Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om detta Beslut skulle de öfrige Refpecliwe Stånden wördfamt och wänligen underrätt las. stirra. Lx krococollo. 8. L. 'UrägLrcik. S. D. Föredrogs Riksens Ständers allmänna Beswärs och Oeannomiee Utskotts, as den 2Z sistled, ne Nowember. angående odlingar i Pitea Lappmark, afgisne Betänkande, och beflöt Bonde Stander, att som betänkandet ej kunde osörändradt antagas, skulle Mgan, jemte de gjsrde anmärkningarne till Utskottet ätrrförwisas, med anmodan, akt förnyadt utlåtande afqifwa; hwarvin de öfrige Respectlwe Standen skulle, genom Pwtocolls Utdrag, wördfamt och wänligen underrättas. Or lupra. Lx krotocollo 8. L. IrägLrllki. S. D. Bonde, Ståndet förenade sig om bes Beslut Högwördige Preste.Skändet fattat genom Pro» tccolls Uldraq den i i denna manad, det ErpeditronS» Utskottet skulle anmodas, att författa och ull Skan, den insända Justruckjon för Riksins Ständers Justi, tie-Ombudömannen, sedan de anmärkningar, som e, mot l2o Den z Ianuarit. mot sötslaget bstfwit gjorde ansetts först böra tvid näs sta Riksdag pröswas; hwarom dc öfrige Rsspectiwe Skansen genom Prorocolls. Utdrag ffulle wördsamk och wänstgen underrättas. Or Irinea. Lx j'rotocollo. 8. L. Irägärök. Utdrag af Protocollec hållet hos BondeSkänbet den 12 December 1809, S« D. Pa de skal som innefattas i Wallof?. Borgare.Ständecs Prorocolls. Utdrag de'- 6 innewarande manad angående Riksens Ständers förut beslutade underdåniga anhållan, det Kongl. Majit l
Det der compositionssystemet, som jag igenkänner från föregående riksdag och hvaraf skulle följa, att det Stånd, som sist yttrade sig, skulle vara af ingen betydenhet, emedan ämnet vore att anse såsom afgjordt genom 2:ne Stånds förut fattade beslut, detta system kan jag icke godkänna. Jag tror, att hvart och ett Stånd handlar rättast, då det icke bryr sig om andra opinioner, än sin egen. Då jag tillstyrkte bifall till BondeSt:s inbjudning, skedde det under den förutsättning, att fråga ej kunde uppstå derom, att aflöningen skulle beräknas annorlunda än pr månad; men sedan Frih. Cederström gjort erinran derom, anser jag icke ur vägen att följa denna erinran, och derföre anhåller jag om propos. till bifall å BondeSt:s inbjudning med det tillägg, att aflöningen beräknas pr månad. Gr. Cronhjelm: Då jag till någon del frångått det yrkande, hvarmed jag började, ber jag att få förklara, att jag anser mig icke hafva bort fortsätta detta yrkande, då det icke mera kan leda till något ändamål. Då jag nemi. vet, att tvenne Stånd fattat ett annat beslut och att målet, derest vi stadna i ett särskildt beslut, konnner till förstärkt StatsUtsk. så tror jag, att det är bättre för den rättvisa utgången af saken, att cancellipersonalen erhåller ■§• af sin aflöning, helst jag är öfvertygad, att Landtm, och Talmännen samt StatsUtsk. icke kunna vilja föreslå det återstående beloppet till mindre än ^ af sista riksdagens arfvoden. Frih. Boye: Jag utber mig att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att om R. o. Ad. fullgör denna Donde - 3 28 Den 17 Mars e. m. St:s inbjudning, blir det icke den tredje meningen, utan två Stånds beslut; ty jag kan icke föreställa mig möjligheten, att BondeSt. haft för afsigt att bestämma aflöningen annorlunda än pr månad, och således komme två Stånd att stadna mot två. Jag ser ingen fara i det.
BIHANG tili Samtlige Riks-Ståndens Protocollj Innehållande de Handlingar, hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade, såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden. och Förklaringar. samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag vid Lagtima Riksdagen i Stockholm 18^3. Femte Samlingen. Bevillnings-Utskottets Betänkanden. STOCKHOLM, Tryckt hos Elmén och Granberg, J.P. Lindks Enka, F. B. Nestius, Z. Hceggströai, A. E. Ortman, samt ä Ecksteinsha och Marauardska Boktryckerierne, i8a3 och 1824- 1 Bihang till Samtliga KiksStåndens ProtocoII. Femte Afdelningen, Innehällande Bevillnings - Utskottets Betänkan den. —mm •«* STOCKHOLM, tryckt i Marqvaruska Boktryckeriet 18* # • J Ankom rfsh Memorial till Hedera. Homle Ståndet, anga~ ende en till Statsvell Bevillriings Utskotten remitterad fråga, örn Skattläggning af Husbehof i o eli Sqiialti~Qvarnar TT VJ ndet elén gtdje i denna Månad har Hederv. Bonde-Ståndet, lill Hugh Statsoch BevillningsUtskottens gemensamma handläggning, öfverlemnat 'ej mindre Kiksdags-Fhllmägtigen Eric Svensons, fran Bohtis Eän, uppläste Memorial , [-drande Skattläggning af de på K ronö- och Skatte-jord belägne husbehofs Mjölqvarnar, så vida de ej äro begripne under hemmansnintan eller af föregående
Order ä minst 25 kronor Hellinne Näsdukar i alla storlekar och finlekar. med bredfåll och hålsöm å 5. med kulörta bårder. levereras frakt fritt närmast ' e JiamnäsdwUar. järnvägseller Jfantasinäsdukar. ångbåtsstation .. •••••I bergs yttrande: » Om människor välde mera, skulle hospitalen ej bli så befolkade. » Boken är tillgänglig i hvarje välförsedd bokhandel såväl i Sverige som Norge och Finland, samt kan för öfrigt rekvireras från fröken v. Eiigeströms väfskola i Örebro. Pris kart. Att fröken v. Engeströms väfbok verkligen äger stora förtjänster och fyller ett kändt behof, framgår af de utlåtanden, som om densamma afgifvits såväl af enskilda personer som pressen. Exempelvis må bland de förstnämnda anföras professorns vid Tekniska högskolan, Gustaf Seller grens yttrande: » Beträffande Praktisk väfbok, tillägnad den idoga svenska kvinnan af Nina von Engestiöm, är det mig en stor tillfredsställelse att kunna uttala den åsikten, att jag anser nämnda bok kunna blifva till stort gagn för befrämjande af vår textila hemslöjd, hvartill i väsentlig mån de talrika, upplysande och praktiskt beskrifna illustrationerna böra kunna bidraga. » I sammanhang härmed kan äfven nämnas, att elever för längre och kortare tid mottagas i frö- ken von Engeströms väfskola i Örebro och att alla närmare upplysningar i hithörande ämnen därifrån kunna inhämtas. ILLUSTRERAD KOKBOK FÖR ENKLA HUSHÅLL OCH FINA KÖK är ett i sitt slag synbarligen högst förtjänstfullt arbete, som utarbetats af fru Eva Uellman och nu fullständigt utkommit på C. A. V. Lundholms förlag härstädes. Denna kokbok, som omfattar ej mindre än 5 å 600 sidor och naturligtvis innehåller allt, hvad till en välförsedd kokbok hörer, klart och redigt uppstäldt, är afsedd för förhållandena såväl i staden som på landet. En särdeles beaktansvärd nyhet äro de 11 färglagda planscherna, hvilka framställa styckade köttpartier, supéanrättningar, geléer, söträtter och desserter.
