Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De efterföljande punkterne af förev:de Betänk, blefvo alla utan discussion af R. o. Ad. bifallne. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Som det på sednare tider visat sig vara för StatsUtsk. af behofvet påkalladt, att erhålla en tillökning i supleanternas antal, får jag hos R. o. Ad. anhålla det ytterligare en supleant, utom de tre förut varande, måtte af Hrr Elektorer utses. Redan från början af Riksdagen har ett lika stort antal blifvit utvaldt för åtskilliga andra Utsk., och jag förmodar derföre att R. o. Ad. icke skall vägra att bevilja samma förmån åt StatsUtsk. Uppå i anledn. häraf framställd propos. beslöt R. o. Ad. att ytterligare en supleant i StatsUtsk. skulle tillsättas; hvarefter Hrr 608 D en 13 Maj e. m, Elektorer af Hr Gr. o. Landtm, anmodades att vid deras nästa sammanträde utse en sådan ytterligare supleant i nämnde Utsk. Föredrogos och begärdes på bordet K. M:s denna dag f. m. ankomne nedannämnde Nåd. Propos:r till R. St:r. l:o) i fråga om otjenstbare PremierLöjtnanterne vid Flottan H. E. A. Rundqvists, W. Heykenskölds och Frih. E. S. von Vegesachs berättigande till pension å Allmänna lndragningsStaten vid afskeds erhållande; 2:o) ang:de anvisande af statsbidrag till en förbättrad kommunikations-led mellan Jemtland och Norrige; 3:o) om anvisande af ett anslag till bestridande af kostnaderno för Sveriges deltagande i en blifvande allmän exposition i Paris af race-djur och landtmanna-produkter; 4:o) ang:de anslag af kronotionde till fyllnad af 2:ne bristande prostetunnor inom Norrköpings kontrakt af Linköpings stift; och 5:o) om anslag af vinoch byggnads-säd för Trosa stadsförsamlings kyrka. Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.UtsIcs d. 6 och 9 dennes på bordet lagda Betänk.
Är det väl möjligt, att jag skall fria eller fälla Friherre Ehrenborg, då jag ej •vet en enda Författnings datum , angående den sak, hvarföre han skall anmälas till entledigande, eller finnér uttryckt, hvad jag fruktar är orsaken till allt, nemligen att styliseringen i ExpeditionsUtskottets Förslag till underdånig skrifvelse nästlidne Riksdag, angående skattläggningen å Husbehofsqvarnar, gifver anledningen till hela misstaget, genom användandet af orden: föreda en Författning, i stället för: bejluta denna lefkattnings upphörande: en händelse som bör låra Sveriges Representanter vigten af att uppfylla sina pligter; synnerligen de, sora f& det förtroende, att i Utskotten bereda målen och uppsätta Expeditionerne, samt synnerligast de män af detta Stånd, som af Lagen satta till första Ledamöter i Utskotten, böra erinra sig de pligter, dem åligga och att endast genom dessas uppfyllande, vinna den ära, som Ädlingen ifrigastbör eftersträfva, emedan detta eftersträfvande allena förlikar honom med mindre framsatta, men kanske mera duglige medborgare. Med ett ord: jag förklarar, att jag, i det skick detta Betänkande nu finnes icke kan rö* •ta öfver hvarken dess antagande eller förkastande, att jsg nekar att deröfver rösta; att jag fordrar det Utskottet åtminstone bättre utreder 2!dra Den 10 Julii é. m, 2:dra och 3:dje puncterna, äfvensom den äfven med N:o 2 teknade anmärkniogspuncten mot Friherre Ehrenborg, och anhåller derföre om proposition på åtterremiss af Betänkandet. Grefve Posse, Claes Fredrk:
Upira I>c>5 ssmllixs kilcr - 8tZn<lsn <!-en 8 (Mod. k8ia. G. Ödmjukt Memorial. 'enom Remist af den 27 sistledne September har Högloft. Banco. Utskottet, i anledning af Kongl. Masits -Näöiga Proposition till Riksens Ständer, angäende anstalter till Jernrverks-röl reisens understöd, behagat infordra Banco Full rnägtiges utlätande. Kongl. Maj:t anser i Räder angelägenhet ten fordra, att de ifrän längre tid tillbaka, för Bankens Län.biträden pä Bruks - Effecter siad, gade Författningar i sä mätto blifwa förändra de, samt lämpade till närwarande omständighe ter, att Effecternes beläning fär alla tider pä äret oakbrulit fortfara och derjemte, att sä län. ge närwarande för Rikets Erportbandel menli, ga Conjunctur fortfar, Banco.Länen pä Bruks. Effecter fingo ivid wista Terminer emot inbetal, ving af upplupen ränta, och, om belänings, prisen möjeligen skulle nedsättas, af differancen dem emellan, pä förut ingifne Wäg-attestec och nya bewis af Magistraterne och Wäg. betjenim gen att panterne wörö orubbade, omsättas. Ehuru Banco Fullmägtige nogsamt inse och käm na den bekymmersamma belägenhet, uti hwilken snart sagt all Bruks.rörclse sig för det närma, rande befinner, kunna de likwäl, med afseende ä Banquens iräkade Financielle ställning genom dest till Rikets räddning meddelte och än fortfarande betydeliga förskott, nu lika som wid förra Den 7 October. ZvZ förra Riksdagen, icke annat än pä det högsta afstyrka all hunvudsakelig förändring utt dc flere för Banquens utläning pä Jern och andre epportable Effecter före detta utfärdade stadgande» ; Men anse sig dock derjämte böra till Högloft.
