Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kronans kostnad om nägra wägar och wigter ffulle ytterlin gare erfordras, kunde ej blifwa betydande, och troligt ffulle uti de orter, der räntorne ej lefwereras direete uti magazinerna, räntcgifware blifwa willige och mycket belätne at samfält anffaffa sig dem. Pyndare sä inrättade at til och med större partier kunde pä en gäng afwagas, kunde i allmänhet blifwa begwäma at wid alla tilfällen nyttjas. Desse mine anföranden lärer Herr Grefwe» och Landtmarffalken samt det Högloft, Ridderffapet och Adeln pröfwa böra remitteras til Riksens Högloft. Ständers Z?eswärsoch Economie-Utffott. Stockholm den zo Junji 1809. Fullmägtig Larl Lustsk lleutersksölä. Re» Den 8 Julli. 87 Remitterades til Allmänna Beswärsoch Oeeonomie-Utskottet. Föredrogs följande af Herr von 8troi^rcIi, Henning ^.äolxti, inlemnade Memorial: Erfarenheten har wisat, at med all den möda, som blifwit anwänd för at göra Lagen fullkomlig, enär jag med Lag förskär alla the enffilte stadgander och förklaringar, som utkommit, har likwäl understundom pppats brister i afseende pä the olika förhällander, hwilka göra lika mäl olika i sina följder. Genom then rättigheten Konungen alltid ägt at göra näd, at dispensera Lagen, enär frägan icke rört tredje mans rätt, dä omständigheterna sädant kraft, har Lagstiftaren lemnat en fyllnad, som pä annat sätt, efter min tanka, ej stär at winnås. Sä wida nu then antagna Regeringsformen skulle sä förstäs, at Konungens näd ej fär wara werksam i andra än brottmäl, synes följande angelägna och mängenö wälfärd rörande ärender afstadna. 1:0
Kammar-Rätten jc derifrån uptäea sine Löner med mera dyltkt, som synes sördra närmare jemkning och rättelse. Herr loricks kortkor 06) yttrade sig: För öfrigt är wäläfwenHwid de omständlghcter, scm förekomma i Högloff. Stats UtstokkckS nu sörewarande Becänkaude, sa myckct anfördt, att det stnlle synas, som söga sör mig återstod,' men jag anhäller ända ödmjukeligen att fa säga näqra ord icke sör att göra anmärkning, utan förakt meddela en uplysning, den jag tror mig wara skyldig Ledamöter,e as det Utskott, som beredt Be» länkandet och säkerligen ej wilja haswa något deri in» tagit, som kan wara stötande eller ej öswercnsstäm» mande med werkeliga förhållandet. Under Tittrl: Militaire »Staten: Rrige» Eollcgiuni och i det sorn rörer redogörelsen sör Organisations-medlen, finnes pä et ställe en mening, som kastar twiswelömäl, att dermed och med Revisionen deraf ej ja lätteligen nkgatt, som nu förmodas, dä Medlen komma alt inga till Kongl. Stats Contoiret; Meningen lyder sg: - — Etc annat förhållande med Vesta me» del är endast akt för etc mindre wandt öga borrgöwma deras disposition, särdeles da deras Äedowikttnng icke undergår Revision af dec Werk, fou, oör gransta fr wäl Inkomsternej, fom atr urgif erne äro wekställde enligt med de nprätcadr Stater och särstildta behöriga för» ord - Dm i 2 Ott'M-bet.'.
