Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad som så kan electricera ett fritt Folk, som detta företag i sin början gjorde, är icke ovärdigt att efterfölja, och kan leda till större resultat än man ens anar. Frågan är obetydlig för det närvarande; — men om, hvad icke gerna kan ske, arbetet skulle inställas, vore skadan oberäknelig. Nu, som förr, yrkar jag arbetets fullbordan, och följaktligen bifall till ifrågavarande Utlåtande, samt att votering derom genast måtte anställas. Herr Franc Sparres Bengt Erland: En Ledamot har i synnerhet fästat sig vid frågan om afskrifning af Statens fordran, under förutsättning, att den blifvande vinst, som, öfver 5 procent kunde af Canalens inkomster uppkomma, borde betraktas såsom ordinarie Statsintrad, till ersättning för Statens uppoffringar i och för Canal fö - Den 3o Dece mber e. m. 161 företaget. Jag tror, att i allmänna opinionen det är ganska tvifvelaktigt, om Canalinkomsterna någonsin kunna blifva så stora, att en vinst deraf, utöfver 5 procent af kostnaderne, kan påräknas. Med afseende å denna åsigt torde det vara säkrast att tillförbinda actieägarne, att göra Canalen färdig, och att göra dem villiga dertill genom insättning på föreslagit vis. Erhålles icke den af actieägarne påräknade summa, hvartill hoppet om framtida vinst måste bidraga, blir ju Staten tvungen att ensam fullborda Canalföretaget. Nu är det fråga, att Bolaget skall insätta 3oo,ooo R:dr utöfver teckningsbeloppet, och detta ändamål vinnes icke utan att Staten försäkrar Bolaget om att vara ägare till Canalen, och att följaktligen kunna disponera dess inkomster. Det är sannt, att Staten gjort stora uppoffringar på Götha Canal, men hvad är väl ock den annat, än ett stort Nationalföretag? Det samband Canalen har med Rikets försvarsverk, gör Statens medverkan ännu mera lämplig. Pluraliteten af actieägare vinnes icke till förmån för företaget, med mindre än att Staten underlättar möjligheten af fullbordandet. De, som icke gilla Utlåtandet, torde dock önska Canalen färdig, och för möjligheten deraf fästa vilkoret af en ny Contractsform emellan Staten och Bolaget.
Riksens St nder inkomma, och föreskriften af dessa åtgår - V" 'V 4 jDen 3 Juni. der, sorn göra ett tillägg, förändring eHer förbättring i Grundlagarna, icke lärer kunna finna sitt rum annorstädes, än i dem, eller i sär. skildta handlingar af samma helgd sorn Grundlagarne; så har Kongl. Maj:t i Nåd. r velat erinra Riksens Ständer om nödvändigheten att i de paragrapher af RegeringsFormen och Riksdagsordningen, som angå ConstitutionsUtskottets göromål och JustitiaeOmbudsmannens val, föreslå och underställa så beskaffade rättelser, som af det beslutna tillägget i JustitiaeOmbudsmannens Instruction synas vara ovillkorligen föranledde; viljandes, sedan Riksens Ständer meddelt deras underdåniga yttrande om de jemkningar, som blifvit en töljd af det' beslutna tillägget i Instructionen för JustitiaeOmbudsmannen, Kongl. Majt låta Författning derom utfärda. Remitterades till ConstitutionsUtskottet. Upptogos till afgörande Allmänna Besvärsoch Oeconomieljtskottets den 24 Maj afgifna och den 29 på bordet lagda Betänkanden: 1) I anledning af väckt fråga om samlande af en Fond till underhållande af vintervägen emellan Elfvedalen öfver Särna till Norriges Rå. *) Angående fördelningen af de SoldatRotarne beviljade vacancer. Den 3 Juni. 1 Hvilka betänkanden, uppå särskildta af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskaiken gjorda propositioner, bi föllos. Å nyo föredrogs OeconomieUtskottets den 29 Maj upplästa Betänkande, af den 24 nästföregående, angående upphandlingar för Kongl. Majus och Kronans räkning Friherre Lagerbjelke, Johan, anförde skriftligen: Vid det nu upplästa Betänkande Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärs och OecOnomieUtskott afgifvit, angående sättet huru upphandlingar af varor för Kongl.
