Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Redan på 6’o-talet var denna Dockbyggnad påtänkt, af samma orsaker sorn Den 8 December e. m; Friherre Atickarswärd anförer och med samma åsigter som mina, för möjligheten af ett Sjöförsvars tillvaro. Hade dess byggnad sedermera fått fortgå till fullbordan, skulle millioner R:dr länge sedan varit besparade. De rikaste Nationers Sjöadministrationer, nemligen Englands och Frankrikes, inse den stora kostnad af en jemnt flytande flotta; man anför Sverige och Carlskrona Dockor som exempel att efterfölja lill minskning i sina utgifter; man har redan i dessa länder Dockor och Basinger med staplar, hvarå de nybyggda skeppen stå qvar till behofvets stund, i betydligt antal, och man följer en plan att äga halfva flottan flytande och andra hälften stående på land. När dessa magter taga exempel ifrån oss, stå vi ännu qvar på första trappsteget af vårt påbörjade, allmänt aktade arbete. Man behöfver ej mer än en gång taga detta i betragtande, för att finna den fördel, som minskning af underhåll och reparation af det antal fartyg, som står i dockor, skall medföra. Fullbordandet af Carlskrona Dockor såsom den plan upptager som förefinnes, skulle ej kosta mer än 3 års besparad underhållssumma. Då i dessa Dockor kunde behållas uppbyggda skepp, fregatter eller ångbatterier, till ett antal af 18 stycken, visar det sig, att enär dessa Dockor och staplar voro färdiga, fartyg uti dem uppsatte, skulle sedermera den årliga underhållskostnaden, aproximativt upptagen, ,44 Den 8 December e. m. alldeles försvinna som utgift och kunna lill nybyggnad användas, och denna summa kan minst tagas till 100,000 R:dr B:co årligen. Hvilken besparing, mine Herrar, till Sjöförsvarets fullkomnande skulle ej detta medföra? Och jag tviflar uppå, att någon sedermera kan ifrågasätta möjligheten för Sverige att icke kunna underhålla sitt Sjöförsvar. Friherre Anckarswärd säger visserligen rigtigt att en lloltas styrka beror af dess brukbarhet och denna åter af sjömanskapets vana och befarenhet, och uppgifver tillika att om än y:del af flottans personal skulle kunna exerceras årligen, uppsteg denna kostnad till omkring 100,000 R:dr.
Vår litterära dam hade ett geni, som räckte till äfven för annat än att vara rådgifvare åt les Dames et les Demoiselles. Hon ville äfven förse dem med alla de vackra saker, som hon beskref i sin tidning, och etablerade för den skull vid sidan af sin literära verkstad en dito för toilettartiklar af alla * slag. Äfven i detta är ju ingenting ondt, måhända icke heller så fasligt mycket däruti att hon skröt med att ega kunder, som hon i verkligheten icke hade, • — ty det är många som göra det. Men när hon tog sig före att låta förfärdiga falska bref med beställningar från ryska hofvet och den högsta aristokratien samt på grund af dessa lurade till sig den anspråkslösa summan af 5 millioner fraDcs af godtrogna förlagsmän och slutligen rymde, då visar detta en uppfattning af rättsoch pliktförhållandena, som icke ens kan undskyllas genom det värde hon visat sig sätta på svensk poesi. * Madame Apparutis affär har gjort uppseende i Paris, vida mer än hennes litterära dam-tidning förut någonsin hade gjort, men dock icke så mycket som en annan fruntimmersaffär, hvars hjältinna (om man får begagna detta namn, när det egentligen gäller en penningesak) ökat charmen af sitt poetiska svärmeri genom att strängt bevara sitt incognito. Förhållandet är detta: Det finnes, såsom herrskapet säkert känner, i Paris en skådespelare vid Théatre Francais vid namn Mounet-Sully. Han är tragedien, har stora talande ögon och bär långt lockigt hår, äger er en stämma hvars fylliga välklang oeh djupa vibrationer sätta alla fruntimmershjärtan i rörelse, och han skulle med ett ord sagdt prydas af alla de högsta fullkomligheter, som en aktör kan besitta, om han icke började få en måhända liten smula rundad växt under bröstet. Men ömma hjärtan förbise denna ofullkomlighet, och det är ett så- dant ömt bjärta som nyligen dikterat ett bref till Théatre Francais ' direktör hr Claré.ie, hvilket kommit mycket buller åstad.