Dahlgrens ansökning om eftergift af ojverräntor å åtskilliga a.f honom, i egenskap af inlemnare, till Banlco-diskontverket inbetalda lån. Sedan, med anledning af en emot numera aflidne Kronolänsmannen A. Thiman, Kyrkoherden i Boda församling på öland A. Gr. Kjellberg och Skrifvaren A. Pettersson anhäugiggjord rättegång, angående ansvar och ersättning för förfalskning af, bland annat, 42 stycken hos Banko-diskontverket belånade reversaler, för hvilkas vigtighet Kamcreraren C. P. Dahlgren iklädt sig ansvarighet, Kongl. Maj:ts och Rikets Svea Hofrätt dels, genom utslag den 14 Mars 1861 förklarat Diskontverket berättigad t att ur Thimans cftcrlemnado tillgångar, med iakttagande af hvad domen i Thimans konkurs stadgade och i den mån betalning icke kunde hos vissa uppgifna personer utbekommas, undfå godtgörelse lör 15 stycken af berörda reversaler, dels ock, i följd af Diskontverkets efter stämning framställda yrkande, medelst dom den 16 Januari 1862 förpligta! Kamcreraren Dahlgren, på grund af hans om förmälda ansvarighet, att, om och i den mån brist i full betalning af Diskontverkets fordran enligt ifrågavarande 15 stycken reversaler så till kapital som ränta skulle uppstå vid uttagande af godtgörelse i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Hofrättens förenämnda utslag af den 14 Mars 1861 innchölle, samma brist ersätta, samt Kamcreraren Dahlgren, som under den 20 och 29 September samt den 30 Oktober nästlidet år till kapitalet fullt inbetalt samtliga de lånerevcrsaler, hvilka, enligt hvad deri hållna ransakningen gåfve vid handen, i ett eller annat afseende, falskeligen tillkommit, hos Banko-diskont-direktionen anhållit, att
Derigenom uptages särdeles mycken tiel för honom, dels emedan de lagreformer, som liro å bane, äro så manga, att en föredragande icke kan medhinna alla expeditioners föredragning, och dels emedan Exp.Chefen måste deltaga i beredningen ecb diskuterandet äfven af de lagförslag, som af honom sjelf icke föredragas. Jag anhåller således att R. o. Ad., med afslag å Utskits hemställan, måtte bestämma nu ifrågavarande embetsmans lön till 5,500 Edr. Hr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz: I motsats till de 2:ne Hrr, som hittills haft ordet, får jag yrka bifall till StatsUtskits förslag, och tror att de motiver, på hvilka detta grundats, äro ganska välbetänkta. Jag har dessutom till mitt yrkande samma skäl, som jag redan förut på detta hus anfört. Jag sätter nemi. Exp.- Cbefer i jemnbredd med en regementschef. Denne sednare har omkring 3,600 Rdr bko. Af denna lön kan man anse att 600 bko afgå i afdrag på ackordräntan; sål. får Exp.Chefen, äfven om Utskits förslag antages, mer än Reg.chefcn, om ock han kommer på indragningsstat. För öfrigt får jag påminna Hirne att det icke är brist pä intresse för löntagare, utan tvertom intresset för hela Svenska folket, som bjuder oss att iakttaga den största sparsamhet. Af dessa skäl förnyar jag mitt yrkande på bifall till StatsUtskits förslag. Frih. Åkerhjelm, Johan Carl: Det är ur Statens intresse som jag yrkar att denna lön, hvilken under uuv.-de statsrégl.period H. III.' 28 434 Den 11 Februari e. m. varit bestämd till 5,500 Rdr, äfven matte bibehållas vid samma belopp. Jag kan icke, i likhet med den siste tal., draga den slutsats, att, emedan Staten nu lånar pengar till sina järnvägsbyggnader, skall den aflöna sina tjenstemän på ett sätt, som ieke öfverensstämmer med hvad desse hafva rätt och skäl att fordra. Frågan om
