Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Camelotte, CalFa, Clialons, Etamine och Rask t. o. m, 6 qv bredd Felb och Peluche t, o, m, 6 qv, bredd Flaggduk och Qvinelte t, o. m. 3 qv. bredd Merino och Circassienne, till o. m. 9 qv. bredd Morenos t. o. m, 6 qv. bredd . Packing eller Prässduk Satin, Schagg, samt Tames eller Dames t. o. m. 6 qv. bredd Halfylle', af Ull och Bomull el. Lin: Bombasin-lustre t, o. m. 6 qv. bredd Flanell, (Förb, till införsel]. andra slag t. o. m. 6 qv. bredd För ofvan uppräknade ylleväfnader af större bredd, an här för hvarje slag Tullvärde. ■6' — I 2 VÄFNADER; Halfylle: införselstullen i proportionerlig! förhållande till den större bredden* Dukar: Sbawlar och Shawlcttcr samt Halsdukar af Ull eller Ull och Bomull tillsammans . Dock får tullvärdct a dessa ej beräknas under i R:dr st. Linne och Hamp: Alngods: Blaggarn .. Bolstervar _ . Buldan Dräll och Damast Kammarduk och Batist Kanfas , Linön Lärft Segeloch Tältduk Duka Håroch Tagel YMPVAX ZINK, TUTANEGO och SPIAUTER; oarbetad och i plåtar arbetad ÅNGMACHINER . ÅNGPANNOR ÄGG ÄTTIKA, alla slag Qvan' i fet för T ullberäkn. Iaförsel-t ill. Zi verrö t, se Apotheksyaror,. Åderoch Koppjern, se Instrumenter, Fältskärs. Ål, se Fisk. Äplcn, se Frukter. JBevillningsVt skot tets Förslag lill Tulltaxa. 47 Tariff för Credit-uppla<jet.
Hvalar, vid Norges kust 1: 47 n., 160. ― sällsynta vid Novaja Semlja 1: 160. ― förskräckelse för, i äldre tider 1: 160. ― med europeiska harpuner, funna i Stilla hafvet 1: 251. 2: 178. ― jfr Nordhval, Blåhval, Tandhval. »Hvalross på land» 1: 145. Hvitön, se Beli Ostrow. Indier vinddrifna till Europa 1: 50. Inlandsis, Novaja Semljas 1: 167. ― Grönlands och Spetsbergens 1: 168. ― i n. ö. Is, olika slag i polarhafvet 1: 406. ― verkan på hafsbottnen 1: 179. ― tjocklek uuder öfvervintringen 1: 449 n. Isberg, sällsynta vid Spetsbergen och Novaja Semlja 1: 173, 174 n. ― storlek och uppkomstsätt 1: 406. Isbräer, olika slag 1: 173. ― fordom i n. ö. Isförhållanden i sibiriska Ishafvet i allmänhet 1: 13 ff. ― i Kara-hafvet 1: 174. ― vid Tschuktsch-landets nordkust 2: 12. ― norr om Beringssund 1: 443. Islager vexlande med jordlager 1: Isleif, biskop på Island 1: 137. ― Rysslands första beröring med 2: 174. ― ryska sjöresor till 2: 199. Japansk resa kring jorden 1: 154 n. Jekargauler 1: 482. ― jfr Kargauter. ― Minins resor på 2: 188. ― senare färder till 1: 299. Jernväg, föreslagen, genom Sibirien 1: 359. Jernvägar i Japan 2: 370. Johannes de Plano Carpini 1: 97 n. Johannesen, Edv. Jordytans förändringar i de arktiska trakterna 1: 421. Jovius, Paulus 1: 55 n. Jugaria, gammalt namn på nordöstra Ryssland 1: 163.
