Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom en följd af denna åsigt hade uti ett lagförslag, sådant som det förev:de, bestämmelser icke bordt saknas, bland annat, i afs:de å skyldighet för den, som anmält sig vilja ur Svenska Kyrkans gemenskap utträda, att intill dess han slyilu sin öfvergång till annat religions-samfund, ställa sig till efterrättelse de för Svenska Kyrkans medlemmar gifna föreskrifter; om de förhållanden, hvaruti de särskilda religions-samfundens medlemmar, i anledn. af denna lagförändring, komma att stå till den öfriga församlingen och dess presterskap, i fråga om aflösning, skolväsende, statistiska upgifter m. fl. gemensamma angelägenheter, som i sammanhang härmed bordt ordnas, samt huru förfaras skulle, då någon, som utur Svenska Kyrkan utträdt, önskade att der åter inträda; om uttryckligt förbud för bekännare af främmande lära, att uti andra än redan medgifna fall innehafva embete i Statens tjenst, äfvensom stadgande derom, att dessa icke ega att med laga verkan förordna om inrättande af eller understöd för skolor eller stiftelser af hvad namn som helst, till sin läras utvidgande; om förlust af vunnen Svensk medborgare-rätt och förvisning från Eiket, såsom påföljd för utländsk man, den der beträdes med försök att förleda till affall från Svenska Kyrkan; samt Den 16 November. 4 7!) om skyldighet för den, som om särskild religions-sammankomst föranstaltar, att om tid och ställe för sammankomsten göra anmälan hos den offentliga myndigheten, vid äfventyr af böter till lämpligt belopp. Under förutsättning af dessa eller andra och flera staganden i enahanda syftning, hade, enl. min tanke, förslaget om en utvidgad religionsfrihet bordt vinna Utsk:s bifall, desto hellre som Utsk. i öfrigt, genom dess, i anledn. af enskilda motionärers i sammanhang härmed behandlade framställningar, efter hvad jag varit i tillfälle att inhemta, nu afgifna, välgrundade förslag, åsyftande en större frihet i lithurgiskt afs:de, hvilka i sin mån torde förminska det befarade stora antalet af öfvergångar till enskilda religions-samfund, tvifvelsutan undanröjt en stor del af de betänkligheter, som en friare lagstiftning i detta ämne måste framkalla.
Då, i följd af Stats-Rådets nya organisation, det icke kunnat undvikas att, i sammanhang dermed, för göromålens behöriga gång, förordna - 3 Stats-Utskottets Utlåtande, IV:0 3 o 4. nödig personal för Juslitiae-Slats-Ministerns egen Expedition, som förut icke förefinns, och för bildandet af Sjöfors vars-Departementets Expedition, samt, fastän fuHmagter ännu icke kunnat utfärdas, billigheten likväl fordrar, alt desse nya tjenstemän ifrån den tid, deras tjenstebefattning vidtagit, komma i åtnjutande af de lön i ngsförmoner, hvilka för dessa tjenster kunna varda anslagne, har Utskottet ansett sig höra i så målto ändra och förtydliga hvad förut blifvit ytlradt, att Utskottet hemställer, attdenya löneanslagen, ej mindre för Expeditions-Cheferne än Ju s ti t i ae-S ta t s-Expeditionen samt Land toch Sjöförsvars-Departementens Expeditioner må utgå ifrån och med månaden efter den, då de nye Ijenstemännen och betjeningen blifvit tillsatte, under vilkor, att lönerne vid af dem förut innehafde, men (rånträdde, tjenster, så framt de icke för vicariers aflönande erfordras, komma att besparas, samt att deremot löneanslagen för dea ökade Ijenstemanna-personal, som Utskottet i öfrigt tillstyrkt, eller uti Juslitias-Revisionsoch Justitiae-Canzlers samt Ecclesiaslik-Expeditionerne, och hvars tillsättande icke kan ifiågakommaförr, än beslut derom blifvit meddeladt, beräknas ifrån och med månaden efter det tjensternes tillsättning egt rum; börande hvad i följd häraf belöper för innevarande år, eller innan nya Stats-regleringen vidtager, serskildt af Riksgälds Contoret till Slats-verket utbetalas.
