Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskoltets nedannämnda Memorial och Utlåtanden: 342 Prot.-Utdrag den 2 Maj 1863. JV2 94, angående bestämmandet af dels aflöningen för Riks-Ståndens och Utskottens Kanslioch Va k t betje ning, dels godtgörelsen af vissa kostnader i följd af tryckningen utaf Riks-Ståndens Protokoller jemte dertill hörande Bihang; JYs 93, angående anslag till berédande af arbetsförtjenst för de behöfvande inom Marks härad af Elfsborgs län; och JVe 96, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående anvisande af medel till ett vägarbete i Norrbottens län, för afböjande af der befarad hungersnöd. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, ,JVs 114, i anledning af väckta motioner rörande medverkan från Sveriges sida till konungariket Polens återupprättande, godkändes detta betänkande, ehuruväl med den af Ståndet uttryckta önskan, alt i motiveringen hade ingått representationens förhoppning, att Kongl. Maj:t, undér diplomatisk samverkan med andra magter till Polens förmån, likväl fortfarande ville söka åt vårt land bevara freden, så vida det med omtanke för Sveriges sjelfbestånd och värdighet vore förenligt. S. D. Efter ånyo skedd föredragning afslogs Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande, M 115, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Förordningen om kommunal-styrelse i stad den 21 Mars 1862 samt i 28 Kap. 5 § Byggninga-Balken. S. D. Föredrogs Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, J\s 1, med artnäälan om antagande af en särskild Sekreterare hos Utskottet. Lades med godkännande till handlingarne. Från Vallo fl. Borg are-Ståndet. S. D.
2. kunna hos Konungen anmälas; men ej må sådan tjensteman personligen inför utskottet eller Riksförsamlingen till ansvar ställas, ej heller utskottet i klander af Konungens anordningar ingå. § 95. Lag-utskottet tillkommer att afgifva yttranden öfver de från kamrarne dit R. O. §§ 29 hänvisade förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af grundlag och 33, eller af allmän civilkriminaloch kyrkolag; börande under civiloch kriminallag älven inbegripas de delar af krigslagar och författningar rörande krigsväsendet, som ega tillämpning till medborgare utom krigsstaten. Det tillhörer ock lagutskottet att granska justitiae-ombudsmannens till hvarje R. O. § 55. lagtima riksdag afgifna allmänna redogörelse och årliga berätttdser, äfvensom hans embets-diarier och registratur, samt att med utlåtande deröfver till Riksförsamlingen inkomma. § 96. Statsoch bevillnings-utskottet åligger att, efter delfående af Konungens i R. O. §§ 50 afseende på statsreglering och bevillning afgifna förslag, utreda och föreslå så väl och 31- statsverkets inkomster och utgifter, som den till de sednares bestridande nödiga R' F> § 70r bevillningsbelopp och fördelning; att yttra sig ofver de inom kamrarne väckta frågor, som med ståts-regleringen eller bevillningen ega gemenskap; samt att behandla frågor rörande riksgälds-kontorets förvaltning, inkomster och utgifter. § 97. Banko-utshottct tillhörer att undersöka riksbankens styrelse och tillstånd, samt r. o. ^ 53. 30 Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 83. att hos kamrarna föreslä och i mål, för hvilka utskottet fått sig sådan makt af Riksförsamlingen uppdragen, sjelft gifva föreskrifter om bankens förvaltning. § 98. It. O. § 57. Intet utskott, med undantag af granskningsoch banko-utskotten, samt, i mom.
