Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I vår tid sätter man m e d rätta endast tillit till sådana försköningsmedel, vid hvilkas sammansättning vetenskapen gjort sina nyaste rön gällande. Då så m y c k e t i dessa dagar ordas o m hyns vård o c h om dessa » ansiktskonstnärer », hvilka g e n o m massage, ångbad o c h annan behandling utlofva föryngring åt h v e m som vill anförtro sig i deras händer, torde må- hända några utdrag ur en tysk författares uppsats o m äldre tiders skönhetsmedel vara af intresse för Iduns läsarinnor. Se här till exempel hvad den store örtblandaren o c h mästaren, Iiieronimus Brunswyg, berättas haf va förordnat angående den för dåtidens skönhetsvatten — » till att göra ansiktet hvitt, rent, klart o c h skönt » — så oumbärliga majdaggens insamlande: » Majdagg skall sålunda beredas o c h insamlas. Bästa tiden o c h sättet därtill är, att man midt i maj månad, när s o m månen är full, tager o c h går ut en ljus, klar morgonstund, före solens uppgång o c h då det icke haf ver regnat aftonen förut, ej heller o m natten; man tage så en vacker hvit duk, eller slöja, o c h dragé den öfver en äng eller gräsmatta, på hvilken många ädla b l o m m o r växa, därefter man vrider ur den öfver ett glas. Detta göre man så ofta, till dess man nog hafver, o c h sile det sedan g e n o m en yllen duk, sådan som brukas till att klara drycker m e d; så skall det stå uti solen uppå X X X dagar. » Detta återfinnes i en diger b o k på 680 sidor kallad: » Konsten att destillera », tryckt redan » i thet året » 1507, hvilken därjämte äfven innehåller recept på den tidens alla brukliga läkemedel. Majdagg o c h mars snövatten äro emellertid redan för längesedan ej mera tillfinnandes på apoteken, ehuruväl gammalt folk ännu tror på deras hemliga förmåga att försköna ansiktet. Båda göra de huden hvit o c h gifva ren, klar färg.
– Nog hänga galonerna ännu fast på syrtuten, – sade han till öfverste Grothusen, som stod bredvid och värmde sig, – men skamligt svartnade äro de. Och det andra svenska följet börjar, fan tage, se ut som ett riktigt zigenarepack. Jag säger som Fabrice: jag kommer snart inte ihåg hur penningar se ut, om de äro runda eller fyrkantiga. – De äro så runda, att de trilla som hjul! – svarade Grothusen och gnuggade upprymdt sina händer. – En kung, ett hof, en hel liten armé utan annat än litet vigileradt småmynt på fickan ... och det i en turkisk skråköping, hundratals mil från det egna fosterlandet! När i tiden såg du maken? Gud förlåte mig, men är det inte en så kostlig syn, att det ingenting gör, om det ibland är tunt med sockret på pannkakan. Från Porten få vi inte en enda pung längre. Fast jag knappast har tid att sofva om natten utan bara får syssla med att uppnegociera respengar från all världens schackrare, så förstår jag knappast, hur vi hederligen skola komma härifrån. Jag har sagt hans majestät, att vi få ta hela raden af fordringsägare med oss som eftertropp ända hem till Sverige och inkvartera dem i Karlshamn, till dess de bli gäldade. Tänk dig, lilla Karlshamn propp fullt af turkar, som knäfalla i gathörnen och anropa Allah! Joo, du! Bara vi nu komma i väg! Vi måste draga åstad med pukslag och trompetande som det anstår svenskar, begriper du! Lyckligtvis ha vi kvar grannlåten sedan i somras, då jag var på afskedsambassad hos storherrn. Det finns visserligen hvarken stoppning eller foder i schabraken, men utanpå sitter det så mycket mer mässingstråd och tofsar ... och det är hufvudsaken ... Och själf ser jag ju ut som en hel excellens? Hva ba? Spetskrås, snussked af rent dukatguld ... I skåpet en hederspäls, skänkt af sultanen, ett par nedkippade tofflor, en nattmössa och en sidennattrock, som Düben skulle vara säll att få bära i själfva högmässan.
