Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dock må icke härföre utgifvas Skattevexlar, utan blott särskilda depositionsbevis, intill dess valutan i myntad form aterlyftas; hvilka depositionsbevis, stälde till innehafvaren, dock icke emottagas i skatteuppbörd. 5:0 Genom ett provisoriskt Utredningsoch Liqvidationsdepartement, rcgleradt inom Bankooch Riksg:sVerken, besörjes ett successivt infriande af såväl Bankosedelstocken, som alla andra Bankens förbindelser, af hvad namn de vara må, samt indrifvande eller utbyte af alla Bankens fordringar med undantag af Eiksg:sKont:s på viss tid ställde Obligationer och andra publika papper, som anses behöfliga såsom förstärkning af Bankens Grundfond. Hrr Fullmägtige i nämnde Verk hålla ständig upsigt öfver fortgången af nämnde utredning och liqvidation, samt erhålla för sådant ändamål updrag, att med R. St:s rätt pröfva och definitift afgöra alla frågor såväl af tvistig beskaffenhet, som rörande låntagares önskan, att I H. 3 34 Den 25 Oktober. emot säkerhet få anstånd med sina inbetalningar, för så vidt sådan pröfning icke öfverskrider de griinsor, som genom ny utfärdande instruktion blifvit af It. St. utstakade. Till underordnade detaljer hörer: Frågan om de serskilde valörer på hvilka skattevexlarne skulle utställas. Detta behöfdes ej annorlunda för alltid bestämmas, än att alla valörer öfver Tio R:dr Ernt gjordes, för att dermed på en gång befordra lätthet för rörelsen och besparing vid utgifningeu, i enlighet med hvad är bestämdt för kreditsedlarne. En vigtigare sak, som dock äfven tål ändring, åtminstone vid hvarje Riksdag, är den, huruvida valören nånsin må understiga Tio R-.dr Ernt? Mig synes, att allt hvad som behöfves för rörelsen i form af pappersmynt eller kreditsedel under nämnde belopp, borde ombesörjas och utgifvas af enskilda Banker, hvilka hädanefter — på sätt serskilde Motioner skola väckas — ägde att öfvertaga all kreditoch lånerörelse.
I staden finnas en lärdomsskola samt två folkskolor, en för gossar och en för llickor. — Dessutom dels en mekanisk verkstad eller faktori och dels fyra klädesfabriker. — Dessa inrättningar och handel utgöra stadens hufvudnäringar, ehuru handtverkerierna äfven dertill kunna räknas. — Stadens jord, med undantag af den öppna inom staket, hvarå trädgårdsväxter och tobak frambringas, användes för olika säden, likasom landets. — Staden är säte för länets höfding, och i grannskapet ligger det fordna Nyköpings slott, i hvars ruiner länshäktet är inrälladt. — Staden har en af densamma lönad läkare och njuter dessutom biträde af provincial-läkaren och för närvarande jemväl af regementsläkaren. Strengnäs belägen vid Mälaren. — Handel och handtverkerier äro ej särdeles betydliga. —• Desamma, jemte jordbruk och inkomst af den studerande ungdomen, äro hufvudnäringarne. Mindre af böjelse för fylleri än af lättja i förening med stegrade anspråk på understöd, är väl åtminstone icke i tilltagande. — Uti staden är sätet för biskopen i Strengnäs stift samt finnas gymnasium, trivialskola och lancasterskola. Eskilstuna, belägen vid Hjelmare ån, trefjerdedels mil från dess utlopp i Mälaren. — Ehuru under de sednast förflutna femton åren folkmängden ökats och staden blifvit mycket bebjrgd, såsom en följd af låneunderstöd från Manufaktur-Diskonten åt manufakturisterna, har allmän välmåga likväl icke uppkommit, och för närvarande är, i anseende till allmän penningbrist, afsättning af der tillverkade arbeten ytterst trög. Jernoch stålförädling, som gör att sådana tillverkningar förnämligen utgöra stadens handel, drifves med fördel och utgör hufvudnäring. De af stadens invånare, som drifva manufakturarbeten, äro befriade från mantalspenningar och bevillning efter lista Art. af Bevillningsförordningen. — Staden har en skola med tre lärare, af 8 hvilka den ena undervisar efter lancastermethod. — Tillförseln af landtmannaprodukter är betydlig om hösten. — En provincialläkare är der stationerad. Torshälla belägen vid Mälaren.