— Till underhåll af kapotter, personela utredningssamt remtygsoch trosspersedlar för 385 soldatnummer vid de Skånska Infanteri-regementena, hvilka nummer förut stått vakanta, men nu skola rekryteras 1,540: — Till underhåll af beklädnads-, remtygs-, utredningsm. fl. persedlar för det nya'eller 3:djc Pon tonier-kompaniet 10,504: 50. 22,044: 50. Nuvarande beloppet 257,200: Tillkommer: Till underhåll af lifoch släpmunderings-persedlar för 385 nummer vid de Skånska Infanteri-regementena 5,320: Inqvarteringskostnader i Stockholm, Förslags-anslag .. Till inqvarteringens ordnande i dito, Reservations-anslag Inqvarteringskostnader i landsorterna, Förslags-anslag Salpeter-uppköp, Förslags-anslag, (förut bestämdt anslag): Nuvarande beloppet 60,000: Tillkommer: För en ridskola vid Strömsholms kungsgård Till skjutskolor Spanmåls-upphandlingsoch bagerikostnader Durchmarclie-kostnader, Reservations-anslag Reseoch traktaments-penningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Armé-förvaltningen m. fl. Verk Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Departementets Kansli-expedition, Förslags-anslag: Afgår: för jemuande af Hufvud titelns slutsumma . 6: 84. Oindelt. Mått. Summa Riksmynt. Tillökningen i Hufvud-Titeln utgör således 134,400 R:dr R:mt. Hör till StatsUtskottets Utlåtande, 1865—1866, N:o 51. Tafo. lii (t. K. Kvtra Statsreglerings-anslag för Försvarsverket till lands. Stats-Utskottet föreslår. Värf vade Arméen: R:dr Ö. Lifgardet till Läst:
Jag vill icke bestämdt säga, att embetsoch tjenstemäns representationsrätt eger någon rättsgrund. Jag tror till och med, att det varit principen!., om, såsom förhållandet är i Frankrike, Belgien och flere andra Stater, man bestämdt förklarat embetsmännen från representationsrätt uteslutne. Men vid denna frågas öfvervägande med afseende å Sverige, bör det icke förbises, att de fleste embetsoch tjenstemän här i landel äro oafsättliga, under det att i andra länder vanligen blott domare äro det. Härtill kommer, alt allmänna meningen hittills synes understödja embetsoch tjenslemännens anspråk på representationsrätt, samt alt en del af embetsmanna-korpsen, nemi. krigsbefälet, tillförene, under längre tid, åtnjutit en sådan rätt. Jag tror, på grund häraf, att det icke vore nyttigt eller riktigt, att här stadga, det en embetsman, blott derföre alt han eger en liten jordegendom eller faslighet i stad, skulle gifvas representa - 208 Den 27 Maj f. m. tionsrält, under del hans kamrater, som icke egde fastighet, vore derifrån uteslutne, samt anser således den af Utsk. i delta afseende föreslagna föreskrift olämplig. Gr. Björnstjerna har yttrat, att PresteSt. icke borde ega J:del i representationen. Jag kan icke dela denna åsigt, ty jag tror, att grunden för representationen genom Stånd är den, att de serskilda Stånden anses representera hvartdera för sig, något eller några för samhället väsendtliga elementer. Om så är, hvem kan väl, roed ens något sken af rätt neka att LiiroStundet, d. v. s. representanlerne för kyrkan, universiteten och skolan, eller för den högre, religiösa vettenskapliga och konstbildningen så väl som den allmänna folk-undervisningen, utgör inom samhället eli så väsendtligt element, att det väl förtjenar sin fjerdedel i folkrepresentationen, när denna grundas pä Stånd. Förhållanden kunna inträffa och hafva funnits, under hvilka det för samhällena är en fördel, att intelligensens representanter på de allmänna ärenderna ega ett öfvervägande inflytande.
