Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan håller hon innerligt af sina vänner, små och stora, närvarande och frånvarande, ja, öfver hufvud alla människor. Slutligen äro där historiens, sagans och diktens hjältar och hjältinnor, som värma hennes sinne och lysa upp hennes inre värld. » Jag är aldrig ensam; någons tankar följa mig alltid, » säger hon vid 14 års ålder till d:r Bell. Detta under barnaåren grundlagda, mångsidiga och lefvande intresse har hon än i behåll. Mr Gilmer, som med henne i fjol läste Shakespeare och Burke, anmärker: » bevisföringens politiska bärvidd, rättvisan eller orättvisan i det ena eller andra, tidsförhållandenas historia, de handlande personernas karaktärer, ordens betydelse och stilens egendomligheter, allt kom under debatt, antingen jag önskade det eller ej, i kraft af Helens intresse. » Vid åtta års ålder föres Helen första gången till Boston. Under vistelsen i " Washington får hon, i trädgårdarna omkring Hvita huset, där hon » såg » presidenten, » lära sig om sitt lands lagar ». I Plymouth, v i d d e n sten, där » Pilgrimsfäderna » landstigit, och i museet, som förvarar deras biblar och enkla husgeråd, ges henne » den första lektionen i historia ». Några dagar senare känner hon sig » stolt att vara amerikanska », då lärarinnan på toppen af Bunker Hill Monument förtäljer för henne om förfädrens strider och segrar för friheten. På sandkullarna i Brewster, m e d den vida Atlanten för sina fötter, sitter hon långa stunder hänförd, medan lärarinnan för henne skildrade » den majestätiska oceanen och skeppen, som, likt fåglar med hvita vingar, skymtade vid horisonten ». (Slut i nästa n:r.) I DU N 1898 I sekelslutet. Några tankar och reflexioner af E. V. A. (Forts, och slut.) örvissö har mången börjat att känna denna smakriktning osund och kväfvande och bida därför med längtan den stund, då luften blir rensad, då det enkla, friska, osökt naturliga kommer till sin rätt och det moderna epos får blifva hvad det bör vara: ett uttryck för såväl det sanna och goda som för det sköna.
SVajit utfärbat flabgar titt iafttaganbe vib bettna fotibé förvaltning. ernns oc^ flottans) ^raftiffa öfningar fmfva, genom be i febnare tiber be 28ib flottans? ftatiouer pafva proty od) målffjittningar förjtggått, äfvenfont å l)itfvubftationen en mera omfat å fafertv od) arti(leri 3)e fttottanö beiväringénnråben tidljöranbe I?en>äringéfft)(btgc tjaf' iva unbergått vapenöfning gemenfamt meb lanbt Majitö nåbiga biöpofition anvifat ett årligt anftag i oct) för bitbanbet af en f. f. re Oliföbag bevitjabe fört)öjba anftag titt $(ottam> 8äfare I” fc t/° 'titt förmon för eidor od) barn efter matrofer od) juugmän ivid $tot''ctffkuit. 01 tand matrod Äanontc** länge learit iitfebb, men å beit aitbva äfmen, att beit egentliga afjtgten tini?gJeiT nteb bet leib 3-lottanö @tocfl)olmd flatton bittillö fet't agb a ffeppdgof e De b o fm c t af refiyter till förenäntitbe fotpé, ^rpfen!'* eitbaft i ringa mott munitité, l)ar, nteb affeenbe å faitonier @0111 brifteit på ntatrofer mib flottans flatton i ©arlöfroita mtb gnatres enbe iitottt roterabe båtémanö^ållet förefoiittita, Ijmilfa' ftnnaö fttttita föraitleba tilt fåbait mera mibfträcft rotejemfning, hvarigenom olägett
