Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolar, än äfven de personer, hvilka kunde anses, i en mer och mindre aflägsen succession, berättigade att af fideiconimissen komma i besittning, äfvensom i tillstånds-resolutionerne plägat meddelas sådane, efter olika omständigheter lämpade föreskrifter, sorn åsyftat att, i möjligaste måtto, bevara blifvande fideicommissariers fördel; men utfärdande af en lag, som, på sätt Herr Dalman föreslagit, utan undantag och vilkor, medgåfve fideicommissegendoms intecknande, och hvil - Lag-Xi c skottets Bet. JV; o 36. ken lag ofelbart ofta lomme alt medföra skuldsättning deraf, vid sådan# tillfällen, då något behof eller någon fördel af lånet för egendomen ej kun» de ens åberopas, efter Utskottets mening, skulle innebära ett förnärmande, af deras rätt, hvilka för det närvarande hafva anspråk att blifva efterträdare lill fideicommiss, eller äro hvad man kallar prassumtive fideicommissarier; samt, vid de förhållanden åter, dem Herr Grefve Cronhjelms motion omförmäler såsom vilkor för den af honom föreslagna belåningsrätten, och hvilka tyckas påkalla en föregående pröfning uti hvarje serskildt fall, i likhet med hvad förut eger rum, den åsyftade tillåtelsen alt upptaga inteeknadt lån redan nu kan vinnas genom ansökning hos Kongl. Majrt, i så vidsträckt måtto nemligen, som med fideicommissets båtnad finnes öfverensstämmande; tror Utskottet sii ej böra ä någondera af dessa motioner tillstyrka bifall. Slockholm den l6 Ankom lill Exp.-TJtsk. elen 17 April kl. 6 e. I». Betänkande, i anledning af Herr Friherre Ludvig Boijes /notion, om utfärdande af en lag rörande utländsk mans rätt att i Sverige sig nedsätta samt härstädes förvärfva naturalisation.
3 R:dr införselstull, af andra tyger, samt af karduans-, färgade eller tryckta skinn 1 skålp. 2 R:dr » andra slag 1 skålp. 1 R:drl6sk.» (frågan om becksömseller s. k. sjöstöflor i begge fallen undantagen). Bih. till R. St. Slöjdvaror. Smör. Utskottet hade för Slöjdvaror, eller fabriks-, handtverkerioch manufakturvaror, i taxan ej nämnde, hvilka nu förlullas efter värde med 53Vj procent, tillstyrkt förtullning lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, samt att endast i de fall, der detta ej kunde bestämdt urskiljas, värdeförtullningen med nu gällande procent måtte bibehållas. Enär Borgare-Ståndet ensamt godkänt detta förslag, men de öfriga Stånden utan förändring vidblifvit gällande bestämmelse, så hemställer Utskottet till Borgare-Ståndet att det ville, med frånträdande af sitt beslut, instämma i de öfriga Ståndens; och föreslår, för annat fall, följande omröstning: 103:o. Den, som vill, att, i enlighet med tre Stånds beslut, alla Slöjdvaror, eiler fabriks-, handtverkerioch manufakturvaror, i taxan ej nämnde, fortfarande skola införtullas efter värde med 33 V3 procent, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma Slöjdvaror, i taxan ej nämnde, att förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, eller, om detta ej kan bestämdt urskiljas, med 33V3 procent af värdet. Utskottets hemställan, att införselstullen å Smör må förblifva oförändrad, 1 R:dr 16 sk. lispundet, hafva Ridders/capet och Adeln, Presteoch Bonde-Stånden bifallit, men Borgare-Ståndet bar beslutat nedsättning af denna tull til! 32 sk. lispundet.
Genom det förvridna begreppet man i ali mänhet har, att anse Guld och Silfver såsom förmögenhetsrepresentanter, faller man ofta. i det misstaget, att icke jämnföra Penningens värde , med hvad man derföre kan erhålla i , nödvändighetsvaror Hvarföre kan man icke lika så val mäta förmögenheten med Säd , Kreatur och varor af alia slag? då enligt den förstnämnde felagtiga principen Peru och Mexico, nied sina outtömmelig,} Guld och Silfver* gruivoi skulle vara iikare än England och 104 Den i i September f. m. ^nnkrik» med sin industrie och stora varut 1 verkning) men förhållandet är alldeles tvärtom. För öfrigt tror jag mig med ali trygghet kunna påstå, att Sverige med ett upplyst användande »f dess skogar, Bergvak, Stiömmar och på fleste ställen förträffcdiga jordmån äg* fördelar, hvars välgörande inverkan, till Landets förkofran, äro oberäkneliga, och kunna ti\fU med hvilket iand som helst; men roan synes vilja motarbeta utvecklingen af dess förmåga emedan den l;an hända vore piindre fördelaktig för några Individuer; men har väl det i tio år bepröfvad» besparings* och indragningssystemet varit mera gynnande för det allmänna välståndet, eller för Bankens Credit, än det systé.me som genom en liflig circulatron sätter krafterna uti dea verksamhet, sorn är så gagnelig för den stora allmänheten. Då man uppgör en jemförelse af det allmänna förmögenhetstiliståndet nu och för tio år tillhaka, huru utfaller den till näringarnes fördel äfvensom pra man antager möjeligheten att undvika alia missbruk, hvilken är det, utom Hpfvudstaden, som vid denna jämförelse icke ser mera välmåga *och mera rikedom i senare ä,n i förra fallet, då fattigdomen och vanmagten nu mera med hvarje dag tiijvexa. Hvad vöre. Skåne utom den så mycket öfverklsgade MalraöDiscont hvars tillvarelse upphört? och hvad. hade
Juli, Anmäldes och enrtöttogös, på vanligt sätf^ 2:ne Konungens CabinettsKammarherrar, Friherre Koskull samt Grefve Cronhjelm; af hvilka ders förre, å Kongl. Maj:ts vägnar, tillkännagaf atÉ JRidkLja. Ad, Prof. 6 U Dfil, N-.o 33. 34. 258 Den 8 Augusti. den predikan som skulle föregå Riksdagens afslutande komme att, i Sanct Nicolai Kyrka, hållas i morgon, den 9 Augusti, klockan 11 f. m., efter hvilken Predikans slut Ridderskapet och Adeln ägde att sig å Kongl. Slottet församla för att vara Kongl. Majit följaktige till RiksSalen, hvarest Kongl. Majit ärnade att Riksens Ständer hemförlofva ; och hade Kongl. Majit äfven i nåder behagat bjuda 48 Ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt RiddarhusSecreteraren att samma dag spisa middag på det Kongl. Slottet. Herrar Cabinetts Kammarherrar afträdde, på vanligt sätt utbeledsagade. Justerades följande: Utdrag af Protocoilet, hållet i Höglofl. Ridderskapets och Adelns Plenum, den 8 Augusti 1815* S. D. Godkh’ndes RiddarhusUtskottets, i Memorial af den 5 dennes, som nu föredrogs, anmälde åtgärder i afseende på reparation af Riddarhusets Stallbyggnader, samt dessa byggnaders uthyrande. Ut supra. Justerades PleniProtocollen för den 27 Ju^ Den 8 Augusti. före och efter middagen, den 28 Julij den 25) Juli e. m., samt den 31 Juli f* m.
Hvad åter beträffade Hr Hjärnes framställning, att H. Ex. öfverskrida sin rätt, då H. Ex. antydt åhörarnes aflägsnande, så ville H. Ex. låta uppläsa 2 § af tillägg get till R. o. Ad:s ordn:sstadga, hvaraf H. Ex. förmoda-, de, det Hr Hjärne skulle finna, att hans anmärkn. varit ogrundad. 2 § af tillägget till ordn:sstadgan upplästes, så lydande: Landtmarskalk, eller den hans ställe företräder, äger, när han så nödigt finner, att vägra främmande personer inträ-, de, antingen för ett helt plenum eller för en del deraf, äf-> vensom att under varande plenum anbefalla närvar, fram-, mande personers aflägsnande, Hr Hjärne: Jag är ganska ledsen deröfver, att mitt yttrande blifvit alldeles oriktigt uppfattadt af Hr Gr. o.Landtm., och jag vill hoppas, att icke mångå af R, o. Ad. hafva upp-, fattat min reservation såsom H. Ex. Jag reserverade mig deremot, att H. Ex. begagnade sin rättighet att utvisa läktaren, hvilket icke innefattade något bestridande af en sådan rättighet, utan endast en sådan reservation, som en hvar ledamot är berättigad att afgifva äfven mot de beslut, som äro lagliga. Justeringen af prot. för d. 3 Febr f. rm börjades och fortsattes till Frih, Khngspors yttrande, Gr. Posse, Arv.: Jag anhåller, att Frih. Klingspors anförande må blifva uppläst. Hr Crusenstolpe: Utan att vilja lägga ringaste hinder i vägen för fortsättning af prot.-justeringen, yrkar jag, med den rätt Riksd.Ordn. och Ridd.Ordn. mig tillägga, att den Den 27 April f. m. 253 fråga, som nu synes vara å bane, må få ligga på bordet till nästa plenum. Hr Dalman förenade sig med Ilr Crusenstolpe, Gr. Horn, Claes Fredr.:
N:o 137, ang:de upplösningen af Invalid-inrättningen vid Ulriksdal; N:o 138, angtde den s. k. ollongälden; N:o i3g, angtde förnyad besigtning och skattläggning af utmarken å Öland; Nto i4o, angtde tillökning uti skaltefrihetsdygnen vid masugnar; N:o 142, angtde lagmansoch liäradshöfdingeräntans samt sterbhusafgiftens upphörande; 388 Den 14 November f. m. N:o i43, ang:de förändringar i villkoren för del vid sista riksdag beviljade lån lill återuppbyggande af staden Wenersborg ; N:o 144, ang:de ändring i 5 cap. 68 §:n 1 morn. afconcurslagen ; N:o i45, ang:de närmare lagbestämmelse huru förfaras bör, då, vid lagfarts sökande, fullständiga åtkomsthandlingar saknas. Likaledes upplästes till justering och godkändes Expod.- TJtsk:s under N:o 1 afgifna förslag till riksd.beslut, innefattande den blifvande ingressen dertill. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s förliden gårdag på bordet lagda mern. N:o 361, med förslag till sammanjemkning eller votering, i följd af skiljaktiga beslut i anledning af utlåt. Hr von Hartmansdorff, Äng.: Jag vet icke alt detta betänk, stått på listan förut. Om det blifvit bordlagdt i går afton, sedan större delen af Ståndets ledamöter aflägsnat sig; så anhåller jag att det måtte ytterligare få hvila på bordet. Gr. Horn, Claes Fredr.: Delta ämneär så litet konstigt och litet svårt att fatta, att R. o. Ad., utan risk alt misstaga sig, kan afgöra detsamma sedan betänk, blifvit uppläst. Jag anhåller att det utan uppskof måtte afgöras , på det att den voterjs-propos., detsamma innehåller, må kunna förekomma nästa gång förstärkta StatsUlsk. sammantiader. Frih. I följd af det beslut E. o. Ad. i går afton fattade i enlighet med Gr.
Utskottet kan ej heller gilla den åsigt, att, sedan under sistlidne Riksdag många millioner R:dr af Statens skuld till Banken blifvit inom linien balancerade, Staten äfven skulle undandraga sig erläggandet af räntan å 4-400'000 B;dr, för hvilka Riksgälds-Contorets obligationer sisth Riksdag äro utfärdade, och sålunda icke ens ärligen betala åtminstone den del af skulden, hvartill Staten, vid uppgörandet af det nya förliknings-contraclet, sig ovilkorligen förbundit. Till Banco-VIskottets Utlåtande N':0 t6. 81 Till närmare upplysning om det belopp af 600,000 R:dr, hvilket Utskottet i 3o punkten ansett böra betraktas såsom en tillökning i Bankens grundfond, får Utskottet allenast hänvisa lill den, under N:o 4t vid Banco-Fullmägliges Berättelse bifogade Tableau öfver Bankens samtlige tillgångar, jemförde till dess samtliga skulder, utvisande, att Bankens, enligt räkenskapen befintliga, bela öfverskott eller capital utgjorde redan vid i832 års slut 5,4°3,115 R:dr 2 sk. 5 rst. Genom förslaget, att 600,000 R:dr af sistnämnde öfverskott måtte iklädas egenskap af grundfond, har Utskottet åter endast velat förebygga, att detta belopp må af kommande Rikets Ständer kunna disponeras, i likhet med Bankens dertill ingående räntevinster, hvilket Utskottet hoppas ej kan af Rikets Ständer ogillas. Utskottet finnér alltså de emit 2g, 3oj 3i och 32 punklerne gjorde anmärkningar ej vara af sådan beskaffenhet, att de kunna leda till någon förändring i Utskottets förslag. Och torde Utskottet, till svar å de gjorde erinringarne om nödvändigheten af förslag till Lag för Banken, endast behöfva åberopa hvad Utskottet, i anledning af den, emot Betänkandet N:o 6, framställde, i första rummet af detta Utlåtande upptagne anmärkning redan anförtj hvaraf lärer inses, att Utskottet icke ännu kunnat till utarbetning företaga något förslag till
Consuls-lag mätte utfärdas, samt att den Auctoritet eller Comité', som linge sig utarbetandet deraf uiagdt, skulle, om så nödigt profvades, ega att kalla till biträde en eller två ConSuler, och en eller två handlande och skeppsredare; men då frågan om Consulers tjenste-åligganden, hvilka äro bestämda i Kongl. Maj:ts förnyade Nådiga Consuls-stadga af elen 9 Mars 1830, alltid varit, såsom ett ekonomiskt ärende, i administrativ väg af Kongl. Maj:t behandlad; 4 Lag-Utskottets Betänkande, N.-o 22. anser Lag-Utskottet sig icke tillhöra att dermed taga befattning; i följd hvaraf den remitterade motionen till Höglofl. Ridderskapet och Adeln återlemnas; hvilket Utskottet, enligt 44- §. Riksdags-Ordningen, får hos samtlige RiksStånden vördsamt anmäla. Slockholm den 31 Mars 1840. Ank. till Exp. Utsk. den 2 April kl. 1 e. m. Betänkandej i anledning af väckt motions om tillägg till 17 Cap. 32 $• Piättegångs-Ballzen, sådan den lyder i Kongl. Förordningen den 20 Januari 177g. Ilos Högvördiga Preste-Ståndet har Herr Prosten Sandberg andragit, att det, genom Kongl. Rättegångs-Balken gjorda tillägg, angående tiden, inom hvilken åtal för vissa brott bör anställas, blifvit af flere domstolar sålunda tolkadt, att målsegande, efter två års förlopp från det brottet tima t, icke egde söka skadestånd, hvartill han eljest kunnat vara berättigad, samt att häraf ytterligare dragits den slutsats, att det understöd, fader, enligt 8 Cap. 7 §.
827. — i anledning af Kongl. Maj:ts nädiga Proposition med någre anmätkningar wid RiksdagsOrdningen Mars 4lo. Ape. 6;g. 7;g. — med utlätande öfwer nägre Ridderskapets och Adelns Ledamöters till Utskottet ingifne skriftelige anföranden, innefattande ätffillige förflag till ändringar, förklaringar eller tillägg ! Regeringsformen, Mars gr;. Apr. 628. 722. 326. — med yttrande öfwer de af Hr. Asiesior dalln föreflagne rättelser i Regerings - Formens 49. och 61. §. §. Apr. 675. 777. 868. med utlätande öfwer den hoS Högloft. Ridderffapct och Adeln wid justeringen af ExpcditionS-Ut - Register. zi stöttets förflag till underdänig strifwelse till Kongl. Maj:t rörande Wargeringens upplösande, wackte fräga, dels om z Ständs beslut öfwer detta mål borde anses gällande, dels huruwida, enär en expedition efter z Ständs beslut blifwit författad, i densamma det gide Ständets mening kan inflyta, Mars 1227. — med hemställan om en förändrad redaktion af Rcgerings-Formcns 97. §. och Riksdags-Ordningens 6z. §. (sm Iustitie-Ombudsmanswal), Mars 1241. Apr. 684. 782. — i anledning af Grefwe las. Os I» durclisr Dictamcn om friwillig afsägelse af samrelige Riks-Ständcns Privilegier, all jords refning samt en ny representation, Mars 124;. Maji 1278. — i anledning af Grefwe Xx.