T afseende på hvad har blifvit yttradt om skillnaden emellan det kloka och det rätta, i måls behandling ; så får jag yttra min mening vara , att det aldrig är rätt spänna bågen så högt att han brister , eller att handla så , att det åsyftade ändamålet förfelas. Om Riksens Ständer nu kunna vinna Kongl. Maj;ts bifall till granskning af alla cassör, emot det, att de, hvad formen angår, lämpa sig efter Styrelsens önskan: så är intet förgäfves bortgifvit å någondera sidan. Jag har vid ett föregående tillfälle på samma sätt , sorn nu, fått uppbära förebråelser för yrkandet att man med klokhet borde gå tillväga. Utgången har dock redan visat , huru nyttigt det skulle hafva varit, att så göra, hvarföre jag äfven nu vågar tillstyrka Ridderskapet och Adeln,’ att iakttaga klokhetens bud. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus; Jag har anhållit om ordet, i anledning af hvad jag hörde en värd talare på denna sida säga att i alla Constitutionella Stater, det röjer sig hos dem, som uppträda , såsom ombud för Nationens erhållna garantier , ett bemödande att utsträcka dess rättigheter. Om detta förhållande skulle synas äga rum hos oss , bör sådant icke förundra någon. Det är icke sagdt derföre, att det finnes rättigheter medgifne, att man vet begagna dem, eller Den t<) Ocleber f. m, 529 eller att ombudet som bar skyldigheter sig fö skref na , förslår att fylla dem. De, som förr varit kal!aHe,i att inöfva Ständernas granskningsräft, utöfvade den länge inom den trånga kretsen af Bankens och RiksgäldsGontoirets angelägenheter; det är ej så latt ait, i den trion sam kretsen för granskningen vidgar sig, finna de arbetsn ethoder, som förändringen gör nödvändig. De Riksdagar, sorn följt på Constituiionsriksdagen , voro alla föranledde af mindre vanda Riksdagsmannen litar vid sådana tillfällen gerna på dem , hos hvilka han förutsätter större erfarenhet och insigt.
Realisationens befrämjande, som Kongl. Majtt i Näder kunde stiina b ifwa de kampeligaste, och för de Mktdragande de lindrigaste, förenar »ned den i Riksens Ständers Banco-UtstoktS Betänkande af den 2Y April samma är, beledsagade önskan af dylikt innehäst, kunna ej annat än fulleligen öfwer yga mig, atr hwad Kongl. Majit till Realisationens werkställande i Näder behagat widnaga, omöjligen sturle kunna annorlunda anses, än som ekt af Riksens Ständer fjelswe till obrottslig efterlefnad och wcrkställighet saltat Beslut. De härstädes förehafde walgrundade öfwerläggningar, öfwer de med Realisationen gemenskap ägande ämnen, haswa tillräckligen stadgat denna min öfwertygelse. Det förefaller mig derföre något swäntat, atr Herrar BancoFullmägtige, med kännedom om Banro-Werkels tillständ, och ungefärliga tillgängarne inom Riket, samt äfwen förmodeligcn med öfwertygelse, att Riksens Ständer, med det oinstrankkaste förtroende lill och med undergifna styldiga erkänsta, för Kongl. Maj:ts landsfaderliga ömhet och vmwärdnad för Rikets och dest trogna undersätares wäl. ansett werkställighelen af den för Riket sä wigliga och högst nödwändiga Rea - 86 Den 14 November Realisationen, säkrast kunna befrämjas, om Kongl. Maj:t täcktes i Näder willfara Riksens Ständers imderdäniga önstan alk sjelf widtaga de matt och sieg, till desi befordrande, som Kongl. Majit kunde finna de lämpeligaste, icke nä något af mig andt sätt, sökt art underlätta Kongl. Maj: s tunga och bckymmertulla omsorger i detta wigtiga ämne. I syn. nerhet förekommer mig Herrar Fullmägtiges åtgjord wid meddelandet af de underrättelser som löongl.