Beträffande denna fråga har Utskottet af äldre riksdagshandlingar och räkenskaper inhemlat, att det af Revisorerne omförmälda belopp 880,000 B:dr, egentligen utgör tvänne särskilda skulder, af hvilka den ena, tillkommen'genom Magasinsinrättningen under åren 1812—1823 beviljad invisningsrält hos Mikels Ständers Bank för behöfvandes undsättning i inissvextår, jemlikt Rikets Ständers beslut vid 1828—1830 års riksdag, blef uti 1820 års Banko-räkenskaper förd inom linien lil! belopp af 1,800,000 Hulr, hvarefter denna summa genom gjorda inbetalningar vid 1853 års slut nedgått lill 800,000 R:dr; samt att den andra skulden, sorn uppkommit genom begagnadt kreditiv till uppköp af myntbara metaller, likaledes förts inom linien vid 1829 års bokslut, dä denna skuld utgjorde 302,213 R:dr40sk., hvilket belopp sedermera genom efter hand skedda afbelalningar nedgått lill 80,000 R:dr; —och får Utskottet, med tilläggande af denna upplysning, tillstyrka, ali, vid nästskeende bokslut, de ännu återstående oguldna beloppen af ofvannämnda f. d. Allmänna Magasins-fondens 2:ne skulder till Rikets Ständers Bank må uti Stats-verkets räkenskaper föras inom linien; och torde, i händelse af bifall lili denna framställning. Rikets Ständers blifvande beslut hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas. Kongl. Mynt-verkel. § 9. (Rev.-ber. pag. 53. Förkl. pag. 218.)
8ersliildt utbad sig Ilerr Driberren, att lä upplysningsvis i underdänigbet erinra: vid 2 2 F., att densammas lvdelse ielie lade binder i vägen för ab ättningars verkställande vid bälitena, bvadan sällan verliställigbet foljalitligen anliomme dei^>ä, om ilen eljest tunnes lämplig; äfvensom att denna vore sä uppställd, att jordlästning ielie ovilkorligen beböfde sbe pä allmän li^rliogärd, utan liunlle oeb borde, om annan serskild begrafningsplats funnes bälitet närmare, derstädes förrättas; 8 /rong/. ^.o §A. vili 2 (7a/). ull tiel, ur flere synpunkter, vore rigligl, ull lagen sörklurar köler tiilfullu kronun; men cieltu kinäraile ieks Longi. Naj:l oek Likets 8lun3er, ull serskilclt kesluta om anvunäan3e af kötes-weclel såsom uf unnun slutens tiilgung, pu säll oeksä recian, genom Longi. Drefven lien 26 -kpril oek lien l6 lXovinnker 1785, ineci lieie kilköruncie to rfultn ingar, till lorclei lör allmänna äklugure skell, i gfseencle pu cle köler, kvilka uclomus eiler 82 Lup. 2 H. Lutlegängs-Dulken, oeir sulecles Liro Lonungens ensuk; samt vili ?6 (7a/-. 6 Lk, ull Hans Lxeellenee val unsäg <iel i Longi, förordningen lien 26
Db sade h o n: Dti h a r allt fur vackra gossar. DS svarade jag: min frände, der ä r nit m i n a niorianer och dverjar, som I saden, att jag skulle m e n j a g sade, a t t de skulle blifva m y c k e t vackra. Nu tackar j a g Gnd, s o m i all ting har Ibtit deras spbrlom gb tillbakal Dil sade h o n: J a g m b wuI inte tro, att di1 h a r sagt d e t t a o c h allt annat för din man. Blefvo vi der öfver kröningen. Sedan tlrogo vi i dec e m b e r hen1 till Siltnna, och g j o r d e Glid db min l y c k a sil god, a t t j a g kom hem m e d m. k. m a n och tv8 mina söner, Gud late dem lönge lefva! Ia. För belysinde af Agnetas Lterstknde lif har det ej st$tt oss till buds mer Yn nkrn Ia hrel och handlingar. \ löjligen torde enskilda samlingar innehma rikare bidrag, kaniks till och med ytterligare tillligg af hennes rjclfbiograh. S3 Isr, enligt uppgift i dclnGardicskn Arkivct del. IX, cfter henne p8 Löberöd finnas en större snmling hrel från hcnnes senare k, som allo hXra vittne om hennes ni3Xrsvrrksnmhet och klokhet. Vi hifvn dock ej varit i tillfälle ntt taga nagon kfinnedoni om dem. och kunnn derfire nu endast lemna n8gm nakna fakta; i rfscrnde 8 fm Agnetns senare lefnadsöden. Agneta erhöll ytterligare tv3 barn. döttrarnc Britn och Anna, beggc gifta efter moderns död. d. f. med presidenten Fnbinn \ Vrede, den senare med presialenten Clncs Fleming. Sonen Johan dag rbre modern, och med hennes sldste ron Gustafs ron Jerpcr utdog friherrliga Yllen Cruur.
