Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lägger på ena vågen hela ruskiga högen af slarf, lättja, dåligt lynne o. s. v. och på den andra villighet, lust att lära, uthållighet, anspråkslöshet eller andra goda egenskaper, ty någon god egenskap finnes i de flesta fall. Och så tänker jag, vore hon mitt barn, körde jag inte bort henne för annat än en mycket stor förseelse. N u vet jag specielt, att din Lina är en ärlig och anspråkslös flicka, som du med tålamod kanske kan utbilda till en präktig tjänarinna » » Åh, tant, det faller som en sten från mitt hjärta, » afbröt Lilli; » Lina skurar så bra — ingen har så hvita golf som vi — och är så snäll mot Göran, och aldrig är hon näsvis och uträttar hvad som helst. Och jag tycker, det vore alldeles förskräckligt att gå på kommissionskontoret och ta någon alldeles okänd. » » Nå men, kära barn, hvem tvingar dig? » » Ingen förstås. Men Adéle tycker, att Lina ser så löjlig ut, det är ingen stil i henne, och hon tycker, att jag är en riktig ängel, som stått ut med henne i två års tid. » » Du skall se med dina egna ögon, mitt barn. - H ä r kommer en och säger, att t. ex. din våning är förtjusande: solen lyser just in, kaffebordet står dukadt, det är glad helgdagsstämning, och du finner dig både lycklig och afundsvärd, till och med din Lina ser stilig ut. Du ser allt med dens ögon, som trädt in, dens ögon, som hade sol och kärlek i blicken och själf var omgifven af en atmosfär af harmoni. Så kommer en aunan, kanske bitter af liden eller inbillad förlust, dyster och tung som en dimmig höstdag. Hon ser, att solen bleker möblerna, predikar, att kaffe är ett gift, tycker, att hvarje » Lina » ser lättfärdig, osnygg eller lömsk ut. Sorg, förvänd uppfostran, brist på kärlek och deltagande ha gjutit galla på hennes tunga och skärpa i hennes blick. Afunden och det misskända » jagets » ofrid omgifva henne, och allt svepes in i denna kylande luft. I det hem, där du nyss funnit dig lycklig och afundsvärd, finner du dig nu orolig och misstämd.
Tvertom till det mesta stanna spolierna hos en meöel-class, hvilken dass åtminstone, efter namnets derivation från medel, d. v. s. statsmedel, icke torde förtjena samma loford, som den öfriga aktningsvärda medelclassen, och förty böra åtskiljas genom den mera exacta benämningen af statsmedelsclass. Men så länge den egentliga militären icke vinlägger sig om att utrota detta gaspillage under dess ögon — och den äger onekligen tillfället dertill; — så kan den omöjligen undgå att se sin ära, sin oegennytta mindre erkänd och med mindre välvilja och förtroende bemött af de skattdragande, än dessa egenskaper hos armeen verkligen torde förtjena. Således kan den icke heller för framtiden påräkna, att man särdeles lyssnar till dess ytterligare fordringar för Rikets försvar, hvilka fordringar, efter hvad jag fruktar, mera af folket i massa anses såsom ämnade till vinnande af medel än till ändamål. Philosophien öfver menniskans natur, stödd af historien öfver släglets öden under förflutna tidehvarf, har i sednare 46a Don 9 Maj f. m. tider ådagalagt, utom allt tvifvel, det ofördelaktiga inflytande, sorn krigiska bragder och apparater medfört å nationernas karakterer och allmänna sedlighet. Den medfödda djuriska fallenheten att anfalla och strida, af Försynen ämnad till slägtets bibehållande och försvar, men ställd under supremati af menniskans högre moraliska och intellectuella fallenheter, får, genom krigandet, en otillbörlig utveckling på de sednares bekostnad, som derigenom i stället blifva underordnade.
