Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majlis till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof j och för försvarsverket i allmänhet; alt, enär uti sistnämnde summa icke innefattas kostnaden till inqvartering för Befälet samt till service både för Befäl och Manskap, dessa kostnader således koni me alt fortfarande betunga de >nqvarteringsgifvande, derigenom del med inqvarteibigsskyldigbeteiis jemnare fördelning åsyftade ändamål endast ofullkomligt klefve 'Stats-samt Allm, Besv. o. Oec. Utsk, Utl,N:o6j. 5 vunnet, samt att Kongl. Maj;t, i betraktande af kostnaden för sådane byggnaders årliga underhåll samt den sannolika förlusten, i händelse af Truppernes förflyttning från en station tili en annan, ansett Sig ej böra af Rikets Stan. der äska ett så beskaffadt anslag, utan funnit i alla afseenden nyttigast att contant inqvartering varder vederbörande inqvartcringstagande Trupper tillagd; öfverlemnande Kgl. Majit till Rikets Ständer sjejfve alt, för Inqvarterings-besvärets jemnare och rättvisare fördelning än hittills, bestämma de grunder, som Rikets Ständer för godt finna. J sammanhang härmed, och då Rikets Ständer, genom serskild underdånig Skrifvelse den 14 Augusti 1823, anhållit, ”alt, då 1720 års Inqvarterings - Ordning uti tillämpningen icke öfverensstämde med de förändrade förhållanden, hvilka i senare tider inträffat samt af sådan orsak inqvarterings. förmonen, å den ena, och i 11. qvarterings-skyldigheten, å den andra sidan, blifvit skiljaktigt beräknad och tvister emellan inqvarterings tagande och gifvande deraf föranledde, Kongl. Majit ville låta öfverse Inqvartei ings-Ordningen och hos Rikets Ständer föreslå de förändringar, dem Kongl. Majit funne med omständigheterne fären. Jige,” har Kongl.
I dess ställ® har Utskottet blott sökt persvadera Ridderskap^ och Adala att frånträda dess fattade beslut: och Utskottets Memorial synes så mycket mindre kunna anses såsom ett Grundlags-enligt försök till «acän«*n;emkning af Ståndens olika meningar, som framställningen af de olika meningarne deruti alldelss saknas. Grefva Mörner, Adolph Gåran: Jag kan alldeles icke instämma uti hvad den siste värde Ledamotpa antagit såsom grund för sitt omdöme om ConstUutiomUtekottets anmälan. När anmärkningar göras vid ett ConstituticnsUtskottets förslag^ och Utskottet åligger att derefter detsamma jemka, har Utskottet likväl ej rättighet att skicka dessa anmärkningar till de andre Stånden med förfrågan, huruvida de vilja rätta sina tankar derefter; utan det blir endast af dessa Stinda ProtocolIsUtdrag, som Utskottet får inhemta hvad de andre Stånden beslutat och om jemkning kan äga rum. Men då tre Stånd redan instämt i ett gjordt förslag, kan Utskottet Den 11 Junti f. m, 561' icke till dem hemställa, huruvida de vilja jämka sig efter ett fjerde Stånd, som icke godkänt förelaget. I sådant fall återstår blott, att gifva det fjerde Ståndet tillkänna de ofriga9 beslut, och till detsamma öfverlemna att förena sig deri eller icke. Det är allt hvad Utskottet, i mia tanka, kan göra, äfven sorn jag ej ser, huru ett Stånds anmärkningar kunna lägga något band på Utskottets öfvertygelse, Utskottets ifråga* varande förhållande är det enda möjeliga sätt, att komma till ett resultat. ♦ Herr Cederschjöld: I saksns närvarande skick hemställer jag, om ej Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt att förblifva vid dess en gång yttrade tanka, och, med ogillande af Utskottets Memorial, öfverlemna åt Utskottet att, efter omständigheterna, och, i enlighet med Grundlagens föreskrift, denna fråga behandla. Friherre Åkerhjelm:
