Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
'Det har synts Revisorerne, som Cabinetts-Cassans föremål vöre, att bestrida kostnaden för Minister-Statens aflöning och öfrige i och för Sveriges diplomatiska förhållanden förefallande utgifter, men icke att ingå i borgensförbindelser eller betalningsskyldighet för skulder, vidlådande andra fonder, sorn för densamma äro helt och hållet främmande. — Cabinetts-Cassan synes för öfrigt, af hvad ofvannämndt är, icke kunna bestrida sina egna utgifter utan serskildt anslag af extra utgifts-medlem 13:o Genom Nådigt Bref den 10 Augusti 1836 har Kongl. Maj:t för Statstidningen beviljat eLt årligt anslag af 5,200 R:dr, svarande emot det arrende Tidningen Lill Svenska Academien erlägger, alt från och med berörde år och Lills vidare utgå af extra Utgift sm edlen^ samt anbefallt Kongl. Stats-Contoret att utbetala summan uppå reqvisition af Herr Presidenten ra. m. Westerstrand och Slals-Secreteraren för FinanceÄrenderne, åt hvilka Kongl. Maj:t uppdragit att anslaget förvalta; och ville Kongl. Maj:t framdeles förordna om anslagets förminskande eller upphörande; — äfvensom Revisorerne, i afseende å det af 1837 års Revisorer onrförmälte förskott till Theater-Directionen å 10,000 R:dr, för förluster genom represenlationernes inställande under Cholera-farsolens härjande, inhämtat, alt detsamma, sedan Direclionen för uppfyllande af sin återbetalnings-förbind.else ej kunnat bereda tillgångar, blifvit sålunda återguldet, att Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 13 December 1837 af extra utgiftsmed/en anvisat 5,CC0 R:dr att utgå år 1838 och 5.000
— Prästämnen, som drömma om pastorat där borta i hemtrakten, filosofer, som grubbla öfver när deras storverk skall se dagen, jurister som undra hvar de skola få sitta ting — alla äro de där, vitsande viggande och kallpratande, medan sockret smälter i toddyglasen och gråhvit aska kryper fram ur cigarrerna. Man behöfde inte vara mycket hemma i studentvärlden för att inte märka, att något alldeles särskildt denna afton var å bane, ty samma fråga diskuterades tydligen öfverallt. Så kommer en kamrat fram till vårt bord och lämnar m i g en liten volym, på hvars titelblad står: Sven Vingedal, berättelse af Mark Stern. » Nå, än sedan då? » » A n sedan. » » Ja, j a g förstår inte hvad du egentligen vill m e d den här boken. » JOHAN NORDLING. ALLM. RIKS 1 6 4 6 » Men ser du då inte, hvem som författat den? » » Jo, här står j u Mark Stern. H v e m är då Mark Stern? » » Det är fröken Marika Stjernstedt, vet j a g! » Jag får verkligen tillstå, att jag ställde mig så där tämligen skeptisk gent emot detta på- stående, o c h mina tvifvel skingrades inte särdeles, då j a g sedermera genomläst arbetet. T y den säkerhet i språkbehandlingen, den oräddhet i framträdandet, som så konsekvent genomlöper denna studie öfver en själs utveckling, tydde j u inte mycket på nittonåringen, ur hvars penna den påstods hafva flutit. Det bjärtast framträdande kompositionsfelet består enligt mitt ringa förmenande däruti, att tilldragelserna ofta komma så att säga som på beställning, att de flesta viktigare händelserna inträffa just då de borde göra det, utan att författarinnan tagit allt för stor hänsyn till sannolikheten. Till Mark Stems båtnad m å dock anmärkas, att hon delar denna lilla svaghet i kompositionen m e d ingen mindre än seklets främsta romanförfattarinna George Elliot, något som äfven Daniel Derondas diktarinna gjordes uppmärksam på af en knappast mindre märklig kvinna — Sonja Kovalevski. STOCKHOLM, IDUNS KUNGL. HOFBOKTRYCKERI.
