Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sålunda frivilligt meddelad uppgift, hvars offentliggörande den skattskyldige förklarat sig icke medgifva, må endast inför Beredningen och, med den skattskyldiges samtycke, inför Taxeringseller Pröfnihgskommittéen företes, men icke utan hans samtycke i kommittéens protokoll intagas; skolande, sedan frågan om samma skattskyldigs bevillningsafgift blifvit afgjord, denna uppgift till honom återställas eller bevisligen förstöras af den, som densamma emotlagit. Enahanda stadgande galle äfven i afseende å de uppgifter, som af aktiebolag, enligt § 27, skola meddelas. B) Förslag till Bevillnings-Stadga. B) Rcvilliiings-afgiftcrnas påförande. 4 :o Bevillnings-beredningarna. 17 § 31. De inom hvarje siad eller stadsförsamling och hvarje socken på landet, med •hänsigt till beviilningstaxeringen, allemnade uppgifter skola samlas och ordnas af en för taxerings-frågornas beredande samt laxeringarnes underlättande tillsatt särskild Beredning, hvilken det åligger alt, på grund af sagda uppgifter och andra inhemtade upplysningar samt eljest egande kännedom om värdet af den egendom eller beloppet af den inkomst, för hvilken bevillning skall utgöras, föreslå den på taxering beroende bevillnings-ofgift, sorn hvarje skattskyldig anses böra utgöra. Uti Stockholm och Göteborg samt andra städer, hvarest flera sådana Beredningar för hvarje års taxerings-förrältning erfordras, eger Konungens Befallningshafvande att, efter Magistratens börande, bestämma antalet af de Beredningar, som der skola tillsättas, samt det distrikt hvarje Beredning kommer att omfatta. Likaså må på landet större socknar af Konungens Befallningshafvande fördelas i två eller flera Berednings-disriktcr. § 52. Hvarje Bevillnings-beredning bör i stad bestå af tre, högst fyra personer, nemligen en af Konungens Befallningshafvande till ordförande och föredragande förordnad magistratseller annan härtill lämplig person samt två elier tre inom berednings-distriktet boende personer, som under sednast förflutna år derstädes utgjort allmän bevillning efter då gällande Bevilhiings-Stadgas 2:dra Artikel.
Utsäde. gräsväxt gynnsamma klimat, än de torra slättlandens, dels ock af ålder erfordrats, tyvärr icke för ladugårdarnes hufvudsakliga utfodring, utan för hästarne, hvilkas underhåll i sin ordning påkallats för en vidsträckt forsling, hufvudsakligen af skogsoch bergsprodukter, hvadan ock den i sig sjelf magra jorden, medan hästspillningen stannat på landsvägarne, gått miste om en stor del af den värderika ladugårdsspillningen. Dock hvarken på odaljorden eller på omnämnde vretoch svaljord är det två-åriga omloppet af säde och träde allmänt, knappt ens brukligt i hela länet. På odaljorden är omloppet vanligast fyra-årigt, nemligen träde, råg, ärter, gödsladt korn, och på vretoch svaljorden sjuå åtta-årigt: lin eller hafre, hafre, gödslad t korn samt gräs till hö 4 å 5 år.
Ehuru öfwee detta ämne, salom lagdt pä bordet, för det närworande ingen dlscurspon kan äga rum, onhällee jag dock, dä del bllswtt riliätit för en annan att uppläsa ett Memoria!, att derwid sä göra nägra anmärkningar nu genest, pä det ej för stark tmpretzion genom Memorialet mätte Åstadkommas. Huru widsträckl den nylla kan blifwa som ioswaS genom den projecterade Götha Cana! lemnäs deri hän Men när i en lid, dä Rckel är fördjupadt i ffuld, och man är i största bekymmer för retzurcer till de mest trängande behof, Banco-Utstokklt äfweu asstyrkt atk bespringa än ytterligare med nägra !oo,OOo:de R:drs föcstott; såsom ock akt understödja Uddewalla Stads genom Eldswäda i olycka räkade Jnmwänare, sä är högst förunderligt att med Adan lätthet kan föreslås en utgift af nära En Million, till befordrande of en Inrättnings, som om den möjligen kan bllfwa gagoeilg för nägra wi§a Prvl-oinser j Riket, sädant först kan ste i en fromtld af is esler 20 är. Man pästär äfwen att denna utbetalning af Banken kan ste utan någon menlig påföljd hwarkcn för Staten eller enstildta; men däman länner atk wärk Bankomynt förloradt ^:del af sikt primltiwa wärde, hwartill, utom andra omständioheier, äfwen de stora utdetaMlngar som under denna Riksdag bliswit as Banken gjorda, lill stor dei bidraga, sä är klart att det med hwarje ny urbetalning stak ytterligare Riddoch Ad. Proc. 5 B. siw 66 » 7Z8 Den n Januarir'. förlora ett par Mingar pä Riksdalern, som gör circa 4 procent.