Dröj inte för att ringa först; spring inte efter vatten, o c h framför allt, om lifvet är er kärt, spring ej för att ropa på hjälp. Var öfvertygad om, att ni kan göra mer för er själf under de första dyrbara sekunderna, innan elden riktigt gripit omkring sig, än alla anhöriga och vänner tillsammans .sedermera förmå uträtta. Om ni blott vill hafva m o d att, vare sig ensam eller i sällskap, genast ligga ned och rulla er, så kan ni utsläcka elden bättre än någon annan kan göra det, så länge som ni står upprätt. Genom ett enkelt experiment kan ni måhända själf öfvertyga er om detta förhållande. Påtänd en sticka och håll den under ett par sekunder i lodrätt ställning, med den brinnande ändan nedåt. Den svedande hetta, som ni då känner bränna edra fingrar, ger en svag föreställning o m den brännande smärta, som erfares å ansikte och hals af någon, hvars kjolar råkat i brand. Men lägg ned den brinnande stickan i kakelugnen t. ex., och ni skall då finna, både att den brinner mycket långsammare, och att ni utan smärta kan hålla i den icke brinnande ändan, så länge den ej lyftes ur den horisontella ställningen. Vi se således, att man, genom att lägga sig ned, skyddar ansikte och händer mot lågorna, och om ni varit rask och ej förslösat några dyrbara sekunder med att springa efter hjälp, kan ni helt visst släcka elden själf o c h utan att blifva skadad. Följande historia är hemtad ur verkligheten in i minsta detalj. Den är ett beundransvärdt exempel på m o d och sinnesnärvaro under förhållanden, som skulle förskräckt de flesta. En ung flicka, iklädd en tunn, hvit balklädning, önskade komma åt en bok på öfversta hyllan af en hög bokhylla, som stod på byrån i hennes sofrum. Hon steg därför med tillhjälp af en stol upp på byrån, på hvars bortre ända hon ställt ett ljus. Emellertid beräknade hon icke, huru långt kjolarna skulle breda ut sig, då hon stod emot bokhyllan. Det första hon märkte, var rummets briljanta upplysning. Tänk er hennes fasa, då hon upptäckte, att hon själf var den brinnande fackla, som upplyste rummet.
Som omröstningen utfallit med 48 Ja och 71 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 47:de Omröstningen, Den som instämmer i Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden godkända, tillstyrkande, att införseltullen å den bland »Trävaror» upptagna artikeln »Svarfvare-arbeten, ej specificerade, med eller utan betsning, målning eller lackering» bör utgöra 50 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies, enligt Preste-Ståndets beslut, den för införsel nu derå stadgade afgift, 1 Riksdaler skålpundet. Omröstningen har utfallit med 56 Ja och 63 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 48:de Omröstningen. Den som antager det af Utskottet framställda samt af Ridderskapet och Adeln jemte Borgare-Ståndet gillade förslag, enligt hvilket den under »Trävaror» förekommande artikeln »Möbler, försedda med stoppning och öfvertyg», bör förtullas efter förut gjorda bestämmelser med 25 procent förhöjning, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i öfverensstämmelse med Presteoch Bonde-Ståndens beslut, den förra tilläggsafgiften, 50 procent, att bibehållas Då omröstningen utfallit med 49 Ja och 70 Nej, är Nej-propositionens innehåll Rikets Ständers beslut. Bih. till R. St. Sm-frare arbeten. Möbler. 18 Bevillnings-Utskottets Memorial JVl 19. Ur och Skeppskronometrar etc. 49:de Omröstningen. Den som vill att »fickur med guldboett» skola, på sätt Utskottet tillstyrkt samt Ridderskapet och Adeln jemte Borgare-Ståndet stadgat, få införas mot 3 Riksdaler tull per stycke, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, förblifver, i öfverensstämmelse med de begge andra Ståndens beslut, den nuvarande införseltullen derå, 4 Riksdaler stycket, oförändrad.
