Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefve Cederström afgifven summarisk redovisning för uppburne summor, äfvenledes tillkännagifvit, att de, i afseende på redovisningssättet, icke varit i tillfälle utröna, huruvida beloppen blifvit [använda i öfverensstämmelse med de i 64 och 65 §§. RegeringsFormen meddelade Stadganden. Utskottet bar ansett, att, med undantag af 8:de HufvudTitelns Anslag lill Extra utgifter, öfriga på IiufvudTillarue anvisade medel böra vara underkastade öppen redovisning. Och tillstyrker fördenskull Ut - Betänkande n. a5i skottet, att, i enlighet härmed, såsom R. St:r vid sista Riksdag, på då förekommen anledning, i deras ofvannämnde underd. skrifvelse hemställde, underd. anhållan hos K. M:t förnyas, "att vederbörande, som af Statsmedlen uppbära förskott, emot redovisning, mätte i Nåder anbefallas, att derföre afgifva specifique och verificerade räkningar, hvaröfver det Verk, som medlen utbetalar, bör hafva tillsyn.” §• 3. Angtde utgifne Förskotter till FriCadetters underhåll. (Rev. Enligt hvad anmäldt blifvit, har den pensions-afgift, som förut å den så kallade BarthelemyFondeu varit anvist för underhåll af de vid KrigsAcademien befintlige FriCadetter af de 3 ofrälse RiksSlånden, men, till följd af K.
Rättegångs-Balken, med antagande af det i sednare Utlåtandet framställde första alternatif; och angående befrielse för Rådman och Kämnärer att deltaga uti ansvaret för försummelse, att till Öfver-Domare insända Rådstufvuoch Kämnärs-Rätters Domböcker och Protocoller m. m, 5:o Instämmande uti Ridderskapets och Adelns samt Bonde-Ståndets beslut, hvaruti det blifvit Expedilions-Utskottet, enligt dess derom afgifne Memorial, medgifvit, att af Renskrifnings biträde sig begagna, samt framdeles få anmäla till ersättning de utgifter, hvartill detsamma kan föranleda, 6:0 Af slag å följande Utskotts Utlåtanden, nemligen; Stats - Utskottets t Angående hemmans-räntornes utgörande efter en förenklad beräkning, eller sammanslående af jordeboks persedlarne. Den 31 December e> m< 267 Bevillning^- och Oeconomie-Utskottens; I anledning af gjorde motioner om upphörande af bötesansvar för de skattskyldige, sorn från Krano-Uppbörds-Stämmor och af Regements-Skrifvare utsatte Uppbörds-möten förfallolöst uteblifva, Lag-Utskottets .< Angående yrkad befrielse från bysättning för Löftesmän, som ingått proprie borgen, så fänge sjelfva Gäldenären är inom Riket tillgänglig. Lagoch Oeconomie-Utskottens; I anledning af Kongl. Maj:ts Proposition om antagande af en Författning, angående förändring eller utdömande af Vattenverk, som genom uppdämning skada jord, eller hindra dess odling; och om upphäfvande af Landshöfdingarnes Domsrätt i Enskiftes mål.
Innan jag öfvergår till att påpeka de märkliga uplysningar, ofvanstående tabell lemnar, önskar jag först tillägga upgift på antalet arbetare under samma år vid samtliga fabriker, och det tillverkningsvärde, som på hvar och en sådan sig belöper. Delas nu förut upgifna tillverkningsvärde under nämnde 5r med sagde antal arbetare, upstår för hvar och en ett tillverkningsvärde af: 1845 1854 1857 1,522. 1,740. 2,355. Granskas nu dessa tabeller, slår genast i ögonen icke allenast den ofantliga tillväxt uti produktion, som upstått, utan änhu mera kanhända att denna produktion på ett ganska märkligt Sätt omgestaltat sig. Man finner nemi. af den att samtidigt med produktionens stegring, antalet verkstäder eller fabriker, så ock arbetarenas antal, betydligt nedgått uti förhållande till denna produktion. Industrien, tvungen till täflan med utländska alster, har, för att uti den kunna bestå, måst, såsom jag förut redan nämnt, afkasta sig sin gamla lojhet, och tillämpa förbättrade arbetsmethoder. Det gick ej mera an för t. ex. en ylleväfnads-fabrikant, att bedrifva sin rörelse med några få gammalmodiga väfstolar, endast med handarbete drifna. Detta dyra arbete måste, hvad möjligt var, emot ett af maskiner förrättadt utbytas, och ångans, vattnets krafter tagas till hjelp. Kapitalstyrka behöfdes i och för allt detta och associationer skänkte en sådan. Vinsten af den såväl materiella som intellektuella lyftning, industrien genom allt detta vunnit, är påfallande. Se på förut anförda siffror. Industriens starka utveckling visar dess trefnad och välbestånd. Och icke detta allenast. Då kändt är att intet arbete är så dyrt som handarbete, och då numera fullt Vj af det fordna handarbetet är emot maskiners arbete utbytt, ett arbete som dessutom alltid är jemnare och bättre (se här ofvan tillverkningsvärdet på arbetare åren 1845 och 1857), följer härutaf att med samma, och äfven högre, vinst för producenten än förr, varans pris för producenten kan blifva billigare, på samma gång varan äfven biifver bättre.