Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herrar Ledamöter anhöllo, det Herr Grefven och Ordföranden behagade sjelf hos vederbörande anmäla Utskottets fordran af del af Statsrådets protocoller. Högl. Utskottet åtskilljdes kl. 12. Den 8 Augusti 1810 f. m. Justerat d. 9 Aug. 1810. A. G. Mörner. Onsdagen den 8 Aug. 1810 sammanträdde Constitutions Utskottet, hvarvid alla dess Ledamöter voro närvarande, undantagandes Biskoparne Doctor Tingstadius och Nordin samt Professoren Dr. Wijkman, hvilka dock under loppet af sessionen ankommo 1. Herr Grefven och Ordföranden anmälde, at enligt det i förra sammankomsten fattade beslutet hade nya sessionsrum blifvit sökte, i följe hvaraf genom byte med Lag-Utskottet lämplige rum utan ytterligare kostnad för staten erhållits. Den vaktmästaren, som af Utskottet då blifvit antagen såsom varande vagtmästare hos Vällofl. Borgare Ståndet, hade nu, efter skedd flyttning, förklarat sig ej längre kunna utskottet betjena, hvarföre Hr Grefven föreslog, at Riddarehusets vaktmästare, som sig dertil anmält, måtte af Utskottet antagas. Bifölls. Äfvenväl biföll Utskottet secreteraren Cocks begäran at utan arfvode få Utskottet biträda. Föredrogs et ifrån alla fyra Stånden til Utskottet remitteradt, af Friherre Mannerheim til Riksens Ständer ingifvet så lydande memorial2.
Skrifvelse, N:o 171. 417 all jemväl ulga under den lid, nu fastställda statsreglering omfattar, äfvensom i anslaget till Chalmerska slöjdskolan i Götheborg blifvit af Rikets Ständer beviljad en ärlig tillökning af 1,000 R:dr. e) Undervisningsanstalter för handel och sjöfart. 13:o. Under yttrad åsigt, att, som aflidne Grosshandlaren Abr. Rydberg, genom är 1834 upprättadt testamente, lill inrättande af Navigationsskola i Stockholm anslagit en betydligare summa, och de derå inflytande räntcmedlen utgjorde mer än tillräcklig tillgång för underhållandet af en fullständig och ändamålsenligt ordnad navigationsskola, Slaten icke skäligen borde vidare betungas med någon utgift för navigations-undervisningen i bufvudstaden, hade Rikets sednast församlade Ständer, jemte anhållan, det E. K. M. mätte i nåder vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom berörde testamentsmedel kunde lill dermed afsedt ändamål blifva använda, i underdånighet tillkännagifvit att det då varande årliga anslaget för Stockholms Navigationsskola 2,800 R:dr komme att upphöra, när den beslutade nya slalsregleringen trädde i verkställighet, men att Rikets Ständer, på det undervisningen vid skolan ej måtte behöfva afbrytas, ville å Riksgäldskontoret anvisa en summa af 5,000 R:dr, för att, efter beräkning af 2,800 R:dr ärligen, från 1849 års början tills vidare och intill dess Rådbergska donationsmedlen blefve för ändamålet att tillgå, förskottsvis disponeras till skolans underhåll, dock under förbehåll af framtida ersättning från nämnde testamentsmedel. Imedlertid bade efter hvad E. K.