Jag skulle ingenting högre önska, om detta inbördes medgåfves; men så länge Sverige och Norrige äro tvänne särskilda Stater, och så länge i deras Förenings-Contract en stadga ej finnes, som yrkar denna slags nationalförening, må det tillåtas mig att tvifla om lagligheten af, att Norrmän erhålla Embeten i Sverige, och Svenskar i Norrige. Detta medel till bägge Nationernes närmande till hvarandra, det att bereda en gemensam nationalodling, är härigenom afiägsnadt. Framtiden torde bäst visa, hvad vi försummat, när vi underlåtit hvad medel som hälst, att genom jemnande af Nationernas förståndsbildning fästa deras föreningsband. Stockholm den 30 Junii 1815. Gr. Gr. Uggla. Memorial med förslag till tillägg uti 29 § Riksdags-Ordningen. Efter gifven anledning inom ConstitutionsUtskottet, och då Utskottet ansett nödigt att göra ett stadgande, i följe hvaraf, i anseende till det nu antagna sätt för Grundlagsfrågors behandlande, förslag till ändringar i Grundlagarne ej måtte så sent inkomma, att Constitutions-Utskottet blefve urståndsatt att dem före Riksdagens slut bereda och till laglig behandling af Riksens Ständer anmäla, har Utskottet beslutit föreslå Riksens Ständer stadgandet af en viss praescriptions-tid för sådana förslags inlemnande, i följe hvaraf det ville anmäla ett så lydande tillägg i 29 § Riksdags-Ordningen, 1 Momentet, efter ordet »besluta»: Frågor, som sednare än 3 veckor före den till Riksdags fulländande bestämda tid, antingen den blifver 3 eller 4 månader, af Riksdagsmän i ConstitutionsUtskottet väckas, vare Utskottet ej pligtigt att under samma Riksdag upptaga och bereda. 910 Riksdagen 1815. Hvilket förslag till behandling enligt 56 § 1!egerings-Formen borde till Riksens Ständer öfverlemnas. Stockholm den 10 Julii 1815. På Höglofl. Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar Rudolf Cederström.
L. S. L. S. iN:o 32. för Söderköping, N:o 33, för Hudiksvall, S. M. T. Cederborg. J. D. Sjödin. L. S. S, N:o 34. för Mariestad, N:o 35. för Carlstad, Joli. P. Hellström. G. A. Sjöstedt. L. S. L. S. N;o 36. för Hernösand, N:o 37, för Thorshälla, Jon. Uilberg Pehr Schotte. L. S. L. S. N:o 38. för Eskilstuna, N:o 39* för Börås. Christ. Zetterberg. J. Lindberg, P.son. L, S. L. S. N:o 40, för Wennersborg, N:o 41. för Enköping, Jonas Krull, J. Alin. L, S. L. S. N:o 42, för Sabla, N:o 43. för Sigtuua, J. Alin. J. P. Bolin. ' L. S,. L. S. Nio 44, för Wadstena, N:o 45. för Skenninge, G. Kiellander. S. M. T. Cederborg. L. S. L. S. N;o 46. för Lidköping, N:o 47. för Öregrund, G. Kiellander. P, N. Korssell. L. S, L. S. 8o6 Riksdags-Beslutet. N:o 48. för Södertelje, N:o 4g. för Norrtelje, Pehr Malmberg. P. N. Forssell. L. S. L. S. N:o 50. för Hedemora, N:o 51. för Lindesberg, Klas Fredr. Linde. Carl Fredr. Norström. L, S. L. S. N:o 52. för Nora, N:o 53- för Eksjö, Carl Fr. Norström. E. G. Holm., L. S. L. S. N:o 54. för Uddevalla, N:o 55. för Askersund, . Kielas Joli Palmborg. Carl Fr.
