Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller, att dessa rättelser i Hr v. Troils förslag må äga rum, och tillstyrker detsamma i öfrigt. Frih. Boye, Ludv.: De talare, som motsatt sig Hr Lagerhjelms förslag, hafva icke nekat den notoriska sanning', att lliksg.cont. på 1790-talet upptog lån emot sedlar på 100 ä i5o r:dr, uppsägningsbara på 1 månad. Dessa sedlar gingo som penningar, och ingen uppsade dem. Alla cassör hade sina penningar deri. Man har sagt, att våda för crediten kunde uppstå, att allm. opinionen är emot förslaget m. m. Hvad innefatta väl sådana skäl. Jag är för min del öfvertygad, att samma kraft, som fordom kunnat åstadkomma en tillfredsställande erfarenhet i denna del, jemväl hädanefter skall göra sig gällande; och opinionen kan icke annat än låta styra sig af hvarje enskild fördel. Jag kan altså icke godkänna de framkastade farhågorna; men afven om man antager dem, sä frågar jag: hvad fara kan väl uppstå derigenom, att man försöker! Jag yrkar bifall till Hr Lagerhjelms förslag. Hr von Troil: Att Frih. Cederström och jag komma till olika slutsatser finner jag icke besynnerligt, då vi utgå från olika grunder. Hvad beträffar åberopandet af förhållandet pä 1790-talet, skulle jag tro, att exemplet är mindre prisvärdt; ty man skall blott komma ihåg, att Banken i sammanhang dermed gjorde bankrutt och lemnade endast 33.1 proc. Hvad sedan angår disconternas 3 proc.sedlar, är det sannt, att de en tid gingo förträffligt; men vid första Den ig November. starkare påkänning ramlade hela verket. Hr Lagerhjelm liar velat lemna åt FuIImägtige alt bestämma, huru vidsträckt det af honom uppgifna sättet borde begagnas, allt i män sorn penningar erbjödo sig. Jag bestrider icke, att Jan sålunda kunde erhållas; men det är just sedan sådant skelt, som vådan komme att inträda. Man har föreslagit ett creditiv.
Då den af Departements-chefen härom (pag. 58) meddelade utredning visar, att anslaget till Flottans underhåll, hvaraf jemväl bestrides aflöning till maskinist-staten m. m., ej varit för de dermed egentligen afsedda ändamål tillräckligt, hvadan ock tillökning deruti blifvit af Kongl. Maj:t föreslagen och af Utskottet här ofvan (i 3:dje punkten) Stats-Utslioltets Utlåtande N:o 85. 25 punkten) tillstyrkt, torde det vara nödigt, att särskilda medel beviljas för ofvannämnda angelägna reparationsarbete; och Utskottet får derföre hemställa, att det begärda beloppet, 96,000 R:dr, måtte af Rikets Ständer anvisas, att utgå på sätt Kongl. Maj:t föreslagit. 15:o) Till utvidgande af skeppsdockorna N:s 2 och 3 samt gamla repara tionsdockan vid Flottans station i Carlskrona har Kongl. Maj:t äskat anslag för en gång, tillhopa utgörande 108,380 R:dr; — i hvilken fråga Departemcnts-chefen, — efter att (pag. 17) hafva erinrat, hurusom nyaste tiders förbättringar i skeppsbvggerivetenskapen och i synnerhet ångkraftens allmänna tillämpning föranledt, att snabbgående fartyg numera byggas med en betydligt större längd i förhållande till bredden, än förr, i följd hvaraf berörda, efter äldre tiders bruk inrättade, skeppsdockor borde, för att blifva ändamålsenliga, på längden utvidgas, — vidare anfört, bland annat (pag. 66), att särskilda förslag och kostnadsberäkningar i sådant hänseende, äfvensom för anläggande af en ny docka, hvilket sednare företag likväl ansetts böra till framtiden hänskjutas, blifvit af vederbörande uppgjorda samt uppginge till följande belopp:
Fisken, om Kronans i allmänhet och om en friare Fiskerättighet; Motioner, remitt. till StatsUtskottet, II s 1292, i3i2. Utskottets Utlåtande, IV 2. s 1782—• 1787, lagdt till Ilandlingarne af Adelil, IX s 1122. Flach, Landshöfdingen, m. m. åtalad af Justitia Ombudsmannen, II s 1066, 1080 •—1082. Lieutenant. Se Liljecreutz. Flottans Civiloch Befäls-cxpedition. Särsk. Utskottets Betänkande, XI s i38. Flyinge. Se Allmogens i vissa härader af Malmöhus Län dagsverksskyldighet. Fock, 91 Fock, Presidenten Baron, uppburit 3o,ooo R:dr af MagazinsDirectionens Cassa till Spannmåls inköp för Upsala Län, II s 851. StatsUtskottets Utlåtande öfver Revisorernes anmärkning derom, IV 2. Se Magazinslnrättningens Förvaltning, anmärkningspuncter vid. Folkmängden år 1820, II s 3a5 — 367. Fond af medel, som enligt Tractater med fremmande Magter tillkommit, dess skick den 3i Oct. 1820, s 26, 27. — till Lombardens bedrifvande vid General-AssistanceContoiret, II s \Zo, 431. — om anvisande af en, till Pensioner för StatsRådets Ledamöter. StatsLTtskottets Betänkande, IV 3. s 555 — 55^, bif. af PresteStåndet, IX S719, afBorgareStåndet, IX s 722, af BondeStåndet, IX s 734. — om en, till understöd för Jordbrukare som lidit af frosteller hagelskada. Konungens Nådiga Proposition, I 1. s 266, remitt. till Ekon.
