Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dito Honung Tunna 16 kappar Råg Tunnor 8 kappar Korn Tunna 12 kappar Hafre st. Gås ... Lass Hö . Hemmantals Medium af 1827 med 83i ars Markegängspris. Stråvalla Socken.! Kärra 1 mantal Kronoskatte. Jordeboks Ränta: Penningar . l Lispund Smör >2 Kappar Råg . i Tunnor 8 Kappar Korn i Tunna 8 Kappar Hafre I st. Ko . I st. Får I st. Gås . ! Lass Hö . K . penningar . ^ Lispund Smör 1 Tunna Korn Warö Socken. Lahall 1 mantal Kronoskatte. Jordeboks Ränta: Frillesås Socken. jN:o 1. Stuf i mantal Kronoskatte. Jordeboks Ränta: Penningar . 16 Lispund Smör i Tunna 8 Kappar Korn 16 Kappar Hafre a a a å — 28 36 18 — Hemmantals Ränta: Sammandrag öfver de Ordinarie och Extra Ordinarie Räntor som, enlig Krono-Räkenskaperne, utgå till Kongl. Maj:t och Kronan samt diver se verk af Hemman och Lägenheter uti Hallands Län för År I83L Afkortadt. Anordnad!. Kongl. Majit och Kronan samt diverse verk behållit. Summa. • — 2,743 ro 5 3,743 ro Mantals Penningar . • 1,721 9,108 — 10,829 Lagmans och Häradshöfdinge Ränta . • 373 -T 2,901 36 — 3,274 3G Gernings-Ören • I 0 32 .— . 57 .6 — 68 — Botes Medel • KONGL MAJ:TS -5 e fa lin i n g s k a fv andes uti GÖTHEBORGS och BOHUS LÄN till KONGL. MAJIT i underdånighet afgifne FEM-ÅRS-BERÄTTELSE, för Åren 182T, 1828, 1829, 1830 och 1831. seborn K!
Först får jag anmärka såsom orätt, att Presidenten i en underordnad Domstol, såsom HofRätten, har rang öfver ett J ustilieeRåd, som kan upphäf - Den ig Maji e. m. 327 va hans åtgärder och följakleligen större Jon. Det liar ock föranledt det nedstigande, man sett persöner göra irån JustitiasRådslill Presidentsplatserne. Men så länge desse obehöriga rangförhållanden icke äro afskafFade, tager rangen ut sin rätt. Jag vill derföre vid de föreslagna lönerna endast anmärka, att Presidenten i Svea IlofRätt, såsom boende i Hufvudstaden, der lefnadssättet är dyrare, och der Underdomare oftare infinna sig för hvarjehanda angelägenheter än i Småstäderna, otvifvelakligt har vida större kostnader att vidkännas för representation, än Presidenterne i Göthaoch Christianstads HofRätter. Jag tillstyrker således den skillnad i HofRättsPresidenternes lönevilkor, att Presidenten i Svea HofRätt må erhållla 5oo R:dr B:co mera i Taffelpenningar, än de begge andre Présidenterne och än hvad Utskottet föreslagit. Redan vid iSioårs Riksdag, fästade Kongl. Maj:t Rikets Ständers uppmärksamhet på de serskilta befattningar en President i Svea HofRätt har framför andra HofRättsPresidenter, att uppfylla, såsom Ordförande i RiksRälten m. m.; men de torde icke behöfva af mig upprepas för att ådagalägga billigheten af den löneförhöjning jag lör honom yrkat. Om LänsNotariernes aflöning yttrar sig Utskottet: ”Men då i afseende på aflönin”gen för samma Tjensteman (LänsNotarien) 3^8 Den 19 Maji e. m.