Derefter borde nämnde serskilda pris, hvilket komme att motsvara det, som annars skolat sättas i April månad, lagas till grund för beräkning af den till Statsverket ingående lösen för ordinarie räntor och tionde jemte andra afgifter, som enligt medelpris skulle liqvideras, men de vid samma tillfälle, efter förhållanderne under löpande årets höstmånader, för året bestämda priser i allt öfrigt tjena till efterrättelse. I fråga om markegångsdeputerades sammansättning förekommer, att, enligt 75 §. Regeringsformen, de skola nämnas på det sätt, hvarje Stånd serskildt för sig beslutar, och är, i öfverensstämmelse med de af RiksStånden i detta afseende fattade beslut, genom Kongl. Kungörelsen deni October 1810 föreskrifvet, att ledamöterne af Adeln samt Presteoch Rorgare-Stånden borde vara tvänne af hvartdera Ståndet, hvaremot BondeStåndet åt dess deputerade vid 1810 års markegångssättning öfverlemnade att afgöra hvad antal af detta Stånd framdeles borde i förrättningarne deltaga. Och är, i följd af de dervid fattade beslut, förhållandet nu sådant, att BondeStåndet endast i fyra Län, eller Göttlands, Blekinge, Gefleborgs och Wermlands, representeras af två ledamöter, eller lika med de andra Stånden, hvaremot i öfrige Län antalet af dess ombud varierar ifrån och med 3 till och med 8, allt efter (Bil. till K. IM. K/ii. Prof), till lt. St. är i84y.) 16 199 X rst de olika grunder för valens förrättande, efter Domsagor, Fögderier eller Socknar, som dervid blifvit antagne.
De å desse skogar varande Jägeri-Bostäilen äfvensom de under ständig besittnings-rätt upplåtne lägenheter, som redan äro mantalssatte men sakna skog och betesmark, böra, i mån af behofvet, tilldelas nödigt utrymme till bete och skog, de sednare emot särskild ränta eftec Ortens method. Öfrige Jägeri-Boställen, äfvensom de enskilde Lägenheter, hvilka, ehuru icke mantalssatte, äro odlade och bebygde och hvilkas inegoområde till fa mantal kunde uppskattas, de Lägenheter som förut äro under andre Hemman skattlagdeoch dermed förenade likväl undantagne, borde pa 4 58 Proposition om Krono-Skogarne i Riketi. enahanda sätt undfå tillökning, så att de till förenämnde Hemmantal kunde skattläggas; Dock hvad de enskilde Lägenheterne anginge, så vida Innehafvarne sjelfve sådant åstundade. Skulle å den mark, sorn sålunda komme att dessa Hemman och Lägenheter tilldelas, någon intägt finnas, hvarå Innehafvaren i sin lifstid erhållit besittnings-rätt , bör den vid Skogs-utrymmets. meddelande deri inberäknas och, med innehafvarens afgång, Hemmanet eller Lägenheten tillfalla. Alla öfrige under laglig besittnings-rätt för framtiden upplåtne mindre intägter, sorn ej kunde på förenämnde sätt till mantal uppgå, bibehållas i deras nuvarande skick och utrymme: men. olaga intägter till den disponibla marken utläggas. 2:0
Storm ägtigste, Allernådigste Konung! I anledning af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers Berättelse, angående hvad som förekommit vid af dem verkställd granskning af Allmänna Magasins-Ärendernas förvaltning och räkenskaper under åren i834 och i835, får Eders Kongl. Maj:ts och Rikets StatsConlor, till fullgörande af hvad Eders Kongl. Majit uti nådigt Bref den 22 December 1837 förordnat, underdånigst andraga följande: Vidkommande först den omförmäldte förlusten å försåld Spannmål från Eksjö Krono-Magasin, så visar den sig till ziffran visserligen betydlig, men bade ofelbart blifvit större om försäljningen antingen verkstälts de föregående åren till de låga pris, som då i orten voro gångbara, och hvilket genom flerfalldiga gångor utlyste Auctioner bekräftades, eller ock 0111 afyttringen uppskjutits år 1834, då en lifligare efterfrågan på spannmål till någorlunda antaglige priser var för handen; hvarförutan den omständigheten icke bör förbises, att en ytterligare förlängd magasinering ofelbart hade verkat till försämring af sädén, som till en del redan af ålder börjat taga skada, och alltså ej kunde utan äfventyr vidare förvaras, enär Magasinet befanns så uppfyldt, att hyrda lägenheter måste begagnas, hvilket jemväl i sin mån bidrog till förökande af Magasins-koslnaderne. Enahanda orsaker vållade förlusten å försäljningen af korn från Uddevalla Magasin, eller att spannmålen genom en ytterligare förlängd magasinering blifvit än mera försämrad, deraf ett än ofördelaktigare resultat inträffat, om med afsältningen vidare uppskjutits.
