Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Qvar. 74 Hilda Wilhelmina A — n 1841 i Norrköping. sedeslös. den 6 Nov. fr. N:o 34 St. Badstugugatan. d. 25 Nov. i ä Ladugårdslandet hos Fru Häger. 75 Carolina Elisabeth N—n 1844 i Stockholm. straffad för Esta resan stöld. d. 12 Nov. fr. korreklionsinrätlningen. Qvar. Stockholm å Magdalenahemmet vid Stora Ensta, den 29 November 1862, 658 Motioner hos Riddcrskapet och Adeln 1862. (Bilagor.) fcaiicv.-Slyi Boråt t. 15c Bi!. Litt. A. sid. 52 Sammandrag, Af ofvannämnda 75 intagna hafva kommit: från fängelser, nemligen: från Korrektions-inrättning . 33. » Kronohäkte 2. » Polishäktet i Stockholm 2. » Stadens cellfängelse 1. 38. från Arbetseller Försörjningshus 2. » Sjukhus: Af föräldrar eller andra målsmän hafva till inträde anmälts 4. Efter enskilda menniskovänners eller egen anmälan intagits 18. Deribland hafva från Magdalenahemmet afgått Summa 75. 66 nemligen: död . 1. till tjenst utlemnade . 36.' ) af föräldiar eller andra anhöriga återupptagna . A. till hemorten återsända . 7. sig ärligen sjelfförsörjande . 3. efter behörig anmälan från Magdalenahemmet bortgångna . 7. rymda . 5. förflyttade: till Räddningshem 1, till Försörjnings! hus 1, till Kurhus 1, . 3. Den 28 November qvarvoro Bil. Sä. Officiella vittnesbörd rörande "Fruntimmersföreningens för besök i Stockholms fängelser" och Magdalenahemmets verksamhet till qvinliga fångars förbättring och beredelse för det fria samfnndsiifvet. i:s Fångvårds-styrelsen hur i dess underdåniga berättelse för år 1855 meddelat Fruutimmers-sällskapets den 8
Vår nådiga pröfning öfverlemnat en af Vår befallningshafvande i Vesterbottens län hos Kollegium gjord förfrågan, om den af Preste-ståndet vid 1809 och 1810 årens riksdag i Stockholm åtagna extra krigshjelp borde utgå under nuvarande krig med England, och, i sammanhang härmed, har hos Oss i underdånighet blifvit anmäld Preste-ståndets vid nu påstående urtima riksdag, genom erke-biskopen, i detta ämne aflåtna underdåniga skrifvelse, hvaraf Vi inhemtat att, sedan Preste-ståndet, ibland öfriga den 28 Juni 1809 gjorda koncessioner, för roterings-friheten utfast en extra krigshjelp af en, en och en half till två tunnor spanmål, allt efter hvarje pastorats godhet och klassifikation, att under krigstider årligen utgå för de prestgårdar, stomhemman och all annan under presterskapets fria disposition stående embetsjord, hvilka då ej voro med rotering besvärade, Preste-ståndet derefter, såsom dess protokoll för den 14 April 1810 innebär, vid åtagande af roterings-skyldighet under krigstid för den ecklesiastik-staten tillhöriga boställsjord fästat det uttryckliga förbehåll, att den extra krigshjelp, hvartill Ståndet den 28 Juni 1809 för rotefrihet å dylik jord sig förbundit, skulle alldeles försvinna; men att, detta förbehåll oaktadt, motion vid denna riksdag blifvit hos Bonde-ståndet väckt, att förenämnde krigshjelp borde af pastorerne indrifvas och till rikets försvars-anstalter användas, hvaröfver Rikets Ständers Stats-utskott sig utlåtit och yttrat den förmodan, att Bondeståndet, på häröfver anförda skäl, torde finna, det all verkan af Preste-ståndets åtagande af extra krigshjelp upphört med detsamma, som grunden dertill försvunnit genom extra rotering för ecklesiastik-jord, hvilket yttrande Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-stånden den 3 i sistlidne månad bifallit, äfvensom Bondeståndet i anledning deraf låtit den väckta motionen förfalla.
