emedan, vid 1817 och 1818 årens Riksdag, bland andra skäl emot bifall till Kongl. Majits då gjorda Nådiga proposition, härom äfven anförts, att, vid frågans behandling år 1844 hös forhcmälde kommission, en del af allmogen väl skulle hafva begärt att från skattekolens leverering in natura befrias, men andra deremot framställt önskan att dermed få fortfara, hafva Stora Schedvi och Thorsångs socknemän, såsom bland alla de skattskyldige inom Sfora Kopparbergs koldistrikt egande största anledning till missbelåtenhet med det nuvarande beskattningssättet, inbjudit samtlige öfrige socknarne inom koldistriktet till gemensam talan i detta afseende; Och hafva sålunda, förutom de ofvannämnda sex socknarne, de skattskyldige inom Vika socken med Hossjö kapells-lag, Sundborns, Husby, Gagnefs, Stora Tuna och’Gustaf? socknar förklarat sig instämma i den underdåniga ansökningen, med det af Vika, Sundborns och 38 fongt. Uaj:t* Sid. Profoiiiion, S;o 9.
Herr von JJahenhauJen, Michael; Det är under tvänne synpunkter sorn närvarande Bänkmans-inrättning hufvudsakligen är ofördelaktig: 1) Derigenom, att den betager de flesto Ridderskapets och Adelns Ledamöter allt direct inflytande på valet till Eleqtorer. 2) Derigenom att den ökar lättheten för dem sorn skulle önska influera på valet, emedan ett vida mindre antal valmän åro att vidtala, mot då hvarje Ledamot får afgifva sin röst, sam oån - 728 Den 30 Maji f. rn, > deligt ökar besväret att insinuera saken. Dessutom hyser jag deli ^öfvertygelse, att i frågan omval af denna vigt, ett ojemförligt större antal ledes af egen öfvertygelse, ån af andras impulsioner, och att äfven detta sednare ringa antal, om det skulle finnas, måste respectera den allmänna opinionen, då såsom nu år föreslagit, det kan vara något så når synligt, huru valet förråttas. Äfven från en annan sida betraktade, åro Bånkmånnen ofördelaktige, nemligen genom det allmänt erkända ringa förtroende det i så många fall betyder att blifva Bänkmån. Felaktigheten af Bånkmåns-inråttningen år under tvänne sistförflutne Riksdagar af Ståndet offentligen erkänd, och upphåfvandet har endast blifvit fördröjdt genom saknaden af något annat valsätt, som båttre och i synnerhet lika lått som Bånkmåns-valet af Ståndet kunde förrättas. Det af Utskottet nu föreslagne, synes uppfylla båda vilkoren. Hår hafva vål blifvit gjorde flere anmårkningarj, hvilka visserligen icke varit obefogade', men som ej synes mig vara af den natur, att de böra leda till förkastande af Utskottets förslag, eller tiil antagande af den förändring deruti Herr Riben uppgifvit. Hvad beträffar det sått han föreslagit, att inom hvaje afdelning välja en Elector, torde man påminna sig, att man i allmänhet icke skulle ansett Bånkmånnen tjenlige som Electorer. Dervid fordras många egenskaper att uppfylla.
