Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Delta ansägs lämpeligast kunna rättas genom u, teflutande af ali föreskrift i denna del, dä lagens allmänna stadgande får lända till efterrättelse, och att således hela meningen ifrån och med orden: enskild mern, till och med: bewisligen uphört, borde aldeles utgå, samt deremot i nästföregående period orden: ma cj aral dera äga ruin, ändras till: mä ej ätal af publik Acror dera äga ruin. 2:0 Att som Z §- ii Mom. stadgar, det, tvid tillfälle af sörgripelser emot enskild man, hwilka a ära gä, eller för dest borgerliga namn och ryckte sörklenliga äro, skriften bör warda confiscerad; mcn alt ändamäl med en sädan confiseation skulle i hnfwndsakelig mätto förfelas, om ej Domaren äger att, efter inhämtad up, lysning om mäletS swärare beskaffenhet, i rättegängens början förordna qwacstad ä den anmärkte skristen, till förekommande af detz widare utspridning; Allsä borde ock en sädan magt icke wara Domaren betagen och i följd deraf den mening i 5 §. utgå, som innehåller, att qwacstad eller förbud emot någon strifts försäljning eller utspridande mä Underdomare ej wid sadane cnstilde rrvister ålägga. Stan, 424 Den 7 December. Ständet, som i helsi omfattningen af detta grannlaga och för den allmänna uplysningen högst wigtiga ämne, jnsag wärder af Utskottetsorgfällig» och lyck, liga bemödande, fann ock att i alt öfrigt det mcddelte förslaget förtjena Ständets fullkomliga bifall, samt öfrverlämnadr blott till Utskottets närmare utredande de omständigheter, som i förberörde mätto anmärkte blifwit, och hwaröfwer Ständet altsa sörwäntade Högloft. Utskottets förnyade Utlåtande. Detta skulle äswen härigenom till de Respektiv? Med«Sränden wördsamr och wänligen inberättaS. Or Lx ?rotoco»o kl. ?«erton.
Jag stadnar vid hvad jag förra gången yttrade, nemi. att hela tillställningen är för dyr för oss, och derföre afstyrker jag hela förslaget. Frih. Paykull, Joh. Guslaf: Inrättandet af Landtbruks Instituter har nu fått opinionen så mycket för sig, att det icke är värdt att tala deremot. Snarare synes det som man önskade få sådana anlagda i hvarje provins. Emellertid skulle jag heldre vilja bifalla anläggandet af ett Landtbruksinstitut på någon annan ort, t. ex. i de norra länen, för att der befordra åkerbrukets utveckling, än i Skåne, som är enrik, ganska väl upodlad provins, och der det finnes en mängd stora egendomar, der nödiga kunskaper kunna inhämtas. Om elever anmälde sig hos större landtbrukare derstädes, för att få lära sig huru jorden bör skötas och huru det går till, tror jag sådant icke skulle möta svårigheter, om de ville vistas der på samma vilkor som vid ett Institut. —- De underrättelser i afseende å kostnaden, som vi fått oss meddelade, torde väl också vara något tvifvel underkastade. Dessa kostnader äro beräknade till 200,000 Edr, hvilka Utsk. nedsatt till 175,000 Edr, och då kan vara tvifvelaktigt huruvida denna summa blir tillräcklig. Utsk. synes äfven sjelf tveka härom, och det blir väl då Staten som skall tillskjuta resten. Afven är det ganska tvifvelaktigt, huruvida de 18,000 Edrårligt anslag kan blifva tillräckligt; och då nu Staten har så många utgifter att bestrida, tror jag det vore klokast att ej besluta denna, som kan gifva anledn. till dylika anspråks väckande äfven från andra håll. Jag förenar mig således med Gr. Anckarsvärd i hans begäran om afslag. ao Den 6 Augusti. Gr. Beckfriis, Corfitz: Några egentliga anmärkn:r tror jag icke äro framställda mot Utsk:s Betänk., men som man åberopat att jag varit med i denna affär och prutat ner summan från 200,000 till 175.000, anser jag mig skyldig att förklara hvarföre jag gjort detta.
A ena sidan inom denna förening står nemligen ett ungt kärnfullt folk, med nyss återvunnen frihet efter en, i politiskt hänseende, fyrahundraårig dvala, först sedan 4 5 år uptaget i det Europeiska samhällets förbund, med liflig känsla af sin sjelfständighet och om sina rättigheter, ytterst känsligt i frågan om sina skyldigheter, och likt alla naturens barn i känslan af sin egen kraft, alltid trotsigt i sina fordringar. Ä deri andra sidan en gammal väl bepröfvad nation, hvars svärd1 mer än en gång har tyngt på Europas vågskål, som på dess slagfält spilt sitt blod och sina krafter i sanningens tjenst, som i känslan af sin egen rätt väl vet att erkänna andras, och som vet att vårda andras frihet, emedan den offrat strömmar af blod för att bevara sin egen. Hvem kan förneka att i föreningen mellan 2:ne sådane nationaliteter ligger en stor framtid, om en förening, som upfyller sitt stora ändamål1, verkeligen kan tillvägabringas; men ali förening hvilan främst på ömsesidigt förtroende och på en aldrig slocknande känsla af gemensam rätt. Sveriges rätt eller, med andra ord, dess statsrättsliga förhållande inom unionen, sådant detta i denna dag sig befinner, är betingad genom konventionen i Moss af den 14 Aug. 1814 af dåvarande Svenska Kronprinsen. I denna konventions 2:dra artikel heter det: Konungen af Sverige underhandlar direkt med Stortinget genom en eller flera kommissarier, hvilka han utnämner; samt i 3:dje artikeln : Konungen af Sverige lofvar att antaga den utaf de deputerade uti Riksförsamlingen i Eidswold utarbetade konstitution. H. M:t vill icke deruti föreslå andra förändringar än dem, som gro nödvändiga för de båda rikenas förening, och förbinder sig att icke göra några utan enligt öfverenskommelse med Storthinget. I öfverensstämmelse härmed och med fullmakter af Konung Carl XIII, hvilka voro försedde med Svensk kontrasignation, inställde sig fern Svenske män uti Kristiania, hvilka till det dä församlade
' Den anmärkning Friherre Anckarswärd gjort, att det kunde blifva ett farligt prejudicat tillåta Regeringen, att först anvisa lönetillökningar på besparingarne, på det de sedermera skola uppföras på Stat, liar sin fullkomliga rigtighet, om förhållandet vore, att de båda GardesRegementerne till fots, med hvilka LifGardet till Häst blifvit af Kongl. Majit ansedt böra åtnjuta lika löner, voro för högt aflönta; men då man påminner sig, alt Befälet vid dessa Regementen icke har särdeles större löner, än inom Armeen, så tror jag icke, att Friherre Anckarsvärds satts här har sin fulla tillämplighet. Friherre Anckarsvärd: Jag skall blott be alt få tillägga, att jag tror, det Kongl. Brefvet angående anvisningen på dessa be - Den 5 O c t o b e r e. m. »99 sparingar är dateradt i Februari år 1823, det vill säga midt under varande Riksdag, då det var fullkomligt öppet för Styrelsen, att aflemna proposition lill Rikets Ständer oin denna löneförhöjning; och jag tycker, att det sättet varit att föredraga framför, att egenmäktigt påföra besparingarna denna ulgift. Således kommer detta ändock alltid att stå qvar, såsom ett prejudicat af äfventyrlig natur. Men nu gör det ingenting till saken, utan Ridderskapet och Adeln fattar troligen sitt beslut till förmon för den mening, som yrkar anslaget. Då återstår för mig endast att reservera mig, ty något annat hoppas jag ej kunna uträtta, hvarken i denna eller någon annan fråga. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom nyss gjorda proposition till bifall å I2:tq Punkten, Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla hvad Kongl. Maj:t i denna del föreslagit. Ropades äfven Ja och Nej. Herr Anckar swärd: Det förefaller mig verkligen betänkligt, att i hvar enda punkt öka Utskottets förslag.
