Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ute momentet Tryckfrihets-Förordningen: B. III. 465, A. 484. — N:o 14, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande ett i Utskottets Memorial N:o 11 framställdt förslag till ändringar i Usta §:n 11:te momentet Tryckfrihets-Förordningen, angående Boktryckares åliggande att aflemna fri-exemplar af tryckta arbeten: B. lil. 635, 637, A. 637. — N:o 15, angående Talmannens i Bonde-Ståndet vägran af proposition på ett inom Ståndet framställdt förslag om föreläggande för Expeditions-Utskottet att inkomma med afskrift 106 — Kl - af protokoll, hållna vid åtskilliga Förstärkta Stats-Utskottets sammanträden: 15. VI. 214, 216, A. 216. Konstitutions-Utskottets Memorialer: — N:o 16, med förslag till ändring i åtskilliga grundlags-stadganden, för att bringa dessa till öfverensstämmelse med strafflags-förslaget: B. VI. 389, 391, 395, A. 395. — N:o 17, angående Talmannens i Bonde-Ståndet vägran af proposition i fråga om votering i Förstärkt Stats-Utskott med anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande ifrågasatt kostnads-ersättning för en del resor i tjenste-ärenden-. B. VII. 262, 263, A. 263. Kontrakt emellan rotehållare och soldat, i anledning af väckt motion om förbud mot befälets inblandning vid afslutande af sådant: B. I. 574; II. 5, A. 5. Kontrakteller protokolls-utdrag rörande leveranser för Kronans räkning, i anledning af väckt motion om upphörande af expeditions-lösen för dylika utdrag: B. II. 198, 207, 225, A. 225. Kontroll-stämpel-medel, angående: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45, rörande .beräkningen af Stats-Verkets inkomster.
Han skall icke lefva; utan efter han sådana styggelse gjort hafver, så skall han döden dö; hans blod skall vara öfver honom. Men om han föder en son, den der alla sådana synder ser, som hans fader gör, och han fruktar sig, och så icke gör; Äter icke på bergom; upphäfver icke sin ögon till Israels hus afgudar; besmittar icke sins nästas hustru; Gör ingom skada; behåller icke pant; tager intet med våld; delar sitt bröd med dem hungroga, och kläder den nakota; Hjelper icke emot den elända; tager intet ocker eller slem vinning; utan håller min bud, och lefver efter mina rätter; han skall intet dö för sins faders missgernings skull, utan lefva. Men hans fader, den våld och orätt brukat hafver, och ibland sitt folk; det som intet doger, gjort hafver: si, han skall dö för sina missgernings skull. Så sägen I: Hvi skall sonen icke bära sins faders missgerning? Derföre, att han hafver gjort rätt och väl, och hållit och gjort alla mina rätter, skall han lefva. Ty hvilken själ som syndar, hon skall dö; sonen skall icke bära fadrens missgerning; och fadren skall icke bära sonens missgerning, utan dens rättfärdigas fromhet skall vara öfver honom, och dens orättfärdigas arghet skall vara öfver honom. Men om en ogudaktig omvänder sig ifrån alla sina synder, som han gjort hafver, och håller alla mina rätter, och gör rätt och väl, så skall han lefva, och icke dö. Men på all hans öfverträdelse, som han gjort hafver, skall intet tänkt varda; utan skall lefva, för den rättfärdighets skull, som han gör. Menar du, att jag lust hafver öfver dens ogudaktigas död, säger Herren Herren, och icke mycket mer, att han omvänder sig ifrå sitt onda väsende, och lefver? Och om den rättfärdige vänder sig ifrå sine rättfärdighet, och gör det ondt är, och lefver efter all den styggelse som en ogudaktig gör, skulle han lefva?