Sockenoch PastoratsAdjunkters tillsättande, deras rättigheter m. m.; Nio 22, i anledn. af väckt motion om ett tillägg till 4 Kap. 1 § eller 25 Kap. 11 § ByggningaBalken med föreskrift angide skyldighet att underhålla väg, som leder till afsides belägen kyrka; Allmänna Besv.- o. Ekon.Utskit i N.o 103, i anledn. af väckt motion angide rätt för arfvingar
En talare före mig har dessutom redan bevisat, att då Ständerna enl. förslaget fortfarande skulle ega rättighet att förhöja tullsatserna, blefve, om Ständerna verkligen äro benägna för en sådan ostadighet, som man påstått, tull-lagstiftningen lika vacklande och, till följd häraf, näringsidkarens belägenhet lika osäker, som under nuvande förhållanden. Det torde nemi. icke kunna bestridas, alt om t. ex. en person anlägger en fabrik under förutsättning, att mot en viss nedsatt tull-afgift få införa ett i och för hans tillverkning behöfligt råämne, men tullen å detta ämne sedermera förhöjes, fabrikantens beräkningar blifva störda och fabrikens bestånd möjligen äfventyras i lika hög grad som om tullen nedsattes å sådane varor som han tillverkar. Att Regeringen vid förslagets afgifvande handlat i den hästa afsigt, derom är jag och, såsom jag vill hoppas, hvarje ledamot af detta Stånd, fullkomligt öfvertygad, men då det blifvit visadt, att förslaget ej torde medföra den stora nytta, man deraf väntat sig, och dess antagande i sådant fall skulle vara endast" ett onödigt lappande på grundlagen, hvarigenom dess helgd förminskas, och det afvägda förhållandet af Statsmakternas inbördes rättigheter rubbas anser jag R. o. Ad. icke böra tveka att förslaget ogilla. En talare har väl, för alt inverka på R. o. Ad:s beslut, tillåtit sig alt under åberopande af tidnings-artiklar tala om att frågans afgörande skulle innefatta ett förtroende eller misstroende votum åt Regeringen. Jag protesterar emot allt begagnande af sådana från länder med parlamentarisk styrelseform hämtade begrepp, hvilka uppå den nu under handläggning varande fråga sakna ali tillämplighet; likasom jag är öfvertygad, att R. o. Ad. lika litet vid detta tillfälle, som vid något föregrde, skall låta tidningsartiklar utöfva inflytande på Ståndets beslut. Jag tillstyrker vördsamt att R. o. Ad. måtte, med bifall till Cpnst.Utsk:s Mern. afslå K. M:s Nåd. Propos. uti ifrågavande ämne. Frih. Bonde, Knut Philip: Discussionen öfver K. M:s Nåd.