Fiscaler, att, ej må afsättas utan laga Rån - ?4i8 sakning oell Dom; Motion, rem. tili Ekonomi-Utskottet , s. iai3. Landshöfdinge-Ämbetet i Stockholm åtaladt af Ju st i ti aé - O m b u d s 711 a 1111 en, s. ioq3~iio3. Landskrona. Se Hamnupprensning. Landsstrykeriet, om medel att förekomma; Motion, rem. tili Allm. Besvärs-, och Eko-* nomi-Utskottet» s. 1133. er-, viig, om anläggande af en ny, i Werm-, land; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. ia 13. wom ändring i tiden för grusning af allmän ; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. i3ig. Landtmanna-varor, om medel till lättad afsättning af; Motion, rem. 'till Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. ii5i. ; om fri handel med alla; Motion, rem, till Ekonomi-Utskottet, s. iai3. <r-* brukare , om Låne-undsättning för ; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1260. Laxfisken, om lösen till Skatte af Krono-; Motioner, rem. till Stats-Utskottet, s. 11 n/\, 1186. Ledamöter, om förbud för, i IIof-Rätten, att sig emellan byta lottade mål; Motion, rem, till Lag-Utskottet, s. 1222, i3o8. Leyonmark, Capitain M. F. Se Landshöfding ge-Ämbetet i Stockholms Län. Lidköping. Se Hamnbyggnad. Lieberath, Kronofogden E. C. Se Tornerhjelm. Lif-Ränte-Lån, s, 409* Liljecreutz, Friherre, klagat löi’ Justitias-Om-. budsmannen, s. 1064 ^ 1066, Lind, Enkefru.
Det ar ej min tanke att neka en wist summas anslående till fullbordande af Helsingborgs Hamnbyggnad. Det är ett wacker! och nyttigt arbete, men jag tror att hwad som dertill behöfwes och kan ätgä, bättre af Konungen an af Riksens Ständer kan pröfwas. Jag häller före, att wi således mätte sörblifwa wid den redan gjorda proposition, att 20,000 R:d. ät Konungen öfwerlemnas att amvändas till hamnbyggnaden och andra allmänna byggnader. Harwid upkom något sors. Grefwe lLövonbjolm, Larl ^xel. Som den af Herr G.cfwen och LaadtMarstalken framställa proposition blifwit skenbarligen beswarad med starka Ja och blott nägra fä Nej, hemställer jag, om icke efter en stunds onödigt converserande, all fräga derom nu mätte uphöra. Herr Lcbönllröm, kolar, hemstälde om icke sedan proposition more gjord, man wäl kunde votera, men icke widare öfwer saken ventilera. Dä härunder alt framgent oron syntes fortfara, frägade Herr ll?akm, koste, om och huru fåken wore afgjord, eller om man kunde erhälla en ny proposition? Herr kotklied. För att fä flut i denna sak, anhäller jag ödmjukast, akt antingen det blir deciderat, huruwida Herr Grefwens och Landtmarstalkens nyst gjorda proposition ar bifallen, eller och i händel - Den 22 Zebruarii. 1087 belse den icke anses bifallen, emedan den med nägra Nej ar beswarad, pro.osiiion kill votering göres; dä första proposition blir bifallen ä bltstottets Betänkande och Comra proposition den som Herr Grefwe» och Landtmarffalken förut gjort. Herr Greftven och LandtmarstalkcnJag har wäl redan giori en proposition, hwilken med mänga och starka Ja, men endast nägra fä Nej är beswarad; men pä nägra Ledamöters begäran, sär jag derwid nu göra det tillägg, och hemställa till Högloft.
