Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. likväl finna, alt tolagen bör qvarblifva och af städerna uppbäras, vågar jag föreslå, att, huru än denna tolag må regleras, R. St. må hos K. M. anmäla, jemte det beslut, att städernas tolagsinkomster icke hädanefter må öfverstiga den maximisumma, hvartill den nu uppgår, utan att allt blifvande öfverskott skall till Statsverket ingå, äfven R. St:s und. önskan och anhållan: a) Att som det ej med rättvisa i beskattningsväg låter förena sig, att i följd af höga tolagsafgifter, hvilka ej drabba borgerskapet ensamt, utan alla consumenter i och utom staden , den ena stapelstadens borgerskap vidkännes vida mindre bidrag till staden än borgare i en annan stad; och som det med god ordning instämmer , att ett stadgande finnes, som bestämmer, hvartill tolagsafgifter må användas, på det ej, såsom nu sker, denna afgift i en stad må ingå i stadscassan för bestridande af hvarje slags behof, eller användas till föremål, som ville synas för densamma främmande, såsom för fattigvård, kyrkobyggnad, aflöningar vid läroverk o. s. v., Den 7 April. 35 hvaraf största delen endast rörer städernas invånare oell ej landets, sorn likväl indirecte i högst betydlig män vidkännas tolagsafgifterna, R. St. på alla dessa skäl underdånigst anhålla, att K. M:t täcktes stadga och anbefalla, till hvilka ändamål tolagsinkomsterna skola uteslutande användas. b) Att som tolag är en allmän beskattning, städernas borgerskap och styrelser må förpligtas att inför vederbörligt Rikets Embetsverk, hvilket äger åtgärderna controllera och räkenskaperna granska, redovisa uppbörden och användandet af tolagsinkomsterna, af hvilka alla, som ej till sina afsedda och i nåder anbefallda ändamål blifvit använda, genast böra till Statsverket inlefvereras. Uppgift, huru tolagen utgår (uti procent af varuvärdet) olika uti nedannämnde stapelstäder. Tolagen är här fördelad i allmän, ordinarie, inkvarterings. Götheborg Halmstad . Helsingborg Hernösand . Hudiksvall . Jönköping . Kongelf Landskrona , Luica Malmö Marstrand .
Under fredstid nyttjades i allmänhet endast exercis-munderingen, hvarjemte Beväringsmanskapet egde rättighet att, emot stadgad slitningsersättning, under de årliga mötena genom egen försorg förse sig med skjortor, strumpor och yttre fotbeklädnaden. I stället för de till exercismunderingen hörande persedlar, som under tjenstgöringen förslitas, nedflyttas till denna mundering från den bättre munderingen motsvarande antal af enahanda persedlar, och till ersättande af de persedlar, som sålunda till exercismunderingen öfverflyttas, anskaffas ofördröjligen andra nya, hvilka tillläggas den bättre, för krigstjenstgöring afsedda munderingen. För dessa tvänne munderingars underhåll anvisades då äfven nödigt anslag eller 126,000 R:dr årligen, hvilket belopp nu finnes å ordinarie stat uppfördt. Denna underhålls-kostnad var likväl beräknad för en årlig exercistid af 12 dagar, utom inoch utryckningsdagarné. Men sedan exercistiden för Bevärings-manskapet vid förra riksdagen blef förlängd till 30 dagar, inoch utryckningsdagarné oberäknade, och till följd deraf slitningen af exercismundering-en i förhållande till de med 18 dagar utsträckta vapenöfningarne måste ökas, föreslogs af Kongl. Maj:t, att det förut anvisade underhålls-anslaget för beklädnaden mätte förhöjas med 189,000 R:dr årligen, dock att, då den förlängda excrcistiden icke komme att taga sin början förr än med andra året af den ifrågavarande statsregleringsperioden, anslaget icke erfordrades för mer än de tvänne sednare åren, hvadan endast 378,000 R:dr då för ändamålet begärdes.
