Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Redan vid 1840 års riksdag anhöllo i underdånighet Rikets Ständer, att, med hänsigt dertill att de dryga och kännbara kostnader, som genom krigstillfälligheter uppkommande förluster så väl af hästar som af omförmälda persedlar ofta tillskyndade enskilde rustande, skulle lättare bäras i den mån de jemnare fördelades, Kongl. Majit måtte låta höra vederbörande rusthållare, huruvida de skulle vilja ingå den öfverenskommelse sins emellan, att, vid infallande - Slats-Utsknllels Utlåtande, M 133. 21 lande krig, från krigets utbrott, en för alla och alla för en, proportionaliter an*- svara för den skada, som kunde träffa regementets eller korpsens hästar, bevärings-, remtygsoell utredningspersedlar m. m., eller om rusthållarne heldre önskade att staten, emot en viss årlig afgift af dera till kronan, öfvertoge ansvaret för ersättningen af så väl hästar som persedlar, i hvilket fall det likväl skulle åligga staten att vid krigets slut hålla både de förra och de sednare i tjenstbart och dugligt skick de rustande tillhanda, samt derefter för Rikets Ständer framlägga förslag till beredande af den ändamålsenligaste och således för de rustande minst betungande utvägen till sådan ersättning. På grund häraf behagade ock Kongl. Majit vid påföljande riksdag uti aflåten nådig proposition föreslå Rikets Ständer, att, med undantag af Jemtlands hästjägarekorps och Röhus läns regementes södra bataljon, med hvilka serskilda förhållanden egde rum, rusthållarne vid öfriga rusthållsregementen och korpser i riket måtte vid utlysta sammankomster erbjudas att ingå öfverenskommelse^ samtliga rusthållarne vid de beridna regementerna och korpserna serskildt och samtliga rusthållarne vid de afsuttne serskildt, att, efter en andel, som kunde på hvarje rusthåll belöpa, icke allenast ersätta alla förluster i hästar eller persedlar, som under krigstjenstgöring kunde för de i öfverenskommelsen deltagande rusthållen inträffa, utan ock under tiden för persedlarnes underhåll ansvara.
Si tit s-*XJ t skottets Vtl No »3 Stammens ändamålsenliga öfning vid Möten och Öfningsläger, i medeltal, ett serskildt årligt anslag af S5,ooo R:dr. Herr General-Adjutanten har likväl ansett ofvanberörde föreslagne wfningstid blifva alldeles otillräcklig, om icke Rekrutema erhålla nödig hildning i sitt yrke, innan de gå att dela den pröfvade Soldatens mödor och ansträngningar. Efter Herr General-Adjutantens tanka vore det införandet af Exeréice-Scjuadronerj som bibehållit Indelta Caralleriet tjenstbart; och då, genom minskning nti den af Kgl. Majrt redan bestämda lid för sådane Squadroner, nemligen af 3:ne månaders exereice med 5o man beridne, under vanligt antal Befäl, för hvarje Cavallerie-Regemente, Corps eller Bataillon af 5oo man, och dubbelt så lång tid, eller 6 månader, med lika styrka, för hvarje Regemente af 1,000 man, ändamålet med denna inrättning alldeles skulle förfelas, har Herr General-Adjutanten tillkännagifvit, att, uti det årliga anslaget för Exercice-Squadronerne, utgörande 22,000 R:dr, hvilket från början endast varit afsatt för de Skånska och Smålands Cavallerie-Regementena, och således varit otillräckligt att bestrida sagde öfning för samtlige Indelta Cavallerie-Regementena, en årlig brist af 17,000 R:dr uppkommit. Hvad som blifvit anfördt i afseende på nödvändigheten för Cavalleriets recrut-öfning, har Herr General-Adjutanten äfven ansett gällande för Infanteriet, till följd hvaraf Herr General-Adjutanten föreslagit, att hvarje Regemente af i,ioo man borde erhålla ett Exercice-Compagnie af 55 man under vissa månader, och med behöfligt
Ständers sammankomst då en reglering af det felagtigs varit att förvänta, i nåder täckts invisa nödiga extraordinarie medel till fyllande af den nämnde bristen, äfvensom till gäldande af Academiens äldre skulder, hvarigenom verket återvunnit sin förlorade Credit och derigenom nu kan erhålla sina förnödenheter mot skälige priser, hvilket ej varit möjligt så länge lefverantörer nödgats i prisernes stegring söka en billig ersättning för hvad de genom tids utdrägt och osäkerhet vid bctalningarne förlorat. Högloft. Riddsrskapet och Adeln lärer ej misstycka att jag, såsom för det närvarande närmaste vårdare af Academiens hushållning, Den 7 Julli f. m. 8f begagnar detta tillfälle *tt tillkännagifva min oro för de stundande åren, då jag ser verket på förslag att å nyo blifva lemnat med en erkändt otillräcklig ordinarie anslagssumma, ocb mig, eller min efterträdare, derigenom uturståndsait att kunna uppgöra och följa en bestämd ordning vid förvaltningen, samt förekomma följderne af ett å nyo förloradt förtroende till verkets förmåga att på dagen uppfylla ingångna förbindelser. Jag yrkar ej på ökadt anslag till fyllande af nya behof, utan till fyllande af sådanesom länge ägt rum, och om jag här skulle våga tillkännagifva huru ullvarlig den grundsats är hos mig, att sparsamt tillvägagå med de Statsmedel mig tili förvaltning ölverlemnas, så önskade jag få styrka detta genom det enkla bevis: att jag, af de extra anslagsmedel Konungen till fyllande af Academiens behof, nådigst anvist, vid hvarje års slut såsom behållning åferlemnat betydliga summor, hvilka jag ägt rättighet att klanderfritt använda och hvilka sannerligen ej kunnat blifva besparade om jag ej ägt att disponera öfver en så stor summa stt jag vågat utstaka och följa en bestämd plan för det hela af förvaltningen , ty det blir alltid kostsamt att nödgas göra sina beräkningar för dagen. Jag får ej begära att Riksens Ständer skola grunda någon åtgärd på enskild mans försäkringar om sin god» vilja, men jag vågar i egenskap af Riksdagsman, i stället för hvid 88 Den 7 Juli-i f. m. Statsutskottet i detta fall föreslagit, vördsamt föreslå:
Det framställer sig för mig, som den mindre rörelsen inom landet, eller den, som nu bedrifves med smärre Banco-sedlar, hufvudsakligen kommer att baseras på silfver. Det synes äfven sannolikt, att det belopp af de förra, som nu finnes utelöpande, eller circa sjutton millioner, snarligen skall bereda sig väg till Banco-luckan, och Fullmägtige skola då nödgas använda de medel för Bankens upprätthållande, som blifvit dem medgifne, hvarvid väl i första rummet det på utländsk ort öppnade creditivet skall begagnas, hvars otillräcklighet dock visar sig vid jemförelsen emellan silfver-fonden och den utelöpande småsedelstocken; dernäst kommer i ordningen, att upptaga lån mot hypothek af Bankens grundfond, Riksgälds-Contorets obligationer; men outredt torde det ännu vara, huruvida dessa obligationer ej varit behöfliga såsom hypothek för det på utländsk ort öppnade creditivet, och, med antagande deraf, återstår då till silfver-utvexlingens upprätthållande endast den för Bankens bestånd visserligen kraftigaste, men för hela landet måhända vådligaste åtgärden, nemligen utlåningens inställande, hvars vådor förmodligen - Barico-Utskottcts Betänkande JV.o 8. ligen ej behöfva upprepas, endast, sorn nu sker, antydas. Enär jag lemnade min röst för detta prerogativ, trodde jag i sanning ej, alt sannolikheten för dess så snara begagnande, eller att det nödfall, som i Utskottets Betänkande finnes anmärkt, skulle vara så nära för handen. Jag trodde ej då, att man genom ett beslut att påskynda silfver-utvexlingen skulle låta hvarje capitalist med säkerhet kunna ana, att, om han ej kan gagnera på Banken, skall han dock kunna göra det på sina gäldenärer, ty ingalunda lärer han underlåta att genom uppsägande af sina lån förstora den villervalla, som Bankens hämmade utlåning skall medföra, enär så många utsigter alt för en spottpenning åtkomma fastigheter, som då blifver händelsen, framställa sig för honom.
Marstrands kyrka och skola, angående förändrad lid för utgörandet af Tjörns härads kronotionde till. VIII. B, 76. A. 129. XI. U. 21. A. 105. Materialhuset i Kalmar, om försäljning deraf. III. 384. R. 393. VI. B. U. A. 27. E. 253. Mathematiska Tabeller, om belöning åt G. Scheutz och hans son för en af dem upfunnen machin till uträkning och tryckning af. Se Anslag. Matlag eller ”Rök”, om ändring af Kongl. Brefvet den 19 Juni 183Q i fråga om beräknande af. VII. B. 254, 412. A. 486. Malinrättningar, Garnisons-Regemenlernas, om anslag till. Se StatsUiskotlets Utlåtande N:o 151. Matroser, Coopwardie, angående inrättandet af en pensionsanstalt för Svenska sådana. II. 246. R. 251. Maurin, N. P., f. d. Handlande, angående ett af honom gjordt ackords-anbud. Se Eftergift. Medalj öfver Landtmarskalken Hr Grefve H. Hamilton, angående slående af en sådan i guld. XV. 227. Medelporto. Se Postporto. Medicinal-Stalen, anslagen till. Se Stals-Utskottets Utlåtande N:o 73. Medico-legala besigtningar, förslagsanslag till. Se StatsUtskottets Utlåtande N:o 67. Mejerier, ora låneunderstöd för sådanes upprättande vid Landlbruksskolor och Stamholländerier. Se Anslag. Memsens, J. A., Enka, angående pension för. Se StatsUtskottets Utlåtande N:o 74. Mensal-hemman i Götheborgs stift, om rättighet att få till skatte lösa. VIII. B. 76. A. 129. X. U. 162. A. 246.
MistgerningsBalkcn förestrifne kroxortion i bestraffningen för lägersmål, dä den utsätter lika answar för den ofaste, antingen han lägrar en annan ofast, eller en fäst, i hwilken sednare händelse likwal efter Lagens principe i dylika fall pä andra ställen answaret för den ofaste borde ökas; Men fom denna anmärkning är mindre hufwudsakelig, sä torde den kunna förfalla, pä det uppehåll uti det öfriga af den utaf Rikets Ständer tillstyrkte Författning mä undmi kas. En större uppnEksamhet i afseende pä Domares framlida efterrättelse synes deremot böra fastas wid 46 Den 5 Z-bruarii. tvid 2-ne andra omständigheter, den förra hwad angar äkytkopligken för hor och lagersmal i de nn ifragatomue leder, hwurmed ofelbart lärer böra förhållas efter de allmänna grunder, som Kongl. Förklaringen af den 2Z Mars ,807 föreskris,oer, sa att den i alla vesta fall ma b isma enskild; och den sednare, akt som Ri etS SländerS underdäniga Betänkande blott syneS undanta a Lägersniälsfake' emellan bes,vägrade, fran sadane, som förr an U-staget gar i fu! borda», böra af Under Domaren hemställas, sa föijer deraf att löstag öfwer horSbrolr, enkla e ler dubbla, emellan sadane Personerderemot sä myrtet mera lärer böra underställas, som förhållandet redan är sadan? meo Utslag öfwer > efil t horsbrotkt i ailmänke', enliat Kongl. Brefwek drn Julii 1780. Mr-t un eidaniga kulstyickande är >äleoes, att i en öfwer desta ämnen twifoelsu an Utgående Författning destc uvänne omständigheter tydeligen mage upptagas och bestämmas.
StatsContoret, hvars Debet är 1000 R:dr större än dess Credit_, samt Summeringen felaktig: 2:o Att samma Hufvudbok upptager, bland utbalancerade Förskotter, till PremierLieutenanten Carlsund, emot ersättning, genom Handelshuset Tottie & Arfvedson \o Pund Sterling lill upphandling af böcker för Motala Mechaniska Verkstad ett belopp af 546: il\. — samt "Motala Mechaniska Verkstads Styrelse, förskott å betalning för diverse beställda arbeten år 1829 6,000. — Deremot Motala Verkstads Styrelse lefverera! gjutgods till Carlscrona Station för ett värde af 5,915: 19. 5. „ Stockholms D:o 1,442: 3. — „ Götheborgs D:o .. 1,400: 2. 6. 6,757: 24. n. och lärer, enligt hvad uppgifvit blifvit, contant vara utbetaldt 211. — ir. q Dock upptages icke detta förhållande i någon räkning; hvadan Revisorerne icke utan biträde kunnat finna, på hvad sätt liqviden för sig gått. 5:o Att enligt 1829 års Förskottsföi teckning Hr Contre-Amiralen Grefve Cronstedt, emot qvitto, af den 24 October 1829, uppburit 5oo R:dr, till bestridande af kostnader för Militäire-Chartors lithografiering; hvilken summa finnes hvarken afförd i i83o års Cassaräkning eller utbalancerad såsom förskott vid nämde års slut. — Enligt uppgift skola dessa 5oo R:dr innefattas uti summan 598: 36., som i83o års för skottsförteckning upptager såsom utbetald till Lieutenanten von Schecle, för lefvererade 3 st. lithogiafiske Tryckpressar, enligt qvitterad räkning elen 16 October i83o. ( 33 ) 4:o
Uppä gjord proposition af Herr Grcfwen och Landt s Marskalken beflöt Riddcrskapct och Adeln att lemna detta rum ledigt, sedan Friherre Ltaei ensam Stagit sig vfwanberbrde Tabellers författande. Herr Loek, Larsin l^uflvig, upläste fbljander Wördsamt Memorial! Dä Riket, till KrigctS utförande , iräkat en lika stor, som tryckande skuld, lärer hwarje medborgares sorgfällighet, fästa' sin upmärksamhet dcrwid, för att upgifwa medel, till densammas betalande, pä ett sätt, att icke den förmögnare alt för mycket bloktställrs och den fattiga icke aldeles krostad — Medlen kunna wisterligen blifwa flerahanda, men tvid deras stadgande, Lör rättwisans och billighetens yppersta ögnamärke wara, att icke EmbetSmannen af alla Closter beröfwaS sta belöning för den tid och möda, han anwävder till RH» ketS 292 Den ri September. kets tjenst, att icke den tappre Krigaren som pä slagfältet, lätit sitt känslofulla blod, för Konung och Fädernesland rinna, och dymedelst uprätthällit Rikets sjelfständighet, och Swenstes wapuens urgamla heder, mätte blifwa höijd af glömskan och bclönt med tiggare-stafwen; att icke den rdoge Bergs - och Jordbrukaren tröttnar, näringar och slöjder aftyna, Wctcnskaper och fria Konster förswinna, och Medborgare pätwingas utflytta, för att winna ett lyckligare Fädernesland. Eldad af ren nit för Medborgares sällhet, och ett kärt Fosterlands räddning, fär jag äran med »vördnad, inför Högwälborne Herr Grefwe» och Landt-Marskalken samt Höglofligc Riddcrstapct och Adel» upgiftva ett förslag, för att lindra bekymren och öka penninge - tilgängarne, mätte det winna dm ädle granskarens bifall!
Ehuru Utskotten icke kunna instämma i Herr Friherre af Nordins yttrade öfvertygelse, att den, i afseende å sättet för Arméens Boställens utarrenderande* föreslagna ordning “icke kan, “med tillämpning a Flottans Officers-Boställen, i “verket sättas,“ hafva Utskotten, med fästadt afseende ej mindre a sistberörde Boställens ringa antal* än uppå möjligheten af med dem inträffande localt skiljaktiga förhållanden, vördsamt skolat, såsom tillägg till Utskottens i denna omständighet redan afgifna yttrande, hemställa, att Rikets Högloflige Ständer ville till Kongl. Majits Nådigste pröfning i underdånighet öfverlemna, antingen den för Arméens Boställens Utarrenderande tiu tillstyrkta nya ordning jemväl ina till Flottans Officers-Boställen utsträckas, eller med sistnämnde Boställens brukande och vård hädanefter, såsom hittills, bör förfaras. 6:0 Genom hvilket Embetsverk Militice-Bostdlls-Cassan framgent bor förvaltas? Herr von Hartmansdorff, August, Herr Ribbing, Arvid, Herrar Prostarne Forslind, Astrand t och Dedekind, Herr Biskop Hedrén och Herr Bilt. till R.-S, Prat. 1828 och 1829, 4 Sami. a Afd, 1 Band. i5:de Häft. 4 a6 Statssamt Oae.-UtsA, Uti. N:o 112» Domprosten Heurlin, hafva, med afstyrkande af Utskottens hemställan, att Militiae-Boställs-Cassan äfven framgent mätte förblifva under Kongl. Krigs-Collegii värd och inseende, föreslagit, att samma Cassa mätte till Riksgälds-Contoiret öfverflyttäs, hvarjemte Herr Friherre af Tibell hemställt, ätt, i händelse Kongl. Maj:t skulle finna nyttigt besluta berörde Cassas öfverflyttning från Krigs-Collegium till Riksgälds-Contoiret, i afseende å medlens utlåning, Ständerna mätte bemyndiga det senare Verket att öfvertaga denna befattning.
Det är för 8o år tillbaka, som backstugusystemet infördes i England med hela dess ryslighet, och hvilket man nu vill införa hos oss, och som skulle blifva händelsen, om man borttager 1788 års författning. Det är 80 år sedan det infördes, och utom det skulle England varit ett Irland. Jag ber herrarne fästa sig dervid. Nu får hvar och en skaffa sig arbetare för bästa pris. Det är grunden till Engelska fattigtaxan. En så dan grund blir äfven gällande här, om församlingarne skola bibehållas vid skyldighet att försörja de fattiga. Hvad Hr bibbing anfört gäller icke mera än en annan skuldförbindelse, som icke kan betalas. Det är endast enstaka fall. För deras skull må man hvarken göra eller förkasta något. Jag är till större delen förekommen af Hr von Rosen, och min öfvertygelse Hr, att om vi göra den individuella rätten till allt och samhällets till ingenting, så äro vi på en falsk väg. Frih. Cederströms systeme leder derhän, alt man slutligen måste stifta samma lag, som gäller i China, enligt hvilken fadren äger rättighet att afdagataga sina barn. Jag anhåller om bifall till §:n, med uteslutande af orden: ''utöf ver redan stadgad ansvarighet såsom husbonde.” Denna ansvarighet finnes redan i tjenstehjonsstadgan; alltså behöfves den icke här. Hr Ribbing, Arvid: Det är i flera fall påkostande att yttra sig i en fråga, som röner motstånd af personer, hvilkas omdöme jag på det högsta värderar; men om något ämne erfordrar begrundande,- så är det fatligvårdsfrågan. Det är också i detta afseende påkostande, att finna, det man fattar hat mot en föreslagen lag-§ utan , alt veta huru det står till med det lagstadgande i ämnet vi nu äga. Man fäller hårda omdömen om Utsk:n; man säger att de vilja förhindra personer att förvärfva sin utkomst; alt de lägga svårigheter i vägen för användandet af andras arbetsförmåga; att man handlar emot Reg.F:ns tydliga föreskrift, o. s. v., då det just är motsatsen, som Utsktn iakttagit, då Ulsk:n velat bereda alla möjliga förmåner och tillfällen till utkomst för de fattiga.
Uti matår bekommer Norgren 2 t:r råg, 2 t:r korn, 2 fjerd:r strömming, 2 L® kött, 1 LU fläsk, 3 kpr salt och 2 U humla, som betalas på det sättet, att uti Oct. innev. år betalar Roten 1 t:a råg, i tja korn, 1 fjerding strömming, 1 LU kött, 3 kpr salt, 2 U humla. Återstoden af matåret betalas uti Februari 1814* 3:o Vid instundande höst anskaffar Roten en ko åt Soldaten. 4:o I stället för öppen jord, enligt Knekte-contractet, gifves ärligen af Rote-interessenterna till Soldaten uti rinnande säd 1 t:a råg, 1 t:a korn, 2 fjerdtr hvete, 1 fjerd, ärter eller råg, samt ett tjog logbunden halm. Detta contract, med hela dess innehåll ingånget med drängen A. Norgren, förb inde vi oss att till alla delar fullgöra, som intygas af Egalla d. 14 Febr. 1813. O. Noallén. Anders (A) Pehrsson i Utåker. Lars (LAS.) Andersson Anders (AAS.) Andersson i Björktorp. i L. Utåker. Med detta contract, frivilligt och med sundt förnuft ingånget, förklarar jag mig till alla delar nöjd, försäkras som ofvan. Anders (AN) Norgren. Närvarande vittne Anders Olsson i AValla. Rätteligen afskrifvet intyga j. G. Liedberg, C. C. Söderholm, f. d. StadsCasseur. Uti detta contract deltaga: Lilla Wreta, HufvudRote, för \ förmedl. M:tl. (Stora Utåker § d:o d:o. StröRotaiv Björktorp, under Äleby J d:o d:o. [Lilla Utåker dito § d:o d:o.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Betänk. N:o 51, i ani. af väckt motion om bestämmande af tid för klander emot tilleller afträdes-husesyn å kronojord. Föredrogos och biföllos Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordiagde Betänkm: N:o 52, i ani. af väckt motion om giltigheten af vitén, i utfästa för fullgörande af enskilde emellan slutade aftal; och N:o 53, i ani. af väckt motion ang:de beräkning af boupp teckningsarfvode för fast egendom. 56 Den 17 Ängnell Föredrogs och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordlagde Mern. N:o 54, i ani. af återremisser af Utsk:ts Utlåt. N:o 42, öfver väckt motion ora utvidgad religionsfrihet. Anmäldes och bordlädes sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänkm: N:o 15, i ani. af Hr Justitie-Ombudsmannens förslag om förändrade föreskrifter i fråga om offentliga stadgars kungörande å tingen; N:o 16, i ani. af Prosten Sondéns motion om qvarnindustriens frigilvande; N:o 17, i ani. af väckta motioner om upphäfvande af 2—7 kapitlen i Handelsbaden och förändringar i dithörande förfaltn:r, samt om handelsrätt för utländningar; N:o 18, i ani. af väckt motion om ändring af 6:te kap. 3:dje §:n Byggningabalken. R. o. Ad. åtskiljdes kl. { 3 e. m, In fidem, 0. Brakel. Onsdagen den 19 Augusti 1863. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 3 prot.-utdrag för den 17 dennes samt pleniprotrt för den 8 sistl. Maj. Upplästes ett af Hr Nordenfelt, Enar Wilhelm, inlemnadt mern. af följ:de lydelse:
Om ocksä förbud mot ägtcnskap i wista leder skulle uphäfwas, kan man dock icke neka, att wid ett förtroligare umgänge tilfället lättare föder brgä ret - Den 6 September. 1Z5 rek och att Lagstiftaren derföre bör sätta deremot ett kraftigare straff. Dessutom supponerar äfwcn en dylik Latu8 en större brist pä Moralitö, dä man ej respcctcrar sammanlefnadens förtrolighet eller sin egen Slägts heder och bör äfwen ur denna synpunct här» dare anses. Jag skulle derföre önska att Åtminstone en dubbel plikt blefwe i dylika fall utsatt, och anhäller, att dä Betänkandet remitteras, dessa mina i hast yttrade tankar fä ätfblja det. Lag-Utskottets betänkande skulle äter remitteras och de derwid gjorda anmärkningar äfwcn till Utskottet hänwisas. Föredrogs ä nyo Lag»Utskottets Betänkande af ben ii Augusti, angäende ändring i Lagens stadgande i 27 Cap. z Z. Byggninga-Balken om 20 alnars ärlig taktäckning, hwilket den 24 Augusti blifwit begärdt pä bordet. I anledning af gjorda erindringar af Herr keuterlkölst, Larl; Friherre hamilton, Larl, och Herr ILejonsioIpe, ^c>na8 Lamuel, skulle detta Betänkande hwila till dess allmänna Beswärs och Econo, mic-Utskottet inkommit med sitt utlätande, rörande Byggnads - och Boställs-ordningen. Uplästes ä nyo Banco - Utskottets den 1 Sept. pä bordet lagda Protrcolls - Utdrag af den 22 Augusti, rörande en af Fullmägtige för Götheborgs Stad hos Wällosi. Borgarc-Ständet ä Götheborgs - och Bohus - 1Z6 Den 6 September. hus Läns tvägnar wäckt, och till Utskottet remitterad motion, att nägon anstalt mätte fogas till utbyte af gamla förflitne Banco-sedlar emot nya.
Låt mig också förutsätta, att ordföranden i Disconten föredrager låneansökningarna, så återstår dock det emot kamererare ns befattning såsom commissionär mest talande skälet, nemi. att han såmedelst får tillfälle sammanblanda discontens medel med sin enskilda cassa, och hvilket lätt kan leda till oordningar, sådana, som Hr Rosenblad sjelf lärer upptäckt. Ombudsmannen är aldrig i tillfälle till sådana sammanblandningar, och han ansvarar med sin person och sin egendom för lagsökningarnas ordentliga bedrifvande. Jag medgifver, att Hr Gedersclijölds mening är den principenligaste; men jag befarar då, att tvekan kan uppstå om hvilken som skall utfärda anmaningarna, enär Directm väl icke kan göra det sjelf. Men jag medger, att det är rätt, att allmäningen sker i Directtns namn, och jag vill icke motsätta mig förslaget derom. Hr Cederschjöld: Sedan, icke blott den siste talaren och Hr Rosenblad, utan äfven Hr Stuart medgifvit riktigheten af mitt förslag, anhåller jag om propos. derå, att anmaningsbrefven icke må underskrifvas af någon, utan utlärdas på DirecUns vägnar. Man har sagt, att detta förslag blifvit i Utsk. framstäldt, men att svårigheter deremot mott. Det torde ursägtas mig, att jag icke erkänner dessa svårigheter, förrän jag får veta, hvari de bestå. Frih. Boye: Jag förenar mig till alla delar uti Hr Cederschjölds sednare yttrande. R. o. Ad. biföll morn. lit. c i S-'de punkten med den af Utsk. i utlåt. N:o 118 föreslagna fö^indring och med iakttagande, att anmaningsbrefven ej skola af någon underskrifvas, utan skola utfärdas i Directtns namn. 8:de punkten mom. lit. d. Frih. Boyet Det ämne, hvarom ifrågavar. mom. hand - 124 Den i3 April f. m. lar, har på afdeln. och inom Utsk. blifvit mycket discuteradt. På ena sidan har man icke ansett sig kunna vara nog nogräknad, hvarföre man tillstyrkt påskrift af presterskapet.