Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skälet är värdt att höras: man hade i så fall helt visst f&amp;tt blifva vittne till så många projekt, så många påtryckningar, så många lockelsemedel, så mycket schackrande med löften ooh reelare parter (? ), att vår hela politik inkommit på ett område, der korruption ooh politiskt fronderi blifva alltför hemmastadda. Hvad var det den gamla romaren sade, då han berättat en historia från föregående dagar? Han uppmuntrade sina åhörare med orden: de te fabula narratur. På det hela taget äro Marcelli studier af mycket intresse och deras enkla hvardagston göra ett behagligt afbrott mot de nu på politikens ffelt vanliga deklamationerna, der frasernas uppblåsthet skall täcka intressenas småaktighet. Huru reaktioner uppstå samt Om yttrandeoch tryckfrihet, två föredrag af Ellen Key. En reaktion är naturlig, då menskligheten i sin utveckling gjort ett framsteg, hvilket då endast kunde vinnas genom uppoffring af ett eller annat berättigadt intresse, en uppoffring som man sedan söker godtgöra. I andra fall kan en reaktion emellertid på konstlad väg uppkallas ooh det är under en sådan vi för närvarande lefva. Denna från Tyskland importerade reaktion förklaras nämligen icke af någon föregående ansats framåt. För att uppsöka orsaken till denna reaktion företager förf. en granskning af rörelsens arbetsföra medlemmar. Utom sjelfva Btamtruppen, de födde reaktionäre, utgöras dessa af fyra grupper. Den första är maktinnehafvarne, de som söka skjuta tidsrörelserna tillbaka för att ej sjelfve bli undanskjutne; de hafva den egendomliga förmågan att alltid göra sina egna intressen gällande såsom samhällets.Den andra gruppen är affällingarne, sorgliga existenser, som förf. emellertid lätt g&amp;r förbi, måhända derför att det inom denna grupp finnes en del personer, som så lätt framträda för erinringen — ooh nomina sant odiosa. Carl von Bergen, en bekant spiritistisk teolog, som bland en del fruntimmer i hufvudstaden verkar såsom kolportör, framtvingade emellertid genom ett mot-föredrag än na några ord om denna grupp i ett särskildt genmäle. Han framhöll i sitt föredrag, att det var han ooh hans tros * förvandter som voro framåtskridandets bärare, medan ungdomen var reaktionär.
Slilöbag bemiljabe cd; 3lifögälbö*jlontDrct ålagba utbetalningar rebait före beit 20 fiftlibne Dftober blifmit merffiällba ccp följaftligen måfte afrålnaS från be ofman bcräfitabc utgifterna, b efja utbetalningars f antman* lagba belopp pär upptageS meb 1,331,426: 20. 'pärtoib pafwc 2Si underligen tagit i betraltanbe, att pela bet på SiifetS ©tält* bers 23anf attmifabe Irebitio för närmaranbe är till fulla beloppet Ipftabt, farnt att blanb utgifterna icfe upptagits pmab forn erforbraS för betäcfattbc af ttämnba Ipftabe belopp; men bå bettå Irebitio får, i pänbetfe af bepof, begagnas pela året om, fautt befjutom fannolift är, att ide alla på 3tifSgälbS*Äoutorct antoifabe fummor lomma att imber tiben till 1866 årS flut tilt fullo IpftaS, pafioc SSi, font i följb beraf / ide funnit bepöfligt att för liqoibcranbe af bet å frebitioet Ipftabc belopp i benna be* räfitiitg upptaga någon utgift, anfett förenämttba fumma utgöra bett brift i OiifS* gälbS*XtontoretS tillgångar, font uiåftc betäcfaS genom ben Alllmänna 33emilling, S8i £>fj åtagit till ett belopp, i runb fumttta, af Små millioner ©eppuitbratitfen 9iifS* baier SdifSmpnt, att årligen erläggas för 1864 od; följanbe år intill flutet af bet, pmarmtber itp 23etoillningSftabga »arbor af DlifetS ©tanber antagen.
