Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anleda, häraf, och efter någon mindre jemkning i redaclionen, beslöt R. o. Ad. den jemkning i beslutet, alt det skulle erhålla följande lydelse: ’’dock under förbehåll att , i afseende på sådan redaction och sådana meningar, sorn möjligen stå i strid med andra beslut, som R. o. Ad. vid pröfningen af ifrågavar. ärende i sin helhet fattat eller kommer att fatta, åt Bevilln.Utsk. öfverlemnas att föreslå rättelse i de §§, som på detta sätt icke öfverensstämma med R. o. Ad:s -förenämnde beslut.” Justeringen af prot.utdr. fortsattes till slut, hvarefter det godkändes, med iakttagande af nyssnämnda jemkning i beslutet. Justerades 7 prot.utdr. för denna dag f. m. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, alt Hr Ribbing, Arvid, ledamot i Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk. och för det närvar, rest på landet efter erhållen permission, anmält sig vara nödsakad alt afsäga sig sin plats i Utsk., men anhållit att, som han, ifall riksdagen någon längre tid fortfore, ämnade hit återvända, det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen. Bifölls. Hr Landtm, tillkännagaf äfven, att Hr Tersmeden, Carl Reinh., ledamot i StatsUtsk., erhållit 3 veckors ledighet, och anmodade Hr Landtm. Hrr Electorer alt sammanträda för alt välja en ledamot i Allm. Besvärsoch Ekon.- Utsk. i Hr Ribbings ställe och en ledamot i StatsUtsk. under den ledighet, sorn blifvit Hr Tersmeden beviljad.
Colleg. För R: H: S. Constitutions Utskott reqvireras genom Herr Baron, Hof Canzleren, Riddaren och Commendeuren af Wetterstedt, från Kongl. Kammar Collegium, Kongl: Maj :ts Nådiga Bref af den 11. April 1805, och Kongl: Kammar Collegi derpå grundade Circulairé af den 17. Maji samma år. Stockholm den 13. Budolf Cederström ordförande i Constitutions Utskottet. 2. Hovkanslerns skrivelse till Kammarkollegium den 14 juni 1815. Till Kgl. Kammar Collegium. P. M. I anledning af R. H. S. Constitutions Utskotts Skrifvelse af den 13. dennes, ang. Nådigt tillstånd att från Kgl. Kammar Collegium utbekomma Kongl. Maj :ts Nådiga Bref af den 11. April 1805 och Kongl. Kammar Collegii derpå grundade Circulairé af den 17 Maji samma år, får jag, på Nådigste Befallning anmoda Tit. att dessa handlingar, så fort möjligt är, till Utskottet afsända. G. af Wetterstedt. Ur volymen »Riksdagsärenden 1815» i »Hovkanslersexpeditionens riksdagsarkiv»; vol. förvaras i serien »Riksdagsacta» i Riksarkivet. 2 Ärendets nummer i volymen. Justerat Rudolp Cederström. 1815. d: 14. Junii Plenum, då alla Utskottets Ledamöter, utom Herr Kammar herren Silverstolpe, Herr Bergs Rådet Rothoff och Riksdagsmannen Anders Danielsson voro tillstädes. Det för den 10 i denna Månad hällne Protocoll justerades. Uplästes1 ett från Höglofl. Ridderskapet och Adeln den 12 innevarande, i sammanhang med Representations frågan, till Constitutions Utskottet remitteradt Memorial af Herr Lagman af Stenhoff, angående berörde ämnes förvisning till Constitutions Utskottet, som deröfver borde aflemna Betänkande till Riksens Ständer. Öfverlemnades till Beredningen.