Slussverkets begagnande för anläggning af vattenverk; — men att härvid det hinder mött, att bemälde fabriksidkare, för att kunna ställa erforderlig säkerhet för de betydliga lån, som i och för den af honom tillämnade fabriksanläggning vid Lilla Edet komrae att upptagas, måste vara i tillfälle att lemna inteckning i fabriksbyggnad erne, hvilken inteckning icke kunde, mot lag, honom af vederbörande Domstol beviljas, enär Bolaget icke egde, och således ej heller kunde på honom öfverlåta, eganderätten till den grund, hvarpå fabriken skulle byggas. Af sådan anledning har Direktionen, å Bolagets vägnar, underdånigst anhållit, det Kongl. Maj:t, till befrämjande af såväl ortens som Bolagets gagn och fördel, måtte täckas i Nåder tillåta Nya Trollhätte Kanal-Bolag, att, derest annans laga rätt deraf icke förnärmades, få till Kronoskatte-lägenhet inlösa Lilla Edets Sluss jemte dithörande obetydliga jordutrymme utmed begge sidorna af Slussen och Sluss-kanalen. Sedan Kongl. Naj:t i Nåder anbefaltt Dess och Rikets Kammar-kollegium att häröfver sig yttra, i hvilket afseende jemväl till Kollegium öfverlemnats en af Direktionen för Nya Trollhätte Kanal-Bolag till Kongl. Maj:t ytterligare ingifven skrift, innefattande anhållan, att, i fall hinder skulle möta för beviljande af den först gjorda ansökningen, Kanal-Bolaget måtte få, genom byle med ett Bolaget tillhörigt hemman, i mantal Lilla Höjum, tillvinna sig eganderätten lili ofvannämnde Sluss med dertill hörande område, afgaf Kammar-Kollegium, under den 18 Maj 1846, dess utlåtande i ämnet, hvarvid, för den händelse afhäudandet af Kronans eganderätt till ifrågavarande Slusslägenhet skulle anses lämpligt, Kollegium i underdånighet hemställde, att sådant måtte ske genom lägenhetens skatlcförsäljning, helst all grund saknades för jemförelse af de till utbyte föreslagne lägenheternas värde; och uppgaf Kollegium tillika i underdånighet de vilkor, hvarunder Kollegium ansåg omförmäldc skatteförsäljning kunna ega rum.
Utan att gå så långt tro vi dock, att reformen blir maktlös och onyttig om den ej föregåtts af förändringar i stadgar och reglementen, som medgifva invälj andet af qvinliga ledamöter jumte det bestämda antalet manliga, samt tillåta en sådan fördelning af göromålen, hvarigenom de Taya arbetskrafter, som erhållits i och genom qvinnors inväljande, kunna, fullt tillgodogöras. Vidare tro vi, att i denna stund ytterst få qvinnor inom hela landet skulle vara mäktiga af att sköta dessa ' nya och vigtiga uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Vi tro, att icke ens den mäst uppoffrande frivilliga kärleksve rksamhet, eller det flinkaste biträde lemnadt åt manliga styrelseledainö- 42 ter, kan bibringa våra qvinnor de insigter och egenskaper, eller den erfarenhet om de kommunala bestyrens egendomliga art och kraf, som fordras för att kunna med framgång fylla berörda uppgifter. För att då gifva qviniian den nö- diga förberedelsen och uppfostran till det vigtiga medborgerliga värf man vill anförtro henne, t e t a vi ingen bättre utväg än den af k. befallningshafvande i Stockholms län fö- reslagna, dock tillämpad blott såsom en öfvergångsform. Vi tillråda sålunda, att de qvinnor, som antagit kallelse att vara ledamöter i skolråd eller fattigvårdsstyrelser, måtte under fövsta året efteqderas tillträde närvara vid resp. styrelsers sammanträden, rned rätt att deltaga i diskussionen, men icke i besluten, äfvensom utföra uppdrag som af styrelserna kunna dem anförtros; men att de derefter måtte tillerkännas alldeles samma ställning och beslutande rätt som de manliga ledamöterna. I annat fall blir reformen endast ett spegelfäkteri, och man kan så gerna staiinat vid den nuvarande ordningen, att t. ex. i större städer skyddsföreningar och enskilda personer lemna frivilligt biträde, eller i landskommuner energiska qvinnor, med eller utan lof, verka för de fattiga och skolan. * * * Men, frågar man, hvilka äro då de der qvinliga egenskaperna, som anses för samhällsarbetet så önskvärda? Svaret återfinnes i föregående anföranden angåeiide qvinnans natur (se utlåtandena från Upsala, Jönköping m.