Statssamt Allin. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande N:o 8. 29 genom Kongl. Kungörelsen och Cirkuläret den 11 December 1857 angifna syftning, mä kunna befordra ytterligare lättnad i vilkoren för skjutsentreprenader, hvarvid det särskildt torde kunna stadgas, att i intet fall någon skjuts-station, hvartill, innan entreprenads ingående, hällhästar ej varit anslagne, må åläggas att, utom hvad af skjutsbeställning föranledes, hafva större antal hästar i beredskap inom förloppet af en half timma, än som motsvarar det före entreprenaden bestämda antal gästgifvarehästar; hvarjemte, för ändamålet att möjliggöra ett beqvämligare befordringssätt, skjutsentreprenörer, hvilka åt resande, som vilja deraf sig begagna, tillhandahålla täckta fjederåkdon, ai den beskaffenhet, som i skjutskontrakterna kunna bestämmas, torde berättigas att derför uppbära de särskilda lego-belopp, som af Kommitterade för skjutsningsbesvärets ordnande föreslagits. b) alt General-Post-styrelsen måtte erhålla nödiga föreskrifter, för tillvägabringande, i den mån postmedlen dertill lemna tillgäng, af diligenseller forvagns-inrättningar, till] befordrande af poster och resande, helst medelst understöd åt enskilde entreprenörer, som kunna vara hugade att med Postverket ingå lämpliga aftal derom för vissa väglinier, och företrädesvis å sådane linjer, der en lifligare trafik, en mera tryckande börda af skjutsnings-besväret och saknad utsigt till erhållande af andra lättade kommunikationsmedel kunna vara att afse. c) att i alla de fall, då postförings-skyldigheten kan, vid diligens-inrättningars anordnande ä vissa väglinier, af dessa öfvertagas, eller eljest vid ingående af nya skjutsentreprenad-kontrakter, finnes lämpligen kunna med skjutsningen förenas, sådant mä till verkställighet befordras, under iakttagande, att de posthemman, som derigenom kunna,varda från postföringen befriade, i stället underkastas fullgörandet af defallmänna besvär, från hvilka de nu äro fritagne.n Häruti hafva Doktor Äbr.
Utskottens afstyrkande yttranden godkändes; äfvensom Utskottens slutliga hemställan, pag. 20 i Betänkandet, Gillades. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkande N:o 31, i anledning af väckt fråga om förbud för Landtmätare, dels att på en gång innehafva förordnande till mera, än en förrättning, samt dels att för skiljo-liniers utstakning beräkna arfvode. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 21, i anledning af äterremiss å Utskottens Betänkande, N:o 15. S. D. Föredrogs ånyo Konstitntions-Uiskottets Memorial N:o 59, med voterings-propositioner, rörande Utskottets i Memorialet N:o 57 afgifna förslag till tillägg i 109 § Regerings-formen och 80 § Riksdags-ordningen. Voterings-propositionerna godkändes; och i öfrigt lades Memorialet till handlingarne. Från Bederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o 340, i anledning af återremisser å Betänkandet N:o 272, angående medels upplåning genom fonderade Stats-obligationer. Härvid förekommo förslag till de särskilda morn., enligt Utlåtandet N:o 340. 1 punkten afslogs. 2 punkten lades till handlingarne. Prot.-Utdrag den 13 November 1854. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens Betänkande N:o 31, i anledning af väckt, fråga om förbud från Landtmätare, dels att på en gång innehafva förordnande till mera än en förrättning, samt dels att för skiljo-liniers ut stakning beräkna arfvode, blef samma Betänkande af Ståndet godkändt. S. D. Föredrogos och godkändes Lag-Utskottets nedannämnde Utlåtande och Betänkanden:
Maj 1835 påbjudits, det de medel, som af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande efter närande dag, för ett föregående år indrifvas, skulle utgå med ränta; och som sist åberopade Nådiga Kungörelse icke skulle tjena till efterföljd förrän från och med år i836, kunde några så beskaffade räntemedel icke ifrågakomma under de år, som nu varit föremål för Revisorernes granskningsförrättning; äfvensom att det tillhör Kammar-Rättens Öfver-Revisions-Departement och Advocats-Fiseals-Embete att häröfver vaka. Af Revisorerne bar uppmärksamhet jemväl blifvit fästad dervid att uti Avesta Bruks Directions Räkenskaper, fortfarande balanceras 5o R:dr, utgörande Kopparoch Manufactur-Tullmedel för 1831 års 4:de qvartal, och tillstyrkt, att åtgärder måtte vidtagas för indrifvande af berörde summa. Emedan Avesta Bruks Directions Räkenskaper äro underkastade Speciel granskning i Kammar-Rätten, som det sålunda åligger att äfven i denna del bevaka det allmännas rätt, så lärer Kammar-Rätten icke hafva underlåtit eller underlåta att, i afseende å nämnde 5o R:dr, vidtaga de åtgärder som på densamma ankommit eller vidare kunna ankomma. Stats-Contoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormägtigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majcts imderdånigste, tropligtigste* tjenare och undersåtare P. WESTERSTRAND. C. E. af Tuneld. L. G. af Sillén. Isr. Tauvon. Th. Nyström. Stockholm den 22 Februari i838. Abr. Vict. Kock. Joh. Th. östman. Till Kongl. Maj:t underdånigst, i anledning af K. S. Revisorers Berättelse år 1HA7, angående Stats-Verket. — 183 — Kongl. Stats-Contorets underdåniga utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse år 18I7 angående Allin. MagasinsÄrenderne.
