Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ledamöter vara närvarande och rösta. Den 23 Februarii e. m. Denna nya redaction blef, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln ogillad. 43 §. Går Konungen i Fält, eller förordne Han Justitia? Stats Ministern och Tre andra Ledamöter af StatsRådet, som der icke äga Föredragande hefattningj att föra — som 8 §. stadgar. Och blef denna nya redaction af Ridderskapet och Adeln afslagen. 99 §• Riksens Ständers JustitiaeOmbudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Nedre JustitiasRevisionens då han det äskar. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade afslå denna nya redaction, enär den stod i sammanhang med det af Ridderskapet och Adeln förkastade nya förslag lill io §. RegeringsFormen. Ropades Ja. 102 §. Denna Domstol, som RiksRätt kallas, deruti före ordet Fyra de äldste StatsRådj Presidenterne uti alla Rikets iio Den pi Februarii e. m. CollegierHögste Befälhafvaren —- Escadern af Kongl. Maj:ts Flotta, Fyra de äldste Råd i Svea IiofRätt, Tvä de äldste Råd i KammarCollegium och KammarR ätten, samt det äldsta Paid i hvarje af Rikets öfriga Collegier. Då antingen — om Tolf deruti sitta. Är Presidenten i HofRätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde dess ställe det äldsta Civila StatsRådet. Denna Domstol äge —. —- — återinsättande i Rikets tjenst. Herr Hjerta, Gustaf: Hvad denna §. Le träffar, anser jag, att den nya redactionen kan bifallas, emedan, då det är gifvit, att, vid en ny organisation af StyrelseVerken, KammarCollegium och KammarRätten ej kunna komma bort, förändringen är sådan, att den ej ligger i vägen för organisationen. Skulle man åter bibehålla den gamla §., så står der Armeens flotta nämnd, hvilken likväl nu ej finnes.
Vid granskning af berörde anmärkningar, synas de, hvilka de fleste ledamöter, som inom nämnde Riks-Stånd yttrat sig i frågan, uttalat, hufvudsakligen afse dels nödvändigheten deraf att, innan lönebeloppen fastställas lör de tjenstebefattningar, hvilka komma att å Hof-Rätternes Stater uppföras, en ny arbetsordning för Hof-Rätternes tjenstemän utfärdas samt bestämmelser i afseende på fördelningen af deras sportler meddelas, dels ock behofvet för en del tjenstemän af större löneanslag, än som, enligt Kongl. l\Iaj:ts Nådiga förslag, skulle dem tilldelas. I afseende å den anmärkta saknaden af arbetsordning för Hof-Rätterne, är dock Utskottet af annan åsigt, och anser, att, innan sjelfva organisationsfrågan först blifvit afgjord, utfärdandet af arbetsordning icke lämpligen bör i frågakomma. Det synes icke heller Utskottet, som i detta afseende något hinder för löneanslagens bestämmande kan uppstå, efter de upplysniugar om arbetets fördelning tjenstemännen emellan, jorn erhållas af den i Statsråds-Protokollet lemnade utredning af ämnet. Deremot torde frågan om sportlernas reglering böra vara förut afgjord, på det att Rikets Ständer må sättas i tillfälle att med full säkerhet kunna bedöma hvilken lönetillökning skäligen bör hvarje tjensteman tilläggas. En fullständig och tillförlitlig utredning af förhållandet med dessa sportler har dock icke kunnat af Utskottet åstadkommas, och en sådan utredning måste i allt fall blifva utan ändamål. då för lönebeloppens bestämmande egentligen erfordras att känna sportlernas reglering för framtiden, hvilken det åter tillkommer Kongl. Maj.t att afgöra. I fråga om en sådan reglering delar dock Utskottet den åsigt, som af mångå RiksStåndens ledamöter yttrats, att, efter den nya organisationens trädande i verksamhet, all expeditionslösen bör odelad tillfalla vederbörande expeditioushafvande.
