Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskåpet och Adeln Memorial, hvilka gif. vit anledning till det Särskildta Utskotrets formerande, hvars stora föremål skall blifva den inhemska välmagtens upphjelpande; och med särskildt afseende på Hans Excellences En af Rikets Herrar, Herr Grefve Ruuths yttrande i dess Memorial af den 13 April, i afseende på nödvändigheten: ”.Att”, sorn orden lyda , ”upphäfva alla Författningar , ”sorn strida mot Inhemska Handels-rörelsen, ”samt alla hand, hinder och tvång, af hvad ”namn de vara må, mot producerande näringars och rörelsers fortgång i allmänhet.” Så vågar jag med stöd häraf ånyo föreslå: l.*o Att alla Exclusiva Privilegier, som innehafvarne i 20 år begagnat, måtte upp. häfvas och till deras kraft varda dödade. 2:o Att hädanefter icke något Privilegium, på hvad production det vara må, måtte såsom fullkomlig uteslutande rätt i något fall meddelas. 3:o Att sådana för konst-fliten tjenliga uppmuntringar, som förvissa om ägande rättens ostörda åtnjutande, måtte hafva afseende på tillverknings-methoden, men ej på sjelfva saken eller ämnet. 4:o Att ett sådant Privilegium ej måt. te blifva ett hinder för erhållandet af ett Den 11 Maj e. mi 343' nytt Privilegium å bevisliga nyttiga förbättringar af en redan privilegierad arbets-me* thod. 5:0 Att dessa Privilegier icke måtte tilldelas på längre tid än 10 år, och om prolongation sökes, icke beviljas för längre tid än 5 årj och slutligen 6:0 Att dessa uppmuntrande belöningar för snillet, konst-fliten och idogheten, ej måtte framdeles bära namnet privilegium exclusivum, hvilken benämning lätteligen kunde förbytas emot en för ändamålet mera svarande och enligare deras natur och be^ stämmelse. Jag anhåller hos Eders Excellence Herr Grefven och Landt.Marskalken samt Höglofl.
Stats-kontoret, som år 1830 erhöll en ny organisation och en förändrad aflöning, nu gäller en af Kongl. Maj:t fastställd Interims-stat af den 21 Februari 1833, hvaruti likväl en icke obetvd ' •> lig del utaf aflöningen upptages under namn af arfvode, eller 13,282 R:dr Banko, motsvarande i Riksmynt 19,923 R:dr, samt att Embetsverket derföre begärt definitiv stat, äfvensom, i anseende till ökade göromål och ansvar, föranledde af kronans årligen stigande inkomster och utgifter m. fl. omständigheter, anhållit om en af stegringen i lefnadskostnaden tillika påkallad förhöjning i de hittills bestådda aflöningsförmånerna; varande emellertid uti personalens antal icke ifrågasatt någon ändring, vidare än att en Kammarskrifvare måtte anställas, med åliggande att, jemte vanliga till dylik befattning hörande göromål, biträda vid granskning af Ränteri-redogörelsehandlingar, anticipations-utredningar m. m.