Engeström och Handlanden L. .T. Bager undertecknad skrifvelse af den i i samma månad, åtföljd af det Protocoll, som vid improvisoriske Revisionen blifvit hållet, och innefattade uppgifter om en kedja af bedrägerier och förfalskningar, som Kamereraren Lindstedt, efter eget erkännande, under 3:ne år oafbrutet föröfvat, och hvaruti han inför Revisionen äfven angifvit Bankens Ombud i Directionen, BaneoCasseuren Björkman såsom medvetande och delaktig, men tillika förklarat, att ingen af Directionens öfrige Ledamöter skall ägt derom den ringaste kännedom eller aning. Sedan Banco-Fullmägtige öfverlemnat Ilandlingarne i målet lill Rikets Ständers Justitias-Ombudsman, med anhållan att Herr Justitiae-Ombudsmannen ville genom dess Embets-åtgärd låta till laglig undersökning detsamma befordra, har sådan undersökning, i öfvervaro af tillförordnad Publik Actor, Amiralitets-Auditeuren E. Puke, samt å Bankens vägnar tillförordnadt Ombud, Banco-Fiscalen, Assessoren L. J. P. Carlqvist, inför serskild Rådhus-Rätt i Malmö blifvit företagen den 3:dje nasti. Augusti, der den nyligen blifvit slutad, och beror målet nu på vidare laga behandling. Den af Ordinarie Revisionen föreslagne Decharge för år 1829 hvilar emedlertid hos Banco-Fullmägtige i afvaktan på närmare utredning af alla härmed gemenskap ägande förhållanden. Banco-Verkets ställning på det hela för åren 1827, 1828 och 1829, samt användandet af dess årliga Ränlevinster, upptagas uti näriagde Tabeller. (Se Bil. N:o a, samt N:o 3. Litt. A. B. C.) Under nu slutade Revisions-förrätlning hafva följande frågor förekommit, hvilka Revisorerne ansett sig böra till Rikets Ständers ompröfning oeh afgörande anmäla. A. Angående orsaken till det inskränkta begagnandet af Lån utur Handels - Disconten.
Om Utskotten, såsom en följd af denna åsigt, afven funnit det frainstälda förslaget, att genom Stenkols-Verkets öfvertagande af Staten, förekomma dess nedläggning, icke böra lämnas utan alt afseende, hafva Utskotten likväl, på skäl , sorn här nedanföre skola anföras, ansett hinder möta forén närvarande pröfning af berörde förslags antaglighet. Under handläggningen af Målet hafva Utskotten väl från Herr Grefve Piper fått emottaga åtskillige handlingar och uppgifter, ämnad© att upplysa dels Stenkols - Verkets närvarande tillstånd och ägande koltillgångar, dels beloppet af den Provenue, sorn under flere års lopp af Veiket vunnits, dels beskaffenheten af de ut - 1424 Stats* och BesvärS-TJtsbortens Betankanden', sigte*, sorn Verket lämnar för sitt framtida bestånd, och dels hvad tiil detsamma* försättande i ett förbättradt skick erfordras; Men hvarvid dock Utskotten, nödgats anmärka, att då de bésigtningar och Caiculer, som derföre blifvit lag* de till grund, antingen af enskildte personer blifvit förrättade och uppgjorde, ellet utan någon förutgången grundelig undersökning verkställde, samt derjemte linnas till omfånget inskränkte, och i detaillerna ofullständige, Utskotten icke kunnat betrackta förutnämnde uppgifter och handlingar, såsom medförande någon tillförlitelighet vid bedömande af StenkulsVerkets rätta beskaffenhet. D a nu Utskotten ansett, att, i händelse af nämnde Verks öfvertagande af Staten, första vilkorec derföre borde blifva, att Staten ej mindre för den utgifvande Köpeskillingen, än för de till Verkets underhåll utgående kostnader, måtte i en framtid af den blifvande afkastningen kunna i det närmaste hållas skadeslös; Men af det redan anmärkta förhållandet inses, att någon säker beräkning häröfver för närvarande icke later göra sig; sa förmoda Utskotten, att ett slikt öfvertagande destomindre nu bör kunna komma i fråga, som Staten härigenom skulle blottställas för äfventyret af förluster; Och kunna Utskotten således å den härom väckte Motion icke tillstyrka bifall. I följd af hvad