Allt gick tyst och stilla, till dess Njål påminde, att det kunde vara tid att lysa sina stämningar från lagberget. Då blef det knot och buller. Det ropades allmänt, att det tjenade till föga att börja rättegång, då man icke kunde få lagligt slut på den. “Det vore vida bättre att kräfva ut sin rätt med udd och egg,“ d. v. s. med svärd och spjut. Njål fästade deras uppmärksamhet derpå, att en dylik laglöshet icke dugde. I stället föreslog och genomdref han inrättandet af en ny domstol, som skulle i förhållande till de förut varande fjerdingsdomstolarne blifva en högre instans under namn af femtedomen. Dit skulle alla saker hänskjutas, som icke blifvit förut af domstol lösta, dit skulle man vända sig med sin klagan, i fall man fann någon hafva genom sina konstgrepp förhindrat rättvisans gång eller, som det på Islands lagspråk hette, brutit thingordningen. Antalet medlemmar i denna domstol skulle blifva 36 ett vanligt tal i det Isländska rättegångsväsendet. Med deras nämnande gick icke alldeles så till som i de andra domstolarna. I hvar och en af landets fjerdingar upprättades 3 nya godord. De 48 godarne nämnde hvar sin domare Nordlandet lemnade nämligen icke flera än hvar och en af de andra fjerdingarne, ehuru det egde flera godar men af dessa 48 skulle nödvändigt 12 uteslutas, antingen sex af hvardera parten eller ock om en part icke ville, alla tolf af den andra. Det hände en gång att den ena parten icke brydde sig om att utmönstra de sex; motparten försummade att utesluta dem och förlorade i följd deraf målet. Det var, när rättegången fördes mot dem, som vållat Njåls död. Femtedomens inrättning var ett stort framsteg. De store i landet, särskildt godarne, som till en början hade känt sig föga mäktiga gent emot thinget, började småningom utöfva stort inflytande öfver det. Nu försvagades deras makt, dels direkt genom de nya godordens upprättande, dels medelbarligen genom det större skydd, rättsskipningen fick, då en ny instans bildades.
Motion i detta ämne är inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt af Olof Lagergren från Gotlands län (motion N:o 482), hvilken föreslår: l:o att handel med apotheks-privilegierna förbjudes; 2:o att nuvarande apotheksegare, hvilka genom köp blifvit innehafvare af apothek, lämpligare godtgöras medelst af Staten garanterade räntebärande obligationer, till det belopp, hvarmed dessas privilegier under sista tiotal af år i medeltal blifvit betalda, eller till det pris, hvartill de sist blifvit försålda, hvilket af blifvande innehafvare på femtio år amorteras; 3:o att apothek, efter kommunens medgifvande, får anläggas, hvarest sådant anses behöfligt, med vilkor att de i vanlig ordning tillsättas med den erfarnaste och skickligaste af de sökande, och att blifvande innehafvare af nya apothek proportionelt deltaga i amorteringen af samtliga apotheks-privilegierna inom riket. Frågan om förändring i det hittills brukliga sätt för öfverlåtande af rättigheten att drifva apothek har förut vid många tillfällen blifvit dragen dels under Kongl. Majits dels under Rikets Ständers pröfning. Med anledning af en utaf större delen af apothekarne i riket gjord underdånig framställning om den bekymmersamma belägenhet, hvaruti, af anförda orsaker, apotheksrörelsens idkare här i landet skulle sig befinna, förordnade Kongl. Majit., genom nådiga beslut af den 9 Juli 1831 och den 25 Februari 1832, en komité till utarbetande af, bland annat, förslag till fullständigt Apothekare-reglemente. Detta sålunda utarbetade förslag öfverlemnades den 27 April 1835 till Kongl. Majit, samt remitterades den 30 derpäföljande Maj till Kongl. Sundhets-kollegium, hvilket, efter inhemtande af Apotheks-societetens jemte apothekarnes i landsorten deputerades yttranden och erinringar i ämnet, Bih. till R. St.