Det är ingen återremiss af Betänkandet eller Lagförslaget, utan en remiss af ett Stånds gemensamma tanke, 58 Den 27 Jan ital i i f. ni. sorn Grundlagen tillåter. Denna remiss af Ståndens olika tankar åligger det Utskottet att sammanjemka, och, der skiljagtigheterne ej kunna sammanjemkas, föreskrifver Grundlagen huru dermed skall förfaras. Om detta yttrande verkligen öfverensstämmer med det, som Herr Cederschjöld uppläst, torde Ridderskapet och Adeln finna, att jag ej haft anledning att frångå detsamma. Om deremot Herr Cederschjöld trott, alt jag yrkat att ur förslaget skulle utgå det som angår horgen, så är det under förutsättning af premisserne, nemligen att öfverläggningea vore att anse såsom en öfverläggning om prologen till sjelfva ämnet. Derföre yttrade jag min opinion, att jag anser borgen ej kunna införas. Jag anser Indragningsmagten skadlig, och jag anser Juryn i dess närvarande skick icke uppfylla sitt ändamål, men af alla dessa omständigheter, alt jag anser dem skadliga, och att jag icke gillar ConstitutionsUtskottets förslag, kan jag dock icke påbördas att vilja föreslå att något skall afslås af Ridderskapet och Adeln vid denna Riksdag. Jag har från första början yttrat, att sådant icke lagligen kan ske. Friherre Lagerbjelke, som visserligen erinrat Ridderskapet och Adeln om nödvändigheten att icke med för många gensvar möta hvarandra, för att ej infalla i de Chinesiska höfliglietsbetygelserne, mäste jag dock mötai afseende på det hinder som 86 § RegeringsFonnen lägger för stadgande af Den 27 Januarii f. m. 59 Borgen, emedan lian sträckt sitt yttrande Längre än de andre talarne. Han trodde att man kunde så illudera lagen, att man kunde i bevillningsväg göra bevillningens utgörande omöjlig. Jag medgifver, att om Rikets Ständer missbruka sin beskattningsmagt, kunna de göra mycket ondt. De kunna förrycka hvarje näring och således äfven denna, om man räknar den som sådan.
Erkännande, att aflidne Bataljonsläkaren Andersson under en långvarig tjenste-ulöfning gjort sig väl förtjent af det allmänna, hafva Rikets Ständer å Allmänna Indragningsstaten låtit uppföra hans enka lill erhållande af 300 R:dr lLmt i årlig pension. 74:o. Under förmälan, huruledes under den år 1854 i Upsala härjande kolerafarsoten, Medicine Doktorn, Chirurgie och Philosophie Magistern Pehr Johan Hyckerström, efter all under flera år hafva egnat sin verksamhet ål enskild praktik, serdeles hos de fattiga, för hvilka han varmt nitälskade, cmoltagit den ansvarsfulla befattningen såsom Öfver-läkare vid det i nämnde stad inrättade kolerasjukhus, men kort derefter, i B/h. till R. St. Suppl. 20 154 ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 229. följd af öfveransträngning, sjelf blifvit ett offer för sjukdomen och den 8 Oktober samma år aflidit, efterlemnande enka oell 3:ne oförsörjda barn utan all tillgång för deras bergning, har, med åberopande tillika af Rikets Ständers vid sednaste riksmöte fattade beslut, hvarigenom pension å Allmänna lndragningsstaten beviljades åt den likaledes i kolera aflidne Stads-läkaren i Lidköping P. J. Eckmans enka, hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, ali en årlig pension måtte åt Doktor Hyckerströms enka af allmänna medel anvisas. I betraktande af de, anförda förhållanden, och då, genom
