Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridr 16 öre, beviljats till inrättande af små-skolor för den första förberedande undervisningen; hvarvid Kongl. Majit förklarat, att de för dessa skolor sålunda beviljade årliga bidrag borde utgå från den tid efter 1858 ars början, då skolorna kommit i gång samt anbefallt Kongl. Stats-kontoret att, i mån af inkommande reqvisitioner, emot ersättning af Riksgälds-kontoret, förskottsvis utbetala de erforderliga beloppen; varande dock I 28 Sl a I s - Ut s k o itel s Memorial N:o 3. hittills någon ersättning från Riksgälds-kontoret icke reqvirerad tor de till meranämnde skolor af Kongl. Stats-kontoret förskjutna medel. Deremot liar, till den för år 1838 beviljade förhöjning af examinerade folkskolc-lärares löner, från Riksgäldskontoret reqvirerats och utbetalts ett belopp af 24,880 R:dri I afräkning å anslagen för sistlidne år till Folkskole-lärare-seminarierne, 26,000 R:dr, och till understöd för elever vid dessa seminarier, 20,000 R;dr, hafva, till följd af Kongl. Maj:ts nådiga beslut och efter erhållna vederbörliga reqvisitioner, utbetalts 19,300 R:dr utaf den förra och 13,330 R:dr utaf den sednare anslagssumman; men utaf de medel, som anvisats för inrättande af höyre folkskolor och för undervisnings-materielens förbättrande och underhållande samt utgifning af böcker och karlov för folk-skolornas behof, har någon reqvisition ännu icke skett hos Riksgäldskontoret; dock äro, enligt de Kongl. Bref Fullmägtige rörande anslagen till dessa föremål fått emottaga, årliga understöd af tillsammans 8,466 R:dr 67 öre beviljade för åtskilliga högre folkskolors inrättande, hvilka understöd böra utgå från den tid ifrågavarande skolor, efter fastställda reglementen, triidt i verksamhet.
Jag föreslår derföre, att första Rättegångsdagen vid HäradsRätterne må anslås till uppropande af alla instämde mål, och att Domaren, utan närvaro af Nämden, då försöker förmå Parterne till förening. Om må hända detta ej straxt skulle bereda ett önskadt resultat, skall det emedlertid bibringa ideen om de så länge om tål te FörlikningsDomstolarne. Jag anhåller om detta Memorials remitterande till Lagutskottet, samt detsammas communicerande med MedStånden. Vördsamt Memorial! Att bevisa Procenteriets skadeiiga följder, är ingalunda min mening. Jag hänvisar hvar och en, i det fallet, blolt till de händelser, som inom en kort tid år 182b tilldrogo sig uti vårt Stånd. De mån - 446 Den 25 November. ga Ynglingar, som hafva blifvit bragte i olyckliga förhållanden, alla de familjer, som blifvit störtade i elände, vill jag ej nämna. Jag ernar blott uppgifva ett medel, som, om det icke fullkomligt förmår utrota ockret, åtminstone skall lägga binder i vägen för Procentaren, att så öppet, som hittills, kunna drifva detta i moraliskt hänseende dåliga bandtverk. Jag föreslår, att inga Förskrifningar på större eller mindre penningesummor få vara ställde till Sedelhafvaren eller till viss Man eller Ordres; utan, för att vara gällande, endast utgifvas till viss Man, hvilken, med Utgifvarens samtycke, men ej annars, må på annor viss man desamma transportera. Härigenom vinnes att Låntagaren får utur första hand den behöfliga summan, utan att tredje och fjerde Mans biträde blifver nödigt. Låntagare och Långifvare känna alltid hvarandra, och negociationer, hvarvid billighet och consideration förekomma, blifva möjliga. Jag anhåller om Remiss till Lagutskottet, samt communication med de öfrige respective MedStånden. Dessa tvänne Memorial Iades på hordet. Herr Montgommerie_, Fabian, hade inlemnat följande, som upplästes:
Föredrogos och remitterades till Constitutions-Utskottet Kongl. Majlis till Rikets Ständer aflålne följande Nådiga Propositioner: l:o, angående ändringar i 17, 22 och 24 §§ Regerings-Formen; Gifven Stockholms Slolt den 30 OcLober 1844; 2:o, angående tillägg och ändringar i 6, 15 och 43 §§ RegeringsFormen; Gifven Stockholms Slott den 30 October 1844_; och 3 Ö 1 310 Prot.-Utdrag, elen g November i844- S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besväroch Ekonomi-Utskottets följande betänkanden och memorial: N:o 62, i anledning af återremiss af belänkandet N:o 17: Lades till handlingar ne; N:o 63, i anledning åf återremiss åf betänkandet, N:o 18: Lades fi/l handlingarne; ■ N:o 64, i anledning af återremiss af betänkandet, N:o 22: Lades till handlingarne-, N;o 65, i anledning af återremiss af betänkandet, - N:o 23: Lades till handlingarne; N:o 66, i anledning af väckt motion derom, att kronoarbetskarlarne å Carlsborg må hädanefter inom fästningen få undergå de dem ådörnda kroppsstraff: Bifölls; N:o 67, i anledning af väckt fråga om meddelande af närmare föreskrifter, i afseende på utländningars bosättning i Sverige och tillåtelse för dem att der idka borgerliga näringar:
Man torde äfwen inwända, at?-6ei LommisrDispositioner äro förfördelande; det wore de i fanning, om en far, som äger flere barn, gjorde af ail sin förmögenhet en sädan äisposition, hwilket troligen sällan händer; i andra generation kan er sadant förfördelande i alla fall aga rum, ty Lag-Ucfforrer förestår ju rättighet, at fritt disponera sin sörwärfda egendom för twänne generationer, der -82 Den rz Mars. wil saga för barn och barnbarn; just det fall da förfördelandet wore mast känbart är ej förekommit, sedermera blir det alt mindre och mindre kändart; ly af en egendom, som fran den ena generation til den andra stall delas, tilfaller hwar och en afarft bingarne fluteligen en högst obetydelig lott, och agandet af et, för et eller twähundrade är sedan stift rädt, commiss bör rimligen ej af med-arfwin gar afundas, ty man kan oftast tydeligen inse, at vm en sädan egendom warit delbar, hade ingen af Lem utaf densamma baft nytta; dä om man ärer, igen betraktar saken fran motsatt sida, finner man ryveligen, at slägren i längden af en sädan cl! po. -ilion drar fördel, ty hwarje commiss - ägare bör äga tilfälle, at gifwa fina barn säucation, bibringa dem kunffaper, som göra dem kil i Samhället nyttige medlemmar, och tyckes det med fäderne äispositioner wara rätta affiqten, och ej den, at en enda i maklighet och owerksamhet ffulle fä framlefwa sin tid. Det kan ej annar än förefalla mig obegripeligt, at Högloft. Lag-Urskottet ej afwen erfstyrkcr bibehållande af rättighet at göra äispositioner för Sekler acl pios usuj» säsom stipendier m. m.: äro dä clispositioner lil Slägrens förmän aä imxios?
Häradsrättens förfarande att kroppsplikten till spöstraff bestämma, likasom dess .ingående Anders Johan Persson meddelade förvandlingsbeslut, icke kunna för Borgmästaren Öhrström någon ansvarspåföljd föranleda, rättvist döma honom att för den anmärkta vårdslösheten plikta tio R:dr banco till treskiftes. — 59 — Ehuru genom detta utslag min talan blifvit ogillad i den del, som rörer användande af spöstraff för andra resan stöld; har jag dock trott mig kunna undgå att häröfver i underdånighet klaga, då den tilltalade Domhafvanden uti sin förklaring anfört, att efter det han af Justitiä-Omhudsmannens embetsberättelse för 1847 erfarit, det sa väl högsta aklagaremakten, som Öfverrätterne förenat sig uti den åsigt, att andra resan stöld borde försonas med fängelse vid vatten och bröd, äfven han nu mera tillämpade en sådan grundsats; hvarigenom således åtalets hufvudändarnål, att förebygga framtida misstag af den tilltalade, blifvit öfverflödigt; och äro ej heller af honom sjelf underdåniga besvär öfver Hofrättens utslag anförda. Under den 22 Januari 1851 har Kongl. Maj:t meddelat nådigt Utslag uppå de af mig anförda underdåniga besvär öfver Göta Hofrätts i min sista berättelse omförmälta utslag af den 29 Maj 1850 angående det af mig anställda åtal emot Konungens Befallningshafvande i Elfsborgs län, bland annat, för underlåten verkställighet af ett utslag, hvarigenom Pigan Anna Brita Nilsdotter var dömd att undergå fängelse vid vatten och bröd; och har Kongl. Maj:t funnit skäl icke vara anfördt, som till ändring i Hofrättens utslag kunde föranleda.