Majlis nådiga proposition i öfrigt innefattar, dock, hvad förslaget i 4:de punkten beträffar, med den förändring i redaktionen, som här nedan förekommer, får, på grund af hvad sålunda anfördt blifvit, vördsamt tillstyrka, det Rikets Ständer måtte besluta: att, med bibehållande af det utaf Kongl. Majit och Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag fattade beslut öm räkne-enhetens fastställande till \ ridr silfver, enligt Myntordningen af den 9 Maj 1835, denna räkne-enhet, motsvarande 1 ridr rgs, eiler 32 sk. banko, må, i öfverensstämmelse med samma beslut, benämnas riksdaler; att räkne-enhelen indelas i 100 lika delar, benämnda penning, deraf alltså hvar och en i värde motsvarar lTVorst. i silfver, 3Te„V rst. banko, rst. riksgälds, eller nära skilling sistnämnde mynt; att, efter det nya systemets verkställighet, all räkning föres i 2:ne kolumner, riksdaler och penning; hvarvid jemte penningtalet utsättas deraf uppkommande bråk; att, vid den omsättning eller reduktion af jordeboksoch hemmantalsräntor, som af Kongl. Majit och Rikets Ständer kan varda beslutad, äfvensom vid debitering af afgifter, som, efter det nya myntsystemets införande, äro i annan myntsort bestämda, må, under iakttagande af de närmare föreskrifter, som af Kongl. Majit varda meddelade till förmån för den skattskyldige dels uteslutas allt bråk, som icke uppgår till £ penning, och dels allt bråk, öfverstigande \ penning, lill '2 penning jernnäs; BankoUtskottets Utlåtande, N:o 24. 9 att taxor för allmänna afgifter undergå skälig jemkning till öfverensstämmelse med det nya myntsystemet, så att bråk, öfvereller understigande j penning, i möjligaste måtto undvikes; att, med tillämpning af det nya räknesättet, följande mynt af silfver och koppar må präglas: af silf ver j enligt Myntordningen af den 9 Maj 1835, så att alla mynten blifva 12-Iödigu, eller innehålla 3 delar fint silfver mot en del koppar, silfret till den i nämnde förordning|bestämda vigt, under förbehåll af i förordningen tiliåtne afvikelser eller så kallade remedia, nemligen: 1 å i r:dr silfver eller 4 riksdaler
Ridderskapets och Adelns, enligt nu ankommet ProtocollsUtdrag, denna dag fattade Beslut, det borde Riksens Ständer, sedan underrättelse nu erhållits, om Hennes Majit Drottningens höga ankomst till Hufvudstaden, genom en stor Deputation uppvakta Hennes Maj;t ; Och skulle ExpeditionsUtskottet anmodas uppsätta den underdånige* Adress, hvilken vid detta tillfälle komma att* till Hennes Maj:t i underdånighet framföras. S. D. Föredrogos ånyo och blföllos Statsutskottets den 30 sisth Maji och 6 i denna månad, på bordet lagde Betänkanden, nemi: Fröt. AJtdr. d. xi Junti 1823* 325 N:o 178, Om NummerLotteriets och AssistanceContoirets indragning. N:o 210, Angående Rörstrands PorcellaineBruk. N:o an, Rörande Remisslage för Räntemästare. | N:o 213, Angående Chefens för 3:8je CavalleriBrigaden Memorial, om ^Adjutants arfvode. N;o 215, Om Rotehållarne i Fellingsbro Härad af ålder anslagne Spannmåls-undsättning. S. D. StatsUtskottets den 3 och 6 dennes pä bordet lagde Utlåtanden N:o 212 och 214, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, om inköp af astronomiska Instrumentet och angående löneförfattning för KronoBetjeningen på Gothland och i Bohus Län samt Tryckningskostnaden af Landshöfdingarnes ÄmbetsKungörelser föredrogos åter och lades till Handlingarne, enär BondeStåndet godkändt Utskottets förra Betänkanden i dessa ämnen. S. D. Till Lagsamt Allmänna BesvärsOch EkonomiUtskottens den 6 dennes ytterligare på bordet lagde Betänkanden N:o 62, angående stängselskyldigheten, fann Bonde - 324 Prot, TJtdr. A. 14 Junii 1O23.