Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till stadganden för den rättmätiga beskaffenheten af näringsfång räknar jag alla dem af 8:de clasen (occonomiska rättigheter), hwilka, efter behörig utredning, finnas böra, pä grunder instämmande med allmän samhällsrätt, determinera naturen, onera och förmäncrna af olika Närings - 462 Expeditioner till Riks-Ständen. fäng, pa ett sätt sorn gör ägandeoch förwärfningsrattcn lika, men regelbundet, åtkomlig för alla. Sedan denna granskning af Ständs-privilcgiernes innehall föregått, och om, hwarom jag bemödat mig, detta deras hänförande under wisa allmänna kännemärken skulle wara rigtigt och fullständigt, äro wi omsider konnie i belägenhet att fälla något omdöme syftande pä Privilegiernes behandling och öde. Mig hafwa werkningarne af den här anställda granskning och utredning synts böra blifwa följande: 1:o. Att de stadgande!!, hwilka under de irenne första kännemärken (af öfwerflödiga, ej hit hörande och obilliga) äro upptagne, icke borde i Acterne finnas; att de således böra ur Ständsprivilcgiernc utgå, emot det enda wilkor, att de ibland dem, hwilka under rubriken ej hit hörande finnas uppförde, men likwäl äro af beskaffenhet att böra äga bestånd, ma i wederbörliga allmänna författningar wara eller warda iakttagne. 2:o. Att de, hwilka finnas uppförde underdel fjerde kännemärket (exclusiva, innefattande allmän rätt), böra till njutning af alla Medborgare utsträckas; att de derefter af sig sjelfwe upphöra att wara Stands-privklegier, och alltsä dä utur Acterne af detta namn utgå; men böra, i likhet med de förra, i wederbörliga Allmänna Författningar intagas. 3:o.
Då således, för att vinna ändring, en ansökning hos Kongl. Maj:t måste göras, tror jag, som ännu icke kunnat i min öfvertygelse rubbas, att detta lämpeligast sker från Rikets Ständer, hos hvilka målet nu blifvit anhängigt. På dessa förnyade skäl anhåller jag om bifall å Utlåtandet. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken framställd proposition blef EkonomiUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit. Till pröfning företogs Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 6 dennes under N:o 79 afgifne, samt den 9 derpåföljde e. m. på bcrdet lagde, Betänkande, angående väckt fråga om utvidgad smidesrättighet, samt örn upphäfvande af det nuvarande smidesförbudet på vissa ställen inom Bergslag. Herr af Uhr, Carl David: Om fråga vore, att förändra eller upphäfva gällande författningar, och att i dessas ställe utarbeta andra till allmän efterlefnad, så vore Den 19 Mars e. m. i55 mot EkonomiUtskottets förslag ingen ting att anmärka; men då man utan anmärkning deremot och under helgden af deras efterlefnad, likväl söker att komma till andra, och emot samma författningars innehåll rakt stridande, resultat, och att för ändamålets vinnande, tillstyrka Rikets Ständer, att i underdånighet derom göra anmälan hos Kongl. Maj:t, så lärer ett sådant förslag ej kunna annat än anses vara i högsta måtto obehörigt.
Då likväl den vid näst lidno riksdag anslagna godtgörelse icke kunnat oell bordt vidtaga förr, än med början af hittills gällande slalsreglerings-period, samt Kollegerne vid Götheborgs skola i allt fall sedan 1849 åtnjutit löneförhöjning, vida öfverstigande donationsmedlens belopp, samt i andra delar af riket ersättning för i lärarelöner ingangne leslamentsmedel icke af staten meddelats, hafva Rikets Ständer icke funnit skäl bifalla den gjorda framställningen; men da donationer synes böra lill sine afsedda ändamål bibehållas och ej, såsom hittills skett, tagas i beräkning såsom tillgång, inbegripen i de äldre lärarelönerne, synes det vara angeläget, ali en utredning genom vederbörande Konsistoriers och Skolstyrelsers försorg anslälles, för all erhålla bestämd visshet om beloppet af de utaf kommunen och enskilde personer lill Gymnasier och Skolor i allmänhet 86 Expedilions-Utskotlets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 222. gjorda donationer och vilkorcn, hvarunder de meddelats; och få Rikets Ständer derföre hos E. K. M:t i underdånighet anhålla om en slik utrednings företagande, och ali resultatet deraf Rikets Ständer delgifves. 28:o. Med förmälan, att af det planchverk ' 'Fordna och närvarande Sverige”, hvilket påbegyntes af numera aflidne Öfverslelöjlnanlen m. m.
