Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Robsahm. S. D. Sedan Borgare-Ståndet vid förnyad föredragning bifallit Stats-Utskottets Utlåtande, angående anslag af medel till Allmänna Arbetsoch Corrections-hus, fann Ståndet tillika för sin del, då både Konung och Ständer insett vigten af en, uppå sådana inrättningar grundad, straff-förändring, lämpligt, att till Kongl. ‘34 Den a 7 Juli. Kong!.’ Majt i underdånighet ma framföras den anhållan, att ehuru anslag på Stat der till icke skett, och, i anseende till den redan uppgjorda Stats-Regleringeri, icke eller vid innevarande Riksmöte lärer kunna ske, Kongl. Maj:t likväl i Nåder täcktes innan nästa Riksdag låta någon dylik inrättning företagas och, så vidt tid och omständigheter medgifva, till fullbordan bringas utaf de medel Kongl. Maj:t i Nåder förskotts-vis kan utse, emot ersättning af Stats-Verket vid en kommande Riksdag, heldst, i Ståndets tanka, vidden af Arbetsoch Corrections-inrättningar samt den erfarenhet, som fordtas till deras införande och stadgande, om det dermed åsyftade stora och till mensklighet tens förbättring ledande ändamålet skall vinnas. göra hvarje steg angeläget, hvarigenom åtmindstone deras början må kunna befrämjas samt ett mönster för deras framtida utvidgning erhållas; Uti hvilket Beslut Respectiva MedStånden skulle vördsamt och vänligen inbjudas att sig med Borgare*Ståndet förena. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. -Lät Borgare-Ståndet bero vid Eag-U^- skottets uti nu uppläst Protocolls-Utdrag af den 6:le Juli lemnade svar å de inom Ståndet gjor - Den 2 7 Juli. giorda anmärkningar vid Betänkandet om uppfostrings-hjelp för minderåriga Barn. Ut supra. Ex Protocnlio Carl Ålagn.
Casper Ehrenborg, att varg Riksens Ständers Justitia?- Ombudsman.; för Förste Expeditions S.eerele reren , Härgds,- hofdinge» Joban Gabriel Richert, att vara Riksens Ständers Justitia Ombudsmans Sup-, pleant; samt för de till Tryckfrihetens vård af Riksens Ständers Electorer utsedde Co-, miterade; och till samtelige Utskotten, af t i öfverensstämmelse med hvad ExpeditionsUtskottets Utlåtande af den 3 sistlidne Ju-, ni i innehåller, hvar för sig oföTdröjeligen Upprätta och tili Riks - Stånden ingifva. "Ristor på de BJål;, sorn af Utskotten hittills blifvit handlagde, och fordrat åtgärd genova Expeditions-Utskottet, samt seder iper a, hvad de återstående malen angår, för hvarje vecka intill Riksdagens, slut med dylika Listors, upprättande och insändande fortfara. 9:0, Inb jud nin g till de öfrige RiksStånden , att mod Preste-Ståndet sig förena uti anmodan till Constitutions-Utskottet, att föreslå och till Riksens Ständer inkomma med Ott sådanf tillägg i «4 §> af Justitia:
Den siste värde talaren har egentligen fästat upmärksamheten deruppå, att StatsUtsk., enligt hans förmenande, begått en obillighet, då Utsk., som föreslagit, att åtskilliga såväl militära som Landt-Stats-tjenstemän skulle fä ersättning för den genom salpeterhjelpens olika beräkning dem tillskyndade förlust, icke ansett en sådan ersättning böra tillkomma augments-tagarne. Den värde talaren har frågat: ”Då tjenstemännen få ersättning, hvarföre skola icke innehafvarne af augments-räntor jemväl åtnjuta en sådan? hafva de sednare icke lika god rätt som de förre?” Vid besvarandet af denna fråga beder jag att få fästa såväl den värde talarens som Ståndets upmärk - Den 22 Mars f. m. 343 samliet deruppå, att, åtminstone hvad Militär-Staten beträffar, en af båda Statsmakterna erkänd och gillad lönereglering försiggått. Vid 1833 års lönereglering bestämdes det, att lönerna för MilitieStaten skulle beräknas tili det belopp, hvartill boställenas afkastning och de indeldta räntorna upgingo, och det tillskott af kontanta medel, som Ständerna vid näst föreg:de Riksdag beviljade, lämpades derefter. Hade icke detta förhållande inträffat, så skulle Hr von Hartmansdorffs anmärkn. möjligen ega grund, men då vid löneregleringens upgörande man beräknat, att salpeterhjelpen skulle utgå efter förvandling, samt K. M. nu föreslagit, att denna ränta, i likhet med hvad fordom egt rum, framdeles må beräknas endast efter kronovärdi, så torde en hvar inse billigheten deraf att de tjenstemän, hvilka vid 1833 års lönereglering, fått sina löner fastställde, sådana de då utgingo och beräknades, erhålla ersättning för den löneförminskning, de till följd af salpeterhjelpens förändrade beräkningssätt få vidkännas.