Befallningshafvande inlemnadt bevis, hvilket, ullärdadt den 2 Mars 1840 af Professoren i Lagiarenheten vid Universiteten i. Köpenhamn Rofderup Rosenvinge, bestyrkt af Geheime Archivarie!! Finn Magnussen och till underskrifternes riktighet vitsordadt af Svenske och Norrske Ministern vid Kongl. Danska Hofvet, innehölle: att enligt de olliciella copie-böcker från l(i:de och 17:de århundradena, som angå Skåne och Halland, samt finnas förvarade i Kongl. Danska Geheime Archivet, de hemman, hvaraf kyrkorne egde Landgille, blifvit under Danska tiden, så vidt kyrkorna egdes af Konungen och kallelse-rätten af honom utöfvades, bortstadde för Kronans räkning af Konungens ”Lendsmand,” dels af ett uti Kammar-Collegium i afskrift befintligt Bref af Konung Christian IV, dateradt den 29 Juni 1683, hvaruti åboer å hemman med landgille till kyrkor eller sådane hemman, som uti 1646 års jordebok äro upptagne, såsom kyrko-, kallades Väne och Kronansbönder och tjenare. Att denna hemmanens ursprungliga egenskap af krono-, äfven efter provinsens afträdande till Sverige, borde bibehållas, udagalades genom 27 § af Freds-tractalen i Brömsebro den 13 Augusti 1648. Till bestyrkande deraf, att kyrkohemmanen, äfven de första åren efter det Halland kommit under Svenska Kronan, behandlats såsom Kronans hemman, äfvensom att städja derför erlagts till Kronan, har Kongl. Majlis Befallningshafvande åberopat åtskillige, till större delen uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse uppräknade handlingar, hvaribland det så kallade Halländska contractet af år 1648, hvilken handling, ännu gällande lill rättesnöre för utgörande af hemmantals-räntan och en del andre hemmanen åtföljande besvär, blifvit på alla kyrkohemmanen tillämpad, och deruti städsmål uppgifvits såsom tillhörande Kongl. Majit och Kronan.
Godkännande af allmänna Beswärsoch Oeco»iomia-U'stotle's uklä-ande» angående 1:0 Grefwe Ds !a LarstieZ Motion om hemmans skyldighet lill ärlig lefvercring af säd och foder; 2:0 serstildt Landshöfdingedömrs inrättande i Bohuslän; Zco jemnare fördelning af ingvarlerings styldigheten emellan landet och städerne; 4.0 hjelprorars ersättnings skyldighet lill stamrotar för älstillige soldaters förmäner. Högloft. Ridderstad och Adeln ätstilldes kl. § till 7 eftermiddagen. Dt tuxra. In sistern öst. 6. 8l4»st von Hollstein. Lördagen den r8 Julli Plenum klockan i o förmiddagen. Justerades Pleni Prvtocollerne för den g.Lje och öste Julii eftermiddagarne samt Protocollek för iren rz Julii» I an - ZoL Dött t 8 Iulit. Z» anledning af wälet rörande betalande af Rikets utländska gäld, hwarom i sistnämnde Pro» tocoll finnes anteknat. att wid beslutets fattande allenast ett af Friherre Stael -ttradt Nej hördes, killkännagaf nu Heck Danckvvarstt lillieström, /acod ^lrb Lvm, alt afwen han wid samma tillfälle ropal Nej, men icke begärt votering, emedan han ha^e fullt förtroende till det framdeles blifwande StatsUtskottet. Herr von bogsten, Lrlanä, anmälte äfweN fiu reservation emot det fattade beflutet. friherre Lmel von llollstein, som »vid ju» steringen af det mäl i berörde Protocoll, som angar reeogniions skogarne fig anmält art tala, begärde nu upläfa et dietamen, som deruppå hade afseende; tillkännagifwande han art detsamma warit ernar art Upläsas wid mälets afgörande, men att händelsen gjort att han dä ej warit närwarande.