Memorial till Riksens Ständer j med s:ne förslag till ändring uti 9 $. Regerings-Formen. lie gerings-formens 9 §., som bestämmer, hvad Konungens Rådgifvare uti denna deras egenskap i allmänhet hafva att iagtlaga och, i afseende på deras ansvarighet, hänvisar till 106 och 107 §§. af samma Grund-Lag, ålägger dem val att göra kraftiga föreställningar, i fall någonsin den oförmodade händelse skulle inträffa, alt Konungens beslut vore uppenbarligen stridande mot Grundlag eller Allmän Lag, d. v. s. i de fall, der tillit» nrpning af 106 §. kan komma i fråga, men anbefaller deremot icke tydligen lika beskaffade föreställningar emot sådana beslut, som afses i 107 §, eller dem, som äro stridande emot Rikets sannskyldiga nytta. Enär dock Rikets bästa kräfver, att Slals-Rådets Ledamöter, i båda lallen, ega samma åliggande, och alt de skola vara pligtige, så vidt på dem kan bero, alt motverka för Riket uppenbart skadliga regerings-åtgärder, har Constitulions-Utskottet, för alL jemväl bringa 9 §. i ordalydelsen till lika öfverensstämmelse med 107, som med 106 ansett sig böra i delta ämne hos Riksens Ständer gora framställning. Utskottet bar likaledes vid stadgandet uti 9 §. Regerings-formen, alt den Stats-Rådets Ledamot, som ej serskild mening till Prolocollet Bih. tili R.
Rikets ^Ständer måtte anvisa ett lån af 100,000 r:dr åt de strandegare vid sjöarne Asunden, Jernlunden, Öfra och Nedra (Lilla och Stora) Rengen samt Emmern, Striern och Nimmern, som förenade sig om nämnde sjöars sänkning och tillvägabringandet i sammanhang dermed af en båtled mellan de 4 först uppgifna 6 Stats-Utskoltets Utlåtande. N:o 163. sjöarne. hvilket lån borde, efter 5 års förlopp från dess lyftning, återbetalas med 8 proc. årligen, deraf räntan skulle beräknas efter 2 proc. och återstoden utgöra kapital-afbetalning; hvarjemte för detsamma borde tillämpas, de vilkor, som, med hänsigt till dylika låns liqviderande tillika med krono-uiskylderna, voro föreskrilna, samt låntagarne vara skyldige, att, emot en lindrig sluss-afgift. underhålla kommunikationen från Äsunden till Nedra (Stora) Rengen. Dessutom har Stats-Utskottet, genom Kongl. Majits Nådiga remiss af den 17 sistlidne Mars, fått emottaga af Chefen för Östra väg-och vatten-byggnads-distriktet, Majoren Friherre G. G. De Geer, efter anställda undersökningar, upprättade kartor, planritningar, kostnadsförslag och arbets-plancr för ifrågavarande båtleds och sjösänknings-arbetes utförande, äfvensom kommissionslandtmätaren E. T/i. Marins beräkningar och värderingar i afseende på den jord, sorn genom detta arbets-företag skulle komma att vinnas eller förbättra?; hvilka alla handlingar Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Östergöthlands län, — med anledning af ofvan omformälda 2:ne motioner och i anseende till det deruti uppgifna arbets-företags synnerliga vigt för en stor del af länet, helst om nämnde vattendrag framdeles komme att genom en kanal-anläggning sammanbindas med sjön Roxen, — i underdånighet insändt till Kongl, Maj:t, för att, vid behandlingen och pröfningen af den väckta läne-frågan, kunna' Rikets Ständer tillhandahållas.
