Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då sakegare tillåtas att, jemlikt izj Cap. 4 §• Rättegflngs-Bnlken, 1 t Vårt Gancellie, Hofoch ÖfverKätler, Collegier samt vid andra Embetsverk och Domstolar, eller eljest, j stället för eharterade hufvudstrifter, förete besannade afskriften deraf, bör tillika styrkas till hvad belopp de förre äro, — så vida desammas beskaffenhet, enligt denna Författning, sådant fordrar, — med stämpladt papper försedde; skulle dervid behörig charta saknas till större eller mindre belopp, ansvaras derföre, på sätt i3 föreskrifver. Ofvannämnde intyg meddelas, enär parten, eller den handlingen förevisa låter, är aflägse boende, i städerne helst af Magistratens Ordförande eller dervid anställde tjenstemän, och på landet af Domare, Presterskapet eller Kronobetjeningen, skolande andre Gode Män, sorn sannfärdigheten styrka, jemte namnet utsätta deras tjenst eiler yrke och hemvist. Dessutom skall hvarje förut uppvisad original-handling, eller skrift som är utgifven efter det denna Författning börjat 'tillämpas, då den vid Domstol eller annan Embetsmyndighet företes, vara försedde med vederbörligt stämpladt papper, och påskrift å handlingen,angående verkställd chartering, då charta saknas, vid intet tillfälle gälla, så framt icke lagligen styrkas kan, att behörigen aunulie - 5:o — tillika styrkas, till hvad belopp de förre äro med stämpladt papper försedde, så vida desammas beskaffenhet, enligt denna Författning, sådant fordrar; skulle dervid behörig charta till större eller mindre belopp saknas, ansvaras derföre, på sätt io §>. föreskrifver. Enär parten eller den handlingen förevisa låter är aflägse boende, meddelas ofvannämnde intyg i städerne helst af Magistratens Ordförande eller dervid ‘anställde Tjenstemän, och på landet, af Domare, Presterskapet eller Kronobetjeningen; skolande andre Gode Män, som sannfärdigheten styrka, jemte namnet, utsätta deras tjenst eller yrke och hemvist.
När ett mål, som varit till Utskott återremitteradt, skall definitift af göras, framställes först proposition till antagande af Utskottets Betänkande , oförändradt; derefter till dess antagande med de f örändringar, sorn under discourserne blifvit äskade , samt sluteligen, om ingen af dessa Propositioner bif alles, till afslag å Betänkandet. Begäres votering vid nå» Den 16 November. gon af LandtMarskalken framställd proposi tioiij skall dens a m md a llt id^u Igor a Ja-Propositionen och eige den , som votering begärt, att föreslå contra-propositionen , hvilken likvälj för att antagasj mäste af Ståndet gillas. Uppstå j rörande contra-propositionens innehåll stridiga meningar hvilka icke kunna sammanjemkas 3 bör först genom särskild omröstning utrönasj hvilket af de olika förslagen skall till contraproposition antagas hvarefter och sedan densamma sålunda blifvit bestämd, votering öfver hufvudsaken anställes. Landt-Marskalken börj så snart Ridderskåpet och Adeln yttrat sigj till Protocollet förklara j huru han fattat Ståndets i anka , och stadfäste sedan beslutet genom klubbslag, så vida ej någon Ledamot begär votering. Och Lief Herr von Hartmansdorff berörde Redaction af 39 §, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. §• 4°* Herr von Hartmansdorff Jag vill blott hafva äran föreslå, att orden: lyckt sammanrullad sedep måtte förändras till sluten j sammanrullad, sedel. Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde proposition till bifall å 4° §> endast Den 16 November. 6t3 med den förändring, att ordet: lyckt, mätte utbytas mot ordet: sluten. Bifölls. §• Herr von Hartmansdorff: Jag hemstäl ter vördsamt, om icke det i denna §. befinteliga ord: rättighet må, till undvikande af all otydlighet, förändrad till rösträttighet.