Ä10 då meningarne olika, angående det bokstafveliga förståndet af ett stadgande, så ser jag ej, att man kan göra ahnat än afgöra tor sig den g Hind på hvilken man skall lota sitt beslut, och anmäla det till Ståndet, hvilket ock blifvit gjordt. U< skotte t fortfar sedan: Uiatl Den II Junii e. m, ulan alt pä något sätt vilja usurpera pä den rättighet, alt göra förklaring af en §. i RegeringsFormen, Jör hvilken särskilt förjaringsmethod finnes stadgad, har Utskottet ansett sig böra framställa denna sin åsigt Jör Ridder skåpet och Adeln, och är behof vet af ett bestämdt stadgande i RegeringsFormen härom, i fall ett sädant saknas , det hufvudsakliga skäl hvarföre Utskottet, oaktadt sin öfvertygelse om olägenheterne af närvarande 2 och 10 §. §. i RiddarhusUrdningen, ansett sig böra föreslå, allernati/t nämnde §:ns oförändrade bibehållande, för det fallet, att Ridderskapet och Adeln verkligen anser 3- §. i RegeringsFormen 1 detta afseende otydlig, och ingen ändring i något derpå beroende stadgande vara mödan värdt, innan närmare förklaring vunnits. Skulle åter Ridderskapet och Adeln anse 3j § tydlig, och 1 ali synnerhet, om Ridderskapet och Adeln anser sig böra förstå den likasom Utskottet gjort, eller ock i händelse den tidsutdrägt af många Riksdagar, som möjligen kan blifva, innan en Grundlags ändring vinnes, om den ock vid hvar och en föreslås, af Ridderskapet och Adeln anses så störj alt äfven under tiden, för undvikandet af olägenheter vid närvarande stadgandens användande en redigare och conseqvenlare redaction bör uppgöras, då tillstyrker
Säve yrkat att, på sätt i andra länder skall ega rum, egandet af dylika djur måtto åläggas bevillning samt denna bevillning, hvilken samhällets intresse och pligt påbjöde dels i stats-ekonomiskt hänseende, såsom ersättning för den förminskning i lifsmedel, hundkrealur åstadkomma lili förfång för fattiga, dels ock i sanitärt afseende lill förekommande af de beklagligen ofta nog inträffande fallen af hydrophobi, bestämmas till 2 R:dr R:mt för vallhundar och •<} R:dr samina mynt för sådana hundar, som äro för nöje och jagt, alt af Taxerings-kommitléen påföras efter uppgift af socken-nämnden och sedermera, efter af Kronofogden verkställd uppbörd, utdelas till socknarnes fattigvård; och har Herr Professoren Agardh instämt uti denna motion i hvad den angår beskattningen, med undantag likväl för sådane hundar, som må anses nödvändiga. Då bevillning för hundar i allmänhet icke kan betraktas annorlunda än såsom afgift för lyx och öfverflöd, men en dylik beskatlnings-lheori redan för längesedan blifvit utdömd såsom i tillämpningen dels icke serdeles inbringande, dels ock medlörande betänkliga olägenheter och svårigheter vid handhafvande af de kontroller mot missbruk och underslef i de uppgifter, hvarpå den måste grundas, samt giltigt skäl icke •förefinnes att för nyttiga hundkreatur mer än för andra husdjur införa beskattning, har Utskottet, som är af den tanken att de af motionären öfverklagade olägenheter, Bih. till 11. St. Trot. 1856 & 1851. 5 Samt. 1 Afd. 2 Hiift. 3 18 B evil klings-Utskottets Betänkande N.-o 5. hvilka hundkrealuren åstadkomma, icke i beskaltningsväg utan lämpligast genom vederbörande polismyndigheters försorg böra och kunna förebyggas, ansett sig, med erkännande af motionens goda syfte, böra densamma afstyrka. §§ 42, 43 och 44.