SegobjonS.©tab* gan af benis 3» a ji isor föreflrifne dlber, gattigbJon^ ellet: fdbane per fonér, forn njuta unberflöb af £arm&eittg&et##n>erF ocb ^llmdnna jnrdtf# ningar, ebmab be bafwa förfmar eller icfe, manfore, fmagftnte, brdcflige ecb anbre, forn för briflanbe arbetsförmåga dro utur fidnbatt förmdrfma fitt uppehåll*, famt mebbetlöfe fångar. 4:0. Snnemdnare i ©drna ©ocfen af £>fler*£>alarne. 5:0. krono npbpggare i ©tora kopparbergs, ©ekeborgs, SBefler# bottens, 2öefler,NorrtanbS, Norrbottens och SemtlanbS Sdn, unber be 84 Ört. IV. §. 162. förfla Semion frifjefddren för flg fjelfroe, £uflrur od; (jemmatoaranbe S3arn; torftig dtrono.npbpggare måga unber frif>cté5r tillgobonjuta benna befrielfe dfroen febon be forfia Jemtön åren tilldnbalupit, efter ben pröfning of beråd belägenhet/ forn Serebningd* o# 2aperingd»£ommitteen ffall uttaga. §• 162. Söefrielfe efter 2. Sfrf. njuta: 1:0 Sfnnebafmare of en elfer flere
Förliden Riksdag yttrade jag min åsigt öfver dåvarande RiddarhusOrdnings d./\ §., som äfven af Ridderskapet och Afrleln gillades, men jag har erhållit en ökad anledning till förundran, då jag förnimmer, att Ridderskapet och Adeln, i afseende på åtskillige §§. i nuvarande Riddarhusordning, verkeligen sakna de rättigheter, som 28 §. af Riksdagsordningen tilldelar de öfriga Stånden. Den citerade §. lyder sålunda: ”Ridderskapet och Adeln samt Presteoch ”BorgareStånden välje genom Electorer, ”och BondeStåndet på det sätt Ståndet vid ”hvarje Riksdag tjenligast finner.” Häraf synes att 3:ne Stånd välja genom Electorer, men att BondeStåndet icke är förbundet att iagttaga denna formalitet; Att Presteoch BorgareStånden välja sina Electorer utan Bänkmän, huru de behaga, bibehålla dem såsom Utskottsledamöter, och äga en afgjord rätt, att häröfver sjelfve besluta; men Ridderskapet och Adeln äger ej 1 H. 8 n4 Den i8 November f. ni. denna rätt, de ensamme måste underkasta sig magtens vilja, enligt 5i §. RiddarhusOrdningen, hvilken likväl står i rak strid med 12 och 28 §§. Riksdagsordningen. Hvad de öfriga Stånden enligt Grundlagen äga rätt att göra, det hör äfven Ridderskapet och Adeln äga rätt att fordra och erhålla, ty vi hafva icke förverkat några rättigheter.