Wid afwaktande häraf, och dä dst hopp en Ägare hafwer derom, at hans barn och närmaste skola njuta frukten af hans mödor, befordrar flit, hushållning och medborgeliga tänkesätt, samt för samma ändamål, jemte befrämjande af Föräldrars och Husfäders anseende, en Ägare bör hafwa magt at dels genom Aftal, dels igenom lesnlmeme utnämna sin efterträdare, och obestrideligt är, at, ehuru den som sjelf innehar <l> ponidel Egendom, kan i en oinskränkt äl8po>Mion8 frihet för sin person finna dessa upmuntringar och förmvner, de samma deremot aldeles förswinna för alla hans Efterträdare, om han gör Egendomen til^iäei-Lommis. dä en oinskränkt Frihet för enskilde, at andra Arfs och Agan - r ivo Den 27 Mars. Äganderätts Lagarne för tilkommande lider icke kan sta tilsammans med syftemålet af det wid denna Riksdag af Riksens Ständer tagne beslut vin frihet för en hwar at all stags Jord genom laga fäng förwärfwa, dä en sadan Frihet ffulle gora mac allmänna
Jag fruktar det värsU, och for ad tala med din favoritskald: » Fy, du tänker blott Uppå dig sjelf, om andra gjorde så, Hvad blef då gjordt? » 2 1 Dackefejden, historiskt skldespel, fem akter, af Gunnar OW Hyltén-Cavallius, sid 8. 2 Dersammastädes sid. 1, » Hvar menska är Sig sjelfvom närmast. » 3) Fursten. Din natar är två tredjedelar räf, märker jag, men den öfriga tredjedelen af så enfaldig beskaffenhet, att den för stöf-varen förråder vägen till idet. Teaterdirektören. » Det är en a9el räf, som ej har många vägar ar (in håla. » 4 Fursten. Ooh den är en narr, som ntrustad med spindelben inbillar sig ega atlasskuldror, som tror sig född att uträtta stora värf och redan blir liggande, då han försöker sin kraft i det lilla. Teaterdirektören. » Då blir jag en narr I all min dag. » 5 Fursten. Förskona mig från din poesi; jag har fätt mer än tillräckligt af din prosa. Ditt ärende? Teaterdirektören. » Vi tarfva hjelp. » 6 Fursten. Omöjligt. Allt godt hjelper sig sjelf, och det onda är och förblir hjelplöst. Har du gfitt för långt, så gå tillbaka. Jag sägér dig: lycka på förden. 9 Dersam mastades sid. 7. • Deraammastädes sid. 7. » Hur gerna ville jag ej vända om Och blifva bonde såsom förr. » 7 Fursten. * » Ja, gå. » 8 Må bondnaturen taga ut sin rätt. Teaterdirektören. » Förakta icke dalen, Der gömmer eken sina djupa rötter. » 9 Fursten. Du skulle vara en ek, men hvarför då detta utseeode af en enrisbuske? Vänd åter till din » dal ». leaterdirektören. » Jag ville stanna för att flämta ut. » 10 Fursten. » Det är ett tal, Att bågen brister, när den späns för bårdt. » 11 Teaterdirektören. » Ja, Btora skepp ha också seglat kull. Fursten.