Adlerstam icke egde rättighet sjelf derå bjuda, Bortgått, finnes, efter Utskottets öfvertygelse, icke någon anledning för Rikets Ständer, att till förmon för Öfverste-Lieutenanten Adlerstam och hans familj göra den af Herr Grefve Piper nu föreslagna ytterligare penninge-uppofFring,. som skulle i sin morn bidraga lill; minskning ! det belopp Staten framdeles, i och för angelägnare behof, eger att af Bankens räntevinsl påräkna, utan nödsakas Utskottet tillstyrka Rikets Ilöglofl. Ständer ali å Hr Grefve Pipers ifrågavarande motion meddela afslag.. Stockholm; den 7 Augusti i83.f.. STOCKHOLM, hos Ludv. Westerberg, i83.4* Banco-Utskoltels Memorial M-o 2g. 1 N:o 2g» Antom till Exp -Ulsk. den 16 Augusti. Memorial, med Förslag till jemkning af Riks-Ståndcns Beslut, i afseende på Utskottets, under JV:o 14., ajgifne Utlåtande. Vid granskning af de inom Riks-Stånden fattade Beslut, i anledning af Utskottets afgifne förslag till ett nytt myntsystem, b vilka Beslut, genom Prolocolls-Utdrag af den 1 innevarande månad från Höglofl. Ridd. och Adeln, den 11 sisth Julii från Högv, Preste-Slåndet, den 7 Julii från Vällofl. Borgare-Ståndet och den 22 i samma månad från Hedervärda Bonde-Ståndet, blifvit Utskottet meddelade, har Utskottet funnit dessa Beslut i vissa punkter vara af sådan skiljaktighet, att Utskottet, enligt ^3 § Riksdags-Ordningen, uppgjort och härigenom får framlägga förslag till deras sammanjemkning.
10:de punkten återremitterades med anmärkningar; och blef jemväl den Utlåtandet bifogade tabell för vidtagande af deruti, med föranledande af återremissen från Riks-ståndep, nödige rättelser, till Utskottet återremitterad. Den 21 April. Från Böglofl. Bidderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 5 och 8 dennes på bordet lagda Utlåtande Nm 72, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjunde Hufvudtitel, lades Usta, 4:de och 7:de punkterna till handlingarne; återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, 2:dra och 5:te punkterna, ansågs 9:de punkten icke för närvarande föranleda tili något beslut, samt blef Utskottets förevarande Utlåtande i öfriga delar af Ridderskapet och Adeln bifallet. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o 72, angående reglering af utgifterna under Riks-statens sjunde Hufvudtitel. Ståndet lät bero vid Utskottets yttranden i i:sta, 4:de och 7:de punkterna, återremitterade 2:dra, 3:dje, Side, 9:de vch ll:te punkterna, jemte tabellen, och biföll öfriga delar af Utlåtandet, ° Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs och godkändes Stats-Utskottets Utlåtande N:ö 90, qm beviljande af lån till Förlag åt Handlande och Näringsidkare i Jönköping. S. St. Den 22 April. Från Häflofl. Ridderskapet oah Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 8 och 12 på borde( lagda Utlåtande N:o 73, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel, lades 4, 10 och 14 punkterna till handlingarna, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar. 8 punkten, den delaf Urte punkten, som angår Professor Carlsons i mom. Litt.
Kellgrens satiriska och lätta skaldestycken, för det mig synes, att han igenom dem haft mesta inflytelsen på sitt lands vitterhet; och, det som är vigtigast, på sin nations upplysning och seder”. Så förhöll det sig ock. Hans ”satiriska och lätta” stycken voro de enkom populära; och Leopold, i sin berömda Sång öfver Kellgren, prisar i första rummet hans värde af Satirdiktare och Recensent. Sjelfve Franzén, i sitt Minne öfver Fru Lenngren, frågar: ”När är Kellgren mest Kellgren? Är han det icke när han ler?” En fråga, som tillräckligt blottar, huru föga han genom Kellgrens sista föredöme hade blifvit väckt till någon klar föreställning derom. – Desto djupare ingrepo de undersköna Kellgrenska afskedsljuden, med sina sålunda allmänt oförstådda förebådningar om ett nytt skaldesångens tidehvarf, i barndomsoch ungdomskänslorna hos de nyss antydda ynglingar, som under uppgryendet af sina första aningar lärde sig att älska Kellgrens snille och namn. Hans inflytelse på dem var, i sjelfva verket, lika stor som tidig; långt större, än i allmänhet kan skönjas på de äldsta omogna företeelserna af deras egen skaparlust137. Underligast är i alla fall, att äfven Thorild kunde deltaga i den blindhet, för hvilken det alltigenom fördolde sig, att Kellgren hade i betydlig måtto genombrutit – eller (om man så hellre vill) med rikare innehåll fyllt och utvidgat – den fransyskt-svenska smakskolans snäfva formalism. De allmänna anledningarne till hans kamp mot dess åsigter inneburo de särskilda till hans kamp mot Kellgren. Enskild förtrytelse påskyndade fiendtligheternas början; men att förklara dem, räcker den ej till. Orsakerna lågo djupare. Längesedan gifna skildringar hafva, såsom jag hoppas, gjort dem fullt begripliga.
