Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Min tanka är derom alt en Bank kan förtjena ändå rätt vackert utan alt sträcka sin sedelrörelse ens så långt som inneslående behållningar medgifva, och då inom Riks-Stånden blifvit yttrad en önskan att erhålla uppgift om den genom Wermländska Bankens tillvaro vunna erfarenhet, får jag på detta sätt såsom bilagor meddela 2:ne tableauer, öfver dess ställning vid olika tillfällen, jemte dess vinst och förlust-räkning vid sista årets slut; hvaraf en hvarje kan se, att med 552,ooo R:drs fond och en cassa stundom öfverstigande den contanta insatsen Banken aldrig färdiggjort, mindre utsläppt mer än circa 400>000 ^:dr creditsedlar. 6 t .. Hot• titt Banco och Lag Utskottens Utlåtande fao 4* Tableau öfver TPer mlands Provincial-Banks 152 Lolfegare, sora en för alla och alla för en äro med allt hvad de ega ansvarige för ProvinciaI-Bankens förbindelser, hafva, till allmänhetens desto större säkerhet, deponerat godkände Adier och Inteckningar på högst 6 månaders uppsägning till ett belopp af 355,866: 32. — Och uti Hypoteks-Fonden contant allemnat, som, enligt 5 5-3 Mom. Bolags-Reglorne och tj Art. Instruetionen, blifvit emot godkände Inteckningar utlånte 12,400: Banco. Lottegare hafva å Teckningssumman 552,4oo Riksdaler Contant inbetalt Lottegares innestående räntor Å Uppoch Afskrifnings-Räkningen häremot 3 procents ränta varit in~- satte 150,797 R:dr 32 sk., deraf nu innestå Utelöpande Obligationer med 3 procents ränta Utelöpande Assignationer på Rikets Ständers Bank Utelöpande Credit-Sedlar å io, 5, 3 och a R:drs valeur, alt vid uppvisandet betala ^ . ..
Ridderskapet och Adeln har till Lag-Utskottets handläggning öfverlemnat en af Herr Hjerta, Ij. J., våckt motion, hvaruti anföres, alt, enligt nu gällande föreskrifter, besvär öfver utslag, som af Ofver-Ståthållare-Embetet och Konungens Befallningshafvande meddelas i mål, rörande försvarslöshet samt förseelser emot Polis-författningarne, fullföljas omedelbart hos Kongl. Majit, och att, på sätt offentliga uppgifter utvisade, antalet af dessa mål i senare tider betydligt stigit. Ändamålet med nyssnämnde föreskrifter vore väl, alt mål af ifrågavarande beskaffenhet skulle med desto större skyndsamhet blifva med slut afhulpne; men å andra sidan förekomme: ali det kunde såsom sannolikt antagas, att största delen af dessa mål ej skulle fullföljas längre ån till Hof-Rått, om de först hänvisades dit; att det vore allmänt bekant, hurusom Högsta Domstolen förut vore i hög grad öfverhopad af göromål, hvarföre allt, som utan, olägenhet kunde bidraga till minskning deraf, borde tagas i akt; samt att genom nyssnämnde förändrade hänvisning tillfälle bereddes Högsta
RidderffapctS och AdelnS samt Högwördigc Prestc-Stöndetredan fattade Beslut, fann Borgare Ständek äfwen för stn del, at den tryckning af nägot Utffotts Betänkande eller Protocolls Utdrag, som Riksens Ständer be» sluta, bör af samma Utffotts Canccllle fä besörjas, hwilket de Rcspcctive Mcb-Ständcn wördsamt och wäll, ligen härigenom meddelas ffulle. 14c sopia. Lx. protoeo!!o. 14. peterson. S. D. Bkcf till Riksens Högloft. StänderLag-Ukffott rcmitteradt ett af Herr Lagmannen och Riddaren V/asell ingifwit Mer.orjal angäendc ändring l Förfakkningen om förmedlade Hemmans Lott ivid Skogsdclningen. 14t supra. Tx krotocollo. 14. peterson. S. D. Den 2 L>ctober. S. D. Beslöts ak i anledning af Högloft. Expeditions Utffottets uti Memorial af ben 2Z bennes gjorde begäran, skulle wälbemälte Utskott lemnäs del af ej mindre de ämnen som fordra Utskottets skynde» samma ätgärd, än äfwen sädanc som i Riksdags-Bestulet böra inflyta, hwarom de Rcspective Med-Ständen wördsamt och wänligen skulle underrättas, lstt lupra. Lx krotocollo. Ist. katerson. S. D. UppS de af Höglofl. SkatS Utssottet i Prokocolls-Utdrag af den 20 bennes, andragne omständigheter, samt i anledning af Höglofi.
