Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om Rikets Ständer hade beslutat, att någon Ordinarie Rotering skulle ske, hade det visserligen ej varit olagligt, att en Committé' undersökt förhållandet; men nu är det ej så, och hemmansegarne hafva en fullkomlig öfvertygelse, att deras hemman skola vidkännas en sådan tungå, och detta inverkar ganska betydligt på hemmanens värde vid dernsjlförsäljning. Ständerna hafva endast beslutat om Extra Rotering. Nu har likväl, oaktadt Rikets Ständers beslut, och aldeles i trots af det samma, en annan Rotering skett; den är väl ej ännu till fullo verkställd, då SoldatTorpen icke äro uppförde och manskap enrolleradt, men detta förestår likvist. Ett sådant förfarande grundar sig ej på något Riksdagsbeslut ända från och med 1810. På denna grund yrkar jag ånyo, att Utskotten måtte anse saken såsom stridande emot grundlagen, och förnärmande folkets rätt. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskaIken framställd Proposition, blef Stats-samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt. Föredrogs å nyo BevillningsUtskottets den 18 sistlidne April under N:o 18 afgif - Den 8 Maji. ne, samt ilen 4 dennes e. m. ,pS bordet lagde, Betänkande öfver väckt motion, alt ProsteTunnor måtte från Bevillning befrias. Herr Tham, Wolrath: Af erfarenhet vet jag, att ProsteTunnorne på de fleste ställen aldrig blifvit upptagne bland löneförmoner, eller pålagde Bevillning. Anledningen, hvarföre motion nu härom blifvit vackt af en Ledamot i PresteStåndet, lärer vara den, att en TaxeringsComitté afvikit från denna allmänna praxis, hvarföre motionären önskat ett bestämdt stadgande om befrielse från bevillning för ProsteTunnor. Pluraliteten inom BevillningsUtskottet har dock varit af en olika mening.
Om jag rätt upfattade Hr Få brae i yttrande gick det derpå ut, att jag skulle .misstagit mig, då jag sagt, alt krono-skjutsskyldige hemman äfven efter emane - 378 Den 25 April. randet af K. Brefvet d. 30 Nov. 1849 måste vidkännas kronobrefbärings-besväret, hvarjemte Hr Fåhraeus tiliade, att det vore deras eget fel, om de läto påföra sig detta onus. Jag tror mig icke hafva begått något misstag, och stärkes i denna min öfvertygelse då jag läser samma K. Bref. Det innehåller nemi., att sedan K. Befb:de utsett de hemman, som skola utgöra kronobrefbäringen skola dessa undfå ersättning derför, hvilken uttages af kronoskjutsskyldige hemman och bestämmes i förhållande till väglängden brefven skola föras, som åter beror af kronofogdens och länsmännens närmare eller fjermare aflägsna bostäder. Följden häraf har blifvit, att i de fögderier, der man ställt sig denna författning till efterrättelse, hafva kronoskjutsskyldige hemman måst äfven deltaga i ersättningen till de hemman som forsla brefven. I de härader åter, der man bibehållit det gamla sättet, d. v. s. att vissa hemman utgöra detta onus utan annan ersättning än befrielse från kronoskjuts, hafva hemman måst betala ända till 50 Rdr för att få någon som velat åtaga sig detta besvär. Kostnaden upgår således icke, såsom Hr Fåhraeus upgifvit, till 3-J Rdr pr mantal, utan man måste betala hvad som fordras i och för utgörandet af detta bestyr. Förhållandet är således, att på somliga ställen alla kronoskjutsskyldige hemman deltaga i kostnaden, och att på andra åter vissa hemman utgöra kronobrefbäring utan annan ersättning än befrielse från kronoskjutsen.