Riddarhus-kassan, angående understöd derifrån för fortsatt utgifvande af Svenska Adelns Ättartaflor; motion af Herr Gabriel Anrep : se Motioner. —, augående fortsatt utbekommande af hithörande, utaf Ridderskapet och Adeln beviljade, men af Riddarhus-Direktionen innehållna anslag; motion af Herr Gabriel Anrep: se Motioner. Riddarhus-Ordningens 7:de g, angående tillägg af 2:ne moment till densamma; motion af Grefve Carl Magnus Björnstjerna: se Motioner. — 16:de g, angående ändring deri; motion af Friherre Johan Gustaf von Paykull: se Motioner. — 18:de, 20;de m. fl. gg, angående förslag till ändringar deri: — K - 207, 272, 309, Å. 313; U. IV. 46, 98, 308, A. 308. — Riddarhus-Utskottets förslag till Ridderskapets oell Adelns underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj.-t i ämnet: X. 249. EiddarhuSTsalens inredning, angående ifrågasatt godtgörelse af statsmedel för kostnaderna dertill, äfvensom till anskaffande af värminrättning samt införande af gaslysning m. m.: B. III. 602-, 637. 641, A. 643; B. VIII. 90. 165, 219, A. 219- — läktare, om tillåtelse för främmande åhörare att derå bevista Ståndets öfverläggningar: I. 5, Riddarhus-Sekreteraren Albert Munck, rörande tjenstledighet fö* honom : I. 14. — —, angående bemyndigande för Riddarhus-Direktionen att bevilja pension åt honom; motion af Grefve Carl Ludvig af Ugglas: se Motioner. Riddarhus-Sekreterare-tjensten, angående förordnande för Riddarhus-! Fiskalen Otto Brakel att densamma bestrida: I. 14.
Den tid, intill hvilken nya Octrojer af Kongl. Majit hädanefter i Nåder beviljas och äldre Octrojer kunna förlängas, bestämmes gemensamt lill år Bihang till R. St. Prof. i834~ 6.'te Sami. a.-clra AJd. 2 usta Hiift. I o Bancooch Lag-Utskottens Bet: JV:0 2, 1860. Före denna termins utgång, vid näst förut limad Riksdag, skall Systemet af hela Rikets Bankrörelse och Myntväsende undergå granskning af lagstiftningen, i händelse (.ändringar i vissa delar finnas nödige, men ditintills skall samma Lag förblifva oförändrad. I öfrigt försäkras de Banker, som under denna Lag uppstå och vunnit privilegium, mot alla ingrepp i dem förunnade frioch rättigheter, så länge de icke genom öfverträdelse af denna Lag de samme förverkat. 2:dra Kapitlet. Om Actie-Banker. § 11. Actie-Banker, deri delegare ansvara endast för beloppet af deras tecknade Actie-summa, må icke förläggas annorstädes, än i Rikets större stapelstäder, der ordentlig Börs och Mäklare finnas. Bankens namn eller firma utmärke alltid, att den är en Actie-Bank, och skall sådant jemväl på dess creditsedlar och invisningar tydligen utsättas. § 12- Totalbeloppet af en Actie-Banks grundfond eller teckning får uti intet fall understiga tio millioner Riksdaler Courant. Pröfvar Kongl. Majit ändock, att rörelsen, i någon stad, skulle kräfva en större grundfond, utsatte då en högre Minimi-summa. Ingen Actie får ställas på mindre summa än Tiotusende R:dr Courant. § 13- Af nämnde Totalbelopp skall minst 10 procent vara af Actie-egare inbetalt i reda penningar, innan eller vid Bankens öppnande, samt lika mycket inom en månad derefter. Ytterligare T35:delar eller 3o procent böra antingen med conlanler, eller lätt realisubla papper, inbetalas terminvis sist inom sex, nio och tolf månader efter Bankens öppnande. Af öfrige Andelar eller 5o procent skall Aclie-Bankens
