Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Här borde väl andarne drabba samman och här kunde detta någorlunda låta sig göra, då några obstruktionsförsök icke. voro att befara, ty till sådana attentat kan man dock icke räkna herr Jöns Rundbäcks skäligen långrandiga expektora-tioner i den högre finanspolitiken. Här väntade man något riktigt storståtligt af prima qvalité, en sammandrabbning mellan det ministeriella landtmannapartiet och den oppositionella intelligensen, som skulle gifva genljud i hela landet och i våldsamhet vid anfall och försvar icke gifva Bråvalla slag efter. Väl förkunnade det mångspråkiga ryktet, att intelligensen beslutit sig före att supplera sina blanka sed-lar vid utskottsvalen med att tiga vid remissdebatten, men på den sagan ville man icke tro, och man hade rätt, ty intelligensen var icke tigande, men af den stora kalabaliken vardt intet; den blef instäld och alltsammans inskränkte sig till en liten oskyldig skärmytsling, som icke lemnade blodiga spår efter sig. Intelligensen var väl oppositions-lysten och ett par land tmannapartister försökte sig på att spela regeringsvänner, men hela deras uppträdande påminte något om Sjövalls arrangement, att de, som i första akten spela prester, blifva röfvare i den andra, blott att det här var tvärtom. Dock förmärktes här och der, att röfvare-naturen — allt naturligtvis å la Sjövall — hade svårt att gå bort. Det var litet knystande, som förmärktes bland regeringstruppernas led. Det var ganska märkligt att höra, hurusom på regeringens sida uppträdde herrarne Larsson, Carl Anders och Liss Olof, hvilka förut icke just dokumenterat sig såsom särdeles re-geringsvänliga. Men rörande den verkliga halten af dessa herrars regeringsunderstödsförsök kan man någorlunda göra sig en föreställning, derest man får veta att herr Carl Anders Larsson från Maspellösa serverade kammaren den kolossala ankan att, då år 1878 ett lån upptogs af riksgäldskon-toret på 18 millioner kronor for att konvertera äldre lån, så användes för detta ändamål endast och allenast 1,300,000 kronor och, försäkrar den värde representanten med den allra trovärdigaste min, att Dresten strök for att betala de höjda lönerna ».
Domslut förblifva; och som Rikets Ständers Revisorer år 1820 framställt detta förhållande till BancoUtskottet, dels såsom en anledning för sådane med Bankens säkerhet och tredje mans rätt förenlige jemnkningar af betalningsgrunderne i dylika fall, som till förekommande af beständige coliisioner med högsta Domare-magten, härefter kunde blifva oumgänglig, och dels såsom ett allmänt bevis på nödvändigheteri att, då Bankens rätt i en eller annan måtto finnes beroende af särskilde Dornares olika Lagtolkning , ej åtnöjas med andre förklaringar* än sorn genom deras beskaffenhet öch tillkomst ega full kraft af Lag och eri Lagutskottets BetAnkaniien. gej deraf följande osviklig verkan; så har Bäncolltskottet anhållit, att Rikets Högiofl. Ständer ville inhemta deras LagUtskotts utlåtande öfver följande tvänne alternativer: 1:0 Om i enlighet med Bancooch LagUtsköttens vid sista Riksdag gifne förklarande, Gäldenär, sorn å Banco-Aiiction inropar en honom förut tillhörig Egendom, skall anses pligtig fullgöra allt hvad angående Köpeskillingens betalning samt uttagande af Köpebref med det mera, uti de äldre Författningar finnes föreskrifvet; för Köpare i allmänhet, eller ock 2:0
Utskottet torde icke behöfva ingå i någon utredning af de utaf sistbemält» motionär antydda förhållanden och deras förmodade inverkan på nu förestående jernvägsanläggningars ofördröjlig» påbörjande samt oafbrutna fortsättande; men dä den fråga, hvarom förevarande motion handlar, blifvit i grundlagsenlig ordning Rikets nu församlade Ständers afgörande underställd, och Utskottets utlåtande deröfver infordrats, får Utskottet, sorn icke underlåtit att taga i noggrant betraktande alla lili omförmälda hänseenden förekommande omständigheter, åberopa de af Rikets Ständer redan vid sednast» Riksdag yttrade åsigter och fattade beslut angående Statens medverkan för ändamålsenliga jernvägs-anläggningars åstadkommande, samt derjemte förklara, att Utskottet anser den af Rikets Ständer då uttryckligen erkända vigten och angelägenheten för' hela landel af sådana anläggningars skyndsamma företagande och utförande ingalunda hafva minskats under den derefter förflutna tiden, ulan tvertom allt mer och mer af erfarenheten vitsordats; hvadan Utskottet, instämmande uti den inom Rikets flesta delar yttrade önskan och förhoppning att jemväl detta land så snart som möjligt mätte komma i åtnjutande af de mångfaldiga fördelar, hvilka af sagde anläggningar allmänt förväntas, alltså hemställer, l:o att Herr Bodidis ifrågavarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan allt afseende. Angående Jas/ställandet af ett system för Statens Jernväysbyygnuder. Uti den, angående Statens medverkan för jernvägsanläggningars åstadkommande, under sednast» Riksdag aflätna underdåniga skrifvelse, uttalade Rikets Ständer sin åsigt om den stora och obestridliga viglen deraf, att hufvudbanorna i Sveriges blifvande jernvägs-system anlades i den riktning och ordning samt på del sätt, hvarigenom de 20 Stols-Utskottets Utlåtande N:o 62. med dessa banor åsyftade ändamål närmast vunnes samt anläggnings-koslnaderna, så vidt utan samina ändamåls åsidosättande sig göra lät, kunde minskas.