Dessutom har Utskottet erhållit del af det Memorial, som, vid ärendets föredragning till Remiss, blifvit till det Hedervärda BondeStåndet, den 10 sistlidne December, ingifvet af Riksdagsfullmägtigen från Kronobergs Län Nils Håkansson, och hvaruti anföres, att Motionairen, Lars Larsson, ehuru han medgifvit, att odlingar äro ibland de mest gagneliga landtmanna.föreiag och böra på allt möjligt sätt uppmuntras och understödjas, likväl föreslagit ett lagstadgande, hvilket, om det såsom ovilkorligt antoges, skulle vara rakt stridande både emot nyssnämnde princip och emot hvad i allmänna Lagen förut är bestämdt. I 6 Gap. 2 §. Byggninga Balken är föreskrifvet, alt diken skola anläggas, der de äro af nöden, och 3 jjj. af samma Cap. innehåller, att, om bys dike möter annor bys mark, denna by ej må hindra vattnets aflopp, samt att, i händelse det ej utan dike kan afföras, och dem icke åsämjer, hvilken dika skall, Domaren bör lägga Lagsamt Allm] Besv. o. Otc. Utsi. Utl.Nto a. 11 dem emellan som nyttigt och nödigt pröfvas. Det tillhörde alltså, efter Nils Håkanssons tanka, Domaren att i hvarje fall pröfva, om dike för den nedanföre liggande byn äfven är behöfligt, ifrån det ställe der den öfre byns dike utlöper; i hvilken händelse det icke kunde bestridas, att den nedra byn sjelf borde upptaga och underhålla detta dike, utan ersättning förarbete eller jord; och om ett motsatt förhållande inträffade, trodde Nils Håkansson icke, att någon Domare kunde af Lagens ofvapnämnde föreskrift taga sig anledning ålägga en by att, utan ersättning, upptaga och underhålla ett dike, som för en annan by ensamt vöre behöfligt; hvadan alltså Nils Håkansson, som funne Lagens merberörde föreskrift vara för ändamålet den lämpligaste, yrkat ogillande af Lars Larssons förslag. Och hade uti detta /Sils Håkanssons yttrande Riksdagsmännen Jonas Johansson från Jönköpings, Johan Olofsson från Westerås och Anders Håkansson från Elfsborgs Län med flera förklarat sig instämma.