Jag tror att en sådan underd. skrifvelse som Hr Brakel föreslagit ganska väl kan aflåtas, såvida Ståndet delar den åsigt jag hyser om den stora vigten af en sådan åtgärd. En annan talare har velat underrätta oss derom att anledn. vore till den förmodan att K. JU. redan tänkt på denna sak. Det är äfven mig bekant och jag är öfvertygad att den omsorg som K. M. och Hans Regering har om landets sjelfständighet visserligen skall äfven härutinnan göra sig gällande; men efter min tanke skall också Ståndets uttryckta tanke gifva ett särdeles stort stöd åt den åsigt och tanke som K. M. vid en kommande Riksdag kan komma att genom Sin Propos. ådagalägga. Jag anhåller derföre alt Hr Brakels förslag om en underd. skrifvelse till K. M. rörande Carlskronas försvar från landsidan måtte afgå tillika med inbjudning till de öfriga RiksSt:n. Hr Lilljehöök: Enligt de uplysningar jag varit i tillfälle att inhemta, har jag anledn förmoda denna punkt vara af 3 Stånd bifallen. Det torde således icke kunna leda till något resultat, om R. o. Ad. för sin del skulle besluta något annat än de öfriga Stånden och jag hemställer om icke undor sådana förhållanden R. o. Ad. skulle vilja lägga punkten till handlingarne. 256 Den 6 Febr aari. Frih. Cederström, Rud.: Vid det af Hr Lilljehöök uplysta förhållande har jag ingenting emot fattandet af det beslut som han påyrkat, och dertill har jag så mycket mindre skäl som R. o. Ad. derigenom undgår att godkänna Otsk:s förslag i denna del.
Hide årligen varder ställd t till Dess Nådiga disposition, genom en ändamålsenlig fördelning deraf, sättes i tillfälle ej blott att befrämja en hittills saknad jemlik och billig reglering af lönings-v ilkoren vid Rikets Universiteter, till undanrödjande af de missnöjen, hvilka af hittils öfverklagade skiljaktigheter i vilkor uppstått, utan ock alt inom Tillämpningsoch Elementar-Läroverken, genom afpassade löneförbättringar, dels belöna sådana bemödanden till de nyare undervisnings-methodernes införande, som vid Kongl. Krigs-Academien redan blifvit på ett tillfredsställande sätt ådagalagde, dels ock, vid de öfrige Läroanstalter, inom hvilka dessa förbättrade xnethoder äro ämnade att framdeles införas, genom samma medel qvarhålla och uppmuntra skicklige Kärare att medverka för beredandet af öfvergången till det nya undervisningssätt, som, ehuru af erfarenheten redan i vissa delar till sitt företräde bestyrkt, likväl endast småningom och i den nion öfvertygelsen om dess allmännare användbarhet hinner stadga sig, med varsam hand bör införas. Men, äfven i den händelse de nya undervisningsmethoderne och de med dem gemenskap egande reformer i Läroverkens inrättning och styrelse, efter en närmare pröfning, emot förmodan icke skulle befinnas svarande mot ändamålet, så att den i alla fall nödiga Läroverkens förbättring skulle komma att för sig gå utan hufvudsakliga förr Stats-samtAllm.Besv.o.Oec.-XJtsk, UthN.ö 52. 29 ändringar i sjelfva undervisningssättet, lärer det ej kunna bestridas, att de ringa löner, som af Lärarne vid Gymnasier samt de högre och lägre Lärdomsoch Apoloeist-Skolorne för närvarande uppbäras, ingalunda äro svarande mot Lärarnes mödosamma och ansvarsfulla kall, eller medföra någon säkerhet för Samhället att, uppå dessa för allmän och enskild bildning så vigtiga Lärareplatser, kunna anställa och för en längre tid bibehålla af skicklighet och kunska* per utmärkte personer.