Memorial, i anledning af återremiss A utlåtandet N:o 214, angående åtgärder för behof t an des undsättning i missväxtår. (RgS. Alli.) Ilidilerskapet och Adeln har (ill Stats utskottet återremitterat fjerde punkten af förenämnde utlåtande, deruti Utskottet, bland annat, hemställt, att något serskildt undsättnings-kreditiv icke må vid innevarande riksdag anvisas; men som Preste-, Borgareoch Bonde-stånden, enligt Utskottet meddelade protokolls-utdrag, bifallit så väl denna, som öfriga punkter af omför inälda utlåtande, så kan, enligt riksdags-ordningens 75 den af Ridderskapet och Adeln beslutade återremiss icke till någon vidare åtgärd föranleda. Stockholm den 8 Juli 1848. STOCKH OLM, w.t. palman. 1848. Ank. till Exp. Utsk. d. 28 Juli, kl. 7 e. tu. Memorial, med förslag till den afdelning af Riksgälds-lcontorets reglemente, som handlar om styrelsen och betjeningen vid detta verk. (Rgs. afd.) Då Stats-utskottet nu får till Rikets Ständer öfverlemna förslag till de stadganden, som i det nya reglementet för Riksgälds-kontoret böra införas, angående styrelsen öfver nämnde verk samt den derstädes anställda tjenstemannapersonal och vaktbetjening, anser sig Utskottet böra erinra, att de, till betecknande af gg i detta förslag, begagnade ordningsnummer komma att vid samma §§:s intagande i reglementet förändras i öfverensstämmelse med den hela reglementet genomgående oafbrutna nummerföljd.
Utskottet har uttryckligen tillstyrkt särskildt anslag till den, emedan del icke ansett troligt, all Kongl. Maj:t skulle dertill anordna något af det ganska rundliga allmänna anslaget, en förmodan, hvartill Utskottet äfven haft grundade skäl, dä Kongl. Styrelsen lör Väg och Vallen-byggnader uppfört vägen i 3:dje klassen, d, v. s. bland sådana förelag, lill hvilka anslag blott i sådan händelse beviljas, att öfverskott uppslå, sedan de, som blifvit uppförda i Usla och 2.dra klasserne. erhållit nödiga understöd. Pä grund al hvad jag nu anfört, vågar jag hemställa, det Rikets Ständer mätte alslå hvad Utskottet i detta hänseende tillstyrkt.” Uti denna reservation instämde Herr J. O. Gripensvärd och Kontraktsprosten Holmberg. af Friherre A. G. Leijonhufvud; af Herr G. Falhem. Emot 2():de punkten, angående statsbidrag för hamnbyggnaden vid Grenna: af Kontraktsprosten Melander: “Höglofliga Slals-Ulskollel har icke kunnat' förneka, att så väl Grenna stad som den henne omgilvande fruktbara och folkrika orten skulle af en hamnanläggning vid denna stad vinna betydliga fördelar för rörelsen, äfvensom att en hamn söderom Wadstena vöre för sjöfarten på Wettern, isynnerhet våroch hösttiderne, af beholvet påkallad. Af dessa premisser hade man med skäl kunnat vänta sig den slutsats, att Utskottet skulle hafva lillstyrkt det begärda anslaget, vare sig i form af understöd eller lån; men Utskottet har här, liksom vid åtskilliga andra anslagsfrågor, ställt sig bakom skölden af slats-verkels härdl anlitade tillgångar, och på grund dels härutaf, dels ock af redan beviljade låneunderstöd såväl till Grenna, som 3:ne andra vid Wettern i sednare lider verkställda hamnanläggningar, nemligen Jönköpings. Hjo och Wadstena, ansett sig böra afstyrka det begärda anslaget.