Och är stadens Magistrat, vid eget ersättningsansvar för den eljest uppkommande tillökningen i låne-innebafvares ränteskulder, ovilkorligen skyldig att, inom sagde dag, till Riksgälds-kontoret hafva insändt alla af Magistraten, före det sednast förflutna årets utgång, uppburna byggnadslånemedel. Öfver alla ofvanberörde lån föres i Riksgälds-kontoret en gemensam, fortgående räkenskap, deruti livart och ett lån upptages å en för dera år löpande räkning; hvilken räkning dock årligen, så snart den för året stadgade inbetalningen blifvit verkställd, bör alslutas: börande Riksgälds-konlorets egentliga hufvudbok endast summariskt utvisa de förändringar, som det en och samma stad, emot enahanda betalningsvilkor, beviljade låneunderstöd, i sin helhet, under årets lopp undergått, äfvensom derunder å samma lån upplupna samt influtna eller balanserade intressen. Vid hvarje ombyte af egare till de, inom förenämnde städer, för byggnadslån 20 Stals-Utskottets Memorial Jii 263. intecknade egendomar, bör stadens Magistrat för Riksgälds-kontoret uppgifva den nya egarens namn, på det att detsamma må i Kontorets räkenskaper kunna antecknas. Ränteocb kapital-betalnings-summorna för de låneunderstöd, som för uppförande af allmänna byggnader samt nya tomtregleringar blifvit några bland dessa städer af Riksgälds-kontorels medel tilldelade, böra omedelbarligen från städernas Äldste till Riksgälds-kontorets Kommissariat, inom hvarje års slut, öfversändas. §• 40- Det för återuppbyggande af den, i Juni månad 1847, nedbrunna del af staden Christianstad, vid 1847 och 1848 års riksdag, beviljade samt, under sistnämnde ocb påföljande 2:ne år, från Riksgälds-kontoret utbetalda lån å Etthundrafemtio tusen R:dr bör, intilldess samma lån blifvit till fullo godtgjordt, återbetalas med Sex procent årligen af lånets ursprungliga belopp, hvarvid ränta efter Fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskottet utgör kapitalafbetalning. Denna ränteoch kapital-betalning bör af
Herr Cederschjöld: Till hvad Herr Tham sednast yttrat får jag tillägga, att, i händelse Ridderskapet och Alein bifaller Grefve von Plåtens framställning, vöre Bolaget minst belåtet, ty då vore det blott ett stånd, som hade yrkat den saken, och de andre 3 utgjorde en motsatt plura - Dm 15 Octobcr c, m. 421 Hiet. Men om Ridderskapet och Adeln deremot instämmer med BorgareStlndet, stadna 2 Stånd emot 2, då saken kommer till Nämnd, och det kan blifva möjligt, att den kan utslå till förmån för Bolaget. Grefve von Platan: I fall Herr Grefven och LandtMarskalken finner, att min yrkade Proposition gör någon svårighet att komma till slut roed saken, vill jag afstå derifrån, och blott, i afseende på de andra omständigheterne, iakttaga mina rättigheter. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Ef. ter det är tillåtet i Grundlagen att fråga, huruvida ej de personer, som begärt votering, vilja derifrån afstå, tager jag mig denna frihet. Annu återstå flera punkter, och jag skulle nästan tro, att, i händelse Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den Proposition om icke Ridderskapet och Adeln ville förena sig med BorgareStåndet, skulle svaret blifva tämligen allmänt, sådant att vi kunde slippa votering. Herr Grefven och Landt Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln behagade instämma uti BorgareStåndcts, rörande 4:de punkten, fattada beslut. Ropades Ja och Nej. Herr ThamJsg vill visserligen instämma i det beslut, som nu till bifall blifvit framställd t ; men önskar, att Propositionen måtte blifva sådan, sorn ^52 Den 15 Octoler c. m. Herr Grefven och LandtMarskalken första gången framställde den, eller som Herr von Hohenhausens reservation är, ty annars skulle den blifva stridande mot hvad pluraliteten önskar, nämligen, att man instämmer i Herr von Hohenhau»ens reservation, att ali inkomsten af hela Cana-* len bör tillkomma Bolaget.
Stockholm den 28 Augusti 1851. Expeditions-Utskottets Förslag till und. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Augusti 1851. Preste-Ståndet den 28 Borgare-Ståndet den 28 Bonde-Ståndet den 28 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående låneunderstöd för Stora Barnhuset i Stockholm. (Stats-Utsk:ts Uthde N:o 342.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer inhemtat, att Stora Barnhusets i Stockholm utgifter för innevarande år, efter ungefärlig beräkning, öfverstiga inkomsterne med omkring 39,400 R:dr och att ett dylikt missförhållande mellan inkomster och utgifter äfven kan antagas komma att ega rum under hvartdera af nästföljande 2:ne år, hvarförutan för oundgängligen nödiga reparationer å Barnhusets byggnader erfordras 16,000 R:dr, dertill Barnhuset icke eger några medel att disponera, hafva, vid sådant förhållande, Rikets Ständer insett denna inrättnings oundgängliga behof af att skyndsamt understödjas, men föreställa sig tillika att, derest det närvarande mest oafvisliga behofvet kunde afhjelpas, Barnhusets inkomster skola för framtiden blifva tillräckliga för utgifternes bestridande, helst, genom det af E. K. M:t under den 28 December nästlidet år för Styrelsen och Förvaltningen af Stora Barnhuset utfärdade reglemente, sådana föreskrifter äro meddelade, att, om de noggrannt tillämpas, väsendtlig inskränkning i barnantalet kommer att ega rum och kostnaderna för Barnhusinrättningenfi mån af inskränktare verksamhet, att småningom nedgå. Rikets Ständer hafva alltså funnit skäligt bevilja Stora Barnhuset i Stockholm ett lån af Femtiotusen Riksdaler Banko, alt från Riksgäldskontoret utgå, emot vilkor, att, sedan detta lån under fem års tid innehafts utan ränta, sex procent af detsammas ursprungliga belopp till Riksgäldskontoret, före hvarje års slut, inbeta Bih. till R.
