Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dito af afgiften för tidningsstampling StatsContorets lefvereradc öfverskott Kgl. Nummer-Lotteriets behållning i contant . Influtit på mindre Crcditivet Influtit på Lån-capital och Acticr Öfverstottet eller skillnaden emellaU Inkomster och Utgifter utgjorde Bristerne deremot ■ . ■ , i,446a»9: 47- 4- Öfvcrskottet på det hela således • ' B;dr 1314Sf>. iG. 1. Men sorn i8a3 ars hrist blifvit pä Banken öfverflyttad, bör den såsom behållning här tilläggas „ 1,293379.: — 3. Och är således alla 5 arens öfycrskotts-sumiaa ..••••• • Cas sa-Räkningar. Arén Utbetalningar. Till Fregc & Comp. i Leipzig . På Contorets skulder: Capital och räntor På anslagen utaf allmänna Bevillningcn Förskott till H. K. H. Kronprinsens resekostnad m. m. Räntor till StatsVcrket å Krigsoch BcrgsColl. f. d. Casso På mindre Crcditivet På Convoy-Commissariatcts Crcditiv . Förskott till Chartse-SigillatEe-stämpling . • Riksdagskostnader Revis ion sk o stna der För hopläggning af tryckta handlingar . Insättning på Götha Canal-actier Förlust på AssistanceContorets lånerörelse Ytterligare förlagsfönd till AssistnnceContoret Ersättning af YUrderingsmannen "Wilikommens halance Till lif/viderande af capital och räntor, förfallne inom 1823 års slut • • • • Förnyelse af en förkommen Creditsedel • • • ■ • R. St:rs Just. Ombudsman samt TryckfrihetsComitén . Pension tili Friherre Mannerheim RiksgäldsContorcts Aflöningsstat Ljuspenningar Arfvoden, gratificationer, nådegåfvor Expectanter och pensionairer Sedeltillverkningskostnad Postporto • . Litt. B. Riksgälds-Contorets Skulder.
Vid förnyad föredragning biföllos Banko-Utskottets nedanstående utlåtanden: N:o 45, i fråga om bildande af en kommitté för att uppgöra förslag till ordnande af rikets finansoch penningväsende; Prot.-Utdrag den 28 Juni 1851. 345 N:o 46, i anledning af väckt fråga om ett förändradt sätt för inlösen af Piiksgälds kontorets kopparskiljemynls-polletter; N:o 48, i anledning af väckt förslag om förändrad organisation af Bankoverket samt reglering af dess tjenstemannapersonal; N:o 49, i anledning af förre gårdsegaren C. M. Petterssons ansökning om eftergift af öfverränta å diskontlån; och N:o 50, i anledning af enkan Gustafva Djurbergs och Bryggaren Robert Östermans ansökningar om eftergift af öfverränta å diskontlån. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lag-Utskottets betänkanden: N:o 27, i anledning af väckt motion, angående jäf emot Domare och Landtmätare; och N:o 28, i anledning af väckt motion om upphörande af skriftliga berättelser i mål, som från Hofrätt hos Kongl. Maj:t fullföljas. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens utlåtande: N:o 12, i anledning af väckta frågor om förändradt löningssätt för presterskapet samt om S. M. Adjunkters aflönande till en del af statsverket. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskoltets följande utlåtanden: N:o 168, i anledning af väckta motioner om hemmantals-räntans afskaffande; bifölls. N:o 169, i anledning af väckte motioner om rättighet att köpa skattejord till frälse samt bildande af en fond utaf de för dylika frälseköp inflytande medel; bifölls.