Om Allmänheten deremot ägde tillträde till Riksens Ständers öfverläggningar, så blef en af dess billigaste fordringar uppfylld, dels derigenom, att på stället upplysning kunde erhållas om öfverläggningarne och besluten, dels derigenom, att Tidningsutgifvare kunde i allmänna Blad genast införa de mest vigtiga och interessanta discussioner, och deraf härflytande resultater, hvilka på detta sätt blefvo innan kort bekanta Öfver hela Röket. Det kan väl anmärkas, att Ridderskapet och Adeln blott utgör en fjerdedel af Representationen, och att den snara publiciteten af Ridderskapets och Adelns öfverläggningar således ej skall svara emot det åsyftade ändamålet; men sorn alla allmänna ärender, hvilka kunna komma under Riksens Ständers pröfning, utan undantag hos Ridderskapet och Adeln discuteras och afgöras, blef Allmänheten dock till det mesta tillfredsställd, och genom Ridderskapets och Adelns beslut i detta afseende blef vägen öppnad lill vidtagande framdeles af en lika beskaffad Författning hos de öfrige RiksStånden. Inom detta Samfund, sammansatt af Statens mest upplyste, kunnige och er färne Män, hvarken kan eller bör man tillåta mig den förmodan, att icke betänksamhet vid yttranderättens utöfning, varsamhet i uttryck och delicatesse i alla afseenden skola iakttagas; men månne icke, om man kände, att några hun - Den 18 Junii f. ni. 175 drade upplyste och kunnige jiersoner af andra Medborgare-classer afhörde och ägde förmåga att bedömma, våra discussioner, samt genast allmängöra dem, den grundlighet, den varsamhet, som bör utmärka ett Folks Representanter vid behandlingen af Fäderneslandets angelägenheter, kanske skulle extenderas; och Talaren alltid moget öfverväga, väl betänka sig, innan han beträdde Talareplalsen, samt öfverläggningarne derigenom förenklas och betydligen förkortas? Jag vågar tro det, och äfven detta torde kunna anses såsom ett ej ringa skäl för min framställning.
Om det vöre möjligt, att så stora missbruk kunnat ega rum, som Friherre Wrangel pås(å(t, att nemligen städer, i stallet för po kannors panna , brant med flere 100 kanpors, eller lopp tror jpg Friherren sadé, så lärer detta äfven kunna inträffa om deras bränpjngsrätt inskränkes till 50, kannors pannor; ty man kan lika val bryta mot den ena föreskriften, som mot den andraOch i alla fall ar jag pfvertygad, atf om missbruk försökas, de ganska väj kunna förekommas, i fall vederbörande göra sin skyldighet. I städerne tror jag missbruk minst kunna ske opåtalt; åtminstone ega de ej rum i Westergöthland! Bet; ar val möjeligt, att de gora det i Skåne. Friherre Ridderstolpe , Fredric'. -lag erkän per att i andra Alternativet ligger en storförmån för städerne, men'det innehaller till* lika en billighet; ty, i anseende till den fötp 13*6 Ben ?g JuUi (■ m. ändring NäringsFrihelen otvifvelagtigt kommet att uti Städerne medföra, risquera de nära att blif, va byar, och Eorgaren, eller den egentelige handt-j verkaren kan rnöjeligen förlora sitt Näringsfång, trien måste ändock underhålla brandväsende, gator med mera; och i denna skyldighet innefattas redan en stor skillnad emellan stad och by, och i och med detsamma skälet, hvarför^ ej den senares förmåner höra vara lika med den förres. Friherre Wrangel: Jag har som Handt» hushållare i flera år haft tillfälle försöka både större och mindre brännvins-pannor, och kan således af erfarenhet bestämdt intyga, att man med en större panna tillverkar större qvantitet brännvin, än med flera små af samma kanotal sillsammans.
