Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De hade då en ledning vid bedömmandel af samma fråga; eljest torde man nödgas från hvarje Utskott inkomma med enahanda framställning, som från Ekonomiutskottet. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att, då någon förfrågan uti ifrågavarande afseende ännu icke från de öfrige Utskotten till Ridderskapet och Adeln inkommit, ansåg Hans Excellence det vara mindre lämpligt, att nu meddela bemälte Utskott Ridderskapets och Adelns nyss fattade beslut; hvaruti Ridderskapet och Adeln äfven hördes instämma. Den 12 Jauuarii. Herr Lagerhjelm, Pehr: Sistlidne går* dag voterades i StatsUtskottet efter dea synpunkt, att Suppleanter ej lingö i voteringen deltaga, ty den skedde efter den förteckning på Utskottets Ledamöter, hvilken vid Riksdagens början uprättades. Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus: Jag får tillkännagifva, att vid den votering inom StatsUtskottet, som i går förevar, alla Utskottets Ledamöter af BondeStåndet voro Ordinarie Ledamöter, Föredrogos å nyo och remitterades till t Lagutskottet: Kongl. Maj:ts den 13 sistlidne December afgifne, och den g dennes på bordet lagde, Proposition till Rikets Ständer, angående StralFLag emot Negerhandel och delagtighet deruti. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten : Kongl. Majlis den 3i sistlidne December afgifne, och den g dennes på bordet lagde, Proposition till Rikets Ständer, angående en ny StängselFörordning. Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den 20 sistlidne December under N:o Den 12 Januarii. 321 N:o 1 afgifne, saint den 9 dennes på bordet lagde, Betänkande Öfver väckt förslag till ändring af 9 Cap. 11 §. HandelsBalken. Föredrogos ånyo oell gillades följande BevillningsUtskottets den 3i sistlidne December aflåtne, och den 9 dennes på bordet lagde, Memorial: ]N:o 3.
D:o N:o 50, i anledning af väckt motion om meddelande af stapelstads-rätt för staden Sölfvesborg; bifölls. D:o N:o 51, i anledning af väckt fråga om användande af Norrska hingstar vid Ottenby Stuteri till hästafvelns förbättrande ; bifölls. S. D. Föredrogos och til! Stats-Utskottet remitterades: Kongl. Maj:ts, den 1 dennes bordlagda, Nådiga Proposition, angående åtskilliga för det nybildade artilleri-batteriet i Norrland ifrågakomna ökade utgifter; Dito Dito, angående försäljning och utbyte af Christianstads f. d. fästning tillhörande mark. S. D. Efter skedd föredragning biföllos Slats-Utskoltets, sedan den i dennes på Ståndets bord hvilande, Utlåtanden: N:o 52, i anledning af väckt motion om anslag af kronotionde till Lekvattnets kapell-församling i Wermland; N:o 53, i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel för befrämjande af en forskningsresa lill Island; N:o 54, i anledning af väckt motion om ytterligare förräntning eller utbetalning på en gång af det återstående anslaget för Strömsholms kanals och slussverks ombyggnad; N:o 55, angående anstånd med den stadgade årliga ränteoch kapital-inbetalningen å lånet för skolhusets i Nyköping utvidgning och reparation; N:o 56, angående ifrågaslälldt låne-understöd för staden Eskilstuna; och N:o 57, angående sökt anstånd med ränteoch kapital-afbetalningen å det för återuppbyggandet af Konradsforss bruk i Wermland beviljade lån. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets, sedan den 1 dennes på bordet hvilande, Betänkande N:o 11, i anledning af väckt motion orri stiftande af en lag, angående flyttning i och ur hus på landet. Den 8 Mars. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets, den 26 sistlidne Februari och den J dennes på bordet lagda, Utlåtande N:o 51, angående beräkningen af statsverkets in Bih. till R. St.
