Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man reser sig från sina platser, det blir ett ropande och ett springande, och tvärs öfver bänkrader och barrierer vältrar mängden, omöjlig att hejda, ned, som en lavin uppfyllande arenan. Stallbetjäningen har redan störtat in och med förenade krafter fått ut Bosca, hvilken gör motstånd och hela tiden sträcker sina händer o c h blickar emot Stjärnes loge, ropande sin hustrus namn. Men den grefliga logen är redan tom. Upprörd, mållös, skakande i hela kroppen s o m af köld, har grefve Stjärne med den återvändande Furgeons hjälp i sista ögonblicket fått ut den sanslösa kvinnan. I vestibulen utanför mötas de af Stråle o c h Ruda, som skyndat till, och de få in sin börda i buffetlokalen, hvars dörrar reglas bakom dem. Alla männen äro bleka och upprörda. Karl Stjärne känner sina ben svika sig. En redig tanke kan han ännu icke tänka. Hvad är sannt — hvad är lögn? Är Käthe hans hustru, eller är hon det icke? Förintad sjunker han ned på en stol. S ö n d a g: Spansk soppa; hafstunga; stekt and med sallad; äppelkaka. M å n d a g: Hvitkål; Roast beef med pepparrot. T i s d a g: Soppa på fisk; kokt torsk rued ostronsås; oxälet mignon; savarin med rom. O n s d a g: Puré af ärtskidor; ångstekta kalftungor med madeirasås; äppelkompott med grädde. T o r s d a g: Potatispuré; stockfiskpudding; rödgröd med grädde. F r e d a g: Kräftsoppa; stekt svan; ris med äpplen. L ö r d a g: Stekt kalfsadel med grönsaker; sago vallin g. Recept. Purc a) ärtskidor. Späda ärtskidor rensas och sköljas väl, kokas med några skorpor och hela persiljekvistar i vatten.
Och da Bonde-Stän det innerligen önskar att härwid ådagalägga dest rena nit och oswikeliga trohet, hoppas det pä Högloft. Ridderskapet och Adelns ljusa erfarenhet och kraftiga efterdöme, utbedjande stg, att fä mara inneslutit i Högloft. Ridderskapet och Adelns ynnest och förtroende. Herr Landt-Marffalken bestvarade detta tal pä följande sätt: Ridderskapet och Adeln har med särdeles nöje cmottagit det Hederwärda Bonde-Ständets genom Depurerade nu aflagde besök och lyckönskan till början och fortsättning af detta Riksmöte. Rid, derskapet och Adeln försäkrar BondeStänder alt sa länge del fortfar i Fäders dygder, med enfald och Den i8 April» s och gamma! swensk ärlighet bemöter sine med-Slän, der samt willig! delkager uti allt hwad som kan be» främja Rikets anseende, förfwar och framtida sjelf, ständighek, skall ingen med mera roänskap och förtroende omfatta detsamma än Ridderfkapet och A deln, tänkesätt som frän längsta tider bör wara af Bonde-Standet kändt och försökt och som Ridderjlkapet och Adeln nu anmodar Deputerade att inför dest Ständ framföra. Depularioncn afträdde beledsagad säsom wid ankomsten. äerr Landt Marfkalknn erindrade om an, kekning till en Deputation af is personer i ändamål att, sedan äfwen Borgareoch Preste-Skän» dens Depnterade fullbordat sine besök, till samtelige de öfrige Siänden framföra Ridderfkapet och Adelns äkerhälsning. Under det Ledamörerne till bägge berörde De» putationer anleknades, företogs läsning af den nu gällande Riddarhus-Ordningen af den iz Octobec 1810, hwilken fullföljdes till och med 34 dä En Deputation frän det Wällofl.
