Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorernas för år 1859 Berättelse härtill återkomma; och det torde då icke vara lämpligt att gå StatsUtsk.t i förväg genom att nu fatta beslut i denna fråga. För att sålunda hålla frågan sväfvande, anhåller jag om återremiss äfven af denna punkt, likasom af Esta och 2:dra punkterna. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes propos. först å bifall till Utsk:ts tillstyrkan, dervid svarades många nej, blandade med ja, och sedermera å återremiss deraf, da svaren utföllo med många ja, jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Den 29 Februari. 4:de punkten. Utskottets hemställan bifölls. Hr Akerman, Fredrik: Sedan R. o. Ad, numera behagat hedra mig med förtroendet att vara ledarraot af Bankostyrelse», anser jag mig ieke kunna lämpligen bibehålla den befattning, son» förut varit mig anförtrodd, att vara ledamot af BankoUtskit, utan får derföre härmed afsäga mig densamma. Denna anhållan blef af R. o. Ad. bifallen. Frih. Creutz, Steffan: Jag anhåller att få tillkännagifva, det jag icke var närvarande vid det tillfälle, då R. o. Ad. fattade sitt beslut ang:de Ekon.Utsk:ts Betänk. IN:o 29, mande skolagans föreslagna afskaffande. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, StatsUtsk:ts d. 25 dennes bordlagde Mern N:o 62, i ani. af lliksStåndens skiljaktiga beslut och meddelade återremisser i deri uti StatsUtsk:ts Betänk. N:o 51 behandlade frågan, ang:de de för fortsättningen af Statens jernvägsbyggnader erforderliga medels uplåning mot statsobligationer å utländskt mynt. Vidare föredrögos, men blefvo äfvenledes ånyo bordlagde, Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o.
Föredrogs meddeladt Utdrag af Ridderskapet och Adelns Protokoll den 23 sistlidne Januari, al hvilket inheintades, att Ridderskapet och Adeln dels, vid behandling al Statsutskottets Utlåtande N:o 225. i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, i fråga om eftergift af Lands-kamereraren, Kammarrätls-rädet S. Lindberg ädömd ersättniugs—skyldighet, beslutat att bifalla StatsUtskottets Inkonist-afdelnings uti Herr Uenschens förevarande Utlåtande bifogade reservation intagna tillstyrkande, dels inbjudit de öfriga Riks-Ständen, all i lietta beslut sig förena; men Borgare-Ståndet lann umförmälda inbjudning icke till annan åtgärd föranleda, än att Protokolls-utdraget tili handlingarne lades. Fran Hedera. Bonde,-Stande.l. S. i). Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets Utlåtande N:o 61. i anledning af gjorda anmärkningar emot vissa delar af Utskottets Betänkande N:o 46, öfver ej mindre Kongl. Maj:is Nådiga Proposition, angående utvidgad religion s-fri lie t och vissa dermed gemenskap egande ämnen, än äfven särskilda inom Riks-Stånden väckta motioner, biel' nämnde Utlåtande i sin helhet godkändi, äfvensom Utskottets yttrande angående Litt. C. i Betänkandet N:o 46 af Ståndet gillades. S. D. Vid förnyad föredragning alslogos Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 236, i anledning af väckta motioner om medels anvisande till påbörjande af Stockholms befästande å landsidorna; N:o 237. angående del för Linköpings domkyrkas reparerande under sed naste Riksdag, i egenskap af lån. beviljade stats-bidrags förändring till anslag utan återbetalnings-skvldighet; och N:o 2311 angående begärdt slals-bidrag för en större reparation å Westerås domkyrka. Deremot godkände Siandet samma Utskotts Utlåtanden: N:o 239, angående ifrågastäldt stats-bidrag för tornbyggnad vid Hedvig