Återstående öfverskottet, R:mt 48,563: 52, hade, i likhet med hvad tillförene egt rum, blifvit lagdt tiil den särskildt bokförda byggnadsoch reservfonden, som härigenom ökats från 229,502 R:dr 65 öre till 278,066 R:dr 17 öre. Fonden för inlösta barn hade under året ökals från 276,000 R:dr 38 öre till 292,942 R:dr 15 öre. Antalet af underhållstagande barn utom Barnhuset utgjorde vid 1862 års slut 2,491. Under loppet af år 1863 hade ytterligare blifvit från Barnhuset mot fosterlön utlemnade 643. 3,134. Härifrån hade afgått: Ofverårige - 235. Af föräldrar eller anhöriga återtagne 30. samt från fosterföräldrar återlemnade 218. Späda barn. Koltbarn. Aldre barn. Summa. Öfverflyttade från lägre åldersklasser . 24. 2. 26. Hvadan antalet under året inom Barnhuset vårdade barn utgjort 764. 265. 90. 1,119. Öfverflyttats till högre åldersklasser . 24. 2. — 26. Medeltal af barn per dag 130,4. 45. 21,5. Medeltiden af hvart barns vistande i Barnhuset 70. 73. 98. Högsta antalet af barn per dag 164. 58. 27. Lägsta n » » » » 103. 22. 14. Mortalitetsprocenten, beräknad i förhållande till summan af enligt rullan vårdade barn, hade under 1863 utgjort ibland de späda barnen 19,5 och ibland de äldre barnen 11,8. Enligt samma beräkningsgrund uppgick dödligheten i medeltal under perioden 1853 — 1857 till omkring 25 % af de späda och 16 % af de äldre, och under den följande femårsperioden till omkring 23 % af de späda och 17 % af de äldre barnen.
Fiandt, rörande en ansökan af Lieutnant von, örn ersättning för liden förlust å lians Boställe; StatsUtskottets betänkande, bif. af Borgareståndet, s. 1137. af Bmdeståndet, s, u34. af Adelil) s. 1138. af Presteståndet, s. u47. Fjerdingsmans skyldigheter, örn närmare bestämmande af; EkonomiUtskottets betänkande, bif. af Adeln, s. 157. af Presteståndet, s, J71» af Borgareståndet, s. 173. Ytterligare Utlåtande lagdt till Handlingarne af Bortdeståndet, lil. s* 176, •— lön, om tillökning af; StafsUtskottets betänkande bif. af Presteståndet, s. 563. af Borgareståndet, 584. af Adeln, s. 599, — af! tänkande bif. af Presteståndet, s. 580. af Borga^ reståndet, s. 585. af Adeln, s. 595. Finanee - 4g Financeplan, om uppgifvandet af grunderne för den blifvande; Statsoch BancoUtskottens betänkande, bif. af Adeln, s. 216. lagdt till Handlingarne af Bondeståndet, s. 22 2. af Borgareståndet, s. 233. af Presteståndet, s, 244. Finnar, om tillstånd för de, som bo i Firmskogarne att upprättta särskilda Kyrkor; Ekonomiutskottet* betänkande, bif. af Adeln, s. 260. af Preste tåndet, s. 262. af Borgareståndet, s. 2G6. af Bonde, ståndet, s. 269. Fiscaler, rörande väckt fråga att Ilands-, endast efter dom må kunna från tjensten skiljas; EkonomiUtskottets betänkande återrem. af Adeln, s. 214.