Secreterare» meddelte underrättelsen, at en sädan fräga redan hos Hög. loft. Ridderstapct och Adeln wore ä bane, och förmodades at den ofördröjligen stolle blifwa med Bonde-Ständet communicerad; men til dato hafwa wi dock förgäfwes afwaktat et sädant Högloft. Ridderstapets och Adelns meddelande, och anse ofi säledes pligtige sä af egen böjelse, at ratt mä wara rätt och at ingen bör frikallas bland hwarken högre eller lägre wisa redo för sitt Fögderi, och i förening med den uttryckliga anmaning wi cmottagit af wära hemmawarande skattdragande bröder, sär wi härigenom anhälla, at en Deputation af Ständet genast mätte fä afgä til Rikets första Ständ med ödmjuk begäran, fä del af de anföranden som til wär kunskap kommit, blifwit inlemna, de i Högloft. Ridderstapets och Adelns Plenum, sä af Herr Lieutenanten kallman som af Hägwälborne Herr Baron, öfwersten och Riddaren Hjerta, samt det widgörande härä detta Ständ behagat taga. Wr 458 Den 26 Hulik. Wi äro sä mycket säkrare förwisiade om Ständets bifall för denna wär rättsinniga ön. ffan, som wi icke allenast deri igenkänne den otwungna enighet i besluten, hwilken i synnerhet wid detta Riksmöte ibland osi är rädande, utan äfwen sedan en sädan laglig redowisning öfwer förwaltningen är lagd i sin fulla dag, wi dä fä tillfälle pä en gäng gifwa sä ät ben lidande, hwilken som sädan kräfwer, genom redan utkomne ströffrifter, upprättelse, wär wördnadsfulla högaktning, som ät dem, som tilläfwentyrs för egennyttiga afsigtcr bortflösat desie medel, eller illistigt sörslätt begagna och rikta sig af ett blindt förtroende, det förakt han derigenom gjort sig förtjent. Stockholm den 11 Iulii 1809.
Jag lemnar derhän hwad enskilte kunna fa. Deremot bör man göra afseende pä en omständighet, at drank-förfäljningen i Scaderne ar betydlig, och at da man af hwarje sädes-tunna kan räkna pa z tunnor drank, och deras wärde afdrages ifrån rilwerknings-kostnaden torde det wara tydligt, at nägon underfäljning ej kan äga rum. Friherre l^säerström, ^acob. Della cslculer synas mig ej wid detta tilfälle kunna komma under öswerläggning. Jag fäster mig allenast wid Grefwe klörners upgift, ar Staten skulle komma i mistning, hwartil jag aldrig kan samtycka. Jag önskade derföre, at dek fastställdes, at lVlLZALinsOireÄionen, antingen den tilwerkade bränwin eller ej, skulle answara för afgiften. Efter en kort ytterligare öswerläggning bestöts, uppå derom af Herr Grefwen och Landtmarskalken gjord l^oposition, at ordet owilkorligenstulle tilläggas framför orden: erläggas och answaras genom Allmänna öäaZLLins-oireLtionen. Wi - »4Z4 Den Zv Mars. Widare, och efter derom af Herr Grefwe Ve la 6arclie gjord anmärkning, beslöts, ar i ölomentet, rörande den för Hemmanen efter deras storlek proportionersöe afgiften , orden: och en witz ela sincation a hemmanen eller i jcmnförelse mok -eras större godhet och wärde, aldeles skulle Utgä. Under denna öfwerläggning hade blifwit anmälde och införde En Deputation ifrån det Högwördige PrästeSrändet, anförd af Bissopen m. m.
S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets nedannämnde den 26 dennes på bordet lagde Memorial: Nio 26, i anledning af ett Stånds återremiss af Memorialet Nio 16, i fråga om förslag till ändring i 69 § llegerings-formen; Nio 27, i anledning af ett Stånds återremiss af Memorialet Nio 17, innefattande förslag till ändring i 14 8 Riksdags-ordningen; samt Nio 28, i anledning af två Stånds återremiss af Memorialet Nio 18, innehållande förslag till tillägg vid 46 8 Riksdags-ordningen, äfvensom, i sammanhang dermed, till ändring af åtskilliga 88 i Riksdags-ordningen och Regerings-formen. S. D. Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets den 26 dennes på bordet lagda Memorial Nio 29, med voterings-propositioner, rörande Utskottets uti Memorialet Nio 9, afgifna förslag till ändring af 68 8 Riksdags-ordningen, blefvo ifrågavarande voterings-propositioner af Ridderskapet och Adeln godkände. 320 Prot.-Uldrag den 28 och 29 Juli 1854. Från Ilögv. Preste-Ständet. S. D. Föredrogos och lades till handlingnrne Stats-Utskottels Memorial Nio 200, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet Nio 88. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets nedannämnde Memorial och Utlåtande: N:o 44, i anledning af erhållen återremiss å Memorialet Nio 37. Lades till liandlingarrie. N:o 45, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande Nio 41. Utskottets yttrande med anledning af de hos Biks-slånden fattade beslut om 1 och 2 punkterna i Betänkandet