Då ledigt rum i nämnden fylles, anstäiles nytt val på lika sätt för det distrikt, som ledigt blifvit, derom Häradshöfding, då så nödigt finnes, föranstalte. Ej må annan dertill väljas, än den, som är välfrejdad, bosatt och 25 år gammal. l;ppstår fråga om den valdes behörighet, eller om valet rätteligen skett, gifve domaren utslag deröfver och gånge det utslag i verkställighet ändå att klagan i högre rätt föres. Den som kallad varder att i rätten sitta, på sätt nu sagdt är, vare pligtig, att minst två år den tjenst förrätta, der han ej från distriktet flyttar eller visar laga förfall. Den, som är öfver 60 år, kan icke emot sin vilja till nämndeman väljas, ej eller vare någon, som af nämnden afgått, skyldig att deri inträda förr, än fyra år förflutit sedan han från nämnden afgick. Ej må någon, som Konungens eller Rikets tjenst innehafver, till nämndeman väljas;” samt af l mom. i 1 § 23 kap. Rättegångsbalken, efter dess lydelse i Kongl. Förordningen den 18 April 1849: ”Å Häradsting så ock vid laga syn i jordatvist må ej dömas, der ej tre i Nämnden äro”. Med detta sistnämnda förslag öfverensstämmer det af Jan Jansson framställda, till stöd hvarför han åberopat de skäl, som för ett lika beskaifadt förslag vid sista riksdag anfördes, eller nödvändigheten att bereda lindring i de besvär och kostnader, sorn allmogen mäste vidkännas genom skyldigheten att såsom nämndemän tjenstgöra, samt den omständighet att egodelningsrätten endast utgöres af ordföranden och tre ledamöter, hvadan ifrågaställde minskning äfven skulle bidraga till enhet i lagstiftningen. I dessa skäl funno emedlertid Rikets Ständer icke tillfyileslgörande anledning för bifall af då väckta förslag.
N:o 92, i anledn. af väckte motioner om revision och reorganisation af hospitals-anstalterne i riket, blef jemväl detta betänk, ånyo bordlagdt uppå derom af Frih. Palmstjerna, Carl Otto, och Gr. Lagerbjelke, Gust, gjord begäran. Föredrogos och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s i gårdagens plenum på bordet lagde betänk:n N:o 9.3, i anledn. af väckt motion om framläggande af unionscomitéens förhandlingar inför B. St:r; N:o 94, i anledn. af väckte motioner om fri disposition och fördelning af härads-allmänningarne, på socknarne; samt N:o 95, i anledn. af väckt fråga om utfärdande af fullmakter för kronolänsman. Anmäldes och lades till handlingarne ankomne prot.utdr. från PresteSt. af d. 7 och 9, frän BorgareSt. af d. 9, samt från BondeSt. af d. 9 och 14 dennes. II. B. o. Ad. åtskildes kl. 8 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 17 Juni 1848. Plenum kl. 9 f. m. Justerades 4 prot.utdr. för d. 15 dennes samt pleniprot. för d. 31 sisth Maj f. m. Öppnades Ilrr Electorers listor vid val af ledamöter i Const:s-, Bevillms-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm; och befunnos dertill utsedde i Constitutions-Utskottet: efter N:o 86, Gr. Hamilton Jakob, Essen, och N:o 245, Frih. Lagerfelt, Israel Carl Adam; N:o 139, Gr. Wirsén, Axel Emil, och N:o 1661, Hr Carlheim Gyllenskjöld, Oscar. Ilo Den 17 Juni. Bevillnings-Utskottet: efter N:o 2147, Hr af Christiernin, fullm. Frih.