Då jag för 3:ne veckor sedan, då detta representations-förslag föll hos Höglofl. R. o. Ad., reserverade mig mot R. o. Ad:s beslut, men dervid icke anförde några motiver, får jag nu anhålla att få förena mig i de motiver och den reservation, som af Frih. Palmstjerna afgifvits. Ilr Bildt, Didrik Gillis: Jag instämmer till alla delar i den af Frih. Palmstjerna afgifna reservation. Hr Wästfelt, Otto Wilh.: Jag anhåller att för min del få instämma i den af Frih. Palmstjerna nu afgifna reservation. Hr von Troil, Sam. Gust.: Då jag icke deltog i discussionen öfver det hvilande representations-förslaget, anhåller jag alt här få förklara, att jag röstade för detsammas antagande, och derföre önskar jag nu att få uptagas bland reservanternes antal. Hr Brakel, Mauritz Gustaf: I likhet med Frih. Palmstjerna anser jag, att R. o. Ad. bordt lösa det löfte det en gång afgifvit och stå vid sitt ord. I likhet med honom anser jag att antagandet af det förkastade förslaget hade varit för fäderneslandet nyttigt och får derföre instämma i den reservation han afgifvit. Hr Törneblad, Gustaf: I den af Frih. Palmstjerna lill prot. afgifna reservation anhåller äfven jag att få instämma. Frih. Adlercreutz, Carl Gustaf: Jag instämmer i den af Frih. Palmstjerna afgifna reservationen. Hr Blomstedt, Christian Jakob: Jag hade ämnat att fullständigt uttala min öfvertygelse i detta ämne, men för att icke uptaga tiden afstår jag derifrån och vill endast hafva i prot. antecknadt, att jag förenar mig i den af Frih. Palmstjerna afgifna reservation. Frih. Stjernstedt, Fredrik: Jag anhåller alt få förena mig i den af Frih. Palmstjerna afgifna reservation. Frih. af Ugglas, Carl Gustaf: I den af Frih. Palmstjerna afgifna reservation anhåller jag att få förena mig. Frih. Beckfries, Corfitz Augustin:
Af viner synes införseln vara i tilltagande och förtullades år 1837 deraf utöfver 48.000 kannor; äfvenså har införseln af galanteri-varor mycket ökat sig; men öfrige utrikes produkter införas till ringare qvantiteter. Från Bergen kommer årligen 8 å 10,000 tunnor sill; något hvetemjöl och råg tages i retour. Exporten af koppar, kanoner, gjutgods, manufaktureradt jern och stångjern, från närbelägna bruk som härifrån sker, går vanligtvis ej för härvarande handlandes räkning. Af papper torde i framtiden export komma att äga rum; varan är god, priset billigt och stränderne intill södra delen af Östersjön sakna denna artikel. Tullafgiflerna i Norrköping hafva uppgått: Uti staden äro åtskillige, till största delen genom enskilte donationer grundade, undervisnings-anstalter, hvilka med omsorg och skicklighet hand - 55, % .' " liufde, tora uppfylla de angelägnaste behofven af elemenlar-undervisningen. De aro: l:o Allmänna. a) En lägre lärdomsskola, på 3 afdelningar med 3 lärare, inrättad redan under katolska tidell varfvet, och i Drottning Christinas regeringstid organiserad sådan den ännu är. Den Ilar ett bibliotek af 3,000 volumer. Antalet lärjungar sednast 36 stycken. Tvenne privata donationer, den af grossliandlanden Nyström 6,230 R:dr Banko, och den af Rektor Thilander 2,033 R:dr 16 sk. Banko, lemna ej allenast något lönebidrag samt arfvoden för undervisning i teckning och musik, utan ock stipendier och prasmier åt ungdomen. b) En lägre Apologist-skola, på två afdelningar med 2 lärare, i samma hus, som den nyssnämda. 2:o Stads-skolor för gossar: <7) Gustavianska skolan, förenad med Barnhus-anstalt, der, under 1 lärare, 18 å 20 stycken medellösa gossar njuta husrum, föda, vård och undervisning.