Förevartde utlåt, har tillkommit i följd af en motion, som i min tanka blifvit olagligen väckt. R. o. Ad. torde erinra sig huruledes, när Const.Utsk:s s. k. de - Den 5 Augusti. 95 charge-belänk. förevar, Dårande Utsk. tillåtit sig att, tvert emot grundlagens föreskrifter, ingå uti bedömande af åtskillige regeringsåtgärder, hvilka Utsk. ansåg vara af beskaffenhet att icke kunna hänföras hvarken under 106 eller 107 § R. F.; på grund hvaraf R. o. Ad. också beslöt att dessa anmifrkmr icke kunde hos delta Stånd komma under pröfning samt att betänk, i denna del endast skulle läggas till handlingarne. Derefter upträdde Const.Ulsk:* nuvarande ordf:de, och väckte, med åberopande af 56 § Riksd.Ordn. samma motion som sedermera inom BorgareSt. anmäldes af Hr Brinck. Men då sjelfva den anmärkn. sora bemälte Utskts ordfrde begagnade för motionens väckande af R. o. Ad. ansågs olaglig, den nemi. som Const.Ulsk. framställde ronde raseriugsåtgärden så afslog R. o. Ad. genom votering om jag eljest rätt minnes, remiss af den väckta motionen. Emellertid har nu saken, genom motion, väckt inom ett annat Stånd, kommit under R. St:s pröfning; för min del skulle jag tro, att R. o. Ad. för konseqvensens skull, borde förklara att, på grund af Ståndets en gång fattade beslut, denna fråga icke vidare kan blifva ett öfverläggningsämne för R. o. Ad. För den händelse likväl, att R. o. Ad. uptager saken till skärskådande, kan jag ej annat än förena mig icke allenast i den af Doktor Nordström aflålna, betänk, vidfogade reservationen, utan äfven i de ytt randen som af de tvenne föregående lalarne afgifvits, ty jag anser nemi. lika med dem, det icke tillkomma R.
Sandegren, 0. E., Motion N:o 58, angående statsbidrag till förbättring af Uddevalla hamn. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 78. R. St. underdån Skrifv. N:o 83. Motion N:o 97, om ändring af 23 Kap. 1 § Rättegångs-Balken. Lag Utsk. Betänk. N:o 15 och Mern. N:o 46. R. St. underdån. Skrifv. N:o 55. Motion N:o 98, angående lönebeloppen för Arméförvaltningens tre Se kreterare. Stats-Utsk. Utlåt. Serarp oeh Hvetlanda, om anslag till omläggning af landsvägen mellan dessa gästgifvaregårdar i Jönköpings län. Motion N:o 139. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 78 och Mern. Silen, Vestra och Östra, om dessa sjöars förening. Se Hattefura. Siljeström, J. A., Motion N:o 31, angående jernväg mellan städerna Wexiö, Carlskrona och Kalmar samt bidrag af allmänna medel till utförande af denna väg, såsom en sydöstra stambana. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 80. —-■ — Motion N:o 153, angående upplåtelse till staden Kalmar af äganderätten till en jordrymd, som antagits tillhöra Kronan. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 42. Motion N:o 154, angående upphäfvande af gällande föreskrifter, i fråga om tjenstemäns skyldighet att ställa borgen för allmän uppbörd, m. m. Ålim. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 25. R. St. underdån. Skrifv. N:o 12. 27 Skara, om understöd genom statsbidrag till utvidgning af elementarläroverkshuset derstädes. Motion N:o 86. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. N:o 81. om anslag till uppförande af en seminariebyggnad derstädes. Motion N:o 87. Stats-Utsk. Utlåt.
Slutekigen torde den anmärkning böra göras, att när man afsäger sig en förmän, hwarfbre nägon afgift bör erläggas, kan samma afgift skäligen icke fordras af dea, som alid» ig blifwer i tillfälle eller rättighet att förmänen begagna. Om emot all billig förmodan detta Memorial ej skulle winna Högloft. Utskottets bifall , anhäller jag bock, att det samma mätte ätfölja Utskottets Betänkande till Riksens Ständers kisas. Stockholm den 4:be Augusti 1809. Lr^n§el Lricslon. Tx krotocollo bl. Ii. Rosbeck. Tran - Den 14 September. 425 Transumt af Protokollet, hällek uti Riksens Högloft. Ständers Allmänna Bcswärs - och Economie - Utskotts Beredning wid Riksdagen i Stockholm den 16 Augusti 1809. Herr Borgmästaren ViÄoria upläste rtt sä lydande Diktamen: Ödmjukast till Protocollet. Wid ätankan af alla de olyckor som Bränwi, nets historia och Författningar derom uti wärk Land framwisa, bör med största skäl ähägan lifwas, att sä widt sig göra läter, söka förekomma detta onda. Säbant är ätminstone mitt syftemäl — min önskan att i denna afsigt fullgöra min plikt säsom Ledamot af detta Högloft Utskott är strig, upriktig; men känslan af min oförmögenhet wid upfpllandct af detta kraf, borde afhälla mig ifrän allt yttrande i ämnet, om jag icke utaf Högloft. Utskottets öfrige Herrar Ledamöterförut wisade bfwersecnde, hämtat anledning förmoda, att äfwcn wid detta tillfälle mig icke mä föredräs, att utan skäl hafwa upkastat swärigheter — eller ätminstone att hafwa handlat emot öfvertygelse. Jag anhällcr derföre ödmjukast att fä till Högloft. Utskottets bcdbmande framställa nägra fä anmärkningar uti frägan om rättighet att tilwcrka Bränwin. I sammanhang härmed hafwa, säsom jag trott mig finna, Högloft.
Vid pröfning af detta ärende har Kongl. Maj:t, enär, såsom jernvägs-komitén erinrat, Köping-Hultbolaget förverkat den ränte-garanti, som Rikets Ständer detsamma beviljat, men Staten derigenom icke förlorat sin rätt alt enligt § II i det för bolaget utfärdade privilegium inlösa den färdiga delen af banan, hvilken inlösnings-rätt ock numera är af desto större vigt, som Rikets Ständer å sistlidne riksdag bifallit Kongl. Maj:ts förslag, att jern-slambanorna böra af Staten ntlöras, förvaltas och underhållas, funnit sig icke böra för medgifvande af hvad bolaget alternativt begärt, vare sig i fråga om nv garanti under 25 dr lör 4 procents ränta utan amortering, eller om enahanda lån, som Gefle-Dala-jernvägsbolaget af Slaten erhållit, vidtaga någon åtgärd, då begge dessa alternativer å bolagets sida äro förknippade med förbehåll om oinskränkt besittningsrätt till jernbanan. Vidkommande åter bolagets alternativa anhållan om den förverkade ränte-garautiens återfående under samma bestämmelser, som från början blifvit meddelade, jemte lämplig utsträckning af liden för jernvägsarbetets fullbordan, förekommer härvid, att riklningarne af de stambanor, som i en del af Westmanland och möjligen äfven i östra delen af Nerike komma alt för Statens räkning anläggas, ännu icke blifvit bestämda, och att så väl det allmännas som bolagets intressen kunna blifva beroende af den plan, som för dessa banors utläggning framdeles varder antagen, hvadan Kongl. Ma i: t för närvarande linner sig icke heller böra lius Rikets Ständer förorda bolagets berörde anhållan.
Ståndet i Operahuset inrättade klubb. Utdrag af Protokollet, hållet hos Höge. Presteståndel vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 20 Oktober 1856. * S. D. Beslöt Presteståndet, det skulle främmande åhörare tillåtas öfvervara Ståndets öfverläggningar under innevarande Riksdag; kommande för ordningen härvid att tjena tift efterrättelse de_ vid sednaste Riksdag i detta hänseende gällande föreskrifter. Ut supra. In fidem. S. H. Almqvist. Utdrag af Protokollet, hållet hos Hedera. Bondeståndet, vid Lagtima Riksdagen i Slockholm den 20 Oktober 1856. S. 1). 1 likhet med hvad vid lörutgangne Riksmöten egt rum, beslöt Stån det, att läktaren tift Sessionsrummet skulle, i den mån, utrymmet medgåfve, hållas tillgänglig för främmande åhörare. Ut supra. In fidem. Carl Wester. Bill. till R. St. Ben 22 Oktober. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Beslöt Högloft. Ridderskapet och Adeln att genom Utdrag af protokollet meddela de öfriga Riksstånden, att Ridderskapet och Adeln med särdeles nöje skulle se, att Medståndens Ledamöter, så ofta de dertill hafva tillfälle, behagade besöka den för Ridderskapet och Adeln i Operahuset inrättade kluhh, hvilken hålles öppen alla aftnar, då Plenum på Riddarhuset icke inträffar. Den 24 Oktober. Frän Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och lades lill handlingarna Kongl. Maj:ts å Rikssalen den 23 dennes upplästa Nådiga Berättelse om hvad i Riket och dess Styrelse sig tilldragit sedan sista Riksdag. Den 25 Oktober. Frän Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till det blifvande Stats-Utskottet Herr Cederschiölds, Robert Theophron, den 22 dennes på bordet lagda motion om antagande af 2:ne kanslister inom hvarje Riksstånd, för att, lill införande i allmänna tidningar, uppgöra en kort sammanfattning af Ståndens förhandlingar. Från Högv. Prestesländet.
Beljcning-u gemensamt nied swa.ta stämplar sem a fr ryck.,s pä sjlfwa Socker papperet, men da denna stämpling icke ku ide csa-rolieras of Tullkammare föreståndare!', bwilken pä strr Embecs rum icke kunde ».röna huru manga topper blifwit mcd den utlämnade swansta ".peli, fSrfedde, stads dels pä der Tull» Betjeningen emot någon liten enstkilv wedergällning, icke malte kunna stämpla flere ropvar, än pä TustKam NMM - I5Z2 T^en 2l December. mgren bli'wik sörkullade, dels ock at^ Sockerbruks,;!)» karen icke mätte med egen eftergjord falsk stämpel förrätta cn sadan stämpling, Eder Kong!. MajttS Kammar, Collegkun förocdnat, att cn sä kastad hwit stämpel hwilken förut were fordia och icke sä lätt arc eftergöra tillika blcswe ä Sockcnvvpen påklistrad, och hwstkcn stämpel utgjorde den eqemeftga controllen, helst flere sädane stämplar icke blefwo till Betjeningen utlämnade, än som swarade emot det antal koppar, SockerbrukS. -Ic karen till förttillning cch stämpling hos Tullkammaren angiswik.
Lisol von k^oiksin instämde häri om ock en nägot tängre termin stulle mfättgS. Herr Lilverkolpe, 6ulisk ^krrsksm: Det strider alldeles emot min önstan att öfwer denna sräga det blefwe wotering; men dä den af en Ledamot är begärd, kan den ej utan hans begtfwande undwikaS. Jag anser täledes wäi i sin ordning, om Herr Grefwe» och LandtMarikaikm täcktes söka förmå Herr c^iienlvska akt strän sia begäran asstä: men jag tror ej art någon ny proposition kan af Herr Grefwrn och LandtMsrstalken göras, innan den, öfwer hwtlken moterius blif - is66 Den 27 Janrrarit. blifwit yrkad, pä ett eller annat sätt blifwit bestämd beswarad Friherre Stjernstedt, (.'ari 6ustgs, Föteflog, akt dä detta nial först i dag hade lill öiweriaggning blifwir upptagit, del samma nu watte fä hwila pä bordet. Friherre Lehrström, ^7.cod. Jag wet ei huru en Motion kan göras, att en sak skulle hwrla pä bordet, som redan blifwit wenkilerad och proposition derä gjord. Deremot om Herr Grefwen och LavdtMarskalken täcktes anmoda RiLderffopet och Adeln att sig i ett Beslut förena, torde wäl Herr (Hllenlväkn jflän sitt yrkande behaga afsta. Friherre Swal von wolstein begynde att tala öfwer den frägan, huru wida Riksgälds, Contoirets Fullmäqtige genom Ridderssapet och Adelns Beslut kunde anses förtroendet förlustige, men afbrötö af flera rop, akt detta nu icke hörds till saken. Sedan bullret nägvk sagtat sig, yttrade Grefwe von I^sminZshausen att pluralitetens tanka tycktes wara det nytt wol borde ike, men att memngarue allenast moro stridiga rörande dagen dertill.
Hvad åter angick Lag.Comitéens särskildt gjorda underdåniga hemställan om Straffoch Corrections-hus , hvars inrättning för den kommande tiden vore af mycken vigt och angelägenhet att kunna påräkna, i afseende å hvad LagComitéen , till ändring och förmildring i StraffHagen, kunde finna sig föranlåten i underdånighet föreslå; så, i den händelse denna anmälan örn en visserligen i alla fall både angelägen och gagnelig inrättning, icke skulle fordra, att densammä, i sammanhang med den ändring i Lagen, sota nu vore under utarbetning, på en gång, med Comitéens derom afgifvande project, kunde blifva allmän gjord, trodde likväl Justitise-Rådet, att hvad i detta ämne af Lag Comitéen är vordet hemstäldt, såsom, efter Justitias-Rådets tanka, icke ägande något egentligt sammanhang med de Civila Balkarna och hvad dertill hörde, särskildt skulle kunna till den profning och det godkännande förekomma, som Kongl. Maj:t i Nåder för jmdt funne härvid erfordras. Justitia;- Den 5 Maj. Justitlse-Eaclet Iserhjelm afgaf följande utlåtande : Da den af LagComitéen foreslagne nya organisation af så väl Under-Domstolarna på Ian. det och i städerna, sotn Hof Katterna, innefattar tillstyrkt ändring af hvad Allmänna Dagen der. orri stadgar, instämmer jag uti det särskildta yttrande , Hans Excellence, Herr Stats Rådet Grefve Rosenblad, såsom Dedamot i Gag-Comitéen, afgifvit, att, förrän detta ämne till afgörande företages , Lag Comitéens utlåtande härom borde, likasom alla andra af Lag-Comitéen för nödige ansedde Lag-förändringar, till Allmänhetens kunskap öfverlemnas , till anmärkningars afgifvande deremot af sakkunnige Män. Innan någon sådan förberedande anstalt föregått, och då Hof Rätter-' ne icke heller blifvit hörde öfver den föreslagna förändringen af deras egen och de under dem lydande
Men det finnes någonting annat som, mer än personlig vänskap och dylikt, gör att tidningsmannen har konside-rationer. Det är något som tvingar honom att ha sådana och det är hans dåliga ekonomi. Här ligger ytterst orsaken till landsortspressens betryck. Men är det då så nödvändigt att landsortstidningarne skola ha dålig ekonomi? De skylta ju med förhållandevis rätt höga prenumerationssiffror och deras “ yttersidor “ äro nästan alltid upptagna af annonser? Skulle de icke kunna. stå sig bra? Jag framhåller nu, att jag här icke talar om alla landsortstidningar — många äfven af dessa göra briljanta affärer — utan jag talar om det mångtal tidningar som i 5: te klassens städer år från år vingla sig fram, ena, året med förlust, andra med några hundra kronors vinst, med ett ord, om dessa tidningar som nätt och jemt kunna hålla sig uppe. Låtom oss då se till. Hvad inbringar en dylik tidning? Siffrorna måste naturligtvis här alltid blifva blott approximativa, men jag tror mig dock kunna säga att de skola komma rätt nära sanningen. X-bladet har — enligt hvad postuppgifterna gifva vid handen — 500 postprenumeranter. Om vi taga medelpriset 5 kr., gör detta 2,500 kronor. Vi lägga dertill 300 stads-prenumeranter efter sainma pris och vi äro uppe i en summa af 4,000 kronor. Bruttotaf en trevecklig och sexspaltig tidnings annonsinkomst pr år kunna vi beräkna till 10,000 kronor och bruttot af accidenstryck till 3,000 kronor. Vi äro nu uppe i en inkomstsiffra af 17,000 kronor. Utgifterna göra: arbetslöner cirka 100 kronor i veckan En vinst skulle således uppstå af 5,000 kronor. Men nu komma rabatterna å annonser och tryck. De utgöra i medeltal 33 proc. och utgå således med cirka 4,000 kronor. Återstå 1,000 kronor. \ Detta är då vinst! Jo, vackert. Den lysande postsiffran ljuger; en stor del af dessa exemplar som uppgår i postsiffran har redaktionen,sjelf prenumererat på, det gör penningar. Så komma provisioner till prenumerantsamlare, osäkra fordringar o. d., och nettovinsten går upp i rök.
Qvarsebo församling anvisa ett årligt belopp al 3 tunnor eller 18 kubikfot 9 kannor oindelt spanmål alt uppföras å anslaget till kyrkors underhåll, hvaremot nämnda kyrkas nuvarande indelta penningeräuta af 2 R:dr bör till kronan indragas. 67:o. 1 afseende å Åttonde Hufvudtilelns här ofvan ej särskildt omförmälda anslag har någon förändring icke förekommit, hvadan berörda anslag blifvit upptagna till enahanda belopp, som uti nu gällande Riksstat; kommande i följd häraf, och sedan nuvarande anslaget till Skrifmaterialier och Expenser, Ved, m. m. blifvit, förslutsummans jemnande, minskadt med 18 R:dr 60 öre, Hufvudlitelns Ordinarie anslag att uppgå lill 3,276,400 R:dr (se Tab. Litt. E.). 68:o. Reträffande slutligen löneregleringen för de till denna Hufvudlitei hörande embetsverk, korpser och stater, hafva Rikets Ständer, då hvarken ifrågaställd reorganisation eller andra omständigheter medföra hinder för dessa embetsverks och korpsers uppförande på ordinarie stat, funnit samtliga de aflöningsanslag, som blifvit ä Åttonde Hnfvudliteln uppförda, höra, med undantag af det för Departementets Expedition, definilift fastställas ; och komma samma vilkor för lönernas uppförande på ordinarie stat, som Rikets Ständer i underdånig Skrifvelse den 11 sisllidne Augusti hos E. K. Majit anmält, ali blifva gällande för de Civile Ernbelsoch tjenstemän, som lyda under Ecklesiastik-Departementét. Bih. till It. St. Skrifvelse N:o i97.
1 R:dr 15 öre skålpundet; Käppar, alla slag, 2 R:dr skålpundet; Lackerade arbeten, ej specificerade, 1 R:dr 20 öre per skålpund; Leksaker 2 R:dr per skålpund; Likör 4 R.dr kannan; Luktvatten, alla slag, 1 R:dr skålpundet; Masker 25 öre stycket ; Oliver 20 öre skålpundet; Papperstapeter och Border 50 öre per skålpund; Paraplyer och Parasoller af siden och halfsiden 2 R:dr stycket; andra slag 75 öre stycket; Fodraler, sorn väfnaden, med tillägg af 25 procent; Perlor, oäkta, glas-, 50 öre skålpundet; andra slag 3 R:dr skålpundet; Plymer, alla slag, 20 R:dr per skålpund; Pomeranser 8 öre per skålpund; Portföljer, Börsar, Väskor af heloch half-siden 3 R:dr; andra slag 75 öre skålpundet; Ris, skalad, 2 R:dr centnern; Sadelmakarearbeten med förgylda, försilfrade, pläterade beslag, 80 öre per skålpund; andra slag, 60 öre per skålpund; Silfver, arbetadt, 10 öre per ort; Spetsar, Uddar, Blonder af silke och linne 10 R:dr skålpundet; andra slag 3 R:dr per skålpund; Spännhalsdukar af heloch half-siden 6 R:dr; af andra tyger 2 R:dr, af läder SO öre skålpundet; Tvål, parfymerad, 60 öre per skålpund; Ur, fick-, med guldboett, 5 Rull'; andra slag 2 R:dr stycket; Skeppskronometrar 30 R:dr stycket; väggoch studsare i foder af brons, alabaster, porslin 1 R:dr per skålpund; af träd, andra slag, 50 öre per skålpund; lösa urverk 4 R:dr skålpundet; Vagnar och Åkdon, tvåhjuliga, droskor, trillor, slädar 50
Denna opinionernes på en gång benägenhet för ändringar och sans i afseende på deras omfång, var i begge fallen frukten af de tider, som närmast föregingo statslfvälfningen 1809; dessa tider voro då i friskt minne, ty inga framgångar hade utplånat det. Men man hade vid den tidpunkten tillfyllest att göra med uppförandet af den nya statsbyggnaden, och måste således lemna en del af dess inredande åt den kommande tidens omsorger. Af dessa omsorger stå onekligen de, som kräfvas för en förbättrad nationalrepresentations tillskapande, främst bland våra pligter som lagstiftare. Att totalt nedrifva det gamla och uppföra ett alldeles nytt, ökar, som redan är antyd!, svårigheten att lyckas i det sednare; ty huru många förut existerande anspråk och fördelar uppträda icke då, för att i detta nya begära åtminstone någon ersättning för del förlorade, och huru svårt att förneka dem en viss grad af billighet, enär ingen gerna lärer vilja blifva husvill? I de flesta, så före som under riksdagen synliga förslag lill representationsförändring hos oss liar man också sett afseende härå fästas; i det under pröfning nuvar. tror jag likväl knappt någon skall finna spår af ett sådant afseende eller af någon frukt, hemtad från de öfriga förslagen. Att ett slikt förhållande ingalunda underlättar delta sednares utförande, torde vara otvifvelaktig!. Oansedt discussionen häröfver egentligen åsyftat att behandla Const.Utskts förslag i det hela, hafva likväl många upplysande och vigliga anmäi kn;r blifvit gjorda vid flera af dess delar. Bland dessa anmarkntr synas mig Hr Cederschjölds påkalla särskild uppmärksamhet, såsom närmast utmärkande karakteren af Utsk:s förslag. Att nu öka dessa speciella aninärkntr med ännu flera, anser jag ej lämpligt, sedan discussionerna öfver frågan redan blifvit så långa. Jag inskränker mig således dertill, att öfver det hela anföra mitt omdöme. Const.Utskrs ifrågavar. förslag äger den förtjensten att innefatta systemet af 2:ne kamrar. För erfarenheten och det rena begreppet om en conslilutionel monarkis framgång i bredd med en representativ makt, är utan tvifvel detta systeme det enda tillfredsställande.