Men nu hafva dessa förslag till gemensamma tankar först och främst det felet, att de icke äro förenliga med lagens fordringar, och kunna således icke ur någon synpunkt af Ståndet antagas, och för det andra hafva de den olägenheten med sig att man, trots all deras förträfflighet, likväl, på sätt jag i mitt förra anförande sökt visa, icke har något hopp att få dem antagna, utan finge då qvarstå i detnuvaride oeflerrättlighetstillståndet, under hvilket man går tillväga på ett mot grundlagens bokstaf stridande sätt, i st. f. att, om man läte Const.Utsk:s förslag vara oantastade, man kunde erhålla den bestämdt stora vinsten, att slippa tvånget att gå en väg, som går bredvid den af grundlagen utstakade. Jag fortfar fördenskull i min vördsamma anhållan om afslag å Hr von Hartmansdorffs förslag lill gemensamma tankar. Frih. Stjernstedt: Den siste värde talaren har redan ut vecklat hvad jag i milt förra anförande endast antydde, nemi. den omständighet, att de af Hr von Hartmansdorff framställda förslag (ill gemensamma tankar vöre i ganska väsendtlig mån afvikande från det förslag, som Consl.Ulsk. afgifvit, hvadan de fördenskull vore att betrakta som serskilda motioner, hvilka icke här borde väckas, utan öfverlåtas lill Honst.Utsk., som eger att öfver desamma sig yttra. Serskildt får jag nämna, att flere af dessa punkter framställdes inom Utsk. och ansågos der vara ganska begrundansvärda och förtjenla af mycken upmärksamhet; men man ville dock icke intaga dem i det här ifrågavar:de förslaget, emedan man föreställde sig att det väsendtliga af förbättringen derigenom skulle kunna äfventyras. Inom Utsk. hörde man nemi. en mängd olika tankar framställas, och man nödgades derföre afstå från hvarje annan förändring, än så vidt den åsyftade alt bringa de ifrågavar:de sins emellan stridiga grundlags-paragraferna i öfverensstämmelse med hvarandra, samt sålunda få ett slut på den strid, som så länge varit i detta hänseende förd.
Herr Grefven och DandtMarsialken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Betänkandet böra, i anledning af de dervid gjorda Anmärkningar, till Utskottet åtorförvisas. Ropades Ja och Nej. Friherre Cederström: Sedan Ridderskapet och Adeln funnit de gjorde Anmärkningarne hindra antagandet af Ut‘kotiets Betäckande och en Ledamot hegart äterremiss, kan detsamma, enligt Formerne icke förnekas, uran böi Bitänkandet i sådant fall till Utskottet återremitteras. Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric, förenade sig med Friherre Cederström. Friherre Wrangel, Henning: Erinrade, att en af honom för någon tid sedan pä grund af gjord Anmärkning yrkad återremiss af ett Betänkande, icke blef af Ridderskapet och Adeln beviljad. Uppå derefter af Herr Grefven och LandtJWarskalken förnyad Proposition, blef BancoUtskottets ifrågavarande Betänkande, i anled - Den 4 April. 221 ning af de dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremittciadt. Föredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch Oecooomiae Utskottets den 4 sistledne Martil afgifne, samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt fråga, om förhöjd Tull-afgift för BoktiyckeriStilar. Grefve Spens, Carl Gustaf, anförde skriftligen : Tvänne principer böra härvid ihågkommas, och om de belinnas i strid, vägas emot hvarannan inbördes. Den ena är den vigtiga Tryckfrihets-principe, sorn Utskottet anfört, att Trycknings-kostnaderne ej böra ökas. Den andra är åter den Stats-Oconomiska, att ehvad Manufactur sorn hellst af inländska rå-ämnen, som börjat blifva, i ständ att forse Landet med godt och tillräckligt inländskt Arbete, skola på den dylika utländska Varan afpassade onera läggas. Om jag kunde liksom