Stats-Contoirets åtgärd beroende förskatts-utgifter utgjort 251,333 Ridr 32 sk. 3 rist samt det öfriga åter ankommit på ersättning af andre förvaltande Verk 1 hvarjemte Revisorerne tillkännägifvit, att de, efter erhållen underrättelse, det medel utur åtskiliige Landt-Ränterier blifvit förskjutne till andre ändamål, än Kongl. Circulair-Brefvet den 3o November 1810 medgifver, hos Kongl. Majit i underdånighet hemställt, att Dess Befallningshafvande kunde förständigas om ett noggrant iagttagande af Högstberörde författning, på det Statens medel måtte i sin ordning hållas oförryckle för sådane behof, hvartill de äro anslagne. Uti infordradt och Revisorernes Berättelse bilagdt underdånigt Utlåtande af den 8 Februarii 1821; har Kongl. Stats-Conlo - Stats-Ut skottets Betänkandeii. 2o3 iret, i afseende på denna hemställan,bland annat anfört, att, sedan de äldre anticipationerne blifvit utredde, skall Kongl. StatsContoiret kommit i närmare tillfälle, än dittills, att månadtligen controllera Kongl. Maj:ts Eefallningshafvandes dispositioner af Stats-Verkets medel; hvarföre Kongl. StatsContoiret äfven förmodat anledningarne till erinran härutinnan blifva mera inskränkte, än tillförene. Vid sådant förhållande, och då efter hvad Stats-Utskottet nu jemväl inhämtat, Kongl.
Hr Olivecrona: Då R. o. Ad. beslutit att återremittera 3 § i förevarande förslag, får jag anhålla om återremiss äfven al den nu föredragna, hvilken står i sådant sammanhang med den förutnämnda, att, om någon förändring kommer att vidtagas i denna, äfven den första måste underkastas revision. Gr. Sparre: Jag är förekommen af Hr Olivecrona, och inskränker mig derföre till att instämma med honom. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef den ifrågavarande §:n återremitterad. § 2. Hr Olivecrona: På de skäl jag nyss hade äran anföra, med afseende å den J:a §:n, får jag anhålla om återremiss äf ven af den nu föredragna. §-.n återremitterades. Den 7 Mors e. m. 173 § 4. Hr Olivecrona: Under åberopande af samma skäl, som vid föredragningen af den l:a och den 2:a §:n, får jag anhålla om återremiss äfven af den 4:de §:n. R. o. Ad. beslöt härefler, att §:n skulle återremitteras. Ingressen. Hr Olivecrona: Det torde blifva nödvändigt, att jemväl återremittera ingressen till förevaraude förslag, sedan R. o. Ad. återremitterat alla §§ i detsamma, och får jag af sådan anledning äfven här yrka återremiss. Efter härmed slutad öfverläggning blef ingressen till Utsk:t återförvisad. Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 21 och 24 sisth Februari bordlagda Betänk. N:o 19. i anledn. af väckt motion om rättighet att i brottmål svara genom fullmäktig. Hr von Gegerfelt: I denna fråga skulle jag för mindel vilja föra lagstiftningen ett steg längre än Ulsk:t föreslagit, eller så långt som motionen alser.
Herr Cederschjöld trodde derföre, att det brott, som begås, sedan ett föregående af samma slag blifvit med kraftegande dom skiljdt från domare-magtens befallning, borde anses såsom itererad förbrytelse, om än det först ådömda straffet icke blifvit till fullo verkställd t; och utaf Herr Doctor Bjorkman: alt 2alra punkten syntes vara en obehöflig förklaring öfver hvad redan finnes stadgadt i g §. af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807; Vid 3:dje punktenr af Herr C. Stuart: att han visserligen medgåfve, att skäl icke sakna-* des. fån: den Lagförklaring, i afseende på ådömda böters gäldande, som Utskottets pluralitet tillstyrkt, men trodde dock öfvervägande skäl tala för den mening, Herr Professor Grubbes reservation innefattar, och ansåg sig, vid delta tillfälle, böra fästa så mycket mera afseend e på den af Professorn t Rättslära»- vid Upsala Universitet yttrade åsigt, sorn densamma är öfverensstämmande med Lag-Comiteens Ledamöters tanka, i ämnet; och af Herr von Hartmansdorff Herr Prosten Astrand', Herr Doctor Björkman, Herr Doctor Elfström, Herr Doctor Grenander m, fl., hvilka aila instämt uti Herr Professor Grubbes reservation;. Vid /pde punkten :: af Herr von Hartmansdorff, Herr Doctor Björkman och Herr Doctor Grenander samt Anders Danielsson från Elfsborgs Län, hvilka åberopat Herr Linderholms emot denna punkt afgifna reservation;: af Hans Jönsson frän Elfsborgs Län: att stadgandet f nyssnämnde punkt vöre, efter hans tanka, alldeles olämpligt.