R:dr 10 sk. 8 rst., äfvensom ali för hela indelta arméens korporals-tunnor, till antalet 5,533, med tillägg af de 1,200 kneekte-tunnorna vid Södermanlands Regemente och efter afdrag af öfvermåls-kapparne, 374 tunnor, tillhopa utgörande 6,359 tunnor, pris-skillnaden, efter enahanda medelvärde beräknad, med tillägg af forsel-lönen, uppginge till omkring 22,477 R:dr banko, så att det ifrågaställa förskottet af Stats-verket, äfven med något års högre markegångs-skilinad, icke torde komma att öfverstiga 30,000 R;dr banko. Expeditions-lits kottets Förslag till linder d. Skrifvelse N:o 170. 541 Virf öfvervägande af delta ärende hade E. K. M:t, med afseende å de af Kollegierne gjorda anmärkningar emot Regements-chelens förslag, rörande uppköp och forsling af spanmål för Kronans räkning lill de korporaler och soldater, som elt eller annai år kunde önska alt denna sin aflöning in natura utbekomma, ansett detta förslag böra förlalla. Beträffande åter Kollegiernes framställning derom, att soldaterne vid Södermanlands Regemente och korporalerne vid indelta arméen skulle berättigas att för sitt hittills in natura åtnjutna spanmåls-auslag utbekomma ersättning efter årligt markegångspris och ali Stals-verket skulle förskjuta •skillnaden de år, under hvilka medel-markegångS-prisct understege det för året gällande, men deremot erhåjla öfversköttet då medel-markegången vore högre än det årliga markegångs-priset, så hade E. K. M:t väl icke ansett Sig kunna lemna bifall till denna Kollegiernes framställning, enär en sådan åt. nämnde korporaler och soldater för all framtid lemnad rättighet skulle medföra ett väsentligt undantag från de i Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855 gifna allmänna föreskrifter angående sättet för grund-ränlors och Kronoliondes utgörande; men då E. K.
Ständer icke elle? kunna blifva dertill missledde, X öfrigt torde det icke lemnäs oanmärkt, att i det fall, under den längre tid, hvilken från Kongl. Majrts meranämnde Bref den 12 iNov, 1808, tued bifall till det å Allestad sökta Skatteköp, forfupit, intill dess Riksens Stander ijuni månad 1809 kommo i tillfälle att företaga ämnet orri Kungsgårdarne, Allestads innehafvare icke fått eifara ett så långt uppehåll med Skattebrefvets utfardaude, utan detsarmpa dessförinnan kommit i hans hand, såsom lätteligen kunnat och äfven bordt ske, hade otvifvelaktigt hela denna ifrågavarande händelse icke inträffat, ty någon anledning hade då icke ens varit, att för Riksens Ständers .behandling uppgifva en lägenhet, hvaröfver Skattebrefvet då mera tryggat Skattemannen örn en fri och oklanderlig dispositions rätt emot de fastställda afgälderrta till Kronan. Bilagorna härvid under lutt, P. E, F, visa huruledes Karn - Den 22 Juni. jq*9 Kammar Collegium fran den 30 November 1808 till den 23 Januari 1809 bvilat med expedierandet af Kongl. Majus högstberörde Nädiga Bref lill Konungens Befallningshafvande i orten, samt att Kongl. Majus Befallningshafvande derefter, for verkställigheten af hvad på dess åtgärd ankommit, haft en tid af 10 månader eller intill den 27 November sistnämde år.