Tiden för bevakande af Mål, som i Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge göras anhängige, eiler derifrån till Kongl. Maj:t i underdånighet. fullföljas. 2:0 Dels Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse af den 10 sisth April, med öfverlemnande af Förordningen den 12 Februari 1820, emot Lurendrägeri och Tullförsnillning, uti hvad angår de derstädes stadgade straff och ansvar. Den 12 Maji 132.3- Från Höglojl. Riilclerskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet: t:o Kongl. Maj:ts den 21 sisth Martil afla tne, samt den 7 dennes e. m., på bordet lagde Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående föreslagen Förändring af 1 Gap. 1 och 10 §§. Rättegångs-Balken, i fråga 0111 Val af Nämndemän samt Extra Nämndemans tillkallande. 2:0 Kongl. Maj:ts den 21 sisth Martii aflåtne samt den 7 dennes e. m., på bordet lagde Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående tiden för bevakande af Mål, som i Hof-Rätten Öfver Skåne och Blekinge göres anhängige eller derifrån till Kongl. Maj:t i underdånighet fullföljas. Kongl. Mäjrts den 10 sisth April afbiten samt den 7 dennes e. ra., på bordet lagde i32Ö Riks-Ståndens Nådiga Skrifvelse till Riksens. Ständer, med öfverlemnande af Förordningen den 12 Februarii 1820, einat Lurendrägeri och Tullförsnillning, uti hvad angår de derstädes stadgade stråh' och ansvar. Ex p ed i tion s-TJtskottet: Herr von Härtmansdorffs, August, den 7 dennes e. m., på bordet lagde Memorial, med förslag till Control-1 derå, att Riksens Ständers beslut, må vid hvarje Riksdag blifva till Kongl. Majrt expedierade.
December 1840, angående dagsverksskyldigheters utgörande till kungsgårdar och boställen (289); N:o 213 af den 6 Februari 1841, angående afskild redovisning för Statsverkets s. k. reservfond (299); N:o 244 af den 27 Februari 1841, i hvad denna skrifvelse angar förändrade föreskrifter i afseende å markegångssättningen (306); N:o 270 af den 20 Mars 1841, om öfverseende och granskning af Författningarne, rörande myntoch kontrollverken (312); N:o 275 af den 29 Mars 1841, angående utfärdandet af en Byggnadsordning för kronohemman, som äro lill boställen åt civilstaten anslagna (315); N:o 295 af den 17 April 1841, om Postförfattningarnes öfverseende, sammanförande och ulgifvande på trycket (327); N:o 324 af den 8 Maj 1841, i hvad denna skrifvelse angår levererin gen af ränteoch manlalskolen till Stora Kopparbergs bergslag (336); N:o 331 af den 12 Maj 1841, om ändring lill vissa delar i föreskrifterna rörande förvaltningen af Häradsallmänningarne (340); N:o 361 af den 2 Juni 1841, angående förhöjning af de för missbruk af fribrefsrättighet stadgade böter (351); och N:o 408 af den 14 Juni 1841, i anledning af Kongl. Majrts nådiga remiss af handlingarne i fråga om anskaffande och inredning af annan tjenlig lokal för då varande H. K. H. Kronprinsens stall (361); samt hos Kongl. Ecklesiastik Departementet N:o 80 af den 9 September 1840, i hvad denna skrifvelse angår tilivägabringande af förbättring i Universitetens styrelselagar (381); 68 R. St. Just. Ombudsm. Ernb.-Berättelse den 11 Juli 1844.
Sedan jag nu uppläst några de förnämsta och kraftigaste ställena ur den källa, hvarur jag hemtat mitt omdöme om Stockholms befästande, kan den tillrättavisning, Hr af Kleen ansett lämpligt söka gifva mig, ej drabba mig, utan tillbakafaller den på den okände författaren. I öfrigt inskränker jag mig till att förklara, att jag instämmer i det af Gr. af Ugglas afgifna förslag till beslut i denna fråga. 118 Den 7 Maj e. m. Frih. Liljencrantz, Johan: Under den föregående diskussionen hafva redan så många talare, hvilka hyst samina åsigter som jag, uttalat sina betänkligheter mot det nu föreliggande förslaget, att jag skulle kunna underlåta yttra mig, såvida jag ej i en fråga sådan som denna, hvilken så nära berör vårt sjelfbestånd, anser det vara hvars och ens pligt att angifva de skäl, på hvilka han grundar sitt afslag af K. Hvad som i detta förslag i främsta rummet fäst min uppmärksamhet är den omständighet, att den föreslagna förstärkningen af arméen med 25,000 man är alldeles otillräcklig att värna oss mot ett anfall från det håll, der vi säkrast kunna vänta ett sådant. Sakkunniga personer, hvilka mera sysselsatt sig med hithörande ämnen, än jag, hafva på ett, sorn jag tror, fullt tillfredsställande sätt bevisat, att landt.försvarskomiténs beräkning ang. den styrka, en fiende skulle kunna hit öfverföra, är för låg. Då nu så är, följer ju deraf, att de 50,000 man, hvilka skulle utgöra den mindre krigsfoten, genast blefvo otillräckliga, och att vi således nödgas söka en organisation, som kan skänka arméen mera folk och ökade försvarskrafter. Afven mot förslagets detaljer har jag åtskilligt att erinra. Utsk:t har visserligen, då det talar om den utsträckta öfningstid de utlottade beväringsynglingarne skulle underkastas, uttryckt den förhoppning, att ordentliga och redbara arbetare icke skulle hafva någon svårighet att träffa sådane uppgörelser med sina husbönder, att de finge qvarstå i deras tjenst trots den långa vapenöfningstiden. Jag hemställer dock till eder, M.
