Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad åter beträffar det uti Memorialet, N:o 68, afgifna förslag, har Utskottet icke baft anledning att det ändra i någon annan del, än den, som angår Kammarbildningen. I afseende på de serskilda, lill Utskottet hänvisade anmärkningarne , bör Utskottet först uppgifva , hvilka bland dem Utskottet anser hafva genom den i Förstärkta Constitulions-Utskottet anstälda omröstningen blifvit fullkomligen undanröjda. Hit höra: Ridderskapet och Adelns, alt Riksförsamlingen bör utgöras af ombud för Fem Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln, Preste-Ståndet, BorgareStåndet, Bonde-Slåndet och ett Femte Stånd, och att ombuden skola för hvarje Stånd vara lika många; alt, om på senare Riksdag, änden, der beslut fattas om intagande i Riksförsamlingen af Femte Ståndets ombud, fråga väckes om ändring i något Stånds Representationsrätt, det Ståndets på Riksdagen närvarande ombud från begge Kamrarne skola sammanträda, och att intet annat ändringsförslag får Riksförsamlingens pröfning underställas, än det, som desse ombud genom flesta rösterna godkänt; hvarefter lill antagande af sådant förslag fordras Riksförsamlingens bifall och Konungens samtycke; att Kamrarne böra väljas ståndseller class-vis; och att hvarje Stånds medlemmar i hela Riket indelas i valkrelsar, efter antalet af de ombud, som hvarje Stånd skall till hvardera Kammaren utse; Vidare Preste-Ståndets, att de orepresenterade, men till representation qvalificerade, medborgare-classernas rättighet att till Riksdagen sända Fullmägtiga, heldst bör beredas i ett Femte Stånd, och alt hvarje Stånd skall utse genom val, ståndseller classvis, ett lika antal Ledamöter, enligt en inom hvarje
(Fortsättning.1 5 derna först småningom hinna bildas och under de sednare åren lärjungarnes antal vid elementarläroverken så betydligt ökats, att vid flera af dem anskaffandet af nya lokaler är af oundgängligt behof påkalladt, derest icke såväl undervisningens ändamålsenliga ordnande som disciplinens uppehållande skola i betänklig grad äfventyras, bör, enligt Utskottets åsigt, Staten under nuvarande förhållanden icke undandraga sig att vid synnerligen trängande fall och efter särskild pröfning af alla sig företeende omständigheter lemna det understöd, som kan uti ifrågavarande hänseende vara nödigt. Vid ett sådant understöd anser Utskottet dock böra fästas det oeftergifliga vilkor, att jemväl vederbörande kommuner med, efter förhållandena lämpadt, belopp för ändamålet bidraga, så att i bestridande af kostnaderna för uppförande af ett läroverkshus må deltaga ej endast läroverket och Staten, utan äfven den stad och det landstingsdistrikt, hvarinom läroverket är förlagdt; och torde dessutom vederbörande böra förpligtas att sist inom 1868 års utgång visa sig hafva fullgjort de för statsanslagens utgående stadgade särskilda vilkor. Efter förutskickande af dessa anmärkningar öfvergår Utskottet nu till de särskilda anslagsfrågorna. a) Till uppförande af en ny byggnad för högre elementarläroverket i Upsala har Kongl. Maj:t begärt ett anslag af 100,000 R:dr, deraf dock under loppet af år 1867 endast skulle utgå 40,000 R:dr, samt ett lån af 140,000 R:dr, att återgäldas med ränta och årlig amortering af tillsammans fem procent å det ursprungliga lånebeloppet. Utaf Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom Domkapitlet i Upsala, beträffande den nu befintliga undervisningslokalens otillräcklighet, anfört, bland annat, att det nuvarande läroverkshuset bestode af fyra våningar, utaf hvilka bottenvåningen, endast 4 alnar 8 tum hög, hade fem undervisningsrum och några få lägenheter, anvisade dels till bostad för vaktmästaren dels till förvaringsrum, ehuru alltför inskränkt, för läroverkets boksamling.
