Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskotiet: l:o Ett af Per Nilsson från Skåne inlemnadt skriftligt anförande, jemte dervid fogade handlingar, med föranledande af haus, den 31 December nästlidne år väckta och då till nämnde Utskott remitterade motion, angående ett ytterligare statsbidrag af 15,000 r:dr btko till hemmans-innehafvarne i Torna och Bara härader, för bestridande af makadamisering å vägen emellan städerne Malmö och Lund; och 2:o Ett af Erik Eriksson från Stora Kopparbergs län skriftligen författadt anförande, angående anslag af vinoch byggnads-säd till Sofia Magdalena församling i Dalarne, jemte ett utdrag af Stora Kopparbergs läns landsbok och verifikationer för år 1850. Jemte det föredragningen skulle ske punktvis, fattade Ståndet, innan behandlingen af de särskilda artiklarne förekom, följande beslut nemligen: att Utskottets yttranden uti ingressen till Betänkandet, i afseende på dess motiver och beträffande Herr Printzenskölds och Johan P. Anderssons motioner skulle läggas till handlingarneoch att, i fråga om de i taxan upptagne tullvärden samt värde-förtullningens utbytande mot annat förtullningssäti, Ståndet hänvisade till de beslut, som det vid föredragning af Betänkandets särskilda delar kunde komma att fatta. Vid föredragningen af de särskilda artiklarne bifölls, hvad Utskottet rörande införsels-tullen föreslagit i fråga om artiklarne Antimonium, Apelsiner m. fl., Aska: rå af trä etc. Askar oell dosor, Assa foetida m. il., Band, Barometrar, Beck, Elfenben, Bildliuggeri-arbeten, Bleckslagare-arbeten, Blommor, Bly, Blyerts, Blyertspennor, Blysocker, Bokbindare-cloth, Borax, Broderade arbeten, andra slag, Böcker, Caffe, Ciment, Cobolt, malm och metall.
Den 4 November. 321 sistledne Sept. till Riksens Ständers ompröfwande anmält, rörande Riksgälds Conkvirets gjorda ukläiiingar och deribland, i synnerhet, de försträckningar, hwilka blifwit meddelte Herr Presidenten och Commendeuren Friherre till ett belopp af 830.000 Riksdaler, Götheborgs Stad, till understöd wid desi återuppbyggande efter eldswädan, 200.000 Riksdaler, samt Hans Exellence m. m. Grefwe Uuutb 93,600 Riksdaler, blef Utstoktets yttrande, hwad förstnämnde utlåning beträffar, af Sundet bifallit, men i anseende till det öfriga af hwad Utskottet hemställt, förekommo sädane anmärkningar, som hindrade desi antagande, och skulle alltsä Statsutskottet af samma anmärkningar erhälla del, för att efter deras föranledande med förnyadt utlåtande till Riksens Ständers Plena inkomma. Ut supra. Lx krotocollcr bl. keterslon. S. D. I anledning af Högloft. BancoUtffottets i ProtocollsUtdrag den. 2 nästledne Sept. gjorde hemställan, huruwida särffilt berättelse om realisationens företagande bör .af BancoUtskottet afgifr was, eller ock förhällandet deraf endast i' den allmänna berättelsen intagas, fann ival BorgareStändet för sin del, att förhällandet med Realisationen mä uti den allmänna berättelsen i sin behöriga ordning införas, men ansäg tillika för skyndsamheten af ds upplysningars erhällande, som berörde berättelse bör innefatta, högst nödigt, att Utffottet, utan att afbida arbetets fullbordan, genast -är i författning med fjerde Band4!, 42. den.
