Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
16 lod sill. 3 jumfrur surkål. 4 lod salt fläsk. 24 lod salt kött. 3 jumfrur ärter. 13 lod sylta. £ kappe kålrötter. Sommaren. För vecka. 12 lod färskt kött. 22 lod kornmjöl. 8 jumfrur ärter. 2s //. rågmjöl. 7 lod smör. 7 f/. bröd. 3fä kannor dricka. 8 lod salt. 16 lod sill. 4 lod salt fläsk. 24 lod salt kött. 13 lod sylta. §• 12. De öfver anslaget till ItiltSf'filt ffflsc-hf/fl ff II atlet' uppgjorda hufvudböckei na äro i Kongl. Kammar-rätten granskade för år 1846 utan anmärkning, nion hafva för år 1847 ännu icke undergått revision derstädes. De utvisa: Debet Balans frun föregående året: Tillgångar Uppbörd: Diverse inkomster Balans till påföljande året: Credit. Balans frun föregående året: Balans till påföljande året: Nya länsfängelser äro, enligt uppgift från Kongl. Styrelsens Byggnads-kontor, uppförda i Fahlun med 69 celler. i Gefle „ 69 — i Stockholm „ 93 — i Linköping „ .. 105 — i Carlstad „ 81 — Transport 417 — 124 — Transport: 417 celler. 1 Mariestad 96 — i Wexiö 93 — i Christianstad 93 — Summa 699 celler. samt under byggnad i Wenersborg med 105 celler. i Carlskrona 93 — i Kalmar 105 -— Kostnaderna för dessa byggnader hafva vid 1847 års slut uppgått till: P.. v .7 ..
I afseende på redaetionen, får jag upprepa hvad jag redan förut nämnt, eller att, enl. mitt begrepp, ordet ”oinlöst” på detta ställe är det mest lämpliga. i4 §:n innehåller nemi.: ”derest ej banken med Rikets metalliska mynt eller med sådana sedlar, som lika med mynt i Riket gälla, vid anfordran inlöser sina tryckta eller graverade creditsedlar, äfvensom derest af densamma utfärdad invisning å R. St:s bank, vid uppvisandet derstädes, ej inlöses’’ etc. Vidare börjar i5 §:n sålunda: ”Innehafvare af oinlöst creditsedel eller invisning åge jemväl, oberoende af den rätt, som i nästföregtde § bankens borgenärer tillägges” etc. Då nu dessa begge sammanhängande föreskrifter skola tillämpas, så är det temmeligen tydligt och klart, att nu ifrågavar. ”oinlösta” sedlar icke äro bankens alla utelöpande sedlar, utan endast de sedlar, som icke blifvit inlöste i anseende till bankens bristande förmåga att dem infria. Jag kan icke föreställa mig, att någon executor skulle kunna tyda denna Iag-§ på ett sådant sätt, som Hr Rosenblad förutsatt, eller att med oinlöst sedel här skulle menas hvarje i allm. rörelsen ännu utdö - Den 24 Februari c. ra. pande sedel. Ordet ”utelöpande” liar på andra ställen i lagförslaget blifvit begagnadt för de sedlar, som icke till inlösning blifvit företedde. Ordet ”oinlöst” förekommer deremot bär, för alt uttrycka motsatsen till de sedlar, som blifva vid anfordran inlöste ocb såsom motsvarande hvad i föreg:de § uttryckligen blifvit förutsatt, nemi. att sedlar eller invisningar i anseende till bristande tillgångar ej kunnat inlösas. Jag får således förnya mili anhållan om bifall till den l5 §:n, sådan den i CItsk:ns förslag är intagen.