Betänkande N:o 23. hafva hufvudsakligen vidblifvit de grunder för arméens organisation, sorn för närvarande aro gällande; så hafva utskotten likväl, i anseende (ill ämnets synnerliga vigt, ansett sig bora ingå i en närmare granskning al Herr Stjernsvärd# förslag, och få till en början framställa de grunder, hvarå förslaget stödjer sig, samt en så beskaffad redogörelse för detsamma, at en öfversigt deraf är möjlig. Det innehåller följande hufvudgrunder: Landt'försvars-departementet. Styrelsen öfver arméen och alla densamma angående ärenden handhaives af Landtförsvarsdepartementet, som utgöres af en chef och föredragande Stats-Itåd, som tillika är Konungens rådgifvare i kommando-mål, och sorn vid ärendenas behandling biträdes af trenne expeditioner, nemligen Departements-chefs-expeditionen, Kansli-expeditionen samt Förvaltnings-expeditionen. Genevalilelets sammansättningar är lika med det nuvarandes. General-staben utgör en serskild corps. Arméen utgöres af: 1 Gardes-brigad. 14 linie-infanteribrigader. 2 linie-kavalleri-brigader, hvarje brigad bestående af en bataljon gensdarmer och 4 bataljoner dragoner. 3 linie-artilleri-brigader. Artilleriets stab samt i ingenieur-brigad, och, med hänseende lill truppen, af stam-soldater och beväringssoldater. Stam-soldaterne fördelas i sådane, sorn äro och icke äro beräknade för striden. Den stridande delen rekryteras dels med bevärings-manskap dels med frivillige; den icke stridande med endast frivillige. Skyldigheten att såsom bevärings-soldat ingå i arméens leder vidtager med fyllda 21 år och fortfar i 6 år. Vissa kategorier äro dock härifrån undantagne. Tjenstetiden för frivillige är 6 år och vid förnyelse 3 år. Förnyelse af tjenstetid åtföljes af förhöjd aflöning.
Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets i detta ämne afgifne Betänkande N:o 42> som den 2 sisth Maji blifvit i Vällofl. Borgare-Ståndet bifallet, har af öfrige 3:ne Riks-Stånden blifvit återremitteradt, på grund af dervid gjorda anmärkningar: inom Högloft, Ritlderskapet och Adeln: att det ej vore möjligt med nuvarande antal Artillerie-hästar bestrida ifrågakomne transporter, emedan hästarne knappast skola vara tillräcklige till recruternes öfning, utom hvilken förekomme profkörning af kanoner, lavetter och ammunitionsvagnar; att Wendes Artillerie haft sina hästar på utfodring, af den orsak att Regementet icke egt ridhus, och således ej kunnat, såsom Artillerie-Regementena i Slockholm och Götheborg, under vintertiden använda hästarne till recruternes öfning, som dock hädanefter komme att ega rum, sedan Regementet blifvit med ridhus försedt; att det vore osäkert om det belopp, hvarföre Kronoskjuts hittills erhållits, skulle blifva tillräckligt, att, på sätt Utskottet alternativt föreslagit, betacka kostnaden för serskilde hästars inköp och underhåll, hvadan lämpligare ansetts att, emot beting, enligt contract, få den ifrågavarande forslingen verkställd; 4 Statssamt Allm.
R:dr öre i/ Fisr åren ISCf, IfctBS arela S*«13, asred en tredjedel årligen: att iOså Till utgifter för kolonien S:t Barthelemy, 18,000 gen H:dr årliä4,000: — I För Skalteförenklingen och det nya Jordeboksverkets fortgång, 24,700 R:dr årligen 74,100: — 128,100 Anslag fer En gång: Till inlösen af Landshöfdinge-residenshuset i Hernösanc och uppfö- rande af Landtstats-embetshus derstädes, ytterligare 24,000 Summa j lä 2,100 — //or tyll Stats-Utskottets Utlåtande, 1850 A 18(10, N:o 94. 4 Stockholm, tryckt nos Sam. Stats-Utskottets. Utlåtande. N:o 95, l Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Maj 1860. kl. 2 e. m. Utlåtande. i anledning af värkte motioner om försäljning af de för Statsverkets räkning atar renderade, egendomar. (I. A.) I detta ämne hafva motioner blifvit väckte inom Borgare-Ståndet af Herr L. J. Hierta och hos Bonde-Ståndet af IBksdags-fullmägtigen Håkan Olsson från Christianstads län, hvilka båda framställningar blifvit till Stats-Utskottet remitterade. Uti den förstnämnde motionen föreslås, att alla de kungsgårdar, kungsladugårdar samt-till Kronan indragna boställen, hvilka icke förut äro upplåtna till begagnande fiir något särskildt ändamål, mätte genom Kongl. Kammar-kollegii försorg vid nuvarande arrendens utgång försäljas pä offentlig auktion till den mestbjudande och de deraf inflytande medlen användas till afbetalning ä hulvudstolen af de lån, som blifvit eller vid denna riksdag kunna blifva upptagna för Statens jernvägsbyggnader. Håkan Olsson har föreslagit enahanda åtgärd i afseende ä ”ali Statens jordegendom, af hvad namn den vara må, sorn nu är upplåten på arrende.”
