Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sanmans, II ev ilinsami Allm. liesvårsoch Ehonomi-Vlskoliets flelånkandc N:« 6. 1 i\:o #. Ank. till Exp.-Utek. den 25 Juni 1863, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner dels om upphäfvande af föreskrifterna rörande tullstämpling af från utrikes orter ankommande varor, samt dels om upphörande af städernas vägoch kaj-afgifter såsom särskilda utgiftsposter. Uti särskilda motioner, hvilka blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet remitterade, men sedermera ansetts böra gemensamt med Bevillningsutskottet behandlas, hafva uti ofvanstående ämnen blifvit inom BorgareStåndet framställda0följande förslag, nemligen: af Herr J. A. Lemchen (N:o 108), att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att nu gällande föreskrifter om tullstämpling af varor, som från utrikesoorter inkomma, måtte varda upphäfda; samt af Herr J. IV. Abom (N:o 278), att sistnämnda afgifter äfvensom vågoch kaj-afgifter måtte såsom särskilda utgiftsposter upphöra samt, alldenstund tuMinkomsterna befunne sig i ständigt stigande, antingen och helst utan särskild förhöjning inbegripas under redan nu utgående tullsatser, eller, om detta icke vunne bifall, åtminstone få med tullafgiften sammanslås och från tullverket till städerna utbetalas, på sätt i afseende å tolagens utgörande blifvit bestämdt. Till stöd för dessa motioner, hvilka Sammansatta Utskottet ansett sig böra till gemensam behandling upptaga, är hufvudsakligen anfördt, hurusom hos den komité, hvilken år 1856 var sammankallad för utarbetande af förslag till ordnandet af Sveriges och Norriges ömsesidiga handelsoch sjöfarts-förhållanden, liih. lill R. St.
Vid öfvervägande häraf, och sora den till grund för ofvanbei’örde framställning åberopade 69 §. Regerings-Formen, enligt Utskottets tanka, blott afser det förhållande, då Rikets Ständer i ett ämne ännu icke fattat beslut, men hvilket icke kan på förevarande fall vara tillämpligt, enär så väl sjelfva hufvud frågan om Statens mellankomst till befrämjanda af Hypotheks-Föreningars bildande, som äfven frågan om sättet för denna mellankomst redan genom 3:ne Riks-Stånds sammanstämmande beslut är afgjord, så anser Utskottet, det något afseende icke kan fästas å Herr Petrés ofvanberörde motion. Stockholm den i3 Mars 1835. Reservation af Herr Th. Petré: ”Är skuldsättning detsamma som borgen? Nej. Är borgen en modifiera t ion af skuldsättning? Nej. Är således borgen att betrakta såsom en helt annan sak än skuldsättning? Ja. Att ofvanstående svar på mina här uppställda frågor äro rigtiga, har ännu icke någon sakkunnig man bestridt. När detta är gifvet, så återstår som ett factum, alt Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-Stånden, med förbiseende af de i Rikets Grundlagar för Riksdagsärendens behandling stadgade Former, upptagit till pröfning och afgörande ett om RiksgäldsContorets inledande i borgen för enskildes skuldförbindelser uppgjordt förslag, hvarom ingen Kongl. Proposition ankommit, ingeri motion inom Riksstånd blifvit väckt och intet Utlåtande från behörigt Utskott meddeladt. Dessa 3:ne Riks-Stånds beslut, att bifalla samma förslag, har haft den besynnerliga följd, att fråga uppkommit, det Borgare-Ståndet skall ställa sig beslutet till efterrättelse, ehuru detta Stånd icke fått inhemta Stats-Utskottets tankar rörande det förslag, som dertill gifvit anledning, och ehuru Ståndet derom aldrig blifvit hördt.