Af Jöns Persson frän Blekinge län: ”Jemte det jag instämmer i Håkan Petterssons reservation får jag emot Utskottets beslut att bibehålla stadgandet i § 23, att man icke får återlyfta mer än en femtedel af den erlagda afgiften, reservera mig på följande grunder: Dä Utskottet i § 2 beslutat indela terminerne till 10, så blifver deraf en följd att Krontrollören hvar 14:de dag skall tömma sprithällaren. Dä torde enhvar inse att ofvannämnda stadgande blifver dubbelt olämpligt, och då det högsta är 1,000 kannor samt det minsta 300 kannor, som någon får till erka på dag och hvarföre skatt får erläggas, så anser jag det vara högst orättvist att bibehålla i författningen ett stadgande, som går ut på ingenting mindre än att skatt skall erläggas, äfven då man icke hinner tillverka uppgifvet belopp. Bih. till R. St. Bemllnings-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Bet. 2. Ocker är i allmän lag förbjudet, men det oaktadt synes ofta af Civil-departementets uppgifter att Staten tagit skatt för bränvin, som aldrig blifvit tillverkadt. Jag hyser den tanken att Rikets Ständer böra afhjelpa en sådan orättvisa och tager mig derföre friheten vördsamt föreslå att 23 § må få följande lydelse: ”1 fall åter under en termin tillverkning ej skulle uppgå till det belopp, hvarföre afgift blifvit crlagd, ege tillverkare att, då ett sådant förhållande med Brännerikontrollörens intyg hos vår Befallningshafvande styrkes, återlyfta så stor del af den erlagda afgiften, som mot minskningen i hans tillverkning svarar; dock får återstoden icke i något fall understiga den afgift, som svarar mot den minsta tillverkning, hvarföre anmälan enligt § 4 får ske”. Af Pehr Nilsson från Christianstads län, som instämt i Anders August Anderssons reservation, med yrkande derjemte af bifall till sin motion i afseende å rättighet att erlägga tillverkningsafgiften tre månader efter tillverkningens slut. Sammans. Bevillning»-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Då denna utsträckning af åligganden omöjligen kunde tillskynda kanalbolaget ringaste direkta fördelar, men deremot måste nu och för framtiden föranleda till utgifter, som kunnat undvikas, vore det äfven obestridligt, att ifrågavarande åtgärder afsåge kanal-rörelsens och de trafikerandes, således det allmännas direkta gagn och fördelar. Men lika påtagligt vore, att ingen större kommunikations-anstalt kunde uppfylla sitt ändamål utan att vara försedd med upplagsplatser på lämpliga ställen och förnämligast vid ändpunkterna, äfvensom att egare till kanalen och jernvägen, vare sig Kronan eller enskildt bolag, derstädes måste ega tillräckligt utrymme för egna tjenstemän och betjente, magasiner m. m. Antingen således Strömsholms kanalverk finge sin södra ändpunkt vid nordvestra sidan af sjön Freden, eller östra sidan af Hammarviken, måste således kanalbolaget, för rörelsens och eget behof, förskaffa sig dylikt utrymme. Men den mark, som härvid kunde komma i fråga till upplåtelse, tillhörde antingen helt och hållet Strömsholms kungsgård, eller till en del denna och till en annan del Stals-Ulshollels Memorial N:o CS. 3 en Kronans boställs-lägenhet, hvaraf följde att nämnde mark, jemlikt 1 § i Kongl. Förordningen den 20 November 1845, om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof, icke vöre föremål för expropriation; och utan Rikets Ständers samtycke kunde den icke heller, emot stadgandet i 77 § Regeringsformen, af Kongl. Maj:t till kanal-bolaget upplåtas.