Edra tårar ha ej i mitt sköte förgäfves runnit... ja, jag har lärt att ömma en olycklig kärlek... Hvad säger jag? (Afsides) Hvad svaghet jag förråder! Skilj ert hjerta från en kärlek, olyckligt ursprung till svaghet, till brott... Kom ihåg, att den är för er en orsak till sorg, till förföljelse. Kom ihåg hvad ni är er maka skyldig. Jag har ej att rodna derföre; jag har segrat öfver min svaghet: min förra kärlek är qväfd, E LVIRE med värdighet. T HEOTIME . (Han söker hämta sig och säger med en lugnare röst:) 119 eller snarare min makas dygder; ty hans svartsjuka är dess enda fel. Tiden... den makt ett ädelt sinne tar öfver sitt hjerta... ja, naturens röst, en son, en kär pant af vår förening, hafva befästat mitt hjerta i sina skyldigheter... Men det bref han har, det talande bevis han tror sig äga af er kärlek för en rival... huru skall det förenas med den tro som ni honom lofvat? Den låga, jag deri omtalar, var ej brottslig. Ni känner dess föremål, dess ursprung... Knappt från altaret förd, anförtrodde jag åt ett bref den sista gnistan af en kärlek, som skulle för alltid i glömskans mörker gömmas. Sådant har varit mitt hjertas tillstånd... Jag har deraf intet för er förtegat. Skild från en öm mor, en kär vän, en son, min enda tröst... för verlden död... väntar jag nu att snart få sluta mina dagar... Må mitt tålamod, min saktmodighet öfvertyga min maka om min kärlek, om ej mina tårar kunna vittna om min oskuld. Men hvarföre neka er sjelf, neka honom den lyckan att ällska er... att, öfvertygad om er oskuld, kunna känna all den orättvisa han eder gjort Hvarföre, då ett ord kan tillfredsställa honom... Men detta ord blottställer en oskyldig. 120 T HEOTIME . Anförtro mig denna hemlighet! Tro att jag skall öfverväga hvad jag bör säga, hvad jag bör dölja!
Det åligger kopparslagare eller den, som bränvinsbrännings-redskap tillverkar, att, innan han samma redskap från sig lemnar, med serskild stämpel af sitt namn, hemvist och årtalet, då den förfärdigats, förse å redskap för vsta klassen: panna, hatt och enkel kylare, der sådan finnes; å redskap för 2:dra klassen: panna hatt med fast eller löst ångrör, af kvlningsredskap samt mäskvärmare, der sådan finnes; å redskap för 3:dje klassen: den bränvinseller ångpanna, som omedelbart skall af eld vidröras; och å redskap för omdistillering af bränvin: panna, hatt med fast eller löst ångrör, afkylningsredskap och rektifikations-apparat, der sådan finnes, samt att besörja det dessa redskaper varda undersökta af tillförordnad justerare, den det åligger att mäta alla pannor, hattar, losa ångrör, mäskvärmare 12 Bil.j IV: o i j till Bevillnings-Utskoltets Skrifvelse, N.o 6. och enkla kylare, samt förse såväl dessa redskapsdelar, som ock de öfrige ofvanuppräknade, med stämpel. Den, som genom nya bottnars eller aftappningsrörs insättande eller an» norledes förändrar bränvinsbrännings-redskap, eller förfärdigar nya delar till sådan redskap, besörje likaledes stt den förändrade redskapen eller nya delen deraf varder uppmätt och stämplad, innan den från verkstaden utlemnas. Vid sådan förnyad stämpling å gammal redskap skall den förra stämpeln utplånas. § 36. A bränvinsbrännings-redskap, äfvensom å ångpannor till sådan redskap af tackjern, som hädanefter gjutes, böra pannerymd och bruksstämpeln, jemte årtalet, då de förfärdigats, utsättas i pannans öfre kant. § 37. Till mätning och stämpling af bränvinsbrännings-redskap, som enligt § 35 skall mätas och stämplas, förordne Kongl. Majrts befallningshafvande behöfligt antal af landtmätare eller justerare, och tilldele dem vissa distrikter, lämpade efter hvars och ens hemvist. § 38.