M:s näd. propos., rör:de villkoren för del lill fullbordande af hamnanläggningen vid Götheborg beviljade lån; N:o 22, angide afskrifning af de till tomtreglering inom städerne Wexiö, Amål och Kungsbacka anvisade summor utaf mindre kreditivet; Nio 23, i anledn. af K. M:s nåd. propos., ang:de eftergift af Kronans rätt till danaarf efter collega scholle J. Eklund; Nio 24, i anledn. af K. M:s nåd. propos. ang:de eftergift af ett kronan tillfallet danaarf efter hushållerskan Christina Bengtsson ; N:o 25, i anledn. af väckt motion, om anslag af 36 tunnor spanmål åt kyrkoherden i Södertelje till ersättning för indraget ständigt vederlag. Nio 26, angide anskaffandet af det för tryckningen af R. o. Ad:s prot. erforderliga papper; N:o 27, i anledn. af föreslagen eftergift af räntan för det till återuppbyggande af Konradsfors bruk i Wermland beviljade lån; Nio 28, angide ersättning till personer, som äro förordnade att, i egenskap af krono-ombud, bevillningsstämplingen af spelkort öfvervara; Nio 29, i anledn. af äskad uppgift å de sedan år 1809 tillsatte comitéer och de kostnader staten för dem måst vidkännas: Lagutskottet: N:o 12, i anledn. af viickt motion om förändring i trohets-eden; N:o 13, i anledn. af väckt motion, angide införande af ett stadgande i 5 cap. ntsökms-balken, i afseende på tid för verkställande af utmätning i sterbhus; Allm. Besv.- o. Ekon. Utskott et:
(Ny redaction af 3 §, 8 mom.) 12:0 Angripelser mot enskilt man, hvilka å heder och ära gå, eller för hans borgerliga namn och rykte förklenliga äro; Brottet straffes enligt ofvanstående 11 morn., dock vare penningehot hälften mindre.’ (Ny redactjon af 3 §. 11 mom.) ao Bil. till Cons tit.- Utslits Memorial, N:o 5t, i3:o Lögnaktiga upgifter och vrånga framställningar, till Allmänhetens förvillande och förledande; Brottet umgälies, efter beskaffenheten, nied höter från Trettiotre Riksdaler Sexton skillingar till och med Ett Hundrade Riksdaler, (Se 3 §. 12 mom.) 14:0 Sedernas vanhelgd, genom offentliga läror till laster eller brott, eller genom sådana ohöljda och skändliga framställningar af deras utöfning, hvarigenom främjandet af’ ett förderfligt lefnadssätt åsyftas; Brottet umgälies med Femtio till Ett Hundrade Riksdalers böter, (Se 3 J. i3 morn.) §. 11. Uti alla de bestraffningsfall, hvarom 8 och 10 §. §, handla, varde tillika skriften confiskerad, (Sammandragen från de särskilta mom. i 3 §.) Om bevakning, qvarstad och åtal, i afseende på tryckta skrifter. §. 12. 1:0 Hof-Canzlern tillkomme att, både inom Hufvudsladen och i orterna, sjelf eller genom vederbörligen af honom förordnade Ombud, vaka öfver skrifters allmängörattde, på det sätt och i de delar, som bär nedanför stadgas. (Se 4 §> * morn.) Bil. till Constit.-~UtsJt:s Memorial, N:o 5t, 11 2:0 För detta ändamåls belia ridande, skall, sednast då en skrift till försäljning eller spridande utgifves, ett exemplar aflemnas, i Stockholm lill Hof-Canzlern, och i hvarje annan ort lill lians Ombud, hvaröfver Embetsbetyg, der så äskas, genast utfärdas bör.
Bref den i4 Junii 1826, förordnat att den efter gilladt förslag belöpande koslnads-summan af 29,064 R:dr skulle under loppet af 3:ne år utbetalas, på det sätt att Tiotusen R:dr genast borde anordnas ä besparingarne på 3:dje HufvudTiteln för år 1820, en lika Summa lemnäs till Regementets disposition i Januarii månad 1827 samt återstoden senast i början af år 1828, vid hvilka tillfällen K. M:t ville bestämma de fonder, hvarifrån dessa sistnämnda utbetalningar borde bestridas; och hafva sedermera äfven anordnats till 4 B. 38 £84 Stats-Utskottets följd af liögslberörde K. Bref den i4 Junii 1826 10,000 Rtdr, jemlikt K. Brefvet den 17 Januari 1827 äfvenledes 10,000 R:dr samt på grund af K. Brefvet den 16 Maji 182g, återstående 9,064 Rtdr utgörande totalbeloppet af dispositionen å StatsMedlen för ifrågasatte ändamål, 31,064 R:dr, hvilka anvisats å 3:dje HufvudTitelns besparingar med undantag af de förstomnämnde 2000 R:dr sora utgått af 1825 års anslag för oförutsedda Militaire-ulgifter.