Lagerbjelke erkänt riktigheten af att taga medeltalet utaf de 5 föreg:de årens inkomst till grund för beräkningen af denna skatt, så förvånar del mig på det högsta att dessa Hrr icke äfven finna att då skatten nu blifvit ökad med 25 proc., så måste icke det ursprungliga medeltalet af de 5>föreg:de årens inkomst utan denna summa, föthöjd med 25 proc., vara den som bör tagas till grund för beräkningen. Jag ber likväl att få fästa uppmärksamheten på, att, denna skatt genom de förhöjningar, som blifva en följd af R. St:s fattade beslut, icke blott skulle uppgå till de 793,750 r:dr, som Frih. Tersmeden omnämndt, utan vida öfverstiga 800,000 r-.dr, hvilket man finner, när man tager i beräkning den beslutade förhöjning i beskattning för ångpannor af 33 J proc. Dä det således är bevislig!, alt skatten skulle komma alt uppgå till mer än 800.000 r:dr, så hemställer jag om det kan vara för högt all beräkna den lill 700,000 r:dr. Alt påstå att inkomsten af bränvinsbränningsskatten skulle minskas, derföre att denna skatt har ökats, förefaller mig högst besynnerligt. Då den nu vexande grödan visar sig öfverallt riklig och om den derjemte blifver mindre väl inbergad samt tilläfventyrs deraf mindre lämplig att utomlands försäljas, så måste, den naturliga följden blifva ali en stor del af denna skörd stannar i bränvinspannan och långt ifrån att bränvinsbränningen skulle komma att minskas, tror jag att man kan beräkna inkomsten deraf under det först blifvande året till åtminstone samma belopp som förut, och då nu skatten efter denna grund skulle uppgå till 800,000 r:dr, sä ser jag icke att man kan det ringaste tveka att bestämma den till 700,000 r:dr. Det är således endast för att icke öka antalet af förslag, som jag instämde med Frih. Tersmeden. Eljest skulle jag hafva begärt ett ännu högre belopp, men anhåller nu fortfarande om bifall på detsamma. Hr Apollof:
Skogsplanterings kassan för Ränteri-anordningar derå. 25. - Crediteras: Per Ingående balans . „ Kongl. Majrts Befallningshafvande i Länen Crediteras: 19. Per Ingående balans I. „ Kongl. Maj:ts Be - fallningshafvande i Länen 19. — 293 — 22. Wadstena KrigsmanhiisKassa. Debiteras: An Kongl. Räntekammaren A 15. „ Utgående balans . 39. Crediteras: Per Ingående balansen I. „ Special-utgifts—titel 13. för stats-anslag ^fyrdubbel notering). „ Kongl. Räntekammaren A. 15. för uppbörd. , Krono-magasins hufvudboken 18. för från statsmedlen omförda poster „ Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länen 19. för inremitterade medel. 23. Militie Bostcills-Kassan. Debiteras: Crediteras: An Kongl. RäntekammaPer Ingående balans 1. ren A 15. , Kronomagasins-huf „ Utgående balans . 39. vudboken 18. „ Kongl. Invalidhus-j onden. Debiteras: Crediteras: An Ingående balans I. PerKrono-magasins-huf - för öfverlcverering. „ Kongl. Räntekammaren A. . 15. „ Utgående balans . 39. för behållning. 25. Skogsplanterings-kassan. Debiteras: An Kongl. Räntekammaren A 15. „ Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länen 19. för anordning å Ränterier. „ Utgående balans 39. vudboken 18. „ Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länen 19. Crediteras: Per Ingående balans . I. „ Kongl. Räntekammaren A 15. för uppbörder. „ Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länen 19. för remisser. för totalen af Rän teri-annrdnina. 26. Norénska testamentsfonden. — 294 — Debiteras: An Kongl. Räntekammaren A 15.
Om utlåt, bifalles, lan ingen motion i detta afseende väckas. Jag har anmärkt, att det icke med grundlagen är enligt, att R. St. besluta anslag till en skolinrättning; om stiftandet af en sådan kunna vi endast till K. M. framställa önskningar och, i händelse af bifall, lemna medlen genom anslag. Jag har ytterligare instämt med Gr. v. Rosen, ang:de nyttan af ett anslag för Chalmerska skolan. Möjligheten af flera jordbruksinstitut har äfven blifvit ifrågasatt. Jag har dessutom anmärkt, att anslaget för jordbruks-institutet borde, om det skall utgå, öfverflyttas till io:de liufvudtiteln. Alla dessa omständigheter äro af beskaffenhet att ej kunna framställas som motion; blir utlåt, bifallet, kunna de ej mera komma i fråga. Jag kan således ej annat än yrka återremiss. När StatsUtsk. deröfver yttrat sig, komma R. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Z88 Den 14 Zebruaru Mine Herrar! Ästdosatkom alla ingifwelfer af egellnyrran, lätom osi lifwas af sann patriotisme, sä wägar jag försäkra, det medel och lttwägar gifwes, som blifwa hedrade för en Nation, hwilken genom modidiga och rädige män äterskasfat en saknad men elkerlangkad frihet, den wi genom egne upoffringar, böra göra osi sörtjenle att äga och bibehålla, äfwcn som Ulländsi-a Magrers aktning, penninge - läntagarens och wäre torsnge Medborgares wälsignelser. Skulle Högloft. Banco-Utskottet bifalla det nu ytterligare äskade biträde, får jag anhälla alt desie mine tankar mätte fä åtfölja Expedition till de Nesper! ive Ständen. A. Ueuterikjölä, Major. Utdrag af Protocollet, hallit hos Riksens Högloft. Ständers Banco - Utskott den rz Febr. !8rc>. S. D. Uppå ankommen remisi, ifrän de Refpective Ständen, af Högloft.