Se Val. LagUtskottets, det Förstärkta, Memorial: •— N:o 113. angående verkställd omröstning i anledning af de bos RiksStånden fattade skiljaktiga beslut, vid förehafvande af Kongl. Majils nådiga Proposition om förändrad lydelse af 1 § i 23 capitlet Arfdabalken och tillägg till 7 § i 20 capitlet samma balk. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Memorialer, Bctänkanden och Utlåtanden: — N:o 1. i anledning af väckt motion om förbud för bevärings skyldig att genom lega befria sig från krigstjenst. VI. U. 342. A, 640. — N:o 2. i anledning af väckt motion, att böter, förvandlade lill fängelse vid valten och bröd, måtte i vissa fall få aftjenas i hä radsfängelserna. III. B. 93. A. 175. —- N:o 3. i anledning af väckt motion, att ålderstigne skeppare ej allenast måtte i de städer, der särskild afdelning af Rådslufvurälten handlägger Sjörätts och Tullmål, blifva ledamöter i denna afdelning, än ock anses äga företrädesrätt till fyrmästare-, lotsåldermansoch lotslieutenants-ljenster. III. — N:o 4. i anledning af väckt motion, angående förtydligande af författningarne om snöplogning. E. 399. -— N:o 5. i anledning af så väl Kongl. Maj-.ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring af 4, 5 och 6 §§ 24 capitlet Byggningabalken, som ock särskildt i detta ämne väckta motioner. — IN:o 6. i anledning af väckt fråga om skyldighet för häradsskrifvare och kronofogdar att debitera, uppbära och redovisa brandstodsmedel. IV. B. 115. A. 176, 190. E. 457. -— N:o 7. i anledning af väckt motion, om vidtagande af försigtighetsmått emot catholicismens utbredande. V. U. 84. A. 345.
Ständer, till förekommande af de. olyckliga följder, som missväxtår. - medföra, beredt för Landtmannen ett medel till mildring medelst Spannemåls-Magazirers anläggande, syntes det, om ändamålet skall bestämdt vinnas, vara af vigt, att Länen efter deras vidd och folkmängd och efter årsgrödäns qvalité och qvantité blefvo hulpne, samt att, om icke alla tillräckeligen skulle med Spannemål kunna undsättas, dä först må komma i åtanka den verkeligt behöfvande åkerbrukaren, den mindre framför den mera förmögne, när de undergått samma missöde. — Till vinnande af detta ändamål föreslås: 1:0 Det Kongl. Maj-.tsBefallningshafvande i Nåder anbefalldes, att till Kongl. Allmänna MagazinsDirectionen inkomma med tidiga och detaillerade årliga Berättelser, om tillståndet i Länen, hvilka uppgifter torde insändas inom en viss fastställd tid, kanske inom November månads utgång, då så väl all skörd, som proftröskning af diverse sädesslag bör kunna vara verkställd. 2:0 Att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande låta i god tid pålysa Socknestämmor, som välja Sex redlige och bepröfvad® män af Församlingen, att noga granska hvarje medlems verkeliga behof och förhållanden, samt derefter samvetsgrann! uppgöra och fördela dividenden af den Församlingen tillslagna undsättnings Spannemål. 5:0 Att Ordföranden i 34*5 Besv. och Ekon. TJtsli Eetänkanclen. dessa Comitéer, sorn torde tillerkännas rösträttighet, och, vid inträffande lika röster, votum decisivum, borde med urval inom Socknens område utses och tillförordnas af Landshöfdingen, hvarjemte det för öfrigt skulle åligga närmast boende behörig Kronobetjent, att dervid, till upplysningars meddelande, tillstädes vara. Utskottet har förehaft detta mål till pröfning 5 Och hvad först angår det gjorda yrlandet, att Kongl.