KammarCollegium, jemlikt 17 §. i 1688 års Läns-Bokhållare Instruction; men vid 1756 års Riksdag blef en serskild Deputation af Riksens Ständer utsedd, som äfven emellan Riksdagarna hade sammanträden och öfverinseende öfver alla Barnhus och Hospitaler i Riket. —- Af den berättelse, som 1761 från trycket utkom om denna Deputationa göromål, inhemtas i hvad tillstånd Hospitalerna då voro, och hvilka anstalter Deputationen hade vidtagit till dessa inrättningars bestånd och förkofran. Danna berättelse gaf sedan anledning till Kongl. Maj':ts nådiga förordning den 11 Maj 1763, angående sä väl nödlidandes försörjande som Besv. och Ekon. TJtsk• Betänkanden. förvaltningen af Hospitalernas inkomster och förläningar, hvilken likväl med 1766 års Riksdag till en del ändrades genom Kongl. Maj:ts förnyade nådiga författning, angående Hospitalerna och Barnhusen i Riket af den 11 December 176G, då ock en ständig Öfver-Direction för Hospitalerna och Barnhusen förordnades, med samma rätt och myndighet som Kongl Collegierne äga. —■ — -—• Ar 1775 blef denna Kongl. Öfver Direction upplöst, och tvänne Herrar Seraphimer Riddare i stället utsedde till ÖfverStyrelsen vid Hospitalerna och Barnhusen, för hvilka äfven Kongl. Maj:t, den 19 Mars samma år, utfärdade dess nådiga Instruction 5 'men denna Öfverstyrelse fortfor dermed icke längre än till år 1787, då det nu varande Seraphi mer-Or dens Gillet instiktades och under den 28 Apriil 1791 erhöll Kongl. Maj:ts nådiga Instruction, hvilken ännu är gällande.
Riksdag blifvit faststäld pä hvarjehanda rudimaterier m. m., kunde äfven hwad Län pä Tackjern beträffar fä äga rum i den mohn, sädant med BanquenL nödiga säkerhet stär att förena. Hwad Banco-Utskottet Munda föreslagit, blef efter noga granskning af Bonde-Ständet till alla delar bifallit, hvarvid Ständet i afseende pä fjerde puncten, eller Banco - Län pä Tackjern, desto häldre trodk stg böra Utskottets hemställan antaga, som Ständet derigenom erhöll en förhoppning, att äfven jordbrukare vid inträffande lyckligare tldcskiften kunna af Banque» föl hjelpatill ett för deras väring nödvändigt understöd. Gr - 586 Dtzn 19 September. Genom Protocolls - Utdrag skulle be öfrige Res spcetive Ständen härom wördsamt och wänligen underrättas. bit supra. Lx krotocolio §, D. IröbZräk. Utdrag afProtoeollet, HSllek hos Bondes Ständet ben 6 September 1809. S. D. Till de öfrige Skänbens underrättelsr skulle genom detta Protocolls-Utdrag wördsamt och wän« ligen meddelas, akt Bonde-Ständct till allmänna Be, swärS - och Economie - Utskottets handläggning k dag remitterat ett af Riksdagsmannen Austers Danielsson frän Elfsborgs Län ingifwit Memorial, rörande npt, tan och billigheten af den sä kallade Gärdfarihavdlens WeMaade, Dt supra. 8x?rotoco!lo 8. L. 1'rä^LrZlr. Utdrag af Protocollet, hället hoS Bonde» Ständet den 11 September 1809.