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch OeconomicUtskottets Memorial, N:o i36, med förnyadt förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i frågan om enskilde Theatrars inrättande, om censur å Theaterstycken samt om upphörande af de utgifter till Kongl. Theaterns och Hof-Capellets Pensions-Cassor, sorn för representationer i landsorterne erläggas. Ståndet lät bero vid Utskottets omdömen uti 1 och 2 punkterne; ansåg den uti 3:dje punkten om törmä Ide t^åga om censur å Theaterstycken, i följd af besluten vid 1 och 2 punkterne, förfalla och förklarade, i anledning af 4 punkten, att Ståndet anser det vara genom tvenne Stånds beslut afgjordt, alt de nu gällande afgifter till Kongl. Theaterns och Hof-Capellets Pensions-Cassor för representationer i landsorterne må upphöra att till dessa Cassör utgå. S. D. Föredrogos å nyo Banco-Utskottets Memorial eller Betänkande: N;o 62, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande N:o 5y , lades lill handtingarne; och N:o 63, i anledning af motion, angående rättighet för Banco-Fullmägtige att temporairt förstärka fonderne för publika papper samt för handeln och den större rörelsen; bifölls. S. D. Vid föredragning af Expeditions-Utskottéts Memorial N:o 18, i anledning af återremiss från Högh Ridderskapet och Adeln af Expeditions Utskottets förslag till underdånig skrifvelse, N:o ic)5, beslöt Stan. det, att låta samma Memorial läggas till hmdlingarne. Bih, till It. St. Prot, X 834. 9 Samt, V.dra Bandet. TI-, 11 sta Häftet. 5o Trot. Utdr, d. *4 ÅFov. iS34» Från Hedervärda Bonde-Ståndet.
Ryck icke i repet, gårdsfogde! Du gör henne bara rasande på nytt. Jag tror, att hon vill falla omkull ... Sätt henne på stolen der! Fan, hvad de qvinfolken ha nycker! Ingrids krafter voro alldeles uttömda; hon nedföll tungt i stolen, och hennes hufvud sjönk mot bröstet. Nu vände sig länsmannen till den sanslösa Ellen. Då han såg hennes bleka ansigte med dess djupa blå ringar under ögonen, fruktade han verkligen ett ögonblick, att flickan var död. Men sedan han känt på hennes puls och funnit, att den märkbart slog, tog han, under yttrande, att „ondt krut icke förgås gerna,“ den andra tågänden och sammanknöt dermed hennes små händer, hvarefter han förde den i det närmaste tomma bränvinsflaskan till flickans näsa och skakade henne, tilldess hon slutligen uppslog ögonen, och med glanslös blick stirrade omkring sig. – Se så, sade länsmannen, – nu vill jag hoppas, att det värsta är undangjordt. Nu kan du, gårdsfogde, och Peter taga gumman under armarne och spatsera af. Men jag förbjuder dig, gårdsfogde, att slå henne eller rycka hårdt i repet, ty jag ser, att hennes armar blöda ... äfven fångar stå under lagens beskydd. Du, Nils, hjelper att släpa på denhär lilla trollpackan ... Så, gör dig nu icke till, utan upp med dig (dessa ord voro till Ellen)! Nej, hon vill icke. Då få vi väl hjelpa henne på väg. Ellen upplyftes, och tåget satte sig i gång. Länsmannen, hvars rus under detta uppträde temligen fördunstat, förvånades nu vid nyktrare besinning öfver det mod, han ådagalagt vid de fruktade qvinnornas häktning, och började tro, att det icke vore så farligt att handskas med hexor, som han förr inbillat sig. Då Ellen återkom till medvetande, befann hon sig på landsvägen, med bundna händer släpad framåt mellan länsmannen och den ene af drängarne. Framför sig såg hon sin mor gå med osäkra steg mellan de begge andra karlarne. – Ser du, sade länsmannen till den stackars flickan, – ser du, din mor vänder sig om och ser efter dig.