Ränta å ofvannämnde belopp för institutets organisation med bevillningsafdrag 855: — Summan af årliga utgifter endast för dessa föremål utgör således 6,721: 32. Eller 1,721 r:dr 32 sk. b:co mer än det beviljade anslaget. Dessutom uppkomma fanx frais och förluster, dem det-äiv omöjligt att upptaga i speciel beräkning, ofta förorsakade af 103 Den i5 Februari e. m. att föreståndare, genom de många städse förefallande opåräknade omsorger, ur liindrad från egna affärers förvaltning. Större förluster uppkomma också genom elevernas öfningsarbeten vid åkerbruket, i följd af sämre tillredd jord, ojemn sådd, dragarnes ovanor genom oöfvade körare, tidspillan och afbrott i de pågående göromålen. Att i någon mån betacka ofvannämnda brister, och till fortsatt bibehållande af den utvidgning inrättningen hade erhållit, har K. M., enligt nåd. bref af den 3o Mars i838, anslagit 2000 r:dr b:co för i838, hvarvid jag vidare förbundit mig underhålla 14 frilärlingar i stället för 12. Härigenom, och med så synbar enskild uppoffring, har institutet kunnat komma i dess närvar, skick. Dessa uppoffringar hafva blifvit gjorda för ett älsklingsföretag, hvars nytta dagligen utvecklades, och ingaf mod att dermed fortfara, under förhoppning, alt dess vigt snart skulle fullkomligen inses, och ett större understöd beviljas till en fortsättning, fullt motsvarande ändamålet och lidens fortgående fordringar. Skall inrättningen fortfara och organiseras efter en plan, som erfarenheten under de fem sista åren visat vara behöflig; så erfordras för ett ändamålsenligt landtbruksinstituts bestånd och utveckling nedannärande lärare, och medel till deras aflöning och för öfriga behof, som följer: A. En föreståndare, hvilkens tid är upptagen af den allmänna tillsynen öfver inrättningen, föreläsningarna, och de till dem hörande förberedelser, och äfven al en mängd mindre åligganden, sorn fordra hans directa tillsyn.
Afven här torde det således erfordras en expropriationslag och kanske ändå något mera för att åt saken bereda framgång, nemi. vederbör'ändes bifall till densamma. Huru kan man dä vilja öfverlemna den till votering i ett Ulsk., som endast hatmed statsregleringen och huru för handen varande iukomster dervid skola beräknas, att skaffa? Hr Stuart: Dä nu förevande punkt, på sätt Gr. Lagerbjelke anmärkt, icke har sammanhang hvarken med 3:dje, 20:de eller 23:dje punkterna, så torde hvarken presterskapets privilegier eller några andra dylika författningar och konsiderationer kunna anföras såsom hinder för R. o. Ad. att serskildt behandla och pröfva denna punkt. Jag anhåller således, för min del, om propos. å bifall till densamma, under förklarande, att jag icke kan föreställa mig huruledes genom den föreslagna förändringens antagande enskild rätt skulle i något enda hänseende komma att förnär - Den 25 September. 445 Kias. Det är nemligen nu icke fråga om den indelta tionden, utan blott om den Kronan behållna eller till statsverket ingående tionden samt dess lösande efter en viss beräkningsgrund, hvilket lösningssätt ofelbart skulle komma alt medföra stora fördelar för både det allmänna och de skatlskyldige. Dock som Statens inkomst af tionden skulle efter det nu föreslagna förändrade beräkningssättet under ett eller annat år kunna blifva antingen mycket högre eller mycket lägre, än hvad denna slatsintrad, enligt hittills gällande bestämmelser, under samma år skulle utgöra, så måste äfven frågan om denna förändrings beslutande tillböra de ärenden, hvarom 69 § Reg.F. handlar. Jag tillstyrker derföre, att den föreslagna voler:s-propos. måtte af R. o. Ad. bifallas. Gr. Lagerbjelke: Då den siste värde talaren, Hr Printzensköld, nu ånyo upprepat sin gamla thes alt dessa frågor skulle vara af lagstiftningsnatur, sä vore det verkligen intressant om någon af de värde talare, som stödja sig på denna sats, ville uppgifva enligt hvilken § i grundlagen dessa s. k. lagstiftningsfrågor skola afgöras.
