Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Så, nu stod han på sina bägge ben nere på marken och gick stödd mot vaktmästarens arm uppför den lilla trappans få steg. Han hasade sig långsamt genom förstugan och var nu ändtligen inne, höljd i sina pälsar, krokig och flämtande. Två ljusblå ögon tittade ut ur de yfviga halsdukarna med en mera misstänksam än älskvärd nyfikenhet, sågo sig pröfvande omkring och stannade slutligen frågande på värdinnans käcka figur. Man hjälptes åt att befria honom från pälsar och dukar, skinnhandskar, pulsmuddar och ytterstöflar. Ändtligen stod han där, en hopsjunken, afmagrad figur med veka och slappa drag, skägglös och tandlös samt med en kalott af sammet täckande det kala hufvudet, som omkring nacken pryddes af en krans ljust, glest hår. Han sjönk ned på närmaste stol, hostade, putsade sin näsa, flåsade och suckade, allt under det han såg sig omkring med samma hjälplösa och missnöjda min. Frun hängde med vaktmästarns hjälp upp pälsar och schalar, Schana satt i soffan som förstenad. Hon såg och såg. Var detta »han»? »De trapporna», stönade ängsligt kamrern, »de trapporna ta' lifvet af mig! Jag har så klen hälsa, kära fru. Magen är dålig och bröstet är angripet. De trapporna!» Han drog efter andan som en nyss fångad fisk på land, och såg ut att ha tappat koncepterna och humöret dessutom. »Har ingen fara med trapporna», lugnade frun, »bara man inte pjåskar sig! Jaså, detta är nu gamla Aspen! Sade jag inte det, att tiden gör oss inte bättre, skröpligt blir skröpligare, och klent blir sämre! Herre Gud! när jag tänker, att herrn en gång var ung, aj, aj, den tiden!» »Det är fasligt långt bort frun bor», anmärkte han, »är här inte farligt för tjufvar och mördare, den här Rödbergstrakten har alltid haft dåligt rykte om sig?» »Mördare!» Fru Lamström slog ihop händerna, så att det knakade i de magra knogarne. »Jo, di sku' bara våga!
Skåne borde den nya Röteringen verkställa, och för hvilken Commission serskild Instruction, under den 23 Mars samma år, blifvit i Nåder utfärdad; att, efter det berörde Commission, den 18 December j8i5, afgifvit dess underdåniga Berättelse öfver fullgörandet af det Commissionert i Nåder lemnade uppdrag och det 113m Roteringsverket dervid bifogat, samt E. K. M:ls och Rikets Krigsoch Kammar-Collegier deröfver hörde blifvit, E. K. M., under den 21 October 1817, jemte meddelande af Dess Nådiga beslut, i anledning af de emot Roterings-Coinmissionens åtgärder, i 8g serskilda Besvärs-acter, anförda underdåniga klagomål, täcktes det af Commissionen upprättade Roteringsverk i Nåder fastställa; att, sedan R. St., vid 1818 och 1823 årens Riksdagar, med anförande af de emot det upprättade Roleringsverket förekomna flera anmärkningar, i underdånighet anhållit, “alt en billig “jemkning och rättelse i de delar, der den ena 172 Bxp. Ut sk. Förslag till uriel. Skri/v. N;o 378. ‘•Roteskyldige kan finnas lidande oell mera betungad än deri andra", måtte af E. K. M. i Nåder bifallas, E. K M., sedan Roteiings-Comniissionena Ledamöter hörde blifvit, täckts förklara, alt för en sådan jemnare fördelning af Roteringsbesväret, hvilken E. K. M. jemväl önskat låta förrätta, hinder mött uti det af Rolehållarna i Skåne, vid ständiga Iluteringens åtagande, gjorda förbehåll, att ingen måtte blifva högre än förut roterad; att E. K, M , med Nådigt bifall till R.
Utlåningsrörelsen med omsättningsrätt ■ ■ ■ . 10,083,000 RTdr 44,365,500 Handelsoch Närings-diskontrörelsens förlag uppgår enligt 151 § i Banko-reglementet till allenast 11,325,000 Skilnaden 890,000 12,215,000 utgöres af förstärkningsmedel från Reservfonden till Låne-Kontoret i Götheborg 650,000: d:o i Malmö 190,000 ” d:o i Wisby 50,000 § 40. 890,000: - Lån på aldre Under år 1860 är af lån på äldre Lånebanko-obligationer till Lanebankop>a;tdien inbetaldt ett belopp af 357 R:dr 81 öre, så att Bankens oj,gationer. £yr bylika lån, vid nämnde års slut, utgjorde 22,743 R:dr 6 öre. § 41. utlåning mot Vid 1859 års slut utestodo mot inteckning i fast egendom och inteckning t återbetalning i silfver fant egendom b -n J * K 9 .1 Q och återbetaipå, landtegendomar . biilver K:dr i o,o l o: 4. 8. ning i alfver. ^ gtadsegendomar „ „ 3,052: 17. 8. 18,370: 22. t. Häraf äro under nästlidne år afbetalde, inberäknadt slutbetalningar med återstående belopp i silfver af 48 landtoch 7 stadsegendoms-lån, å landtegendoms-lån Silfver R:dr 4,688: 33. 2. „ stadsegendoms-lån „ „ 918: il. — så att dessa låns återstående belopp minskats med 5,606: 44. 43 deraf å landtegendomar I afräkning å lånen till städer och korporationer hafva under Lån tai städer nästlidne år influtit 3,535
Då förbrytelse, som enligt denna förordning medförer förlust af redskap, tillverkad vara, eller kärl, hvari den förvaras, blifvit begången af annan än dessas egare, och denne sednare finnes vara berättigad att dem behålla, skall den brottslige utgifva redskapens, varans eller kärlens värde. § 52. Hränvinstillverkare eller distilleringsidkare, som åt den vid hans bränneri anställde Kontrollör eller Tillsyningsman såsom gåfva något gifver eller erbjuder, bote från och med 20 till och med 200 R:dr. Kontrollör eller Tillsyningsman, som gåfvan mottager, vare lika ansvar underkastad och miste derjemte befattningen. § 53. Skulle Bränneri-kontrollör, eller den, hvilken tillsyn vid bränneri eller distilleringsverk såsom tjenstepligt åligger, eller den, som är pligtig att förbrytelser mot denna författning åtala, sjelf beträdas med oloflig bränvinstillverkning eller distillering, eller att hafva främjat sådan förbrytelse eller tillverkares försnillning af den afgift, han erlägga bör; varde dömd till fängelse med arbete från och med sex månader till och med tre år. Yisar någon, hvilken det åligger att tillsyn vid bränneri eller distilleringsverk 14 Bil. till Bevillningsm. fl. Utskotts Betänkande N:o 4. hålla, eller förbrytelser mot denria författning åtala, försummelse eller vårdslöshet i dessa åligganden; varde antingen för alltid eller under viss tid från tjensten eller befattningen skiljd, eller ock fälld till böter efter Domarens bepröfvande. § 54. Varder, till utrönande af förbrytelse mot denna författning, undersökning hos någon anställd emellan klockan 9 om aftonen och klockan 5 om morgonen, men sådan förbrytelse ej upptäckt; bote Förrättningsmannen från och med 5 till och med 50 R:dr, der han ej finnes hafva till undersökningen giltig anledning haft. Vägrar den, som undersökning i bränneri anställt, att betyg, som i § 65 sägs, åt bränvinstillverkare genast utfärda; bote 15 R:dr, § 55.