I sam - Den 22 November. 321 I sammmanhang härmed torde 6 Art. 1 §:n af samma K. Stadga undergå den förändring: Att den der bestämda afgift till Jagtkassan, utgörande högst 2 sk. b:ko för hvarje helt mantal, förhöjes till så stort belopp, som i följd af de förökade premierna må blifva erforderligt. Då de af mig föreslagna premier icke äro högre än hvad som redan en längre tid blifvit af enskilda kommuner betalta, så kan icke den förhöjda afgiften till Jagtkassan blifva mer betungande eller föranleda en högre beskattning, än som förut i sjelfva verket eger rum; medlen komma endast att utgå på annat sätt än tillförene, fördelningen blir mera rättvis oell upbörden enklare. Om remiss af denna min motion till vederb. Utsk. får jag vördsamt anhålla. 2:0. Enl. K. M:s Nåd. Jagtstadga af d. 13 April 1808, är i 1 Art. 3 §:n äfven haren bland de till lilla jagten hörande djur upräknad, men ej någon tid af året fridlyst, till följd hvaraf detta som födoämne nyttiga djur alla årstider förföljes; och dödas den med ungar tunga honan lika skoningslöst som hannen af den egennyttige jägaren. Och då harjagten om våren, med till denna jagt hörande lösgående hundar, äfven är för skogsfogelns förökande till stor skada och oberäknelig förlust, vågar jag vördsammast föreslå: Att haren blifver intagen bland det till lilla jagten hörande fridlysta vilda i ofvan åberopade § m. fl., och fridlyst från den 14 Mars till den 1 Juli, eller under samma tid som för gräsänder bestämdt är, samt att Jagstadgans 4 Art:s 5 § må undergå den förändring, att rapphönshund der intages i st. f. harhund. Äfven vågar jag vördsamt föreslå:
Jag anser fördenskull förekommandet af dessa i alla hänseenden otjenliga ombyten vara just ett af hufvudskälen, hvarföre R. o. Ad. bör antaga detta förslag; ty för närvarande är det omöjligt för andra än de Ståndets ledamöter, som äro bosatte här i hufvudstaden, att kunna fortfarande bivista de årslånga riksdagarne. Landtadeln kan icke under hela denna tid upoffra sina enskilda angelägenheter och försumma sin ekonomi t. ex. under såningsoch skördetiderna. Det är således för R. o. Ad. af stor vigt att en kortare riksdags-period blifver bestämd, under vintermånaderna, då det icke bör kunna vara olägligt att aflägsna sig från hemmet å landsbygden. Jag fortfar att yrka förslagets hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Hr v. Koch: Det hufvudsakliga ändamålet, som jag åsyf tade med min framställning, är vunnet. Saken har blifvit diskuterad. Jag får säga att, i afs:de på åtskiliige af de anmärkn:r, jag tog mig friheten framställa, jag icke funnit mig öfvertygad af hvad som å andra sidan blifvit anfördt; men då jag är mån om, att förslaget nu icke qväfves, och då Utsk:ts Ordförande förklarat att, om anmärkn:r af sådan art, som de ifrågav:de, framställas, det kunde blifva omöjligt att genomdrifva hela förslaget, tror jag det vara klokast att icke nu söka understöd för mitt yrkande, som dock är af den beskaffenhet att det bör väl betänkas. Den ena af mina anmärkmr rörde det förhållandet, huruvida riksdagen ovilkorligen skulle inom fyra månader afslutas; den andra om Konungens rätt att vädja till folket genom nya val. Jag tror dock att om man anser saken förtjena upmärksamhet, det är bättre att väcka nya förslag i denna syftning, hvarigenom det blir möjligt att, ifall Konung och Ständer vid en kommande riksdag finna samma be tänkligheter, som jag nu påpekat, man icke antager detta förslag, utan att tillika det sednare autages. Jag vill således icke framställa något annat förslag än det, i hvilket jag fått understöd af Utsk:ts ordförande och motionären i frågan.
Föredrogs och bifölls tili alla punkter Lag-Utskottets Betänkande N:o 52, i anledning af väckte motioner, om dels afskaflände af vadepennihgar och revisions-skilling, dels utsträckning af tiden för anmälan af missnöje mot Hofrätts dom och utslag, och dels förändring i lagens stadgande om rättegångskostnad. S. D. Vid skedd föredragning blefvo Statsoch Bevillnings-Utslcottens följande Utlåtanden af Ståndet godkände, nemligen: N:o 53, i anledning af väckt motion om förhöjning i det af Postmedlen anvisade bidrag för Diligens-inrättningen emellan Stockholm, Götheborg och Helsingborg; N:o 54, i anledning af väckt motion, angående utsträckning af länsmännens fribrefsrätt; samt N:o 55, i anledning af väckte motioner angående förhöjning i den till allmänna Barnhuset i Stockholm utgående andel af kortstämplingsafgiften. S. D. Föredrogs ett från Höglofl. Ridderskapet och Adeln ankommet Protokollsutdrag N:o 469, med inbjudning att i Höglofl. Ståndets beslut deltaga, i fråga om anbringande af ett jernstakett på kaj-muren vid den öppna platsen framför lliksgälds-kontorets hus; hvilken inbjudning Ståndet fann för godt att icke antaga. Prot.-Utdrag den 20 Augusti 1851. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskottets nedannämnde den 16 och 19 dennes på bordet lagde Memorial: N:o 76, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 4 artikeln af Bankoreglementet : N:o 77, angående föreskrifterne i l:sta 5:te 6:te och 7:de afdelningarne af Bankoreglementets 0:te artikel; N:o 78, med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter uti S:de artikeln af Bankoreglementet; samt N:o 79, med förslag till instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Banko-diskont-verket samt Låne-kontoren i orterna.