Härvid anser sig Utskottet böra erinra, att det, enligt 2:dra mom. af detta reglementes 92 §, vid sednaste riksdag beviljade anslag af 100,000 R:dr för en kanal-ledning från Storsjön i Södermanland till Mälaren, icke är upptaget bland de anslags-summor, som fortfarande skola af Riksgäldskontoret tillhandahållas, enär detta arbelsföretag icke blifvit påbörjadt inom förloppet af den tid, som vid sednaste riksdag bestämdes för företagandet af de arbeten, hvartill allmänna medel då beviljades, samt Rikets nu församlade Ständer icke bifallit gjorda, men af Stats-Utskottet, i 14:de punkten af dess Utlåtande N:o 158, afstyrkta framställningar om ofvannämnde anslags-summas vidare reserverande för det föremål, dertill den varit anvisad. 76 §, angående återstoden af det, såsom anslag utan återbetalnings-skyl dighet, beviljade statsbidrag för anläggning af jernväg mellan städerna Örebro och Nora, innefattar de dels i 95 § af 1851 års reglemente och dels i Kongl. Brefvet den 2 Mars innevarande år meddelade stadganden och bestämmelser, rörande detta återstående anslags-belopps utbetalning. 77 §, angående det vid sednaste riksdag beviljade anslag till slöjd-exposi tioners befrämjande; 78 §, angående anslaget till inköp af Kanslirådet D. Krutmeyers gravyr-samling, och 79 §, angående anslagen till Wexiö hospitals utvidgning samt betäckande af bristerna i hospitals-fondens inkomster, innehålla hufvudsakligen enahanda stadganden, som 1851 års reglementes 102:dra, 109:de och 113:de §§. Bih. till R. St.
Majit genom nådig remiss af den 23 sistlidne Oktober behagat i nåder infordra Konvoy-kominissariatets underdåniga utlåtande i anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer, uti sin den 14 i nämnde månad afgifna berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861, under trenne särskilda punkter anmärkt vid Konvoy-kommissariatets räkenskaper; så får Konvoy-kommissariatet till åtlydnad häraf underdånigst anföra: — 303 — att, hvad först beträffar den uti första punkten framställda anmärkning, att under året definitivt afförts 210 R:dr 5 öre, utgörande kostnader för lösen af protokoll rörande förnyelse af skuldebref, äfvensom för stämpladt papper till reverser, hvilka i och för fordringsrättens bevarande blifvit inför domstol uppviste, så, enär någon i lag grundad förbindelse för låntagare i allmänhet icke förefinnes att ansvara för sådane utgifter som de ifrågavarande, samt Eders Kongl. Maj:t, vid beviljandet af de från Handelsoch Sjöfartsfonden till uppmuntran af allmänt nyttiga företag på förmånliga vilkor utgångne lånen, icke heller dervid fästat det förbehåll, att ifrågavarande kostnader borde af låntagarne godtgöras, har Konvoy-koinmissariatet saknat såväl anledning som rättighet att af låntagare utkräfva ersättning för berörde kostnader; att, hvad derefter angår den uti andra punkten gjorda anmärkning vid det sätt, hvarpå redovisningen för de utlånta medlen uti hufvudredogörelsen eger rum, eller att denna redovisning endast summariskt upptager totalbeloppen af utlåuingarne vid årets början och slut samt af de kapitalafbetalningar å gamla samt utanordningar af nya län, som under årets lopp blifvit verkställde, och följaktligen icke lemnar någon fullständig och redig öfversigt öfver hvarje särskild låntagares och de förändringar, denna ställning under året undergått, så har Konvoy-kommissariatet, hvars räkenskap hittills varit uppställd efter ett äldre formulär, redan förut insett behöfligheten af en förändring deruti i den syftning, Revisorerne häntydt, samt i anledning deraf fogat anstalt om att särskilda konti eller liqvider för framtiden blifva upprättade för hvar och en låntagare; samt att, vidkommande den uti tredje punkten förekommande anmärkningen vid Känsö karantänsinrättnings redogörelse, Konvoy-kommissariatet åberopar Karantäns-kommissionens i Göteborg infordrade, häihos bilagde, underdåniga förklaring i anledning deraf.