Vid dessa val skola till efterrättelse tjena de för kommunerna gällande röstlängder, som böra innehålla anteckning om dem, hvilka enligt § 14 valrätt tillkommer. § 18- Konungens Befallningshafvande åligger alt, när val till Riksdagsman i Andra Kammaren erfordras, derom underrätta vederbörande valförrättare, som låter tid och ort för valet i kyrkorna kungöra, med särskild föreskrift, att Elektorsval, der det eger rum, skall hållas minst åtta dagar före Riksdagsmannaval^. Skulle i någon församling offentlig Gudstjenst ej förrättas å Söndag, då kungörelsen bör uppläsas, skall, på presterskapets anmodan, vederbörande kronobetjent kungörelsen skyndsamt kringsända. För kallelse till Elektorsval gäller i tillämpliga delar hvad om kallelse till kom munalstämma och allmän rådstuga stadgadt är. Der Elektorsval hållet är, skall ordföranden i kommunalstämma eller i Magistral, som valet förrättat, åt den eller dem, som fått Eleklorsbefattning sig uppdragen, såsom fullmakt meddela till ^.iktigheten bestyrkt utdrag af valprotokollet. § 19. Till ledamöter i Andra Kammaren kunna endast väljas män, som uppnått tjugufem års ålder samt, enligt 14 §, ega och minst ett år näst före valet egt valrätt inom den kommun eller någon af de kommuner, för hvilka de väljas. § 20. För den, som blifvit utsedd till ledamot i Andra Kammaren, utfärdas ofördröjligen fullmakt, underskrifven för valkrets å landet af domhafvanden, — för stad, som ensam sänder Riksdagsman, af stadens Magistrat, — och för valkrets, som beslår af flera städer, af den Magistrat, som valet slutligen handlagt. Fullmakterna böra hafva följande lydelse: Expeditions(J Iskof tels Förslag till underd.
St., för att, utan Bankens eller någpn annans skada, göra dessa medel användbara för allmänna behof, ansett lämpligt besluta, att Banco-Styrelsen, den 3i December hvarje år, skall åt Riksgälds-Contoiret anordna den för året påräknade summan af Bankens behållna räntevinst, under förbehåll, att liqvid sedermera, efter fulländandet af Bankens bokslut, upprättas, då Banken antingen tillskjuter hvad dess behållna räntevinst öfverstigit, eller från Riksgälds-Contoiret återfår hvad lion understigit den påräknade summan af 200,000 R:dr årligen; men i båda fallen under vilkor att de till silfverköp anslagna 266,666 R:dr 32 sk. blifvit Banken af dess räntevinst förut godtgjorda. Beträffande åter fördelningen af de ex - io Exp.-Utsh Förslag till tindSkri/v. N-o 466. tra anslagen, hafva R. St., i brist på någon bestämd, fördelnings-grund för de till Försvars-verket anslagna 2,820,000 R:dr, uppfört en lika andel på hvarldera af de fem åren, hvilket förhållande jemväl inträffar med anslaget till Andra Lifgardets Casern; hvaremot dels de öfriga anslagen blifvit uppförda efter i hvarje serskildt fall förut af af R. St. utstakade fördelning, dels ock de tillfälliga utgifterna upptagits efter som de, med anledning af deras beskaffenhet, förmodas utgå, eller med nära hälften nu genast, och med återstoden, anslagen till Ek-planteringar , byggnader och väg-anläggningar, till ungefär lika fördelning på de fem efterföljande åren. Efter dessa grunder för fördelningen, uppstår följande förhållande emellan de för hvarje af ifrågavarande fern år, 1829—1834» påräkneliga extra tillgångar, oell de för hvartdera året beräknade extra anslagen, nemi.: Extra tillgångar. För ur 182g. Från Stats-Contoiret. 315,000 — Riksgälds-Contoiret 100,000 — Banken .. 55o,ooo — 965,000. Exp.-Vtsk. Förslag till und.