Ständer måtte, till svar å Kongl. Majrts Nådiga Proposition, i underdånighet tillkännagifva , att Rikets Ständer väl funnit den nuvarande moderationen å bref*, Sorn väga öfver 8 lod* böra upphöra; meii att Rikets Ständer, i sammanhang härmed , ansett lämpligt, dels att, på sätt serskildt i underdånighet skulle anmälas, en Raqueteller Forvägns-pöst borde inrättas, och dels att för bref med penningar och Rättegångs-handlingar, samt för de officiela Documenter, somafsändas från Embets-och Tjenstemän, hvilka icke hafva fribrefsrätt, tills vidare må få tillgodonjutas enahanda moderation som hittills, samt att Rikets Ständer, i fråga om de, till förekommande af underslef, nödiga Controller, anhålla, att Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande, täcktes utfärda de reglementariska föreskrifter, hvilka K:gl. Ma j:t i Nåder finnér erforderliga» Stockholm den i October 1829. Bik. till R. St. S S., 1 Afd. 2 B. i ute Häftet. a iS Bevillnings-UtskottetS Betänkande N.-o So. Ankom till Exp.-Utsk, elen 8 Oot. 182g. Betänkande, i anledning af Herr Friherre Flenning Wrangels Motion, att Vaktare vid Flygsandsfålten i Halland må befrias från Bevillning, X sammanhang med en fråga om flygsands-» fälten i Halland, liar Herr Friherre WrangeZj uti ett till Höglofl. Ridderskapet och Adelns Protocoll den 2g sisth Augusti gjordt anförande, upplyst, hurusom i Halland flera personer användas för att bevaka och vårda de planteringar, som i senare tider skett å flygsands-fälten.
Han sade till dem: Herren och hans smorde vare vittne emot eder i dag, att i intet hafven funnit i mine hand. De sade: Ja, vare vittne. Och Samuel sade till folket: Ja, Herren, som Mose och Aaron gjort hafver, och förde edra fäder utur Egypti land. Så går nu fram, att jag må döma eder för Herranom, öfver all Herrans rättfärdighet, som han med eder och edra fäder gjort hafver. Då Jacob var kommen in uti Egypten, ropade edra fäder till Herran. Och Herren sände Mose och Aaron, att de skulle föra edra fäder utur Egypten, och lät bo dem på detta rum. Men när de förgåto Herran sin Gud, sålde han dem under Sisera våld, höfvitsmansens i Hazor, och uti de Philisteers våld, och uti de Moabiters Konungs våld; de stridde emot dem. Och de ropade till Herran, och sade: Vi hafve syndat, att vi hafve öfvergifvit Herran, och tjent Baalim och Astaroth; men frälsa oss nu ifrå våra fiendars hand, så vilje vi tjena dig. Då sände Herren JerubBaal, Bedan, Jephthah och Samuel, och frälste eder utur edra fiendars händer, allt omkring, och lät eder bo tryggeliga. När I då sågen att Nahas, Ammons barnas Konung, Kom emot eder, saden I till mig: Icke du, utan en Konung skall råda öfver oss; ändock Herren edar Gud var edar Konung. Nu, här hafven I edar Konung, den I utvalt och begärat hafven; ty, si, Herren hafver satt en Konung öfver eder. Om I nu frukten Herran, och tjenen honom, och hören hans röst, och icke ären Herrans mun ohörige, så skolen både I och edar Konung, som öfver eder råder, efterfölja Herran edar Gud. Om I icke hören Herrans röst, utan ären Herrans mun ohörige, så skall Herrans hand vara emot eder och edra fäder. Går också nu fram, och ser det stora ärende, som Herren göra skall för edor ögon. Är icke nu hveteanden?
Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om Stats-Verkets tillstånd och behof under Riks-Statens Första Hufvud-Tittel. JC.ongL Majit har, uti den Nådiga Proposition, om Ståts-Verkets tillstånd och behof i allmänhet, som Kongl. Majit under den 25 sisth Januarii till Riksens Ständers Stats Utskott aflåtit, jemte öfverlemnande af Kongl. Stats Contoirets Berättelse, om Stats-Verkets förvaltning till Inkomster och Utgifter, med dertill hörande bilagor, till öfverläggning hos Utskottet, vid den reglering, som Riksens - Ständers åtgärd tillhörer, framställt hvad som funnits fordra tilläggning eller jemnkning i nu varande Stats-anslagen. De i afseende på Stats-Utgifterne förekommande behof, eller förändringar, äro uti - Högstberörde Nådiga Proposition och den dervid fogade Berättelsen, af Kongl. StatsContoiret upptagne i den ordning, hvaruti dessa poster under Riks-Statens särskilde Hufvud-Tittlar finnas uppförde och Utskottet får derföre i enahanda ordning afgifva dessutlåtande» - Stats-Utskottets Betänkanden. 1263 Vid Riks-Statens Första Hufvud - Tittei, innefattande Kongl. Hofoch Slotts-Staterne, förekommer : 1:0 Kongl. Majit har i Nåder till Riksens Ständer öfverlemnat, att reglera Kongl. Majis och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Hofhållnings-Summor, på ett sätt, som öfverensstämmer med Rikets värdig-het och med de nya utgifter, hvartill förekommande omständigheter föranleda ; Och inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Herr Riks - Marskalken m. m. Grefve von Essen, samt hos Hedervärda Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen Carl Fredr. Berg väckt motion, om tillökning i Hans Majit Konungens Hofhållnings-Summa med 100,000 Ridr årligen.
Rlekinge län tillsammans 252 kubikfot spanmål såsom ersättning lör bortmistade egor genom vattenuppdämning vid uppförandet af Lyckeby kronoqvarn, hvilken ersättning vederbörande alltid lätt uppbära med antingen spanmål in natura från Kronans magazin eller kontant lösen derför af Statsverket. Enär emellertid berörde spanmålsqvanlitet i nu gällande Riksstat origtigt uppförts såsom indelt Spanmål, har densamma deremot nu blifvit å närlagde tabell öfver Hufvudtiteln (Litt. E.) upplagen 1 kolumnen för Oindell spanmål. 37:o. Reträffande öfriga ordinarie anslagen under Sjette Hufvudtiteln, i hvilka någon förändring ej blifvit ifrågaställd, så hafva dessa anslag, såsom underdånigst bifogade Tabell öfver Hufvudtiteln närmare visar, upptagits till oförändrade belopp. Fcp editions(J isko tittin Förslag till anderd. I afseende på löneregleringen halva Rikets Ständer här ofvan underdånigst omförmält, att hinder ansetts möta för definitivt fastställande af aflöningsanslagen för Candtstaterna i länen, samt Tecknologiska Institutet; och sorn, hvad angår Kommerse-kollegiuin, vissa förändringar i detta embetsverks organisation äro ifrågaställa uti det af särskilda Kommitterade algi Ina betänkande angående Rikets Styrelse-och förvaltningsverk, har anslaget för bemälde Kollegium icke eller kunnat annat än provisoriskt uppföras, hvilket äfven varit förhållandet med det Civil-departementets Kansliexpedition beviljade anslag, som, i likhet med hvad för Justitie-Slats-Expeditionen blifvit i Skrifvelsen angående regleringen af utgifterna under riksstatens Andra Hufvudlitel i underdånighet anmäldt, endast är vordet tills vidare i slaten upptaget; men i öfrigt komma för åtnjutandet af de i denna hufvudtitel bestämda löner de vilkor alt gälla, sorn uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 11 sistlidne Augusti äro bestämda. Uti den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof bar E. K.
