Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rättegångs-Baiken uttryckligen handla endast om sådane böter, hvilka numera äro Konungens ensak, icke kunna biträda Justitiae-Ombudsmannens mening om rätta tillämpningen af nu gällande Lag, hvad beträffar förvandling af målsegandens ensaks-böler, och att det af Justitise-Ombudsmannen föreslagna stadgandet följaktligen bör såsom en Lagförklaring meddelas; likväl, och enär Konungens ensaks-böter, jemlikt nyssnämnde Lagrum, vid bristande tillgång hos den till svårare bestraffning, än fängelse, och i allmänhet de förbrytelser, hvarå Lagen stadgat böter, med förklarande tillika, att de utgöra målsegandens ensak, äro af lindrigare art än de brott, hvilka beläggas med böter, som gå till delning; anse Rikets Ständer sig böra i underd. föreslå, det förordnas måtte: att alla ensaksböter böra, då den brottslige till deras gäldande saknar tillgång, förvandlas till fängelse, efter de grunder, 10 Cap. t §. Utsöknings-Bulken samt 8 punkten af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 innefatta, derest ej för serskilda lall anhorlunda stadgadt finnes. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 20 Junii 1834- Expedilions-Vlskottets Förslag till lind. Skrifvelse N:o St. 67 N:o 5/. Uppläst och goJkändt hos Ridd. och Adéln den 20 Junii 1834- Pieste-Ståndet den 20 Borgare-Ståndet den 20 Bonde-Ståndet den 20 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse3 angående angelägenheten af förbättring och utvidgning af några Läns-häkten. (Lag-Utsk. N:o 79.) S. A. K.
Största utrymmet upptages af Elfsborgs län, Gefleborgs län, Västernorrlands och framför allt Norrbottens län. Äfven Göteborgs stad har erhållit ett rikligt tillmätt utrymme. De fyra rummen vid sidan af fonden äro anslagna till Stockholms stad, medan själfva fonden upptages af » Handarbetets vänner ». Antalet utställare från Stockholm uppgår till 140. Det kan sålunda icke komma på fråga att här uppräkna dem. Hvad hufvudstaden äger af framstående skicklighet på kvinnoarbetets område finnes här samladt — • från magasin och atelierer såsom Bikupan, L. Lublin, Nordisk konstoch slöjdutställning, fröken Johanna Brunsons praktiska konstväfnadsskola, Jakob Kulle m. fl. till den stora mängden af enskilda utställare. » Handarbetets vänner » och fröken Selma Giöbel ämna äfven utställa i stora Industrihallen. Under vinterns lopp komma så väl i hufvudstaden som i de olika länen förberedande utställningar att afhållas, vid hvilka nödiga gallringar företagas, och hvarvid bestämmes, hvilka föremål som skola representera länen vid den stora utställningen i Stockholm. • Middagar i soeieteten. lwå ni på konserten i afton? » » O, nej! Vi äro bjudna på middag till justitierådet. » » Är där också middag nu! Det är den fjärde familjen inom de finare sällskapskretsarne, som har middagsbjudning i dag. Nu bli här återigen tomma stolrader i konsertsalen! Jag har gladt mig så ofantligt vid utsikten till att få höra denne berömde konstnär, fast jag aldrig utan bäfvan går in i en konsertsal här, ty jag har de flesta gångerna skämts erbarmligt, då konstnärerna fått sjunga eller spela för så godt som tomma hus, emedan det varit middagar eller supéer i soeieteten. » » Tja! Hvad är att göra, kära Signe? Tidningarna skrika, förstås, ut oss som omusikaliska, då societen nu gång på gång lyst med sin frånvaro, men hvarför skola vi just vaia tvungna att infinna oss, när vi bjudas på roligare saker? Här äro ju många tusental, som ej ha förhinder Vet du, Signe, jag tror verkligen, att det allestädes är för flertalet lika tråkigt som för mig att sitta på en konsert. » » Men, Inez då! Inte kan du tro något sådant!