Stannade två Stånd emot två, skulle, i vissa fall, frågan förfalla, i andra åter den mening gälla, som öfverensstämde med Riksnämndens. Förslaget förklarades hvilande af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvaremot Borgare-Ståndet godkände ett annat, uppgjordt i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det förra Kongl, förslaget, och Bonde-Ståndet ett tredje, enligt hvilket Riksförsamlingen skulle utgöras af tvänne afdelningar: Folktinget med 120 ledamöter, utsedde medelst samfälda medelbara val, utan census hvarken för valrätt eller valbarhet, samt Landstinget med 60 ledamöter, utsedde af Folktinget för en tid af sex år och af hvilka halfva antalet skulle hvart tredje år ombytas. Genom votering i förstärkt Konstitutions-Utskott blef det förstnämnda af dessa trenne förslag hvilande till 1853—1854 års riksdag, men antogs då endast af Borgare-Ståndet. Under de 53 år, som förflutit sedan våra nu gällande grundlagar stiftades, har sålunda sjelfva ståndsindelnmgen icke undergått någon förändring och, hvad Konstitutions-Utskottets Memorial M 7. 7 beträffar de särskilda Ståndens inre sammansättning, så har denna hos Ridderskapet och Adeln förblifvit oförändrad samt hos Preste-Ståndet icke erhållit annan förändring, än att, vid 1823 års riksdag,'representationsrätt der inrymdes åt fyra fullmägtige från Universiteten och två från Vetenskaps-akademien. Vid 1828—1830 årens riksdag har representationsrätt i Borgare-Ståndet blifvit tillerkänd bergsbruksegare samt vid 1856—1858 årens riksmöte de i rikets städer bosatte idkare af borgerliga näringar i allmänhet, äfvensom egare af hus, tomter eller stadsjord, med vissa undantag, och vid 1834—1835 årens riksdag har valrätten till riksdagsmän i Bonde-Ståndet blifvit utsträckt till frälsehemmansegare, äfvensom vid 1844—1845 årens riksmöte till egare af säterisamt rå- och rörshemman.
Änskönt jag måste hata den fördömda qvinnan, erkänner jag dock, att denna piga hade större vett, större skarpsynthet, större psychologisk insigt, bättre förstod „min charakters och min läras sanna bana„ , än hela allmänheten, än mina beundrare, de paddorna, än hela myrstacken af dessa smågenier, som i mig dyrkade storgeniet, än (förlåt mig!) du sjelf, min förträfflige vän, som i femton år dagligen umgicks med en prophet och ändock (i fall du talar upprigtigt) höll honom för en åsna, d. v. s. en sådan, som icke hade någon högre mission än dina andra legohjon, hvilka för solden voro skyldige att strida för dina lumpna interessen och för dina platta grundsatser våga heder och frihet i den kamp, du behagar kalla „ljusets och mensklighetens.„ Dock nog! Obehörigt och dumt folk blandade sig i våra privatangelägenheter: – korteligen jag är nu landsflyktig, och du skall få se, man slutligen får upplefva den scandalen, att den arma syndaträlen omvänder sig på det gamla, triviala och fatala viset, och blir salig i en annan himmel än jag och han sjelf förberedt åt den gode vännen. Se der har du rätta tråden till den trassliga härfvan; men sätt icke denna förklaring in i bladet, försvara mig inte på det viset; ty allmänheten, som ej förmår lyfta sig upp till det rent cœlesta, skulle då tro att jag antingen med henne ville spela komedi, – eller vore en förhärdad hycklare. Jag rasar i mitt inre, när jag tänker på, huru, om ej „servanten„ Hedda varit en sådan Argus, hela den sinnrikt uttänkta anläggningen skulle fått den lyckligaste upplösning, liksom i en roman eller ett dramatiskt konstverk, till auctors och publikens ömsesidiga belåtenhet, – huru allmänheten och landets snillen skulle fortfarit att dyrka mig som en härold för ljuset och framstegen, och huru du och jag i många år kunnat fortfara att fäkta för det goda och täcka.
