Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot hafva komiterade, äfvensom Utsk:t, ansett, att om en person innehar anställning i enskild mans tjenst, men tillika är kapitalist eller egendomsinnehafvare och betalar algift för vare sig egendom eller kapital, så skulle en sådan ej vara utesluten från rösträttighet i kommunalstämma. För min del gillar jag fullkomligt denna åsigt och anser, att det vore i högsta grad orätt att betaga sådane personer rösträttighet, sorn måhända i ganska väsendtlig mån bidraga med kottiauinalutskylder. Jag kan för öfrigt ej heller gilla Gr. Lagerbjelkes förslag om undantag äfven för allmänna verks och korporationers vaktbetjening, om de nemi. betala kommunalutskylder. Betager man dessa rösträttighet, bör man äfven befria dem från alla afgifters erläggande. Gr. Sparre, Erik: Det synes mig, att i denna fråga, som angår sjelfva grundvalen för kommunalstyrelsen, nemi. bestämmandet af hvilka som äro berättigade att i densamma deltaga, R. St:r i synnerhet böra med mycken varsamhet granska lagens innehåll. Om i någon fråga representationens ord skola gälla något inför Regeringen, så skall det väl vara i den nu föredragne; eller »hvilka äro berättigade att deltaga i kommunalstyrelsen»? Olika tankar hafva redan i detta hänseende blifvit uttalade. Hr v. Koch har föreslagit att hela 2:dra mom:t måtte uteslutas; Gr. Lagerbjelke har deremot föreslagit ett tillägg till detsamma. Att nu på stående fot antaga, vare sig det ena eller andra, anser jag ej vore välbetänkt, utan skulle jag för min del tro att R. o. Ad. gjorde klokast att återremittera hela 8:de §:n, hvarom jag för min del anhåller om propos. Hr von Koch: För min del vill jag ingalunda förena raig 36 Don 3 Oktober f. m. med Gr. Sparre om återremiss af förev:de 8:de §. Del är visserligen sannt att vid denna § förekommer ett undantagsstadgande i 2:dra mom:t, men det är just detta moni. jag föreslagit böra utgå.
Innehåller, förutom det af eder nämda, derjemte matsedlar till såväl större som mindre middagar, supéer e t c, jemte mycket annat, Den har kostat bunden 2: 75, fås häftad ä 2: 25. Det råd till tvättning af plagg, som jag i n:r 28 af Idun meddelat, har jag ej försökt på någon grå och svartrandig bomullsklädning. Men då jag användt detta sätt, har det visat ett godt resultat. Gör Anna ett försök, tillönskas god lycka af XJtilis. Huru ofta och huru lång tid min huskur behöfver användas för att åstadkomma önskadt resultat är mig omöjligt att upplysa, ty oaktadt förfrågningar hos alla dem af mina bekanta, som med fördel användt märgpomadan och kamfervattnet mot dålig håiväxt, har Vi vilja särskildt fiista uppmärKsarvtnéten pa iduns lämplighet for piatssökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom for alla Öfrlga slags i f * \ | I Ki I L&gt; \ J IN annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom 8. Qumaellus annonsbyrå och hes redaktionen. Abonnentsamlare antagas. ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher gratis åt Iduns mot och Skandinavisk en obetydlig ersättning. Modetidnings abonnenter (dock genast) mot fraktkostnaden. ingea af dem kunnat upplysa mig om daton, när de började och när de slutade använda det, ty de hafva olyckligtvis ej fäst så stor vigt dervid. Rurre J. Ett bepröfvadt medel mot väggohyra är, hvad som kallas för erg: Det är grönt, köpes på apotek och är ej giftigt för menniskor. Väggarna hestrykas med detta, sedan tapeterna äro nedrifna {om det finnes tapeter). von Sn. — Ett bra medel emot väggohyra i rappade väggar är att låta oljemåla dem Man kan ju förut försöka ett beqvämare sätt att blifva den qvitt. Man häller kokande vatten på fosforstickor och låter detta stå och draga till sig. Deraf stänker man på väggarna och låter rummet stå obebodt ett par dagar, all ohyra är sedan försvunnen.