H E R M. M E E T H S, Stockholm. Utlåtande om Mellins Food. Herr Axel Lennstrand, Gefle. Härmed har jag äran sända min lilla flicka Märtas porträtt. Hon var 13 månader då detta togs och har begagnat » Mellins Food » sedan sin åttonde månad och har mått utmärkt bra däraf. Med utmärkt högaktning Fru SOFIE LJUNGDAHL, Landskrona. P r o f af MEIIIIINS FOOD sändes på begäran gratis och franco från A x e l l e n n s t r a n d, Gefle, Generaldepot för Sverige, Norge, Danmark och Finland. Bruksanvisning medföljer hvarje burk. Pensionsförsäkringsbolaget Bankaktiebolaget tillförsäkrar på fördelaktiga villkor utmätningsfria pensioner STOCKHOLM — ÖFRE NORRLAND, åt änkor och barn eller andra efteriefvande Drottninggatan 6. meddelar dessutom lifränte-, kapitaloch Hushållsräkning 5 %. testaments-försäkringar i olika komKassafack till 15, 20, 25 kronor. binationer. OBS.! Äfven genast börjande lifräntor. Qf5~ AU bolagets vinst tillfaller de förINTECKNINGSBOLAGET. säkrade antingen i form af höjda pensioner — Stockholms Intecknlngs-Garantl-Åktlebolag. — eller nedsatta försäkringsafgifter. Hufvudkontor: Malmtorgsgatan n:r 1, Hufvudkontor: Strömaborg, Stockholm. Afdelningskontor: Biblioteksgatan n:r 13, öppet kl. ' (, 10-S. Depositionsränta _ — 5 proc. Uppoch Afskrifningsränta 3 » Sparkasseräkning (vid Afd.-kont.) 4Va » Undertecknad får för den ärade allmänPå kapitalräkning å 6 mån. uppsägning heten rekommendera sina välgjorda arbeten godtgöres Bankens högsta depositionsränta af alla sorters Stolar, såsom sals-, föroch tillämpas vid inträffande ränteförändring maks-, plnn&amp; gungstolar samt sals-, den nya räntesatsen omedelbart utan föreserveringsoch nattduksbord m. m. åen de uppsägning. (S. T. A. Beställningar utföras skyndsamt och till billigaste priser.
Af Herr Friherre Teyonhufvud: '”Under de öfverlnggningar, sorn förefallit, i afseende på nästan hvarje serskildt, till Extra Stals-regleringen hörande, fråga af högre betydelse, har jag utvecklat motiver för milt röstande vid afgörandet. Till några af de fattade besluten har jag medverkat, men deremot tillhört minoriteten i åtskilliga andra; det skulle likvist, efter mitt förmenande, blifva ändamålslöst att inför Rikets Höglofl. Ständer i detail redovisa denna skiljngtighet, hvilken egentligen afsell antingen olika summor på de för skiljda behof disponerade medel, eller ock ömsom bifall samt ömsom afslag till ett eller annat bland de begärda anslagen. För min egen tillfredsställelse är nog, alt jag lemnat upplysningar, när jag trott mig derpå ega tillgång; att jag öppet uttalat min mening och försökt altför densamma uppgifva skäl; men hvarken borde eller får jag förvänta att i Utskottet elfer annorstädes kunna inverka på andras öfvertygelse, och just derföre afgifver jag i allmänhet ingen reservation. Uti en principal-omständighet företer sig likvist ett olika förhållande, ty^ Utskottets beslut deröfver synes mig slå mindre väl tillsammans med en behöflig uppmärksamhet åt Rikets Ständers redan vidtagna åtgärd, att utsätta dagen för nästa Riksmöte. Genom beslutet uppkommer dessutom, i afseende på nyt an och användandet af de beviljade anslagen, en betydlig inverkan vid beräkningars uppgörande öfver behof och tillgångar på så sätt, alt det kan bli tvifvelaktigt för serskilda fall, huruvi - Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande j N:o 354• 3 da åtskillige nödvändiga aibets-företag kunna begynnas och fortsättas, efter den inskränkning till tid och förminskning i tillgångar, som blir närmaste följden genom det af Utskottet stadgade villkor.
Skulle detta vara enda sättet att i denna fråga förena sinnena, hemställer jag, att det måtte antagas. Herr Lefrén, Johan Fehr: Om Herr af Ekenstams gjorda förslag skulle åsyfta en stor förändring i någon betydlig lagprincip, vöre det visserligen skäl att uppskjuta antagandet till dess LagCommittéen yttrat sig om de öfriga; men då denna motion icke kan anses vara annat än tillämpning af en grundsats, som från långliga tider tillbaka ägt rum i lagskipningen, tror jag, att frågan genast kan afgöras, utan att man behöfver frukta att derigenom lägga något hinder i vägen för LagCommittéens framtida arbeten. Då vi ä ena sidan söka med yttersta uppmärksamhet omgärda lagskipande maktens rättigheter, så äro vi ock å den andra berättigade att begära correctiver mot de missbruk, som af samma magt kunna begås. Jag yrkar således för min del på det högsta bifall till motionen, helst Dea 11 Julli f. m. jag ej funnit några skäl deremot vara anförde, sorn böra föranleda afslag derå. Jag har i det längsta uppskjutit att yttra mig i detta ämne, emedan jag behöft dessförinnan afhöra discussionen. Sedan detta nu mera skett, nödgas jag bekänna, att de sakkunnige, som talat emot motionen, icke hos mig verkat annat, än en fullkomlig Öfvergång på motionairens sida. Herr Munck af RoJenJkjold: Jag vill blott erinra, att äfven, om man ej delar motionairens åsigt i hufvudsaken, måste dock hvar och en, som granskat motionens innehåll, inse, att Betänkandet är oriktigt i afseende på formen, emes dan Utskottet uraktlåtit anföra de skäl Herr af Ekenstam till stöd för sin framställning åberopat; så att till och med den, som ogillar motionen , kan icke sådant oaktadt, bifalla Betänkandet.
Dikets 8tänc!ers uppmärksamllet fästes pä forballandet neli till clem öfverlemna» att bestämina clet sätt, livarpä bebofvet i clenna clel, utan anlitancle gf titelns besparingar, mä kunna albjelpas, antingen me - äelst anvisancle gf ett serskililt förslagsanslag, eller genom meclgifvanclo, att utgifter ut clenila Beskalfenliet mä ä öfverskotten L Inkomst-titlarns auorclnas. " "Vi«l 1826—, 83o äiens kiksclag äskacle Liers Longi, liliij:l, s»r till vägallringauöe af en ä!i<kamälseillig Oiganisatlon iriecl ökaclt Beläl viö Hallancls Leväriiigs-Bataillon» ett ökaclt anslag 2,606 Btclr 3a sk., som ,loek clä af kikets 8täncler ieks anslogos. Vict senaste Biksclag fanil väl Lclers Longi. Uaj:t, i anseencle till tillgängarnes knappliet, ieke lör goclt att clerorn till Bikets 8täncler göra lö>n^acl fianiställuing; men clä cletta Beliof sälecies tinno csvarstär, anse,' jag inig ieks Böiai uilclerläta att nu Ater clerslä sösta Lclers Longi. Uaj:ts l^äcliga usl^märksamllet, oell i unclercläuigllst liemställa, att clet ei foi clerliga n^a anslaget inatts as Livets 8täucler no äskas, meli 2,806: 3a. —"
Men om den värde talaren ville fråga den, som är myntverkets chef, så förnummes utan tvifvel detsamma, som blifvit mig sagdt; nemi. alt sorn myntverkets inrättning mäst rättas efter husets beskaffenhet, så är det ingalunda så beqvämt och väl ordnadt, som det borde vara. Vilja nu R. St. anslå medel för att bygga ett nytt mynthus någorstädes i staden, så skulle detta efter all anleda, kunna blifva vida beqvämligare och bättre, än det nuvar. mynthuset är. I sådant fall vore visst ieke något för statsverket förloradt