För öfrigt torde Hr Brakel finna, att, då jag åberopade tidsutdrägten såsom börande utgöra ett hinder för förslagets bringande i verkställighet, jag äfven dermed åsyftade den kostnad, som tidsutdrägten komme att förorsaka. Hvad beträffar Hr Brakels yttrande, att han så gerna ville sitta på Landtmarskalksstolen, så skulle jag i det fallet vilja tillråda Hr Brakel att skaffa sig plats på den 2:dra i st. f. på den 22:dra bänken. Och skulle verkeligen de direkta valen så trötta R. o. Ad:s främre ledamöter, att Ordbden slutligen måste tagas på 22:dra bänken, så önskar jag att vi måtte befrias från ett så långdraget valsätt, och får jag derföre äfven af denna ani. yrka alslag å Hr Brakels motion och bifall till Riddarh.Utsk:ts Utlåt. Hr Ehrenheim, Per Jakob: Den talare, som yttrade sig näst före den siste, har till v itat Hr Brakel att hafva sagt, att man i detta Ständ ej nyttjade sitt förstånd, ej handlade sjelfständigt. Det har Hr Brakel ej sagt, och det gör man visserl. så långt institutionen möjligen medgifver det, men just i den begränsning härutinnan, som Bänkmans-institutionen föranleder, ligger dennas förnämsta fel. Bänkmäunen utses nemi. af Ståndet fördeladt i 25 afdelningar, och samma dag, Bänkmänuen äro utvalda, skola de välja Elektorer. Något förberedande samråd, dem emellan, är följaktligen omöjligt, och en öfverläggning vid sjelfva valet är lika exempellös, som föga önskvärd, ty öfverläggning emellan 50 personer om 25 andra personer kunde svårligen leda till något resultat. Följden blifver, att hvarje Bänkman infinner sig, försedd med en på förhand upgjord Elektors-lista, och vidare, att han endast utses, för att framlemna denna lista, att man vid hans väljande D en 21 December. endast fäster sig vid, att man är säker, att han framlemna! den Elektors-lista, man önskar.
N:o 66. tackjerns-produktionen för omkring 20 år sedan oell samma produktion nu, så finner man, att den i Stor-Britannien tilltagit från 3,430,000 Sft år 1830 till 11,812,000 Stt år 1850, eller med 244 procent. Tyska Tullföreningen: » 670,000 Stt år 1834 till 1,132,000 S# år 1850, eller » 60 » Österrike: » 434,000 S& » 1833 » 765,000 » » 1852, >» » 51 » samt Norrige: » 24,000 S& åren 1830—1835 till 49,000 S# åren 1841—1845, eller med 62 procent, och således i alla andra länder, utom Ryssland, stigit hastigare än i Sverige; i de flesta mångdubbelt. Jemför man vidare totalproduktionen i dessa länder för tjugo år tillbaka, och den Svenska vid samma tid med dessa summor nu, så finner man, att den förra då var omkring 8,323,000 Stt, hvaraf Sveriges 506,000, men nu är omkring 24,293,000, hvaraf Sveriges 765,000, och den sistnämnda har således i förhållande till det hela nedgått från 71s:del till 3’2:del. Det är med denna näring, som med våra öfriga, att den egentligt skall söka marknad inom landet, för att vinna afsättning äfven i utlandet. Det är nemligen vår egen industri, uppmuntrad och utvecklad, som skall bereda den egentliga marknaden.