Domkyrkans bestridda rikedom angår, så förhåller det sig dermed så, som jag förut anfört, att dess inkomster alls icke svarade emot dess förmögenhet, innan Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref af den 27 Augusti 1817 b e fa Ille ett förhättradt hushållssätt, isynnerhet genom de icke till skatte köpte hemmans bortarrenderande på Auction, men att sedan hafva inkomsterne årligen ökats, och tilltaga årligen så länge, lills alla dessa hemman genom yppade åboledigheter hinna att blifva på det af Kongl. Maj:t föreskrifna sätt bortarrenderade; och den tid kan snart komma, då den har åtminstone 3 tusen tunnor säd i årlig inkomst. Således kunna kyrkans inkomster Den 28 October f. ra. innan 1817 hafva varit otillräckliga, och nu öfverflödiga. Herr Crusenstolpes Commitlent har ju sjelf uppgifvit, att från 1 815 till 1826 eller inom 10 år, Kyrkans utgifter till blott egne reparationer uppgått till 38,65o R:dr B:co; och likväl hade man häraf intet användt på ett nytt orgelverk, sorn Konungen i sin ofvannämnde Nådiga Skrifvelse förklarat isynnerhet behöfligt, men väl på det gamlas, längesedan utdömdas, beprydande med kostsamma zirateraf målningar, förgyllningar m. m. Huruvida dessa utgifter varit ”för Domkyrkans bestånd oundvikliga,” såsom Herr Crusenstolpe uppläst för oss, kan inherntas af Organistens här af mig till en del upplästa EmbetsMemorial , addresseradt till dess höga Förmän, och hvarken vederlagdt eller beifradt, utan med åtminstone skenbart välbehag upptagit, då han fick hvad han begärdte.
Igen, tryck Johans hand på mina vägnar! (Olof Klaesson går.) STÅLARM. Farväl, herr bisp, ni hör, jag måste skynda. (Stålarm går.) Sjunde Scenen. ERICUS ERICI(ordnande sina papper). Den, som i leken gått, får leken tåla, Den, som har gripit svärd, med svärd förgås; Gud styre allt! – Hvar var jag nu igen? (Han börjar skrifva.) Slut på Andra Akten. TREDJE AKTEN. (Scenen är närmast murarne på slottet. Till venster en kanonglugg, bredvid den en knekt med brinnande lunta. Till höger fram på scenen en tom kanonlavett.) Första Scenen. DANIEL HJORT. EN KNEKT. DANIEL HJORT. Nå, hvarför skjuter du ej? KNEKTEN. Dum jag vore, Om jag ej väntade. Så ädel vara Som krut har bättre mål än luft. DANIEL HJORT. Ja visst! KNEKTEN. Ser ni den der galejan der. Den kommer Allt närmare. Snart vänder stäfven till. Då, – fyr! ej förr! – Ni skall få se, hur masten Skall braka ner och rorman mista knoppen. DANIEL HJORT. Hvad har du då mot honom? KNEKTEN. Lustig fråga! Han är ju knekt som jag. DANIEL HJORT. Och derför skjuter Du honom ner. KNEKTEN. Han gör så han med mig. DANIEL HJORT. Och hvarför? KNEKTEN. Hm! Derför att jag med honom Gör just på samma sätt. DANIEL HJORT. Och hvarför? KNEKTEN. Fan vet hvarför! DANIEL HJORT. Nå vill du veta’t, så vet jag hvarför. KNEKTEN. Jag också; för att ordern lyder: skjut! DANIEL HJORT. Åhnej, min vän! Om Stålarm dig befallt, Att krossa här ditt hufvud emot muren, Du skakade på hufvu’t först ändå. Nej, men han skjuter, han, för hertigen, Som är så vänlig mot det arma folket,
Om ock nu den wördnadswarde Ledamoten, som pa et lagligt sätt blifwit utnämnd ril Riksens Ständers ^titi-e - Ombudsman, icke är en egentligen sa kallad jurist, eller innehaft et lagskipande Domare-Embete, sa har han dock wisat sig wara en wärdig och kunnig Ordförande i con8titution3- Utskottet, hwarest alla Rikets Grundlagar, öfwer hwilkas obrottfliga helgd .st^titi^- Ombudsmannen i synnerhet äger at waka, blifwit författade. Herr Grefwen och Landtmarfkalken. Friherre Stael von Notteln och flere Ledamöter hafwa begärt, at til krotocollet fa inlemna sina reservationer. Detta har ej kunnat nekas, men nägon ytterligare 6iscussion öfwer detta ämne kan ej äga rum, utan är saken nu flur. Friherre Stael von wolstein wille härefter rala, men hwilket honom wägrades, sa wäl af Herr Grefwen och Landtmarskalken, som Högloft. Ridderffapet och Adeln, hwarefter Friherre Stael von wolstein, under protest emot et sadant wägrande, afgick ifrån Riddarhuset. Oron warade en lang stund, hwarunder flere talade pa en gäng, men ingens yttrande til l'ro° tocollet kunde fattas. Ibland dessa war aswen Den 6 Mats. 2dtz Friherre Ltäernsteät, Iägr8 6u8tak, hwilk^n sedermera tilprotokollet inlemnar följandi sit anförande stristeligt:
Syner, skulle på de orter, der berörde Bostäl. lens ägor äro vidsträckte och kringspridde, förorsaka olägenhet och uppehåll uti Syne-Förrättningarnes snara afslutande och föranleda dertill) att Domhafvanden, till - och afträdare samt de öfrige personer, hvilka vid dessa tillfällen böra vara närvarande, längre tid måsta å Förrättningsstället sig fördröja, enär bemälte tvänne Nämndemän icke medhinna, att på flere dagar värkställa besigtning af ängsmarken och efterse hvad för röjning derå samt förbättring af dervarande hölador erfordras, och i öfrigt att uppmäta och beskrifva hägnader med mera, under hvilken tid vid Syneförrättningen å åkermarken och å husen i mangården något icke kan tillgöras; På hvilken grund Olof Nits* son ansett nödigt och föreslagit, att fyra Nämndemän må vid berörde Syner tillkallas, sorn då kunde så fördelas , att tvenne af dem användes till de på längre afstånd belägne ägors besigtigande och de öfrige 2 ine med Domhafvanden deltogo Uti besigtningen å åkermarken och husen - 5? Lag-Utskottets Betan/tanden. sen i mangärden, hvarigenom Syne-Förrätfningen oafbrutit kunde fortfara och skyndsamt fulländas. Detta Memorial, hvilket Riksdags-Elbllmägtigen fran Södermanlands
Henne likna de utanpå, svarta som zigenare, och henne likna de inuti, listiga, ilskna små kanaljer, som redan förstå att tillegna sig alla fördelar de kunna få. — Det skulle bli ett härligt lif för dig att få sådana fosterbarn.» Nina försökte på alla möjliga sätt att öfvertala honom, men han förblef obeveklig, och till sist började hon tro, att det var bäst att lifvet fortfor så som det börjat för henne. Att nu inlåta sig i så kombinerade förhållanden mot sin mans vilja, och utan att kunna vänta någon hjelp af motparten, skulle tjena till ingenting. Hon teg för framtiden, och hennes man var icke den, som upptog saken, men Nina kände att en ny oöfverstiglig afgrund hade öppnat sig emellan dem. Nina satt och sydde uppe i sin fina salong och tänkte på allt detta. Hon tänkte derpå från morgon till qväll, och medan hon vred och vände på sitt handarbete, vände och vred hon också på dessa frågor. Hon kunde icke uthärda att lefva tillsammans med en man, som hon såg ned på, hon måste på ett eller annat sätt finna en förklaring, en ursäkt för honom. Och så stälde hon sig sjelf som advokat till försvar för sina egna angrepp och försökte öfvertyga sig om, att han dock kanske icke var så straffvärd. Hon måste betänka, att han var en ensam man, då han hade ingått den der förbindelsen, en ensam och åldrande man, som kanske hade haft längtan efter någon vänlighet, någon ömhet, som han sökt hos denna qvinna. Det fans ju så många listiga och beräknande qvinnor, och denna person, som hennes man var fäst vid, hade kanske varit en sådan, som egentligen endast lade an på hans pengar för att sedan hålla honom fast. Efter allt hvad hennes man hade antydt måtte det ju vara en simpel och häftig menniska. Det var kanske endast hennes skuld alltsammans. Och barnen? Då de nu en gång funnos, var det väl egentligen vackert af hennes man att för deras skull icke bryta med modern, och att han icke ville taga dem hem i huset, det var ju för hennes, för Ninas skull, det var ju blott derför, att han kände dem och modern bättre och visste, att det endast skulle leda till oenighet och olycka. Nina suckade djupt.