Orebro den 5 October 1810. kä oell kä kteAe 8t2n-» ^.äelns j^eclLmocers vägnät tlsts väbNLr ^vb. dloräin. L. Vlllotl. 8oi-2»ie-8lHn<iekS Lonlis - l-e-iLm^rerr vLgnrr Necinmäterr vZgnr, hgenten. keler ^erollrom ^ob. kilolmbsrgzsoo. Ä6o Den Z October. VplM liar kiäck, ock Xckelki cksn I) Ocktob. iNlv. ?reKe-8k^ncker cken I) LorZ-ire - LrZnckst ckcs i; Loncke - 8i!ncker ckrn 14 - ^ Wördsamt Memorial. I^ti ett hos Högloft. Ridderffapet och Adeln ingifwit, derifrän till Lag-Utskottet remitteradt, Memorial , har Herr Häradshöfdingen I. Man, nerstam andragit: hurusom wid förra Riködagen Riksens Högloft. Ständer, insett nödwänVigheten af wära gällande Lagars och Författningars allmänna öfverseende, sammandrag och förenkling, samt derföre bifallit Lag - Utskottets dä afgifne Betänkande om en Lag Comitees nedsättande för detta ändamäl; men att sä wida, dä detta Betänkande till Riksens Ständer inkom, nägra medel till utgifter för en sädan Comitee icke kunde blifwa anflagne, Lag. Utskott tet endast i allmänna uttryck framstäf wigten af ärendet utan att bestämdt uppgifva yttrande om tiden, sättet eller ordningen för desi arbete, i anledning hwaraf, och sedan Högloft. Stats, Utskottet nu mera redan tillstyrkt och anslagit medel till arfvode för en Lag-Commisiion, Herr
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att Grefve von Platons tillägg, som redan vore af Ridderskapet och Adeln bifallit, visserligen kunde ur Ja-propositionen uteslutas: och hvad åter angick contra-propositionen, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken Friherre Björnstjernas förslag dertill så mycket mindre kunna antagas, som första puncten uti de af 1820 års Jtevisoxer föreslagne grunder för Allmänna Ma - 380 Den 27 October f. rn. gazinslnrättningens Förvaltning, hvilken Herr LandtMarskalken nu uppläste, innehöll, att spannema! borde genom Magazinslnrättningens försorg uppköpas, hvilket åter vore stridande mot den af Ridderskapet och Adeln redan gillade -2:dra puncten i Utskottens första Betänkande, som stadgade , att någon spannemålshandel för Statens räkning hädanefter icke finge bedrifvas, utan alt denna handelsgren borde oberoende öflemnas till den enskilda speculationens omsorger. Herr LandtMarskalken hemställde alltså, att Contrapropositionen endast måtte innefatta . att Creditivet borde öfverlemnas till Kongl, Maj:ts Nådiga disposition, för att på tjenligaste sätt användas till undsättning åt behöfvande vid infallande missväxter. Friherre Björnstjerna: Ehuru jag för min del visserligen helst skulle instämma i den af Herr Grefven och LandtMarskalken sednast framstälde contra proposition, skulle likväl deraf kunna följa, att Ledamöter heidre voterade för Utskottens förslag, än ingingo i denna proposition. J3g hade trott, det man kunde sätta, att creditivet skulle disponeras efter de grunder, som af Riksens Ständers Revisorer 1820 blifvit framstälde, blott med undantag af den utaf Herr Grefven och LandtMarskalken' nyss anmärkte första punkten deruti.