Lilliehöök uppgjordt samt af Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader godkändt förslag, kostnaden för den omförmälda' kommunikations-ledcn på Svenska sidan voro beräknad att uppgå till 80.5,758 R:dr B:ko eller 1,208,367 R:dr Hant, motionären vidare anfört, att då Statens tillgångar redan voro för andra ändamål starkt anlitade, och således anspråken på bidrag för ifrågavarande företag, hvilket vöre af den vigt att detsamma ej borde uppskjutas, måste inskränkas till det minsta möjliga, hade motionären ansett företaget; som i sin helhet åsyftade kommunikation emellan Wenern och sjön Stora Lee, böra delas i tvänne, af hvilka det ena skulle omfatta upptagandet af en segelled till 9 fots djup från Hattefura hamn förbi Köpmannabro till Upperud och vidare derifrån till Hofverud, hvartill kostnaden, enligt ofvanåberopade förslag, uppginge till 175,129 R:dr B:ko, eller 262,693 R:dr 50 öre, och det andra återstoden af arbetet, hvartill kostnaden beräknats uppgå till 630,419 R:dr B:ko eller 945,673 Rall50 öre Riksmynt, Då vigtcn af hela den ifrågavarande kommunikations-lcden ökades ju mer densamma närmade sig Wenern, vore det företrädesvis önskligt att den ofvan förstnämnda delen af företaget, omfattande segelleden från Wenern till Hofverud, hvilken kommunikation med afseende å lokaloch ortförhållanden kunde anses utgöra ett holt för sig, bragtes till utförande, för hvilket ändamål motionären ansett anslag böra af Statens medel beviljas.
Dä blifver ersättningen ingen för denna jord, och orättvisan är lika stor sorn i Hr Westerslrands förslag. Eller är det Staten? men hvarifrån skola då dessa 2,000,000 ridr i 9 H. 18 138 Den 7 April. årlig ränta tagas? Skattejorden, som borde betala den, i fall den erhölle någon lindring af sin egen skattebörda, kan icke göra det, enligt Hr Uanckwardls förslag, enär den icke erhåller någon lindring deri; derom nämnde Hr Danckwardt icke eller något. Förslaget är således lika förfeladt som det är overkställbar!. Hr Contractsprosten Almqvists förslag är deremot rättvist och enkelt, och är det, som Ulsk. borde hafva tillstyrkt hos II. St. Det af Riksdagsfullm. Sahlström uppgjorda förslag är äfven antagligt, ehuru mindre nyttigt, än Prosten Almqvists. Ideen af Hr Almqvists förslag öfverensslämmer med det af mig vid 182S års riksdag uppgifne, och hvitar på följande hufvudgrunder. Man lager ett medium af grundskatten öfver hela Riket och fördelar det pä hemmantalet, detta äfven bestämdt till ett visst medelvärde (undantag göres för de conqueterade provinserne, der förhållandet är olika). Detta medium bestämmes såsom utgörande normalbeloppet af grundskatten för hvarje hemmantal, som genast träder i verket. Det mantal, som betalar mera nu än medium, och sålunda får nedsättning af sin grundskatt, inskrifves i Riksg.cont., (sorn uppträder såsom medlare emellan dem som ersätta och dem som ersättas), för ett motsvarande capitalbelopp, å hvilket det erlägger 4 proc. ränta och 2 proc. amortissemenl, hvarigenom skulden anses vara dödad om 28 år. Det mantal, som betalar mindre nu än medium, erhåller en efter samma grund beräknad, 4 proc. bärande obligation af Riksg.cont. jemte 2 proc. amorlissernent derå, hvarigenom skattejemuingen är gjord. Riksg.cont. erhåller på ena sidan hvad det utbetalar på den andra, och vidkommer således icke en skillings utgift af egna medel.
Förrän man öfvertygat mig, att ett föregående beslut, fattadt i ett annat ämne, än det ifrågavarande, kan lägga hinder för ett sednare beslut i öfverläggningsämnet, förr kan jag ej öfvertygas, att det förra beslutet, som endast hade afseende på Frälseegares Valbarhet, nu kan hindra oss att ändra orden: inom Häradet boende till inom Domsagan boende. En sådan åtgärd kan derföre icke innebära ett upprifvande af det förra beslutet. Lika med Den a5 Maji. Herr Cederschjöld finnér jag att anmärka mot Herr Hjertås förslag, sedan han numera förenat sig med Herr von Hartmansdorff, att det skulle leda till en uppenbar strid, emellan första och sista Momentet i paragrafen. Ty då man i första Momentet bibehåller orden: inom Häradet boende > hemställer jag, huru man i sednare Momentet kan göra ett sådant undantag eller upphäfvande, att man utvidgar valbarheten till hvar och en inom Domsagan boende. Jag vet icke, hvarföre man först skallsäga, att den valde skall bo inom Häradet, och strax derefter, att han endast behöfver bo inom Domsagan? För min del kan jag ej finna detta vara annat än ett obehörigt sätt att stifta Grundlagar. Här är endast fråga, om BondeStåndet skall välja Häradsvis, eller Domsagevis, på det sätt att Electorerne från hela Domsagan komma tillsammans på ett ställe. Men som jag icke eger någon förmåga att göra min mening gällande, och det således är möjligt, att en annan blir segrande, skulle jag i sådant fall tillstyrka Herr Grefve af Wetterstedts förslag, såsom det enda i min tanka rätta. Herr Tham * Jag kan ej finna, att det förra beslutet rörande ändring i i Mom. af paragrafen, lägger hinder i vägen för den nu ifrågavarande ändringen af orden inom Häradet till inom Domsagan; enär det förra heslutet blott afsåg Frälseegares rätt att del - Den a5 Maji. taga i valen och blifva valde. Men detta öfverlemnar jag till Herr Grefvens och LandtMarskalkens afgörande. Skulle det förra beslutet ej lägga något hinder, bekänner jag, att mig synes Herr Hjertås förslag till redaction vara det tydligaste och bästa.