Såsom den nu ■visar sig för mitt omdöme, som måste sakna allt stöd af erfarenheten, hvilken vid denna, som vid de flesta rnenskliga inrättningar, är den bästa och säkraste ledare, har jag icke kunnat undgå att fin. na den förra öfverväga de sednare, särdeles när jag förutsätter, att Lagmans Rätterne böra indragas; och då frågan, såsom utgörande en af grun* derna för den nya Lagstiftningen, nu blifvit väckt; då ämnet är af den vigt, att det förrjenar hlifva ett föremål för Lagstiftande Magtens visa och nog. granna bedömrnande; och då det egentligen är Folket, som skall skörda nyttan, eller vidkännas olä. genheterna af förändringen; synes dess Representanter böra få tillfälle att sig deröfver yttra. Jag tror mig derföre, *itan att nu utlåta mig öfver de mindre detaljer, som vid Lagens utarbetande lära komma under öfverläggning , böra i underdånighet hemställa, att Lag-Commitéens Förslag matte till Riksens Ständers granskning öfverlemnäs. Justitiaa-Rådet Torén yttrade sig; För min del anser jag de nu väckta Lagfrågor, om inskränkning af Spö- och Ris - straffen, om inrättning af Gorrections hus, om permanenta Härads Rätter, om indragning af Lagmans, och om utflyttning af Hof-Rätterna, äga på hvarandra den nära inflytelse, att de i ett sammanhang böja betraktas. Otvifvelaktigt är det, att de nuvarande bestralfnings-sätten, lemningar af forntidens råhet Ven 5 Maj. 103 råliet, hvarken uppfylla Samhällets eller tnensklighefens fordringar, eller stå tillsammans med närvarande tiders förändrade skick.
Negerynglingen insåg genast, att det var förbi med den fordna jemlikheten mellan honom och konungaynglingen, samt att ett splitternytt förhållande inträdt, hvilket påkallade undergifvenhet och lydnad, för att vinna och bibehålla bevågenhet. Att känna och bedömma sin ställning, finna sig i den och tillita alla dess utvägar föll sig temligen lätt för den liflige söderlänningen. «Majestätet kan räkna på mig« – svarade således Badin, och förblef stående framför skrifbordet, midt emot konungen –; «var endast så nådig att underlätta mitt minne med några frågor, om berättelsen händelsevis skulle stappla.« Och nu tog morianen till ordet och gjorde konungen reda för allt hvad han visste om regenthuset och hofvet, sedan Gustafs afresa från hufvudstaden förra året. Sina egna kärleksäfventyr förteg Badin likväl försigtigt: visserligen icke af fruktan, att konungen skulle taga illa upp en eller annan glömska af trohetseden åt drottningens kammarfru, Olivia Ramström – det var i sanning ej den äkta troheten, som af Gustaf togs i beskydd! – utan derföre, att Badin ej vågade låta märka, att han kände vägarna i det gränslöst förhatade Pechlinska huset. Åt hvad som angick enkedrottningens, prinsessans och Hessensteins inbördes förhållande lånade konungen en synnerlig uppmärksamhet, och han rynkade dervid ögonbrynen mera än en gång. Ett försmädligt löje krökte hans öfverläpp, då Badin talade om drottningens benägenhet att höra sqvaller af sina kammarfruar. Men då morianen, i sammanhang dermed, vidrörde sin berättelse för Olivia om den katholske kocken, skiftade konungen färg och föll hastigt i talet: «sådana lumpna kökshistorier äro icke passande för mig att afhöra.« Vid Badins målande beskrifning på Adolf Fredriks sista stunder blef den nye konungen särdeles upprörd, vinkade åt morianen att sluta sin berättelse, satte näsduken för ansigtet och gret. Tårarna voro denna gången verkliga, icke förställningens, och Badin blef ej litet förvånad öfver detta känslosvall hos en eljest föga ömsint furste.