Byrå: Prenumerationspris pr å r: Mun ensam kr. telef. Iduns Modetidning jämte kolorerade planscher • 4: 50 Prenumeration sker å alla postIduns Modet, utan kol. pl. • 3: — anstalter i riket. Redaktör och Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. I sista finska kriget hade han likaledes utmärkt sig i flere drabbningar. Efter freden i Fredrikshamn, då Sverige f ö r l o r a d e Finland, dr ef kärleken till fäderneslandet houtgifvare: FRITHIOF HELLBERG. J. Nordling. A ii i i o n s | » ri s: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » Lösnummerspris 1 5 ö r e 25 öre för hvarje pabörjadt tiotal stafv. (lösu:r endast för kompletteringar) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Weckman. 1894 O c h mera djup ä n h dit aldrig mänskligt d e n smärta utan ro s o m sarga k a n ett afvets våg, öga såg, o c h tröst modersbröst! Beeker. Jnne 6i^6oEa un3et ut ttj.6tn.a3 öj^uet ftot3etA Pampan Attt JCtetAen l / uAAnat t c.ilblj) fukten V * M i Set j - a m n t muntett fitaftan. Aj-unaet oftamntngat 0ppnaA ftot t eftot v ftafteEu ocft AuAat.
Maj:t anhållit, dels att, då nyssnämnde åtgärder endast kunde leda derhän, att de mest tryckande olägenheterna af skjutsnings-besväret blefvo afhjelpte, en Kommitté måtte, för den mera genomgripande reglering af ärendet, som vore önsklig, förordnas att, efter det upplysningar från de olika länens i frågan interessade medlemmar blifvit infordrade, utreda och föreslå, huruvida och på hvad sätt skjutsnings-besväret må kunna från jordbruket skiljas och denna vigtiga angelägenhet för öfrigt i framtiden på lämpligaste sätt ordnas, — dels ock att åt samma Kommitté måtte i nåder upp dragas att taga under öfvervägande så väl frågan om kungsoch krono-skjutsens utgörande, som ock på hvad sätt postförings-skyldigheten skulle kunna skiljas från jordbruket, emot åliggande för posthemmanen, att fullgöra de onera, från hvilka de nu äro befriade; sä har Kongl. Maj:t, med anledning häraf, dels genom nådig kungörelse den 11 December 1857 meddelat de förändrade föreskrifter angående skjutslega^ belopp, m. m., som för tillfället funnos tjenlige, och dels sedermera förordnat en Kommitté att fullgöra de i Rikets Ständers ofvanberörda skrifvelser omförmälda uppdrag i afseende ä utredning och förslag till reglering af frågorna rörande gästgifveri-, hålloch reservsamt kungsoch krono-skjutsnings-besvären, äfvensom angående postförings-skyldigheten. Af det betänkande bemälde Kommitté nu afgifvit och hvilket, till trycket befordradt, kommer att bland Rikets Ständer utdelas, inhemtas att Kommittéen till grund för sina förslag i ämnet, stannat i följande hufvudsakliga åsigter nemligen: Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 60. la bidrag till kapell-kyrkans uppförande utöfver hvad i stats-anslag kan för detta ändamål beviljas. I detta ärende hafva underdåniga yttranden blifvit afgifna af Landshöfdinge-embetet i Norrbottens län, Konsistorium i Hernösands stift, Ofver-Torneä, Ofver-Kalix och Pajala församlingar, desse församlingars kyrkoherdar, samt kronofogdarne i Torneå och Kalix fögderier, hvilka alla. med vitsordande af de utaf sökanderne uppgifna förhållanden, tillstyrkt bifall till deras begäran om den ifrågavarande kapell-församlingens bildande; hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallnings-hafvande i nämnde län särskildt upplyst, att ett i närheten af den tillämnade platsen för kyrkan beläget och till kapell-predikants-bostäile lämpligt skattehemman, sorn ansåges värdt omkring 2,000 r:dr, förmodades kunna få för ändamålet inköpas; och har slutligen Kongl.
M:s Bef:h:de, ntan Krigs-colhm, sora upgifvit denna arealrymd. K. Bef:b:de har i sill ntlåt., endast återgifvit sagde upgift i reciten af KrigSTColhii utlåt. Om således någon oriktighet i afseende på denna areal-bestämmelse föreliunes, så år del icke K. Bef:h:de utan Krigs-colhm, som felet får tillräknas. — Att något misstag härvid egt rum är visserligen ock någon anledning att förmoda deraf, att samma siffra, förekommande äfven i ett annat ibland handlingarne befintligt dokument, der uttryckligen inbegriper äfven sådane delar af jordrymden emellan Stora bommen och S:t Eriks bastion, som redan förut blifvit till staden uplåtne, och om i den upgifne större arealen innefattas äfven den s. k. Masthamnen, som likaledes lill staden öfverlåtits, är det lätt förklarligt, alt en sådan siffra kunnat upkomma. I afseende på de beräkningar, som äro gjorda på grund af Ingeniör Brandenburgs karta, så hemställer jag lill R. o. Ad., hvad vigt egentligen kan fästas vid dessa beräkningar, då de äro grundade på en karla, ämnad hufvudsakligen att utvisa belägenheten, och huru det kan vara möjligt alt efter eu sådan, då den tillika innehåller irrcguliera figurer, vid skrifbordet uträkna rymden, utan att större eller mindre skiljaktigheter emot verkliga förhållandet skola upkomma. Deremot är den tredje beräkDingen, nemi. den, som är intagen i Slads-Ingeniören Schalins afgifna attest, den enda, som jag tror att man bör fästa sig vid och som kan tilläggas något vitsord. Det torde således i afseende på arealens beräkning vara tydligt ådagalagdt alt något tvifvelsmål icke dervid bör ega rum. En föreg:de talare har ifrågasatt alt eganderätlen lill Otterhälleberget vore tvist underkastad, och att StatsUtsk. således hade haft skyldighet att göra sig fullt underrältadt om denna omständighet.
Transport 11,697: 22 Trycksakers konto . 289: 99 Tidskriften Dagny . 2,464: 68 Stiindiga ledamotafgifters konto .. Intriidesafgifters konto ... Arsafgifters konto . Giifvor och understöds konto . 10,809: 80 Riintors konto 180: Allmänna omkostnaders konto . 1,118: 38 Mötens konto 559: 23 Förbundets filial i Malmö 300: S. Whitlocka stipendiefond S. Whitlock .. 3,360: Arbetets för utredning af de till Danmark utvandrande allmogeflickornas atallning och arbetsförh8llanden 245: 26 konto . Diverse debitorers konto 9,000: Aftonbladets konto . Kassa konto ... 500: 34 Vinst och förlusts konto 4,643: 9 2 Utgaende balans konto ... 28,592: 78 Kapital konto .. 26,612: 89 Summa kronor 100,374: 49 - - - Vid Arets slut hade Fredrika-Bremer-Förbundet följande 688: 35 Intecknings-Garanti-Aktiebolaget . Whitlock 3,240: - Diverse debitorer: Obligationer .. 4,000: - Reversfordringar. 25 Transport 13,762: 2 5 Y t t r e skulder: Gfrfvor att utbetnlas för uppgifvet iindamal 450: 74 Diverse .fordringsägare ... 413: l 5 863: 8 9 Summa kronor 14,626: 14 OfvanstPende förlust kronor 659: 50, har uppkommit ya grund af följande, förhiillande mellan vinst och förlust:.
Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad derå, att, då Staten åtagit sig vidmagthållandet af loisinrättningen i riket samt följaktligen jemväl borde tillse, att sjöfarten hade af denna inrättning det dermed åsyftade gagn, härtill äfven hörde omsorgen derom, att lotsarne, hvilkas yrke i Sverige icke lernnade så stor afkomst, att de lill detsammas bedrifvande kunde för egna medel anskaffa fullt tjenliga sjögående båtar, ej genom brist på sådane förhindrades att fullgöra sina tjenstepligter, hvilket likväl nu understundom inträffade, men kunde med ringa uppoffring af Staten undanrödjas, om, på dess bekostnad, lotsarne försågos med ändamålsenliga däckade farkoster. I afseende på denna fråga hafva Rikets Ständer af det protokoll öfver Sjöförsvars-departementels föredragning, hvilket åtföljt Eders Kongl. Maj:ts vid innevarande riksdag till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, inhemtat, hurusom Förvaltningen af Sjö-ärendena lill E. K. Maj:t i underdånighet insändt en af Lotsdirektören gjord framställning, deruti, bland annat, såsom en särdeles vigtig åtgärd för att bilda dugliga lotsar och sätta dem i tillfälle alt vederbörligen betjena de sjöfarande, föreslagits, alt lotspersonalen i allmänhet matte på Statens bekostnad förses med båtar af sådan beskaffenhet, alt lotsarne kunde med dem under hårdt väder våga sig ut till sjös för att möta fartyg, som af deras biträde hade behof, hvilket ej läte sig göra med de små och bräckliga farkoster lotsarne förmådde att sig sjelfva förskaffa; varande i Lotsdirektörens ofvanberörde förslag, hvars vigt 62 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 57. ocb nytta Chefen för Sjöförsvars-departementet vitsordat, kostnaden för hvarje dylik båt upptagen till 2,000 R:dr lUmt.