Vill man åter hafva en sådan rörlighet i författningen, så tror jag att man i många hänseenden får skäl att icke tala för bifall till detta betänk. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold: Till de skäl, som af den siste talaren blifvit anförde, torde det tillåtas mig att lägga ytterligare, att dä en jemförelse blifvit anställd mellan förhållandena i främmande länder och vårt land, borde man också hafva gått litet djupare med saken, och ifrån alla sidor framhållit denna jemförelse. Det är nemi. gifvet, att i de länder, der en förhöjd tjensteårsberäkning icke äger rum, har också kyrkostyrelsen mindre befattning med skolverket, än hos oss. Jag tager mig deraf anledu. att för mig göra den slutsats, alt så länge kyrkans styrelse hos oss förbehållit sig rättigheten att styra skolan, måste äfven kyrkan vidkännas den olägenhet, hvaraf hon lider genom den högre tjensteårsberäkningen. Vill åter kyrkan blifva helt och hållet härifrån befriad, skulle jag för min del tillåta mig det förbehållet, att kyrkan afsäger sig den uteslutande rätten alt styra skolan. Hr Lagergren, A nders: Ekon.Utsk:s betänk, synes mig åtminstone temligen klokt affalladt och alldeles icke tåla att sä förkastas, som Hr von Hartmansdorff det velat. Jag vill visserligen icke från egen erfarenhet hemta någon anleda, att motsätta mig hans tanka om en skolkaris oskicklighet i presterliga värf, jag vill vädja till andra, som denna befattning ulöfvat och se till inom riket i allmänhet, huruvida de icke äro i stånd att döpa ett barn, eller fullgöra andra ganska vanliga presterliga förrättningar. Jag tror icke, att man i allmänhet skall få höra klagomål öfver de församlingars vårdande, hvilka handhafvas af forna skollärare. Visserligen är det sant, att mången vid en ganska högt framskriden ålder, vanligen från universiteten kommen person, saknar som prest den vana och kraft, som vid de större församlingarncs vårdande behöfves, men sällan eller aldrig inträffar det, att de som komma från något lägre undervisningsverk och der icke varit mer än 10 å 12 år, skulle till den grad vara oskicklige, som här blifvit framstäldt.
Du E. o. Ad. beslutat återremiss af §§:na 30 och 27, tordedet äfven vara lämpligast att återremittera den nu föredragne 75:té §:n. §:n återremitterades. § 76 och Utsk:ts å sid. 42 i Bet:det gjorda hemställan i afseende å en utaf Kiksdags-fullmäktigen Måns Månsson väckt motion. Hr Stuart: Bev:s-Utsk:t har förhöjt det belopp, som komiléen föreslagit att användas till de kostnader, om hvilka den 76:t:e §:n handlar. Dessa utgifter äro visserligen ganska betydliga; men jag förmodar att de likväl icke skola öfverstiga de belopp, hvarmed komitéen föreslagit att de skulle komma att utgå. För närvarande utgör den s. k. bev:s-procenten, eller den del af allm. bev:n, som får användas till kostnadernas bestridande, 3 °/0 af hvarje läns samt 2 J/2 °/0 af Stockholms stads hela bev:s-summa. Enligt ett dokument, som jag nu håller i min hand, synes Stockholms stads pröfnings-komité för sednast förflutna år verkligen hafva varit i bekymmer, huru den skulle kunna lyckas använda hela den till dess disposition befintliga summa. Utom de egentliga arfvodena, som bemiilde komité bestämt och af hvilka arfvodet för en enda tjensteman öfverstigit 1,500 rdr, har komitéen utaf ifrågavarande medel lemnat understöd ät en afliden tjenstemans fästeqvinna samt anslagit arfvoden åt krono-uppbördskommissarier, hvilka under hela tax:s-tiden åtnjutit tjenstledighet. Vid sådant förhållande hemställer jag, huruvida det kan vara skäl, att, då summan af 2 J/2 % till dessa kostnaders bestridande i hufvudstadcn för närvarande redan visat sig vara för stor, öka samma summa till 6 °/0, äfvensom att för landsorterna höja ifrågavarande arfvodes-summa till 10 °/0.