MAURICE. Adolphe kommer, så tror han att vi bedragit honom och smugit bortl Det är djefvulens! Men om vi gå innan HENRIETTE. väl i floden nu, icke sant? Det vore i stil med resten! För öfrigt gå vi MAURICE räcker Henriette sin hand och de gå ut. I floden, ja! AKT IV. blåser i träden och på marken röras löf, halm och papperslappar. Maurice och Henriette sitta på en bänk. HENRIETTE. Vid Adam och Evas staty. Det Du vill icke dö? MAURICE. kommer att frysa nere i grafven; med bara ett lakan öfver mig och litet hyfvelspån inunder. För öfrigt förefaller det mig som om jag hade något outrättadt, men jag vet icke hvad det är. Nej, jag törs inte! Jag föreställer mig att jag HENRIETTE. Jag gissar hvad det är! MAURICE. Säg det! HENRIETTE. Jeanne och Emile att ha skickat detektiverna på mig Det är hämnden! Du liksom jag misstänker BROTT OCH BROTT i går! En sådan hämnd på en rival kan endast en qvinna uppfinna. MAURICE. misstankar gå ändå längre, och det förefaller mig Alldeles mina tankar! Men vet Du att mina som om de sista dagarnes lidanden gjort mig skarpsinnigare. Kan Du till exempel förklara hvarför icke kyparen på Auberge des Adrets och hofmästaren på Paviljongen kallats till förhöret att vittna? HENRIETTE. för! De hade intet att vittna, emedan de aldrig lyssnat! Nu först tänker jag på det; jo, jag vet hvar MAURICE. Men hur kunde Kommissarien veta våra ord? HENRIETTE. han gissade, och gissade rätt; han hade kanske haft ett liknande fall förut! Han visste dem icke, men han räknade ut dem; MAURICE. Det fins ju folk som kunna läsa andras tankar. Att vi kallat den bedragne Adolphe för åsna fann nyansen att han brukar kallas idioten; men efter han helt naturligt, och det lär vara regel, med den som det var tal om vagnen, triumfvagnen, så låg Eller så här: han såg på oss hvad vi sagt!
Skrifvelse N.o 2/2. gift är en följd af Rikets Ständers vid sista Riksdag gjorda underd. hemställan om upphörandet af dagsverks-skyldigheten för vissa socknar i Westmanland, samt motsvaras af det vederlag i spanmål, som förut för hjelpdagsverken bestods, men då till Kronan åter indrogs och nu i beräkningen af Stats-Verkets inkomster ingått, hafva Rikets Ständer bifallit uppförandet af denna utgift med 1,704 R:dr 22 sk. 2 r;st. till fyllnad i den för samma ändamål vid senaste Stals-reglering upptagna summa af 415 R:dr 25 sk. 10 r;st., tillsammans utgörande ett jemnt belopp af 2,120 R:dr. 6:0 Uti Stats-Contorets Berättelse om Stats-Verkets förvaltning, tillstånd och behof, har blifvet uppgifvet, att det för nybyggare i Rikets ^orra Landskap anslagna understöd af 8 tunnor spanmål för hvärdera förut utgått utom Stat eller medelst afdrag i Statens behållna spanmålsräntor, så länge sådane funnos i orten disponible, men sedan, enligt Rikets Ständers begifvande vid senaste Riksdag, Statens behållna spanmålsräntor få lösas med penningar och ränlegifvarne af en sådan rättighet sig begagnat, har spanmål till nybyggare måst upphandlas för Statens räkning, och utgiften dertill afföras på Kronans behållne spanmålsmedel; och som genom afvittringarnes fortgång dessa utgifter fortfarande komma i fråga och för år 1831 utgjort 671 tunnor spanmål; hafva Rikets