Angående ny redaction af 5 §. 28 Cap. ÅrfdaBalken. 54 H. 11 * ,64 Den 2, December f. m. N:o 287. Angående utsträckning af Arfsrätt för Sidoarfvingar i fjerde och fjermare led. Angående regleringen af RiksStatens 6:te HufvudTitel, för milda Stiftelser. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Frän StatsUtskottet: Af den 24 sisllidne November: N:o 336. I anledning af väckt motion om inventering af Rikets Regalier. Om verkställd granskning af SaltpeterFondens Räkenskaper för år 1826. Om verkställd granskning af NummerLotteriets Räkenskaper för år 1826’. Angående Anslag för fullbordandet af GarnizonsSjukhusByggnaden, samt Kongl. Andra LifGardets Gassernbyggnad. Af den 26 sistlidne November: N:o 33p. I anledning af Rikets Ständers år i8a5 församlade Revisorers hemställan, i afseende på ÖfverStyrelsen afNummerLotteriet och dess öfverflyttning till Fullmägtige i RiksgäldsContoiret. Af den 5 dennes: N:o 343. I anledning af erhållne återremisser på åtskillige af Utskottet afgifne Betänkande!!. Den ar D e ce in be r f, m, 165 N:o 344- Angående användande af den till Ädelfors Guldverk lydande Egendom med tilIhörigheter. I anledning af väckt fråga om en Brobyggnads uppförande vid BorgåsSund. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse angående inkomsterne från Ön S:t Barthelemy. I fråga om förändrad reglering af Fjerdingsmännens Löne-anslag. I anledning af väckt motion, att Fjerdingsmanstjensten icke må af Frälset bestridas. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 190 angående ersättning till framlidne BergsRådet Friherre Hermelins Arfvingar. I anledning af väckt motion om åtskillige af de uti 60 §.
Detta olyckliga giftermål, hvilket hon sjelf från början, då det var osäkert, om Mademoiselle de La Feuillade kunde återfå sina gods, gjort allt för att uppskjuta, och som hon sedan fåfängt velat påskynda, ansåg hon nu i sitt innersta så godt som uppgifvet. Louis hade ej sedan sin afresa yttrat sig derom, men på tonen och stämningen i hans bref kunde hon godt märka, att han ej mera tänkte på sin kusin som sin blifvande maka. Edmée å sin sida spanade alltid ut, när modern fått bref från sin son, och med ett slags skyggt, ödmjukt intresse försökte hon att på omvägar få veta så mycket som möjligt om honom, utan att precis direkt våga föra samtalet på honom. Medan Edmée var sjuk, lät Madame de Châteauneuf hvar dag sina lakejer bära sig uppför trappan och tillbragte en half timmes tid vid sin nièces säng. Under ett af dessa besök, hvilka i hög grad plågade Edmée, som icke tålde någon annan än Valentine bredvid sig, berättade hon ouppfordrad, att Louis i sitt sista bref skrifvit, han ville komma hem på ett par dagar öfver nyåret. En nyhet, som strax ökade Edmées feber. Sjelfva nyårsdagen var Mademoiselle de La Feuillade mycket sjuk. Hon hörde, hur det ena ekipaget efter det andra rullade in på gården och stannade utanför stora trappan, det oupphörliga bullret af nyårsgratulanternas steg och röster i vestibulen. En och annan af deras intimare bekanta gjorde henne en kort visit på hennes rum och medbragte en liten gåfva. För hvar vagn, som körde in på gården, blef hon orolig, och bad Valentine genast se efter, om det kunde vara Monsieur de Châteauneuf, som kom. Hon väntade på honom som i feber. Sent på aftonen ändtligen kom Louis. Med onaturligt uppskrufvad hörsel hörde hon hans röst redan på trappan, och i ångest bad hon Valentine att spärra dörren. Nu — sjuk och svag, som hon var — hade hon en nästan panisk skräck för att möta förebråelsen och domen i hans blick. Men dagen derpå kunde det icke undgås.
215 Brandes ' ord en pondus, som gör att litet hvar maste lystra till de omdömen han uttalar. Det är nu mot detta parti, hvars yttersta venster bär .det illa anskrifna namnet " Bohemenn, som L. Kieler rigtar ett angrepp i sin " Mrend af E r e n. ett skarpt, oförskräckt angrepp, som tvifvelsutan berättigar tillämpningen af det ofvan nämnde omdömet om Brandes1 bok. Ty det fordras alltid mod att uppträda mot ett starkt parti, men detta mod måste vara dubbelt, då angriparen för det första är kvinna, för det - andra ej har nått dessa literaturens höjder, från hvilka kritikens pilar, till och med om de slungas med en Brandes djärfhet och styrka, vanmäktiga studsa tillbaka. Det ar föga b e ~ n d r ~ n s v ä r d om t, an värdt erkännande, att en Ibsen eller Björnson uppträder mot bohbmen; deras vapen äro icke blott adlare, utan äfven lika starka och bitande som den angripne fiendens, men af en författare i fru Kielers stallning, en förf. som förnämligast har att bygga på att hennes vapen äro adlare än motståndarens, af henne ar ett dylikt angrepp värdt en beupdran och en tacksamhet, som kviwzart bör vara den första att skänka henne. " Mrend af B r e n har väckt stort uppseende, i synnerhet i Köpenhamn. Den utgjorde i våras föremål för en hetsig polemik, man diskuterade ' den i salongerna, och inom kort tid var hela första upplagan deraf utsåld. Venster-partiet - nBrandensianslrnen - nedgjorde den naturligtvis helt och hållet. Högern deremot höjde den till ett konstverk af rang. En särskild omständighet bidrog dessutom att öka hetsigheten i denna strid. Man skylde nämligen teaterns chef, kammarherre Pallesen för att ej ha vclgat antaga stycket till spelning af fruktan att misshaga det literära vensterpartiets ledare, och detta gjorde naturligtvis meningsut bytet mellan pressens olika organ synnerligen hätskt.