Propos. ang:de indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands Läns södra fögderi pa lön anslagna bostället Luxe, mot kontant ersättning till boställsiunehafvaren. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att iian, jemlikt R. o. Ad:ns i förra plenum fattade beslut, nu finge till Ståndets afgörande anmäla frågan om sättet för utseende af de tre ledamöter utaf R. o. Ad., hvilka såsom Deputerade skulle bevista DD. MM. Konungens och Drottningens förestående kröning i Norige, dervid H. Exc. finge omnämna att vid det enda tillfälle, då en slik fråga föru förevarit eller under 1818 års riksdag, R. o. Ad. beslutat, Den 13 Jnni. 221 att en Grefve, en Friherre och en Adelsman skulle väljas samt att valet skulle verkställas af Ståndets Elektorer. Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik: Då i allmänhet alla val, med undantag af Utskotts-tillsättnintjarne, förrättas af R. o. Ad. samfäldt in pleno, då derjemte vid innev:de riksdag beslut är fattadt derom, att älven Elektorerna skola utses direkte, anser jag för min del lämpligast, att R, o. Ad. in pleno omedelbart väljer dessa deputerade. På det man emellertid icke må tro, att jag, som under loppet af omkring 20 år icke lyckats vara i åtnjutande af Hrr Elektorers förtroende, skulle anse mig hafva större utsigt att komma i åtanka, om valet förrättas omedelbart, må jag bekänna, att, i hvad händelse som helst, skulle, äfven om jag för öfrigt ansåge mig valbar, för mig mota en ganska stor betänklighet att mottaga ett sådant updrag som det ifrågavide, nemi. deruti att, om till de
I anledning af allt detta, och till sam-, manfattning af de serskildta förslag, hvilkas 2? Z/Gg Utskottets Betänkande N:o~49* antagande Utskottet ansett sig befogadt att häc ofvan tillstyrka , föreslår Utskottet, att 17 Cap. HandelsBalken måtte, från och med S §, erhålla följan ■ de , dels till innehållet och dels i afseende på $$:s inbördes ordning , förändrade redaction, 8 §. Efter dessa komma de , som hafva klara skuldebref och pantförskrifningar i den skyldiges fasta gods, eller hus i staden , och dem I HäradsTing, eller Rådstufva, offentliga inteckna låtit, rå den ort, Härad eller Stad, dér egendomen ligger; och tage hvar betalning utur sin pant, med dess afgäld intill betalningsdagen. Är en pant til! flera förskrifven , och räcker den ej till för alla håfve den företräde, sorn äldsta inteckning viser. 9, io och il §§. erhålla den lydelse, som io, ii och i? §§. hittills haft. Sadan t ages omyndigs fordran hos f oriildrar eller förmyndare ut. Ar den fordran intecknad i deras lasta gods, njute den då inteckningen till godo, såsom z g , i o och 11 //. sägs. *8 §• Efter de fordringar, som nu nämnde äro , skola , utan förmånsrätt sig emellan, gäldas Kyrkors och Fattighus' fordringar hos deras fö. resiånclare, sd ock skuld till Kro. nan eller Frädseman, för uppbörd, Om belalningsrätt för dessa fordringar , der de i föreståndares eller uppbordsmans fasta egendom intecknade blifvit, vare lag, som i 12 §., om omyndigs intecknade fordran , sagdt än 34, 15, 16 och 17 §§. blifva lika med 13, 14, 15 och 16 §§. i gamla lag-redactionen. 2-J LagVls&oltets Betänkande N:o 4g. Vidkommande slutligen de af Herrar Cederschjöld och Landegren väckta frågor , angående tillägg till ao Cap.