Som denna discussion nu bar öfvergått till formfrågan, och derom tyckes hafva varit tillräckligt ordadt, så får jag endast hemställa till R. o. Ad., om man icke, för att förekomma all stridighet, i formfrågan, kunde fatta det beslut att låta härvid bero, enär ingen önskat någon förändring af sjelfva tullen. Då vunnes äfven hvad Frihrne Raab och Tersmeden åsyftat. O n Hr Akerman: Jag nödgas fortsätta min anhållan om bifall till denna punkt af Utslcs betänk., alldenstund bär förekommer i samma betänk, en mängd likartade frågor, och om icke denna punkt nu bifalles, så kommer samma discussion att förnyas vid de återstående punkterna. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. funne för godt att låta bero vid Utsk:s yttrande ang:de artikeln hängslen. Ropades ja. H. Ex. Hr Gr. o. Land tm. tillkännagaf, att sedan R. o. Ad. denna dag frånträdt sitt förra beslut ang-.de artikeln ”Brunsten” samt instämt i de öfriga Riks-St:ns derom fattade beslut, och i följd deraf ansett den i ämnet föreslagna voter:s-propos. förfalla, hade nu från Hederv. BondeSt. ankommit ett prot.utdr., som innehöll, att BondeSt. instämt med R. o. Ad. samt inbjudit de öfriga Stånden att fatta enahanda beslut. Vid sådant förhållande syntes det nödigt att R. o. Ad. pröfvade sagde voter:s-propos. och H. Ex. finge derföre hemställa, om R. o. Ad. godkände den rörande artikeln brunsten föreslagna voter:s-propos. N:o 21. Ropades ja. 46:te punkten, ang:de den under artikeln ”Jern, gjutet” förekommande rubriken ”tackoch barlast”, och 47.-de punkten, ang-.de den tinder samma artikel upptagna rubriken ”Bomber och kulor” etc. R. o. Ad. lät vid Utsk:s yttranden i dessa punkter bero.
F:s 63 § föreskrifna kreditiv-sammor; och N:o 134, med förslag till stadganden i det nya reglementet för Riksg.-Kontoret ang:de under sistförflutna riksdag för jernvägsbyggnaderna beviljade, ännu innestå - ende anslag och lån. Föredrogs och lades till liandlingarne Stats-Utsk:ts den 9 dennes bordlagda Mern. N:o 136, i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut, i fråga om inlösande af de s. k. frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta bruk. Föredrogs och bifölls Bevilln.-Utsk:ts den 9 dennes bordlagda Betänk. N:o 20, ang:de beräkningen af tullmedlen, postmedlen, stämpelpappers-afgiften och bränvinsbrännings-medlen. Anmäldes och bordlädes: Sammansatta Bankosamt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ts: Mern. Den 11 Juni. Mern. N:o 1, ang:de arfvode åt Utsk:ts Sekreterare; samt \ Utlåt. N:o 2, i ani. af väckt motiom om vidtagande af åtgärder, för beredande af lättnad i myntcirkulationen mellan Sverige och Norge; äfvensom Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 60, i ani. af väckta motioner om förändring i stadgandena ang:de giftomannarätt; och Mein. N:o 61, i ani. af Rik,s-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskrts Betänk. N:o 57 och Meni. N:o 59, öfver väckta motioner om förändrad lagstiftning ang:de panträtt i lös egendom. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 4 3 e. m. Tisdagen den 12 Juni 1866. Plenum kl. 2 e. m. Justerades två prot.-utdrag för den 11 dennes samt prot:t för den 25 sisth April e. m. Föredrogs och bifölls Sammans.