Krigs-Collegii Artilieri-Afdelning för utlemnad Exercis-ammunition till Skånska Hussaroch Dragon-Regementerne, Westgötha Infanteri och Smålands Hussar-Rcgcmente och Grenadicr-Ba ta ilion utgår af Nya MötesPassevolance-Fonden, till följd af Kongl. Brefvet den 31 Juli 1830, som förordnar, att så tills vidare skulle förfaras, —• anse likväl att sådan ersättning borde, i likhet med hvad som äger rum för de öfrige Indeite Cavallenoch till Infanteri förändrade Cavalleri-Regementerne, utgå af Tross-Passevolance-Cassan, enär, i Contraclerne om Tross-Passevolancen, exercis-ammunition jemväl är inbegripen. 5:o. Enär Lill förvaltningskostnader för denna Fond hänföras redovisningsprocent, löner, arfvoden, skrif-materialier och ljuspenningar, så finnes, att dessa tillsammans, eller hela förvaltnings-utgiften, resekostnader likväl oberäknade, uppgått: år 1834, då den genom Kongl. Slats-Contoret lefvererade uppbörden utgjorde 195,100 R:dr, till . 18,743:42.0. år 1835, när uppbörden utgjorde 197,649 R:dr io sk. 6 r:st., till 20,342: 17. 7, eller det förra året något mindre än 10 proc. och det sednare något öfver 10 proc. af uppbörden. Revisorerne hafva ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på denna, såsom det vill synas, alltför dryga förvaltningskostnad, på det att någon åtgärd frän Rikets Ständers sida, till beredande af minskning deruti, må vidtagas. O 7 O 6:o.
Största andelen i manspillan hade för öfrigt » solisterna ». D e t är t. e x. i n t e s a n t? » » Jo visst. » » O c h sedan dess ha vi aldrig på minsta sätt varit i delo m e d hvarandra. Charad-logogryf m e d bland småorden inkapslade 125 geografiska namn. För Idun af F. M. Man gör sitt mitt första i lifvet Så ofta på mångfaldigt sätt. Till fördel ej alltid är gifvet, T y kan det ju hända så lätt, Att man ur sin vanliga aska Får midt i mitt fjärde se ' n traska. Mitt andra från medeltidsdar Står än — utan s likväl — kvar. Krigsmakten har livar sin mitt tredje, Hvari den får äta sig mätt. Mitt hela man hälsar m e d glädje På berg o c h i dal o c h på slätt. Och strån till den väldiga stacken, Som reser sig högt o p p i backen, Dra barnen, som förr de ha gjort. Ja, lefve mitt hela allt fort! Mark — gräsöken uti sitt slag —. Små landsändar trenne säg sedan. Skönlitteratur i förlag. Hvad mången nog sitt ville reda. jSfamngif tre af d e m som oss leda. A f töser ett dussin du ser. Tre b l o m m o r dig Flora nu ger, — Manien tycks hon äga att bjuda. — Ibland vid din klippning en rest. Hvad mest till en orgel plär ljuda. F e m floder s o m ila nordväst Till hafvet från bergen i söder. Hamnplatsen för allt som oss föder. 1898 V i ha sytt för denna skara, Sjuka, bleka, stackars små, Som o m sommaren plär fara Ut till kolonier två. (Forts.) Man har låtit d e m få hoppas På en resa någon gång, TJt, där gröna träden knoppas, Liten fågel slår sin sång. Ut till luft, till bad, till föda, TJt m e d kärleksfull en vän, Som sig gör den största m ö d a Tills de fara h e m igen.