Formulär till Slämplings-bevis å bränvins-tillverknings(distillerings-)redskapen N:o | I mell lasll ! panna '[med löst-bröst | jutan | En kol Dubbel (jonisk | hatt med 00 tums Cylindrisk I ångrör j rektifikations-apparat, Enkel i lästad vid hatten, > att sättas emellan Dubbel j pannan och afky J nings-redskapen . Mäskvärmare med (utan) ångapparat — K koppar 00 00 00 00 % 0 st.rund af 0 I. diam. År. År Redskapens rymd är stämplad ä pannans hals öfversta del 00 På panna, hatt, mäskvärmare och rektifikations-apparat åsatt min namnstämpel, årtal och ordnings-nummer. S. S. t8 N. N den 18 (Juslerarens namn.) Bilt. lill B. St. Sammans. Bevill a.-. Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Bet. Ank. till Exp.-Uisk. d. 20 Maj 18S7, kl. t r. m. Rikets Högloft. Ständers Sammansatta BevillningsLagsarntAli ni ann a Besvärsoch Ekonomi-Utskotts betänkande i anledning af väckt motion om förändringar uti Kongl, Majlis Nådiga Orda i nu s - Stadga för större brännerier dea t Juni 1855.
St:s mening vid lånebidragets meddelande under sisth riksdag har varit, att befordra ett nyttigt ändamål, men att återbekomma medlen för att underlätta andra lika nyttiga företag, och ingalunda att bortskänka dem till enskilda personer pä samhällets bekostnad. Huru kan man väl, med åsidosättande af ingångne förbindelsers helgd, med förbiseende af all grannlagenhet, begära, att Ständerne, några månader efter sedan contract om arbetets verkställande blifvit t räfla dt, och ansvarsförbindelserne af comiterade, med Hr af Harmens som ordf., afgifvits och af Konungen fastställts, skola eftergifva skulden? Men detta är icke den enda märkvärdigheten: R. o. Ad. har hört sig föreläsas, att först under Sept. och Nov. månader sisth år afiemnades af vederb. landtmätare till delägarne ägograderingsinslrnmenlet öfver den jord, som för hvar och en af deni skulle genom aftappningen blifva fruktbar och det tillskott, som på en hvar delägare för arbetets utförande belöpte; men längre fram i motionen förekommer en annan stroph, så lydande: ”anledningen till villkoret i 2 punkten är den, alt alltsedan år 1839 hafva en del ägare till den jord, som skall förbättras i det högst lipp belägna Aspolands härad, dels alldeles förnekat alla bidrag till företaget såsom skadligt, dels uttalat missnöje med taxeringsförrätlningen, utan likväl att under 5 års tid hafva vidtagit någon åtgärd för att få densamma förändrad.” Jag frågar, hvad det vill säga, att delägarne först i Sept. och Nov. månader näst!, år fått del af landtmäteriförrätlningen, men alt de väntat i 5 år för att skaffa sig ändring? Sådant lärer icke gerna kunna förklaras. Man säger, att det skulle blifva besvärligt för Riksg,- cont. alt uppgöra liqvid med jordägarne och controllera arbetet. Den 27 Augusti. Det måtte viii icke drabba jordägarne vid Emm-tms stränder, om det blir besvärligt för Riksg.cont:s tjenstemän att uppgöra dessa liqvider.