Till följd häraf hemställde Högste Domstolens flesta ledamöter, att 3 momentet af ifrågavarande <§ måtte utbytas emot ett stadgande af det innehåll, att då, enligt serskilda författningar ådömda böter skola till fängelse med arbete förvandlas, sammanlagda förvandlingsstraffet ej må utsättas högre än det, som skolat följa om sammanräknade bötesbeloppet blifvit förvandladt efter den af de för böternas förvandling i de serskilda Författningarne antagna grunder, som i sådant fall till högsta straffet löranledt. Justitie-Rådet Grefve Snoilsky deltog icke i denna anmärkning. Vid 4 §. Justitie—Råden Grefve Snoilsky, Qviding och Alexandersson yttrade: att, då i denna § föreskrifter, huru i fråga om sammanläggning af straff förfaras borde, voro meddelade endast för de fall, att antingen någon på en gång för flera brott lagföres eller ock flera Utslag, hvarigenom samma person blifvit sakfälld för serskilda brott, på en gång till verkställighet förekomma, men deremot den händelsen icke upptagits, att den, som blifvit dömd till bestraffning för ett brott, varder, innan samma straff hunnit verkställas, tilltalad och dömd för annat brott, syntes deraf kunna dragas den slutsats, att i denna händelse Domaren icke skulle ega att, i sammanhang med bestämmande af straffet för det sednare brottet, tillika meddela erforderliga föreskrifter om hvad i fråga om detta straffs förening med det förut ådömda borde iakttagas, utan att först, då de båda Utslagen förekomma till verkställighet Kongl. Majlis Nåd. Prop, M iO. 7 Hof-Rättcns förordnande härom borde infordras. Då likväl ett sådant förfaringssätt vore afvikande från hvad Kongl. Brefvet den 12 Julii 1827, angående böters förvandling, innehåller, och dessutom syntes föranleda till onödig omgång och uppehåll med bestraffningens verkställande, tillstyrkte bemälde ledamöter, alt i slutet af 1 momentet af förevarande § mätte införas ett så lydande tillägg: »Och eger jemväl Domaren, när den, som till straff fälles, förut blifvit ålagd annan icke verkställd bestraffning, förordna huru sammanläggningen dermed ske må.» högste
För alt visa behofvet af löneförbättring för KammarRm och Kammar-Colhm vill jag vara ganska kort, öfverlygad alt motiouären icke lärer underlåta att för R. o. Ad. framställa den för ändamålets vinnande erforderliga utredning. Det torde nu vara tillräckligt att erinra om vigten och betydelsen af de ärenden, hvilka tillhöra dessa embetsverk. Kammar-Colhm tillkommer alt vaka deröfver, att Statens egendom behörigen förvaltas och att ordinarie beskattningen ordentligen upföres. En mängd dermed sammanhängande och andra 266 Den 21 April. ekonomiska ärenden tillhöra della Verks behandling. KammarRm åter skall handhafva kontrollen öfver Statens inkomster, dess förvaltning och redovisning. En hvar måste häraf inse vigten deraf, alt de embetsoch tjenstemän som tillhöra embetsverk med så maktpåliggande göromål icke sakna förmåner, som andra embetsverk åtnjuta. En omständighet, som jemväl bör lagas i betraktande är, att nästan alla embetsverk under de sista åren erhållit förbättrade löner, och man hör väl då sälta ifrågavartde embetsverk i paritet med de,öfrige. Man kan dessutom taga för afgjordt att om än K. M.,af grannlagenhet icke begärt några anslag för detta ändamål, K. M. skall gerna se att R St. lemna embetsoch tjenstemännen en skalis löneförbättring. Desse 2 embetsveik äro snart sagdt de enda, hvilka sakna denna förmån, och man bör derjemte ihågkomma, att vid de i sednare lider vidtagne löneregleringar har den föreskrift blifvit meddelad, att tjenstemän, hvilka åtnjuta förhöjda löner, skola uteslutande egna sig åt de befallningar, som med de förhöjda lönerna åtfölja. Då nu KamraarR:ns och Kammar-Colhii tjenstemän icke hafva ett sådant åliggande, och de för deras utkomst mäste söka tjenster i andra verk, der lönerna icke blifvit reglerade måste detta hafva ett menligt inveikande på ärendernes gång. Jag anhåller således, all R. o. Ad. måtte återremittera denna punkt, på det att Utsk. måtte tillstyrka att till K.
Fordringar hos Diverse Verk, Fonder och personer 59,485: 45• — Utestående KronoSkatter och andre Fordringar i penningar , persedlar och Spanmäl • 6,818:2g. g. Proprie Balancer 8,338: 34- 9. Men då härifrån afdragas inbalancerade Skulder nemligen: Uppbördsm amiens Ö Iver le ver e ringar R:dr 4;7o4: 5. 4* Skulder till Diverse Verk, Fonder och Personer — Capital och Räntor ■ 66,703: i4- 7• 71,407: 19.11. Återstår Behållning d. 1 Jan. Betänkan (len, N:o 296. 451 Deremot utbalanceras till år 1826. Tillgångar. FoVdringar hos Diverse Verk, Fonder och Personer 68,390:16.— Utestående KronoSkatter och andra Fordringar i penningar , persedlar och spanmål 6,5g8:43. 5. R:dr 281,719:36. i. Och då härifrån afdragas Skulderna: Uppbördsmännens Öfverlevere ringar R:dr 5,958: 3. 2. Skulder till Diverse Verk, Fonder och Personer — Capital och Räntor 5o,55y: 44- 6. 555,5. Hvadan och när inoch utbalancerade Behållningarne mot hvarandra jemnföras, visar sig år 1825, en förminskning i Fonden af 12,543 R:dr 17 sk. 3 r:st.; dock får härvid anmärkas, att köpeskillingen för en inköpt Fastighet, som ibland Utgifterne afföres med 9,388 R:dr 45 sk. 4 r:st., icke är upptagen ibland de utbalancerade Tillgångarne. 452 Stats-Ut skottets Ar 1826.
Denna skillnad är i Betänk, upgifven att vara 14 rst bko på hvarje Silfverspecie. Nå val, låtom innehafva ren af de gala sedlarne få dessa 14 rst bko, så har ju ingen orättvisa honom vederfarits! Således kunna vi ju få en ändamålsenligare myntfot, utan att Bankens fordringsegare något deruppå förlora. I den andra frågan eller den, som afhandlas i Hr Wallenbergs motion, delar jag äfven hans mening, som här blifvit af Hr Björnstjerna närmare utvecklad. Det är ju klart, att om vårt silfvermynt genom den större koppartillsatsen icke erhåller någon större förmåga att emotstå nötning — och om motsatsen är man, såsom Utsk. äfven medgifver, ingalunda säker — så bör den nuvartde legeringen icke bibehållas, enär derigenom förorsakas så väl en större kostnad vid sjelfva myntnin gen som ock en icke obetydlig förlust för Staten, upgifven att utgöra icke mindre än 16,6662/3 Rdr på en million Silfverspecier, hvartill kommer, att den stora koppartillsatsen utgör en upmuntran till myntets nedsmältning. hvars kostnad ersättes af den dervid erhållna kopparqvantiteten. Jag kan icke inse. hvarföre man aldeles onödigtvis skall bortkasta denna koppar och tror således, att en förändring i vårt silfvermynts legering förr eller sednare måste vidtagas. Tåg för min del vill icke yrka på återremiss, emedan jag ej tror att dermed något kan vinnas, men om en sådan åtgärd af någon annan ledamot påyrkas. anser jag mig böra med min röst dertill bidraga, enär jag, på sätt 11. o. Ad. af mitt nu afgifna yttr:de funnit, icke kan gilla Utsk:s utlåt, i denna del. Hr Gripenstedt, Joh. August: Uti det förevar:de Betänk. afhandlas 2:ne frågor: den ena om beskaffenheten af vårt silfvermynt, den andra om sedlarnes valörer. Den sednare frågan torde icke för ögonblicket vara föremål för öfverläggningen, hvarföre jag inskränker mitt yttr:de täll den förra.