Uti sin ofvan åberopade berättelse hafva Fullmäktige, rörande Riksgälds-kontoRiksgälds-honrets inkomster ' och utgifter under innevarande års förra hälft, meddelat följande upptorets inkomlysningar: ster och utgif under lista hälften af år 1860. IitKoiii.stcr linder Januari—Jnui månader år 1860: Bevillningsoch observations-medel samt kortoch tidningsstämpel afgifter Skatteköpeskillingar och ekeskogslösen Aflemnade äldre depositionsmedel Kapitaloch ränte-inbetalningar å de af Rikets Ständer eller Kongl. Maj:t beviljade lån Återbetalningar och räntor å de af Riksgälds-kontoret, till dess kontanta behållnings förräntande, utgifna lån Aterbetalde kreditivmedel jemte derå upplupna räntor I ytterligare afräkning å öfverskott för år 1857 på statsverkets inkomster Enligt Rikets Ständers beslut till Riksgälds-kontoret öfverlemnade särskilda tillgångar Besparingar å från Riksgälds-kontoret utbetalde anslagssummor Summa R:mt Dito dito vid 1856—1858 års riksdag 1,704,295: 45. Dito dito vid innevarande riksdag 5,830: 66. IJtgifne Ian, till följd af Rikets Ständers beslut vid 1856—1858 års riksdag, 209,126: 67. Utbetalda anslag för folkundervisningens befrämjande 85,282: 45. Lyftade medel utaf de på Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver 44,844: 94. Dito undsättnings-medel 155,000: — Kapital-afbetalning och räntor ä Riksgälds-kontorets skulder 17,089: 60. 1860 års ränteoch amortissements-bidrag för 1858 års utländska jernvägslån 1.166,666: 67. Förvaltningsoch uppbördskostnader jemte pensioner m. m 56,308: 1. Fromma stiftelsers andelar i kortstämpel-afgiften 31,134: 81.
Då likväl föremålet för nämnde anslag synes vara af natur, att derå uppkommande besparingar böra få ett följande år för ändamålet användas, öfverlemna ltevisorerne till Rikets Ständers bepröfvande, om ej detta anslag må erhålla egenskap af reservations-anslag och såsom sådant i nästa riks-stat upptagas. § 9- Uland andra i riks-staten å 9:de hufvudtiteln uppförda utgiftssummor förekommer ett anslag till ersättning för minskade löncinnehållningar. Vid 1850 och 1851 års riksdag medgåfvo nemligen Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 13 Augusti det sednare året, att de vakans^ och försiags-liggetids-besparingnr, hvilka dittills vid inträffande ledigheter af tjenster tillfallit Civil-statens pensions-kassa, Arméens pensions-kassa och Amiralitetskrigsmans-kassan, linge upphöra, samt beviljade, såsom bidrag till ersättning för den förmån, hvaraf dessa kassor genom förändringen skulle gå i mistning, ett årligt anslag af 5,000 R:dr, att, till Kongl. Maj:ts disposition, å 9:de hufvudtiteln uppföras. Häraf synes uppenbart, att detta anslag, sannolikt genom misskrifning, blifvit i riks-staten oriktigt benämndt ersättning för minskade löne-innehållningar i stället för ersättning för mistade löneinnehållningar, hvilken sednare benämning anslaget ock erhållit uti den vid Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 23 Augusti 1851, angående regleringen af 9:de hufvudtitelris utgifter, fogade tabell. ReVisorerne föreslå derföre, att, vid uppgörande af ny riks-stat, den nu begagnade anslagstiteln förändras till ersättning för mistade löncinnehållningar. § 10. Under revisions-åren hafva å anslaget till extra utgifter anvisningar skett till följande belopp, nemligen: Af årsanslaget. Af resor vationerna. Häruti ingå nedannämnde summor, anordnade till vederbörande