Jag kan icke föreställa mig, att efn såa dan framställning skulle med misshag kiltlnä blifva upptagen* Många yttrade härtill deras bifall* Grefve Posse j Claes Fredric.- Jag skulle viS* serligen ej ä nyo trötta Ridderskapets Och AdelnS tålamod med ytterligare Anföranden i dennä sak^ sorti tyckes vära tili det möstä utredd j meri då Generalen Grefve Anckarsvärd trOdf sig uti mitt Anförande finttä förebråelser, rigtade emot honom} så har jag af skyldig aktning för en Man, sorn grånat i sitt Fäderneslands tjenst* ytterligare ansett mig böra förkla3 ra, det sådant aldrig varit min tanka, ej hellef jag det någonsin yttrat* Då beslut af Ridder skåpet och Adeln go - Deli 3 December. 127 Mast fattades på Baron Staels Motion, har jag endast deremot framställt min Reservation. Grefve Anckarsvärds yttrande, hvärå ej något Beslut fattades, har för mig, ända tills nu, varit obekant: Jag skulle deraf kh mycket mindre funnit anledning göra Herr Generalen någon förebråelse , som jag uti mitt Dictamen, i likhet med hvad Presidenten Schulzenheim anfort, instämt med Herr Generalen, att det onda härleder sig från Riksens Ständers, genom omständigheterna , föranledda åtgärder, hvarigenom, utom att io a 12 Millioner på eh gång utkastades från Banijuen* till Krigets fullföljande I809, det sedermera blifvit bibehållit blodsugande Discont-rörelser, hvilka ända till ijåjq Millioner allmänt måst begagnas* och belastar Landet med en hög Ränta af minst g, till 9 ä 10 proCent5 — eh Ränta, som hvarken Jordbruk, Bergsrörelsen, Manufacturet eller Fabfiquer någonsin i längden kunna bäraj uian att gå till sin fullkomligå undergång. Mert allt detta är också Riksens Ständers eget verk* hvilket intet haft den minsta gemenskap med Regeringens åtgärder.
Nu åter, då riksmötets åtskiljande inom få dagar emotses, skulle ju en remiss till Utsk., (hvarmed förmodligen åtföljde hela denna diskussion, utskrifven och justerad, hvilket ej kan genast låta sig verkställas, äfven med den bästa vilja dertill) nästan påtagligen medföra ett föt qväfvande af del i sig sjelft nyttiga och riktiga förslaget; alltså bör ärendet nu fastheldre företagas. I betraktande af hvad ofvan sagdt är, bifaller jag ifrågavar:de af Gr. Lagerbjelke gjorda framställning. llr Bråkenhjelm: Må man, så mycket man behagar, påstå att Riddarh.Direktm i detta fall endast skulle hafva att uplysa och framdraga fakta, så återkommer jag i alla fall till den invändningen att derigenom updrager Ståndet på sätt och vis åt Riddh.Direktm att tolka den blifvande grundlagen. Det beror nemi. på hvilka fakta och i hvilken riktning dessa samlade fakta skola antecknas. Riddh. Direktm kan antaga åtskilliga hypotheser, emedan förslaget till den nya grundlagen lemnar Riddar.Ordn. nästan obeslämd, föreskrifvande endast att val skola ega rum, hvilka skola ske distriktvis, samt bestämmande antalet af ledamöter som skola väljas. Allt annat är obestämdt och färgen af denna Riddarh.Ordn. för öfrigt bestämmes af Riddh.Direktm. Med all den aktning, allt det förtroende jag för den nuvartde Riddh.Direkt, hyser, undandrager jag likväl densamma mitt votum, när det gäller att i mina, eller Ståndets vägnar tolka grundlagen. Detta vill jag förbehålla åt mig sjelf i min ringa mån så länge jag är riksdagsman, och jag motsätter mig således nu så godt jag kan afgörandet af frågan; begärande ytterligare remiss till Riddarh.Utsk. «u Keit 30 Augusti. Gr. Mörner: Jag medgifver riktigheten af Frih.
R;dr hade Arméen och Krigsfolket på Flottorne för innestående aflöning, samt leverantörer för varor af alla slag att fordra 4,490,459 R;dr, att Riket, som hade en skuld af nära 28 millioner, deribland var skyldigt utländningen 9,887,981 R:dr Hamburger Banco utom upplupne interessen, hvilka vid 1809 års slut gingo till 766,784 R dr, samt att Sverige ändteligen före den 13 Mars 1809 saknade all garanti, att icke utgilterne kunde till en obe6tämd gräns ökas, att icke nya pålagor kunde utskrifvas, att icke landets manbara ungdom kunde än vidare utfordras, för att lika onödigt och lika ömkeligt, som det första Jandtvärnet omkomma? är det väl till sådana utsigter och sådana förhoppningar, som Friherre Anckarsvärd skulle vilja återkalla sitt Fädernesland. Eller har han icke af en föraktlig brochure, sorn gjordt en säkerligen origtig framställning af förhållandet emellan 1696 och 1817 års RiksStater, låtit förleda sig att tro allt vara illa eller ändamålet med revolutionen förfeladt, derföre att embetsmännens antal vore ökadt, Den 17 April e. m. 385 ökadt, eller att icke alla ekonomiska fördelar tran behagat fordra vore redan erhållne? Har man väl då betänkt på hvad sätt dessa inbillade fördelar skulle ernås? Har man undersökt huruvida de stå tillsammans med äganderättens helgd och om icke Ridderskapet och Adeln skulle nödgas att för deras erhållande göta uppoff'ing af de få rättigheter sorn ännu äro öf. riga, eller sorn tillhöra vissa egendomars natur? Låtotnoss vara försigtiga och vaktorn oss att För skuggbilden af én högre fullkomlighet, gå miste om de förmåner vi Verkeligen äge!
Herr Grefven och LandtMar skacken förklarade, att det Protocolls-Utdrag, som komme att innefatta de flere Ridderskapets och Adelns vidtagne beslut uti förevarande till ConstitutionsUtskottet återremitterade mål , skulle med all skyndsamhet varda af, Riddarhus-Secreteraren författadt, samt inför Ståndet justeradt; och hemställde Herr Landt - Marskalken, om icke frågan, huruvida Constitutions-Utskottet borde föreläggas någon viss tid , i afseende på återremissens besvarande, lämpeligen kunde uppskjutas tili det tillfälle, då hös Ridderskapet och Adeln berörde Protocolls-Utdrag till justering förekommer. Bifölls. t /? Sfi Upplästes och lades på Bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och. Utlåtanden; 364 &en 3 December e. m. Frän Constitutiojis-Utskottet : af den 26 sistledne November : N:o 78. I anledning af återremiss å Utskottels förut meddeldte Förslag till ett tillägg i 28 §. Riksdags-Ordniogen. Från Förstärkta StatsBancosamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten . af den 28 sistledne November : N:o 635. Angående Låne-understöd af Säd till anläggning afDistricteller Sockne-Magaziner i Landet. Från Bevillnings-Utskottet * af den 2 dennes: N:o 62. I anledning af yppade skiljaktigheter i afseende på stadgande i den föreslagne Bevillnings-Förordningen. Från Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten: af den 2 dennes: t N:o 63. I anledning af väckt fråga om Ne* dérlags-frihet för Carlscrona ro4 m. Från Banco-Utskottet af den 30 sistledne November: Den 3 December e. m, 265 N:o 88- I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldta Memorial, uti någre, rörande Götha Canal-Verks angelägenheter, hos Utskottet förekomne frågor:
Charta öfvar skiljaktigheten uti vattenledningen emellan Stephens förslag och Abelius uppgift, samt särskildt Förslag på den kostnad, hvartill den sednare skulle föäanleda, äfvensom med behöriga Protocolls^TJtdrag, hvaraf inhämtas, att så så väl egaren af Angerums Hemman, hvarest Stampkäliorne och Muggehagen äro belägne, som öfrige Hemmansegare, öfver hvilkas egor vattenledningen till dess olika sträckningar kunde komma att gå, enhälligt medgifvit dess obehindrade verkställighet, blott med förbehåll af ersättning, i händelse skada skulle dem derigenom tillskyndas, och att, till förekommande deraf, de hvarje år måtte om arbelslinien erhålla kunskap för att derefter rätta egornas häfd, samt att Stadens invånare bekräftat sin öfverenskommelse iSta ts-Uts ko t tets Reta ii k a uden. Om erläggande af i,5oö R:dr Banco årligen till vattenledningens underhåll och öfverlemnat densamma saint de brunnar, som inom Staden varda inrättade, till Kronans fulla disposition, NÖdvändigheteteii af ifrågavarande vattenledning både för Kongl. Maj:ts och Rikets Örlogs-Flottas och Carlscrona Stads behof, kan icke dragas i tvifvel. En bängta tids erfarenhet har bestyrkt densamma, då den lärt, att saknaden deraf medfört betydliga årliga kostnader för Kongl. Majit och Kronan, Och stundom äfventyrlig förlägenhet för Örlogs-Flottan, samt alltid tryckande besvär för enskilde och lidande för de fattigare bland Stadens invånare, hvilka icke magta att sig med tiil räckligt förse. Kongl.
Dessutom är det ingenting, som så mycket stärker crediten, som att Bancostyrelsen äger fria händer att göra och låta; destomera förtroende har den hos allmänheten. IIr Rosenblad, Bernh.: Hvad angår svårigheten att få ett creditiv, tror jag, att Fullmägtige i4 dagar efter derom fattadt beslut skola hafva ett sådant för ganska godt pris; och då man ej är skyldig att börja rqed hela summan, tror jag, att Fullmägtige böra börja med att känna sig före. I grundsatsen instämmer jag med Gr. Cronhjelm, att det rättaste är att ej bestämma någon summa; men i öfverensstämmelse med hvad jag i förmiddags yttrade skulle jag anse, att äfven häruppå bör tillämpas, att Fullmägtige ej blott må negociera ett creditiv, utan äfven måtte berättigas få upptaga lån, om det behofveS. Af io gånger är det 9 bättre att begagna creditiv, nemi. då frågan är om kortare tid; men skulle de ofördelaktiga conjuncturerna blifva långvarigare, är det lindrigare att göra lån, ty creditiven måste omsättas hvarannan månad och kosta, utom räntan, § proc. i commissionsarfvode. Detta blir drygt, om summan bör stå en längre tid; den bör då förvandlas i verkligt lån, som, när frågan är om högst några år, för Sveriges R. St:s Bank visst ej bör blifva särdeles oneröst. Jag vill erinra mig, alt ett dylikt lån af Convojcommissariatet upptagits för något mindre än 4 proc., inberäknadt provision. Hr Stråle: Utsk. har i första rummet föreslagit, att Banken skulle äga att försälja sina fordringar för intecknade lån; men dessa äro gifna pä sådana vilkor, att de icke lätt blifva afsättliga. Genom capitalafbetalningarna befinnas summorna i brutna tal och capitalet minskas årligen. Detta går väl an för Banken; men för hvar och en enskild tror jag det vara mindre begärligt att erhålla sådana små capital-, afhetalningar och att, då han uppbär 6 proc., hvilka han beräknar för sina utgifter, derigenom, så till sägande, ovetande se sitt capital försvinna.
Krönta måttstockar, målkäril och vigter, håde af gamla och nya systemet, skola af justerare tillhandahållas allmänheten intill 1859 års slut. Derefter endast af nya systemet; dock vare ingen förment att äfven efter den tiden få sina gamla målkäril och vigter omjusterade, så länge de skäligen kunna begagnas. 3:o. Från och med 1855 års början eger hvar och en rättighet alt föra sina böcker och räkningar enl. delta system; men tillförbindes att intill 1859 års slut å utfärdade räkningar, i kontracter 176 Den 15 Februari f. m. och andra afhandlingar, uttryckligen tillägga orden: ”nya systemet.” De, sorn från och med 1860 års början vilja bibehålla det gamla, blifva likaledes pligtige alt dädanefter tillägga orden: ”gamla systemet, ” i alla sådane afhandlingar. Hr Wallenbergs motion rörande det nya myntsystemet lyder sålunda: Förslag till nytt myntsystem i Sverige. 1 §• Det Svenska silfvermynt, som hädanefter präglas, skall innehålla 8 delar fint silfver emot 2 delar koppar. Denna blandning kallas myntsilfver. 2 §• 1 st. prägladt Myntsilfver, vägande 10 gramm, skall vara myntenheten och kallas daler Af silfvermynt präglas: dalerstyckcn, fem-markslycken två-markstycken och markstycken. 4 §. Allt silfvermynt blifver af enahanda korn, samt vigt i förhållande till myntenhetens, på det sätt, att 2 fem-markstycken lika så väl sorn 5 två-markslycken, eller 10 markslyckeu böra väga lika med 1 dalerstycke. 5 §• Remedium i finhet får utgöra, såsom hitintills, 3 på tusendet öfver eller under den bestämda halten. Remedium i vigt får utgöra: pä dalerstycken och 5-markstycken, 7 på tusendet och på 2- markstycken och markstycken, 10 på tusendet, öfver eller under'. 6 §. Af koppar utmyntas skiljemynt sålunda, att 50 fem-öresstycken eller 100 två-öresstycken eller 200 öresstycken väga 1000 gramm. 7 §•
Consumtionen hos oss skulle ökas genom lindring eller upphäfvande af alla utgående afgifter i hans hamnar, til! och med om han hitförde det frast fritt ? Detta kan ingen inbilla mig. Och en sådan va a är likväl våra skogsproducter. Och hvilken droge fördelen af den hopade, tillförseln , antingen säljaren eller köparen ? Det nekas väl intet att den öfvergick på köparens sida. Härom vöre mycket mer att säga: men Dagblad och andra skrifter, hafva en tid varit så fyllda af både sanna och falska Calculer, beräkningar och slutsatiser, som hvar och en BevillningsUfsb. Betiinhanden. 325 ägt tillfälle läsa, och derefter stadga sin öfvertygelse, att något vidare anförande här vore öfverflöd. En enda omständighet, må det likväl gunstbenägit tillåtas mig underställa Hoglofl, Utskottets upplysta bedömmande. —- Monne intet Tullens nedsättning nu, medan TrädvaruAfsättningen genom anförde ordsaker är hämmad, skulle hafva följande verkan : Underrät telsen om Tullens nedsättning, och, i följe deraf, hopp om en mångfalldig ökad Afsättning skulle troligen locka Allmogen, att tillgripa och nedhugga mycket af sin vackraste och inognaste Skog; aptera, såga, köra, finta, med yttersta krafter, för att först komma fram med sine producter och få dem först och bäst betalt^ ; Den ene skulle följa den andres exempel , ansenlige jgvantiteter skulle framsläpas till vägar, Flott.och Lastage-platser ; Men så lange Utlänningen icke är i behof af vårt träd, ommer han hvarken hit, ej heller finner Svenske handlanden uträkning att uppköpa och utföra det, till större mängd, än som behöfves tilt egna fartygs utlast för alt söka fragtfortjenster hos andre Nationer.