Det tillstånd, hvari Westerås stifts byggnadskassa befinner sig, har visserligen blifvit af Utsk:t framlagdt, men som några officiella upgifter i detta hänseende saknas, får jag yrka afslag å ifrågav:de punkt. Hr Hjärne: Efter de beslut, E. o. Ad. i afs:de å anslags summornas beviljande till Strengnäs och Orebro läroverk redan fattat, går det ej an för konseqvensens skull att bevilja det nu ifrågav:de anslagsunderstödet till Fahlu läroverk, och tår jag på den grund yrka afslag å Utsk:ts i detta hänseende gjorda framställning. Efter härmed slutad öfverläggning, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, att derunder endast yrkats afslag å Utsk:ts förevide hemställan; hvarefter och sedan propos. på bifall till densamma blifvit framställd, men med nej besvarad, propos. på afslag derå gjordes och besvarades med ja. 25:te punkten. Gr. Sparre: I öfverensstämmelse med R. o. Ad:ns förut fattade beslut, lärer väl ej heller det i denna punkt begärda anslag kunna beviljas. Frih. Raab: »Ingen regel utan undantag», yttrade Gr. Sparre nyss; jag hoppas att, med mera framgång än den värde Gr:n, vid denna punkt begagna mig af samma ordspråk. Oscarshamn är nemi. en liten ny stad, och dess innevånare göra stora ansträngningar för stadens utveckling. Detta samhälle har i allt varit mycket olyckligt lottad t; det har icke en gång, i likhet med öfriga städer, erhållit något bidrag till inköpande af den jord, som utgör stadens område. Då man härtill fäster afs:de vid de högst betydliga upoffringar, som det ännu endast föga utvecklade samhället fått underkasta sig för ordnandet af sitt kommunalväsende, så torde det icke synas obilligt, om Staten åtminstone i detta fall mellankomme och bidrog med en sådan obetydlig summa, som här är föreslagen, till skolhusets i Oscarshamn upförande. Jag anhåller om bifall till denna puukt. Hr Hjärne:
Domhafvande tillika med följande af Akers Harads Nämd, nemligen: Nämdem amien Joh. Ersson i Skämby, Jacob Jacobsson i Sörtorp, Behr B ehrsson i Tima, Behr Behr sson i Marianna, Carl Andersson i Roteby, Behr Larsson i Hellby och Olof Larsson i Skedinge, på Eksågs Gästgifvaregård, till fortsättande af den undersökning om äbo - rättigheten af Lindö Krono • hemman, ///#? hvad mera Kongl. Majits Befallning skaf van des skrifvelse den 19 November l8'Io innehåller, sorn den 6 sistl. Augusti på Lindön blifvit påbörjad, Sedan Härads-Syne-Rätten intagit sina rum <och Tingsfred blifvit lyst , anmälde sig för Hery 5?.rdks-I,atron And. von Wahrendorff, dess In* spector vid Länna Rruk Carl Christiernsson, en» ligt fullmagt, och å Kongl. Maj:ts och Kronans väg» $ar, Kropo-Länsmannen C. J. Holm, enligt ordres - Den 7 Juli, 873 dres under den 10 i denna månad , af Herr Assessoren Lundeqvist , som af Krono-TJppbördsstämma med Stregnäs Socken var hindrad att sig personligen inställa. Bruks Inspektoren C. J. Christjernsson anförde att ehuru Herr Bruks-Patronen v. Wahrendorff den 6 nasti, Aug. förmodat sig äga Kongl. Majtts Nådiga Bref af den 21 Juli 1752, är han dock ännu deraf i saknad, och förmodade att samma Höga Bref blifvit vid någon undersökning eller besigtning örn Lindön iniemnadt, utan att det sedermera är uttaget eller ock torde det finnas hos någon af dem, som vid sådana tillfällen ägt att bevaka Herr Bruks-Patronens rätt; anhållande derföre, att om Högstberörde Nådiga Bref af Härads Syne-rätten anses nödvändigt ytterligare anstånd mätte lemnäs till anskaffandet deraf, hvarefter Bruks Inspectoren inlemnade en afskrift af Kongl. Maj:ts och Rikets Högloft.