R:dr silfver, är högre än vid silfver-utvexlingens början ur 1834 oell med undantag för åren 1854—1856, endast en gång sedan förstnämnde år eller sednare hälften af 1847 och första tre månaderna af år 1848, uppstigit utöfver dess närvarande höjd; då till följd af skillingssedlarnes indragning en å två millioner R:dr silfver torde befinnas i allmänna rörelsen; och då, genom industriens utveckling i alla grenar under de sednare åren ett större kapital af rörelsen upptages och bibehålles, än derförut varit händelsen, hvadan det hör kunna antagas, att af utelöpande sedlar och innestående depositioner så stort belopp icke skall komma att för uttagande af silfver användas, att metalliska kassan nedgår till det i 107 § af Banko-reglementet bestämda minimum, 2,500,000 R:dr silfver; så anser Utskottet väl att behållna vinsten skulle kunna Banken afhändas, utan att Bankens förmåga att upprätthålla den fria vexlingen af silfver deraf något äfventyras; men som uttagen af metallisk valuta för liqvid å utrikes ort, oafbrutet fortgående äfven under vintermånaderne, vid sjöfartens början sannolikt tilltaga och den närvarande penninge-ställningen föranledt ökade anspråk på låne-understöd från Riksbanken, särdeles till utveckling af Filial-banks-svstemet, har Utskottet funnit försigtigheten bjuda att för Bankens räkning må bibehållas åtminstone någon del af den behållna vinsten, och Utskottet tillstyrker fördenskull, att af samma vinst, beräknad till 2,833,187 R:dr 14 sk. 10 r:st. banko eller 4,249,780 R:dr 96 öre riksmynt, ett belopp af En million R:dr riksmynt årligen må, vid slutet af hvartdera året 1857, 1858 och 1859, från Banken i och för Statens allmänna behof till Riksgälds-kontoret aflemnas. Stockholm den 13 Februari 1857.
Han svängde Lena så att hon var stundtals hela tre qvarteren öfver golfvet. En gång när de svängde förbi Olle, som stod lutad mot en vägg, helt nära Gunnar, skrek den förre: – Nå, nå, du Bengt! Nå, nå, gå på lagom! Far varliga med bruda, annars kan icke här bli barsöl midt opputi bröllopsståten! ha! ha! ha! Se gamla Lena med stora magen, hur ho’ skumpar och går på! ha! ha! ha! – Om du intet tiger, din fähund, och håller käften på dig, så kan här bli graföl med, det lofvar jag! – hviskade Gunnar och ljungade en blick på Olle, så att denne dröp utaf och ragglade bort till ett annat hörn af rummet, der en ölstånka också var belägen. Just nu kom Elin med sin bricka, och som Lena dansade som bäst stannade hon bredvid Gunnar. – Du har så mycket besvär för vår skull, Elin lilla – sade denne med en viss bondaktig artighet. – Åh lappri! – svarade Elin. – Det är ett kärt besvär, jag freds brickan blef aldrig så tung. Men jag, stackare! – tillade hon saktare och slog ned ögonen så vackert. – Jag har ingenting att lägga på den för egen del. Intet har jag så många pengar, som jag gerna ville gifva eder, och intet kan jag med att gå och dansa med Lena, utan jag får framdeles göra något åt eder, som j tycka om. – Åh minsann! – svarade Gunnar, allt med denna artighet, som hos naturbarnet kommer rakt ur hjertat. – Jag tycker du gjort nog, Elin lilla, när du sytt den granne brudnäsduken åt Lena och en så fin nattkappa åt mig. Den ska’ jag gömma i all min tid, så de kunna svepa mig med ’na en gång. – Usch! så du talar! – sade Elin och såg upp i den nya broderns mörkblå ögon. Men nu var den der ohyggliga offerdansen ändteligen slut, och bud kom att aftonmåltiden var färdig för hela bröllopslaget, och nu må ingen likväl föreställa sig att det var en societé comme il faut, som sedigt och parvis begåfvo sig ned för trapporne till matsalen. Nej bevars!