I, a ' l) Ralenclerii Svea för 1895, sid. 110. Aafijrmdet, lieintsdt u r en uppsats af en af ~ 4 r a niest, iippburno koastn %rer och ur en bok, som siillm saknas p5 f a a d j e m n s jzdbod, torde ursäktas som exempel pB hvad som anses * - 15nipligt till saloiigsliisiiing. 2, Str&amp;nplek: Dikter af E. H. Söderberg. fråga oin skön konst har man helt nyss fått bevittna en intressant företeelse, som tydligt ådagalagt denna brist på principer, som förmå ena de krafter, hvilka dock i grunden vilja sa~nverk+ för sedlig renhet och darrned frainja utvecklingsarbetets adla mål. l) Denna oreda hindrar bildandet af ett starkt parti, som vore i stånd .att tillbakavisa såväl det fördoinsfiilla försvaret för det besthende, inclnsive dess brister, so111 ohk tendenserna a t t återgå till lägre utvecklingsstadiers laglösa förhållaiiden. A t t utreda frågan ar verksammaste medlet a t t möjliggöra bildandet af ett sådant parti. I detta hänseende har. Drnminond genom sitt verk gjort ett kraftigt inlägg, och å t de europeiska sanihällena en ovärderlig tjänst. Bara tre s m å veck. Hon stod ocli väntade på betalning för tre dussin halsdukar, då en dam kom in i herrekiperingsaffiiren. &gt; H ä r har annonserats om fruntiminersklädes, sade hon. J a s, sade bodierrn, % v i sälja undan nhgra stycken. Vi hade ämnat det till regnkappor för herrar, men det ar för tuiint, det passar battre för damer, och nu salja vi det för underpris. Se liar&gt;, fortsatte han, sedan han liemtat ett stycke fint brunt tyg från hyllan, ase har, det liar kostat fem och fenitio metern, ocli nu sälja vi det för två och femtio - ett riktigt ranipris, endast därför a t t det icke lämpar sig för vår affär,.
869,000,000 Vinstfond » 165,000,000 Pensionnat de jeunes demoiseSles. O, p t i. Borddukar. Profver utlämnas till landsorten. (S. T. Idun PRENUMERATIONSPRIS IDUN PR KR. IDUNS MODETIDN. ÖFVER HELA LANDET PÅ ALL1 TR. DELES ÖPPNA TRÄFFAS SCHER O C H FRITHIOF HVARJE O N S D A G DEN SÄRSKILDT FÖRMÅNL. VILLKOR. STOCKHOLM, IDUNS MODETID, UTAN ANNA PL. M. LÖSNUMEMRPRIS: ROOS. REDAKTIONSSEKR. ALLM. T E L. Selma Jacobsson foto. H o n var enda systern bland fyra bröder. IDUNS KUNGL. HOFHOKTRYCKERI. IDUN 1899. entusiasm lärde — sig utantill delar af Iliaden o c h O d y s s é e n. L ä s t. e x. En ädel bok betyder något. Däraf deras originalitet, deras mänskliga sanning. DIKTER AF SWINBURNE. ÖFVERSATTA BLAD. AF ELMIV. ROCCOCO. M ED HANDSLAG och med med kyssar o c h m e d så ä n d a och stundens åt. Hvad skola gudar sända, s o m se vår kärlek tom, sin n å d åt d i g kanhända? d e m lätt till s i n n e s, Glöm hösten för april! V i sugit från hans hjärta, tills själen k ä n t sig nöjd, hvarenda suck af hvartenda slag a f smärta, D r ö m, att den mun, s o m fröjd. D r ö m, att som det sår h a r helnat, ödet slog oss nyss. Ur ledans torra kan rötter b l o m m a ljuflig lust, o c h glädjens nakna fötter must.