– Jo, se Olle kom ren i förmiddags rännande som en ursinnig te’ Ringbergs, och frågte efter Rönn, och sa’ att nu va’ de’ ingen fara för dem, för nu hade han fått hva’ han behöfde, och låg ihjelslagen i skogen. – Hvilken han? – frågade mor Ingrid. – Korsch patron, vet jag! – Hvad hade Olle att göra med Rönn – frågade vidare mor Ingrid, tilläggande med någon ovilja: – Du talar, så ingen kan begripa dig. – Korsch i allan da’r! De’ ä di som har stulet fram på herregåln i andra vecka; nu vet alla det, och Olle drack ut ett helt halfstop med brännevin i glädjeruset, när han kom te’ Ringbergs, och sjöng och svängde med patrons röda sedelbok, som va’ många riksdaler i, och sa’: «Nu ligger han döer i skogen Gudskelof! och kan intet mera hota en med stryk!» – För se Olle hade fått huda full med stryk af patron på måron, för att han skulle bekänna sanninga, och va’ derför arg på patron, och derför slog han ihjel’en, fast han sa’ att patron låg re’n döer när han kom. Men se de’ ä då ingen så dum och tror på, för han va’ blodig båd’ på händer och kläder när han kom till Ringbergs, och svängde med hans sedelbok, och va’ så glad för den. Men Ringbergsa, ho’ förstod nog hufvert de’ va’, och att Olle talte om’et i fylla, och ho’ va’ rädd att de skulle komma med i’et, och derför smög ho’ ut, och rände i rappet sta’ till länsman och angaf Olle, och när länsman kom, så låg
Ofver den del af dessa medel, som förvaltas af Kongl. Krigs-kollegii Artilleriafdelning, lemnar räkenskapen, som ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar - rätten, följande redovisning: Debet. Balans från år 1862: Uppbörd: Till Kongl. Krigs-kollegium levererade 11,388: 25. Balans till år 1864: Skulder, antecknade inom linien, 116: 50. Balans från år 1862: Skulder, antecknade inom linien, 116: 50. Leverering: Till Kongl. Balans till år 1864: Summa 22,901: 17. Hos Revisorerne har någon anmärkning mot denna räkenskap icke förekommit. — 68 — D). Särskilda kassor och fonder. Af nedannämnde, under Kongl. Krigs-kollegii förvaltning ställde kassors och fonders räkenskaper, hvilka hos Revisorerne icke föranledt till någon erinran, hafva redogörelserna för En-per-mille-fonden, Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond. Volontä.rvakansmedels-fonden, Militieboställs-kassan och Allmänna beväringsfonden ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, hvaremot Trosspassevolans-fondens, Förenade mötespassevolans-fondernas och Invalidhus-fondens räkenskaper blifvit derstädes granskade utan samt Wadstena krigsmaushus-kassas med anmärkning. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: l:o. Eu-per-mille-fonden. Debet. Balans från år 1862: Uppbörd: Kredit. Utgift: Förskjuten ränta å inköpta obligationer 40: 83. Fqrdringar, antecknade inom linien, 1,194: 18. Trosspasserolaus-fouden. Debet. Balans från år 1862: Fordringar och oredovisade förskottsmedel, antecknade inom linien, 2,185: 50. Uppbörd: Balans till år 1864: Skulder, antecknade inom linien, 260: 93. Kredit. Balans frän är 1862:
Fullmägtige lemnade uppdrag, att åt den uppgift öfver förhållandet emellan Bankens metalliska Kassa samt utelöpande sedlar och depositionsskuld, hvilken enligt 5 §. i Lagen för Rikets Ständers Bank af den Irsta Mars 1830, hvarje halft år skall tryckas och med allmänna tidningarne utdelas, gifva den förändrade uppställning, som föranleddes af föreskrifterne, angående beräkningen af Bankens sedelstock, hafva Fullmägtige förordnat, att ifrågavarande uppgift för framtiden bör uppställas i öfverensstämmelse med den rapport öfver ofvannämnde förhållande, som för hvarje vecka af Chefen för Kontrolloch Revisions-Afdelningen upprättas och till Fullmägtige ingår; Börande Revisorerne tillkännagifva, att de, som funnit berörde uppställning tillfyllestgörande, derom underrättat Fullmägtige. §• 5- På grund af föreskriften i 27 §. af Banko-Reglementet, hafva Fullmägtige gemensamt med Fullmägtige i Riksgälds-Kontoret den 15 sistlidne Maj utsett ett Ombud, att, å Bankens och Riksgälds-Kontorets vägnar, deltaga uti den revision af Götha Kanal-Verks förvaltning och räkenskaper för åren 1843 och 1844, som derefter under innevarande år är vorden förrättad, och hvarom Berättelse blifvit till Fullmägtige aflemnad. §. 6.