M:s Nådiga pröfning och stadfästelse öfverlemna följande FÖRSLAG till Kungörelse och Förordning om upphäfvande af Kämners-Rätter, Lagmans-Rätter och Riddare-syne-Rätter samt om ändring af åtskilliga Lagens rum rörande Rättegångs-ordningen. j;o Alla Kämners - Rätter , med undantag af Kämnärs - Rätterna i Stockholm, skola från och med den i April nästkommande år upphöra, och sådana mål 12$ Exp.-TJtsk. Förslag till und. Skri/v. N-o 43g. och ärenden, som, enligt Lag eller serskildaiFörfattningar, nu höra till Ivärriners-llätt, efter den 3i Mars samma år, omedelbarligen upptagas af Rådstufvurätt, på sätt för närvarande sker i de Städer, der Kämners-Rätt ej är; börande jemväl de mål, hvilka intill förstnämnda dag blifvit hos Kämners-Rätt anhängige gjorda, men då ännu icke äro afslutade, öfverlemnas till vederbörande Rådstufvurätt , att der vidare handläggas. 3:0 Likaledes skola alla Lagmans-Rätter upphöra, på det sätt, att vad, som emot Härads-Rätts beslut erlägges eller anmäles från och med den 1 April nästkommande år, bör fullföljas i vederbörande Hof-Rätt, samt att de saker, hvilka före sistnämnde dag vädjas under LagmansRätt och ej å nyssberörde års lagtima Lagmans-ting blifva afgjorde, skola till vederbörande Hof-Rätts handläggning öfverlemnas. 3:o Riddare-syne-rätter varda ock sålunda afskalFade, att vad, som emot Häradssyne-rätts beslut i jorda-tvister erlägges eller anmäles, efter den 31 Mars nästkommande år, skall fullföljas i vederbörande Hof-Rätt; egande den, som med Hof-Rätts beslut ej nöjes, att i vanlig Exp.-Utsk. Förslag till tind. Skri/v. No 4^9- ia5 ordning draga saken under Konungen i Dess Högsta Domstol.
Hr Akerman har äfven i afseende på sitt län förklarat, att stor brist ägde rom och att man icke kunde från Skåne få någon säd dit. Alt Norrland äfven förlidel år skulle behöfva förskrifva spanmål ifrån Skåne, är del som jag vill bestrida. Jag vill i öfrigt icke klandra Uisk:s betänk., ty det torde väl kunna försvaras enligt grundlagen. Hvad beträffar det sednare exportförbudet, så torde vara bäst alt öfverlemna det åt glömskan, ty det torde svårligen kunna försvaras. Jag instämmer med Hr Gripenstedt och vill, lika med honom, icke lägga sten på bördan. Hvarje Regering kan klandras, men den nuvar. Regeringen har uträttat så mycket nyttigt, alt den förtjenar snarare lofordas; och i en lid, sådan som den närvar., tror jag alt det är mycket mera representantens åliggande alt upphöja Regeringens grundsatser, än nedsätta dem. Jag vill för min del anhålla, alt betänk, mä blifva lagdt lill handlingarne. Gr. Anckarsvärd har uttalat sin vanliga förkastelsedom öfver allt hvad som utgår från rådkammaren; men det är ett ganska vackert bevis på enigheten och den Ridderliga känslan inom detta hus, att han är den ende, som yrkat någon åtgärd i anledn. af Ulsk:s mern. Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, yttrade Hr Gr. o. Land tm., i afseende på den af Gr. Anckarsvärd begärda propos., att R. St. mätte hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville ur statsrådet och ifrån embetet skilja Sina samtlige rådgifvare, att då 107 § Reg.F:n innehölle: ”skulle Const.Utsk. anmärka, att statsrådets ledamöter samfäldt eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit rikets sannskyldiga nytta, eller alt någon föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat, äge då Utsk. att sådant tillkännagifva för R.