Banko, som den afgäld, hvilken under namn af Näst från invånarne i Lappmarkerne (ill ifrågavarande tjensteman utgår såsom godlgörelse för resor och uppbördsstämmors hållande, borde samtidigt med den nya lönens tillträdande upphöra; hemställande Stats-Rådet derjemte, del Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständers pröfning öfverlemna, huruvida icke, i händelse Rikets Ständer härtill lemnade bifall, berörda anslag till Lappmarks Ecklesiastikverk kunde, på sätt Kammar-kollegium och Stats-kontoret föreslagit, till i 1,000 R:dr Riksmynt nedsättas. Kongl. Majit täcktes i Nåder bifalla hvad StatsRådet sålunda i underdånighet tillstyrkt, samt befallde, att, i öfverensstämmelse dermed, Nådig Proposition, sådan den finnes delta protokoll bilagd, skulle lill Rikets Ständer expedieras. Ex prolocollo. Otto //r. Seippel. s Kongl. Maj;ts Nåd. Prop. N:o 43. Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Jan. 1857, kl. 11 f. ro. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från kronolägenheterna Hushagen, Köpingsön och By slätten i Köpings socken af kVestmanlands län, för utvidgning och rötning af Köpings ä; Gifven Stockholms Slott den 5 December 1856.
Doctorn, utan tillämpning likwäl till den hufwudsakeliga fräga, som hos Herrar Fullmäktige uu war under öfwerwägande, hafwa omnämnt, att 372 Den ro September. att i den händelse honom, uti egenskap af BancoFullmäktig, wore tillständig!, att ingä uki bedömmande af uttryckens mera eller mindre öf. werensstämmelse emellan den specielle föreskrift. Reglementet till Banco.Fullmäktiges ofelbara efterrättelse innehäller, och det qenerelle yttrande öfwer samma ämne, som uti Riksdags. Beflutet är intagit, begge meningarne möjeligen kunde stä att förenas. Utan nägot afseende derä, ansäg Herr Doetorn fig i egenffap af Banco. Fullmäktig förbuiden, att, med äsidosättande af all flagS undersökning, fur »mida Reglementets bestämds föreskrift tilläfwentyrs efter desi begrepp, kan ijrän Rlinus Sränders i allmänbet yttrade me» nina, finnas i nägor mätto avvikande, kata Baiwo. Utskottets förejkrift tjena sig till efterrättelse. äfwertygelsen derom grundade Herr Lectorn pä Regerings. Formens 5Z. som tillägger Banco Utskottet allena rättigheten, att föreskrifter om Banco Förwaltningen gifwa: pä 66. §. uti Riksdags. Ordningen, som okvillkor, ligen älägger Banco-Fullmäktige, att, jemlikt hwarje Riksdag af Banco. Utskottet utfärdad! Reglemente, förwalta Bankens medel och till. hörigheter; samt pä i. §. af innewarande ärs Reglemente, der bokstafweliga lydelsen af der. uti meddelte stadganden, jemte fästad behörig uppmärksamhet pä Rikets under Riksdagen antagne, och redan officiel! kungjorde grundlagar, i allt, hwad de med Förwaltningen af detta Riksens Ständers egit Werk, kunna stä i närma - Den 10 September. 373 mare, eller aflägsnare sammanhang, Banco, Fullmäktige till ofelbart iakttagande älägges.