N:o 35 framstälda förslag till nv Konkurslag, löstalja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, varder nämnde § till Utsk.-t återremitterad.», Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålunda: Ja — 28. Nej — 10. H. Exc. Hr Gr. c. Landtm, lillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. §§ 91—94. Biföilos. Hr Olivecrona: J.ag vågar hemställa, om den förändring i, afseende på föredragningen af följande gg skulle kunna medgifvas, att 99:de §:n blefve föredragen före den 9ä:te, emedan i den förra förekommer principen ang:de tvångsackord, af hvilken princips antagande bestämmelserna i de öfriga g§:na äro beroende. Sedan H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, uptagit Hr Olivecronas nu gjorda förslag och derefter yttrat, att det törhända vore lämpligare, att samtlige ifrågrde gg gjordes til) föremål för gemensam öfverläggning, anmälte sig och yttrade Hr Olivecrona: Jag har alldeles ingenting emot, om den förändring sker, som H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, framställt, eller att samtliga dessa §§ på en gång föredragas. Efter det propos. å bifall till hvad' sålunda föreslagits blifvit framställd och med ja besvarad, föredrogos JD en 14 Juli f. m. 103 ggine 95 — 99. Pir Olivecrona: De anmärktur, jag nu ämnar göra, kom mer jag hufvudsakligen att rigta mot 99:de gin, der egentligen en ny princip är upstiilld, som skiljer sig från den hittills i vår konkurslagstiftning antagna. Hittills har man ansett, att borgenärer icke må ega besluta angående frånvarandes rätt; men enl. detta förslag skulle deremot sådant kunna ske. Det lärer väl icke kunna bestridas, att det till principen kan anses oriktigt, att två eller tre kunna genom ett aftal besluta öfver en annans rätt.
Med afslag å båda dessa punkter beslöt Preste-Ståndet antaga det i Friherre af Ugglas reservation, sidan 82, framställda förslag, med den ändring likväl, att dels de å raden 5 förekommande orden: »anlägga en gemensam större bangård» utbyttes emot orden: »anlägga nödiga bangårdar,» dels anslagssumman nedsattes med det för expropriationen af jord beräknade belopp 333,000 R:dr eller till 2,737,000 Riksdaler. Ansågs böra förfalla till följd af Ståndets öfver punkten H fattade beslut. Punkterna 15—18. bi föllos. Återremitterades. Punkterna 20—27. biföllos Punkten 28. Lades med godkännande till handlingarne. Den 12 Maj. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, M 88, angående gjorda framställningar om statsbidrag för enskilda jernvägsanläggningars löretagande, fattade Ridderskapet och Adeln följande beslut: l:sta—5:te ■punkterna. Utskottets hemställande!) biföllos. 6:te punkten. Återremitterades. 7 :de punkten. Utskottets hemställan bifölls med den förändring, att i stället för orden: »å hvilket lån skall inom hvarje års slut, räknadt från lyftningsdagen, årligen» införes orden: »hvilket lån må räntefritt innehafves i två år. hvarefter å lånebeloppet, iden mån lyftning egt rum, skall inom hvarje kalenderårs slut.» 8:de punkten. Utskottets hemställan bifölls med de förändringar, att i stället för orden: »mellan Uddevalla och Wenersborg» infördes orden: »från Herrljunga öfver Wenersborg till Uddevalla», samt att summorna 2,060,000 R:dr och 1,370,000 R:dr utbyttes emot 4,860,000 R:dr och 3,240,000 R:dr. 9:de, 10:de och ll:te punkterna. Utskottets hemställanden biföllos.
Jag får dervid först bedja Eder, mine Hrr, att ihågkomma, att jag ingalunda är någon fiende till eller vill se den stora flottan förstörd, utan att jag med största nöje skulle se alla haf på jordklotet upfyllda med Svenska vackra fregatter; men jag tror det vara en skyldighet för hvarje representant i ett fattigt land att, som man säger, rätta munnen efter matsäcken, eller att, då man önskar genomföra något, taga i beräkning icke blott viljan eller lusten, utan äfven förmågan. Om således begäret att 24 Den 1 December. få en stor örlogsflotta icke står i förhållande till förmågan att åstadkomma densamma, så är planen, enl. mitt förmenande, icke väl beräknad. Om vi hade flere milhr att upoffra på flottan samt med glädje och gamman beviljade dem för att kunna upträda dermed på öppna hafvet, så måste vi väl dock ihågkomma, att denna sjöstyrka bör jemföras med den sjöstyrka Ryssland kan utveckla. Om vi se till, huru stor den Ryska sjömakten nu är och huru stor den framdeles kan blifva, så skole vi finna, att all förespegling af en med Ryssland jemngod flotta blifver ett luftslott, och ingenting vidare. Jag är icke nu i tillfälle att upgifva den Ryska flottans storlek, men jag kan förskaffa mig en sådan upgift, som måhända icke eges af mången här i landet; men hvad jag med säkerhet kan säga, är, att på den Ryska marinen årligen användas 38j milhr R:dr Svenskt b:ko och detta är troligen icke allt hvad som skulle komma att användas, i händelse en landstigning i Sverige skulle beramas. Ty då det är fråga om att föra en armé öfver hafvet, tror jag, att en sådan inkräktningsflotta bör bestå icke blott af ångbåtar och linieskepp, utan tillika af flere hundra seglande transportfartyg. Ar denna förutsättning riktig, så vill jag försöka att med hjelp af den lilla karta jag har i handen för R. o. Ad. visa, att vi verkligen kunna försvara oss med vår skärgårdsflotta emot en coup de main från Rysslands sida, åtminstone på sträckan ifrån Gefle till Söderköping.
