Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Cederschjöld: Jag får vördsamt hemställa, om ej det H. Ståndet skulle vilja såsom sin gemensamma tanka förklara den anmärkning, jag framställt, med följande moddi - Den 7 O c t o b c r. cation: ”derest icke trenne Statsrådets ledamöter, och deribland åtminstone en af dem, sorn ej hafva departement, ä r o tillstädes.” Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Sedan Hr Gr o. Landtm, framställt propos. och R. o. Ad. densamma besvarat samt Hr Gr. o. Landtm, förklarat, att ja varit den rådande meningen, ser jag ej, att någon ytterligare propos. kan framställas om samma fråga, sä framt ej votering begäres. Hr Cederschjöld begärde votering. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han förmodade votering numera ej kunna komma i fråga, då den ej blifvit begärd genast vid det af H. Ex. afgifna förklarande, huru lian fattat R. o. Ad:s svar på den sist aflätna propostn. Hr Cederschjöld: Om jag ej kan på annat sätt få utröna Ståndets tanka öfver min mening, sä nödgas jag nu begära votering; men jag ber att dervid få erinra, att jag ej kunnat göra det, förrän Hr Gr. o. Landtm, förklarat, huru lian uppfattat R. o. Ad:s svar på den framställda propostn. Jag hemställer sålunda, om mina fatalier kunna anses vara försutna. Gr. Horn, Claes Fredr.: Sedan Hr Gr. o. Landtm. frågat, om Ståndet ansåg öfverläggningen slutad, och denna fråga blifvit med ja besvarad, är det naturligt, att intet annat kan proponeras, som ej varit föremål för öfverläggningen. Hr Stuart har begärt propos. på det af honom uppgjorda förslag, hvarom Hr Dalman förenat sig, och det är deras rätt att få denna propos. framställd. Jag har ansett mig pligtig att, till bevarande af hvars och ens rätt, anmärka detta förhållande. Hr Dalman:
Lena hade brådt! ­ 36 ­ Ja, hon hade visst det. K ARL J OHAN . J ONAS . Har hon varit här hela tiden? Nej hon har gått till och ifrån. I det här granna månskenet. Håll truten på dig. Är det något galet? inte för dig hos änkan. För henne behöfver jag själf. Ja, men då är det ju rakt ute med mig. Det må vara ute, med hvem det vill. Ta' K ARL J OHAN . J ONAS . Nej vars det är bara slut. Nu talar jag K ARL J OHAN . fram pluntan. För i dag kan jag ta' mig dalern förtjäna en sup. ( Ridå. ) _______ ­ 37 ­ Andra akten. med ett från åskådaren något snedt perspektiv. Det Det inre af Lars Anders stuga. Ett stort kök är inredt i vanlig uplandseller skärgårdsstil med liggsoffa, fällbord, trästolar, huggkubbe, brödspett i taket och så vidare. Dessutom en väggfast, gammaldags vänster en mindre dörr, ledande till kammaren. I säng med förhängen. Till höger ingångsdörren, till fonden i vänstra hörnet en stor spisel, där eld är uppgjord. I fonden fönster, hvarigenom man i aktens så ofta någon går i den yttre dörren. början ser snöyran utanför, hvilket också bör synas, Första scenen. sängen, gardinerna äro fördragna. JONAS ligger på den bäddade liggsoffan. Båda sofva. LENA sysslar framme vid spiseln. BRITA STINA kommer från höger. Hon ( När ridån går upp, ligger LARS ANDERS i är klädd i utekläder med schal om hufvudet och vattenok snön af fötterna. ) på axlarna, som hon inkommen aftager, medan hon stampar B RITA S TINA . och dra'r sig på blanka da'n. Det snöar därute, så Gud hjälpe mig, ligger inte bägge karslokarna en kan knappt ta' sig fram. På vägen till lad'gård'n ­ 38 ­ är det så tjockt med snö, så en näppe orkar klifva hvad han är gjord af. Hvad är det åt pojken? Svarar han inte? L ENA . där, och brunnen är öfversnöad, så en kan inte se,
För alt genom fortsatt tryckning och lifgifvande af det Bihang för innevarande Riksdag, som ålegat Expeditions-Utskottet ombesörja, vinna näimare erfarenhet af egentliga förhållandet nied denna fråga, har Utskottet så mycket mera ansett sig böra dröja med dess Utlåtande öfver förenämnde Motioner, som ämnets beskaffenhet kräfver en noggrann uppmärksamhet, om Motionairernes med dem åsyftade fördelar, genom bestämda föreskrifter, skola erhållas. Utskottet har ej för sig döljt, att utarbetningen af detta ämne egentligen bordt tillhöra den tid af Riksdagen, da göromålens mängd ej betager Expeditions Utskottet möjligheten af frågans fullständiga undersökning. Men då det blifvit Utskottets pligt, att, oansedt denna betänklighet, likväl uppgifva ett Förslag i följd af den erhållna Remissen, går Utskottet nu härmed att densamma uppfylla. Till ledning för detta Förslag, har Utskottet trott sig hufvudsakligen böra följa 59 §:s i Riksdag6-Ordningen föreskrift, med fästadt afseende på den förändrade uppställning, nämnde §. erhåller, om det Förslag af Riksens Höglofl. Ständer antages, som, för detta ändamål, af dessas Constitutions-Utskott på denna Riksdag är aflemnadt. Senare delen af förenämnde §. lyder: *’De handlingar, hvilka till samtlige Riks-Stånden aflemnas, såsom Konungens Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och förklaringar samt de Protocolls - Utdrag, hvarigenom Stånden meddela hvarandra sine beslut, skola icke i Protocoilen intagas, utan endast till sitt inne - Expeditions-Utskottets Memorial. 301 häll korteligen der införas. Dessa handlingar tryckas särskildt såsom ett Bihang till Samtlige Riks-Ståndens Protocoll, och utgifvas under Expeditions-Utskottets uppsigt”.
Jag anhåller således, i likhet med hvad Hr von Troil yrkat, om återremiss till StatsUlsk. med begäran, att de 10,000 ndr, som K. M. begärt, måtte af StatsUtsk. föreslås till beviljande. H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna, Magnus: Under min temmeligen långa riksdagsmannabana, kan jag icke påminna mig, alt ett Utsk. kommit in med ett betänk., hvaruti det, såsom grund för dess afslag, anfört skälet, att den begärda summan skulle vara för liten. Litet är dock bättre Un intet, som Utsk. nu föreslagit. Summan är dessutom icke sä alldeles ringa som Utsk. tror, när man påminner sig, att de fullblodshästar, som blifvit uppköpta för stuterierna, hafva icke i medeltal kostat mera än 2,000 r:dr b:co hvardera. För den äskade summan skulle således 4 ä 5 fullblodshästar kunna erhållas, som vore högst nyttigt. Systemet för fullblods begagnande är i allmänhet icke rätt kändt i Sverige, och jag skall derföre begagna tillfället för att i korthet framställa detta system. Frågan i detta system är alldeles icke att erhålla fullblod (vill säga fullarabisk blod i descendance) för det dagliga bruket. Härtill är fullblodshästen i flere afseenden mindre tjenlig, och är det i synnerhet mindre uti vårt kalla climat. Frågan är, att för detta allmänna bruk erhålla halfblod, hvilket, enligt hvad 310 Den 12 Februari. en lång erfarenhet visat, är det starkaste, uthålligaste och kraftigaste af alla hästslag. Skulle halfblod kunna propageras med samma egenskaper, som i första generationen, så behöfves aldrig fullblod; men en lika lång erfarenhet har visat, att halfblod urartar allt mer och mer i hvarje led, blir allt svagare och svagare, och att man således måste hafva fullblod till beskällare, för att erhålla godt halfblod till dagligt bruk. Detta utgör systemets grundidé'. Hvad en värd talare yttrat, att vi icke behöfva kapplöpare, utgör äfven ett bevis på huru litet systemet med fullblod är kändt i landet.
En sådan sakernas ordning kan icke vara för det allmänna nyttig, och RiddarhusUtskottet tror, på grund af alla dessa skäl, det bruket af Bänkmän icke bör bibehållas utan deremot tillstyrka deras afskaffande. Beträffande sedermera sättet huru Ridderskapct och Adeln lämpligast må kunna deltaga i Eiectorsvalen; så hemställer Utskottet, att ett sådant val må samfält af hela Ståndet in pleno förrättas med erne upprop, i likhet med andra val, och att hvarje voteringssedel, som, sluten skall framlemnas, bör innehålla namn på 25 personer hvilka under Riksdagen på Riddarhuset innehafva säte} att derest under Riksdagens lopp flere än 1 ledigheter bland Electorerne inträffa Herr LandtMarskalken då bör •ammankalla Ridderskapet och Adeln till nytt val i de afg&ngnes ställe} samt Den 11 April e. m. 22.5 Att pl sätt nu gällande RiddarhusOrdningen innehåller, Electorerne icke må företaga val, utan att.minst 13 af dem äro nära varande och deri deltaga. RiddarhusUtskottet, som i öfrigt skulle anse det lända till controll vid röstberäkningen och till lättnad för de Herrar, hvilka Herr LandtMarskalken anmodar att rösterne anteckna, om Protocollet, efter hvarje 25 listas öppnande, afslutas, då rösternes sammanräkning, vid förrättningens slut, med mera beqvämlighet derefter kunde verkställas, tror, att det af Utskottet nu uppgifna sätt för Electorsvalets förrättande skall på en gång förvara åt hvarje Riksdagsman dess fria Valrätt f afseende på personer, samt bereda en utväg, att låta hvarje individuel vilja i sin mån verka på det åsyftade valets utgångj och får Utskottet sluteligen anmäla, att sedan Höglofl.
107 sumenten, men mest och grymmast för den stora arbetsklassen förderfliga tull-lagstiftning, måste jag dock djupt beklaga, att detta deltagande, som ett allvarligt och oegennyttigt aktgifvande på fäderneslandets sanna väl kraft, i flera hänseenden fått stå tillbaka för en längesedan bearbetad falsk opinion om ett skyddsbehof, som icke finnes, men sorn med föregifvande af den fattige arbetarens väl vetat att äfven nu förleda den godtrogna välmeningen till ett, om ock för några visst icke obemedlade intressen, efter deras förmenande, fördelaktigt, likväl för hela samhället och isynnerhet den stora arbetsklassen förderfligt fasthållande vid de prohibitiva föreskrifterna. 1 den motion, hvarmed jag vid riksdagens början antydde nödvändigheten af en tullreform i friare riktning, fästade jag uppmärksamheten på behofvet i främsta rummet af tullfrihet eller åtminstone successiv tull-nedsättning för alla till de nödvändiga lefnadsbeliofven hänförliga artiklar. Jag tog mig friheten erinra, att billig lefnadskostnad utgör ett bland hufvudvilkoren för de inhemska förädlingsnäringarnes bestånd och utveckling; alt våra urprodukts-näringar, i hvad de förlorade uti det för dem genom höga tull-satser hittills afsedda skydd ä deras voluminösa, och genom Sveriges alskilda läge redan i transportoch magasinerings-kostnader m. m. oftast tillräckligt skyddade, produkter, bereddes en motsvarig nedsättning i priset på de förnödenheter, som från andra näringar skola hemtas; och att framför allt ett billigt och rättvist afseende å arbets-kiassens ställning kräfde den äskade reformen. 1 sistnämnde hänseende anmärkte jag, bland annat, den villfarelse, som begreppet om tullbevillningens rättvisa, såsom skatt, innebar, isynnerhet då denna bevillning träffar de oumbärligaste lifsförnödenheterne, hvilka elen fattige arbetaren, den nied knappa lejhadsvi/kor kämpande handtverkaren måste förskaffa sig och sin, ofta talrika omgifning.
Sederhölrm Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående tiden för bevakande af mål, sorn i Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge göras anhängige, eller derifrån till Kongl. Maj:i i underdånighet fullföljas; Gifven Stockholms Slott den 21 Martil 1823i Då Koflgl. Majit, af de anledningar Dess, under den 27 October 1820 utfärdade Kungörelse upptager, fann sig föranlåten, ätt inrätta och förördna en särskild Hof-Rätt i Skåne och Blekinge* undföll dét icke Kongl. Majus uppmärksamhet j att den i allmänna Lagen föreskrifne tid för fullföljande i Götha Hof-Rätt af vad och besvär emot de i nämnde Landskaper varande Under-Domstolars beslut är längre, än Sorn erfordras i afseende på måls bevakande i en närmare belägéii Öfver - Proposition om Hofr. öfv. Skäne o. Blekinge 721 Öfver-Rätt; men som en jemkning i denna tid skulle innefattat en Lagförändring, hvarom Kongl. Majit ej, utan i samråd med Rikets Ständer, egt att besluta, blef, i Kungörelsen om den nya HofRättens inrättande, föreskrifvet, att, intill dess KonglMajit med Rikets Ständer annorlunda förordnade, den i Lag och Författningar , utsatte tid för måls bevakande i Götha Hof-Rätt eller ha ndlingars insändande dit, äfven i anseende tili Hof-Rätten i Christianstad komme att iakttagas. Vid bestämmande af den tid, sorn för målens fullföljd i Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge kan erfordras, har Kongl. Majit ansett Jämpeligt, att tiden blefvs lika med den, som finnes stadgad för de landsorter, hvilka äro belägna närmast intill de förr varande Iiof-Råtterne, och Kongl. Majit föreslår således till Rikets Ständers antagande, att 25 Capitlet 9 §. Rättegångs-Balken, och i sammanhang dermed Kongl. Förordningen den 19 Julii 1815, måga, på det sätt förändras, att nyssnämnde
Maj innevarande år har Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium till Kongl. Majit ingifvit berättelse angående fortgången, under tiden från den 1 Maj 1859 till samma dag detta år, af göromåleni det hos Kollegium, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 22 Januari 1858, inrättade Jordeboks-kontor för granskning såväl af de i orterne upprättade förvandlings-uträkningar öfver den enligt Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855 skedda omsättning och förenkling af de i ordinarie räntan ingående persedlar, som ock af de nya jordeböcker, hvilka böra författas; Och har Kaminar-kollegium härvid, bland annat, underdånigst förmält: att vid den under nyssnämnda tid verkställda granskning af inlcomne ränte - förvandlings-uträkningar frän fögderierna inom åtskilliga län anmärkningar uppkommit till ett antal af 1,933. hvartill komme diverse mål rörande förvandlings-uträkningarne för en del andra län 25, 1,958. att af dessa anmärkningar och diverse mai, jemte den 1 Maj 1859 ännu oafgjorde 638, eller tillsammans 2,596, hade, efter det en del varit med vederbörande kommunicerade och upplysningar deröfver från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länen infordrats, blifvit slutligen pröfvade 2,454 hvadan till pröfning återstode 142 Bih. till R. St.
Jag anda er att detta Memorial mätte till Stats. Utskottet remitteras. Orebro den 25 September 1810. ^orixxon. Riksdagsman frän B^hus Län. Stats. Utskottet som funnit Riksdagsman, nen Andreas Jonsson med sin motion huf. wudsakligen äsi)ita förändring i förvaltningen af den ifrägawarande »ä pios utus ansiagne Hwid t feld ska donation, anser sig dervid i saknad af tillgäng pä nödige upplysningar, icke kunna lemna annan ätgärd, än att tillstyrka Riksens Högloft. Ständer att i underdänighet anmäla detta ärende hoS Kongl. Majit, som i Räder lärer täckas pröfwa, i hwad mon Kongl. Brefwet af den 7 December 1796, angäende Hospitals, och Barnhus. Hemman i Skäne, samt andre »6 plös ulås ansiagne Hemman, mä äf. rven till detze Hemmans förwaltning kunna läm. pas, eller hwad annan handläggning Kongl. Maj.! wid detta mäl kan sinna nödig. Hwil. Den ii October. 1- Hwilket dock allt till Riksens Högloft. Ständers pröfning wördsammeligen öfwerlemnaS. Orebro den 11 October 1810. kl ocli kl ttöxvärärge ?keä»-§t!n^ Elisin, I-eäLmäier; lirtr L,e6rinÄteri vixrirr ^ob. lagerbjelke. I^ti. WeiämLo. ?! Näxtlrräe 8c>rxrke-8t3n6ek5 k! Usäervlrckr 8on6e«§t!n« !>cäLm§lerr vlgnar <1err l-eäLmäierr vlgnrr Obr.
Stormägtigste Allernådigste Konung! ör Eders Kongl. Majit få Riksens Ständer i underdånighet anmäla Invånarnes uti Norrvikens Rå Borgare-Ståndets vägnar IT. N. Schwan. h. t. Talman. På Bonde-Ståndets vagnar Lars Olsson. n. v. Talman. Eög - 554 Den 15 Juni. Fögderi af Bohus Jhan anhållan, att efter den nu vunna lyckliga föreningen mellan Sverige och Norrige dem måtte tillåtas alt, till lättnad vid forslandet af Kronooch Afradstionden, hvilken nu af somliga Innevånare måste föras flera mil, aflemna samma tionde i Strömstad vid dervarande Krono - Magazin, hvarest aflevereringen skulle kunna medföra nytta vid inträffande behof af spannmåls lemnande till Eders Kongl. Majus Norrska undersåren och då flera bevekande skäl och omständigheter synas tala för denna -anhållan, hvartill kommer det, lidande, som oskiljaktigt från de orter, hvilka ligga på nära afstånd från Krigs - Theatern, äfven vid sista Fälttag einot Norrige drabbat en stor del af Bohus Läns Invånare; så anse Riksens Ständer sig böra den salunda gjorda anhållan med sitt förord till Eders Kongl. Majlis Nådiga behjertande och bifall i underdånighet hemställa. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit. Storrnagtigste Allernådigste Konung ! Eders Kongl. Majus underdånigste tropligtigste På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner. h. t. Landtm. På Borgare - Ståndets vägnar H. N. Schwan. h. t. Talman. tjenare och undcrsåter På Prest-Siåndets vägnar J. A Lindblom. n. v. Talman, På BondeStåndets vägnar Lara Olsson. n. v. Talman. Upp - Den 15 Juni - 555 Uppläst hos samteliga Riks - Stånden ä. 15 Jani, Stonnägtigste Allernådigste Konung!
Ständer framlägga förslag ej mindre till lag i sådan syftning, utan äfven till de flera förändringar, som, med anledning deraf, kunde blifva nödiga i .lag och författningar; samt Kongl. Majit uppdragit åt en Kommitté att afgifva underdånigt förslag om och hvilka åtgärder från lagstiftande eller verkställande maktens sida vore att vidtaga i ändamål att i allmänhet befrämja en förbättrad skogshushållning; så har denna Kommitté upprättat förslag till, bland annat, ny förordning om skogarne i riket, hvars 8:de Kapitel handlar om ansvar för särskilde arter af åverkan, vid bestämmande af hvilket ansvar, hvad skogsåverkan angår, förenämnde af Rikets Ständer uttryckta åsigt blifvit tillämpad. 4 Lag-V t skol tets Betänkande N:o 73. Nu, enär berörde kapitel syntes innefatta alla de förändringar i lag och författningar, som tillämpningen af oraförmälda åsigt påkallade, samt det vore angeläget att åsigten varder i lagstiftningen gällande, har Herr Wetterberg. till förekommande deraf att hvad ifrågaställa förslag i denna del innehåller ställes i beroende af förslagets antagande i öfrigt, uti ett till Yällofliga Borgare-Ståndet ingifvet memorial yrkat, att Rikets Ständer måtte, med upphäfvande af hvad som finnes stadgadt om ansvar för åverkan och skade-görelse å trädplantering, samt för svedjande jemte annan bränning, besluta en lag af enahanda innehåll, som oftanämnde 8 Kapitel i Kommitterades förslag till förordning om skogarne i riket, så vidt detsamma kan på sagda fall tillämpas. Sedan detta memorial blifvit till Lag-Utskottet remitteradf, har Kongl. Majit, med bifogande af Kommitterades berörde och öfriga förslag, i Nådig Skrifvelse förklarat att, enär den slutliga granskningen hos Kongl. Majit af samma förslag i alla deras särskilda delar syntes böra anstå intill dess de grunder, hvaruppå lagstiftningen i ämnet borde byggas, blifvit, närmare bestämda, Kongl.
Det är gifvet, att då man icke är fullt förvissad att erhålla sjelfva anslaget förr än man vidtagit de förberedande åtgärder, som erfordras, så skyndar man sig vanligen att hastigare vidtaga desamma, än om man vet att anslaget står obetingad! till buds, och jag tror således äfven ur denna synpunkt skäl förefinnas atl biträda förberörde förslag. Att för öfrigt en landtbruksskola är behöflig för de norra provinserne, lärer ingen kunna bestrida, då man vet alt den, när mast dessa belägna skola, är det vid Ulltuna nära Upsala inrättade institut: och enskildt har jag mig bekant att f. n. finnas vid Degeberg en Jemtlånning, som derstädes gjort sig serdeles berömd och snart kommer atl, efter genomgången kurs, derifrån utgå. Afven af denna anledning, som visar att Jemtlänningen är benägen att skaffa sig den undervisning i landtbruk, som för ho - Den 14 Juni. 47 nom är behöflig, sammanlagd med det egendomliga förhållande Hr Lagerhjelm omnämnt, skall äga rum i Jemtland, eller att en ypperlig jordmån derstädes förefinnes, tror jag ändamålet, ett förbättradt jordbruk inom nämnde provins, vinnas om Gr. Mörners nu afgifna förslag antages, hvarföre jag deruti instämmer. Ilr af Da 1 st rom, Gust. Jakob: Man behöfver ej orda mycket om nyttan af landtbruksskolors inrättande å landet i allmänhet. Efter de modeller lill förbättradt åkerbruksredskap, sorn der finnas, förfärdigas sådan redskap sedermera af verkmästare derstädes till allmän nytta. Afven äro dessa skolor nyttiga i afseende på boskapsskötseln, hvilken, hvad Jemtland beträffar, bör erhålla en annan utveckling och förbättrad natur än den nu äger, och som är af så mycket större vigt, som de norra provinserne förnämligast hafva att stödja sig på denna näringsgren. Jag instämmer alltså äfven i Gr. Mörners förslag. Hr von Hartmansdorff: I hvad jag vill anföra är jag till stor del förekommen af Hr von Troil. Men Frih.
— N:o 3, med den till Rikets nu församlade Ständer af Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret afgifna Berättelse: B. I. 132, 133, A. 133. — N:o 4, i anledning af väckt fråga om en sådan tillökning af den hos Riks-Stånden antagna Kansli-betjening, att en sammanfattning af förhandlingarne må kunna dagen efter hvarje plenum i tidningarne införas: B. I. 109, lil, A. lil. — N:o 5, angående Riksdags-kostnadernas bestridande af Riksgälds-kontoret: B. I. 109, lil, A. lil, E. 332. 236 — S — Stats-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 6, angående godtgörande af Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns riksdags-kostnader: B. I. — N:o 7, angående förskott å aflöningen för den hos RiksStånden och Utskotten anställda betjening: B. I. 180, 194, A. 194. — N:o 8, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående eftergift af återstoden å ett staden Cimbritshamn meddeladt hamn-byggnads-lån: B. I. 180, 194, A. 194, E. 492. —• N:o 9, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Markaryds församlings befrielse från skyldigheten att betala återstoden af det för dess kyrko-byggnad från Riksgälds-Kontoret utgifna lån: B. 1. 18Ö, 195, A. 195, E. 492. — N:o 10, i anledning af Yällofliga Borgare-Ståndets remiss af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om tillägg uti 15:de §:n af Kongl. Kungörelsen den 30 November 1860.. rörande den allmänna Beväringen: B. I.
Sedan jag sålunda i korthet sökt vederlägga de skäl, hvarå Kongl. Collegierna tillstyrkt bibehållande af 800 soldater och 100 man till häst i Jemtland, på hvilka skäl Kongl. Maj:t grundat Dess Nådiga Skrifvelse till Rikets Högloflige Ständer af den 22 sistlidne Februarii, N:o 3g, deruti Kongl. Majrt, på de af Kongl. Collegierne uppgifne skäl, i Nåder yttrat, alt någon ytterligare minskning af numerstyrkan ej är påkallad af Provincens verkliga behof: återstår för mig att visa förhållandet emellan hvad. Jemtlands rotering nu är och hvad den borde vara: För närvarande underhåller landet 800 man till fot och - - — - 100 dito till häst bör underhålla eldigt Kongl. Mäj:ts Befallningshafvandes ofvanstående uträkning, Csom ar enlig med Rikets Högloflige Ständers sista beslut) hvaruti äro inberäknade alla hemman i, Jemtland, och således äfven rusthållshemman, belöper allt sorn allt — 3o5 i/3 man samt för det förut erhållna Statsbidraget G666 Rdr. sk. B:co å 4o Rdr. per man — 166 ajfd dito Summa 472 man således håller Jemtland nu, utöfver hvad det bör underhålla, 328 man lill löt å 4° Rdr. i3,iao samt 100 man till häst a 110 Rdr för häst och karl n,ooo Summa 24,120 .Rdr. årligen efter en af Lands-Kamereraren uppgjord calcul, som likväl är för låg, hvarifrån » 44 . Sut<rsamt Oecon.-Ultk, Betänkande IS: o 29.