Då Stats-, Bancosamt Allmänna Be - Den 14 September f. m. svärsoch Ekonomi-Utskotten afstyrkt mia Motion, om beläning :if spannemål mot särskild borgen, och det troligen ej förändrat Utskottens i Betänkandet gifna resultat, om ock flere skäl å min sida blifvit beledsagade, och återremiss beviljats, i synnerhet som berörde Motion ägt den olyckan åsyfta någon bjelp för jordbruksnäringen, hvars fördelar jag ej sällan funnit vara förbisedda, anhåller jag blott få reservera mig mot Utskottens tagna och gillade beslut. Föredrogs å nyo och remitterades till StatsUtskottet Herr Rosenblads, Bernhard, den io dennes f. m. på bordet lagde Motion, att StatsUtskottet måtte anmodas inkomma till Rikets Ständer med förslag till bestridande af de vid hennes Maj:t Drottningens Kröning uppkomne kostnader. Herr Rosenblad} Bernhard: Emot Ridderskapets och Adelns i sista Plenum fattade beslut rörande de Halländska Kyrkoliemmanen, får jag härmedelst reservera mig. Ehuru den stora majoritet, som afgjorde bifall till Utskottens Betänkande, visade, att mina åsigter af saken icke godkändes, kan jag dock ej förändra tänkesätt i detta afseende; ty ehuru dyrbar mitt Stånds bifall för mig än må vara, finnes dock för mig ett bifall af ännu högre värde nemligen 174 Den 14 September f. m. det af öfvertygelsen inom mitt eget bröst; denna öfvertygelse, som med samma magt den bjud it mig att bestrida, oförändrad bjuder mig att ogilla ett beslut, som synes mig kränka den rätt, det åligger hvarje Statsmakt att skydda och bevara, samt bryta de former, våra Grundlagar för allmän säkerhet och ordning stadgat. Företogs till pröfning BankoUtskottets den 5 sistlidne Augusti under N:o 71 afgifne, och den 10 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt Motion om ersättning åt ÖfversteLieutenanten G. U. Adlerstam, för dess, genom en Rättegång med Rikets Ständers Bank, orsakade lidande.
Angående de af Revisorerne anförde förhållanden, rörande ett af Handelsoch »Sjöfarts-fondens medel till Hirectionen öfver segelfarten mellan We - 32 Slats-Utskotlels Utlåtande, N:o 54-. nera och ^Vesterhafvet utbetaidt och sedermera till afskrifning befordradt lån å 30,000 Kalr Banco, har Utskottet funnit frågan härom vara af beskaffenhet, att böra till Constitutions-Utskottets handläggning öfverlemnas. § 47. (1843 årsJRev. Ber. pag. 137 och följande.) Uti underdånig Skrifvelse af den 23 Februari 1835, N:o 297, hafva Rikets Ständer medgifvit, att det å Svenska handelns bidrag till Handelsoch Sjöfarts-fonden uppkommande öfverskott finge af Kongl. Maj:t, efter Kongl. Comnierce-Collegii och Handels-Societeternes i Rikets större sjö- och handelsstäder hörande, användas till Svenska handelns och sjöfartens befrämjande och utvidgande. Bland de å berörde fond under revisions-åren anvisade dispositioner förekomma likväl (lere, i afseende på hvilkas behöflighet eller allmännare nytta dels hvarken Kongl. Commerce Collegium eller nämnde HandelsSocieteter, dels endast bemälde Collegium till Kongl. Maj:t inkommit med underdånigt yttrande.