Apothekarn har sagt så åt pappa. så har jag då alltid funnit honom vara utmärkt Nej, det var för dant! Nå hvad mig angår, ULRIKA ELEONORA. hygglig bra mycket bättre än din herr Ek. Min herr Ek! Hvad menar du? ANN' SOPHIE. man rår väl inte för att man har ögon att se ANN' SOPHIE. Inte menar jag något, förstås, inte. Men ULRIKA ELEONORA. med. (Intresserad:) Hur mycket tror du han får? Ek? Rosenqvist! Det är ett bra vackert namn det påminner om pomada. Åh nej Rosenqvisten, vet jag. (Svärmiskt:) ULRIKA ELEONORA. Men som man inte vill »stryka i hufvudet». Inte vet du väl hur gammal han är? Rosenqvist? ANN' SOPHIE. ANN' SOPHIE (skrattande). ULRIKA ELEONORA (ifrigt). Nej, farbrodern vet jag. ULRIKA ELEONORA. ANN' SOPHIE. Nej, nu frågar du för mycket. Så myc ket kan jag säga att han är äldre än Rosenqvist. ULRIKA ELEONORA. prydlig, på en stol). Tyst! Moster kommer . (Sätter sig, stel och _________ Fjerde scenen. DE FÖRRA. KATRINA. Sedan KAJSA. Osant ord i ungdoms mun passar lika illa KATRINA (från fonden). som smicker i ålderdoms. Hvad menar söta moster? ULRIKA ELEONORA (stiger upp). helt obetydligt. Att din fars näsa visserligen är klämd, fast ULRIKA ELEONORA. KATRINA. den tjock som en limpa. Jag försäkrar söta moster, att i morse var KATRINA (sätter sig vid spinnrocken). tid att sitta här? Har du din kostym i ordning, efter du har strök min hvita sockerduksklädning i går, och på förklädet fattas det bara lite' ganser. Ska' borgfröken ha förkläde? KATRINA, Ja, jag tackar, nästan alldeles. Mamma
Lagerbjelke bifall till Utsktns förslag, med den förändring, alt orden ”K, Kung. den 14 Jan. 1824, angtdc inrättande af enskilda Den 16 September e. m. 61 banker eller diskonter” skulle uleslutas, samt af Hr Gripenstedt, att redaktionen måtte blifva så lydande: ”att R. St. dels för egen del besluta, dels hos K. M. i underddiet anhålla, att, med uphäfvande af K. Kung. d. 9 Jan. 1846, ang:de enskilda banker, hvilka utgifva egna kredit-sedlar, och K. Förordmn d. 6 Okt. 1848, ang:de vissa lagbestämmelser med afseende på enskilda banker, må utfärdas en sålydande Förorda., ang:de enskilda banker, som utgifva egna kredit-sedlar”; i hvilket förslag lill ingress äfven Frih. Palmstjerna och Frih. Tersmeden instämt. Den af Gr. Lagerbjelke föreslagna uteslutning var en följd af R. o. Ad:s beslut, hvarföre Hr Gr. o. Landtm, nu först finge hemställa om R. o. Ad., med förbehåll om denna uteslutning, bifölle de sammansatte Ulsk.-ns förslag till ingress. Denna propos. besvarades med starka Nej, blandade med Ja; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade antaga Hr Gripensledts förslag till ingress, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. Föredrogs Lagsamt Allm. Besv. o. Ekon.Ulsk:ns d. 9 och 13 dennes på bordet lagda Betänk. JVS 25, i anledn. af väckt motion om meddelande af lagfart och fasta å åboers bésillnings-rätt till de under bruk skalteköpta heraman m. m.
Ett förtroende till frihets-idéer, sorn var sä blindt att man icke ansåg sig behöfva upplösa och utreda begreppen och hvilka, jagade fränden politiska banan, skulle uti Stats-Oeconomien göra stora effecter, hör ostridigt till denna tids financiella Historia. Så skulle blotta upplösningen af allt sammanhang mellan Styrelse och folk vara nog för en ökad production och utställning af mynt på national-arbete, utan utredning, om och när detta arbete, skulle åter. ställa det använda capitalet, skulle vara nog, att fäsra myntet i näringarne, d. v. s., upprätt, hålla myntets värde och förekomma misstroende enskilde emellan, och till penninge-styreisen, den naturliga följden af oreda i rnyntförhåilariden och de grundsatser, hvarefter desse forhållanden regleras. Oagtadt dessa 1 i beralitets-ideer togo öfverhand och ville styrkas Slatsoch■ Banco-Utskottens Utlåtanden, cvxr med fremmande landers exempel och författares theorler, (ännu mer) förgår man, bland de förra Englands, så väl i afseende på spannemåls-införseln, som fabrikaters, och bland de sednare deras, sorn måhända mest stöddes af erfarenheten. De näringar inom vårt eget land, som vunnit betydlighet, hafva uppkommit genom helt andra åtgärder än en ytterlig liberalitet. De sorn kunna uppkomma skola, måhända aldrig, under en sådan ytterlighet, vinna stadga. Driften af Götha canal påkallade ej allenast ansträngning deruti från Banquen, hvilken upplöste 1809 års Ständers beslut, att amortera den öfverfiödiga sedelmassan, utan föranledde äfven en utsträckning af Discont rörelsen hvarigenom vid 1814 års slut utlånings-summorne i Götha Canal Discont uppgingo till nära 4,800,000; för Götheborgs och Malmö Discouter utgjorde det 9,300,000 och t,800,000, tillsammans öfver 8,935,000.
Ståndet godkände den i afseende härpå framställda 2:a voterings-proposilionen; 8:o, jemknings-förslaget pag. 9, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut vid rubriken: ”Gerningsmän eller Sockenhandtverkare”: Gillades; 9:o, yttrandet, pag 10, i afseende på rubrikerne: ”Smeder, Gärds el] er By-, m. m.”: Ståndet vidblef sitt beslut och godkände 3:e och 4:e voterings-propositionen; 10:o, yttrandet, pag. 11, i afseende på ett af Utskottet föreslaget tillägg vid slutet af 1 mom. i 28 § af Förslaget: Ståndet godkände den, beträffande detta tillägg, framställda 5:e voterings-proposilionen: ll:o, de å 12, 13 och 14 sidonie, framställde 6, 7, 8 och 9 voterings-propositioneina; Godkändes; l2:o Utskottets yttranden, pag. 14, rörande Förslagets 43 §, samt 1 och 5 mom. af 46 §: Gillades; 13:o, yttrandet, pag15, rörande Förslagets 50 §: Preste-Slåndet, som. ansåg den fråga, hvarom Riks-Stånden stannat Prot.-Utdrag, den 3o Januari 18 45. 601 stannat i olika beslut i afseende på denna §, innefatta en bevillningsgrund, återremitterade Utskottets yttrande i denna del, med föreläggande för Utskottet att i följd liäraf voterings-propositioner i behörig ordning upprätta ; l4o, yttrandet, pag. 15, i afseende på förslagets 52 §: Godkändes; l5:o, yttrandet, pag. 16, rörande 55 §:
I sammanhang med pröfningen af de till ändring i Rikets Grundlagar framstäldte Förslag, som vid Riksdagen åren 1817 och 1818. lagligen beredde, varit, jemlikt 565. Regerings-Formen hvilande, för att vid nu påstående Riksdag afgöras, hafva Riksens Ständer i noga öfvervägande tagit E. K. Mits Nåd. Proposition, aflåteu till Riksens Ständer den 31 Mars 1818, och in - 356 Underdåniga Sirifvelser. nehållande en på uppgifna grunder föreslagen ny redaction af 7 §. i Regrings-Formen; och som Riksens Ständer funnit stadgandet i denna §. ega tillräcklig tydlighet; så hafva Riksens Ständer ansett dess nu varande lydelse höra oförändrad bibehållas. Med underdånigt tillkännagivande liäraf, framhärda Riksens Ständer etc. N:o 142! Uppl. 0. godk; hos. Ridd. o. Ad. d. 14 Aug. 1823! Preste-Ståndet d. 18 — Rorgare-Ståndet d. 18 —■ — Bonde-Ståndet d. 85 •—■ — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, .rörande ändring af Kongl. Förordningen den 22 Julii i8o5, om Tiondeoch Räntegifmressamt tagares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. S. AK. <* öfverläggning uti väckt fråga om åtskiili.1, ga ändringar och tillägg i Kongl. Förordningen den 32 Julii 1803, om Tiondeoch Räntegifvaressamt tagares ömsesidiga rättigheter^ och, skyldigheter, har hos Riksens Ständer förekom-, mit, dels att det uti högstberörde Förordnings Underdåniga Skrifvelser. 357 2 §. nyttjade uttryck ”vid Thoma dag,” icke bestämdt tillkännagifver, antingen tillsägelse orri Tiondes
M. skulle göra und, anmälan, får jag fästa Utskts uppmärksamhet derpå, att tjenster med samma benämning äro ganska olika, så väl i afseende på arbetets beskaffenhet och deraf följande behof af arbetsbiträde, sorn äfven hvad Den 15 Juli f. m. 47 Jefnadskostnaden beträffar på olika orter, så ntt vidtagandet af en lönejerokning, hvarigenom lönen för tjenste!' roed lika benämning blefve lika för alla, vore en verklig oforståndighet, endast ledande till missbelåtenhet; ty endast den kunde vara belåten dermed, hvilken bodde i en ort , der lefnadskoslnaden vore mindre dyr och hvars tjenst gåfve mindre sysselsättning än de öfriga Ijenslemännens of samma grad. Utsk. yttrar sid. 2i: ”Viii afgörandet af frågan derom, huru roed beräknandet af lösningsprisen i öfrigt hör tillgå, och om de årligen eller för längr e lid skola fastställas, anser Utsk. jemväl i betraktande böra tagas det betydliga besiar, som de indelta räntornas debitering genom de derför erforderliga uträkningar medför, samt det dröjsmål, som dervid uppstår om densamma skall af skalteårels markegång blifva beroende. Genom verkställighet af det vid sista riksdagen fattade beslut, alt lösen borde erläggas efter medium af skatleårets och näslför eg:de nio års mar kegång, blefve dessa olägenheter oförändrad! qvarstående , enär nya uträkning,ar hvarje år erfordrades, och debiteringen icke skulle kunna verkställas, förrän årets markegång blifvit satt; hvarförutan dervid förekommer, att markegångssättningen, om nämnda beräkningssätt antoges, svårligen skulle kunna framflyttas till den derför lämpligaste tid, i anseende till del ytterligare dröjsmål med debiteringen, som deraf blefve förorsakad!. Deremot skulle nyssberörde olägenhet tindanrödjas genom antagande af den utaf Gr. Spens föreslagna modilication lili R.
Det är derföre jag under f. m:s plenum begärde, att man först måtte besluta mellan de olika principerne, på det att, om den grundsats, som jag företrädesvis hyllar, icke skulle kunna göra sig gällande, jag måtte ega rättighet att befrämja de förändringar i Utsk:s förslag, som kunde i någon mån förbättra det. Jag anhåller att nu få öfvergå till besvarande af åtskillige anmärkmr som blifvit gjorda mot min mening. Hr Brakel har upmanat mig att upgifva om någon af Europas representationer varit i stånd att så länge hafva upfyllt sitt kall som den Svenska, jaS Den 27 Maj e. m. 241 jag ber den värde ledamoten erinra sig hvad historien i delta hänseende bevittnar. Erinrar sig icke Hr Brakel de (lere revolutioner, som inträffade under början af det Gustavianska tidell varfvet, — minnes han icke huru omöjligt det varit för vår representation att hindra maktmissbruken under förmyndare-regeringen, för Carl XI, att förekomma updiagandet åt honom af envåldsmakten, samt del våld, som begicks just mot Svenska Adeln genom reduktionen, eller erinrar han sig icke den s. k. frihetstiden under förra hälften af 1700-talet — har han glömt revolulionerne af 1772, 1789 och 1809? Jag tror att Hr Brakel, om han rätt vill läsa historien, skall finna, att med undantag af de rörelser, som i Portugal och Spanien på senare tider egt rum, äfvensom med undantag af den Fransyska revolutionsperioden, få länder finnas, som haft så många revolutioner eller omstörtningar som just Sverige. Huru hafva väl våra Stånd då upfyllt sitt kall? Jag står i en viss förbindelse hos Hr Printzensköld, som haft den välviljan att, efter sin upfaltning, repetera de skäl jag anfört, — och derom har jag intet att säga, men ber blott att få göra en anmårkn. mot hans eget yttrande.
M. ej allenast funnit för godt, att i Nåder förordna, det en vattenledning till Carlscrona från de uppå Augerums egor belägna källor borde anläggas och gjutna jern-rör, såsom mest varaktiga dertill begagnas, samt att nämnde källor äf' ven skulle, genom en Bassin, sammanbindas med de uti den så kallade Muggehagen befintliga källsprång; utan äfven, med uppskjutande af dess Nådiga beslut i frågorne om vattenledningens förande på en ]ängre linea, än den af JDirecteuren Stephens företrädesvis föreslagna, och om inrättandet af en särskild ledning af åvatten, anbefallt Befälhafvande Amiralen och Landshöfdingen i Länet, att låta upprätta och insända underdåniga förslag, så väl öfver kosnaderne till uppförandet af ofvanförmäldte Bassin i och för den föreslagne tillökningen uti vattenledningen, samt i öfrigt åt Landshöfdingen uppdragit, att, i föreskrifven ordning, besörja anläggningen af den projecterade vatten-reservoiren inom Carlscrona , samt, i afseende på vtlkoren ej mindre för Kronans dispositions-rätt öfver de för vattenledningen påräknade källor och vattendrag å Augerums egor, än för vattenledningens obehindrade anläggning i hela dess sträck ning , inhemta vederbörande Hemmansoch Jord-egares yttranden, äfvensom, å £• K. M;ts och Kronans vägnar, med 366 ProtocollsUtdrag'. Stadens innevånare träffa slutlig öfverenskommelse om erläggandet af del utaf deni erbud n* årliga bidrag lill vattenledningens och vatten-reservoirernes underhållande, öfver hvilka sistnämnde jemväl full dispositions-ratt borde K on?n förbehållas ; hvarefter merbemälde
Län befintelige så kallade Jagbackar, 120. — om medel till Allmänna Scholaeoch LäroVerkens förbättring, dito. — om StatsVerkets tillstånd och behof i hvad, som rörer RiksStatens tredje HufvudTitel, dito. — tillökning uti aflöningen för Underbefälet vid Wermelands FältjägareRegemente, dito.— om 35oo R:dr HamburgerBanco Fyringsmeclels upptagande i Stat, såsom inkomst ifrån Dannemark, dito. — om särskildta anstalters yidtande till förekommande af stegring i priset å det grofva brödet, dito. — om Talemäns-Ta filar nes indragning, dito. — om utbetalning af framlidne RegeringsRådet von Schevens pension, 121. — om medel af Staten till Cassern åt Kongl. Andra GardesRegementet, dito. — om Båts-* manslndelningen i Blekinge, dito. — om skyldighet för Götha Canal-Bolag att besörja underhållandet af vissa vägstycken, som tillhört Hemman, hvilka genom Calial-anläggningen blifvit indragne, dito.—- om Lumpsamlares kringresande i Landet, dito. — om inskränkning i exclusiva privilegiers meddelande, dito. — om Judar11c, dito. — om Skjutsväsendet och de i detta ämne nu gällande författningar, 206. — om jemkning af Roteringen i Jemtland, 2<)2. — oin en närmare reglering af Gott - 71 lands NationalBeväring och dess aflöning, dito. — om FältKamereraren B. Molins innestående Remisslage, dito. — om reglering af Postverkets aflönings-stat, 5io. — om förändradt straff för dem som utfärda tryckta eller graverade invisningar, dito. — om LegoStadgans årliga kungörande och kringspridande, 5ii.
M. då i de mest landsfaderliga ordalag utvecklade, en förändring nu inträffat, i det man nu föreslagit en nedsättning i de tullafgifter, som vid nämnda Eiksdag bestämdes. Då nu är i fråga att för en tid af blott 2 år i stället för 10, såsom K. M. förut ansett nödigt, fastställa den afgift, som vid förra Eiksdagen. bestämdes, synes mig billigt, att E. o. Ad. frångår sitt förra beslut oell förenar sig uti de 3 öfriga Stms. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Såvidt jag kan förstå, är här alls icke fråga om den princip, hvarom den siste talaren ordat. Alla 4 St:n äro ense om, att tullen på helsiden skall vara 6 Edr. De äro äfven öfverens derom, att man ieke skall omedelbart öfvergå från det gamla till den nya tullen. Enda skilnaden är, att E. o. Ad. gjort denna öfvergång i 2 steg, och de öfriga St:n i ett enda. E. o. Ad:s beslut synes mig riktigare och mera förmedlande emellan det gamla och nya systemet, hvarföre jag vördsamt anhåller, att E. o. Ad. ville, med vidblifvande af sin förut uttalade taiika, afslå Utsk:s inbjudning. Hr Printzensköld: Visserligen löper man mindre fara att skada sig, om man tager 2 steg i st. f. ett; men i förev:de fall tror jag icke att den siste värde talarens framställda sats bör inverka på E. o. Ad:s beslut. E. o. Ad. har antagit en öfvergångstull, för att den lägre må kunna utan fara inträda 1860. Men då den nu gällande tullen är lika med den af de öfriga 3 St:n för tiden till 1860 fastställda, och angelägenheten af att låta den IX H. 16 242 Den 24 Oktober. gamla tullen på en förut till införsel förbjuden vara ega bestånd så länge som möjligt, till oell med blifvit uttalad i en Kongl. Propos. , trodde jag det vara nödvändigt att i denna tullsats icke göra någon förändring.
De grunder, hvilka vid uppgörandet af denna pro visoriska reglering blifvit'föl jda, äro: ; att Städernas jord, å ena , samt Städernas borgerliga näring, hus oeh tomter, å den andra sidan, hvar för sig blifvit bibehållna vid samma antal Båtsmän, sorn förr närvarande finnes å dem fördeladt, utgörande för jorden 218, samt för borgerlig näring, hus och tomter 668, eller tillsammans 886 man; att den nya fördelningen af förstnämnde 21S man, Städernas jord emellan, är rättad i förhållande till de uppgifter öfver Stadsjordarnas hemmantal, som för närvarande finnas att tillgå, och enligt hvilken fördelningsgrund 3||| hemman skulle komma att utgöra en. Båtsman ; att den nya fördelningen af sistberörde. i(ij68 man blifvit lämpad i förhållan *) 8c Statsoch Oeeoa.-Utskottcns Betänk. N:o *32., Exp.^Utsk. Förslag till ultd. Skrifv. 22 [ de till den bevillning af borgerlig näring, bus och tomter, sorn, jemlikt de Kongl. Collegiernas uppgift, är i medeltal erlagd för åren i824> t825 och 1826; och motsvarar, efter denna fördelnings-grund, 5i5 R:dr i| rst. Banco Bevillnings-afgift, utgörandet af hvarje Båtsman; att, sedan det antal Båtsmän på det liela, sorn , efter dessa grunder, borde af hvarje Stad utgöras, blifvit uträknadt, samt den deraf utvisade minskning eller tillökning i den Båtsmans-styrka, sorn för närvarande utgöres, blifvit i serskilda Golummer utförd, hafva R. St., hvad först det för vissa mindre Städer sig företeende behof af lind ring beträffar, för deras del ansett, att, då fråga icke kan blifva derom att, före nästa Riksdag , bevilja hela den af närlagde Calcul utvisade nedsättning, de Släder, för hvilka lindring nu i underdånighet tillstyrkes, bora, intilldess en uppå fullt tillförlitliga grunder hvilande ny fördelning kan af de Kongl.
I senare hänseendet åter har Kongl. Maj:t anbefallt Dess Befallningshafvande i Elfsborgs Län att, så fort sig göra låter och säker upplysning kan vinnas, inkomma med de utredningar och förslag, hvaraf förluster och behof kunna till belopp och omfattning beräknas; Viljande Kongl. Maj:t ofördröjligen deraf lemna Rikets Ständer del, för att läggas till grund för deras beslut öfver detta ömmande föremål. Kongl. Majit har emedlertid icke velat fördröja med detta Dess första meddelande, öfvertygad, att det genast blifver ett ämne för Rikets Ständers förberedande Öfverläggningar; och Kongl. Majit gör Sig den förhoppning att i allt, hvad till tröst och hjelp för lidande medborgare länder, finna fullkomlig enstämmighet emellan Dess egna och Rikets Ständers tänkesätt. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARLJOHAN. C. D. Skogman. Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Financeärenden, hållet inför Hans Majst Konungen i StatsRådet å Stockholms Slolt den 8 Oct. 1834. Närvarande: Hans Excellence Justitia Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt. Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse N:o 66. l9 Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius , Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim och Stats-Secreteraren Skogman. Stats-Secreteraren Skogman föredrog i underdånighet:; Kongl. Majlis Befallningshafvandes i Elfsborgs Län underdåniga skrifvelse af den 5 uti innevarande månad, innehållande den sorgliga underrättelse, att staden Wenersborg, natten emellan den 4 och ^ i berörde månad, blifvit af en härjande eldsvåda nära helt och hållet ödelagd. Kongl. Majit förklarade
Gåfves åt en sådan person en anständig aflöning, och vore han förbunden att uteslutande egna hela sin tid åt sitt nya uppdrag, har motionären ansett ändamålet med blott ett enda sådant biträde, och hvilken person borde vara amovibel i likhet med nuvarande Expeditions-chefen, säkrare kunna uppnås, än om det anslag, staten torde kunna lemna, delas mellan flera, som således ej fä någon få tillräcklig inkomst, att deraf kunna med familj lefva i hufvudstaden, hvaraf följden blefve den vanliga, att antingen de tillika skulle söka sig andra befattningar och förlora hågen och förmågan att fullt egna sig åt denna, eller att ingen verkligen duglig person skulle vilja emottaga en sådan tjenst, men att sinecurer deraf skulle uppstå för åtskilliga behöfvande personer inom hufvudstaden. Till förekommande häraf har motionären föreslagit för en Byrå-chef uti läroverksärenden samma lön, att på rikets stat uppföras, som för Expeditions-chefen utgår, eller 3000 rdr banko, samt resekostnaders bestridande utaf extra utgiftsmedel för de resor han af föredraganden erhåller uppdrag att, å tjenstens vägnar, företaga, med det vilkor, att han 8 Allmänna Bevarsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 90. sin tjenst icke längre behåller, än på obestämd tid, samt med rätt att till sin förra tjenst återvända, i fall han sådan innehafver, hvilken under tiden må af vikarie skötas emot halfva lönen, då den öfriga hälften tillfaller Elementarläroverkens besparingsfond; förutsättande motionären i alla händelser, att till sådan Byrå-chef endast och alltid bör komma att utses en yngre person af läroverket, vare sig från akademien eller skolan, begåfvad ej blott med lärdom, utan äfven med till tjensten nödig erfarenhet. Utskottet får i anledning häraf anföra, att sedan frågan om inrättande af en särskild Afdelning eller Byrå inom Ecklesiastik-departementet för behandling af läroverksärenden blifvit i ofvanberörde måtto af 1S43 års skolrevision väckt, har densamma utgjort föremål för både Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers pröfning.