Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
So111 bekant var det den beröiiide dansken, biskop Grundtvig, Iivilken först framkastade tanken om en iin ng doms skola för hela fol") Detta uttryck, soni liar biiyo iipprepas och afven &amp; terkoiiinier i 1693 Ars vigselritiiql betonas p8 ett vnckert siitt Önwesidig7~ete18 i de iikteiiskapliga förpliktelserna och förtjihade v3Z att upptagas i vlr tid i st. f. det sriifrande uttryck pK motavi ?lraude stiilille, som gör det troligt ' elleï atiniiistone o~isst, oiii det nienns att det iiï endast maiinen, som Behöfver bedja om en god maka. ket, en folkhögskola, hvars mhl skulle vara att skaffa all landets ungdoin den rättighet, som dittills varit. en förrättighet för studenterna, rättigheten att ~ l e f v a ett äkta ungdoinslifB, d. v. s. a t t i sina basta &amp; r, då langtan efter andens utveckling bor i hvarje ofördärfvad iiiänniskosjäl, erhålla tillfälle a t t fil denna langtan mättad. För nienige mans barn funnos endast ' folkskolor och yrkesskolor - före Grundtvig hade ingen t,änkt på, a t t äfven unga man och kvinnor af folket kunde behöfva något mera. Sedan den första folkhögskolan för unga män kommit till s t h d 1844, dröjde det icke länge, innan liknande skolor för h i m o r sågo dagen. E t t af de mest kända namnen inom den nordiska folkhögskolan är Kristen Kold, Iivilken i Danmark egentligen var den, som gaf uppslaget till den forin, folkhögskolan här fått, nämligen a t t för de unga på en gång bli ett hem ocli en skola.
I: Huden och dess vård; af Dir Arvid Afzelius 5 — 8 H: Om dieten vid sjukdomar i matsmältningsorganen; af D:r Otto Sandberg 13 — 15 III: Om badoch brunnskurer; af D:r Alfred Levertin 18 — 22 IV: Om ryggradskrökningarnas förekomst och behandling; af D:r A. Wide 28 V: Om våra födoämnen; några allmänna synpunkter af Prof. Rob. Tigerstedt 33 — 38 VI: Något om gymnastik och i synnerhet sjukgymnastik; af D:r Astley Levin ... 43 VII: Några ord om uppfödandet af barn under första lefnadsåret; af D:r Carl Flensburg 49 — 50 Ett nationallyte; ett inlägg från männens sida af H. C. 5 En diskussionsafton i Kvinnoklubben; af Kata Dalström 5 Pjollerspråk; också en språkfråga, af Emy ... 6 Bakom grannasmors kulisser 6 Juridisk rådgifvare åt kvinnor 7 Nya Idun; af a t 7 Järnvägskvinnor; en studie från ett kvinnligt arbetsfält, af F — d — f 8 » Här ska ' städas! » 8 Damernas älsklingsdryck; något om kaffet, dess tillagning, surrogater m. m. af En, gammal kaffemoster _ 8, 9 Vid sexton år; af Ina Stockenstrand 9 Våra barn och tidningsläsningen; af Incognita 9 En ungdomstidning 9 Kvinnofrågorna vid årets riksdag 9 » Byta flickor »; af Hj. Cassel 10 Kvinnoarbetet i ämbetsverken; några erfarenhetens ord af en manlig f. d. chef 10 Systrar; af Ellen Bergström ... 11 Också ett lidande; af J. K. 11 En rationel städning af våra boningsrum; prisbel. uppsats af Dixi 11 Kvinnan i kyrkans tjänst 12 Barn och kortspel; af Erny 13 Skrifva bref; af Lennart Hennings - 13 » Gamla familjeflickor »; af Elvira 14 En hälsning från Florence Nightingale 14 Några ord om sorgdräkten; af Ellen Bergström 14 Hvad jag vann genom fasthet; af Ilse Franke 15 Rosor; af O. T. _ 15 Ädelstenarnes symbolik; af P. Z.