De personer, som, enligt 58 §, ega att, i afseende på bränvins-bränning, visilationer och beslag göra, vare berättigade, när de för kronans rätt och lill kontroll emot underslef anse sådant nödigt, att i stad eller på landet låta ånyo uppmäta förut uppmätt och stämplad bränvinspanna. Finnes dervid annat innehåll, än stämpel och betyg utmärka, ansvare justeraren, som ofvan i 15 och 21 §§ sagdt är, och vare egaren saklös, så framt han icke i underslefvet bevisligen deltagit. Tredje Artikeln. Om betillnings-afgifterne. § 27. »Med. bibehållande af de i 28 § af Kongl. Förordningen den 13 Juni 1845 antagna grunder för beskattningen, likväl med förhöjning i afgiflen af 25 procent för redskap, som drifves omedelbart med eld och 33Vs procent för redskap, som drifves med ånga, kommer skatten för bränvins-bränningen alt utgå efter nedanstående tariff, som bestämmer afgiften för hvarje serskild klass af bränvins-bränning s-redskap under sex månaders bränning stid.» Tariff på Paiiiierymds-afgiftcn. II Paone|l rymd. l:sta klassen. Med eld. Med eld. Med eld. Med ånga. Med eld. Med ånga. Med eld. Med ånga. K:r. Rd. sk. Rd. sk. Rd. sk. 4:de k lassen. 3:te klassen. P* a> Med eld. Med eld. Med eld. Med änga. Med eld. Med ånga. Med eld Med ånga. KaRd. sk. Rd. sk. Rd. sk. Rr. sk. Rd. sk. Rd. sk. Rd. sk. | l:sta klassen. Med eld. Med eld. Med eld. Med änga. Med eld. Med ånga. Med eld. Med ånga. Med eld. Med eld. Med eld. Med ånga. Med eld. Med ånga. Med eld. Med ånga K:r. Rd. sk. Rd. sk. Rd. sk.
Berättelse huru härm;d tillgådt, och de giunder sorn dervid blifvit filjde» Herr Reutersköld har häremot infört att enär Herr von Törne uti dess Memor.al yrkat, alt Skogarne skulle försäljas, äfvensom Herr Friherre Carpelan, att al'a Kronan tillhörige Skogar och Allmänningar skulle skattligga# och å allmän Auction säljas; samt han uti sitt Memorial endast föreslagit, huru denna föisäljning skulle ske, på det för Staten och Nationen fördelaktigaste sättet; så var hans Motion, såsom föranledd af ett redan upptagit och remiiteradt ärende, icke ny, utan endast en utveckling af en redan gjord, hvilket Riksdagsordningen uti - 56 §• tydeligen tillåter. Sedan Stats-Utskottet genom Remiss från Höglofl. Ridderskapet och Adeln erhållit del af dessa Handlingar, har Stats-Utskottet hot Hof-Cantzslers Embetet begärt, att genom des» åtgärd från Kongl. Kammaroch Bergs-Collegierne erhålla fullständig upplysning, uti hvad skick frågan om användandet af RecognitionsSkogarne i Riket, till följe af Kongl. Majit» Nådiga kungörelse af den 4ide Februarii 1811, nu är, om alla undersökningar och afmätningar blifvit verkatälde, samt om och huruvida nå - 145® Stuts Utskottets Settin k andert) gra Skatteköp derå blifvit beviljade, Och hvad inkomst i - slikt fall Statsverket deraf tillflutit, äfvensom i händelse något af Riksehs Ständers lieslut i dttta ämne till större eller mindre del ännu sakritde verkställighet! hvarpå sådant da beron I anhdning liäraf har Kong'.
Allmänna Besvärsoch Oeconomi*-Utsi otitt i 1:0 Friherre Wrangels, Henning, den 15 dennes e. m. på bordet lagria Motion, angående de så kallade Snöplogslag. 3:0 Herr von Qvantens, Carl, den 15 dennes e. m. pä hordet lagda Motion, angående ny organisation af Hushålls-Sällskaperne; jemte Herr von Qvantens, rö« rand§ 1 Fröt. Vt dr. d. ja De c. i£aj. 56g rande samma ämne, denna dag afgifne yttrande. 3:o Herr Reuter sv är dt. Pehr Adam, den 14 dennes e. rn. anmälda och den 17 der» påföljde f. ni. på bordet lagda Motion, dels derom, att Tjenstemän, som hos Kongl. Majit i Underdånighet besvära sig öfver förment lidande vid befordringar, alltid måtte undfå Fullständiga Resolutioner, dels örn besvärsmåls i allmänhet skyndsammare afgörande, och dels om granskning af befordringslagarne. 4:0 Herr af Geijtrstams, Gustaf Emanuel. den 15 dennes e. rn. anmälda och den *7 derpåföljde f. m. på bordet lagda Motion , att Stångjerm-verks egare, hvilkas tillverkning är grundad på eget tackjern, må befrias från den tvungno jarntillverknings - skyldigheten deraf, jemte de af Herrarne Hammarhjelm, Carl Fredrik, och af Uhr, Carl Eavid, rörande samma ämne, denna dag afgifne yttranden, 5:0 Herr Åkerhjelms, Fabian, den 15 dennes e. rn. anmäldte ock den 17 derpåföljde Eib, tilt R. St. Fröt. isig — 1829. gide Samt. ztdra Haft. 47 37© trot.