Om nu samuppfostran infördes och qvinnorna i tid finge vänja sig vid ett allvarligt arbete tillsammans med männen .med ty åtföljande tankeutbyte, så, medan hennes qvinlighet mildhet, renhet, samvetsgrannhet å ena sidan vore till välsignelse, skulle å andra sidan detta samarbete vara ett kraftigt medel att rikta hennes intressen, vidga hennes blick och komma henne att se mer i stort. De flesta qvinnor gifta sig, bli hustrur och mödrar, och just derför att hon blir vårdarinna af elden på hemmets härd och uppfostrarinna för kommande slägten, just derför behöfver hon ha vaken blick för lifvets allvar, just derför behöfver hon förstå den tid, i hvilken hon sänder ut sina söner oeh döttrar till kamp. Lisa. Teater och musik. S t o r a teatern repeterar för närvarande flitigt Halé- vys komiska 3-aktsopera » Andorradalen ». Rollerna och deras innehafvare äro: Stephan, ung jägare, hr Lindblad; Saturnin, öfver fiskerierna, hr Rundberg; Lejoyeux, kapten i fransk tjenst, värfvare, hr Ohlsson; Jacques Sincére, gammal herde, hr J. Örtengren; L ' Endormi, sergeant, hr Gra / ström; Thérese, arrendatorska, fru W. Strandberg; Belline, rik arftagerska, kusin till Stephan, fröken Klemming; Rose, Thérese ' s tjenstflicka, fru Edling; öfverdomaren i Andorradalen, hr Sellergren. Händelsen tilldrager sig under Ludvig den femtondes regering i republiken Andorra, belägen i Pyrenéerna på gränsen mellan Frankrike och Spanien. uppsyDingsman — A denna teater har återupptagits » En midsommarnattsdröm » med delvis ny rollbesättning. Så- lunda spelas Hippolyta af fru Fahlman; Helena af fröken Bäckström; Titania af fröken Brandt; Oberon af hr J. Ortengren; Qvitten och Spole af hrr Ernvall och Backström. För öfrigt är rollbesättningen den samma som under förra året.
För Krono-Allmänningen Tiveden är en enahanda reglering verkstäld och derigenom 1000 Tunneland för Kronans räkning bibehållne samt Allmänningen i öfrigt upplåten till angränsande hemman, äfvensom förslag till Reglering af Parkerne Edsmären och Billingen samt Allmänningen Klyfta moen äro uppgjorde och för närvarande beroende på Kongl. Kammar-Collegii pröfning. För de fleste af de öfrige Allmänningarne äro frågor dels örn reglering efter förberörde grunder, dels om väckte eganderätts-anspråk för närvarande anhängige. vid Domstolarne. De enligt fastställde regleringar för Kronans räkning bibehållne områden af Kronoparkerne äro behörigen afrösade, instängde och indelte till plantering, fredning och bygge traktvis efter det såkallade Forstsjrstemet, hvilket redan flere år varit med förmån iakttaget. De åtgärder med Recognitions-skogarne, som genom Kongl. Kungörelsen den 4 Februarii 1811 blifvit föreskrifne i afseende på bestämmande af anslag till derå belägne stubbeoch Röjseisrätts hemman och lägenheter samt Brukens behof af skogarne, äro längesedan fulländade, äfvensom Skattläggningar derefter skett II men för närvarande bero på Kongl. Majlis Nådiga profning efter anförde underdåniga Besvär öfver Kammar-Collegii i ämnet gifne Utslag. De enskilte skogarne äro merändels skiftade emellan de hemman de tillhöra och de begagnas åtminstone af Allmogen i allmänhet utan egentlig beräkning på framtida bestånd. I de orter, der tillgången är någorlunda rik, beräknar Bonden vid afsalu sällan något värde af sjelfva skogen, utan anser sig belåten, då han får det å skogseffecterne använde arbetet contant betaldt. Således säljas Skogseffekter på Torgen i Skara och Falköping, som likväl omgifvas af en skogslös ort, för ett pris, som endast motsvarar transporten och upphuggnings-kostnaden. Hägnader af stenmur och jordvall användas väl tämmeligen vidsträckt, men man har ännu ingalunda allmänt antagit den varsamhet vid jordvalls-anläggningar, som är nödvändig för dess varaktighet.
