Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan nemligen Utskottet, af Rikets Ständer helt och hållet opåkalladt, gått Friherre af Nordin tillhanda, med upprättande af ett förslag, som ligger utom gränsen för Stats-Utskottets bestämmelse, har Herr friherren, framställande åtskilliga erinringar deremot, anmärkt, att omförmälde förslag innebär det säkraste medel att motverka nypo t heks-Fören ingar med understöd af Statens girantie, en anmärkning, som dock icke kan medgifvas utan att förutsätta, att förslaget är mägtigare än sjelfva Grundlagen, med hvars, i afseende på Riksgälds-Contoret meddelade Stats-Utskottets Utlåtande N:o 447• *9 föreskrifter, ett understöd af denna beskaffenhet icke är förenligt. Kan möjligtvis fråga någonsin blifva, att verkställa Ridderskapets och Adelns, Presteoch Bonde-Ståndens öfver Herr af Billberghs reservationsvis väckta garantie-project, fattade beslut, så skall förmodligen detsamma efter ordalydelsen tillämpas? I sådant fall lär den af Friherre af Nordin samt åtskillige andra fastighetsegare stiftade Hypotheks-Förening, såsom varande den enda vid beslutets fattande, organiserade Iåne-anstalt af denna art, allena kunna, med uteslutande af hvarje annan, sedermera tilläfventyrs framsipprad dylik inrättning, komma i fråga att erhålla Riksgälds-Contorets garantie. Stats-Utskottets bemödande att gifva de 3:ne Riks-Ståndens nyssnämnde beslut en annan tydning, än den de innebära, åsyftar att öka skadligheten för det allmänna af ifrågavarande beslut. Det är en serdeles anomalie i denna sak, att den utsträckning, Stals-Utskoltet velat åt beslutet bereda, medelst en deröfver, i anledning af Friherre af Nordins motion, uppställd förklaring, blifvit öfverlemnad till pröfning jemväl af Borgare-Ståndet, som naturligtvis icke är qvalificeradt att ingå i bedömande af meningen med de öfriga Ståndens tillgörande i en fråga, uti hvilken man förut ansett allt utlåtande från Borgare-Ståndet öfverflödigt.
Jag vill icke ingå i något yttrande om lämpligheten af de lagbestämmelser, som blifvit i detta afseende föreslagna, utan önskar blott, att Utsk. måtte taga saken i allvarligt öfvervägande. Remitterades till LagUtsk. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv. o. Ekon.Utsk. Hr Geetes, Sten Erik, d. 26 dennes, e. m., på bordet lagda motion, ang:de tillåtelse för Annexeller Kapell-församling, som har egen kyrka och prest, att frånskiljas moderförsamlingen och utgöra eget pastorat. Föredrogs Gr. Po sses, Gustaf, d. 26 dennes, e. m., på bordet lagda motion om grundskatternas succesiva kapitalisering samt de derigenom inflytande medels användande till byggande af Statens jernvägar. Den 29 November f. m. 457 Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabr.: Den motion, som Hr Gr. Posse framställt, betraktar jag naturligtvis endast från den synpunkten, att dermed afses att anskaffa penningar till jernvägars anläggande, samt att motionens egentliga syftemål således ieke är att afskaffa grundskatterna. Jag vill följaktligen endast fästa mig vid penningefrågan, eller det föreslagna sättet att anskaffa medel till jernvägsföretagen. Men innan jag det gör, anser jag mig böra i förväg yttra, att den ifrågavar:de motionen, enl. min mening, icke är så fullständigt utvecklad, som den bort hafva varit. Hvar och en vet nemi., att grundskatterna här i Sverige äro af en mängd olika naturer, men vi få icke af motionärens framställning veta, huruvida hans mening är, antingen att alla grundskatterna, och således äfven de, som äro af mindre betydenhet, skola afskaffas och kapitaliseras, eller att så skall förfaras endast med sådana grundräntor, hvilka ingå direkte till Statsverket. I saknad af en sådan utredning, känner man egentligen icke omfånget af Gr.