Det är en smal sak att i en enda blick öfverskåda den öppna omnibussen o c h se, om där finnes en enda plats ledig. Men huru många tusen gånger har jag ej sett damer — unga o c h gamla — ställa sig och vifta åt kusken att stanna, fastän omnibussen är fylld till sista plats. K u s k e n, som vänder ryggen åt vagnen, stannar, ty han tror, att någon plats är ledig, fastän så ej är. Nu är det en brist å både omnibussar o c h spårvagnar att de ej ha ett märke, en signalflagga eller dylikt, hvarmed kunde tillkänn agifvas, när alla platser äro upptagna, såsom bruket är nästan öfverallt i utlandet. Men när sådant icke finnes, skulle icke damerna själfva kunna se efter dylikt, innan de stanna den tunga v a g n e n? A r det nog n u? A c k, nej, inte än! D e t värsta kommer nu. J a g vill inte tala om den märkliga erfarenhet jag gjort, att damerna ha så obegripligt svårt att lära sig stiga framåt, när de stiga ur en gående spårvagn eller omnibus. J a g hörde visserligen en knarrig gubbe vid ett dylikt tillfälle, då en dam steg bakåt från omnibussen o c h naturligtvis föll i gatan, gorma för sig själf: » O c h åt dem vill man ge rösträtt! » Men jag fäste mig inte vid den oartigheten. D e n var för grof. N o g skulle vi duga i politiken, fastän vi ej kunna lära oss stiga riktigt ur en spårvagn. D e t förra är mycket lättare. Nej — jag k o m m e r nu till den stora anklagelsepunkten: våra anspråk på männens » artighet » — isynnerhet i omnibussar o c h spårvagnar. Omnibussens alla sittplatser äro upptagna. Längst in sitter ett par gamla gubbar. Så ett par äldre damer. V i d a r e en arbetare, ett par unga herrar o c h slutligen ett par unga flicksnärtor. D e senare sitta ytterst vid ingången. V a g n e n stannar, men flickorna stanna ej sitt oskyldiga lifliga prat. E n äldre dam stiger in. Flickorna ge ej akt därpå strax. Så se de upp — o c h kasta en blick öfver vagnen. Så stiger en af dem upp — tror n i? V i s s t inte!
Jag vill återvända till sjelfva ämnet och i afseende på detta ber jag att, i likhet med en annan ledamot, få hänvisa till Statsrådet Malmstens reservation. Man har sagt att regeringen inom sig icke varit ense i detta fall. lag får med anledning häraf fästa uppmärksamheten på att Frih. Gripenstedt, som i vissa fall skiljde sig ifrån Statsrådet Malmsten, i sjelfva grundsatsen öfverensstämde med honom. Det synes tydligt af Stats-Rådsprot:t att det egentligen endast var med afseende på tidpunkten när exporttullen skulle borttagas, som de voro af olika mening. Som jag anser att Statsrådet Malmstens nyssnämnda reservation innehåller en så fullständig utveckling af frågan som möjligt, så vill jag icke tillägga mera, utan anhåller blott om bifall till Utsk:ts förslag. Frih. Rappe, Axel Ludvig: Diskussionen öfver förev:de ämne var redan börjad, då jag begärde ordet. Det var mig således obekant att en man med stor talang att utveckla hvarje ämne, som han behandlar, nemi. Frih. Hamilton, skulle yttra sig i denna fråga. Han har så fullständigt utvecklat den, att han stadfästat mig i de åsigter, jag förut hyste, och gjort det öfverflödigt för mig att inlåta mig i någon närmare utveckling af ämnet. Som jag likväl begärt ordet, så vill jag anföra några skäl till försvar för mina åsigter. Utsk:t har i sitt Betänk, sagt, att »frågan i hvad mån dessa utförselafgifter böra fortfara eller icke, väsendtligen beror derpå, dels om den inkomst, sagde tull nu inbringar, må vara för statsverket oumbärlig, dels om afgiftsbestämmelserna kunna anses ega den betydelse vid blifvande underhandlingar om en handelsoch sjöfarts-traktat med Frankrike att af sådan anledning någon ändring nu ej bör göras.» Utsk:ts pluralitet har kommit till den åsigt, att statsverkets tillstånd är så godt att det icke skulle betyda någonting, om man beröfvade staten denna inkomst. Afven har det, i likhet med Statsrådet Malmsten, ansett, att detta förfarande icke skulle inverka menligt på den blifvande traktaten med Frankrike.