Jag får allenast, under förklarande af min högaktning för StatsUc??otkck, hwilkek wrsierligen ej funnit sta i belägenhet att kunna tillstyrka annat än Dest memorial innehåller, begära att detta Memoria! mätte återremitteras, och tillika yttra den önvall, att när wi komma till gransta ning as Rikets PensionStat, denna granskning dä mätte göras med afseende pä wära Finflka medbröder, och dctze ej sättas i jämförelse med Personer som kostak Staken ansenliga summor, utan att hafwa för densamma wägat lif och blod, eller lill sädana belöningar, gjort sig pä annat betydligt sätt förtjenle. Friherre kgjsrtL, ^roäi-jc. Dä jag läflar med hwem som hälst, att dela de känslor Friherre Wesell anförande i dag hos osi wäckt och säledeS äswen instämmer i den sörcflagne propositionen om cuerremisi af Skars-Ulssclrerö Betänkande, anhäller jag iikwäl, att wid detta tillfälle äswen fä nämna till hugksmst de Pomerffe Regementerne. De hafwa äswen gjort sig förtjente as Fäderneslandet och deras öde är ännu owisit. Jag anhäller att Riksens Ständer äfwen mätte behjerta deras belägenhet. Ropades Bravs. Herr Grefwen och L andt» MarfValken yrop-nerade, at» om Friherre thsrta inlämnade sin I2s4 Den 20 Dttsinbcr. motion härom ffriftcligcn densamma mätte till SttttSUtskottet sä remitteras. PiföllS. Friherre 8ra6l von blolsrein, a>;höl! i anlcduii-q as diScurtzerne, arr Stars-Ulfforrer mans lil! Riksens Ständer öswerlämna Personele,pä I::dr«g» »tings, och Eenädi-.-ngo-Srakci!.
H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Gustaf: Ogerna vågar jag mig på en lagfråga; men det finnes ämnen, der principerna ligga på ytan och detaljerna på bottnen. Allmän oell enskild säkerhet och således samhällets fördel fordra ostridigt att sanning erhålles i brottmål. Hade jag afvetat att ersättning icke erkännes medellösa från aflägsna orter inkallade vittnen, hade jag säkerligen förekommit Hr Westfelt med en motion af samma syftning som hans. Missbruk dervid kunna förekommas. Ersättningen blir i alla fall så tarflig, att den icke ofta skall fresta snikenheten. Pröfning af vittnets behöflighet torde kunna tilläggas domstolen. — I vår berömligen milda lagstiftning, som icke utan vittnen och egen bekännelse fäller, kan det ju icke få förblifva vid möjligheten att, när bevisningen fordrar långväga vittnen, brott blifva ostraffade, eller oskyldige oförmögne att bevisa sin oskuld, och sålunda upprättelse uteblifva, än för den, som af brottet ljutit skada, än för den oskyldige som anklagats. Code Napoleon har de s. k. corn missions rogatoires. — Domstolen i broltmålsorten anmodar domstolen, der långväga vittnen bo, att dem förhöra och vittnesmålen insända. Jag underställer förenbarheten häraf med den af Frih. Jac. Cederström nyss anförda och välbetänkta bestämmelse i vår rättegångsordning, enl. hvilken anklagare äger att ställa frågor till vittnet, och den anklagade att vittnens utsago höra. På dessa af andra talare uppgifna skäl tillstyrker äfven jag återremiss af betänkandet. Hr von Rosen, Georg: En värd talare har, såsom skäl förbifall till betänk., påstått, att det vore sällsynt att vittnen behöfde färdas längre väg för vittnesmålets afiäggande. Just deruti finner jag ett skäl att gifva ersättning, enär kostnaden för Staten icke kan blifva särdeles stor, då det sällan inträffar, alt till vittne åberopade personer äro boende så långt ifrån domstolen, att ersättning kan komma i fråga.