Språkmästare utan tienst och lön pa Stat 2: — Stadstjenare och Police-Betjente som icke hofwa wist lön och ej eller idka Borgerlig Näring. I twenne Closter H Timmerhandlande, se Handlande Timmeroch Murkarlar, se Arbetsfolk i Städerne. Tobaks-Plankörer och Plantage-ägare taxeras till afgift efter deras jordlägenheters wärdén och särskildt för den rörelse de drifwa. Tractörer som ej aro Borgare, <e Krögare'. Trädgardsmästare som ej aro Borgare. s r: — I 4 Clastorp ^ H !. r: — Akare som ej aro Borgare. I Stockholm och Götheborg. Is Den 32 Julik. Akare i de öfrige Städcrne. s 4: - I irenne Claier 2: — l. — Alla Innehafware af Fabriker, Werk och In, rättningar i Städerne, tarras under StäderneS Claöfification i mohn af inkomsten för deras rörelse, utan att någon särskild afgift för stelfwa Fabriken eller Inrättningen agcx rum. De af Städernes Jnnewänare som här icke äro nämde, tareras i förhållande till deras inkomst af lön eller rörelse ester ben Allmänna grunden till afgift deraf, med afseende pä Wederlikars Claöst fication. För Stadsjord betalcs Bewillning efter det wärde, som dera sättes. För Fastigheter,^ i Städerne, Hus, Tomter och Gardar betalas Bewillning med en fjcrdedels procent af det uppskattade wärdet. I alla Städer, utom Slockholm, anses Tomtens warde särskildt, och hwilket,wärde sammanlägges med hwad bade Tomt och Ä-yggnader gemensamt uppskattas. I Stockholm ater der Tomten ingädt uti Brandsörsakradc Summan blifwer denna stillnad icke nödig. Kronans och Statens Publika Byggnader samt Lill Barmhertighet-inrättningar hörande Hus, aro fran Bewillnings-afgift undantagne. §. 3.
Ett Oljeslageri och En Jttike-Fabrik äro privilegierade; men begge nedlagde. Deremot finnas på landet Fem Färgerier, hvilka bedrifvas med fjorton arbetare. Tillverkningsvärdet uppskattas vid alla till omkring 6,3oo R:dr årligen. Garfverier finnas, oberäknad! de fem som äro anlagde i 'Ronneby Köping, Tio till antalet med 37 arbetare och ett tillverkningsvärde af 15,980 Riksdaler. Af dessa Tio Garfverier är det ena nyligen anlagdt och bar således icke ännu hunnit all elen utbildning som är att förvänta. Politisk Författning. Kammarverk. Af Länets io83 förmedlade hemman , (hvaraf dock förmed ligen å8L mantal ännu ej vunnit behörig stadfästelse, så alt hemmantalet rätteligen torde böra beräknas till 1091 friels mantal) förhåller sig, efter hvad Tabellen utvisar, de olika hemmans naturerne på följande sätt: Frälse Säterier .* * mantal Säteri Rusthåll ..* . 3 £ Insockne Frälse hemman , . • . • 8 Utsockne Frälse hemman 8oi| (förmedlade lill 72^). Frälse Skatte hemman .. *6/g Krono hemman .. 0 g Krono Rusthåll . .• 3°irf§ Krono skatte hemman .27s« Krono skatte Rusthåll .88r||-||l Militie Boställen. . H Civile Boställen ^ e Ecclesiaslique Boställen. Lotshemman skatte .* 1 _ - 1091^ Vid jemförelse af Tabellerna för förra Femåvs Berättelsen och den närvarande, visar det sig, att 1 |||§ mantal blifvit under tjdeu skatteköpte. Joi — 38 — ransakning har under denna tid icke blifvit förrättad och några förändringar hafva icke eller dertill föranledt.
Jag har icke hört de upplysningar, som Ilr Ros lemnat; men det var just emedan jag ansåg att Skogsstyrelsen skulle vara bäst i tillfälle att yttra sig i frågan, som jag begärde motionen på bordet och icke för att motsätta mig densamma. Då motionären nu icke är här närvar:de, torde det icke vara lämpligt att icke remittera mo tionen, hvarföre jag vördsamt yrkar derpå. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derå, att motionen jemte de nu afgifna yttrandena skulle remitteras till det blifvande Stats-Utsk:t; hvilket bifölls. Föredrogs Frih. Stjernstedts, Joh. Wilh., d. 25 d:s på bordet lagde motion, ang. Bänkmansvalens afskaffande. Frih. Cederström, Rudolf: Det må väl i allmänhet vara en rigtig regel, att icke yttra sig vid remisser; men i förev:de vigtigare fall, torde det tillåtas mig, att underställa Riddarh. -Utsk:s bepröfvande, huruvida Frih. Stjernstedts motion bör framläggas till R. och Ad:s antagande. För min del bar jag en motsatt tanke. Under jemförelsevis lugna och samdrägtiga tider, sådana, hvaraf vi under de 2:ne sednaste tiotalen af år njutit, är det sannolikt, att elektorsvalet skall utfalla ungefärligen på samma sätt, som derunder inträffat; men om också för närv:de en lycklig enighet råder, hafva dock tider gifvits och kunna ännu stunda, då stormar och oro i sinnena herska. Under sådana tider är det klart, att enhvar vill försäkra sig om en i den syftning, han hyllar, affattad, andra ute slutande, elektorslista. För min del vill jag visserligen åt majori - Den 29 Oktober f. ni. 33 joriteten inrymma allt billigt inflytande; meri jag vill derföre ieke att minoriteten skall helt och hållet undertryckas.