När den frågan förekommer, skall jag anhålla, att deröfver få yttra mig. Jag tror, att man utan förändring i benämningen kunde gifva Stats-Secreterarne äfvensom StatsRåden hvad rang och värdighet man behagar, och dermed torde kan hända ålit vara lättast bulpet. Herr von Hartmansdorff': Herr Ceder schjöld har yttrat, att det nu icke är fråga om värdigheten , hvarföre jag får fästa Högioflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derå, att i denna §. stå alia de serskildte Förvaltnings-Cheferne upptagna under namn af Ministrar. Förut har jag sökt uppgifva , hvarföre den högsta värdighet utan tvifvel kommer att anses vara med denna benämning förknippad. Dessutom får jag instämma med Herr Bergman deruti, att det vore väl, om en Förvaltningschef hade utsigt, att, oaktadt erhållandet af ett sådant embete , ännu kunna stiga till högre Den 3 December e, m. värdighet, eller till den af en bland Rikets Herrar, 1 Herr Cederschiöld: Den siste värde Ta laren har trott, det jag bestrid t , att här vore fråga om Ministrarne, Så förhåller det sig visserligen icke. Jag har blott yttrat, att det nu icke är frågan om att bestämma deras värdighet, hvad namn de ock må erhålla. Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln instämde uti den vid ifrågavarande §. gjorde anmärkning , att Förvaltnings-Cheferne eller Stats-Secreterarne matte erhålla benämning af Stats-Ministrar, Ropades N e j. Herr von Hartmansdorff: Särskildta Utskottet har föreslagit, att Förvaltnings-Cheferne skulle heta Föredragande Stats-Råd.
Friherre kUemminA, Liaos, utbad sig, såsom kallad genom Llectorernas wal til Le. damot i Stats-Utskottet, fä lemna Högloft. Ridderffapet och Adeln den uplysning, han nysi sjelf hade erhållit, at wid de Riksdagar da et Stats-Utftott warit förordnadt, hade för detsamma blott tysthets-ed, men icke nägon In3ti-uLtion blifwit föreffrifwen. Grefwe körner, Larl Ltollan, erin. drade om den i gär af Grefwe Amilton wäckte fräga, om en Ilistruction för Bewillnings-Utffottet. Såsom utwald Ordförande r detta Utffott wägade han föreflä, at densamma mätte snart til afgörande företagas, pä det Utskottet mätte kunna sättas i werksamhet. Han wille icke yttra sig om den större eller mindre nödwändigheten af en sadan instructicm: om Ridderffapet och Adeln densamma bifölle skulle Utskottet densamma med fägnad emottaga. Grefwe Is 6aräie, sacod, yttrade slg hafwa anlett Grefwe lgamiltons motion innehälla twänne puncter, den ena att Bewillnings-Utffotlet ffulle äläggas inkomma med Betän - LV4 Den 19 Ma/. Betänkande rörande grundemar till Bewillningens fördelning, och den andra angående Utstött. Den förra puncten, hwarpä Herr Greflven förut yrkat, ansäge han nyttig och nödig, men den senare funne han för findé! icke behöflig. Grefwe UtLmi! ton, 6ustak ^Vathier, instämde nti Grefwe äe la 6aräie8 yttrande sä til wida, at Ivstrnctionen ej innehölle annat, än at Utstottet ffulle til ?iena yttra sig öfwer grunderna för Bewillningenö repetition.
samt i utbyte emottagit varor, som i deras ort varit afsättlige, hvarigenom lärfter och andre väfnader blifvit tillgänglige för köpare i andre bodar än hos Lärftskramhandlaren. Nedannämnde Handtverks-Embeten och till Handtverks-Classerne räknade Societeter af Stockholms Borgerskapj hafva sig utlåtit; Bryggare-Embetet: att dess Spannemåls-afverkning År i833 vunnit en tillökning af i5o5 Tunnor emot år r83a, och „ 1834 af 2/j93 1/2 . • k . • . i 833, men „ 1835 lidit en minskning af 1691 . i834; „ i836 af 993 r/2 1835; „ 1887 af 2352 1 fi - . j836; utgörande således totala förminskningen hos Bryggare-Embetet i Spanmålsafverkningen, ifrån år i832 till i838 års början, i,o38 1/2 tunnor; och skälen till denna förminskning i rörelsen har Bryggare-Embetet nu uppgifvit vara enahanda, som de år 1833 anmälde, nemi. stark tillförsel af Götheborgs Porter, högt uppdrifven Bränvins-tillverkning öfver hela Riket, samt, i någon mon, det i Hufvudstaden på sednare tider ökade bruket af Sockerdricka; Bagare-Embetet: att, genom Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref den 18 November 1806 och den 14 Augusti 1828, vore stadgadt, att ej någon må tillåtas att här i Staden utöfva Salu-bageri-handtering, med mindre han visat sig innehafva, antingen under ägande rätt eller emot hyra, ej allenast brukbart