Slutligen meddelas, att särskild anatomisk undervisning vore kvinnlig me-: i: * t. ex. såsom provinsialläkare, regementsläkare m.m. Kappaffär # ~ 21 D dicine studerande beredd vid Karolinska institutet i hufvudstaden, förändringar funnos och att andra mindre i undervisningens anordnande, som behöfliga för dessa studerande, kunde af vederbörande få vidtagas. Sålunda hade en viktig del af hvad Svensén 1 8 6 5 åsyftade blifvit lag. Kvinna fick aflägga hvad vi i hvardagsspråket kalla studentexamen eller deD, som utgör inträdesexamen våra universitet. till Härmed var nyckeln till det akademiska lärdomstemplet henne lemnad, alla dess delar stodo henne öppna. Och till dess medicinska afdelning inbjöds hon särskildt genom enkom för henne där vidtagna anordningar samt genom den henne uttryckligen medgifna rättigheten till läkareyrkets utöfning. dierna juridiska gon Till stuför filosofie-doktors graden eller för de examina motsvarande lockades hon väl ej af nå- rättighet; men hon fick nu tillfälle öppnadt att genom afläggande af dessa lärdomsprof, särskildt de förstnämnda, meritera sig för enskilda befattningar, anförtrotts Och som förut aldrig åt kvinnor. nu komma vi efter denna redogörelse för den Svensénska till den fråga, motionens öden tillbaka hvarifrån och häftig strid framkallade reform? Har den kvinnan visat sig värdig den höga tanke, åtskilliga hennes entusiastiska försvarare uttalade sig om hennes förmåga att tillgodogöra de bildningstillfällen, som genom 1 8 7 0 års kungabref slutligen ler professor Ribbing och generaldirekhafva öppnades for henne? Eltör Huss fått rätt i sitt påstående om hennes oförmåga till strängt vetenskapliga studier? Och har hon vidare genom studentexamen och akademiska studier, ryckts från såsom andra förutspådde, försin naturliga riktning och bestämmelse? Har hon utträngt mannen från fentliga flyttat lifvet och det ofpå honom i stället öfverde husliga bestyren? Hafva, kort sagdt, förhållandena blifvit uppoch nedvända i vårt samhälle? Svaret på alla dessa frågor skola vi i nä- sta afdelning af vår uppsats söka lämna.
IX. E. 126. — N:o 147. i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående anslag till upbyggande af ett kapell i Korpilombola by af Öfver-Torneå socken, samt för inköp af boställe åt en Kapellpredikant derstädes jemte bidrag lill dennes aflöning. IX. E. 126.’ — N:o 148. i anledning af värkt motion, angående oplåtelse åt Kongl. Seraphimer-Ordens-Lazarettet af plats för Ivätt-inrältning från Kongl. Majd och Kronans, af Kongl. Carolinska MedieoChirnrgiska Institutet disponerade, egendom N:ris 1 oell 2 i qvarteret Glasbruket å Kungsholmen, samt i sammanhang dermed beviljande ät nämnde Kongl. Institut af anslag, motsvarande den by resa fgi fl, sorn för nämnde plats nu erlägges. — N:o 149. i anledning af väckta frågor om förändrade beskaltningsgrunder för Mjöloch Sägqvarnar, samt om ÖdesqvarnarS befriande från Grundskatt. VIII. B. 157, 410, 442. IX. E. 256. XI. U. 21. A. 105. — N:o 150. i fråga om ytterligare anslag till npförande af Cellfängelser. VIII. IX. E. 256. — N:o 151. angående extra Stal—anslag lill föremål, tillhörande Landtförsvars-Deparlemenicis handläggning. ( »S2 ) Stats-Uiskollels Memorialer, Betänkande!] och Utlåtandeo. — Nio 153. i anledning af ålerremiss å Utlåtandet Nio 78. VIII. B. 157. A. 411. — Nio 154. i ättledning af ålerremisser å Utlåtandena N:o 75, angående medels anvisande till lån för Kyrkobyggnader, och Nio 77, angående ett föreslaget lån till Oscars församling i Kalmar län. Vilt. B. 157. A. 411.