Slatssom Ekonomioch Expedilions-Utskotten samt måhända äfven Medstånden borde om den förelupna felskriihingen underrättas. På framställning af Talmannen beslöt Bondeståndet, att till upplysning om förhållandet härmed och för undvikande af vidare omväg med ärendets förberedande handläggning, Utdrag af detta Protokoll skulle genast expedieras tili samtlige Riksstånden samt till Stats-, Allmänna Besvärsoch Ekonomiäfvensom till ExpeditionsUlskoltet; hvarjemte originalet till Kongl. Maj:ts ifrågavarande Nådiga Proposition samt nu justerade diskussions-protokoll derom skulle till Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottet öfverlemnas. S. D. Vid skedd föredragning biföllos Banko-Utskottets Memorial N:o 2, med hemställan om tillfällig förstärkning af fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar samt till kassa-kreditiv åt enskilde personer; samt Utlåtande N:o A, öfver väckt motion angående upphäfvandet tills vidare af stadgandet om vexlars diskontering emot 4 procent ränta. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet nedannämnde motioner : Af Johan Westermark från Westerbottens län, angående åtgärder till Salpeternäringens uppmuntrande genom förhöjning i lösningspriset; Af Per Östman från Wester-Norrlands län, angående förändring uti ålagd postforings-skyldighet för tvänne hemman inom Södra Ångermanlands fögderi; Af Carl Tholsson från Skaraborgs län, om rätt för Åse häradsboer till utsyning af skogs-effekter på kronoparkerne Hunneoch Halleberg; Af Johannes Andreasson från Elfsborgs län, om förändring i sättet för uppbörden och användandet af den rusthållame tillagda lorlön å augmentsränte-spanmål, jemte dervid fogadt skriftligt anförande af Carl Dahlgren från Elfsborgs län; samt Af Nils Larsson från Jemtlands län, om upphörande af de från rotehållarne i Jemtlands län utgående bidrag till sadelmunderingar och soldatbeklädnader. S. I).
Jag tror således, att något ordande derom i Regerings-Formen hädanefter är öfverflödigt och olämpligt, samt tillstyrker, att §. måtte börjas sålunda; Stats-MinistrarnesStats-Rudens och Justitia - Radens Embeten må icke af någon etc. Herr Cederschjöld: I anledning af den siste .värde Talarens yttrande, torde jagfå erinra s att ehvad förändringar med Grundiagen vidtagas , bör den likväl alltid så redigeras, att den kan anses författad i sin helhet år 1809. Grefve Löwenhjelm: Uti den i §:n fastställda Rang-ordning saknar jag de Ministrar, om hvilkas tillsättande, enligt Ståndets i dag fattade beslut, vid nästkommande Riksdag kommer att öfverläggas. jag tror för min del, 238 Den 3 December e. >n. att desse Ministrar böra hafva lika rang med Stats-Ministrarne ; men om ock detta icke skulle vinna bifall , bör likväl deras värdighet i alla fall i den här förekommande Rang-ordnmgen upptagas. Herr Cederschjöld: Till besvarande af Herr Grefve Löwenhjelm^ yttrande får jag vördsamt påminna, att Constitutions Utskottet i sitt förslag upptagit alla Förvaltnings-Cheferne under den gemensamma benämningen Stats-Räd. Då Utskottet talat om de Föredragande Ledamöterne särskildt, har det väl kallat dem Ministrar; men dermed har likväl meningen varit, att de i allt öfrigt böra siå i samma cathegori med de öfrige icke Föredragande Stats-Råden. Grefve Löwenhjelm: Då Högloflige Stån* dets tanka rörande Stats-Ministrames rang icke lärer kunna ändras , torde det vara öfveiflödigt, att tala vidare derom. Jag hemställer derföre blott , huruvida icke Ministrarnes rang serskildt och noininatim bör upptagas. Herr Grefven och Landt-Mcirskalken yttrade, att vid ifrågavarande §.