På sätt tillförene varit brukligt, har inventering, såsom af Revisorernes Protokoll inhemtas, och ulan anmärkning, blifvit af Revisorerne förrättad uti Bankens Kassor ocb öfriga förvaringsrum, hvarvid behällningarne uti Silfver, Guld och Kopparmynt, enligt på förhand upprättade, behörigen styrkta inventerings-inslrumenl, utgjorde: 5 S il f ver. Myntadt efter 1004 års myntfot: hela Riksdaler 11,432: två tredjedels d:o 2,000: en tredjedels d:o 11,700: en sjeltedels d:o 10,400: en tolftedels d:0 2,048: en tjugufjerdedels d:o 2,114: 34. - Utländskt mynt, förvandladl i Riksdaler Silfver: Spanska Piastrar 1,324,824: 19. 6. Franska FernF r an ess ty c k e 11 403: 42. 11. Summa Silfver R:dr 4,205,198: 27. 7. G u l d. Myntadt: 079 fyrdubbla Dukaler . 1,408 dubbla d:o 21,043 enkla d:o 2,716: 2,810: 21,043: Omynladt 20,575: - 33,303-,'Vo. Summa Dukaler 59,878! k oppa r s k iI je rn y n Al gamla prägeln 4,710: Summa J3:ko R:dr 25,880: §. 3. Uppgifterna
Kors af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Ordens Dito af Kongl. Maj:ts Wasa Ordens Dito af Kongl. Maj:ts Svärds-Orden af Kongl. Maj:ts ' ordstjerne-Orden af Kongl. Maj:ts Wasa-Orden Riddare-bref af Konung Carl XIII:s Orden af Kongl. Majt:s Svärds-Orden Öppna bref för Riddare och Ledamöter af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Orden af Kongl. Maj:ts Wasa-Orden Hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 29 yttrat, angående Herr Rosenblads motion om nödvändigheten att vid bestämmande af afgifterne å SvenskNorrske Consulers diplomer m. m. införa sladganden, som icke förnärma Konungariket Norriges rätt, hafva Preste,- Borgareoch Bonde-Stånden gillat, äfvensom Ridderskapet och Adeln bifallit, detsamma, i hvad det angår de Consuler, General-Consuler och Agenter, som äro Sveriges Rikes undersåtare; hvaremot Ridderskapet och Adeln, som ansett det af sig sjelft förstås, att de, som äro Norrske undersåtare, icke kunna åläggas att till Svenska Statsverket erlägga stämpelafgifter, hvad åter angår de Embetsman af dessa Cathegorier, som hvarken äro Svenske eller Norrske undersåtare, beslutat, att Rikets Ständer må genom underdånig skrifvelse till Kongl. Majit öfverlemna, att tills vidare och intill dess frågan kunnat emellan båda Rikena i behörig ordning uppgöras, bestämma beloppet af och förfarandet med stämpelafgifter, som af dem erläggas. Derest Ridderskapet och Adeln ej skulle vilja frånträda detta sitt beslut, blifver omröstning nödig, i hvilket hänseende Utskottet föreslår följande voterings-proposition : 6:0.
Electorer att med första sammanträda, för att efter bemälte Herrar utvälja nya Ledamöter i Statsoch BancoUtskotten. Justerades följande; Utdrag af Frotocollet, hållet hos Högloft T - 520 Ven g Jnnii /. m. Ridderskapet och Adelö, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 9 Ju-; nii 1818. S. D. Remitterades till Statsoch BancoUtskotten\ 1:0. Herr Strussenfelts, Michaél, motion, angående inväxling af de BancoSedlar, hvilka äro 10 år gamla. 2:0. Friherre Wrsngels, Henning, motion, att den å Bankens Sedlar hittills brukelige Fin» ska påskrift må uteslutas. Ut Supra» Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 2 eftermiddagen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Den io Junii e. m. 521 Onsdagen den lo Junii, Plenum klockan 4 eftermiddagen. Justerades följande: Utdrag af Protocollet hållet hos Höglofligé Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm den, 9 ]unii 1818. S. D. Då nu å nyo föredrogs sammansatte Statsoch BancoUtskottens den 16 sistledne Maj afgifne samt den 23 i samma månad på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens den 3 sistlidne April meddeldte Betänkande, i anledning af Kongl. M«j;ts Nådiga proposition den 10 Dec. 1817, angående allmänna penninge-rörelsen och mynt-' värdets upprätthållande, stadnade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: a:o och 3:0 med gillande af i.‘sta och a:dra punkterne i Utskottens Betänkande, kommer Bankens utväxling af Silfver att förblifva vid hvad Riksens Ständer redan derom förordnat och Kongl. Kungörelsen i detta ämne föreskrifver. 3:0