Lbiistian Wrangel. 6ustäk Uibbing. lul. k. von kllolstsn. /^xel cls kress. kr. kalkenstectt. 14. kleming, Herr Baron och Landt-Marskalken uppläste i anledning häraf Z7Z. i Regerings-Formen. Ridd. sch Ad. pr. Grefwe kalling, kebr ^llolpll, yrkade att det wore bäst att följa Constitutionens bokstafliga innehäll. Memorialet begärdes pä bordet. Grefwe ^törner, Oöray: I anled ning af den 24 §. i Riksdags-Ordningen som bjuder att tjenliga arfwoden för Ständens och Utssottens Canzlser och betjening skola af Statsutskottet, i samräd med Herr Landt-Marssalken och öfrige Talemännen föressäs, och af Ständerne fastställas, torde jag till tidens minnande i ödmjukhet fä förestå, att frägan härom mätte till Stats-Utssottet fä remitteras, för att, efter öfverläggning med Herr Landt-Marssalken och öfrige Talemännen, inkomma med förslag till ett arfwode, lämpadt ej allenast efter arbetets beskaffenhet, men äfweN efter den drygare kostnad som Riksdagens förflyttning, för de flesta individuer mäste förorsaka. Uppä derom af Herr Baron och LandtMarssalken gjord Proposition blef denna motion till Stats-Utskottet remitterad. Friherre Le6er8lröm, facob: Dä Riksens Högloft. Ständer wid det nyligen slutade Riksmötet, förordnat, att Ständen borde kjelfwe besörja betalningen af all slags förtäring pä Klubbarna, förbehöll Riksens Ständer sig likwäl att erhälla dertill nödige rum i nägre af Kronans hus.
De som vill ta små barn skall ha intyg från prästen att de är välfrejdade och kapabla att sköta barnen. När barnen placeras skall ett underhållsbrev utfärdas, där det står att fosterföräldern är berättigad till 8 riksdaler om året. Dessa pengar tas från räntan av de medel ömsinta personer skänkt barnhuset. I brevet skall stå givaren, för att när barnet blir tillräckligt gammalt skall han veta, vem som underhållit honom och med tacksamhet kunna ihågkomma den personen. Fosterföräldrarna avger, när de mottar barnen en försäkran, att med faderlig ömhet vårda barnen, kläda och föda dem även sedan fosterlönen upphört. De beviljas frihet från mantalspengar för gossarna tills de uppnått 21 års ålder och för flickorna till 20 års ålder. De fosterföräldrar, som visa särskild kärlek och ömhet för barnen, gjort dem till arvingar eller hjälpt dem till goda giften, skall erhålla vanlig belöningsmedalj att bäras på bröstet. Skulle fosterföräldrar missköta barnen skall de ges andra fosterhem eller tas tillbaks till barnhuset. Sådana föräldrar skall ställas till ansvar. Skulle något barn rymma tillbaks till barnhuset, får det inte stanna. Det skall agas med ris och sändas tillbaka till fosterhemmet. Vill föräldrarna inte ta emot ett barn som rymt skall det antingen få ett nytt hem eller få komma tillbaks till barnhemmet. De barn som vistas i Stockholm eller dess närhet skall mönstras 4 gånger om året. Barnen ute i landet blir mönstrade antingen av prästerskapet eller kronobetjäningen. Barn som dö medan de är på barnhuset eller är utlämnade i Stockholm, skall begravas på Adolf Fredriks kyrkogård. Vid varje års slut upprättas en budget för kommande år, där man bedömer hur många barn som kan tas om hand. Där beslutas också att en del varor skall uppköpas på auktion för att få dem så billigt som möjligt. Helst skall också hela årsbehovet köpas på en gång. Vid inköp av läkemedel skall man ta de billigaste, om de ha lika god verkan som de dyrare. GUSTAF ADOLPH. Kungörelse angående brännvinsbränningens inställande till den 1 oktober nästa år 1801, Drottningholms slott den 28 oktober 1800. Då årsväxten varit svag i flera landskap och förråden uttömda och spannmålspriserna höga är det nödvändigt att hushålla med spannmålstillgångarna.