utan tvertom mycket vunnet. Man torde invända svårigheten att finna tjenlig plats för ett sådant företag. Jag tror icke att det skulle blifva svårt, ifall man ville söka. På det R. o. Ad. icke måtte tro, att delta blott är en lös utsago af mig, så vill jag t. ex. nämna, att vid saltsjöstranden på Ladugårdslandet finnes en stor tomt tillhörig Kronan, nemi. det fordna Ladugårdslands bränneriet, hvilken för närvar, begagnas af veterinär-inrättningen, men är rymlig nog för ett mynthus, ifall man ville begagna henne. Jag har trott det vara en pligt att fästa R. St:s uppmärksamhet på detta ämne. Om de herrar och män, som nu äro Konungens rådgifvare, anse saken likgilltig, så är lion visserligen likgilltigare för mig; men såsom medborgare af detta Rike kan jag ej vara liknöjd för något som befrämjar dess tjenst. Hr Anckarsvärd, Aug.: Det förefaller mig verkli gen, som Hr von Hartmansdorff, med all sin kännedom af formerna, nu vore något på villospår. Han har talat om bristfälligVieter uti vår myntinrättning och nödvändigheten af förbättringar deruti; men derom har motionen icke innehållit det aldra ringaste. Jag finner således för min del icke något ändamål med en återremiss af detta betänk, till 8 11. i5 >*4 Den 4 J u n i f. ni. StalsUlskv Jag kan icke föreställa mig annat, än att R.
Då lade hon armarne omkring den uppretade makens hals och svarade med en kyss: » Dera som älskar mest. » Teater och musik. Kungi. operan har med god framgång återupptagit Verdis opera » Ernani ». Trots de flerstädes hos denna opera lätt skönjbara bristerna fortfar den dock att samla talrika åhörare. Att härtill mest bidrager det ypperliga utförandet, torde emellertid vara klart för alla. Främst glänser naturligtvis fru Ostberg, hvars utförande af Elviras parti, särdeles i vokalt hänseende, är briljant, ja, oöfverträffiigt. H r Sellman är nog också den bäste Ernani, som nu står till buds. Bristerna i hans röst öfverskylas af det goda utförandet och den värma, han förstår inlägga i sitt föredrag. Gamle Silvas roll innehafves af hr Strömberg, hvilken nog utför den korrekt, men borde skänka den litet mera lif. Mången skulle annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom S. GumasMus annonsbyrå och hos redaktionen. Abonnentsamtare antagas. parti. Ett särskildt intresse har operan vid sitt förnyade uppförande erhållit genom den lyckade debut, hr Oskar Lomberg gjort i konung Karl V:s roll. H r L. förfogar öfver en vacker tenorbaryton och förstår att använda den väl. En och annan störande oskönhet i röstens klang, som någon gång förnimmes, torde lätt kunna bortarbetas. Litet mera ledighet i rörelse och uppträdande i öfrigt vinnes nog ock med tiden. Säkert är, att k. operan i hr L. skulle göra en god acqvisition. — Orkestern under hofkapellmästar Nordqvists egen ledning sköter sig som vanligt förträffligt. I dag (fredag) gifves » Carmen », med fröken Wolff i titelrollen. Fröken W. har nyligen med stor framgång utfört denna roll å k. teatern i Köpenhamn. Nästa nyinstuderade pjes å k. operan blir Meyerbeers praktfulla opera » Nordens stjerna », hvilken under de senaste veckorna flitigt repeterats. Denna opera har ej på flere år gifvits härstädes. Bollbesättningen blir nu också så godt som ny. Abonnementsföreställningarna å k. operan taga sin början måndagen den 14 dennes.