E. 204. — angående tillägg deruti, åsyftande närmare bestämmelser i afseende på presterskapets närvaro uti Folkskola. XI. B. 121. A. 140. Folkundervisningen i Riket, angående anslag lill dess befrämjande. Se Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 160. •—, föreskrifter derom. V. B. 412, 496, 499. A. och Å. 516. IX. U. 494. X. A. 14. XI. E. 123. — om ändring och tillägg i Kongl. Stadgan derom. XI. B. 121. A. 140. Fonderade Stats-Obligalioner. Se Slats-Obligalioner. Fondsystem, om införande af ett väl ordnadt. Se Stats-Ulskottets Betänkande N:o 272. samt Memorialen N:ris 340, 359 och 370. Fordringar, om förändring i lagstiftningen om praescriplion för. XV. B. 113, 120, 136. A. 142. E. 208. — Bankens, hos Riksgälds-Konloret för lemnade förskott till utredningen af Götha Kanalbolags och Malmö f. d. Diskontverk, om afskrifning deraf. Se Afskrifning. Formulär, om ett förändradt sådant för vittnesed. VI. B. 22, 27, 98. A. 108. XI. U. 286, 314. A. 371. — om nytt sådant för Rikshufvudboken samt om särskild Hufvudbok för Kongl. Siats-Kontoret. Se Stats-Utskotlets Utlåtande I\:o 177. Forraulärer till den blifvande nya Bevillnin''-Stadgan. Se Bevillnings-Förordning. Forslings-skyldighet, angående ersättning lill ondegifvare för. XI. B. 21. A. 104. ( 78 ) Forsberg, C. A., Kammarskrifvare, angående expectance-Iön ål. Forssells, D. C., Enka, angående pension för. Se Pension.
Jag medgifver, att man vid genomläsandet af den K. Propos. kan vara tveksam om icke äfven målens afgörande skulle tillkomma de konsultativa, men meningen är endast att målen i korthet skola anmiilas för Regeringen, då skiljaktiga meningar ej upstå, och målen icke firo af större omfattning eller vidröra en princip, men att i annat fall föredragningen i Konseljen skulle blifva mera utförlig och noggrann. Aro målen af ringare beskaffenhet och meningarna icke delade, så skulle de beredas endast af de 3 konsultativa StatsRåden och den föredragande DeparhsChefen; men det faller af sigsjelft, att om målen Bro af en nilmänvigtig beskaffenhet, så skulle de äfven förekomma i beredningen inför samtlige DepartisCheferne. Under sådana omständigheter synes mig någon våda icke kunna upstå eller någon inskränkning ske i föreskrifterne om den gemensamma föredragningen. Af alla dessa skäl anhåller jag, att R. o. Ad. med afslag å Utsk:s hemställan matte bifalla K. M:s Propos. Pir Fåhraeus, Joli. Fredr.: I den förra af de 2-ne frågor, som K. M:ts Nåd. Propos. omfattar, eller den om CivilDepartits delning, förekommer det mig såsom att stridiga meningar icke äro för handen. Const.Utsk. har och efter hvad det ville synas, enhälligt godkiindt det Kongl. Förslaget i denna del. Det må emellertid tillåtas mig att äfven åberopa egen erfarenhet, vunnen under mer än nio-årig tjenstgöring såsom Chef för nämnde Depart., till stöd för den öfvertygelse att med Depart:tets delning ej kan längre anstå, utan att förvaltningen skall blifva lidande. Icke längesedan egde Franska Riksstyrelsen samtidigt ett depart. för åkerbruket, ett för handeln, ett för allmänna arbeten, och ändock ett särskillt för andra inrikes ärenden. Häruti har visserligen numera skett ändring; men, så vidt jag vet, finnes, utom Sverige, ingen större Stat, der alla dessa föremål för statsförvaltningen äro hopade på ett enda Depart.
Departement få anmälas ***); att vidare ingen egentlig förvaltning af allmänna medel , af beskattningsverket, af Statens fasta egendomar, eller förråder för dess försvar borde läggas i händerne på Cheferne för Departementen ; och att det således blott vöre för denna förvaltning , som Collegier må bibehållas |). Om, efter detta förslag i afseende på ärendernes behandling, hvilket, efter Commit Sid. 4y och 46 af Committerades Betackande. ee) Sid 40 , Jbm. #**) Sid. 52, samma Betänkande, f) Sid. f4, 55 och 96. £?bm. IS terades tanka, för införandet af en enkel och kraftfull förvaltning, vore ett hufvudsakeligt villkor , göromälen i Konungens Stats-Råd i början kunde komma att ökas , skulle de , som Committerade förmoda , snart kunna minskas, genom begagnandet af den utvägen, att låta de åtskilliga frågor, hvilkas pröfning på kännedom af localförhållanden beror , afgöras af Nämnder eller Compromissarier i orterne kunde utnämnas *) ; och hafva Committerade upprättat provisionelt förslag till Organisation af en sådan Nämnd, under förmodan , att dess verkningskrets vidare kunde utvidgas, då erfarenheten deraf fått visa nyttan *°). Uti den särskilda mening , Herr Presidenten Friherre Löfvensköld afgifvit, omnämnas först de orsaker, som, efter Friherrens tanke , föraniedt olika styrelseoch förvalt, ningsformer i särskilda Stater ****), och derefter visas, att detta Lands allmänna inrättningar fordra egna förvaltningsomsorger, och att, så länge desse inrättningar förblifva i deras nuvarande skick , omvägar och vidlyftighet i förvaltningsbestyret icke kan undvikas. Friherrens afhandling är indelad i fyra särskildta stycken. Uti det första beskrifvas de nu varande *) Sid. 97 och 98 samma Betänkande. ®°) Sid.-16 i-i 162, 163 och 164. §fbm.