min hustru, med hvilken lifvet första gången blef KAMRATERNA lif, hade mottagit din bjudning och kommit. Hvilken tacksam femte akt i den melodram du ville bjuda oss på, hvilken nobel hämd på en oskyldig. Tack min gamla vän, tack skall du ha för denna återbetalning af den vänskap jag visat dig. BERTHA. dig... arvoden... Återbetalning! Ja, jag vet att jag är skyldig AXEL. CARL. DOKTORN. Åh! Åh! BERTHA. Jag vet det! Jag vet det mycket väl! AXEL. CARL. DOKTORN. Nej, fy! Fy! DOKTORN. en af rätta sorten! Ursäkta mig Axel, men jag kan inte hjelpa det! Nej, nu går jag min väg! Horrör! Jo du är BERTHA. skymfas! Det är en man den der, som låter sin hustru AXEL. till att skymfa eller skymfas! Jag ingriper inte i dina rättigheter hvarken (Musik i trädgården; guitarr och italiensk sång). stiga ut för att få litet harmoni ofvanpå detta! Sångarne ha kommit, kanske herrskapet behagar TREDJE AKTEN ELFTE SCENEN. Alla ut i trädgården. DOKTORN (ensam) (Musiken från trädgården tränger dämpad in i rummet). (DOKTORN går och betraktar teckningarne på högra väggen hän emot dörren till Axels rum; fru HALL träder ut, går, med osäkra steg fram i rummet; stannar och sätter sig på en stol. Doktorn, som icke igenkänner henne, bugar sig). Fru HALL. Hvad är det för musik derute? DOKTORN. Det är Italienare, min fru! Fru HALL. Jaså; det är väl de der jag hörde i Monte Carlo DOKTORN. Åh det kanske fins flera Italienare! Fru HALL. fans ingen som var så snar i svaren som han. DOKTORN (fixerar henne). Jag tror det är sjelfva Östermark! Ja, det äro mindre fruktansvärda än fruktan! Det är du Ah! Tänk, att det fins saker... som... Carolina!
Och sorn Utskottet, hvarest fråga förut varit väckt om en ytterligare tillökning af 5oo R:dr för Presidenten i Svea HofRätt, fastän Utskottets pluralitet densamma icke bifallit, vid pröfningen af ofvnnberörde anmärkningar funnit sig böra, på grund af de skäl som emot tillökningen blifvit åberopade, förblifva viddess tillstyrkande af lika löner för alla 3 HofRättsPresidenterne; så varder ock det 26 Stats-Utskotlets af Utskottet i afseende på desse Jöner redan afgifne förslag till R. St:rs sluteliga pröfning, oförändradt åter öfverlemnadt.
Har någon, med vetskap om sådan förfalskning, sorn i 7 § sägs, i bedräglig afsigt det förfalskade begagnat; straffes så, sorn bade han förfalskningen sjelf gjort. § 9- Hvad i 2, 3, 6, 7 och 8 §§ är stadgadt; ege ock tillämplighet vid förfalskning eller missbruk af Norrska allmänna handlingar, stämplar eller märken. I fråga om förfalskning af handling, som utfärdas af offentlig myndighet i annan Stat, eller bruk af sådan veterlig falsk handling, vare lag, som i 4, 5 eller 6 § sägs. § io. [lifver, flyttar eller vrider man, i bedrägligt uppsåt, rå och rör eller annat gränse-märke, eller märke, som till betecknande af bestämd vattenhöjd satt är; dömes till straff-arbete från och med eli till och med fyra år. Samma lag vare om den, som sådant märke falskeligen sätter. Varder embetseller tjensteman, som betrodd är att rå och rör eller andra sådane märken, som ofvan sagda äro, sätta eller rätta, dervid beträdd med Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:0 189. 025 med brott emot denna §, varde dömd till straff-arbete från och med tyra till och med åtta år. § Il Eftergör någon guldeller silfverman!, som inom eller utom Riket gångbart är,- dömes lill slraff-,arbete från och med lyra till oell med ålla år. Varder kopparmynt eftergjord!; då skall lill straff-arbete från och med elt till och med två år dömas. Har man ej myntet ulgifvit eller begagnat; må tiden för straff-arbetet kunna nedsättas till hälften af den eljest för brottet stadgade minsta strafftid. § 12. Den som i bedräglig afsigt filar eller klipper guld och silfvermynt, eller del eljest på något sätt minskar, eller gifver ål ringare mynt sken af det, som högre är; dömes till straff-arbete från och med sex månader till och med tre år. Ar ej bruk gjordt af det förfalskade; må tiden för straff-arbetet kunua nedsättas till hälften af den eljest för brottet stadgade minsta strafftid. § 13.