Uppä denna anmälan, följde under den 7 i samma manad ett sadant ifrän Herrar Fullmagtige, Bankens Ombud meddelt Utlätande: "att, dä för meddelandet och fortsättning af Bankens Län, biträde till Götha Canal »anläggning, ett sa bcskaffadt ut, tryckeligt willtor war af Riksens Höglostige Skön, der widhäftadt, det bör till Canal, Werkers förwaltning, en Directeur ä Bankens magnar wara utsedd, och i Directionen deltagande; hwars närwaro wid Directionens Sammanträden, uti 6:te Puncten af de i Näder fastställde Reglvrne, spe, cielt, lika med Ordförandens, förbehälleö; Herrar Fullmägtige funno otwifwelaktigt, det fär wid hwarje »978 Den 2; Julik. för Canal-Directionen beramadt allmänt Sammanträde, Bunkens Ombud icke saknas: skolande Banco - Fullmägtige ej .underlåta, att derom draga försorg, det »vid inträffande sjukdom, eller annat gilltigt sörfall för Bankens walde Ombud, en annan, till biwistande af Canal, DirectionenS Sammanträde, blifwer ut»edd." Herrar Banco,Fullmägtiges Protocoll förden 26 September i8rr upptages en sa lydande anmä, lan af den a° Bankens »vägnar uti Revisionen öf, wcr Canal, Ardetet deltagande Revisorn: "det hade han, i anledning af DirectionenS till test Protocoll för den i2 Januaru samma ar gjorde förklarande, att desi Pleiff» Sammankomster kunna hallas, elfwen utan narwaro af den Fullmägtig, Banken t
S. D. Å nyo föredrogos och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts, den 24 sistlidne Mars f. m. på bordet lagda, Nådiga Skrifvelse, angående ifrågaställd utvidgning af Götheborgs Spinnhus. S. D. Remitterades till StatsUtskottet ett yttrande af Herr Cederschjöld, Per Gustaf, i anledning af Grefve Gyldenstolpe Anton Gabriel, och H. Exc. Herr Grefve Brahes, Magnus, den 17 sistlidne Mars f. m. till Utskottet remitterade anmärkningar vid Herr Cederschjölds anförande, rörande Kongl. Majits Nådiga Proposition, om Stats-verkets tillstånd och behof. Trot. Ut dr. den 2 April i834> Från Högvördige Prfste-Ståndet. S. D. Föredrogos oell lades till handlingarne StatsUtskottets Memorial N:o 33, med förklaring, att Utskottet ansett Herrar Santessont och 'Hembergs ifrån Vä Hofi, Borgare-Ståndet dit remitterade motioner, angående Hypotheks-föreningar icke tillhöra Utskottets handläggning, och N:o 34> med förklaring, alt Utskottet ansett de af Hedervärda Bonde-Ståndet dit remitterade motioner af Hans Jansson ifrån Elfsborgs Län och Anders Mårtensson ifrån Jemtland, angående åtgärders vidtagande till underlättande af Ilypotheks-föreningars bildande, icke tillhöra Utskottets behandling. S, D. Föredrogos StatsUtskottets Memorial N:o 23, angående anledning till anmärkning emot Föredraganden för Kings-Ärendena, och Nro 24, angående anledning till anmärkning emot Föredraganden för Handelsoch Finance-Årendena; och blefvo de af Stals-Utskottet begärde remisser till Constitutions-Utskottet bifallne. S. D. Föredrogs och bifölls Hag Utskottets Memorial N:o i3, om en Cancellist för Lag-Utskottet samt en Secreterare med Notarii-arfvode för Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens sammansatta beredning.
Proposition, A’:o 7. infordrat uppgifter å de summor, sorn genom löne-innehållningar af meranämnde beskaffenhet under de sednare åren till samma pensionsanstalter influtit; utvisande desse uppgifter, att årliga inkomsten af ifrågavarande lönebesparingar, beräknad efter medeltalet af io på hvarannan följda år för armeens pensions-kassa och civilstatens pensions-inrättning, samt af 5 år för amiralitets-krigsmans-kassan, hvilken sistnämnda endast från och med år 184* varit till vacansoch liggetids-besparingars uppbärande berättigad, utgjort: för arme'ens pensions-kassa 32,547: 37. 1. uti hvilken summa jemväl inbegripas de s. k. observationsmedlen, som dock hafva afseende icke blott på förenämnde löne-besparingar, utan också på andra kassans tillgångar. — Och då dessa uppgifter synts Kongl. Maj:t en i möjligaste måtto tillförlitlig grund för beräknandet af den nämnde pensions-inrältningar genom nådårssamt förslagsoch liggelids-besparingnrne tillflutne inkomst, för hvars upphörande ersättning bör, derest löne-innehållningarne försvinna, åt dessa inrättningar beredas, vill Kongl. Maj:t härmed hafva åt Rikets Ständer öfverlemnat alt för omförmälda ändamål å riksstaten, i jemna tal, uppföra de efter ofvanberörda beräkningsgrund erforderliga anslag, nemligen: för armeens pensions-kassa R:dr 02,000 banko för amiralitets-krigsmans-kassan — 4>3oo — samt för civilstatens pensions-inrättning — 1 1,000 — eller tillsammans R:dr 47>3oo banko. Skolande de från bemälde direktioner inkomne uppgifter och utlåtanden, jemte samtliga öfriga detta ärende rörande handlingar, tillställas det Utskott, till hvars åtgärd frågan kommer att af Rikets Ständer hänvisas. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. S. A, Munthe. Kongl. Majits A'åd.
Mörner vågar jag anhålla att, enl. hvad Hr Frih. o. Landtm, försl framställde, ordet Köping måtte insättas, så att propos:n kommer att afse vägens utsträckning ifrån Hull till Köping. I anledn. häraf upsattes och uplästes ett sålydande förändradt förslag tilt voter:spropos. Den, som bifaller all R. St. lemna garanti ål en förlängd utsträckning af den ifrågaställda jernbanan ifrån Orebro till Köping, voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; vinner nej, anser R. o. Ad. en sådan garanti icke böra af R. St. lemnäs. H. Ex. Hr Frih. o. Landtnäs hemställan om R. o. Ad. be - Den 27 Augusti e. m. hagade godkänna della förslag besvarades med ja oell nej, hvarjemte Gr. Lagerbjelke anmälde sig oell yttrade: Om den nu uplästa ja-propos:n skall godkännas, så nödgas jag begära lill conlrapropos., alt det må beslutas af R, o. Ad. att garantera medel till en utsträckt bana emellan örebro ocb stranden af sjön Mälaren. Frih. Klinkowström: Mig synes mycket besynnerligt af Gr. Lagerbjelke, alt till contrapropos. föreslå en så beskaffad mening, ty deröfver skulle vi votera antingen ja eller nej, och antingen ja eller nej vinner, skulle icke derigenom afgöras den väsendtliga frågan huruvida en utsträckning af vägen skall äga rum eller icke. Rättast torde då vata att först votera om contrapropos. och alt sedan votera örn hufvtidfrågan. Gr. Hamilton: Jag anhåller att få veta huru Hr Frih. o. Landtm, bar upfaltal R. o. Ad:s svar på den nyss framställda frågan om R. o. Ad. godkände den uplästa voter:spropos:n.
Man vet nog, men man låtsar ej förstå, hvad nytta hon uträttar, denna » nucka », och dock, om hon ur ledet skulle gå, nog blefve där en helt ohjälplig luckaHvem är det väl, som alltid redo står till bistånd uti råd och dåd att vara? Hvem band brudkronan vid ditt eget hår och gladdes åt all se dig lycklig bara? Hvem är del, som vid hvarje trångmål se ' n du genast färdig är att efterskicka, som aldrig nekat sina tjänster än, om icke just familjens gamla flicka? Huruvida kvinnorna kunna utveckla sina talanger till samma höjd som männen, därom kunna vi nu icke alls ha någon mening. Därtill fordras många generationers erfarenhet, många århundraden, under hvilka kvinnors och mäns uppfostran varit likställd och på båda ställts samma fordringar. Skillnaden mellan mäns och kvinnors begåfning skall då visa sig i arten, icke i graden. Lyckligtvis komma män alltid att förbli män och kvinnor att förbli kvinnor. Deras uppgift är ju, icke att uppgå i hvarandra, utan att ömsesidigt komplettera hvarandra. Hvad man dock redan nu med skäl kan säga är det, att det alltid är bättre, om en uppgift öfverlämnas till en duktig kvinna än till en obetydlig man, och valet föreligger ofta. För eit dussin år sedan blåstes till storm mot äktenskapet, och kvinnorna uppträdde helst som ett slags osympatiska valkyrior. Nu blåses till reträtt och — som alla öfverdrifter, hvilka följa på en öfverdrift — vill man nu se kvinnans högsta och så godt som enda lycka i äktenskapet. Men alla kvinnor kunna icke gifta sig af den orsak, att en kvinna, som är det ringaste värd något, icke vill gifta sig med hvem som helst. Hon kan alltid » älska kärleken », men hon möter den kanske aldrig i någon bestämd gestalt, eller hon möter den för sent, när dess uppenbarelse icke kan ingå i hennes värld, eller hon skiljes från den, hvilket kan ske på tusen sätt. Man gifter sig j u icke lika lätt, som man vaccinerar sig eller öfvertar en affär. Man gifter sig blott, när man » icke kan låta bli », d. v. s. när kärleken tvingar en därtill. Alla andra motiv till äktenskap äro lika fördömliga och ett lika stort bedrägeri som något, hvarmed människor genom orätta medel vilja förskaffa sig fördelar.
Detta må visserligen vara ali beklaga; men sådana vexlingar uti utrikes handeln hafva vi pröfvat förr, och vi hafva sett, ali de ojemnheter, som deruti uppstått, lemnade ål sin egen naturliga utveckling, kunnat botas utan de medel, som af motionären blifvit föreslagnc. Jag har här för mig officiella tabeller, hvilka visa förhållandet emellan inoch utförsel under en följd af 10 år tilljoch med 1842, det sista för hvilket uppgifter härom äro tillgängliga. Deraf visar sig, ali del beräknade importvärdel för är 1842 utgjort 19j millioner, att under 2:nc föreg:de år af berörde tiotal införseln varit ungefärligen lika stor, och att total-värdet af utförseln, som alla de omförmälde åren, med undantag af 1842, öfversligit införselsvärdet, delta sistnämnde år sä fallit, att det, vid jemförelse med samma års införsel, visar en brist af omkring l.j millioner r:dr. Afven med antagande, ali under året 1843 .Sveriges utrikes handel icke leinnat ett gynsammare utslag, misströstar jag icke, att dessa missförhållanden kunna höfvas, utan användande af de hämmande medel, som satts i fråga. Den uppgift vi egentligen hafva att lösa, för alt bota det onda, synes mig vara den, alt bringa del derhän, att vära cxport-producter kunna afsältas lill sådana priser, att en lätt täflan ä utländska marknaden kan underhållas. Eli af de verksammaste villkoren härför är ovedersägligen, att producenterna kunna hafva sina icfnadsförnödenheler för sä godt köp som möjligt, ty det är ett ostridig! grundbegrepp i nationalekonomien, att värdet af producenletis lefnadsbehof äfven ligger såsom ingrediens uti produclens värde. Om man nu skulle upptvinga priserue pä de ineller utländska varor, hvilka behofvet eller vanan gjörl lill oumbärliga föremål för producenternes förbrukning, sä är del klari att i saulina män motverkas ändamålet alt lätta afsättningeii af egne tillverkningar.
Särskildt utmärkte sig hr Fredrikson som bankdirektören samt fru Dorsch-Bosin som dennes visserligen svaga och koketta, men sjelfuppoffrande hustru och fru Rundberg som Saima Bonne, direktörens älskarinna, som i nödens stund öfverger h o n o m. Stycket förtjenar att ses. o A denna teater upptages på torsdagen innevarande vecka ett nytt 1-akts-lustspel af Paul Heyse, kalladt » R o s e ». Vidare förberedas till uppförande Ibsens nya skådespel » Fruen fra Havet » o c h samma författares » Kjaärlighedens Komedie », båda i öfversättning af Harald Molander. Den 5 dec. F. Hbg. Literatur. Om den sexuela hygienen och några af dess etiska konseqvenser, trenne föredrag af prof. Seved Ribbing, har utkommit från hr Vilhelm Bittes välkända förlag o c h slutsåldes redan på en vecka, hvarför ny upplaga är under utgifning. Boken är af det slag, att den nog kommer att å ena sidan väcka en storm af ovilja, men å andra sidan åter det varmaste erkännande. Vi skola i nästa mer återkomma till den samma. numSina, berättelse för unga flickor; Wiseli finner rätta vägen, berättelse för barn och barnavänner — båda af Johanna Spyri, (Stockholm; Wilhelm Bille). Mången mor kommer helt visst att till julen en dag stå tvekaude och rådvill framför bokhandlarens disk, öfversvämmad af det literära julflödets brokiga likt och olikt. Hon vill ha en bok åt sina barn, en underhållande och god bok med en verkligt sund och oskyldig tendens, och hvilken hon tryggt och med glädje kan sätta i deras händer. » Men huru träffa det rätta och bästa i allt detta öfverflöd », frågar hon sig sjelf i valet. Dess bättre ha på de senare åren allt större omsorg o c h uppmärksamhet börjat egnas åt barnens literatur o c h den insigten allmänt gjort sig gällande, att här vid lag knapt kan göras för mycket. Vi äro derför ock öfvertygade, att den stundande julmarknaden på detta område kommer att erbjuda mycket verkligt godt.
Vaktknekten vid länscellfängelset i Örebro Per Pettersson samt Vaktqvinnan vid straffoch arbetsfängelset å Norrmalm Anna Catharina Eriksson måtte, vid sin afgång ur tjenst, varda uppförda till nedannämnda pensioner å Allmänna Indragningsstaten, att beräknas från månaden näst efter det afsked erhålles; och inhemtas af det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll öfver Justitie-departements-ärenden den 13 September 1865 äfvensom af till ärendet hörande handlingar: angående Direktören Holmgren, att han, som är född den 8 Oktober 1802, efter att hafva den 21 Augusti 1827 blifvit konstituerad att vara förste enspännare i Wermlands län, den 30 September 1834 erhållit tjenst vid fångvården såsom vaktmästare vid länsfängelset i Carlstad samt från den 1 Juli 1847 framgent, på grund af erhållna förordnanden, förestått direktörstjensten vid då öppnade nya länscellfängelset derstädes, samt att Holmgren, enligt gällande aflöningsstat, åtnjuter såsom fängelsedirektör 1,500 R:dr jemte skrifvarearfvode 150 R:dr, förutom andra förmåner; och har Eders Kongl. Majit föreslagit, att Holmgren må berättigas att uppbära en årlig pension till belopp af 1,500 R:dr; angående Direktören Hård af Segerstad, att han, som är född den 2 Juli 1806 och inträdt i Statens tjenst år (831, blifvit år 1840 anställd vid fångvården och år 1843 befordrad till direktör vid straff-fängelset i Norrköping; samt att Hård af Segerstad, enligt gällande stat, eger i lön 2,000 R:dr jemte skrifvarearfvode 300 R:dr årligen, utom andra förmåner; och har af Eders Kongl.