Det vore af sig sjelf klart, att vedergällning till så ringa belopp endast af bristande tillgång varit föranledd och icke kunde motsvara betydenheten af den ifrågavarande lärogrenen, hvarför också den reglering af Akademiens läroanstalter, som inginge i förevarande underdåniga framställning, vore ofullständig och orättvis, om icke å detta förhållande fastades behörigt afseende; och hade Akademien fördenskull funnit sig böra föreslå, att lärareplatsen i landskapsskolan förändrades till en professorsplats för landskapsteckning och målning, samt att arvodet för samma undervisning vid den manliga läroverksafdelningen måtte höjas till 800 R:dr, hvartill torde vara desto större skäl, som undervisningen egde rum vid dagsljus och delvis i fria luften med studier efter naturen; att för åtskilliga bland lärarne i Akademiens förberedande skolor ett mindre belopp blifvit tillgodofördt för utsträckt tjenstgöringstid, hvarjemte en ny hjelplärarehefattning föreslagits i ändamål att lemna handledning åt de elever, sorn på förmiddagarne sysselsatte sig med antik-ritning: att anslaget till emeriti-löner ansetts böra höjas i förhållande till lärarearvodena; att, om än vaktmästarelönen blifvit utförd till något högre belopp än för motsvarande betjening i andra allmänna verk vore vanligt, den likväl ingalunda kunde anses för hög, enär till vaktmästarens i öfrigt mycket trägna befattning jemväl hörde renhållning, städning och eldning af Akademiens embetsrum och lärosalar, till antalet Bil. N:o 7 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1 om Statsverket 1865.
DUti det tillägg, hwarmed Högloft Niddcrstapct och Adeln; jämlikt nu inkommet Protocolls-Utdrag af den i4:de dennes antagit Allmänna Beswärs - och OeconomieUtffottet» Betänkande, angående anstalter till V ene rist a smittans hämmande, instämde Prestc-Standet. vt sup». S. D. Lemnade Preste-Ständet sitt bifall till Allmänna Beswärs - och Oeconomie-Utstottets utlåtande öfwer Registrator» N. von kllollstrns Memorial, rörands Prescriptionstid i afseende pä de Räkenskaper, hwilka till Kongl. Kammar-Rättens granskning blifwit inlemnade. Vt suxrs. Hx l?rotocoIlu, öl. 17. ^.lm^uist. Utdrag af Protocollet, hältet hos Högwvrdige Prestc-Stsndet den 17 April 18 lo. SDföredrogs och bifölls Riksens HögloftStänderS Stats-Utflotts Memorial, rörande Cantztisternes uti bernälte Utskotts ansökning, att, i anseende till deras myst«a och trägna arbete under denna Riksdag blifwa hugnade med enahanda Traktamente, som blifwit Riks,Ständens Cantzlister anslagit. Vt ruxrs. S. DEfter uppläsande af Wällofl. Borgare-Ständcts Protocolls-Utdrag af den 16 dennes uppä deruti anförde Ml, beslöt Preste-Ständet anmoda Herrar Ordförande rrti Riksens Höglost Ständers samtelige Utstött, att alfs Niarligen tillsäga de till deras Cantzlier hörande Notarier Och Cantzlister, det de, jämlikt Riks-Ständens beslut, ofelbart böra Expeditions-Utstottets Cantzli biträda, vr 8uxr, Lx krotocolle», öl. 17. Almguist.
Jag vill derföre endast nämna, i afseende på hvad Herr Cederschjöld yttrat om Socker , att om man granskar den gamla tulltaxan, finner mao, att tullen på råsocker är minskad, Der står på mascovade 3 runstycken Hamb , B:cO för 2 skålpund, nu är tullen föreslagen till 10 procent; på terr-s samt hvitt pudersocker stod 10 runstycken Hamb. B:co på 4 skålpund, det är något mera än 20 procent; nu är tullen satt till 20 procent. Detta visar att vi således snarare lindrat än ökat tullen; men det är väl möjligt att toppsocker torde böra förhöjas, och det kan lätt ske. Förhållandet torde eljest vara sådant, att man får ett helt olika begrepp, när mao följer saken hela tiden från den första artikeln till den sista , än då man blott genomläser resultatet på några timmar. Emedlertid är det visserligen möjligt, att taxin behöfver ändras, och att ett nytt Utskott kunde göra det, men jag förmodar, att om ett sådant Utskott skulle ändra principer, komme äfven dess åtgärder att klandras, och då fordrades ännu ett Utskott för att rätta dem. Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhard: Då Bevill - £>*•« ig -f lignit i J. m. Bevillning* Utskottets Betänkande förita gini gen iörevar, frsmstålde jag mina tankar, och förklarade min tillfredställelse deröfver, att Utskottet öfvergifvit det förut använde lurendrä-^ jerisystemet, förar.ledt af införselförbuden; men nu får jag med smärta förklara, att jag funnit Utskottet hafva öfvergått från detta till ett fuillörsnilloings-systeme, derigenom att Utskottet förhöjt tullen på en mängd artiklar, pålagt den högre än den vanligen kan erläggas. Visserligen är det rimligt, att önska förekommande af utländska varors införsel genom hög tull, men man måste ock alltid iakttaga, »tt de medel som föreslås, verkeligen må kunna användas och uppfylla ändamålet. En för hög tull erlägges sällan och ingen annan tull gagnar, än den sorn erlägges.