» af hustrun, som säger: » Far, ge henne du åt Alla utom Jolma rusa ut oeh hasta åt HanAutaris, han är dock hvarken fattig eller dålig, gala. Ungefär halfvägs dit, vid en liten klar såsom vi trott. Saila blir ej lycklig med fjällsjö stanna hundarne och börja tjuta. Där Skiddi ... » finner man Autaris, men — hängande liflös i Fadern är bevekt: » Hangalas gråstenar skola en gammal tall vid sjön. Han kunde ej » slita de starka tågen », som också smälta en gång«, säger en lappsaga. Utan att yttra någonting nickar han på hufvuså mäktigt bundit hans hjärta vid Jolmas sköna det, d. v. s. tiger och samtycker, hvarefter han dotter: han dukade under för det hårda slag går ut. Maggi oeh Saila förstå honom så väl; han fick i Pannis meddelande. Vi förbigå här de mörka taflor, som nu uppde behöfva inga vidare löften och förklarinrulla sig i ödemarken: huru Jolma med af sorg gar ... förvridna drag lutar sig öfver sin vanmäktiga * dotter, som genom en egendomlig aning skyndat åt Tjallis i ärende att träffa Autaris och far, Det är, som hade allting i en blink blifvit men på vägen funnit sin Autaris redan död; så lätt och ljust i kåtan. Och äfven där ute huru äfven Panni sörjer i tröstlös själfförebrå- börjar solen sticka fram först med några matelse öfver sin väns död, som han indirekt vållat tare strålar genom molnen, men inom kort med genom sitt kanske oförsiktiga meddelande af hela sin strålgloria upplysande nejden och skingJolmas svar; huru Maggi, som får bud att rande allt kallt töcken däromkring. Dvärgskynda till Tjallis, då hon fått sammanhang björkens blad på Hangalas alla sidor glittra af af hvad som inträffat, uttrycker sin förtviflan regndropparne som af millioner diamanter, och i detta hemska, entoniga, för lapparne karaktede gamla tallarna vid kåtan upplåta sina kvistar ristiska läte, som man benämner » joiku »; och åt lappskatans muntra dans.
Men ifall de såta två stundom skulle tvista, världen strax får brådt att tro, att en länk skall brista. LINDERS. FIGURER U R SKISSBOKEN AF BAF A E L (FÖRF. AF EN PASSIONSHISTORIA.) AIRAM. ÄR EN man kan dem slipa! Ojämnhet skall slipas bort, Helsingfors våren 1899. KÄRLEK kan ej begripa: ädelstenar nötas ej, Fröken Anna Nordman har ett synnerligen vidsträckt arbetsfält. Hon undervisar i geografi i tvänne skolor i Helsingfors: Nya svenska läroverket och Privata svenska flickskolan. Dessutom är hon föreståndarinna för » Små- skolan », där hon äfven undervisar i geografi och svenska samt har en moderlig omsorg o m de små. — Utom skolorna hinner hon ännu med mångt och mycket. Hon är en af de verksammaste medlemmarna i » Geografiska föreningen » och synnerligen intresserad för folkbildningen i landet. I sitt gästfria hem, där hennes gamla, älskvärda moder är värdinna, vill hon gärna se sig omgifven och ihågkommen af vänner, kamrater och elever. Och träder man in i detta ljusa, trefliga hem t. ex. en Anna-dag, den 9 dec, då ser där ut som i en blomstergård, man tror sig förflyttad till södern. — Denna blomstergärd är en underpant på all den aktning och kärlek hon åtnjuter. IDUNS KUNGL. HOFBOKTRYCKERI. ; V I L E F V A i en tid, hvilken jag vågar på- stå kan uppvisa flere hedervärda på hundradet än någon annan period hitintills mäktat. Det är till den grad slående, att, när man tar » en alldeles förträfflig människa » ur hopen, blir det en typ. Därför misstänker jag, att, när jag nu nedskrifver min anspråkslösa lofsång till den hedervärda och högst förträffliga fru Hööghs ära, skall man rundt om mig utropa; » Bah, det där är ett fingeradt namn. Det är j u min tant (moster, syster, svägerska o. s. v.) upp i dagen! » A la bonne heure! Det skall ej hindra mig från att lugnt fullfölja min afsikt att porträttera den hedervärda och högst förträffliga fru Höögh.