Grefve Mörner, C. G. D., har uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion (JY° 234), under erinran, bland annat, att, då Landtbruks-ingeniörerne icke|fegde utsigt till andra eller bättre aflönade befattningar, det vore i hög grad billigt, at sjelfva deras arbete måtte för dem grundlägga rätt till belöning och att de, som för så många andra beredde ej blott hopp utan visshet om nya eiler förökade skördar, jemväl eiholle utsigt att genom nitiskt fullgörande af sina åligganden kunna småningom sjelfve vinna en förbättrad ekonomisk ställning, hemställt att ofvanberörda af Landtbruks-akademien väckta förslag till successiv lönetillökning efter vissa års tjenstgöring för de s. k. Agronomerne måtte vinna Rikets Ständers bifall. Uti särskilda inom Presteoch Bonde-Stånden väckta till Stats-Utskottet remitterade motioner, i det förra Ståndet af Doktor Lindgren (under JV2 95) och i det sednare (under JV2 355) af Riksdagsfullmägtigen Anders Gudmundsson från Hallands län, är föreslaget att, på det att dels nödiga biträden icke måtte komma att saknas för de starkt anlitade ordinarie Agronomerne, dels ock lämpliga personer till successionen måtte finnas att tillgå, Rikets Ständer ville anordna de af Kongl. Majit till tre Landtbruks-stipendiater äskade 3,000 Ridr, att oafkortade till Stipendiaterne utgå, samt medgifva att kostnaden för deras tjensteresor finge fortfarande Bih. lill It. St. Prot. 1862 & 1863. 4 Saini. 1 Afd. 2 Band. 9 Häft. 8 58 Stals-U'(skottets Utlåtande M 99. såsom hittills bestridas af de pä sjette Hufvud titeln till Kongl. Maj-.ts disposition för sådana ändamål ställda medel.
Departements-chefen i underdånighet, att Nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om beviljande och uppförande å ordinarie stat af dels aflönings-förhöjning åt 20 Uuder-officers-korporalcr vid marin-regementet med 6 sk. om dagen eller till 18 sk. för hvardera, hvilken förhöjning uppginge för året till en summa al 912 r:dr 24 sk., och dels gage-förhöjning för manskapet vid bemäldte regemente med 1 sk. per man om dagen, uppgående om året för 800 man till 4,754 r:dr 8- sk. bauko, eller ett saminanlagdt högre aflöningsbelopp af 5,666 r:dr 32 sk. bauko. Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 1853. 3 2:o ITos Kongl. Mnjrt hade Amiraliteis-presterskapet i Carlskrona, Amiralifetspastorn, prosten D. Ringins samt compastorerne J. Sabelström och J. M.
I följd af den långa erfarenhet jag hunnit förvärfva uti förevarande ämne, torde det tillåtas mig att fästa uppmärksamheten, så väl vid EkonomiUtskottets Betänkande, som vid de anmärkningar, hvilka nu emot detsamma blifvit framställde. Visserligen har Utskottet till RiksStåndens afgörande egenteligen blott framställt frågan om ersättning till ej mindre Roten, än Soldaten eller dess efterlemnadeEnka, för de skador och förluster, som från arbetscommenderingar kunna härröra; men då så många serskilta frågor jemväl influtit dels i de väckte molionerne, och Den 16 Februarii f. m. 35 dels i de nu framställde anmärkningarne, anhåller jag om tillstånd, alt vid ämnets betraktande få gå något längre tillbaka. Ingen kan misskänna, att Svenska arméens danande till härdighet och vana vid fältlefnaden hufvudsakligast grundar sig på arbetscommenderingar, emedan en sådan vana omöjligt kan vinnas endast genom ett 3 veckors öfningsläger om året. Jag är säker, att ingen af arméens Befälhafvare, som närmare begrundat ämnet, härom skall tvista med mig. Att delta äfven varit meningen vid Indelnings Verkets stiftelse, kan erfaras af de täta exempel Historien framvisar på sådane arbetscommenderingar. Den store Gustaf Adolph befallte i63i, oaktadt Tyska kriget, en del af Södermanlands Regemente till arbete vid Hjelmare Canal. Carl XI låg sjelf med de arbetande trupperne vid Kungsör. Under den så kallade frihetstiden användes arméen ej blott för upbyggandet af Sveaborgs fästning till den graci, att trupper från Vestra delarne af riket ditfördes både till sjöss och lands, utan ock på 1750-talet för Trollhätte slussverk , hvilket dock sedermera åter förstördes. Efter den tiden blefvo trupper på samma sätt använde lill flera arbeten, såsom bland annat på 1790-talet vid Trollhättan. Men under all denna tid iagttogs så ringa vård om soldaten, att jag vågar 3* 36 Den i6 Februarii f. m. säga, det desse arbetscommenderingar voro för trupperne ganska skadlige.
Äfven en annan fruktan har dock hos den värde talaren uppstått, nemi. att Svenska folket skulle bli hårdare beskattadt för sin sockerkonsumtion derigenom att införselstullen nedsattes på raffineradt socker. Han förmenar nemi. att, sedan, enligt hans förutsättning, de Svenska sockerbruken galt under, köpmännen skola kunna för utländskt socker taga hvilket pris de finna för gott och sålunda oskäligt beskatta förbrukaren. Förunderliga tankegång! Den täflan, som köpmännen skulle underhålla med några få fabriker till deras undergång, denna täflan skulle upphöra köpmännen emellan, derföre att fabrikerna icke längre fuunos. 462 Den 8 Februari e. m. En annan talare, hvars rena, elnira enligt min tanke missledda öfvertygelse jag respekterar, har erinrat derom, att säkraste och enda grunden för bedömande af den rigtning, i hvilken vår lagstiftning borde fortgå, vore den mening representationen uttalat. — Ja väl! Ingen lärer väl förneka representationens rätt att härvid utöfva allt det inflytande den tillkommer. Men hvilken mening, af representationen uttalad, afser den högt aktade talaren? Ar det den frisinnade rigtning, i hvilken representationen i mera än ett fjerdedels sekel fattat sina beslut, eller är det sistl. riksdags tillfälliga vindkast, åvägabragdt genom ett par rösters öfvervigt? Samme aktade talare har val medgifvit, att den med Frankrike afslutade sjölärtstraktaten beredde oss några fördelar, men likväl underskattat dessa i jemnbredd med »de ofantliga uppoffringar af vår industri», hvilka skulle innefattas i handelstraktaten. Men hvilka äro då dessa ofantliga uppoffringar af vår industri? Så vidt jag lörstår, har icke en enda Svensk industri blifvit uppoffrad, icke ens försatt i någon verklig fara. Och beviset om ett motsatt förhållande äro traktatens motståndare ännu i denna stund skyldige. Den hårdast pröfvade är otvifvelaktig! siden-industrien; men icke ens denna har, så vidt hittills blifvit utredt, lidit något verkligt afbräck.
Beträffande åter tulla fgifterna, så och för den händelse, att Borgareståndet icke vill i de öfriga Ståndens beslut sig förena, föreslår Utskottet till omröstning följande proposition: 239:o. Den, som, jemlikt tre Stånds beslut, anser införselstullen å plymer strutsoch andra slag fortfarande böra bestämmas till 15 r:dr skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Villner Nej, bestämmes införselstullen till 10 r:dr per skålpund. 48 Bevillnings-Utslcottets Memorial, N.-o 23. Pomada. Utskottets förslag dels att för pomada, kärlen inberäknade, nedsätta Pomcranser. införselslulien från 28 sk. till 20 sk. skålpundet, dels att i en rubrik sammanföra pomeranser samt pomeransknoppar och skal med 1 sk. 6 r:st införselstull per skålpund, bar Borgare-ståndet godkänt, men de öfriga Stånden, under vidblifvaude af gällande taxa, ogillat. Såvida Borgareståndet, icke vill frånträda sina härutinnan skiljaktiga beslut och instämma i de öfriga Ståndens, måste följande omröstningar anställas: Den, som, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, vill, att införselstullen på pomada skall bibehållas vid 28 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, varder införselslulien på pomada, kärlen inberäknade, bestämd till 20 sk. per skålpund; och 241:o.
Visserligen äro stora ansvar och, synnerligast i sednare tider, många mödosamma tjenstpligter ålagda KronoBefallningsmän* nen; men i de Län, der lönen är indelt, anser jag denna TjenstemannaCorps äga en vi* da bättre utkomst, än de fleste 2f Rikets öfrige civile Embetsman; jag tror äfven, att det nu föreslagna sättet till att öka deras inkomster icke är lämpligt, såsom en ny och verkligen kännbar beskattning, hvilken endast drabbar de gäldskyldiga och således den min* dre bemedlade folkklassen. Med anledning af de nu i korthet anförda skal, utbeder jag mig ödmjukligen få hemställa, om icke StatsUtskottets uppgifna project till KronoBefall - Den 3 Juni. e, m. 69 »ingsmänntns förbättrade lönvilkor af Höglofl. Ridderskapet och Adeln afslås. Hans Exc ellene e Herr Grefven och Landt. Marskalken gjorde proposition till bifall å Utskottets Betänkande, Ropades Nej, Friherre Cederström, Jacob: Jag förenar mig i hvad som redan mot Utskottets Betänkande blifvit anmärkt, och då vårt uppbördssätt redan är tryckande nog, derigenom att fordringar medelst utmätning få uttagas, synes mig obilligt att ålägga den gäldskyldige en ytterligare utgift, genom lösen för påskrift å UtmätningsResolutioner. Jag anhåller derföre, att Betänkandet måtte återremitteras , och yrkar, att vid hvad uti Expeditions-taxan af 1801 blifvit stadgadt, måtte förblifva. Herr Tham, Pehr: Om hvad Utskottet föreslagit rörer privata utmätningar, anser jag billigt, att någon lösen erlägges; rörer det åter publika, så tror jag att en sådan losea bör afslås. Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard:
Letänkanclen, iV:o lH2o3 lill svar ä clessa anmärkningar lä bilskotten nämna att clu af clem blifvit tillstyrkt, rlet 4,-jo i,4ä2: i3. 2. eller äterstaenbe kapital-beloppet för 1808 ars krigskostnarler, mätte rlels till Lanken reversera», clels ock öfverskjutancle 1,482: i3. 2., af L:g:sLantoret inbetalas, bitskotten assett, sä väl att k^IIa bristen i bankens tillgångar mot cless skulcler, som att gifva clen en gruncl-foncl, lemnancle garantie för oafbrutna uppk^IIanbet af cless förbinclelser mot egne borgenärer ocb säkerbet för beclrifvancle af cless rörelse. Det bar nemi. s^nts bitskotten, att när -Kllmänbsten inbjucles, ocb pä visst sätt är satt i nöbvänbigbet att förtro sig till L. 8t:rs Lank, clet ock vore sä mycket angelägnare alt gifva ^llmänbeten nägon garantie mot söljclerna ak en oklok aciministration, som clenna Lank äfven clrifver en äfventyrlig lane-rörelse; Dä allmänketen till en clel äger clenna garantie i beloppet ak Länkens korbringar bos enskilcla, kunna bitskotten ej inse bvarköre ikllmänbetea skulle sakna samma garantie i be forclringar Lanken bos 8taten äger, sä villi besse korbringar äro i kebörig orbning goclkänlle. IVlinst tro bitskotten säclant köra äga rum vill clet nu upplasta förbällanclet, att Lanken efter cless löo-äriga tillvarelse mäste, sä villa betta kapital ej Lanken trllerkännes, börja sill n^a bana meb en brist i tillgängarne, bvilket efter bitskottens öfvertygelse skulle i bög grab minska körtroenbet till ben samma.
Månne det ej skulle vara eli feg brottslighet att ej våga i minnet återkalla denna handling af mången kanske redan bortglömd. Jag vill ej vidare söka forska efter moth* i58 Den I Martil. verne till den omnämnde Herr Friherrens framställning-. det är nog för mig, att som jag tror, klart hafva visat, att den var origtig. Bilagor till PleniProtocollet för den 3 Mars, förmiddagen. N:o i. Herr Reutersvärd, Pehr Ad I en tid, då ägande rättens helgd med hvarje dag allt mer och mer erkännes, och då, så väl Konungen som Ständerne synas, genom upphäfvande af vissa prohibitiva Författningar, låta hvarje Medborgare komma i fri utöfning af sina naturliga rättigheter, hoppas jag att Hög_ lofl. Ridderskapet och Adeln skall anse den motion jag nu tager mig friheten att väcka, vara af mycken vigt, och, om den bifalles, blifva af stor nytta för Samhället. Jag vågar alltså vördsammeligen föreslå: i) Att hvar och en som äger ett vatten_ fall, eller rinnande vatten inom sitt omfång, pia lika fritt få begagna sig deraf, som af hvad honom i öfrigt tillhörer, titan all föregående undersökning, endast mot åliggandet, att ersätta Den 1 Martti, ali skada, lian genom uppdämning kan tillfoga någon annan. Vi behöfva blott återflyttas till våra Förfäders enkla och sunda Lagstiftning, som härom endast föreskref: att Ängin ma andrum til skadha byggia , ok ängin ma andrum sit fortaka. 2) Att hvar och en må få sitt verk skattlagdt, om han så vill, för att äfven dermed kunna betjena andra; och lärer ingen blottställa sig för en kostsam anläggning, i grannskapet af ett redan förut varande vattenverk, som tillräckligt, val, och för godt pris uppfyller ortens behof, eller hvars tillverkningar ej vid den nya Inrättningen kunna göras bättre och för billigare pris. I motsatt fall må han skylla sig sjelf.