29 icke ringa mån medverka till vårt jordbruks vidare förkofran; hvadan Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte bifalla hvad Kongl. Maj:t i förevarande hänseende äskat. 40:o. Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, hade Svenska Trädgårdsföreningens Styrelse uti underdånig skrifvelse af den 29 Juli 1865 hos Kongl. Maj:t anhållit om aflåtande af nådig proposition till Rikets Ständer, dels att Trädgårdsföreningen äfven för nästa statsregleringsperiod måtte få åtnjuta det årliga extra anslag stort 4,500 R:dr, som den hittills åtnjutit på vissa dervid stadgade vilkor, dels ook att ett anslag för en gång af 10,000 R:dr måtte anvisas för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid föreningens skola å Rosendal; varande till stöd för berörda anhållan af Styrelsen anfördt, att sedan undervisningen i föreningens elevskola under de sednare åren blifvit utvidgad och de från densamma utgångna elever nästan alltid erhållit förmånliga tjenster, hvilka de till belåtenhet skött, ansökningar om inträde vid föreningens skola med hvarje år stigit, så att, ehuru elevernas antal ökats till 25, föreningens styrelse sett sig nödsakad att neka plats för vida flera, än som kunnat emottagas; att lärjungarne vid folkskolelärare-seminarium i Stockholm uti föreningens skola fått åtnjuta undervisning i de vigtigaste delarne af trädgårdsmästareyrket, samt att begäran i samma syftning inkommit från seminarium i Nyköping; att styrelsen sökt, så långt utrymmet medgifvit-, gå dessa önskningar till mötes såsom utgörande glädjande bevis både om den insigt om trädgårdars ekonomiska nytta och förädlande inflytande, som nu börjat göra sig gällande, och om det förtroende, föreningens skola åtnjöte; att likväl en brist yppat sig, till hvars afhjelpande föreningen för närvarande saknade medel, nemligen bristen af en fullt lämplig och tillräckligt stor undervisningslokal. Utrymmet i elevskolans lokal vore nemligen redan för det nuvarande antalet elever alltför trångt oeh tilläte blott en del af dessa att på en gång bevista vissa lektioner.
Med anledning deraf, att Rikets Ständer vid sist öfverståndna Riksdag, af anförda skäl, ansett förmonligt och föreslagit afslutande af öfverenskommelser på 12 år om en årlig afgift för Karloch Häst-munderingen samt Remtygsoch Bevärings-persedlarne jemte Hästbeslag under möten och marcher vid indelta Cavalleriet, samt Karlmunderingen, Remtygsoch Bevärings-persedlarne vid de Kongl. Maj.ts Nådiga Deratt. N.o 1. jZ till Infanteri förvandlade Cavalleri-troupper; har Kongl. Maj:t låtit öfver detta vigtiga ämne höra samtlige Rusthållare i Riket; viljande Kongl. Maj;t serskildt gifva Rikets Ständer del af hvad härvid förekommit. Den för Riket vigtiga Salpeter-näringen, har, genom de omsorger, sorn deråt blifvit egna de, under de senare åren betydligen tilltagit, så att Lod, eller nära 5o procent mera än den, efter 5 Skålp. på Hemmanet, åtagna Salpeter-gärden. I öfrigt skola Rikets Ständer om alla hithörande omständigheter erhålla närmare underrättelse genom den, Nådiga Proposition, Kongl. Maj:t är sinnad afgifva i detta ämne, hvilken kommer att åtföljas af Comiterades för Salpeter-ärendena afgifna serskilda Berat-, telse, för att dymedelst sätta Rikets Ständer i fullkomligt tillfälle att taga denna, vigliga fråga med full kännedom i öfvervägande, Kongl, Maj:t har, med icke mindreomsorg, omfattat alla till Sjöförsvaret hörande delar. Vid Flottans frenne Stationer äro åtskilliga Nybyggnader och reparationer af fartyg och hus. verkställda. rj^ Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt. Nybyggda och färdiga äro tvänne Linieskepp , Carl Johan och Prins Oscar, trenne Mörsare-fartyg, 54 öppna Skärgårds-fartvg och tvänne däckade, samt under Nybyggnad och nära färdiga, tvänne Linieskepp , Gustaf den Store och Scandinavien samt Fregatten af Chapman.
Ridaerskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 29 November 1823* S. D. Remitterades till Lagutskotteti Herr Rosenblads, B., den dennes eftermiddagen pä bordet lagde Motion , angående ändring i 9 Cap. 2 §. Handels-Balken, Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo Och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 27 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden; Frän Statsoch Banco-Utskotten: Af den 26 dennes: 4 Den 1 December f. m. I frågan om sättet för inlösen af f. d. Filial-Disconteroes ännu utelöpande skuldförbindelser. I anledning af Riks-Ståndens slciljaktige beslut, i afseende på sättet för slutliga behandlingen af den väckta frågan om Låne-rätt uti Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings-Verket. Frän StutsUtskotlet: Af den 26 dennes: N:o 623. Angående Riks-Ståndens skiljaktige beslut, i fråga om pensions anslående åt förre Justitia Ombudsmannen Herr Friherre L. A. Mannerheim, samt målets öfverlemnande till förstärkta Stats-Utskottet. Med förslag till Allmänna Reglementet för Riksgälds-Contoiret. Af den 21 dennes: N:o 626. Angående utdelning af återstående Exemplar utaf Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid 1815 års Riksdag. Öfver väckt Motion om Ladugårdslands Bränneribyggnaders anslående till begagnande för Veterinair-Inrättningen. Frun Statsoch BevillningsUtskotten : Af elen 18 dennes: Den 1 December J, m, 5 N:o 627. I anledning af väckt Motion , angående upphäfvande af Lästafgiften för Fartyg som segla på Norrige, samt om jerankning af öfrige Convoy-afgifter. Frän Bevillningspch Lag-Utskotten: Af den 15 dennes : N:o 60.
De hos Kongl. Kammar-kollegium anställda Kammarskrifvare åligger att, efter Kontors-chefernes föreskrifter, verkställa undersökningar i jordeböcker och räkenskaper samt de öfriga handlingar af flerfaldiga slag, hvarutur upplysningar måste hemtas vid handläggningen af de ofta mycket invecklade mål, som tillhöra Kollegii befattning. De skola deltaga i uppsättningen af Kontorens yttranden och i eget namn, örn de dertill förordnas, handlägga sådana ärenden, som dem uppdragas. Af dem fordras, om de skola väl uppfylla sina tjensteåligganden, en icke ringa kännedom om äldre och yngre kamerala förhållanden och författningar; omdömesförmåga att urskilja hvad af vunna upplysningar i en sak kan vara af vigt att upphemta; nit att under ansträngande göromål icke förtröttas; ifver och flit att låta arbetet gå undan. Med hjelp af dugliga Kammarskrifvare, kan en Kontorschef befordra ärendena till god utredning och skyndsamt slut; utan sådane, måste han lita endast på sig sjelf, kan ej med bästa vilja, medhinna allt; och följden måste blifva den, att ärendena i mer eller mindre mån eftersättas. — På hvardera af Kammar-kollegii Provins-kontor finnas en Kontorschef, en Kammarförvandt eller andra gradens tjensteman och trenne Kammarskrifvare. Utom andra göromål af hvarjehanda beskaffenhet, som måste der verkställas, och hvilka vanligen upptaga enKammarskrifvares hela tid, så afgifvas från hvartdera kontoret årligen till Kollegium i medeltal 500 utlåtanden och derutöfver, af hvilka visserligen en del äro af lättare beskaffenhet, och icke erfordra så mycken tid af den, som har tillräcklig kännedom och erfarenhet af målens behandling; men andra återigen med sina erforderliga, vidlyftiga undersökningar, lemna en person full sysselsättning under veckor, ja månader. Hvar och en torde häraf lätt inse omöjligheten för tvänne personer att uppsätta alla dessa utlåtanden, utan att K a m m a r s k r i fv a r n e s verksamma biträde dervid måste tagas i anspråk.