Lag, samt med visshet antagit, att ett 0- förvilladt omdöme icke sätter i samma kategori den, som på kortare tid använder omhänderhafda medel, dem han af snart inflytande'eller väntade tillgångar kan ersätta, men dessförinnan öfverrumplas af chikanen eller förmaiis-fjäsket, som finnér och bestraffar Cassabristen, och den, som tillgriper och förtärer hvad han hvarken ämnar eiler någonsin kan godtgöra. Den förre är ofta eii braf karl, som af hjelpsamhet forts till en mindre afvikelse, hvil t | keil han, lemnad åt sig sjelf, kali rätta; den andre åter en skälm, som far med fals oell flärd. Att nu bestraffa begge-lika på så sätt, att, äfvensom den sednare, deli förre icke allenast mister förtroendet att vara tjensteman i denna väg, hvilket han må hända kan anses håfva förverkat, men ock förklaras ovärdig att i Rikets tjenst vidare nyttjas, och straff as med fängelse och tjenligt arbete frän 1 till 16 år, an - LngUtskottets Betänkandets. g Set Hetr Biskopen vara lindrigt sagdt, Öfverdrifvet och nog starkt hära prägeln af en ConjunctursLag , den värsta af allt hvad Lag kan kallas. Hade denna Lag varit gällande och plötsligen ahvändts det sista Decennium , skulle mången tjensteman, som nu eger och förljenar förtroende, inom fängelsets murar fått sucka öfver eii obetänksam hårdhet af Lagstiftningen, Det kan ej vara ett Lagstadgandes afsigt, att göra flere brottslingar än dem, som efter Sakeus natur det ärö, mén det föreslagna Skulle såsom sådane stämpla dem, vid hvilka ingen moralisk skymf häftar, beli det kan ej heller vara dess syfte, att under liand gäckaS och öfverträdas, hvilken följd likväl skulle inträffa, då den föreslagne öhitäiikäamlielen icke kan hirtdräs, att, med de medel som ligga obegagnade för hand, göra en coup, eller den välvillige hjelpSamheteii afliållas, att på ett sannolikt försök rädda en vän, utan eget sannolikt äfventyr.
Memorial, i anledning af erhållna å/erremisser å Betänkandet N:o 21, angående Rikets Ständers åren 1860 och 1861 församlade Revisorers berättelser om verkställda granskningar af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1858 och 1859. (I. A.) Sedan ofvannämnda Betänkande blifvit af Riks-Stånden i åtskilliga punkter till Stats-Utskottet återremitterad! och samtlige Riks-Ståndens i anledning af öfriga delar af Betänkandet vidtagna beslut genom protokollsutdrag Utskottet meddelade, får Utskottet nu afgifva det förnyade utlåtande, hvartill omständigheterne funnits föranleda: l:o Ridderskapet och Adeln har återremitterat § 9, deruti Revisorernes framställning, att skogsplanteringskassan måtte till Skogsstyrelsen öfverlemnas, för att af nämnda Styrelse disponeras, blifvit afstyrkt; men då de tre öfriga Riks-Stånden bifallit Utskottets utlåtande, anser, på grund af 75 § Riksdagsordningen, Utskottet någon åtgärd i anledning af den erhållna återremisscn icke vara att vidtaga. 2:o Jemte meddelande af de kostnader. Staten måst vidkännas dels för en i Landskrona hållen krigsrätt, dels ock genom reseoch traktaments-ersättBih. Ull R. St. Prot. 1863 & t SS 3. i Sami. t Afd. 3! Haft. 1 2 Slals-Uttkollels Memorial N:o CO. ning till Fältläkaren Almqvist, har Utskottet uti § 17 af Betänkandet ansett Revisorernes i nämnda hänseenden gjorda framställning icke kunna till någon åtgärd föranleda.
Såsom icke närvarande vid 1809 års Revolution kan jag icke döma om orsakerne eller hindren för en större fullkomlighet i principens utveckling; men jag ser, i derpå följande Ständers fortsatte bemödande att söka fullfölja principen, ett tydligt och tillfredsställande bevis på, att den ännu lefver hos Nationen och sträfvar till utbildning. Och jag förklarar rent ut, dock utan personlighet, att jag anser icke den för en Fäderneslandets vän, som med berådt mod vill directe eller indirecte bortraisonnera en hufvudprincip i vår Grundlag, hvarigenom constitutionel motvigt hos Nationen mot våld och förtryck beröfvas ett af sine väsendtligaste stöd. Jag begagnar här en declamation, som jag i en annan frågas ventilation funnit brukad, men efter mitt begrepp missbrukad, då jag utropar: jag skulle önskat, att jag aldrig fått böra sådane satser yrkas, på detta rum! Låtom oss icke för hastigt med Motionären antaga, det erfarenheten uppdagat theoriens oduglighet, ej heller af honom afskräcka oss frän att reorganisera vår Ministeriela Styrelseform efter andra folkslags exempel. Ett sådant ämne fordrar närmare undersökning; och der ej principen af Den 22 December e. ra. *79 ministeriel ansvarighet ledi omedelbarligen till sin nltimata gräns —- en anklagad och dömd Ministers bestraffning — hafva dock följderne för folken blifvit i sjelfva verket lika välgörande, då den brottslige på ett eller annat sätt blifvit satt nr verksamhet, och lemnat sin plats. I England slutade för några år sedan en hatad, möjligtvis sig ångrande Minister sin bana med ett sjelfinord. Samvetet tog bär domsrätten. Forum, der ansvarigheten skulle afgöras, förflyttades från jorden. Qvarlefvan af ministeren, lika förvånad som Regenten, fann nödigt inkalla en folkets vän, trots den mägtiga Aristocratiens motstånd. Då han olyckligtvis snart dog, denne ädle man, var det icke underligt, att reactionen skulle segra för ögonblicket derefter, men spår efter hans ledning stå ännu qvar i alla verldens regioner, ej mindre än på de Brittiska öarne. —.
