Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter fulländad redovisning för de genom mina em betsåtgärder inledda anmärkningsmål, återstår ännu att, likasom tillförne, bereda en allmän öfversigt af öfriga emot domstolar, domare och embetsman förordnadc och anställda åtal, om hvilka nödig kännedom derföre blifvit inhämtad. Härvid och då redan är anfördi, att antalet af de förstnämnda, under sednare åren, minskats i följd af Hr Justiliekanslerens åt lagskipningen egnade tillsyn, bör vördsamt tilläggas, att de af honom till åtal öfverlemnade mål ej heller varit särdeles talrika, men att de flesta anmärkningsmålen nu, såsom förr, utgått ifrån Rikets Hofrätter, hvilka, likmätigt 8 kap. 1 § Rättegångsbalken samt Kongl. Brefven den 10 December 1756 och den 12 November 1761, det äfven är ålagdt ”alt hafva uppsigt och vård öfver lagskipningen vid underlydande domstolar samt domares större eller mindre felsteg lill åtal förvisa;” en omsorg, som i sin vidsträckta och ändamålsenliga syftning torde kunna lättare och säkrare, än af allmänna åklagaremaktens högsta organer, iakttagas al dessa Öfverrätter, der alla ifrån underdomstolarne fullföljda mål skola under skärskådan komma; hvarförutan Hofrätternas advokatfiskaler äga rätt att, å embetes vägnar, såsom anmärkare och åklagare uppträda. 32 Ii. St. Just. Ombudsm. EmbBerättelse den 15 No v. 1847. Om del således måste medgifvas, att för tillsynen å lagarnes efterlefnad och tillbörliga skipande är väl sörjdt, lärer ock böra erkännas, att resultaten af en sådan tillsyn lemna tillförlitliga bidrag för bedömande aflagskipningens tillstånd; och det bör då vara tillfredsställande att erfara, hurusom, med ett och annat undantag, de under åren 1844 och 1845 afgjorda anmärkningsmål, om hvilka i min sednaste embetsberättelse förmäles, äfvensom de sedermera år 1846 pröfvade, endast angått ringare fel och förseelser.
Pä dessa skäl och då öfverskott å inkomsttitlarne utöfver gjorda inkomstberäkningar dels bero af conjuncturer, dels understundom medtagas af brister i förslagsanslag, samt de behållningar, sorn kunna Stats-Verket beredas genom inflytande öfverskott, väl erfordras för bildandet af tillgångar till ett hastigare inlösande af Riksgälds-Contorets skuldförbindelser, eller till fond för anvisade Crediliv; hafva Rikets Ständer nu, under sina vissa Hufvndtillar uppfört bestämda Statsanslag för den del af de till Försvars-Verkets upprätthållande af E. K. M. äskade medel, som Rikets Ständer beviljat; hvarvid Rikets Ständer antagit såsom grundsats, att icke anvisa några Statsutgifter på öfverskotten af Stats-Verkets inkomster. 3:o Med anledning af Rikets Ständers vid sista Riksdag hos E. K. M. gjorda underd. anhållan, att mera enkelhet och bättre system måtte införas i åtskilliga Verks räkenskaper, har Stats-Gontoret i dess afgifva underd. Berättelse om Stats-Verkets tillstånd af dea 19 December 1833 fästat E. K. M:s Nådiga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att företrädesvis den så kallade Centonalen blefve afskaffad, i hvilket afseende Stats-Contoret föreslagit, att, i stället för den hittills verkställda innehållning af Centonalen å lönerne, löntagarne skulle påföras, i sammanhang med bevillning å lön, en emot Centonalens belopp svarande förhöjd afgift, hvilken skulle till Riksgälds-Contoret ingå, emot det att Riksgälds-Contorets bidrag till Stats-Verkets behof Liefve ökadt med medel till det anslag, som å Riks-Staten skulle uppföras, för att, såsom ersättning för centonalmedlen, komma vederbörande Verk och Cassör, hvilka hafva dessa medel sig anslagne, i behörig ordning till godo; genom hvilken åtgärd vederbörande Embets-Verk, Autoriteter oah Redogörare skulle befrias från den lika si 238 Expeditions-Utskottels Forslag till und. Skrifvelse
Ett skäl till den förändring, som vid 1800 åis Riksdag gjordes med Inrättningen var, att intet alla lika deltaga i detta onus j en sådan tillåtelse skulle i en framtid kunna leda till det förra. Committerade som för närvarande härom hafva bestyret, hafva genomen berömlig omsorg om detta a-ende, brsgt det derhän , att Saltpetter-till verkningen är i staikt tilltagande i de orter, som äro härtill rienljga, och på andra förrjenar den knappt att uppmuntrasHärtill har visserligen bidragit anstalten om kunnige Saltpetter-Sjudares tilldanande, men det verksammaste medlet har dock onekeligen varit det höga priset , som ä varan blifvit satt, hvilket framdeles torde kunnalämpas mera efter hvad varan kostar utomlands, annars blir här fält för Lurendrägare att skörda — som synes deraf, att ehuru Committerade i sm Berättelse upptagit för hvarje är b Q - Den 4 April, loppet af Saltpetter-tillverkningar , huru de år» ligen varit i stigande, blef likväl 1816 flere tusende Lispund införde utifrån och det med tillåtelse. Man skall derföre icke tro, att all den Saltpetter, som finnes upptagen i Berätteh *en, 6nart sagt för de fleste åren, varit Svensk tillverkning.
Denna fråga är i rättegångsväg och all slags öfverluggningsväg så genomtröskad, att jag icke vill trötta R. o. Ad. med ett upprepande af hvad Ståndets ledamöter förut vidlyftigt och fullständigt hafva höll. Jag inskränker mig således blott till den hemställan, alt R. o. Ad. måtte såsom sin gemensamma lanke förklara att förslaget är onödigt. Hr Lagerheim, Lars Magnus: Icke vill jag trötta R. o. Ad. i en sak, så fullkomligen debatterad och utagerad som denna fråga tyckes vara, utan inskränker mig lill att i alla delar förena mig uti Hr Professor Geijers reservation. Frih. Boye, Fredr.: Det förundrar mig i sanning, att man kan anse eli förtydligande eller tn förklaring till vinnande af bestämdhet i fråga om tillämpning af ifrågavar. K. bref obehöflig, då erfarenheten visat att stora Muntor blifvit [skrifna deröfver, huruvida samma K. bref skall tillämpas [eller icke uti sådana ifrågavar. mål , som enligt Tryckfr.lagen åtalas. När den, om jag så får säga, anomali ägt rum, att inom en och samma Hofrätt den ena afdelningen förklarat att det K. brefvet icke skulle tillämpas och den andra afdelningen att det skulle tillämpas på samma förhållande, och då till råga derpå presidenten, som underskrifver allt, undeiskrifvit begge dessa hvarandra motsägande förklaranden ; när så förhåller sig, vet jag icke hvarför man ej skall meddela ett förtydligande, hvarigenom all tvekan undanrödjes. När den ena hälften af Svenska allmänheten förslår detta K. bref på ett salt, och den andra hälften på ett annat sätt; så synes väl största skäl vara för handen alt förklara att detta stadgande bör förstås så och så och icke annorlunda. Hr Cederschjöld, Robert Theophron: Då åtal för lasteligt tal om Konungens person eller gerningar icke Den 3o Januari f. m. 467 får fullföljas förr än Konungen förklarat att Stal Lör liga liim, sä anser jag conseqvensen fordra alt enahanda förhållande iakltages, innan åtal efter Tryckfr.förordn. fullföljes för lasteliga utlåtelser örn Konungen eller Hans gerningar.
Sommelius. 108 Motioner i Borgare-Ståndet 1862. 67. JW ss. Af Herr SOHlTllClillSi Om anslag af medel såsom bidrag till anläggning af en hamn vid Lagaåns utlopp. För framgång af jordbruk, industri och rörelse i allmänhet är ingenting af större vigt och nödvändighet än lättade kommunikationer. Staden Laholm har anmodat mig, dess Riksdagsfuilmägtig, att fästa rikets höglofliga ständers uppmärksamhet på nödvändigheten af att få en hamn anlagd vid Laga-åns utlopp i hafvet. Laholm, belägen vid Laga-ån, ett af de större vattendragen i södra Sverige, är den enda stad vid vår vestra kust, som saknar hamn. Laga-ån är segelbar från sitt utlopp ända upp till Laholm. För sekler sedan hafva skogarna vid Lagans utlopp blifvit förstörda, sanden flugig från stränderna i ån, som fört den till å-mynningen, der uppgrundningar hopat sig. Re dan år 1839 begärde Laholm hos Stor-amiralitets-embetet undersökning i denna frågaoch dåvarande Kanal-distrikts-chefen kapten Axel Erik von Sydow höll en sådan samt utlät sig, att ingen hamnanläggning kunde, påtänkas, förrän flygsanden blifvit hämmad. Detta är nu verkstäldt; fälten äro bevuxna med sandhafra och betäckta till stor del af gräsmatta, hvilket kan intygas af Landshöfdingen herr baron Ahlströmer, som helt nyligen besigtigat dessa fält. Under de sednare 20 åren hafva laga-skifte, utflyttningar och stora odlingsföretag i de kring Lagan liggande trakter blifvit verkställda, hvilka så medtagit befolkningens tillgångar, att de sjelfva icke förmå i betydligare mån göra ytterligare uppoffringar, utan behöfva allmänt understöd för ifrågavarande hamnbyggnad, om ej den sorgliga följden skall inträffa, att denna sträfsamma befolkning skall gå tillbaka. Genom stora uppoffringar, flit och arbetsamhet har under de sednare åren sädesproduktionen betydligt stigit, men till följd af brist på tjenliga kommunikationer kan ej den nytta dragas häraf, som sig bör.
Mörner, som ock Frih. von Schulzenheim, hvar efter annan, begärt ordet och förklarat att de afstodo från yrkandet på afslag å mom:t och förenade sig i den under öfverläggningen gjorda anhållan om återremiss deraf, propos. på antagande af återremiss till kontra-propos. vid voter:n förnyades samt besvarades med ja. Uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den, som bifaller l:sta mom:t i lista §:n af Lag-lJtsk:ts i Betänkit N:o 71 afgifna förslag till förändrad lydelse af K. Förordnin om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, återremitterar R. o. Ad. det ifrågavide momit.» Härefter företogs voteringen, och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 30. Nej — 21. Mom. 2. Gr. Mörner: Om äfven Lag-Utsk:t för sitt förslag i mom. 1 kunnat hafva stöd uti den väckta motionen, så frågas hvad berättigande Utsk:t kunnat af berörde motion hemta att föreslå stadganden jemväl då fråga är om utläggning af elektriska ledningstrådar. Att detta icke står i något samband med den väckta motionen, anser jag uppenbart, och yrkar derföre att icke någon propos. måtte lemnäs å detta mom. Gr. Sparre: Motionen afser en förändring i expropriationslagen. Då nu Utsk:t tillstyrkt en förändring i lista mom:t, hvarigenom stadgandet om ersättning till fulla värdet och hälften derutöfver förändrades sålunda, att ersättning skulle utgå endast till fulla värdet, blef deraf en nödvändig följd att äfven ändra 2:dra mom:t, enär den i lista mom:t uttalade princip eljest icke komme att tillämpas på det i 2:dra mom:t omnämnda Den 17 Oktober. 59 fall, och således den gamla bestämmelsen om ersättning till fulla värdet och hälften derutöfver för detta fall qvarstode. Gr. Mörner: Jag ber att få erinra Gr.
Kammar-Mkkens derpå följde Utflag blifwit upplyst om sitt misstag, i afseende pa egenskapen af de isragawarande pen, ningar, dem Herr Friherren och General-Majoren alltdittills ansett säfom en stänk af Konungen; samt wid sadant förhållande saknat anledning att, genom förskottets återbetalande, förekomma ben tillökning i skulden, som de är ifrån ar upplupne Interesse» skulle medföra, enligt dess underdåniga ansökning, befrias fran arläggande af ränta a vftabcrörde i Calmare Lans Landt-Ränkeri utgwiterade Sjuhrtndrade Riksdaler; och hwilket StatS-Ut stöttet, sä wäl i afseende hara, som flere andre förekomne bewe, 8i4 Den 22 Juni». bewekande omständigheter, funnit sig bära hos Riksens Högloft Stander wördsammeligen tillstyrka. Orebro den iz Junii 1812- Pä Högl. Ridd. och Pä Högw. Prest-StänAdelns Ledam. wagn. dets Ledam. wägnar. Larl Norner. Gullvi» Norner. Pä Wäl. Borgare-StänPä Hederw. Bondedets Ledam. magnar, Ståndets Ledam. magnar, P Wedelin. stonu8^nster880n° L. linnelius. Uppläst hos Ridd. och Adeln den 22 Junst. Brcstc-Ständel den 22 Borgare-Standet den 22 - Bondc-Ständet den 22 - s Riksens Ständers Gtars-1!tf?otts Betänkande, om erforderlige mede! till en np wägs anläggande emellan wer mland och jemtland m. m. StatsUtjkottet hafma Riksens Högloft.^Stander Remitterat Kongl.
Hr von Troil: Jag får, i motsats till den siste talarens begäran, anhålla, att det yttrande, jag afgifvit, matte få åtfölja remissen, och att såsom allegat dertill må fogas det yttrande af Gr. Frölich, som jag åberopat. Remitterades till BancoUtsk. Upplästes och Jades på bordet ett prot.utdr. från BorgareSt. af d. 3o sisth April, innehållande, det BorgareSt. anmodat Exped.Ulsk. att skyndsamligen besörja expedition af R. St:s und. skrifvelse med förslag till vexellag, äfvensom alt under den återstående tiden af riksdagen föranstalta, att, sist inom 3:dje dagen efter den, då förslag till R. St:s und. skrifvelser blifvit hos RiksSt:n justerade, dessa skrif* Den 4 Maj c. ra. 33 veisel-, vederbörligen undérskrifna, till K. M. expedieras; i liyilket beslut Medstånden blifvit inbjudna att sig förena. Upplästes och Jades på bordet nedannämnda utlåttn och wernor, fean StatsUtskottet: N:o 454- i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s utlåt. N:o 4 3a; N:o 4^5. i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s utlåt. N:o 4^5; N:o 456. i anledn. af erhållen återremiss å Utskts wernor. N:o 441 > N:o 4/>7- i anledn. af RiksStrns olika beslut i frågan om grunderna för markegångsprisens bestämmande, räntepersedJarnas omsättning och förenkling m. m.; N:o 45B i anledn. af Riksd.fulhn. And. Danielssons motion om förändring i tiden såväl för uppbördsstämmornas hållande, sorn för afgifvandet af redovisning öfver Kronans uppbörd; JN':o 45g. i anledn, af väckt fråga om förtydligande af R.
Herr Toll, Florus, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande: fSe Bilagan N:o 4.) Uppå derefter af Herr Grejven och LandtMarjkalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Utskottens ifrågavarande Betänkande, i anledning af ds dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återförvisa. Dfn 5 Au*n su c, ms Herr Lefvén > Juhan Pehr, anförde skrlfteligen: Herr Grefven «th Landi-Marskalken hemställde, om icke, enär Herr Lefrén» memorial innefattade anmärkningar vid Statssamt Allmänna Besvärsocii OeconomieUtskottens i förmiddags Pleno återremitterade Betänkanden, angående fortfarande understöd af Staten för Höganäs Stenkolsverk, samma memorial kunde till bemälte Utskott förvisa*. Bifölls. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 21 sistledne Julii under N:o i5iafgifne, samt den 29 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, i frågas om nödvändigheten af krönte Kolskrindor, och angående Kolmätare; fann Ridderskapet och Ädela att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne. Föredrogs å nyo och bifölls ExpeditionsUiskottets dea 17 sistledne Julii aflåtne, samt B en 5 Augusti t. ni. den 29 derpå följde eftermiddagen, på bordet lagde, memorial, innefattande hemställan om aflöning för tvenne Extraordinarie Cancellister m. m. Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden: Från Stat&Utskottet: Af den 13 sistledne Julii: N.o 56o., I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i frågan om utbyte afstne Indelningar vid Kongl. LifRegementet.
Följden visar, att ettdera eller kanske båda fallen inträffat, och ConstitutionsUtskottet måste väl sluteligen inse, huru vigtigt det är för Nationen, att icke ytterligare Blottställas för de vådor, som onekeligen måste inträffa, så ofta Konungen missledes af sådane rådslag, som inverka på beslut, ledande till Den 18 Julii f. m. »35 åtgärder mot den allmänt erlända och på Tractaters helgd grundade Folkrättens kränkande. Jag anhåller, att med den återremiss, sorn begäres, få ytterligare uppmana ConstitutionsUlskottet att genom infordrade protocoll öfver de ministeriella ärender, hvilka varit en följd af Notvexlingen mellan Svenska och Ryska, Engelska samt Spanska Cabinetten, eller dessa Magters Sändebud, rörande de af Ryska och Spanska Hofven gjorda föreställningar mot hela skeppshandeln, samt Engelska Cabinettets vägran att understödja företaget, såsom till sitt ändamål offenteligen kändt, sätta sig i tillfälle, att för bedömandet af StatsMinisterns för Utrikes Ärenderna jemte öfrige StatsRådets Ledamöters delaktighet i och ansvaret för det stora och Rikets säkerhet hotande politiska felsteget, lemna Rikets Ständer ali den upplysning, Som fordras. Hvarefter Grefve Horn munteligen tilläde; Som Herr Grefven och LandtMarskalken i går gaf tillkänna, att Herr Grefven icke ämnade vägra proposition till återremiss af sådana Memorial, hvaruti ansvarighet för StatsRådets Ledamöter blifvit yrkad, förmodar jag, att Herr Grefven i denna sak ej vägrar proposition till återremiss. Hans Excellence Herr Grefven och Lccnd.tM.ar 2 36 Den iS Julii f. m. lenee väl förklarat sig beredd meddela proposition till återremiss af sådane anmärkningspunkter, hvilka blifvit af ConstitutionsUlskottet till Rikets Ständers pröfning öfverlemnade, men ingalunda proposition till återremiss af de ConstitutionsUtskottets Memorial, hvilka innefattade Utskottets afslag å framstälde anmärkningsanledningar. Friherre Cederström., Jacob:
Nu vill man att hvarenda dag en ny ledamot skall kunna inkomma, hvaraf följden blir en ännu större villelse i ärendenas behandling, och jag tror således att nyttan är ingen af en sådan tillsättning. Frih. Cederström, Jakob: Frih. Cederström, Anders, har enligt min tanka rätteligen uppfattat huru lagarne bjuda i delta fall. Hvad Hr von Hartmansdorff yttrat, till fördel för hvad som skedde vid sisla riksdagen, får jag besvara dermed, alt ett prejudikat af hvad en föreg:de Landtm, gjordt, visserligen ej kan leda dertill, att det derföre blir lag, emedan det kan inträffa, att en Landtm, gör propos på hvad sora, enligt min tanke, icke är enligt med grundlagen och det må stå för hans räkning, men icke blir det lag lill framtida Ständers efterrättelse. 28 § Riksd.Ordn. säger: ”R. o. Ad. samt Presteoch DorgareSl:n välje genom Electorer, och BondeSt., på sätt Ståndet vid hvarje riksd. tjenligast finnér, genast och sist inom 8 dagar, sedan riksdrn blifvit öppnad, ledamöter, lika många af hvarje Ständ, i de Utsk., hvilka skola ärendena bereda och utarbeta. Sådana i grundlagen stadgade Utsk. äro” 8Cc. Nu anhåller jag fä veta med hvad laglig rätt ett Utsk., hvilket som helst, emoltager af de andre Stånden i förväg valde suppleanter. Om Utsk. förbiser dessa lagbud, sann emottager desse i förväg valde suppleanter, så är sådant ingalunda fel af lagen utan det är fel af de ledamöter, som sitta i Den 8 December. 145 Ulsk. hvilkas skyldighet vore, att hos Ståndets Ordf. anmäla yppad ledighet och begära att, i st. f. annan ledamot, må i behörig ordning väljas; ty suppleanter äro icke i laglig ordning valde till ledamöter; nytt val måste alltså för hvarje ledighet anställas. Lier suppleant försöker alt sig intränga före afgången, måste honom antydas att anmälan af Ord lin om ledigheten är gjord, och att Utsk. äfven höt underrättas om hvem som i stället blifvit vald till ledamot.
Fem och en balf procent årlig ränta, hvilken ränta beräknas från de dagar, då dessa medel af Riksgälds-kontoret blifvit utbetalda, och erlägges till samma verk vid slutet af hvarje kalenderår; e) från och med år 1860 och intill dess lånet blifvit till fullo återbetaldt, skall, före hvarje års utgång, å kapitalet afbetalas minst en tiondedel af hela det lyftade låne-beloppet; f) i afseende på Stats-verkets säkerhet för ej mindre de föreskrifna kapital-afbetalningarnes, än ränte-liqvidernas noggranna verkställighet komma för öfrigt samma stadganden att tillämpas, som blifvit meddelade rörande det för denna jernvägs-anläggning under sislförflutna Riksdag af Rikets Ständer beviljade låne-understöd. Stockholm den 11 December 1837. Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 Dec. 1887, kl. 12 m. Utlåtande, angående ytterligare låns beviljande får den pågående jernvåg s-anläggning en mellan sjoarne Wessman och Barken inom Stora Kopparbergs län. (R:gs-Afd.) Sedan Rikets under sistförlidne Riksdag församlade Sländer, efter derom då väckt motion, beviljat ett lån å 133,333 R:dr 16 sk. Ranko åt det bolag, som bildade sig för anläggandet af en jernväg mellan ofvannämnde, inom Grangärdes och Norrbärkes socknar belägna, sjöar; så hade, enligt hvad Kongl. Majit, genom Skrifvelse af den 11 November sistlidet år (införd under JV2 20 i Första samlingen af Rihanget till Riks-Ståndens Protokoller) tillkännagifvit, denna jernvägsanläggning under nyssberörde år blifvit påbörjad; men i anseende till den stora kostnad, som skulle vara förenad med legning ocb underhåll af hästar, samt det betydligt ökade beloppet af de varor, som å jernvägen komme att forslas, hade Stals-Utskollets Utlåtande JU 175. 9 (let
Arbetsdito till Carlsborg dito... 4,552: 11. 7. Kommenderingen ur Dahl-regementet till Drottningholm och Ladugårdsgärdet dito 30,595: 25. 1. Lega för artilleri-hästar 266: 24. För fortifikations-arbeten å Kungsholms fästning, enligt Kongl, brefvet den 9 November 1854, 17,572: 18. 9. „ Dito dito Karlstens dito, enligt Kongl, brefven den 11 Juli och 7 December 1854, 22,800: • „ Dito dito Waxholms d:o d:o, den 2 Augusti och 7 December 1854, 22,000: „ Jern-cisterner till d:o d:o, enligt Kongl, brefvet den 26 Maj 1854, 4,000: v Jernkettingar till d:o d:o, enligt d:o den 19 September 1854, 12,600: „ Pålsundets stängning d:o d:o 10,080: Anläggnings-kostnad för elektriska och optiska telegraf-linier, enligt Kongl, brefven den 13 Oktober och 23 November 1854, :... 27,727: 20. 11. Till Kongl. Krigs-kollegii Intendents-afdelning
Stånd godkändt, och jag anser således, alt om Utskm skulle hafva tillstyrkt hvad som vid äterremissen från ett Stånd hade inkommit, sä skulle Utskm i och med detsamma tillstyrkt upphäfvandet eller upprifvandet af ett beslut, som redan var R. St:s. Jag anser således, alt någon annan förändring i beslutet icke kan äga rum, än i afseende på bötesbestämmelserne, och får i detta fall förena mig med hvad Frih. Tersmeden anfört. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Frih. Tersmeden har i sitt anförande yttrat, det han ansåg un gällande hötes-, belopp vara för höga, och jag förmodar att detta äfven är Gr. 464 Den 5 Mars. Cronhjelms (anka, alldenstund Hr Grefven förklarat sig vilja instämma i Frih:ns yttrande. Afven jag anser dessa bötesbelopp vara för höga, oell att de icke uppfylla det ändamål, hvartill de blifvit bestämda. Nu hafva deremot de sammansatta Utsk:n i dess sednast afgifna betänk., enligt min tanka, gått en ganska lämplig medelväg emellan de hittills gällande allt för höga och de i Bevilln.- Utsk:s förra betänk, allt för lågt upptagna bötesbeloppen, i det de föreslagit desamma för undersökningsman, då vid anställd kroppsvisitation beslag underkasladt gods ej upptäckes, från 10 till 100 r:dr, och för underbetjent, då behörig undersökningsman finnér sig ej hafva skäl att å af den förre anhållen person undersökning anställa, från 5 till 20 r:dr. Man måste ihågkomma, att de personer, hvilka verkställa dessa undersökningar, äro tjenstemän, hvilka alla äro afsättliga och subordinera under högre tjenstemän, hvilkas sträfvande måste gå ut derpå, alt icke någon kittslighet vid visilalionernes verkställande äger rum. Det måste således ovillkorligt ligga i undersökningsmännens intresse att icke genom ett slikt förfarande ådraga sig deras förmäns misshag, och dymedelst måhända blifva från deras innehafvande befattningar skilde.