Jalappa; hänföres under Apotheksyaror. Jern: gjutet: tackoch barlast samt kasserade kanoner, bomber mörsare och kulor Fria. bomber och kulor, champlunerade till visst mått och renfilade, kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, stämplade och borrade, samt finare och gröfre lavetter 1 centner 1 25 kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, samt hällar, vigter och lödjor 1 centner — 50 grytor, pannor, kittlar, kakelugnar, spisar och kabysser, gallerverk samt dertill apterade stolpar och ledstänger, äfvensom slussportar 1 centner 1 Förslag till Tulltaxa. 37 Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. R:dr öre Jern: gjutet. gjutgods, allt annat, ej specificeradt: till jernvägsmateriel samt till machinerier eller delar deraf; tullbehandlas såsom Redskap och Machinerier. gröfre: 1 skålp. 3 a) axlar, halanser, mortlar, pressjern, strykjern, tappar m. m b) eldställshållare, fotskrapor, hänglås, kaffeq var nar, kopiepressar, paraplyställ, spottlådor m. m 1 skålp. 12 finare: a) basreliefs, blomstervasar, byster, fruktskålar, korgar, lampor, ljusstakar, medaljonger, pappershållare, presenter brickor, rökelsekar, urställningar m. m., med eller utan målning eller lackering 1 skålp. 25 b) armband, kedjor, kors, nålar, ringar m. m., tullbehandlas såsom Bijouterivaror, knappar, olaclterade eller lackerade 1 skålp. 6 skostift 1 skålp. — 3 smidt eller valsadt: ankare 1 centner 75 kettingar, kettingsstoppare och krokar
, Lön för Justitieombudsmannen, förhöjning deri . Löner, Contributioner derå, angrde 235. — för Ståthållaren vid Strömsholms Slott . 236, Lönefyllnader, anslag dertill vid RiksMarkegångsprisets stigande öfver 6 R:dr . 824, 33o. Löneförbättringar, huru de skola åtnjutas . 237. Lönebesparingar i Riksg:sContoiret, deras användande till understöd för Enkeoch PupillCassan derstädes 260, Löne-ersättning för RådhusRätternes Notarier 84- Löners bestämmande i Silfver 124. disponerande i de administrativa Embets Verken I23. Löneförbättringar för Tjenstemän vid Stute rierne 350> LöningsRäntor indelta, deras indragning till Statsverket 235. 25 Bet. N:o Magazin, uppförande deraf vid Mörbylånga Köping 49- MagazinsFonden, afskrifning af dess äldre fordringar , 200, 204' — Inrättningen, uppförande pä Indragnings Stat af den tillökning som genom Utredningen kan uppkomma i5a. dess förvaltning och utredning 208, 285. dess hus och byggnader, disposition deraf 3o6. Malmö Barnhusinrättning, disposition af dona tionerne dertill io5. f54. Litt. B. Mantalspenningarne, deras beräknande < , „ lr2Jj IJ7> *92, MantalsskrifningsProvisioner, anslaget derför . 147'. Manufactur-Discont-Fonden, dess granskning i KammarRätten 23i. ManufacturDisconten, ang:de dess förvaltning 2or. ManufacturMedlen, angrde — ManufacturDiscontReglementet, ändring deri . 200. Mariaeberg, obetaldt arrende för Trädgården derstädes .. 62, 319. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Romund svärdet, och när Tråen såg detta, flyttade han ned den fyllda kitteln, hvarur han ätit, och blåste förbittrad på elden. Romund såg nu, att han bar en gullglänsande kofta; hans båda händer voro förtorkade, och naglarne voro böjda inåt mot fingerspetsarne. »Stig ned från stolen, din arga skalk», utbrast åter Romund, »beröfvad allt ditt gods!» Då sparkade kung Tråen undan kitteln och sprang ned emot Romund. Denne samlade all sin kraft, och så häftigt nappatag togo de, att grus och stenar hvirflade kring. Efter en skiftande, hetsig brottning erkände Tråen sig till sist öfvervunnen, och Romund lyckades göra sig lös från honom och få tag i det bortkastade svärdet. »Berätta mig nu», sade Romund, »huru många du med detta svärd besegrat i holmgång däruppe ofvan jord!» »Hundratjugofyra», svarade högbon, »och aldrig fick jag själf en skråma. Med konung Sämund från Sverige täflade jag i idrotter, och hans mening var, att jag sent skulle varda öfvermannad.» »Ja, du hafver länge», sade Romund, »vållat människor men, och det är en mycket god gärning att låta dig så fort som möjligt dö.» Han högg hufvudet af konung Tråen och behandlade honom sedan, såsom plägseden var med dräpta gengångare. Han tillredde ett bål, hvarå han uppbrände liket. Därefter lämnade han högen med de tagna skatterna, som han sedan delade med sina män. Vi hafva nu betraktat de väsentligaste grupperna af de öfvernaturliga väsen, som våra hedniska förfäder trodde på. När man undantager fylgjorna, som väl ansågos som värkliga andar, synas de öfriga, dessa troll, jättar och gengångare, blott genom sin styrka och sin stora trolldomskunskap hafva skilt sig från människorna. De kunna, som sagdt, besegras med vapen, och de gifva vika för lagen. Deras makt räcker alltså ej stort längre än vanliga dödliges.
Utskottens yttrande örn dess förslag, att dels utesluta 30 § af gällande Författning, dels införa ändringar i 32 och 33 §§ af 3:dje arti keln och 39 § af 4;de artikeln i samma Författning, hules till handlingar ne; 7;o Utskottens yttrande, att frågan om förändrad redaclion af Irsta momentet i 40 § af Utskottets förslag lärer fä anses bifallen, bitalis; 8:o i fråga om Utskottens förslag i sednare momentet af 40 §, behagade Ridderskapet och Adeln biträda Presteoch Borgare-Ståndens beslut; 9:o Utskottens vitranden, i afseende på den af Utskotten föreslagna 41 §, samt förändrad redaclion af 46 § i gäliande Författning, tades tili handlingar ne. S. D. Föredrogos ånyo och biföl lös Bernilla in gs-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens nedannämnde, den 18 dennes f. in. på bordet lagda, memorial: Nro 5, i anledning af Herr Gustafssons, uti väckt motion, bland annat, gjorda framställning om sättet och vilkoren för controll-stämpiiug af inkommande utländskt guldoch silfver-arbete; samt Prot.-Utdrag, den 21 December 1844- 463 N:o 6, i anledning af Pehr Ma'tssons från Wesler-Nonlands Län motion, i afseende å handelsoch sjöfarls-lraclalen med Ryssland. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco-Utskot/ets den 18 dennes f. «/ o O 111. pä bordet lagda utlåtande, N'o 35, i anledning af Bonden Jon Petu ssons i Guldsmedshyttan ansökning om eftergift å ränta af ett från Banco-Discoiiten ulgifvet lån, Lief Utskottets, i della utlåtande gjorda, hemställan bifallen på det sätt, alt sökanden Jon Pehrsson förunnades eftergift af den å berörde, af Rådmannen Lind bos Banco-Disconten upptagne lån, upplupne så kallade straff-räntan. S. I).