Men då Riksens Ständer äga en egen Ombudsman, hvars bibehållande beror på folkets förtroende, så synes tillfredsställande säkerhet finnas för den enskildte, att, når han tror sig förorättad, kunna vånda sig till Justitiaa Ombudsmannen* Skulle denne vägra sitt biträde, så år det troligt att klagan icke förtjenade afseende; och om han gjorde det utan skål, så skulle Riksens Ständer visserligen icke lemna det utan anmärkning och påföljd. Jag tror således att man utan fara kan låta förblifva vid hvad nu i detta afseende finnes stadgadt. Friherre Anckarswårcl: Jag anser mig icke kunna eller böra ingå uti någon fortsättning af discussionen , förr ån Herr Grefven och LandtMarskalken förklarat, om Han tillåter discussion eller icke. Jag anser möjligt att genom det föregående beslut redan år fattadt, ehuru omotiveradt. Min hemställan år blott huruvida Herr Dalmans anmärkning bör anses såsom en reservation eller såsom en anmärkning, hvilken för sent blifvit anförd. 2 35 Den 12 Maji c, m. Herr Grefven och LandtMarjkalken förklarade , att om Herr Dalman önskat någon ändring i LagUtskottets Betänkande, hade han helt visst förut, framställt sitt yttrande, då Ridderskapet och Adeln, äfven haft tillfälle att pröfva om det samma bordt föranleda till återremiss eller icke; men Herr Dalman hade icke förr ån efter det Ridderskapet och Adeln redan fattat sitt beslut, upplåst sin reservation; hvilket, efter Herr Landt Marjkalkem omdöme, ingalunda kunde honom förvägras. I afseende åter å sjelfva saken, så enär Ridderskapet och Adeln derutinnan tagit sitt beslut, ansåg Herr Grefven och Landt Marjkalken dervid böra förblifva. Föredrogs å nyo och bifölls Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 8 sistledne April under N:o 55 afgifne, samt den 7 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckt fråga om de så kallade planpenningarnas utgörande. Företogs till pröfning Allmänna Besvårsoch OeconomieUtskottets den l4 sistledne April under
Kostnaden för slitning eller försämring af sådana räler, som å Statens jernvägar begagnas kan, med den rörelse, som å dessa jernvägar är alt förvänta, uppskattas till högst 4,000 R:dr per mil, för år räknadt, och något egentligt utbyte af räler behöfver säkerligen ej börjas förr än omkring 20 år efter det, då desamma blifvit å banan nedlagde, hvarefter utbytet kommer all försiggå under loppet af ungefärligen lilia många år, som användls å banans anläggning, så att, t. ex. å vestra stambanan, hela ombytet ej kan antagas vara verksteldt förr än omkring 30 år efter lörsta nedläggningen. Om jernvärdet af de förslitna rälerna icke tagea i beräkning, kostar ombytet af räler på en sträcka af en mil, då skärtjern, bottenplåtar m. m. äro i behåll, omkring 120,000 !t:dr. Men dä de förslitna rälerna kunna omvalsas till riva och deras jernvärde före denna omvalsning kan antagas till ungefär hälften af den för en mils ombyte här ofvan upptagna kostnad, kari också ombytet af räler, då det en gång ifrågakommer, anses uppgå tili omkring 00,000 R:dr per mil, hvilket utgör’ omkring 3,000 R:dr per mil om året. Härtill kommer slitningen af rälernas tillbehör, såsom skarfplålar, bottenplåtar, bullar m. ni.; oell dä möjligen höga rälspriser skulle kunna inträffa vid omläggningstilllället, bär jag, för att icke beräkna för lågt, ansett mig böra upptaga kostnaden för det hela, såsom ofvan är uämndt, till högst 4,000 R:dr per mil om äret. Beträffande försämringen och deraf päkalladl ombyte af sleeper, eller rälernas underlag af trä, har jag trott mig kunna antaga, all detta ombyte icke behöfver ske oftare än hvart G:te elier 8:de år.
Strfooben titt lärare i terfning ocb gwunaflif roib åtffittige läroroerl ^afroa jemroäl btifroit af befe mebel anroifabe. Ifabcmien0 ®eban ffttfetö ©täitber anflagit mebel för utroibganbe af 9Jhifila S0iaj:t faflflättt np flat för 2ltabemien att tillö roibare länba titt efterrättetfe. SBetcnfta?) „ , för banben waranbe tillgångar mebgifroit, anroifat mebel för ntgifroanbe af ett arbete öfwer be roetenffapliga refultaterne af be imber fregatten Cfttgenieé jorbomfegling gjorba fpfilaliffa anterlningar ocb naturbijtorijla famlingar. 2>e af aflibne Slajoren ©djiitjercrantj titt flaten teftamenterabe f. f. antila famlingar bafroa blifroit aflemnabe, för att frambeteé, enligt teftatoré uttrpcfta önffan, uppflättaö i ferffilb tolai i 9lational SJlaj:t anroifabe mebel inlöpt. SOleb föranlebanbe af Dlifetö ©tänberö i ämnet gjorba framfläffning, bär Äongt. 9Jlaj:t ntfärbat ^örorbiting angåenbe förbitb mot offentligt nppföranbe, utan egarens tittflånb, af froenfft bramatijft eller för flå @tänber aumifabe mebel l)afma blifmit till l)ela beloppet iitanorbnabe. Äitngörelfe angåenbe föränbrab hibelfe af i § (ifla punften [fltnt»'attlflm‘irbcu14 § 2 utom. af $örorbningen ben 15 Suli 1855 om fatttgmårben i rifet är af Äongl. 3flaj:t nnber beit 25 Sanuari 1855 utfärbab.