Men den jag inte tar hatten af för, det är vår tids manfolk – och dit hör du, – som bleknar i sina humanitära känslor, när en piga vrider nacken af en höna, och som det går kallt genom nerverna, när han skall träda en mask på en metkrok. – Apropos: är det sant, hvad Otto Amnell i går förtalde mig, att frun i fru Montelins nyaste drama går bort från sin man, derför att denne hånglat med köksan, medan hon stod och skar halsen af torgets fetaste mårtensgås, – en dubbel råhet, då ju kvinnan dervid var urståndsatt att värja sig och då det låg en symbolisk undermening för frun sjelf i denna gåshalshuggning? Frun slår ut med handen: – «härintill, men icke vidare»; och slår dörren i mellan sig och odjuret, för lifvet naturligtvis. Derute hör man tamburdörren falla i, – i samma ögonblick höres ett otäckt ljud ute från köket: det är den nackade gåsen som ger hals. Lamporna slockna; ett ögonblicks ohygglig paus; derpå skrider något hvitt in genom sidodörren: – den hvita gåsen med den blodiga halsen; gengångaren, som från denna stund skulle vara detta olyckliga hems onda varsel. – Stycket lär också heta «Den hvita gåsen», efter Ibsen. De hvide heste; de hvita gäss; dudeli gudelig; kyss ... – Hva!?» «Ah, låt mig i fred,» – redaktören vände sig ovilligt bort. «Mår du illa? Spy ett tag! Det lättar magen och gemytet. – Ska vi titta in om ett slag i Parken?» De trädde in genom hörngrinden. Allt stod ännu mest kalt; men middagssolen stekte helt hett, en blå imma stod upp ur den svarta jorden, och lukten af groning och fet mylla slog stark emot dem. Trädgårdsmästarne sysslade vid träd och å rabatter; men annars var icke ett lefvande lif att se. Och arbetarne skötte hvar och en under tystnad sitt; der var så stilla i hela den stora parken som på en söndag. De begge männen gingo under tystnad fram å stora gången utmed gatan.
Vid föredragning af Const.Utsk:s den 3 dennes på bordet lagda Memorial N:o 11, ang:de verkställd granskning af de i StatsRådet förda protokoll, blef detta Memorial,' på begäran af flere ledamöter ånyo bordlagdt; hvarefter Hr Gr. o. Landtm., med tillkännagifvande, att Talmännen vid deras sednaste sammanträde öfverenskommit, att föreslå RiksStånden, att de samtidigt nästa Lör, dag måtte företaga Const.Utskis ifrågavide Memorial till afgörande hemställde om R. o. Ad. bifölle att detsamma nämnde dag företoges till pröfning och upfördes främst å föredragningslistan. Ropades Ja. Föredrogos och bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämnde den 4 dennes f. m. på bordet lagda Utlåt, och Betänk. , nemi. från SlalsUlshottet. N:o 76, i ani. af väckt motion om anslag till beredande af tillfälle för Officerare af Arméen att ingå i utländsk krigstjenst; N:o 77, i ani. af K. M:s Nådiga Propos. om indragning till Kronan af den ränteved, som är anslagen för Wisby så kallade Kronokalkugn i Gottlands Län och om ersättning derför till kalkugnens egare; N:o 78, ang:de ett föreslaget låne-understöd utaf allmänna medel till byggnadsoch utflyttningskostnader å Häradshöfdingebostället Mälby. liankoUlskoltel. N:o 38, öfver väckte förslag om vissa förändrade föreskrifter, ang:de Bankens vexlingskassa och depositionsrörelse; N:o 39, ifråga om åtgärder till undvikande af penningeremisser med posterne emellan Stockholm och de orter der Banken har lånekontor m. m.; N:o 40, i ani. af väckt motion om inköp af jord och skog för Tumba bruks behof; 310 Den 13 Juli. Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet.