Ad. och de öfriga Stånden, så inträffar en anomali mellan §:n och skrifvelsen, som sedermera ej kan rättas, I förslaget till § förekommer en liten mellnnmening af lydelse — ”så vidt densamma kunnat p r ö f v a s” — och denna melanmening bör just utgå, hvarföre jag anhåller, på sätt jag förut anfört, att förevarande förslag lill skrifvelse samt motsvarande § i riksdagsbeslutet må i ett sammanhang till Exped.Utsk. återremitteras; anhållande om propos., att förenämnde § och skrifvelse på en gång må föredragas. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge att det af Exped.Ulsk. afgifna förslag till § i riksdagsbeslutet, som handlar om Statsrådets ansvarighet, borde föredragas i sammanhang med det förslag till underd. skrifvelse, som för R. o. Ad. nu blifvit föredraget. Ropades ja. I anledn. häraf upplästes till justering Exped.Ulsk:s förslag N:o 3g till § i riksdagsbeslutet, ang:de granskning af de i Statsrådet förda protocoll. Frih. Cederström: Af nu upplästa förslag till § torde R. o. Ad. finna, alt, i enlighet med de anmärkmr, som Hr von Hartmansdorff gjort och hvad jag nyss anfört, hör denna mellanmening jemväl här uteslutas, så mycket hellre, som den speciella granskning af medels utgifter m. m., som tillhör K. Kammarrätten, icke derföre inskränkes, ty7 den ur i 76 §:n Riksd.Ordn. undantagen, så alt fråga ej ens kan uppslå, det ju icke sådant skall ske, oaktadt Const.Utsk. lemnar något oanmäld t; men att lemna öppet för kommande Ständer, att, på grund af icke gjorda anmärkn-.r, upptaga frågor för 26 II. i5 Den 8 Juni. en förfluten tid, det vore att sönderrycka det statsskick, hvarunder vi lefva. Jag anhåller derföre att detta förslag matte återremitteras till Exped.Utsk., i sammanhang med skrifvelsen.
Räkenskaperna utvisa, dels att vid åtskilliga tillfällen traktaments-ersättåingar under verkställda resor fått uppbäras till högre belopp än det, hvartill tjenstemanneas fräd, på grund af gällande rese-reglemente, berättigat, på sätt n:ris 22, 32, 35 och 38 i lars månads verifikationer för vestra stambanan utmärka, dels att räkningar för hushyra blifvit godtgjorde, oaktadt månads-arfvoden och resekostnader samtidigt utgått, på sätt n:ris 7, 31, 32, 33, 34 och 48 bland nämnde månads verifikationer för vestra stambanan närmare visa, och dels att, enligt verifikationen n:o 8 för December månad, kostnaden för en tjenstemans flyttning från Mariestad till Alingsås är, utan beräkning af tjenstemannens grad eller vägens längd, godtgjord med en rund — 145 — summa af 200 R:dr. Genom Kongl, brefvet den 31 Januari 1855 har väl, på sätt ofvan är anlördt, Chefen för jernvägs-byggnaderna blifvit berättigad att, i mån af hvars och ens förtjenst, höja traktaments-kostnaden; men Revisorerne anse, att då dylik förhöjning, utöfver hvad författningarne medgifva, af en eller annan person åtnjutes, utgiften bör genom Chefens skriftliga medgifvande verificeras. § 5. Genom högstberörde nådiga bref är åt Chefen för Statens jernvägs-byggnader en nästan obegränsad makt. lemnad i afseende på administrationen och ordnandet af alla detaljer vid arbetets utförande. Revisorerne medgifva, att en dylik åtgärd varit nödvändig vid ett så stort företags ordnande, äfvensom att Ofverste Ericson på ett utmärkt lätt motsvarat det stora förtroende, honom varit lemnadt, men anse likväl för framtiden mindre förenligt med våra samhälls-förhållanden, att en så obegränsad makt uppdrages åt en enda person. ftiongl. Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i liket. A). Pångvårds-anslagct. Räkenskaperna hafva för år 1854 blifvit granskade i Kongl. Kammar-rätten med anmärkningar, men för år 1855 ännu icke derstädes undergått granskning.