De lydelser, hvilka, såsom motsvarande de uti punkterna 10—18 omförmalda förslagen, kunna uli det i sist omförmalda tre Memorial in - Constitutions-Utskottets Memorialj JV:o 11g. 1 nehällna intagas, meddelas här nedan. För att sälta Riksens Ständer i tillfälle alt med deri skyndsamhet, som omständigheterna nu fordra, förvissa sig om dessa lydelsers noggranna öfverensstämmelse med Riksens Ständers redan fattade beslut, har Utskottet i serskilda spalter bifogat, ej mindre de serskilda, utan afseende pä represenlalions-förändringen, afgifna förslag, hvilka skola af de nu föreslagna lydelserna motsvaras, än ock de serskilda §§. uti Memorialen Nilis 68 och 85, för hvilka dessa lydelser kunna komma i fråga. Utskottet hemställer vidare, del Riksens Ständer måtte, med godkännande af dessa uppgifna lydelser, i Riksdagsbeslutet låta inflyta, g:o det hvarken öfverläggning eller beslut om de nu föreslagna lydelser må vid nästa Riksdag ega rum förr,! än de i Memorialen N:ris 38, 68, 85 och io5 framslälda och till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagna förslagen, såsom ett helt, äro godkända; 2:0 att godkännandet af sist nämnda förslag, såsom ett helt, ej må hindra en derpå följande pröfning af förenämnda serskilda lydelser, eller ett på sådan pröfning grundadt antagande af flera eller färre af desamma, med den verkan, alt hvar och en så antagen lydelse införes i paragrafen, i stället för dennes uti Memorialet N:o 68 eller 85 egande.
Där fans intet som hälst ätbart i hela bostaden, hvarför han i en skrämd hviskning meddelade sonen sin tanke att kvinnan dött af svält. Hon gaf väl de sista matbitarna åt barnet, förmodade han, alltjämt hviskande som om han fruktat att den döda kunnat höra hans ord. David svarade ingenting, utan gick med flickan på armen bort till sin hoprullade filt, den han lagt ifrån sig vid dörren. Ur knytet framtog han ett bröd, bröt ett stycke däraf för henne och satte henne ned på bänken vid spiseln. Medan hon var sysselsatt med brödbiten, fyllde han därpå en liten järngryta med snö och hängde den öfver elden, hvarefter han bröt en del af brödet i små stycken och lade dem i grytan. Hon behöfver någonting varmt, förklarade han sitt förehafvande för fadren. Och så fort brödet uppmjukats tillräckligt började han mata den lilla, som med synbart nöje på nytt kröp upp i hans famn. Men innan hon sväljt mera än några få skedblad höll hon upp som om hon med ens erinrat sig något. Mama too eat! vädjade hon med en frågande blick ur sina stora, gråblå ögon till den nye vännen, som visst icke förstod orden, men i alla fall uppfattade att ett eller annat icke var som sig borde. Hon vill också gifva åt sin mor, förklarade Thomas sakläget, hviskande såsom förut. Och därpå samlade han ihop allt det bästa af sin rådbråkade engelska för att intala barnet att modren snart skulle vakna och då äta i sin tur. Så mycket engelska hade han aldrig förut talat på en gång, men så hade han också tillfredsställelsen att den lilla till slut lät förmå sig att fortsätta sin måltid. Och så snart hon slutat, somnade hon på Davids knä. Han svepte henne varligt in i filten och lade henne ned på bänken närmast brasan. Först därpå drog han fram sin pipa ur bröstfickan, stoppade den betänksamt och började röka. Fadren följde helt mekaniskt exemplet. Och så rökte de båda en stund under obruten tystnad, David då och då blickande bort mot sängen, där den döda kvinnans blåbleka ansikte skymtade fram hvar gång brasan flammade till en smula. Till sist steg han upp, lade pipan ifrån sig på spiseln och gick bort till sängstället samt täckte omsorgsfullt öfver den döda.