I Fahlun och Sala stola Borgare-Ståndets Ledamöter utgöras, till hälften, af Borgare och Bergsmän; dock så, att i Fahlun det ena året fem Borgare och fyra Bergsmän, och det andra fem Bergsmän och fyra Borgare blifva Stadens Taxeringsmän. 4 Morn. I de Städer, der Gymnasium finnes, skall bland Preste-Ståndet en Lector väljas till Taxeringsman; men i de Städer, der Akademier äro, förrättas Taxeringarne, under Landshöfdingens Ordförande, det ena året af fem Professorer och fyra Borgare, det andra af fem Borgare och fyra Professorer , hvarförutan två af Ridderskap och Adel, två Prester och tvä Ståndspersoner skola i Taxerings-Committéen deltaga; och skola Taxerings-Längderna för Akademien öfverlemnas till Rector för att LäneCommittéen tillställas. Afven för Städerqa gäller, att då fullt antal Taxeringsman af någon dass saknas, bristen må från annan fyllas. I Stockholm, Götheborg och första classens Städer, ombytes årligen en tredjedel af Taxeringsman, i de öfriga hälften, med iakttagande deraf, att i andra och tredje classens Städer, afgår bland Borgerskapet det ena året fyra och det andra fem, samt att i Upsala och Lund Professorer och Borgare, i Fahlun och Sala Borgare och Bergsmän , med hvarannan alternera, de väljande likväl obetaget, att åter inkalla de afgåendeHärvid, erinras ock, att det afgående antalet skall vara i förhållande till personalen inom hvarje dass, samt att de Taxerings - 312 Den 5 Juli. xeringsmän skola afgå, som en sådan befattning längsta tiden varit uppdragen. Ofver - Ståthållaren och Konungens Befallningshafvande skola, på anmälan af Handels-Collegium i Stockholm samt Magistraterna i de öfriga Städer , att skattskr!fningarne äro verkstälde, och allt öfrigt, som bör tjena till grund för Taxerings - Committéernas åtgärd, i den ordning som vedérbör, bestämma tiden för deras sammanträden. 8 Mom.
— Frih, af Schmidt, G., angående allmänna ombuds rätt till skjuts-ersättning, m. m.: L 452, R. 453; B. XI. 290, 314, A. 314. — d:o angående förändring i föreskrifterna rörande båtsmans rotehållares skyldighet att inställa sig vid Generalmönstring: I. 453, 522. R. 522; B. VI. 36, 430; VII. 109, A. 109, E. 226. — d;o angående upphörande al de så kallade förverkade båts mans-löneroas ingående till Amiralitets Krigsmans kassan, samt om ersättning från Stats-Verket till nämnda kassa för sålunda mistade inkomster: I. 454, 522, R. 523; B. VII. 5, 139, 176, A. 182, E 354 — d:o angående upphäfvande af föreskrifterna rörande lörverk ning af båtsmans-löner: I. 455. 523, II. 523; B. VII. 5, 140, 182, A. 182, E. 354. — Frih. von Schulzenheim, D. T., angående pension åt framlidne Professoren Cail Edvard Zedritz’ enka och barn: I, 135, R. 136- (Besvarad i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 152, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel). — d:o om stats-anslag för undersökning af landets torf-tillgångar, m. m.: I. 560, R. 561. (se Stats-Utskottets 170 — M — Utlåtande N:o 93, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvud-Titel).
Stael von »ollltein, Ett Den 4 October. §lt btwis till tvär Lags ofullkomliqhet är wäl dct olika omddnie sam äswen af en Lagkunnig kan fällaS derom, buruwida en Underdomare k in tivärt-emot ^n annan, UnverdsmarcS Ursiag ätrrställa en persom i Utfirandet ak en rättighet som är undcrstäld till Öfwer» Domarens bepröswavde och afgörande. Herr Greftven och L a n d t m a r s k a lkcn yttrade, att sedan ätssill.ge Anmärkningar btifivit gjorde tvid i sröga war^ nde Betänkande, torde Kidderssapct och Adlen finna att bet janima enligt 56 § i Regeringsformen borde, ätföljdt ai dc gjorde An» märkniugarne, till Lag-Utskottet ater remitteras. BiföllS. FörebrogS ä nyo Allmänna BcswärSoch §co« nomie - UtskottctS den 22 Sept. upplästa betänkande, anaä nde Strömmings - fissel tvid Rikets Stränder och Skärgärdar. FriherreLeäerström, ^acosi: Dek» ta Betänkande inssräisser allmän rätt. I öpna haf, rrct stär alla fritt att sissa, dcr^sängstcn upptages i täten, men ingen fär fiska wid.min strand, ulen mitt tillställd. Här förestäs.att hwilkcn som häll st-ml fä sissa pä Hafs - Bergs - och Stcnstränder och ssär, och Jordägaren blottben förmän förunnrS att bestämma i hwilka ordning han will begagna sisse'. Den svin äger land äger strand. Friherre Leeieifiiöm trodde pä beha ffäl att U.ssottetL Betänkande ej kunde bifölls. Herr L3S4 Den 4 October.