Inom 2:ne af Riks—Stånden hafva, i fråga om inrikes brefvexlingen, följande motioner blifvit väckte och till Utskottens behandling öfverlemnade, nemligen: a) Hos Borgare-Ståndet: l:o af Herr Paul Berg: att då erfarenheten i flere länder, serdeles i England, tillräckligt visat, att, i den mån brefporto minskas, korrespondensen Ökas, hvilket ostridigt medförde ett lyckligt inflytande på alla, synnerligast industriella, förhållanden, porto för alla bref till hvad ort som helst inom riket, måtte blifva lika, och beräknas så, att för bref, vägande ett lod och derunder, betalas 4 sk. banko, och för tyngre bref i förhållande derefter. 2:o af Herr P. Murén, hvilken, under åberopande af exempel från England, Ryssland, Österrike, Preussen, Frankrike, Danmark och flere andra Europeiska Stater, hvarest genomgripande reformer i Postväsendet, medelst antagande af ett lågt medelporto, blifvit införde, och jemte det molionären framlagt en historik öfver reformens införande i dessa länder samt resultaterna deraf, i öfrigt hufvudsakligen anfört: hurusom det numera vore allmänt erkändt, att ett lågt medelporto utgjorde ett af de första vilkoren för industriens och handelns utveckling, samt att en stat, till vinnande deraf, ej borde sky den uppoffring, som denna, likasom de flesta stora reformer, till en början medförde; att denna uppoffring för Sverige, i händelse reformen här, i öfverensstämmelse med motionärens förslag, blefve införd, skulle, enligt de kalkyler, som på Poststyrelsens befallning blifvit upprättade, komBih. till B. St. Betänkande, N:o 2. ma att bestå i en minskning i den från Postverket för Staten påräknade inkomst, för första året af omkring 40,000
December. Genom afskrifven skuld efter tilländalupen pra;- scriptionstid - 11,138 24 58 38 8 c. Genom production af papper vid Tumba utöfver det af Ranken för hvardera året lemnade förlag 19,074 29 IO 8,902 46 11 d. Genom beräkning af Räntefordringar och Ränteskulder till årets slut - _ 38,417 20 2 e. Genom influten afbetalning å Bankens inom Linien fördu fordringar - 127,213 40 — 50,000 Summa 687,988 28 4 670,547 .9 [II Den 3i. December. Af motstående Capital-Vinst har blifvit betäckt: Capital-förlust af bestämd egenskap - 865 23 4 2,411 20 — Capital-nedsättning af tillfällig och vilkorlig egenskap: a. Genom beräkning af Räntefordringar och Ränteskulder till livartdera årets slut 973 [ 7 [ 0 _ — b. Genom förandet inom linien, såsom inventarium, värdet af det för Bankens egna behof tillverkade och betaldte papper utöfver åtgången för året 848 11,476 44 c. Falilu Hospitals andel af framlidne Landshöfdingen, Friherre Duwalls till Banken influtne Reductionsfordran 464 .3 5 d. Bankens samtlige Tillgångar, jemnförde till dess samtlige Skulder, utvisande det, enligt Räkenskapen, befintliga Total-Öfverskott eller Capitalet, sådant det vid hvartdera årets utgång sig befinner. December Skulder: år 1836. år 1837. I. Låne-Banco-Skuld: a. För Räntebärande Förbindelser, härledande sig från Upplåning före i83o b. För Upplåning i83o och sedermera till Fond åt Discont-Inrättningar c. För upplupna, outtagna Räntor d. För utelöpande Invisningar och Attester - e. Sedel-Cassaoch Depositions-Skuld: 1:0 Sedel-Skuld - 2:0
Sådant detta Kapitel lyder i Kongl. Förordningen den 18 April 1849. 2 §. Slutet af denna §. kommer alt lyda sålunda: Dock så, att lagfarts-, intecknings-, äktenskapsförords-, boupptecknings-, arfs-, lestamentsoch förmynderskaps-ärenden samt frågor om rätt till lösen af fast egendom för hela staden till en och samma afdelning höra. Bih. till B. St. Skrifvelse, N:o 33. 1 öfrigt, kominer allt hvad genom särskilda författningar stadgadt är, i afseende på rättigheten att i börd lösa jord, hus och tomt i stad, att tiii verkan förfalla. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm deu 29 Mars 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln deri 29 Mars 18S4. Preste-Slåndet den 29 Borgare-Ståndet deri 29 Bonde-Ståndet den 29 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om upphäfvande af införsel-tullen pä spanmål och mjöl. (Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk.-ts Betänkande N:o 66.) S. A. K. Rikets Ständer, som visserligen hysa den åsigt, att rubbuingar i den ekonomiska lagstiftningen i allmänhet böra omsorgsfullt undvikas, men dock anse, derest fara för brist på lifsmedel verkligen kan finnas vara för handen, detta förhållande böra föranleda undanlag från nämnde grundsats, hafva i nu gångbara höga pris å spanmål funnit anledning taga i betraktande, huruvida sådan brist må vara att emotse och om ej ett tillfälligt upphäfvande af införsel-tullen på spanmål och mjöl må utgöra lämpligt medel till dess förekommande.
I Utrikes - förvaltningens årliga ämbetsberättelser, innehållande endast sådana underrättelser, som kunna allmängöras, upptages den accrediterade personalen och de anslagaa medlen. Utgifterna specificeras, så vidt, enligt det föregående, kan ske. Då befattningarce af Introducteur och Ceremoni-mästare synas, om icke alldeles kunna indragas, åtminstone kunna sammanslås till en enda, med åtnjutande af den för Intröducteuren på Stat bestådde lön: så anmä'- Jes Ceremonimästare-lönen till indragning. När Konungens Cancelli ej mera kommer ■att utföra rigot collegiaL ämbets-verk, utan Särsk, L/tsk, Betänk, 9 i.5o hvarje Stats-expedition erhåller sin egen chef, som bör ega fullständig befattning med alla dithörande ärender ; så blifver Cancelli-styrelsen öfverflödig, och bör följakteligen indragas. Den i 2 §. 9 mom. af Cancelli Ordningen omnämnde hand-cassa, sorn står under Cancellistyrelsens vård, bör, vid denna styrelses uppliäfvande, till Stats verket ingå. Rörande Convoj-Commissariatet kommer Utskottet, att under förvaltningen af allmänna hushållningen och ordningen, sig yttra *), III. Kr igs-Förvaltningen för Rikets försvar till lands. På grunder, som i 2:ne af de afgifna förslagen finnas anförde **), har Utskottet, efter hvsd redan är närnndt, antagit, att Landtoch Sjö-krigs-ärenderne böra erhålla hvar sin särskilda chef. Då Committerade vid ett sådant förslag förutsatt Constitutions-förändring , sorn, i fall den bifölls, ansåges kunna, utan sammanhang med den öfriga regleringen Jemfor härmed sid. 6o, Committerades betänkande. Sid. y4 och följande, Cancelli-Rådet v. Hartmansdörffs, 2:dra afdelningen. **) Committerades Betänkande sid, 142, Cancelli. Rådet v.
Motioner, nya, af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, angående särskild bevillning å luxe och öfverflöd, 404- — angående böters erläggande i brottmål efter den brottsliges förmögenhet, 4°5. — om anläggande af så kallade Lili äddningsBåtar på de för sjöskador mäst berycktade Svenska kuster, dito. — om anslående af ett årligt arfvode tiil ÖfversteLieutenanten Warberg, lör dess befattning i afseende på befordrandet af sjön Wenerns hydrographiska kännedom, /^o6. — om förbud mot Utländskt pappers införande, 408.— om förbättring uti Militaire Embetsoch Tjenstemäns löner, 4°9-— angående nedsättning af Tull-afgifterne för utförsel af Landtmanna-producter, samt fri utförsel af Träd varor på Utländska Skepp, 412. — angående utvidgande af sådane anstalter, hvilka befordra de inom Stockholms Stad belägne Glarae och Rörstrands samt Fateburs Sjöarnes uppränsning eller igenfyllning, 4*4* — om vidtagande af sådane medel, hvilka återföra välmåga inom landet, — om upphäfvande eller inskränkning i Föi fattningen rörande Skogsplanteringen i Skåne, 417- — om befrielse från Beväringsskyldigheten för gifte Manspersoner, dito. 10 146 Motioner, nya, af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, att Riksens Ständer måtte genom vederbörande Utskott på behörig ort anhålla, att blifva underrättade om hvad som blifvit tillgjordt i afseende på de vid i8i5 års Riksdag anmäldte önskningsmål, 4*8- — om ersättning till Silfverskjöld, Carl, Öfverste, för utgifvit aceord vid f. d. von Engelbrechtenska Regementet, 418. — om flere löners uppförande på Stat för Justitise-Fördelningen af Kongl. Majrts Cantzli, 4ai. — om nedsättande af räntan å Lån i GeneralAssistanceContoiret, 4a3. — om lönetillökning för KrigsRevisionens Tjenstemän, 425. — om PoliceKammarens i Stockholm ställande under HofRättens granskning såsom ÖfverDomstol, 426- — angående förändring i Skjutsnings-skyldiglieten, 42.Q* — om ändring af Flyttningstiden för Tjenstehjon å Landet, 431.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskot* tets den g:de dennes under N:o 2g6 afgitne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 22 si st 1 ed - ne Maj meddelte Betänkande om ifrågasrälld lösen tiil skatte af Bjerkö holme; fann Kidderskapet öck Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne» Föredrogos å nyo och gillades följande StatsUtskotiets den g dennes afgifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 2 9 7- I anledning af Kongl. Majtts Nådiga Remiss uppå Kronofogden Kindbergs underdåniga ansökning om Uöne-anslag för en ExpeditionsFogde. I anledning af Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse om uppförande på Indrag* ningsStaten af Trenne Uärare löner vid Skeppsgosseskolan i Carlscrona. I anledning af Kongl. Majits Nådiga proposition om pensions anslag för framlidne StatsCommissarien Widegrens oförsörjde döttrar. Den 22 Julli em. logi Företogs till pröfning StatsUtskottets den g dennes under Nio 2 9gafgifne, samt den^'15 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Ut* låtande, i anledning af vackt Motion om pen • Bion för Directeuren J. Herr Marcks vört Wurtenberg, Gustaf Adolph^ hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, Ba lydande* (Se Bilagan N:o 1) ilerr Grefven och LandtMarskalken hemställ* de, örn Ridderskapét och Adeln ansåg Stats* Utskottets Utlåtande böra, i anledning af Herr Marcks Von Wiirtenbergs dervid gjorde an* märkning, till Utskottet återremitteras* Hopades Ja Och Nej, I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt.
3g5 rnen då han hitkommit på garantier, hvars helgd han hvarken borde eller kunde misskänna, och under beräkning af hvilkas fortfarande han försakat de fördelar, som å annan ort stodo honom till huds, samt nu befunne sig med Famille i ett främmande land, i hvars leder han stridt och i hvars tjenst han ännu qvarstode, i saknad af bergning utan all annan inkomst än ett högst otillräckligt på obestämd tid ineddeladt Arfvode; hemställer Hr Silfverhjelm, att åt Öfv.Lieut. de Mottoni måtte, med afseende å dessa förhållanden, anslås en ersättning 'för hvad han förlorat, att framgent honom tillfalla och dessutom godtgöras skillnaden mellan det ExpectanceArfvode han uppburit och den ordinarie Lön som sedan d. i April i8i5 skall blifvit honom förhållen. Af Handlingar, som Motionären enl. gjordt förbehåll, till Utskottet aflemnat, samt de upplysningar, Utskottet i detta ämne sig förskaffat, har Utskottet inhemtat, att, efter det IL M:t Konungen den 2 Jan. 1814, såsom dåvarande KronPrins, constituerat Capitainen Carl de Mottoni att förestå en Förste Majors beställning vid Regementet Royal Svedois, K. M:t medelst öppen Fullmakt af d. 12 Julii samma år i Nåder förordnat honom, att vid nämnde Reg:te vara Förste Major, med tour ifrån dess erhållne Constitutorials dato samt åtnjutande af de Löneförmåner som framdeles kommo att bestämmas, och hvilka sedermera, enligt Nådiga Ordres, gifne HögQvarterct Strömstad d. 1 Aug. iö 14> bestämdes i likhet med hvad en 3g6 Stats-Utskottets Officerare af samina grad vid Konungens Eget Värfvade Reg:te innehade. I anledning häraf inkom nu mera Öfv.Lieut. de Mottoni med underd. Ansökning om tillgodonjutande af den honom sålunda tillagde