I afseende å ordet slant, så är det visserligen sant, att man dervid icke fäster något bestämdt begrepp; det högre kopparmyntet, äfvensom det som understiger en half skilling, har jag dock icke hört benämnas slant. Men just derigenom alt allmänheten dervid icke fästat ett bestämdt begrepp, så, om denna benämning åsätles värdet af nuvar. halfskiiiingen r:gs, uppfattar den bilt hvad dermed förstås. För mig är det i öfrigt likgiltigt, hvilken benämning sorn autages, blott förvexling af begreppet undvikes. Ilr von Troil: Jag är ledsen att hafva missförstått Hr Rosenblad, men det kom sig deraf, att, under det han hade ordet, tilltalades jag enskildt af en utaf Husets ledamöter. Jag skall nu utbedja mig alt få upptaga anmärkn., och hoppas kunna ådagalägga, alt den saknar grund. Vi äga för närvar. r:dr b:co och r:dr r:gs: reverser hafva alla af oss sett utgifna på begge myntslagen, isynnerhet ser man förskrifuingar å mindre belopp, utgifue i r:dr r:gs. Om nu en revers, pä hvilken stöde hvarken b:co eller r:gs, utan endast r:dr, förekomme till utsökning, sä hemställer jag om domaren skulle kunna dömma till a»riat, än den mindre valeuren, eller r:gs, såsom det ostriga, med hvilken skuldsedeln borde inlösas ; ty huruvida reversen borde infrias med b:co, det berodde pä huruvida särskilda omständigheter bestyrkte, att skulden var större än sjelfva förskrifningen. Således linnes icke i det - 214 Den 14 Augusti e. m. ta afseende någon nyhet införd, utan en blott lagbestämmelse, huru tillgå skall. I öfrigt, och hvad benämuingarne angar, är del sådant som visserligen lill en del beror af tycke och smak; öfverlemnande jag den saken till BaucoUlsk. och sedermera till R. Sl:s bepröfvande.
Lottegare uti Solidarisk Bank, Commandit-delegare alltså undantagne, skola på det sätt ansvara en för alla och alla för en, att sedan Hör till Bancooch Lag-ViskoUtns Utlåtande IV.o 4- i3 Directionens samtlige Ledamöter först undergätt utmätning, men full tillgång saknats i deras lösa egendom, bristen kan genom ny lagsökning utkräfvas hos den eller dem bland Lottegare, fordringsegaren finner för godt SvS. Lottegare, som sålunda blifvit nödsakad för Bolagets skuld erlägga betalning, håfve rätt låta densamma, utan ny lagsökning, men efter en mellantid af åtta dagar, genom underexecutor återuttaga hos annan Lott - *) Man äynes ej vara belåten dermed, ehuru solidariskt ansvar är en garanti, som alldeles saknas i Actie-Banker, att detta ansvar stannar vid en gemensam laga borgen Jör ali brist i Bankens eapital-upplag. Man fordrar, att ansvarigheten skall vara sådan i det närmaste, som borgen Jör egen skuld. Sådan borgen iträdes dock icke utan med kännedom ora bestämd summa och tiden, när krafvel kan inträffa, 1— hvarom solidarisk Lottegare, — i händelse han vistas på afstånd från Bank,— alldeles icke kan ega någon kännedom. Men å andra sida när onekligt, att, om blott förmögna män kunna förmås ingå i solidariske Bank-Bolag, så bör dessas credit bli orubblig och Lottegares personer och enskilda förmögenhet just derföre förblifva oantastade. För att minska den likfullt möjliga farhågan eller rättare, för att undanröja den misstanka, som hos de rikaste i en ort kunde afhålla dera från inträde, att nemi. en möjligtvis ondskefull
Maj:ts nådiga proposition, angående Landshöfdingarne Friherre K. F. von Kjreiners, Grefve G. E. Frölichs och Grefve P. A. Lewenhaupts bibehållande vid deras rätt till framtida pension från Arméens Pensionskassa. — N:o 153- angående inventering af flottans material-förråd i Carlskrona. IX. 250. — N:o 154. angående den skatteköpta torplägenheter åliggande dagsverksskyldighet till kungsgårdar och boställen. •— N:o 155- i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om anslag till bestridande af kostnaderne för Sveriges deltagande i en blifvande exposition i Paris af race-djur och landtmanna-produkter. — N:o 156. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående antagande af en förordning om verkställighet af domar och utslag, meddelade af af Norrsk rätt m. m. — N:o 157- angående ändring i Kongl. Förordningen om Sockenstämmor i riket. — N:o 158- angående statsbidrag för beredande af en förbättrad Kommunikationsled emellan det inre af Jemtland samt Norrige. IX. 324. — N:o 159. angående undersökning i fråga om ändring uti 1773 års skattläggnings-niethod för Westerbottens och Norrbottens Län. IX. 324. — N:o 160. angående en ändring i Kongl. Stadgan om Skiftesverket i riket af den 4 Maj 1827. IX. 324. — N:o 161. angående ändringar i Handels-Ordningen af den 22 December 1846 m. m. IX. 324. — N:o 162. angående upphörande af ansvars-bestiimmelser för öfver-assignering å Rikets Ständers Bank. IX815- — N:o 163- angående den medicinska undervisningens lämpliga ordnande m. m. IX. 815. — N:o 164. angående tullbevillningen och dermed sammanhang egande ämnen.
Banco-sedlars utställande i annan form (hvarvid någon besparing torde kunna göras), samt Proclamas utfärdande för utbytet, skaffa sig redo på Vexel-Banco-skuldens verkeliga belopp; samt att upphöra med Riitsgälds-sedlars ingifvande, sedan nu varande pappers-förrådet hunnit användas. Enligt beräkningen öfver Banquens årligen disponibla Capital, inflyta år 1824 —' 274,249 ~| 1825 —■ 269,317 | 1826 — 278,958 £> genom Fastighets 1827 —• 281,634 : 1828 — 279,885 J och Odlings-Lånens årliga inbetalningar. —• Att Lån af förra slaget icke kunna af Ban - txxvl Statsoch Banco*TJts\ottens Utlåtanden. quen vidare meddelas, följer af det föregående; (Häremot ett Hypotheks-System, Litt. A.) och hvad af sednare slaget möjligen kan till Enskiftens lättade verkställighet erfordras, torde lätteligen af de allmänna Lånefonderne kunna meddelas. — Till följe häraf visar sig Vexel-Banquens ställning sålunda: Reel fond 12,937,642: 14. 9. Att hela återstoden af Banquens tillgångar måste pantförskrifva* för Vexel-Banquens läkning, faller af det föregående klart. Låne-Banquen har, efter denna utredning, följande tillgångar: Deremot Skulder 2,238,362: efter hvilkas afdrag återstår 9,144,016: 36. 4; hvilka med tillägg af arne års Capital-ökning i Banquen nemi. 1822 och 1823, omkring 1,400,000: — —* 10,544,016: 36.
Föredrogs Rikets Ständers Justitie-ombudsmans embetsberättelse för åren 1844 och 1845 samt bemälde Ombudsmans berättelse till Rikets Ständer vid innevarande riksdag, med dertill hörande bilagor och handlingar. Remitterades till Lag-utskottet. S. D. Föredrogos och remitterades till Lag-utskottet Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtna följande nådiga propositioner: l:o om antagande af ny Strafflag, med flere hithörande lagbestämmelser; gifven Stockholms Slott den 1'7 September 1847; 2:o med förslag till Förordning angående förlags-inteckning; gifven Stockholms Slott den 16 October 1847. S. D. Föredrogs ånyo Kongl. Majrts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af Roterings-verken för den tillökade ordinarie Båtsmansroteringen; gifven Stockholms Slott den 8 Oktober 1847. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet. S. D. Föredrogs ånyo Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående grunderna för rättigheten att tillverka, omdistillera och i minut försälja bränvin, äfvensom för beskattningen dervid; gifven Stockholms Slott den 18 Nov. 1847. Remitterades till Bevilhungs-utskottet. S. D. Föredrogs ånyo Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående stats-verkets tillstånd och behof; gifven Stockholms Slott den 12 November 1847. Denna nådiga proposition, jemte de i Ståndet nu afgifna yttranden deröfver, remitterades till Stats-utskottet. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-utskottet Kongl Majrts till Rikets Ständer aflåtne följande nådiga propositioner: 12 Prot.-Utdrag, den 30 November 7847. l:o angående anslag för uppförande af cellfängelser och i afseende på andra frågor, som med fängelse-regleringen ega sammanhang; gifven Stockholms Slott den 9 November 1847.