Riksdagsordningen, bibehålla den gamla redactionen oförändrad, så vidt den angår bestämmandet, att Universitetens utsedde Riksdagsmän skola vara Professorer från de verldslige Faculleterne. Bifölls. <4§- ([Tillägg af ett 6:te Mom. vid samma 6:0 Ofrälse Manufadur ister och Fabriksidkare på landet vare berättigade att förena sig med närmaste stadj för att der, i män af erläggande stadsafgifter , deltaga i Riksdagsmannavalen, och jemväl sjelfve kunna till Fullmägtige för Staden väljas , sedan en sä beskaffad förening, minst tre år före den till Riksdagens öpnande utsatta dag, oafbrutet ägt rum. Denna redaction blef, uppå gjoid proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. *4 §• (Tillägg af ett jule Mom. vid samma 7:0 Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfrige Bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privi - Den 26 Februarii f. m. 20 5 legierade Inrättningar, till förädling af Mineral-Rikets producter, /«o/ra j/g JBorgareStändet utse Fem Fullmägtige, sorn ej till annat RiksStänd höra och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, o(h hvarvid, med förbehåll af den i 18 x§\ alla Christna Trosförvandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är. Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, upgöra grunderna för denna representations-rätt, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt, för jerntillverkningen, efter det för Hammarskatts-jernet årligen bestämda pris, och för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Maj:t och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i fall någon af desse förädlingar icke skulle kunna hänföras till någotdera värdet, efter det i Hufvudstaden allmänt gångbara pris.
S. D. Remitterades, jemte ett yttrande af Herr Henschen, till Stats-Utskottet en motion af Herr Wcern (^N:o 244}, med förslag, att alla fonder och kassor, af hvad slag som helst, hvilka stå under Statens omedelbara vård och äro dess tillhörighet, må till Riks gälds-kontoret öfverflyttas, jemte flera dermed förenade bestämmelser. S. D. Remitterades, jemte afgifna yttranden, till Bevillnings-U tskottet Herr Hen schens motion £N:o 215}, angående förändringar uti gällande författning om stämplade pappersafgiften. 92 Prot.-Utd.rag S. D. Till Bevillnings-Utskottet remitterades en motion af Herr Wetterberg (N:o 236), med förändrad tariff för debetsedel-lösen, S. D. Till Banko-Utskottet remitterade Borgare-Ståndet motioner: af Herr Billström (Wto 219), om ökad fond för Rikets Ständers Banks kreditivrörelse; och af Herr Hörnstein (N:o 232), angående filialbanks-svstemet. S. D. Till Banko-Utskottet remitterades, jemte afgifne yttranden, motioner af Herr Hörnstein: (N:o 230), i fråga om utsträckning af den årliga Banko-diskont-revisionen till Rikets Ständers Bank i dess helhet: och (N:o 231), angående tiden för inlösen af Rikets Ständers Banks transportoch skillings-sedlar.
Utdrag af Protokollet, häller uti Borr gare-Slänbcts plenum wid Riksdagen i Stockholm ben s Sept. iZog. S. D. Biföll Borgare - Ständer hwad Högloft. Lag-Utskottet, i anledning af Remiss frän Hedcrwärda Bonde - Ständct, uti afgifwct betänkande af den ii Augusti, yttrat öfwer nägrc omständigheter rörande Concursmäl; och skulle Utskottet, sä wäl som de rcspcctivc Med-ständen genom detta Protocolls-Utdrag vördsamt och vänligen derom underrättas. Istt supra. Lx krotocollo s. Ist. peterson. Utdrag af Protocollet, hältet uti Borgarc-Ständets plenum wid Riksdagen i Stockholm dcn s Sept. S. D. Uplästcs Högloft. Lag - UtstottctS be» Ekande, af den 11 Augusti, angämde BoupkekningS Arf - Den S September. ris Ärfwobc och de fattigas cindel af samma mvc-ntsrn, hwilkct betänkande Ständer fann skäligt bifalla; och skulle underrättelse derom de respectivc Med.ständen samt Lag-Utskottet wör»samt och wänligcn lemnäs genom detta Utdrag af Protokollet, vt lupin. Lx Uiosocollo bl. berarloa-. Uldrag af Protokollet, hället ! Borgare-Ständets Istanum wid Riksdagen i Stockholm ben s Sept. 1829. SO. Riksens Hbglofl.