Widkommande sedermera ftägan om tillökning i de redan bewiljade arfwoden för denna Riksdag, anser wal Utstottet, att, dä ätstillige af Ridderffapet och Adeln gjorde anordningar ätt af Riddarhus - 724 Den 15 Augusti. darhuscastan ulga, mäste, i anseende till hess knappa tillgängar, genom antagen capitarion fullgöras, Utskottet deraf ägt grundad anledning att, säsonl »rfwoden wid denna Riksdag, ät Riddarhus,Eisdalen och de ordinarie Cantzlisterne föreftä endast r Zs R:dr. för hwardera, i likhet Med hwad som bestods »vidiäloärS Riksdag härstädes. Med hwilken denus i längd kan i det närmaste jeMsörasz men dä Ridderskapet och Adelns remist synes utmärka dest önskan att med ökade arfwoden ihågkomma deri ordinarie betjeningen, och Riddarhus-castan af detta Srs influtne Jntroduetionsmedel äger tillgång till bestridande af en sädan förhöjning, sä, och enar 2Me extra Cantzlister hos Ridderstapet och Adeln, under namn af förste Cantzlister, fa af statsmedlen upbära hwardera zoo R:dr Banco uti arfwode, och den ordinarie betjeningen rättast Med deste kall jemföras, hemställer Utskottet att Riddarhns-Fifcalen^och de 2:ne ordinarie Canrzlisterne äfwen mätte af Riddarhus-castan, hwar för sig, undfä ett lika summa. Jemte detta memorial uplästes ätskillige det samma bifogade yttranden af Utstotrets Ledamöter Herrar Ler§enlliölst j sts krets z OakilmrtNz Ueuterlkölst, 6^Ilenram och Friherre ^Vranzel, ^»err löotlrlisii, Larl krestrict Sedan Högloft.
Som den öppna jorden härstädes till en ganska obetydlig del, under circulations-bruk, begagnas till åker för hvete, råg, korn och blandsäd, men deremot till största delen användes för trädgårdar, med fruktträd, tobaksplantering, potatoes, ärter, kål, samt åtskilliga andra trägårdsoch jordfrukter, har det blifvit ansedt lämpligast, att i Tabellen upptaga alla dessa omförmälda jordrymder under benämning af Aker, till det antal Tunneland Stads-Ingeniören angifvit. Ängsmarken, äfvensom Skog och Betesmark, äro till deras utförda belopp i Tunneland af honom uppgifna dels efter chartor med tillhörande beskrifningar, dels, hvad ängen beträffar, efter inhemtade särskilta underrättelser i afseende på det årliga circulationsbruket. Uppgiften på Hemmantalet, innefattande alla inom Hufvudstadens område befintliga jordegor, är äfven meddelad af Stadsingeniören, efter chartor oeh andra handlingar, samt i öfverensstämmelse med de i Kongl. Kammar-Collegii Skrifvelse den i5 November 1816 föreskrifna grunder för Hemmantals beräkning. För öfrigt får jag härom i underdånighet åberopa 3:dje puncten af upplysningarna vid 1828 års Tabell. 3:o Af skäl, som 4:de puncten af nyss åberopade upplysningar innehåller, i afseende på de i Tabell-formuläret införda columner, dels för utsäde af särskilta sädeslag, dels för medelafkastning deraf, sedan utsädet afdragits, har i Tabellen endast kunnat uppgifvas medelafkastningen af Potatoes och Tobak, och äfven detta blott aproximatift. 4:o Likaledes har det icke varit möjligt, att närmåre, än ungefärligen, uppgifva antalet af de här i Staden underhållna kreatur, med ledning af de underrättelser, sora vid detta års början genom Polisbetjeningens efterfrågningar hos Stadens Innevånare inhemtats.