Ola tycktes finna ett visst nöje i att tala om honom. Föräldrarne afstodo hemmanet till älste brodern. Syskonen voro så säkra på att ”ingen tös ville ha ’nom”, och derför tyckte de det gjorde ingenting om han fick lite större lott än de; det skulle komma igen. Men söndagen efter det han tagit emot stället kom der inte mindre än två ”töser”. Och med den ena af dem gifte han sig. Ola har en bror på Amager, som är gift och förmögen. Ola var inne på bröllopet med. Bruden var en rik Amager-jänta. Som bevis på hur ståtligt der var anförde Ola att det vid bröllopsmiddagen ”inte fans bröd på bordet, bara sul.” A propos, mins du den käringen med pastillerna, som Matti talat om och som G. af. G. beskrifvit? Hon som skulle resa upp till Stockholm och helsa på sin gifta dotter. Hon var visst gift med en slagtare. Vid stationen var svärsonen nere och tog emot henne med droska: ”är detta mamma från Småland?” Gumman hade tagit sin bäste klädning på, men så fort hon kom fram tog dottern henne in i ett rum och lät henne kläda om sig. Och så fick ”mamma från Småland” sätta hatt på sig, – hatt med breda hakband att knyta i en rosett under hakan, så att ”mamma från Småland” knappt kände igen sig sjelf. Och så var der kafferep med fina fruar och madamer, och det spelades priffe. Det var så fint, det kunde man icke undgå att göra. Och mamma från Småland måste spela med, ty det hörde till. Men priffe hade hon aldrig hört talas om ens. Korten kunde hon hålla, och det såg ganska bra ut. Dottern satt bakom och pekade på hvilket kort hon skulle kasta. Jag var på Lillö i går.367 Det pratades och skrattades. Men i bottnen på allt låg en så förfärligt hopplös sorg. Man ville ignorera den. Och den låg i bottnen af hvarje ord; den grep hvart sinne och slet i det med sina naglar, men ingen fick låtsa om att han märkte någonting. Konversationen gick ledigt och skratten kunde duperat hvem som helst. Men o, hvad det var pinsamt onaturligt!
Sammandrag af CapitalRäkningen till 1832 års Riks-Hufvud-Bok. e b 11 Balance från den 3l 4 Ordinarie Afkortning Extraordinarie Afkortning Anordning utom Stat Anordning efter 1882 ars RiksStat: Reservationer 1,339,593:18. 4. 12,221,214: 40. 5. 1,342,014: 24. to. återstå: Anordningar, Utgångne Återgångne i KronoUppbörden Anordning enligt Extra StatsRegleringen RiksgäldsContoret tillkommande Tack/ernsBergslagernes Lånemedel n. m, Af skrifningar * Ökade Reservationer å StatsAnslagen Äterlyftade Depositioner Lefver eringar Balance den 3i December 1882.- Contante Behållningar . Behållningar af Bergseffecter „ af Spanmål af Inventarier . Fastigheter. . Fordringar • Utlånte Medel Innestående Kronouppbörd: Anmärkte Poster . i5,3o6:i2. 4. Behållningar af Bergseffecter af Spanmål af Inventarier . Resterande d. 1 Sept. 1802 Förskotter Anmärkte Poster 2 Anvisning ä Mindre Creditivct Öfverlåtelse af Fastigheter och Inventarier frän Magasins Fonden Ater debiteringar af Förskotter och å 9: de. HufvudTiteln utgångne Län. Minskade Reservationer å StatsAnslagen Depositioner . Ufver er ingar Balance den 3i December 183,2 .■ Öfverlefvereringar 14,119: 33. 5. Tab. N:o %. Sammandrag af Capital-Räkningen till 1833 års Riks-Hufvud-Bok. © t b t t Balancc från den 3i December t83a Öfverlefvereringar Skulder Återstående Utgifter enligt Stat. Återgångne i KronoUppbörden , Anordning enligt Extra StatsRegleringen Riksgäldskontorets Andel i Öfverskottsoch Besparingsmedel
