Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ministerorganet på vestkusten åter hyllar, som man ser, den försigtiga regeln, att » in medio consistit virtus », och dekreterar för parlamentarismen den meningen, att » lika litet, som riksdagen fordrar, att regeringen skall obetingadt rätta.sig i allt efter honom, lika litet underkastar han sig att i allt följa ministéren ». Här hafva vi tre slags parlamentarism att välja på, den engelska, Dagens Nyheters och Göteborgs Handelstidnings, h vardera med tem ligen motsatta och olikartade tendenser. Välje menniskan nu den bästa! Att döma af hvad som inträffat, torde den sista versionen vara den, som for närvarande i vårt goda land Sverige eger burskap,ty visst är, att icke underkastar sig andra kammarens majoritet i allt ministéren, och att icke ministéren i allt rättar sig efter hvad denna majoritet tänker och vill, derpå är propositionen öm pansarfartyget det bästa beviset, ty så okunnig kan den Posseska ministéren icke vara om åsig-terna inom landtmannapartiet, att den ickn vet, att flottan der är illa anskrifven. Göteborgs Handelstidning — uppfinnaren af den mellan-sort af parlamentarism, som vi omnämnt — finner sig också böra taga den nuvarande konseljen i synnerlig upptuktelse, derför att den, trots antipatierna inom landtmannapartiet, kommit stickande med ett stort pansarfartyg och söker redan på förhand gendrifva hvarje tal om, att frågan angående pansarfartyget kunde vara en länk i det » politiska systemets riktning och karakter ». Tidningen yttrar härom några straffande, ord, och då hela denna fråga, angående hvad insteg parlamentarismen eger i Sverige under nuvarande förhållanden, är af ett visst intresse, tro vi oss bereda våra läsare ett nöje, då vi än ytterligare återgifva några ord ur den framställning om den svenska parlamentarismens » riktning och karakter », som förekommer i nu nämnda tidning. Der yttras vidare: » Nu kan häremot invändas, att pansarfartyget var en fråga, som gälde just det politiska systemet, och att de eljest ministerielle alltså här bort stödja ministéren. Har detta varit fallet, så är det ministeren, som felat, men icke de ministerielle.
Inrättningens ställning, vid slutet af 1855, utvisade en tillgång af Banko R:dr 12,492: 7., deraf tillhörde sparbanken 7,627: 12., pupillkassan 4,546: 7., och bjelpfonden 318: 36., hvilken sednare fond är bildad genom gåfvor af inrättningens s. k. ledamöter. Å Central-hospitalet, gemensamt för detta och nästgränsande Län, vårdas omkring 200 sinnessjuka personer, hvilka, såvidt sig göra låter, sysselsättas med handarbeten. Uti länslasarettet, beläget i Upsala, lemnäs vård åt 40 patienter. Länets rotehållares enöreskassa, numera uppgående till 82,000 R:dr Banko, har undfått nytt nådigt reglemente, till följd hvaraf den hvarje rote, som insätter rekryt, tillkommande ersättning i legooch bosättningshjelp blifvit förhöjd till 36 R:dr 32 sk. Banko, samt beloppet af de gratifikationer, som kunna tilldelas afske dade välförtjenta soldater samt deras enkor och barn, bestämdt till högst 800 R:dr årligen. 27 Rusthållarnes remonteringskassa, tillkommen genom årliga bidrag af 3 R:dr B:ko från hvart uti kassan delägande rusthåll, uppgår nu till 30,000 R:dr Bauko. För att hastigare öka fonden och sålunda komma till den tidpunkt, då utdelning, bestämd till 200 R:dr Banko för hvarje insatt remont, må kunna äga rum, är förslag till nytt reglemente uppgjordt. Upsala har under ifrågavarande tiderymd vunnit i förkofran. Eldigt mantalslängd för år 1835 utgjorde befolkningen 7,234 personer, och då den vid 1850 års slut, likaledes enligt mantalslängd, uppgick till 6,538, har folkmängden ökats med 896 personer.
Får man berömma, får man ock klandra, och om Stats-utskoltet erhåller, genom praxis, denna rättighet att uttala sitt omdöme öfver det sätt, på hvilket Konungens Rådgifvare uppfylla sina pligter, så hemställer jag till hvar och ens eftertanke, hvarthän det skulle leda, om Stats-utskottet, helst under tider af politiska brytningar, företoge sig att, vid de olika hufvudtitlarnes uppgörande, än berömma än klandra vederbörande Departements-chefer, och således de facto ingripa på fältet för Konstitutions-utskottets verksamhet.” ”Likaledes reserverar jag mig mot Utskottets förslag att sönderdela det förut på ordinarie stat uppförda anslag till ”Flottans underhåll och nybyggnad,” enär jag icke kan finna det vara med riktig hushållning öfverensstämmande att dela en summa, som icke är större, än att Departements-chefen i sin underdåniga rapport föreslagit en ännu större, ensamt till underhåll, och då det derjemte är erkändt, att materielens förfallna skick uppkommit genom otillräckligheten af anslaget till flottans underhåll.” Utaf Herr af Puke, F. M.: ”Emot Utskottets uti ingressen till detta be tänkande lika ovanliga, som det vill synas olämpliga förfarande, att uttrycka sin tillfredsställelse med Chefens för Sjöförsvars-departementet förslag till ordnande af 5:te hufvudliteln, får jag reservera mig, dels emedan jag ej anser det tillkomma detta Utskott, att yttra hvarken loford eller klander öfver det sätt, hvarpå en Departements-chef fullgör sina åligganden, dels emedan jag icke, i likhet med Utskottet, kan finna mig hafva af Departements-chefens framställning erhållit ”en förut saknad ledning” för bedömandet af stats-behofven på denna hufvudtitel.” ”Likaledes måste jag reservera mig emot Utskottets beslut att, i motsatts till hvad utgifts-aldelningen föreslagit och hvad hitintills varit vanligt, dela det förut på ordinarie stat uppförda anslaget till ”flottans underhäll och nybyggnad” uti 2:ne delar, hvaraf till flottans underhåll endast upptagits 394,115 R:dr 8 sk. Stats-Utskotta ta Utlåtande, N:o 86.
Redan vid afgörandet af hufvudfrågan har man gått mera skoningslöst tillväga emot nuvande tillverkare af bränvin och dem som hittills till dessa afyttrat produkter, än jag ansett under öfvergångeti böra ske. Nu skulle båda få ett nytt hardt slag. Jag tror eu medelväg böra sökas emellan det absoluta förbudet att bränna i är och den andra ytterligheten eller att lemna bränningen fri efter nuvar:de författning och dess låga skatt. Hufvudsakligen instämmande i hvad Gr. von Platen anfört, och dä jag tror att, sedan ett Stånd redan bifallit ifrågavande Betänk, samt man har anledn. förmoda att äfven ett annat Stånd skall göra detsamma, det icke blifver möjligt att, i fall vi fatta ett motsatt beslut, komma till ett önskvärdt resultat, skulle jag således för min del helst se att man, på sätt Gr. von Platen yrkat, valde en väg, hvilken måhända torde hafva något hopp om framgång. Jag önskar derföre återremiss af detta Betänk. och anhåller att ett förslag, som jag här ämnar afgifva, mätte få åtfölja återremissen för att af Utsk. kunna tagas i öfvervägande. Detta förslag lyder sålunda: ”att R. St:r hos K. M. i underddiet anhålla, att bränvins-tillverkningen under instundande höst må varda inskränkt till en månad, äfvensom att under denna månad bränvins-tillverkning endast får verkställas å egendom der år 1852, eller under första hälften af år 1853, sådan tillverkning skett och stadgad afgift derför, enl. vederbönde upbördsmansbevis blifvit erlagd, samt ej med större eller annorlunda beskaffad redskap än år 1852 eller l:sta hälften af år 1853, å samma egendom blifvit begagnad, men tillika i underdånighet hemställa, att tillverkningen må, derest K. M. icke skulle finna vigtiga omständigheter innebära hinder derför, varder medgifven under högst en månad af den tid år 1855, under hvilken bränvins-tillverkning eljest ej blefve tillåten under de vilkor, den nya författningen, ang:de vilkoren för bränvinstillverkning i öfrigt föreskrifver”.
Memorial till Rikets Stunder, i anledning af .äterremisser u Skrifvelse-förslaget N:o i'5 L Expeditions-Utskottets Förslag, N:o 131, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Sjette Hufvudtitel, har af Yälloiliga Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit återremitteradt till följd af gjorde anmärkningar, att den i Skrifvelseförslaget omförmälda öfverflyttning af 549 r:dr 5 rst från Stora Kopparbergs aflöningsstat till Landshöfdinge-lönen i Christianstads län blifvit i den öfver Sjette Hufvudtiteln uppgjorda tabell så tillämpad, att nämde belopp väl blifvit tillagdt den kontanta lönestäten för Christianstads län, men något motsvarande afdrag ej egt ruin i staten för Stora Kopparbergs län, hvarigenom en oriktig förhöjning af 549 r:dr 5 rst. uppkommit i Sjette Hufvudtitelns slutsumma. Expeditions-Utskottet, som vid upprättandet af ifrågavarande tabell noggrannt följt den af Stats-Utskottet uppgjorda och af Rikets Ständer godkända, liar i afseende å nu anmärkta fall inhemtat, det Rikets sednast församlade Ständers beslut, att den del af den till Stora Kopparbergs läns landsstat anslagna indelta ränta, sorn varit
Vaxoch Borgare-Ståndet har äfven ensamt bifallit, men de öfriga Stånden, under vid — andra slag. |j|jfvan(|e af gällande taxa, ogillat Utskottets vidare gjorda förslag, att sammanföra gula och hvila Växsamt Spermaceti-ljus under rubriken alla andra slag och derå bestämma införseisafgiflen till 12 sk. skålp. Om Borgare-Ståndet icke., skulle vilja frånträda sitt beslut härutinnan, och med öfriga Stånden sig förena, måste följande omröstning ega ruin: 79:o. Den som, i enlighet med hvad tre Stånd beslutat, anser gällande bestämmelser böra bibehållas, för gula Vaxljus, 16 sk., för hvita Vaxoch Spermaceti-ljus, 20 sk., samt för alla andra slag, 20 sk. införselstull per skålp., röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma nämnda specificerade slag Ljus att sammanföras under rubriken »alla andra slag», och införselstullen derå att bestämmas till 12 sk. skålp. Ljuskronor. Nu gällande tulltaxa bestämmer att ljuskronor af sammansatta eller, såsom arbelade, ej specifierade ämnen, skola förtullas med 33 R:dr i6 sk. införselstull för 100 R;drs värde, samt alt delar deraf skola förtullas efter det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen besia, i hvilken bestämmelse Utskottet föreslagit den förändring att så -väl ljuskronor, som delar deraf, ej specificerade, skola förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå, och utan afdrag i vigten för påsatta glas. Bevillnings utskottets Memorial, M 14. > SS Detta förslag har B or g are-Ståndet godkänt, men de öfriga Stånden hafva, med ogillande deraf, vidhlifvit gällande tulltaxas bestämmelser. Utskottet inbjuder Borgare-Ståndet att frånträda sitt skiljaktiga beslut och förena sig med de öfriga Stånden. Eljest lärer följande omröstning böra ega runi: 80:o.
Vid förnyad föredragning af Banko-Utskoltets den 4 och 13 dennes på bordet lagda Utlåtande Nio 58, öfver väckta förslag om vissa förändrade föreskrifter, angående Bankens vexlings-kassa och depositions-rörelse, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, dels den i ingressen förekommande anmälan, alt de i 5:te artikeln af Banko-reglementet meddelade stadganden, som icke blifvit särskildt vidrörde, af Utskottet ansetts böra i utfärdande Banko-reglemenlet bibehållas oförändrade, dels ock lista, 5:dje och 9ide punkterne samt det vid slutet af 1 Side punkten intagna 5:te moment; och blef förevarande Utlåtande i öfriga delar af Ridderskapet och Adeln bifallet. Frän Högv. Prcste-Stdndet i • ■ S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Bevillnings-Ulskottels Betänkanden: Nio 12, angående den så kallade Kurhus-afgiften; och Nio 13, angående städernas Salu-accis. S. D. Vid ånyo skedd föredragning bifölls Stats-Ulskotlets Utlåtande Nio 77, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition om indragning till Kronan af den ränteved, som är anslagen för Wisby så kallade krono-kalkugn i Gottlands län och om ersättning derför-till kalkugnens egare. 432 Frot-UIdrag åen 15 Juli 1857. S, D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets nedannämnde Utlåtanden och Memorial: - N:o 38, öfver väckta förslag om vissa förändrade föreskrifter, angående Bankens vexlings-kassa och depositions-rörelse. Ingressen till detta Utlåtande eller den del deraf, som å sid. 1 förekommer närmast framför de af Utskottet i särskilda punkter framställda förslag, återremitterades. De uti 3:dje punkten, sid 4 rad. 2, förekommande orden ”motsvarande å 128 sk:s kurs” ändrades lill ”motsvarande efter en kurs af 4 R:dr Riksmynt.” Öfriga delar af delta Utlåtande godkändes.
3. utom Riks-Staten • 136,076: — ^ 10 643 911" 37 6 öfverskott och Besparingar för år 1828 samt Finska Ersättningsmedel, lefvererade till RiksgäldsContoret 344,820: 31. it. Redovist eller Ersatt af uppdebiterade förskott och lån 227,512: 2. —■ Tillgångar och Fordringar utöfver Skulderne vid årets slut 6,496,685: 4- 9* Summa 18,294,760: 10. — Af desse Tillgångar utgjorde en del bestridde men ej redoviste Utgifter, förslagsvis calculeradt 2,108,000. Innestående Krono-Uppbörd, som dels ej var disponibel, förrän nnder följande året, dels utgjorde Restantier vid räkenskapsårets slut 2,910,000. Fordringar sedan Skulderne afgått 277,000. Proprie Balancer 67,000. Utlånte Medel . 61,000. Öfrige Balance-Posler 51,000. 3460 000 Disponible Medel 1,046,000. *6/596,000. C 6 ) Enligt Riks-Hufvudböckernes serskildta Räkningar hafva Stals Verkets till RiksStaten behållne Inkomster utgjort Ordinarie Inkomster : Ordinarie Ränta AfradsSpanmål . Tionde D:o D:o lösen efter bestämda priser ArrendeMedel Stubbören . SilfverTionde, Myntare-lön och Slag skatt KopparRänta och Slagskatt Avesta Kopparoch Manufactur-Tul Tiondeoch Hammarskattsjern . Alun-Tionde SvafvelBruks D:o Kalkugns-afgift Häradshöfd ingeRänta Mantalspenningar Lagmansoch Gerningsören Sterbhus-afgift .
I sådant afseende är det, som jag här reservationsvis yrkar: att terminsafgiften måtte höjas från 4 R:dr 50 öre till 10 R:dr lLmt, med Lärare-kollegium förbehållen rätt, att, med afseende på hvar och en lärjunges eller hans föräldrars förmögenhetsvilkor, meddela lindring uti eller fullkomlig befrielse från berörda afgift.” Dti ofvan uttalade åsigt om terminsafgiftens höjande till 10 R:dr R:mt instämma Friherre Alströmer, C. J. 0.\ Friherre Cederström, R., och Grefve von Rosen, Fr. Af Anders Söderholz från Södermanlands län. Rättelse: Sid. 15 rad. 18 nedifr. står: anskaffas läs: afskaffas STOCKHOLM, tryckt hos N. Marcus, 1863. Allmänna Besvärsoch Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 119. 1 .Vo 119. Ank. lil Exp.-Ulsk. den 27 Maj lSfi.x, kl. io f. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om ändring i författningarne angående handelsoch näringsrätt.
Prot. går till efterverJden, och den skall döma emellan dem, som velat lemna fäderneslandet försvarslöst, och Dcxi 6 November f. m. G3 dem, som velat sätta det i försvarstillstånd. Jag tror, att R. o. Ad. icke skall få svårt att försvara sina beslut i detta afseende. Hr Hjerta: Jag ber om ursägt för det jag än en gång upptager tiden; men jag glömde fasta uppmärksamheten derpå, att enär icke någon af de militära ledamöterna inom Utsk., hvilka åtminstone icke torde böra anses hafva varit i okunnighet om förhållandet, reserverat sig emot Utskrs t i 11— styrkande, synes man böra förutsätta, att Utsk. haft reda på saken. Hvad åter angår den anmärkning, att Utsk. icke skall hafva begärt nödiga upplysningar, får jag erinra, att jag en gång yttrade mig i samina riktning till c.i ledamot af BorgareSt., hvilken tillhör oppositionen, och han sade sig hafva gjort motion om upplysningars infordrande, men att andra sidans ledamöter motsatt sig en sådan åtgärd. Vidkommande Hr Rosenblads yttrande, alt R. o. Ad. icke hörde låta skräma sig af opinionen och den säkerhet, med hvilken ledamöter å vår sida skola hafva yttrat sina åsigter, får jag erinra, att jag icke yttrat någon egen åsigt i denna fråga eller ingått i den militäriska delen deraf. Dessutom har jag icke velat skråma någon; men snarare kan sådant anses hafva vari; meningen från andra sidan genom' de apostropheringar för omedborgerlighet och osvenskhet, som blifvit gjorda mot dem, som yrkat på sparsamhet, hvilket redan i och för sig sjelf medför nog obehag, utan att dex till behöfva läggas dylika förebråelser. « Hr Dalman: Hr Rosenblad har misstagit sig, då hansagt, att jag icke skall vilja bifalla Utsk:s förslag i denna punkt. Jag har förklarat, att jag vill lemna ett sådant bifall, endast emedan anslaget är nödvändigt för Pionnierernas sysselsättning, helst detta anslag i annat fall komme att drabba 8:de hufvudtiteln.
Febr. redan anmärkt, an. se sig Revisorerne, som enligt deras Instrucjion , endast baft att granska Siats-Verket, icke kunnat taga nfgon kännedom af berörde fråga, då någon köpeskilling ifrån Stats-Verket för nämnde Egendomar icke blifvit utbetald, får Stats-Utskottet till upplysning, i anledning af förenämnde anmärkning, meddela: att, enligt hvad af Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Allmänna MagazinsDirectionen af den xi Augustt 1815 inhemtas» bade af den Summa 1,500,000 Rubel, som ge" nom en Artikel af den i Åbo afslutade Tractat blifvit af Hans Majit Ryska Kejsaren lemnad såsom Eån åt Kongl. Majit och då varande Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, samt sedermera blifvit afträdd och öfverlåten till Kongl. Majits och Hins Kongl. Höghets disposition, ett belopp af 619,394 RJ, blifvit unvandt lill upphandling af mjöl och spannmål; hvarföre Kongl. Majit i iNader anbefallte Directionen att denne sistnämnde summa 619,394 RE, såsom utgörande en Kongp Majits och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsenä enskilda Egendom, i behörig ordning indrifva.
Till staden Carlstad för ny reglering af torg, gator och tomter efter den staden öfvergångna brand „ segelleds öppnande från Hattefura till Stora Lee „ åstadkommande, medelst kanal och slussar, af en förening mellan sjöarne Vestra och Östra Silen, 51,200 R:dr, deraf till utgående under år 1867 „ utsträckning af Kinda båtled från sjön Rengen till Linköpings hamn „ befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag „ sänkning och upprensning af Lida-ån „ utdikning af Långebromosse på Öland Lån. För uppförande af en ny byggnad för Upsala högre elementarläroverk „ dito af d:o för Carlstads d:o „ dito af d:o för Wenersborgs d:o „ utvidgande af elementarläroverks-byggnaden i Christianstad „ uppförande af en ny byggnad för Westerviks elementarläroverk „ förändring och tillbyggnad af elementarläroverks-byggnaden i Skara Summa 70.000 20.000 20,000 10,000 10,000 20,000 150,000 Stats-Utskottets Memorial N:o 135. 15 Sammandrag af de vid innevarande riksdag för jeruvägsbyggnader och jernviigsmateriel beviljade anslag. och moment i det nya reglementet. 156 157 A) För Statens jeruvägsbyggnader. För fortsättning och afslutande af de å nordvestra stambanan från Arvika till riksgränsen mot Norge återstående arbeten „ fortsättande af nordvestra stambanan från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika „ godtgörande dels af de ökade utgifter, som utöfver den i ursprungliga kostnadsförslaget för sammanbindningsbanan genom Stockholm beräknade summa erfordrats för verkställande af de i samma förslag afsedda expropriationer och dels för inlösen eller expropriation af den i qvarteret Uggleskans belägna, A. G. Bergfalk tillhöriga egendom „ komplettering af bristande trafikmateriel å Statens redan anlagda stambanor Anslag, beviljade att utgå år 1866. För enskild jernvägsanläggning.
Den Boställshasware, sombelrädes» att härutinnan hafwa sig förblukit stall utom skadans ersättande, kännas skyldig kill de bos er, som uti nytzäderopade Förordning och §. finnas mstakadr; och din som tredje gängen lälunda beträdes med oloflig afsalu, hasme derjemte förwerkadt all rätt kill nägon widare Skogssöriäljning under den k>d, han samma Boställe besitter, dock att, wid h-v sd lälunda stadgadt bllfmit lakttayes: akt detze hyggen icke annorlunda än tills widare tillätts: att der ds sse, städsel, tck f edande as älerwaxten, upprättas, samt att w.tze Fröträd gwarlämnaö §. 75- Hädanefter stall det pä det strä"gaste wara Boställshafwaren förbudet att lf än Bostället sälja eller annorledes bortföra Höö, H lm eller annat Foder äfwensom Gödsel, hmnkct allt bör komma Bostället tillgodo och pä stallet anwändaS. Bry' ter nägon häremot, pljgte för hwart lotz, som sälebes bortföres twä Rtksd iler, s.mk erlätte icke alleiraft en efterträdare all den stava, som genom Åkerns wanhäsd, pä sädant ^ätt kai sörordsakas, Ulan ware ock stylldrg atl till Bostället äterförstaf, fa zi6st Dm 27 Jamia»'!. fa dubbelt sä mycket Foder eller Gödsel, fem afyttradt eller bordttördr blttwit, hwilket pä Bostället dör uppfordras. Sädanc mäl behöfwa ej till Laga Domstol förwiios, utan stoll Syne,Rätten äga att b-m pä stället upplaga och afgöra.
Ånk. till Exp.-Utsk. den 17 April 1866, kl. 1 e. m. Memorial, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 37, angående ifrågasatt befrielse för gästgifverihemmanet N:o 3 Veda från erläggande af rotevakansafgift. (I. A.) Hedervärda Bonde-Ståndet har, på grund af framställda anmärkningar, till Stats-Utskottet återremitterat ofvanberörda Utlåtande; men då, enligt ankomna protokollsutdrag, de trenne öfriga Riks-Stånden bifallit hvad Utskottet i samma Utlåtande hemställt, och frågan följaktligen blifvit af Rikets Ständer afgjord, återstår för Utskottet endast att, jemlikt 49 § 4 mom. Riksdags-ordningen, Bonde-Ståndet härom underrätta. Stockholm den 17 April 1866. -Bih. till R. St. 3 Stockholm, tryckt hos Sam. Ank. till Exp.-Utsk. den 24 April 1866, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter. (L A.) Af ofvanberörda, den 24 November förlidet år till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition (införd under N:o 45 uti l:sta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll) inhemtas, hurusom särskilde, å sockenstämma med Carl Johans församling vid Göteborg för ändamålet utsedde komiterade under den 2 Maj 1856 till Kongl. Maj:t inkommit med underdånig framställning, deruti de anfört att nämnda församlings, eller s. k.
Derigenom skulle alla lånefrågor inom Krigsförvaltningen komma att tillhöra ett och samma kontor. — Något hinder mot fondernas och lånens fortsatta räkenskapsföring på öfriga kontor, som hade befattning med de olika föremål, hvartill fonderna voro afsedda, anser Komitéen icke kunna uppstå af här framställda förslag. Benämningen: Krigsmanshus-kontor skulle utbytas mot Pensionsoch Fondförvaltning s-kontor. I sammanhang härmed tillstyrkes indragning af förenade ombudsmansoch kamererare-tjensterna för den under Krigs-kollegii Aflönings-afdelning ställda Invalidlius-fonden saint tjenstegöromålens fördelning emellan Advokatfiskals-kontoret och General-intendents-embetets Pensionsoch Fondförvaltnings-kontor, att så fort ske kan ega rum. Krigsförvaltningens tjensternannapersonal skulle, på grund häraf, blifva den, som Bilagan N:o 2 utvisar. Särskildt föreslås, i sammanhang med organisationsplanen, följande: 1. Befordringar och transporter från en till annan af Krigsförvaltningens afdelningar få af tjenstemännen sökas, med tillgodonjutande af de meriter, de inom de särskilda embetena förvärfvat. 2. I sammanhang härmed borde, på sätt 1858 års Komiterade äfven föreslagit, examen för inträde i de administrativa embetsverken så ordnas vid universiteten, att derigenom vägen blefve öppen för ernående af hvilken plats som helst inom dessa Verk. 3. Den embets-ed, som det nu åligger Regementsoch Korps-chefer att inför Krigs-kollegium aflägga, kunde hädanefter upphöra. 4. Regementsskrifvare utnämnas icke af Krigsförvaltningen. 5.