Fläsk, kött med oxe, ko, får och lamm, ved och hö förvandlas, enligt de i allmänhet stadgade grunderne, till spanmål, och tilläggas förutvarande spanmålsräntan, hvilken skall utgöras med hälften råg och hälften korn. 5:o Alla öfrige nuvarande till jordeboksoch hemmantalseller ordinarie räntan hörande persedlar förvandlas till bestämd penninge-ränta, att, jemte till penningar förvandlade bråktalen samt nuvarande skatte-titeln penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Dervid iakttages hvad i punkten 15 af allmänna föreskrifterne särskildt rörande Småländska Länen är anmärkt. Stora Hopparbergs Län. Af nuvarande ränte-persedlar ansåg Kongl. Maj.t lämpligen kunna komma i fråga att såsom särskilda skatte-titlar bibehållas: Spanmål, Kol, Ved, Dagsverken, samt dessutom Penningar; med tillägg att ATol-räntan, som cfverklagats vara underkastad en fortgående prisstegring, kunde till spanmål omflyttas. Flertalet af de i Länet valde Deputerade hafva, under uttryckande af sin önskan att räntorna måtte förvandlas till endast penningar, föreslagit att alla räntor förvandlas till spanmål och penningar, hälften af hvardera, samt att ränte-spanmålen måtte bestämmas i alla slag, allt efter orternes hufvudsäde-, hvarförutan Deputerade tillagt, att, derest förenämnde" förslag icke kunde medgifvas, ville de fortfarande utgöra dagsverks-räntan med anhållan enkannerligen, att både kol och ved måtte såsom ränte-persedlar försvinna. Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uti Länet har, uti underdånigt utlåtande, jemte utredning af åtskilliga förhållanden med ränte-persedlarne, tillstyrkt så väl kolsom vedräntans omflyttning i allmänhet till annan persedel-ränta, och bibehållandet af Dagsverksräntan, samt särskildt förordat snara tillvägabringandet af koloch ved-räntornas förvandling till annan slags persedel-ränta, uti den del af Länet, der icke Fahlu Bergslags-privilegier lägga hinder i vägen för sådan förändring, och oberoende deraf att ränte-lörenklingen icke kan ske samtidigt för Länet i sin helhet. Kongl.
— Jag åberopar med anledn. häraf hvad jag anfört uti lagförslaget vidfogad reservation ang:de arbetsskyldighet för fånge, som sådant förvandlingsstraff undergår; och anmärker i öfrigt endast att missbruken ej böra kunna blifva talrikare, än hittills, då villkoren och sättet för fängelser, på detta sätt tillämpadt, ej enligt förslaget skulle blifva särdeles annorlunda, än hittills ägt rum för dem, hvilka undergått fängelse efter 10 cap. Uts.B. eller vissa sednare ekonomiske författningar, och vid jemförelse med de nya af förvandlingsgrunderne enligt nämnde lagrum, på sätt det sedermera blifvit förklaradt, visar sig att, så snart ett visst belopp öfverskridits, kortare fängelse motsvarar högre belopp af böter enligt äldre lag, än efter nya förslaget, ett förhållande, som ännu tydligare framstår, om man fortsätter jemförelsen med förvandlingen enligt de särskilda författningarna. Slutligen återstår för mig att, sedan jag nog länge tröttat H. R. o. Ad:s uppmärksamhet, tillägga några ord äfven med afseende å den s. k. latituden vid straffens bestämmande, hvilken främmande benämning säges vara begagnad för alt dölja och bortblanda rätta egenskapen, som icke kunde motsvaras af annan svensk benämning, än godtycke. De ytterliga vådorne af sådant, nedlagdt i domarens hand, företrädesvis emot om det fått utöfvas af annan, eller andre, utmålas med starka färgor, utan afseende derpå att man borde med säkerhet kunna bedöma, i hvad större eller mindre mån saken i allmänhet kan vara farlig, af de verkningar, som visat sig i följd af hvad länge varit utöfval, i ännu högre grad än hädanefter skulle komma i fråga, med afseende å de llerfaldiga fall, deruti det åt domarens pröfningsrätt länge varit och ännu är öfverlempadt att bestämma, så väl straffets art, som qvantitet, ”efter omständigheterna”, eller efter ”sorn saken är till”, utan ens sådan inskränkning, sorn ordet latitud tydligen utvisar, eller bestämningen af ett maximum och ett minimum, emellan hvilka gränsor allenast pröfningsräiten lemnäs öppen.