en ovanlig förmåga a t t för andras bekymmer glömma sina egna och med det hjärtligaste deltagande försöka att hjälpa eller åtminstone lindra det svåra. Detta, hennes förgätande af sig själf, var hennes vackraste sida och grunddraget, kan man säga, i hennes karaktär. En sådan husmor var det en glädje a t t få tjäna, i synnerhet när man lägger därtill, att eftersom hon själf lade hand vid husets sysslor, så förstod hon a t t värdera arbetet. I sina tjänare såg hon sina hjälpande medmänniskor och bemötte dem därefter. I allmänhet, hade hon genom sin godhet, parad med fasthet och allvar, lätt a t t vinna underordnades kärlek, aktning och förtroende, och detta visste hon a t t uppskatta. Två tjänarinnor, som ännu outvecklade vid unga år kommo i hennes tjänst, ha stannat där den ena i 35, den andra i 31 år. Båda mottogo på hennes födelsedag 1889 Patriotiska sällskapets medaljer. När hon fastade den på hennes bröst, hvilken i tjänsten var äldst, sade hon leende: » Lilla Titti, du har så innerligt väl förtjänt den, men jag kunde kanske också ha en liten del i den. » Dessa tjänarinnor blefvo med åren nästan som medlemmar af familjen. På julafton deltogo de så väl i undfägnaden som i husandakten och julklapps utdelningen. Denna högtid firades på samma sätt som den i släktled firats inom Atterbomska och Tigerschiöldska familjerna. Allt i huset skulle dagen förut vara undangjordt, så att, när morgonsolen på julafton lyste in, var det full helg. I allmänhet höll majorskan på gamla goda traditioner, och så väl allmänna som enskilda högtidsdagar ville hon fira så, a t t det uppväxande släktet af dem fick intryck för lifvet. Till och med söndagen skulle ha sin egen prägel. Hon tyckte ej om, att man den dagen bar sin hvardagsklädning eller tvärt om. Den utmärkta husfrun var den bästa ma— 2 — ka och moder. Hennes natur var moderlig. Alla sina barn hade hon själf närt och fostrat, och små barn i allmänhet väckte hennes intresse. Det påstås, a t t det var ett nöje att se henne handtera sådana där små hjälplösa varelser. Hennes hand var alltid varm och mjuk, men ägde på samma gång denna fasthet, som inger en känsla af trygghet.
Utfärde ock Konungens Befallningshafvande skyndsam mcligen allmänna Kungörelser om Bankens iråkade obestånd och upphörande *). Huruvida Bolaget, vid sådant förhållande, må tillåtas, eller lagligen förmås, träda i concurs, ankomme, efter derom skedd ansökning, på Rådhus-Rättens pröfning**). Varande i allt fall Directionens Ledamöter, med egendom och personer, fortfarande i ansvarighet för alla Bankens förbindelser. 11. I alla de fall, då Ledamot af Directionen ej med Lagsökning träffas hemma eller å Bankens Contor, eller då flere Directions-Ledamöter skola på en gång eller alla samfäldt sökas, läte de, som Konungens Befallningshafvandes eller Rättens bud gå, å Bankens Contor bevisligen aflemna, eller, om det finnes stängdt, å dess dörr fästa skriftlig kallelse eller resolution; och gälle sådan åtgärd såsom laga delgifvande. 12. Den, genom Kongl. Förordningen den i3 Junii 1800, för skuldfordring i allmänhet bestämda praascriptionstid af tio år ege ej rum i afseende på de af Sedelbanken utgifne creditsedlar och invisningar; ej heller erfordras, vid inträffad concurs eller års-proclama, bevakning af desamma, på sätt i Concurs-Lagen eljest för fordringar är stadgadt; hvaremot, då tiden för privilegium tilländalupit, eller detsamma af annan orsak upphört, hvilket Kongl. Majlis Befallningshafvande bör utan dröjsmål till Kongl! Maj:t inberätta, Kongl. Maj:t låter utgå Nådig Kungörelse derom, med föreläggande för en hvar, som någon så beskaffad förbindelse af Banken innehafver, att, vid förlust af all betalningsrätt, förbindelsen till inlösen uppvisa i Banken inom trenne år från den dag, hvarunder Kungörelsen utfärdas; börande, under tiden, samma Kungörelse årligen från predikstolarne uppläsas. *)