Tullstaten har fått en betydlig tillökning i sin personal, genom den nya bevakningen vid Västra gränsen. Huruvida lurendrågerier derigenom, och förmedelst den kostsamma kustbevakningen, blifvit håmmade, lemnar jag en hvar att bedömma, och om icke desse kostnader varit förgäfves. Vid den så kallade nya organisation af arméen, har Statens utgifter blifvit mycket förökade. Jag menar härmed icke de tillökte Compagnie-Officers-Bestållningarne, hvilka åro nödige, i anseende till Beväringsmanskapets öf. ning och vid behof dess införlifvande med Regementerne, utan de tillkomne Generalslöner och Taffelpenningar för RegementsCheferne, så. som tjenande med endast ÖfversteLieutenantslöner, samt de tractamenten som Adjutants Corpsen uppbär. Många års erfarenhet och derunder förde krig hafva bevisat, att Carl Xl:s organisation icke varit att förkasta, * ehuru förändringar i sättet att föra krig stundom inträffat. Under 1788 års krig i Finland, hade ArBil. till Ridd, 0. AA. Fr, 2 Band. 2 Den 1 Martii. mééni som tued Fricorpser och dylika nyvärfde trupper, utgjorde, om jag rått minns, circa 70,000 man, icke mera än ett Commissariat, hvilket likväl hade Magaziner på flere ställen, efter behof; nu har Indelta Arméen, af några och 20,000 man i fredstid, sex Commissariater, hvardera under en Intendent med underhafvande Betjente, ifrån 5 till 9 personer. Dessas underhåll tages väl icke af Statsmedlen, utan af PassevolanceCassan, hvilket dock år detsamma, då medlen i alla fall tillskjutas af Jordbrukaren. Innan Passevolancen blef införd och då missväxt inträffade i någon Landsort, gjorde Lands, höfdingen vanligen anmälan derom hos Konungen och begärde, att i orten stationerade Regementet måtte befrias från mötes hållande följande året, till lisa för Rustoch Rothållare. Jag har aldrig hört att en sådan ansökan någonsin blifvit afslagen.
Hr Stuart, och så många kammardrängar och vaktmästare befunnos vid kont. anställde att, vid jemförelse med förhållandet härutinnan inom andra embetsverk, del snart sagdl gick till öfverdrift. Jag har nu icke slaten lill hands, så att jag ej kan bestämdt upgifva deras antal, men tror att de upgingo sammanlagdi till 9 personer, så att brist på betjening förefinnes visserligen icke. Måhända haiman sträckt dennes tjenstgöring nog långt utöfver hvad som vid andra Embetsverk fordras, jag har anledn. att tro det; men om man inskränker densamma till hvad Riksg:skon(:s behof fordrar, så bör nämnde antal vara mera än tillräckligt. Den 7 Augusti. Jag skulle på det högsta tillstyrka all R. o. Ad. ville bifalla betänk. i denna punkt, sådant det här befinnes. Del är redan förut i tvänne serskilda betänk:n medgifvil nog stora löne-tillökningar i ordinarie löner och arfvoden åt Riksg:skont:s ernbetsoch tjenstemän, utan att detta behöfver ytterligare tillkomma. Jag yrkar bifall på denna punkt. Gr. Lagerbjelke: Det förhåller sig verkligen som den siste talaren yttrat, att Riksg:skont. har en stor mängd betjente, men orsaken dertill är, att denna personal användes icke blott för sjelfva uppassningen vid kont., utan ock för lidningsstämplingen samt för husdrängstjenst i och för de två egendomar kontoret har under sin vård. Det bör således ej förefalla annat än ganska naturligt, att eli större antal betjente kan behöfvas för Riksg:skont. än för andra verk, så att det beviset man mot behofvet af några kammardrängar söker taga ifrån mängden af betjente förfaller. Frih.
För bildande af detta nationalförsvar, får jag, i lika riktning med Landtförsvars-komitén, i underdånighet föreslå följande: att hvarje svensk man må vara skyldig att deltaga i allmänna beväringen från och med året näst efter det, då han fyllt 21 år till och med det år, då han uppnår 31 års ålder; att beväringsmanskapet må delas i i 0 årsklasser, deraf de 6 första utgöra arméens (flottans) krigsförstärkning och de 4 sednare arméens (flottans) krigsreserv; att Bil. N:o 3 a. lill Kongl. Majtls Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1S65.
Med tillkännagivande, att i sista talmans-conference blifvit öfverenskommet, att 1 dag skulle föresläs i samtlige RiksSt.-n, att val af den nämnd, som enligt 103 § Reg.F. och 64 § Riksd.Ordn. äger att döma, huruvida högsta domstolens samtliga ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigliga kall bibehållas eller om vissa af dem kunna anses böra från utöfningen af Konungens domsrätt skiljas, mätte förrättas nästa Lördag d. 26 dennes, hemställde Hr Gr. o. Landtm, om R. o. Ad. bifölle, att detta val då finge företagas. Ropades ja. Uppå sedermera framställd propos. biföll R. o. Ad. jemväl, att, vid detta val såsom under föreg:de riksdagar varit vanligt, utom de 12 ledamöter af hvarje Stånd, hvaraf ifrågavar. nämnd skall bestå, skulle utses 4 suppleanter, hvarefter Hr Landtnr. erinrade, alt till följe häraf enligt 33 § Ridd.-Ordn. å hvarje vallista borde uppföras 16 namn, äfvensom att det vore önskligt, att detta skedde i alfabetisk ordning, såsom medförande lättnad vid valförrättningen. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf vidare, att i sista talmansconference jemväl träffats öfverenskommelse, att föreslå RiksStm, att Onsdagen d. 1 nästk. Mars anställa val af de Electorer, som böra utse R. St:s just.-ombudsman och hans suppleant, och sedan Hr Landtm, i anledn. deraf hemstält, att detta val nämnde dag måtto få ske samt att äfven dervid vallistorne må komma att upptaga namn å 16 personer, hvaraf 12 skulle blifva ordinarie Electorer och 4 suppleanter, lemnade R. o. Ad. härtill sitt bifall. Företogs val af en Bänkman inom 10:de Bänkm:s-afd:n efter N:o 163. Hr Holst, Carl Ludvig, och befanns vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedd. Hr Oxehufvud, Olof Philip, med 9 röster.
Hvad deremot vidkommer sådane Bankens fordringar emot löspant, för hvilka fknldsedlar icke af låntagarne aflemna», Lag Utskottets Betånhandettl utan endast så beskaffad anteckning sker i Bankens Böcker, att vid lånets inbetalning panten icke må till obehörig person utleninas; Så enär BancoOrdningen godkenner detta Utlånings^sätt oell tillåter, att pantsedlarne ställas på Inneliafvaren, samt det således för Banken är aldeles omöjligt, att kunna den verkliga Låntagaren eller Pantegarein, beldst pantsättningeil ofta sk er genom tredje mans försorg, och Pantsedlarne ej sällan man och man emellan öfverlåtas, anser Utskottet, att för så beskaffade utlåningar kan någon skyldighet för Banken, att desamma vid inträffande Concours bevaka, så mycket mindre uppstå, som Banken i detta fall egentligen är Gäldenär och ensam afgifvit skuldförbindelse; men då det är en verklig omöjlighet för Banken, att bevaka en fordran hos en Gäldenär, den Banken icke känner, och BancoFiscalsÄmbetet jemväl medgifvit, att påstående om en sådan bevakningsskyldighet alldrig emot Banken skett, tror Utskottet det vara öfverflödigt, att genom ett särskildt stadgande befria Banken från en bevakning, sorn icke genom någon lag är Banken ålagd, som alldrig blifvit Banken affordrad, och som det icke stått i Bankens magt att någonsin fullgöra; och på dessa skäl afstyrker Utskottet den af Banco Utskottet begärte Lagförklaring; Hvilket dock Riksens Höglofl. Ständers vidare pröfning vördsamligen hemställes. Stockholm den 26 Augusti 1823» 1024 IflgVt skot tets Betånknnden, N:o 160, Ankom den 5 Sept. idad 'Riksens' Högloft. Ständers Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskotts Utlåtande, i anledning af yrkad rättighet för "Norrlands Allmoge , att i Stockholm få sälja sive Victualievaror och Fegel i Bodar, Uti ett från hedervärda Bonde Ståndet till
Maj:t täcktes i Nåder anbefalla vederbörande, att till det af dessa Embetsverk, (Kongl. Kammar-Collegium "eller Kongl. Kammar-Rätten), som Kongl. Maj:t kan pröfva lämpligast, ”aflemna fullständiga inventarier öfver de å Kongl. Slotten befintliga, Staten "tillhöriga möbler, och sedermera årligen uppgifter, som utvisa de förändringar, hvilka under årets lopp inträffat.” Bih. till R. StFröt. 1840■ 4 Sami. 1 Afcl. 2 Band. i8.-de Haft. 1 2 Stats-Uiskottets Memorial, N.-o 3ou Af Ridderskapet och Adeln liar, hvad Ulskoltet i berörde hänseende föreslagit, icke blifvit bifallet. Preste-Ståndet åter har gillat Utskottets senaste förslag, endast med den förändring, att, i stället för de uti Utskottets förslag förekommande orden ”till det af dessa Embetsverk” (Kongl. Kammar-Coliegium eller Kongl. Kammar-Rätten), ”sorn Kongl. Maj:t kan ”pröfva lämpligast ” sättes ”till det Embetsverk, sorn Kongl. Majit kan ”pröfva lämpligastBorgare-Ståndet de remal, sorn bifallit Utskottets hemställan uti Utlåtandet, N:o 3 r . har endast lågt det spnare Utlåtandet, IN:o 168, till handlingarne; men Bonde-Ståndet har godkänt det förslug, sorn, i denna del, uti sistnämnde Utlåtande innefattas.