8tat8-6ontoret framdärdar med dpipaste vördnad, trodet oell nit, 8 tur in äg t i g 8 te ^ 1 lernadi g 8 te X. onung Indera Kongl. ^laj:t8 Un(IerlIäniA8te, troxligtiZste tjenare ock under8äter ?. 8d'l.l18d'l!4>I». /v. 6. 8to<1iiolin öeti 18 Oeeeiudor 1839. 1. a/ ?^?re/d. i/Vr. v ^ d?/r. ti» lionxl Alaja Ulric!äänixst > I»eä Ve, åttone om Ltais-^Vert.ots torvsltoinz;, UN,!»nl sol» Lokvl. 52 /'s e / 6 e /r» i-? » ö/vee t/e /e»?r oe/r mer/ .//' 1833 //// oe/z »re// x/z1837 /za 6//«ez8/ro//6zz « ,8/a/s-//^ez-^e/s /zz/iezzzs/ez' azzoz't/zzKt/6 /^öz«/ro//.8- k//Kz/'/6e, a// «zzzzz«'/zr8 /zos ^z^e/s i8/szzt/ee //// ez'8«//zzz'zzA e//ez' «?/' 8^zz/>zz/ZK. 46,955: 26. 4. 1^- 41.538: 33. - 5,411: 4i. 4. 5,416: 4i. Omli08tnodor vid II. K. II. Lien 1830 oell 1831, enligt Ivon^I.
- Första gängen, och med »verkelig smärta känner jag saknaden af att icke besitta någon egendom, för att kraftigare ärr med ett genom gcrningar uttryckt bifall, biträda de adla uppoffrings-föresatser, svin flere wärdige Ledamöter lill^ kännagifwit, och hwilka jag hoppas stola här, innan östr erlägga ingoli skutas, blifva den allmänna wiljans — Den iZ AprU. 39? Men, kör man kalla uppoffring hwad som ster till Fäderneslandets frälsning? mä let heta sä cllr ej, sä kunna wi hysa den tillfredsställande Sfwertygelse, att ehuru en och annan wilftsarande, dock wälmcnande röst skulle ur dimmorna af sina fördomar höja sig emot saken, stall likwäl, dä hedren och medborgl!ghetcn kallar, deras Lus ej Åsidosattas för att yrka stadliga formaliteter och tids uppskof, och äbcropa gamla privilegier. Men dä tiden skyndar, dä hwarje ögonblick är dyrbart, oä hufwudsaken ar gillad och blott dctailler af cnskildtas meningar kunna bestridas, dä wi weta, att de östuga R!ks«Ständen afbida Ridderstapets och Adelns beflut i detta wigtiga ämne för akt derefter fatta deras, sä cmhätter jag, att Högwalbör» ne Herr Grefwcn och Ordföranden wille göra proposition pä bifall af Oeconomieoch Beswärs-Utstottets Betänkande i hela sin widd. Dä stall under loppet af instundande mecka, som i största delen af den upplysta werldcn ar egnad titt högtidliga ReligionZ-acter, Swensta Folkets OrriLud utöfwä den bästa af atta, den, som ar öfwer atta ceremonier, dcn af en stor, god och nyttig gerning, och krö, na alla sina beflut genom ett, som uppfyller wär åldrige mördade Konungs käraste önskan, Nationens wäntan och hopp och fullgör den sista och heligaste af wara ätkrstäende Representant-pligter.