Fern år redan eli lång tidt i)å nu likväl, nästan utan allt Undantag 1 sjelfva principcjrne, och med få i deras tillämpning, Utskottens Ledamöter, 72 till antalet, hunnit blifva ense om det nu klandrade Betänkandet; så, om än just »letta bearbetande af mariga, kunde blifva en speciel orsak till någon theoretisk ofullständighet, bor deremot för otvifvelaktigt antagas, att icke Utan en genom ofta återhämtade ofverläggningar så till sägandes framtvingad ömsesidig eftergift uti de hvarannan motsatta fordringame, det mål vunnits, sorn, med högsta Uppmärksamhet på tidens särskilta kraf , likväl må bevara hälst några sådane oundgänglige materialer till en fastare byggnad , hvilka endast långsamt samlas, må åtminstone gifva vård åt något ännu groende frö till eri mera stadgad ordning. Sådant anse Utskotten äfvenledes ännu, oaktadt hvad erindradt blifvit, vara resultat af de - 428 Stafsoch BanJto-Utsiottens Betänhanden'. ras arbete, och hvartill de generella grunderna uti förra Betänkandet framlades; men, enär nu emedlertid Utskotten funnit de flesta ammärkningar sä vida afvika frän ämnet, att, i stället för de egentliga grundernas granskning och debatterande, man öfvergått till detail-änmen, för att derifrån söka hämta bevis, icke för grundernes ogillande, men till styrka derföre, att desse uti verkställigheten icke funne tillämpning; så böra Utskotten vördsamt erinra derom, att Utskottens mening icke varit annan, än att framlägga generella grunder, för att få dem stadgade eller 'förkastade; hvadan detaillertie hvarken kunnat eller bordt i det generella Betänkandet erhålla den utveckling, hvartill de genom öfverläggningarne inom Utskotten redan blifvit bragte, men som ansetts tillhöra det reglementariska: hvarföre ock, enär
1 det hon förnam hans steg, darrade h o n; men genast därefter gladde hon sig, alldeles som förut i trädgården. Fabio satte sig vid sängen, fattade Valerias hand samt frågade henne efter en stunds tystnad: » Hurudan var då denna underbara dröm, som i natt så förskräckte dig? Liknade den Muzios dröm, som han för oss berättat? » Valeria rodnade och svarade virrigt: » O n e j! nej! jag s å g. Idun t IDUN fisk iffclöfMijfiii fir krnimu mh Mimmi PNDER MEDVERKAN AF ^ \ V E (EVA WIGSTRÖM), (§LLEN ^RIES, fRAXHILDA ^ZLÉNA~ ' ^7BL0M, CEC. — Iduns äpplen, som man vet, Väl kunna hjärtat Men ej vår kropp ungdom skänka, odödlighet. Frans Hedberg. IHHEHÅLL. L 24, 25 Lennart Hennings 2 F r u A k t s a m; af Hedda Lengauer 24 Hvem h a r rätt? H. P. 50 Ä k t a? af Elin C. Med 3 i l l u s t r. af V. Andrén 51 Två gånger två är — fem! Med 1 i l l u s t r. Med 2 i l l u s t r. af Jenny Nyström 51 A f t o n r o; af Cecilia Bååth Holmberg. Med 2 i l l u s t r. Med 3 illustr. Med 4 illust. af V. Andrén 51 S n ö; af Helena Nyblom. af David Ljungdahl B u r f å g l a r; af Thore Blanche. Med 1 i l l u s t r. Med 4 illustr. G. S. P. S. H. (De med * betecknade äro åtföljda af ett, de med * * b tecknade af två eller flere porträtt.) N. " K. H. Af Daniel Fallström M å n s k e n; af Edv. af Jenny Nyström S t j ä r n ö g a; af Johan Nordling. af Jenny Nyström K r a f t; af Sigrid Elmblad (Toivo), Med i l l u s t r.
Om det stod precis så i artikeln, som jag här uttryckt mig, vill jag icke stå inne för; andemeningen var emellertid densamma. Och den var tvifvelsutan fullt riktig, såväl därutinnan att de vittre spåmännen på sista tiden, och icke minst i Skandinavien, på ett oroväckande sätt tilltagit i antal, som ock däri att man om samtliga dessa förkunnare — om öfvertygelsemännen icke mindre än om de oundviklige konjunkturmännen — kan säga, att många äro kallade men ingen utvald. Den lösande formeln har ingen funnit eller uttalat; visserligen. Men hvad författaren till den ifrågavarande artikeln icke haft öga för och hvad han icke betonade, det var att alla dessa fenomen från dagens litterära lif samt och synnerligen voro de små hvita brottkammarna på en och samma framrullande jättevåg. De många spridda och olikartade sträfvandena efter en diktningens pånyttfödelse äga ett gemensamt och enhetligt något i själfva den anda, af hvilken de bäras; och vitterheten själf i sin helhet sedd är allenast en planka i detta tidsskepp, hvilket nu som bäst gör en grundlig vändning för att hålla en ny kurs på sin fart emot den nya värld, hvarom människosläktet drömmer. Ty sekelskiftet torde, i likhet med senaste gången, komma att innebära mera än en förändring af 18— till 19.. Det är nog barnsligt att vilja finna ett mystiskt samband mellan den mänskliga kulturens stora omvandlingar och tideräkningens milstolpar; men då firmamentet är så fullt af underliga järtecken som fallet är i dessa det adertonde dygnets solnedgångstimmar, röner den känsliga människoanden inom sig rörelser och aningar, behof och drömsyner, bleka taflor och blott halft hörbara melodier, hvilka, en gång trängda upp till ytan och vordna visa och färg, kropp och dag, skola utgöra ingenting mer och ingenting mindre än själfva framtiden, den nya kulturen, det nya lifvet. Det är med släktets stora metamorfoser som med den enskilda människans. De begynna osynligt, fullbordas omärkbart; med det ögonblick, då de framstå synliga och själfmedvetna, slutar växandet och vidtager den mogna ro, som leder till upplösningen.
Om jag ändi vore karl och kunde förtjäna diiktigt med penningar, d&amp; kunde det vara nigot lönt att lefva ocli brottas nied sorg och oro! Du förstår, jag liar icke alldeles tappat inodet fast det slokar öronen i kväll, nej, jag ämnar fakta på så länge jag kan, jag har ingen annan råd; jag menar icke efter fbrfattarskap utan endast framsteg till något baltre. Gud hjalpe inig s % visst! J a g vet att för inig gäller det att gå framåt, eller gå under, och jag skall darföre strafva så länge krafterna stå bi. Om jag staiinar i sinPlsinnets dypölar och låter mig dragas ned däri, då vet jag att mina själskrafter skola förlora sin spänstighet och - att jag icke skall kiiniia bLra min börda längre, den fordrar ju till och med 9221 alla mina krafter. Du kan tro att afven jag har ett lefnadsinål eller en lifsuppgift, som jag tänker på när jag tycker det vore lugnare för mig själf och för andra on1 jag finge lägga mitt liufviid till livila under en gröii torfva. J a g t5inker d %: " nej, di1 skall lefva, dn skall sträfva och förtjäna pengar, lära dig något och studera lifvet, och sedan skall du, som icke fick lyckan på din del och .icke förmådde bli konstnär, sedan skall du understödja någon eller nigra son1 älska detsamina som du och strafva efter samma inål som (Iii, fast dn ej kunde narina dig det. Och så skall du gladjas då de bli hvaci aldrig dii kniide bli, deras intressen skola vara dina och du skall följa dem p5 viigen så långt du f !rinår; sedan, d % deras sträfvan krönes rned fraingång kali du tanka att dii icke lefvat förgafves, och sh skall din ålderdom skänka dig den lycka, soin iingdonien förnekade dig; s i skall da kanske and&amp; få det sköiiaste på jorden: en fridfull, smärtfri död. o J a, nior lilla, s&amp; se mina rosigaste fraintidsdrömniar ut!
A. 97. — åtgärder, om granskning af, till förberedande af den allmänna silfverutvexlingen, samt i samband med Rikets Ständers beslut om bankosedlarne och en på upplåningar grundad diskontering för den större rörelsen. — åtgärder och förvaltning på det hela sedan nästförflutne Riksdag, angående. XI. B. 33o. XII. A. 168. BankoLagen, om förändring i 5 §. af XI. 17. R. i35. XVII. B. i65, 4o5, A. 453. E. 472- BankoReglementet, om anmodan till BankoUtskottet alt skyndsamt inkomma med förslag till de delar af, hvilka kunna till pröfning företagas. XVIII. R. 6r. BaukoReglemente, om åtskilliga förändringar i i Ari. af i83o års. XVIII. B. a3o. A. 256. — om en nödig ansedd förändring i 3 Art, af i83o års, XVIII. B. 3i5, XIX. A. 56, A. 96, — om företagen granskning af stadgandena i lista och 2:dra Afdelningarne af Art. 3 i i83o års. XIX. B. 2i3. A. 245, — om förändrade stadganden uti 3 Afd. af Art, 3 i i83o års, XIX. B. 3o6. A. 3i8. >— om reglementariska stadganden motsvarande 4 Afd. af Art. 3 i i83o års, XIX. B. 3o6. A, 3i8. XXI. U. 135, A. i57. ■— om åtskilliga förändringar och tillägg i afseende på de under litt.
Härvid förckommo: Inbjudningarne lill Borgare-Ståndet. 710 Prol.- Utdrag den 15 September 1S60. Afslogos, med undanlag al' den förslå, sidan 12, angående § 9 uli förslaget lill Instruktion för Taxcrings-förrätlningarne, hvilken inbjudning antogs. Voterings-p ropositionerna. Gillades, nied undantag af den elfte, hvilken, i följd af bifall lill gjord inbjudning, förföll. Utskottets öfriga hemslällandcn. Godkändes. Och skedda anmälanden. Lades till handlingarne. Från Hedera. Ronde-Sländet. S. D. Föredrogos ånyo följande af Slals-Ulskollet afgifna och på Ståndets bord hvilande Memorial: N:o 173, angående verkställd omröstning i anledning af Piks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till Stals-regleringen hörande frågor, lades lill handlingarne. N:o 174, med förslag till volerings-propositioner, i anledning af Piks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande 18:dc och 20:dc punkterna i Slats-Ulskollets Utlåtande N:o 120; N:o 175, med förslag till voterings-proposition i fråga om förändradt sätt för amortering al Landshöfdingc-ackorden; och N:o 170, med förslag till voterings-proposition i fråga om anvisande af låneunderstöd till Marmor-fabriks-idkaren J. R. Schram; De i sistnämnda Irenne memorial framlagda förslog till voterings-propositioner godkändes; samt N:o 177, i anledning af återremiss å förslag till voterings-proposilioner i fråga om Slats-bidrag för iståndsältande af Linköpings domkyrka, lades till handlingarne.
Utskottets tillstyrkan uti sednare Betänkandet, s,att en obegagnad del af den för ett Contoir anslagne utlåningssumma skulle temporairC förskjutas till ett annat Contoir, som deraf vore i behof,’’ är af Högvördige PresteStåndet och Vällofl. BorgareStändet helt och hållet förkastad, men deremot godkändt af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStändet med den förändring, att en sådan öfverflyttning, i stället för att, såsom Utskottet föreslagit, uppdragas åt Bikets Ständers Herrar Bevisorer öfver Stats-, Bancooch Biksgä Ids Verken; borde öfverlemnas åt Herrar BancoFuIlrnägtige. Och som denna skiljaktighet enär a Stånds Beslut aro med de a;ne andres olika, ej kan, så vida alla BiksStånden vid sine förut fattade Beslut förblifva , titan att något af dem uti de öfrige 2:nes yttrade mening med frångående af sin egen instämmo undanrödjas annorlunda, än genom omröstning inom förstärkta BancoUtskottet; alltså och då Höglofl Bidderskapet och Adelns samt Hedervärda BondeStåndets lika mening närmast öfverensstämmer med Utskottets Betänkande, har Utskottet trott sig böra till Bikets Ständers gillande framställa följande voterings-proposition i vDen som bifaller, att, i fall erfarenheten skulle bevittna, att under en längre tid någon större summa varit outlånt, antingen vid Hufvud - -308 'Banco-Utshottets Betänk and en.