Lag-Utskottet: Grefve Spens’Sj Carl Gustaf j den 8 dennes på hordet lagda motion om 11 :te §:ns af ansvarighets-lagen för Stats-Rådets ledamöter bringande i öfverensstämmelse med 76 §. Riksdags-Ordningen. Herr Cederschiölds j Robert Theophron > den 12 dennes e. m. på bordet lagda motion, angående el t tillägg i Krigs-artiklarne om ansvar för förman, som orätt nekar för den befallning, han i tjensten meddelat sina underhafvande m. m., tillika med de i anledning deraf denna dag afgifne yttranden. Rikets Ständers Justitiae-Ombudsmans den 12 dennes e. m. på bordet lagda berättelse vid denna Riksdag. Från Högvörd. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos och Upplästes Stals-Utskottets följande memorial: l:o N:o 3. rörande en af Bonde-Ståndet remitterad, men af Utskottet, såsom till dess behandling icke hörande, samma Stånd återställd motion; Memorialet lades till handlingarna. 2:o N:o 4. Det är anledning till anmärkning mot Stats-Rådet och Föredraganderne för Kammar-, Krigssamt Handelsoch Finans-Ärendena, hvarom remiss begäres till Constitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola. Remissen beviljades. S. D. Föredrogs och upplästes Expeditions-Utskottets memorial N:o 2, med tillkännagifvande af upplagans storlek af Bihanget till Riks-Ståndens protocoller, anledningen härtill, älvensom den, hvarföre Riks-Ståndens föreskrift i detta hänseende icke kunnat inhemtas. Ståndet godkände, för sin del, i allo hvad af Utskottet åtgjordt blifvit, da i Prot. Utdr. d i5 Februari 18/fo, 35 så i afseende på beloppet af upplagan af Bihanget, sorn ock i afseende på skyndsamheten alt tryckningen af detsamma företaga.
S. D. Remitterades till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten en af Herr Palmcrantz, Johan Mauritz, denna dag vackt motion om eftergift i vissa fall af Kronans anspråk på den i senare tider tillkomna skatt af socken-allmänningar, m. m. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet Hans Excellence Herr Grefve Löwenhiehns , Gustaf, denna dag afgifna motion, angående ytterligare förenkling i de nu till och från embetsverken samt för enskilde brukliga titulaturer S. D. e. m. Ånyo föredrogos och biföllos Lag-Utskottets den 5 och 15 dennes på bordet lagde Utlåtanden.; N:o 83, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande .N:o 22, öfver väckt fråga om tillägg till 17 Cap. 32 §. Rättegångs-Baiken, sådan den lyder i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779. N:o 84, i anledning af väckt motion om förklarings meddelande, angående rätta grunden för förvandling till fängelse vid vatten och bröd af böter, som ådömas för sådana stölder, hvilka, enligt allmän lag, ligga i tveböte emot annan tjufnad. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, dels den 5 och 15, dels den 8 och 15 dennes, på bordet lagde Utlåtanden:; N:o 85, i anledning af väckta motioner om behofvet: l:o af en tillförlitlig redaction af allmänna författningar; 2:o af en samling af alla äldre, ännu gällande Polis-författningar; samt 3:o af en revision utaf alla före antagandet af 1809 års Constitution utgifne författningar. N:o 86, i anledning af väckt fråga om revision af de Academiska Constitutionerna. N:o 90, i anledning af väckt motion om rättighet för tionde-gifvare i Skåne att lösa kyrkornas behållna tionde efter årlig markegång. N:o 80, i anledning af väckt motion, att Hussar-regementenas uniformer 54o Fröt.