Älven om del måste antagas att Krigs-kollegii ordinarie tjensteinannapersonal, i anseende till trägen tjenstgöring, är förhindrad att verkställa det arbete, hvarom nu är fråga och ett extra biträde således måste dertill än vidare användas, vill det dock synas Rikets Ständer, som borde numera, då arbetet endast alser fortsatt tillämpning af den antagna planen för uppställning af ifrågavarande labellariska sammandrag och följaktligen mindre både tid och möda erfordras vid arbetets utförande, det hittills anvisade arfvodesbeloppet skäligen kunna i någon mån nedsättas; Och hafva Rikets Ständer derföre, såsom ersättning för berörda uppgifters utarbetande under nästa statsregleringsperiod, endast beviljat ett extra anslag af 1,500 R:dr, att af E. K. Maj:t för ändamålet disponeras. 40:o. Jemte den här ofvan bland ordinarie statsanslagen under punkten 5:o omlörmälda framtida ersättning i anledning af upphörandet utaf Näs kungsgårdshjelp, bör enligt Rikets Ständers|7härom aflåtna underdåniga skrifvelse, eli extra anslag för åren 1862 och 1863, med tillhopa 1,450 R:dr, från Riksgälds-kontoret utgå, för att i enahanda ändamål för dessa begge är användas; Och har, i följd häraf, sistberörda belopp, jemväl skolat å hosfogade tabell litt. R) upptagas. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 17 Oktober 1863. Bik. till R. St. Litt. A. Hör lill 11. Sl. und. Skrifvelse, i862 fy 1863, N:o 433. J 2 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, l\:o 133. Tabell öfver Riks-Statens Tali. Litt. A. Landtförsvars-dcpartcmcntct. Departements-chefen Departementets Kansli-expedition Departementets Kommando-expedition Krigs-kollegium:
Min första tanka, hvilken jag hos 1847 års St:r tog mig friheten alt hemställa, var att få antaga en tredje kanslist, utan förhöjning af arfvodesbeloppen; och då denna min hemställan icke bifölls; vågar jag nu allerödmjukast anhålla, det täcktes R. H. St:r i stället förhöja arfvodesbeloppen för de befintliga tvenne kanslisterna till 600 R:dr b:ko för hvardera. Stockholm af R. St:rs Just.-Ombudsmans Exped. d. 27 Dec. 1853. S. L. Theorell. Begärdes på bordet. Hr Dalman, Wilh. Fredr. Achates, upläsle 7 motioner af följande lydelse: l:o Den af Regeringen d. 13 sisth Juli utfärdade kungörelse ang:de bränvinsbränningens inställande under fyra månader af sex, var utan tvifvel en välmenad, ehuru beklagligen icke derföre en för ändamålet välberäknad åtgärd. Det är nemi. numera allmänt bekant, att denna undantagslag haft till följd ej mindre att de gamla brännerierna under de nu förflutna två månaderna forcerats till det allrayttersta, natt och dag, heligt och söckent, utan ock att i de flesta af medlersta och södra Sveriges provinser 5 å 600 nya brännerier i hvarje län blifvit återuptagna eller anlagda.
