Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af försträckningen skola två tredjedelar utgå i form af län och återstående en tredjedel såsom kreditiv; men åtnöjes Filial-bank med försträckning, motsvarande 28 procent af tecknings-samman och ej öfverstigande 128,000 R:dr Banko, må sådan försträckning till hela beloppet såsom kreditiv utgå. e) Den del af försträckningen, söm meddelas i form af lån, utgifver Riks-banken på grund af reqvisition, och skall lånet ovilkorligen inom Iva år, efter det Filial-bank trädt i verksamhet, vara till hela beloppet från Riks-banken uttaget. f) På kreditivet åter eger Filial-bank, att, efter behof, utfärda assignationer med vilkor att assignationerna, hvartill tryckta blanketter uppå reqvisition, emot betalning, från Fullmäktige utlemnas, icke få lyda å andra valörer, än som nu äro eller framdeles kunna varda för Lånekontoren fastställda; skolande med först afgående post efter assignationernas utgifvande förteckning å desamma, med uppgift å deras nummer, dalum och summa, lill Riks-banken insändas. <7) Filial-bank erlägger lill Riks-banken tre procent ränta såväl å lånet, som äfven å de summor, hvilka på kreditivet lyftas h) Filial-banks rörelse bedrifves medelst utlåning, vexel-diskontering, öppnande af uppoch afskrifnings-räkning samt beviljande af kreditiv, på sätt närmare bestämmes genom af Kongl. Majit i nåder faststäldt reglemente. Filial-bank ege icke att beräkna högre ränta eller krediti v—afgift, än som erlägges i den utlåningsoch kreditivrörelse, som Riks-banken genom Diskonterna för närvarande bedrifver. Banko-Utskottets Utlåtande, M 48. 15 i) Filial-bank lemnad försträckning skall till Riks-banketl återbetalas sednast å' den dag, den för Filial-banken bestämda oktrojtid tilländagår, med Filial-bank förbehållen rätt, att under sista året af oktrojtiden å försträckningen göra afbetalningar.
Ehuru Utskottet icke kan instämma uti Fullmäktiges yttrande, att besörjandet af ofvanberörde, Riksgälds-kontoret ålagde, utbetalningar, likasom granskningen af de i sådant afseende inkomna reqvisitioner och räkningar ei kunde åläggas innehafvarne af dervarande kommissarieoch revisions-kamererare-tjenster, 'såsom en dessa tjenstebefattningar åtföljande skyldighet”, har Utskottet Likväl, enär under föregående riksdagar serskilda arfvoden för samma göromål varit beviljade, ansett enahanda vedergällning jemväl böra tillerkännas de tjenstemän, åt hvilka dessa åligganden nu äro uppdragna. Men då ifrågavarande arfvoden tillförene utgått med vissa för hela riksdagen bestämda belopp, finner Utskottet sig icke ega anledning tillstyrka det för desamma af fullmäktige föreslagna förändrade beräkningssätt. — Under förutsättning, att nuvarande riksdags längd icke kommer att öfverstiga den tid, sednast förflutna riksmöte fortfor, får Utskottet alltså hemställa, alt ett arfvode å samma belopp, som då beviljades,eller tvåhundra riksdaler, måtte få tilldelas den tjensteman Stat*-Utsles Memorial, IV:o 100. 19 vid Riksgälds-kontoret, åt hvilken blifvit uppdraget verkställandet af utbetalningarne för denna riksdag samt upprättandet af redogörelsen för riksdags-kostnaderna; äfvensom att ett arfvode af etthundra riksdaler jemväl af Rikets nu församlade Ständer måtte beviljas för den tjensteman vid samma verk, som fått sig ålagdt att granska reqvisitionerna och räkningarna å meranämnda kostnader. Stockholm den 16 Mars 1848. STOCKHOLM* Lundberg & Comp. 1848. StatsLts kottets Utlåtande, N:o 101. \:o IOI. Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Mars, kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga proposition, angående befrielse från bevillning för den af Norska statsmedlen utgående aflöning till embetsoch tjenstemän vid Kongl. Maj. ts beskickningar å utrikes orter.
I sådant afseende hade Direktionen upplyst, att under dess förvaltning befunnes flera andra mer och mindre betydliga fonder, hvilka för närvarande drabbades af dels inga dels högst obetydliga förvaltnings-kostnader, nemligen; a) Arméens enskilda enkeoch pupillkassa, som stiftades år 1817 och hvars fond, utan något understöd från Statens silla, blifvit samlad och uppehållen dels genom årliga afgilter af alla delegare i arméens pensionskassa och dels genom inträdesafgifter af dem, hvilka frivilligt i enkekassan ingått; utgörande kassans utlånade kapital lör närvarande 630,000 R:dr, samt den till 370 pensionärer utgående årliga pensionssumman 53,000 R:dr; b) Kongl. Majlis fond i Arméens enkeoch pupillkassa, 7,500 R:dr, eller ärliga räntan af det gålvokapital, som i nåder blifvit anslaget till pensioner för militär-enkor och barn, att, enligt Kongl. Majlis nådiga förordnande, användas och särskildt redovisas, på sätt Kongl. Brefvet den 9 Februari 1819 föreskrifver, från hvilken fond för närvarande utgå årliga pensioner lill 132 enkor och barn; c) Statsanslaget på 9:de Hulvudtileln å 37,500 R:dr årligen till aflidne militärers i fattigdom eflerlemnade enkors och harns pensionerande; hvilket anslag, intill år 1828 förvaltadl af Statskontoret, genom Kongl. Brefvet den 3 Januari nämnda år öfverflyttades till Direktionen öfver arméens pensionskassa, för vinnande af enhet i förvaltningen, och sedermera af Direktionen förvaltats i enlighet med Kongl. Reglementet den 21 September 1833; åtnjutande för närvarande 970 enkor och barn årligt understöd från detta anslag: d)
Betänkande i anledning af gjordt yrkande att förläningsoch löningshemman i Halland må tilläggas samma förmoner som Kronohemman i allmänhet, eller få lösas till skatte. U"ti ProtocollsUtdrag af den 5 nästlidne Januari har Hedervärda Bondeståndet till Utskottet remitterat ett Memorial af Riksdagsmannen Pehr Bengtson från Halland; deruti blifvit anfördt, att, då Kronohemman i Halland merandels äro förläning shemman till Kronans Embetsman, och dessa hemmans åboer äga rättighet med Arfsrätt behållas af slägten till städjning, hvarvid städjan tillkommer Kronan och icke Embetsmannen, sorn tager reman, hvarförutan en del hemman skola erlägga någon renta till kyrkorna, men de öfriga rentorna uppbäras af Kronan, såsom Jordeboksrenta, Ordinarie BåtsmansContract m. m., berörde hemman böra anses vara af Krononatur, desto heldre, sorn äfven Riksdagsmanna arfvode af dem fordras; Och enär, i händelse det blefve Presterskapet til - Besv och Ekon. Utsk, Betänkanditti. låtet, att utbjuda dessa hemman på 50 års tid, åboernas undergång derigenom skull© förorsakas och hemmanen vanskötas, yrkas» att hemmansåboer på ofvannämnda Hemman måtte blifva förunnade samina förmoner, som Kronohemman i allmänhet äga ehvad de skola städjas af kyrkan eller af Kronan. Härvid har Riksdagsfullmägtigen Anders Christoffersson från Kronobergs Län gjort det tillägg, att de i Memorialetomförmäldte löningshemman äfvenledes må, i likhet med öfriga Kronohemman, få lösas till skatte.
Det är ej nog att Staten bestraffar brott då desamma blifva röjda, det är lika vigtigt att, der frestelsen till föröfvande af brott ligger nära, Staten drager försorg att densamma aflägsnas, ty eljest skall mången duka under, hvilken, om frestelsen och lagÖfverträdelsens lätthet ej varit så stor, måhända kommit att föra under hela sitt lif en redbar och oklandrad vandel. Bland dessa frestelser är, för den lägre klassen, knappt någon så stor, som den, hvilken lockar till förfärdigande af falskt prestbetyg, der det rätta förkommit eller blifvit försedt med någon påskrift, som ej varit omtyckt. Man har sett sådana förfalskningar föröfvas af de lumpnaste anledningar. Oftast röjes förfalskningen genom ihaudlingen befintliga staffel; men der sådana fel ej finnas förblifver förfalskningen gemenligen oupptäckt. För att försvåra förfalskningen och undanrödja lockelsen dertill föreslår jag vördsamligen: att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära en författning, hvarigenom stadgas: Bit. till R. St. M 170. l:o. Att för hvarje församling skall tryckas eller lithografieras, på församlingens bekostnad, formulär till prestbetyg, upptagande vid formulärets början församlingens, stadens eller häradets samt länets namn, så att den ena församlingens formulär ej kan användas till betyg för annan församling. Att prestbetyg ej må, vid ansvar såsom för tjenstefel, utfärdas på annat papper än det för församlingen tryckta eller lithografierade formulär. 3:o. Att de nu gällande prestbetygen böra, inom fem år från författningens utfärdande, utbytas mot andra, skrifna å sådana formulärer, som nu äro föreslagna och om utbekommande af hvilka betyg anmälan bör göras i den församling, der man då är boende. Jag anhåller vördsamt om remiss härå till allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet Stockholm den 29 November 1862. Pehr Staaff. JW 17©. Af Herr G&llll: Angående ekplanterings och allmänna jagtkassomas öfverlemnande till Kongl. Maj:ts nådiga disposition för skogsoch jagtväsendels ordnande rn. m.
Extra Uppbörd, i Riks-Hufvud-Boken upptagne afgift må ifrån och med nästa Stats-Reglering upphöra och ur Räkenskaperna uteslutas; hvarom Kongl. Maj:t velat Rikets Ständer härmed underrätta. Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. C. D. Skogman. Utdrag af Protocollet ofver Handelsoch Finance~ Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i StatsJRådet å Stockholms Slott den 6 September 1834. Närvarande: Hans Excellence Justitias Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner. Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke. Herr Grefve Adelsvärd. Herr Stats-Rådet Poppius. Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim. Stats-Secreteraren Skogman. Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering det, i Öfverensstämmelse med Kongl: Maj:ts Nådiga Beslut den 28 sistl. Augusti, uppsatte förslag tili Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angå - Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N'o 6f. ende upphörande af de på Öland utgående så kallade Borgholms Garnisons Service-medel. Kongl. Maj:t behagade, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i Nåder gilla detta förslag, sådant det finnes Protocollet bilagdt, och befallde, att Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer skulle, i öfverensstämmelse dermed, under denna dag expedieras. * Ex Protocollö S. G. Schjberg. Ankom i afskr. till Exp.-Utsk. den uJOet. KONGL. MAJ: TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående medel för undsättningar vid inträffande svårare missväxter. Gifven Stockholms Slott den 23 September 1834.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s den 17 sisth Febr. på bordet lagda utlåt. N:o 428, ang:de förändrad fördelning af riksstatens hufvud ti t lar, blef detsamma ånyo lagdt på bordet af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Hr Ehrenhoff, Gust. H e r 111 a n. Likaledes lades ånyo på bordet, på begäran af Hr von H a r t m a n sd o r f f, A u g. samt Hr von Hohenhausen, Michael Silvius, StatsUtsk:s utlåt. N:o 429> * anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskrs utlåt. Föredrogs ånyo och bifölls StalsUtskts den 17 sisth Febr. på bordet lagda utlåt. N:o 4^0, i anledn. af eihåilen återremiss å S:atsUtsk:s utlåt. Till pröfning företogs StatsUlskrs den 17 sisth Febr. på bordet lagda utlåt. N:o 4^2, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtsk:s utlåt. Derjemte föredrogs ett från BorgareSt. ankommet prot.- utdr. af den 27 sisth Febr., hvaruti Ståndet inbjudit MedStånden till instämmande i Ståndets den 20 i samma månad, vid föredragningen af StatsUtskrs utlåtrn Hös 432 och 382 fattade beslut, att fabriksidkarné Schubert och Rundstedt samt aflidne Rådmannen Gahins sterbhusdelägare befrias ifrån skyldigheten att ersätta en vid ai betsoch corrections-inruttningen i Norrköping yppad, i omförmälda ut2 1 fl. 3 Den i Mars. låtanden nämnd cassabrist, och alt återbekomma hvad tiil godtgörande deraf redan blifvit af dem utbetaldt. Hr Cederschjöld, Robert Theophron: Då i frågavar. ärende första gången förevar hos R. o. Ad., tog jag inig friheten framställa åtskilliga anmärkn:r mot StalsUtskls betänkande.
Utskottet, medelst 2:ne rösters pluralitet, kullkastat det förslag till Betänkande uti förevarande fråga, som utaf Afdelningen blifvit frainlagdt, och hvilket gick derpå ut —att tillstyrka Rikets Ständer, det underdånig framställning måtte göras om nödvändigheten af att, sedan Commerce-Collegium i föreskrifven ordning utfärdat fri-bref för fartyg, samma icke behöfde årligen ombytas, utan gälla, så länge samma egare eller intressenter ännu hafva fartyget, utan afseende derpå, om ombyte af skeppare inträffade och alt fribrefven borde för att ega varagtighet utfärdas på pergament. — Detta förslag var, efter mitt begrepp, ganska grundligt motiveradt och befordrade både enskild och allmän fördel, emedan det ej allena tryggade skeppsrederierne vid att erhålla ett document, som uti alla utrikes hamnar i mer än 100 år varit kändt och respecteradt, utan ock sparade dem all den omtanka, tidspillan och kostnad, som är förenad med uttagande årligen af fribref, hvilket blifvit så myeket, och det med rätta, öfverklagadt, samt dessutom bibehöll Commerce-Collegium vid att fortfarande ega tillfälle till en ständig och säker öfversigt af förhållandet med Rikets skeppsfart, som hittills genom fribrefvens utdelande varit beredt, och hvilket ej bör anses likgiltigt. — Hvaremot om fribrefven skulle komma att utfärdas, på sätt Utskottet nu föreslagit, det är att betvifla, att desse documenter uti alla utrikes hamnar skola godkännas, och Consulerne kunna dessutom ej känna alla Magistrater, då de deremot jemt äro uti correspondence med Commerce-Collegium och således i tillfälle att vitsorda dess utfärdade handlingar, der så skulle behöfvas.
Sålunda hafva dylika Hufvudböcker från och med Sr 1810 till och med 1815 nu äfven fullbordade blifvit, som, utvisande först hela gårdens belopp, för öfrigt utreder hvad deraf in natura blifvit lefvereradt, och återstoden, sorn med penningar är vorden löst; vidare huru och hvarest den in natura utgjorde Saltpetern kommit Eder Kongl. Maj:t och Kronan till godo och blifvit redovist, jemte de omkostnader och förluster, sem i ock för uppbörden samt under träns - Konungens Nåd. Propositioner 177 och blifvit redovist, jemte de omkostnader och. förluster, som i och för uppbörden saint under transporten ägt rum ; Ater för den med penningar losta delen af Saltpeter-gärden, huru och hvarest dessa medel ingått samt redoviste blifvit och hvad såsom balance innestod. Dessa jRakensknps-nfslut komma nu tillika att tjena tili grund för liqvider ej mindre emellan Stats-Verket och Saltpeter-Fonden generelt, än med hvarje Ränteri öfver de utgifter, sorn i anticipation af andra medel ägt rum , till Krono-betalning for in natura lefvererad Saltpeter och andre vid uppbörden förekomne utgifter. Det inhämtas af desse Räkehskaps-slut, att förhållandet emellan lefvereringen in natura och lösen med penningar varit följande: in Natura i Penningar Summa» t • r Ar 1810 Lisp. 6980 i; Sk. Hemmantalet varierar obetydligt mellan 65,229' och 65,268 Mantal af Pandet, och från år i8i?j tillkommer Städernes jord svarande emot 676^ Hemman. För att ytterligare i Underdånighet framlägga resultatet af hela denna Stats-intrad , hafva Committerade bifogat 2:ne Tableauer, den eria öfver Saltpetern in natura, den andra öfver penningarne, hvilka i sammandrag på ett ställe Bihang till Rikt^St, Prot, igiV—1S1Si',‘ta Sami, J\f;r23,24.
Att vi i denna artikel behandlat lonefrigan vid Rikstelefon sidrsn den var fore detta datum och ej sidan den ar efter densaininn, kommer sig dels daraf, att vi ville redogora for de forhbllanden under hvilkn striijken uppkom. och dels diirnf, att det nya forslaget delvis ar beroende a£ kungl. maj: ts beslut och sBlunda ej tinnu gdlande. &amp; ven vid Allmanna telefon liira 18nefb; rb~ttringa~ vara pAt5inkka. Loneforhojningen vid Rikstelefon i Stockholm iir af t v l slag, dels en direkt olmning af ininadslonen med 5 kronor per ininad langs hela linien; den sorn hittills haft 30 kronor f h 35 kronor, den som haft 40 kronor f i r 45 och den som haft 50 kronor ftir 55, hvilket blir hogsta lonen; dels ock 5 kronor likaledes per m h a d, hvilka hopsparas och sBsom en summa af 300 kronor tilldelas telefonisten, forst dB hon efter fem Ars tianstgoring tagel: afsked " '). Meningen iir namligen efter det nya forslaget, att de telefonister, hvilka icke befordras till anstdlning vid de interurbann vaxelborden eller bli forestBndarlhnor eller med andra ord de, som icke avancera till h o g e afloning, endast skoln bibehBllas i sitt arbete i 5 ir. Man ' ") Under vissa villkor .bitr&amp;der Rikstelefon Mven aumera vid sjukdomsfall till afloning a£ vikarie. kan stii treksam hwuvida en sddan anordning skall anses forrulnlig for telefonisterna eller ej.
Constit.Utskls förslag godkändes till behandling enligt 56 S beg.F. 42 § 2 morn. Reg.F. IJtsk:s förslag godkändes till behandling enligt 56 § Reg.F. Gr. Horn: Det blir nödvändigt att förändra denna redaction och ställa den i öfverensstämmelse rned R. o. Ad:s förut fattade beslut. Här går det nemi. icke an att nämna Just.Statsministern, icke heller 3 andra ledamöter af Statsrådet, som der icke äga föredragande-befattning, emedan R. o. Ad. beslutat, att Statsministrarna skola försvinna samt att endast 2 af Statsrådets ledamöter utan portefeuille skola linnas. Jag skulle derföre anhålla, att R. o. Ad. såsom sin gemensamma tanka ville föreslå följande redaction af 43 §! ”Går Konungen i fält, eller —, förordne han 4 Statsrådets ledamöter och en af dem till ordförande, alt föra sorn 8 § stadgar,” Frih. Ehrenborgh: Jag mäste vid alla tillfällen, då ämnet dertill föranleder, förnya, hvad jag så ofta tillkännagifvit, nemi. att jag icke delat R. o. Ad:s åsigt att borttaga Just Statsministern ur Högsta Domstolen. Vid denna § tror jag mig hafva ett hufvudsakligt skäl för min mening, då grundlagen, efter mitt förmenande, ganska väl beräknat, att en domare alltid skall vara ordförande i Regeringen under Konungens frånvaro. Det är mycket sannolikt, att Just.- ministersembetet, såd: o. Ad. tänkt sig det, måhända icke äger särdeles kännedom om behandlingen af domareärender; hvadan äfven skälen mot min åsigt tordt; förfalla.
Tredjedelar” der skola införas eller bibehållas, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej;” ”Vinner Nej, komma dessa ord att utbytas mot "minst Fem Sjettedel ar.” Slockholm den i5 Nov. 1834- N:o 62. Ankom till Exp.^Utsk. cL 24 Nov* Memorial till Preste-Ståndet, omi dess yttrande i frågan om behörigt Utskott för upptagande af motioner angående 11 iksdagens prorogation. Sedan, med anledning af Conslitulions-Utskottels Mern. N:o 44» Ridd. och Adeln, i stöd af 2' Mora. 34 §• Riksdags-Ordningen, till detta Utskott remitterat de väckta, från Borgareoch Bonde-Stånden till Allm. Besvärsoch Oeconomie-Ulskoltet hänvisade motioner om Riksdagens prorogation, men Preste-Ståndet ännu icke yttrat sjg, under hvilket Utskott det anser målet höra, får Constitutions-Utskottet vördsamiigen utbedja sig ett sådant bestämdt yttrande, på det, i händelse Preste-Ståndet ej skulle, genom biträdande af Borgare-och Bonde-Ståndens mening, bereda Tre Stånds pluralitet, Utskottet mätte komma i tillfälle att, enligt 3 Morn. 44 §• 'Riksdags-Ördningen, utlåta sig öfver formen för ofvannämnde motioners behandling. Ankom till Exp.-Utsk. d. 24 Nov. Memorial till Ridd. och Adeln samt Bor gare-Stan det, i anledning af deras återr emis ser på Memorialet N:o 46. Emot Constitutions-Utskottets Mern. N:o 46» med föreslaget tillägg vid 7Z §. Riksdags-Ordningen, i fråga om Förstärkta Utskotts, Nämnders och Bihang till R. St. Brot. 1834- 3'dfe Samt. ut.-de Hiijlet. a IO Cons tittitionsUtskottets Memorial N:o 64.
Förändring af tiden för Vägsyners hållande, 2;o Byevägars Indelning. 3:0 KronoSkjutsskyldiges rättighet, att vid Hä* radsTingen välja de i Kongl. Förordningen den 28 Junii 1809 omförmälte Deputerade. 4:0 Förbud mot Utborgning af Bränvin. 5’0 Brandstads erläggande efter förmedladt eller oförmedladt Hemmantal. Rättighet att till Regeringen få inlemna Förslag till ändring i Författningarne, m. m. Frän Lagutskottet, angående: Ägares af BergsmansHemman åliggande, att fullgöra sina HemmansOnera Ifrån Allmänna Besvärsoch Oeconomiat. Utskottet, angående: j:o Markegångssättningen, Och 210 en fri TackJernsHandel; Om bifall till Allmänna Besvärsoch Ocea~ nomioeUt skottets Betänkande om Boskaps AfVelns uppmuntrande i Blekinge: Om Återremiss af StatsUfskottets Förslag till Aflöning för RiksStåndens och deras Utskotts Secreterare, Cancelliet och VaktBetjening: Om Återremiss af SiqtsUtskottets Utlåtande, angående ytterligare bidrag till Södertelje Canallnrättnings fullbordande: Angående bifall till första Alternativet af Statsutskottets Utlåtande, i frågan om Medel till Isländska Handskrifters öiversättande: Om bifall till LagUtskottets Utlåtande, angående gjordt Förslag, att Skogsåverkan måtte anses och straffas lika med stöld: c68 Den 7 Martil. Otn bifall till sistnämnde Utskotts Betänkande angående Odlares rättighet till Gran»arnes biträde vid Dikning m. m. Hvilka ProlocollsUtdrag lades till Handlin garn e. Justerades följande: Utdrag af Profocolief, hållet hos Höglo (lige Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen, den 7 Martii i S18* S. D. I anledning af Frimurare-BarnhusDirec'jonens, hos Höglofl.
Den 2z äebruarii. ngr Memorial, deruti han förmäler, huru svin hos honom Riksdagsmannen för Höks, Tönnersjö, Halmstads, Ährstads, Farnäs och Himble Härader i Hallands Län anmält, att Mademviselle UiLstaräij, medelst sine ä dest Egendom Tolarp wid Halmstad anlagde Fabriques-Jnrätkningar, arden obemedlade Allmogen i Hallands Södr» Orter skall gistvik en Utwag till bergning, som den'rorfkige och fatrige allt dittills stal! saknat, och att hon, för akt kunna fullgöra de af f. d. Konungen och Kongl. Krigs-Col legium henne anbefaltte leswerancfer af de betydligaste partier Kläden till Kappotter, jemte Skor och Strumpor, stall genom en kostnad af rZooo R:d. gistvik en ökad fullkomlighet ät Fabriquens alla Machinerier och Handteringar, men art, just nu, dä allt more i ordning, och hon bordt hoppas akt stjörda frukten af sine uppoffringar, stal!,* genom de Reqvisilioneaf Beklädmngs-perfedlar, som Kongl. Krigs-Colleaium stall gjort trän England, behofwet af hennes timver »ingar upchöra, och hon af sadan ordsak wara nödsakad, ack nedlägga Fabriqves-rörelsen; I anledning häraf, och uppå anmodan af oswannamnde Riksdagsmän, har Herr Baron och Landsfös, dingen hemställt, atr Siats-Urstorrcr mätte uppdragas. att uste, och efter hwad omstandigheterne kunna medgifva, förestå en kill ostvannämnde nyrtige Fabriqves fortsättning nödig Fond. Slaks-Ulstotket har, äf de Handlingar Utskottet i betia ämne erhällit, och härhos i afstrift bffogas Litt.
M. täcktes ålägga Öfverståthållareembetet och länsstyrelserna samt öfriga auctoriteter att noga tillse, det inga andra än de, som erhållit tillstånd, drifva någon sådan slags rörelse samt att den, sorni det oaktadt dermed beträdes, belägges med böter, motsvarande tiodubbel bevilln , och förvises landet, äfvensom att samma skrifvelse måtte upptaga den önskan, att noga tillsyn måtte äga rum, att ingen befattar sig med försäljning af utländska lottsedlar eller derom annoncerar, som ej derför anmält sig till bevilln:s erläggande, vid vite af i o-dubbel bevilln. Hr Printzenskjöld, Carl: För den händelse, att återremiss af detta betänk, äger ruin, anhåller jag att mot redactionen i detsamma få göra några anmärkntr. Uti 4° § af nrt gällande bevillmsförordn, stadgas: att för testamente eller gåfva, som uppgår i värde till 3oo r:dr, skall bevilln. erläggas med 6 proc., och i 3 mom. af samma § förordnas vidare, att för testamente eller gåfva af årlig ränta eller afkomst skall bevilln. erläggas med 2 proc., utan afseende på till hvilken capitalet anslaget är. Af detta sednare stadgande skulle nu först den slutsats kunna dragas, att utom de 2 proc., som skola erläggas för årliga räntan eller afkomsten , staten alltid vore berättigad att äfven få 6 proc. för sjelfva capitalet, hvilket dock icke kan vara meningen. Härjemte förekommer äfven i detta stadgande en annan otydlighet, som varit föremål för tvist vid domstolarna. Man har nemi. å ena sidan påstått, att då capitalet gifves till en person, men afkastningen till en annan, skola gåfvotagarne vara fria från alla andra afgifter än de 6 proc., som erläggas för sjelfva capitalet; hvaremot andra påstå, att staten Den 6 April f. m. 35 derutöfver är berättigad till 2 proc. bevilln. för afkomsten.