Uppläst och godländt hos Ridd. och Adeln den i5 April j834‘ Preste-Ståndet den i5 Borgare-Ståndet den i5 Bonde-Siandet den 15 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse med tillkännagifvande af verkställdt nytt val till Ledamot i Hemliga Utskottet efter med döden afgångne Contracts-Prosten Svedelius. S. A. K. Sedan Ledamoten nf Preste-Ståndet i det af E. K. M. i Nåder äskade Hemliga Utskott, Conlracts-Prosten och Ledamoten af E. K. M:s Nordstjerne-Orden, Doctor J. M. Svedelius med döden afgått, och till Ledamot i samma Utskott efter honom enligt verkställdt val blifvit utsedd Contracts-Prosten Magister Jacob Östberg; så få Rikets Ständer sådant hos E. K. M. härmed i underd, anmäla; och framhärda &c» Stockholm den i5 April 18r4- N:o ' ✓ Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den lä April löij. Preste-Ståndet den i5 Borgare-Ståndet den i5 Bonde-Ståndet den 15 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse rörande Riksdagens förlängande pä en månad. S. A. K. Dä mängden och omfattningen af Riksdagsgöromålen, hvaribland åtskilliga af högsta vigt, omöjligen medgifva deras afslutande inom den uti Grundlagen för Riksdagen bestämda tid af 3:ne månader ifrån den dag E. K. M:s Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof blifvit till Rikets Ständer öfverlemnad, så få Rikets Ständer i öfverensstämmelse med föreskriften uti 109 §. Regerings-Formen och 80 §. Riksdags-Ordningen, , hos E.. K. M. härmed i underdånighet anhålla, att Riks - a$ Expedit ions-Utskottets Förslag till lind. Skrifvelse N.-o 16'. dagen må på en månad, räknad från den 3o innevarande April, varda förlängd.
»Uti mitt ofvan framställda förslag till reglering af Arméens löneförmåner, Portionshar äfven Korporalernes aflöning blifvit tagen i behörigt betraktande, likasom jag ock i underdånighet tillstyrkt behöflig förbättring i manskapets vid Wermlands Fältjägare regemente tjenstförmåner; men, till vidare fördel för korporaler och för soldater i allmänhet, anser jag mig böra, i sammanhang med denna lönreglering, nu i underdånighet föreslå, dels att en något ökad Portions-stat, emot hvad 1808 års Fält-stat bestämmer, mätte, i enlighet med hvad Krigs-kollegium hemställt eller sådan som. med få undantag, varit använd under de sednaste 50 åren vid större öfningsläger, få vid alla tjenstgöringstillfällen tillämpas, dels att en något förbättrad portionseller tobaksskilling jemväl mätte i allmänhet bestämmas, samt alt, till uppmuntran för vunnen skicklighet, pålitlighet och nit i tjensten, men, vid värfvade Arméen, dessutom såsom högst nödvändigt, till befrämjande al rekapitulation och till undvikande af ändå möjligen förr eller senare uppkommande ökad rekrvteringskostnad för Slaten, denna portionseller tobaksskilling måtte i vissa här nedan nämnda fall förhöjas. Jag hemställer alltså i underdånighet, i afseende å portionseller tobaksskilskillingen, att densamma, hvilken nu vid Indelta arméen endast utgör En skilling sex runstycken banko, måtte komma att utgå till följande belopp: med 6 öre riksmynt för hvar och en af soldaterne i all tjenstgöring, dock med tillökning i de fall, som nedanför nämnas; med 8 öre för Vice Korporaler, skarpskyttar och soldater, som genomgått en kurs vid militärsjukhus, äfvensom för soldater vid Värfvade arméen, hvilka derstädes be römligt tjenstgjort under en tid af nio år; med 10 öre för Korporaler och, vid Värfvade arméen, de soldater, som der berömligt tjenstgjort i tolf år; Bil. M 5 till Kongl. Majis Nåd. Prop. M i, om Statsverket 1856.
Skulle det inte passa dig, Ingrid, du som nu kan rå dig själf? » säga, ty du tänkte inte på sjuksköterska från början? » » Jo, » sade Elin, och en lindrig rodnad färgade hennes kinder, » har du inte tänkt på att gifta dig? » Ingrid kastade en forskande blick på väninnan. » Just nyss sade jag åt Hildur, att en fattig och obetydlig flicka som jag gör bäst i att afsäga sig alla tankar på giftermål. » » Hur kan du tala på det sättet, » invände Elin ifrigt. » Det finns nog många, många, som skulle anse sig lyckliga, om de finge dig. Och. och. » fortsatte hon något tvekande, men tycktes därpå fatta mod och bifogade med stadig ton: » men jag vet ej, hvarför jag icke skulle tala rent ut. De äro ju vänner från barndomen, båda våra familjer, och i Marstrand förvandlades åtminstone hos en af de mina denna barndomsvänskap till en varmare känsla. Sedan dess har du ej sett bror Folke, emedan han varit sysselsatt vid regementet och med den stora egendom pappa köpte åt honom, men han skref häromdagen till mig och bad mig utforska dina känslor för honom, ty så löjtnant han än är, finns dock familjeblygheten i hög grad hos honom. Och nu frågar jag dig öppet: vill du göra honom lycklig för hela lifvet? Penningar behöfver han icke, och allt annat har du ju i rikaste mått. Nå, du svarar icke? » » Käraste Elin, » sade den djupt upprörda flickan sakta, » detta kom ju så oförmodadt öfver mig. jag måste sansa mig och tänka, innan jag svarar. » » Nå, då är allt bra, » log Elin genom tå- rarne, som hon alltid hade nära till hands. » Mera begär jag icke. Och se här, » hon framtog ett bref, » lägger jag detta bref på bordet framför dig. Det är från honom. Bryter du det, så träffas vi alla lyckliga i Marstrand om några veckor. Återsänder du det oöppnadt, så är där åtminstone en ung löjtnant mindre bland dansörerna. » Hon omfamnade varmt sin vän och lämnade rummet. Den kvarvarande satt en stund med den tankfulla blicken fästad på brefvet.