N:o 70, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 26, angående väckt fråga om den uppenbara kyrkopliktens afskaflande. Ståndet, sorn bifallit Betänkandet N:o 26, lade Utlåtandet N:o 70 till liandlingarne; och N:o 71, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 16, Öfver väckt motion örn upphäfvande af lagens stadgande, angående qvalificerade dödsstraff. Bifölls. S. D. Efter uppläsning af Stats-Ulskottets memorial N:o 256, blef en deruti anmäld anledning till anmärkning emot Stals-Rådet samt Föredraganden för Handelsoch Finance-ärenden till Conslitulions-Ulskottet remitterad. S. D. Till Constitulions-Utskottet remitterades en, i den ordning Grundlagen föreskrifver, af Herr Morsing denna dag anmäld anledning till anmärkning emot Stals-Rådet. S. U. Föredrogos ånyo följande Stats Utskottets Utlåtanden: N:o 203, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 53. Ståndet, som bifallit Utlåtandet N:o 53, lade Utlåtandet N:o 203, till liandlingarne. N:o 204, i anledning af väckta motioner, angående inventering i Kongl. Ränte-Kammaren och de betydligaste af de förvaltande Verkens cassör. Återremitterades. N:o 205, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 28, angående Prol. Vldr. d. ag Juli 1840. 415 väckt fråga om indragning af Kongl, Nummer-Lotteriet, samt rörande åtskilliga dermed gemenskap egande ämnen; i sammanhang med hvilket Utlåtande Betänkandet N:o 28, förekom lill pröfning.
Jag känner dock icke den haudteringeu tillräckligt, för alt veta, om del behöfves någon serskild rättighet för inmutning af denna stenört. På grund af dessa skäl anhåller jag om återremiss af den ntt föredragna punkten. Frih. Cederström., Rud.: 1 motsats till den siste talaren, anhåller jag, att R. o. Ad. måtte bifalla hvad Utsk:n, i enlighet med K. M:s Propos., i denna punkt tillstyrkt. Tvänne inom samhällslifvet vigtiga principer åro här i fråga, kämpande med hvarandra om öfvervigten. Den ena är äganderättens helgd. Den andra är behofvet för en vigtig näriug, -att utan allt för stor svårighet erhålla sina förnödenheter. Denna sednare stödjer sig derpå, att national' rikedomen icke må genom enskildes i vågen lagda hinder kunna hämmas i sin utveckling och dymedelst förminskas; men, ehuru vigtig denna grundsats må vara, måste dock äganderättens helgd för samhällets bestånd vara af en mycket större betydelse. Likväl äro modifikationer i dess tillämpning medgifne af våra nu gällande författnir, t. ex. medelst expropriationslagen; ja, men endast lill förmån för direkt allmännyttigt föremål eller gemensamt samhällsbehof. Frih. Tersmeden har yrkat, att, i nära öfverensstämmelse med Gr. Sparkes reservation, roan må göra afseende på Fullmtges i Jerne kontoret yttrande, emedan bruksägarne, som af Fnllm:ge representeras, äro mest intresserade i frågan; och detta är äfven ganska sannt; men just denna deras egenskap gör dero måhända något jäfviga. Med full tillförlitlighet i öfrigt, kan man dock härutinnan synas mindre opartisk, att sig yttra. Frihtn har derjemte i fråga oro t. ex. qvartz yttrat, att den icke är af värde för jordägaren, men destomera för vällugnsägare i grannskapet.