Reseoch Tractaments-penningar J Tredje Ihtfvud-Tileln. Fouragering för Värfvade Cavalleriets och Artilleriets Hastar 8,895:3o. i. jS Femte Ilafvud~Titeln. Coursdiffercnce å ulbetalde Lyshållning med flere Utgifter för Kronans publike År i83a orätt bespard utgift för Akademie-, Gymnasieoch Skolstaten — 415: n. 11. Å Allmänna IndragningsSlaten. Besparingar hafva på följande Titlar uppkommit oell uti Liquiderne med RiksgäldsContoiret blifvit iakttagne, nemligen: År 1853. å Tionde HufvudTiteln 1,421: 6. 6. „ Allmänna IndragningsStaten 7,866: c>. g. och till betäckande af de å HufvudTitlarne från förra åren balancerade Brister blifvit använde å Förslå HufvudTiteln. . — 92:22. „ Sjette Summa 2,421: 6. 6. 7,958:31. g. ( i5 } ^ • • Anordning ä Ofverskotten d Statsverkets Inkomster. Kostnader för tryckning m. rn. af CapitalRäkningen nied Bilagor till 1829 årsRiksHufvudbok ... Dito till i83o års Dito ... Dito vid i832 års StatsRevision .. Tryckning af iSSa års Stats-RevisionsBerättelse med utlåtanden Coursdilference å Silfver Jettoner för VetenskapsAkademien .. .. Garmakarelön och Transportkostnad för StatsVerkels Koppar och Jern .. Magasinsbyra för Alun . .. .. .. Wagasineringsomkostnader för StatsVerkets Spannmål .. .. Lonetillökning för MagasinsFörvaltare .. Indelnings-Ersättning till Westgötha Regemente . Ersättning för från träddlön vid f. d. Östgötha Ca valleri för år i83i Dito till KnekteRotarne vid Westmanlands Regemente för anslagen, men bristande Tiondespannmål.
SJtajit tittfjanba, på bet att, bereft inom be fttft, Iftuarcft få beffaffabe penftonäinrättntngar förut tcfe blifvit tttttnägabragtc, fåbana åtgårbcr före nafta 9ttfSbag tuarba mtbtagnc, tttt fötjb fftoaraf en getnenfam fottb, genom foffjfotelärarneg ocf) förfamltngarne§ btbrag, tnom färffitba etter titt tfmaraitbra närbelägna fttft BttbaS för beffa tärarcS penftoncrittg ocf) famtna fonb ftätteS unber förmattntng af en utaf fotfffoletärarne utfebb odj imber tocbcrböranbe fttftgfiprels ferS öftoertnfeenbe ocf) fontrott ftåenbe btreftion famt bereft på ttnffa allmänna grunber bpggba reglementen för fagbe inrättningar toarba upprättabe ocf) i nåber faftftättba, Äongt. 99taj:t bå må äga att, mcb bcräfnanbe af omförmätba, ännu åtcrjtåenbc anffagSfutnmag billiga förbetntng emellan atla be fttft, font för närtoa SKajtt föreffrtfmer. §• 9. gtifggätbösÄontoretS utgifter tift befi näfta ftatöreglermg toibtagcr, f)afmc 235i på fötjanbc fått beräfnat nemligen: l:o ©c af SDfj å 9ttf8gätbg 2:o ©c t egenftap af tån anftagna ftat3 Ralfina pcrfonttga ffpbbäafgiften ungefärligen fmaranbc anffagen titt 22 9ttf3bag3
Dessa skäl ville hon då införlifva i sin egen tankebyggnad. Det skulle återgifva denna byggnad sin jemvigt och sätta Hermione i stånd att utan fruktan lyssna till den kristne ynglingen, för hvilken hon kände en varm, systerlig tillgifvenhet. Dessa tankar efterträddes af andra. Hermione var aldrig ensam, utan att minnena inställde sig af brodern och af älskaren, som hon begge förlorat, men som hon begge hoppades återfinna i ett annat lif. Huru öfverraskad, ja bestört hon blef i första ögonblicket, då hon bland Kristianerna, som arbetade på Afrodites tempel, upptäckte en yngling, hvars anletsdrag så liknade Elpenikes, hennes moder, och den bild, som hennes inbillningskraft hade skapat af Filippos. Först sedan hon närmare betraktat den unge presten, försvann i någon mån denna likhet och på samma gång en illusion, hänförande och tillika smärtsam. Hon kunde dock icke glömma den unge föreläsaren, och om icke hennes sednaste samtal