Län kunna lämpligen företagas, såsom landtoch sjö-communicationers förbättring och odiingar genom sjöars sänkning och mossars uttappning m. m., samt hvilka utvägar, som kunna anses tjenliga för uppmuntran och underlättande af Statssamt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N',o 180. 13 binäringar; hvarefter, och då, med ledning af dessa uppgifter, undersökningar blifvit anställda om möjligheten af hvarje företag och de fördelar, som deraf äro att påräkna, samt i hvilken mån enskilde inom hvarje landsort kunna linnas hugade att dertill lemna biträde, det torde vara lämpligast att, då missväxt eller annan allmän olycka inträffar, lemna de behöfvande undsättning, hufvudsakligen endast på det sätt, att dem erbjudes utförande af något sålunda på förhand beredt allmänt arbete, helst inom eller i närheten af deras hemort. Slutligen få Utskotten, på grund af hvad förut blifvit anförd t, äfvenledes förklara, det Utskotten anse sig sakna skäl att tillstyrka Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga förslag, att, utaf de för undsättningar disponibla medel, en lämplig summa må medgifvas till användande, antingen till gåfvor åt de genom felslagen skörd mest blottställda, utan återbetalnings-skyldighet, eller till räntefria lån-försträckningar, utan annan säkerhet, än låntagarnes personliga förbindelser. Stockholm den 16 Mars 184 (• Ank. till Exp. link den 19 Mars 1841, kl. 11 f. ns. Utlåtande, i anledning af vacht fråga om inrättandet af Sochen-Mag astner, m. m.
Kammarrätten att vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom de balansmål, hvilka ännu funnos oafgjorda, klefve till skyndsamt slut befordrade. §■ 3. Detta verks räkenskaper hafva Revisorerne funnit vara med ordning och noggrannhet förda. Kongl. Myntverket. Dess räkenskaper äro granskade i Kongl. Kammarrätten för båda åren utan anmärkning och utvisa. Bdclict. år 1S-IS. år t$49. Balans från föregående året: Uppbörd: Statsverkets silfvertionde af Sala bergslag och Löfås silfververk: Vinst å försäljning af dukater 39: 32. Köpeskillingen för egendomen f. d. hofbageriet 16,666: 32. — S:a 56,674: 45. — 70,177: 28. 7- Balans till påföljande året: Skuld till Rikets Ständers Bank, för guld och silfver till utmyntning, 194,964: 29. 1. 173,098: 47. Balans från föregående året: Utgift: Lefver ering: Till Kongl. — Balans till påföljande året: Kontanta tillgångar: Guld, dukater i värde 5,842: 16. — 11,543: Behållning af inventarier, ved och kol m. m 1,545: 18. — 4,519: 40. Under revisionsåren hafva qvarstående inteckningar uti den af Kronan till "ny lokal för Myntverket inköpta f. d. Owenska egendomen på Kungsholmen blifvit infriade, så att vid 1849 års utgång denna egendom var fullkomligt gravationsfri; hvilket Revisorerne ansett sig böra omförmäla, äfvensom att, enligt Rikets Ständers medgifvande samt på grund af Kongl, brefvet den 10 Augusti 1848, den nedanföre f. d. Mynthuset varande kaj, den 6 September 1849, blifvit till Stockholms stad öfverlaten, i utbyte emot den staden tillhöriga, invid Myntverkets nya egendom belägna, strandtomt och sjöplats N;o 1, hvarå låsta ock sedermera erhållits. §. 2.
Det är älven upplyst, att inom korrt tid, den öfre kolflötsen är utbruten samt att hela verket då ovilkorligen måste nedläggas, om man icke under tiden, genom afsänkning af Ryds Schakt, kan åtkomma den ymnoga tillgång af Stenkol som den nedre flötsen med framtida varaktighet, efter gjorda tillförlitliga undersökningar erbjuder, och hvartill möjligheten aflägsnas i samma nion som den ännu återstående koltillgången, i öfre delen af Grufvan ålitas, och sorn snart skall sträckås ända derhän, att kol derstädes icke mera finnas för ångmachinernes drift, i händelse man framdeles genom Schaktsänkningen på djupet skulle vilja uppsöka de rikedomar af Stenkol och eldfasta leror, hvartill vägen ännu kan öppnas, Den 3 November f. m. 9 Att närvarande Bolag verkställer brytningen, der den med minsta kostnad kan ske oell att detsamma i livad möjligt är, söker sin ersättning för redan gjerde uppoffringar, utan afseende på följderne deraf för framtiden, kan icke förekom-* dias, i fall icke Riksens Ständer nu träda emellan; man kan således med visshet förese, alt den öfre flötsen, snart skall vara utbruten, hela Verket innan nästa Riksdag nedlagdt och genom brist på Stenkol för machineriernes drift, möjligheten stängd att vidare arbeta sig ned på nedre flötsen, hvilken derefter för alltid blifver Otillgänglig. Frågan är derföre nu, om man med likgiltighet bör afbida denna händelse, eller icke hälldre förekomma densamma; om Utskottens förslag bär antagas, eller om man icke häldre till vinnande af ett stort och nyttigt ändamål, medan tid dertill är, bör taga ett verksamt steg, samt upphöra med uppoffringar, hvilka på sätt föreslagit är, val aldrig komma att utgå, men hvilka i sådant fall, skulle blifva alltför betun„ gande för Staten.