&amp; g. Hedberg, Tor, Ett eldprof. FT (1) 79 — 80 Hertzka, Theodor, Die Gesetze der socialen Entwickelung. Freiland. Holcombe, H., Lazarus, en romantisk skildring från Kristus dagar. Öfvers Sthlm 1890. Holmberg, Cecilia, Carl XV som enskild man, konung och konstnär. Sthlm Hübbe-Schleiden, Jesus — en buddtøst? En okyrklig betraktelse jämte bihang Kristi kristendom. Öfvers. Ibsen, H., Hedda Gabler. S., Story of the rear column of the Emin Pascha relief expedi tion. Kallio, A. H., Finsk elementarbok. Svenska konstminnen från medeltiden och renässansen, aftecknade och beskrifna H. Vadstena. Koren, Ch: e, Agga. Rorolenko, W., Den blinde musikern. Skogen susar. Krestofski, V., Noveller, från ryskan Öfvers, af — k —. Krogh-Tonning, K, Den christelige Dogmatik. Ophævelsen af Menneskets Livssamfund med Gud. Lagerlöf, Selma, Ur Gösta Berlings saga. Berättelse från det gamla Värm land. Et Bidrag til de nordiske Rigers Krigshistorie efter trykte og utrykte Kilder. HT (i) ö. &amp; g. 13 — 18 Le Bon, G., Lidt kvindepsykologi og fölgerne af vor tids kvindeopdragelse Overs. — (Samtiden, Bergen 189.1: 3. Lehman, Alfred, Om » Indskydelsernes » pædagogiska Betydning. (Vor Ung dom 1891: i. Letourneau, Moralens Udviklingshistorie. Overs. af Wilhelm Boye. Levertin, Oscar, Lifvets fiender. Lie, Jonas, Onde Magter. Linder, iV, Om - er, - r, - ar och - or såsom pluraländelser för neutrala substan tiver i svenska språket. Lindholm, K. / /., Från finska jagtmarker. I. Borgå 1890.
På grund häraf oell då förfallningarne för ofvan omförmälde fall meddela tydliga och bestämda föreskrifter, finner Utskottet dessa böra lända vederbörande till ömsesidig efterrättelse. Utskottet anser sig således böra tillstyrka, att förenämnde motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Slutligen bar Utskottet att yttra sig Öfver den af sistnämnde motionär gjorda framställning, att, örn åbo eller hemmansegare verkställt od ling af sådan mark, som bevisligen förut icke varit till åker upptagen, han måtte vara befriad från tiondes erläggande till Kyrkoherden under 20 års tid, i de socknar, der dennes lön ännu utgår i skaft-tionde, samt i afseende å pastorslönen ej blifvit annorlunda öfverenskommet och förord nåd t. I anledning häraf får Utskottet anmärka och upplysa, hurusom forfattningarne synas göra en bestämd skilnad emellan sådana odlingar, sorn ske på äng och betesmark jemte oländig mark, mossar och kärr samt s. k. nybyggen. Rörande det förra slaget af odlingar sammanstämma så vä 1 äldre som nyare förordningar, rescript och resolutioner deruti, att lertiallionde skall erläggas till presterskapet af all säd, som å dylike odlingar växer, i hvilket hänseende redan Kongl. Förordningen om tionde-uppbörden af den 24 Februari 1617, med Bi-afskedet den 15 Februari 1627 samt Kongl. Förordningen den 8 Februari 1681 tillägga preslerskapet tionde af allehanda säd, ”efter som årsväxten varit, så väl af svedjesorn åkerbt ukning/’ hvilken presterskapets rättighet ytterligare bekräftas genom Kongl. Rescriplel till Kongl. Kammar-Collegium af den 15 Februari 1757.