Lies lien 3o Dee. l836, förordnade Kongl. l^Iajt, att kor äter8tällande of KiddarboImZli^rlia» efter de»8amma8 i köregäende dull mänad inträffade köi8töre!86 ak ä8lield» borde Helaga-; in8amling ak frivilliga bidrag, medel8t allmän 8ub8eription oeb Lolleeter i b^rliorna, oell anbekalltea Kongl. lVlaj:l8 oell Kiliet8 8tat8-Oontoir all medlen emottaga oell 8ei'8l;iltll redovii>a, bvarekter Kongl. IVIaj:l, 8eclan 8törro delen ak de88a gäkvoi' iiiklntit, undeiden 20 duui >838 bekallte, alt de dä betintlige tillgängar-ne 8liulle använda8 till tornbvggnaden med ringliloelia oell ni verli 8amt Ii7i lian8 invändiga reparation, äkven8om Kongl. l>laj:t 8edermera biköll, alt orgel verb 8linlle kä ani>lialla8. Kuligt llvad den köi' ifrågavarande reparationä utkörande körordnade Direetion I108 Kongl. lVkaj:t i unde» dänigbet anmält, llakva okvanomkÖrmäldte arbeten nu 8ä kört8liridit, att 8jelkva tornet ar färdigt, enda8t med undantag ak port-ileeorationerna oell ornamenterna ä ^ouiellern38 8pet8ar,- att torn-liloelian är upp8att,- att urverket är i det närmare kullbordadt oell färdigt till in8ättning; att orgelverliet är under upp8ättuiug, 8smt att b^rlian8 invändiga reparation, utom förgyllningen» är verkställd.
Utskottets yttranden skola komma att äga någon inflytelse, då Riksdagen snart närmar sig till sitt lagbestämda slut. Den 5 Mars f. m. Sid. 264 förklarar Stats-Utskottet sig icke hunnit taga den närmare kännedom af så väl år 1825, som 1827 årens Revisorer gjorde anmärkningar vid en del af uppgifne Verks räkenskaper, methoden för deras afslutande, tiden för deras aflämnande, äfvensom af de deruti förekomne balancer, och desses afskrifvande m. m., hvadan Utskottet ansett sig böra upskjuta sitt yttrande öfver hvad i berörde ämne anmäldt blifvit, intilldess granskningen utaf 182G års förvaltning och räkenskaper försiggått. Härvid tager jag mig den friheten förnya den anmärkning jag redan gjort, att tiden för tillvägabringandet af Utskottets ännu återstående arbeten, icke synes lämna hopp om någon särdeles fullständighet i åtgärd, i fall man för det tillkommande får hämta några slutsatser ifrån den lilla erfarenhet Utskottet lämnat oss, medelst de få vigtiga Betänkanden vi ännu fått emottaga. Samma anmärkning, som här ofvan, gäller äfven för 1 §. af Utskottets Utlåtande rörande Kongl. KrigsCollegium och dess af Revisorerne anmärkte förvaltningsåtgärder. I anledning af 1827 års Revisorers berättelse, att influtne medel för försåldt krut blifvit directe anordnade att användas till inköp af ett partie Tschacots, har StatsUtskottet, med godkännande af Revisorerncs härutinnan gjorde framställning, före - Den 5 Mars f. m. slagit Rikets Ständer att besluta, det all försäljning, vare sig in-eller utrikes, af någon Kronans effect, som ibland inkomsttittlarne är påräknad, skall under dem uptagas och redovisas.
