Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Yid senaste riksdag anvisades af Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret ett årligt anslag af Sju tusen Riksdaler till Skepp sby g gert-Institutet i Carlskrona; hvarjemte Rikets Ständer anböllo om vidtagandet af sådana förfoganden, hvarigenom Institutet blefve ordnadt, till en tillämpningsskola vid hvilken så kallade machinistexamiua äfven kunde afläggas. Sedan, i öfverenstsämmolse med Rikets Ständers sålunda uttalade åsigt, förändring i Institutets organisation egt rum och förnyadt Reglemente blifvit den 18 Juni 1864 för detsamma utfärdadt, samt, enligt anmälan från Direktionen för Institutet, elevernas antal under året från den 1 Maj 1864 till den 1 Maj 1865 utgjort 11, hvaraf 9 i Skeppsbyggeri-afdelningen och 2 i Machinistafdelningen, får jag i underdånighet anhålla, att enahanda anslag måtte hos Rikets Ständer för Institutet äfven för år 1867 i nåder äskas med 7,000 Riksdaler. G) Undervisning s-anstalter för Bergsbruket. Sedan Kongl. Majit till Rikets sednast församlade Ständer framställt förslag om Fahlu Bergsskolas flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet; men Rikets Ständer på anförda skäl funnit sig förhindrade att den då i ämnet gjorda framställningen bifalla, har förnyad utredning af frågan blifvit i nåder anbefalld, men då slutligt yttrande deruti ännu icke hunnit från CommerceCollegium inkomma, får jag i underdånighet föreslå, att Eders Kongl. Majit, jemte 54 Bil. N:o 5 till Kongl. Maj:ts A å d. Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. förklarande af sin nådiga afsigt att framdeles till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition i ämnet, måtte kos Rikets Ständer äska afsättande af ett, till för ändamålet nödige byggnadsföretag under år 1867, kalkyleradt belopp af 60,000 Riksdaler. II) Befrämjande i allmänhet af Bergsbruket. I enlighet med hvad under inkomst-titeln:
Directeuren von Stockenström. Herr Prosten och Hoctorn Mellgren. Herr Kongl. Hof-Predikanten Ruus. Herr Prosten, Magister Hasselrot> Herr Grosshandlaren Lamberg. Fortsattes jemförandet af 1810 ar Hufvudbok sned dertill hörande verificationer, intill kl. i, då Herrar Revisorer ålskilldes. In fidem Protoeolli Lud. Neijber. Protocoll hållet hos Riksens Högloft. Ständers Herrar Revisorers Rakenskaps-Fövdelning i Kongl. Allmänna Magazins-Direction dei; %o November i8l3• Närvarande: Ordföranden, Herr Hof-Marskalken m. m. Friherre Fock Herr - Den 8 Mars. Herr Majoren ©ch "Riddaren Gyllenkrook. Herr Directeuren ron Stockenström. Herr Prosten, Doctor Mellgren. Herr Kongl. Hof-Predikanten Ruus. Herr Prosten Hasselrot• Herr Grosshandlaren Lamberg. § j. Fortsattes och slutades jemföringen af Verificationerna till 1810 ars Hufvudbok, utan att någon anmärkning dervid gjordes; hvarefter Herr Directeuren von Stockenström företog uppsummeringen af Hufvudboken, som af Herr Directeuren äfven skulle revideras, på det deraf x öfrigt måtte inhämtas de upplysningar, hvartill sjelfva Bokhålleriet kunde föranleda; och skulle Herr D irecteuren de derunder skeende anmärkningar särskildt författa, § «. De öfrige Herrar Revisorer, sorn efter inhämtad någorlunda kännedom om sältet huru Bedogörarens specielle Räkenskaper borde . revideras, företogo sig att hvar för sig genomgå sjelfva verifications-banden, för att dermed, sa långt medhinnas kan, öfverse dessa ovanligt vidlyftiga och till sin natur särdeles invecklade Räkenskaper. § 3.
Vidkommande i öfrigt behofvet för de jernvägar, hvilka såsom statsbanor kunde komma att utföras, torde jag fä underdånigst åberopa det förslag, som jag särskildt utbeder mig att få Eders"Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning underställa.” Uti hvad Departements-chefen sålunda tillstyrkt, instämde Statsrådets öfrige Ledamöter. Med tillägg af det fortfarande anslag, som Kongl. Maj:t den 14 sistlidne Oktober vid pröfning af behofven för ”Undervisningsanstalter för Handel och Sjöfart” beslutat att af Rikets Ständer begära för Skeppsbyggeri-inslitutet i Carlskrona, utgörande å 3,333 R:dr 16 sk. årligen under de 3 år, nästa statsregleringstid komme att omfatta, tillsammans 10,000: skulle sålunda för tillfälliga och extra behof erfordras tillsammans Eanko R:dr 1,750,360: Hvad Statsrådet här ofvan i underdånighet yttrat och tillstyrkt, blef till alla delar af Kongl. Majit i Nåder gilladt; och belällte Kongl. Majit, att utdrag af Protokollet härom, i de delar sådant erfordrades, skulle Finans-departementets Expedition meddelas, till behörigt iakttagande vid upprättandet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof, uti hvilken proposition borde gifvas Rikets Ständer tillkänna, att Styrelsens för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader ofvanomförmalde berättelse och förslag, rörande verkställda och ytterligare ifrågasatta allmänna arbetsföretag, komme att meddelas Rikets Ständers Statsutskott, äfvensom alt de kartor, kostnadsförslag och öfrige handlingar, hvilka för vidare upplysning i dessa ämnen kunde vara för Rikets Ständer erforderliga, blefve hos bemälde Styrelse att tillgå. Ex protocollo Joli. Rob. Bergin. Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 1853. 51 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 16 Nov. 1853. Närvarande:
Ständers uppmärksamhet i synnerhet fästa sig derpå, att Ut* skottet till de förut brukliga och bibehållna Charlas Sigillatse stämplar lagt nya å 4 sk., 18 sk., samt 1-5 Rtdrs; att Chartorna å Penninge-löntagande Civileoch Militaire-Embetsmäns Fullxnagter, Constitutorialer och Afsked blifvit ifrån 9 till 5 för hundrade af lönen nedsatta; att en procent blifvit Uandt-Rentmästare tillagd af hvad inom året i Kronans Cassa uti stämpladt Pappers-afgift influtit; saint att Försäljningsmännens Provision å Chartorna blifvit ansenligen ökad; men som förstberörde nya Chartae stämplar synbart äro af nöden , enär Chartor af samina valeur äro till nyttjande anbefallde; Charteringen å nämnde Em.betsmäns Fullmagter med mera, varit alltför dryg och tryckande; Uandt-Rentmästarne åligger mycket besvär och ansvar vid Chartera emottagning och utleverering, samt den öfverklagade bristen på Chartas-SigillataB-Försälj ningsmän, A Den 5 Juli. 447 ningsmän , fordrat förbättring af deras Lönings-V il kor, om behöfligt antal deraf skall kunna erhållas i orterna; så torde Riksens Höglofl. Ständer finna-, att Utskottet haft skäliga anledningar till sina åtgärder' och stadganden härutinnan; äfvensom återställandet af de igenom I8i3 års Chanas-Sigillataä-Förordning afskaffade Biläggnings Chartor å -*:dels ark, torde förtjena Riksens Höglofl. Ständers bifall , då i betraktande tages: att 600,000 qvarvarande Beläggnings Chartor af detta format annars skulle förblifva onyttiga; att en betydlig Pappers-besparing härigenom vinnes, samt, att hvad parter och rättsökande i Landsorterna beträffar, BeläggningsChartOr å hela ark äro, i anseende till Postporto för dem ganska obeqväma och medförande dryg kostnad.
I allt fall hade dock Borgmästaren ej bordt gå fri från allt ansvar för den ovilkorligen erkända försummelsen, att domboken, nära sex månader efter årets slut, ännu icke varit fullständigt paragraferad, afslutad och underskrifven; varande i min tanka en sådan försummelse desto mindre likgiltig eller ursäktlig, som uti en jemnt fortgående numrering eller paragrafering bör finnas en ständig kontroll mot obehöriga inflickningar eller uteslutningar, och följaktligen denna numrering bör under sjelfva rättegången dag från dag uppgöras, ända till dess domboken varder afslutad, hvarmed af samma orsak ej heller får dröjas utöfver den dag, då nästa dombok begynner, derest ej särskildt laga skäl för något kortare anstånd kan visas; och genom behörig underskrift skall kontrollen likaledes utan onödigt uppehåll fulländas. Jag ansåg mig imedlertid icke böra lemna obegagnad den bevisning, som vore att tillgå derom, att vid inspektionstillfället den i fråga varande domboken verkligen befunnits så ofullständigt uppsatt, som uti mitt resediarium anmärkes; och sedan Hofrätten förklarat utdraget af nämnde diarium icke innefatta något bevis; så anhöll jag följaktligen underdånigst, att den person, som fört det ifrågavarande diarium samt utfärdat det deraf i Hofrätten företedda utdrag, måtte blifva på vittnesed hörd öfver rigtigheten af den anteckning, som Borgmästaren bestridt; hvarefter verkan af den bevisning, som såmedelst tillkommit, kunde få lagligen pröfvas. Härå har jag under den 1 Februari 1855 erhållit Kongl.
Kreatur, alla slag Krita, hvit, och kritsten, omalen malen röd och svart pastellkrita Krokar, till fiske Krukmakarearbeten, ej specificerade: oglaserade och omålade glaserade eller målade, äfvensom terra cotta och terralith burkar och krus, på hvilka varor inkomma och sorn icke enligt särskildt stadgande i taxan, inbegripas uti vigten för tullberäkningen Kummin ■ • • • • • • • • • Koppartrjcksvärta; se Boksvärta. Koppartråd; se Tråd. Korf; hänföres under Metvurst. Kransögon; hänföres under Apoteksvaror. Krats; se Tester. Kristallarbeten; hänföras under Glas, andra slag. Qvantitet för Tullberäkningen. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. gross 1 centner skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. t skålp. centner. Införsels tull. Riksmynt. K: dr. | öre. Fri. 20 2 10 15 3 10 Fria. —| 5 1 j 50 Kromsyradt Kali; hänföres under Färger, ej specificerade. *Kubeber, hänföres under Apoteksvaror. *Kulör eller s. k. Vintinktur: blandad med vatten; hänföres under Sirop; blandad med sprit; se Likör. Förslag till Tulltaxa. 17 Qvantitet Införselsför Tullberäktull. nmgen. Riksmynt. It: dr. öro. Käppar, alla slag 1 skålp. 1 15 Kött, alla slag Fritt. Lack 1 skålp. 40 Lackerade arbeten, ej specificerade 1 skålp. 1 — Lackmus 1 skålp. Lakritsrot eller Glycyrrhiza 1 skålp. 3 Lampor och Lyktor förtullas såsom det ämne, arbetadt, hvaraf do hufvudsakligen bestå. Anm. Medföljande glaskupor förtullas särskildt efter hvad för glas, andra slag, är bestämdt.
Att den i öfrigt uti x4 §• af nuvarande Banco-Reglemente lemnade föreskrift varder lill dess väsendtliga innehåll sålunda förnyad: att Canal-Bolaget skall äga, likasom hittills, att för nödige ansedde pensioner vid Canal Verket använda de medel, som hittills influtit och vidare inflyta uti köpeskilling för dödade och försålde Actier samt straffräntor för försummade insättningar på Actierne; men att Bolaget deremot, till följd af ofvanupptagne första hufvudvilkor, ej må till dylikt ändamål begagna några af de till arbetets bedrifvande af Staten anslagne medel, och att således hvad, utöfver summan af nyssnämnde tillfälliga intrader kan till några förr eller sednare beviljade pensioner erfordras, icke får såsom en Canal Verkets utgift beräknas, utan bör tagas af de inkomster, som af den redan färdiggjorda Canalen inflyta ; hvilka inkomster hädanefter, i likhet med hvad R. St:r vid i8z3 års Riksdag beslutat, komma att tillfalla Aclieägarne; i följd hvaraf dessa inkomster icke må till Actieägarne utdelas eller annorlunda af dem användas förr än deraf afgått hvad till fyllnad i pensionsbeloppet erfordras. 6:0 Att, så väl till uppmuntran för Bolaget att åtaga sig den ytterligare insättning, som af Actieägarne nu äskats utöfver det tecknade Actiebeloppet, som ock till lättnad för detsamma, att de föreskrifua Vilkoren noggrant uppfylla, R. S't:r vid dessa vilkor fästat följande förmoncr, nemligen: ( 27 ) a) att Bolaget tills vidare skall bibehållas vid den belåningsrätt i Banco-Disconten af deras Actier till i6f procent af primitiva Actie-Capitalet (Banco R:dr 100), sorn af B..
Ilärförutan hade Hr Hjärne väckt fråga derom, att ärendets afgörande skulle upskjutas, intilldess underrättelse från PresteSt:t ankommit, om dess öfver förev:de Mern. fattade beslut; men då Mem:t icke blifvit för andra gången på bordet begärdt, utan öfverläggning om detsamma förevarit och förklarats fulländad, ansåge H. Exc. något vidare upskof med sakens afgörande icke kunna ega rum; Oell ville H. Exc. nu för R. o. Ad. upläsa voter -proposm, sådan densamma, i enlighet med hvad under öfverläggningen yrkats, skulle lyda. Härefter upläste H. Exc. följande förslag till voter.-propos.: »Den som, i öfverensstämmelse med R. o. Ad:ns samt BondeSt:ts beslut, bifaller, att postföringsskyldigheten må från jordbruket skiljas, mot åliggande för posthemmauen att fullgöra de onera, från hvilka de hittills varit i sin egenskap af posthemman befriade, — samt., såsom följd deraf, posthemmauen tillförbindas att, i likhet med andra i skjutslag indelade hemman, deltaga i det allmänna skjutsningsbesväret, såsom detta kommer att utgöras; och att å Riksstatens Sjunde Hufvudtitel anvisas ett årligt reservationsanslag af 7 0,000 rdr rmt att till Postverket utgå såsom ersättning för den ökade kostnad, som genom postskjutslegans höjande komme att upstå; med bemyndigande tillika för Poststyrelsen att använda de besparingar, som å detta anslag kunna göras, till ordnande å postvägar af gemensam befordran af post och resande, — röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, kommer, i enlighet med PresteSt:ts beslut, postföringsskyldigheten, i den mån K.
R:dr 1 sk. 9 rist banko årligen för hvarje nummer utgjordt, skulle, jemte de af bemälde Kollegium till reparationshjelp beräknade 10 procent å halfva beklädnads-kostnaden, som utgöres af nyssnämnda belopp, till Korpsens beldädnadsfood af Roteringskassan utbetalas. — Beträffande åter frågan, huruvida och i hvad mån Jemtlands Roteringskassa må vara skyldig alt för tiden från och med 1858 bidraga till underhållet af Hästjägarekorpsens beklädnad; så och då härvid förekommit, att Rikets Ständer icke anvisat någon tillgång för bestridande af den kostnad, som motsvarar skilnaden mellan det förenumnda år af Roteringskassan redan utgjorda årliga beklädnadsbidraget och det belopp, som derutöfver af Kollegierna ansetts böra lill korpsens beklädande från Roteringskassan äfven för framtiden utgå, har Kongl. Majit funnit nödigt, att samma kostnad tillsvidare skall af Roteringskassan bestridas; men enär, enligt ordalydelsen af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 18 Mars 1857, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition om upphörande af det vid indelta infanteriet utgående beklädnads-bidrag, blifvit genom Kongl. Kungörelsen den 23 Mars 1858 stadgadt, alt Roteringskassan från och med samma år skall vara befriad från det beklädnadsbidrag för Jemtlands Hästoch Fältjägare-korpser, som dittills från kassan utgått, har Kongl. Majit velat till Rikets Ständer göra framställning om beviljandet ej allenast af erforderlig tillökning i det redan anvisade anslaget för dessa korpsers beklädnad, så att kassan från allt vidare bidrag dertill må befrias, utan ock om godtgörelse till kassan för det bidrag, sorn emellertid för innevarande statsreglerings-period behöfver utgå till beklädnaden för Hästjägare-korpsen.
Jag delar fika med flere värde Talare den känsla , att uti Nationens ädelhet ligger en stor garantie. Sorn Embetsman har jag ofta deraf haft erfarenhet, men jag har tillika funnit, att då en menighet ej ledes af bestämda grunder och riktiga föreskrifter, kan den ofta misstaga sig.' Jag får erinra om 1809 års BevillningsFörord ning; den var bygd på de mest liberala grunder, men följden visade, att Bevillnings-inkomsten uppgick till inemot en och half million mindre, än man hade beräknat, hvilket föranledde dertill, att Konungen fann sig nödsakad att sammankalla Stånderne ganska snart. Derföre må det förlåtas mig, om jag fruktar för en BevillningsFörordning, som ej år byggd på bestämda grunder. Jag tillstyrker således, att Ridderskapet och Adeln ej måtte frånträda den mening, Utskottet ganska riktigt framställt. Herr Hjerta, Gu/i af: Äfven jag har ett ögonblick varit intagen af prevention emot Mimini-tabellen, och i början af denna discussion var den ganska stor; men sedan jag afhört discussionen, och närmare besinnat mig, finner jag Minimi-tabellen oundgänglig, så länge ej beskattningen grundas på ett ordentligt myntvärde. Jag tror ej, att man bör kullkasta den i närvarande Ögonblick, Mitt skäl är, att Beviliningsvärdet af Den 2 Julli /. mr 6t Hemman t. ex, nu är 2G8 millioner, då det likväl borde vara vida mera, 0111 man beräknar det valveradt i nu varande mynt, efter dess värde, då man hade ett ovilkorligt myntvärde. Man måste nödvändigt äga ett correctif lör beskattningens tillräcklighet och för att veta hvar man, slutar; annars är det icke möjligt att trygga Regeringen, att den kan utfå hvad sorn är påräknat. Jag Förenar mig således med dem, som anse Minimi-tabellen såsom ett oundvikligt qvarvarande ondt, och såsom en följd af ett falskt beskattnings-system. Jag kan ej annat än instämma ined Herr Rosenblad i den tanka, att man icke bör öfvergå till Herr Hambrés system. Man har sett följden af en District-beskattning uti Norrige. Ett
Vägras det honom ändå, eller vill den, som kreatur intog, det ej utan lösen utgifva i det läll, sorn i 28 § sägs; lite egaren Kronobetjent till, och tage han kreaturet ut hos den, som det intog: vare ock denne skyldig att gälda den kostnad och skada, som af hans vägran kom. § 52. Löser ej egare intaget kreatur ut inom ijorton dagar sedan han derom tillsagd blef; bafve den, som intog, rätt att, utan annan anmaning, låta kreaturet å offentlig auktion säljas, och njute ur köpeskillingen sin lösen fullt ut. Kongl. Majis Nådiga Proposition N:o 123. 11 § 33. Varder egare af intaget kreatur ej känd inom fjorton dagar sedan lysning efter 25 § skett; läte den, som kreaturet intog, så lysa, som om hittadt kreatur stadgadt finnes, och gånge sedan som i thy fall i lag skiljs. Vill han hellre förfara så som i 32 § sagdt är; håfve der våld till. § 34. Uppkommer tvist om den, sorn kreatur intagit, det ä sina egor lunnit, och gitter han ej med vittnen, andra skäl eller ed sin visa, att han det kreatur der tog; gälde skadestånd till den som kreaturet eger. Lag samma vare, der den, som intog, pröfvas, till följd af sådan försummelse som i 22 § sägs, höra sjelf stånda den skada, kreaturet å hans egor gjort. § 35. Alla frågor om hägnads-skyldighet skola upptagas vid allmän Under-rätt i orten och fullföljas i den ordning, som för tvistemål stadgad är. Åtal för inträffad ofred af kreatur må ej af annan än målsegare anställas. Har ofred skett å mark, som står under Kronans omedelbara vård eller å allmänning, som under allmän uppsigt ställd är; då må talan föras af allmän åklagare, eller af den, som öfver marken har tillsyn. 8 36. De i denna Författning stadgade böter beräknas i Riksmynt.
Akademiens protokoll gifva vid handen, icke äro af Akademien upprättade, utan förmodas vara uppgjorda af framlidne Stats-Rådet och Commendören Grefve Wirsén, täcktes Kongl. Majit vid slutet af år 1828 förelägga Rikets då församlade Ständer, hvilka på Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, tillstyrkte den nya stadgans utfär - 14 Kongl. Majus Nåd. Proposition, N:o 62. dande till efterlefnad 10 år derefter, dock med åtskilliga smärre ändringar i detaljerna. I anledning af Rikets Ständers förslag till sistomförmälda ändringar erhöll Kongl. Akademien, år 1830, nådig befallning att afgifva underdånigt betänkande deröfver. Akademien, som nu fann nödigt, att, innan de då ifrågavarande nya författningar om mått, mål och vigt komme att utfärdas, förnyade bestämmanden af sekundpendel-längden, äfvensom af vattnets vigt, borde ske, lät omgöra dessa försök och äfven anskaffa en ny likare för längdmåttet samt en likare för rymdmåttet; varande den nye likaren för vigten, på Akademiens föranstaltande, färfärdigad redan år 1826. Till följd af nyssnämnda experimentela undersökningar måste Akademien dröja med sitt underdåniga utlåtande till år 1834, då detsamma, jemte de nya rikslikarne, till Kongl. Majit öfverlemnades. Uti detta underdåniga utlåtande hade Kongl. Akademien föreslagit en ny redaktion af föreskrifterna rörande likarne, och derjemte dels vederlagt Rikets Ständers i allmänhet mindre väsendtliga anmärkningar vid ofvannämnda förslag, dels instämt i åtskilliga af dem. De nya rikslikarne täcktes Kongl. Majit samma år till dess KammarKollegium öfverlemna; och synes af den dermed åtföljande Nådiga Skrifvelsen, att Högstdensamme täckts anbefalla utarbetandet af ett nytt förslag till redaktion af Stadga för Mått och Vigt, grundadt på Akademiens; och sannolikt hafva sedermera aflidne Herrar, Kammar-Rådet m. m. L. Cassel och Professoren m. m.
Underbar är en månljus natt i furornas pelarskog, då månskenet i långa strimmor faller in här och der mellan stammarne. Underbart är här ock om dagen då vandraren ser långt, långt bort, och blicken går vilse emellan de otaliga pelarne. Nära, fjerran, öfverallt samma resliga, raka och höga stammar, öfverallt samma palmlika kronor. Men nu, finnes här nu ett menniskoöga, så kan det ej se några steg ens framför sig, allt är snöhvirfvel, yra, mörker, så mycket en nordisk vinternatt, med sin mjella snö, kan bli mörk. Men tyst; höres dock icke ett annat ljud, än stormens brak i furorna? Jo, det nalkas småningom, en uttröttad häst bjuder till att kämpa sig fram mellan drifvorna, det går steg för steg, men med möda. Nu går det ej mera. "Finnes det ingen möjlighet att komma under tak", säger en qvinnoröst, "Det går ej längre." "Hvem skulle väl här finnas att gå in hos? På hela nejden bor ingen menniska, annan, än en gammal trollpacka", svarade en karlröst. "Troll eller icke, lika mycket, bara man slipper under tak. Kan du få reda på hvar hennes koja finnes?" "Ja, det beror allt på om hon sjelf vill att vi ska hitta på den. Hon är dock österbottninge, hon så väl som vi. Kanske hon inte vill oss så illa. Ja, se der glittrar skenet af en klar brasa. Det kan ej komma från någon annans stuga. Nog lär hon vilja leda oss dit; men om vi derföre böra fara, det är en annan sak. Kanske också att det der lyser bara för att föra oss vilse." "Det kunde hon tryggt spara sig, ty stort värre till, än man är här, kan det knappt bli. Försök att få hästen att gå dit." Karlen försökte; men slag, skrik, ryckningar i tygeln, allt var lika fåfängt. Han steg slutligen ur, för att leda hästen, den gick några steg, men stannade, och inga medel förmådde numera att röra den ur en fläck. Slutligen steg fruntimret ur slädan och började vada genom drifvorna, för att försöka hinna till den inbjudande brasan.
Den verkan på underhandlingarne, som vore att vinna genom ett erbjudande i sammanhang med traktaten att borttaga utförseltullen för dessa, likasom för de få öfriga, med utförseltull belagda, varorna, syntes i allt läll vara af mindre betydenhet, enär de trävaror, hvilka företrädesvis äro att till bvggnadsmateriel hänföra, numera icke finnas vid utförsel tullpligtige. Då icke heller de af föredraganden i öfrigt framhållna betänkligheter emot reformens genomförande förekomma Statsrådet vara af den vigt, att den önskvärda förändringen derigenom borde uppehållas, tillstyrktes af honom i underdånighet, att Propos. till R. St:r måtte i nåder beslutas om borttagande i tulltaxan af all utförseltull. Jag vill icke upphäfva mig till domare öfver hvilken af dessa Statsrådsledamöter är mest praktisk, men jag tror att alla komma öfverens om, att om någon kan kallas en praktisk man, så är det Statsrådet Lagerstråle, hvilken såsom embetsman genomgått nästan alla grader, såväl inom administrationen som på den juridiska banan. Dessutom är han den man, som står i spet - Den 29 Maj f. m. 607 sen för näringarne och är ansvarig för de beslut, K. M:t, med afseende på dessa, lättar, då finansministern endast har att se till att debet och kredit gå ihop. 1 allmänhet, då jag tvekar i mitt omdöme öfver en dylik fråga, sluter jag mig helst lill den Departements-Chefs mening, som är ansvarig för det ärende, om hvilket det är fråga. Chefen för Finans-departementet har i det yttrande, som nyss blifvit uppläst, anfört, att det endast vore 2 år sedan tullförändring skedde. Det är dock 30 år som denna fråga varit å bane, och den har utgjort föremål för embetsverks utlåtande.