Se vidare Creditivsummor. Register till den nya Criminal-lagen, om inköp af. Se Lagcomite'ens förslag. Registratur och protocoll , Cancelli-Expeditionernes , angående anslag till deras utskrifning för Riksarchivet. XVIII'. R. 227. XIX. B. 399. XX. Å. 89. XXII. Reglemente för Bankens styrelse och förvaltning, om ändringar deruti. Se Bankoreglementet. — Riksgäldscontorets. Se Riksgäldscontorets reglemente. — för Riksgäldscontoret, angående reglementariska föreskrifter, motsvarande första afdelningen af det vid sista Riksdag utfärdade. XXIV. B. 453. XXV. 18. A. 47. XXVI. U. 44- A. 49. — för Riksgäldscontoret, angående reglementariska föreskrifter, motsvarande dess 7 afdelning. XXIV. B. 4^3. XXV. 18. A. 5o. Reglementet för Handelsoch Närings-disconten, om tillägg uti, i afseende på lånerätt för större jordägare. VIII. R. 292. XVI. B. 202. XVII. A. 65. V. B. 104. VIII. U. 378. A. 453. — om befrielse för rotehållare att dem för regementsofficerare förevisa, innan de antagas. V. B. 373. VI. 4- VII. Religionsfriheten, om förändringar och tillägg till Kongl. Kungörelsen derom af den 24 Januari 1781. XX. B. 75g. XXI. 87. XXIII. A. 109. Remonteringen vid Kongl. Skånska Dragonregementet, angående. XVIII. B. 226. XIX. A. 298. — vid Lifregementets Dragoncorps, angående. XX. B. 71. A. 113. Representationen, angående ombildande af, med flera dithörande ämnen. Se National-representationen.
— Det var som om Wanda väntat på denna replik, ty i detsamma den föll, reste hon sig upp, fullkomligt ogeneradt, med det höjda champagneglaset i sin högra hand och den vänstra lekande med buketten, och tog ordet från sin man. Med åberopande af det han nyss sagt, att han ingen talare vore, och då hon helt nyligen, alltför nyligen för att hon ännu skulle hunnit glömma det, blifvit tillsagd, att hustrun skall vara sin man till ena hjälp, och man ännu aldrig hört, att en kvinna haft svårt att tala — ville hon göra det i hans ställe. Hon gjorde det i ett litet förtjusande, ledigt och ogeneradt framfördt tal, i hvilket hon enkelt och varmt tackade värdfolket för deras goda önskningar och för att de så vänligt hälsat henne kommen i sin krets. Alma Kronfelt växlade med Eleonore en hastig blick, som tydligen sade, att detta var något oerhördt; en ung, nygift fru, som på en stor middag ställer sig upp och håller tal. När Wanda satte sig, bröt ett formligt jubel löst. Herrarne klappade i händerna och ropade bravo. Precis som på varietén, tänkte Eleonore, som skämdes för vaktmästarne. Mazère var utom sig af entusiasm. — Nå var det inte ett bra tal, jag höll den här gången? sade Kurt förtjust. Han hade med ens blifvit sig lik, trygg och säker. Talet hade synbarligen tyngt på honom. Stämningen började bli lifligare. Säfve fick som vanligt höra komplimanger öfver sin vinkällare och allt som oftast, när någon af årstidens förstlingar eller någon särskildt raffineradt upplagd rätt bjöds omkring, ruskade fruarna på hufvudet åt värdinnan, hvilket betydde ungefär detsamma som herrarnes komplimanger. Mazère bad om ordet och höll ett mycket kompliceradt tal för kvinnan, slående omkring sig med namnen Heloise, Beatrice, Petrarcas Laura, Werthers Lotte och slutande med Vetsera och Rosa Bonheur, den senare en speciel artighet åt Wanda som målarinna. — Har ni hört talas om oförmågan att kunna tiga? Af den sjukan lider min käre svåger, sade Säfve till Wanda. — Nå, ni kan väl inte begära, att intelligensen skall ökas i mån af rätternas antal?