— Under loppet al dessa 5 år bar på flygsands-fälten blifvit utsådde 54o Tunnor Furu-Kottar, 3 Tunnor Björkfrö, 212 Tunnor Sandrör, Sandhafre och Sandgräs-ax, samt dessutom 5oo Sandrörs-rötter blifvit utplanterade å de större Sandfältens drifver. Genom Sandplanteuren Bruhns bemödande att på alla sandfälten fortplanta den för flygsandens hämmande så nyttiga Sandväxten Armido Arenaria (Sandrör) 9 (Sandrör), Elumus Alenarius (Sandhafre) och Cara Arenaria (Sandstör) bär dessa Grässlag de senare åren så tilltagit och förökat sig, att tillgång derå nu finnes för beliofvet till de ännu ej besådda Flygsands-fälten. —- På de förflutna Åtta åren, eller sedan 1824» har Marken å de inhägnade Sandfälten nästan öfverallt blifvit grönskande och ofverväxt. — Vid fältens infredande sistnämnde år, kunde någon vegetation ej upptäckas. — Nu finner man marken grönskande och, på de ställen, der Trädfrön föret utsåddes, Tallar af 2 alnars höjd, samt Åhlar 4 ä 5 alnar höga. — Flygsandsdrifvorne hafva blifvit planterade med Sandrör och framvisa vid Kjellstorp och Willshärad grönskande Sandberg som synas trottsa Stormarne. Eder Kongl. Maj:t har i Nåder, för flygsandens dämpande här i Länet, ytterligare från och med år i83o anslagit Ett Tusende R:dr Banco årligen i Fem påföljande år. Enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande, är vid hvarje års slut underdånig Berättelse örn fortgången af Planteripgarne så väl som redogörelse för medlens användande afgifne. 4:0. Politisk författning. Kammar-Verk. —- Inga serskilta Hemman hafva på senaste Fem-åren. blifvit Skattlagde. — Icke eller något Hemman af öde upptagit eller till ödesmål förfallit.
Se Jernväg. om anslag till utvidgning af slöjdskolan i. Motion N:o 145. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 99. om anslag för tillbyggnad af elementarläroverkets lokal. Motion N:o 146. Stats-Utsk. Utlåt. Callsson, C. Fr. Motion N:o 80, angående bestämmelser i fråga om undervisningen i skogshushållningsläran vid landtbruksläroverken. Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 50 och Mern. N:o 57. R. St. underdån. Skrifv. N:o 187. Motion N:o 190, angående förändradt sätt för uppbörden af och redovis ningen för de till allmänna verk och inrättningar utgående eller till em betsoch tjenstemäns aflöning anslagna skatter, vare sig tionde eller räntor. Sammans. Statssamt Allm Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 17 och Mern. Carlstad, om kreditivrätt i Rikets Ständers Bank för en tillämnad Filialbank i. Motion N:o 222 Banko-Utsk. Utlåt. Carolinska Mediko-kirurgiska institutet, om förhöjning af adjunktslönerna vid. Motion N:o 310. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139 och Mein. N:o 170. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. angående medgifvande för detsamma att, i likhet med universiteternas medicinska fakulteter, anställa theoretisk medicinsk eller medicine-kandidat-examen. Motion N:o 71. Ailm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. R. St. underdån. Skrifv. N:o 8b. Christianstad, om anslag till läroverksbyggnad för högre elementar-läroverket i. Motion N:o 92. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. och Hessleholm, om anläggande af jernväg mellan.