med Theodoros tagit den riktning, det erhöll, så hade hon redan nu af honom utforskat den unge Clemens’ lefnadsomständigheter. Krysanteus hade i afton berättat henne, att Karmides deltog i folkförsamlingen och röstade för honom. Detta öfverraskade Hermione. Hvad skulle detta betyda? Hon visste, att Karmides och hans lättsinniga vänner smädade Krysanteus’ sträfvanden, likasom de öfverhufvud hånade allt, som låg utanför gränsen af deras eget vilda, njutningslystna lif. Vore det möjligt, att Karmides förändrat sig? Ack, sedan denna förmodan inställt sig, ville hon icke öfvergifva den, huru osannolik den var. Ljuden af annalkande steg nådde Hermione och störde hennes betraktelser, då de voro på väg att öfvergå i vemodigt svärmeri. Hon trodde, att det var Alkmene, som sökte henne, och steg upp, för att möta denna. Men i samma stund visade sig framför ingången till bersåen en manlig gestalt, höljd i en mörk mantel. Månskenet föll på hans bleka, men vackra ansigte. Hermione igenkände Karmides. Hon förvirrades vid denna oväntade anblick af föremålet för sina tankar.
Banco, nu upptagne till 128 sk. cours, uppföres ined iG,G6G: 32. 8:0 Beräknad tillökningi Förslagssumman för Tullverkets aflöningar och omkostnader upptages med 11,Gu: 3s.— 9:0 Enahanda tillökning i förslags-summan för Postverkets aflöningar och omkostnader • . • , G,322: 33:4. 10:0 Enligt den reglering af SundhetsCollegii lönings-stat, som Stals-Utskottet meddelas, erfordras för densamma en tillökning af 453:24.— med derunder inbegripna 29 tunnor spannmål. 748,5oo: Transport 92,031:18:8. 748,500: — 14 Kongl. Maj ds Nådiga. Propos. Dessutom på Sundhets-Collegii Stat för underhåll och bedrifvande af en Collegium donerad electricitets-machin, ämnad att betjena medellösa sjuke ioch[utomHufvudstaden Goo:~ samt såsom nödig befunnen förhöjning i anslaget till farsoters och smittosamma sjukdomarsbotande, hvarå bristenpermedium af 1824» 1825,1826 och 1827 utgjort Transport 92,63i:i8;8. j48i5oo: 748,5oo: Kongl. Maj ds Nådiga Propos. N. o 2. iä Transport 92)g3i: iS: 8. 2822 R:dr ärligen För en Vaktmästare vid Stats-Rådet med 200 Rrdrs lön och 2:ne tillökta Vaktbetjente vid Högsta Domstolen, med i5o R:dr hvar, upptagas tillsammans . 50o: — _ 12:0
Si. gjorda framställningar i fråga om beviljandet af enahanda eftergift för förre Kainereraren, Kammarrättsrådet Winroth och förre Controlleuren Middendorff; Nio 385, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse i fråga om bildande af eli nationalmuseum. Nio 188, om förändring i liden för kronouppbördsstäm morna ; Nio 187, angide förändring i tiden för kronouppbördsstämmorna på Gottland; Nio 188, angide lindring i tiondeoch räntegifvares skyldigheter; Nio 189, angide ändring af K. förordn. d. 9 Maj 1835, om hvad iakttagas bör vid handel om lösören, som köparen lå ter i säljarens vård qvarblifva; Nio 190, angide tull hevi lini ngen; Nio 191, angide fattade beslut i afseende å Bankens låne och creditivrörelse; Nio 192, angide extra statsanslag för allmänna arbeten; Nio 193, angide till Emm-åns upprensande beviljade statsbidrag; N:o 194, i anledn. af K. Mis nåd. propos. med förslag till förordn. om jords eller lägenhets afslående för allmänt behof; Nio 195, om förändrad ordning för lagsökningsmåls be handling i vissa fall; Nio 198, om förändring af 24 cap. 8 § seende på ansvaret för den, som i oträugdt mål och af vredes mode drager och begagnar vapen; Nio 197, angide ändring i vissa tullförfattningar; Nio 198, i anledn. af K. M:s nåd. propos. ang. förändrad lydelse af i § i 23 cap.