Allm. Besv. o. Oec. Utsk.Bet. N. o 32. ”område och deltaga ej mindre uti alla pen”ninge-utskylder, an ock uti de personliga ”besvär, Borgerskapet har att vidkännas.” Slutligen och ehuru Borgare-Ståndet, för dess del, tyngst känner följderne af den oordning, som under senaste tider fått intränga sig till förfång för och uti de Borgerliga Näringarne, och Ståndet således lifligt motser en snar rättelse häruti, kan Borgare-Ståndet icke instämma uti den förmodan och önskan , att Kongl. Maj:t skulle täckas utgifva Rikets Ständers underdåniga Förslag till Handtverksoch Handels-Ordning, samt till Ordning för Gerningsmän å Landet, sådane de blifvit inlemnade, ty dermed skulle oredan inom de Borgerliga Näringarne och Städerna blifva fullbordad, Borgare-Ståndet upplöst och en fullkomlig sammanblandning af Stadsoch Landtmanna-Näringarne, till bådas förfång, inträffa; förhållanden, hvilka visserligen icke äro önskansvärda, hvarken för det allmänna, eller i enskildt afseende. STOCKHOLM, P. A. Korstedt & Lagsamt A. Besv.- o. Oec.-Vtsk. Bet. N.o 33. t N:o 33» Ankom till Exp.-Utsk. J. 27 Betänkande, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition d. 28 sisth Dec., angående en ny Stängsel-Förordning. (Införd under N:o 43> 1 Sami. 2 B. 8 H, af Bihanget,) !
Medelst skrifvelse från Föredraganden för Handelsoch Finance-ärenderne, underrättades Revisionens Ordförande, alt, sedan Staden Marstrands Magistrat hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus Län andragit Stadens Äldstes, med åberopad anledning af förenämnde 1779 års Kongl. Kungörelses 6 §. och sista Moni., framställda begäran, att vid detta tillfälle, liksom någon gång förut lärer hafva skett, få afsäga sig valrättighetens begagnande, samt att denna afsägelse måtte behörigen tillkännagifvas för ny lotlnings anställande med 3:dje Glassens Städer, berörde anhållan blifvit hos Kongl. Maj:t af dess Befallningshafvande anmäld; i anledning hvaraf, och sedan Kongl. Maj:t inhemtat att, enligt det hos Borgare-Ståndet den 7 Julii 1818 förde Protocoll, Ståndet väl utsett sex Städer, att till Revisionen hvardera välja och befullmägtiga en Revisor, men deremot icke föreskrifvit, huru vid ett fall, sådant som det ifrågavarande, borde, i afseende på completterandet af Revisorernes antal, förfaras, Kongl. Maj:t i nåder funnit någon annan åtgärd icke erfordras, än att Revisionens Ordförande blefve om förhållandet underrättad samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förständigad, att af BorgareStåndets ofvannämnde beslut lemna Magistraten i Marstrand del. De sålunda till vår Ordförande afgifne och oss meddelade upplysningar håfve vi genast dereftert>communicerat med [Borgare-Ståndetg Revisorers Berättelse. 753 Cancellie-Direction, hvarigenom dock afsigten, att kunna få Revisionens Ledamöter fulltalige, icke blifvit vunnen. Då nu vid 2:ne Revisioner efter hvarannan', en dertill Deputerad, i följd af tillfällige omständigheter, uteblifvit, nemi. en Ledamot af Preste-Ståndet för Wisby Stift år 1820 och en Ledamot af Borgare-Ståndet för Marstrands
Svea artilleri-brigaden, förstärkt med beväringsmanskap från Stockholms stad och län. 2. Götha d:o d:o Götheborgs och Bohus län. 3. Wendes d:o d:o Christianstads län. Allmänna stabens och fyrverkare-stabens station är Stockholm. Tygstatens stationer äro; Stockholm, Götheborg och Christianstad. Artilleri-brigadernes hufvud-stationer äro: för Svea artilleri-brigaden, Stockholm, för Götha d:o Götheborg, för Wendes d:o Christianstad. Ingeniör-brigaden utgöres af: l:o En allmän stab. b) 2:o Ett ingeniör-kompani (sappörer, minörer, pontonierer). c) Allmänna staben har sin hufvudstation i Stockholm. Ingeniör-kompaniet har sin hufvudstation å Carlsborgs lastning. Militär-distrikten äro till antalet 5, nemi.: 1 :sta Militär-d is frik tet. Distriktet beslår af Malmöhus och Christianstads län. a) Se Tab. 9. 2>) Då det för verkställande af de flesta fortiflkations-arbeten erfordras väl inöfvadt manskap, så har ingeniör-corpsen fått sig sådant tillagt, hvilket genom sin ständiga öfning, ovilkorligen med fördel skall kunna användas till instruktörer för beväringsmanskapet, och hvarigenom det göres möjligt, att med ett ringa antal befäl, inom ganska kort tid inöfva detsamma och således erhålla den för vanliga fältverks uppkastande, brolagningar, väganläggningar och reparationer inöfvade ing enior-trupp, hvilken behofvet högeligen påkallar. c) So Tab. 10. Oen 11 Mars f. m. 153 i Norra Skånska infanteri-brigaden, Södra Skånska d:o, Skånska kavalleri-brigaden, Wendes artilleri d:o. 2:dra Militär-distriktet. Distriktet består af Kronobergs, Calmar, Jönköpings, Linköpings och Nyköpings län. i Södra Småländska infanteri-brigaden, Norra Småländska d:o, Östgötha d-o Södermanländska d:o. 3:dje Militär-distriktet.
Hammarsköld låter honom födas i Göteborg den 18 April 1759; Göteborgs Stifts-Matrikel, i Svarteborgs socken den 18 April 1758. Största trovärdigheten tillhör ett par underrättelser, som, icke dessmindre, äfven motsäga hvarandra. Auctoriteten för den ena är – Meusel, i förening med Thorilds ännu lefvande Enka, ja, till en hufvudsaklig del med Thorild sjelf. Den förres bekanta verk, ”Das gelehrte Deutschland”, säger i en uppsats om Thorild, att han föddes i Kongelf den 3 Mars 1759; och vid denna uppgift, tryckt 1803 samt alltså under Thorilds vistande i Greifswald, har Enkan meddelat oss det vigtiga tillägg, att inom deras husliga krets plägade alltid den 3 Mars firas såsom hans födelsedag. Att den Meuselska uppgiften erhållits från ingen annan än just Thorild, synes desto vissare, då man i den Göteborgska NationsMatrikel, der han lät inskrifva sig såsom Upsala-Student 1787, finner samma år och dag angifna – men med födelseortens förtigande. Häremot ställer sig mellertid en annan auctoritet, hvars betydenhet ej heller är ringa: nämligen – Svarteborgs Kyrkobok; som i en anteckning, insänd till Sondén från socknens presterskap, förtäljer, att han föddes i denna socken på gården Blåsupp, – och visserligen 1759, men den 18 April. Här bekräftas alltså Hammarskölds angifvande i afseende på dagen och året; men Stifts-Matrikelns i afseende på dagen och orten. Kyrkoboken utsätter dock icke faderns tillnamn. Skulle då den här omtalte ”Thomas, son af Krono-Länsmannen Jöns Olsson och Börta Thomasdotter”, icke vara Thorild? Sådant kan ej misstänkas. Stifts-Matrikeln, der fadern eljest förekommer hvarken med föreller tillnamn, omförmäler likväl egenskapen af Krono-Länsman.
Riksgälds-kontoret en gemensam fördelning af den för kommande året till utlåning användbara summa, hvilken fördelning, i mån af den befintliga tillgången, upptager i hvad ordning och till hvad belopp lånen komma att utgifvas, och skola Landthushållnings-sällskapen (eller Konungens Befallningshafvande) inom den Irsta derpåföijande Februari, medelst utdrag af nämnda fördelning, erhålla underrättelse om de åt sökande inom hvartdera länet beviljade låne-understöd, hvarvid tillika skall bifogas en tryckt blankett, till skuldförbindelsen för hvarje af dessa bifallna lån; och återsändas derjemte alla special-handlingar, för att hos Landthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) till nödig kontroll vara att tillgå; hvaremot sammandragen deraf qvarblifva hos Riksgäldskontoret. Landthushållnings-sällskapet (eller Konungens Befallningshafvande) gifver hvarje sökande del af hvad honom rörer, och tillstälie honom blanketten till skuldebrefvet, som derefter skall, genom låntagarens egen försorg, af honom undertecknadt och med behöriga säkerheter försedt, till Riksgälds-kontoret insändas, i och för lånets lyftande. Försummar låntagare, att det honom beviljade lån inom September månads slut uttaga, blifver han sm lånerättigbet för det året förlustig, och det sålunda qvarvarande lånebeloppet tillägges den summa, som för nästkommande årets utlåning är att tillgå. Handlingar, som efter den utsatta tiden inkommit, eller för hvilka, ehuru fullständiga och behöriga, något lån, i brist af tillgång, ej blifvit for året beviljadt, kunna för ett följande år åter till Riksgälds-kontoret insändas och i det då afgifvande sammandrag på nytt upptagas, för att i stadgad ordning komma under jemförelse och pröfning; men skulle för samma handlingar lån inom loppet af -fern år ej utfalla, måste ny besigtning anställas och behöriga handlingar i samband dermed, på ofvan, föreskrifvet sätt, anskaffas. Stats-Utskottets Utlåtande JYi 288.
Utsk. har endast uppfyllt sin pligt alt granska och för Ståndet anmäla Direct:s åtgärder; och när nu instructionen bestämdt föreskrifver, att utlåningen på namn icke får öfverstiga 3o,000 r:dr, har Utsk. trott sig icke hafva uppfyllt sin pligt, om det lemnat utan anmälan ett så betydligt öfverskridande, sorn här ägt rum. I premisserna har Utsk. likväl yttrat sin er - So Den a Maj e. m. känsla för Direct:s bemödanden att genom sin åtgärd afvärja förluster. Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh.: Som olika meningar om denna punkts omfattning uppstått emellan Direclts och Utsk:s ledamöter, och densamma har ett bestämdt sammanhang med den efterföljande punkten om lånerörelsen samt den del deraf, som handlar om namnbelåningen, hemställer jag, om icke begge dessa punkter kunde få på en gång afgöras. Hrr von Hartmansdorff och Printzenskjöld förenade sig med Frih. Ehrenborgh. Sedan R. o. Ad. dertill lemnat tillstånd, blef y:de punkten i i o §., rör: de maxim isummor na för belåningen emot säkerhet af namn samt emot säkerhet af allmänna papper, nu föredragen. Gr. Cronhjelm: En utväg har hittills för Direct. saknats, att nemligen insätta sina inneliggande medel i Riksg.- Cont. mot 5 proc.; ty Direct. fick väl vid sista riksdagen rättighet att insätta medel på åfskrifningsräktiing i Banken mot 3 ä 4 proc., men icke i Riksg.-Cont., hvilket troligen härledde sig från glömska. I valet emellan arne öfverträdelser, att antingen insätta medlen på en alldeles ny räkning mot 5 proc. eller att.begagna en tillåten belåning och utlåna dem till enskilda emot 6 proc., var Directts beslut icke svårt. Au har väl Utsk. föreslagit, att medlen äfven må kunna insättas i Riksg.-Cont., och jag förmodar visserligen, att lättad utväg att göra capitalerna räntebärande derigenom skall beredas; men i alla fall blifver det omöjligt att förutse, till hvad belopp Direct. kommer att behöfva namnbelåning.
Såsom exempel på den flit och kostnad, hvilken på denna odling blifvit använd, kan anföras, att år 1837 på något meia än 31 tunnlands nyodling, utom flåhackning eller mossytans sönderdelning och omvändning samt rödjning, som ålit skedde efter ackord, 87701 famnar grafvar och diken af diverse dimensioner blifvit upptagne samt 4,500 dagsverken använde på bränning och nämnde fälts beredning till såning samt inbergning af grödan å den förut odlade marken. En större arbetsstyrka användes sistlidet år oell den enda glädje af odlingsföretaget för Bruksdisponenten har varit, att han, under sistnämnde svåra år, kunnat gifva arbetsför - 6 tjenst St 120 personer af Dahl-all mogen, som annars haele betungat denna och angränsande provinser med tiggeri. Od linga ine vid Bovallsoch Rockhällsmossarne äfven under Skultuna Bruk, lill en vidd af omkring 120 tunnland, hafva gifvit bättre resultater. Dessutom har Herr Ryttmästaren Hammarsköld verkställt en odling vid Frövi sjö under Berga till en vidd af omkring 50 tunnland. Denna odling har gifvit full skörd och förmodas komma att ega bestånd, men en annan af honom verkställd odling om 15 tunnland på rödmosse vid Berga i Skultuna Socken, har gifvit så dåligt resultat, att fortsättning af denna odling icke ansetts löna mödan. Tili aftappande af Ångssjön har, genom Herr Löjtnanten C. R. von Posts och öfrige Strandägares gemensamma åtgärd, en graf om 750 famnars längd och 3 alnars djup samt 6 å 7 alnars bredd i öfverkant blifvit upptagen sistledit år, med stensprängning och pålning, hvarefter vattnet ifrån sjön påsläpptes. Detta arbete, hvartill åtgått en kostnad af omkring 800 R:dr Banco, liar redan visat förmånliga resultater, vid liöbergningen för innevarande år.
December väckta motioner: l:o af vice Talmannen, Biskop Heurlin, angående införandet af ett väl ordnadt fondsystem, jemte hvad, med föranledande deraf, nu i Ståndet blifvit yttradt; 2:o af samme motionär, om anslag till uppresande af ett monument öfver aflidne H. K. H. Hertigen af Upland, tillika med de yttranden, som i anledning deraf i Ståndet dennn dag blifvit afgifne; 3:o af Professor Agardh, om beviljande af ett lån, stort 50,000 R:dr B:ko, till Akademiska Föreningen i Lund, mot 3 procent ränta och 2 proc. kapital-afbetalning, jemte deraf i Ståndet nu föranledda yttranden; 4:o af Professor Carlson, om anslag för att sätta Grefve Torsten Rudenschöld i tillfälle att sprida kännedomen om den af honom uppfunna folkskoleplan, tillika med ett af Biskop Butsch i ämnet afgifvet anförande; Prot.-Utdrag den 4 Januari 1854. 87 5:o af Kontrakts-prosten Holmberg, om statsanslag till Räddnings-institutet i Stora Råby, jemte ett, med anledning deraf, utaf Doktor Sandberg lemnadt yttrande; och 6:o af samme motionär, angående anslag till Lasarettet i Lund, tillika med Professor Agardhs i ämnet nu afgifne yttrande. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos l:o Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, med återlemnande af en utaf Riksdagsmannen E.J.
Äng. skog och Betcsm oduglige. Summa Tunnlar Hemmantal. Hvete. sa T3 Korn. Hafra. Blandsäd. Ärter. Potates. Hvete. S3 — O Cjq Korn. Hafra. Blandsäd. Ärter. Potates. Hästar. Oxar. Kor. Ungboskap. *4 fiso Svin. Getter. Hus och Tomter. Jord. Bruk, Manufakturier, Qvarnar, Fabriker m. m. Summa. Tid Tid Tld Mtl T;r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r St. St. St. St. St. St. St. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr ! s. 1 r. Montgomery. P. Lundmark. Till lierättelsen öfver Westerbottens Län för åren 1848—1850. åtföljande Beråttel§en för åren 1§4§, 1849 oell 1850 Stat s - U il v a y. Bevillning. Efter Bcvillnings-Förordningen. Efter 2:dra Artikeln. Efter Esta Artikeln. Efter 2 g. Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättningar^ - U:dr 186 s. I r. i R:dr! s. r. ! K:dr | s. — 547 i tolt 491! 13 näring. R:dr 1.764 Personer, ej tillhörande viss näring. Summa. Ständiga Räntor. Tomtören. R:dr s. ! r. Tionde och Räntor af Städernas Hemman. R-.dr 39 Summa. R:dr 522 Kostnad för Rotering. R:dr 115 Kostnad för Städernas Styrelse. R:dr 1,031 Ivlereci-Statens underhåll. Pastorers. R:dr 103 42 — Kommini strars. R:dr 301 4 — Kyrkobe tjenings. R:dr 135 20 — Summa. R:dr 543 18 Fattigför sörjning. Skjuts.