Enär Utskotten för öfrigt icke anse behöfligt, att nu afgifva något serskildt Utlåtande i frågor om Tull-Doinstolarne, då des* sa ämnen blifvit serskildt af Uag-Utskottet behandlade, få Utskotten endast slutligen tillkännagifva, att en Sportel-Taxa för Tullverket blifvit, på Kongl. Maj;ts Nådiga befallning, genom Tull-Styrelsens försorg utgifven, samt att Chefen för Tull.Styrelsen upplyst, det ett Tjehstgörings-Reglemente !för Tullverket kommer att Kongl. Majits Nådiga pröfning underställas, så fort såväl Tull-Systemet, blifvit af Rikets Ständer och Kongl. Majit antaget, som de dermed sammanhang egande åtskilliga Författningar utfärdade. De öfriga af Motionairerne väckta frågor synas Utskotten af 'så reglementarisk egenskap, att de svårligen kunna rigtigt be. dömas af andra, än de Embetsoch Tjenstemän, som dervid kunna följa erfarenhetens ledning. Vid sådant förhållande, och då Utskotten, på sätt ofvan anfördt är, hysa den öfvertygelsen: att Tullverkets förvaltning blifvit organiserad enligt Rikets Ständers önskan och till allmän nytta; att Tull-Styrel - StatS‘Bevilln.s.AllmtBesv,o.Oec-Utslt'-.Bet.N:o$$. 13 sen verksamt sökt? motsvara det,v som varit föremål för dess inrättning; samt att Rikets Ständer hafva ali anledning tillförse sig, det Kongl. Maj:t lärer i Nåder vidtaga de, för ett ytterligare befordrande af detta ändamål, nödiga åtgärder; så finna Utskotten, för sin del, någon underdånig hemställan i dessa ämnen för det närvarande icke behöflig, utan föreslå, att de härom väckta motioner må förfalla; Hvilket likväl allt till Rikets Höglofl. Ständers upplysta pröfning vördsamt öfverg lemnäs. Stockholm den 31 October 1829. 14 Stats-, Banco-, Eevilln.-,°Lags. Occon.-l/tsk, Bet ,N,&g.
Då det föreslås, nemligen, att denna Extra-Roteringen, för att vinna behörig jemnhet öfver allt, bör grundas på myckenheten och godheten af de till Hemmanen hörande ägor och härligheter, samt i detta afseende föreskrifva, huru mycket åker, äng och andra ägor bora beräknas emot skyldigheten att hålla Cn Extra - Rotering® - Soldat, och icke att Hemmantalet bör komma i beräkning; förutsätter detta liksom en ny slags skattläggning, hvaruti blott den ny-roterade jorden , men icke den gamla kommer att ingå. Då, nu hvar och en lärer medgifva den ofantligt förbättring, som genom odling på något öfver 130 år, då gamla Roteringen gjordes, Hemman i allmänhet vunnit, och nu nya Roteringen skulle bestammas efter den egenskap Hemman för det närvarande äga, följer ostridigt härtiiaf att nya Roteringen efter *828 Den 20 Juli. efter sådana grunder skulle blifva kan hända flerdubbelt drygare än den gamla. Således då man vill afhjelpa ett ondt, uppkommer i stället ett värre. Derföre och intilldess en allmännare Refning1 och Skattläggning öfvergått all jord i Diket, och i följe deraf alla onera, äfvensom. Boteringen, blifva allmänt jemt och billigt fördelade, lärer val intet annat medel återstå, att till någorlunda jemn billighet återbringa nya Boteringen, än att enligt högst åberopade Nådiga Instruction reglera densamma efter den inom hvarje Ean och Begementes Stånd vanliga och gamla Boteringen, så att någorlunda lika Hemmantal , med skäligt hänseende likväl till deras olika beskaffenhet, blir tills vidare grunden för Extra-Boteringen. Detta och intet annat ingeck uti Biksens Ständers Beslut, då de åtogo sig Extra-Boteringen, att nemligen efter de grunder, som uti hvar och ens hemort varit stadgade, det vill säga efter gamla Boterings» principen för hvarje Eän och Begemente, sig denna skyldighet afbörda.