Sveriges utrikes handel från 1842 till 1852 ökat sig från omkring 19 millioner till ungefär 27 millioner B:dr B:kos värde och alt under samma liderymd utförseln till Frankrike, England och Amerika, d. v, s. de länder, som äro så belägna, alt man, för att 21S Ben 23 September, f. m. komma till dem, måste passera JtUlands norra udde, ökat sig ifrån ett värde af 6 millioner till ett värde af 14 millioner nyssnämnde mynt. Häraf finna vi-, att hela den tillökning i utrikes handeln, som under de scdnaste 10 åren egt rum, består nästan uteslutande i sådana varor, som utskeppats till förutnämnde länder, eller alt, med andra ord, vår utrikes handel drager sig vester ut. Utgångspunkten för en jernvägs-stamlinie, som har lill afsigt att befrämja vår utrikes handel, måste således vara den punkt, der denna handel närmast träffar verldshandeln. Denna punkt är ovilkorligen den punkt å Sveriges vestra kust, som ligger närmast Jutlands norra udde, och denna punkt är den föreslagna ändpunkten för Stockholm-Gölheborgs-linien, eller sistnämnde stad. Det lärer väl sålunda ej kunna bestridas, alt det endast är de södra länen, som hafva, med afseende å utrikes handeln, någon nytta af Skånska jernvägen, då deremot alla de län, som dels genomlöpas af och dels genom sjöarne Wenern, Wettern, Mälaren och Hjelmaren stå i förbindelse dermed, hafva gagn af Götheborgs-vägen; ty det lärer väl ingen kunna påstå, att t. ex. Östergöthland skall skicka sina exportvaror ner lill Skäne, för alt få det nöjet att betala Sundska tullen, och sedan sända dem at de länder, hvilka, såsom ofvan är visadt, äro varornas naturliga afnämare. Det är visst sannt, att ”alla vägar bära lill liom”, men handeln plär i allmänhet helst söka den kortaste vägen.
Skrifvelse N:0 404. rende upplåtna och på jeni viii uppgifvet sätt utgå, med undantag af mantalspenningarne utaf de Upsala Akademi förlänia hemmans åboer, med barn och tjenstefolk, såsom varande Akademien anslagna; och borde, elier Kommitterades åsigt, sådan förändring i afseende på denna utskyld tillvägabringas, att densamma finge, såsom i andra delar af Riket eger rum, med faslsläld! kontant belopp utgöras; — hvilket Kommitterades förslag angående Statsverkets återvinnande af nvssberörda räntor och utskylder E. K. M:t, vid ärendets föredragning den 3 April 1852, enär Sala silfververks delegare, som tillika med Kammaroch Bergs-kollegierne blifvit deröfver hörda, förklarat sig icke vilja frånträda den disposition i dessa hänseenden, som genom särskilda Kongl, beslut blifvit delegårne tillförsäkrad, funnit för närvarande icke till någon åtgärd föranleda. Ehuru således E. K. M:t, genom högstberörda Nådiga beslut, förklarat den väckta frågan om indragning till Statsverket af de till Sala silfververk anslagna räntor böra, i anseende lill bergslags-intressenlernes bestridande, för del då närvarande förfalla, hafva Rikets Ständer likväl ansett, att, sedan de al E. K. M:t och Rikets Ständer beslutade grunder för en allmän skatteförenkling genom Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855 numera kommit till verkställighet, vid hvilket förhållande billigt iir att räntegifvarne inom det s. k. Salbergs län må komma i åtnjutande af samma förmåner, som de skatlskyldige inom öfriga delar af Riket, utgången af ofvannämnda fråga icke innefattar något hinder för att ånyo söka åvägabringa en sådan öfverenskommelse med Sala silfververks delegare, hvarigenom de kunna af Kronan bekomma fullt motsvarande ersättning för värdet at ifrågavarande räntor, emot det att de skattskyldige förklaras berättigade att samma räntor, efter i allmänhet stadgade grunder, hädanefter till Kronan utgöra.