Revisorers Berättelse. 5i5 Uppå de år 1817 samlade Revisorers derom gjorda hemställan » anhöllo Riksens Ständer, i deras underdåniga Skrifvelse den i3 Junii 1818, det Kongl, Maj:t, till ordning och säkerhet i förvaltningen af Stats-Verkets tillgångar, täcktes, i de till Kongl, Stats-Contoiret aflåtande Bref, om utbetalningar, föreskrifva å hvilken Stat och Tittel de skola utgå. Då likväl i några, genom Kongl, Maj;ts Krigs-Expedition sedermera afgångne Bref, såsom under den 9 Februarii r 819, angående ersättning för några under sista krig förlorade UnderOllicers-Hästar vid dåvarande Cederström^,ka IIussar-Regementet, samt den 28 derpå följde April, rörande Resekoslnads-ersättning till General-Majoren, Friherre von Otter, och Majoren Grefve von Rosen, under deras resor i Norrige, sådan föreskrift icke varit bestämdt meddelad, Revisorerne till Riksens Höglofl. Ständer öfverlemna, om icke förenämnde underdåniga anhållan må, i afseende på angelägenheten af berörde fullständighet i foreskrifterne, förnyas. I frågan om verkställigheten af en RiksHufvudbok, hafva Revisorerne inhemtat, att, sedan Bokslut efter de uppgifne tvänne särskilda methoder blifvit författade och aflemnade till 1820 års Revisorer, hvilka uti deras Berättelse den i5 December berörde år, deröfver afgåfvo yttrande, med tillstyrkan, att det utaf Kongl. Stats-Contoiret pi ojecterade, måtte till efterföljd antagas; dervid Revisorer - 5i6 Riksens Ständers ne likväl förutsatte, att enligt Riksens Sliinclers hemställan i underdånig Skrifvelse den 25 Junii 1818,Kongl. Kammar-Collegii och Kongl.
RegeringsFormen, som åsyftade en utvidning af Utskottets magt på bekostnad af Riksens Ständers. Härvid gjorde jag anmärkningar, med framställning af ett alternativ, som innehöll ett blott förtydligande af det gamla stadgandet, oell följaktligen var af motsatt syftning med Utskottets förslag. Jag bekänner uppriktigt, att det var ett misstag af mig att behandla målet på sådant sätt: och jag är leasen, att detta misstag skall stå i Protocollen för min räkning. Men jag tröstar mig dermed, att under de 5 år, som sedermera framflutit, hafva lärt mig bättre förstå Grundlagens mening. För öfrigt tycker jag mig vilja minnas, att min mening då bestriddes: och att dåvarande ConstitutionsUtskott, hvaraf Herr Friherren sjelf var Ledamot, behandlade mina såsom Ståndets gemensamma tankar, till Utskottet remitterade anmärkningar annorlunda än Grundlagen föreskrifver. I afseende på den särskilta beskaffenheten af den fråga, som utgör egenteliga föremålet för denna öfverläggning, anhåller jag att få uppläsa följande, för ätt åtminstone i Protocollet förvaras såsom min nuvarande åsigt af saken: Hvarefter Herr Cederschjöld, uppläste följande: Öfver ett från ConstitutionsUtskottet inkommit förslag till Gruudlags-förändring, få, enligt Den 21 Maji f, m. $79 RegeringsFormens 56:te §. Riksens Ständer vid samma Riksdag icke besluta. Ett sådant förslag kan följaktligen icke förkastas vid samma Riksdag det blifvit uppgifvit. Men enligt samma kunna Riksens Ständer genast derom öfverlägga: nemligen för att till nästa Riksdag bereda en opinion för eller emot den åsyftade förändringen. Äfvenledes kunna enligt samma §. Anmärkningar emot Utjkottets yttrande göras i Ständens Plena \ nemligen vid den föreslagne GrundlagsRedactionen till förtydligande och närmare bestämmande af den idée, som Utskottet velat uttrycka.