sBatfuieb* tofter föregångne unberföbningar i affeenbe å ben (änge på* ningen n>iö „ , , (tardeuna. täitbte, af bebofmet pafattabe, antäggntngen af en mattenlebmug, titt Sarfåcrona (fabå förfeettbe rneb fött matten, bor Pion för betta arbeteå utföranbe blifmit uppgjorb ocb faff(fälb, famt, titt anfbajfanbe af bertitt nöbiga jernrör, (börre beten af ben åStifé* gä(bå*£ontoiret för anfägguiitgen anmifabe fttmma tyftab, febait (Earfåcrona (fab afgifmit fin förbittbelfe att årligen rneb i,5oo SHifåbaler bibraga titt mattenlebningcnå unberbåtlanbe; men forn mib ytterligare företagne förberebanbe anfbatter tilt arbetetå utfö* tanbe befunnitå, att bet bertitt bemiljabe attjlag blifmer otitträcf* tigt, fommer bet att på 0vifetå ©täitber bero, att uppå bett färffitta Sbåbiga proportion, forn .fongt. 20faj:t bårom mitt af* 61 tåta, anmifa be ytterligaretittgångar, forn titt betfammaå futt* borbanbe äro af nöben. £ttl berebattbe af en boå gtottanå båbe 23efäf ocb SDfanffap, Syerc!«sffv få miba förfmaråanfbatterue titt fjöå (lota uppfatta fttt änbamåt, ounbgängligett erforbertig mana mib fjöliftvet ocb öfning uti tjenfb* görittgen om borb, bofma, få mtbt be fnappa tittgångarne bet mebgifmit, epcerciåeppebitioner meb få mät Örtogå* forn ©fär* gårbåfartyg blifmit anfbättba. gör öfrigt bär, genom få baltab bammepcercié mib ©tationerne ocb cafernering om borb å ett för betta änbamåt mib Qutrlåcrona utlagt £inief?epp, för ben titt tjenjbgöring uppforbrabe S3åtåmau)byrban, få mibt om(fänbtgbe* terne mebgifmit, titt fätte btifmit temnabt titt öfning uti fOHti* tair*tjen(fen ocb ti® förmärfmanbe af mana mib tefnabåfättet tilt fjöå. ©eban erfarenbeten åbagatagt otämptigbeten af ©jö^trtitte* ri*<£orpfenå förbetning på 3:ne ©tationer ocb benfammaå ofören* ligbet meb (Eorpfettå egentliga beftämntetfe, att mara en bilb* ningåanjfatt för jlicfetiga ämnen tilt S(rtitteri*tlnber*Officerare mib glottau, bor fongt. 59?aj:t, meb affeenbe jemmät å bebof* met af ett öfab bemanning mib ©arlåcrona ©tation, 1 fötjb af be imber febnare åren bcr|fäbeå meif(fätlba betybligare byggtta* ber, låtit tift ttämnbe ffafion förflytta be i ©toebbolm ocb ®ö* tbeborg förut förlagba Contpagnier af benna (£orpå, font, i famman* bang bärmeb, erbåttit en föränbrab orgattifatiott. deremot baf* ma i jMer bör i ©toefbolm ajne Compagnier ©jö©anottierer btifmit orgattiferabe, meb beffämmetfe att mib inträffanbe (förre ruvningar tjenflgöra fäforn SSefäfdafmare öfmer minbre ©färgärbé* fartpg, fann befjemellan, jemte Sätéman&Sontmenberingen, beltana i bemafningett ocf;
Jag har trott det utgöra en pligt att försvara och söka befrämja hvad man anser vara rätt och gagneligt; likasom jag icke heller tvekat att begagna den lagliga utvägen att, genom votering, i tvifvelakliga fall, anlita det sätt till utrönande af Ståndets tanka, som är af Riksd.ordn. medgifven. Så mycket mera var en sådan förebråelse oväntad att afhöras från en ledamots sida, sedan han sjelf tagit del i öfverläggningen, och alltså lika med de andre, som sig öfver ämnena yttrat, mätte vara medvetande deraf, att man yttrar sig, ej för att onödigtvis förhala tiden, utan för att göra sin, i bästa afsigt och efter noggrannt öfvervägande fattade mening efter förmåga gällande; hvilket icke borde billigtvis läggas någon lill last eller honom offentligen såsom fel förevitas. Häruti instämde Gr. Sparre. Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad., på det tiden måtte i möjligaste måtto blifva begagnad, ansåge lämpligt, att betänk, genomginges lills någon punkt förekomme, hvaremot, någon ledamot ville göra anmärkn., och pröfningen af återstående delen af betänk, i sådant fall uppsköles till nästa plenum, men, derest ingen ytterligare anmärkn. blefve gjord, nu finge fulländas. Ropades ja. 3:dje momentet. Efter af Hr Gr. o. Landtm, meddelad upplysning altsamtliga de öfriga RiksSttn bifallit delta morn., blef detsamma jemväl af R. o. Ad. bifallet. Sedan härefter 4:de mom. blifvit uppläst, anmälde sig Gr. Lagerbjelke till afgifvande af anmärkn. deremot, hvarpå äfven Frih. Cederström anmälde sig till besvarande af den anmärkn. Gr. Lagerbjelke förmält sig vilja framställa.