Fru gemensamt, har Fru Björkenstam förklarat sig benägen att, för åstadkommande af accord, afstå den andel i den efter Lagmannen Björkenstams arffallne egendom, som möjligen kan tillerkännas Fru Björkenstam, hvarigenom en utdelning af cirka 15 proc. skulle kunna erbjudas ; och har Direkt., af denna anledning och på i öfrigt anförda skäl, tillstyrkt att, emot erläggande inom detta års slut af ett till 1,200 r:dr b:co bestämdt belopp Ryttmästaren F. A. Björkenstam och hans konkursmassa må frikallas från ansvarighet till Riddarhuset för den uti Ryttmästarens gäldbundna bo bevakade ofvanomförmälda fordran. Den 1 September. Utsk., som tagit Direktrns mern. i öfvervägande, iiar tillika granskat de detsamma åtföljande handlingar, tablåer och kalkyler öfver ställningen i Ryttmästaren Björkenstams bo; jenne arfsskiftet efter hans fader Lagmannen Björkenslam samt det gjorda accords-anbudet; och emedan, vid det häraf uplysta förhållande, något mera fördelaktigt accord än det erbndna, icke torde kunna i detta bo väntas, hvarföre ock egare af fordringar lill belopp af omkring 200,000 r:dr b:co redan detsamma antagit; Thy och som, genom betalning af de föreslagna 1,200 r:dr b:co, ett belopp af 33^:dels proc. af Riddarhusets verkliga kapitalfordran 3,600 r:dr b:co, utan afbidan af en långvarigare utredning och deraf följande ytterligare ränteförlust, komme Riddarhuset omedelbart tillgodo från ensamt den ene af Löftesmännen; Alltså och då Riddarhusets fonder för samma fordran fortfarande hafva sin betalningsrätt öppen såväl i hufvudgäldenären Ryttmästaren Hammarskölds som den andre Löftesmännen Kapiten von Elirenheims konkurser; anser Utsk. sig böra vördsamt föreslå: ali den af Riddaih.-Direkt. i dess bilagde mern. gjorda ofvanberörde hemställan må vinna H. R. o. Ad:s bifall. Stockholm d. 30 Aug. 1851. På Riddarhus Utskottets vägnar.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Till en början skall jag utbedja mig alt få göra reda för tillkomsten af dessa anmälanden. De äro egenteligen ett slags minnesvårdar, om jagså får säga, af de strider, som minoriteten haft med majoriteten; och jag tror att Rikets Ständer böra vara belåtne med, att minoriteten lyckats att i dessa strider åtminstone rädda dessa anmälanden, hvarförutan ingenting derom kommit till Rikets Ständers kännedom. Visserligen hade det i de flesta fall varit minoritetens afsigt och önskan, att kunna få dem framställde i form af anmärkning; men då det ej lyckades, måste man nöja sig med alt få fram dessa saker i hvacl form som helst. Dessutom innefatta flera af dessa punkter nya principfrågor om förståndet af Grundlagarne, hvarpå uppmärksamhet hittills aldrig varit väckt; och i hvilka minoriteten sjelf funnit olämpligt alt göra lagen gällande emot Rådgifvarne, innan man varnat dem emot dylika misstag. Hvad sedan sjelfva saken angår, eller om Constitu - 176 Den a4 Julii u. in. tionsUtskottetfkan framställa sådana anmälanden , så har jag visserligen en gång förr besvarat denna anmärkning, och skall derföre blott med några ord. upprepa hvad jag sagt. Man har klandrat, att ConstitutionsUtskottet gör anmälanden utan tillämpning af 106 eller 107 ,5“. Regerings Formen; och samme Talare har sagt, att han ej kunde begripa, huru 60 Riksdagsordningen kunde tillämpas; men att emedan denna ,§*. hänvisar till Sg RegeringsFormen , dessa anmälanden , om fråga derom skulle väckas , borde af Ekonomiutskottet behandlas. Att 60 §. Riksdagsordningen uttryckligen berättigar Rikets Ständer att "till Konungen ’frambära någon deras allmänna önskan , i ”hvilket ämne som helst F är så ovedersägligt, att allt vidare bevis derför väl är öfverflödigt.
Den vördade gamla, s o m är vid full hälsa, blef i sin bostad uppvaktad af hundratals gratulanter med b l o m m o r och lyckönskningar samt telegram o c h bref från när o c h fjärran, bl. a. af komiterade för Israelitiska sjukhjälpso c h begrafningssällskapet, till hvars hedersledamot h o n kallades. Förra året på sin 80:de födelsedag blef h o n af konungen belönad m e d guldmedaljen af B:e storleken för medborgerlig förtjänst. * Svenska lärarinnornas pensionsförening hade häromdagen bolagsstämma, hvarvid enligt revisorernas hemställan, styrelsen beviljades full ansvarsfrihet för 1896 års förvaltning. De afgående styrelseledamöterna, fröknarna E. Cronstrand, A. Dahlström o c h H. Palmqvist, återvaldes, likaså suppleanterna, fröknarna M. L o d i n och M. Aspman. Enligt revisionsberättelsen uppgingo inkomsterna under förra året till 36,734 kr. 76 öre o c h utgifterna till 16,367 kr. Teater och musik. Kungl. operan gifver i morgon lördag till förmån för k. hofkapellets pensionsinrättning en symfonikonsert, vid hvilken endast tonverk af Beethoven k o m m a att utföras. Fröken Amanda Janson hade att glädja sig åt ett fullsatt hus på sin Francillonmatiné i söndags och rönte det lifligaste bifall för sin fängslande framställning af Francine de Riverolles. Vi taga för gifvet, att stycket nu, efter den framgång det på matinéen gjorde, k o m m e r att upptagas på den ordinarie spellistan och torde vi då få tillfälle att återkomma till ett närmare omnämnande. Södra teatern ger allt fortfarande Blanches hederliga gamla lustspel: » E n trappa u p p o c h på nedre botten » för välbesatta o c h intresserade hus. Orgelkonsert gifves i Jakobs kyrka instundande söndag af hr Albert Lindström till förmån för dir. W. Heintzes efterlämnade familj. Programmet är väl valdt o c h värdefullt biträde lämnas af fröken Selma E k samt hrr Tor Aulin och Oskar Bergström.
N:o 12, ang:de åtskilliga till båtsmansbeklädnaden hörande persedlars anskaffande' och underhåll genom statsverket, hvilket mål med nästföljande punkt i Stats-Utsk:ts Utlåt, har nära sammanhang och på densammas pröfning inverkar. 524 Den 18 April f. m. Hr Gr. o. Landtm, lormälte att Hr Fåhraeus hade föreslagit, att Stats-Utsk:ts Utlåt. N:o 81 skulle punktvis föredragas, samt att Sammansatta Statsoch Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 8 måtte förekomma till afgörande näst efter den 3:dje punkten i Utlåt:t N:o 81, och sistnämnde Utsk:s Betänk. N:o 12 behandlas näst efter Betänkt N:o 8; hvarefter propos. på bifall till detta förslag gjordes och besvarades med ja. Till följd häraf börjades föredragningen med Utlåt:t N:o 81. lista punkten. Utskits samtliga under mom. litt. a) — i) afgifne hemställanden biföllos. 2:dra punkten. Utskits första hemställan. Hr Brakel, Mauritz: Utskits förevide Betänk, är gan ska vidlyftigt; det innehåller icke mindre än 48 sidor, men så stort det är, så hade det kunnat inskränkas till ett par räder, ungefärligen så lydande: »Stats-Utskit har icke haft något särdeles begär att begrunda det ämne, som det haft under sin pröfning, och derför har det hufvudsakligen antagit hvad Gr. von Platen föreslagit, såsom gående till botten med rikets sjöförsvar.» Detta är så mycket märkligare som det ganska ofta händer att Stats-Utskit afslår K. M:s Proposir, särskildt att nämna den om den norra jernvägen, hvilken det lyckats sönderslita på ett förunderligt sätt. Dessutom har Utskit icke gått ifrån sin gamla vana att pruta bort några hundratusen här och några hundratusen der, hvilket vid denna tidpunkten, enligt min tanka, är särdeles olämpligt; hvar och en ser nemi. huru stormmoln uppstå i sydost, hvilka hota att draga äfven vårt fädernesland i sin hvirfvel.