Den som vill att till kontra-proposition i hufvudvoteringen antages Ridderskapet och Adelns beslut, att Rikets Ständer för nästa statsreglerings-period bevilja ett förslags-anslag af 175,000 R:dr Runt årligen, till betäckande af de utgifter, som, utöfver härför afsedda medel, kunna erfordras till mathållningen för Garnisons-regementenas manskap, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Borgare-Ståndets beslut, att för nästa statsreglerings-period ett reservations-anslag af 150,000 R:dr sagde mynt årligen till nämnda ändamål anvisas. Enär denna omröstning, vid hvilken en voterings-sedel kasserades, utfallit med 74 Ja och 45 Nej, har till kontra-proposition vid den blifvande hufvudvoteringen antagits Ja-propositionens innehåll. Stals-Utskollels Memorial N:o 172- 11 Trettionde voteringen (27:de punkten.) Den som vill att Rikets Ständer för nästa statsreglerings-period bevilja en summa af 175,000 R:dr Runt årligen, till betäckande af de utgifter, som, utöfver härför afsedda medel, kunna erfordras till mathållningen för Garnisonsregementenas manskap, röstar , Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer för nästkommande tre år, till nämnda ändamål anvisat ett förslags-anslag af 175,000 R:dr R:mt årligen. Då voteringen utvisade ett resultat af 45 Ja och 73 Nej, är alltså af Rikets Ständer beslutadt i enlighet med Nej-propositionen. Trettiojideförsta voteringen (28:de punkten.) Den som anser att utöfver den af Kongl. Maj:t äskade förhöjning med 9,206 R:dr 83 öre R:mt af anslaget för Gottlands National-beväring, någon vidare tillökning deraf nu icke bör beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets
St., att, enär dessa tillgångar, deribland inberäknadt det för Allmänna Magazinskont:s Tjenstemän på Allmänna Indragnings-Stateu upförda anslag, 6,442 R:dr, upginge till en sammanräknad summa af 50,091 R:dr 16 sk., som öfversköte det för Stats-kont. efter dess nya organisation erforderliga belopp, 46,170 R:dr 32 sk. med 3,920 Rdr 32 sk., så ”anse R. St. sin åtgärd f. n. böra inskränka sig till att med”gifva fortfarande användandet af så stor del af det på Allmänna ”Indragnings-Staten för under Stats-kont. hörande Allmänna Maga”zins-kont. anslagna belopp, som, enl. förestående beräkning, till ”Stats-kont:s aflöning erfordras utöfver andra i detta afseende an”vända eller upgifna tillgångar”; och yttrade R. St. vidare i en oafbruten fortsättning, såsom orden lyda: ”Då hela detta belopp nu ”utgör 6,442 R:dr, men öfverskottet i tillgångar 3,920 R:dr 32 sk. ”upgår således den för nyssnämnda behof erforderliga summan till ”2,521 R:dr 16 sk., hvilken dock ej blifver disponibel förr än i ”den mån nu vid Allmänna Magazins-kont. anställde Tjenstemän ”från sina innehafvande befattningar afgålt och de öfverskjutande ”3,920 R:dr 32 sk. till Stats-Verket hunnit besparas”; och hafva R.