S. D. Insände Preste-Ständet med Hederwär. da Bonde-Ständet uti RemiH till Lag-Utskottet af Riksdagsmannen Jöns Ni lsions ifrän Ostergöthland Memorial, af innehäll att, för Sabbatens helgande, Marknader ej mätte fä utsättas ä Mändagar. vt supra. Lx ?rotocollo P O. ^lmczvist. Utdrag af Borgare. StändetS Proto^oll wid Urtima Riksdagen i Arebro den 29 September iglv. S. D2ill Stats-Utskottets Memorial, med hemställan om nägot ärligt understöd för fcamledne Ofwer-Commisiarien Lindstedts Enka och Barn, lämnade Borgare-Ständet sitt bifall, vt supra. Lx ?rotoeoll<» ^s. O. Valerius. Utdrag. Den 29 September. 85 Utdrag af Borgare. Srändets Protoeoll wtd Ul tima Riksdagen i Arebro den 29 September iLio. S D. Alllmänna BeswärSoch Oeconomie Utstöttets utlätande uppä remitzen as Kongl. MasitS Nädiga Proposition om ffylldigheten för alla att deltaga i de Fattigas wärd, jemte en sär-, skild i detta afseende upkommen fräga, blef i anledning af derwid framställde anmärkningar tili Utskottet äterförwist. vr supra. Lx ?rokocoIIo V. Valerius. Utdrag af Borgare-StändetS Protocoll wid Urtima Riksdagen i Örebro den 29 September »810. S. D. föredrogs ä nyo och gillades StatsUlffottets yttrande öfwer den frän Höawördige Preste Ständet remitterade fräga om skyndsam werkställighet af den wid sista Riksdag bestulna Löne-förbättring för Ciwila och Militaira Embets. och Tjenstemän, vt supra. Lx ?rotoco!Io l). Valerius. Den 29 September. Utdrag af Borgare.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets Memorial, M 34, angående anvisande af ett särskildt Sekreterare-arfvode. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Sedan Ståndet uti föregående plena genomgått BevilInings-Utskottets Betänkande, JV* 8, angående tullbevillningen, i hvad angår införseltullen, dervid Ståndet dock bestämt att framdeles, vid behandlingen af de särskilda rubrikerna i tulltaxan, företaga frågan om afgift för de på pag. 8 af Betänkandet uppräknade till landtbruksprodukter hänförliga artiklar, föredrogs nu Utskottets förslag till tulltaxa, hvilket förslag af Ståndet godkändes, i hvad angår artiklarne bönor, hampa, hudar och skinn, ister, kli, lin, potatismjöl, tjära, tjärbärma och vraktjära, ull, vax och ägg. Beträffande artiklarne fläsk, humle och smör beslöt Ståndet, med afslag å hvad Utskottet föreslagit,att dessa artiklar borde beläggas med en införseltull af 3R:dr pr centner. 376 Prot.-Utdrag den 22 Maj 1863. Å artikeln talg beslöts en införseltull af 2 R:dr per centner. I afseende å artikeln kött, hvilket, enligt Utskottets förslag, skulle få tullfritt införas, beslöt Ståndet att färskt kött icke skall draga införseltull, men deremot kött, andra slag, beläggas med en införseltull af 2 R:dr per centner. Med förkastande af Utskottets förslag i afseende å artikeln kreatur, beslöt Ståndet åsätta denna artikel införseltull, enligt följande tarif: Hästar, utom hingstar, 1 st 10 R:dr. Oxar, 1 st 6 » Kor och ungboskap, 1 st 4 » Kalfvar och får, 1 st 2 » Svin, utom fargaltar, 1 st 4 »
N:o 102, med förslag till voterings-proposilioner i Förstärkt Conslitutions-Utskott för sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljagt:ga meningar, rörande de uti Constitutions-Ulskoltets Memorial, Niris 59 och 82, föreslagna Grundlagsändringar. Ståndet fann för godt volerings-propositionerna att godkänna. Bih. till R. St. Från H ö g 1 0 f 1. Ridderskapet och Adeln. Den 14 April 1841. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den i3 sistIidne M.irs och den 3 dennes på bordet lagde Utlåtande, N:o 182, öfver rjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 123, i anledning af så väl Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, niel förslag till Förordning emot 010 fl i - ga folksamlingar, som ock serskilda i detta ämne väckta motioner, stadnade Ridderskapet och Adeln i följande beslut; Ingressen och rubriken å Förordningen bi föllos. 1 §. bifölls med de förändringar, att ordet *’offentligen” på första raden, skulle utgå, och att ordet ''Civilt' på femte raden skulle utbytas emot ordet ”'qffentVgt;’’ 2, 3, och 5 §§. bi föl los ; 6 §. bifölls med uteslutande af de på irsta och 2;dra raderna befintliga orden: "a torp, gata eller annan offentlig plåt rj §, bifölls med dea förändring, att ordet "helst’' tillädes näst före orden: ''genom trumma eller trumpet 8 §. samt 1 momentet af g §. biföl lös; ardra momentet af q §. bifölls med den förändring) alt orden : "antigen innan han af civil myndighet derom anlitad blifvit eller eljest” skulle utgå; 10, 11 och 12 §§. biföllos. Förslaget, angående årligt uppläsande från predikstolarna och å ■Häradstingen af den Kungörelse, som om denna Författning kan komma alt utfärdas, afslons.
Dessutom bör ett mindre ondt stå tillbaka för det stora helas nytta och fördel. Hvad åter angår Städslotiden, så hör den ej vara så oinskränkt, som Tjenste - 256 Den 22 November f. m. hjonsstadgan medgifver, utan rättas sålunda att allt aftal eller städsel, som göres tidigare än den i April och sednare än dea 24 Maji förklaras för ogildt. T Städerne, der Städslooch Flyltningstiden är 2 gånger om året, kan den vara, som dea är, i April och October, oförändrad, om man så tycker. Derigenom kunde nutidens hog för inflyttningar, att söka grannlåt och lättsysslor häst före*- Lommas. Om eommunieation med de andre Respeclive Stånden och Remiss till Oeconomieoch EesvärsUtskottet anhålles. Vördsamt Memorial! Olämpligheten af det uti vår Svenska Lutherska Församling oroande och andakten störande bruk, att midt under Gudstjensten uppläsa Kungörelser, Efterlysningar och Publicationer af alla slag, ofta nog sedligheten kränkande, hoppas jag, att alla Religionens sanna vänner i alla Stånd lika med mig inser; och jag vågar derföre föreslå, att hos Kongl. Maj:t utverka ett Påbud, att ofvanherörde Kungörelser genom Prästens uppträdande på Predikstolen straxt efter hela Gudstjenstens slut få uppläsas. Med föreläggande derjemte, att den, som icke stannar qvar att afhöra pålys ningar - Don 22 November f. m. 207 ningarne, må skylla sig sjelf för den olägenhet och försummelse, som deraf kan uppkomma. Om communication med de öfrige Re•spective Stånden oell Remiss till vederbörligt Utskott anhulles. Dessa 2:ne Memorial lades på bordet. Herr Rosenqvist, Fredrik Leonhard 3 anförde skriftligen: Allmänna Lagen stadgar uti g CapitJet 11 § HandelsBalken: fordrar någon, then gälld han vet gullden varabcite hälften af thet han fordrat, målsägandens ensak.
Ständers underdåniga anhållan, det Nådig befallning utfärdas malte, att för hädanefier upprättande redogörelser afKrigsfonds-medel, den vid f. d. Krigs-Departementets 3:dje Division , sedermera kallad Krigsförvaltningen, och Committéen till utredande af Krigsförvahnings-Arenderne, jemte den vid Westra Arméens Högra Flygels Commissäriat, följde method måtte, till vinnands af enhet och ordning, antagas vid alla särskilda förvaltningar, som för Krigskostnader redovisa. Föredr. den 28 November 1815, då Kongl. Maj:t med Nådigt bifall till Riksens Ständers förberörde anhållan, täcktes förständiga KarnmarRätten , att lemna KrigsCom mitten fullständig kännedom om förenämnde RedogoralteMethod; åliggande Cornmitten, icke allenast besörja , att , derest någon skilnad emellan samma Method och den , Committen för sina Räkenskapers formerande följt, förefunnes, den sednare då, så vidt möjligt vöre, bragtes tili öfverensstämmelse med den förra , utan också att det anbefallda Redovisnings-sättet , underlydande Commissariat till iakttagande meddela. 24:0. Prest eStåndets underdåniga anhållan , att inga Tåg och Marcher under fredstider, må få anställas på Sönoch Högtids-dagar, åtminstone icke förr, än Gudstjensten blifvit slutad, i den Församling genom hvilken Trupperne skulle färdas. 378 kr tias Ombtidsm. Embets Berättelser. Föredr. den 23 Januarii 1816; och täcktes Kongl. Maj:t i Nåder tillåta > att sådane Tåg och Marcher, hvilka ej fordra serdeles skyndsamhet, icke må genom nå* gon Socken anställas förrän Gudstjensten derstädes blifvit slutad, men att de så mycket heldre böra derefter fortsättas, som ett uppehåll den öfriga delen af dagen skulle bereda Staten kostnad och Allma* gen olägenheter. 2|>;o. Riesens
Aljes ar den i allmenhet tung och abstrakt rned klumpiga ordsammansattningar, s&amp;- d a m sorn ~ a n d e b u n d e n och ~ D andehungranden. Och hvartill ~ t d a n a massor af bibelcitat utan nagon egentlig historisk inledning, som har forekomma, silrskildt inom Gamla Testamentet, db man daremot forgiifves letar efter en for barn s i llmplig fra~nstiilluing sorn skildringen af t. ex. Esaias ' och Jeremias ' personligheter biir kunna blif va? Forf: s arbete torde dock icke vara bortkastadt, 01.11 det kunde vackn eggande pi % likartade strgfvanden och diirigenom bidraga till fralnkallandet af en ur bide kristlig och vetenskaplig s p p u n k t anviindbar 1Lobok. born den tyska litteraturen finnes redan en f8r 341 triifflig sfidan i gostlins rLeitfaden zum Unterricht im Alten Testament %. Sakerligen iir dock inom detta amne mera an inom ndgot annat larmens beskaffenhet af oandligt mycket storre vikt iin L. W-nz .. larobokens. Frhn 1898 Ars riksdag. P (Ports.) Det far behandling af det kungl. fordaget tillsatta s ~ r s k i l d ~ utskottet intager i allmanhet samma stlndpunkt i fragan soin I (. Maj: t, och det Br ocksb endast i nlgra punkter det uttalar en afvikande mening. ~ t s k o t t e t tycks hylla grundsatsen: I n nedio cow sistit v i ~ t t i s, och vill hvarken veta af herr Gustafsons i tilr sista are tikel omnamnda motion om lterinfiirande af fullsttindig egeizdoms~ yenzenskap inom aktenskapet eller de af det kungl. forslaget icke upptagna, af 1884 Brs riksdag uttalade, onskningarna om utstriickning af gift kvinnas f orvaltning sratt.
Frih. von Paijkull, Johan Guslaf „ 30 „ Föredrogs Frih. Pa 1 nisljernas Carl Otlo, d. 26 sisll. Fehr. på bordet lagda hemställan, ang:de sältet för val af Ridd.-Direkt:ns Ordf. och dess Suppleant samt öfrige Ledamöter och Suppleanter. Underd. Ridd.-Sekret.: Sedan i sista plenum utredning blifvit äskad om sältet huru vid val af Ridd.Direktms Ordf. Ledamöter och Suppleanter vid föreg:de riksdagar tillgått, får jag, i sådant afseende, äran uplysa, ali från och med riksdagen 1834 och 1835, då 37 § Ridd.Ordn. erhöll sin nuvande lydelse, och hvarförinnan endast utsågs en Direkt., bestående al 7 ledamöter af hvilka den främste, utan serskildt val, blef ordf., hafva ifrågavar. val blifvit verkställde, på det sätt att, till följd af 33 § Ridd.Ordn., 2:ne namn blifvit upförda pä valsedlarne lill ordf. och dess suppleant och 0 namn pä valsedlarne till ledamöter och suppleanter: hvarefter de flesta rösterna afgjort hvilka, som blivit ordinarie!' eller suppleanter. Uppå härefter framstäld propos., beslöts att vid ifrågavar. val nästa Onsdag borde tillgå på samma sätt, som, enl. hvad nu blifvit uplyst, alltsedan 1834 och 1835 årens riksdag varit iakttaget. Föredrogs Frih. Al strömers, Jonas, d. 26 sistl. Febr. på bordet lagda motion, att R. St. i anseende lill den vid sednaste riksdag för utsockne frälsehemmanen i Halland bestämda rotcvakansafgift, mätte ersätta deras närvande egare med ett kapital, motsvarande den ränta, som utgöres af skilnaden emellan de fordna utskrifningspenningarne och den dem nu ålagda rolevakans-afgiften, efter beräkning af 6 för hundrade. Hr von Hartmansdorff, Aug: Jag anser Frih.
Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att, för införseln af ali slags Hampa bestämmes en MedelTull af 5 R:dr per Sk& löstalja. Den det ej vill röstar Nej. Vinner Nej; kommer införselTnllen att bestämmas, för ren Hampa, till 3 Tkldr, samt för passIJampa, till 5 R:dr per Sk&- Betänkandet), N:o 371. 3iq De öppnade Voteringssedlarne innehöllo 81 Ja oell 38 Nej. Och när Ja således vunnit, är för införseln af ali slags Hampa bestämd en MedelTulI af 5 R:dr per Sk®. )8:de Voterings-Propositionen : Härvid inträffade samma förhållande som vid den i2:te Propositionen är antecknadt; hvadan ej eller af denna Propositionen Lief något resultat. 19:0 Den som vill, att, enligt Bevillningsutskottets förslag, Inoch Utförsel-Tullen å Tacksamt BallastJern skall bestämmas till 4 B-'dr per Sk®, röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer genom Votering attafgöras, om Tullen å Tackjern skall utsättas antingen efter H. R. o. A. eller Vällofl. BorgareStåndets elier Hederv. BondeStändets Beslut. Voteringen har utslagit med 71 Ja och 48 Nej/ hvadan och när Ja vunnit, Inoch Utförsel-Tullen å Tacksamt Ballast-Jern är bestämd till 4 R:dr per Sk®- 20 och 21 Voteringspropositionerne förföllo således. 22 och 23 Voteringspropositionerne hafva förfallit derigenom att Vällofl. BorgareStåndet frånträdt de beslut som dem föranledt. 24*0 Den som bifaller BevillningsUtskottets hemställan, att Tullen å gamla casserade Canoner och Bomber samt Jernskrot skall bestämmas för införseln 320 Stats-Utskottets till 4 Rtdr samt för utförsel till 2 R:dr 24 sk. per Sk®, röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner
Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet har blifvit remitterad en inom Hedervärda Bonde-ståndet af Johannes Andersson från Elfsborgs län väckt motion att, till undvikande af många olägenheter vid Presterskapets och Klockares aflöning inom de församlingar å iandel, hvarest konvention derom ej kunnat upprättas, Rikets Ständer måtte besluta, att ett sammandrag af äldre och nyare lagrum och författningar om Kyrkoherdars, Komministrars och Klockares rättigheter måtte till hvarje församlings kyrka utfärdas, och alt, uti detta sammandrag, de gamla aflönings-persedlarne måtte varda utförde med hänsyn till det påbjudna decimal-systemet; men då en samling af berörde lagrum och författningar redan förut är af Theologi® Doktorn Sven Wilskman ntgifven samt lärer vid de flesta kyrkor finnas tillgänglig, och dertill kommer att fråga om en mera genomgripande förändring i dessa stadgar är vid innevarande riksmöte väckt, hemställer Utskottet vördsamt, all motionen ej ma till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Best'.- och F,kon.-TJtsk:s Betänkande N:o 65. MO 65. Ank. till Exp.-Utsk, d. 10 Mars 1857, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om åtgärder för tillsynen öfver fångars behandling i häkte.