Prot. i834. 10 Sami. 2 Af del. 3:dje Häftet, 2 Expeditions-Utskottets Memorial N;o 5. dess trägna göromål, och i likhet med hvad för samma befattning förut beståtts, få tillgodonjuta Notarie-arfvode, beräknadt från antagningsdagen, helst, genom hans åliggande att tillika upprätta det generela Registret, någon serskild kostnad för författandet deraf icke, såsom hittills varit fallet, behöfde ega rum. Memorial, angående anslag i och för correctur-läsning m. m. Sedan R. St. vid näsllidne Riksdag beslutat, att alla Kongl. Maj:ls Kådiga Propositioner och Skrifvelser, samt från Utskotten, under loppet af Riksdagen, till Rikets Ständer afgifvande handlingar, skulle genast tryckas och bland de Respeclive Riks-Stånden utdelas, för att, vid förekommande frågors afgörande, vara för hvarje Ledamot att tillgå, behagade Rikets Ständer tillika, till förekommande deraf, att den åsyftade skyndsamheten med tryckningen och utdelningen skulle förfelas, i anledning af ExpeditionsUtskottets vid samma Riksdag Memorial N:is q och 22, tillåta, att för den blifvande trägna correctur-läsningen, icke allenast 2:ne Cancellister finge af Utskottet, som bade verkställigheten af tryckningen sig uppdragen, antagas, utan jemväl, att dessutom ett anslag af Fem R:dr Banco för hvarje dag fick, för vinnande af det afsedda ändamålet, utgå till disposition af den person, åt hvilken Utskottet anförtrott det närmare inseendet öfver samma tryckning. Då Expeditions-Utskottet vid nuvarande
Vexelköpen under innevarande år hafva skett till en kurs, varierande från 127 till 128 sk., och således, då alla vexlar i Banken bokförts al pari, lemnat en vinst af B:ko R:dr 5,903: 23. Inkomst och Utgift under år 1849 har förhållit sig, som följer: Arfvode till D:o till Deputerades biträde 200: g^g. 25 4 Behållen vinst ... För detta år äro hvarken Inkomster eller Utgifter till beloppet ännu kända. Som Banken genom inköpta vexlar först för kortare tid tillbaka beredt sig tillgång på utrikes ort, enär dessa vexlar i allmänhet förfallit 80 ä 90 dagar från inköpet, har någon fråga om indragning af Silfver icke uppstått, ty då dels omkostnaderna för Silfrets assurance under transporten höstetiden äro drygare än under sommaren, dels Banken för närvarande innehar tillräcklig qvantitet uti ömyntadt Silfver, dels vinst beredes Banken genom vexeldragning samt dels ränta godtgöres för de å utrikes ort stående medel; har det ansetts med Bankens fördel närmast förenligt, att tills vidare låta behållningarnc å utrikes ort qvarstå. Inkomst: Vinst å försålda vexlar . Utgift : Provision och Porto i Hamburg, Silfv. Med åberopande af det utlåtande, Fullmäktige afgifvit öfver Herrar Revisorers uti Berättelsens 25 § framställda anmärkningar, beträffande det af Fullmäktige, med stöd af föreskrifterna i Banko-Reglementets 112, 114 och 121 §§, fattade beslut, att då tills vidare icke utgifva, dels 300,000 R:dr af Handelsoch Närings-Diskontens fond och dels 350,000
Ad. återremitterat den deri förekommande 78:de punkten, hvaruti blifvit tillstyrkt, att de i 5:te afdelnm af banko reghtets öde artikel intagne föreskrifter om sättet för fyllande af privatbankernas sedelutgifuing i fall en eller (lere af dem skulle innan nästa riksdag indraga deras rörelse, för att vid oktrojtidens slut upphöra, måtte från banko-reghlel få uteslutas, anförde Hr von Hartmansdorff: I sådan händelse hemställer jag till Ståndet, om icke denna punkt bör jemväl återremitteras. Det skulle eljest kunna hända, ali Ståndet pä förhand fattade ett beslut, som bunde detsamma när den förut återremitterade punkten ånyo kommer under öfverläggning. R. o. Ad. ansåg den förevar. 13:de punkten, på grund af de deremot gjorde anmärkn:r, böra återremitteras. 14, 15, lö och 17 punkterne. Dessa punkter blefvo af R. o. Ad. bifallne. Forcdrogs och bifölls Bankoötsk:s d. 29 sisll. April pä bordet lagda mera. N:o 49, ang:de föreskrifter om försäljning af silfver i omyntad form. Hr Tersmeden, Nils: Jag var frånvar. då R. o. Ad. 2:dra gången bordläde StatsUt.sk:s betänk. N:o 124, ang:de regleringen af ulgifterne under riksstatens 8:de liufvudtitel. Det hade då varit rätta stället att göra den framställning, som jag nu vill 300 Den 3 Maj. göra. Jag anhåller nemi. alt Hr Gr. o. Landina, malle inhemta R. o. Ad:s lanka, huruvida icke Ståndet ville tillåta att föredragning af betänk, uppskjöts till näslk. Onsdag. Mina skäl äro, alt della betänk, är mycket vidlyftigt och innefattar isynnerhet ett ämne af allmänt iutresse, nemi. anslag för elementar-läroverken. Vid dess bordläggning sisth Lördag tillgick så, att det bordlädes utan alt de facto finnas på bordet.