DET FÖRNÄMSTA TOALETTMEDEL och DET PÅLITLIGASTE HÅRMEDEL. Om d e olika användningssätten för olika ändamål se den hvarje flaska medföljande beskrifningen. Lättaste, bekvämaste och bästa sättet atf sammanhålla håret, är med användning af den bland utlandets Damvärld så mycket beprisade G u m m i - H a r b i n d a r e n, som endast fästes ihop med en hårnål. Den framkallar ej någon tryckande eller spännande känsla åt hufvudet, underlättar betydligt vid hårknutens uppsättande, passar till hvarje frisyr. Pr st. 20 öre, 3 st. 50 öre. a H E R M. hemmet. sChoclait » (Criocolat a u l a i t). Högsta närande födoämne i fast form. Stockholm. Hygienisk, absolut bakteriefri. För barn och institut för svaga personer. Liten volum, starkt näringsämne. För sportmän, militärer etc. Fran A m e d é e Koliler &amp; fils, H. M. Drottninför utbildande af l ä r a r i n n o r i k v i n n l i g gens ho / leverantörer, chokladfabrik i Laus l ö j d anordnas i Stockholm tvänne gånger Sedan jag nu flyttat min 22-åriga verksamårligen (6 febr. — 6 maj samt 6 sept. — 6 dec), antagas fortfarande elever, damer och herhet i N:r 64 Vesterlånggatan till N:r.40 Nysanne. Begär » Choclait till ätning » (finnes äfven till kokning) i bättre Speceriaffärer, K u r s a f g i f t 80 kr. — B e t y g erhålles. rar i skilda kurser. brogatan, med filial i Linnégatan N:r 6, känKonditorier samt hos H e r r a r P e r c y T. Hulda Lundin, Undervisning i anatomi, fysiologi och sjukner jag mig manad, att till Eder framföra I m c k &amp; C:C Slöjdinspektris vid Stockholms folkskolor. domslära meddelas af läkare och medicine min tacksamhet för Edert mig visade förtroAdr.
Som närmare upplysningar må härmcu meddelas, att dräglen iiI ' förfärdigad af fröken A. Lumlin af tyg till .. 1,2 ';; alnen " kl '. arbete jemte sybehör beräknadt till. 20,0 (1. att till broderiet Ur användt ~.r ' I: I aln samm.et af saullna qvalile 23, 63, samt sIlOlIdar af iikta hclsilke cordollnet 13,: !5. Till brodösen, fröken A. Schröder ... 30,00. Tofsar till väska, sybehör. mönster, uppritning, utklippning (obs. : häri inräknas " äska och bälten enligt t, ' änllC 21 / ~ • •;) alnar il 3 kr., kr. • Några ord om hvad som menas med en billig klädning. Om man till en reformdriigt köper tyg. Sömmerskeiön. Garnityr af patentsammet, l aln a 1,GO ... S~ ' behöl ' och foder 12 alnar l ' l 50 öre alnen, fordras kr. l: GO. Summa kr. Denna kHldning Jiicke) ', d. v. s. kan hAll as snygg, se ordentlig ut, högst tre månader af året, om den dagligen begngnas nudel ' verkligt ul ' hete. Alltså måste en sådan klfidning anskn (fas 4 gAnger om året. Följaktligen blir priset för en såtlan kliidning enligt dessa billigkr. öO,so. hetsprincipel ' ål ' ligeJl Köper jag dCl ' cmot ett tyg för 2 kr. : llnen, Mm lir 7 qvarter bred!, h. Sybehör, skoning och] iffoder .. 2,1ii. Sömrnel ' skelön,. 0,00 åtgå 11; linar ... GarnitYI ' af sammet A] h. alnen,;) nInal· ... SllIl1ma kl '.