och den pekar hän p i en utväg till riittelse och hjelp för dessa älskvärda, men genoni uppfostran förfelade Cecilia-naturcr, hvilka vi s i ofta möta inom de i yttre mitto mest gynnade kretsar. Den ger derjemte hennes bok en Iingt större betydelse än hlott den af en lyckad literär produkt, och den skanker allvarliga läsare en behillning, för hvilken författarinnaii vare uppriktigt tackad. Intryck frAn s c e n e n af Selma Lagerlöf. Hamlet. Hr Lindberg.) B ö r sccncns under faldes nyss ridån; ~llord~stetr trqcdi har &amp;. t till ända; A / r! Du minnes ord af uani,clt, ord af han, Ord af / urhij.lan, ord, som kärlek tunda, Ord, som liibt blixtar pdarn ' s hjcrta blända. n16 fur ett oraZaf JIICI~ n ' ig deri / rån. Afin det, SOIII mcst d&amp;-fiiplar, är I i n r pvai. Han lider. älskar, hatar blott med ord, W rnsanrt hai~dlin~ lisar sjiilrns sinärtu. O, liir r i inisskund ~ med dc tusenial, Sorn dådlöst vandra / m m p,! bra&amp;i2 jord Mcd ordets Hamlctsbördo pi sitt hjcrtn! Margareta. (g ' Db l. Fr: n Ek.) rim, sköna juq@r, s@n i somma~tidcr, r~cstanvindar späda blo~nnror smcku, Da frosten sibonar li~orna, de neka! Spiwn,. s&amp;öna jru~frrt: spinn: ly dagen lider! Sjung, fagra ma, da hjulet kring sis. u d e r, Om kämpar, som med snärd och luta leka, Om borgfnrr, hoilkas Rin&amp;r fårar bleka!
Enligt samma utredning uppgick det före slutet af 3:dje qvartalet 1855 till Riksgälds-kontoret influtna eller der innehållna belopp af allmänna bevillningen för år 1853 till R:dr 2,005,039: 27. 5. Derefter hafva, såsom bevillning för sistnämnde år, ytterligare levererats: under 1855 års 4:de qvartal R:dr 390: 37. — och under 1856, med tillägg af restantier för föregående åren » 1,348: 17. 8. 1,739 Dessa medel utgöra alltså ett sammanlagdt belopp af » 2,006,778 och öfverskjuta den för år 1853 påräknade bevillningen » 1,900,000 med R:dr 106,778 6. 8. 34. 1. 34. 1. Utöfver det i meranämnde' revisions-berättelse uppgifna, före den 30 September 1855 Riksgälds-kontoret tillgodokomna, belopp utaf allmänna bevillningen för år 1854 eller R:dr 2,046,111: 43. 4. har detta verk af samma års bevillning uppburit: under de 3:ne sista månaderna af år 1855 R:dr 1,244: — 9. under år 1856 » 13,095: 28. 8. samt under de 3:ne första qvartalerna af innevarande år, med tillägg af 1853 och föregående års restantier » 904: . 7. 3. 243- 36 8 eller tillsammans R:dr 2,061,355: 32. — öfverskjutande 1854 års bevillningssumma » 1,900,000: med R:dr 161,355: 32. - Efter afdrag af hvad, till godtgörande af kostnaderna för bevillningens uttaxering
Slutet af denna §. ”gånge dermed som i 6 Cap. i §. sagdt är,” ändras till följande lydelse: gånge dermed, som i 6 Cap. 2 $, sagdt är. Expeditions-Utskoltels Furslag till untf. Andra punkten i denna eller orden: ”1 staden gånge om dessa åt, sorn sågs i 5 Cap. 1 ändras lill denna lydelse: I staden skall Rådstufva Rätt desse mål upptaga. XI. Cap. Följande t vänne §§. af detta Cap, erhålla denna lydelse t 4■ &■ Käratiden vare skyldig, alt låta svaranden få stämningen fjorton dagar förut, der han inom, häradet bor: utom häradet eller i annan stad, tre veckor: utom länet, sex veckor: i tredje eller fjerde länet, eller längre bort, nio veckor. Stockholms stad räknas för serskildt län. Är den utom Riket, som stämmas skall; håfve sex månaders tid ifrån det han stämningen fick. Der stämning genom offentligt anslag sker å Rättens dörr, skall ock sex månaders dag föreläggas. Olin stämning i concursmål är serskildt stadgadt. 