Hvarje häxa hade sin särskilta djefvul, med hvilken hon bedref otukt och dansade vid de allmänna nattliga sammankomsterna. De ogerningar, hvilka häxorna föröfvade, bestodo mest uti att skada grannarnes kreatur eller sädesfält; de drogo mjölken ur hans kor, de uppväckte storm och hagel för att förstöra hans gröda, de ströko daggen af gräset, för att skada boskapen. Men de kunde äfven genom sina trollkonster döda menniskor, uttaga och uppäta sofvande manfolks hjertan; äfvensom de i djefvulens tjenst anstiftade allt ondt de förmådde. Karakteristiskt för dem alla var, att de lefde i nöd och armod; man vet icke något exempel på en häxa, som genom sitt förbund med fan blifvit rik. Det var alltid med obetydliga gåfvor de belönades, och gaf djefvulen dem någongång guld eller pengar, så förvandlas dessa genast till smuts eller dylikt. Häxorna voro föremål för en oblandad afsky och blefvo derföre aldrig af folktron humoristiskt uppfattade. De kunde väl synas löjliga, i det de af djefvulen gång på gång lurades; men de voro blinda i sin dyrkan af det onda och saknade den blick i sitt väsendes inre motsägelse, hvilken djefvulen hade, och hvilken alstrade hans humor280. Se vi nu till det sätt, hvarpå episoden om djefvulen och häxan blifvit behandlad i båda de ifrågavarande dramerna; så är den i båda nära införlifvad med hufvudhandlingen, men sammanhanget är ett innerligare i ”Judas,” ty Karich är från början till slut den, som drifver hela spelet. Vi hafva i texten fästat uppmärksamheten på de likheter i behandlingen, som i båda styckena visar sig; men i ”Judas” äro alla hithörande scener mera utförda och upptaga så stor del af sjelfva stycket, att de nära på fordrat lika mycket utrymme som de alvarsamma scenerna, hvilket ytterligare bestyrker vår åsigt, att de underhållande elementerna i detta stycke fullt uppväga de sedolärande.
Det vore visserligen ännu mycket mera att i detta ämne andraga, men hvad jag redan yttrat, jemte hvad föregående talare anfört, torde vara tillräckligt för ådagaläggande deraf, att ingenting med detta förslag kan uträttas. Jag för min del skulle tro, att sedan R. o. Ad. i afseende å första punkten faltat ett beslut, som, oberoende af skogslagstiftningen i öfrigt, kan sättas i verket, och då punkten om svedjande äfvenledes torde blifva bifallen, alla de öfriga punkterna innefatta sådana ämnen, hvilka torde böra öfverlemnas till ett färre antal sakkunniga personers begrundande, och alt R. St. borde inskränka sig lill att hos K. M:t i underd. anhålla om afgifvande -af Propos. i ämnet lill nästa Riksdag, då K. M:t jem'väl blefve i tillfälle att föreslå den skogsbetjening, som till följd af de nya stadganderna korame all behöfvas. Hr von Koch, IN ils Samuel: I denna punkt har man kommit in på frågan, huruvida någon reglering i afseende på enskildte personers skogar bör ega rum eller icke. Jag tror, att man vid allt sådant reglerande bör förfara med den yttersta varsamhet, men jag tillhör likväl icke dem, som förmena, att en sådan reglering icke kan vara af omständigheterna i vissa fall påfordrad. Men jag tror, att Ulsk:n i det förslag, som i nu förevande punkt blifvit framlagdt, gått något för långt, i synnerhet som Utsk:n deri inlåtit sig i en mängd detaljer, hvilka torde erfordra en närmare undersökning, än den, som synes hafva egt rum, och hvilka, på sätt flere talare redan anmärkt, skola föranleda till många tvister. Man har äfven anmärkt, att 5 tunni, vore ett arbiträrt tal, men dervid vill jag icke så mycket fästa mig, ty vid någon punkt mäste man stanna, och det kan hafva giltiga skäl för sig att uti ifrågavar:de Den 11 November, e. m. 383 hänseende skona de smärre skogsegarne, elium man icke är skyldig ali hafva samma undseende för de större.