De sysslade med någonting därborta, men man kunde inte se hvad det var. Men då ökstocken ändtligen efter nära en timmes förlopp kom sakta, liksom motvilligt glidande mot bryggan, såg man, att Maggie hade fäst den ena af de jättestora näckrosorna på bröstet, och han hade den andra instucken under snöret kring sin eldröda filthatt. » Det var förskräckligt, hvad ni ha varit länge, » smattrade Domsbasunen med knappast dämpadt ursinne. » Jag började nästan tro, att Maggie också hade tagit fiskredskap med sig, » inföll Hortense. Men Fanny teg och konstaterade endast, att pyret såg lika hopplöst olycklig ut nu som förut, kanske en enda liten nyans mindre ledsen vid lifvet. Äfven öfver Karstens ansikte låg en skugga af manligt allvar, som klädde honom. Nu blef det uppbrott i en hast, ty solen lutade starkt till nedgång; den satt redan i toppen på en af de högsta björkarna bakom dem. Efter mycket hojtande fick man ändtligen fatt i Agathon, som kommit öfver Malmströms dikter och fördjupat sig i dem, liggande på magen i blåbärsriset och läsande sida efter sida med ett uttryck af öfverlägset hän och förakt. Honom skickade man att ta reda på löjtnanten, som mycket riktigt upphittades, sofvande i poetens hängmatta, och efter tämligen lång väntan satte den ungdomliga skaran sig i rörelse. » Ja, herr Karsten blir min kavaljer, det är öfverenskommet, » sade fru Fanny. » Gå ni, flickor, vi bilda eftertruppen. » Det var ingen hjälp, de måste lyda, men ingen kunde hindra dem från att oupphörligt vända på hufvudet, åtminstone så pass mycket på sned som ett fruntimmer behöfver för att se hvad som tilldrar sig bakom henne. Och alltid säg man Fanny sist med sin kavaljer, och afståndet mellan dem och den närmaste gruppen växte allt mer och mer; sannerligen såg det inte ut, som om hon ville ha honom alldeles för sig själf. Det ville hon också, och det hade hon helt öppet sagt honom. » Sakta farten, så är ni snäll.
Ståndet nu har ett betänk. till afgörande, deruti CJtsk:n tilltrott sig rättigheten att kunna tillstyrka Ständerna biskops-embetenas indragning, utan att hafva kunnat framkomma med förslag till förändring i 29 §:n Reg.- F:n och i3 §:n Riksd.Ordn.; så visar det, att Utsk:n icke tänkt på tillvaron af dessa §§, då de uppgjorde sitt förslag; och af sådan anleda, skulle jag tro det rätta vore att helt enkelt ogilla betänkandet. Hr Munck af Rosenschöld: Jag får vördsamt hemställa, om ej Hr Frih. o. Landtm, skulle täckas framställa propos. att detta betänk, finge hvila, intill dess detsamma blifvit afgjordt hos PrestcSt.; i vidrigt fall anhåller jag om propos. till bifall derå. Hr Frih. o, Landtm, hemställde, om R. o. Åd. ansåg öfverläggningen fulländad. Ropades ja. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då detta betänk, nu vore för tredje gången fö'redragel, R, o. Ad. torde finna, att det emot Riksd.Ordnts föreskrift ej längre kunde få hvila på bordet, utan mäste till afgörande företagas; i anseende till sakens nuvar. skick, torde il. o. Ad. äfven finna, alt Hr Landtm, främst borde framställa den propos., som blifvit begärd på betänkts förkastande, och hemställde Hr Landtm, nu, oro R. o. Ad. behagade förkasta Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktns betänk. Ropades starka ja, blandade med ett eller annat nej. Hr Munck af Rosenschöld: För det första får jag anhålla om votering, för det andra får jag reservera mig mot Hr Frih. o. Landtmts nu framställda propos, då enl. 56 §:n Reg.Ftn ett mål, då det återkommer från Utsk., först skall framställas till gillande och sedan till förkastande, ifall ej den första på bifall ställda propostn antages.