1 alla dessa fall, der stämning fordrar längre tid, än om lysning till Ting stadgadt är, må den svarande stämmas till viss månad, och underrätte han sig sedan sjelf, å hvad dag Tinget hållas skall. - 5. $: Till Rådstufvu-Rätt stämmes atta dagar förut; utan så är, alt målet ej tål uppskof, och derå förr svaras kan. XII. Första punkten af denna §. ändras lill följande lydelse: Är någor förf allalös borto, då han ropas af rätten fram att kära eller svara, bote två daler. 5. $. Denna §. varder tili all kraft och verkan upphäfyen, 15S Expeditions-Utskotlcts Förslag till imil. Skrifvelse IV.-o io3. 7 • §• Sista punkten i denna §: ”Är någor borta från Lagmanssyn; vare lag samma: dock må man ej der vädja mot, utan gånge dermed, som i a5 Cap. io §. stadgas”, upphäfves. XIII. Cap.
Ridderskapet och Adeln ansett Rikets Ständer böra, genom underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att åt de i landet födde Judar måtte beredas rättighet att, utan Kongl. Majits särskilda tillstånd, få bosätta sig i alla rikets städer; Högvördige Preste-Ståndet, på grund af gjorda anmärkningar, betänkandet återremitterat; VällofL Borgare-Ståndet för sin del enhälligt beslutat, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om uppgifvande af de författningar, genom hvilka här i riket födde eller till Svenske medborgare upptagne Mosaiske trosbekännare äro, i afseende på rättigheten att köpa fast egendom på landet och den att bosätta sig annorstädes än i vissa städer, underkastade andra inskränkningar, än öfrige Svenska medborgare; hvaremot Hedervärda Bonde-Ståndet meranämnde Betänkande afslagit. Af det vid återremissen från Ilögvördiga Preste-Ståndet fogade diskussionsprotokoll har Utskottet inhemtat, att ilertalet af dem, hvilka under diskussionen sökt göra sina åsigter gällande, yrkat bifall till hvad Utskottet föreslagit, hvarIlih. tilt It. St. Erot. ; * Sami 47 Haft. t 3 Allin. Hav.- och Ekon.-Vink, Ull<Uan<l«, N:o 79. vid dock någre ansett de stapelstäder, med minst 4000 invånare, i hvilka Mosaiske trosbekännare, enligt samma förslag, skulle utan särskild tillåtelse ega inflytta, böra till namnen uppräknas; att vidare yrkats, det desse trosbekännare måtte förunnas en dylik inflyttningsrätt, enligt en del talares åsigt, uti alla till de tre första klasserna hörande städer, men åter enligt andres endast uti stiiderne af första och andra klasserna; att en talare föiordat de
Hof-rätterne, personligen, eller skriftligen och per posto, ingifva besvär, som dem af rättsökande uppdragas att befordra; samt att Rikets Ständer, till dessa protokollsförare, under namn af Doinstols-notarier, behagade anslå behödiga medel till sådana magtpåliggande embetens inrättande. Hos Herr Grefven och Landtmarskalken anhåller jag vördsammast om remiss af denna min motion till vederbörligt Utskott. Stockholm den 50 November 1862. S. Creutz. t,'ih. till R. St. Af Friherre Creutz* Steffan* angående förhöjning af bevillningen å fastighet m. m. Uti den af mig den 30 sistlidne November, från åtskilliga både kronoskatteoch frälsejords-innehafvare meddelade, utaf mig såsom egen upptagna och afgifna motion, har jag föreslagit »grundräntans efterskänkande af Staten och dess inkomster uppfyllas genom bevillning». Ifall Rikets Ständer skulle finna lämpligt detta förslag bifalla, får jag äran föreslå: att »bevillningen höjes å »person» i mån af innehafvande fast egendom eller kapital, till det belopp Rikets Ständer finna billigt, och hvad som sedan brister i nuvarande grundskattebelopp, fylles genom förändring i tulllagstiftningen medelst högre tuli å lyxartiklar och utrikes varor, till det belopp Rikets Ständer finna skäligt.» Stockholm den 3 December 4862. S. Creutz. Af Friherre Raull* Ållilill Christian* angående en underdånig anhållan hos Kongl. Magit om vissa ministeriela ärendens meddelande lill Rikets Ständers kännedom. Med anledning af det beslut, Ridderskapet och Adeln nu fattat, att nemligen bifalla Stats-Utskottets Utlåtande N:o 40, i hvars 3:dje punkt Utskottet tillstyrkt den förändring i vilkoren för anslaget till tredje Hufvudtiteln, att ett visst belopp blifvit Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. 635 afsatt för s. k. hemliga utgifter, får jag vördsamt och i stöd af 56 § Riksdagsordningen, väcka följande motion:
Häruti instämde Herrar Gråå, J. F.j och Hörnstein, C. C., samt Riksdags-fullmäktigen Henrie Andersson från Örebro län. STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1854. StaisUtskottets Utlåtande, N;o 94. 1 N:o 94-. Auk. till Exp.-Utsk. d. 12 April 1854, kl. 3 e. ra. fjlia tande. i anledning af vackt motion angående afträdande till Nätra och Själevads socknemän af fisket vid Trysunda fiskehamn med dertill härande holmar, skär och fiskvatten» (I. A.) Uti en inom hedervärda Bonde-ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, har Riksdags-fullmäktigen Pehr Mattsson, med förmälan, hurusom, efter det Nätra och Själevads socknemän hos Nätra Härads-rätt framställda anspråk på fisket vid Trysunda fiskehamn med dertill hörande holmar, skär och fiskvatten blifvit af nämnda Härads-rätt och Kongl. Svea Hof-rätt gilladt, samma anspråk är vordet af Kongl.
Ut supra. Lx protocollo, I. ^s. Lerg ström. Ut - 8;8 Den 22 Junii.' Utdrag af protscollet, hället hos Wällöf!. Borgare,Ståndet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 22 Junti i8>2. S. D. 8öredrog a nyo och pillades Allmäna Besvärsoch Economie-Utskottets afgifne Betänkanden, angående: 1:0 Ätssillioe omständigheters iakttagande wid utfärdandet af Patz för Tartarer, Ziguenare och andre sädane personer. 2:0 Sökt rättighet, att wid tillfällen, dä Tionde Spannemälen icke stall lefwereras in natura , fa lösa den samina efter Markcgä. gspris, med tillökning af »6 h. per Tunna i forlön. z:o Inrättning af ett Lazarett i Uddewalla Siad och Utflyttning af ett i Strömstad warande Curhus för Veneriska Sjukdomar. 4.0 Upplösning af Skånsta Wargeringen. 5:0 Jemnkning emellan Städerne och Landet af Batsmanshallet. 6:0 Z)rkad rätt för Allmogen, att pä Kronans Allmänningar, Parker och sä kallade Gehäg uppbryta i jorden stående stubbar och anmanda sädane, jemte rjärnor efter förruttnade Windfälle» och Skakar eller Toppar till Tjäru och Becktillwerkning; och 7:0 Wäckt ftäga om rättighet, att fä lösa till Skatte, Domkyrko, Kyrko, Schola, Academie och Anex mfl. ad pros usus emstagne Hemman, Ut Luxrs. Lx krotocollo, f. Zergström. ^ M - Den sa Junki. 859 Utdrag af wällöf!. Borgare>Gtändets pcotocoll, hållet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 22 Junti »812. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet: Herr Commerce-Rädet San te ssons Memorial, angående förklaring öfwer Lagens stadgande om förpantning af Jord.