Följden häraf är, att ehuru betydliga utgifter årligen Användas på muddringar, större fartyg likväl icke kunna börja sin lossning eller sluta sin lastning inne i hamnen, utan måste ligga ute. På redden, på omkring en half sjömils afstånd frän bryggan; hvarinom arbetskostnaden naturligtvis måste ansenligen ökas. Anstalter till hamnens förbättrande hafva derföre i Gefle länge utgjort ett Angeläget föremål för omsorg. 1 handtverkeriertie hafva under de sistförflutna fem åren några Anmärkningsvärda förändringar icke ägt rum. Antalet af handtverkare vid 1882 års slut utgjorde 138, af hvilka likväl några voro utan sysselsättning. En och annan handtverkare synes visserligen hafva temligen liflig rörelse, så att något, örn ock icke betydligt, öfverskott ärligen kan uppläggas; men de fleste tyckas af sin handtering •eke kunna förvärfva mera, än som jemt erfordras för en tarflig bergning. Följande fabriker och manufaktur-inrättningar finnas dels i staden och dels på dess område, nemligen: Eli segelduksfabrik med 3q mantalsskrifne arbetare. Ett sockerbruk Tvenne tobaksfabrik^’ af hvilka 6 d:o. den ena inrättades 1829 37 d:o. 10 ej mantalsskrifne. Ett linoljeslageri 1 d:o. 1 d:o. En linneväfnads-fabrik 4 d:o. 1 d:o. En klädesfabrik 3 d:o. 3 d:o. En kortfabrik . 1 d:o. Årliga tillverkningen per medium för de fem sista åren har utgjort: Vid segelduksfabriken ** 38,621 alnar segelduk. Medium för åren 1823—1827 var. 61,677 d:o. Vid sockerbruket ..1 o 1,332 U. socker och sirap. Medium för åren 1823—1827 var . 66,670 d:o. 3o Vid begge tobaksfabriken^ 221,324 Ä div. tobak och snus.
Nallvards-Ungdom, om dess befrielse från raantalspenningars erläggande; se Stats-Verket, dess inkomster, Litt G. Naturforskare, Nordiska, rum för deras sammanträde lb42 >9999999 f Natur-Historienj Lärare deri vid Gymnasierne , , Svar på återremiss ,>>>> > > > » > Natur-historiskt Museum i Götheborg 9999999 Naturhistoriska Riks-Museum; se Hufvud-Titel 5:te, sid. 16. Navigationsskolor, om inrättande af sådane , , , , Svar på återremiss se Hufvud-Titel 9:de, Utlåtande 217, sid. 7. Neuman, Commerce-Råd; se Anmälan 17. Nionde Hufvud-Titeln, dess reglering; se HufvudTitel 9:de. Nissa-än, lån till uppbyggande af en bro deröfver n > j > > j »-»>»))>>)) m > > Svar på återremiss , , , , ,,>>> » Nordblads, Stadsmäklare, ansökning att få till skatte i&sa kronolägenheten Stocksund, , , , , , Norde ner ems enka ; se Indragnings-Stalén 14. Nordre elfl upprensning deraf; se Anslag för en gäng, sf' Norman, P. E.; se Eftergift. Norrbottens v 41 y 4i i. a. V 41 'i y 41 b. i 41 å. V 40 a. a. A 40 b. y 40 b. y 40 A i; 40 b. i 41 a. a. -J 41 b. V 40 å. V 41 i 41 PresteStåndet. BorgareStåndet.
Prot. 1840. 6 Sami. 1 Afd,. 11 Häftet. 1 2 BancoUtsi: oi tets Betänkande, JY:o 2 g. dermera förflutit, äfven egt ledning af ofvanomförmälde, till Utskottet afgifne Berättelser, har fortsatt Revision och granskningen af Bankens Hufvud-böcker och Räkenskaper till 1838 års slut, genomgått Banco-fullmäktiges Protocoll, samt tagit kännedom af Under-styrelsens eller Commissarialets, äfvensom Commissariernes i Låne-Canzliet, Protocoll till nästlidet års utgång. Banco-Styrelsens åtgärder, i afseende på Silfver-ntvexlingens fortgång och bestånd, hafva af Utskottet blifvit med synnerlig uppmärksamhet följde. Banco-fullmägliges nilfulla bemödanden uti denna både vigtigaste och mest brydsamma del af deras förvaltning, fordra att erkännas. De synas icke eller hafva varit utan framgång, då, enligt hvad Bancofullmäktiges, uti Utskottets Memorial N:o till Rikets Ständer öfverlemnade, Berättelse (pag. 18) inhemtas, Metalliska Cassans minskning allt från Siifver-utvexiingens början, intill nästlidet års slut, utgör endast 243,389 R:dr 19 sk. 1 r. Silfver Specie, oaktadt den under tiden inträffade svåra conjunclur.
Rättegångsbalken är tillämpligt till både Domare och andre Embetseller Tjenstemän, då de begå embetseller tjenste förseelser; och det torde icke kunna bestridas, att till embetsförseelse bör räknas det förhållande, att StatsRådseller RegeringsLedamot tillstyrkt eller biträdt öfverträdelse af någon föreskrift i gällande Grundlag eller annan laga stadga, ehuru förhållandet icke varit af den egna beskaffenhet, att det funnits nödigt utsätta serskildt ansvar derför uti Ansvarighetslagen. I öfverensstämmelse med dessa grunder föranlutes jag vördsamt framställa det påstående, att de Herrar Ledamöter af Konungens StatsRåd, hvilka blifvit för de i l:sta och 2:dra punkterna anmärkta rådgifvande åtgärder tilltalade, måtte, derest dessa rådgifvande åtgärder skulle anses i sig innefatta tillstyrkande af en ny pålagas åläggande utan Rikets Ständers samtycke, och således vara stridande emot 73 §. Regeringsformen, för sådan grun dlagsöf ver trä - delse dömas till de i 3 och 10 §§. Ansvarighetslagen för Konungens Rådgifvare den 10 Februari 1810 stadgade ansvarspäföljder, men, i annan händelse och derest nyssnämnda rådgifvande åtgärder befinnas stridande endast emot 201 57 och 60 §§., härför anses förfallna till elen påföljd, som Höga RiksRätten, med tillämpning af 1 Kap. 12 §. Rättegångsbalken, efter öfvervägande af hvarje måls beskaffenhet och Herrar StatsRådsLedamöters deltagande i rådslagen, pröfvar rättvist lill graden bestämma. Sistberörde ansvarspåföljd bör af mig äfven yrkas ej mindre å de i 3:dje anmärkningspunkten uppgifna Herrar Ledamöter och Föredragande i Kongl.
Majit i ofvanberörda hänseende äskat. 5:0 Öfriga lill denna Hufvudtitel hörande ordinarie anslag, hvaruti förändring icke blifvit ifrågaställd, äro, enligt närlagde tabell, Litt. A., uppförda till enahanda belopp, som vid sistlidna riksdag, utom den JÖr Hennes Maj:l Enke-Drottning Desideria anvisade hojhållningssumma, hvilken, sedan Hennes Maji med döden afgått, blifvit från Riks-staten utesluten; kommande alltså, på sätt nämnde tabell utvisar, Hufvudtitelns anslagsbelopp att utgöra 1,230,000 R:dr. Beträffande de behof, för hvilka tillfälliga eller extra anslag under Första Hufvudtiteln ansetts erforderliga, förekommer i första rummet E. K. Majis här ofvan omförmälda särskilda nådiga Proposition af den 6 sistlidne Februari. 7:o Uti denna nådiga Proposition har E. K. Maji behagat tillkännagifva, att, ehuru det årliga anslag till Kongl. Majds hofhållning, som af Rikets Ständer vid 1823 års riksdag bestämdes, icke vidare kunde efter en tidrymd af fyratio år, hvarunder nästan 6 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 67. alla utgifter ansenligen stegrats, vara tillräckligt att fylla de behof, för hvilka samma anslag vid förstnämnda tid varit beräknadt, E. K. Maj:t likväl hittills ej velat ifrågasätta förhöjning deruti och ännu vid innevarande riksdags början haft för afsigt att låta frågan derom till nästa riksmöte anstå. Men då utgifterna för hofhållningen under sistlidet år, enligt nyligen afslutade räkenskaper, befunnits hafva i ännu betydligare mån, än under de nästföregående åren, öfverskridit det derför anvisade anslag, samt då de omkostnader, som af hofförvaltningen måste bestridas, vore till största delen oundgängliga och för öfrigt i allmänhet sådana, som ej lämpligen kunde indragas, hade E. K. Maj-.t funnit Sig ej längre böra uppskjuta alt meddela Rikets
Någon tillförlitlig grund för bestämmandet af den Summa, som Utskott,fet skulle anse högst bora för detta ändamål uppoffras, kan väl ej uppgifvas; — Men Utskottet har trott, att, om förlusten å iletta Verk kunde ifrån det hittills varande beloppet nedsättas till 3,000 eller högst 3,000 R:dr Banco, skäl icke vöre att för en så ringa kostnad, medelst Geiieral-Assistance-Contoirets indragning, betaga de mest behöfvande bland Allmänheten den enda för dem lillgängeliga utväg att genom Lån afhjelpa sine ögonblickliga behof, och såmedelst undgå alt blottställas för ockrarens godtyckliga behandling. För att likväl å ena sidan möjligen bespara Slaten en fortfarande utgift, och å, den andra, i händelse denne utgift skulle öfverstiga ofvan föreslagne summa af 3ooo' R:dr Banco, förekomma Inrättningens lotala upplösning, har Utskottet varit betänkt att, på sätt här nedan omför - S ta ts-U ts ko t tels 13 e t ä n k a n d e n. 683 mäles, föreslå sådane åtgärder, hvarigenom ti llfäl le kunde beredas för Stockholms Stad eller något enskildt Bolag, att mot förmånliga vilkor öfvertaga och bedrifva denna Låneinrättning, I öfrigt har det icke undfallit Utskottet, att en särskild minskning i General-Assistance-Contoirels Inkomster af dess Auction skaparn are hitlils egt rum i så måtto, alt af årliga Ordinarie Auctions-pro■yisionen, enligt ännu gällande författnin• gar erlagts till Stockholms Stad; Men enär General-Assistance-Contoii et nu mera icke är något enskildt Bolag, utan ett Statens "Verk, hvars upprätthållande dessutom medfört så betydliga kostnader för Staten, och ehuru Stockholms Stad kan sägas deraf allena hafva dragit förmånen, så synes Utskottet. icke vara tillbörligt, alt den senare uppbär en sådan Inkomst på Statens ytterligare bekostnad. Besparing af denna utgift, sorn nlgjordt omkring 700 R:dr B:co. har alltså äfven ingått i Utskottets beräkningar.
Ordinarie fonden för utlåning genom Banco-Disconlen i Stockholm samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö på namn och reverser med omsättningsrätt fastställes lill 9,000,000 R:dr B:co, hvaraf tillhandahållas 5,8oo,ooo R:dr Banco-Discont-Verket i Slockholm till utlåning för Rikets samtelige provinser, med undantag af dem, som ega belåningsrätt i LåneConloren, enligt hvad här nedan stadgas, 2,100,000 R:dr Låne-Contoret i Götheborg för provinserne Westergöthland, Dahlsland, Bohuslän och Halland samt 1,100,000 R:dr, Låne-Contoret i Malmö till utlåning för provinserne, Skåne och Blekinge; börande i afseende på denna utlåningsrörelse iagtlagas: att Banco-Discontens och Låne-Contorets i Malmö re serv-fonder, såsom sådana, upphöra och till Bankens disposition öfverlemnas; alt den vinst , som af lånerörelsen under sist förflutna året uppkommit, 1 vissa lämpliga andelar och terminer under detta och nästa år till Banken lefvereras, så att hela beloppet af nämnde vinst före slutet af sistberörde år varder till Banken aflemnadt; att de i lånerörelsen inflytande räntor hädanefter icke utlånas, utan vid förloppet af hvarje qvartal, efter afdrag af utgifterna för Disconl-Verkens förvaltning, förlusterna och de lån, hvilka im m linien föras, till Bankens disposition ingå; att de medel, Spar-Bankerna emot ränta insätta, användas till ullåning genom Handelsoch Närings-Disconterne i Stockholm samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö, under vilkor, att ett motsvarande belopp af Bankens för berörde utlåning anvisade förlag till Banken inlefvereras och sedermera, i mån af skeende återbetalningar utaf Sparbankernas medel, till det ursprungliga föremåBih. till /}.