Statens både försvar och öfriga sty - *73 Den 6, Februarii, reise, Jeunna blifva af den betydenhet att den åsyftade lindringen endast derigenom kan beredas, berörde orsaker, så vidt de i öfrigt finnas grundade, torde kunna i sin mån tjena till upplysning, både för de som föreslå Bevillningtns blopp, ecb hvad kanske än mera ma gtpå liggande är, dess fördelning, och förde som hafva deni Oecoqomiskt afseende troligen aldravigsigaste befattningen, att tillse, huru de summor som till Stats-Verket inflyta, måga så mycket som möjligt är, åter spridas åt alla oster till befordrande af liflighet j rörelsen och förkofran i Nafionalvähnågan, hvilken, så vidt den består i ökad produetion och folkmängd, ostridigt varit och är i tilltagande, genom Försynens välsignelse, genom folkets idoghet och genom Regeringens omtanka att deråt gifva uppmuntran, och hvilken således endast behöfver Statsmannens biträde, för att, genom undanröjde hinder och bibragte hjelpemedel, hinna ett för honom och hvarje Medborgare lika önskansvärdt och ärofullt mål. Hvad jag för närvarande endast i förbigående anfört rörande vissa onera, som genom sättet till deras utgörande stundom blifva mera betungande, än för sjelfva praestationernes ändamål vore nödigt, torde framdeles blifva ämne för sårskilte framställningar. _• Emedlertid anhåller jag att detta mitt anförande må få åtfölja remissen af Friherre JRudbecks memorial till vederbörligt Utskott. Den 6 Februavii, N:o II; Herr Rothlieb, Axel:
Vid 1860 års slut utgjordes, enligt de af Rikets Ständer vid Reserv-fondens beräkning följda grunder, Bankens till sedelutgifning användbara tillgångar af: a) grundfonden 15,000,000: — b) behållningen derutöfver 10,515,563: 59. 25 515 563- 59 c) innestående medel: på grund af utgifna Lånebanko-obligationer Transport 25,515,563: 59. 71 Transport 25,515,563: 59. i kapital 478,369: 52. i outtagna räntor 20,692: 57. 09 Riksgälds-Kontorets andel af Bankens kapital-öfverskott 666,666: 67. Riksgälds-Kontorets fordran för det temporära Statslånets liqviderande utöfver Statslåne-fondens tillgångar 80,666: 67. Vinstmedel af Statslåne-fonden . 98,953: 91. Innehållna auktions-umgälder 762: 39. Innehållningar i Banko-statens löner '148: 54. Skillnad vid evalvering af dukat-bråk 1: 32. Låne-Afdelningens observations-konto 4: 19. j ggg jyg. rj d) Sedelutgifningsrätt utöfver hvad som eger motsvarighet i metallisk valuta, jemlikt BankoReglementets 119 § 30,000,000: - Summa Runt R:dr 56,865,737: il. Då härifrån afdrages beloppet af derå vid 1860 års slut anvisade förbindelser, nemligen: l:o. Lån till Kongl. Mynt-Verket 45,000: — 2:o. Fond till utlåning emot inteckning i fast egendom 8,500,000: — 3:o. Kreditiv till Kongl. Komm ensell ollegium 2,250,000: - 4:0.