R:dr, med 70,000 R:dr, men som detsamma åren 1829, i83o och 1831 varit i tilltagande och de a:ne sistnämnde åren öfverstigit 4>5oo Sklf., har Utskottet, lika med hvad Kongl. Propositionen samt Kongl. Stats-Contorets skrifvelse innehålla, ansett ifrågavarande jern böra ökas till sistberörde belopp, men hvarå, i anseende till fallne jernpris, värdet, i stället för föreslagne 16 R:dr per Sklf., endast kan anses böra upptagas till i5| R:dr Sklf., eller för 4,5oo Sklf. 70,500: Varande en af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson ifrån Elfsborgs Län gjord, och lill TJtskottet remitterad mo - 3,ooo: 158,5öo Stats~Ut skottets Utlåtande N.-o 54• tion, om ny hamtnarskatts-taxering af Jernverken inom Småland, besvarad uti bifogade Utlåtande Litt. B. 10:0 Alun-tionden, som vid sista Stats-regleringen påräknades med 25o tunnor, å 16 R:dr, till 4000 R:dr, bar väl sedermera ökats till qvantiteten, men deremot fallit i priset, hvarföre ock uti den Kongl. Propositionen inkomst-beloppet bibehållits. Som UtskoLlet härvid inhemtat, att, genom bristande afsättning af alun, lägre pris derå uppkommit, hvarigenom ock det synes vara att befara, det alun-tillverkningen minskas; så har Utskottet, så i afseende härå, som med anledning af hvad Utskottet föreslagit uti serskilde, härjemte under Litt. C och D afgifna utlåtanden, öfver 2.*ne lill Utskottet remitterade motioner, den ena om fortfarande lindring uti alun-tionden för Lovers Bruk, samt den andra angående nedsättning i afgiften å alun-tillverkningen i allmänhet, icke funnit sig höra beräkna denna inkomst för mera än 200 tunnor, a i5 R:dr, till 1 1:0
Jag går i middag och säger upp 25 kronor i sparbanken, och då får jag om åtta da ' r igen, hvad jag lånat till tyget. » Modern släppte handdukshögen och vände sig häftigt om. » Tjugufem kronor! Ä ' ni alldeles från förståndet, barn? 25 kronor, som ni skulle kunna få hvar sin klädning för? Aldrig ett öre öfver 15, hör ni det, inte ett öre öfver 15 till en sådan lyxartikel, som jag inte det ringaste behöfver, utan bara gör för Idas alla tokiga fantasier om att min gamla nattrock skall gå och spöka. Men inte ett öre öfver 15. » » Nej flickor, ni får inte bråka med mig, jag orkar det inte, » afbröt modern och fick plötsligen det milda, barnsligt hjälplösa uttryck hon ibland kunde ha i sina ögon, » jag vill inte taga ut mer än 15 kronor. » » Nåja, vi få väl försöka, » suckade flickorna, » men inte blir det lätt. » Det var icke utan, att då middagsstunden nalkades och flickorna skulle komma hem, fru Björk kände sig litet orolig och nyfiken på, om de köpt tyget eller ej. Det var i den lilla fruns lif någonting så oerhördt att få ett nytt plagg — vanligen brukade hon sätta ihop sina klädningar af gammalt — att det icke var underligt, om hon kände sig upprörd öfver en dylik tilldragelse. Nu hörde hon nyckelns skrammel i tamburdörrn och strax därpå flickornas steg och rö- ster. Men hon låtsades icke om någonting; då flickorna kommo in i rummet, nickade hon blott ett välkommen och fortsatte att duka bordet, under det hon dock hastigt och försiktigt sneglade åt sidan för att se, om något paket syntes till. Ida höll ett stort paket under armen. Tänk bara, hvad så mycket tyg skulle kosta! » Ja, nu lilla mamma, nu har » det vidunderliga » skett! » utropade Ida, i det hon skrattande höll fram paketet mot modern, » tyget till nattrocken är köpt! » » Jaså, ja det var bra, det, » svarade modern med en ännu misstänksammare blick på paketet, » nå, hvad kostade det? » » Bara sex kronor, » svarade Ida sväfvande och utan att se på modern.