Varder embetseller tjensteman, som betrodd är att rå och rör eller andra sådana märken, som ofvan sagde äro, sätta eller rätta, dervid beträdd med brott emot denna §; varde dömd till straffarbete från och med fyra till och med åtta år. § 11. Eftergör någon Svenskt eller Norrskt guldeller silfvermynt, och har lian dermed annan bedragit eller sökt bedraga; dömes till straffarbete från och med fyra till och med åtta år. Sker det med utländskt sådant mynt, varde straffarbetet bestämdt från och med tre till och med sex år. Har lian ej myntet utgifvit eller begagnat, dömes ändå till straffarbete från och med två till och med fyra år. Varder kopparmynt eftergjordt; då skall till straffarbete från och med ett till och med två år dömas. § 12. Den som, i bedräglig afsigt, filar eller klipper guldeller silfvermynt; eller det eljest på något sätt minskar; eller gifver åt ringare mynt sken af det, som högre är, dömes till straffarbete från och med sex månader till och med tre år. Är ej bruk gjordt af det förfalskade, vare straffet sådaut arbete från och med två månader till och med ett år. « § '13. Eftergör eller förfalskar den mynt, som myntning betrodd är; varde dömd till straffarbete från och med sex till och med tio år eller på lifstid. S 14. Eftergör man sedel, som af Rikets Bank eller annat Rikets allmänna penningeverk utgifven är; eller förändrar man dylik sedel så, att derigenom åt densamma gifves sken af högre värde; eller utplånar man å makulerad sådan sedel tecken, hvarigenom utmärkes att den upphört att gälla; dömes till straffarbete från och med fem till och med tio år. Har Kongl, Maj.ts Nåd. Har han elen falska sedeln ej ulgifvit eller begagnat; vare straffet sådant arbete från och med tre till och med sex år.
Med afseende å den tid, som fordras innan Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut, angående beviljandet af nu ifrågavarande understöd för fullbordandet af Norbergs-jernvägen kan hinna vederbörande deigifvas samt arbetet å denna väg ånyo företagas och fullföljas, torde de af Kongl. Maj:t i nåder föreslagna yttersta terminerna för bildandet af det nya bolaget och väganläggningens fullbordande böra något förlängas, nemligen för bolagets bildande till den 1 April nästa år och för arbetsförelagets fulländande till den 1 Juli 1856. I öfverensstämmelse med Utskottets nu yttrade åsigter, får Utskottet alltså hemställa och tillstyrka , att Rikets Ständer, för fortsättningen och fullbordandet af den påbörjade anläggningen af en jernväg från Kärrgrufvan inom Norbergs bergslag till sjön Amänningens strand invid Engelsbergs bruk, må bevilja och till utgående från Riksgäldskontoret anvisa ett låne-understöd af Etthundra tusen Riksdaler Banko, under de vilkor, förbehåll och åliggande!!, som här nedan finnas uppgifna. Iso. Så vida detta låne-understöd skall få åtnjutas, bör ett nytt bolag för nämnde jernvägs-anläggnings utförande vara bildadt före den Esta April 1855 samt förvärfva sig eganderätlen till den redan anlagda delen af denna jernväg, jemte de arbeten, som å den öfriga delen deraf blifvit utförda eller påbörjade; börande samma bolag äfven åtaga sig betalningsskyldigheten för det till sagde företag från Handelsoch Sjöfarts-fonden utbekomna lån å enahanda belopp. 2:o. Bolagsmännen böra genom skeende aktie-teckning förbinda sig att af egna medel tillskjuta hvad, utöfver det nu beviljade lånet, erfordras för jernvägens och dertill hörande anläggningars fullbordande samt all erforderlig transport-materiels anskaffning; och skall aktie-teckningssumman utgöra samma belopp, som de för jern vägs-an läggningen dels från Handelsoch Sjöfarts-fondeu och dels från Riksgälds-kontoret anvisade lån, eller tillsammans