Kärande-part, i anledning af Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans motion i afseende på kärande-parts skyldighet att gifva vederparten del af uppskofsbeslut: B. II. 612, 620; 111.163. Å. 172, 173; U. V. 244, 297, 331, A. 340, E. 561. König, Hugo Henrik, dess vttrande: I. 442. Köping-Hult-jernvägs-aktie-bolaget, om beviljande af ett anslag å 160,000 Riksdaler åt nämnde bolag såsom bidrag till fortsättande af Orebro-Arboga-jernvägen till Köping; motion af Grefve Fredrik Cronstedt: se Motioner. Lag angående efterbildning af fotografier, om stiftande af en sådan; motion af Herr Fritz Ludvig Dardel: se Motioner. — emot godtyckligt ombyte af tillnamn, i anledning af väckt motion derom: B. II. 115, 150. A. 150. — angående internationel litterär eganderätt, i anledning af väckt motion om antagande af en sådan: B. IV. 273. 361; V. 40, A. 40. Laga skifte i boställe, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående förändring i gällande bestämmelser om godtgörandet af kostnader dervid: B. II. 298, 532, 535, A. 539; B. V. £50, 398, 402, Å. 403, U. 550, 553, A. 553, E. 637. Lagen för åhörare vid Bikets Ständers sammanträden den 1 Mars 1830, i anledning af väckt motion om ändring deri: B. IV. 273, 361; V. 40, A. 40. Lagerbjelke, Grefve Gustaf, Landshöfding i Södermanlands Län Kommendör med Stora Korset af Kongl. Maj:ts Nordstjerneorden, dess utnämnande till Landtmarskalk: I.
Det synes mig ingalunda vara välbetänkt, att när man ej anslår medel för att sätta våra taflor i presentabelt skick, man då beviljar en så stor summa för afgjutande af en grupp, hvars konstvärde jag icke tror vara så stort, som man i allmänhet vill påstå, och som mycket väl kunnat ännu många år bibehållas i gips. 1 Göteborg finnes denna grupp redan försedd med zinköfverdrag, och det torde tills vidare vara nog för dess bevarande för framtiden, ifall den icke i gips kan uppsättas i vårt museum. Jag har härmed endast velat uttala ett ogillande och beklagande öfver det förfaringssätt, som vederbörande i detta hänseende låtit komma sig till last. Gr. Posse: Då af Gr. Oxenstjerna icke något bestämdt yrkande blifvit framstäldt, afstår jag. Frih. Klinckowström, Rudolf: Med anledning af hvad Gr. Oxenstjerna sednast yttrat, vill jag endast nämna, att jag beklagar, aft Utsk:t ej erhållit upplysning om alla de behjertansvärda förhållanden, hvilka Gr:n påpekat; och jag anser det ganska olämpligt, att vi vid 26 Den 1 Maj. behandlingen af sådana frågor, som den förevide, skola sakna Ofverintendenten, hvilken dock eger en plats på detta rum. Under närvide förhållanden torde emedlertid ingenting i saken kunna åtgöras. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes propos. på bifall till Utskits hemställan i förevide mom. samt besvarades med ja. mom. b och c. Biföllos. 130:de—137:de punkterna. Utskits hemställanden biföllos. 138:de punkten. Gr. Oxenstjerna, Axel: Såsom embetsman i Riksarkivet tager jag mig friheten upplysa, att det här af K. Mit äskade anslag verkligen är af behofvet påkalladt. Den 4:de delen af Gustaf lis registratur ligger redan till en del under pressen, hvarjemte den andra delen af lagsamlingarne börjat afskrifva*. Skulle nu dessa under loppet af år 1867 icke kunna tryckas, skulle en stagnation uppstå i arbetena, som vore i högsta grad menlig.