Regerings-Formen, der det heter, att Konungen ”icke må någon förderfva eller förderfva låta, till lff, ära, personlig frihet och välfärd, utan att han lagligen förvunnen och dömd är”; och Herr Dalman hemstälde, om det väl borde anses öfverensstämma med denna Lag, att en medborgare kan till personlig frihet förderfvas, utan att hvarken vara om brott förvunnen, eller, i händelse afåtalels nedläggande, kunna någonsin blifva det. Det förefölle åtminstone alldeles orimligt, att ett beslut om häktning kunde fattas förr, än det är afgjordt, huruvida Domaren eger rätt att undersöka brottets verklighet, eller bedöma, 0111 brott är begånget eller icke. För öfrigt, och hvad serskildt angår Utskottels yttrande öfver Herr Dalmans i motionen anställda jemförelse med tryckfrihetsbrott, finge Motionairen påminna, att, i händelse någon tilltalas för i tryck begånget urbota brott, så skulle icke allenast åtalet vara af vederbörande (som i Majestätsbrott är Konungen sjelf) anbefalldt, utan äfven skriftvexlingen slutad, och Juryn hafva förklarat den anklagade skyldig, innan åklagaren ens kunde ifrågasätta eller Domaren våga att inmana den tilltalade i häkte. Nu vore likväl en brottslig tryckt skrift vida farligare, än ett löst tal, och då idet svårare fallet häktandet uppskjutes intill dess dömdt är, så borde man väl i det lindrigare fallet, åtminstone afvakta Konungens yttrande, huruvida åtal finge anställas eller icke. Sådant vore destomera tillbörligt, som, derest ransakningens nedläggande anbefalles, den oskyldigt häktade är urståndsatt att visa sin oskuld samt för arresteringen fordra ansvar, emedan hans påstående derom naturligtvis skulle mötas med den invändning, att saken, emot Konungens beslut, icke fick undersökas, och att angifvaren således ej egde tillfälle att framhafva sina bevis.
Jag säger icke att sådant är orätt, men jag vill dermed hafva visat, att en ganska betydlig och vigtig skillnad ligger uti denna lilla biomständighet af förslaget, och att någon kora att tänka på denna biomständighet var en ren tillfällighet, då här nyss npläsles en § om val till biskop. Kan del då vara lämpligt att antaga ett valsätt, hvarom man icke annat vet, än att biskop derefter väljes, och i afseende hvarå sedermera en § i lagen endast helt hastigt blifvit för Ståndet uppläst? Ett sådant sätt at lagstifta har åtminstone detta Stånd, sä vidt jag vet, icke förut 358 Den 13 September e. m vidtagit. Icke heller kan jag nu anse omständigheterna vara sä trängande, att vi behöfva gä sä brådstörtad! tillväga. Jag tror icke heller att återremiss af en eller annan §, och här är endast fråga om en §, skulle åstadkomma en så oerhörd utskrifning af diskussions-prolokolier och så vidlyftigt arbete för Utsk., att frågan skulle vara för denna riksdag död. Olyckligtvis förefinnes ännu frågor af så ojemförligt vidlyftigare beskaffenhet än denna, att vid riksdagen afgöra, jag behöfver endast nämna jernvägsfrågan, att man torde finna att förevande sak är jemförelsevis så obetydlig lill sin vidlyftighet, att Utsk;t myckel väl kan medhinna densamma under den tid, som åtgår för de andra stora frågornas utveckling, och jag tror derföre icke att Ståndet bör välja ett så brådstörtande sätt för fattande af sitt beslut, som här blifvit föreslaget. Jag fortsätter således min anhållan om återremiss. Gr. Liljencrants:
I sammanhang med hvad förre Revisorer yttrat i frågan örn de kostnader, som ägt rum i anledning af en åt Ryttmästaren N. H. J. Åkerstein uppdragen befattning med Sadelställningar, få Revisorerne anmäla, att, enligt hvad af Advocat-Fiscals-Embetets i Krigs-Collegium d. 10 Juni innevarande år aflemnade Berättelse kan inhämtas, har emellan Kongl.