Tullprocenter blifvit gillade, icke kunde rubbas, äfvensom Ridderskapet och Adeln beslutat, att hvarje Artikel uti Tulltariffen borde serskilt för sig företagas och pröfvas? bords i afseende å den återstående delen af Tulltariffen lända till efterrättelse. Grefve Spens: Med fullt erkännande af riktigheten af Herr Grefvens och LandtMarskalkens framställning, får jag anhålla om proposition, att Muscott måtte bestämmas till sam: Drn io Augusti/, hl, 791 tua tull, sorn Ingefära, hvilken artikel redan förevarit. Herr Grefven och Landt Marskalken tillkännagaf, att inkommande Tullen å torr Ingefära blifvit bestämd till 25 procent, samt hem. ställde, om Ridderskapet och Adeln ön9kade, att inkommande Tullen å torr Muscott ä/ven, i likhet dermed, borde till 25 procent förhöjas. Ropades Nej. Herr Grejven och Landt Mar [kalk en gjorde derefter proposition lill bifall af den å torr Muscott af Utskottet föreslagna ofvanberörde inkommande Tullprocent; hvilken proposition med Ja besvarades. Grefve Spens : Mot detta beslut får jag reservera mig till protocollet, ej för sakens, utan för principens skull , och derföre att jig tror det vara underligt, att syltnadskostnadea för Ingefära skall beläggas med 5 , och för Muscott med jo procent. ”Mynt, Svenskt, Silfver-; Fritt till in« ”försel; Förbjudit till utförsel.” ”Mynt , Ducater af Utländskt Guld ; Fritt ”till Inoch Utförsel. Herr Cederschjöld: Jag skulle tro, att att icke förbud emot utförsel af Svenskt Silf - Deri 20 Augusti f. Tu, Vtrmynt börtie äga rum, helst eljest intet lägligt sätt finnes, att deraf begagna sig. Det är Hemligen förbudet att nedsmälta, och i Banken erhåller man icke dess egentliga värde. Hvad iskall män då med det? Enda utvägen är, att utföra det 3 och den tror jag således bör vata frii Herr H\erta : jag instämmer visserligeh
Detta har jag velat anföra, i afseende på Herr Hjertås med fleres yttrande.' Friherre Anckarfvård, Carl Henric, hade inlemnat ett så lydande Memorial: (Se Bilagan N:o 2.) Harr Grefven och Landt Marskalken frågade om Ridderskapet och Adeln ansåg öfver läggningen fulländad. Ropades Ja. Herr Grefven och Landt Marjkalken yttrade, att då under diseussionen någre Leda-. Veil 12 Septchibcr J. in. 5 Jag tror att första vo terings-proposition bör tont court blifva till bifall eller afslag å lån 5 så att om nej vinner, Riksens Ständer skola vidtaga andra utvägar till behofvens fyllande, och om ja vinner, ny öfverläggning företagas om godkännande af Utskottens förslag eller antagande af 5-procents-obligationer. Herr Stråle: Uti den af Herr Grefven och Landt-Marskalken framställde proposition innefattas den olägenhet, att den som ej vill bi. falla antagande af låne-anstalter, nien om sådane skola vidtagas, föredrager 3-procents-sedlar, ej kan iå sin önskan uppfylld. Jag föreslår der - S>en I s September f. m, före, att voterings-propositionen måtte blifva följande: Den sorn bifaller Utskottens förslag, att lån må upptagas med öppen lemnad rättighet att sedermera bestämma vilkoren för desamma, voterar ja; den det ej vili. voterar nej. Vinner nej kommer ingen upplåning att äga rum. Detta tror jag vara rätta sättet 1)varigenom livar och en kan få votera efter sin Öfvertygelse. Herr Berghman: Om ja vinner bör man särskilt få afgöra huruvida 5- eller 5-procentssedlar skola antagas. Herr Grefven och LandtMarJkalken framställde följande voterings-proposition: