Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kommen danlsknps-ulgiller 2,500: — OfverflyIlas hit från anslaget "Kommendants-Staten” 921: uanls-blaleu" y-dl: — 3,421: Expeditions-IJtskotiets Forsingtill underd. Skrifvelse N:o 194. 51 Penningar. Riksmynt. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag S p a n m å 1. Indelt, på förslag. Oindelt. Mått. Värde k 2 R:dr kul), foten. Mått. Värde förslagsvis ä 2 R:dr kub. foten. Summa. Riksmynt. Skrifvelse N:o 19-1. „. i , apj i • Tillökning i anslaget för underhållande af Bevärings-Manskapels beklädnad och utredning 41,000: — Tillökning i anslaget för underhållandet af hus och byggnader 3,000: — Fyllnad uti afdelningens anslag i allmänhet 3,162: 76. Till slitnings-ersältning åt Gottlands Na linnal-Bevärings-manskap under mölen 6,750: — Samt tillökning i beklädnadshjelpen åt Under-Officerare m. fl. vid Svea och Andra Lif-Gardet samt de Irenne Ar tilleri-Regeinentena 12,105: — 66,077:76. 81,498:76- S:gr 1,135,678: 8;>. Indelta räntor, enligt markegång på förslag: Till Lifoch Släp-munderingar vid Rolliåljs-Regementena - Inqvarlerings-koslnader i Stockholm; Förslags-anslag Till Inqvarteringens ordnande i Slockholm; Reservations-anslag Inqvarlerings-kostnader i Landsorterne; Förslags-anslag . Salpeter-uppköp Ved och ljus för Fästningsoch Garnisons-orter: Nuvarande anslaget 28,500: — Tillökning deri 4,500: — S:gr Diverse Anslag. Till Skjulskolor Spanmåls-upphandliugsoch Bageri-kostnader.
Uti en (Våga som denna, der en på seklers vanor grundad Statsorganism skall 1 ubbås, fordras lugn, moderation och rättrådighet vid bestämmandet af ersättningar, ordningen för ändringars vidtagande, författningars upphäfvande, Styrelseverks och Embetens indragning, samt Försvarsverkets 20 reglering; ty hvarje för hastigt eller för sent dervid vidtagen åtgärd medför förluster för enskilda och verkar menligt på saken. Till att gölia åskådligt beskaffenheten af den mer och mindre oprivilegierade jordens grundskatter, äfvensom Boställens, äro Tabellerne N:q i, 2 o,ch 3 upprättade, och Tabellen N:a 4 innehåller ett sammandrag af de 3:ne förenämnde, som visar beloppet af de såsom grundskatter utgående Statsbidragen Tabellen N:o 5 upptager Statsbidragen af aila slag, utom dem till Städerna. Då för att tillvägabringa den i itsta punkten nämnde förvandling af all jord till samma natur, utan rubbning i äganderätten för nuvarande innehafvare af privilegierad jord, fordras, att desse erhålla full ersättning för det högre värde deras jord nu har emot det, den får efter förändringen; och då den nu mer och mindre oprivilegierade jorden, för att erhålla Säterifrihet, bör betala hvad denna jord genom förändringen vinner i värde, så har, genom Tabellen N:o 6, en calcul blifvit uppgjord öfver den ersättning i Penningar, eller motsvarande Spannmål, sorn den egentligen skattskyldiga jorden, för befrielse från ständige räntor och knecktehåll, bör erlägga; Tabellen N:o 7 i samma afseende för Frälse-jorden. *) Tabellerne riro med LandsKamererai en E GWendell* biträde upprättade 27 DA ständige räntor af jorden icke kunna upphöra, med mindre PrästeStAndets aflöning upphör att utgöras genom Tionde , äfvensom alla andra på ständige räntor grundade löner, hafva Tabellerne N:o 8 och 9 blifvit uppgjorde, den förra för att visa Rikets spannemåls-afkastning med deraf utgående Präste-tionde , den senare uppgift på Clereciets och Läroverkens personal och nu varande Löne-inkomster, med förslag till ändring deraf*).