Det måtte väl icke gälla folkets hvarken väl eller frihet, hvad rang embetsman hafva; men skall stadgandet örn rang stå qvar, så anhåller jag, att det endast må sträcka sig till Statsrådets nuvarande ledamöter. Hr Dalman: Lika med Frih. Boye anser jag det visserligen vara en barnslighet, att sådana stadganden, som det ifrågavar., finnas i grundlagen; men när de der finnas, är min mening, att man åtminstone så mycket som möjligt bör söka sammanjemnka Ståndets beslut öfver en dylik fråga, så att den ej må blifva föremål torde hända för votering i förstärkt Constit.Utsk Det var endast af sådan anledning, jag framställde mitt förslag. Frih. Ehrenborgh, C asp. Wilh.: Jag är skyldig att Den g Octoher e. m. si i redogöra för anledningen, hvarföre TJtsk. föreslagit den redaction, som nu är under öfverläggning. TJtsk. har nemi. trott, att, då TJtsk hade under granskning Statsrådets organisation, och följaktligen äfven 34 § Reg F. borde komma under någon slags ventilation, det vore olämpligt att, 25 år efter det de i § omnämnda embeten blifvit inrättade, hörja §:n såsom förut och säga: de uti denna Reg.form bestämda nya embeten, Statsministrarnas, Statsrådens och Just.rådens, skola uppföras i Rikets stat. Dessa embeten komma nemi. icke att uppföras på stat, emedan de redan 25 år varit på stat uppförda, och TJtsk. ansåg derföre olämpligt att säga, att de skola på stat uppföras. Vidare hade man vid granskning af denna § trott, att något stadgande, ang:de såväl Statsministrarnas som Statsrådens och Just.rådens rang, icke behöfdes i grundlagen, så mycket mindre, som i grundlagen icke finnes något stadgande om rang i afseende på andra embeten. Mati trodde sig finna, att i8og års Ständer hade tillagt Just.råden den högre rangen för att förekomma, att icke dessa låder skulle återgå från dessa embeten till lägre befattningar, såsom landshöfdinge-embeten; och dä det visat sig, alt denna R.
Styrelseverks och förvaltande myndigheters organisation, samt enär Landtförsvars-komitén, med ledning af den utredning, sorn vunnits genom 1858 års Komités betänkande och Krigs-kollegii dervid gjorda anmärkningar, efter ärendets ytterligare öfvervägande afgifvit ett förslag till Krigsförvaltuingens organisation, hvilket, E. K. Majit funne i hufvudsakligaste delar kunna motsvara den af Rikets Ständer framlagda och af E. K. Majit delade åsigt i afseende på anspråken i ett sådant Styrelseverk, der, i förening med önskvärd säkerhet för ärendenas skyndsamma och noggranna behandling samt lagenliga afgörande, tryggheten för anslagsmedels rätta användande icke på något sätt minskades; har E. K. Majit nu äskat Rikets Ständers medgifvande, att, Krigs-kollegium måtte förvandlas till en, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af Landtförsvarskomitén föreslagna grunder, organiserad Arméförvaltning, derest E. K. Majit skulle finna skäligt att, före nästa riksdag derom förordna, samt att i sådan händelse det för Krigs-kollegii aflöning nu på Riksstaten uppförda anslag måtte för den nya förvaltningen användas, intilldess en definitiv stat kunde i sådant afseende varda i behörig ordning antagen. Den af Rikets Ständer uti underdånig Skrifvelse den 25 April 1857 uttalade mening om den ställning, hvaruti de förvaltande embetsverken böra ställas till Cheferna för Regerings-departementerne, eger utan tvifvel i första rummet tillämpning på det embetsverk, som använder de betydligaste skattebidragen och 4 Expeditions-Utskottets Förslagtill underd. Skrifvelse, N:o 191. det kan således icke blifva fråga om att göra detta till en afdelning af Landtförsvars-departementet, enär derigenom den egentliga ansvarigheten skulle öfvergå till Departements-Chefen och sålunda blifva i månget lall beroende al politiska förhållanden, hvilka med en sådan förvaltning icke stå i omedelbart sammanhang.
R:dr 3,108: hvartill kommer för llJj kp:r efter lika grund 3:10.11. 3,111 10 11 Boställe i Calmare Stad, enligt TaxeringsComiteens beslut .. 200 _ Ernbetsjord, enligt Dito i 150 Tionde af Stadsjorden, enligt Dito 204 21 7 Pastors-Lönen af Calmare Stad — . 1,666 32 - Som Pastor i Slottsförsamlingen —i 387 4 Extra Inkomster, enligt Taxerings - Comilteens beslut 133 16 Pastoralier af Lands-Församlingen, enligt Taxerings-Uppgifteri . 209 40 Juia Stolae af Stadsoch Lands-Församlingarne, enligt Dito . 208 28 — Dörby och Kläckeberga Prcebende-Pastorat: Pastors-Bostället, 4 procent af Taxeringsvärdet 1 214 Pastoralier, enligt Häradsskrifvarens Utdrag af Taxerings-Längden N;o 2, folio 5,927 1,350 ? S;ina 1 333 7,835 8 6 Ljungby och Hossmo Prcebende-Pastorat skall, enligt hemtad underrättelse i Kongl. Ecclesiastik-Departementet, vara Herr Biskopen Doctor af Kullberg personell för dess lifstid i Nåder anslaget: Pastors-Bostället, 4 procent af värdet 1 121 11 6 Hosmo Stomd:o d;o 1 —. i 121 11 6 Pastoralier , enligt Taxerings - Längden 2 . , 2,091 — Summa | 3| 3.11 1 ll-1- 1 * 1 I s | 10,168131 1 6 11 Staissamt Allm.
Kanslist Kontorsskrifvare.. 1 60 200 Gevärshandtverkare J 20 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 28. Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 7 November 1865. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld. Chefen för Landtförsvarsdepartementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående Arméens pensionering. Kongl. Maj:t behagade, enligt Stats-Rådet s underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde, att i enlighet dermed nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo N. A. Varenius. Stockholm, tryckt hos H. Nisbeth, 1865. Kongl. Maj:ts Nåd. Alik. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1865, kl. 11 f. ni. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Pikets Ständer, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvext-år; Gifven Stockholms Slott den 7 November 1865. I likhet med hvad vid föregående riksdagar egt rum, finner Kongl. Majit sig föranlåten att äfven vid den nu ingångna fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten att för näst blifvande statsregleringsperiod meddela beslut om åtgärder för behöfvandes undsättning vid missvext eller felslagen skörd.
Sfr i ingressen till den underd. skrifvelsen äfven framställde den af Utsk. uttalade åsigt, att någon vidare upoffring för arbetets utförande icke skulle komma att drabba staten. Om en mening i denna syftning icke kan anses innefatta något nytt åläggande för bolaget, utan endast ett vidhållande af ett förut gjordt stadgande, så måtte det väl icke vara något ondt uti att densamma qvarstår i Ständernas skrifvelse. Skulle åter meningen kunna tolkas såsom innebärande ett nytt åläggande, så har Exped.Utsk., sedan betänk, en gång blifvit af R. Sfr bifallet, icke rätt att förändra hvad som blifvit beslutadt. För min del kan jag ej tro, att den omtvistade meningen innehåller något nytt åläggande, utan, som jag nyss sade, anser jag det blott vara ett uprepande af hvad R. Sfr förut föreskrifvit. Ett sådant uprepande måtte väl icke kunna vara skadligt eller menligt för bolaget. Beträffande åter yttrandet att denna menings införande i skrifvelsen skulle kunna föranleda Fullm. i Riksg:sKont. till någon tvekan vid lånets utlemnande, så öfvergår det min fattning huru någon sådan tvekan skall kunna upstå, då Ständerna tydligen sagt, att det ifrågav:de bolaget skall erhålla lånet, så snart bolaget förbinder sig att derför betala den föreskrifna räntan af proc. Således kan till följd af meranämnda menings qvarstående, icke, enl. min öfvertygelse, någon tvekan upstå, men deremot genom dess uteslutande stegrade anspråk hos Gefle-Dala-bolaget; upkomma viel en följande Riksdag. Jag tror fördenskull att man bör bifalla Exped. Utskis skrifvelse-förslag, utan att förhala tiden med någon återremiss. Gr. Lagerbjelke Gust..- Jag har icke varit närv:de från början af detta plenum, och kan således icke yttra mig i afs:de på den discussionens hetta, hvarom den siste värde talaren förmält. Deremot anhåller jag att i största korthet få säga några ord i sjelfva frågan. 42 Den Jfl Januari.
PrästeStåndet Betänkandet i det hela bifallit, och hos H. BondeStändet ansetts, att Myntbestämningen icke inverkade på Statsregleringen, då derigenom någon rubbning uti nuvarande Myntvärde icke komme att äga rum, ulan dermed blott åsyftades undanlödjandet af det hittills varande förhållandet af kastningar deruti. Vid besvarandet af Hr Grefve von Schwcrins ofvannämnde motion bör Utskottet anmäla, att, vid förehafvande! hos V. BorgareStändet af Utskottets Förslag till reglering af BiksStatens 2idra HufvudTitel, det blifvit yrkadt: Dels af någre Ledamöter, Hrr Santesson, Leffler och Stahle j att såsom ett uttryckligt vilkor för någon löneförhöjnings beviljandeborde förutsättas och förbehållas j att Myntvärdet vid denna. Riksdag blefve bestämdt * på det icke eljest, i fall af Myntets förbättring, skattebidragen skulle blifva drygare, och i händelse af Myntförsämring, ny fråga vid nästa Riksdag uppstå om löneförhöjning, som, öfverstigande Samhällets förmåga att kunna utgöras, det nu ålåge Representationen, att förekomma, och tiden för löneforliöjningarnes vidtagande äfven blifva den j frän hvilken realisationens verkställighet eller SilfverUtväx - Betänkande!), N:o 235. v lingen från Banken vidtoge; dels ock af andre Ledamöter, Hrr Helsingius, Winberg, Lundman, Langenberg, Westman, Meijer, Löfvenius och Montan, att en löneförhöjning i helt nu icke matte äga rum, utan blott provisoriskt, intill dess att en ny allmän lönereglering kunde verkställas, emedan det ej vore möjligt för nu varande B.. St:r att veta, huruvida en Myntbestämning skulle medföra följder , som inneburo Myntets försämring eller förbättring, och verkningarne af Myntbestämningen ej kunde erfaras förr än närmare nästa Riksdag. Och har inom H. BondeStåndet en Ledamot äfven gjort, i afseende på löneförhöjningarne, sistnämnde förbehåll.