Ja och Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han trott sig finna, att Ja nu varit öfvervägande. Gr. Sparre begärde votering. Uplästes till justering och godkändes följande voter:s-propos.: Den som till kontrapropos. vid blifvande votering om bifall till Frih. Tersmedens i afseende på sättet för föredragningen af StatsUtsk:s Utlåt. N:o 62, gjorda förslag, att efter den l:sta punkten skall följa den öde samt vidare i ordning till och med den ll:tc, och sedermera de öfrige punkterne i deras nummerordning, antager Gr. Anckarsvärds förslag att föredragningen skall ske i den ordning hvarje punkt i Utlåt, erhållit, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antager R. o. Ad. till kontrapropos. vid förenämnde votering Gr. af Ugglas’s förslag, att efter Lsta punkten skall företagas den 3:dje, men, jemte hvarje mom. deri, den punkt i Utlåt., hvari föreslås anslag för den bana, som i mom. förekommer; seder mera 5:te och llite punkterne i sammanhang, och slutligen de öfrige punkterne enligt deras nummerordning. Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit som följer: Ja — 129. Nej — lil. Sedermera uplästes till justering och godkändes en så lydande votenspropos.: Den som i afseende på sättet för föredragningen af StatsUtskis Utlåt. N:o 62, bifaller Frih. Tersmedens förslag, att efter den lista punkten skall följa den 6:te samt vidare i ordning till och med den llite och sedermera de öfrige punkterne i deras nummerordning, röstar Ja; det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bifaller It. o. Ad. det af Gr. Anckarsvärd framstälde förslag, att föredragningen skall ske i den ordning, hvarje punkt i Utlåt, erhållit. Vid denna voterings slut, befunnos rösterna hafva utfallit sålunda: 41 Den 9 Jani f. m. Ja — 197.
Lotten skynhon nu skulle få lägga en så stor tillökning • 3 lektioner, » sade en dag modern till en af dade åter in för att lämna tillbaka öfver— då var det väl skäl att sträcka resplahennes elever, » min man och jag blefvo sitmen den vänliga frun smålog blott, nerna litet längre. i • tande hela timmen i rummet bredvid och i skottet, (Forts.) det hon svarade: » När vi fordra, att ni åter börjar lektiofr M hörde på, och min man sade just: ' Hon måtte ha lärt sig geografin på ort och ställe. ' När nerna på den tid vi bestämma, så är det all • § har ni väl haft tid att resa så mycket? » rätt att vi gifva någon ersättning för mellanRättelse. Fru Brates släktnamn är Ekbom, icke Lotten blef mörkröd, alldeles som om man tiden. Dessutom kan jag inte förlika mig Ekholm, som genom misskrifning uppgafs i Iduns 88 kommit på henne med något orätt. » Jag har med den tanken, att medan vi äro borta och förra nummer. CO aldrig gjort några resor, » svarade hon, » om roa oss, ni just för den skull har det trängre jag ej vill räkna min flyttning hit till Stockmed edra inkomster. » holm. Jo, det är sant — en gång har jag Därvid fick det blifva. Lotten vandrade Innehåilsförteekning. också varit i Upsala för att se domkyrkan. » hemåt i ett riktigt glädjerus, något sådant Klingberg; af Amanda Leffter. (Med porträtt). — » Men ni borde verkligen göra en resa, » hade väl aldrig händt henne — sextio kroMin Emma dotter; poem af Laura B \ tinghoff. Hon och han; ett om bildning, af EJraim Rosenius. — Frän en Stocknor alldeles oväntadt! Och som hon just i kapitel menade frun. Idun Stockholm. N:r 4 (267) Prenumerationspris pr Idun med Modetidning och kolorerade planscher (dun m. Modet, utan kol. pl. TB y r å: Klara T. 2 tr. (Aftonbladets ny » hus.)