4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 21 Haft. 1 Slals-Ulskoltels Utlåtande M 174. nan icke blifvit godtgjordt skulle beräknas 2 procent årlig ränta; kommande öfverskottet att utgöra afbetalning å kapitalet. Jemlikt det, angående omförmålda jernvägs-anläggnings verkställande, mellan Kongl. Maj:t och Kronan samt GefleDala jernvägs aktie-bolag afslutade kontrakt, skall arbetet å denna jernväg, hvilket börjades under år 1855, inom den 1 Oktober 1859 vara fulibordadt i öfverensstämmelse med den derför af Kongl. Maj:t fastställda plan och kostnads-törslaget. Efter samma kontrakts företeende och behörigt iakttagande af de i sådant hänseende föreskrifna vilkor och bestämmelser, har bemälde bolags Direktion från Riksgälds-kontoret utbekommit följande belopp utaf den beviljade lånesumman, nemligen : i September 1855 Rrdr Rko 320,000: i Januari 1856 » 320,000: i Januari innevarande år . » 320,000: eller tillsammans Ranko Rrdr 960,000: och utgör följaktligen det i Riksgälds-kontoret ännu innestående lånebeloppet, hvilket efter 1858 och 1859 års ingång förfaller till utbetalniog med 320,000 R:dr hvartdera året - » » 640,000: Summa R:dr Ranko 1,600,000. Enligt hvad Herr E. D. Grape erinrat uti en, med afseende å ofvannämnda kostsamma företag, under denna Riksdag inom Rorgare-Ståndet väckt motion, hvilken blifvit till Stats-Utskottet remitterad, hade det kostnads-förslag, som legat till grund för både statsbidragets bestämmande och bolagets aktie-teckning, upprättats med ledning af de år 1850 gällande priser, hvarföre deruti gjorda beräkningar varit vilseledande, till följd af den sedermera och isynnerhet efter sednaste Riksdag inträffade häftiga och oförmodade prisstegring.
Att vi %ro botade för våra spiritistiska tendenser, torde ej clerför vara så afgjordt. Kanhända att ilar ett Ar har &amp; tt eller två en annan miss träder opp och att vi skynda, stora och små, till Izennes salong i galopp. Vi vi@a bedragas. Hvad här man slig pi$ jorden, är gammalt re7iz. Astralfigurer - till dem star var håg i etherns flammande sken. E n kropp af dimma, en själ af luft, en lösryckt, fladdrande hand, en griffelskrift, utan spår af förnuft, en knäppning ph luta ibland. E n knac1; ande bordfot, en spöklik ton, en suck som af andar bestas, se det är " framtidefis religionn - (en Fay-religion, - gu ' nås!) Men hvad ser jag: jag har knappast börjat allt hvad jag ville säga, och redan ar papperet slut! Hade tänkt att yttra några ord om så väl kapplöpningen till Nils Forsbergs ryktbara tafla som om Geijerfesten i Upsala. Nu äro båda dessa tilldragelser räddade, medan jag själf har intet annat att göra än ögonblickligen försvinna, med-löfte att en annan. Lea. gång försöka concentrera mig bättre. Fredrika-Bremer-Förbundets meddelanden. Arbetsområden for k~innor. Dagny börja ?. ltiirnzecl införandet (f en s e ~ i e Itortj ' attcrde meddelanden, ufsedda att s p ~ i d n uppl ?jsning angdende arbetsomvdden tillgänglip för kzinnor jumte dertil! hö? * azzde intriidesoch examensfordri.irgcir. P. Sjukvården. a) Kvinnan eger samma ritt som mannen att praktisera som lakare. Efter studentexamen aflagges först medicinsk-filosoJis12. ezamen, till hviIken förarbetet kräfver minst 1 ar. Denna examen m7ste aflaggas i Upsala eller Lund nien studierna för densamma kunna till stor del skötas vid Stockholms högskola.
Dessa grundade bekymmer, hörda från alla orter och alla Folkklasser, hafva länge vittnat, att en öfverflödsförordning allt mer och mer påkallas af behofvet, och, då H"g!ofl. Utskottet hänskjutit allt till Kongl. Maj:ts Nådiga afgörande, måste jag, under kännedom af Kongl. Majts rätt, att i Ekonomiska ämnen handla efter nådigt behag, fråga : om det icke är en skyldighet för Folkets Representanter, att gå R geringens omsorger till mötes mad upply ningar, råd och förslager, om hvad Folket elltr den sjuka saken kan klåfva? Är det icke dessa Representanters rättighet, att ytira sin öfvertygelse? Och om vår älskade Konung, efter för my ket sparsamma åtgärder, stundom kan bli villrådig, e) mindre om bristerna, än medlen att dem afhjelpa, böra då de misstag, som häraf kunna föranledas, icke skrifvas på vår räkning? Med detta yttrande förenade sig Olof Håhansson från Elfsborgs, Olof Månsson från Blekinge, Joran Jönsson från Christanstads och Jon Jönsson samt Nils Månsson från Malmöhus län 5 den sistnämnde med tillägg, att han så mycket heldre förenade sig med hvad Riksdagsmannen Berg anfört, som, efter uppgifter år 1815, införseln af kaffe skall svara emot hela vår Jernexport, oberäknadt hvad af det förra genom lurendrägeri hitföres, och Kongl. Commerce Collegium, hvilket bäst bör känna våra handelsförhållanden, föreslagit ett förbud emot denna vara 45* Bil), oeh Ejton. UtsJt. Betånkanclen, och framställt detsamma till vår Nådiga Konungs pröfning. Ut supra. Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch EkonorniUtshotts Betänkande, i anledning af väckta motioner, om af skaffande af Guld och Silf?:er, sä väl å militaira som Civila Uniformer, in. m. XTörzlofl.
