Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag förenar mig således med hvad Grefve Posse uti denna del anfört. Friherre Wrangel, Henning: Jag vill endast anmärka, att det inträffar en betydlig skillnad emellan Regerings-Rådet leMoine och Cancelli-Rådet Tannström. Den förre kan såsom Utländning och Catholik icke gerna erhålla någon Tjenst härstedes, hvaremot den senare visserligen lärer kunna befordras till ett Embete med Lön på Stat, 1 hvilken händelse Pen* 376 Den ii April. sionen synes, på sätt Utskottet föreslagit, böra beiåknas under Lönen, hellst såsom ert exempel härpå kan åberopas Landshöfdingen von Rosenstein, hvilken, ehuru Embetsman, icke på en gång njuter både Pension och Lön, utan endast den furia. Grefve de la Gardie, Jacob: I den sakta förmodan , att Ridderskapets och Adelns egen känsla lärer bifalla det af Grefve Posse föreslagne tillägg, får äfven jag för min del det samma tillstyrka. Det är mig okärt att jag denna gången måste vara af skiljagtig tanka med Friherre Wrangel; men jag uther mig få upplysa , dels att Landshöfdingen v. Rosenstein, då han lemnade sin f. d. innehafde Informatorsplats, fick en vida större Pension än den, hvilken nu blifvit för Cancelli Rådet Tannström föTeshgen, dels ock att det skulle åtminstone i min tanka vara origtigt , sä väl att vilja betaga Cancelli-Rådet Tannström den förmon, att äfven, då h^n varder befordrad till Embetsman med Lön på Stat, få tillgodonjuta den honom tillagde Pension, som ock att vilja beröfva Fäderneslandet det gagn, det samma med allt skäl kan vänta af Cancelli-Rådet Tannströms utmärkta insigter. Af dessa anledningar får jag anhålla om Proposition till bifall af StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande tillika med det af Grefve Posse föreslagne ofvannämnde tillägg. Herr Silfver t tolpe, Gustaf Abraham: Jemte åct jag instämmer uti det af Grefve Posse fö.
Bartholemy godtgöra desse Embetsoch Tjenstemän för hvad de nu måste sakna, framställer alltså, till Riksens Ständers öfvervägande, att allt hvad som rörer Svenska Ultramarinska besittningars Styrelse och Drätsel, må afsöndras från gemenskapen med Svenska Grundlagarne, Administrations-författningarne och Financerne samt till Kongl. Majits egen omedelbara höga åtgärd öfverlemnas; då likväl Kongl. Majit vill genom Sitt för dessa ärenden inrättade särskildta Departement låta vid hvarje Riksdag komma till Riksens Ständers kunskap, hvad i denna del af Styrelsen sig tilldragit, hvad fördel för Moderlandet deraf vunnits och i hvad mån öfverskj utande intrader från besittningarne kunnat till allmänt nyttiga anstalter inom Riket användas. Kongl. Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest välbevågen. Datum ut supra. GARL. G. F. Wirsén. Bilaga B lill Mein. Nio 1. 251 Bilaga B till Mern. Utdrag af Rrotocollet hållet i Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskott den 2!) Ai>ril 1812. Föredrogs Vällofl. Borgare-Ståndets den 25 i denna månad beslutade remiss af Kongl. Majits Nådiga Proposition, den 18 innevarande månad, angående en särskild författning om Svenska Ultramarinska besittningars Styrelse och Drätsel, hvarom jemväl lemiss från Högvördige Preste-Stån det •ankommit, då, sedan högst berörde Nådiga Proposition blifvit uppläst, Utskottet syntes förena sig derom, att anledningen till ifrågavarande remiss igenkändes uti orden i Inledningen till Regerings-Formen:
Skrifvelse, N:o 186, hafva Rikets Ständer till denna nådiga framställning lemnat bifall. 34:o Enligt hvad E. K. Maj:t uti en den 14 November sistlidet år, till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition behagat meddela, har Kammarrätts-rådet, Riddaren af Nordstjerne-orden Carl Printzensköld hos E. K. Maj:t underdånigst anhållit, att då han vid numera uppnådd nära 67 års ålder kände sin helsa bruten och sina själsförmögenheter försvagade, E. K. Maj:t, i betraktande af den långa tid af mer än 46 år sökanden tillbragt i Statens tjenst samt de trägna och maktpåliggande befattningar han derunder innehaft, täcktes hos Rikets Ständer utverka deras medgifvande för sökanden, hvilken nu vöre i åtnjutande af endast den lägre Kammarrättsråds-lönen eller 4,500 R:dr, med pensionsrätt till 3,600 R:dr, att, vid afskedstagandet, undfå å rikets allmänna indragnings-stat ett årligt pensionsbelopp, motsvarande det, som i händelse han innehaft en af de högre Kammarrätts-råds-lönerna, 5,000 R:dr, skolat, enligt nu gällande pensionsgrunder, honom tillkomma med fidelar af nämnde belopp, eller 4,000 R:dr R:mt. Sedan uti afgifvet underdånigt utlåtande Kammar-rätten, med afseende å det förtjenstfulla sätt, hvarpå Kammarrätts-rådet Printzensköld städse fullgjort sina åligganden, berörda underdåniga ansökning förordat, har, efter öfvervägande häraf samt då sökanden under en tid af mer än 46 år varit i Statens tjenst anställd och städse med utmärkt nit fullgjort sina åligganden, E. K.