M. äskat, derlör att de vigtigaste frågorna rörande sjöförsvaret ännu vore oafgjorda, så föreslår det dock sedan i sjelfva beslutet, att anslagen skola användas enl. de af nuv:de J)ep:ts-Chef uppgifna grunder för anskaffande af ny krigslärtygsmateriel. Detta är något som jag icke förstår och som Utsk:t sjelf må förklara. För min del anser jag, att när Dep:ts-Chefen i sitt yttrande till StatsRåds-Prot:t säger att 2,208,000 rdr är det minsta som bör anslås, då en ny krigsmateriel skall skapas, så böra R. St:r bevilja denna summa. Vi kunna vara öfvertygade om att, ifall vi vilja hafva en flotta, som kan göra oss något gagn, så måste vi bevilja ganska stora extraordinarie anslag, och hvar och en, som har kännedom om budgeten i andra länder, måste finna alt den summa, som jag föreslår, är den minsta sorn Sverige behöfver för att ordna sitt sjöförsvar. Jag vågar således anhålla att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts hemställan, måtte för sin del besluta, att R. St:r, jemte bifall till K. M:s Nåd. framställning, i hvad den alser beredandet af nödiga tillgångar för ny sjökrigsmateriels anskaffande under nästa statsregleringsperiod, skola å riks-staten låta uppföra elt ordinarie nybyggnadsanslag, stort 900,000 rdr rmt, samt ställa samtliga dessa medel till K. M:s disposition, för att till anskaffande af ny krigsfartygsmateriel Den 18 April f. m. 533 användas; dock sä, att af desse sammanlagda anslag äfven böra bestridas kostnaderna för ångfartyget Gefles nu under arbete varande förändring och reparation. Jag begagnar mig af detta tillfälle för att vända mig till Sjöministern med en fråga, huruvida det är sannt att Danska Regeringen ingått till den Svenska med ett förslag att ordna de nordiska rikenas sjökrafter på ett gemensamt sätt, och att en Svensk Amiral alltid skulle stå i spetsen lör den gemensamma lörbundsflottan.