Det synes vara en vådlig sak att antaga, att en ny fråga kan i Riks-Stånden omedelbarligen pröfvas och afgöras, då den, medelst någon Utskotts-Ledamots reservation, blifvit hos Rikets 8 Stäts-Ulsiotlets Utlåtande N:o f.z3. Sländer första gången anmäld. En våldsam skakning skulle lätteligen kunna blifva följden af ett dylikt sätt att införa en Riksdags-Ordning, som står i fullkomlig strid med de stadganden, hvilka i Grundlagarne innefattas. Så mycket mer oväntadt förekommer Stats-Utskottets svar på min ifrågavarande motion, som Herr af Billbergh.? reservationsvis uttryckta mening, att Riksgälds-Contoret bör ingå borgen för enskilde Bolags skuldförbindelser, i sjelfva verket är en af en annan Utskotts-Ledamot lånad ide, inför Stats-Utskottet en gång framställd, efter en af den senare inom Riksgälds-Afdelningen vunnen votering, men inom Utskottet rättvisligen ogillad, dels såsom innefattande en dubbelhet vid sidan af Utskottets Betänkande i statslånefrågan, dels i anseende till dess förkastlighet såsom princip, dels för dess oförenlighet med bestämmelsen af ett penninge-verk, hvars blotta benämning tydligen utmärker, att det har Rikets men icke enskild gäld till föremål, dels ock af den anledning, att Grundlagen väl tillåtit^ att Konungens Propositioner få till Utskottet directe aflemnas, men ingalunda medgifvit, att nya motioner kunna inom Utskottet och ännu mindre inom dess Riksgälds-Afdelning väckas. Aderton röster emot tretton hafva afgjort, att min ofvannämnde motion skall med afslag bemötas. Bland dessa 18 äro personer, hvilka hittills inom Stats-Utskottet i alla vigtiga frågor varit med mig lika tänkande. De hafva, ehuru erkännande, att Ridderskapets och Adelns, Presteoch Bonde-Ståndens beslut, att antaga Herr af Billberghs reservation, tillkommit på en alldeles origtig väg, likväl funnit, att Stats-Utskottet är ovilkorligen förpligtadt att ställa sig detsamma till efterrättelse.
(Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Belänkande K:o 101.) S. A. K. IIos Rikets Sländer har, — med erinran om viglon deraf att de, sorn skola handhafva Stålens förvaltning, ega så väl insigt i de positiva rätts-reglornas betydelse och sammanhang, som äfven kännedom af samhällets ekonomiska utveckling och af de allmänna lagars natur, på hvilka denna beror, — uppmärksamheten fästats å en ofullständighet i den lagstiftning, sorn för närvarande förefinnes i afseende på pröfningarne för inträdet i Statens Ijenst. Hvar och en, som ville egna sig ål domarekallet, måste nemligen underkasta sig en pröfning i kännedom af landels lagar och företrädesvis af den civila och kriminela lagstiftningen samt rättegångsordningen; men den, som egnade sig ål den administrativa embetsmannabana!! och ville söka inträde i Konungens Kansli eller i något af de förvaltande verken, behöfde icke inhemta någon kännedom af den lagstiftning, han komme att tillämpa. Detta vore en följd deraf, att den s. k. kansliexamen, hvilken gifver rättighet alt anställas inom alla delar af statsförvaltningen, hufvudsakligen omfattar endast vissa humanistiska kunskapsgrenar, hvilka kunde ega betydelse såsom förberedande för en embets-examen, men ingalunda motsvarade de fordringar, man med rälla gjorde på denna embets-examen sjelf. Och har af sådan anledning föreslagits, alt en pröfning skulle fastställas såsom vilkor för inträdet i Konungens Kansli och de förvaltande verken, samt att denna pröfning skulle omfatta dels national-ekonomiens grundläror, dels vissa delar af lagstiftningen, hufvudsakligen statsrätten, den administrativa rätten och grunddragen af den civila lagstiftningen. Expeditions-Ulskottels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 84. 11 Att Staten väl sörjt för en grundlig embelsinannabildning i en gren af offentlig verksamhet, men alldeles icke i en annan, anse Rikets Ständer vara i hög grad olämpligt.