Hon brukar, om qvällarne, skrufva ner RYTTMÄSTARN. för mig! Hvad för slag! Och det har du inte talat om Förlåt mig, men jag tordes inte, för mormor säger att andarne hämnas om man talar om. Och så skrifver pennan, men jag vet inte om det är inte alls. Och när jag blir trött så kommer det jag. Och ibland går det bra, men ibland kan det inte, men då måste det komma ändå. Och i qväll, så tror jag att jag skref bra, men så sa mormor och då blef hon så förfärligt ond. Tror du att det fins andar? att det var ur Stagnelius, och att jag narrat henne; BERTHA. RYTTMÄSTARN. FÖRSTA AKTEN. BERTHA. Jag vet inte! RYTTMÄSTARN. Men jag vet att det inte fins! BERTHA. och att pappa har mycket värre saker som kan se till andra planeter. Men mormor säger att pappa inte förstår det hon mer? Säger hon det! Säger hon det! Hvad säger RYTTMÄSTARN. BERTHA. Hon säger att du inte kan trolla! RYTTMÄSTARN. meteorstenar äro! Ja, stenar som nedfalla från Det har jag icke heller sagt. Du vet hvad andra himlakroppar. Dem kan jag undersöka och Det är allt hvad jag kan se. säga om de innehålla samma ämnen som vår jord. BERTHA. kan se, men du inte kan se. Men mormor säger att det fins saker, som hon Ser du, det ljuger hon! Inte ljuger mormor! RYTTMÄSTARN. BERTHA. FADREN. RYTTMÄSTARN. Hvarför inte? BERTHA. Då ljuger mamma också! RYTTMÄSTARN. Hm! Om du säger att mamma ljuger, så tror jag BERTHA. aldrig mer på dig! RYTTMÄSTARN. mig, när jag säger dig, att ditt bästa, din framtid fordrar att du lemnar detta hem! Vill du det? Vill du komma till stan och lära något nyttigt! BERTHA. Jag har inte sagt det, och derför ska du tro härifrån, hvart som helst!
Widare föredrogs ä nyo Stats-Utffottets återremitterade Memorial, rörande tryckningen af Protocollerne och B i hanget derti ll, samt om Riksdagskestnaderne för Standens Canzlier tillika med Wstottets förledne gärdag pä bordet lagda swar pä Ridderstapet och Adelns äterremifi. Grefwe körner, /lclolk 6öran: Jag kan ej undgä förklara min förundran öfwer Statsutskottets utlätande i detta amne. Dä 59 §. Riksdags-Ordningen uttryckligen innehäller, att alla Riks-Ständens Prot.coller stola tryckas, och ingär i detta gerna derom, bade jag trott att när wi hade ett sä tydligt Grundlagens stadgande, det wore Riksens Ständers äliggande alt sörja för desi »verkställighet. Det är wistt sant, att af det stadgande att de stola tryckas, ej följer att det stall ste pä Statens bekostnad, sä wida annan utwäg finnes. Men dä ingen cnstild finner sin uträkning att ätaga sig denna omsorg, och ingen kan en sädan kostnad äläggas, dä inträffar Statens skyldighet att lemna sitt biträde till en sädan pä allmänt antagen Lag grundad anstalt. Jag kan ej eller förmoda sitt Staten derwid kunde hafwa nägon betydlig förlust. Den summa Stats-Ut ffottet - 4Z2 Den 12 October. ffottet hypotbetice antagit, synes mig sä stor, att jag twiflar att sa mycket ätgär i etl ars tryckningskostnader öfwer hela Sweriges Rike. Föröfrigt, ehurudan summan mä wara, är det nu icke frägan derom, utan om Riksens Ständers förbindelse i afseende pä en Grundlags föreskrift. I afseende pä Controllen öfwer utgiften, kan jag ej eller dcrwid finna någon swärighet. Ingen ting ar lättare, än att i detta afseende stuta Contraet med en Boktryckare, sä wäl öfwer kostnadens belopp som Exemplarens antal, och att sedan hälla hand öfwer bwad som försäljcs. Detta mätte ej stvara swärare än alla andra räkenskaper.
Säger man, att detsamma har afseende på den tid, då beslutet fattades, det vill säga, att penningarne genast derefter skulle utbetalas, så förfaller beslutet om vilkoren, ty desse, eller deras uppfyllande finge då icke ett Ögonblick uppehålla betalningen. Sådan tror jag dock icke, att meningen möjligen kan anses hafva varit, utan det måste, enligt min tanka, vara med ordställningen öfverensstämmande, att ordet genast hänföres till den tidpunkt, då vilkoren blifvit uppfyllde; det Den 4 Maji f. m. 37 vill säga, då Bolagets förbindelse till återbetalning är vorden aflemnad; och då eu sådan aflemnas, böra penningarne genast Bolaget tillhandahållas. Directionen kan icke i delta afseende betraktas annorlunda, än som Bolagets