Att de närvar, föreskrifterne för inträde i general-staben, endast afse inhemlandet af theoretiska kunskaper, men helt och hållet förbise förvärfvande! af den praktiska duglighet och kännedom om de olika vapnens egendomligheter, sorn för en general-stabs officer är så nödvändig, om han skall kunna riktigt uppfylla alla sina åligganden. 3:o Att general-stabs-officerares närvar, tjensteåligganden, hvilka afskilja dem fräii all beröring med trupp, och uteslutande bestå i expedilions-göromäl, icke äro af beskaffenhet, att bibringa dem de egenskaper, som för beklädande af högre militär-befäl äro nöd vändiga, och för hvilka ifrågavar. officerare böra vara afsedda. 4:o Att genera!-stabens lönevilkor ingalunda äro sådana, att de medföra den uppmuntran, sorn bör följa förökade ansträngningar. Om sålunda sjelfva personalens närvar, sammansättning icke motsvarar ändamålet, så kan man äfven med skäl påstå, att arméens ekonomiska ställning ännu mindre motsvarar behofven, för en på allmän beväpning grundad militär-organisation, och likväl skall man vid betraktandet af sjelfva bristerne finna, att de icke kunna afhjelpas-, utan i samband med reformen af personal-organisationens brister. Betraktom aflöningen! Hvad först angår befälets aflöning, såväl vid den värfvade, sorn vid den indelta arméen, så är den i allmänhet för liten., Aflönin - 140 Den 11 Mars f. m. gen bör vara sä beräknad att individen, äfven i lägsta tjenstegraden, derå kan lefva utan att vara upptagen af ekonomiska bekymmer, hvilka alltid menligt inverka på hans utöfning af tjensten. I vår nuvar. ai mée, äro visserligen innehafvarne af generals-platserne, samt reg.-tsoch corps-cheferne tillräckligen aflönta; några af dessa t. o. m. öfver hvad behofvet fordrar; men gå vi åter till kompaniofficers-graderne, framstår ett helt annat förhållande.
Det föreslagna stadgandet blir således bverkställbärt i förevarande fråga; jag afstyrker 'det på det bogsta och tror, att något lämpligare icke finnes att föreslå, ari hvad deri Kongl; propositiorien, såsörii ofvannärhridtär; innehåller; I öfrigt hafva Utskoiteri frångått Riksens Ständers beslut vid sista Riksdag, att inkomsterne genom försäljningen af Reeognitionsskogarne skulle användas till FörsvarsVerkets behof. Orri Riksens Ständer vid deritia Riksdag anslå hvad dertill i alla delar erfordras, finnér jag väl intet vid hvad Utskotten i denna del yttrat vard att erinra; mén i annat fall yrkar jag ritt Riksens Ständers förra beslrit riiå ari vidare tjena till efterrättelse; Jag underställer j örn icke i följd af dessa hima anmärkningar det förevarande Betärikähdbi hiå till Utskotten återremitteras; N:0 3. Herr Hjerta, Gujtaf: Enligt Höglofligé Oeconomieoch BesvärsUtskottets meddbldte iprotocolls-Utdrag af deri 16 riy£.ti. Jtiriii; hade Utskbttet iilstämt i Stätt - I HG Den 11 Augusti /, m. Utskottets Utlåtande, utom i andra punkten, nemligen: 1) Angående tiden hvarifrån Bruks-ägarnes skyldighet att skatteköpa sina Recognitionsskogar skulle beräknas; och 2) Rörande sättet för Recognitions-målens behandling. Dessa punkter vorofalltså föremål för Utskottens åtgärd vid sammanträdet å Ridderhuset och blefvo meningarne dervid sammanjemkade, på sätt det justerade Protocollet af den 5o Junii innehåller; hvarvid dock Herr Landshöfdingen Friherre Cederström sig reserverade emot beslutet på det hela.