Och där låg den lilla, frisk och kry på sina kuddar, och — log, hvilket något tycktes lugna de närvarande. Den af dem, som först slagit larm, vände sig dock i nästa ögonblick till mig och sade: » Min herre! Jag ser nu, att ni inte haft för afsikt att döda ert barn, men hur kunde ni komma på den vilda idén att stoppa ner den lilla Guds ängeln i brunnen? Hvad har ni för ett fadershjärta? » » Mitt herrskap », svarade jag. » Jag hyser alls inga faderskänslor gent emot detta barn, som inte är mitt, som jag fått mig påtvingadt af ödet, och som nyss skrek värre än en gardist, som ropar: i; gevär! » » Men brefbäraren kan vittna, att barnet är ert », återtog min åklagerska. » Hela sta ' n vet det, så att det tjänar ej till att neka! » inföll nu en annan af de ärade damerna. Jag böjde mig för en så stor majoritets utslag i målet. Men redan följande dag lemnade jag det lilla samhället och har sedan dess hvarken återsett detta - eller — min dotter. Teater och musik. Kungl. operan har nu flere aftnar gifvit den h o s oss nya operan » Lakmé » af Leo Delibes o c h hvarje gång för fullsatt salong. Och det rikliga, stundom stormande bifall, som kommit densamma till del, torde kunna tillskrifvas såväl operan själf som utförandet. Libretton är visserligen något tunn o c h företer föga handling, men höjer sig dock på åtskilliga ställen till verklig poesi o c h bildar här ett tacksamt underlag för musiken. Hvad denna senare för öfrigt beträffar, har operan att uppvisa flere verkliga godbitar af melodisk fägring och ypperlig instrumentation. Särskildt torde andra akten få anses s o m den mest lyckade härutinnan. Men äfven i första o c h tredje akten finner man utsökt vackra melodier o c h målande poetisk instrumentering. Största intresset fäster sig naturligtvis vid de båda hufvudpartierna, Lakmé o c h Gerald. Dessa äro ock af kompositören synnerligen omsorgsfullt utarbetade o c h förfela ej att verka anslående med sina båda vackra o c h stundom originella melodier.
Jag skall icke uplaga R. o. Ad:s tid med besvarande af här afgifne yttranden, såvidt de afse sjelfva den fråga, som af mig förut blifvit behandlad. Vi hafva, som det synes, å ömse sidor redan sagt hvad vi derom haft att säga, och som jag icke funnit att något nytt blifvit anfördt, som kunde förtjena att lill vederläggning uplagas, vill jag ej förlänga diskussionen med ett uprepande af hvad jag förut yttrat, utan har jag begärt ordet endast i anledn. af de nya anmärkmr, som Gr. Mörner root åtskilliga delar af den K. proposm framställt. Dervid får jag till en början erinra, alt Konungens propos. i begge de delar, som utgjort föremål för Grins anmärkmr, är alldeles lika med det förslag som R. Sl:r redan vid sisth riksdag antogo; och det hade alltså varit mera skäl alt Gr. Mörner dä sökt göra dessa sina anmärkmr gällande, ty nu tyckas de i sanning komma nog seni, och en fordran att afseende derpå numera skulle fästas, synes vara nog mycket begärdt. Men äfven i sjelfva saken har jag icke funnit någon anledning att åt dessa anmärkmr gifva någon vigt. Hvad först angår anmärkn. vid 14 §:n, så måtte med den målsman för gäldenären, som Gr:n vill hafva hörd, han icke hafva menat annat än konkursmassans kuratorer, och de hafva visserligen att skaffa med en konkursmassas egendomar i så måtto, att de ega yttra sig ang:de i konkursen förekommande inteckningsfrågor och den förmånsrätt som en inteckning skall medföra : men att de skulle hafva någon serskild kännedom om gäldenärens egande rätt eller denne kunna lemna serskilda uplysningar lill domstolen i den ort, der egendomen är belägen och der inteckningen skall beviljas, det kan jag ej finna, och ännu mindre lärer deras hörande erfordras vid de många tillfällen skuldsedlarne äro af den beskaffenhet, att hvarken gäldenären sjelf, eller någon annan hehöfver höras, såsom förhållandet är då gäldenären, i den skuldsedel han uthändiga! gifvit tillåtelse till inteckningen.