Sparre begärde votering, hvarefter upplästes och godkändes följ:de voter:s-propos.: »Den som bifaller Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts hemställan i sista punkten af dess Betänk. N:o 4, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, afslår R. o. Ad. ifrågav:de hemställan.» Härefter anmälte sig och yttrade Hr Dalman: Såvida jag icke blifvit oriktigt underrättad, är det nu diskuterade Betänk:t afslaget af två Stånd, och jag hemställer således till Hr Gr. Sparre, om det lönar mödan att genom en votering, som icke kan förändra resultatet, här förspilla en dyrbar tid. Sedermera företogs voteringen och befunnos, vid dess slut, rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 19. Nej — 34. Föredrogs Den 16 Mere. 177 Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Konst.-Ulsk:ts den 11 dennes bordlagde Mern. N:o 7, i ani. af K. Propos. om antagande af ny II. O. och dermed sammanhängande ändringar i R. F. Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 11 dennes bordlagde Meni. och Utlåtrn: N:o 60, i ani. af erhållna återremisser å Betänk:t N:o 21, ang:de R. St:rs 1860 och 1861 församlade revisorers berättelsei* om verkställda granskningar af statsverkets samt andra af allmänna medel beslående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1858 och 1859; N:o 61, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de gjord underd. ansökning om ölverlåtande till staden Christianstad af en kronan tillhörig tomtplats derstädes; N:o 62, i ani. af K. M:s Nåd.
Majrt i underdånighet anhålla, endast med den skiljagtighet, i afseende å nuvarande räntans beräknande, att UtskoLtet föreslagit, att med utbetalning af ali utmarksskatt å Öland må ifrån och med 1841, ega anstånd, intilldess den föreslagne undersökningen för sig gått och förnyad skattläggning af förrättningsmännen på stället, med anledning deraf, egt rum, hvarefter den ränta, som dervid åsättes, skulle komma att, jemväl för den ifrån och sned z841 förflutna tiden, uppbäras; hvarjemte Utskottet föreslagit Rikets Ständer alt i underdånighet anhålla, att beslutet härom må af Kongl, Majrt, för Dess del, i Nåder bifallas, samt att Kongl. Majrt ville i Nåder meddela alla för verkställighet deraf erforderlige föreskrifter, äfvensom anbefalla vederbörande Auctoriteter vaka deröfver, att förrättningen med all möjlig skyndsamhet utföres. Bonde-Ståndet har vidhållit dess första beslut, innefattande bifall lill Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 64 Litt. E, hvaruti Utskottet då tillstyrkt» Stats-Vtslot/ets Memorial, IV.'o 3o2. 3 alt den under benämning af utmurksskatt från hemmanen å Öland utgående spanmålsränta af tillsammans 864 tunnor 24 x| kappar, hälften råg och hälften korn, årligen må, ifrån och med skatteåret 1841, helt och hållet upphöra. Då 3:ne Riks-Stånd ansett någon eftergift af utmarksskatten å Öland icke annorlunda, än efter föregången undersökning och utredning, i hvad mon den må finnas för högt påförd, böra medgifvas, följer deraf, efter Utskottets åsigt, att verkan af Bonde-Ståndets beslut om berörde skatts ovilkorliga upphörande från och med nästa år, förfaller.
Sitt uppföranbe af cn rtt> arfiobpggnab för ©öta hofrätt orf omBpgganbe af ben -fpofrättöfntfctö tomt ontgifmanbe faj . 40,000: — för tiltbpggnab »ib frono^äftet på Sångholmen . 12,000: — » uppföranbe af nptt fronol)å!te i någottbera af ftäberua ^mbifömalt etter ©unbömafl 58,000: — 110,133: 33. ttu»>ev *yievi>c Sitt anftättanbc af fljutförföf 20,000: — » attffaffanbc af rcfftabc tanoner od) fpetöprojct> Sitt unberftöb åt officerare, font inträba t attil) frigötjenfi ijoö någon i toänffapligt förl)åttanbe titt ©toerige ftåenbe magt. . 9,000: — 54 3tifgbagö Sill aflöning åt f!arpffptte 50,000: — » måtffjutningöprentier leib ftarpffptteförenin* garne ... 20,000: — » anffaffanbe af [tarf) ammunition åt ffarpffptte 137,250: — » uppfattning af Befläbnabö 55 ttrib ©teea, ©öta odj SBcnbcS 5lr* tillcriregementen, meb $prmer Stö uppföranbe af fafernbpggnab od) fofljuö för SngeniörtruppenS bcljof .. 55,190: 25. » förfta anmarfningen af ett 3:bje fontpani in* geniörtrupper . 5,400: — » ett nptt trig3brpgge*cq»ipage .