Med förmälan, att tiden nu var långt framskriden samt 8 ledamöter anmält sig lör afgifvande af ytterligare anföranden rörande det nu föredragne momentet, hemställde Hr Gr. o. 96 Den 7 April f. m. Landtm., att öfverläggningen derom skulle uppskjutas till e. m:s plenum; hvilket bifölls. Anmäldes och bordlädes från nedannämnde IJtsk. inkomna Mem:r, Utlåt:n och Betänkm, nemi. från Konstitutions-Utskottet: N:o 10, med lörslas till den ändring i 28 § R. F., att till flera befattningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära än den rena evangeliska; N:o 11, ang. en redaktionsförändring i 60 § R. F.; N:o 12, ang. ändring i 2 § 4:de mom. Tr.-F„ i fråga om rättighet att af trycket utgifva vissa handlingar; Stats-Utskottet: N:o 60, ang. regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvudtitel; N:o 61, i ani. al K. M:s Nåd. Propos. ang. kostnadsfri upplåtelse af kronomark lör jernvägsanläggningen mellan Gellivara malmfält och Luleå eli ; N;o 62, i ani. af väckt motion ang. ersättning för utgö rande af augmentsränta för en utjord, kallad Altuna äng; N:o 63, i ani. af K. M:s Nåd. Skrifvelse till R. St:r, ang. väckt fråga om Sala sillververks återgång till Statens disposition; N:o 64, i ani. af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till danaarf efter afl. Klockaren C. P. Bergstedts jemväl aflidna hustru, Anna Maria Reis; N:o 65, i ani. af väckt motion ang. nedsättning i skattetalet för vissa krononybyggen inom de Norrländska länen; Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet:
Jemtlands återförläggande under Westernorrlands Län, angående. VI. VIII. CJ. 224. A. 264. — Läns innevånare, om befrielse för, från erläggande af öfverskotts-, rökeoch provincial-läkare-tillskotts-medel. XVI. 13. 91. A. 109. Jernbelåningen i Slockholm och Götheborg, angående förändrade föreskrifter för. XXI. B. 75. A. i2Ö. XXII. E. 100. JeniContoret j om fortfarande Discont-rättighet i Banken för. III. 85. R. 288. V. B. 261. VI. 58. Jerntillverkningen i Riket, om förändrade stadganden för, i vissa delar. II. 99. R. 143. XI. B. i35. XII. 167. Å. 211. XVI. U. 25o. XVII. Jernverk i Norroch Westerbotten, om frihetsår för. VI. B. 92. A. 377. VII. E. 79. Ihre, Albrecht, yttrande. VIII. 179. Immetorps Hyttelag i Carlskoga Bergslag, om frihet för, att till Kronan erlägga tionde-tack jern. V. B. 3q. Indelning till ordinarie knecktehåll, om inställelse af all ny. it. 55. R. 140. XI. B. 33o. XII. A. 168. XIII. U. 179. A 196. •— rörande ny, lill ordinarie knecktehåll af oroterad jord. XI. ii. 33o. XII. A. 168. XIII. U. 179. A. 19'J. C Ii5 ) IndelningsJemkningen i Blekinge, angående. Se Blekinge. Indelta Arméens Befäl, om förändrade stadganden i afseende på aflöningen för. IT. ig5. lil. IndragningsStaten, angående regleringen af allmänna. Se HufvudTittlar. Infanteriets,/ det indelta, Lifmundering, om nedsättning i årliga bidraget till.
668 Den ii Ja-mani Dchukom ligger pek sä nära och lägligt för Konungen, om han melian sini omsorger för Riket, der wiil x-ch ra näg^a stunden alt hämta hwila och nöje. Zag ul'sto:ker derwrc, alt ät Hans, Maj:t matte upp ät s r-yctja de rätten af Haga och alla betz titt, hörigherer. ^>crr Grefwen och LandrMarffalken gjorde Zeresier propcsinon till bifall af dm motion, att öt Hans M-au Konungen mätte upplätas nyttjande rätten af Haga Lust-Slotoch Park, med alt hwad tl-l derörde Slott och Park för det närwsrande säsom behörighet kan räknas Bifölls. Förrdrogs ä nyo Stats-Utsssttets den iy December pä bordet lagda utlåtande i anledning af den jfrän Ridderstad och Adel» gjorda äler» remitzen af berörde Utskotts Betänkande, rörande ett iöreflagit päbuo om de äterstäende 9590 KronoHemmans försäljande til! Skatte Efter rägon kort undersökning, huruwida denna staga stöde i gemenstap m d e, annan om Skatteköps» Fvrordlimgms beständ, hrvitkenaf Lag Utstottet more tiii prö^ ing r pplagen, och sedan det bliswit upplyst, dels ctt denna lednare staga redan more afgjord, De's ctl T-e Stand hghx bifallit den lörewara! de, besiöt N:dderstaptt och Adel» uppä derom as Herr Grefwe» och Landrmarstalken gjord proposition, att densamma bifalla. Fribeire von hollstein utbad sig dock att t alikdmug af denna motion iä uppläsa föl» jan - Dett n Januaris 669 jondr: Det of H?rr von lorns uppgiftte För, stag att alwen begagna