Till uppnående af dessa vigtiga ändamål, skall Rikets Ständers Bank fortfara att vara en Deposit-j Vexeloch LåneBank, §•■ 2- Då Banken sålunda bör emottaga depositioner af enskiltas dyrbarare gods och penningar; tillhandahålla allmänheten Sedlar och SpecieMynt till liqvidernas beqvämlighet; upplåna ofruktbart liggande kapitaler och sätta dem x rörelse; samt utlåna så väl dessa kapitaler, som de fonder Banken genom närvarande lånerörelse redan disponerar; skall det härefter gälla som en oföränderlig föreskrift:. 1:0 Att alldrig enskiltas depositioner xnåmed Bankens real-valuta sammanblandas. 2:0 Att alldrig Bankens real-valuta må till annat än vexling mot Bankens Sedlar användas, ej eller en sådan vexling efter nu faststäld vexlingsgrund någonsin till allmän och enskilt skada och osäkerhet inställas eller förändras. 3:o Att Bankens lånerörelse icke må utvidgas utöfver beloppet af hädanefter uppJånta kapitaler, samt det förhållande, hvari för det närvarande lånerörelsen till real - 6oo Den 28 November e. m. valutan sig befinner; det är, till lika belopp sorn värdet af de Myntbara metaller, hvilka i Banken finnas förvarade, och belånade vågmetaller Rikets Ständer vilja härmed för evärdeliga tider fastställa: att allenast den behållna vinst, som Banken kan äga utöfver årliga omkostnaderna och hvaröfver, efter årligen skedt bokslut, en serskilt räkning kommer att föras, någonsin skall af Bankens medel till Statens behof disponeras; och skall icke en gång denna helt och hållet användas, förr än flera års erfarenhet bevisat Bankens nu ägande real-valuta vara tillräcklig för att trygga värdet af Bankens utelöpande sedlar; varande Banken tills vidare allenast ålagdt, att aflemna hälften af denna vinst till de ändamål Rikets Ständer bestämma; och att genom silfveruppköp använda det öfriga till reella fondens förstärkande.
Sedan inom Riks-Slånden motion blifvit v lieb t derom, att så viii Capitainen F. A. Sjöbolim, hvilken, vid den med Kongl. M.1 j:ls Flotla år 1824 vidlagne reglering, blifvit föi flj711:ttl på Expeclance-Stat med endast Lieulenants lön, eller 3oo Rplr, élniru lian t jensi gjort såsom Capitaine i öfver 6 år och, derest regleringen för sig galt några, veckor senare, till äfven tyrs kommit i åtnjutande af Capitaine® aflöning, som Lieutenanlen Guslaf Magnus Hård, hvilken, såsom år i8a3 befordrad till Lieutenant vid Arméens Flotta, under loppet af samma är deponerat accord till vinnande af lön, motsvarande nämnde tjenstegrad, men, vid den med Kongl. Majrls Flotta kort derefter verkställda reglering, blifvit å Expectance-Stat uppförd, med endast Under-Lieutenanls lön, malte erhålla en lönefyllnad, svarande emot den högre beställning de hvardera innehaft; hafva Rikets Ständer val funnit sig icke kunna dertill bifalla; men då härvid tillika förekommit, ali en annan Tjensteman vid Kongl. Maj;ts Flotta, Capitaine C. A.