Maj:ts och Rikets Kammar-Kollegium och Stats-Kontor underdånigst anmärkt, att hela beloppet af den såsom vinoch byggnads-säd till kyrkorna i provinsen Jemtland anprdnade kronotionde, enligt 1857 års kronotionde-extrakt för nämnda provins och med inberäknande af de 5 tunnor, hvilka genom nådiga Brefvet den 20 Mars 1858 tillkommit Hotagens från Fölinge utbrutna Kapellförsamling, utgör i jemnt tal 409 tunnor korn, deraf Fölinge församling åtnjutit 6 tunnor 20 kappar; men då, i förhållande till den sammanräknade folkmängden inom provinsen, af hela detta kronotionde-anslag på Fölinge belöper sig per medium 14 tunnor 2. kappar och denna församling således uti vinoch byggnads-säd åtnjuter 7 tunnor 14 kappar mindre, än hvad som svarar emot ofvanberörde medelbelopp, så och enär, enligt 1860 års räkenskaper, kronans behållna tionde i samina församling årligen uppgår till 17 tunnor 10?|5 kappar, samt tillgång alltså finnes för det ifrågaställa ökade anslaget, hafva bemälde Kollegier i underdånighet hemställt, att en spanmålsquantitet af jemnt 7 tunnor, eller i nytt mått 44 kubikfot 1 kanna korn, må af Rikets Ständer äskas, för alt, såsom vinoch byggnads-säd för Fölinge församlings kyrka, årligen utgå antingen in natura, när tillgång af spanmål finnes, eller ock i penningar efter tio års medelmarkegång i Länet.
Majus Nådiga Proposition, angående inrättandet af Allmänna Arbetsoch Corrections-Hus på Borgholms Slott och i Wadsteina ; samt till Stats och Banco Utskotten. Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition, angåen* de Allmänna Penningerörelsen och Myntvär» dets upprätthållande ; Om hvilket allt de öfrige Bespective BiksStånden skulle vänligen under* rättas. S. D. Bemitterades till Lag-Utskottet. 1:0 Ett anförande af Friherre Mannerheim, Lars August , innehållande Förslag till ändring uti 24 Cap. 5:te §. Byggninga-Balken rörande Brandstod. 2:0 Ett Memorial af Grefve Gyllenborg , Johan Henning, dels angående föreskrift för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att till JustitiasCantslerens och Justitias Ombudsmannens granskning öfversända ett exemplar af alla de utaf Kongl. Majtts Befallningshafvande utfärdade Kungörelser, hvilka röra allmänna och en* skildes rättoch skyldigheter, samt dels angående ett närmare bestämmande af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes rättighet, att anställa GantzliFörhör : in. m. Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskottet. Ett Memorial af Grefve Kalling, Pehr, an<j gående en Allmän näringsfrihet, samt, 446 ProtokollsUtdrag d. 18 Dec. 1817* Banco Utskottet. Ett Memorial af Fiiherre Falkenberg, Carl Gabriel, angående en utvidgad lånerätiighet t Banken å fast Egendom, samt till odlingars fö* retagande. Frän Hogvordige YresteStandet. S. D. Remitterades Till Banco-UtskottPf. Prosten Kotrnadins Memorial angående in* dragning af Filial-D'sconterne ; Till Lag-Utskottet. Prosten jispelini Memorial om skärpande af nu varande st afflagar Frän Vällofl Borgare-Ståndet. S. D. Remitterades till Banco-Utskottet Herr Malmbergs den 15
I stället för det af Utskottet för räkne-enheten föreslagna värde af Odels R:dr silfver, motsvarande 32 sk. Biko eller 1 Ridr R:gs, har inom Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden yrkats, att räkne-enhetens värde måtte bestämmas antingen till 24 sk. R:gs, jemlikt det af Herr Friherre Wrede vid 1840 års Riksdag väckta förslag; eller, i enlighet med Herr Wallenberga motion, till 40 sk. B:ko, eller ock till 50 sk. R:gs, hvarigenom lOÖidelen af enheten komme att blifva jemnt i skilling, då deremot om ett värde af 24 eller 48 sk. fastställdes såsom räkne-enhet, dennas lägsta under-afdelningar hvarken motsvarade de hittills varande minsta eller kunde med dem jemföras, utan att bråktal uppkomme. Öfver förslagen om räkne-enhetens bestämmande till ett värde af dels 24 sk. R:gs, dels 40 sk. B:ko, hvilka förslag vunnit understöd, det förra inom Preste-Ståndet och det sednare inom Borgare-Ståndet, samt jemväl hos någre af Bonde-Ståndets ledamöter, har Utskottet i det återremitterade Utlåtandet redan sig yttrat, och Utskottet åberopar hvad der är vordet anfördt. Genom räkne enhetens fastställande till ett värde af 50 sk. R:gs, hvilket egentligen inom Bonde-Ståndet blifvit yrkadt, skulle visserligen den fördel vinnas, att nuvarande under-afdelningar: skilling, 2 styfver och styfver komme, utan någon bråk-reduktion, att jemnt inpassa i det nya systemet, men denna fördel synes Utskottet blifva af föga betydenhet i jemförelse med all den oreda, som ofelbart skulle uppstå derigenom, att sjelfva enheten icke motsvarade något för närvarande allmänt antaget räknevärde, utan blefve lika med 1 Ridr 2 sk.
Till följd af öronsjukdom hade hon Hon språk. zig. v. s. åtföljde h o n sin far p å o c h Schubert må- d e n förstnämndas porträtt, barn », Kalkbrenners och Frankfurt, hvarunder döttrar: Klara och Marie. Det got af lär hafva variationer. är sept. aflidit. hittills I våra pianist Schumann. fanns okänd fiolspelare. som då hos äfven togo Fredrik en » storhet ». hette Robert Schumann. G. A. Goldschmidt. M e n icke blott såsom pianovirtuos, utan äfven s o m kompositris har Klara S c h u m a n n förvärfvat sig ryktbarhet. Preludier, fugor, sånger o c h pianokonserter vittna o m hennes begåfning på äfven detta område. d. Mari Mini. Xotten von * Florence Higfytingale. ' Valplatsens ängel '. hjasmer. Också några synpunkter af Incognita. vidrörts i Idun, sista åren. Och nu önskar m a n ytterligare öka denna konkurr e n s. (Slut i nästa n:r.) omständigheter. Och för den s o m sådant kan, är vinsten af o m b y t t vistelseort under sommarmånaderna så stor, att den är värd offer. Bryggare o c h slaktare komina numera reguliert vissa dagar till somliga platser, b e b o d d a af sommargäster, under det att andra till följd af otillgängligt läge ställa större kraf på husmoderns klokhet o c h förmåga att genom anordningarna ersätta o c h förtaga h v a d s o m eljes skulle vara en olägenhet. Isskåpen medföras ofta på landsflyttningen, men i de små stugorna finns ej utrymme för en dylik tingest. Har man en gammal dörr eller kan man få några hopslagna bräder, så gör man däremot ett skjul, helst i en sluttande backe, tätt intill bostaden och där skugga råder så stor del af dygnet s o m möjligt; på några stenar ställer man härinne en lår, hvars botten utgöres af ribbor eller spjälor, så att den blir som ett galler. Härpå lägger man isstycket inviradt i tidningspapper.
Julik. för Malmö Stad högst tryckande samt i sednare arén uppgått till »2, a 15,222 Rwlr Banco; och att en sadan summa, i förhållande till Stadens förmåga, är oformlig, förmodar Herr Cvmmcrce»Radet stall wara desto mera påtagligt, som den efter igro ärs Författning Taxerade Bewillning endast kunnat bringas till Tio Tusende Riksdaler, oaktadt sistnämnde belopp utgör nära dubbelt mera, än hwav Sraden förut i Bewillning erlagt. I anledning häraf får Stats »Utskottet andraga: Att när Riksens Högloflige Stander wid.Riksdagen i Stockholm aken 1309 och 1310, enligt 26 Mom. af Z4 §- > Riksdags,Bestutet den 2 Maj i8ro, funnit rättwist och billigt, att Jnqvarteringsbeswäret afhjelpes i de Städer, der Garnizon är förlagd, medelst Casterners och Byggnaders anffaffande pa Statens bekostnad. Och när Malmö Stad, som i förhållande till betz storlek och förmögenhet, vnekeligen af Jngvirtering är synnerligen beswarad, nu icke sträckt dest anhållan om biträde af Staten till uppförande af Casterner och Stall, längre, an blott till ett Förstört eller Län mot ränta, har Statsutskottet med allt skäl ansett stg böra densamma understödja. Beträffande ater kragan om de medel, hwilka härtill skulle kunna anwiias, har Stats »Utskottet nogsamt funnit, att uti Stats-Werkets nu warandc belägenhet något Förskott eller Län derifrån icke kau astadkemmas; Deremot tror Stats » Utskottet sig kunna uppgifwa och hos Riksens Högloft. Ständer föreslå en annan utwäg, hwarigenom, utan rubbning af Stats, Ansiagen eller förändring uti den Summa, som af Bewillningen för Riksgälds-Con - Den r? Julik. i7';y tokrets behof mäste bestämmas, Malmö Stad med det sökte Länet skulle kunna understödjas. Jemlikt Riksens Högloft.