I södra delen af länet finnas icke andra vattendrag, än Wiska-ån, af mindre betydenhet; tvenne mindre vattendrag i Bollebygds härad, som användas till flottning af något trädvaror till Göteborg och Hallands län, samt Ätran, hvilken enligt uppgjord plan och kostnadsförslag kunde för en kostnad af 1,200,000 R:dr göras segelbar, och hvarigenom en farled öppnades ända från Ulricehamn till Westerhafvet, en fråga som för denna ort är af mycken vigt. Sjöfarten på Wenern är förenad med betydliga faror. Icke mindre än 14 Wenersborgs stad tillhöriga fartyg hafva under den tid berättelsen omfattar förolyckats, 6 vid kusten af Sundals härad, och enahanda antal sjömän tillsatt lifvet. Äfven ett ångfartyg, Chapman, har i stadens grannskap förolyckats genom påsegling af annat fartyg. Fyroch båkinrättninqar finnas vid Wenern inom länet följande: Bastungsfyr, vid inloppet till Weners *■ o borg, Hjortens fyr i Gestads socken samt Fogden vid inloppet till Amåls-viken. På sätt redan blifvit anfördt, är handelsoch varuomsättningen inom orten särdeles liflig. Till följd af länets vidsträckthet och olikheten i dess naturbeskaffenhet delas det i flera särskilda handelsterritorier, hvilkas gränser skulle kunna sålunda uppdragas: Sundals, till en liten del Nordals och Wedbo samt Wenersborg angränsande delar af Wäne härad äfvensom en del af Skaraborgs län hafva sin handel på Wenersborg, som, efter att hafva erhållit stapelstadsrätt, under den tid perioden omfattar, exporterat, förnämligast på England, icke obetydligt spanmål och något trädvaror samt återfört förnämligast stenkol till afsättning vid Wenerns hamnar, och hvilken sålunda började handel för denna stad lofvar en vacker framtid. För den sydvestra delen af Walbo härad är Uddevalla och för den återstående delen af samma härad äfvensom för en stor del af Nordals och stundom äfven för Sundals härad Bäckefors bruk i Bäcke socken af Wedbo härad afsättningsplats. Vid de å sistnämnde ort bestämda tory dagar, en i hvarje vecka, uppköpas för nämnde Elfsborgs län. Gårdfarihandel. Bränvinsförsäljning.
Utskottets hemställan att angifwaren bör fä bchälla plikten och redskapen i händelse af beslag, är föranledt af den erfarenhet, att detta wcrkar kraftigare än andre utwägar. I anseende till Lcdamöterncs af Hedcrwärda Bonde,Ständct klagan öfwer ojämnhet i Taxeringen för Husbehofsbränning, önskar Utskottet, som ansett sig icke tilständigt att benna fräga uptaga, det Riksens Högloft. StänderS BcwillningS»Utskott kunde anmodaatt sä fördela denna afgift, att den för de swagare och mindre hemmantal, som endast fbrmä hälla smä pannor, mätte i mohn deraf nedsättas och i stället pä Hemman med större pannerpmd upflyttas. Hwilket allt, jemte flere Ledamöters under öfwcrläggningen af denna fräga deruti yttrade serskilt» tankar, till Riksens högloft. StänderS egen granskning wbrdsammcligcn öfwerlännäs, anhällanbes Utskottet, at om de grunder, somt detta betänkande upgifwas, skulle - 400 Den 14 September. le af Riksens Ständer gillas och antagas, sedermera fä aflemna ett projekt till en allmän Författning i detta ämne. Stockholm den zorde Augusti 1809. Pä Hbgl. Ridd. och Pä Högw. Prcste-Stän» Adclns wägnar, dets wägnar, Zob. 6. Oxenstgsrna. kl^n. LtLLneli^s. Pä Wällofl. Borgare-StänPä Hederwärda Bondedets wägnar, Ständcts wägnar, 0. Lckiönberr. kekr. vnnielslon. k. is. Kletxel. LadcS pä kordct jemte följande bilagor: Transumk af Protokollet hällek hos Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswärs - och Ekonomie-Utskott in kleno d. Zo Augusti 1809.