Gyldenstolpe, Grefve Anton Gabriel, yttranden. I. 54, 457, 467. II. 72, 709. 70 — G «- Gyldenstolpe, Grefve Anton Gabriel, örn dess frånfälle. III. 316. Gyllengranat, Friherre Carl August Burchard, yttranden. 1. 473. III. 136 Gyllenhammar, Gustaf Wilhelm, Major, t. f. Kommendant och Direktör vid Straffängelset i Warberg, angående rättighet för honom att erhålla pension å Rikets Allm. Indragningsstat. Gymnasii-godsens, de Kongl, och Hvitfeldtska, tillstånd och förvaltning, om nedsättande af en komité för undersökning af. V B. 413, 418, 5G2. A. 576. E. 638. Gymnastikinrättningars upprättande i Rikets hufvudstad samt universitetsoch stiftsstäder för kostnadsfri handledning i pedagogisk gymnastik, undervisning deri åt eleverna vid folkskolelärareseminarier m. m. angående anslag till. II. 209. Gymnastiska Central-Institutet, om ökadt Statsanslag för. II. R. 187. Se vidare Stats-Utskottets Memorial N:o 148, (38 :o). Gymnastiska undervisningen inom landet, om tillsvnen öfver och regleringen af. X. B.‘ 294, 328. A. 354. XI. E. 331. Gåfva af fäst egendom och Testamentsriitten, om förändring af lagstiftningen angående. Se Lag-Utskottets Memorial N:o 13. Gårdfarihandel som utöfvas af allmogen i sju härader af Elfsborgs län, städerna Borås och Ulrichamn, samt Sunnerbo härad i Småland, om upphörande eller kontrollerande af. VII. B. 442, 447. A. 534. Gärde-mantalet inom Bodums pastorat af Wester-Norrlands län, om bestämmande af större areal för. X. B. 359. A. 365.
Uti afgifven underdånig berättelse om verkställd granskning af statsverkets med dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859, hafva Rikets Ständers Revisorer, bland annat, förmält, hurusom af räkenskaperna för Strömsholms stuteri inhemtats, att derstädes fortfarande följes en af öfrige stuterier i riket såsom både kostsam och mindre ändamålsenlig redan frångången method, att till landsorterne utsända, s. k. vandringshingstar, och att kostnaden för 35 sådane hingstar år 1859 utgjort 9,208 R:dr 69 öre; yttrande Revisorerne den åsigt, att om hingstarne, i stället att kringsändas, antingen afyttrades till liingstföreningarne mot någon skälig rabatt eller öfverlemnades åt enskilda personer, med skyldighet att ansvara för kreaturens behöriga vård och underhåll, men med rättighet att uppbära inflytande språngafgifter, stuteriet derigenom skulle befrias från den icke obetydliga utgiften för dessa djurs underhåll; hvarjemte Revisorerne fästat uppmärksamhet dervid, att uti den balansrelation, som finnes bilagd förberörde räkenskaper, de från förutgångna revisionsår balanserade osäkra fordringar upptagas till 1,742 R:dr 71 öre, utan att visadt vore, hvilka åtgärder till fordringarnes indrifning under året blifvit vidtagne. Genom nådig remiss af den 18 sistlidne Oktober anbefalld att häröfver inkom ma med utlåtande, får Stuteri-öfverstyrelsen underdånigst anföra följande: Att genom öfverlåtande af Kronans landtbeskällare åt enskilde personer befria det allmänna från de med dessa djurs underhåll celi årliga transportering förknippade kostnader är en tanke, som ligger nära till hands och som säkert långt för detta vunnit allmän tillämpning både här och i andra länder, hvarest hingst-depöter med stora omkostnader underhållas, hade ej erfarenheten visat, att dermed följde olägenheter, öfvervägande den fördel, derigenom vinnes.