Tjärubränning idkas i åskilliga trakter, men icke i den mån att Länets Lehöf af denna vara kan derigenom fyllas, hvarjemte den härstädes till verkade tjära vanligen varit af mindre god beskaffenhet. F. d. Apothekaren Kantzau, som med Eders Kongl. Maj:ts Nådiga tillåtelse blifvit, emot arfvode af allmänna medel, år 1841 anställd att i detta och Slöra Kopparbergs Län undervisa allmogen i tjärubränning, pottaske-beredning, saltpeteisjudning, terpentinoch hartz-tillverkning, med flere för dessa orter lämpeliga industriföretag, som grundar sig på kemisk eller tecknisk färdighet, började förlidet år 1842 sin verksandiet inom detta Län, och besökte då i berörde ändamål Sunne, Gräsmarks, Fryksände, Östmarks, Hviltsands, Stafnäs, Glafva och Silleruds socknar, äfvensom öfra delen af Elfdahls härad eller Ny och Dahlby socknar samt norra och södra Finnskoga kapell-församlingar. Vid sammanträden i socknarne både med allmoge och ståndspersoner meddelade Kantzau upplysningar angående förenämnde handteringar och i synnerhet om tjärubränningen, hvarå uppmärksamheten syntes vara förnämligast fästad; men så länge timmerrörelsen och arbetet dervid samt körslorna för bruken och bergverken äro lönande, lägger man sannolikt icke en verksam band vid tjäru-tillverkningen eller någon annan likartad mindre vanlig handtering. Jagt och fiske idkas till husbehof och i några trakter till afsalu i Länets släder. Ett större laxfiske finnes vid Deijefors i nedra Ulleruds socken hvilket lemnar dess ägare betydlig inkomst. Linneoch ylleväfnader tillverkar allmogen till husbehof och jemväl något ringa derutöfver till afsalu. I ändamål att här i orten införa och allmängöra bruket af trädskor, har Länets Hushållnings-Sällskap hitförskaffat från Kronobergs
Då detta väl icke yrkas, så inser ju hvar och en lätt, att väfnadens längd minskas vid hvaije aln, seni särskildt afyttras, och att attestens innehåll icke tjenar till efterrättelse längre än knappt första timman efter dess utfärdande. Ofta innehåller en sådan väfnad om 50 alnar flera olika randningar och mönster, ja till och med tygslag, och då det väl icke kan åläggas en köpare, att med sitt val just stadna vid den delen af stycket, som utgör slutet deraf, utan hans tycke möjligen kan falla på den, vid hvilken attesten är fästad, eller på någon annan del, der nedom, så måste antingen ingen handel ega rum, eller ock det återstående stycket af Besv. och Ekon. Utsk. Betankanäen. 14g trafnaden sakna attesten och följaktligen hvarje ögonblick vara underkastadt Gonfiscation. Kan man väl dessutom med skäl fordra, elier med sannolikhet vänta, att ett fattigt, men flitigt Inhyseshjon, som, under da få stunder det kunnat hafva fria från gröfre hushållsgöromål, kunnat tillverka några alnar väf, ett par strumpor, vantar eller dylikt, skulle med uppoffring af sin tid, dess enda Capital, söka grannars vittnesbörd om tillverkningen och anlita den ofta långt borta boende Kyrkoherden, Kyrkovärden, eller Kronobetjenten om en attest, som siuteligen skall skänka det rättigheten, att, utan fara att för sin flit straffaä såsom lurendrejare, få för sitt lifs bärgning afyttra hvad det med sina egna händer förfärdigat? Hvad jag nit anfört, torde vara tillräckligt, för att hos hvar och en, som ej är böjd att utsträcka prohibitifsystemet ända till sjelfva luftens inandande, som, i förbigående sagdt, snart nog i verkligheten kan anses såsom förbjudet eller åtminstone belagdt med ganska dryg tull, genom de hinder man uppstaplat för villkoren af en fri Respiration, stadga öfvertygelsen om halten af CommerceColIegii ifrågavarande Förordning.