Dito med öfverlemnande af uppgjordt förslag till Revillnings-stadga och dermed sammanhang egande författningar. 83. Dito med det af särskilda Kommitterade afgifna underdåniga utlåtande och förslag, angående skjutsningsbesvärets ordnande. 84. Svar, angående riksdagens förlängning. 85. Proposition, om öfverlåtande af ett stycke mark från Eskilstuna kungsladugård till egaren af Eskilstuna mekaniska verkstad Theofron Munktell, såsom byggnadstomt för arbetarebostäder. 86. Dito i anledning af väckt fråga om ändring utaf den för Westerbottens och Norrbottens län gällande skattläggningsmethod. 87. Skrifvelse, angående väckt fråga om förhöjning i ersättningen till svaga soldatrotar. Proposition, angående anvisande af årligt anslag för uppehållande af de å Ölands vestra kust inrattade färjeplatserna Röhälla, Färjestaden och Beijershamn. 89. Dito örn anslående af hyresersättning ål Länsmannen i Frosta härads östra distrikt samt Färs härads norra och södra distrikt af Malmöhus län, emot afträdande till Stats-verket af deras bostadslägenheter. 90. Dito i anledning af Carl Henrik Hultenbergs underdåniga ansökning om eftergift af 1857 och 1858 årens återstående arrende för kungsladugården Borgholm på Öland. 91. Dito angående Jemtlands Boterings-kassas befrielse från allt bidrag till an skaffning och underhåll af beklädnaden vid Jemtlands Hästjägare-korps. 92. Dito angående beviljande af anslag till uppsättning af utrednings-persedlar för det invid hufvudstaden uppförda Hospital för sinnessjukes vård, samt till denna inrättnings första ordnande och förvaltning. 93. Skrifvelse, angående det i Kongl. Maj:ts Proposition rörande Stats-verkets till stånd och behof begärda extra anslag till fortsättande af fästningsbyggnads-arbetena vid Carlskrona 94. Proposition, i fråga om ersättning till Sala silfververk för dess förlust, i händelse af skatteförenklingens tillämpning på de till silfververket anslagne räntor af det s k. Salbergs län. 95. Dito angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands läns södra fögderi på lön anslagna bostället
Länets bästa och förkofran tiligöras; och det torde således i Nåder tillgifvas mig, derest jag skulle anses härigenom hafva öfverskrida den gräns, som formuläret för Landshöfdingarnes femårsberäHeiser anvisar. Efter 1831 års svaga skörd, lemnades det första af de allmänna understöd, om förhållandet hvarmed jag ägt tillfälle taga kännedom. Enligt Eders Kongl. Majlis Nådiga bref den 5:te November 1831, beviljades B:co R:dr 15,000 att fördelas emellan Länets behöfvande socknar, emot församlingarnes hvar för sig gemensamma ansvarighet, med rättighet att efter egen ompröfning använda beloppet till de mest behöfvandes understöd, samt återbetahnngsskyldighet inom 2:ne år, hälften hvartdera året. Enligt Kongl. Brefvet den 25 Febr. 1832 beviljades ytterligare 15,000 under enahanda vilkor, deri dock, på grund af underdånig hemställan, den ändring, genom Kongl. Brefvet den 17 Mars 1832, gjordes, att af det anslagna beloppet 2,000 R:dr B:ko finge användas emot allenast personlig ansvarighets förbindelse af sådane fattige, som ej kunde anskaffa borgen och ej heller af församlingarne erhålla tillräckligt understöd. Genom Kongl. Brefvet den 26 Maj 1832 beviljades än ytterligare på samma vilkor som de förstnämnde Således tillsammans efter 1831 års svaga skörd 40,000 Till 25 Till inköp af sädeskorn efter 1833 års mindre goda skörd, beviljades genom Kongl. Brefvet den 12 April 1834 4,000 ali åt deni af Länets innevånare, som bevisligen saknade tillgång till sådan spannemål, utdelas såsom lån till hälften emot antaglig borgen och till hälften emot endast personlig återbelainingsskylJighet, sorn för alla borde vara fullgjord inom 1835 års slut.
