Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maji aflatne samt den 2 dennes pä bordet lagde Memorial, angående den föreslagne förhöjningen af de utaf Postinrättningen till Stats-Verket inflytande inkomster m. rn., fann Ridderskapet oeh Adeln för godt, ait samma Memorial till det Förstärkta Stats-Utskottets åtgärd öfverlemna* S. D. Då nu å nyo föredrogs Bevillningsutskottets den 28 sistl. April afgifue, samt den 2 dennes på bordet lagde Utlåtande i anledning af de hos Borgare-Ståndet gjerde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte 2;ne Betänkanden rörande så väl anslag af Bevillnings.medlen till understöd för Krono Uppbörds-Verket i ‘Stochholm, sorn frågan om Uppbörds-Beljeningens aflönande i Götheborg och öfrige Städerne, utom Stockholm ; Fann Ridderskapet och Adeln att , enar sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets * fraga varande Utlåtande borde läggas till liandlingarn®* S, D. Vid förnyad föredragning af de öinge Trenne Respektive Riks-Ståndens aflatne 1 rotokolls-Utdrag utaf den 2, 4 och 8 Maj, inne-, fattande bemälle Stånds Beslut, så val att e i Behåll varande tryckte Exemplar af Bonde-Standets Protokoll för J815 års Riksdag, matte utan betalning, tm Bonde-Slåndets Ledamöter, sa vu t deras antai erfordrade, utdelas, som^ock att en lika beskaffad utdelning af Borgare-Ståndets rotokoll för nämnde Riksdag bland Borgare dets Ledamöter kunde äga rum; fann Ridderskapet och Adeln för godt att äfvert för sm del uti berörde Beslut instämma. 554 Fröt. Utdr. d, 3 Junii 1818* S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från itedannämnde Utskott inkomne samt den a dennes på bordet lagde Betänkanden) Frän StutsUtskottet , af den 28 sisth Maji. 3.
I anledning häraf har Eders Kongl. Ma:jt, genom nådig remiss den 14 innevarande månad, täckts infordra Fångvårds-styrelsens underdåniga utlåtande; till fullgörande hvaraf Styrelsen får, med återställande af remisshandlingarne, underdånigst anföra följande: Då lämpligheten deraf att låta tångarne understundom sysselsätta sig med läsning af goda böcker, jemväl af annat, än uteslutande religiöst innehåll, synes vara i hufvudsaken erkänd af Rikets Ständers Revisorer, anser Styrelsen sig, i fråga härom, endast böra fästa Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet derpå att, sedan Sty - — 309 — reisen uti memorial den 1 November 1859, med förslag till stat för fångvården under det påföljande året, i underdånighet anmält, hurusom Styrelsen trott det vara nyttigt och med fångenskapens ändamål förenligt, att bereda fångarne ett af dem i allmänhet med begärlighet omfattadt tillfälle, att på lediga stunder sysselsätta sig med läsning äfven af andra böcker, än i religionen, samt att Styrelsen derföre vid de större straffoch arbfitsfängelserna, med användande af en del af de vid dessa fängelser bildade bespariugskassor, låtit anskaffa mindre boksamlingar af valdt innehåll, för att af Predikanterne handhafvas och efter deras bepröfvande till begagnande af fångarne utlemnas, Eders Kongl. Maj:t behagat, uppå Styrelsens tillika gjorda underdåniga hemställan, uti 1860 års stat för fångvården i nåder anvisa medel till inköp af dylika böcker för cellfängelserna; hvarjemte, i fråga om den i detta ämne vunna erfarenhet, Styrelsen får för öfrigt underdånigst åberopa hvad Styrelsen uti berättelsen om fångvården för år 1860 derom yttrat, eller att Fångpredikanterne allmänt uttalat sin tillfredsställelse öfver åtgärden att anskaffa ifrågavarande böcker, samt vitsordat de välgörande verkniugarne deraf i afseende på fångarnes moraliska förbättring.
Th. Wensjoe har reserverat sig emot Utskottets beslut, under åberopande af de skål, som blifvit anförda af Herrar Munck af Rosenschöld, Cederschiöld och Prosten Ljungdahl. Herr Professoren N. II. Selander och Herr Kongl. Hofpredikanlen E. M. Tegnér hafva instämt i de skäl, som blifvit anförda af Herr Munck af Rosenschöld och Prosten Ljungdahl. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1860. Konstitution#-Utskottets Memorial N:o 5. Ank. till Exp.-Utsk. den 2 4 Febr. 1860, kl. 1 e. m. Memorial till Rikets Ständer, angående fullbordad granskning af de i Stats-Rådet förda Protokoll. Konstitutions-Utskottet liar, i enlighet rncd stadgandet i 105 § Regeringsformen, hos vederbörande äskat och derefter jemväl emottagit de efter nästlidna riksdags början i Stats-Rådet förda protokoll, nemligen öfver:
Han kan ackommodera sig åt det motsatta åskådningssättet i vissa punkter, han kan i metafysiska eller etiska frågor upptaga mer eller mindre från detta, men hans tankegångs innersta kärna måste ovillkorligen sluta sig ti] l det ena eller andra. Hvart en viss historisk världsåskådning skall hänföras, är i många fall kanske svårt att afgöra, ty ackommodationerna åt ena eller andra hållet kunna vara ganska betydande, men till sin anda tillhör hon i själfva verket antingen det ena eller det andra. Då vi nu skola söka utreda innebörden och konsekvensen af båda, är måhända lämpligast att vi börja med att angifva, hvad de icke innebära, följ-5o 6 OLIKA VÄRLDSÅSKÅDNINGAR. aktligen skilja dem i deras typiska former från sådant, som för dessa former i deras allmänhet är främmande, om det än mycket väl kan rymmas inom dem. Naturligtvis nekar icke naturalisten, att det personliga också är en makt i världen, men den makten fattas af honom som en uppenbarelse af något, som i grunden är natur. leke heller nekar anhängaren af en personlig världsåskådning, att äfven det opersonliga är en sådan makt, men han för det tillbaka djupast och innerst till personligheten, som ock i sista hand leder allt till ett personligt mål. Såväl det ena som det andra är emellertid något så själfklart, att vi icke längre därvid behöfva dröja. Vi gå till mer speciella historiskt gifna former och då först till den personliga världsåskådningens. Obestridligen är denna för vår tids mänsklighet den mest omedelbara, och den har i viss mening varit detta årtusenden tillbaka. Naturalismen är för oss, det nittonde seklets barn, en produkt af den abstrahe-rande tanken, af hvad man kallar tvifvel. Och så är nog äfven förhållandet på lägre kulturstadier. Redan barnet är benäget att inlägga personlighet i allt. Den personliga världsåskådningens ställning till kristendomen är måhända hvad vi först böra skärskåda. Att den kristna världsåskådningen är en personlig världsåskådning lär ingen betvifla.
Med anmälan, att någon anmärkning icke förekommit vid den genom Stats-Utskoltet verkställda granskning af Stats-Werkels Räkenskaper för år 1826. Anmäld den 27 Mars s. å. Vederbörande skulle härom underrätUs. 7® Bil. till R. St. Just. Omhudsm. Emb. Ber. den 15 Jan. 183.R I c8'.0 Angående frågan om hyresfritt begagnande af GeneralAssislanrce-Conlorets lius för blifvande Lombard-lånerörelsen i Stockhholm. Anmäld den i3 Mars s. å. Kongl. Maj:t ville hafva Öfver-Stå ihälla reEmbetet anbefalldt att söka förmå Staden, att, på de förut af Rikets Ständer medgifna vilkor, öfvertaga Lombard-lånerörelsen i Hufvudstaden, deri Kongl. Maj:t vore benägen att befrämja med de ytterligare förm ener, hvilkas beviljande kunde af Kongl. Majrt bero. Frågan slutligen afgjord den 26 Maji iS32. Angående betäckande af den brist, som möjligen k; n uppstå i beräknade tillgångar för vid Riksdagen beviljade anslag. Anmäld den i3 Mars s. å. Skulle meddelas Stats-Couloret och Rikets Ständers Riksgäids-Contor tiil iakttagande och efterrättelse. 110.0 Angående charteringen af den förbindelse, som af Götha Canal-Bolag skall aflemnas och .intecknas i Canal-verket. Anmäld den i3 Mars s. å. Med bifall lill hvad. Rikets Ständer härvid begärt, befallde Kongl. Majrt, att Stats-Coutoret skulle derom till iakttagande förständigas. 111:0 I anledning af tlikets Ständers Revisorers åren 1826 och 1827 afgifne berättelser om granskningen af Stats-Werkets förvaltningåren 1822—iSaö. Anmäld den 27 Mars i83o.
De införas skyndsamt i ugnen och gräddas i svag värme, till de blifva ljusgula. » Leonore.^ N:r 425. När ej blott så nära anhöriga som föräldrar och syskon, utan äfven vänner, ^motsätta » sig ett äktenskap, så tyckes detta samfällda afrådande tämligen tydligt utvisa, att äktenskapet för visso saknar ej blott en förutsättning, utan måhända flere, ja de väsentligaste betingelser för att blifva lyckligt; ty med skäl kan då befaras, att kontrahenterna äro sä berusade af sina känslor, att de ej mäkta lyssna hvarken till kärleksfulla varningar eller till förnuftets röst, antingen detta talar högt och tydligt hos andra, ej förblindade människor, eller blott liviskar hos dem själfva. Dylik hänsynslös lidelsefullhet bådar allt utom framtida lycka! » Föräldrars välsignelse bygger barnens bo. » Percy F. Luck &amp; C:o M Stockholm. C h i n a Blom The. T h e e r. Congou. Finest Blom Pekoe Blom Pekoe n:r 1 Blom Pekoe n r 2 Finest Scented Orange Pekoe Hyson (grönt) Seented Orange Pekoe Oolong Pris pr kiio Finest Moning Kungchow Oonfa Moning jl \ Kaisow n:r 1 ' ' ' Kaisow nå 2 Kaisow n:r 3 Congou _ 11: 9: 7: 6: 5: 4: 3: 2: — 20 70 20 25 30 50 80 11: 7: _ 5: 4: 30 _ _: I n d i s k a Souchong. Finest Assam Malty Cachar Pekoe Assam Ceylon Darjeeling till l a n d s o r t e n 16: 9: 7: 7: 6: 6: 5: emot Husmödrar! 5: 40 oeh 4: 50 pr kilo s å s o m varande mycket passande hushållsthe af god kvalité. (eller postförskott. rj&amp;i S K A K HÅNDSK-ÅFFÄRER. För handskarnes hållbarhet ansvaras. Glacé-, kul. 4 knapp., breda sitlcessommar kr.
197 förfarandet emot Herr 6yllen8vaan, säsom en följd af det mitzhag pluraliteten af Ridderstapet och Adeln fattar til dest motion, men ingalunda säsom enligt med den ordning Regeringslagarne sörestrifwa. 5v §. i Riksdags-Ordningen innehaller, at man fritt får tala och utlära sig i alla frågor, som under öfwerläggande komma, och om lagligheten af alt som inom Ståndet sig tildrager; stall nu pröfningen af de stallen i Grundlagen, som tala förklaring eller ock tillägg, der alt stadgande saknas, tilhöra joriteten, sä blir deras behag den Lag, som saref" terlefwas och friheten säledes förswinna, dä man mäste lämpa sig efter den imponerande ron, som yllid räder hos öfwermagren, om man icke will ex. ponera sig för de obehagligheter, som äro ostilia ktige frän bullersamma öfwerläggningar. Skulle Nidderstapet och Adeln ändock pröfwa Herr 6yllen8vaan hafwa förbrutit sig, yrkar jag, at emot honom, enligt iio §. Regeringsformen, och 78 H. Riksdags-Ordningen mätte proceclera8, MM prote8terar pä det högtidligaste (Mot Det prestiöicrit, at enstilde Ledamöter, ja jemwäl plnrsliteten, ma efter behag pröfwa, hwad med personligt förolämpande förstäs, utan detta säsom bestämdt uttryck af Lon8titution8-Utstottet förklaras; Wär frihet ar fritt och uran farhäga fa utöfwa wär Niksdagsmanna-rätt, beror helt och hälli! häraf; ty hwarie magt som sätter sig öfwer lagar och ordning, är en wäldsmagt, när den fallit i en mans hand, är det enwälde, när fiere eller pluraliteten ryckt lil sig denna magt, ar det mängwälde. Det förra är sivärt, det senare är odrägligt; — hafwa wi nu i stället för frihet fäkt et *98 Den 6 Mars. et mangwalde, sa hafwa wi störtat ost i den största af olyckor.
Som anmodat sin Secreterare att orri tryckning af Ståndets Prötocoll genast gå i författning; och ansett upplagan kunna bestämmas till yoo' Exemplar, derjemre hemställt, att tryckningen Sä väl af samtlige Riks Ståndens Prötocoll sorn Bihanget mätte af de för allmänna Riksdagsköstnaderhe anslående rhedel bestridas, samt atl Bonde - Ståndet, sorri uppdragit åt tvenne dessi Ledamöter att beéörja frycknirigen äf Ståndet# Den g December. 7 9 Protocoll, hvaraf ryo Exemplar börtie uppläggas, remitterat frågan, huruvida trycknings-kostnaden skulle bestridas af de för allmänna Riksdags-utgificrne anslående medeli till det blifvande Stats Utskottet. I sammanhang härmed upplästes ett af Herr Brummer, Carl Magnus, ihgifvit Memorial, 'Sa lydande: Då användbarheten af det för de 3:ne sistförflutne Riksmöten af Trycket utgifne Bihang till Riks-Ståridens Protocoll är långt ifrån att svara emot deri dryga trycknings - kostnaden, och det således icke torde vara öfverflödigt att Vända uppmärksamheten på nödvändigheten af en förbättrad Redaction deraf, hvarigenom något redbarare gagn torde kunna vinnas, får jag ödmjukaSt hemställa , orri icke mera Ordning i dessa samlingar skulle ernås derigenom: i;ö Ått hvarje Utskotts Betänkanden m. m. serskilt trycktes och utgjorde serskiltå Band för hvart och ett Utskott: 2:ö Ått hvart och ett Utskott aflemriadé kina Betänkanden, Memorial och Protocolls-Ut* drag i en nummer-följd, och att desamma straxt efter aflemriandet till Stånden, till trycket befordrades , hvarigenom, ett tillfälle skulle kunna beredas till Riksdags Ärendefnes mogriäre prof.’ Vande och tryckningen på flere Tryckerier fördelas. 8o Den 2 December, j.‘o Att till hvarje sådan Samling af Ut Skotts - Bandhögä; bifogas 2;ne Bihang, a)
Herr kibblnA-, e-n-1 ousmk, förklarade at han för sin del instämde med Friherre /v delsvärä. Friherre Stjernstedt, 6g,r10u8tLk. Dä frägan ej här är blott om ffjutsnings ätalagande för Säterier, utan huruwida Ridderffapet och Adeln ffulle i allmänhet wilja binda sig at göra något flags upoffringar; sä kan jag för min del ej annat än anse detta för et nytt ämne: och ehuruwal min tanke torde hufwudsakligen instämma med Friherre ^.äclsvärds, förbehäller jag mig likwäl at deröswer fä besinna mig och i et annat Plenum mig yttra. Grefwe von k-.g,ntinZ8bä,U86N, ^.Ibrecbt, försäkrade at den wärda Ledamoten som sist talade, werkeligen före propositionen, begärt saken pä bordet. Mänga instämde r at yrka sakens Hwilande. Herr Grefwen och Landtmarffalken Jag får för Högloft. Ridderffapet och Adel» för. Den Z Julli. 43 förklara at jag sjelf ej hort förevarande fräga af nägon begäras pä bordet; men sä mänga hederliga män hafwa försäkrat mig at detta stedt och i rättan tid, at jag ej derom kan hysa det ringaste twifwelsmäl. Ridderstapet och Adeln torde wid et sädant sakens förhällande finna, at frägan bör såsom hwilande anses, hwarefter det kan bero af Ridderstapet och Adeln at densamma i nästa Plenum äter uptaga. Ropades Ja. Grefwe Oo dna, August, hemställde om det wore rätt at när en proposition en gäng wore gjord och bifallen, nägon borde fä kunna lägga densamma pä bordet eller deröfwer tala. Grefwe 6^iäenstoips, ciari, med ätffillige andra bewittnadc at Friherre Ltjernsteät före propositionen begärt frägan pä bordet.
Rörande den första afdelningen, säger Utsk.: ”i sammanhang härmed har Utsk. skolat hos Borgareoch BondeSt:n hemställa, det bemälde RiksSlånd, som godkändt votens-proposme N:ris 2, 9, 10 och 12 i deras förra lydelse, måtte bifalla de af Ulsk. i afseende på dessa propostrs innehåll nu tillstyrkta förändringar”. Således har StatsUtsk. inbjudit endast Borgareoch BondeStm att bifalla förändringarne uti de fyra första proposme, men det har icke inbjudit R. o. Ad. och PresteSt. att deltaga i dessa förändringar. Om än nyss upplästa hemställan antages af Borgareoch BondeStm, så förblifva de likväl alldeles oförändrade af R. o. Ad. samt PresteSt., som ingen inbjudning fått. Om dem kan således icke voteras, eller är det Utsk:s mening att inkomma med ett nytt betänk., i fall denna inbjudning antages af Borgareoch BondeStm och få ytterligare tidsutdrägt medelst en sednare hemställan till R. o. Ad. samt PresteSt. att antaga de fyra votens-proposme. Troligare är det ett förbiseende, som kanske har sin grund deruti att Utsk. velat åt sin framställning gifva en skenbar oväld och motsvarighet, så till förståendes, att eftersom PresteSt. och R. o. Ad. ensamma inbjudas att antaga votens-proposme, som höra lill den sednare afdelningen, så skola Borgareoch BondeStm ensamma inbjudas att antaga de propos:r, som höra lill den förra afdelningen. Skulle R. o. Ad. samt PresteSt. varit inbjudna att förändra sina beslut i begge fallen, men Borgareoch BondeStm blott i ett fall, så skulle man kunna anse den fullkomliga jemlikhet, som StatsUtsk. ville iakttaga, icke hafva blifvit behörigen iakttagen. Emellertid lärer R. o. Ad. finna på hvilket felaktigt sätt Utsk. äfven i verkställigheten förhållit sig. Hvad angår den sednare afdelningen, efter jag kommit att tala derom, sä torde Ståndet tillåta att jag blott säger ett par ord derom.
Prat. 1834■ 6;te Sami. 2.-dra Afd. 3 i:sta Haft. i8 Bancooch Lag-Utskottens Bet. iV.-o 2. alt då hvarje Bolag lill Bankrörelses bedrifvande måsle anses förtjena större credit, i den nion detsamma formerar sig i stort, omfattande antingen större Släder eller hela Provincer, hvars invånare af alla classer, mer och mindre förmögne, sålunda bilda och utveckla ett gemensamt interesse, hvarmed hela ortens handelsoch närings-rörelse är på det närmaste införlifvad, men deremot små Banker i allmänhet onekligen äro både vådliga och otjenliga, ett visst, ej för lågt belopp bör bestämmas, såsom det minsta, hvartill Bolagets tecknings-summa skall uppgå; att, till borgen för uppfyllandet af de förbindelser Bolaget kommer att utfärda, en viss andel af det tecknade Capitalet bör af Bolaget, före öppnandet af dess rörelse, insättas i goda Hypolhek, samt att, till förekommande 3f hvarje möjlig brist i Bankens tillgångar, till följd af inträffande förluster å dess låne-rörelse och till allmänhetens desto säkrare betryggande för vådan af, att Banken genom försummelse hos dess gäldenärer skulle kunna sättas ur tillfälle att sina förbindelser fullgöra, Bolaget bör förbjudas att någonsin utgifva större belopp af credit-sedlar eller andra förbindelser, af hvad beskaffenhet som helst, än som motsvarar den insatta och innestående andelen af det tecknade Capitalet jemte de contanta medel Banken derutöfver innehafver och summan af dervarande depositioner; att, till förebyggande af den oreda i penninge-rörelsen, som lätteligen kunde uppkomma, i händelse alla de serskilda slags förbindelser, hvilka af Bank-Bolag utgifvas, skulle blifva på en gång i rörelsen såsom mynt löpande, dels ett. visst ej för lågt minimi-belopp bestämmes för de af BankBolag utgifvande tryckte eller graverade skuldförbindelser med bestämd förfallotid, dels ock dess bevis öfver å räkning deponerade medel skola utställas allenast på insättaren; att då ett land med vidsträckt, men glest bebodd yta ej synes kunna vara belåtet med ett långt utvidgadt bruk af metalliskt mynt; då Sverige eger en Central-Bank, med det åliggande i första rummet, att med klingande mynt vid anfordran inlösa dess credit-sedlar, och med en i förhållande till dess Sedel-stock ganska betydlig metallisk fond; och då rättigheten för Bank-Bolag att grunda dess rörelse på Stats-Bankens credit-Sedlar, såsom valuta, allenast kan göra det möjligt för Banker i landsorlerne,
Nu äro de främsta vid porten – då rullar ridån ned – och man hör geten bräka, hvilken ställd på spetsen af en klippa är den enda lefvande och rörliga varelsen i Schweitzer-scenen, som man nyss förut beundrat. Så faller lifvets bräkande prosa in i diktens himlaharmonier. För att åter komma i harmoniernas rike, vänta vi endast tålmodigt några timmar och gå, om för dagen någon akademi hålles, och om vi af en dess ledamot fått ett inträdeskort – det finnes många om och men för att komma från lifvets prosa – några steg till musikaliska Akademiens hus. I denna akademi uppföres endast kyrkomusik af de utmärktaste mästare. Dess första ledare var Tasch, sedan Zelter, Göthes umgängesvän, och nu Rungenhagen. Ledamöternes antal känner jag ej, men en chör af 200 till 500 röster är här en hvardagshistorie. Inrättningen skall äfven i afseende å skönheten af dess produktioner vara «einzig», som man i München säger om de flesta taflor, hvilka utställas i konstföreningens lokal. Men skämt å sido. En sådan chorus hörde jag första gången i min lifstid, och hvar och en annan måste göra det, om han för första gången är i Berlin, och om det ofvan sagda har sin riktighet, hvarom åter intet tvifvel lärer finnas. Man sjöng ett par stycken för första gången, med en precision och ensemble, hvarvid väl mången större kännare, än jag, intet skulle kunnat anmärka. Men för den konsterfarna kapellmästaren var det ej nog, ty han lät det ena stycket tagas om tvenne gånger. Sedan sjöngs en förut inöfvad större komposition af Händel. Koralsången har, genom sina uthållna och strängt markerade toner, något så väldigt och gripande, som ingen annan musik eger. Men den fordrar derföre äfven styrka i tonen.
Ank. lill Exp.-Utsk. d. 1 Mors 1851, kl. 2 e. in. Utlåtande., angående ett föreslaget lån för anläggningen af en jernväg emellan Götheborg och Mölndahl. (Hg ds Afd.) För utförandet af en, i anseende till rörelsens liflighet, serdeles nyttig och med afseende ä den nuvarande landsvägens beskaffenhet, afbehofvet påkallad jernvägsanläggning emellan Götheborg oell den på en half mils afstånd från nämnde stad belägna fabriksorten Mölndahl, bar herr C. F. Waern, uti en vid denna riksdag väckt motion, som af Borgareståndet blifvit lill Stats-ulskottet remitterad, föreslagit: att, enär erforderliga medel för denna väganläggnings fullbordande icke utan alltför betydliga svårigheter och uppoffringar skulle kunna anskaffas af de enskilde industriidkare, hvilka voro hågade dertill bidraga, Rikets Ständer måtte, under de vilkor i afseende på arbetsplaner och kontrakt samt säkerhetshandlingai, som under innevarande riksdag varda föreskrifna, bevilja ett låneunderstöd af allmänna medel å 150,000 r:dr, eller ungefärligen halfva beloppet af den, med tillägg af expropriationsutgifter, förslagsvis beräknade anläggningskostnaden; hvilket lån, sedan det under 10 års tid fått räntefritt innehafvas, borde derefter, och intilldess detsamma blifvit (ill fullo godtgjordt, återbetalas genom erläggandet af 6 procent årligen utaf hela lånesumrnan och med beräknande härvid af 4 procents årlig ränta å det efter hvarje liqvid återstående kapitalbelopp. Enligt det af kapitenen vid mekaniska korpsen, C. E. Norström, uppgjorda samt motionen bifogade förslag öfver kostnaderna för ofvannämnde jernvägsanläggning, skulle dessa kostnader uppgå till följande belopp nemligen: för jordoch och stenarbeten St.
N:o 107 återremitterades. Ånyo föredrogs och lades till handhna Bevilln.TJtskts d. 12 dennes e. m. på bordet lagda memor. ]\T:o,54, angtde minskning i Utsk:s cancellipersonal och vaktbetjening. Vid förnyad föredragning lades å nyo på bordet af Grtna von Fersen, Hans, och Horn, Claes Fredr., Bevilfn.Utskts d. 12 dennes på bordet lagda betänk. IVto 55 i anledn. af Gr. v. Fersens, Ii., motion, med förslag till bestämmande af lämplig tid, då de nya förordningarna, angtde allm. bevillningen, brännvinsbränningen och stämplade pappersafgiften samt tulloch post-taxorna skola börja att tillämpas. Likaledes lades ånyo på bordet af Hr Dalman, Wilh, Fredr., och Gr. v. Fersen, Hans, LagUtskts d. 12 dennes på bordet lagda betänk. N:o 178 öfver Hr W. F. Dalmans motion, att häktande på grund af anklagelse förbrott emot 5 cap. 1 § Missg.b:n ej måtte äga rum, förrän Ko - Den i4 Mars. < 255 liungen yttrat sig, huruvida saken skall nedläggas eller icke, samt domaren derefter pröfvat, om skäl till häktande förefinnes. Upplästes och lades på bordet Lago. Oecon.Utskms betänk. N:o 54 i anledn. af väckta frågor, rörtde fattigförsörjningsanstalterna. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 3 e. m. lil fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Måndagen den 16 Mars 1835. Plenum kl. io f. m. Justerades 3 prot.utdr. för d. 14 dennes. Justerades pleniprot. för d. 20 sisth Dec. f. och e. m. Företogs till pröfning Bancooch LagUtsktns d. 9 dennes på bordet lagda utlåt. Wto 4 i anledn. af gjorda anrr. ärkntr vid Utsktris betänk.