Sedan Riksens Höglofliga Ständers Bqnco Utskott i Protocolls-Utdrag af den 29 nästledne September asgifwit desi utlätandeöfwer Ryttmastaren Herr Grefwe ^xel hamiltons hos Högloflig Ridderskapet och Adeln uppläste och till Ut, skottet remitterade Diktamen, angäende tryckning af Herrar Banco Fullmäg iges Prvtocoll för den ig sistlcdne Martil; innehållande berättelser vin de händelser, som dä inträffade: äfwensom af alla f. d. Konungens skrifwelser och Bud, jemte Herrar Revisorer och Banco Futlmägtiges Protocoller i hela siu widd, som werkställigheten af Riksgaldssedlarnes rea. lisation uti en eller annan matto kunna angäz och dä Ständet af berörde utlåtande inhämtade, att förstnämnde Protokoll ej innefattade något som inom Banquen hemligt hällas bör, biföll Ständet, akt samma Protokoll mä ifrån trycket utgiswas. Hvad ärter angar tryckningen af de Realisationen rörande handlingar, will Ständet sig häröfwer yttra, dä Ban« co.lUstottets Betänkande i anledning af Herr Majoren Friherre Leäerllröms Diktamen uti samma äm> Dm 4 November. 267 ye kommer under öfwerwagande. Härom stulle de Mespective Med-Ständen samt Banco-Utstottet genom Pcotocolls-Utdrag wördsamt och wänligen unhkrrättas. Ut supra, krotocollo S, D.
mötes ända vä' vägaskäle', å nu sitt'en på kontore' å drick' piccardon me' patron. SANDBERG (börjar springa omkring). hatten! Och mamsell Ann' Sophie, som inte Urschäkta, bror borgmästare men Petterson tar alla kunder ifrån mig, om jag inte gör'et sjelf. och (Sandberg och Kalle gå i fonden). ROSENQVIST. Kommer straxt, kommer straxt! Hvar ä' (Till Kalle:) Spring genast till Pettersons, din odåga, jag varit. Äfven jag nu måste gå, af föga nytta här LUNDELL. Hur länge blir apotekarn borta? I trenne veckor, hoppas jag! (Går i fonden). i pjeserna). ROSENQVIST. SUNDIN (som fortfarande ögnar Det är så man kan skratta ihjäl sig. LUNDELL. Att kalla en menniska för Jerôme! »Ger om»! par ögonblick? Har någonting särskildt som jag Vill bror Granqvist titta in i mitt rum på ett vill säga (Lundell och Granqvist gå till venster). Skulle inte vi också knalla i väg, Sundin? QVIDING. dom åtminstone hade kallafen för »Spel ut». (Skrattar). EK (otåligt). Håll till godo, sa' »ger om» . (Talar:) Om SUNDIN (läser i pjesen). tera den här räkningen! Herr Sundin var inte inne, när jag var nere med penningarna. SUNDIN. Skulle herr Sundin vilja vara god och qvit penna. (Skrifver). Qvittera! Jaa vars. Ro bara hit med en EK (tar emot räkningen). misstag: man stafvar inte qvittera med tre t. Tackar, men herr Sundin har gjort ett litet stafva med en sådan här penna? Den är ju bred komma tillbaka). Stafva, stafva! Hvem tusan tror herrn kan SUNDIN (kastar pennan ifrån sig). i spetsen som en skofvel! (Lundell och Granqvist LUNDELL. till bror i qväll och hemtar pjesen. Det är således afgjordt. Ek kommer upp SUNDIN (ser på en stor silfverNej, nu kila vi, Qviding, sa' räfven åt saxen. rofva).