Domstolens ledamöter hafva hittills yttrat sig öfver sådana lagförslag, men med den trägna sysselsättning, hvaraf Högsta Domstolen är upptagen, vore det kanhända ändamålsenligt om någon annan myndighet funnes, som kunde bereda dessa ärenden på mera fullständigt sätt, än af Högsta Domstolen skäligen kan fordras; ty hvar och en kan icke göra mer än hvad som är en mans höfva. Det är på dessa skäl som jag tror, att den summa som användes för en sådan Lagberednings aflönande ingalunda är förspilld. Hr Bildt, Didrik Gillis: Män af det juridiska facket tvista icke allenast om motionärens syfte med sin motion, utan äfven om nyttan och nödvändigheten af densamma. A ena sidan säga de som hylla motionärens mening, att man härigenom skulle undanrödja all tvetydighet i lagar och författningar, och göra alla advokater obehöfliga, och att denna Lag-beredning skulle kodifiera hvad andra utmärkta män uttänkt. Om man ser efter hvad motionären föreslagit, så finner man att han yrkat, att ett förslagsanslag af 20,000 K:dr K:mt skulle ställas till K M:s disposition för att användas åt trenne ledamöter, hvilka skulle bilda en Lag-beredning. Att man misstar sig, om man tror att man kan vinna så stora ändamål med 20,000 B:dr, har blifvit ådagalagdt af talare å andra sidan. Jag vill icke underkänna motionärens goda syftning, och jag erkänner det felaktiga uti att vår lag är så skrifven att den kan tvetydas, men jag undrar om det icke till en del kan tillskrifvas juristerna sjelfva, som någon gång söka vända lagen och Den 7 Mars. lil i densamma uptäcka tvetydigheter. Jag liar läst många af dessa författningar som man klandrar, och med det förstånd, hvarmed jag är utrustad, utan att ega någon juridisk bildning, har jag ieke kunnat finna några tvetydigheter i dem, ehuru juristerna ansett dem kunna tydas på olika sätt. Om man icke sjelf söker tvetydigheter, så skulle sådana icke så ofta finnas.
St:r, att, derest dp så finna skäligt, i sammanhang med beklädnadsbidragets uphörande .för de öfriga rothållsregdena, jemväl anvisa nödiga medel till betäckande af berörde utgift, i st. f. det belopp, som nu utgår från roterings-kassan, skolande jag för min del med tillfredsställelse erfara hvad som till rotehållarnes lindring, såväl i detta som i andra afseenden, må kunna åtgöras. Jag anhåller att detta anförande må få åtfölja de öfriga handlingarne till StatsUtsk. Detta anförande remitterades till StatsUtsk. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af 2:ne ledamöter i BankoUtsk. efter M .275. Erih. Sprengtporten, Jacob Wilh., och M 833. Hr Werdenhoff, Eullm. Hr Tham, Sebastian Math.; och befunnos dertill blifvit utsedde: J\s 394. Erih. Nordenskjöld, Eullm. Hr Nordenfelt, Enar; och » 2230. Hr Hagströmer Jacob Joli. Öpnades jemväl Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Riddarh.Utsk. efter M 396. Frih. Gyllenhaal till Härlingstorp, Eullm. Gr. Taube, Henning Edv.; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: JVJ 166. Frih. Stjerncrona, Fullm. Frih. Falkenberg, Carl Melcher. Uplästes ett af Hr Wolffelt, Mauritz Constantin, inlemnadt så lydande Mern.: Af enskildta angelägenheter hindrad, nödgas jag härmed vördsamt afsäga mig den plats som Suppleant i Allm. Besv. o. Ekon. Utsk., hvartill jag af Hrr Elektorer blifvit utsedd; anhållande dock att vid min Riksdagsmannarätt få blifva bibehållen. Efter till bifall å denna begäran blifvit framstäld propos., som besvarades med Ja jemte några Nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm., att han funnit Ja öfvervägande.
Beredningen och ännu mera dess bibehållande 1809 åsyftat, vore, efter införandet af en mini - Den as Februari f. m. nis ters ty reise, måhända mern behöflig än förut, åtminstone för att betrygga enskilde medborgare mot farhågan alt i administrativa och ofta litigieusn mål, deras anförda skäl möjligen kunde undfalla någon föredragandes uppmärksamhet, eller icke blifva af honom nog sorgfälligt pröfvade. Den makt, som förslaget lill förändring af 38 §:n Xieg.- F:n tillägger Departemenls-eheferne, att till vederbör, omedelbarligen expediera föreskrifter och erinringar om verkställighet af utfärdade beslut, är alltför obestämd, äfven om med orden utfärdade beslut, skulle endast menas Konungens och, der nödigt vore, Riksens Ständers. Stats-seereterarne äga nu, samt utöfva dagligen rättigheten alt i Konungens namn, men utan särskild föredragning inför honom, infordra från vederbör, upplysningar och lind. iitlni:n, och någon grundlagsförändring vore ej nödig för att bemyndiga dem att erinra om verkställighet af Konungens beslut; ty ett K. bref blefve härtill fyllestgörande. Men då de ofvananförda ordalagen kunds tydas derhän, alt Departements-chefernc finge omedelbarligen gifva föreskrifter, icke blott att "utfärdade beslut" borde skyndsamt verkställas, utan äfven huru verkställigheten skulle ske; så förekommer mig den ifrågavar. grundlagsförändringens obestämdhet högst betänklig. Dea skulle i någon, mer eller mindre aflägsen framtid, möjligen Lunna leda till ett nytt sjumannaråds försök att åt sig inkräkta konungamakten, samt emedlertid till mångfalldiga stridigheter emellan Statsrådets Departements-chefer och vederbör, embetsverk. - De af Const.Utsk. i dess meni.
Den, som vill, att, i likhet med hvad Stats-Utskoltet hemställt, vid beviljandet af de för b vartdera Universitetet anslagna 2:ne nya Professorsiöner, fästes det vilkor, att föreläsningar vid begge Universiteten hädanefter hållas öfver Rikets Grundlagar och Constitutionella institutioner, voterar Ja; den, det ej vill Nej; 6 Förstärkta Stats-Utskottets Memorial_, N:o 3j3. vinner nej, bifalles Stats-Utskoltets förutnämnde förslag, med den förändring, att orden ”constilulionella institutioner” utbytas mot ordet ”samhällsinrättningar/’ Voteringen liar utfallit med 75 Ja och 43 Nej, hvarjemte en sedel blifvit casserad; och bär således vilkoret blifvit godkändt, sådant det i Ja-propositionen upptages. Stockholm den 23 November 1840. Memorialj angående verkställd omröstning, till följd af RiksStåndens skiljaktiga beslutj i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande N:ris 1 g5 och 3o4- Sedan samtlige Riks-Stånden godkänt Stats-Utskoltets Memorial N:o 325, med förslag lill voterings-proposilion, i följd af skiljaktiga beslut öfver Utlåtandena N:ris ip5 och 3o4, angående lönereglering för Stats-Departementens Expeditioner; så har Förstärkta Stats-Ulskoltet denna dag anställt votering öfver följande i berörde Memorial uppgifne proposition: Den, som, i likhet med hvad Stals-Utskottet uti Utlåtandena N:ris 195 och 3o4, yttrat, anser Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition om uppförande å Indragnings-Slat af löne-ersällningar åt öfverlalige Embetsoch Tjenstemän samt Vaklbetjening uti Justitiae-Revisionen och de fyra förra StatsExpedilionerne, till ett belopp af 16,244 Rdr 26 sk. 9 r:st., icke böra bifallas, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; vinner nej, kommer, med bifall till Kongl.