Ridderffapcts och Udelns pröfning Lfwcrlämna ett förflag dertill, som jag kikwal anser min ffyldighet nämna, ci ar af mig, utan författadt af HaradS-Bokhältarcn dlääb, cn man hwNkcn r längre lid med beröm wardal uppbörden i en af NiketS folkrikasie Provinser, och af hwars kunffaper, nit och drift, BcwillningS-Utstottct under inncwarandc Rikemöte haft det största biträde. Jag hemställer om wi icke skulle kunna inbjuda wära Mcdstander, att gemensamt med ost detsamma till Kongl. Majit öfwerlamna för att efter behörig granskning af Kongl. Kammar-Collegium, kunna antagas och pabjudaS. Herr Grefwen och Landt - Marskalke n, giorde proposition till bifall ä denna Grefwe ve t» Osrclien motion, hwilken med Ja beswaradcs. Eluteligcn gjorde Herr Grefwen och Landt»Marffal» krn proposition, att Ridderffapet och Adeln mätte in, stämma Dm 2 April. slamma r Prastc-Ständets fattade beslut, att Expcditions-Itstottct ifrän de öfr-ga Utstottcns Canecllier, ftulle er« hälla biträde, i dest mot Riksdagens instundande flut, förökade gbromäl. Bifölls Ridderftapet och Adeln ätftiljdes kljtill g. In ktlem Urotosoll» 6. LjikvsrstOtpe. Tisdagm dm 3 April. klcoum kk. bals till ic> förmiddagen.
I anledning af det undantag, som i Riksd.Ordn. göres i afsönde på sådana motioner, hvilkas behandling tillhör Ståndens särskilda Utsk., anhåller jag, att de trenne af mig nu väckta motioner , hvilka endast angå Ståndet enskildt vid kommande ceconomiska frågor, må genast varda remitterade. Dessa 4 motioner begärdes på bordet. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R. Stis und. skrifvelser till K. M.; Den 10 April e. m. tji N:o ii. ang:dc väckt fråga om anläggning af en stad vid Lysekihl i Bohus län; N:o 12. ang:de Öfvercoinmissarien Öijers ansökning att vid afskedstagande! få å* allmänna indragningsstaten såsom pension uppbära sin nu innehafvande lön. Vid föredragning i ett sammanhang af StatsUtskrs d. 2 dennes på bordel lagda memorial N:o 34, med återlemnande af Riksdagsmännen Hans Janssons och Anders Mårtenssons motioner, ronde åtgärders vidtagande till befordrande afhypotheksföreningar, samt af BondeSt:s prot.utdr. af d. 7 dennes, innehållande, att Ståndet sistnämnde dag till BancoUtsk. remitterat de omtalade motionerna, beslöt R. o. Ad. att, med godkännande af StatsUtskrs memorial N:o 34, instämma i den af BondeSt. beslutade remiss. Å nyo föredrogs LagUtskrs d. 2 dennes på bordet lagda betänk. Nro 5 öfver Räksd.-fullm. Pehr Isacsson Myrungs motion om upphäfvande af g §. 2 Cap. Gift.Bm. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Jag har mig bekant, att uti motionen, som föranledt förevar, betänk , en misskrifning ägt rum, hvilken i sista plenum hos BondeSt. blifvit rättad och som derstädes åstadkommit å tetrem iss.
Län, får underteeknad, Kyrkoherde i Fashult och Jönstorp i Skåne af Lunds Stift, jemte Kyrkornas Syssloman, i djupaste underdånighet aflemna följande Förklaring: j:o Undertecknad, Kyrkoherde, har albing innehaft af Kyrkornas medel mer, än hvad >6 mom. af Kongl. Kyrko-Instrukttonen af dea 12 April 1815 stadgat, utom vid de tillfällen, då kyrkoreparationer Varit i båga, oell innebar jag för närvarande, af Farhults Kyrkas medel, 1 97 Rdr 18 sk. i rst. Banco till en, enligt sockenstämmo-protokol! af den 29 Mars i8jo, beslutad orgelbyggnad, hvilket tillbörligen blifvit anmärkt uti 1840 års Räkenskaper. 2:0 Inventarieconto öfver Kyrkornas böcker och öfriga tillhörigheter, af hvad natan och beskaffenhet de vara må, har, under de 32 år jag härstädes varit Kyrkoherde , ordentligt varit upprättad och åtföljt aila årens Räkenskaper, 3:o Någon lön till Kyrkoherde, Skollärare, Organist, Klockare och Orgeltrampare utgår icke af dessa Kyrkor, Det är endast 2.