Memorial, i anledning af uter rein iss å Ullätandet N:o 282. (U. A.) Uiskoltels ofvannämnde Uilåtande, i anledning af motioner, angående pensionering af Siats-Rådets Ledamöter i vissa fall, har af Ridderskapet och Adeln blifvit återremilteradt; men då detsamma är vordet bifallet af Preste-Ståndet den 5, Borgare-Ståndet den \ och Bonde-Slåndet. den a innevarande September månad, hvadan frågan, jemnlikt ^5 §. Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord, så kan Utskottet dermed icke taga vidare befattning. Ank. till Exp. Utsk. den 26 Sept., kl. 2 e. a. Utlåtande, i anledning af väckte motioner, angående upphörande af af gifter till Handelsoch Sjöfarts-Fonden, samt hurti förhållas hör med de anslag, som varit å denna Fond anvisade. (U. A) Uti en inom Borgare-Ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion, har Herr Hidling anfört: att som, i anledning af en utaf honom redan vid sistförflutne Riksdag aflålen motion om afskaffande af ConvoyCommissariatet och upphörande af den under namn af Couvoy-afgift utgående bevillning, emot det, all Rikets Ständer af lullmedlen ansloge hvad, efter föregången pröfning, verkligen erfordrades att utgå till de behof, som ditintills af Convoy-afgillen blifvit fyllde, Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den 23 Februari 1835, jemte framställning, rörande anmärkningar vid förvaltningen, Konungariket Norriges bidrag lill Svenska Statsverket, i och för Svenska och Norrska Handelns skyddande, benämningen: Convoj-afgifts förändring till Afgift till Handelsoch SjöfartsFonden, afgiftens bestämmande till io procent af tullen å alla varor, samt Bih, lill B, St.
Diskontröyelsen uppgick år 1850 med beviljade lån och utestående fordringar till f 5 1,566 R:dr, hvaraf vid årets slut 421,065 R:dr 45 sk. voro obetalde. 108 Personer hade under året blifvit beviljade kassakreditiver, hvarå de uttagit 11,90.:! 500 R:dr, utaf hvilka endast 73,600 R:clr vid årets slut ej voro återjfciVlue. På uppoch afskrifningssamt deposit-räkning hade varit insatte yl, 136,544 R:dr och vid årets slut innestodo deraf 183,944 R:dr. Bankens / reservoch besparingsfonder, afsatte enligt reglementet och bolagets beslut, upi gingo vid nyssnämnde tid Lill 21,834 R:dr 9 sk. 9 rst., allt Banko. Fortfarande stridigheter om inrättningens ändamålsenligaste verksamhet och angående reglementet derom hafva vållat, att den Hagstedtska arbetsinrättningen i Norrbärkes socken under ifrågavarande tidrymd icke kommit ti iL fullbordan. I Länets brandstodsbolag till försäkring af åbyggnad och lös egendom hade till och med året 1850: 10,000 delägare ingått med ett ansvarighetsI belopp af tillsammans 23,943,480 R:dr riksgäldssedel-, vittnande om inrätt' ningens tilltagande förtroende hos allmänheten. 22 § 5. Städer. Den bevillning, som utgått af elen' borgerliga rörelsen i hvardera af Länets tre städer, Falun, Hedemora och Säter, är i tabellen för städerne utsatt. På handtverkerier och. på handel med spanmål, saltoch fisk varor, specerier och kramgods, lämpadt efter omgifvande orters behof, har borgerskåpet i dessa städer fortfarande grundat sitt bestånd. På koppar-till verk-i ningens minskning eller utvidgning samt spanmålsbehofvens beskaffenhet t öfre Dalarne är handeln i Falun mycket beroende. Allmogen afyttrar för det mesta utom orten sina tillverkningar, som föga ingå i städernas handel och förhållandet är i allmänhet enahanda med bergverksprodukterne.