För fortsatt tillämpning af nu gällande peusious-stater för arméen samt Gotlands landtbeväring, ett kreditiv att, i mån af behof, användas till betäckande af den skilnad, som för arméens pensions-kassa kan under åren 1864, 1865 och 1866 uppstå i följd af den nya pensioneringen: 150,000 R:dr årligen eller för 3 år 450,000: — Till upprätthållande af arméens pensionskassas egen pensionering, likaledes ett kreditiv af 85,500 R:dr årligen, som utföres för 3 år med 256,500: — 706,500 6:o. Officerares anställning i utländsk krigstjenst: Till understöd åt desse officerare, 9,000 R:dr årligen 27,000 7:o. Arrestlokalers underhåll vid Indelta Arméen: Till årliga kostnader härför, 10,000 R:dr årligen såsom reservationsanslag, eller för 3 år 30,000 8:o. För Skarpskytte-föreningarne i Riket: Till aflöning åt instruktörer, 30,000 R:dr årligen 90,000: — Till målskjutnings-premier, 5,000 R:dr dito 15,000: — För utdelning af kostnadsfri ammunition, 5,000 R:dr dito 15,000: — 120,000 Tillhopa 3,094,945 62 B) Anslag för En gång. Åt Arméens pensions-kassa; ett fyllnads-kreditiv, att anlitas till betäckande af 1863 års behof utöfver redan anvisade 100,000 R:dr 50,000: — Till uppförande af kokhus samt vaktoch arrest-byggnader vid Andra Lifgardets etablissement, jemte förändrad inredning af regementets kaserner 108,940: 74. Riksmynt. R:dr. 3,094,945 Ö. 62 Till anställande af försök med skydds-tält . •
Ståndet uttrycken af dessa tänkesätt, behagade försäkra Ståndet om R. o. Adis sanna högaktning, vänskap och förtroende. Äfven denna Deputation utbeledsagades i vanlig ordning; hvarefter H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Gr. Lewenhaupt, Er. Au g., att, såsom Ordf. för R. o. Ad:s Helsnings-Deputation till Med Stin, nu till dem afgå; till följd hvaraf Gr. Lewenhaupt med öfriga Deputerade afliigsnade sig. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att till Riddarh. Kanslit blifvit under försegling aflemnade ett exempl. af R. St:s åren 1858 och 1859 församlade Revisorers särskilda Berättelser öfver verkställd granskning af BankoVerkets ställning, förvaltning och räkenskaper; och beslöts, sedan föseglingarna blifvit brutne, att dessa berättelser skulle kommuniceras MedStin. Hr Estenberg, Carl Christian: Mångenstädes inom vårt land har en kraftig upmaning gjort sig gällande med afseende på reformation i Kyrkan, och tidens kraf påfordrar en på djupet gående, grundlig förbättring inom Svenska Kyrkans organisation. Huru denna II Dan 22 Oktober. kyrko-förbättring bör tillvägabringas, derom äro meningarne ganska delade; men knappt någon enda, den sanna Kristna Kyrkans verklige vän och befordrare torde finnas, som är nöjd med kyrkoväsendets närvarande beklagansvärda ställning inom vårt land. Att söka bota bristerna genom smärre, förnämligast på Kyrkans utsida företagna förbättringar, torde icke vara till stort gagn för Kyrkan, enär hela byggnaden förråder inre brister af det alirabetänkligaste slag. Sådana inre brister bestå deruti, att Gudstjensten förrättas på ett emot Guds uppenbarade
Sedan det en gäng kommit derhän, att klockarelägenheterna ansågos som ett slags beneficier för skolungdomen, läg det också nära till hands, synnerligast vid den tid, då skolorna började låta kyrkosång och barnaundervisning ombesörjas af substituter, men ändock bibehöllo klockare-inkomsterna, att till skolornas basta beskatta äfven de lägenheter, som icke träffats af ofvan anförda stadganden i 1559 års ordinantie och i 1568 års mandat. Det första spår till påbud om utgörandet af dylika pensioner, som i Domkapitlets arkiv kunnat påträffas, funnes i Christian IV:s Bref den 28 Juli 1618 till Biskopen i Lund, i hvilket Bref det heter: »eftersom Wl erfarit att »bosiddendes deigner» der uti Lunds stift hitintills intet hafva contribuerat till skolorna der uti stiftet, oaktadt sådant efter ordinantzen borde hafva skett, så bedje WI eder och vilje, att I med prostarne tillhållen enhvar »bosiddendes deign», till hvilken WI eller värt Clerici der uti Lunds stift jus patronatus hafva, en part af deras inkomst, allteftersom de kunna åstadkomma, till skolorna, som samma kyrkor med deigner eljest borde förse, att contribuera.» Att detta Bref i vanlig ordning blifvit publiceradt på Prostmötet (Landemödet) i Lund samma år och att beslut om dess befordrande till verkställighet dervid fattats, utvisade i Domkapitlet befintliga synodal-anteckningar för året, i hvilka det omförmäles, alt alla landtklockare, som lydde under Konungen eller Kapitlet, skulle med tiondedelen af sina inkomster bidraga till närmast belägna skolas underhållande.
Vid härefter fortsatt pröfning af BankoUtsk:s betänk. N:o 42, förekom nu 73 punkten. Efter uppläsningen af denna punkt, hvarunder Hr Gr. o. Landtm, bortgick och öfverlemnade klubban till främste närvar. ledamoten Gr. Frölich, Gustaf Erik, anmälde sig och yttrade Gr. Gyldenstolpe: Jag anhåller att 73:dje punkten får föredragas, hvarje inom. för sig, och ali man äfven yttrar sig vid de mom:r, der man har några anmärkn:r att göra samt att R. o. Ad. sedan bifaller 1, 2, 3 mom. o. s. v. emedan jag egentligen endast har anmärkn:r alt göra emot några mom. Häruti instämde Hr Tornerhjelm. Uppå af Hr Gr. o. Ordf. i anledn. häraf framstäld propos., biföll R. o. Ad., alt hvarje mom. af den förevar. 73 punkten linge särskildt blifva föremål för R. o. Ad:s öfverläggning och beslut. Frih. Cederström: Pä det att äfven de, som icke hafva betänk, till hands, må vara i tillfälle att med säkerhet veta hvarom, för hvarje särskildt punkt, fråga är, sä hemställer jag vördsamt, alt, ehuru alla mom. redan varit i en suite upplästa, dock likväl före framställningen och besvarandet af proposm, ronde hvart och ett, hvarje mom. måtte särskildt uppläsas. lista momentet. R. o. Ad. godkände detta moment. 2:dra momentet. Frih. Palmstjerna: Jag anser, att summan af 1,850,000 r:dr b:co, som i detta mom. är omnämnd, bör ökas med alla de tillgångar, som genom R. St:s beslut i öfrigt äro disponibla fölen sådan rörelse som denna, med iakttagande i öfrigt af de grunder, sorn BankoUtsk. för utsträckning af bankens rörelse i all - Den 22 April. 253 mänhet har antagit.
Restitution, af hvad utaf hemtnansinnehafvarne å Öland blifvit i ränta för den å hemmanen på ön fördelade Utmark, från och med år 1841. lill Kronan erlagdl utöfver det nedsalta belopp, hvarmed berörde ränta eller så kallade Utmarks-skatt numera utgöres. I. 409. R. 493. IV. B. 467, 506. A. 553. V. E. 194. — af för högt erlagd bevillning för qvarnar oell sågverk. V. B. 139. A. 162. — af erlagde bränvinsbevillningsmedel. VI. B. 433. A. 458. VIII. U. 230. A. 237. Reutercrona, Georg, yttrande. Reuterskjöld, Friherre Adam Axel, yttrande. VI. 113. Reuterskjöld, Adam Didrik, yttrande. Reuterskjöld, Carl Leonard, yttrande. V. 53. Reutersvärd, Per Adam, yttranden. I. 355, 357, 468. Revision, af äldre lagar och författningar, angående vackt fråga derom. B. 375. A. 412. — af Stats-, Bankooch Riksgäldsverkens förvaltning och räkenskaper, angående liden för nästa. Revisorer för granskning af Stats-, Bankooch Riksgäldsverken, angående utväljande af. Se Val. Revisorers, Rikets llöglotl. Ständers, berättelser: — angående den åren 1845 och 1847 verkställda granskning af Banko-verkets räkenskaper, styrelse och förvaltning. I. R. 5. II. B. 398, 459, 594. A. 601. — angående den år 1845 verkställde granskning af Statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning, jemte de i anledning deraf infordrade och till Kongl.
På grund häraf har blifvit föreslaget, att de Adjunkter eller Kolleger, som hädanefter blifva till Lektorer befordrade, må, om de redan uppnått den fjerde lönegraden för Adjunkter, få börja med den andra lönegraden för Lektorn-, eller, om de uppnått den tredje lönegraden för Adjunkter, få öfvergå till den andra lönegraden för Lektorer, det år, som de, om de qarstadnat såsom Adjunkter, skulle hafva tillträdt den högsta för desse bestämda lönegraden. I enahanda syftning har hos Rikets Ständer jemväl det förslag blifvit väckt, att Adjunkt eller Kollega, som innehar högsta lönegraden vid elementarläroverken, må, om han erhåller lektorsbefattning, få bibehålla sin förut innehafda lön, likväl utan rättighet att uppflyttas till tredje lönegraden för Lektorer, förr än efter 10 års tjenstgöring som Lektor. Då det synes obilligt att lärare, som efter mångårig tjenstgöring vid skolan på grund af aflagda lärdomsprof vinner befordran till annan, mera ansvarsfull tjenst, för hvars erhållande högre kunskapsmått erfordras skall, genom denna befordran få förminskade inkomster, och då afhjelpandet af detta missförhållande ej torde för Statsverket föranleda särdeles betydliga kostnader, emedan hittills åtminstone sådana fall, som de ifrågasatta, sällan förekommit, hafva Rikets Ständer beslutat, att Adjunkt eller Kollega, som innehar högre lönegrad vid elementarläroverken än lägsta Lektorslön, må, om han erhåller Lektorsbefattning, komma i åtnjutande af enahanda lönebelopp, som han ditintills haft. 33:o. Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, hade under loppet af år 1861—1862 framställningar hos E. K. Maj:t blifvit gjorda om behofvet af dels ökade arfvoden för Gymnastiklärare vid högre fullständiga elementarläroverk, och dels ananställande af biträdande Gymnastiklärare, der, i följd af lärjungarnes antal, dét icke skulle blifva möjligt för den ordinarie att ensam sköta denna undervisning. Och hade af skäl, som i Statsråds-protokollet angifvas, E. K.
St. inkomma med enskilda motioner, hvilka icke Stånden pröfvat vara förljenta af att blifva remitterade, ty Stånden äga pröfningsrätl huruvida väckta frågor må remitteras eller icke. I afseende på Hr Lelrens sista yttrande bar jag redan yttrat mig i förväg, att den af honom föreslagna utväg att få frågan att förfalla är mera än öfverflödig; ty den bar redan föi fallit till följe af grundlagens bud, att der 3 Stånd hafva beslutat i en sådan fråga, sorn denna, der får beslutet icke åter upprifvas. Frih. Sprengtporten: Det må egentligen anses såsom något öfverflödigt, att inom delta Stånd uppläsa grundlags-§§ för att erinra om deras innehåll; men då Frih. Cederström synes vilja häntyda derpå, att jag citerat en grundlags-§ oriktigt, så anhåller jag att få uppläsa hvad 3o §:n Riksd.Ordm, sorn jag nyss citerade i mitt föregtde yttrande, verkligen innehåller. Der står: ”Vidare åligger detta Utsk. att utröna, pröfva och föreslå det som till statsoch riksgverkens behof erfordras, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iakttagna.” Det var blott detta jag nyss åberopade. Hr von Hartmansdorff: Jag har från början yttrat, att jag ansåg frågan vara af den beskaffenhet, att bon borde förfalla; men jag tillstår att jag tvekar huru man skall bete sig, för att icke, genom de framställningar och det sätt att räkna pluraliteten som SlatsUtsk. begagnat, tvingas alt rösta om hvad sorn ej är föremål för votering. Det ärsaonf, såsom Frih Cederström anmärkt, att StatsUlsk. tillåtit sig bär, såsom vid andra tillfällen, en motionsrätt, som det icke äger. Det är den första olagligheten. Dernäst kommer, att då R. o. Ad. fattat ett beslut, sorn gifver tillökning i anslaget; så har StatsUtsk. räknat det såsom förminskning och adderat det ihop med de två Stånds beslut, som vilja iatt man skall förknappa anslaget för generalslönerna för att få pensionsrum.
Stånders bifall, ifrågavarande Handlingar, om hvilkas hufvudsakliga innehåll de uppgifne rubrikerne lemna den ledning, som erfordras, för bedömandet om remissens förändring, endast öfverlemnas till det Utskott, hvars åliggande det blifver, att ofver Motionerna sig yttra; Och då ifrågastålde Motioner hafva till syftning antingen ökning eller minskning i Lönernas antal eller Ämbetsoch Tjenstemanna-Personalen eller ock förhöjning i aflöningen för en Imbetsmanna-Corps, den Kongl. Maj:t i Nåder, till indragning föreslagit, har Utskottet ansett dem vara af den beskaffenhet, att de ega sammanhang med frågan om Styrelseverkens förändrade organisation och sålunda böra af Särskildta Utskottet handläggas, samt någon åtgärd dervid Stats-Utskottet icke förr tillkomma, ån Sårskildte Utskottets yttrande och förslag blifvit afgifvet och af Riksens Ständer pröfvadt; inen hvad angår H:r Berghmans yttrade önskan, att StatsUtskottet må behandla sådana frågor, hvilka angå anslag för den nya Hof-Råt ten - Stats-Utskottets Betänkanden. ten i Christianstad och kostnaden, sorn uppkommer genom Lånsdelning m. m. så åro de af Kongl. Maj:t eller genom sårskildte Motioner till Utskottet ofverlemnade och dessutom tillhörande Statsregleringen, hvarföre de ock af Utskottet behörigen handläggas. För öfrigt får Utskottet anmäla, att dess omformålde hemställan blifvit bifallen af Högv. Preste-Ståndet d. 11 och af Hederv. Bonde-Ståndet d. 4 i nåstlidne månad. Stockholm d. 3 Maji 1823. Ånltom den 5 Maj 1823. Utlåtande, i fråga om indragningen af Vederlags-Spannmålen.
Den andra förutsättningen är, att denna afgift är en lika mätare af förmögenheten. Men det kan likväl inträffa, att afgifterne till Staten utgå på ett ställe med 2- å 3-dubbelt större belopp än på ett annat, ehuru på det förra förmögenheten eller produktionen är mindre än på det sednare stället och tvertom. Således finner jag alla de upgifna siffrorna icke uplysande. Utsk. har sagt, att vägen skall genom Södermanland dragas söder om Mälaren derföre, att afseende måste fästas på beredandet af den, såvidt lokala förhållandet det medgifva, minsta våglängden emellan landets 2:ne folkrikaste och betydligaste handelsplatser, enär härigenom ej allenast den liftiga personoch varutrafiken emellan dem, utan äfven den ännu betydligare rörelsen emellan samma städer och de inom deras handelsområden belägna orter mest underlättas. Går man nu något längre fram i Betänk., så finner man, att Utsk. erkänt att tidsvinsten blir ingen, ehuru vägen genom Södermanland till Kathrineholm anses såsom den ginaste. När nu det äfven visat sig, att anläggningskostnaden blir i denna rigtning större än om vägen drages norr om Mälaren, frågar jag, hvad har man väl då vunnit? Vidare säger Utsk. pag. 42, att resande och varutransporter emellan Stockholm och Götheborg skola med större begärlighet betjena sig af den södra vägen, ehuru Utsk. pag. 3 9 sagt, att vestra provinsernes trafik kan antagas blifva ungefärligen densamma, på hvilkendera sidan om Mälaren den till dessa provinser från hufvudstaden gående stambanan anlägges. Då jag således uti Betänk, funnit så många korssaude och stridiga skäl anförda, och förgäfves letat efter en utredning, hvarest vägen med minsta kostnad och största fördel borde anläggas, måste jag bekänna, att Utsk. icke lyckats att öfvertyga mig om fördelarne af vägens anläggning söder om Mälaren, utan snarare tror jag att Utsk. förfäktar en ganska sjuk sak. Af hvad jag nu anfört, kan man möjligen draga den slutsats, att jag förordar vägen norr om Mälaren, men jag lemnar min röst lika litet för denna väg som för den söder om Mälaren.
Låne-Kontoret i Götheborg 875,000: — „ d:o i Malmö 750,000: — „ d:o i Wisby 109,000: — S:gr 4,303,000: - Återstoden 197,000: - v 4,500,000: - inlevererad af Låne-Kontoret i Götheborg med 175,000: — och af Låne-Kontoret i Wisby med 22,000: Vid slutet af Augusti månad voro utlånade: vid Banko-Diskont-Verket 2,362,385: 59. Låne-Kontoret i Götheborg 781,615: 78. d:o i Malmö 698,785: 25. d:o i Wisby ■ 91,045: - S:gr 3,933,831: ea. Af de utestående medlen voro på lagsökning beroende: vid Banko-Diskont-Verket 152,885: 59. Låne-Kontoret i Götheborg 68,645: 78. „ d:o i Malmö 46,635: as. „ d:o i Wisby 5,200: — R:dr 273,366: 6a. i» 5? Statslånets vinstoch förlust-räkning visade, enligt redogörelsen i 9 § af 1860 års Revisions-Berättelse, den 8 September 1860 en behållning af R:dr 51,676: 84. Under den derefter förflutna tiden har räkningen förhållit sig som föijer: Inkomst: Ränta å Statslåne-obligationer 880: — Vinst å utlåningen: af Fullmäktige omedelbart besörjd . 66 : 67. „ Banko-Diskont-Verket 63,986: 56. „ Låne-Kontoret i Götheborg 56,185: 69. „ d:o i Malmö 46,272: 75. „ d:o i Wisby 6,828: 14. 174,219: si.
Blir omröstningen lika gäller den främstes röst som utslag. § 6 Den som inte är nöjd med direktionens beslut i försäkringseller skadeersättningsmål besvärar sig inom 4 månader. Han nämner tre Goda Män, som vilja med ärendets avgörande taga befattning. Direktionen väljer tre Goda Män och efter lottning blir en av de 6 utesluten. Den klagande tilldelas en tid och infinner han sig inte, förlorar han sin talan. Anser de Gode Män att hans klagan inte kan beviljas meddelar de det omedelbart annars görs prövning av fallet. § 7 Assuransintendenten skall äga kunskap i byggnadskonst för att kunna bedöma från en ritning värdet av byggnadsmaterial och arbetskostnad. Han skall varje år efter gällande priser göra kalkyler på särskilda orter och även för hela landet. § 8 Den 20 april skall kamrern ha räkenskaperna färdiga, renskrivna och inbundna. Även sekreterarens protokoll skall vara klara då. § 10 Ombudsmannen utför verkets rättegångsmål och utsökningsärenden samt äger att om ärendena är på avlägsen ort genom befallningshavaren få en fullmäktige där. § 11 Då verkets fordran skall bevakas vid konkurs, skall kamreren svära borgenseden. § 13 Vid domstolar skall skyndsam och laglig handräckning lämnas. § 14 Revisionen företages i början av maj. När tiden är fastställd vill Vi utse de personer som på Vår och Kronans vägnar skall delta i revisionsarbetet. Kallelsebrev utsänds samtidigt till delägarna som utser sina revisorer. § 15 Vill någon delägare lämna upplysningar som rör revisionen, skall han skriftligen insände dem till direktionen. § 16 Innan revisionen börjas skall direktionen sammanfatta en allmän översikt över tillstånd och förvaltning samt redovisning för fonderna. Där införs om något märkligt hänt under året. § 19 Vid revisionen är den av Kronans revisorer, som har högsta värdigheten självskriven ordförande. Först läser man förra årets revision och sedan årets handlingar. Sedan inventeras kassakistan och lånehandlingarna. § 20 Revisorerna kan ta upp ärenden utanför revisionen om de leder till verkets förkovran. Delägarna underrättas vid nästa sammankomst och kan sedan överlägga om saken och fatta beslut. § 21 Skulle anmärkningar förekomma mot direktionens förvaltning, meddelas de skriftligen, varefter direktionen förklarar sig. Godkänner revisorerna förklaringen eller har ingen anmärkning blivit gjord, lämnar de direktionen ansvarsfrihet.
era p E. J. ANDERSSONS £ grj £. o. BILLICIA P K I S E R. Tvätt utföres äfven af härv. ordentliga tvätteräkor, hemtas och hemsändes, då adress uppgifves pr telefon 4 3 9 0 eller pr post. [37] omsorgsfullt nutidens fordringar. Med största högaktning 4 0 Drottninggatan 4 0 Utställning af Glas&amp; Porslinsserviser. PC — j co Cfq ta:. Idun Prenumerationspris p r ä r: Idun ensam - _. kr. 5; Iduns Modet., fjortondagsuppl. j 5: Iduns Modet., månadsuppl &gt; 3: Barngarderoben_ _. &gt; 3: Byrå: Klara södra k y r k o g. telef. Prenumeration sker ä alla postanstalter i riket. Redaktör och utglfvare: Utgifnlngstid: hvarje helgfri fredag. Tryckeri Aktiebolag. Annonspris: FRITHIOF HELLBERG. 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » Träffas säkrast kl. 2 — 3. Lösnummerpris 15 öre 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Redaktionssekr. : J. Nordling. (lösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonprad GUST Ä F-VA S A - MINNETS KVINNOGESTALTER. Gustaf jflfl fyrakndraårsmmnet. Gustaf Yasas gemåler. Skildrade för Idun af Ellen Fries. S amle kung Gösta brukade, när han såg tillbaka på sin skiftesrika lefnad, likna sig vid en af forntidens patriarker eller vid herdefursten David, som genom Jehovas underbara ledning räddat sitt folk undan träldom o c h grundlagt ett mäktigt rike. D e t ligger något af forntida, vördnadsingifvande allvar o c h kraft öfver Gustaf Vasas hela personlighet. Eftervärlden har o c k med förkärlek dröjt vid detta drag.