stadde i fattigdom, ej mäkta sjelfve underhålla rörelsen, deras handel öfvertaga: ett förhållande, som, enligt hvad Krj^ddkramhandels-Societetens Hufvudman och -Deputerade förment, skall hafva kunnat undanrödjas, om den af Societeten i underdånighet begärda sanction å Reglemente för en beslutad Enkeoch Pupill-Cassa, blifvit af Eders Kongl. Majtt i Nåder beviljad; Tobaks-Fabriks-Idkarné: att, såsom Stämpel-Längderne utvisade, fabrikationen al spunnen Rull-tobak något minskats, i, följd af det i flereXandsorler införda nyttjandet af utländska råa Tobaksblader: alt deremot snustillverkningen varit något högre: att fabrikationen af Cardus-tobak aftagit, hvilket härrört af den under de sista fem åren etablerade Cigarr-tillverkning: att exporten till Finland af Snus och Tobak under dessa år varit mindre, än förut, och aftager fortfarande: att de flere, under sednare åren, i de öfriga Städerna uti Riket anlagde Tobaks-Fabriker jemväl, tillen icke obetydlig del, minskat afsättningen ifrån Hulvudstaden: alt häraf synes, det conjuncturen väl icke vore egenteligen gynnande för Tobaks-Fabrikerne, men att till någon klagan öfver yrkets fallande saknades dock anledning, då förhållandet vöre ungefär enahanda, sorn när förra Femåi-s-Berättelsen afgafs; Lärflskramhandlarner att, under meranämnde fem år, handeln med inländska Linne-, Ylleoch Bomulls-varor, hvilken, enligt 1749 års Förordning, egenteligen tillhörde Lärftskramhandlare, betydligen aftagit eller försämrats, hvartill orsakerne borde sökas: 1:0 uti Finska Allmogens utminuterande, under loppet af sommaren, om bord på fartygen, af deras linneon!) yllevaror; 2:0 uti Norrländske böndernes utbjudande i husen, nästan hela året, af praemiioch ordinaire-lärfter; 3:o uti Westgöthe Gårdfari - 48 handlandes försäljning af bomullsoch ylle-väfnader; 4:o utd Hudiksvalls och Söderhamns Handlandes upplag härstädes af gröfre väfnader, buldan» foderväf, m. m., hvilka af bemälde Handlandes härvarande Commissionärer afyttras, så väl i parti som i minut; samt 5:o deruti, att, genom Ångermanlands och Helsinglands desse sednare år stigande production af väfnader, städernes Handlande i desse orter blifvit nödsakade, att, för borgade varor till Allmogen, emottaga dess tillverkningar, hvilkas mängd vållat, alt desse Handlande icke, såsom förut, afyttrat alla deras medhafde partier till Lärftskramhandlande, utan nödgats att med desse väfnader drifva byteshandel, och aflemnat dem till Grosshandlare, Kryddkramhandlare och Victualieharidlande,
Långt ifrån att vidtaga Fomtjdcns ^ätt att efterhand sammanskjuta en Krigsgärd, eller att begagna då uppgifna råd, att utan Penninge-värdets rubbning, ändock successivement godtgöra den nya skulden trodde man lättaste sättet vara, att på en gång emot en lindrig ränta kasta h la Gäldsumman på Riksens Sunders Banque, men med detsamma sattes hela vårt goda Penninge-Verk i oreda , och med en mer an fördubblad Banco Sedelstock och äfven ökade Riksgälds-Sedlar, uppkom dyrhet å alla Lifsbehot samt både öfverflöd och brist. Det förvärrade tillståndet har ännu mer blifvit ökadt genom en öfverdrifven och till en del illa handhafd Discont Inrättning, sä ock ett eljest i Economisk väg lofvärdt företag, eller Götha Capal-ai betet, har i Rikets gäldhupdna belägenhet öfverstigit våra krafter och ökat Rörelse-Capitalet, hvilket, en gång tillkommit, svårligen utan Näringarnas ofärd minskas kan. —- Hvad har väl nu vår välgörande Öfverhet för del i denna olyckliga tillställning? Är det väl skäligt, att vid Tacksägelse-Adressens frambärande derjemte oroa vår vördade ålderstegna Konungs samt med skäl dyrkade Kron - Prins’s öron mecf en jemmer om Rikets tillstånd, som vi till en stor del sjelfve genom en oförsigtig finance-beredning vållat: Hvad ock sjelfva Riksgälden beträffar, så härleder den sig ifrån förra Regeringar, Den 2 December. och icke ifrån Denna sig om vår välfärd oman» de Öfverhet, som tvertoin på ett undransvärdt sätt friat oss ifrån den Utrikes gälden. Till Expeditions-Utskottet m3 i öfrigt Rid» detskapets och Adelns, Beslut om Tacksägelse» Adressen, jemte äfven det i frågavarande Tillägget, hansl*jutås: