Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fruntimmer, som hafva halg och fallenhet for - att u&amp; bilda sig till faltskatrier, ega tillfalle att friin den 1 5 sep tember innevararrde &amp; rgenorng&amp; forberedwde kurser i &amp; vd anatomi som kirurgi hos froken A. St er k; g i Upsels Kursen ppptager en tid af 3 månader. Narrnare npplysningax kunna erhiillaspå, ~redrzh-Br~-Fwbzcnclets .byrå - Några ord. ' om den s. k. Iosterbarnsindustrien. Kmppast finnes väll inom dödlighetsstatistiken någon fråga., som bland tii~ika~lide uiiiiiiiiskor förmått väcka ett så allmant intresse, som studiet of ver dödligheten i f örsta lefiiadsåret. Detta torde väl också, i det stora hela icke vma iyniierligen förvånande. Ty de fakta, som geiiom dessa studier bragts i dagen, äro för visso sidana, .att ingen män~iislcovän k m nndg&amp; att en stund dröja vid dem. Eller hvad säges om det förhållaiide, att af mer än 1 5 millioner lefvannde födda barn ung. 19 - jrocent, a.lltså i det närmaste en femtedel, gått iw världek redan i n o i f örsta lef nadsiret. Man hiip1ia.r och fasar saiiiierligen öfver detta af alla, folks och a.lla liinders erfarenhet belcr5iftade falitum, hvilket trots. vetenskapens, 1äkarel.constens ' och filantropiens gemensamma bernödniden och ansträngningar ännu icke kunnat rubbas. Naturligtvis har man med största intresse sökt utreda anledningen tili denna orimliga dödlighet och från alla mö j - liga sidor skärskådzk densamma. Ty p&amp; möjligheten att upptäck *, och bestämma orsaker ii: ^ till den stora nianspillan inoiii den spiidaste iilderii beror ju ock möjligheten att kunna vidtaga åtgarder däremot och dymedelst kunna miiisl.cn densamma.
ANDERSSON, Bjärstad, Kuddby, ut• lämnar profver och mönster till hemE väfda moderna rutiga och randiga tyger till kragar och underkjolar af » ejder », » gloria » och » trasgarner ». (720) Hemväfda sommargardiner till 42 öre mtr (25 öre aln) finnes till salu i Slöjdmagasinet, KARLSKRONA. Begär profver. (722) frenumererapåTdun * Ytterån Brunnsoch Badanstalt i Jämtland. Härlig natur, goda kommunikationer, moderata priser, nybyggdt, första klassens badhus. Säsong 5 juni — 31 aug. Stockholm, F at varfsungdom. Aktiebolaget FROM. Kågra ord till vår af Hofpredikanten D:r Fr. Hammarsten. Pris: haft. 0,80, inb i klotb. Skydd åt efter / etvande / Allmänna Pensionsförsäkringsbolaget Mäster-Samuelsgatan 26. Bästa Ceylon T h é 1,25 pr V * kg. hos HERM. R. STOLPE, Skeppsbron 6. A. T. (S.T.A.57244) Härmed meddelas ärade kunder att Svartvaru Magasinet H tillförsäkrar på fördelaktiga villkor flyttat utmätningsfria pensioner från 14 Västerlångg. till åt änkor och barn eller andra efterlefvande meddelar dessutom lifränte-, kapitaloch testaments-försäkringar i olika kombinationer. OBS.! Äfven genast börjande lifräntor. upp., IMF " - All bolagets vinst tillfaller de föringång från Lästmakaregatan. säkrade antingen i form af höjda pensioner eller nedsatta försäkringsavgifter OBS. I Nyheter för våren äro nu Hufvudkontor: Strömsborg, Stockholm. inkomna. Beställningar å klädnin Undervisning i linnesömnad. gar emottagas och utföras ä egen Intendent D.r Hultkrantz, Stockholm. Prospekt från Turistföreningen, Stockholm, Kurserna sluta i medio eller slutet af juni atelier. samt Kamrerarekontoret, Ytterån. (G. 79574) för att åter börja d. Karin Egnör, Nybrogatan 53, i tr. Rikstel. Profver sändas franko på begäran.
Ökvert^gad att kikets 8tänder, sä svart deras u^jlmärksawbet varder fästad viel denna, sä8om följd sk saknade fullständiga oeb tillförlitliga uslpl^sniugar, inträlkade oell sk Lrigs-Lollegium anmärkts omständigbet, ieke utskjuta att ytterligare anvisa ele för elet äs^-ktade ändamälets ernäenele ännu bristande 10,669 Kidr, oell sldedes tillbopg 186,659 kidr ärligen, Ilar Longi. Majit, som mecl tillfredsställelse biträder bvarje anstalt, derigenom jordbruket tillskyndas lindring i ele utsk^lder, bvilka äro viel detsamma fästade, velat i Meler förklara, att Longi. Naj:t Ilar för afsigt att Inkalla kikets 8tänders underdäniga korslag i kraga om Mötes-passevolaneens uÖllöra nels, sä snart Longi. Majit kätt inllemta, att kikets 8tänder, till uppfyllande ak Longi. Majits Mdiga öilskan, anvisat den, såsom vederlag kör Mötes-passevolaneen rätteligen erforderliga summa 186,669 kidr Lieo ärligen; dook Ilar Longi. Majit emedlertid, under den 15 i denna mänad, anliekallt Lbeken lör Landtförsvgrs-Lepgrtementet, att underrätta Longi. Majits Lefallningsbakvande om Longi. Majits Mdiga vilja, att uppllörden ak 1841 ärs Mötes-passevolauee-afgikt ak kustoell kotellällare, till kättarens eller 8oldaten8 underlläll, sleall tillsvidare oell intilldess annorlunda iean varda i lXäeler körorelnadt, genast inställas. 8lut1igen tiar Longi.
Alla skrifter och handlingar vilka i enskilda ärenden och mål författas skall skrivas på stämplat papper. Redovisas stämplarnas valörer vid bl a handelsoch hantverkssammankomster och bolag, häradsoch bergstingsrätter, vid konsistorier, nedre borgrätten, lagmansoch rådstugurätt, kämnärsrätten, stämningar, ansökningar, fullmakter, attester, resolutioner, protokollsutdrag. Handlingar från Hovoch överrätterna, Kongl Kollegierna, kanslistyrelsen, Riksens Rtänders Bank, Riksgäldskontoret och alla andra verk och ämbeten. Handlingar hos Kongl Maj: t Borgarebrev i Stockholm och Göteborg och övriga städer indelade i klasser. Kontrakt mellan enskilda personer, obligationer, köpe - och bytesbrev på fast egendom, fastebrev för köpeskilling, äktenskapsförord, morgongåvobrev, testamenten, bouppteckningar, lysningssedlar, bevis för olika ämbeten, hantverk o dy. Befriade från stämpelavgift är allmogen, vissa militärer, Kronan. Charta Sigillata kontoret skall alltid ha i beredskap gott och tillräckligt stämplat papper, försäljarna har rätt till viss provision. Brott mot författningen prövas och döms i den rätt eller det verk där gärningen blivit gjord eller upptäckt. Är det domaren själv som felat avgörs i Överdomstol. Stockholms slott den 8 november 1815. CARL Cirkulärbrev till befallningshavande, angående vad vid skattläggningar å hemman och andra lägenheter, samt därvid åsatta räntors påförande och uppbärande bör iakttagas; Stockholm den 22 november 1815. Vid flera tillfällen har det visat sig att skattläggning på beviljade nya hemma, lägenheter, mjölkvarnar, sågar, stampar och liknande verk inte blivit anmälda inom den tid, då sådant borde skett. Det har betytt att statsverket saknat räntor då de borde inflyta eller alldeles gått miste om dem. Efterräkningar med sådana nya innehavare av hemman o dy får inte tas ut längre än 3 år bakåt i tiden. Osäkerhet råder om tjänstemannen som försummar sådan ränta, skall vara ersättningsskyldig. Då frihetsåren är fastställda skall landshövdingen meddela kronofogden och häradsskrivare, så att det upptar sådana hemman i särskild förteckning och insända till befallningshavande. Två år innan räntan börjar tas ut skall det meddelas.
Skulle dä ä densammas utgörande ej utöfvas annan kontroll, än den nuvande, kunde sådant icke hafva annan påföljd, än att på de redlige och laglydige komme alt hvälfvas skatter, icke blott för deras egen del, utan äfven för dem, som i underslef söka och finna en gin utväg lill befrielse från åtagne förbindelser; hvaraf vidare skulle möjligen kunna framkallas och utbildas den opinionen hos den skattdragande allmänheten, alt då de styrande och representationen icke vårda sig om att uphemta den rika skörd af skattebidrag, som på detta sätt faller gagnlöst bort, så är detta det tydligaste beviset, att bevilln.n är öfverflödig, och densammas åläggande lika gagnlöst, som att ouphörligt ösa uti ett kärl, hvilket redan förut är så fullt, att det flödar öfver alla bräddar. Detta betraktadt ur den enskildes synpunkt. Jag vill nu med några ord betrakta saken ur Statens synpunkt. Det ligger i sakens natur, att, såsom hittills skett, äfven framdeles komma att väckas frågor om grundskatternas förenkling, d. v. s. nedsättning, om åtskilliga ordinarie utskylders försvinnande, såsom vid denna Riksdag om tiondeoch hammarskatt-jernets borttagande. Om K. M. och R. St:r lemnade obetingadt bifall till dylika framställningar, och Regeringen naturligtvis derefter komme att blifva i största möjliga grad beroende af bevilln:r, skulle, serdeles under politiskt stormiga tider, deraf och med begagnande af det sjelfsvåld, hvartill bristande kontroll å taxerings-upgifterne föranleder, kunna bildas en mäktig häfstång för genomdrifvande af ministerkriser och deraf härflytande läglighet, att slutligen göra all regering omöjlig. Man torde således häraf Finna, att äfven denna fråga om kontrollerna, så obetydlig och underordnad densamma än må synas, likväl har en ganska allvarlig politisk betydelse.
Nyst nämndes art pä lander ä hmarje ^.dcls hemman 6 personer kunna antagas utgöra brukarens eget hushall, men dä härtill läggcö alt der lösa folk destinon, finues, äfwenscm torpare med deras hustrur, barn och tjenstehjon m. msa kommer antalet wisterligen nära till dubbelt alt ökaS. Srädcrne haswa som bekant är mera ondt om och mäste i allmänhet dyrare köpa alla sina behofiver af säd och bränsle än Landrmannen. De borde i stället för drygare således ha lindrigare afgift till Skaren för den lilla bränning de kunna gagna; sadanl observerades ock wid förra RiksdagarneEmot denna för dem olika dryga känning eller mindre förman af sadan näring, erlade hwarje Landtman wid införsel till försäljning i Staden tull af icke mindre än i st. s, r.st. B:co per kannan, som i gan - Den 24 NovemberrZ6r ganska betydlig mehn hjälp Stadöboen tillwerka sjelf sine behof af bränniln, sä mäl som drank för kreaturen. Nu kagcs betta bvrrl och i stället att foulagera Skäderne med nägot surrogat derföre, proponeras fördubbling af deras gamla afgift i >amsörelse med landrboen. Jag ivaga? nn i Höglefl.
Den 14 Juli. 1223 icke matte blifva Apothekare förbudet, att sälja Bränvin med droppar: att förslaget, det endast den åbo, sorn vid Gästgifvarginlar, der Gästgifv veri-hållningen är delad , besörja gästningen för de resande, finge till dem utlemna Bränvin, vore oijenligt, enär ofta inträffade, att den åbo, hvilken efter tourén skulle herbergera de resande, icke hade rum för dem Rallar att som vinsten af Krono Brännerierna åtmindstone till en del tillfolie Stats Cassan, och det vore angeläget för Allmänna Magazins-Inrättningen, så länge den skall äga bestånd, att desse Brännerier existera, Bränvins-bränningen för Stockholm, Götheborg och Carlskrona ej i något fall måtte upplåtas åt Bryggeri •Socieféterna derstädes; och ändtligen, att Utskottet bordt gemensamt med Bevillnings-Utskottet afgöra förenämnde ämne: 17:0 Riksdags Fullmägtigen Johan Magnus Wessing från Westmanland, att som, vid 1812 års Urtima Riksdag, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconornie-Utskotten gemensamt utarbetat Författningen angående Bränvins bränningen , borde ock nu desse Utskott gemensamt pröfva de anmärkningar, som emot Utskottets afgifna Betänkande kunde göras, och hvilka för hans del voro: att Pannerymden blifvit för mycket inskränkt, och att aldrig lösa bröst borde mätas på pannor med vanliga hattar: att, med afseende pä den fattigare folk klassen, en kanna Bränvin lill afsalu vore för mycket: att föreskriften, det bland flera Gästgifvare vid ett Gästgifveri endast den fick till resande sälja Bränvin, i hvars ordning det vore att skjutsa, icke a 5 24 Den 14 Juli, icke ek lil le vara lämpelig; att stadgandet att, då något) för fylleri sakfäldes, borde undersökas hos hvilken jfärings-idkare hans rus tillkom* rnit, hvilken derefter skulle med angvar derföre beläggas, icke eller vöre tjenlig!, lika som straffet för försäljning till Jjäro och Tjenst ©gossar: att BränvinS-försälj&ing vid Marknader icke borde förbjudas: att föreskriften, det Krogdörren under försäljningstiden borde stå öppen, vöre olämpelig; att det icke borde förbjudas Apothekare afl utminutera Bränvin med droppar:' att pnsvar borde utsättas för den som utan rättighet tillverkar Bränvin: att åklagare, endast i det fall då han saknat ali anledning till sin talan, borde åläggas ansvar för åtal å fylleri-brptt, som han vjd Jfomstol ej kunnat i bevis leda; 18;o Biksdägs Full magt igen Anders Joachimsson från Östergöthland ,
Den i4 Martil. 445 har dea af Utskottet föreslagné Redaction redan blifvit af PresteStåndet afslagén, förmodeligen icke af annat skäl, än att möjligheten att conlrollera Ståndets egne UtskottsLedamöters röster derigenom skulle förloras. Då likväl uti Redactionen finnes det af nuvarande ConstitutionsUtskott anmärkte Redactionsfel, medgifver jag att Förslaget för denna gång må afslås, under förklaring likväl till Protocollet, att enda orsaken lill berörde afslag härleder sig från nyssnämnde Redactionsfel. Herr Påhlman, Otto Fredric: Många gällande skäl tala för antagandet af den nya Redactionen, och Ridderskapet och Adeln har redan vid sista Riksdag bifallit denna förändring af Grundlagen. Under den tid jag såsom Riksdagsman deltagit uti Riksdagsgöromålens handläggning, bar jag mer än ofta erfarit, huruledes ett Utskotts Pluralitet efter nuvarande beräkningsgrund kan utgöras af Utskottets Minoritet, i afseende på Ledamöternes antal, hvarpå jag endast torde få anföra ett exempel: att uti ett Utskott, bestående af 36 Ledamöter, då 5 Personer inom frenne Stånd äro af samma mening, utgöra i5 Ledamöters tanka Pluralitet emot de öfriga 21 Ledamöternes mening. Den uti nya Redactionen föreslagne omröstning per Capita, som redan blifvit införd i BancoUtskoltet och bland Riksens Ständers Revisorer, har deremot icke medfört några olägenheter. Jag skulle således tro, att det nu mera vore lämpeligt alt bortlägga gamla sed - 444 Den 14 Martii. vanor, hvilka härleda sig från den tid, då hvarje Stånd ansåg för sin heligaste pligt alt endast bevaka sitt enskilta Interesse. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Jag gillar den nya Redactionen; det är en väsendtelig skilnad emellan Utskottens och emellan Ständernes åtgärder. De förre äro förberedande blott, de sednare allena besluta. Det är sannt, att»på sätt som nu Utskotten votera, så kan ofta Minoriteten af Utskottets Personal komma att i Röstberäkning utgöra Majoriteten.
Stats-Råden: Hans Excellenee Herr Grefve Mörner , Hans Excellenee Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellenee Herr Grefve Löwenhielm „ Herr Grefve Adelsvärd * Friherre Åkerhjelm x Poppius Undertecknad Hof-Canceller. Undertecknad Hof-Cancellep uppläste ett* pä Kongl. Maj:ls Nådiga Befallning* författad! Förslag lili Kongl. Maj:ls Nådiga Svar på Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 17 sistlidne November , angående utsätlande afen viss dag till Riksdagens afslutande, hvilket Förslag, sådant detsamma vid detta Protocoll finnes bilagdt, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande* af Kongl. Majit i Nåder gillades'; och skulle, i öfverensstämmelse dermed, Nådigt Svar, af undertecknad Iiof-Caneeller contrasigneradt, till Rikets Ständer pä vanligt sätt expedieras. Ut supra. In fidem; D\ von Schulzenheim. Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse N:o JJ. 3 N:o 71. Ankom i afskr. till Esp.-Utsk. d. 27 Felr, KONGL. MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående afsöndring af Barnarps Preebende-Pastorat från Rector s-best ällningen vid Jönköpings Schola, och flere till löne regleringen vid Rikets ElementarLäroverk hörande frågor ; gifven Stockholms Slott den 7 Februarii 1835.
St. icke annat än alt besluta om dessa principer. De grunder, på hvilka de stödja sig, de skäl, som tala för deras införande, äro sä väl af Lagberedningen som LagUtsk. framlagde, och jag behöfver icke upprepa dem, utan öfvergår till alt upptaga några af de anmärkn:r emot förslaget, hvilka här under dagens discussiou blifvit framställde. En värd talare, Hr Nils Tersmeden, har i detta fall gålt längst inom delta Hus, och jag tror nästan inom hela Svenska representationen. Han har oförstäldt yttrat, alt lagens första ändamål är att afskräcka, all i detta afseende uthärdar den gamla lagen väl jemnförelse med den nya, och att strykstraffen derföre böra bibehållas sådana de linnas. Jag skulle visserligen icke upptaga tiden med att bestrida en lära, som med hvarje dag dör bort inom den civiliserade verlden, så vida jag icke hade hört den värde talaren vid slutet af sitt anförande helsås med bifallsrop af ätskillige ledamöter inom Ståndet, och jag derföre trott mig böra anse honom såsom representant för en, såsom jag likväl vågar hoppas, icke mångtalig fraclion af Huset; och det är derföre jag ansett lämpligt att icke med tystnad förbigå hvad han i detta afseende anfört. Det må äga sin riktighet, alt lagens första ändamål är att afskräcka; och man må sälta brottslingens förbättring i andra rummet; men dervid bör märkas svårigheten att i sina verkningar skilja dessa håda saker; häda lära verka derhän, och objectivl innefattas derutinnan, att missdådaren, en gång bestraffad, icke förnyar sin missgerning. Huru vida delta resultat är verkan af förskräckelse eller af en inre förbättring, lärer i de liesta fall vara svårt att utreda. Den värde talaren säger sedermera, att vår nuvarande lag är tillfyllestgörande i detta afseende, eller åtminstone lika god som den nu föreslagna, och att samma aga, som användes på barnet, äfven bör användas på den fullvuxna missdådaren. Jag vill lemna derhän huru vida denna aga är lämplig eller icke för barnet; en väsendtlig skillnad äger dock rum emellan det och den fullvuxne mannen.
En Silfvei vägare, en Maculerings-Slämplare och 14 Kammardrängar, Lön å 3oo R:dr 4»8°°* Tolf Kammardrängar dito å 220 . 2,640. och å Supplementar-Stall Första Tjenste-graden: Arfvoden till 7 Departement*6- och Conlors Chefer å 200 R:dr • . i,4oo. Chefen för Cassa-Afdelningan, dessutom missräknings»-penningar 3oo. Bankens Brand-Chef, ersättning för de ökade hyreskostnader, han måste tidkännas genom nödvändigheten att bo i Bankens granskap . aoo. Panl-Låne-Commissarien, missräkningspen niugar , * « 5o. Andra Tjenste-graden: Bankens 7 Casseurer, dels serskilda arfvoden för trägnare tjenstgöring, å 100 R:dr, 700. och dels ersättning ej mindre för förluster, tillföljd af möjligen förefallande missräkningar, än äfven för mistade sportler, å 5oo R:dr . 3,5oo. Secreleraren hos Understyrelsen, arfvode för trägen och ansvarsfull befattning 200. Kamereraren i Cassa-Afdelningen, arfvode för trägen och ansvarsfull befattning 2.00. Tredje Tjenste-gradcn : Tio serskilda arfvoden för trägnare göromål, å 100 R:dr 1,000. åtföljande nedannämnde befattningar nemligen: 7>84° 6 Banco-Utskotlcts Memorial3 N.o ty 5- Inom Sedel-Contcret: i Bokhållare-syssla för förslitna smärre Sedelvaleurers emottagning och fördelning, i Bokhållare-syssla för Credits-bokföringen och prickningen af de fyra högsta Sedel-valeurerne af nya sorlen, jemte åtföljande Extract-arbele. Inom Depositions Af delningen' 3 Alla Bokhållare-sysslorne derstädes. Inom Låne-Afdelningen*. i Bokhållare-syssla vid Guldoch Silfverbelåningen. i Inom LaneCanzliet’.
Inrättningens organisation. *537 väsendt'iga Fördel ma ernås att emot lindriga pris kunna bispringa den riödstäldte, och att foijnktéligfeh ål ia brådstörtahde och kostsamma anskaffningar, vidtagne såsom merendels hit tils skedt, på sammi tid då Brist lippstadt, ihå kunna vinnas, och framför alt införskrifning af utländsk Spannmål, förekommas. och endast då begagnas, när en allmännare Sädes-brist, göi1 denna utväg till en ovilköriig nödvändighet. Genom äldre och nyare författningar har Svéhska Jordbrukaren blifvit uppmuntrad att lia eller torka sin Säd} men da någon framgång häraf Icke Försports 'och ej eller lärer vara att förVänta, dels i anseende till brist pi Skog i de bördigare Provincfefne, dels ock att denna gagheligå oell i mångå fall nyttiga hushållsåtgärd, fej genom ett Allmännare bruk Vunnit häfd, återstår för Allmänna Magazins - Inra 11 h i rigert ingen annan utväg än att riä elier torka Sällen uti dertill inrättade Torrlchus, sorn dock ej behöfva anläggas vid hvarje Magazin, utan blott vid öl t och annat af de Större förråden, derifrån den totrkade Säden synös kunna till de öfrige upp'ngen utspridas; dock som* Stats-Utskoiiet vetterligf, bågöri allmäht användbar inrättning för SädeSitorrkning ännu ej blifvit uppfunnen Synes det särdeles angölägit vara, att för Törrkinrättningeh i stort sådane Förslag genom Magazins Directionens föranstaltande, efter dertill erhållande Nådigt uppdrag, blifva meddelade hvarigenom detta tiufvudsakliga hinder för MagaziriS-Inrätthingfens fortgång och nyttiga fullbordan må varda undanröjt; , Bihang till Riks-St.
Då vi styra Ånyo ut till hafs och slå oss ned Uti vårt nya hem invid Alpheios, Der han med hafvet blandar sina vågor, Och sedan långt från stridens dån och buller Vi lefva lyckliga uti vår kärlek Och glömma allt, som glädjen störa kan. Tänk dig, Hermione, vid hafvets strand, Omsusade af ljumma vestanvindar, I skuggan utaf poppel och cypress, På marken, doftande af anemoner, Vi hvila trötta lemmarne och lyssna I sommarqvällen till cikadans sång, Tills nattens skuggor mana oss till sömn Och rycka bägarn ur den trötta handen. HERMIONE (drömmande). Och se'n, när kalla vintern stängt oss in Och svanorna sin sorgesång oss sjungit, Då tälja vi vid brasan utaf cedern, Den välluktsrika, sagorna för barnen Om store hjeltar som vid Troja kämpat Och lära dem Aisopos' fabler tolka. KALLIMAKOS. O hvilket herrligt lif! Du följer med? HERMIONE (liksom uppvaknande). En drömbild blott det var som hotade Ett ögonblick att snärja in mig i 48 Sin trollkrets. Var det du, Kallimakos, Som nyss till mig här talte? Gå då bort Från mina ögon! Du, Kallimakos, Dig kallar den skönt stridande och vill Helt fegt fly bort och locka mig att lemna Eu stackars fader i sin ensamhet. O neslighet! KALLIMAKOS. Förlåt mig för min kärlek! HERMIONE. Befläcka ej ett sådant heligt namn Med dina snöda läppar. KALLIMAKOS. Min goda flicka. Men du rasar, HERMIONE. Säg ej mera »min», Ty blott en man jag skänka vill min kärlek, Ej dig, eländige! KALLIMAKOS. Du skymfar mig. HERMIONE. Så gör man mot sin fiende, och det Du är, då du ditt land vill sälja bort. Det kommer folk hitåt. Dröj här en stund, Så skall jag visa dem en värdig son Utaf det land som bär det största stamträd Af ärorika namn! Du går din väg!
Handels-Balken, vid Bouppteckningar utgående afgift, hvilken utgör de fattiges del, fyra öre af hvarje ioo:de Daler, efter egendomens värde, och hvilken afgift inom öfrige delar af Riket, med undantag af Carlstads Stift, tillfaller församlingarne, till understöd för fattigvårdens bestridande, tvärtemot delta sitt allmänna ändamål, på grund af Kongl. Rescriptet den 17 Mars 1732, blifvit uti nämnde Stift af Länshospitalet disponerad, anhöllo Rikets vid sistföi flutne Riksdag församlade Ständer, att ornförmälde procent inom hvarje församling måtte få, enligt ursprungliga bestämmelsen, användas till underhåll af församlingens fattige; och har, uppå denna underdåniga hemställan, E. K. M. behagat i Nåder förklara, det Sterbhus-procenten inom Wermland icke kunde tillerkännas församlingarne till underhåll af deras fattige, utan borde densamma ingå till Länets Lazarett och Curhus, sedan den nu mera verkställda förflyttning af Hospitals-hjonen från Carlstad till Central-hospitalet i Wadstena medhunnits. I anledning af hvad sålunda förekommit, har, uti en vid innevarande Riksdag vackt motion, Rikets Ständers uppmärksamhet å detta ämne å nyo blifvit fästad; och som Rikets Ständer anse det vara mindre lämpligt, att, i afseende å användandet af Sterbhus-procenten i Wermland, ett undantag eger rum ifrån hvad Lagern i allmänhet derom bestämmer, och i öfrige delar af Riket jemväl utgör förhållandet; samt så väl Carlstads Lazarett som Curhus redan äro försedde med serskilda inkomster, deribland, för det senare, den så kallade tre-skillings-afgiflen, uppgående till ett icke obetydligt belopp, hvadan desse sjuk vårds-anstalter icke kunna anses vara i behof af berörde, på bekostnad af församlingarnes 56 'ExpeditionsUtskottets Förslag till und.