B. 227. XIX. A. 3og. XXI. U. 35g. XXIII. A. 131. E. 4°2- '— X:o 167. i anledning af väckta motioner om upphäfvande af 3, 5 och 6 §§ i 2 capitlet Giftermåls-balken. XVIII. B. 227. XIX. A 310. XXI. U. 36o, XXIII. Lag - ( '6g ) Lagutskottet* Memoria ler, Betänkanden oell Utlåtanden: — N:o 168. i anledning af väckt motion om förbud för Preslerskapet att utlärda lysning till äktenskap för manspersoner, som, i saknad af andra medel att sig försörja, ej ens, på sätt i Kongl. Förordningen den 8 December 1756 är föreskrifvet, såsom villkor för allmogens söners rättighet att vid 18 års ålder träda i gifte, innehafva stadig tjenst eller arbete och handtverk idka. XVIII. — N:o 169. i anledning af väckta motioner om dels uppbäfvande, dels ändring af 3 cap. 1 och 10 §§, jemte 5 cap. 1 § Giftermåls-balken, samt 8 cap. 2 § Ärfda-balken. XVIII. B. 227. XIX. A. 31 o. — N:o 170. i anledning af väckt motion om itpphäfvande af sista mom. i 37 § af 17 cap. Rätlegångs-balken. XVIII. B. 227. XIX. A. 31 o. — JN;o 171. “öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 122, i anledning af väckt fråga om upphäfvande eller ändring af Kongl. Förordningen den g Maj 1835, angående hvad iakttagas bör vid handel om lösören, sorn köparen låter i säljarens vård qvarblifva. XVIII. B. 34o. XIX. A. 382. XX. E. 339.
Vid detta förhållande synes som tullfrihet för exporten af Messingstillverkningarne, och för importen af de dertill behöflige utländske, rudimaterierne, Zink och Lera, vore det enda vilkor, hvarunder man kunde hoppas att denna näringsgren kunde vinna någon betydligare förkofran; i hvilket afseende disponenten af Skultuna Bruk ernar till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet ingifva ansökning om en sådan förmån hvaraf Bruksbolaget torde i Nåder finnas förtjent genom dess verksamma bemödande och betydliga omkostnader för tillverkningarne vid Skultuna anses i värde uppgå till 65,ooo R:dr Banco, och vid Bruket, inberäknadt ett der befintligt Tegelverk, sysselsättas vid pass i2Ö personer. Riddarhytte Kopparbruks-tillverkning utgjorde sistlidet 25o Skeppd Koppar. Priset på Kopparen bar varit i/fo R:dr Banco Skeppd. Arbetarne vid Riddarhytte Kopparverk och Bjurfors Messings-Bruk äro inbegripne uti det förut uppgifna antal för Jern-Bruken i allmänhet, emedan Riddarhyttan och Bjurfors äfven äro Jernverk. De under sista fem åren tillkomne eiler förändrade Berg vcrks-Privilegier äro 1:0 om nedläggning af 55o Skeppd Stångjerns-smide vid Fagersta den 12 Augusti 1828 2:0 Recognitions-smidet vid Gisslarbo instäldt på 3 år den 20 Febr. i83a 3:o Mannfactur-Verket vid Hallsta, reduceradt den 22 Oct. 1831 och 1 Skepp:d Hammarskatt, derstädes nedlagdt den 3 Maj <832 och 4;o kÖptackjernsrällen villkorligen bibehållen vid Riddarhyttan den 20 Februari i832. Ibland Fabriker, Bruk och öfrige Näringar, utom Bergsrörelsen, äro att märka, 1:0 Tegelbruken hvilka efter förra Berättelsen äro något förökade.