I sammanhang med den af Rikets Ständer vid senaste Riksdag, genom skrifvelse den 21 Februari 1835, hos E. K. M. gjorda underdåniga framställning om ändringar af Författningarne, rörande bergsoch jernhandteringen i Riket, till beredande af en friare tackjernshandel och smides-tillverkning, samt a(skafTande af flere band, otjenliga och hinderliga för jernhandteringens utveckling och ändamålsenliga bedrifvande i stort, hafva Rikets Ständer anmält sin åsigt, att någon fullständig reglering af smidesrälten icke med framgång kunde verkställas, så vida ej en jemnare fördelning af smides-skatten tillika beredes, samt de vid vissa verk för en del af smidet, utan tillräcklig controll, utgående högst betungande recognitions-afgiflerne afskaffas; och hafva Rikets Ständer fästat E. K. M:s Nådiga uppmärksamhet derå, att likasom, å den ena sidan, någon minskning af Kronans dåvarande intrader af jernhandteringen icke genom den fria smides-rättens införande borde uppstå, det, å den andra, icke vore Rikets Ständers afsigt alt ålägga tillverkarne någon ny eller ökad beskattning i annan väg eller proportion, än så vidt sådant vore föranledt af en tillökning i smidesbeloppet, i och för erhållande af frihet inom verkstaden, hvilket åter vore hvarje smides-tillverkare Öppet lemnadt; äfvensom Rikets Ständer anhållit, att hvad af E. K. M., på dessa grunder, klefve, rörande beskattningen, i Nåder föreskrifvet, måtte, utan hinder för dess tillämpning under tiden, Rikets derefter sammanträdande Ständer till pröfning föreläggas. I anledning häraf har E. K. M., genom skrifvelse den 4 April nästli det år, i Nåder täckts meddela Rikets Ständer de åtgärder och författningar, Bill. till B. St. Prot. l84t. to Sami. 1 Afd. gg •ijS Expeditions-U t skottets Fö/slag till und.
angenäma känslor, då våra blickar, liksom edra, i dag dröja Fröken vid bilden af Martha Augusta född i Jämshögs nov. » vår första Elisabeth proviLeth är församling i B l e k i n g e den 5 Hennes föräldrar äro innehafvaren af Karlshamns apotek, Fredrik L e t h, och hans maka, Helena Engström. tillbragte sin första Den lilla Martha barndom i Blekings fagra bygder o c h åtnjöt där undervisning i h e m m e t. Vid 11 högre års ålder läroverk för kurs och en tids inskrefs hon vid flickor. skolhon vid L u n d s allmänna läroverk till » öfre sjätte ». examen D ä r p å började hon sin verk» pillertrillare ». Sedan hon i I / «! år tjänstgjort som elev på 1 apoteket Fläkta Örn i Malmö och därvid » med stoiskt eller lugn mindre sellen », åhört e Sjöng så Döbens ängel: " Srober, jag i fpäll ej bär blir gäst, men på afstånb safta späfpar, ty bin fest är gläbjefest. — IfTen när benna ej är mera, bär jag fyenne öfper lanb, öfper fpällens gyllne öar b / än till epigtjetens stranb. " privat undervisning i latin |og samhet s o m Lunds E f t e r slutad Döbens mtlba ängel är fyan. £j \ t be späfpat på en gång; ty be tälja samma saga, ty be sjunga sam » ma sång. Julens ängel öppnar rumlen, uti 3 su åtskilliga torggubbars mer mustiga anmärkningar o m m a m - erhöll hon plats på sin fars apotek i K a r l s h a m n. D ä r tjänstgjorde hon iytterligare 1V2 år och begaf sig därpå efter fullgjord elevtid till • Dotter till styckjunkare Gustaf Silow o c h hans maka, född Silow. H o n blef ett offer för tuberkulosens mordängel. Senaste julafton sväfvade h o n mellan lif o c h d ö d; m e n s o m g e n o m ett under flämtade lifvets låga upp o c h slocknade först dagen efter högtidens slut.