Wxxi det af det tillfälliga i medborgares klagan eger ett sä noga sammanhang med uppkomsten af det verkliga och med skäl öfverklagade onda, a.tt dessa häda undersökningar lättast utföras samfäldt ; likväl är det nödigt, att följa Historien med en Critisk blick, och någons ynpunkt måste man altså först tillvinna sig eller tillkännagifva , utur hvilken händelsernas lopp betraktas och jemföres med den fordran, som näringarnes bestånd och utveckling kräfver af Styrelsens åtgärder, på det att Nationens skatter och årsväxtens välsignelse , må leda till den verkan, som i det hela påräknas: National-' styrka. Allmänna rörelsen Innefattas i det ömsesidiga utbytet medborgare emellan, af de Producter, som tjena till föda och annat underhåll, till verkliga eller tillgjorda behofs uppfyllande å ömse sidor, emellan Producenten och Consuinenten. Ju större tillgångar landet lemnar af egna framalstringar och deras förädling till de ömsesidiga behofvens fyllande, ju närmare bör den allmänna rörelsen vara införlifvad med, och utgöras af, alla landets egna producter; destomera oberoende blir detta land af andra länders tillstånd och rubbningar deruti, men desto större känning har också landet, af en rubbning i den allmänna rörelsens jemna gång. Sveriges physiska beskaffenhet och afskilda läge gör detta land till en oberonde och sjelfständig Stat, och sätter det samma uti mera afskildt förhållande till verldshandel, än andre länder. Det äger vidsträckt odlad och / lxxxii Statsoch Baneo-Utskottens Utlåtanden. odlingsbar jord, som, tinder mycket skilde klimat, medgifver de nyttigaste jordalsters frambringande ; det äger outtömliga förråd af förädlings ämnen; bör alltid kunna bihehålla till räck I i ge skogar; är genomskurit och cmigifvet af vatten, som lättar Transporter och gynner anläggningar; och äger fiskrika vatten.
I öfverensstämmelse med Bonde-Ståndets beslut, skulle uti 56 §., i stället för ordet landsväg, införas ordet landsvägen. 57 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”AJllt hvad i denna Författning finnes stadgadt om utminutering af bränvin, galle äfven för arrack, cognac och rumm, sorn i mindre qvantitet än en fjerdedels kanna försäljes.” i mom. äf 62 §. skulle erhålla följande lydelse: ”Alla i denna För ordning utsatte böter fördelas sålunda, att målseganden, der han saken vid Domstol sjelf utförer, tillfaller trefjerdedelar, och en fjerdedel den församling, inom hvilken brottet skett, att användas antingen till fattigvården eller skol-inrättningar» Varda förbrytelserne hos Fisealer eller Krono-hetjente eller andre för tillsynen behörigen tillförordnade presoner angifne, samt målen af dem, på sätt 58 §. innehåller, instämda och utförda, då skall målsegande-rätten, eller trefjerdelar af böterne, till hälften emellan angifvaren och åklagaren fördelas.” 63 §. skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”Böter skola gäldas af den pliktfälldes egendom i löst och fast, så långt den räcker, med förvandling endast af bristen.” Vid böters förvandling, som skall ske till fängelse, svare emot böter af till och med 10 Rdr 1 vecka, ifrån 10 till och med 25 Rdr - - 2 veckor, -.a5 5o Rdr - -3 veckor, - 5o 100 Rdr - - t månad. Gå de öfver 100 Rdr, ökes straffet med en månads fängelse för det överskjutande beloppet till och med nästa hundradetal; så att 2 månaders fängelse svarar emot böter från roo Rdr till och med 200 Rdr, tre månaders fängelse mot böter från 200 Rdr till och med 3oo Rdr o. s, v. Fj må dock någon för bristande bötestillgång mer än ett år i fängelse hållas, ehvad belopp böterne må utgöra: ”Under fängelsetiden bör fången lili liimpligt arbete hållas.”