Att så måtte vara förhållandet, ådagalägges bäst dermed, att då genom missgynnande skördar och privatbankens oväntade indragning af utlåningsfonden 1842, allmänna krediten varit störd, så att då, på sätt jag i min förra berättelse omnämnt, lagsökningsrnålen 1843 vid härvarande Landskansli utgjorde 8,000, dessa uppgingo 1847 till endast 4,374. Efter all anledning komma under en längre tid lagsökningarne vid mitt embetsrum att icke öfverstiga, utan snarare understiga sistnämnda belopp. I min sednaste Femårs-berättelse omförmäles, att fråga då var väckt om förening af det år 1800 stiftade brandstods-bolag för lösören å landet med det år 1843 äfven bildade bolag för byggnader å landet. Det för gemensamt bolag upprättade reglemente blef af Eders Kongl. Maj:t i nåder faststäldt den 28 Juli 1846 och trädde då genast i verksamhet. Genom oafbrutet tillopp af delägare, har totalförsäkringssumman så småningom årligen vuxit, och utgör nu ett ganska betydligt belopp. Wexiö stad. Min sista Femårs-berättelse, ehuru icke omfattande år 1843, började likväl med redogörelsen för åtgärder, vidtagna i anledning af den staden öfvergångna eldsvåda om hösten nämnde år, förnämligast af den orsak, att föga i öfrigt var att säga om en stad, som då knappast kunde sägas existera, och 15 der handel och näringar befunno sig i aftynande tillstånd. Oaktadt den menliga inverkan, som 2:ne större eldsvådor, inom 6 års lopp, utöfvat på invånarnes ekonomiska ställning, hafva de mörka utsigterna ljusnat, och staden har genom Eders Kongl. Maj:ts och högtsalig Konung Carl d. XIV:s välgörande omtanka för dess uppkomst, rest sig upp, förskönad, ur grushögarne. Folkmängden har sedan 1841 ökats så, att den år 1847 utgjorde 2,464 personer.
I öfverensstämmelse med nu anförda grunder, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må dels för sin del besluta, dels ock hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla att, med upphäfvande af Kongl. Kungörelsen angående inrättande af enskilda banker eller diskonter af den 14 Januari 1824, i hvad densamma rörer 4 Sammansatta Bankooch Lag-Utskottets Betänkande ,Ns 2. banker utan rätt att utgifva egna banksedlar, samt Kongl. Förordningen angående vissa lagbestämmelser med afseende på enskilda banker af den 6 Oktober 1848, må utfärdas en så lydande: Lag om enskilda banker utan rätt att utgifva egna banksedlar. § i. De, som vilja ingå bolag, i ändamål att genom en vald styrelse drifva bankrörelse, utan rätt att utgifva egna banksedlar, skola hos Kongl. Majit om nådig tillåtelse dertill sig anmäla och dervid inlemna de af bolaget antagna bolagsreglor. Befinnas dessa öfverensstämma med denna lag samt lag och förordningar i öfrigt, meddelas tillåtelse till bankrörelsens drifvande under en tid af högst tio år, räknade frän bankens öppnande. Önskar bankbolag förlängning af oktrojen erhålla, gore i den ordning, som nu är^ sagd, ansökan derom aderton månader innan den löpande oktrojen tilländagår. § 2. Delegare i sådant bankbolag, hvarom denna lag handlar, skola icke vara förbundne till ansvar för bolagets skulder med större belopp, än en hvar till bolagets grundfond insatt eller åtagit sig att insätta, derest de icke till vidare ansvarighet sig särskildt utfäst, eller, enligt denna lag, vidsträcktare ansvarighet kan komma att en eller annan delegare åligga. § 3. Bland dem, hvilka om sådant bankbolag sig förena, skola finnas minst tjugu svenske medborgare. § 4. Delegare vare berättigad att till annan person öfverlåta eganderätt till sina lotter; skolande likväl anmälan om sådan öfverlåtelse af den nye egaren hos bolagets styrelse göras. § 5. Mom. 1. I banken skall finnas en förteckning öfver samtlige delegare, hvilken förteckning tillika skall innehålla uppgift om det antal lotter, en hvar innehar. Mom. 2.