Anser Nämnden nödigt att, innan hufvudsakligt beslut fattas, parterne ytterligare höra, närmare underrättelse i saken infordra, eller syn hålla, ege der rätt till. § 17. Hvad de Heste i Nämnden säga, gälle för Nämndens beslut. § 18. Dä Nämndens beslut fattadt är, läte ordföranden det upptecknas och af Nämnden underskrifvas; och lemne det sedan till Rätten eller på landet till dornhafvanden. Ej skall dervid kungöras, huru Nämnden inom sig röstat, ej heller skola skälen för beslutet uppgifvas. § 19 Sedan Nämndens beslut så aflemnadt är, som i 18 § sägs, läte Rätten det i sitt protokoll införas, och meddeie det parterne i laga ordning. I § 20. Hvad Nämnden beslutat skall till efterrättelse lända Ej må i Nämndens beslut ändring någorstädes sökas. Dock ege ej Nämnden att sätta ut värdet lägre än ersättningsskyldig medgifvit: och der så hända skulle, att Nämnden höjde ersättningsbeloppet utöfver hvad ersättningstagande yrkat, gälle ej heller beslutet för mera, än äskadt varit, såvida ej jord eller lägenhet, som afstås skall, är besvärad med inteckning, öfverstigande den fordrade summan: i hvilket fall Nämnden må, utan afseende på ersätt ningstagandes anspråk, utsätta löseskiliingen så högt. som den finnes, enligt här ofvan stadgade grunder, böra uppgå. § 21. Vill egare af jorden eller lägenheten klaga deröfver, att han icke varit i målet stämd, eller vill annan klaga på den grund, att ärendet icke blifvit, enligt § 2, frän predikstolen eller genom allmänna tidningarne rätteligen kungjordt, eller vill någon klaga öfver Rättens pröfning af jäf emot den, som i Nämnden sutit, eller påstår någon eljest, att vid Nämndens sättande ej så tillgått, sorn 1111 löreskrifvet är; den talan må, sedan Nämndens beslut är, efter § 19. parterne meddeladl, i Hof-Rätten föras, genom besvär, inom den tid, som i 25 Kapitlet 5 § Rättegångs-Balken sägs.
Stats-verkels inkomst .. i5o,ooo: — - Pöst-verkets omkostnader . 35o,ooo: — - 50o 000: 4;o. ChartcB-Sig i 11 atce - af g if ten. Då endast några obetydliga förändringar i grunderna för utgörandet af denna afgift blifvit af Rikets Ständer beslutade, anser Utskottet sig icke kunna beräkna densamma högre än till ungefärliga medelbeloppet under ofvannämnde 3:ne år, hvilket i jemn summa ulföres med . 420>000* “” 5:o. Transport 3,921,000: — Ö Bevillnings-Utskoltets Betänkande, N\o 50. Enligt bifogade calcul Litt. C., öfver den af Rikets Ständer fastställde Pannerymds-afgiften för 6 månader, grundad på antalet af de år i838 taxerade bränvinspannor, skulle väl denna afgift uppgå till 1,232,835 R:dr årligen; men, då med afseende derå, att, dels antalet bränvinspannor de senare åren successiva förminskats, så att, då detta antal år 1835 utgjort 182,273, detsamma år i838 nedgått till 109,484, dels afgiften nu blifvit så betydligen förhöjd, och dels högre taxeringseller jord värden erfordras för bränvinsbrännings-rättighetens utöfning med sammansatte apparater, det synes kunna med visshet antagas att bränvinsbränningen hädanefter kommer att i väsendtlig mon inskränkas, anser Utskottet sig icke kunna beräkna denna afgift till högre belopp, än som vid senaste Statsregleringen upptogs, eller tili 780,000 6:0. Tid nings-8t ii mpel-afgiften.