Utskottet icke genom en sjelfvillig pröfning af ämnet kommit till något annat resultat, tror jag dock, att Utskottet af de vid första Betänkandet gjorda anmärkningar ägt någon anledning att taga ämnet i nogare skärskådande, och besvara den fråga, huruvida Sverige numera, med sitt insulära läge och naturliga grä,lisor emot Ryssland,. samt under en tid, då de Stora Makternes sträfvande synes vara för en allmän fred, kan behöfva samma kostnader för sin MinislerStat, som då Sverige ännu ägde 43 H. 2 i8 Den 28 September f. ni. ultra-marinska besittningar, då vi icke hade någon gräns emot Ryssland, och då brytningen inom de stora verldshändelserna gaf anledning till underhållandet af en större diplomatisk verksamhet. Jag för min del känner icke, hvartill de stora kostnader, som i sednare tider i denna väg blifvit gjorda, gagnat; men Utskottet har deremot baft fullkomligt tillfälle att profva nyttan af dessa Ambassader till Franska, Ryska och Engelska hofven, hvilka jag till och med vågar anse såsom en för Svenska nationaläran kränkande hyllning åt de Stora Makterna, då Sverige vid enahanda förhållanden icke af dem ägt samma höflighet tillbaka. Jag anser 75,000 R:dr Hamburger Banco för Utrikes MinisterStaten fullt tillräckligt, allrahelst sedan Norrige äfven bidrager dertill. De egentliga relationer, som för närvarande äga rum med främmande Hof, torde bestå i handelsaffärer, och mig synes derföre, att GeneralConsuler och Agenter vid de flesta tillfällen kunna vara tillräcklige för ärendernas besörjande. Vid traktaters afslutande kunde man skicka en för tillfället accrediterad person, hvilken utväg skulle medföra en stor besparing. Jag tror, att på en tid, då besparingar så väl behöfvas i den inre Styrelsen, Utskottet hade haft full anledning, att söka tillvägabringa några sådana äfven uti denna statslyx. Dessutom ligger för mig ganska påtaglig den ringa nytta eller måhända snarare skada, Den 28 September f. m. >9 sorn Sverige skördat genom sin Diplomatie i sednare tider.
Det är Swerige förbehällit at upbära penningar af Regementerne: i stället andra Magter mätte inskjuta dem; sädan är werkan af det dräpeliga Indelningswerket som med örtens bibehållande upsätter 7 Compagnier afWästgötha Dragon-Regemente L:ne Compagnier Lif-Regements Husarer, 06) hela Skaraborgs Infanteri inom detta Län. Mätte Rikets Högloft. Ständer häldre widtaga den anstalt Friherre knclVeLlv proponerat, at öka med et nytt Infanteri - Regemente än förändra et Cavallen til fotfolk, hwarigenom det förwandlas til Recruter, i stället at nu wara en wäl epercerad bewärad samt disciplinerade Trupp: i synnerbet synes mig sädana ändringar hwilka med förra Catzation af det som med dryg kostnad är anskaffadt icke wara rädligt nu dä fattigdomen ar sä tryckande och fienden inom Fäderneslandets gränser. Herr von Hoffsten , Lrlsncl, upläste följande: Det är med största billighet öfwerensstämmande at Klokare och äldre Medlemmar af detta Samfund söka uplysa den mindre sak kun - 1213 ven 24 Augusti. kunnige och sälunda förefaller det mig ej owäntadt, at den wärde Ledamoten som nysi talte Herr Hofjunkare» Keurerkfelm, som under loppet af detta Riksmöte sa ofta riktat Ridderskapet och Adelns Prvtocoll wid sine mogna anmärkningar och uplysningar, nu äfwen söker vederlägga hwad jag den i9 sistl. tog mig friheten at anföra; men beklagarat jag ej ännu -finnér mig öfwerbewist dä jag endast allenast fästat mig wid ordalydelsen af desi första Memorial; hwilket med förklaringar aldrig kan förswaras, föröfrigt får jag i all wänlighet proponera Herr Hofjunkare^ at i detta ämne ej widare ordwäxla, emedan det kunde nptaga en för Ridderffapet och Adeln annars dyrbar tid.
Då befraktaren kan vara en och aflastaren en annan, samt ej blott »rederiet och öfrige befraktare», utan äfven befälhafvaren sjelf och andra »aflastare», kunna tillskyndas skada och kostnad till följd af förbrytelse »mot ortens lag», har Utskottet ansett redaktionen af denna § böra undergå nödig ändring. §§ 89 och 91. Utskottet har funnit, att då jemväl vid stvckegodsbefraktning det fall kan inträffa, att samtlige befraktarne förena sig om att fraktslutet håfva, eller att helt och hållet åter utlossa inlastad t gods, hvarigenom befälhafvaren från sin förbindelse befrias och sättes i tillfälle att erhålla annan frakt, befraktare af styckegods också må, i likhet med hvad i sådant afseende befraktare af fartyg till bestämd del eller vissa läster är medgifvet, ega att emot half frakt utlossa godset eller fraktslutet häfva, då de alla derom äro ense; hvadan och på det 91 § måtte kunna tillämpas å båda nu omförmälda slags befraktare, Utskottet ansett sista punkten af 89 § böra, med nödigt tillägg, till förstnämnda § framflyttas. § 114, mom. 1 och 2. Utskottet har ansett bestämmelsen »segelbart» (skick) böra utbytas mot den, i afseende å ett så svårt skadadt fartyg, som i andra punkten af lista momentet förutsättes, mera tydliga af »sjövärdigt», och derförutan funnit nödigt, att dels, i fråga om beräknandet af distansfrakten hänvisa lill grunderna i 5 §, och dels, då egaren af lastea kan vara en annan än lastemottagaren, införa detta sednare ord i slutet af andra momentet. §§ 122 och 123.