Ungefär samma förhållande som med corinlher, gäller äfven för oliver, hvarå jag föreslår nedsättning till 4 sk. kannan. jag utber mig nu alt fä återgå till den alfabetiska ordningen af tulltaxan och vidröra några serskilda artiklar deruti. ° « . o A artikeln Beck såsom varande exportarlikel och som således endast kan tillfälligtvis blifva föremål för införsel från andra länder föreslår jag vördsamt nedsättning i införseltullen till hälften af nuvarande eller 5 sk:r Lisp:d. Bland Flfenbeti, arbetadt, föreslår jag nied afgiftens bibehållande i öfrigt, att en serskild afdelning må uptagas för kammar lill 24 sk. b:ko 8>, emedan denna artikel är föremål för en rätt betydlig handel och i anseende till den höga tullen nu måste smugglas, emedan elfenbenskammar behöfvas i hvarje hus, hvilket behof ej kan fyllas af tillverkningen inom landet, och Staten således nu förlorar tullafgiften. Under artikeln Bleckslagarearbelen, lackerade, föreslår jag likaså en serskildt afdelning korgar och brickor, att få införas mot en tull af 8'sk. Tt, emedan behofvet deraf, nästan alls icke kan fyllas af den inhemska tillverkningen, hvarföre dessa artiklar äro föremål för en betydlig smuggling, ehuru smugglingsprovisionen derå npgår till omkring 30 proc. enl. hvad för mig upgifvits. Äfven här skulle Staten genom en lägre afgift hafva ett par tusen R:dr mera i behållning, och nedsättningen kan ej skada någon dä ingen fabrik specielt finnes för tillverkning af lackerade brickor och korgar, hvilket i England och Tyskland är föremål för en serskild stor industrigren. Jag har i förbigående nämnt förhållandet med dessa båda artiklar egentligen exempelvis, men Utsk. skall utan tvifvel erfara detsamma i afseende på en mängd andra, om Utsk. behagar inhemta underrättelse om serskilda handelsartiklar af köpmän, som göra affärer dermed. A Blommor: delar af arlificiela föreslår jag nedsättning af tullafgiften från den närvarande 6 H:dr 12 sk. till 2 R:dr till
Bih. till R. St. Härvid lades Utskottets åtgöranden, i afseende å 2:dra, 10:de, ll:te och 12:te punkterna af utlåtandet till handlingarne och lät Ståndet vid Utskottets anmälan i 5:te punkten 2;dra mom. af samma utlåtande bero. N:o 154, i anledning af erhållne återremisser å utlåtandet N:o 89, angående reglering af utgifterna under riks-statens åttonde Hufvudtitel. I afseende å lista punkten af utlåtandet, vidblef Ståndet sitt förut fattade beslut och lade memorialet till handlingarne; Vid 3, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 14 och 36:te punkterna lät Ståndet bero; 4, 19, 34 sednare afdelningen, 37 mom. 2, 45 samt 48:de punkterna lades till handlingarne: hvaremot Utskottets åtgörande i fråga om 47:de punkten af utlåtandet bifölls; samt N:o 155, i anledning af erhållne återremisser å utlåtandet N:o 90, angående reglering af utgifterna under riks-statens nionde Hufvudtitel. Vid punkten 4 morn., rörande anslaget till professoren, Doktor Schlyter, samt punkterna 13, 14 och 19 af utlåtandet lät Ståndet bero; punkten 4 mom. om en underdånig skrifvelses aflåtande för påskyndandet med utgifvandet af Sveriges gamla lagar, bifölls. 1 fråga om punkterna 12, 24, 26 och 27 af utlåtandet vidblef Ståndet sitt förut fattade beslut, med afslag till Utskottets i memorialet gjorda hemställanden; hvarjemte Ståndet, i fråga om 52:dra punkten af utlåtandet, förklarade, att det biföll hvad Utskottet föreslagit och i memorialet vidhållit, dock med de förändringar, hvartill Ståndets förut fattade beslut kunna föranleda. 5.