» Nu inser ni naturligtvis, hvarför ni är här? » » Jaså — hänger det så ihop! » Då de anlände till hotellet, var befälhafvaren ej tillstädes. Under väntetiden började fru Wagner att undersöka ställningen. » Eftersom ni sagt mig, att brefvet till min son är orsak till, att jag nu befinner mig här, kan jag kanske också få veta, head af brefvets innehåll, som vållat mitt tillfångatagande? » Officeren svarade undvikande, att det skulle hon nog sntrt få veta, men ledde därpå samtalet in på politiken och förklarade, att kriget snart skulle upphöra. » Jaså? » » Jo — preussarne arbetade ihärdigt nere vid Dybböl, som senast inom 8 dagar måste falla. » En axelryckning blef svaret. Nu inträdde ännu ea officer och hälsade, men fru Wagner utbrast: » Det förvånar mig att se mig omgifven af idel österrikare; det är just icke glädjande. » » Hvarför det? » frågade officeren. » Om preussarne veta vi, att de äro våra arffiendtr, » svarade fru Wagner, » men österrikarne trodde vi vara våra vänner. Ni skola i alla händelser icke inbilla er, att ni vinner något genom den allians, ni nu ingått. » Officerarne medgåfvo detta, och efter ännu en stunds samtal infann sig befälhafvaren med ännu en officer. Den förre uppmanade nu fru Wagner att meddela, hvar hennes son för ögonblicket befunne sig. Hon såg honom rakt i ansiktet: » Och ni framställer på fullt allvar en sådan fråga? Huru skulle jag kunna vara underrättad om Hegermann Lindencrones rörelser? Tror ni, att krigets gång medför, att jag skulle vara bättre underrättad än alla de tidningar, som ligga här spridda på ert bord? » Officerarne sågo något flata på hvarandra, men mumlade något om, att på grund af innehållet i hennes bref måste hon vara invigd i åtskilligt — en dam med den intelligens, ett sådant bref ut ' visar, o. s. v. Fru Wagner svarade, att enligt hennes åsikt vore Hegermann-Lindencrone på Mors. Men detta ville ingen tro; de österrikiske officerarne påstodo, att den danska kåren för längesedan borde hafva lämnat denna punkt.
Frölich förklarat den så svår att uppdraga, och jag, ehuru jag icke kan medgifva denna svårighet, ej vill lägga den snaran för Regeringen att sedermera kunna beskyllas att i behandlingen af någon fråga hafva trädt R. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm År 1817. Första Bandet. STOCKHOLM, Tryckta hos A. Gadelius, 1817. I8i7* Sedan, i anledning af den bekymmersamma ställning, hvaruti en del DitcontVerk sig befinna, Kongl. Maj:t genom öppet Bref och Påbud af den i sist], October behagat sammankalla Riksens Ständer till en Urtima Riksdag att börjas i Stockholm den 20 November, blef Riksdagen å sistnämde dag med Vanliga Ceremonier utblåst och täcktes Kongl. Majit i nåder förordna till LandtMarskalk, Presidenten i Kongl. Maj:ts och Rikets KrigsCollegium, GetieralLieutenanten, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Maj:ts Orden , Riddaren af Kongl. SvärdsOrdens Stora Korss, Första Classen, samt Riddaren af Kejserliga Ryska S:t Anna: Ordens Första Clase, Herr Grefve Johan August Sandels, hvilken, efter det han inför Kongl. Majit aflagt LandtMarskalks-Eden och blifvit öfvr rlemnad till de tvänne äldste närvarande Grefvar, En af Rikets Herrar, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Majits Orden, Riddaren af Konung CAPL XIlliS Orden. Herr Grefve Magnus Fredrik Brahe och ÖfverHofStallmästaren, Öfversten och Riddaren af Kongl. Svärdsorden, Herr Gretve Gustaf Levenhaupt , begaf sig till