*iie Barnmorskor, hvilka, enligt sockenslämmo-protokoll af den 19 April 1812, erhålla tillsammans Tre Tunnor korn af Kyrkornas behållnings-tionde, nemligen af Jonstorps Kyrka 2:ne och af Farhults Kyrka en. Huruvida denna lön är sanktionerad af höga vederbörande är mig obekant; några handlingar härom finnas icke i Pastorsarkivet. Dessa 3:ne Tunnor korn hafva af Kyrkornas behållnings-tionde utgått i 3o år, och således 8 år förr än undertecknad blef Kyrkoherde vid dessa Försam» Angående Räkenskaperna för Brundby Kyrka» På grund af Rikets Ständers sednasle Revisorers anmärkningar, för så vidt de kunna afse Bi undhj Kyrkas Räkenskaper, få vi 1) är med afgifva följande underdåniga Utlåtande: 1:0
Då ett förordnande af dylik art synes vara både oförenligt med begreppet om den rätt, 534 Lag-Ut&kottets Utlåtanden. sorn genom lofliga aftal förväcfvas, och i följderne ledande till uppenbar vada och till störande af det förtroende och den säkerhet,. sorn i handel b.ör äga ram, tror Utskottet någon särskild re-* dovisning icke vara af nöden, dd Utskottet förklarar sig deråt ej kunna lemna minsta afseen-. de. Utskottet har dessutom funnit att Bagförslaget genom de i 3 Cap, 5 och 8 §. §me stadgade ansvarspäföljder, så vidt möjligt varit * Sökt förekomma tillställnigar af bedrägliga. Gäldenärer, att i hemligt förbund med andra genom diktade försäljningar eller på annat sätt undan? Sticka Boets tillgångar.. Uti förevarande §.. §. stadgas, att om varor, dem Gäldenären köpt , men ej betalt, icke blif?. vit till honom eller till annan man för hans räkning lefvererade, vare Säljaren ej shyldig att utan betalning aflemna dera till Borgenärerna. Härvid erindras, dels att Borgenärerna, i fäll de behölle varorne, skulle, om ej annorlunda , åtminstone emot stalld säkerhet för betalningen, äga rätt att tillgodoräkna sig den förfallotid Gäldenären kunde hafva betingat, samt att sådan rättighet borde till. förekommande af tvifvelsmål utmärkas, dels, att, i händelse tvist upplomme om verklig tradition skedt, en viss tid borde utstakas, inom hvilket! Borgenärerne ägde att göra deras anspråk gällande.
För ett 4-hjuligt åkdon, per mil 1 R:dr 50 öre. » » dito mindre, för en häst 1 » — » » » 2-hjuligt dito — » 75 » » en rack eller större släda 1 » 50 » » » mindre släda för en häst 1 » — » » » kappsläda — » 75 » Anm. Dock beräknas afgiften alltid såsom för minst 2:ne mil, så att minsta afgiften för ett 4-hjuligt åkdon är 3 Rrdr o. s. v. - % Anmälan om åkdons transporterande måste göras minst 2:ne timmar och åkdonet vara vid stationen sednast en timma före tågets afgång. 3:o. Afgift för hästar: I vagn med klädda spiltor: Då endast en häst transporteras, erlägges för denne per mil 2 Rrdr. Då 2 hästar intagas i samma vagn, för hvardera per dito 1 » 50 öre. » 3 eller flere dito dito, per dito 1 » — » I vagn med bommar: Då endast 1 häst transporteras, erlägges för denne per mil 1 Rrdr 50 öre. Då 2 hästar intagas, erlägges för hvardera per dito 1 » — » » 3 eller flere dito dito , per dito — » 75 » Hästvagnar få icke reqvireras på andra ställen än vid banornas ändpunkter Götheborg och Falköping samt Malmö och Höör. Anmälan om hästars transporterande måste göras 2:ne timmar och hästarne vara vid stationen sednast en timme före tågets afgång. Afgift för en hand erlägges med 25 öre per mil, men aldrig under denna afgift, äfven för kortare distanser. 5:o. Afgift för pttleeter erlägges lika för samma vigt inom 5 mils distans, eller för 1 ® till och med 10 ®, per stycke 25 öre. öfver 10 » till och med 20 » dito 40 » » 20 » till och med 30 » dito 55 » o. s. v., med 15 öre tillägg för hvarje 10 & tillökning i vigt.