Föredrogs ånyo Lag-Utskottets utlåtande, N:o 76, i anledning al väckta motioner om en förändrad ordning för lagsökningsmåls behandling i vissa fall: Återremitterades. S. D. Föredrogs Lag-Utskottets memorial, N:o 77, i anledning af återremiss af Utskottets betänkande, N:o 42, öfver väckt motion, att fjerdeparter i Stora Kopparbergs grufva må anses såsom fast egendom å landet: lades till handlingar ne. S. D. Till Constilutions-Utskottet remitterades en af Biskop Agardh, med stöd af 56 § Riksdags-Ordningen, väckt motion, alt Rikets Ständer måtte hos H. M. Konungen i underdånighet anhålla, att Han täcktes sammankalla en Comité, som skulle utarbeta och framlägga ett förslag till National-representationens ombildning, hvilket sedermera kunde af Rikets Ständer vid nästa Riksdag upptagas och granskas, samt att Irenne lämpliga pris utsättas för de undersökningar i delta ämne, hvilka af enskilde kunde till ofvannämnde comité blifva inlemnade, hvarjemte ett, i anledning häraf, af Biskop Holmström afgifvet yttrande skulle remissen åtfölja. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets utlåtande, N:o 29, i an - Prot.-Utdrag, den 12 Mars 1843. 707 ledning af anmärkningar emot betänkandet, N:o 13, angående stämplade pappersafgiften; I afseende härpå beslöt Preste-Ståndet, att, enär så väl de egentliga Chartae-Sigillatse-afgifterne, som de, i stället för Canzli-gebuhr och sportler utgående afgifterna blifvit i 5 § sammanförda, detta borde 1 rubriken öfver §:ns innehåll uttryckas, samt tillika vid hvarje serskild handling utmärkas sålunda, att båda afgifterna serskildt upptagas och derjemte i en summa utföras.
Med hänsigt till den vid Betänkandet fogade reservation tillstyrker jag afslag å detsamma, emedan jag anser bifall dertill blifva ganska tryckande för så väl hållsom reserv-skjutsande. Huru litet inrättningen är lönande, synes tillräckligen af Forvagnen mellan Upsala och Stockholm, som ofta får Den ii November e. m. i49 gå tom. Dessutom synes en sådan Forvngnsinrättning vara alldeles öfverflödig, då Canal er och Centralsystemet komma riktigt i gång. Herr Tham, Wolrath: Jag vill blott nämna, att afsigten med denna Paketpost afven är, att de skjutsskyldige skola lindras och de resande komma fortare. Den, som för att åka beqvämligt, annars behöfver 2 hästar, begagnar genom Forvagnen högsten. Inrättningen kommer således i betydlig nion att minska skjutsningsbesväret. Jag tillstyrker derföre bifall å Betänkandet. Herr Cederschjöld_, Pehr Gustaf: I anledning af den sista värde talarens yttrande vill jag påminna, att om man vill skaffa den nya inrättningen förtroende, måste man bestämma måttliga afgifter. Jag fruktar, att man i Betänkandet tilltagit för mycket. Jag finner dessutom ej något skäl, hvarföre afgiften för Lispundet skall ökas, då paketen är tyngre. När man nemligen för en 4 Lispunds paket endast betalar 1 sk. mer än för en paket af 3 Lispund; hvarföre skall det då för en paket af 5 Lispund betalas 2 sk. mer än för en af 4 Lispund? Enär Ridderskapet och Adeln redan bifallit BevillningsUtskottets Betänkande örn Postpenningarnes förökande med 14 procent till bestridande af utgiften för den nya inrättningen, hemställer jag, om ej ett modere - i5o Den ii November c. m. rädt pris liär bör fastställas. Jag anhåller derföre om återremiss af Betänkandet. Herr af Billbergh , Johan Peter: Jag anhåller alt få upplysa, det Utskotten föreslagit en afgift, som endast borde trygga inrättningen emot förlust för Staten.