Hör nu herrn, han är god och talar rent ut ...! (Generalen och Vahrman komma in från fonddörren). GENERALEN. (klappar Vahrman gemytligt på axeln) Se så, – nu kan vi förtjäna oss ett glas te! Har fru Segerstedt teet i ordning? Jaså. Sänd med detsamma bud på brännmästare Karlsson, jag behöfver honom några ögonblick som vittne. (Fru Segerstedt går) Och efter teet, – hör nu fru Segerstedt! (Hon vänder sig om) – efter teet ska vi ha upp en flaska af min gamla madera. Vi ska dricka häradshöfdingens skål. Den är inte tappad i går, min madera! (Fru Segerstedt går. Generalen ser Karl som står och bockar). God afton, unge man! Det är ju ... är det inte en af bror Vahrmans pojkar? VAHRMAN. Det är min yngste. GENERALEN. Kors i alla dar! Stora karlen! Är du student redan? VAHRMAN. Nej, – han tänker bli i vår. GENERALEN. Och hvad tänker du sedan bli? KARL. (osäkert) Ja ... nu ... VAHRMAN. Han ska väl försöka sig med några examina ... KARL. (tvärt) För att knaggla mig till en kant af kronans brödkaka ... GENERALEN. (häpen) Hvad för slag? Knaggla dig till en kant af kronans brödkaka! – Är det så ungdomen i Finland talar om sin framtid? VAHRMAN. Det är bara dumma studentuttryck! ELISE. Är de så dumma? Jag har hört klokt och förståndigt folk säga detsamma. GENERALEN. (maliciöst) Åhå! – också damerna taga del i diskussionen! Ja, ja, – emanciperade, förstås! ELISE. Jag är visst inte emanciperad såsom pappa menar det! GENERALEN. Huru använder du då dylika studentuttryck? ELISE. För att jag förstår dem så bra. GENERALEN. (spetsigt) Hör nu mitt unga herrskap, – brukar den finska ungdomen tala så där blaseradt inför äldre folk? ELISE.
Med glädje gaf fru Metta sitt samtycke. En så galant och hygglig ung man, af Enevald Finckes förmögenhet och utsigter, var ingalunda ett parti att förakta, och att hans gods dertill låg i granskapet af Tannila, var en lycka till. ”Gud välsigne eder, herr Enevald”, sade fru Metta. ”Måtte eder väl gå, och J finna en god husfru i det unga barnet, som J hedrat med edert val.” ”Jag tackar eder, fru Metta, för det förlitande till mig, att J viljen anförtro mig eder dotter. Jag vill hoppas hon sjelf icke skall lägga hinder deremot, att döma af den huldhet, hon visat mig, ehuru hon väl icke kunnat missförstå mina afsigter. Jag har nu blott velat först göra en resa till mitt gods, för att der ordna om de blifvande byggnadsarbetena, på det jag må veta, det jag kommer att ega ett hem att erbjuda; och så önskade jag äfven få försäkra mig om ert goda förord hos eder dotter, ehuru jag väl icke snart kan få kalla henne min, då mitt hem ännu är sådant, att jag dit icke kan införa en ung hustru.” ”Tiderna äro ej heller så lugna, att det vore någon tid för bröllopsfröjd nu, herr Enevald, och Siri behöfver väl att stadga sig och bereda sig till sitt blifvande kall som husmoder i edert hus. Hon är dock ännu helt ung och oförfaren, och J fån väl hafva tålamod med henne.” ”Jag hoppas att i jungfru Siri vinna en maka, som med fromhet skall fylla en hustrus pligter. Jag älskar henne högt, men har äfven funnit att mitt förstånd kan gilla mitt hjertas val. I fru Mettas hufvud började snart röra sig en hel mängd tankar på utstyrsel och linkläder och bröllopsrustningar och dylikt; men alla dessa tankar kunde dock ej förjaga den oro, som låg i hennes sinne, i anledning af besöket i mor Annikas koja. Hon tänkte en stund på att åt Enevald meddela sina bekymmer, ”men ungdom och visdom följas ej åt, och hvem vet om ej han, på sina resor, blifvit fritänkare och börjat förakta de hemliga kunskaperna. Sådant har man sett förr.
Utskot et trott sig finna en olikhei i nedsättning, som, ingalunda föranledd af synnerliga orsaker, fast heldre tillkännagif - Bihung till Riks. St. Prof. yteSaml. Betänkanden; ver åsidosatt uppmärksamhet, vid uppskattningen' eller en allt för vidsträckt eftergift i Statens för» dringar; då en sådan nedsättning, för en af de mest fruktbara Orter ägt rum , ända till 3ir4 Procent , för andra något mindre, men ändå 6tundom betydligt , under, det alt någre äfven ibland dero, sorn af krigets besvärligheter blifvit hemsökte, i det närmaste bibehållit deras, i jemförelse till de öfrige , snarare högt än under medelmåttan åsatte värden ; hvaraf Utskottet ansett sig kunna draga den följd, att dessa värden borde jemkas, icke till deras primitiva förhållande , men närmare de resuliater som af flere års erfarenhet inträffat, och på sådan grund, i den mohn dessa årens medelvärde öfverskjuter det Fastighets-värde som både vid 1815 års Biksdag blifvit påräknadt och af BevillningsUtskottet nu antagit, fördelt detta öfverskott på alla Bänen i förhållande till hvarderas nedsättning , och med en deraf inträffad förhöjning för somlige och minskning för andre, föreslagit hvarje Bans MinimiSumrna till det belopp, som på det hela tagit och med et presumtift, men sannolikt, värde af FrälseBäntor och serskilta lägenheter, uppgår till det belopp af Två Hundrade Sjuttio Millioner , som för Bevillningens utgörande af Bandet erfordras. Ut* skottet har likväl ansett betänkligt, att hvarje hemman skulle i denna Summa taga lika del , utan inflytande af de skiljaktigheter , som både i afseende på förmåner och hittills mer eller mindre riktigt åsatte värden kunde sig förete; och derföre lemnat UppskattningsCommiftéerne fria händer; a*tt dessa skiljaktigheter närmare Bevillnings-ZJtsk. Betänkanden.
att säga, hon började hon, e d e r c o m m e il faut vis. » Si, glädjestämning beinre. Han tiggde — hon om flere nekade. slutat att dansa. Men Uti dörröppning stod han, timme med rynkad panna och dyster uppsyn. sju rosenknopparna stuf vade in sig uti två vagnar, och i väg bar det på vintrig landsväg mellan långa, till närmaste hemska stad. Snön där hemifrån för första kom ju till I n g e b o r g, med hälsning s o m for på bal gången. F r a m m e! — Ceremoniösa bugningar för monsieur och m a d a m e, som gåfvo balen, presentation, d. v. Uppbjudning! N å g o n märkte det en pasen u n g dans, och italienare. Ingeborg H a n bad o m en svarade: sieur », riktigt, riktigt » merci, monkallt. efter en timme, Ardet gick likväl att stalt. så lustigt komhan ibland, treflig, att han Ingeborg måste draga på m u n och det glindrade hvitt mellan röda till f ö l j a n d e läppar. Under Han bjöd äfven dans, och hon glömde vade honom upp s i g, lofden. Slutligen fick hastigt, och m e d det täcka hufvudet en närdå grep han tag i hennes der och böjde var m y c k e t ret sig ned späda hänhenne, som m i n d r e, så att det g u l d g u l a hå- kittlade h o n o m länge öfver i ansiktet. » endast Musiken brusade därute, det gick rundt, rundt för I n g e - hon var kväfvande tunga nära ett falla o m k u l l. tala ord o m Han k ä r l e k till henne, en pensionsflicka, s o m han icke kände. om Tänk mademoiselle blott visste! henne, och pension Durand Ack, flydde Mademioselle k o m just emot hvad de tyngde tog afsked. henne, hans — sista tre ord, de uppfyllde under h e m f ä r d e n hela hennes det varelse.
Ånyo föredrogos och biföl los StatsUtsk:s d. 15 dennes på bordet lagda Memor. N:o 3ig. rörrde tiden, från hvilken den nu verkställda statsregleringen skall taga sin början; Utlåt. N:o 320. i anledn. af erhållen återremiss å memor. N:o 2.8 5, ang:de gratification åt Statscommissarien Tauvon, samt Berättelse N:o 321. angtde den innevar. riksdag verkställda granskning af statsverkets samt andra af allm. medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. i5 dennes på bordet lagda memor. Nto 35o, i anledn. af RiksSt:ns olika beslut i fräsa om formen för R. St:s und. skrifvelse, äng:de sterbhusafgiltens utgående i Stockholm och Götheborg. Upplästes ett prot.utdr. från PresteSt. af d. 17 Nov., innehållande, att Ståndet, vid föredragning af detta memor. antagit Utsk:s inbjudning och instämt i den af Borgareoch BondeSttn antagna mening i afseende på formen för expeditionen, samt i anledn. deraf förklarat frågan om voter:sproposm förfalla. Vid detta förhållande fann R. o. Ad. StatsUtskts memor. N:o 35o ej erfordra annan åtgärd, an att läggas till handkna. Likaledes Indes till handhna Constit.Utskts d. i5 dennes på bordel lagda memor. hko 56, ang:de en från R. o. Ad. remitterad, men af motionären icke uppgifven anmärkntsanledning. Vid förnyad föredragning af BancoUtsk:s d. i5 dennes på bordet lagda memor. N:o 6i , i anledn. af Riksd.fullm. Nils Strindlunds motion, nngtde upplåtande af rum i Riksg.- cont:s förra luis till begagnande af II.
M. frambära den underdåniga önskan, alt afgiflerye för ifrågavarande Presterliga förrättningar måtte bestämmas genom Taxor, lämpade efter närvarande tjd, efter billighet och serskildt vederlaget bruk inom serskilda Landsorter, samt att dessa Taxor mätte intagas i de öfyerenskommelser om Presträttigheter i allmänhet, som sedermera af E. K. M., på längre eller kortare tid, kunna varda i Nåder stadfåstade, Exp. Utsi. Förslag till und. Slrijv. IS:o 329- 71 I afseende åter på Presterskapets ordinarie inkomster, anse R. St., att, vid de Pastorat, der ingen förening eller öfverenskommelse emellan Pastorer och Församlingarne finnes uppgjord, en sådan genast bör tillvågabringas vid inträffad ledighet och innah nytt val till Pastor föi’evarit; innefattande, efter R. St:s tanka, dylika öfverenskommelse!1 det enda verksamma correctivet emot de öfverklagäde missbruken vid Prestval, genom hvilka missbruk både folkets redlighet Och Presterskapets anseende åfventyras. På grund af denna öfvertygelse; och då, lill åstadkommande af så mycken enhet i Taxorna för Presternes inkomster, som, i förhållande till olika Landsorters, Stifts eller Härads tillgångar1 och håfdvunna vähä i förevarande afseende; må kunna finnas med billighet förenlig, R. St. anse önskeligt, att de persöner, hvilka såsom Kronoeller ConsistoriiÖmbUd härvid böra biträda, dels så litet som möjligt, ombytas, dels gå tillväga efter en gemensam af LartdshöfdingeEmbetet och Consistorium gillad plan, likväl med den frihet i detailerne 5 Som olika förhållanden kunna föranleda; hafva R. St., ehuru ifrågavarande öfverenskotnrttelsers tillvågabringande genast vid inträffad ledighet, och innan nytt PastorsVal företages, finnes stridande emot Kongl.
Bibliothek och Undervisningsmateriel Inventariers underhåll Diverse utgifter samlingar Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd. Skrifvelse, N:o 76. 21 skolan i Stockholm bevilja en förhöjning i dess årsanslag med 64,000 R:dr, deraf dock, med anledning af skolans inrymmande i dess nya lokal först till höstterminen nästkommande år, erfordrades under år 1867 allenast hälften eller 32,000 R:dr. Rikets Ständer hafva tagit kännedom af de till ärendet hörande handlingar; och då, såsom i den nådiga Propositionen erinrats, bestämmandet af åtskilliga folskolan erforderliga anslagsbelopp är beroende af det sätt, hvarpå skolan i den nya lokalen kan blifva ordnad, och flyttningen dertill beräknas icke kunna ske förr än nästkommande års hösttermin, finna Rikets Ständer det vara för tidigt att nu fastställa en definitiv utgifts-stat för inrättningen, helst de nya förhållanden, som af flyttningen föranledas, torde medföra behofvet af ändringar i de för inrättningen nu gällande stadgar, som på utgifternas reglering kunna hafva inflytande, hvarvid för öfrigt det synes böra tillses, att för kostnadernas inskränkande, såvidt möjligt är, ej andra läroämnen föreskrifvas, än som för skolans egentliga ändamål erfordras.
Jag tror att jag icke betydligen miss* tar mig, om jag anser antalet af Bankens nu utgifne lån mot pant af fastighet iek* dtgöra mer än 2000 , hvaraf ungefär hälften innehafves af fastighetsägare på landet* Efter det maximum af 2000 R:dr som Utskottet föreslår, så skulle låne-posternä kunna ökas med 2000 eller 3ooo till. Ridd» o. Äd. Prot. 10 B.. *• ÅTd; j6 412 Den q? November fi{ m, Ja" för min del anser mighofa un O O derstödja deras önskan, sorn begära återremiss. Herr von Hohenhausen: Under discussionen Öfver ett ämne, i hvilket ruan skall besluta, lärer man äga frihet, äfvensom det torde vara angelägit, att se saken på alla sidor. Här är ei fråga orri att utdela föreskrifter, och gifva riktning åt de Autoriteter, sorn skola verkställa, hvad Lag-Stiftaren beslutat; dessa autoriteter kunna här medverka i de beslut, på grund utafhvilka föreskrifter sedan blifva dem gifne Jag tror, att då transport-lån få uppgå till 6,000 R:dr och Utskottet föreslagit, att vid egendonas-handel omsältnings-lån ej måga inberäknas i denna summa, ingen olägenhet uppslår vid att bifalla memorialet, utan att tvertom derigenom större jemnlikhet för enskilda i åtnjutande af de förmåner Staten funnit tjenligt alt bevilja, vinnes.
Som voteringen utfallit med 27 ja och 92 nej, bar nej-propositionen följaktligen blifvit antagen till kontra-proposition vid bufvud-voleringen eller 54:de voteringen. Den, sorn vill, alt gjord framställning om beviljande af ett anslag för att, stäldt till Kongl. Maj:ts disposition, användas till inköp för Statens räkning af ett ifrågakomma, utaf Målaren Marcus Larsson utfördt, större arbete, icke bifalles, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, ställes till Kongl. Maj:ts disposition en summa af 10,000 R:dr Runt för att, i mån af behof, till sagde ändamål användas. Denna votering bar utvisat 77 ja och 42 nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionens innehåll. 55:te voteringen. Den, som vill, att den Bataljons-läkare, hvilken å Waxholms fästning är stationerad, skall, utöfver honom tillagd lön och förut beviljadt arfvode, uppbära ett särskildt arfvodes-belopp af 225 R:dr Runt årligen, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, anses frågan härom hafva förfallit. Då omröstningen utfallit med 81 ja och 38 nej, hafva Rikets Ständer alitsa beslutat i enlighet med ja-propositionen. 20 Stals-Utskotlels Memorial M 216. Den, som vili, alt för Presidenten i Kommerse-kollegium och tvänne Kom~ merse-råd, hvilka, till fyllnad i sina löner, åtnjuta arfvoden från Manufaktur-diskonlfonden, totalsumman af aflöningen skall läggas till grund för pensionernas bestämmande, så att desse embetsman komma i full jemlikhet med sina vederlikar i Rikets öfriga Kollegier, röstar ja; den del ej vill, röstar nej; Vinner nej, anses frågan härom hafva förfallit. Voteringen har lemnat ett resultat af 77 ja och 42 nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionens lydelse. \ 57:de voteringen.
Ständers Bcwillnings - och Statö-Utstotts gemensamma utlätant-e, i anledning af Allmänna Bestvärsoch Leconomie-Utstottets Betänkande öfwer Profcsioren Doctor Brskvenkeillts Förflag till minnande af en nödig och merg allman Läkarewa d i Riket, fö^ redrogs ä nyo och bifölls, under Åberopande af lavad Ständet, wid ösw rläggning vni Allmänna Beswärs - och Le, Lonomie-Utffottcts Betänkande i detta amne, yttrat. vt ruprs. S. D. Insiamd-e Preste - Ståndet uti det förklarande, hwilket Högloft. Riddersiapet och Adeln samt Hcderwärda Bonde-Ständek wid deras Nimift till Allmänna Beswärs» och Oeconomie - Utstottet af KonglMajus Nädiga swalangäendc Wargcringen fogat, nemligen, att pä det detta mäl, genom detta Utffottcts befattning ej mätte kunna sörölandas med dem, hwar! Riks-Standen endast aga att till Kongl. Maj:c framgifwa sina underdåniga önstningar, detsamma efter 73 och tzo L. § i Negerings-Formen stall komma att behandlas och afgöras. bie supra. S. D. Hmad Riksens HögloftStänders Stats-Utstott uti Memorialafdcn l dennes, angäcnde Stats-ComNlistaricn och Riddaren VVillezrcns gratisieation, för de^ utmärkta och oförtrutna biträde wid Statens upprättande m. m. föreftagit, klef af Preste - Ståndet gilladt. vt LuprS, DSedan de Respcctive Med - Ständen kgenom serstilöte Protocolls-Utdrag lcmnat detta
Kurhusafgifterne för år 1855 utgjorde: i Ölands Norra Mot af 9,439 personer å 4 sk. 6 r:st. personen B:ko R:dr 884: 43. 6. i Södra Mötet af 7,510 personer ... » » 704: 5. — ^ g Kurhusets kassa hade vid årets slut en behållning af 4,542 R:dr 10 sk. B:ko. Calmar å Landskansliet den 30 Aug. 1856. K. SKÖLDEBRAND. C. A. Palme, i. 0. Siljeström. Kongsoch Kongsladugärdar. Derunder lydande lägenhet Frälse-Säterier Rå och Rör • ‘ ’ ' » Hemman, deraf li mantal doneradt under Westerviks stad Frälse-skatte och Skatte-frälse hemman Säteri-Rusthåll Skattehemman, deraf 6J mantal Skatte-Säteri Krono-Hemman, deraf 2 mantal Säteri Militie-Boställen Civile d:o Ecklesiastika d:o Hospitals-Hemman, Krono• Lots-IIemman, deraf i m:tl frälse, 3J m:tl skatte och 5 nuti krono Diverse skattlagde och oskattlagde, bebyggde och obebyggde Jordlägenheter, hvaribland Ryttare-, Soldatoch Båtsmanstorp Skattlagda Fisken och Fiskelägenheter, som ej äro under något hemmans ränta inbegripne Backstugor Tullmjölqvarnar med 431 par stenar • • • • • Tullsågar, deraf 415 st. grofbladige och 5 st. finbladige. Husbehofs-Mjölqvarnar » Sågqvarnar Stampar Kopparverk Jerngrufror Stångjernsverk Amnesoch Räckhamrar Masugnar Hemmantal. Ti o: ■-1 3 CD Q - o o; <~3 3 CD £s o - a> _ TJ O C/3 O CD CT 3 03*. ^ OQ p: cd — D >—• CD Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk Alunbruk Krutbruk Oljeslageriet Garfverier Färgerier Pottaskebruk ...