Om man slutligen afser de politiska förhållandena, lärer i en konstitutionel stat, der en förändring af representationen är i fråga, ingen säkrare grund för en sådan kunna läggas, än genom ett vål ordnadt kommunalväsende. Ålim. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o 72. 23 På de sålanda anförda skäl hade, efter min tanke, Utskottet bordt, i stället att förkasta motionen, utarbeta ett förslag till kommunal-inrättning för länen, med upptagande af det alternativ, motionären i sitt senare anförande framställt, att häraderna skulle, såsom en förbindande länk mellan socknen och länet, i den kommunala organisationen ing å”. Häruti instämde Herr Kontrakts-Prosten J. Nilsson Qviding. STOCKHOLM. Östlund & Allm. Besv. o. Elion.-Ulskottels Utlåtande, JW 75. 1 M 73. Ank. (ill Exp.-Utsk. d. 5 April 1881, kl. 8 e. m. Utlåtande, t anledning af vackt motion, om tillagg till Kongl. Förordningen den 8 Maj 1849, angående sattet för Kungörelsers upplåsande i kyrkorna.
Men som erfarenheten redan ådagalagt,att genom ofvanberörde förhöjning Stats-Verkets inkomster af Lotsoch Båk-afgifterne uppgått till en betydlig summa utöfver hvad vid sista Riksdagen deraf påräknadt varit, och kostnaderne för Lotsoch Båk-inrättningen icke borde fortfara alt minska anslags-summan för Flottornes underhåll, då full tillgång till deras bestridande erhålles af de medel, som af de Sjöfarande erläggas, har Kongl. Maj:t till Riksens Ständer öfverlemnat, att särskildt på Tredje Hufvud-Tituln uppföra en summa till de utgifter, som årligen förefalla i och för underhållet afLotsoch Båk-inrättningen och deraf beloppet efter behofvet årligen borde bestämmas. Stats-Utskottet får i anledning häraf yttra, att då Lotsoch Båk-medlen, hvilka jemte Tull-afgifterne erläggas af alla in-och utgående Fartyg, samt vid Tullverket uppbäras och redovisas, utgå enligt Kongl. Maj:ts derom utfärdade Nådiga Förordning af den 21 Junii 1820, efter en förhöjd Taxa, hvarigenom inkomsten blifvit så betydligt ökad, att den vid beräkningen af Stats-Verkets Inkomst-Titlar kunnat upphöjas ifrån 20,000 R:dr, dertill den hittills varit upptagen till 55,ooo R:dr, lärer deremot den för Lotser i Staterne tillökade utgift, bestående uti förhöjd aflöning och andre tillkomne nya kostnader 13^6 Stats-Utskottets Betcinkanden, och utgörande 17009 R;dr 20 sk, derunder beräknade 10 T:r Spannmål, få på Utgifts-» Staten uppföras, hvarigenom liela anslaget för Lotsoch Båk-Inrättningarne hädanefter bhfver 20,856
M 26, i anledning af väckt förslag om beviljande af rantefritl årligt låne bidrag till landtnaäteriarfvoden vid laga skiften i Westerbottens län. Bifölls. M 27, i anledning af Kongl. Majlis nådiga Skrifvelse, angående hegardt anstånd med föreskrifne kapitaloch ränte-inbetalningar å de lill Norbergs jernvägsbolag af allmänna medel anvisade lån. Med hulvudsakligt bifall till Kongl. Majlis nådiga förslag i ämnet, återremitterade Ståndet detta utlåtande, på det Stats-Utskottet måtte komma i tillfälle föreslå de vilkor, hvarunder Kongl. Majits berörda förslag må kunna af Rikets Ständer antagas. M 28, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition, angående en med Hannover afslutad traktat om upphörande af Stadeeller Brunshausertullen. Godkändes. S. D. Ånyo föredrogs Banko-Utskottets Memorial, M 13, om utseende af Revisorer och Suppleanter för granskning af diskontverkens räkenskaper och förvaltning. Härvid förekommo: l:sta momentet, innefattande anmälan att Banko-Utskottet granskar Banko diskontverkets räkenskaper för år 1862. Lades till handlingarne. 2:dra momentet, angående grunderna för val af Revisorer och Suppleanter till granskning af Banko-diskontverkets i Stockholm räkenskaper och förvaltning för innevarande och följande år intill nästa lagtima riksdag. Uppdrag lemnades till Ståndets Sekreterare att förslag i detta afseende till Ståndet afgifva; och 3:dje momentet, i fråga om val af Revisorer och Suppleanter till granskning af Lånekoritorens förvaltning och räkenskaper för nästlidne, innevarande och följande år intill nästa lagtima riksdag. Som dessa val redan blifvit utsatta till den 28 innevarande månad, ansågs förevarande moment icke till vidare åtgärd föranleda.
Rörelse-capitalet uppgick nu till i4 millioner i Silfver; var således större än förut och efteråt. Likväl var vexelcoursen stadig. Härtill bidrog visserligen uet höga export-priset på stångjernet (9 R:d Hamb. B:co), det högsta som varit, och som egde rum ända till contmental-kriget hann sträcka sig till Europas nordligare delar; (se föregående anmärkningar om courseri); men man må ej härvid förgäta, att spannemålens, genom contiVnental-kriget öfver hela Europa, höjda pris, Statsoch Banco-Utshottens Utlatanden. ci hvilket, jemte hvad man kallade hög cours i skyddade jordbrukaren emot utländsk täflan, och gaf tid ät de under Riksgälds-perioden införde nya näringar, (mälterierna och inhemska spannemålshandeln) att taga stadga, lika kraftigt befordrade 1800 års system, sorn det Amerikanska kriget och sillfångsten förut verkat till förmån för det system , som infördes vid 17,76 års realisation; samt att Regeringens uppmärksamhet, under 1800 års realisation, lia-] de blifvit vänd åt Rikets sannskyldiga intresse, landtbrukarens, hvarom flera författningar vittna. Utan ett tillräckeligt rörelse-Capital, samt att det samma icke lockades ensidigt från Landtmanneri, hade denna Realisations bestånd ej länge egt rum; oaktadt Wismarska köpeskillingen och betydliga Subsidier inflöto. Coursens stadga utvisade att Sverige, efter då gängse varupriser, absorberade 14 Millioner Silfver i Rörelse-Capital. De/ta växte snart, genom 1808 och 1809 årens Statsbehof, från att år 1807 vara 14,000,000, till 212 mill. vid 1808 års slut och 27 mill. år 1 809. Näringarne kunde ej absorbera ett nära dubbelt Rörelse-Capital. Finland frångick Riket.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga om förändrad grund för utgörande af fjerdingsmans aflöning. S. D. Föredrogos och godkändes Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: JV2 12, i anledning af väckt förslag om upphörande af de s. k. prebende pastoraten; och JVs 14, i anledning af motion om rätt till ersättning för flyttning af hus, som stå på mindre än 10O alnars afstånd ifrån jernväg. S. D. På framställning af Talmannen beslöt Bonde-Ståndet, för sin del, att, enär riksdagsgöromålen icke kunna hinna fullbordas inom den i grundlagen be stämda tid af tre månader från den dag, då Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof vid innevarande riksdag meddelades, Rikets Ständer skola detta förhållande hos Kongl Maj:t i underdånighet anmäla och anhålla, att riksdagen mätte fortfara ytterligare en månad utöfver förberörda tid; och skulle Expeditions-Utskottet om detta beslut underrättas med anmodan att inkomma med förslag till underdånig skrifvelse i ämnet. Den 17 Januari. Från Högloft.
Din hastiga kärlek lär ej ha blifvit trodd. Man tror inte så hastigt kärleken på landet, som i Stockholm. Förlåt mig, hon var rätt uppriktig; men brodern... Ah , brodern... Jag hade glömt bort honom. Ja, bröder, farbröder, morbröder, förmyndare, farbror, faster, moster, det är ledsamma djur, de ä' förargliga. Nå fullfölj... brodern... BARON. CAPTÉN. BARON. CAPTÉN. Om en liten stund viste brodern om allt. Hans hustru hade sagt honom att jag råkade dem alla tre på promenaden. HofRättsRådinnan sade mig sakta, pekande på sin man, sam gick bredvid min Fröken: Sök att öfvertyga honom om er kärlek; han vet allt; han vill inte tro er uppriktig... Jag törs inte säga mer: jag är rädd han märker att vi talas vid. Jag ville svara, men hon vände mig ryggen. Nå, talte då brodern? BARON. CAPTÉN. Han tog mig afsides och ville öfvertyga mig att min kärlek inte var uppriktig; och då jag försäkrade honom derom... Med din vanliga häftighet. Med all den ifver som en uppeldad kärlek har, då han tror sig förolämpad ... så skrattade han. Det var inte höfligt. CAPTÉN. BARON. CAPTÉN. BARON alltid med samma ton. CAPTÉN. Han skrattade, säger jag, och försäkrade att jag var för ung. För ung? sade jag; förlåt mig, jag har varit vid tre bataljer. Det gör er heder, 305 der, och ger er några år mer på er meritlista; men min systers meriter äro ännu större Men, Herr HofRättsRåd, är det inte en stor dygd att lifligen älska? Men en ännu större att vara trofast, och det ser ni inte ut att kunna blifva. Hur kan ni tvifla derom? Det tillåter ni mig; och sen har min syster inte rätt att äska den Er syster inte rätt att äska kärlek? O Gud! Bekänn att det var en förarglig bror... Och samtalet slutades? Samtalet blef allt hetare och hetare.
Det 6ednare eller det moraliska inflytande, deras ställning i samhället och deras egenskaper kunna gifva, förekommes af ingen lag. Tvärt* om, liksom hvarje kraft, man förgäfves söker hämma , blifva dess verkningar så mycket starkare, ju mera de måste bryta sig Igenom Den 2^ Januarii» hinder. Men vi aga, mine Herrar, ett säkrare stöd mot der vådliga af ett ministerielt inflytande, i den känsla för Fädernesland, för sanning och för egen öfvertygelse, som alltid ledt Sveriges Ridderskap och Adel, och som, så ofta det påfordrats, gjort detta Stånd till ett skyddsvärn, än för Konungamasten mot sjelfsvåldet, än för Folkets sanna frihet mot despotismens ingrepp. Då vår nu gällande Riksdagsordning stadgades, beslöto Riksens Ständer visligen, att ej förneka ett ruin ibland sig åt de män, Konungen uppdragit de vigtiga förtroenden att gifva råd i Regeringsärenden, eller att utöfva dess högsta domsrätt. De hade kanhända bordt gå ett steg längre, äfven lemna dem rättighet om medbröders förtroende gålvo dem detta uppdrag, att vara Ledamöter i Utskotten,med undantag naturligtvis af det der deras egna handlingar undergå granskning. Ut kottens ändamål är att öfverlemna till Stånden de till dem hänskjume mål få fullständigt beredde att Sfånden sjelfve kunna stadga sina individuella åsigter och derefter fatta sina beslut. Och hv;lka män, m;ne Herrar, kunna bättre lemna upplysningar vid offentliga ärendens beredning än de, sorn sjelfve lagga hand vid Styrelsen? Och hvilken tara för inflytande på Ståndens beslut, kan uppkomma af Ledamöters medverkan i målens beredning, som i alla fall äga rättighet i sjelfva besluten deltaga. Den 24 Januarii. England, detta land, till hvilket man alltid återkommer, då det är håga om den sanna eller Monarkiskt constitutioneWa frihetens institutioner, England känner ej något hinder för Lagstiftningens begagnande af Ministrarne* insigter, vid allmänna frågors beredning.
Hvad ett af anslagen nemi. det till Strömrensningarne beträffar: så kan hittills endast Finance-beredningens förslag åberopas: men efter ordningen, bör det inkomma under N:o 26 af Statsoch Banco-Utskottens gemensamma Utlåtanden. Af ifrågavarande utredning, bilagd under Litt A. inhemtas, att sedan alia påräknade extra anslag, och alla de af Herr Lagman Ståhle åberopade extra utgifter, nemi _ 3- blifvit bestridda med dertill af R. St:r redan anslagna eller af Stats-Utskottet ensamt, eller med BancoUtskottet samfälldt, uppgifna tillgångar, återstår en öfverskjutande behållning af 4°)i83 R:dr Banco. Någon brist, som med ökad bevillning behöfver att betäckas, förefinnes således icke i detta hänseende. Men de af Hr Ståhle upptagna och af R. St:r redan bestämda Creditiv-Anslagen, återstå med R:dr 225,333: 16. - utom det af Konungen äskade till beloppet obestämda och ännu oafgjorda Spannemåls-Creditivet, för hvilket inga tillgångar blifvit hållna i beredskap. Betänkande n, N:o 335. io5 Då man betraktar dessa anslag, bör man icke förgäta, att de äro vilkorliga. Om missväxt inträffar, om vederbörande uppfylla vissa åligganden: så beliöfvas medlen; men om ingendera delen sker, hvilket är lika möjligt, så behöfvas de icke. Att ändock för deras skuld betunga Riket med ökad bevillning, vore så mycket origtigare, sorn skatten då Liefve för folket gifven, äfven örn inkomsten .deraf vore för Styrelsen onödig. Hvarken Statseller Banco-Utskotten hafva ännu yttrat sig om utvägarne att anskaffa andra Creditiv, än de af RegeringsFormen föreskrifna, men om det mindre af dessa hafva Utskotten dock i allmänhet yttrat Bet. N:o 14 s. 225 och R. St:r bifallit, att det borde upptagas genom Ian.
Ecklesiastike Boställen Gymnasiioch Skolehemman, Skatte Dito dito Krono. , Hospitalsoch Barnhushemman, Skatte. Dito dito Krono Krigsmanshus-hemman, Skatte , Dito dito Krono Skattlagde bebyggde Torp, Utjordar m. fl. lagenheter u mantal, som ej under något hemmans ränta äro begripne, Frälse Skatte Krono Obebyggde dito Oskattlagde bebyggde dito, deraf Ryttare-, SoldatBåtsmanstorp, 1,532 st. Krono-Torp med frihetsår . Betesmarker, Krono Backstugor Bebyggde lägenheter, afsöndrade hemman på eller lifstid ... Skattlagde Fisken och lagenheter af särskilda slag, som under något hemmans ränta äro inbegripne, Skatte Krono Frälse Tullmjölqvarnar, med 579 par stenar Tullsagqvarnar, grofbladi Husbehofs-Mjölqvarnar , Husbehofs-Sågqvarnar Stampar . Kopparhammare Stångjernsverk Ämneshammare Masugnar . Kupol ugnar Jernmanufaktur-Verk Koppa rnickel-Verk Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk Garfverier Oljeslagerier Färgerier Pottaskebruk Kakelugns-Fabrik Såpbruk llartz-Fabrik Kimröks-Fabrik . Diverse Personer, som ej höra till Gerningsman Sterbhus, Gåfvor, Testamenten, Fideikommiss 297 Summa Hemmantal. C 5' o £? CD Vi Er o Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. Underhållne Kreatur. t O: 3 CD 5T O c? -i 3 CO a. ST M F* s ^ CfQ sa: o Ä EL 3* ^ aq 2 03 ^ -s • ^ o a CO CD P* CS Efter 2:dra Art. 2:dra g. 19 och följande - Efter 3:dje Art. §. 37. Rränvins brännings Afgift. Jordeboksoch HemmantalsRänta. Krono-Tionde. Afrad. Tionde Räntor af Bruk, Bergverk samt andra Verk och Inrättningar. Summa. Pastorers. Skjuts. Väghållning.
Bonde-Ståndet afslog de af Utskotten och Preste-Ståi.-det till Bonde-Ståndet gjorda inbjudningar saint gillade de af Utskotten föreslagna voteriegs-propositiouer, jemte hvad Utskotten föröfrigt i Memorialet N:o 7 tillstyrkt. S. D. Föredrogos å nyo Stats-Vtskottetf på bordet hvilanda följande Utlåtanden: >'-:o 3oa, angående Herr Dalmans raotionV att af de fié 36 Brot. Ut dr. d. iq Nan. 183 4* sista Riksdag-beviljade extra anslag bereda tillgång för Beväringens beklädnad, bifölls; n:o 3o4, i anledning af väckt fråga, om rättighet för Kongl. Maj:t, att, i saknad af tillräckligt årligt anslag för Beväringens beklädnad, för detta ändamål använda reserv-förråden, återremitterades; 3i8, i anledning-af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga 0111 beviljande af extra anslag till försvars-verkets islåndsällande, allmänna arbeten, ra. m.: Ståndet afslog den i t3 punkten gjorda inbjudning och gillade de föreslagna voterings-propositio terne; N;o3 rp^ rörande tiden-, ifrån hvilken den nu verkställda Statsregleringeu skall taga sin början, bifölls'; och N:o 3ao, i anledning af erhållen ålerremiss å Memorialet, N:o a83r angående gratification åt Stals-Commissarien Tauvon:
Ridderskapet och Adeln göra framställning om nödvändigheten och billigheten att äfven des - 104 Den 2 Januarii. sa bada Corpser måtte blifva med ExercitieEsquadroner försedda. Nödvändigheten af en ordentlig Undervis, nings anstalt} uti hvad yrke sorn helst, lärer ej af någon kunna bestridas, lika litet som billigheten att enahanda tillfälle till undervisning bör lemnäs lika åt alla, af hvilka man med rätta bör fordra lika brukbarhet. Att vidlöftigare anföra några skäl till den: na min vördsamma framställning, vore att fela emot Högloft. Ridderskapets och Adelns alltid upplysta och rättvisa bedömmande men som de Medel, hvilka af Rikets Högloft. Ständer blifvit på Stat uppförda för ExercitieEsquadroner vid Kongl. Skånska Husaroch Smålands DragonRegementerne, redan äro fördelta äfven till CarabinierRegementet, äro de alldeles otillräckliga till någon vidale utsträckning, hvarföre jag i ödmjukhet vågar föreslå och med stöd af hvad jag i korthet nämnt, äf* ven förhoppas att Rikets Högloft. Ständer täckas för LifRegementets båda CavalierieCorpser anslå nödiga Medel till ExercitieEsquadron efter samma grund som för Kongl. Smålands DragonRegemente blifvit följd , äfvensom jag ödmjukligen anhåller, att detta mitt Anförande måtte blifva till StatsUtskottet remitterade. Lades på bordet, Den 2 Januari!. ' 105 Herr cij Stenhoff Christian, uppläste följande: Ej mindre med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om allmänna PenningeRöreisen och Myntvärdets upprätthållande, än Rikets Ständers Herrar Revisorers Berättelse angående StatsVerkets förvaltning , hämtar jag dubbel anledning, att ej allenast förnya, utan ock att än vidare utsträcka min nästlidne Riksdag väckte Motion om Tullverket.
N-.o 71, >9 gåfva eller testamente, så vida det i dylik form myndlingen tillfallna förvandlas ifrån egenskapen af förtrodt gods eller inlagsfä. Om lagskipningen ej alltid härmed öfverensstäml, lärer derifrån ej böra dragas några lagenliga slutföljder. I lagen är dess bud uttryckt med ordet barnarf, och hvad dermed bör förstås, är, äfven om lagskipningen får rådfrågas, ej någon tvifvel underkasladt, då man vet, att, på grund häraf och 4 §. i 23 Cap. Ärfda-Balken, den som cj inom natt och år efter hunnen myndig ålder af förmyndare utsöker redo och liqvid, förlorat all förmonsrätt efter ifrågaslälhle lagrum. Det synes således, sorn stiflarne af 1734 års lag velat förvara rätt till företräde, hufvudsakligen åt den egendom värnlöse personer efter lagen eller i arf tillföllo, och att det tillkomme testator eller gifvaren, att sjelf ordna säkerheten emot skingring af hans gåfva, tills den omyndiga hann den ålder, att han eger råda öfver sin egendom; men äfven om arf skall det finnas, vid närmare besinnande, rättsvidrig!, att i lagen förordna, hvad som, i stället att medföra full säkerhet åt den omyndige, kan föranleda osäkerhet, och som ingriper i den sjelfmyndiges af lagen i Öfrigt försäkrade rätt, att med välfången egendom till sin bästa nytta förfara. Utom den ofta svåra förbindelsen, att ansvara för pupillers vård och uppfostran, blifver, genom 1111 rådande lag, en förmyndare för den omyndiges arfsmedel ålagd ansvarighet icke blott i den egendom förmyndaren besitter, då ornbudsmannaskapet mottogs, utan ock i hvad förmyndaren förvärfvar, hvarigenom och då man med tillförlitlig visshet icke kan, utan ganska betydliga uppoffringar, förskaffa bevis, om egendom är fri ifrån dylik gravation, någon realcredit med lagens bestånd ej kan vara förenlig.
Att denna rättigheten endast upplåtes till ordentliga och välfrägdade personer, att den blott meddelas sparsamt och efter högsta nödtorft, samt att tillsynen dervid sker med yttersta sorgfällighet, ingår så hufvudsakligen, ej mindre i medborgerlig dygd än Lagens fordran, att dess underlåtande hvar - IBesv. Och Ekon, Utsk. Betänkanden, 851 ken kan eller bör hos någon redlig Ernbetsman sättas i fråga. Då härtill kommer en aldrig hvilanda efterspaning af Lönkrögeri samt dess befordran till välförtjent straff, så synes saken hafva ernått den fullständighet, sorn med dess beskaffenhet möjligen kan förenas. Slutligen kan Utskottet här icke underlåta en anmärkning, sorn, efter dess tanka, sprider icke ringa ljus i detta tvisteämne, och hvars rigtighet är bestyrkt af alla tiders Historia : Yilda Folkslag återhållas ifrån ut* sväfningar genom brist och föregående tvångslagar —• hyfsade derrmot endast genom religiösa bevekelsegrunder, utvidgad upplysning, förbättrad uppfostran och påföljande strafflagar. Någon gång mäste, uti sakens närvarande skick, då Bränvinets förtäring blifvit vana och behof för Svenska folket, nationen genomgå det prof, som andra folkslag, hvilka äro i besittning af rudimaterier till starka drycker, redan genomgått; att nämligen icke absoluta tvångslagar eller brist på ämne för öfverträdelsen, utan egen eftertanka och känsla för moralitet, samt medborgerlig pligt» skall afhålla den ifrån begär efter öfverdrifven njutning. Likaså litet, som en kraftfull yngling kan undvika en sådan tidepunct, eller hans Fostrare gagna honom med, att sorgfälligt undanrödja alla tillfällen till förförelser, hvilka han ändå en gång skall lära känna och genom egen sinneskraft bestrida, lika litet kunna Nationerna undgå, att någon gång befinna sig i en dylik ställning. Att i 2^2 Ecsv, och "Ekon. TJtsh. Bctänkanden.