M A R I A ( med tonvigt ). Jo, jag har sett mer än tillräckligt! ( fattar Antons arm ) Kom nu ! ( till Albert ) Apropos! jag hoppas väl att vi få se herr Gahm på mitt fo rlofningskalas? M A R I A . Ja, min f arbror vill det .. jag har visserligen tvek at föru t, men nu tror j ag nästan att jag antar den man h an u tsett åt mig. A L B E R T . Och hvilken är den lycklige? A L B E R T ( bestört ). Huru .. ni ämnar .. förlofva er.. M A R I A . Kgl. sekter Smaal .. en utmärk t älskvärd och hygglig ung man .. ( saktar e , med tonvigt ) som inte gö r några konstresor om somrarne! Jag lyckönskar .. mycket.. A N T O N . Ah, det är bara skämt af Maria! Hon har ju förut sag t min f ar att hon inte vill ha honom. M A R I A . Nå än sedan det säg er ofta en ung flicka.. Nu tycker jag rätt mycket om honom! Adjö min bror! glöm inte bort oss! ( till Anna-Stina ) Välkommen i eftermiddag, mi tt vackra barn! ( de gå genom fonden. ) A L B E R T . Mamsell.. Fjortonde Scenen. ALBERT. ANNA-ST INA. ANDERS. M. J aså, hon ämnar förlofva sig ! Men det sker inte .. f örr slår jag ihjäl den der lång a herrn med två a .. ( slår sig för pannan ) Der har mitt fördömda l ättsinne satt mig i en skön klämma. A N N A -S T I N A ( som hela tiden fö ljt honom med oroliga blickar , går nu f ram till honom och säger skyggt ). Hvad är det som han är så ledsen åt? A L B E R T ( häftigt ). Och det f rågar du, som g enom din galna idé att komma hit, sätter mig u ti ett sådant bryderi. A N D E R S ( går emot hon om ).
Till följd hvaraf och då Utskottet deremot icke betviflar, alt, om Provincialoch Actie-Banker så ordnas och förvaltas, att de förtjena och tillvinna sig allmänhetens förtroende, deras sedelutgifning skall, utan något tvingande medel, kunna, i naturlig väg, ansenligen ökas och ej obetydligt bidraga itt minska allmänhetens behof och efterfrågan af Riks-Bankens myntrepresentativ, hvilket förhållande Bankens Styrelse ej kan ega skäl att söka på något sätt hämma eller motverka, finner Utskottet, lika med Bancofullmägtige, sig föranlåtet alt tillstyrka afsiag å Herr Grefve Frölichs ifrågavarande motion. Stockholm den 11 Februarii i835. Antom till Exp.-Utsk. den 14 Febr. i835. Betänkande, i anledning af Herr Rosenblads motion, med förslag till reglementarisk aföreskrifter, angående sedelstockens framtida beräkning. Ifrån Höglotl. Riclderskapet och Adeln har Utskottet fått emottaga en af Herr Rosenblad, Bernhardj den 1 1 October sistlidet år afgifven motion, lydande som följer: ”Med Högloft. Pudd. och Adelns tillstånd anhåller jag att få framställa någre förslag, rörande det blifvande BancoReglementet: 1:0 Bestämmelserna, rörande beräkning af sedelstocken. Då det af Högloft. Utskottet föreslagna och sedermera godkända förslag, rörande beräkning af sedelstocken, hos Ridd. och Adeln förevar lill pröfning, anmärkte jag, alt redaclionen, långt ifrån att undanröja de ol i - ka begrepp om hvad med sedelstock i Bancostil törstodes, som sedan sista Riksdag förekommit, skulle framkalla ännu större skiljaktigheter och, bok - 4 BanCo-Utshottets Betänkande N:o g8. stafligen tolkadt, förena beräkningen med större svårigheter och arbete än som vore förenligt med nödvändigheten för Banco-Styrelsen att på dagen kunna beräkna sedelstocken. Rigtigheten af denna anmärkning bar redan visat sig vid första tilllämpningen.