Herr von Post har i sin reservation utvecklat skillnaden i PröfningsCömitiens åtgärder, såsom Beskaltnings-Comité och domstol, uti hvilken yttrade åsigt jag mig till alla delar lörenar.” Herr Norin: ”Då jag ansett mig ej kunna biträda det genom Högloft Utskottets pluralitet fattade beslut, hvarigenom Borås stad ännu ett Instrum hörer till lindrings-undantagen i den allmänna beviilningen, bör jag uti denna min vördsamma reservation mot nämnde beslut icke allenast fritaga mig sjelf och begäraatt af hvar och en annan fritagas från hjert löshet för olyckliga eller betryckta medmeuniskor, utan äfven på detta sätt förvara mitt skäl till ogillande af berörde beslut. Borås stad har ursprungligen vunnit och redan under en tid af 18 år åtnjutit ifrågavarande lindring, i anseende till den staden år 1S22 öfvergångna och år 1827 förnyade eldsvåda. Den har dessutom i och för samma olyckor blifvit af staten understödd med högst betydliga byggnadslån, om jag ej misstager mig, af icke mindre än i85*ooo R:dr Bjcq, på, sådane ränteoch återbetalningsvilkor, som för hvarje gäldenär måste blifva de lindrigaste och förmonligaste, man skäligen kan vänta och fordra. Det är Bei’iHning.i-Utskotlets Betänkande, N-.o 12. 51 vid denna Riksdag hegardt och beror, efter förutgången handläggning, i ett annat Utskott, annu på Rikets Ständers yttrande, att statens sistnämnde* hittills ej återguldna, hela försträckning måtte afskrifvas och efterskänkas. Sker detta, torde det vara utöfver till och med det omförmälda samhällets egna strängaste fordringar, att dertill med få slå qvar vid det här ifrågavarande lindrings-undantaget.
Majit, i anseende till den svåra hemsökclse, som inträffat genom don staden öfvergångna brand, väl funnit statsbidrag härtill böra af Rikets Ständer äskas, men då understöd från det allmännas sida skäligen icke kunde påkallas för så beskaffade utgifter, som beräknats för planering och stensättning af torg och gator, eller till inlösen af jord, som är afsedd att sedermera till enskilde åter upplåtas, har Kongl. Majit endast föreslagit Rikets Ständer att för inlösen af den jord, med derå varande byggnader, som enligt den fastställda planen erfordrades till gator, torg och allmänna platser, bevilja staden Carlstad ett anslag utan återbetalningsskyldighet, motsvarande den härför beräknade utgift, eller i jemnadt tal 112,000 Ridr Rimt. Hvad sålunda och i öfrigt förekommit har Utskottet tagit i öfvervägande; och enär andra städer och köpingar, som under sednare tider varit af större eldsvådor hemsökte, blifvit af allmänna medel understödde dels genom lånebidrag på billiga vilkor, dels medelst anslag utan återbetalningsskyldighet, tvekar Utskottet destomindro att förorda något dylikt understöd åt staden Carlstad, som omfånget af don olycka, hvaraf detta samhälle blifvit hemsökt, är vida större än i de flesta andra fall, då sådant understöd erhållits. I fråga åter ej mindre om beloppet af det äskade understödet, än ock huruvida detsamma helt och hållet borde utgå utan återbetalningsskyldighet, hyser Utskottet likväl en åsigt, som i vissa hänseenden afviker från den, hvilken ligger till grund lör den nådiga framställningen i ämnet.
Bidderskapet och Adeln häri sig förena; hvarom de öfriga Biks-Stånden skulle vördsamt och vänligen underrättas. Ut supra. * Ex. Protocollo Olof Werlin. S. D. Upplästes och bifölls Banco-Utskottets ankomne Utlåtande, af den 18 innevarande månad, i anledning af'‘Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets till Banco-Utskottet, i afseende på Tumba Pappers-Bruk, remitterade' Betänkande af den 6 sisth Juni, angående rät« tigheten för Eiynpsämlare, att kringresa i Landet, samt om Lumpors anskaffande för PappersBrukens behof. Ut supra. Ex Protocollo Plof Werlin. aogo Den 2 2 Juli. S. D. £ öredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch Oeconornie-Utskottets , den 12 innevarande manad afgifna pä bordet hvilande, Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande af den 3 sistlidne Juni, angående Allmänna Skogshushållningen i Riket med mera; och blefvo i sammanhang härmed till ytterligare öfvervägande företagne , Eagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens gemensamt afgifna Betänkanden, af den 18 sis lidne Maj, hvilka den 19 påföljande Juni blifvit på bordet lagda, angående så väl yrkad rättighet till svedjande för SkatteFrälse och KronoSkatte-Hemmans Aboer i Kronobergs Uän, som, ock örn oinskränkt frihet att svedja. Efter föregången öfverläggning stadnade Hederv.
Borgare-Skändet yrkade och af Utffottet tillstyrkta ändring, att i Städerne rösträttigheten wid Taxeringsmanna-wal borde icke, fason, förut blifwit föreslagit, beräknas efter hwad hwars och ens Lewrllning innom Staden - 683 Den 17 April. ben föregående äret utgjort, utan efter den penninge-afgifl till Staden han det föregående äret er« lagt, samt enär här icke är fräga om bestämmande af de afgifter, hwilka till Stads Casian stola betalas, ritan af den Bewillning, som af Stadsboerne stahl till Staten utgä, ansäg Ståndet rösträttigheten wid ifrägawarande wal lämpeligare kunna, jemlikt hwad Utflottet tillförene tillstyrkt, beräknas efter StadsboerneS Bewillning, än efter deras afgifter till Staden. 4:0 Uppä de stäk, hwilka ej mindre uti förbcrör» Le Protocolls-Utdrag af den 8 dennes, än uti Doctor SterrkirinmLrs till Ntstottets Protocoll afgifne och Utstöttets Betänkande bilagde anförande innehällas, ansäg Ständer sig böra förblifwa wid desi förra yttrande, angäende Taxeringarne i Städerne. Om de Respective Med-Sränden häruti stuLe med Prestc-Stäntzct instämma, komma de förestriftcr, hwilka dermed hafwa gemenstap, att framdeles erhålla erforderlig rättelse. ö:o Preste - Ständer , som förut ansett det wara för »vinnande af erforderlig noggranhet, fullständighet, ordning och enhet uti Taxerings»förteckningarne oumbärligen nödwandigt, att wista Formnlairer dertill mä förestrifwas och som jämwäl trott en nödig Controll L upgiflerncs rigtighet fordra specifieation i de hufwudsakligaste delar af inkomster och afdrag, fann sig sä rnycket mindre kunna frängä sina tankar uti besia delar, fvm de hufwudsakeligen instämma med hwad Högloss.
Jag önskar, alt samme talare, som yttrat dessa tankar, måtte ihågkomma dem så väl vid denna riksdag, som vid en påföljande, om han då får lefva och är bär tillstädes. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. be hagade bifalla Ekon.Utskts nu föredragna betänk. Ropades starka nej, blandade med ganska många ja. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverröstat ja. Hr Hjerta begärde votering. Upplästes till justering och godkändes följande voteringsproposition : Den, som bifaller Allm. Besvärso. Ekon.Utskts betänk. N:o 26, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. de vid ofvannämnda betänk, gjorda anmärkningar föranleda dess återremitterande. Den 10 Junie. m. Efter voteringens sint, be furin os rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 20. JVej — 5i. På begäran af Frihrne Hamilton, Hugo, samt Fleming, Herman Reinhold, blef Coust.Ulskts den 4 dennes på bordet lagda mein. JV:o i i, i anledn. af vackt förslag om ändring i 49 §;n Reg.F:n och 2 §:n Riksd Ordn., med afseende å förkortande af tiden mellan riksdagarna, ånyo lagdt på bordet. Vid förnyad föredragning af Const.Utsk:s den 4 dennes på bordet lagda meni. N:o 12, i anledn. af väckt förslag till bestämmande af dagen för nästkommande riksdags början, fann R. o. Ad. det icke erfordra annan åtgärd än att läggas lill handlingarna. Ånyo föredrogs StatsIItskrs den 4 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 153, i anledn. af vackt fråga om förening af Riksg.contorets och f. d. General-assistance-contorets enkeoch pupill-cassor eller om årligt anslag till enke-cassan vid förstnämnda verk. Frih. Cederström, Jacob:
1853 egde i detta afseende en återgång rum, och 1858 inträdde ändtligen ett bättre förhållande, men det qvarstår dock, att ett minimum är föreskrifvet, under hvilket man ej kan med ständig besittningsrätt förvärfva jord. Anledningen till alla dessa restriktioner är de farhågor, man hyser för för långt utsträckt delning, och först oell främst att man icke skulle kunna föda sig på ett mindre jordstycke. Fordom ansåg man nemi., att landtboen icke kunde lefva på något annat än sin jord. I vår tid deremot, då så många andra tillfällen till arbetsförtjenst förefinnas, är jorden att betrakta nästan endast såsom hans stampunkt, och i detta afseende vill jag genmäla en talare, som ansåg att man borde vänta med den yrkade förändringen, tilldess en fullständig näringsfrihet blefve hos oss införd. Orri också denna frihet icke är så fullständig, som man kunde önska, så qvarstår nemi. ändå, omöjlig att vederlägga, den sats, att våra arbetare, om deras äfven nu erkända rätt att försörja sig skall vara af något värde, dock måste hafva tak öfver hufvudet, och det torde vara en skyldighet att så mycket som möjligt lätta utvägarne dertill. Man bör vid detta tillfälle icke lemna oanmärkt, att Bonde-St. med en sällspord enhällighet förklarat sig för en sådan lösning af frågan, som jag här åsyftar. Presteoch Borgare-St:n torde häruti icke hafva något egentligt särskildt intresse. Återstår då R. o. Ad., hvars jord dock i allmänhet ej består af så särdeles små lotter, och som väl ej bör lägga sig emot er> förändring, som åstundas af dem, hvilka den närmast rörer. Erfarenheten har också i andra länder visat, att om äfven jorden stundom styckas i små delar, förhållandet jemnar sig al sig sjellt, emedan dessa små parceller så småningom åter förenas.
H3$. rättelse om förloppet af en i FÖrsta'rktä Cönätitiitiöns. Utskottet anställd omröstning, i frågah huruvida j,andtoch Sjö-försvarets äréndfen skola i ÖtatsBådét af én enda Krigs Minister FöredrågäSj fanh feonde-Ståndet, det Samma höta till ÉCxjJédiiiöils. titskbttets iakttagande öfvérlernriaäi §; I). tjti ahkomm§t Protöcolis-Utdrag dSri dennes, förahledt af Bonde-Ståndets den 7 sisth October vidtagne åtgärd, med anmodan till Vallöf!.' Biddersknpet och Adeln Samt Väilofl. Bdrgäré, Ståndet att béstättidt förklara, huruvida Stats tlfcskottet sä, Sorn Borldé-Ständet béslutat, vöre skylr digt inkomma med mötiveradt Svar a fett BiksStånds åtérrémiss, éhu ii det åitetremitierade målet vore af' öfriga Biks-Ståhden afgjordt, hafi sedan Högvördiga Preste-S'åndet förut denna Biksdag hunnit Stats-Utskottet icke böra någon sådan förbin* delse åläggas, Höglofl. Biddetskapet och Adelli sig utlåtit, att då, enligt 83 §. Begerings Formen, feihahg till B; St, Prot. lj:dé Sarah 5§ 46x trot. Utdr. d. ig, Decemb ig ig. Grundlagarne bora efter ordalydelsen i hvarje sär* skildt fall tillämpas, samt någon förklaring af de samma icke får på annat, än det i gi och 82 Regerings-Formen föreskrifne salt tillvägabringa*, Ridderskapet och Adeln ;icke ansett sig ega rätt att ingå i någon tolkning af 49 §. Kiksdags Ordningen, och således ej eller kunna någon vidare förklaring öfver des* den 27 sisth Augusti i Pro. tocolIs-Utdrag fattade beslut meddela, hvaremot Vällofl.