Enligt denna plan, hvilken blifvit af Riks-arciiivarien för dess del, i utlåtande den 14 Oktober 1853, godkänd, skulle huset, med vedrum och varmvaltens-apparat i källarvåningen, innehålla i den hvälfda bottenvåningen eh öppen portik, förstuga, portvaktsrum med kök m. m. för en i huset boende tillsyningsman och Archivrum på ömse sidor om förstugan; i våningen en trappa upp, med mindre höga runi, boställe för nämnde tillsyningsman, Riksarchivels förmak och arbetsrum samt bibliothek ; och i våningen två trappor upp, som bielke alnar hög och enlresolerad, de största och rymligaste archiv-salarne. Då denna anordning komine att lemna utrymme för 9,300 kubik-alnar handlingar, ordnade på hyllor, och Archivets handlingar år 1853 hade, enligt då anställda beräkningar, ett kubik-innehåll af 4,408 alnar, hvaraf likväl endast 2,161 voro inrymda i Riks-archivets nuvarande hus; så har nybyggnaden beräknats innefatta, utöfver det redan erforderliga, utrymme under en tid af omkring 60 år för de samlingar, hvilka med ungefär 80 kubik-alnar om året voro alt förvänta såsom tillökning; och tillfälle förefinnes jemväl för framtiden beredt all, genom uppförande af tillbyggnader, anskaffa än ytterligare utrymme. Kostnaden för den byggnad, hvarigenom Riks-archivels behof skulle för mer än ett halft sekel fyllas, beräknades år 1853 lill 125,352 R:dr R:ko, om huset uppfördes endast på bjelkbädd, men lill 148,110 Ridr, om pålning visade sig vara behöflig, oberäknad i hegge fallen en summa af 12,500 R:dr, som skulle för varmvattens-apparaten erfordras, derest en sådan borde för liela husets uppvärmning anbringas.
JM 43, angående åtgärder för omläggning af allmänna landsvägar genom en del provinser i Norrland; JM 44, i fråga om upphäfvande af 11 Kap. 2 § Kyrkolagen, rörande påfölj derna för uraktlåtenhet att begå nattvarden; JM 43, angående utarbetande af förslag till lag mot obehörig efterbildning af konstalster; JM 46, angående utarbetande af förslag till ett förbättradt ordnande af ve terinärväsendet i riket; samt JM 47, angående ändring i Kongl. Kungörelsen den 18 Mars 1843, i fråga om ersättning åt extra domare för syn å militieboställen. S. D. Föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande JM 43, angående beräkningen af Statsverkets inkomster: Efter det Utskottets uti inledningen af detta utlåtande gjorda tillstyrkan af Kongl. Maj:ts förslag, i fråga om bestämmandet af spanmålspriset vid beräkningen af Statsverkets inkomster, bifallits, blef hvad Utskottet hemställt under 'punkten 1, mom. a, i anledning af motion om upphörande af den s. k. Landtogsgärden, lagdt till handlingarne; hvaremot hemställan i samma punkt, morn. b, rörande en i detta Stånd väckt motion, alt en i Christianstads län utgående afgift, kallad Halmstädja, måtte uteslutas från uträkning, debitering och uppbörd, återremitterades; och skulle de under öfverläggningen i detta ämne afgifna yttranden till Utskottet öfverlemnas. I allt öfrigt godkändes Utlåtandet äfvensom det i sammanhang med punkten 1, mom. c, föredragna Utlåtande JM 43, Litt. A., i anledning af motioner, angående förändrade grunder för mjöloch sågqvarnars beskattning jemte det i förening med punkten 9 behandlade Utlåtande JM 43, Litt. B., dels i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om antagande af en ny förordning, angående mantalspenningarrie, och dels rörande enskilde motionärers framställningar i ämnet; dock med iakttagande, att § 4 uti den af Utskottet föreslagna förordning om mantalspenningarnes utgö rande skulle sluta med ordet: »uppbördsförfattningarne».
Uitlr. d. 10 Maji 1834. te derifrån afsöndras samt med Elfsborgs och Westgölhadals Regemente förenas; N:o 45, i anledning af väckta motioner derom, att spridda roteando lar måtte i möjligaste mon sammandragas; N:o 4;)» i anledning af väckt fråga om frälsehemmans skyldighet att utgöra Kronobrefbäring; N:o 5a, i anledning af väckte motioner, dels 0111 upphörande af ExprditionsKronofogdeljenster, dels om åtgärder till befordrande af de Författningars efterlefnad, som bestämma vilkoren för dylika tjensters tillsättande. S. D. Afslog Ridderskapet och Adeln nedannämnde den 3 och 5 dennes e. ni. på bordet lagde Belänkanden från Allmänna Besvärsoch QeconomieUtskoltet} nemligen: N:o 45, i anledning af väckt fråga om uttryckligt stadgande derom, att mäklegare ej må anses pligtig att till mjölnares biträde hålla folk vid qvarnen under förmalningstiden; N:o 5o, i anledning af väckt fråga om ny organisation af Hushållssällskapen; N:o 51, i anledning af väckt motion, om afskalfande af Extra Länsmän i Blekinge Län; S. D. Lades tiil handlingarne Expedilion&kltskottets den 2 dennes e. m. på bordet lagde Memorial IsT:o 7, med svar å återremiss af Utskottets Memorial AT:o 6, angående anslag i och för Correctursläsning m. m. S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Expeditions^iskottets den 2 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtande ]\:o 8, i anledning af väckt motion, rörande verkställigheten af tryckningen utaf Bihanget till RiksSlåndens Prolocoll Samt utskrifningen af manuscripfet dertill. S. D, Ånyo föredrogos och biföllos Stat söt skottets den 2 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtanden: N;o 63, i fråga om dispositionen af de vid Kongl.
Uti mom. c af 181 § i Banko-reglementet finnes föreskrifvet, att för hvarje 1000:de sedlar af valöreme under 50 R:dr , nt - 87 öfver Tumba Bruk. öfver det belopp, hvars expedierande kan medhinnas af vederbörande i Sedel-kontoret, må såsom ersättning för kommissarie-underskriften och kontrasignation utgå tillsammans 4 R:dr. Då detta mom. innebär en förutsättning, att någon del af sedelskrifningen bör kunna medhinnas af Sedelkontorets tjenstemän, anse Revisorerne sig böra anmäla, att för alla under revisionsåret skrifna sedlar, af valörerne under 50 R:dr, ersättning från Banken utbetalts med tillsammans 14,580 R:dr. Angående Bankens pappersbruk Tumba. § 76. Tumba bruk skall, jemlikt 5 § i Banko-reglementet, utan Under-styrelsens deltagande, förvaltas af Fullmägtige samfäldt, under specielt inseende af en deras ledamot. Detta speciela inseende har utöfvats till och med den 31 Mars detta år af Rådmannen G. C. Hörnstein och efter nämnde tid af Kongl. Hofpredikanten J. Nordlund. § 77. Till följd af stadgandet i Banko-reglementets 189 §, att förråden Inventering vid Tumba bruk böra af Fullmägtige inventeras hvart tredje år v,d Bruketeller det, då lagtima riksdag infaller, har dylik inventering under nästlidne Juli månad förrättats; äfvensom Fullmägtige, till åtlydnad af föreskriften i 190 § af reglementet, på stället tagit kännedom om brukets förvaltning under förlidne år, dervid byggnader och maskinerier jemväl blifvit af dem besigtigade. § 78. Revisorerne, hvilka besökt Tumba, hafva funnit byggnaderne itevhoremei i behörigt skick och brukets förråder väl vårdade. be7 § 79. Brukets räkenskaper för år 1858, som af Revisorerne blifvit Sammandrag utan anmärkning granskade, utvisa följande förhållanden: 88 R.dr. l:o Ingående Balans. Debet. Kapital-behållning Tumba
Propos. till bifall å den sednare delen af första punkten blef härefter framställd, men besvarad med starka Nej, blandade med Ja; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemstälde, om K. o. Ad. ansåge de gjorde anmärknrne föranleda till återremiss i denna del, samt sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja härvid hafva varit öfvervägande. Slutligen blef 2.-dra punkten af Utsk:s Utlåt., uppå derom serskildt framställd propos. af R. o. Ad. bifallen. Anmäldes och lades på bordet, ett från Serskildta Utsk. inkommet Betänk. M 10, i anledn. af väckt motion om inställande af pressjäst-beredning, i sammanhang med bränvins-tillverkning, under innevande år. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. f till 11 på, aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. 454 Den 28 Juni, Onsdagen den 28 Juni 1854. Plenum kl. 10 f. m. Just. 4 prot.-utdr. för tl. 22 dennes. Frih. Toll, Gust.: Som jag för helsans värdande nödgas en längre tid vara frånvarande från hufvudstaden, anhåller jag, att få afsäga mig förtroendet att vara Elektor. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall. Uplästes ett af Gr. Hamilton, Malcolm, inlemnadt sålydande Mern.: Att, med bibehållande af min Riksdagsmanna-rätt, blifva befriad från förtroendet att vara Elektor, får jag, med anledn. af i och för enskilda angelägenheter förestående afresa från hufvudstaden, härmed vördsamt anhålla. R. o. Ad. lemnade äfven härtill sitt bifall; hvarefter Hr Gr. o. Landtm., anmodade Hrr Bänkmän, att sammanträda till val af Elektorer, i st. f. Frih. Toll och Gr. Hamilton.
längre framstycken samt öfver hvarje ärm en treTill lock kan användas en större kagges botten, kant, hvars 2:ne sidor äro 60 cm. långa och den men det får ej vara större, än att det nätt o c h 3:dje rundad efter öfverärmens rundning. Som mönster kan användas ett mamma tilljämnt räcker öfver kaggens sidor. Till detta lock göres en rund dyna, som stoppas hörigt, välsiltande klädningslif, blott man klipper med krollspint o c h nubbas fast vid detsamma med tyget 1 cm. större i hvarje söm. små stift. Sedan koftan är färdigsydd, påfästas ärmstycLocket fästes härefter vid kaggen med ett par kena med spetsarne rakt ned, hvilka tillika med små skinnbitar som gångjärn, hvarefter ett rundt framstyckenas prydas med tofsar. broderi nubbas öfver lockets dyna o c h en kordong Härefter öfversys det hela med små klara glasfästes öfver för att täcka stiften. När detta skett, pärlor, en pärla i hvarje fördjupning af tyget, och tages ett stycke tyg Vh meter långt o c h 80 cm. koftan kommer alt se ut, som om den vore öfverbredt; långsidan veckas i små veck, så att den dragen med rimfrost eller daggdroppar. Af öfverblifna bitar göres muff, barett och en I passar till kaggens öfre v i d d; tygstycket fastspikas veck för veck från kaggens innersida; tyget vikes bård omkring klädeskjolen, likaledes besatt med sedan öfver till yttersidan, och man ordnar det i nyssnämnda pärlor. puffar mellan hvart och ett af kaggens band. Sist Baretten göres af en gammal filthatt, hvars nubbas tyget fast under botten, och kordonger brätte man klipper bort, veckar öfver kullen med påsättas öfver allt, där man nubbat. Denna puff sammet samt påsyr rundtorn den 7 cm. breda pryder sin plats, och pappa skall känna sig särvelourbården. deles belåten med att slippa söka i byrålådan Kjolens bård utgöres af en 3 cm. bred remsa efter sina strumpor.
Revisorerne medgifva väl, att en tillfällig och i Räkenskaperna synlig brist kan uppkomma genom utbetalning af begrafningshjelps (3) - ( *8 ) medel, hvarför ersättning först ett påföljande år ingår; men sådant har, i Revisorernes tanke, blott i ringa mån bidragit till den å Andra HufvudTiteln uppkomna betydliga brist, hvars egentliga tillkomst härleder sig från de för åtskilliga af de civila EmbetsVerken, utöfver tillgå ngar ne å då gällande Stat, fastslällda och, utan afvaktan af Rikets Ständers sammanträde i verket gångna nya aflöningsregleringar, hvarvid de överskjutande utgifterna blifvit, utan att någon tillgång derför varit att med bestämdhet påräkna, anviste å Andra IIufvudTitelns Besparingar. Förhållandet härmed ådagalägges tydligast genom följande specification å en del af de på Tilelns Besparingar för ifrågavarande år gjorda dispositioner: Ecclesiastik D:o 1,200: 4,200: „