Revisorerne, som besökt Arméens å Skeppsholmen befintliga förråder, hafva dervid funnit desamma med ordning och noggrannhet förvarade; dock hafva Revisorerne ansett sig böra ifrågasätta lämpligheten deraf, att circa 20,000 skålp. sulläder, hvilket, enligt Revisorerne meddelad upplysning, bland förråderna förvarats alltsedan är 1808, då det lärer hafva blifvit såsom subsidier från England lemnadt, nu i mera än 50 är legat obegagnadt, i stället för att vid förefallna behof tillgodogöras. B). Extra statsanslagen, Räkenskaperna för denna afdelning af Krigs-kollegii förvaltning utvisa följande förhållande: (Bil. Litt. I.) § I De för revisionsåret till nya gevärs anskaffande anslagne medel, 150,000 R:dr, hafva till lika belopp blifvit fördelade mellan Karl Gustafs stads och Husqvarna gevärsfaktorier. — 62 General-fälttygmästare-embetets till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse angående förstnämnda faktoris verksamhet under år 186:’ innehåller, rörande gevärstiIlverkningen derstädes, följande uppgifter: Under året kompletta IJtgiltssuniina, delad -1862 ;&fé 'tillverkning,' 1'örvaiidtad vapen. per gevär. till gevär af 1860 års modell. 2,763 gevär af 1860 års modell. 32 R:dr 32 öre. 3,180 gevär. Efter tillägg af den från fjerde hufvudtiteln utgående underhållsoch förvaltningskostnaden för faktoriet, 15,904 R:dr 26 Öre, fördelad på hela tillverkningen, ut gjorde priset på hvarje gevär 37 R:dr 32 öre. Enligt hvad Krigs-kollegii hufvudbok utvisar, voro vid 1862 års slut följande fordringar, tillhörande extra anslagen, beroende på konkursutredningar, nemligen: hos f. d. Bruksegaren J.
Uplästes och godkändes följande voter.propos.: »Den som bifaller § 47 uti komiterades förslag till förordning om landsting med följande förändringar, nemi. att efter ordet »bevillning» på 2:dra raden i l:sta moro:t införas orden »enligt 2:dra art. bevilln.-stadgan», att i stället för de å 5:te och 6:te raderne af samma mom. förekommande orden »för ofvannämnda föremål» insättas orden »efter nämnde artikel», samt att hela 2:dra mom:t uteslutes, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, beslutar R. o. Ad., att ifrågav:de g skall erhålla följande lydelse: »De medel, som enligt § 46 skola af länets innevånare erläggas, fördelas på häraderne och städerne i länet, i förhållande till summau af den bevilln. efter 2:dra art. bevilln.- stadgan, som från hvarje kommun för året utgår till staten. Den på kommunen belöpande andel uttaxeras efter samma grund som kommunalutskylderne. och upbäres jemte dessa, samt insättes af kommunernes upbördsmän i landtränteriet, under benämning af landstingsmedel»». Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålunda: Ja — 9. Nej — 17. , R. o. Ad. åtskiljdes kl. V4 till 11 e. m. In fidem, O. Urakel. D en 12 Oktober. Fredagen den 12 Oktober 1860. Plenum kl. 7 e. m. Justerades ett prot.-utdrag för den 11 dennes samt pleniprot. för den 22 sistl. Juni f. m. Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Utsk:n inkomne Mern., Utlåtm och Betänkm, nemi. från Konstitutionsutskottet N:o 69, med voter.-propos. rör:de det i Konst.Utskits Mern. N:o 57 framställda förslag till ändring i 14:de §:n 5:te mom:t R. O.; N:o 70, i ani. af RiksStms beslut rör:de det uti Konst.Utsk:ts Mern.