Minsta sedelvaleur, som Actie-Bank får utgifva, är i o Riksdaler Courant. § 19- För att vara gällande och för Actie-Ranken förbindande, skola alla creditsedlar, in visningar och förbindelser, af hvad namn de vara ma, underskrifvas af 2:ne Directions-Ledamöter samt Kamereraren. § 20. Directions-Ledamöter, som af Bolaget erhålla det serskilda uppdrag alt underteckna de sedlar och förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, skola hos Konungens Befallningshafvande i Landt-Ränteriet deponera minst femtio Actier hvardera, och stånde dessutom med all deras öfriga förmögenhet, en för alla och alla för en, i full ansvarighet för den förlust, som Bolaget eller Sedel-Innehafvare genom uppsåtligen oredliga eller olagliga åtgärder möjligen kunna iråka. § 21. Inom 14 dagar efter Bankens öppnande bör uppgift till Konungens Befallningshafvande i Länet, samt till allmänheten, genom kungörande i allmänna Tidningarne, meddelas, hvilka bland Directionens Ledamöter sorn erhållit förenämnde uppdrag. Och denna uppgift skall förnyas, så ofta förändring inträffar. 3:dje Kapitlet. Om Provinciul-Banker. § 22. Offentliga Banker med solidarisk ansvarighet må uppstå i landsorterna eller Rikets större städer, så framt minst Etthundrade Lottegare derom genom Bolags-Contract förena sig och iakttaga hvad uti i Gap. af denna Lag och bär nedanföre stadgas. § 23. Provincial-Bank må ej inrättas eller privilegieras, med mindre delegare sammanskjuta en fond af minst en million R;dr Courant. Bancooch Lag-Utskottens Bet. Uppgår icke grundfonden öfver nätnnde belopp till två millioner, sä mäste den, lill minst en tredjedel, bestå i cort tan ta penningar, hvilkas in» betalning skall ske terminvis, nemligen en femtondedel eller 6| procent af grundfonden före eller vid Bankens öppnande; en annan, en månad derefter, och de öfrige tre femtondedelar inom årets slut. Återstående |:delar af Bankens grundfond kan bestå uti till
Den, soni, i öfverensstämmelse med 3 Stånds beslut, anser införselstullen å ”kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, ” böra bibehållas vid 4 r:dr per skeppund stapelstadsvigt, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, nedsättes införselstullen härå till 2 r:dr 24 sk. skeppundet stap.-vigt. Vidare hade Utskottet föreslagit, att de begge nu skiijda rubrikerna ''hällar öfver It tums tjocklek, samt lod och lödjor öfver 1 skeppunds vigt stycket” och "hällar af lt tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, lod och lödjor till vigter af 1 skeppunds vigt och derunder lill och med -}• skeppund” måtte i införselstariffen sammanföras under en rubrik: Hällar_, lod och lödjor3 samt, i stället för de nu gällande införselsafgifter, å förra rubriken 4 rdr 24 sk. och å den sednare 6 r:dr, åsättas gemensam införselstull af 2 r:dr 12 sk. skeppundet. Borgareoch Bonde-ständen hafva godkänt förslaget om rubrikernas sammanförande, men ä den 11301 rubriken Hällar, lod och lödjor bestämt olika införselsafgifter, Borgareståndet till 2 r.dr och Bondeståndet till 4 r:dr skeppundet. Deremot hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet vidblifvit nu gällande bestämmelser härutinnan. Då emellertid två Stånd godkänt Utskottets förslag i afseende å rubrikernas förändring, och den af Bondeståndet beslutade införselsafgift utgör en förmedling af de skiljaktiga tullsatser, de öfriga Stånden antagit, får Utskottet inbjuda Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgarestånden att, med frånträdande af sina beslut, förena sig med Bondeståndet. Om denna inbjudning icke vinner bifall, torde, med antagande af Bondeståndets beslut till ja-proposition i bufvudsakliga voteringen, följande omröstningar böra anställas: «) om kontrapositionen: 180:o.
Dernäst torde det tillåtas Utskottet erinra derom att, ehuru belåningen af guld och silfver vid 1856 med 1858 årens riksdag ånyo, men för bestämd kort tid i Banken infördes, Banko-Utskottet vid framläggandet af förslaget härom yttrade, att ifrågavarande belåning, såsom permanent låneanstalt, vore för Bankett olämplig. Särskilda anledningar för upplifvandet af denna lånerörelse äro icke anförda, hvaremot skälen för densammas afskaffando vunne i betydelse, sedan den åsigt alltmera gör sig gällande, att Banken, som har det vigtiga föremålet att upprätthålla myntvärdet i landet bör, så länge den utgifver sedlar utöfver hvad som har motsvarighet i metallisk valuta, icke befatta sig med sådan lånerörelse, der penningarne blifva för lång tid fästade och att följaktligen det vore önskvårdt, derest ali dylik rörelse, som af Banken nu bedrifves, efter hand kunde derifrån afskiljas. Inrättandet å nyo af särskild anstalt för belåning af guld och silfver kan icke för det allmänna medföra fördelar, som uppväga de utgifter och olägenheter, Banken, i och för en sådan anstalt, skulle få vidkännas. Redan vunnen erfarenhet i berörda afseende gifver vid handen, att det lättade tillfället för belåning af lyxartiklar och husgcrådspersedlar utaf guld och silfver vanligen icke gagnar den, som anlitar denna låneutväg, och den, sorn, försedd med säkerhet af gilld eller silfver, bchöfver lån för verkligt, men ej inbilladt behof, bör väl mora sällan, om ens någonsin, komma i förlägenhet för erhållande af nödigt lånebiträde på jemförelsevis billiga vilkor. Utskottet ser sig således föranlåtet, att 7:o. afstyrka bifall till det af Rikets Ständers åren 1860 och 1862 församlade Revisorer väckta förslag om beredande af särskild anstalt för belåning i Banken af guld och silfver.