Jag fruktar i sanning att han härvid förblandat Kyrko-Rådet med Kyrko-Värdarne, till hvilken befattning man gerna väljer personer, som bo nära Kyr* kan , emedan de böra officiera vid Gudstjensten. Till Ledamöter af Kyrko-Rådet väljas deremot alltid de personer, som hafva mesta förtroendet inom församlingen. Den ädle Friherren har vidare yttrat , att han icke hört ett enda skäl till bevis för skadligheten af en SockenNämde-inrättning, undantagande mitt skäl om sammankomster och calaser. Den är skadlig nog, om den icke gör någon nytta , och om 734 Ben tS December f. tn. jag befarat, att alltsammans skulle stadna vid calaser , har jag dertill icke saknat anledning af redan inträffade förhållandenJag förnyar min anhållan om proposition till afslag å Be* tänkandet. Herr Grefven och Lerndt-marskalken gjorde proposition till bifall af Statsoch Oeconomie-Utskottens förevarande Utlåtande. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå berörde Utlåtande. Ropades starka Ja, jemte några Nej. I anledning hvaraf Herr Grefven och Landi-Marskalken förklarade , att sorn , efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat N e j, propositionen blifvit af Ridderskapet och Adela bifallen. Då nu å nyo föredrogs Bevilloingssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens d. 7 dennes under N:o 68 afgifne, samt den 12 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande, i anledning af väckt fråga om införande här i Riket af Drawback, eller restitution af Tull å rå-ämnen, då Den rS Dccemltr f. m. de förädlade utföras, fann Ridderskapetoch Addn , att, enär sistnämde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarue.
— Att för den "momentet genom afflag ä Fullmägtiges sida bereda "nödwändigheten till Riksens Ständers sammankal"lande eller fredsunderhandlingar, war dä en redan "länd omöjlighet, som händelserne sedermera be"styrkt; antingen skulle dä Armeerne lida brist pä "oet nödwändrga, och förswars-anstalterne aldeles Upphöra, hwarigsnom stelfwa Hufwudstaden till en-bör - yzr Den >8 November "jan kommit att blottställas för ett fiendtligt besök "eller andre obehagelige för Riket och Penninge. "Werket stadelige utwagar, »vidtagas, hwilka Riks"gäldsContoiret, ianseende till dest inkomster, ej kunnat "undgå alt öfwer» fä »vidkännas. Enligt Säker "Hets-Akteus första punkt ager Konungen full magt "att styra, freda, frälsa och förswara Riket, och öf''rlge Rikswärdande Ärender stötas pä sätt Konungen nyttigast synes; men det ivar ej i följd af benga Grundlag, Fnllmägtige ansägo sig styldige, att "inga uti de Penninge försträckningar till krigets utgörande, Konungen östade; det ivar af den fulla "öfwertygelse, att Rikets Högloft. Ständer, enär de "sjelfwe kunna rådgöra om Rikets bästa; aldrig up"höra att med sista stärfwen och sista blodsdroppan "förswara desi uräldriga Fädernesland, ochFullmäg"tige i Riksgälds-Contoiret, ledde af denna kansta," "ansägs ett nekande i delta fall, kunna bllfwa ett "antageligt stät till förlusten af Finland, som äter "adragit dem Nationens hat, hwilket deras egne "samweten swärligen kunnat »vederlägga. "Ingen personlig fördel, utan en ren och »varm "källsta för Fäderneslandets räddning har ledt Full"mägliges Bestut, och stutle Rikets Högloft.