Ombudsmän, och enär en Ombudsman icke i allmänhet utan serskildt uppdrag kan skuldsätta sin hufvudman, lärer väl ej Directionens förbindelse kunna anses medföra någon skyldighet för Bolaget till återbetalning. Jag finner således beslutet vara klart deri, att Bolagets förbindelse måste presteras, innan penningar kunna erhållas, och anser icke annan förklaring kunna möjligt lemnäs. Att ett motsatt begrepp härom eger rum, kommer deraf, att kanske mången önskat, det penningarne genast efter beslutets fattande skolat utfalla, men beslutet innehåller motsatsen, och då man ger detsamma en annan tydning, förändras i sjelfva verket beslutet. Man torde böra vara varsam, uti att vid en och samma Riksdag fatta olika beslut i samma fråga. Angående den nu föreslagne förskrifningen, så innehåller den väl en skyldighet för Directionen, att anskaffa Bolagets förbindelse, men någon påföljd för uraktlåtenheten deraf finnes icke bestämd. Om det inträffade, hvilket synes mig mycket troligt, att Bolaget nekade utgifva någon låneförbindelse, vet jag sannerligen icke, hvad påföljden deraf för Directionen skulle blifva. Delta synes mig vara ett ytterligare skäl, att för - 38 Den 4 Maji f. m. blifva vid det förra beslutet. Contrapropositionen anser jag ej behöfva vara annan än afslag å StatsUtskotlets förevarande Memorial. Grefve Horn} Claes Fredtik:
Härifrån bör dock afdragas en å Nionde hufvudtitelns anslag uppkommen besparing, enligt 1860 års rikshufvudbok, af 24. 3 » utgörande dels indragne indelta Fjerdingsmanslöner, 19 kubikfot 4 kannor, dels de uti gällande riksstat, för jemnande af indelta spanmålens slutsumma, tillagda 4 kubikfot 9 kannor, hvarefter återstå kubikfot 656,654. 2 k:r; och då värdet af den indelta spanmålen under 1858 — 1860 icke öfverstiger 2 R:dr 10 öre kubikfoten, synes sistnämnda spanmålsqvantitet, under bibehållande af nuvarande statspris, kunna utföras med Den Kronan behållna delen af tiondespanmålen beräknades år 1858 till 125,000 kubikfot, eller R:dr .250,000: — » 1860 till 140,000 » » » 280,000: — samt har utgjort: år 1858 142,459 kubikfot, eller R:dr 298,996: — » 1859 142,563 » » » 306,885: — » 1860 143,717 » » » 315,065: — eller i medeltal 142,913 kubikfot, eller R:dr 306,972: — och synes inkomsten kunna upptagas till 143,000 kubikfot ä 2 R:dr, eller till 3:o. Tiondespanmålslösen efter bestämda pris, som vid sista statsregleringarne beräknats till 6,600 R:dr och i medeltal under åren 1858, 1859 och 1860 uppgått till 6,793 R:dr, bör således nu förökas till 4:o. Arrendemedel af kungsgårdar och andra kronolägenheter:
E r triidghrd fick jag se och bygguingen der inne, Hit sprang jag. Inte sant? Jag har en fristad f&amp;r? Men jag tir radd, att ni misstankor i ert sinne, Att kanske jag tog del i bragderna i gAr? Nej, jag var inte med, det k m jag er bedyra! LAt mig f&amp; gömma mig hos er i nhgon vrh, Blott för en enda dag! I morgon skall jag g&amp;. Jag ar en ringa man, hör ej till dem, som styra. Om ni mig visar bort, min död ni vAllar d&amp;. Se här - jag böjer kn&amp; för er som för Guds moder ' Ni biiller af er man, er far, er make, broder, Jag ber er, skank mig blir en trpgg och saker hamn, Jag ber er i er mans, er fars, er broders namn! Rose. Min bror! Stig upp och bör hvad jag p&amp; det vill svara: En bror ?. Jag hade en, nu bar jag ingen mer, Och sager jag hans namn, skall detta allt förklara: Det var abb6 Morel, som mördades af er. Jacques Leroux. Jag ar förlorad! (vill skynda %t.) Rose (sparrar cdgen för honom.) Tror du än jag vill dig dölja? Ja, fly du, om du vill, men jag - jag skall dig följa, Och mina rop om hjalp ska ' samla folk i hast, Jag pekar ut dig, jag skall ej i f r h dig vika, Och halfdöd, med din knif i bröstet skall jag skrika:. " Han a r en mördare, en skurk! Tag honom fast! " Jacques Leroux. Nej - ingen mördare! Jag slogs pA barrikaden Liksom kamraterna - man slogs i hela staden. Till dessa grymma brott jag dock ej skyldig # r, N&amp;d! NAd! Barmhertighet! Rose. Det &amp; r förspildt besvar, Om an du grster blod. Du vill, att jag skall skona Dig, en af mördarne? Jag har dig fast, jag svar, Att inför domaren ditt brott du skall försona.