Herr von Hartmansdorff har redan vederlagt bevisen deraf, och jag kan icke annat ån tillägga som ett motstycke, att en utexaminerad Cadette näppeligen skulle admitteras som Student vid en Academie, ehuru han genomgått de högsta Lärdomsprof ven vid Carlberg, hvaremot en Philofophie-Magijier, hvarpå många exempel kunna endragas, med utmärkt heder kan ingå såsom Officerare, äfven uti Arméens Vettenjkapliga Corpfer. Detta bevisar nog. samt den underordnade lärdomsbanan på Carlberg, mot Acadamierna i Upfala och Lund-, och ådagalägger tillika öfverflödighet af det förra, i synnerhet som Armécns flesta antal Officerare 36» Wen 27 Augusti f. m, åro utgångno och alltid skola utgå från andra LäroVerk än det milifaira, utan att nian kan förebrå dem äga mindre kunskap eller mindre användbarhet i livad theoretiskt eller practiskt afseende, som hålst. Sålunda blir ju äfven Herr von Hohenhaufens påstående sjelfmant vederlagde: om tneihpden för undervisningen, att theorien och pråctiken ej kunna förenas vid Univerjiteten; hvaHöre skulle! alessa då icke kunna förenäs, kan med billig förundran åter frågas ? Att till/alle faknas för fackheten i terrainen, till rgcognofceringar utom Carlberg: redan vederlagt af Grefve Cronhjelm. Att vid Carlberg göras Infanteris maneuvrar, Jh j ut niaga r och häftning med Art 1 Ileriepjecer; att Fortification deremot ej nog practiceras, men Ja mycket mer i Falt mat tu agen ; att KrigsArtiklar och TjenjhgöringsReglemente låj'as: Ordres och li apport er fri j veit, För fager och Reverfaler författa*, hvarigenom allt Cadetteri blir genaft användbar Souba/tern O giver. Hvem finner icke att allt detta lika lått kan läsas, läras och utöfvas vid Universiteterne, om vid dem anställas Militair-Lärare?
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 27 Förslag till Aflöningsstat för en del af Fångvårdens embetsoch tjenstemän Fångvårds-Styrelsen. Anm. Nuvarande Kassören, som, redan innan Instruktion för Styrelsen utfärdades, innehade tjenst i annat embetsverk samt är befriad från en del af de genom Instruktionen Kassören tillagda nya åligganden, åtnjuter i lön endast K:dr 1,470. hvaremot till den tjensteman, sorn under nuvarande Kassörens tjenstetid bestrider nyssnämnde göromål, utgår arfvode med » 1,200. blifvande skillnaden mellan dessa belopp samt ofvan utförda lön upptagen såsom arfvode, att indragas vid nuvarande Kassörens afgång — 3 Kammarskrifvare å 1,000 R:dr 3,000. 1 Läkare — 1 extra Notarie för Revisionsärenden — När antingen ordinarie Notarien eller ock extra Notarien för Revisionsärenden från sin nuvarande befattning afgår, ankommer på vidare pröfning, huruvida denna e. o. Notariebefattning må kunna indragas. Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän i Styrelsens Kansli ... — Transport R:dr 47,800. samt betjente. N:o 1 a) till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. Löner. Transport R:dr 47,800. Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän i Styrelsens Kammar-Kontor — D:o D:o D:o Byggnads-Kontor — Till extra biträde vid upprättande af Statistiska tabeller, hörande till Personal-redovisningen i Styrelsens underdåniga årsberättelse . — Till gratifikationer åt extra Vaktbetjeningen — Observationsarfvode utgår af förslagsanslaget för fångars vård och underhåll med 1 5 procent å anmärkningsmedel. Reseoch traktaments-kostnader utgå af samma förslagsanslag enligt gällande resereglemente. Straffoch Arbetsfängelset å Långholmen. Skrifvarearfvode — 1 Kamererare 1,200.