Arfwode ! i förra Tull-Pirection ^50 Musiqur Dirccteur wid Upsala Acadcmic. Njutit Secreterare lön wid f. d. Slotts-Staten , som nu innefattas under den för Kongl. Hofhällnlngeu bestämde summa. Förste Hof-Stallmästaren m. m. Friherre Rälamb, indragen Lif-Drabants Lön Stockholms Slotts-Stat: HpftMarstalken, ^siversten m. m. De Besche, 62 Fanne Wed, som ersattas efter Markegängspris, pä Förslag a j 5 R:dr . ' Dcsintom pä Bencficii och Benädnings. R:dr a2 st. för trohet och nit wid 1772 ärs Regements» förändring. Indragne Longi. Operan: Secretcraren Biberg, indragen Cancellist Lön wid RiksArchiwet » ^ . » , » . Specie 20a jISO, Ivo 6l6 — 64^— zoo Transport jt88o -» 420 — loolL.wil Statens Extra Löner: Transport Njutit pa Kongl. Hofwcts Stat Lswcrstc Kam öfwcrste Kammar-punkare» m. m. Friberre Donde m«r-Junkare Lori, som innefattas under den< enligt Kongl. Brefm-e ' för Kongl, .vofballnina^n för Kongl. Hofhällniiigen bestämde summa. ComimKarlc med Lön i Riksgälds Contoiret. kön wid LWance-Tontoire^ . .^unrarcit IN. m. Friherre Bonde, l enligt Kongl. Brcfwet den y December iZc>2, Arfwode ^ såsom Ledamot i förre Tull-Direckionen Destutom pä Bcneficii och Benädnings-Staten, enligt Kongl. Brefwet den L Now. 1796, Cawaillers
Destillatorerna betala nu bränvin efter dess styrka, utan något synnerligt afseende på dess renhet, hvilket visar, att det för omdestilleringen är temligen likgiltigt, om bränvinet är rent eller ej, och denna omständighet kunde möjligen förorsaka, att bränvinsbrännarne skulle forcera äfbränningen ännu mera än nu är fallet, då det ej kan vara af någon synnerlig fördel för dem, att vid bränningen producera rent drickbart bränvin, när som reningen får ske skattefritt, eftersom omdestilleringskostnaden fullkomligen skulle betäckas genom det större värde som sålunda renadt bränvin skulle hafva, och den besparing i afgift, som erhölles genom den öfveransträngda äfbränningen skulle blifva en ren vinst. På detta sätt skulle pannerummet kunna begagnas att utvinna en långt större qvantitet bränvin på en gifven tid, än man nu vet af eller kunnat påräkna, när skatten bestämdes. Utom det att frigifvande af omdestilleringen skulle ge bränvinsbrännaren anledning att på förenämnda sätt undandraga det utbyte, han får, en del af skatten, eller att vinna pannerum till mäskens afbränning, genom att låta lanken gå till de skattefria omdestillationspannorna, i stället för att, till förnyad destination fylla den på mäskpannan, skulle äfven den ofvanantydda öfveransträngningen med bränvinspannan också medföra en större förlust i utbytet, än redan nu eger rum, såsom rörelsen nu bedrifves. Erfarenheten har derjemte visat, att grunden för denna beskattning är högst osäker, i det man nemligen, oaktadt skatten blifvit vid hvarje storting betydligen höjd, ändock aldrig uppnått den inkomst för statskassan, som man påräknat. 56 Norska Kommiss. Betänk, ang. Bränvin sbränn ingen. linder det man sålunda vid de 2:ne sista skattepåbuden hade påräknat, att trafta den färdiga produkten med en afgift af 5 sk. per pott, har afgiften i verkligheten knappt utgjort \ till \ 1/2 sk.
De af befälet eller dess vederlikar, som böra vara beridna och ej af Kronan erhålla hästar in natura, skola sjelfva anskaffa och i brukbart skick underhålla såväl hästar, som sadelmonderingar, emot det för hvar och en anslagna belopp. Härens nummerhästar äro af tvänne slag, nemligen ständige och rusthållshästar. De ständige hästarne anskaffas och underhållas af Kronan, rusthållshästarne anskaffas, remonteras och underhållas (det sednare likväl endast då de ej äro i aktiv tjenstgöring) af rusthållarne. Furagering. Såväl befäls och vederlikars, som ständiga nummerhästars furagering och underhåll bekostas af Kronan, efter ett årligt till 120 å 1211 r:dr bestämdt rationspris. Detsamma gäller äfven för rusthålls-nummerhästarne, så snart de ingått i aktiv tjenstgöring. Brigadernas Förvaltnings-direktioner, jemte dem tillhörande åligganden: hufvudsakligen lika med uti förslaget N:o 1, men med skillnad i åtskillige föreskrifter, som af den föreslagna förändrade organisationen varit en följd. Öfningarne: Stående hären: a) lndelda truppernes (Infanteriet och Kavalleriets Dragonex-) allmänna öfxxingar utgöras årligen af 15 dagars befälsmöte (inberäknadt inoch utryckningsdagarne) samt 30 dagai’s brigadmöte (inberäknadt marschen från ro tame till mötesplatsen och derifrån åter till i’otarne). Vid de brigadei’, som hafva en vidsträcktare förläggning, t. ex. Noitländska infanteri-brigaden, sammandrages årligen icke hela biigaden, utan endast exx å två bataljoner å hvarje dertill bestämdt ställe. Utom förenämnde allmänna befälsoch brigadmöten, inrättas årligen inom hvardera 16 Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o i 8. af de tolf infanteri-brigader, som under året icke tjenstgöra i Stockholm, ett 60 dagars pågående exercis-kompani, sammansatt och aflönadt i enlighet med en förslaget bifogad tabell.