Invalidhus-fonden är bildad genom boställs-räntor och arrenden, som tillhört f. d. Adelsfane-regementet och sedermera varit anslagna till den år -1849 upphörda invalid-inrättningen å Ulriksdal; den står under förvaltning af krigs-kollegium och har egentligen till ändamål, att bereda tillgång lör den ökade pensionering inom arméen ett krig skulle medföra. Manskapets gratifikationsbelopp från denna fond utgöra mellan 10 och 20 Rdr Rint för hvarje person om året. Enligt hvad kommitterade blifvit meddeladt, utvisar 1863 års bokslut för nu nämnda 2:ne fonder en kapital-behållning vid årets slut å Wadstena krigsmanshus-kassa af . Den förra fondens årliga utgift för afskedade soldaters pensionering lärer uppgå till 257,000 Rdr; och gratifikationerne från den senare fonden till något mer än 34,000 Rdr för arméen. Antalet af krigsmanshus-kassans gratialister äfvensom pensions-summan i hvarje klass under senast lörflutne 10 år inhemtas af bifogade tabell. 124 För det med svärdsmedalj benådade manskapet linnas 300 pensionsrum, hvartdera å 15 Rdr. anvisade på invalidhusfonden, att tillträdas i mån af ledighet samt i den ordning medaljerne blifvit utdelade, sedan innehafvarne lemnat krigstjensten vid den lefnadsoch tjenste-ålder, som berättigar till pension från krigsmanshus-kassan. Förutom denna allmänna pensionskassa finnas andra fonder af helt och hållet enskild beskaffenhet och utan statsbidrag, från hvilka afskedade och behöfvande soldater kunna erhålla understöd. Bland dessa äro ”Konungens Hospitalsoch Militär-hospitals”-ionderne de betydligaste, uppkomna genom sammanskott, förnämligast af Stockholms stads innevånare och den senare äfven genom kunglig föräring. Hospitalsfonden har företrädesvis til! ändamål att bereda understöd åt fattiga soldater, som tillhört Stockholms garnison, äfvensom fattiga arbetare inom staden. Militär-hospitals-fonden är alsedd att lemna understöd åt afskedade förtjente krigsmän, deras enkor och barn.
General-Tullstyrelsen, som ock emottagit detsamma, hvilket derefter i föreskrifven ordning öppnats och, enligt hos Fullmäktige gjord anmälan, befunnits innehålla allenast åtskilliga, förenämnde Societet tillhöriga, nu mera värdelösa handlingar, de der blifvit till Kongl. General Tull-Styrelsen öfverlemnade; Och som öfriga deposita, hvilka inför Fullmäktige öppnats, ej eller innehållit något af värde, hafva Fullmäktige icke funnit nödigt att i afseende å dem någon ytterligare åtgärd vidtaga. §. 52. Jemlikt §. 146 i Banko-Reglementet hafva, vid slutet af hvartdera Afbetalning åren 1851 och 1852, 22 st. af Rikets Ständers Riksgäldskontor till" Kontorets*' Banken utfärdade Obligationer för 1808 och 1809 arens krigs kosinaskuld tili der å 4,000 R:dr hvardera, eller sammanräknadt 44 Obligationer å tillBanken hopa 176,000 R:dr blifvit infriade, äfvensom vid hvartdera tillfället ett års ränta å 4 proc. för Bankens vid det nästföregående årets slut hos Riksgälds-Kontoret egde fordran blifvit godtgjord: 1851 med 119,680. 1852 med 116,160. tillhopa R:dr 235,840. Riksgälds-Kontorets återstående skuld till Banken utgör nu för 704 Obligationer B:ko R:dr 2,816,000. §. 53.
Från Götheborg: spanmål, mjöl och gryn omkring 16,385 centner, socker 14,304 centner, sill 31,042 centner, salt 22,935 centner, saltad och annan fisk 6,139 centner, - 118 - hudar 3.861 centner, bomull och bomullsgarn 13,204 centner, lin och hampa 4,269 centner, spirituosa 6,277 centner, öl och porter 2,910 centner, stångoch tackjern 7,740 centner, smide 2,226 centner, stenkol 34,516 centner, kalk 7,840 centner, is 459 centner m. m.; Till Götheborg: spanmål omkring 145,660 centner, bränvin 26,721 centner, potates 6,700 centner, ost och smör 4,292 centner, mjölk 752 centner, öl 3,661 centner, timmer, plankor och bräder 33,767 centner, ved 58,228 centner, bomullsgarn 5,844 centner, segelduk 3,309 centner, tändstickor 3,470 centner, tegel 6,879 centner, gjutgods och smide 2,754 centner. För Kongl. Postverkets räkning befordrades omkring 13,420 bref ifrån årets början till och med deri 5 December, hvarefter postbefordringen verkställdes efter de grunder Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 16 September 1859 innehåller. För sistnämnde postbefordring omändrades tvänne 2;dra klassens passagerarevagnar sålunda, att de tvänne mellersta kupéerna sammanslogos till ett rum, utgörande postkontor, och den ene af ändkupéerna inreddes till paketrum, varande den andra ändkupéen fortfarande afsedd för passagerare, hvarjemte vagnens yttre gafs ett utseende, som gjorde densamma lätt igenkänd bland öfrige vagnar i trängen. Dessa postvagnar åtföljde de dagliga tågen frän banans ena ändpunkt till den andra.