Jag må vända frågan huru som helst, så kan jag dock icke komma till något annat resultat, än att ett bifall till Utsk:s Betänk, och ett afslag å den Kongl. Propos:n är det enda, som för mig är en klar åtgärd. Att här politisera om hvad som kan hända för den händelse, att brödrariket bifaller förslaget, anser jag gagna till intet. Jag får tillika säga, att jag icke ser någon möjlighet uti att ett sådant bifall kan komma att ega rum; och jag vill icke att Den 18 Februari f. m. 447 man skall misstänka mig för att hysa någon enda tanke derpå; ty frågan kommer troligtvis alt der expedieras pä ett mycket hastigare sätt än här. På dessa grunder ämnar jag rösta för bifall till Utsk:s Betänkte. 11. Exc. Hr Gunther, Claes Ephraim: Ehuru jag kontrasignerat den Kongl. Propos.. hvaröfver Utsk. utlåtit sig i det Betänk., som i dag utgör föremål för öfverläggningarne, är det eder likväl, mine llrr, väl bekant, alt denna propos. lill sitt innehåll var bestämd redan långt före mitt inträde i Konungens konselj, sä att, äfven om jag för min enskilda del hade ansett några förändringar deruti önskvärda, jag icke kunnat dem tillvägabringa. K. M. hade redan vid sista Riksdagen fattat Sitt beslut i afseende på ifrågavarale propos., hvilken då blef öfvorlemnad icka allenast till R. St:s kännedom för att lagas i öfvervägande i sammanhang med de i samma syftning föreslagna grundlags-förändringarne, utan äfven till antagande af Norges Storthing. På embetets vägnar har jag således i dag ingenting att rättfärdiga, eller att redogöra för.
Desse Staber bestå af 34 Adjutanter med arvoden, StabsCheferne inberäknade, hvadan, då anslaget jemnt fördelas på detta antal, å hvar och en belöper ett arfvode af omkring 260 Riksdaler, i följd hvaraf någon minskning å detta anslag för Officerare, som skola göra tjenst till Häst, ej torde vara möjlig. Uppgingo förlidet år till 2Ö4g Riksdaler 12 skillingar, men hvartill, enligt Kongl. Brefvet den 10 Maj i år, komma 182 Riksdaler 24 skillingar. Till HusarCommenderingen i Gö- theborg, omkring 600 — Till förstärkning af Stats-anslaget till Ved och Ljus för Gar. nizons-orterne, upptagas 8,000 Anmärkning. Hårtill anordnades förlidet år 8712 Riksdaler 25 skillingar 1 runstycke, 0- beråknadt ersättningar till Commendanter för förlorad Tull ved Till oförutsede utgifter 26,4oo — Summa Summarum 85o,ooo _ Anmärkning. Att anslaget till oförutsedde utgifter till åfventyrs år nog otillräckligt till alla öfriga aflöningar och arfvoden, till begrafningshjelp, m. rn., torde skönjas deraf, att under rubriken: Oförutsedde MilitaireUtgifter förlidet år i Kongl, StatsContoiret lärer anordnats för Ar - 238 pen 7 Juli i f, rn. méen och Flottorne öfver 100,000 Riksdaler, utan att anslagen till BevåringsManskapets exercice samt Vanås och Carlskrona Fästnings-byggnader deruti inberåknades.