Den oss foder klädes med gul surah, hvilken, som förevisade modellen till denna capote var synes af teckningen, i midten veckas men af mörkröd sidenplyscb med sidenfoder i på sidorna hålles slät. De båda jackhälfsamma färg och prydd med guldbroderier terna, hvilka framtill äro vidt skilda, fodras liksom figuren utvisar. med surah i samma färg, hvilken fogas in i såväl sidosom axelsömmarne (passepoileras). Skörtet i bak veckas och dess kant begränsas med soutachebroderi; af liknande materiel äro de broderier, som reveartadt ordnas på lifvet, som pryda nedre delen af framjackan samt ärmarne och ståndkragen. Figuren framställer en drägt med matrosblus för små gossar. Kjolen här-. till förfärdigas af blå- och gulrandigt kläde, veckadt vid öfre linningen och fästadt vid en underblus af fodertyg, på hvilken äfven kravattstycket och ståndkragen af samma tyg som kjolen äro anbringade. Den långa blusen är af marinblått kläde, framtill hjertformig urskuren och försedd med breda, randiga reverer, som på ryggen sluta i en ståndkrage. Lång kappa. Den långa, åtsittande kappan förfärdigas af modefärgad cheviot och förses till hela sin längd med en isättning samt en ståndkrage af plysch i samma färg. En synnerlig elegans förlänas kappan genom de silkesbroderier, som pryda revererna och ärmuppslagen. Kappan förfärdigas af dunkelrödt och grått rutigt, engelskt ylletyg, förses till lifvets längd med yllefoder i åtsittande fason. Det öfre tyget ordnas på fodret så, som figuren utvisar. Den med en veckad remsa af siden garnerade kragen är af dunkelröd plysch, desslikes de på samma sätt garnerade ärmuppslagen och det breda skärpet, hvilket baktill prydes af knappar och hakar af metall. På framsidan företer skärpet en liknande prydnad af metall, hvilken äfven tjenar till det sammas knäppande. Sällskapstoalett a f siden.
Men då rm mera, äfven genom de segrar, till hvilka Svenska vapnen bidragit, en ny sakernas ordning, sedan för! ide t år, inträdt , finner Kongl. Majit den tidpunkt hafva inträffat, då Kongl. Majit bör begagna den Honom af Bikets Ständer uppdragna rättighet, och förklara, att den ifrågavarande tred jedelen af Sveriges Capital-gäld i Holland, Brabant och Genua,' måste* åter såsom en Bikets verkliga skuld erkännas, och att densamma således, i anseende till afbetala ingar och intressen, bör tilläggas samma rättigheter, som Handelshuset Fiege 8C Camp. i Leipzig för dess redan godkända fordran hittills åtnjutit. Då Kongl. Maj:t nu velat Bikets Ständers Stats-Utskott härom underrätta, på - det nödiga medel för detta behof matte vara att tillgå, förmodar Kongl. Majtt äfvenledes.,; %tt Bikets Ständer, i anseende till Averhoffska Sieibhusefs ä« gande fordran, enär. denna redan är till sitt, belopp erkand, icke eller lära underlåta, att tillägga detsamma enahanda betalnings-förmåner, som det förstnämnde. Kongl. Majit föibehåller sig att, uti en särskild Nådig Skrifvelse, gifva Rikets Ständer tillkänna, på hvad sätt den börda, dessa kostnader medföra, skulle kunna lättas; och Kongl. Majit förblifver Bikets Ständers Stats-IRskott med Kgl. Nåd och Ynnest välbevågen. Datum ut supra. CARL. A. GMörner.’’ rUtdrag Den a o Juli. y Utdrag af Protocollet ofver\ Handelsoch Finance - hender, hållet inför Hans Majit Konungen uti StatsRådet ä Stockholms Slott den 6 Juli 1815, hvarvid Hans Kongl Höghet Kron Prinsen var tillstädes. Närvarande: Deras Excellencer, Justitia-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg och Stats-Minisiern för Utrikes Arenderna Herr Grefve v. Engeström. Stats-Raden, Hans Excellence Herr Grefve Rosenblad. Hans Excellence Herr Friherre Flemming.