En bidragande orsak härtill åter är, utom den alltmera sig utbredande åsigten om bränvinels skadlighet i håde moraliskt och fysiskt af seende, att den så kallade, af nästan hvarje större och mindre jordinnehafvare fordom ulöfvade husbehofsbränningen, som jemväl i statsekonomiskl 7 hänseende medför betydlig förlust både i arbete, spanmål och bränsle, iner och mer uttränges af de större bränvinsapparaterne; ty obestridligt är atl desse smärre på en mängd ställen befintlige brännerier, ofta skötte med biträde af barn och tjenstefolk, genom den lätta tillgång på bränvin, de medfört, vållat, att det yngre slägtet der på denna förderfliga dryck först fått smak, som sedermera urartat lill verklig böjelse. Brottmåls-Statistiken lemnar för bedömmande af folkets större eller mindre grad af sedlighet följande upplysningar: Enligt Hans Excellens Herr Justilie Siats-Ministerns underdåniga berättelser bar inom detta Län antalet af lagbrott, för hvilka personer blifvit sakfällde, utgjort a) Brott emot •person och äganderätt: år 1848 414, » 1849 351. b) Ofverträdelser af Politioch Ekonomi-Författningar: år 1848 412, » 1849 563, och har antalet af sakfällde, jemförelsevis med folkmängden, förhållit sig år 1848 såsom 1 till 167, » 1849 » » » 147. För hela riket i medeltal förhöll sig deremot antalet af för brott sakfällde till folkmängden år 1848 som 1 till 110 och år 1849 som 1 till 115. Enligt Styrelsens öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket underdåniga berättelser utgjorde de häktades antal under nedannämde år hvaraf för undergående af enkelt fängelse samt valtenoch brödstralf . för försvarslöshet och olofligt kringstrykande för undergående af bysättning
B:ko eller 16,000 B:dr Runt, motsvarande i kapital det af Kronan erlagda årliga hyresbelopp såsom ränta å 5 procent; så och efter det E. K. Maj:l till Rdrets sednast församlade Ständer aflålit nådig Proposition om anvisande af medel för verkställande af oinförmälda nybyggnad och inköp, blef det äskade anslagsbeloppet 76,650 R:dr — deraf 54,650 R:dr voro afsedda för den nya byggnadens uppförande, 16,000 R:dr till inlösen af residenshuset, och 6,000 R:dr för residensbyggnadens fullständiga iståndsättande — väl af Rikets Ständer beviljadt, men dervid i öfverensstämmelse med Ofver-intendents-embetels i ämnet afgifna underdåniga utlåtande, fäsladt det förbehåll, att ej, såsom ifrågasatt vore, lägenheter i den nya embetslokalen finge upplåtas för inrymmande af stadens sprutor och våg, samt alt* med inlösen af residenshuset skulle följa eganderätteu lill husets tomt och alla de åt Landshöfdingen upplåtna uthus.
Att låta Judarne obehindradt bosätta sig öfverallt i Sveriges städer och på landet, samt derstädes fritt köpa och förvärfva fast egendom skulle efter Utskot - Allm. Best.- och Ehon.-Ufskottets Betänkande, N:o 37. 7 tets tanke, sätta dem i beröring med Svenska folket, hvilket först och framst i religiöst hänseende skulle åstadkomma stora olägenheter och vådor« etc. etc. Fördomarne äro den klippa, mot hvilken civilisationens, religionens och mensklighetens högt uttalade fordringar under serier af år fåfängt stormlöpa. I fördomarnes drägt kläder man så villigt de vigtigaste intressen. Men tidens magt är stor; genom ruttnade fördomar skola ljusare tiders blommor spira upp och stundande tiders anda skall lösa fördomarnas bojor. Så äfven i ifrågavarande sak. Hvarifrån har väl Utskottet hemtat sin erfarenhet? I hvilket civiliserad! land qvarstår en lagstiftning i denna af Utskottet uttryckta anda? Hvar, förutan den Svenska, finnes en civiliserad nation med denna ofördragsamhet i religiös och borgerlig lagstiftning? I Frankrike blefvo Judarne emaneiperade vid 1789 års revolution och i dessa rättigheter stadlästade 1830; åtnjuta samma medborgerliga rättigheter som landets egna barn. bekläda till och med de högsta värdigheter. 1 Holland äro Judarne emaneiperade, och detta så fullt, att de till och med kunna blifva deputerade, samt erhålla säte och stämma i Konungens statsråd. I Nord-Amerikas fristater full emancipation. 1 England medborgerliga rättigheter. I Belgien lika borgerliga rättigheter med landets eget folk. I Polen trosfrihet och beskydd, och i Tyskland mer och mindre medborgerlig rätt i de olika staterna. I Norrige fullständig emancipation och i Danmark ega Judar ingåi armeen, förvärfva fast egendom och alla slags handtverk eller fullständiga medborgerliga rättigheter. »I beröring med Svenska folkets hafva Judarne de facto länge varit både i städer och på landet. Efter sednaste Polska revolution gästade många Judar landet, hvilka genom handel sökte utkomst, utan att jag deraf försporde ringaste klagan eller ovilja bland folket.