Skulle Hr Frih. o. Landtm, tillåta remiss af motionen, sådan den nu är, så skulle jag visst se det aldrahelst. Hr von Hartmansdorff, Äng.: För min del tror jag ej, att Hr Frih. o. Landtm, kan tillåta någon dispense från grundlagens föreskrift. Äfven om det tillätes, skulle sådant föga båta motionären; ty utan tvifvel skulle det Utsk., som får motionen till sig remitterad, mot henne göra samma anmärkning, som här ägt rum, då följden blefve, att Utsk. icke behandlade någon annan del deraf, än den som detsamma tillhörde att pröfva, samt att allt det öfriga icke blefve behandladt. Jag tror således, att Hr Oxehufvud sjelf borde för målets behandling fördela sin motion i särskilda motioner. Frih. von Kr semer, Robert: Jag tager mig friheten upplysa, alt inom Ekon.Utsk. en afdelning är utsedd att communicera sig med Beviiln.Utsk., och att således, om Den ii Mars e. ra. motionen remitteras till Ekon.TJtsk., detta Utsk. icke lärer underlåta att sälta sig i beröring med Bevilln.Utskottet. Frih. Raab: Till hvad Frih. von Kraemer yttrat, får jag lägga, att som en annan afdelning af Ekon.TJtsk. är i beröring med LagUtsk., kan också det tillägg, sorn Hr Hjerta åsyftade, inflyta, utan att det hindrar Ekon.Utsk, att behandla frågan, och att således, om motionen, som Hr Oxehufvud föreslagit, remitteras till Ekon.Utsk., synes den mig der bäst behandlas. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade tillåta Hr Oxehufvud att dela sin framställning så, att blott mål af samma beskaffenhet kommc att vara i hvarje del. Hr Oxehufvud:
Jag anser mig böra undanrödja ett sådant missförstånd och finner mig af aktning för mig sjelf och mitt fädernesland up manad att förklara, att om jag hade trott, att på sätt så väl våra tidningar som det allmänna talet låtit antyda, ett sådant sidoinflytande verkligen gjorde sig gällande, skulle jag hafva varit den första att deremot afgifva en öppen och alfvarlig protest. Jag känner fullkomligt mina rättigheter såsom representant, jag har icke en utan flere gånger haft tillfälle att studera sjelfva hufvudprinciperna för det konstitutionela samhällsskicket nemi. i England, och jag har deraf inhämtat, att om der skulle yppa sig den minsta anledn. till misstanke, att ett inflytande på sidan om de konstitutionella Statsmakterna sökte att göra sig gällande, skulle det, vare sig utom eller inom det s. k. Regeringspartiet icke finnas mera än en sammanstämmande röst emot ett sådant tilltag. 1 ett konstitutionel! samhälle vill man icke hafva att göra med flere personer än Regenten och dess Styrelse eller Ministrar. Jag anser mig således böra öppet förklara, att jag med milt omnämnda yttrande till Hr Brakel icke menat någonting annat, än att, då jag ansåg hans förslag vara af den mest genomgripande och omfattande art, jag önskade se en annan man än den enskildta representanten bakom detta förslag, och denna man, jag får öppet erkänna det, trodde jag icke kunna vara någon annan än Konungen Sjelf i Hans StatsRåd. Sedermera har jag funnit, att den Man, som i Sverige innehafver den högsta makten, icke ställt Sig bakom detta förslag, utan att detsamma tillkommit på samma sätt som så många andra, nemi. att sedan åtskilliga personer, hvilka ega tillträde till 22 Den 1 December, hofvet, trott sig hafva upsnappat några af de Höge Personerna* tankar, kommo de vips fram med motioner på Riddarhuset. Har detta förhållande undgått Eder upmärksambet, mine Hrr ? Eller kunnen J annat än ogilla, att en ledamot af det Stånd, som borde gifva en ledning och ett efterdöme åt alla de öfriga, på sådant sätt går till väga, när det är fråga om den högst vigtiga frågan att försvara Riket i närvarande stund och predikament?