Slutligen erhöllo dock Londons skolor full rättvisa, och ehuru ett tjugutal år eller derutöfver sedan dess förflutit, stå dock Oxfords och Cambridge’s medicinska fakulteter qvar och stå qvar med så högt anseende, att ett ej ringa antal af dem som studerat i London taga sin grad vid de nämnda universiteten. Annu ett exempel; då Belgien blef eget rike, fanns ej i dess hufvudstad universitet; ett dylikts upprättande motarbetades med yttersta ifver, ja förbittring af det ultra-katolska partiet inom landets representation; väl framdrogs som hufvudsakligt skäl faran för ungdomens förvillelse i en stor stad, men äfven att den medicinska undervisningen skulle, i anseende till hufvudstadens större sjukinrättningar, snart frånryckas de öfriga tre universiteten och sålunda dessa de facto styckas. Slutligen, uttröttad af striden, beslöt staden Briissel att på egen bekostnad, oberoende af statsanslag, upprätta ett eget universitet; detta skedde, och universitetet står nu blomstrande i full verksamhet; de öfriga universiteten stå ock till sin verksamhet, äfven inom medicinska undervisningens område, oförminskade. Hvarföre skall följden hos oss blifva någon annan? Farhågan att det skulle vara emot medicinska undervisningens fördel, eller att denna undervisning skulle Iida af medgilvandet af theoretiskmedicinsk examen i Stockholm, finnér jag ej något skäl att dela. Påståendet att de theoretiska studierna i allmänhet bäst trifvas och fördelagtigast bedrifvas vid universiteten, vederlägges, åtminstone hvad medicinska studierna beträffar, fullständigt af vår inhemska erfarenhet. Anatomi och physiologi, chemi och pharmaci, grundvalarna för all medicin, hafva ju med framgång, ja äfven med af motparterna erkänd framgång, studerats vid Carolinska Institutet, under A. Retzius, under Berzelius, under Mosander m. fl.?
Väckt frasa c.m frihet från Landttalls ersättning för O > r* öppna och däckade Båtar. 5:0 Gjord hemställan, rörande indragning af Landtlull å inhemsk Tobak; och Zg.o Sjötiills-afgrfterna. — Om godkännande af BancoUtskottets Memorial, angående Major Forbes och KrigsFiskalen v. Scheeles ansökning att RiksDiscontVerkets erhållna införsel i deras löner måtte upphöra. _ Om bifall i så måtto till StatsUtskottets Betänkande angående, Borgmästaren Harubraei Memorial, om de Rotskiften, som varit nyttjade af Söderhamns Gevärsfactories betjening och arbetare, att arrendesmnman för berörde Rotskiften må endast till nästa Riksdag komma Söderhamns Stad till godo. — Om godkännande af Lagsamt OeconomieUtskottens Betänkande angående en fri Victualiehandel; af OeconomieUtskottets Betänkande, angående: 1:0 Fyrbåkars anläggan de på Östergarns holmen, Holmön och Måsesten. 2:0 Skogshushållningen vid sådana Bergsmanshemman, sorn af andra än Bergsmän inköpas; af Särskildta Utskottets Me - VSen 23 Juli e.m. niorial, angående: 1:0 en friare Kol handel i Bergslagerna. 2:0 Upphäfvande af Kongl. Brefvet den 26 .Tuli 1807 om conliscerade Varors försäljande till qvavblifvande j Riket. — Om instämmande i BorgareStåndets den 2 Juli lättade beslut, i anledning af OeconomieUtskottets Betänkande om en väckt fråga, huruvida invånarne i någon ort kunde förbjudas, att hvar sorn heldst inom Riket söka sig arbete. — Otu beslut att låta bero vid redan fattade beslut i anledning af StatsUtskottets utlåtanden i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkanden, angående: 1:0 Slottsbyggnaderna på K ungs öhr. 2:0 Lö sens erläggande till Kronfogdarne för påskrifter å UtmätningsR-esolutioner. 5io Yrkad ersättning för Bohus, Carlstads och Elfsborgs