Wisierligen har emellan Swensta och Fransta Regeringarne ett tillstånd af köld utträdt, förnämligast grundadt pä Pommerns owäntade besittnings tagande af Fransyska troupper; wisierligen har denna owänliga handling ä Fransta sidan, och alt hwad deraf blifwit en följd, bordt wara ömmande för Kongl. Maj:ks hjerta, men Kongl. Majtt har likwäl i frägan om Utrikes stulden, icke fastat sig wid ögonblickers politista förhällanden, Utan följk en reciprocikcts princip, som hämtar sin kraftigaste grund frän sädane händelser, hwilka tilldragit sig under de mäst fredliga förhallanden emellan Swerige och Frankrike. I Konungens nu upläste proposition till Riksens Ständers Stats-utstoik, sinnes det officiella förklarande upkagit som Fransika Stats-Ministern Hertigen af pastors pä Kejsarens desi Herres befallning afgaf, att enligt folkrätten alla Swensta fordringar hos Fransta Regeringen wore genom kriget dödade och förfallne. Detta yttrande, som pä en gäng till intet gjorde redan af Fransta Regeringen lill owillorlig betalning erkände fordringar, blef Kongl. Majtts befullmagtigade ombud genast efter fredens undertecknade i Paris tillkännagifwit, det will säga, wid en tidepunct dä bada Rikens wänstapsfulla förhällanden wörö de mäst förtroliga. Dä Hans Majtt Fransta Kejsaren sedermera af politista stät anfäg sig böra förena Konunga Riket Holland med Fransta Kejsaredömet blef, Holländsta national stulden, genom ett offemeligen kungjordt decret, nedsatt frän desi hufwud belopp till en Den 13 205 en tredjedel. Intet förewarande misiförständ gaf dä Franska Regeringen anledning art widtaga nä, gotdera af dessa steg eller alt beräkna de följder som deraf för Swerige kunde upkomma.
Dessa handlingar hafwä blifwit föredragne deri 27 November 1802, da Herr Krigs-Rader karleson äfwen warit närwarande. Och wik der Åtminstone synas, fom hade Högloft. Hemliga Utskottets lie^olution wid siftberörde tilfalle bordt wäcka särskildt upmarksamhet/ enar ä ena sidan Lominissariatst Uti deft förslag ansett In. 8ckenberZ, i stöd af samma Resolution, icke kunna deta upföras,och ä den andra lit. 8ckenber§ Uti dest anförde beswär sökt förklara Resolutionen til sin fördel» z:o. ?rotocol!et för den 27 November eller för samma dag Lommisssriatets, förslag och lit. Lekenbei-HL beswär i sammanhang med Revisors.kjellstens tilsättande pröfwades, blef justeraät den 4 nästpäföljande December, och da afgaf nu mera aflidne Riksdagsmannen kl-its kelsson en ffriftelig Reservation emot ScKenberZs ärhallne förordnande, at tills widare förrätta den af Herrar Fullmägtige pa behaglig tid inrättade Revisors befattning , och deruti Riksdagsmannen yttrade sin tanka om rätta förständer af Hemliga Utskottets Resolution. Sistberörde dag eller den 4 December föredrogs äfwen et af Loinmisssriatet ingifwit och ruk N:v 1409 inrezistreracit klemorial, hwaruti yrkas answar a lin LcKenberZ, för de af honom Uti ofwan omförmälte beswär öfwer Lommissaiiatets förslag til Revisors-besättningen emot Lommissariatet mitzfirmeliga ffrifsätk Af denna särskildta anledning kom Sckenbergs Befwars-ffrift, hwaruti han sä högeligen aberopat sig Hemliga Utffottets Resolution - Den 24 Mars. 107g tion ä nytznamnde fräga, och, enligt Herrar Fullmägtiges dä fattade beslut, stulle lie.' nlzerZ förekallas, och inför kiotocollee undfä förestä.ming.
Genom de förslag till beräkning af Stats-Verkels inkomster och utgifter, som numera blifvit utaf Utskottet afgifne, anser Utskottet sig jemväl hafva besvarat erhållne remisser å det af F. von Zweigbergk afgifna förslag till stats-reglering; Herr von TIavtniansdorffs, A., motion, att alla de anslag, sora i Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof eller bilagorne dertill, eller i St)r-A.mirals-Einbetets 3:dje Afdelnings betänkande blifvit i underdånighet föreslagna eller begärda, ehuru ej af Kongl. Maj:t uttryckligen äskade, måtte, så vidt tillgångarne, utan förhöjning i de gamla skatterne, sådant medgåfve, varda beviljade, äfvensom de af Kongl. Kammar-Collegium, såsom behöflige uppgifne anslag lill ökad tjenstemanna-personal och arfvoden för tillfälliga behof, anvisade; Hans Janssons från Elfsborgs Län motion om åtgärder till Riksdagens förkortande, medelst stats-regleringens fortskyndande; samt de anföranden, som, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Ståts-Verkets tillstånd och behof, blifvit uti Riks-Stånden afgifne. 24 Stats-TJlskottets Memorial, No 65. I afseende å åtskilliga med stats-regleringen sammanhang egande, uti Kongl. Propositionen omförmulde ämnen, äfvensom i fråga om anvisningarne å Hufvud-Titlarnes besparingar, skall Utskottet serskildt sig yttra. Stockholm den 23 April 1840. STOCKHOLM, ecksteinska eoktryckfpjet 1840. Bil. till Stats-Utsk. Memorial i84°j A.o 65. af Riks-Stats-Utgifterne enligt Stats-Utskottets. nedan angifne Betänkanden. Sa mm a ndr a g Irsta Hufvud-Titeln, enligt Betänkandet Nro 31» .»..»». 2ra dro, enl.Bet.
De handlingar, som efter denna dag inkomma, hvila till följande året.’ 6 §. Hushållriings-Sällskaperne (Konungens Befallningshafvande) åligge derefter, att pröfva nyttan af de uppgifne Odlings-föietagen, likasom behofvet och gagneligheten af skeende utflyttningar, samt derpå grunda deras » afgifvande yttranden om det enas företräde framför det andras, inom hvarje dass af de medgifne utlåningarnej hvarförutan de ega bestämma i huru inånga Terminer hvart och ett Låne-understöd, efter företagens vidd och beskaffenhet, må fördqlas och utgå, samt deröfver uppsätta sammandrag, som bö-' ra åtfölja Båne-handlingarne. Reglemente. 7 §• Sedan alla till beläning antaglige och corn* plette handlingar salunda blifvit classificerade, böra de af Landthushållnings-Sällskaperne, (Konungens Befallningshafvande) inom den 15 Gctober hvarje år, till Banco-fullmägtige insändas. 8 §. ' Banco-fullmägtige, som jemväl inom sistnämnde dag hafva att ifrån Banquens Commissariat undfå uppgift å den summa, som för följande året är att till nya Odlings-lån disponera, uppgöre, efter de inom hvarje Län författade listor, hvarå Låne-ansöknirigarne blifvit classificerade, ett generelt Repariitions-förslag, som i mån af den befintelige tillgången upptager, för hvardera utlånirigs-Classen särskildt, i hvad ordning och till hvad belopp Lånen för nämnde år komma att utgå, så tidigt, att Hushållnings-Sällskapeine (Konungens Befallningshafvande) senast inom löpande årets slut må underrättas om de i hvarje Län för det kommande året till erhållande af understöd antagne och uppförde Odlings-företag, dervid alla special-handlingar återsändas, att hos JHushållnings-Sällskapet (Konungens Befallningshafvande) till nödig controll
Regeringen h') Krigs-Collegii hemställan, att en Jemtlands reservmedels-cassas fordran 5,313 R:dr 20 sk. 11 r:st., lill hvars utbekommande ingen utsigt var, måtte få afskrifvas, men undersökning årligen hos gäldenärerne anställas till utrönande, huruvida de kunde skulden till större eller mindre del afbörda, och alt undersökningsinslrumentet uti hvarje års till Kammar-Rätten ingående balance-relalion skulle fullständigt, upplagas. Maj 1835 beslöt Kongl. Maj:t, på sina Rådgifvares f) tillstyrkande, att, på det en genom Statsinkomsternas fördröjda iniefverering tilläfventyrs föranledd brist uti Stats-Contorels disponibla Cassa-till_gångar måtte i någon mon förekommas, i Nåder upphäfva den i Kongl, Brefvet den 3i Dec. 1829, på grund af Riksens Ständers skrifvelse den 3 Nov. samma år, meddelade föreskrift och förständiga Stats-Contoret att någon lefverering till Riksgälds-Contoret af Stats-Yerkets öfverskottsmedel dädanefter ej borde verkställas förrän efter Rikshufvudbokens afslutande, behörig liqvid blifvit uppgjord emellan Stats-Yerket och Riksgälds-Contoret för det år hvartill öfverskollsmedlen hörde. Den obenägenhet Konungens Rådgifvare k~) den 9 Dec. 1836 visat, dels att, enligt Riksens Ständers önskningar, söka genom befälspersonalens minsk - h) Hvari deltogo Tit. Rosenblad, Stjerneld, Löwenhielm och Adelsvärd. Föredragande var Tit. Riben. i) Tit. Rosenblad, af Wetterstedt, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius, v. Schulzenheim och Skogman, k) Tit. Rosenblad,' Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim och Grip. Bih. till R. St.
Länets Hushållnings-Sällskap har fortsatt sin verksamhet, utdelat årligen belöningar, äfven för trädplantering och husslöjder, och genom sommartiden anställda möten i afsigt att utdela offentliga belöningar för plogens rätta och ändamålsenliga begagnande, har sällskapet sökt uppmuntra härtill, hvarjemte agronomen Johnson på sällskapets begäran och till en del på dess bekostnad gått länets invånare tillhanda med råd och upplysningar. För att ytterligare bereda framgång åt jordbruket, har här varande Hushållnings-sällskap uppgjort förslag till en lägre landtbruksskola vid Sjöby egendom i Skatlöfs socken af Allbo härad, h vilket förslag, i afseende äfven på stadgar för denna skola, Eders Kongl. Maj:t täcktes gilla. Med det af Eders Kongl. Maj:t nådigst beviljade årliga anslag, 1000 R:dr B:ko, har skolan varit i gång sedan den 1 November 1847. Elevernas antal är 12, hvilka hvardera betala årligen 33 R:dr 16 sk. B:ko, emot erhållande af fri undervisning uti det praktiska jordbrukets alla på delta ställe ulförbara delar. Inrättningen är alltför ny, för att lemna tillfälle till något bestämdare omdöme öfver dess resultater, men det ringa siats-anslaget gör det omöjligt för skolans föreståndare, som tillika är ställets ägare och besörjer undervisningen på stället, att fortfara dermed. Då det likväl är af stor vigt för denna ort, att en sådan lägre landtbruksskola kan ändamålsenligt organiseras och vinna fullt förtroende, vågar jag på förhand utbe mig Eders Kongl. Maj:ts nådiga behjertande al den framställning om förökadt anslag för en sådan skola, som jag framdeles torde komma, att, efter sig företeende omständigheter, i underdånighet väcka. Det är ett sällsamt faktum, att vid flere på hvarandra inträffande goda skördar, då desse icke blott äro fullt tillräcklige för behofvens fyllande inom länet, utan ock lemna betydliga öfverskott till afsalu, en förlägenhet för pen ningar uppkommer genom bristande afsättning, som inverkar ofördelaktigt på landtmannarörelsen i allmänhet.