Bara hon en gång i sitt lif ensam kunde få rå om en sådan där kanna fylld med halfskummad, rar, nysilad mjölk! Att tänka sig att Anna och Lilli och Atte fingo hur mycket de ville hvarenda dag af den tjocka, gula mjölken, som var fetare än den grädde, hvilken mor där hemma hällde i kaffet. Lisa steg sakta upp från sin stol för att tydligare kunna se förberedelserna, och kunna räkna hur många tallrikar där voro. Var det fem eller sex, eller kanske sju tänk om det var sju! När hon blef bjuden att stanna kvar till kvällen, brukade frun säga till om sju kuvert. Slutligen kom hon på det klara med saken. Jo, det var sju. Hon jublade inom sig, hon skulle vara med, det var sju, minst sju. Men så räknade hon om igen. Nej, det var åtta. Hvad skulle det betyda? Hon ville gärna fråga pigan, men tordes icke. Slutligen tog hon dock mod till sig, gick fram, neg litet och frågade. Men pigan teg, hon låtsade icke höra. »Vill Karolina säga, om jag kan få tala med frun», sade hon, ännu litet blygt, »jag ville så gärna tala vid henne.» Pigan såg ut, som om hon varit drottningen af Saba och Lisa en om nåd bedjande lifdömd slafvinna. »Jag har sagt dig, att frun inte har tid just nu, sitt vid dörren och vänta!» »Kanske jag kan få tala med Anna och Lilli, frågade Lisa efter en stunds väntan. »Häradshöfdingens barn ä' hos oss och di leker i dockskåpet», berättade nu pigan. »Sitt nu bara stilla, tills det blir tid, så kommer di väl...» Och Lisa betraktade fortfarande den stolta pigan och hennes förehafvande. Hon blef en smula blekare, det var varmt i köket och en mängd flugor surrade omkring öfverallt, smällde mot fönster och tak, slogo ned och beto hvar de kunde komma åt. Slutligen gick pigan in med alltsammans. Lisa hörde hur hon dukade i matsalen, tog fram ännu mer mat ur skänken, drog upp ölkorkar och ordnade allt. Nu kokade téköket, köttbullarne togos osande och rykande ur ugnen och ett fat varm ångande potatis bars in på brickan.
Jag har ingenting vidare att tillägga, ulan anhåller vördsamt, alt R. o. Ad. rätt och slätt ville lägga Const.U(sk:s förevar mern., i hvad första delen beträffar, lill handlingarne. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabi-.: Jag anhåller alt sjelf få uppläsa den del af min reservation, som rörer den nu föredragna delen af Consl.Ulskis betänk. N:o IS. ”Efter verkställd granskning af de i Statsrådet sedan början af sisth riksdag förda proh, har Const.Utsk. af de deri förekommande mångtusende regerinsärendeu funnit 6 (säger sex) vara af den beskaffenhet, alt Utsk. ansett 107 § Reg.F. derpå böra äga tillämpning. Då, enligt 83 § af samma RegF., grundlagarne skola efter deras ordalydelse tillämpas, borde man således ej kunna betvifla, det ju icke rådslag, som i dessa ärenden blifvit af vederbör, fyra olika föredraganden afgilne, uppenbarligen ådagalägga, alt bemälde Stats - Den 5 December. 163 rådsleda möter dervid antingen ”icke iakttagit Rikets sannskyldiga nytta,” eller också ”icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat.” Huruvida åter man icke torde kunna sådant betvifla, öfverlemnas åt Svenska folkets representanters opartiska omdöme att afgöra. Enligt min uppfattning, äga icke desse enstaka rådslag, äfven om de med yttersta stränghet bedömmas, den inneboende skadlighet, hvars fortsatta utveckling Reg.F:s 107 § afser att hämma, genom den deruti åt R. St. erkända och förvarade rättighet, att begära aflägsnandet af en rådgifvare, hvars bibehållande ansågs hiuderligt för Rikets väl. Jag förutsätter nemi. alt om den 107 § skall kunna rimligen tillämpas på ett enda, ja, till och med på 2:ne rådslag, såsom här är framstäldt, måste dessa antyda en så i ögonen fallande brist på omdömesförmåga, att derom bos R. St. ej kan uppstå mer än en mening.