Mer än halfva dagen var redan förbi, och hon hade ännu icke haft minsta glädje af sin lustfärd. Värmen var tryckande, och jordens luft hade från första ögonblicket verkat så underligt kväfvande på henne. Hon kände på en gång både törst och hunger, i synnerhet törst, och då hon ingenstädes såg någon källa, gick hon in i en trädgård, där hon såg ett litet lius, som ljust och inbjudande skymtade mellan gröna träd. Upp utmed väggarne slingrade sig vinrankor och rosor, framför huset låg en stor hund och sof på gräsplanen, och från ett dufslag på gården flögo dufvorna ut och in och kretsade kring blomsterhäckarne. Hon stannade vid ett af husets hörn och lyssnade. Två flickor grälade högt i köket. De beskylde hvarandra ömsesidigt för att ha tagit broderparten af den frukt, som kommit ut efter middagen. Glädjen smög sig sakta förbi. Då hon såg, att det fanns människor inne i rummen, bet hon sig i läppen, ty hon trodde det säkrast att göra sig osynlig. I ett af sidorummen, där markiserna voro nedfälda mot solen, satt en halfvuxen pojke med händerna för öronen och läste i en bok. Ett stycke ifrån honom satt hans lärare med en tidning. Då och då lyfte läraren på hufvudet och såg på gossen. »Sofver du?» frågade han. »Det får du inte! Du vet, hvad du skall hinna innan kvällen.» Gossen gäspade och lät hufvudet sjunka ned på armarne. »Sofver du!» ropade läraren. »Vill du laga att du läser, din lata slyngel!» »Låt mig gå ut och läsa i trädgården,» bad pojken med ynklig röst. »Det är så hett här inne!» »I trädgården!» återtog läraren. »Jo, jag känner nog till hvad det blir af, när du läser i trädgården. Då leker du bara med Ajax eller skrämmer dufvorna eller äter omogna äpplen. Nej, du stannar vackert där du är, min gunstig junker.» Gossen sparkade med benen. »Jag förstår inte ett ord af det här sattyget!» sade han i en upprorisk ton. »Det är mycket bättre, att jag går ut.»
S)*n 2* Oittbcr e, m. Hvarefter Herr Grejven och Landt Mar* »hålken hemställde om Ridderskapet och Adela behagade afstå berörde Utlåtande; hvilken Preposition med Ja besvarades. Föredrogs å nyo och gillades Lagutskottet* den 6 dennes under N.o 195 afgifne, samt den 15 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande rörande utmätning och försäljning af fast egendom. Företogs tilt pröfning Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 6 dennes under Nio 195 afgifne, samt den 15 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande om allmänna Författningars utgifvande från trycket på ett för Allmänheten mera tillgängligt sätt. Herr von Hartrnansdorjf, Augujt: Ingen Embetsman kan utan intresse läsa det Betänkande tom nu utgör föremål för Ridderskapets och Adelns pröfning. Det är blott i afseende på verkställigheten af det deri innefattade förslag, som jag anhåller få göra några anmärkningar. Om den utväg vidtages, att utgifva en Statstidning, sorn blott innehölle utkommande Författningar, så skulle, i brist af ämne, denna Tidning ej kunna bestämdt utgifvas en gång i veckan eller måhända ej en gång hvar fjortonde dag, emedan man bör hoppas, atc nya Författningar sällan skola 1ten So Otloher *. nu utfärda» och emedan utfärdandet i alla fall ick« kan bindas vid någon lika och jemn fördelning på hela året. I sådan händelse skulle en Embetsman, som ej kan umbära de legala annonserna, hvilka nu införas i Postoch Inrikes Tidningen, och hvilka mäste införas i något Dagblad, som oafbrutet utgifves, antingen blifva i saknad af dessa underrättelser, eller ock nödgas hålla både denna och Siats-Tidningen, samt följagteligen vidkännas en dubbel kostnad, hvariges nom företaget skulle motverka sig sjelft.