Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I den utfärdade Couponen förbehåller Banken sig att kunna densamma infria efter 6 månaders föregången uppsägning; hvaremot Innehafvaren är skyldig att låta Lånet qvarstå så länge och intill dess det af Banken nppsäges. 4:o Sådana Ränte-Coupons försäljer Banken, emot full valuta i Silfver eller BancoSedlar, till en hvar, sorn anmäler sig att en sådan Coupon inköpa. 5:o I samma nion och lill samma belopp, som Banken infår penningar för försålde Ränte-Couponsj utgifver Banken nya Fastighet6-Lån emot 4 °ch en half procents Ränta och 1 och en half procents årlig Capitalafbetalning. 6:0 Minimibeloppet för dessa Lån, på en liand, blifver obegränsadt, och endast be - Banco-Uts7i:s Betänkande, N:o gi. 3 roende af pantens värde; dock mä ingen pant belånas till högre belopp, än dess halfva värde, men väl derunder, allt efter Banco-Fullmägtiges ompröfvande. 7:0 Så väl den inflytande årliga Capitalafbetalningen å nuvarande Fastighets-Lfin, utgörande omkring 180,000 Rdr, som ock den Capitalafbetalning å 1 och en qvart procent å nu föreslagna nya Fastighets-LSn, utgörande, (pia 5 Millioner blifvit ut lån ta,) 75,000 Rdr, eller tillsammans årligen 255,000 Rdr, användes till Fond, för att bibehålla Ränte-Cöupons vid deras värde; i hvilket ändamål det öfverlemnas lill Banco-Fullmägtige, att på Börsen uppköpa hvad sorn der kan under Al pari till försäljning utbjudas. 8:0 Intill nästa Riksdag böra Banco-Fullmägtige icke inlösa utelöpande Coupons i annan händelse, än alt de å Stockholms Bors utbjudas under
Derefter blandar man några droppar saltsyra till vattnet, doppar svamparna i denna lösning och sköljer dem sedan väl i rent regnvatten. Stenia. Köket. Bra sätt att bevara citronskal. Ken sprit (köpes å apotek) hälles på skalen, hvilka förut äro skurna i små tärningar; äfven saften kan bevaras genom att blanda den med sprit. Anna. Finska kaffebröd skalp, godt tvättadt smör, 24 lod hvetemjöl, socker efter smak samt någia rifna bittermandlar; arbetas tillsammans, utkaflas och uttages i hvilken fason som helst, bestrykes med vispad ägghvita och öfverströs med fint hackad mandel blandad med strösocker. Gräddas i ordinär ugnsvärme. Anna. Mjuk pepparkaka (hvit). Man väger äggen, tager lika vigt socker men hälften mjöl; 6 sötmandlar för hvarje ägg. Gräddas i form i hvilkens botten förut är lagdt ett smordt papper. 1 tesked jästpulver på 5 ägg, blandas med litet mjöl och iröres strax före gräddningen hvartill åtgår ungefär ' k timme i varm ugn. Anna. God efterrätt. ' Iz stop vispad grädde, ' / 2 dito passeradt äpplemos, 8 blad gelatin upplöst i litet varmt vatten, samt skuren mandel. Slås i form samt uppstjelpes strax före serveringen. Anna. A f Mathilda Langlet. D i k t blir bäsk af fröna. 1 stop vatten och 3 ' ffi socker kokas till en lag, hvilken varm blandas med den sjelfrunna saften. Likörn buteljeras kall. Kan förvaras lika god flera år. A — m. Läkareråd. JS ' elly 18S8. Eva 28 år. Tvätten. Bästa medel att tvätta svarta ylleklädningar äfven mörka kulörta. 1 qvarter groft salt tages till hvarje kanna sjö- vatten; vattnet uppkokas och hälles på saltet, hvilket omröres att saltet rigtigt smälter; när vattnet blott är ljumt nerlägges plagget — som förut bör vara söndersprättadt — att ligga i 2 5, 3 dygn, hvarefter det upptages och sköljes väl, helst vid sjön; derefter upphänges utan att vridas och när mesta vattnet är afrunnet inklap(G.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern anmälde vidare Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes ,i Stora Kopparbergs län skrifvelse den 22 sistlidne September, hvarmed Koncl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet öfverlemnat och förordat en af Häradshöfdingen i Oster Dalarnes domsaga Per Erik Bosaeus afgifven underdånig ansökning om godtgörelse för den minskning i inkomster, som, genom det af Kongl. Maj:t medelst Nå digt beslut den 13 November 1863 anbefallda afskiljande af Hamra Kapellförsamling jemte dit hörande Fogelsjö by från nämnde domsaga, Sökanden drabbat. I afseende härå inhemtades af dels ansökningen bilagde dels i öfrigt tillgängliga handlingar att, efter vederbörande menighets derom gjorda ansökning, Kongl. Maj:t genom förenämnda Nådiga beslut förordnat, att den del af Orsa finnmark, som utgör Hamra kapell-lag, och hvartill den till Mora socken förut räknade men enligt Kongl. Maj:ts beslut den 18 September 1863 i fråga om afvittring till Orsa socken hänförda Fogelsjö by jemväl hörer, skulle skiljas från Stora Kopparbergs län och Öster Dalarnes domsaga och öfverdyttas till Gefleborgs län samt Vestra Helsinglands fögderi och domsaga; samt att beträffande denna förändring, som i judicielt hänseende skulle träda i verkställighet den 1 Januari 1865, Kongl. Maj:t jemte andra föreskrifter stadgat — ; hvarjemte, angående den af Häradshöfdingen Bosaeus gjorda framställning, huruvida ersättning kunde honom medgifvas för den minskning i inkomster, som genom Hamra kapell-lags skiljande från nyssnämnda domsaga komroe att honom tillskyndas, i hvilket hänseende han sig förbehöll att derom inkomma med särskild ansökning jemte handlingar, Bilt. till R. St. Brot. 1865. l:a Sami. l;a Afd. 3 18 Bil.
Jag tillstyrker alltsä assiag pä detta Betänkande, och att gamla flyttningstiden ma blifwa bibehällen, uti hwilket mitt omdömme jag sä mpcket mera starkes, som jag gjordt mig underrättad att 28 Den 2 November. att det Hederwärda Bonde-Ståndet redan besiutit dea gamla flyttningstidens bibehällande, och jag med flät reor att delta Ständ säkert kanner och bekymmer hwad i denna del bast pasiar, och anser deras vmdömme derom fä ival arunvadt, att jag tror mig med säkerhet bade kunna och böra det bifalla. Arfherre Mullbeck, Alexander, sedan Höglosi. Ridderjkapet och Aretea wio 1820 ärs Riksdag biföll och am-g mitt dä framstälde förslag, om flyktningstideus förändrande för tjenstefolk till medlet af Junii Män ad, räknade jag för en flylldighet, att nu wid denna Rrksdag äterwäcka samma nyt iza Oeconomi sta angelägenhet, under den förtröstan, att Höglofliga 'Ridderfkapet och Adelns tänkesätt och Bifall ej kan wara föränderligt. Herr Hos-Intendenten limma anförande att Bonden swärligen rån i Junii Manad Contantera tjenstejolkets aflöningar torde synbart förfalla, enär man erhindrar sig, huru ds flesta husbönder hitintills mäst manligen till underpris strax om hösten afyttra Säd oh Kreatur till. utgörande af sä wäl Lönerna som Kronoulstylder, dä deremot om bada besia utbetalningar kunna Crediteras till mähren, sä äger hmarje omtänksam tillräckelig tid att pä winterföre söka den högsta möjeliga inkomst för stna waror.
Hvad åter Amanuenserna beträffade, så bestode deras hitillsvarande hufvudsakliga inkomst i de 400 R:dr om året, som Rikets Ständer åt hvarje Amanuens anvisat, men för denna summa lunnes numera ingen lämplig persson villig att bestrida en amanuens-befattning, som toge innehafvarens hela eller mesta tid i anspråk. På det att derföre det angelägnaste beholvet uti förevarande fall måtte kunna afhjelpas, har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte anvisa ett reservationsanslag å 10,000 R:dr årligen, att af E. K. Majit, efter pröfning af för handen varande behof inom de särskilda stiften, till de ecklesiastika Konsistorierna disponeras, för att af dem användas till förbättring, der så påkallades, af Notariernes och Amanuensernes aflöning, äfvensom till bestridande af öfriga för Konsistoriernas expeditioner nödiga omkostnader. Enligt hvad Rikets Ständer genom meddelade uppgifter från de särskilda stiften inhemtat, hafva under de sista tjugo åren göromålen vid Domkapitlens expeditioner i högst betydlig mån ökats, hvartill orsaken hufvudsakligast torde böra sökas dels i det förändrade aflöningssättet för elementarläroverkens lärare och dels uti folkskoleväsendets stora utveckling. Derjemte utvisa berörda handlingar, att för flertalet af de vid omförmälda expeditioner anställde tjenstemän löneinkomsterna understiga de belopp, som uti ofvanberörda framställning ansetts vara för deras nödtorftiga bergning behöfliga och hvilka ingalunda synas lör högt beräknade. Rikets Ständer hafva sålunda funnit ådagalagdt, att någon löneförbättring för desse tjenstemän är af behof och billighet påkallad. En definitiv reglering af deras löner synes emedlertid, vid det förhållande att en förändrad organisation af Domkapitlens verksamhet torde vara att emotse, icke böra för närvarande ifrågasättas, men för afhjelpande tillsvidare af det anmärkta missförhållandet hafva Rikets Ständer bifallit att, under rubrik: "Domkapitlens expeditioner”, må på Riks-Statens Åttonde
Finner deremot Nämnden att malek fordrar, det hela Häradet först nödwändigt mäste höras, inberättas sadant till Landshöfdingen Dristeligen eller wid Tinget muntelicien genom en af Nämndens Ledamöter, da malct mäste uppskjutas, i förra fallet till den tid Landshöfdingen pröfwar nödigt utställa för Häradets hörande, och i sednare, kill nästa Ting, innom hwilken nd HushällningsNämnden fogar anstalt, akt genom utlysta Sockenstämmor, som af en af Hushällnings-Nämndens Ledamöter bewistas, inhämta Häradets mening, hwarester Nämnden i swaromal sig inlåter hos Landshöfdingen innom den föresätta tiden, och in, för Domstolen wid nasta Ting. ; §. Pa satt nu sagt är/ kan Nämnden äfwen utan att höra Häradet, deff sak wärja och dest rätt bewara; men ej ma Nämnden utan fine Com mi - Den 6 Julik. n8r mittenterS yttrade åstundan sig i något käromål emot annan inlåta , utan sa är, att Häradet genom nagvns ingrep i desi ratt eller amarkan och oh'gn ä desi skog och ägor blifwit försatt i lidande, da Nämnden äger alt sin .och Häradets sak såsom kärande utföra. 6 §. Äro i Häradet mer an en HushallningsNamnd, men malek angar hela Häradet gemensamt; da utsätter Landshöfdingen utt Commumca, kions Resolutionen sa tillräcklig rid för förklaringens afgiswande, akt den Nämnden, till hwilken Remisien är ställd, ma hinna inhämta de öfriges råd för det gemensamma yttrande, som bör afgifwas; äfwensom, da malek är wid Domstolen in, stamdt, bet icke förr än pa andra Tinget kan företagas. 7 §. Emedlertid och intill desi en sadan
Nu klingade genom rummet Mendelssohns välkända duett: » Ack, om min kärlek göte sig i ett ord ändå. » Karls djupa baryton sammansmälte med Elsis höga sopran, och ds sjöngo med känsla och musikalisk uppfattning. När sången slutat, bröt en stormande applåd lös. &gt;Vet du hvad, Emil, jag tror bestämdt, att Karl och Elsi äro förtjusta i hvarandra. » » Hvarför det? » » Jo, här om dagen, då jag kom in i salongen, sutto Elsi och Karl inbegripna i ett lifligt samtal; vid mitt inträde tystnade de, och båda blefvo alldeles röda i ansiktet. » » Jo, du är mig en skön spion 1 » » Emil, ta mig i hand på, att du inte talar om det. » Emil tog henne i hand och lofvade, att han inte skulle säga ett ord. Damernas vals spelades upp. » Får jag lof? » sade Inga med en näpen liten nigning. Emil slog skrattande armen om hennes lif och dansade ut. j ÖFYERSTE DE LAVALS BEGRAPNING I JÖNKÖPING DEN 20 MARS. [DUN — 1899. A. Blomberg futo. » THOR » i DOCKAN: FÖRSTÄFVEN MED TORPEDOTUBEN. Dagen efter balen satt fru Lambert och drack sitt förmiddagskaffe i allsköns ro. Plötsligt slogs dörren upp, och Inga kom inspringande, klädd i skiddräkt, och snöig som hon var, kastade hon sig .pustande ned i soffan. &gt;Åh, det är förfärligt! » » Hvad tar åt dig, barn, har någon olycka händt? » » Ja, Maja. » 6 — » Har något händt Maja? Svara med det samma, barn! » &gt;Om något har händt henne, ja, det vill jag lofva. Emil och jag va ' ute och åkte skidor, men så tyckte jag, att vi skulle gå in och hämta de andra. När vi kommo in i hvardagsrummet, fick vi se en härlig syn. Maja satt i knäet på Dick, och han kysste henne om och om igen. » Fru Lambert smålog.
Då nu öfveiiäggningen förklarades vara fulländad, yltrade Hr Gr. o. Landtm, det han ansåg sig böra först framställa propos. å det af Hr von Hartmansdorff framstälda förslag, hvilket blifvit biträdt af de flesta ledamöter, som deltagit i öfveiiäggningen, samt fördenskull nu finge hemställa om R. o. Ad. ansäge sig böra för sin del besluta, alt den ifrån 1845 års början upplupna bankovinst icke erfordras för bankens konsoliderande och att berörde vinst, beräknad, på sätt uti Banko-Utsk:s mern. N:o 19 är vordet uppgifvit, lill 2,682,000 r:dr b:co, skall för år 1848 genast och derefter vid början af åren 1849 och 1850, med -j:del eller 954,000 r:dr årligen från banken i och för statens allmänna behof till riksg.-kont. aflemnas. Denna propos. besvarades med starka ja, blandade med ett eller annat nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade det lian funnit propos:n besvarad med öfvervägande ja. Hr Munck af Rosenschöld hegärde votering; i anledn. hvaraf Hr Gr. o. Landtm, yttrade det R. o. Ad. torde finna, att ja-propos:n borde innefatta den nyss framställda propos.-n, samt att, hvad nej-propos:n beträffade, olika förslag, som dertill kunde ifrågakomma, blifvit framsläldte. Frih. Alströmer och Gr. Gyldenstolpe hade nemi. yrkat återremiss och Hr Munck af Rosenschöld hade deremot begärt att R. o. Ad. måtte besluta, att den från 1845 års början upplupna bankovinst må användas till förstärkande af bankens lånerörelse; hvarföre det berodde pä R. o. Ad. att afgöra hvilketdera af dessa förslag bör antagas till kontrapropos. Frih. Cederström: Jag får för min del bestrida, att Frih.
Det war tyst rundtomkring oss, tills hastigt ett par hundar upphofwo ett häftigt skall. Genast kom en gammal bondqwinna ut ur stugan och såg sig noga omkring. Carlén uppgaf ett eget slags jagtrop; då nickade hon, lockade hundarna till sig och förswann in i den skumma kojan, liksom en skugga i en dunkel graf. Wi följde henne. I den lilla stugan stod på bordet ett dåligt ljus i en butelj i stället för stake. Wid dess sken sågo wi en man, som lade undan i fönstret ett par pistoler, dem han förmodligen fattat wid hundarnas anskall. Han kom mig till mötes och räckte mig handen. Med bestörtning betraktade jag mannens ansigte. Jag sökte dragen af wännen Blanche, men de woro rysligt stympade. Pannan war märkt af ärren efter ett par sabelhugg. Det ena ögat hade blifwit utstucket af en kossackpik, och en muskötkula hade borttagit halfwa hakan. Kinderna woro krutstänkta. Hela drägten utmärkte en jägare, wäl försedd med allt, som tillhörde hans ädla yrke – Ryssjagten. Efter några ögonblicks stumt betraktande, omfamnade wi hwarandra. Han wisste redan förut huru målet för wåra gemensamma sträfwanden war detsamma, fäderneslandets befrielse, och båda woro wi lika beredda att derför offra allt. Wi kände oss båda eldade af den stora tanken, att all sann mensklig bildning måste utgå från en ädel och sjelfständig nationalitet, utwecklas ur och till ett rent och sedligt familjelif, och att derföre ingen skönare werksamhet finnes på jorden, än den att arbeta för fäderneslandet, dess frihet, dess ljus och dess ära. Om målet behöfde wi således icke orda: endast öfwerenskomma om gemensamhet i wåra mått och steg. Då jag för honom presenterade Hindiah, framträdde hastigt ur den wid första anblicken till utseendet tomma och torftiga sängen, som liknade ett widsträckt skåp, såsom det brukas i torpen, ett skönt, blondlockigt fruntimmershufwud, medan en rund, halfblottad arm stödde sig mot sängkanten.
Wäl är det sannt att intet förslag existerar förr, än det är gjordt; men det är just det som 38 § :n befaller att göra; icke kunde § föreskrifva att alternativerne skulle i förslaget intagas, om det redan vore gjordt. Klara orda förståndet är således att ett förslag, innehållande alternativerna, icke af motionärens utan af Utskottets meningar, skall uprättas och till Ständerna inlemnas. Det är icke eller svårt, emedan det redan innehålles uti den framställde Propositionen. Då jag med skyldig agtning för andras olika tankar bemödar mig att af dem hämta ljus för min egen öfvertygelse i detta ämne, finner jag mera alfvar och vigt uti det påstående, att Constitutions Utskottet icke i denna § :s stadgande om omröstningar skall vara innebegripit. Men denna förmodan är ej sannolik. 37, 38 och 39 § :rne handla alla tre om Utskott i allmänhet; på intet annat ställe i Regerings formen finnes särskildt stadgadt, om omröst - 1 Orden för Utskottet äro tillskrivna mellan raderna och med annan stil. 344 Den 4 Augusti 1812 ningame i Constitutions-Utskottet; första raden af 38 § :n alla omröstningar i Utskotten ske ståndsvis, måste nödvändigt lämpas till Constitutions Utskottet: hvad rätt hafva vi då att ej dit lämpa de följande raderne? Den föregående § gör uti en omständighet undantag för Constitutions Utskottet; skulle i någon omständighet af denna § undantag för samma Utskott äga rum, hade det med samma skäl blifvit der tydeligen uttryckt, som i föregående § och i alla andra ställen af Regerings formen skett, der särskildta stadganden om Constitutions Utskottet förekomma. Detta är således en Supposition och denna supposition är ej antaglig.
De Tjenstemän, som tillhöra samma eller nästföljande fjerde grad; samt Q Till tjensterne i Fjerde graden: Yerkels Cassa-Skrifvare samt öfrige extra ordinarie tjenstemän. 3:o. Mom. x. Till tjensterne vid Fullmägtiges Expedition, Commissariebeslällningarne och Fiscals-tjensterne utnämna Fullmäglige, med fäsladt afseende på Verkets fördel, samt vigten och ansvarigheten af hvardera befattningen., den bland competente sökande, som fullmäglige finna till den lediga platsen mest skicklig och passande, under iagttagande derjemte, att Commissarier, hvilka ega lagkunskap, lill tjenstgöring i Canzliel varda anställde. Mom. 2. Den tjensteman inom första graden, som erhåller transport lill Commissarie-beställning, eger tour till högre Commissarie-lön efter första fullmagts-datum inom graden. Vid såväl förslags upprättande, som utnämningar till öfrige i §. uppräknade tjenster, skall fullt erforderlig skicklighet lill sysslans bestridande, i förening med ett redligt och anständigt uppförande, utgöra forsla grunden för befordran, och den sökande, som dessa egenskaper förenar, vare förvissad att oförkränkt njuta lill godo dess tour och Banco-Ut sk otte t? Memorial, N'.o 176. anciennitet inom Verket; börande likväl, vid ledigheter till Casseurs-beställningar och Bokhållare-sysslan vid luckan i Depositions-Afdelningen, företrädesvis i betraglande tagas den pålitlighet och serskilda fallenhet för Verkets och allmänhetens beljeriande, som dessa befattningar fordra. Tour och anciennitet räknas ifrån första fullmagts-datum inom hvarje tjcnslegiad, 4:o. I händelse icke inom den i §. utsatte anslagstiden com peient sökande till ledig tjenst skulle sig anmäla, som vöre dertill fullt skicklig och lämplig, ega Fuilmägtige att bestämma ytterligare ansökningstid, derunder, utom eljest competenle sökande, kunna i sådan egenskap sig anmäla: till tjänstebefattningar vid Fullmägtiges Expedition, personer utom Verket; till Corntnissarie-beställningarne, så väl
Deremot synes den sista delen af Konungens nådiga proposition, att förordningen emot swalg och dryckenskap af den 17 April I7ZZ samt andre sedermera utkomne stadgande» och förbud, som dermed gemenskap hafwa, ma sammanfattas och lämpas till närwarande tid och omständigheter, egenkeligen höra till Riksens Ständers Lag-Utskott att deröfwer sina tankar, Riksens Ständer meddela, pä det Riksens Ständer mätte komma i tillfälle fullgöra, hwad Kongl. Maj.t i denna del äskat. Ester denne utstakning, lärer till Allmänna Beswärsoch Oeconomiä-Utskotlets handläggning icke annat ätcrstä, än frägonie huruwida inskränkt eller De» 28 Maji. 317 eller oinskränkt pannerymd, ma anses för det nyttigaste eller tjenligaste sanik om bränwinsbränningen bör under hela loppet af ett är, oafbrulil fä utöfwas, eller om den endast under en kortare tid bör fä begagnas. Beträffande det förra, har redan blifwit anfört, hwilka betänkligheter som emot en oinskränkt pannerymd sig framstält. Deste betänkligheter hofwa icke blifwit undanrögde genom den af Utskottet föresiagne utwäg att, för en wist pannerymd utöfwer 90 kannor, bränwinstillwerkaren skulle wara pligtig hälla, ett wist spannemäls uplag tillhanda, att wid päkommande behof kunna anwändas. Denna utwäg, om den än skulle kunna anseS »verkställbar, eller i afseende pa den härwid nödige eftersyn öfwer fullkomnandet, wisa nägot slags säkerhet, hwarom med stöl twiflas, upfylles likwäl icke hwad dermed äfyftas, att göra bränwinsbränningen mältlig och tillgängen pä bränwin mindre lätt. Den hindrar icke en tillwerkare att utsträcka bränningen sä längt möjligt är och i samma mohn öpna ymnigare tillfallen för allmänheten att denna wara ätkomma.
Men under årets lopp söktes inträde för så många gossar, alt hvarken läro-rummet eller den skicklige lärarens förmåga tillät intagandet af alla dertill behörige. Uppå förslag af Rector, fann Ephorus sig derföre föranlåten bestämma ett maximum, lämpadt efter utrymmet i lärorummet af 36 lärjungar, hvilka skulle efter ansöknings-prioritet till undervisning intagas, oell dock finnas alltjemnt expectanter. De fordringar, hvilka målsmän hafva på denna class, äro högst skiljaktiga efter de olika sarnhällsmedlemmarnes olika vilkor och behof. En del sträcka fordringarne af undervisningen icke öfver den, som kunde af en väl organiserad folk-skola åstadkommas, och lemna deras barn skolan efter 2 högst 3 år; andra åter vilja i denna class för sina söner finna undervisning i de vetenskaper och språk, som erfordras för inträde vid Universitetet såsom Kameralist, eiler vid militair-läroverk, eller på handels-conlor m. m., och äro derföre sinnade låta dem qvarstanna 6 å 7 år. Delta allt antyder nödvändigheten af, alt denna Apologist-class, för att i längden kunna motsvara stadens och ortens behof af undervisnings-tillfälle i denna väg, säj-tes i samband, såsom Rector ock föreslår, med en högre class, som uteslutande finge egna sig åt den mera vetenskapliga undervisningen, och till hvilken class flyttning skulle ske från den nu varande.” Uti Sin Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, har Kongl. Maj:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, enär en omfattande föredragning af Revisionens ofvanberörde berättelse hvarken kunnat eller under Riksdagens lopp kunde, i anseende till de Statssamt Allm. Bcsv.- och Ekon.-TJislc. Utlåt., N.-o 34. 15 yttranden och upplysningar, sorn från vederbörande mäste infordras, inför Kongl.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial, JV2 168, i anledning af dels erhållna återremisser, dels Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande en del af de i Utlåtandet jfä 141 behandlade frågor om statsbidrag för vägförbättringar, brobyggnader, kanaler, vattenaftappningar och andra arbetsforélag, dervid BondeStåndet lade till handlingarne Utskottets i början af detta Memorial gjorda anmälan, att de af Ståndet uti 14:de, 56:te och 49:de punkterna af nyssberörda Utlåtande beslutade återrémisser, icke föranledde någon vidare åtgärd, sämt i öfrigt godkände såväl Utskottets, å pag. 3 af Memorialet, uppställda förslog till Vote ringsproposition, i fråga oro lån i och för den numera fullbordade brobyggnaden öfver Ume eif, som äfven hvad Utskottet å pag. 8 och 9 ylträt och hemställt, i fråga om statsbidrag för segelleds öppnande från Hattefura vid Wenern förbi Köpmannabro genom sjöar ne Akelången, Rogvarpen, Laxsjön och Lelångeh till Stora Lee samt för anläggning af en jernväg vid Håfveruds bruk. S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions—Utskottets under nedanstående nummer afgifna förslag till Rikets Ständers underdåniga skrivelser till Kongl. Maj:t, nemligen : JVs 13 2, angående ändring i forfat t ningarne, rörande handelsoch häringsratt samt om upphäfvande af vissa delar utaf handelsbajken; J\G 133, angående reglering of utgifterna under Riks-statens fjerde hufvudtitel; och M 13i, i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader. PioL-Vtdrag den 20 Oktober 186$. 659 Den 20 Oktober. J "1 ))i? i lob/ fiotip-#1 mili ii* ufcllGJfcQmu flofjib-il' J i? *•» Fran Högloft.