Men lyckas man först att få bort indelningsverket och att få Den i3 Januari f. m. 107 penningelöner införda, så skall, för att omändra den indelta armeen, kunna begagnas samma sätt som för de värfvade trupperna, och således samma osäkerhet om det helas bestånd införas i den öfriga delen af Rikets krigsmakt. För alt vara säker om bibehållandet af det väsendtligt i Rikets försvar, var del som jag afstyrkte bifall till Utsk:s betänk. På samma grund tillstyrker jag nu alt R. o. Ad. matte afslå inbjudningen. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga den lill Ståndet ställda inbjudning. Ropades starka nej, blandade med många ja. Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverrösta! ja. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., begärde votering. Upplästes till justering och godkändes följande voter:sproposition : Den som antager StatsUtskrs å sidan 3 i Utskts mern. N:o öyö upptagna inbjudning till instämmande i Borgareoch BondeSltns beslut, voterar ja; den del ej vill, voterar nej; Vinner nej, vidblifver R. o. Ad. sitt i denna del af ämnet förut fattade beslut. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som föijer: Ja — 34. Nej — 68. Fortsättningen af detta måls pröfning uppskjöts till eftermiddagen. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Den 13 Januari c. m. Onsdagen den i3 Januari 184* • Plenum kl. G e. ni. Justerades 2:ne prot.uldr. för denna dog f. m. Frih.
Cederström uppträda mot ifrågav:de inbjudning, skulle man verkligen kunna tro, att Hr Frih:n har en gengångare el - ler ock att det finnes tvänne Frih:r Cederström, som hafva plats å samma nummer. R. o. Ad. torde nemi. erinra sig, att vi sednast i f. m. hörde Hr Frilun mycket ifrigt förorda en annan inbjudning. Hr Frilen har visserligen sagt, att denna angår en fråga af underordnad beskaffenhet och derföre ej bör bifallas, men jag frågar då Hr Frilen hvad som förstås med en underordnad fråga. Inbjudningen angår pension åt en enka, som kanske eljest skulle svälta ihjäl; Hr Frilen finner detta underordnadt, jag finner åter frågan, ur kristlig synpunkt, ega mycken vigt. Orsaken hvarföre Hr Frilen motsätter sig denna inbjudning är ganska tydlig, ty han uppträdde äfven mot att bevilja någon pension åt Ignells enka, men likasom hans åsigt då ej vann St:ts bifall, så hoppas jag att R. o. Ad. nu ej måtte afslå en så billig anhållan, som att aflåta en inbjudning till ett Med-Stånd. 438 Deu 18 Maj e. ta. Frih. Cederström: Gr. Posse tager denna sak mycket lugnt, och det är lyckligt för honom, men det är ibland också lyckligt att kunna taga saker allvarsamt, när de äro allvarsamma. Jag påstår, att den omständigheten, att lefva i en ständig ovisshet, huruvida en fråga är afgjord, är ett af de största parlamentariska obehag. Enär vi hafva 3 Med-Stånd, kunna vi således, i händelse af skiljaktiga beslut, vänta 3 olika inbjudningar, och kanske antaga den ena efter den andra. Jag hemställer, i hvad skick frågorna skulle på det sättet komma, och om det icke vore bättre, att undvika så beskaffade hoptrasslingar. Det låter visserligen mycket vackert att, såsom Frih. Klinckowström, tala för årspension till en enka, som säges eljest kanske skulle svälta ihjäl, derest hon icke erhölle detta understöd af Staten.
Och när icke ens den franska mönster scenen är oklanderlig i detta afseende, hvad kunna då andra begära? Men man blir likväl ej skådespelare endast derfor, tu man förstår att tala igenom repliken. Det är emellertid omöjligt att icke först omnämna denna fulländade tekmk hos hr Fredrikson, som för öfrigt förmår framställa intelligens, erfarenhet, lefnadstrött skepsis, raffinerade egenheter. Misförstår lätt, att han bief en mästerlig Relling i Vildanden, emedan han omdanade sin verldsmannamisstro till den Ibsen-ska bitterheten öfver Gregers Werles fraser och till den intelligentes medlidande med Hjalmar Ekdals ömklighet. Hr Fredrikson eger den konstnärliga uppfattning af nyanserna, som Gregers Werle kastar öfver ända med sitt obevekliga teologiska kraf. Hr Fredrikson representerar med lätthet det sunda förnuftet, icke just de stora vyerna, allra minst den genialiska lidelsen. Från roller, der menniskoframställningen skall röra sig på detta slags områden, håller han sig Qerran; man förstår att han icke spelar Victor Hugo ’ ska hjeltar. Likväl må man ej tro, att han ej går ut med den erotiska passionen. Naturligtvis var han förträfflig i En parisares titelroll, i det alla hans skådespelaregenskaper kommo honom till godo i denne något tillgjordt ädle verldsman, men allra bäst lyckades honom sista aktens scen med Géneviève, der plötsligt kärleken till den unga flickan brytèr igenom fadersvärdigheten. Här spelade hr Fredrikson med en hänförande lidelse, visade sig ungdomligt betagen och glödande. Dramatiska teatern uppförde i september månad Ett löfte af Ernst Lundqvist, skrifvet i ett stilfullt språk med fina och själfulla repliker. Här var hr Fredrikson den kloke läkaren och hvarje ord från hans läppar blef klart som kristall och rikt på känsla. Läkaren tillbads af två qvinnor, en ingénue, som fru Hartman gaf frisket och färg, och en trettioårig dam, som spelades alldeles ypperligt af fru Fahl-man. Denna konstnärinna hade redan i En kopp thé visat förmåga att i en konversation vara en värdig vis à vis till hr Fredrikson.
Egennyttan skulle troligen förleda till större Speculationer, för att öka vinsten, men pär någon våda af en för långt utsträckt credit kunde befaras, skulle fordringarne indragas, och jag inser häraf som följd ett ganska förderfligt förändrande af sedelstocken. Om således intet osvikligt medel finnes, att med de förhållanden som redan uppkommitt, gifva en säker garanti för varaktigheten af ett Financesysierae i vårt land, utan garantien hufvudsakligast skulle bero på Nationens eller Ständernes moraliska förbindelse, attdcke ändra de grunder, på hvilka enskilde byggt sina beräkningar, hvilken förbindelse, efter hvad jag förut anfört icke torde hos hvar och en verka fullt förtroende, anser jag det vara bäst, att icke våga en operation, som åtminstone hmi ha de mest vådliga följder, och således måste väcka oro och fruktan hos hvar och en, sorn för dessa olyckliga följder mäste bli offer. Den 17 April f. m, Jag iror att de förmåner, som af en, genom realisation tillvägabragt, myntbestämning skulle härflyta, kunna utan realisation beredas genom en myntbestämning, sorn icke fixerar det närvarande förhållandet tili ett beständigt, utan blott försäkrar, att Bankens fond och dess Sedelstock aldrig skola arbiträtt hvarken fikas eller minskas. Sådant kunde tiilvägabriugas derigenom, att Riksens Ständer, i enlig' hei med denna princip, uppgjorde Regiemen tet för Bankens styrelse och derjemte beslutade, att detta Reglemente icke finge ändras, ritan i samma ordning, som Rikets Grundlagar. * Detta beslut, i förening med den moraliska förbindelse, sorn skulle afhålla Riksens Ständer och Regeringen från alla egenmägtiga åtgärder till rubbning af ägande rättsförhållanden, jemte Bankens publicitet, skulle åstadkomma förtroendet och stadga opinionen om ett visst förhållande emellan Bankens Sedlar och Silfret, underkastadt inga andra förändringar, än dem, som naturliga conjunctursförhållanden kunde medföra. Genom detta sålunda stadgade förtroende skulle samma lyckliga resultater uppkomma, som af realisationen blifvit lofvade.
Deremot föreskrifver 38 §. i samma Grundlag, huru, med undantag i vissa fall, ett Utskotts Utlåtande bör inrättas, då i någon sak tvänne Stånd inom Utskottet stannat emot två. Uti ifrågavarande sak har ConstitutionsUtskottet, vid författandet af dess Betänkande, ansett sig böra följa föreskriften af sistnämnde §. såsom den enda för Utskottet lämplige, och det är af sådan orsak, som de tvenne olika meningarne blifvit framställde. Jag ber att få göra Herr Cederskjöld uppmärksam derpå, att här icke är fråga om. tvänne särskilta förslag, utan endast om tvänne olika meningar öfver elt och samma förslag; Den 27 Maji. 409 deraf den ena meningen varit för i\\ §:n afskaffande, och den andra för dess bibehållande i det skick den är, och jag hemställer lill Ridderskapet och Adeln, om ej Respeetive Ståndet skulle finna sig i tillfälle, att vid sådant förhållande meddela Utlåtande öfver den första meningen, eller att förstnämnde §. må utgå, till den behandling 56 §. Regeringsformen föreskrifver. Herr Cederskjöld: Skola alternativer kunna af ConstitutionsUtskotlet framställas, så måste Utskottet Samfäldtj eller åtminstone dess pluralité anse ändringen nödvändig; och Stånden endast vara af skiljaktiga meningar om ändringens beskaffenhet. Här hafva deremot endast 2 Stånd inom Utskottet ansett ändringen nödig, och de andre 2 Stånden funnit paragrafen böra förblifva oförändrad, och sålunda ogillat och tillintetgjort de förre tvänne Ståndens förslag. — Om det för öfrigt skulle anses nödigt att underrätta ConslitutionsUtskottet om det beslut, sorn Högloflige Ridderskapet och Adelil nu går att fatta, vågar jag för min del tillstyrka, att det skedde med förklarande af Högloflige Ridderskapets och Adelns förundran deröfver, att Constitutions-Utskottet kunnat med ett så beskaffadt mål till Stånden inkomma. Herr Munck af Rosenschöld^ Eberhard:
Uidr, d. i Junii 1834, 55 N:o 129, i anledning af väckt motion, om anslag för underhållet af en vägan läggningtill Norrige; N:o i3'o, i anledning af väckt fråga, om premier afl allmänna medel för uppförandeaf gråst ensbyggnaderA landet ; N:o i3i, i anledning af vackt motion, om Statsanslag till en stängsel omkring de vid Gamla Upsala kyrka varande fyra ättehögar. S. D, Remitterades till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Ut« skottet: Prosten Senells anförande, i anledning af Stats-XJtskottets Utlåtande N:o 129, hvilket anförande Ståndet ansåg: lämpligast kunna behandlas i sammanhang med den af Doctor Ruus den 37 sistlidne Fehruariii Ståndet, väckte, och den 3 Mars lill Allmänna Besvärsoch Oeconomie*■ Utskottet remitterade, motion». Från Vä Ilo fl. Borgare-Ståndet. Si D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 90, i anledning af väckt fråga om förändrade organisationer lill inskränkning uti kostnaderne för Rikets försvarsverk; Bifölls. N:o 91, angående försäljningen af Kronan tillhörige krigsskeppoell redogörelsen för derföre influtne medel,* Bifölls. N:o 92, angående indragning af de för salpeters emottagande anställde tjenstemän; Bifölls. N:o 90, i anledning af väckt motion,. 0111 nedsättning i priset å det krut, sorn för bergsprängningsarbeten ullemnas ifrån Kronans förråd, m. mfi; Bifölls. N:o 94, i anledning af Kongl, Majrts Nådiga Remiss uppå Sala Bergslags underdåniga ansökning 0111 förändring af beräkningssättet för afgifterne å Bergslagets till förmyntning inlemnade silfver; Bifölls. N:o 90, angående Kållands Härads invånares, rättighet till utsyning på Kronoparken Råda-is; Bifölls.
Reglemente för en vigtig del af rikets försvarsverk, utan allt tvifvel,^ anginge icke blott staten och det allmänna, ulan ock de mångfaldiga enskilda personer och deras rätt, hvilka voro antingen derstädes till tjenstgöring anställda, eller dervid annorledes till utgörande af tjenstbarhet eller biträde förbundna; att åtminstone flere ibland de af Grefve Cronstedt i Reglementet gjorda förändringar, huru de än af honom förklarades, likväl uppenbarligen kunnat åstadkomma skada eller förlust fördel allmänna eller för enskilda, såvida ej dessa otillbörliga förändringar blifvit i lid upptäckta och undanröjda; och att för öfrigt, då Grefvens uppsåt borde bedömas efter beskaffenheten af bans gerning och sättet att den utföra, allt hvad han i detta afseende erinrat, måste förfalla emot det upplysta och af honom slutligen erkända förhållande, att han icke omtalat eller låtit förmärka sina lagstridiga tilltag med Reglementet för någon annan, än ÄmiralitetsKammarRådet "Widin, sorndervid skall lemnat biträde, följaktligen i allt, hvad på Grefven sjelf ankommit och omständigheterna kunnat medgifva, både hemligen verkställt och långt efteråt fördolt sina tilltag, hvilka han först uppenbarat, sedan anmärkningar i afseende derå ifrån annan embetsmyndighet, hos Förvaltningen blifvit anmälda. Vid öfvervägande häraf och ehuru ContreAmiralen Grefve Cronstedts gerning, att, på sätt utredt vöre, hafva af eget bevåg, uppsåtligen och i hemlighet infört flera ändringar och tillägg uti det af Kongl. Majit för flot - R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Ber. den 14 Jan. 1S40. 67 tan fastställda Reglemente, för sig betraktad, ostridigt liknade det brott, att förfalska offentliga handlingar, sorn 8 Kap. 2 §.
Hr von Wahrendorffs, Martin, motion om bränn vinsbränningsrättighetens inskränkning till de jordägare, som hafva eget skogsfång; Bancö-Utskottet: 1:0 Gr. Pipers, Call Fredr., motion om en ersättning till ÖfversteLieuten. G. N. Adlerstam; 2:0 Hr Rosenblads, Bernh., motion om granskning af befordrings-lagarna inom Banken; 4 H. 4 aS Dea 4 Mars f. m. 3:o Hr Rosenblads, Bernh., motion, rörande uppgörandet af Bankens bokslut; 4:o Hr Rosenblads, Bernh., motion, med förslag till fördelning af styrelse-åtgärderna inom Banken; 5:o Hr Gripenstedts, Jacob, motion, rörande silfverut-yexlingen i Banken; Lag-Utskottet: 1:0 Hr Bråkenh jelius, Pehr Reinh., motion, rörande näringsfriheten ; 2:0 Hr Strussenfelts, Adolph Ludv., motion om en lagförklaring, rörande uppskof i rättegång; 3:o Hr Rosenblads, Bernh., motion om utfärdande af en lag för Rikets skuldväsende; Allm. Bes v.- och Oecon.-Utskottet: Hr af Ströms, Israel, motion, rörande skogshushållningen i Riket. Å nyo föredrogs Hr Gripenstedts, Jacob, d. 1 dennes e. m. på bordet lagda anförande, rörande spisinrättningar utan spirituosa och brännvinets fördyrande. Gr. von Fersen, Hans: Jag skall anhålla att genom Ridd.-Secreteraren blifva underrättad, om detta anförande verkligen innefattar en motion. Undertecknad Ridd.-Secreterare:
I affeende vä rigtiga uppgifter af hwod ester denna och z:te § §. beskattning underkastat är, iagt, tagcs den Contrcll med förteckningars upprättande vch kungörande, som Z §. af denna Artikel utsätter. §. Gm afgift för Spelkort och BLllakdee För hwarje Kortlek som tillwärkaS, erlägges t Stämpel, afgift Twä ffillingar, elier Fyra ffillin, gar paret. Sättet af denna Stämpling och Controllen foM i detta afseende kommer att äga rum, föreffkifwaS i särskild af Regeringen ombesörjande Författning. För hwar/e Villard, der afgift eller sä kallade Parti-penningar betalas, ffall i Stockholm och Götheborg erläggas 66; 32. Och i öfrige Orter ,eot — Billarder wid Hälso-Brunnar arv frän säZ dan afgift Undantagne, sä wida inkomsten af Bil, lardén tillfaller Brunns-Cakan eller de Fattige. La, rl64 Den zo Julik. Tariff, som wisae i:s Egendoms swärdet, 2:0 Afksmsten, beräknad a ; procent, z:o Bewillning deraf, till dec belopp som är underkastade progressiv afgift, 4:0 progressiva procenten, beräknad pa Inkomsten och 5.0 Beloppet af progressiva procenten. Egendoms Berkäknad Inkomst a 5 Bewillning a i Procent Progressiva Procenten. Progrcsstoa Afgifwarde. Procent af af Inkom tens Be Wärdct. sten lopp. 20,000 —. Beräknad Bewillning ProgrcsAva Procenten. PcogresEgendoms Inkomst a s a; Procent flvaAfgif» warde. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Skrifvelse, 1V;0 218. förås a Riks-Statens 4:de Hufvud-Titel, emot det, att de, som hålla båtsmän, varda belt och hållet befriade från skyldigheten alt förse båtsmannen med koj och täcke, hvilken skyldighet Staten sig deremot ikläder; dock som första utgiften lör anskaffande af nyssberörde persedlar blefve för Staten i hö" "iad betungande, hafva Rikets Ständer ansett skäligt, att de kojar och täcken, som måste åtfölja hvarje båtsman vid uppfordringen, böra vid den, efter en sådan skyldighets öfverlagande af Staten, först inträffande uppfordring, och utan vidare anspråk ä den ena eller andra sidan, lill Kronans förråd Öfvetlemnas. Jemte det likaledes icke blifvit förbisedt, hurusom för role-intressenter uti hemman, klufna i mångå och små delar, ofta förekomma svårigheter att utreda och, i förhållande till hemmantals storlek, fördela de till bålsmansbeklädnaden hörande serskilda persedlar, hafva Rikets Ständer väl trott, att beklädnads-bestyrets öfverlagande af Kronan, emot en viss afgift af rotehåflarne, skulle, med undanrödjande af berörde olägenheter, jemväl bereda närmare öfverenstämmelse och likhet i båtsmannens drägt; men som den penninge-afg-ift, hvilken i ersättning för beklädnaden komme att utgå, icke skäligen kan rotehållarne, mot deras eget begifvande, åläggas, hafva Rikets Ständer endast ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet föreslå, om icke till rotehållarne kunde göras Nådig framställning, hutuvida de skulle vara hugade att ingå contract om båtsmans-beklädnadens öfveilagande af Kronan, einol. vissa årliga algifter af rotehållarne for hvarje serskild persedel; dock alt conti aden ställdes på vissa, ej alltför många, år och upprättades på grund af frivillig öfverenskommelse serskildt med hvarje rote.
S. D. StatsUtskottets , i Memorial N:6 so3, gjorda anmälan om anledning till anmärkning emot StatsRådet samt Föredragan* den inför Kongl. Majit af Krigsärenden remitterades till ConstitutionsUtskoltet. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Stats-’ Utskottets Utlåtande, N:o ioo, öfver gjorda Motioner, att aflöningen till Tjenstgörande vid RiksStånden och Utskotten måtte få utbetalas efter hvarje månads utgång, Prof, Vidrag den 13 April 1829. 45 S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtande, Nio 82, i anledning af väckt fråga om förändring i nu gällande föreskrifter, angående tiden för väglagning , blef detsamma af BondeStåndet afslaget. S. D, Banco-Utskottets Memoria!, N:o 33,' om antagande af en i byggnadsyrket erfaren person för Bancohusens underhåll och vård ni. m. emot å Stat uppfördt årligt arfvode, blef, vid förnyad föredragning, afslaget. S. D. Föredrogos å nyo och biföllo» JLag-Utskottets Betänkanden : N;o 55, Öfver Herr Jan Lambergs Mol tion om ändring i Kongl. Förordningen deri ja Junii 1816, angående vissa delar af Vexelhandeln ; Nio 36, i anledning aE väckte frågor^ dels om stiftande af en AnsvarighetsLag för Sakförare och dels om stadgande af rättighet för Sakegaie till fritt val af Rättegångsombud; N:o 4sj i anledning af åtskilliga utaf Herr Professor Gravander framställde frågor, rörande tillägg i eller förtydligande af 46 Prof. Utdrag dtn 13 April 1829* 1686 års KyrkoLag, samt flera 1 anledning deraf utfärdade Kongl. Författningar { och N:o 45, öfver Herr Magn. Crusenstotpes samt Johan Olssons Motioner om inrättande af Förmyndarekamrar.