Schols-hus: Att, så snart de nu befintelige Läroverk, i afseende på Löne - regleringen, blifvit inrättade efter det nu uppgjorde underdåniga Förslag, all ujidelning af Tertial-Vacanceeller Caduque-medel bör alldeles upphöra, och af desse medel samlas en Cassa, for hvars behållning bör årligen redovisas, till utrönande huruvida och i hvad mån de kunna förslå till de projecterade Erneritorum Löner, eller Pensioner: Att vid verkställigheten bör göras skillnad emellan redan varande Seholor, som bibehållas, och nya, som blifvit till inrättande fö-j feslagne, af hvilka de förre böra först förändras efter denne Stat och de nya sedan inrättas, i mån af tillgångarne: Att hvart och ett Dom-Capitel bör åligga att årligen redogöra för de inflytande medel, som till den förändrade organisationen påräknas, samt inlemna underdånigt Utlåtande, huru långt förslaget inom livard je Stift kan realiseras, utan att befara brist i tillgångarne: samt sluted igen att Föredraganden hos Eder Kongl. Maj t för Ecclesiastique-ärende-rne, jemte den af Commitéen underdånigst föreslagne årliga Revision af Jjäro-verken, mätte i Nåder uppdragas att insamla uppgiftejn© Stats-Vtskottets Betänk anden - fran alla Sliften för det förflutna året, och der» efter i.os Eders Kongl. Majit i underdånighet föreslå den successiva verkställigheten. Ofver hvad Committei-ade sålunda i underdånighet föreslagit och hemställt, får StatsBeredningen nu den Nåden, att dess underdåniga Utlåtande afgifva. Redan vid Riksdagen i Stockholm åren l8og och 18101 hafva Riksens Ständer, med öfvertygelse om den Allmänna uppfostrans vigt för Samhällets val, samt med kännedom om de i detta afseende innom Fäderneslandet vidtagne anstalters mindre användbarhet till närtarande lid, och de forändringar, hvi:kasåvät Wetenskaperne, som undervisnings-metoden genom en stigande upplysning undergått, till Eders Kongl. Majtts
Från en obemärkt främling, som han först beträdde Sveriges jord, och oaktadt en ringa tjenares befattning utan anseende, som var den enda han någonsin beklädt, styrde han snart sagdt sitt nya fädernesland intill sin död, beredde dess stora hvälfningar, var aktad och firad af allt hvad i detta land fanns lysande och utmärkt, emottog på sjuksängen dagliga vedermälen af regentslägtens bevågenhet och ömma deltagande, och dog med vissheten att varda saknad långt mera än de fleste högst uppsatte i samhället. Enkedrottningen skickade honom bud, att hon ville, efter hans död, draga försorg för hans enskilta betjening, hvilken således blef lottad, som derest den haft en kunglig husbonde. När han kände sin sista stund nalkas, lät han kalla riksråden Fersen och Liewen samt grosshandlaren Pejl. Den förstnämnde uppsatte hans yttersta vilja; de sednare bevittnade den. Det utgjorde inseglet på Schweitzarens ära, att hafva sådane män kring sin dödsbädd. Fersen skildes med djup rörelse från honom. Den mäktige aristokraten räknade föreläsaren Beylons frånfälle för sin största förlust, allt sedan bonden Olof Håkanssons, tio år förut. Ja, Fersen lemnade ej sin döende vän, innan denne sjelf gifvit sin önskan tillkänna, att få vara ensam med sin själasörjare och landsman, pastorn af reformerta kyrkan, Voullaire; densamme, som besörjt Beylons införskrifvande till Sverige då han anställdes hos Lovisa Ulrika. «Snart» – yttrade denne – «äro dina kroppsliga lidanden förbi. Evighetens portar äro färdiga att öppnas. I namn af vår heliga kyrka, landsmanskap och gammal vänskap spörjer jag dig, broder! om någonting i detta ögonblick gnager ditt bristande hjerta mera, än dödsarbetet?» Beylon (med matt röst:) «Nej.» Voullaire. – «Du har dyra pligter mot det land, der du först andats, mot det, der du innan korrt drager ditt sista andetag: huru har du uppfyllt dessa pligter?» Beylon. – «Jag har alltid älskat och, så vidt jag kunnat, sökt tjena mina begge fosterland.» Voullaire.
Alla andra masugn alsko la ovilkorligen uppgifvas och till värde beskattas, der de äro belägna. 77 §■ Hr af Billbergh: De i denna § tillagda orden: eller företeende hafva tillkommit i följd af den föreslagna förändringen i 4g §; men då R. o. Ad. afslagit denna förändring och bibehållit det gamla stadgandet, så torde, i consequens dermed, äfven denna punkt böra afslås och den i förra bevilln.förordn. antagna redaction bibehållas. R. o. Ad. beslöt, att 77 § skulle bibehållas, sådan den i i83o års bevilln.förordn. linnes intagen. io3 §. Hr af Billbergh: PresleSt. har mycket riktigt anmärkt, att den s. k. anmärkn., som är tillagd formuläret till denna §, icke är verkställbar. Den innefattar, att all ränta skall stå på samma ställe och att ovilkorligen på debetsedeln skall specificeras hela ordinarie räntan. För det första vet hvar och en, att äfven nu, då markegången blifvit salt d. 4 N°v', det icke varit möjligt att inom första uppbördsstämma!! uträkna hela ordinarie räntan. Ännu mera omöjligt blir det, sedan R. o. Ad. beslutat, att markegången skall sättas den 4 Dec. och debetsedlarna skola utgifvas i Nov. månad. Om man än antager såsom sannolikt, att man kunde uträkna ordinarie räntan innan andra uppbördsstämman, så finner man omöjligheten af att då återfå alla debetsedlar, som vid första uppbördsstämma!! blifvit tippgifna, och att således specificationen af ordinarie räntan derå ej kan antecknas. Då jag derföre icke kan annat än vitsorda riktigheten af den i PresteSt. gjorda anmärkn., anhåller jag, det R. o. Ad. måtte besluta, att den s. k. anmärka , som står på formuläret, skall uteslutas. Pi. o. Ad. beböfver förmodligen icke höra huru deri lyder, sedan jag anfört dess hufvudsakliga innehåll. Gr. von Fersen: Den här nu väckta frågan om formuläret till debetsedlar undergick i Utsk. en noggrann pröfning.
R:dr 24 öre; underhåll i Jernvågarnc af broar, bodar, plank och ställningar för jeruets resning 42,750 R:dr 56 öre; allmänna pumpars och brunnars aptering och underhåll 25,724 R:dr 63 öre; reparation å Fatburshuset 6,985 R:dr 27 öre; dito å Packhuset 5,632 R:dr 9 öre; tillbyggnad af materialgården vid Clara Bergsgatan 9,785 R:dr 11 öre; Mosebacke 9,946 R:dr 2 öre; samt gatan emellan slussen och Södermalmstorg 19,315 R:dr 57 öre R:mt. Stockholms stad. Stadens inkomster, utgifter och skulder. 45 Stadskassans skuld, efter afdrag af fordringar, hvilken vid 1856 års början utgjorde 141,416 R:dr 15 öre Runt, har under dessa fem år blifvit ökad med 51,340 R:dr 19 öre Runt, så att den vid 1860 års slut utgjorde 192,756 R:dr 34 öre R:mt. Häribland äro inberäknade å ena sidan alla stadens skulder, således ej blott de reverserade och med ränta löpande, utan äfven sådane utgiftsmed el, som Drätselverket vid nämnde års slut var skyldigt, men icke då betalt och följaktligen såsom skuld balanserat, t. ex. Hamnoch Brobyggnadsfondens, Inqvarterings-kommissionens och Allmänna Barnhusets återstående tolagsandelar för året, samt, å den andra, Stadskassans tillgångar ej allenast reverserade och med ränta löpande, utan äfven andra fordringar t. ex. hos uppbördsman, hvilkas hela uppbörd icke kunnat vara vid årets slut levererad, behållning å räkning i Rikets Ständers Bank m. m., fastigheterna dock undantagne. Fortsättning af Tab. Litt. II. Summa. Medeltal.
Utskottets sammansättning ansåg Ordföranden visserligen öfverflödigt att erinra hvad som i detta afseende borde iakttagas, men som Utskottet äfven för framtiden borde hafva i Protocollet förvaradt, att Utskottet med aktning för formerna förenat uppmärksamheten på hvad som försigtigheten och det allmännas väl i sådane fall utan afseende på enskildta förhållanden syntes kräfva, tog Herr Grefven och Ordföranden sig den friheten föreslå Utskottet att så väl i anseende till de redan läste Protocollen som med afseende på alla dem, som framdeles kunna äga en lika rigtning, vid allt som har gemenskap med Ministeriella eller Statens Politiska förhållanden iakttaga samma tystlåtenhet, som om Utskottet af tysthetsed vore bundet. Utskottets samtlige Herrar Ledamöter gillade enhälligt denna framställning. Uppå derom af Herr Kammarherren Silverstolpe gjord anmälan beslöt Utskottet att i stöd af 105 § i Reger i n gs-Formen ifrån Herr Baron och Hof-Canzleren inbegära Protocollet, hållet i Stats-Rådet den 17 Mars 1811, då Hans Kongl. Maj:t under Dess sjukdom åt Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen öfverlemnade Rikets Styrelse, Protocollet rörande innevarande Riksdagens flyttning till Örebro och ibland Protocoll, hällne i Ministeriella Arender såsom rörande en allmänt känd händelse, det eller de, hvilka angå öfverläggningen och beslutet om sista Krigsförklaringen emot England. Bilaga B till Mern. Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskott den 9 Maji 1812. Justerades Protocollen för den 6 och 8 dennes. Vid det förra af dem anmälte Herr Doctor Wijkman och Assessor Arosenius, att de, som nämnde dag varit frånvarande, nu fullkomligen instämde i hvad Herr Grefven och Ordföranden då yttrat om Stats-Secreteraren Järtas Bilaga B till Mern. N:o 2. 259 förhållande i den brydsamma ställning
I afseende på de förändringar i reservfonden, som under den närmaste tiden kunna vara att motse, så vidt de bero af inkomster, som skola fonden tillgodoföras, eller af utbetalningar, hvilka derifrån skola utgå, förekommer: att vinsten för det löpande året kan beräknas till 1,800,000: att å den 15 Januari nästa år från Allmänna Hypotheksbanken ingår i vidare afräkning å liqviden för öfvertagna fastighetslån 400,000: att af filialbanker, som detta år upphöra, äro att påräkna omkring 1,200,000: 3,400.000. Deremot skall, till följd af R. St:rs redan fattade beslut, före årets utgång till Riksg.- kontoret utbetalas 1,700,000 rdr, som, efter afdrag af den liqvid, banken å äldre kapitalfordran af samma kontor erhåller med 132,000 rdr, föranleder en utgift af 1,568,000: hvadan reservfonden under första månaderna af nästkommande år skulle kunna anses erhålla en tillökning af 1,832,000: beroende dock deraf att icke andra utbetalningar, än den ofvannämnda, komma att ega rum. Men i detta hänseende förekommer, att Fullmägtige funnit sig föranlåtna vidtaga en åtgärd, som medför anvisningar å reservfonden till ett belopp, hvilket med omkring 800,000 rdr rmt öfverstiger sagda tillökningar, så att reservfondens behållningar komma att med nämnda belopp minskas. En sådan minskning synes reservfonden kunna tåla, då utbetalningarne ske å lämpliga tider, men derutöfver anse Fullmägtige för sin del någon ytterligare anvisning å reservfonden icke vara rådlig eller böra ega rum, i annat fall, än att mot - Den 26 Maj e. m. 483 svarande indragningar pröfvas tjenliga samt kunna med visshet och lätthet anordnas.» etc. etc. När nu Fullmägtige, som måste anses ega fullständig kännedom om
Denna §, deri stadgas, att embetsman, som tillgripit och förskingrat penningar eller annat, som han i kraft af sitt embete emottagit, samt sökt dölja sitt tillgrepp genom falska räkenskaper eller böcker, eller ock till bristens döljande undanskaffat handlingar, företett origtiga verifikationer eller föröfvat annat sådant bedrägeri, skall, jemte annat straff, dömas medborgerligt förtroende för alltid förlustig, har af Borgareoch Bonde-Stånden, i följd af deras åsigt, att förlust af medborgerligt förtroende för alltid icke bör såsom ovilkorlig påföljd bestämmas, blifvit, till Utskottet återremitterad. Utskottet finnér dock skäl icke förefinnas, att för ett brott af den svåra beskaffenhet, som det i denna § omförmälda, medgifva någon mildring i förevarande hänseende; hvarföre och då Utskottets förslag blifvit af de två öfriga Riks-Stånden godkändt, Utskottet får inbjuda Borgareoch Bonde-Stånden, att om antagande af ifrågavarande § i oförändradt skick med de två öfriga Riks-Stånden sig förena. Reservationer: af Grefve Sparre, E., som icke instämt i förslaget till redaktion af 24 Kap. 3 och 4 §§. af Herr Olivecrona, K., som ansett redaktionen af 12 Kap. 9 § böra förändra» på sätt vid öfverläggningen inom Ridderskapet och Adeln blifvit yrkadt. af Herr Henschen: »Vid fattande af de beslut, som innehållas uti detta be tänkande, har Utskottet, i följd af 73 § Riksdags-ordningen, i allmänhet sökt att blott »sammanjemka» Riks-Ståndens »hufvudsakligen eller till vissa delar skiljaktiga meningar», samt dervid handla efter vissa formela reglor, utan att vidare ingå i bedömande af de ifrågasatta föreskrifternas tjenlighet. Som betänkandet skolat skyndsamt tryckas, har det endast få stunder under den tid, jag dertill kunnat egna, varit för mig tillgängligt. Dels vid betänkandets uppläsning, dels vid detsammas genomögnande, har jag ansett mig böra anmärka följande: l:o.
Utskottet, som endast vilkorligt tillstyrkt användandet af förut befintliga kanoner och hemtat grund för anslagets nedsättande, dels från Statens knappa tillgångar, dels från den förmodan, att bestyckningen med nya piecer lämpligen kunde inskränkas till hvad Ulskotlet föreslagit, har af ofv.mnämnde anmärkning, hvars vigtighet i militairiskt hänseende Utskottet icke vill bestrida, dock icke funnit skäl att sin förut i denna punkt gjorde hemställan' frångå, utan tillstyrker äfven nu, att anslaget vid denna Riksdag för Kungsholms Fästnings bestyckning må inskränkas lili 5o,ooo R:dr. 8:0. I afseende på de för befästandet af Stockholms avenuer till lands och sjös äskade 3oo,ooo R:dr, hade Ulsko tet afstyrkt allt anslag för befästningarne till lands, men deremot för försänkningsarbetets fullbordande samt lill anskaffning af den för försvaret vid detta ställe erforderliga bestyckning, fillslyikl en summa af 5o,ooo R:dr i ett för allt. Detta Utskottets tillstyrkande har blifvit grundadt på den öfvertygelse Utskottet, efter tagen kännedom af de Utskottet tillställde handlingar i ämnet, hos sig stadgat, nemligen att det påbörjade sjöförsänkningsarbetet vid inloppet till Slockholm skulle för den uppgifna summan kunna fullbordas och försättas i försvarbart skick, och Utskottet tror sig ur samma synpunkt böra sitt tillstyrkande i denna del än ytterligare vidhålla.
395 enligt Författningens lydelse, skall pä en tid af fern år uppgöras,] den orättvisa deraf skall upstå, att som arbetet vid plogningen icke är hvarje år lika betungade, men åboerne a de Hemman, hvilka äro i ploglaget indeldte, ofta under berörde Contracts - tid ombytas, så kunde ock ett vida skiljaktigt förhållande komma att inträffa emellan desse åboer i afseende å större eller mindre tunga vid fullgörande af öfverenskommelse». Utskotten, som dels anse, att hvad i berörde måtto blifvit andragit, icke innefattar några så beskaffade omständigheter, hvilka kunna föranleda till annat yttrande än det hvartill Utskotten i förevarande fråga förut tilltrott sig äga anledning, dels nu få vördsamt tillkännagifva, att det aflemnade Betänkandet är vordet , enligt ankomne Protocolls-Utdrags innehåll, bifallit af Vällofl. Borgare-Ståndet den a:dra samt af Höglofl. Ridderskapet och Adeln och Hedervärda Bonde-Ståndet den 7 i denna Månad, finna således vidare handläggning i ämnet sig icke tillhöra. Stockholm den 28 Martii 18x8. Riksens Högloft. Ständers Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi - Utskottens Utlåtande, i anledning af skjedde anmärkningar vid det af Utskotten af lämnade Betänkande öfver väckt frä - 3 9 6 Lagoch resviirsUtskottens ButiinkandeHl ga om i t: delning af Byvägar till underhållande. Sedan Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten uti ett den 14 sistledne Februarii afgifvit Betänkande förmält tig icke hafva funnit anledning tillstyrka bifall till det af Jtlfcsdags-Fullmägtigen Johannes Arfvidsson från Wassbo Härad af Jönköpings
– År 1832 funnos vid sammanräkningen af 1600 män i faktorierna vid Renfrew och Lanark ej flera än tio, som nått åldern af fyrtiofem år. Barnen följa gemenligen föräldrarnas yrke. Af hundra barn äro merendels trettio faderlösa. Uttröttade, utslitna af arbete söka dessa olyckliga barn en retelse i starka drycker; och bränvin säljes nu på krogarne, heter det, äfven i de minsta mått och för de minsta summor, så att supen kan lämpas efter hvarje ålder 68. Se här några drag – vi ha ej anfört de starkaste – till Historien om det så kallade hvita slafveriet i England! –En inför Parlaments-Commissionen examinerad Läkare, som länge praktiserat i Westindien, vittnar, att slafarbetet der är mildare, än slafveriet i faktorierna. – Man skulle kunna kalla det en förklaring i exempel på den sats, man af nyare Engelska statsekonomer hört yrkas: att nationalekonomien endast är en vetenskap om rikedom, utan afseende på dygd och lycka 69. Vi måste likväl äfven höra dem, som påstå, dels att det onda blifvit öfverdrifvet, dels är i aftagande och på det hela blott kan kallas ett öfvergående ondt.
Jag vill blott i anledning af Herr Thams yttrande, om den gkillnad, sorn skulle förekomma i afseende å Ägotaxeringens verkställande vid Sborskif - Den 17 December e. m. 189 ten ocli vid Enskiften, till sakkunniges omdöme hemställa, om taxeringen vid Boskiften skedt annorlunda än vid Storskiften, och örn det ifrågavarande stadgandet sålunda vore lämpligt för det ena, men icke för det andra af desse slags Skiften. Hvad åler angår Herr Hjertås anmärkning om Gode Mäns utväljande; så tror jag, att de ej erhållas så skicklige och tjenlige då de väljas af Delägarhe vid hvarje skifte* som då de förut ärö valde allmänt af Församlingen, och derigenom ha tillfälle, alt vid flere Skiftesförrättningar biträda. Erfarenheten har dessutom Visat* att Gode Män, hvilka Parterne utsett, ofta blifvit deras Advocater. I öfrigt erkänner jag. att jag icke kunnat rigtigt fatta hvad Herr Hjerta anfört 0111 bristande stadganden rörande ersättning för utflyttning elier utbyte af visse lägenheter; jag skulle likväl det oagtadt tro, att Författningen innehåller alla nödige föreskifter derom, som lämpligen kunna meddelas; men om någon sådan föreskrift saknas, blir Utskottet i tillfälle, att densamma föreslå* IIfins Excellencc Herr Grefve De la Gardie: I anledning af hvad Herr Danckwardt nu yttrat, får jag äfven vitsorda, att, enligt i8o3 års SkiftesStadga, Gode Män’ i Skåne ej valdes för tillfället, utan af Häradet, samt tillägga att stundom samma person åtnjöt enahanda förtroende i Aerö igo Den i7 December e. m. Härader, utan att jag deröfver hört lilagas eller missnöje yttras. Herr Nordenanckar} Gustaf: Då jag med säkerhet utgår från den princip, att hvarje Embetsman vill fullgöra sin skyldighet, kan jag ej undgå anmärka den svårighet, som molte verkställigheten af Landshöfdingarues förra åliggande att afdöma Enskiftestvister.