Jag vet icke hvarföre man här skall inblanda fråga 0111 ersättning för skrifmaterialier, hvilken ersättning endast skall tillskynda pastor besvär med redovisning derför; kostnaden för några ark papper, litet bläck och några pennor är så obetydlig, att något stadgande härom ingalunda kan vara behöflig!. Hr Råfelt: Det torde ursägtas mig, att jag icke kan instämma med Frih. Cederström, enär uti 8 §;n af 1817 års förordn. det stadgande redan finnes, som jag nu föreslagit. Jag tror att vi nu redan gått in i så många obetydligheter, att det torde förlåtas, att jag framställt den ifrågavarande. Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad. Hr Råfelts förslag. 10 §:n. Frih. Cederström: Utaf 10 §:n är en fullkomlig omarbetning alldeles af nöden. I det skick den är och i de generella termer den är alfatlad, finnes icke mera något tänkbart, som icke kan göras till föremål för sockenstämmas behandling, och vi kunna således bereda oss på att få de mest Mars f. ni. 3 19 mest besynnerliga saker handlagda uti sockenstämmor. Dessutom förekommer här att sockenstämmor blifvit tillagd rättighet alt ålägga vitén. Hittills bär så tillgått, alt vitén blifvit för olika föremål begärda af sockenstämmor hos Konungens Bef:h:de eller af stadens myndighet, eller hos domaren. Att nu vilja öfverlåta åt en myndighet, sådan som en sockenstämma, hvilken liar till föremål öfverläggning och beslut röride sin enskilda ekonomi, rättighet att ålägga vitén och således utöfva domarevärf, anser jag icke till stan — dist, utan må sockenstämma hädanefter som hittills, då fråga om vilens föreläggande uppstår, derom göra anmälan å ort och ställe som vederbör; ty att, på siitt som här står, sockenstämmas beslut om vitén skall af Konungens I3ef:h:de pröfvas och fastställas, innan de äro gällande, anser jag icke vara rätta formen. Riktiga ordningen är nemi. den, alt anmälan om behofvet af vile göres hos den myndighet, på hvars pröfning vitets föreläggande ankommer.
Upplästes följande från nedannärnnde Utskott inkomne Betänkanden, Memorial och Utlåtanden. Frän BevillningsUtskottet: Af den 13 dennes: N:o 62. Med förslag till reglementariska föreskrifter, i afseende på Bränvinsskatts utgörande efter tillverkningen. Af den 16 dennes: N:o 63. I anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 49» angående Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om moderation i Porto för Bref, som väga öfver 8 Lod. Af den ai dennes: N:o 64. Med förslag till Voterings-Propositioner i fråga om Städernas Salu-Accis: Från Banko-Utskottet: Af den 19 dennes: N:o 99. Med förslag angående grun - io6 Den 27 Januarii e. ra. derna för liquid, då ett, emot Aterbetalningss kyld i gli et i Silfver, erhållit Bancolån kommer, före utsatt termin, att till sitt återstående belopp på en gång gäldas. Med förslag till Reglementariska föreskrifter, i sammanhang med Rikets Ständers beslut om Lans meddelande från Banken emot pant af Tackjern. Angående Revision öfver BankoDiscontVerkets förvaltning oell Räkenskaper samt f. d. RiksDiscontVerkets fortsatta utredning för år 1829, och sedermera intill nästa Riksdag. Frun Lag-Utskottet: Af den 5 dennes: N:o i58. I anledning af gjorde motioner om inrättandet af FörlikningsDomstolar, Af den iq dennes: N:o 160. öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande i anledning af väckta frågor om ändringar och tillägg i allmänna Lagens och serskilda Författningars stadganden, angående bysättning. Lades på bordet. Likades upplästes och lades på bordet ett ProtocoUsTJtdrag från Högvördige PresteStåndet af den a5 dennes, innehållande att, sedan Ståndet genom dess Talman erhållit Den 27 Januarii e. ra. underrättelse om Kongl. Majrts