Om medel till befordrande af större sund-J het i städerna. * ' ' ■' " • ..•* ’ *' I lojo Angående kostnader till tryckning af en Kongl. Majrts Nådiga Proposition, jemte ett LagComitéens Betänkande. ii.*o Öm anslag af allmänna medel till tinder stöd för Carlscrona Stads Fattigvårds-och Arbetshus-inrättning. 12:0 Angående ersättning af Löningsmedel , som vissa Tjenstemän i Norrbottens Län tillkommer. 13:0 Om anslag af medel för LänsLazaretter* na. Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande BancoUtskottets, den r^de Maj afgif na och den 29 Discont-rättighet i Banken m. m. 3:0 Om RiksDiscontens Discon-rättighet def-, sammastädes. Den 3 Juni. «. Ii? 4:0 Angående beviljande af ett BancoLån till återuppbyggande af Calmare Stads afbrända Gymnasii och Scholhus* Ut supra. S. D. Biföllos följande LagUtskottets, den 9:de, I2:te och I7:de Maj afgifna samt den 29:de derpå följande på bordet lagda, Memorial, nemligen: 1:0 Om befrielse från utlösande af vissa slags Handlingar vid HäradsRätterna. 2:0 Om Bouppteckningar och Arfskiften efter personer af Ridderskapet och Adeln 9 hvilka dels inom Städerna äga Burskap och Borgare-rätt, dels i egenskap af ContingentBorgare sig der nedsatt. 3:0 Om yrkadt afskaffande af Kongl. Förordningen den 27:de April 1810, om Utmätning, och förklaringen deröfver den 27:de Juli 1811. Ut supra. * r S. D. I anledning af gjorda anmärkningar återremitterades följande StatsUtskottets den 2ö:te Maj upplästa och den 29-‘de derpåföljande på bordet lagda Betänkande, i anledning af Friherre Anders Céderströms Dictamen, innehållande förslag till ett förbättradt sätt till Bevillningens utgörande. Ut supra.
Län liar inom samma Riks-Stånd föreslagit den förändring i principen för beskattning å handel oell rörelse, att, då för beräkning af Bevillning antages, att en handlande skall minst förtjena vanligt commissionsarfvode, 2 procent, till hvilken inkomst, enär den vinnes i commissionsväg, eget capital ej användes, men att, med handel och dertill behöfligt capital, förtjenslen blifver fördubblad, oaktadt risque och afbränningar vidlåda, hvarföre, i Motionairens tanke, ingen handlande kan neka sig minst tillgodonjuta ifrågavarande 2 procent af sitt rörelse-capital, af den, efter sådan beräkning, blifvande inkomst af handel och rörelse, 10 procent, såsom Bevillning skall till Staten, gifvas, och hvilka endast utgöra 2 R:dr af hvarje iooo:de, sorn i rörelsen användes, hvilken Bevillnings-afgift för handel och rörelse kunde synas ringa, men, efter Motionairens förmodan, skulle likväl en högre, från 6 BetalningsUtskottets Betänkande N:o 5. ordentlig princip utgången, inkomst för Staten vinnas, än som hittills skett, emedan, om föreslagne 2 per mille icke finnas tillräcklige, Bevillningsprocenten efter behofvet kunde ökas, endast rörelse-capitalel lägges till grund. Å) Hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Herr af
Kammar-Rätten ingingo årliga redovisningar öfver influtna och utbetalda stamboksoch koliektmedel, så linner Konsistorium, derest sådant skulle föskrifvas, att derigenom ett ökadt besvär måste förorsakas ej mindre för Pastorer och Kontraktsprostar, hvilka, i stället för att, såsom nu sker, verificera nämnde medel i de för hvarje år till Konsistorium ingående hufvud-reversaler, skulle nödgas derjemte, såsom erforderliga verifikationer, till Kongl. Kammar-Rätten insända speciella reversaler öfver meranämnde medel, än ock för Konsistorie-Notarierne, hvilka, till sina förut åliggande många göromål, finge sig ännu ett nytt anbefaldt; hvarförutan Kongl. Kammar-Rättens kontroll-uppsigt komme att ökas med revision af medel, som för Stats-Verket egentligen äro att anse såsom främmande, och hvilken kontroll-uppsigt Konsistorium, för sin del, icke anser af beholVet påkallad, enär behörig redovisning för ifrågavarande medel årligen vid Domkapitlen skei-, och derest något tvifvelsmål öfver riktigheten deraf skulle uppstå, så väl det Domkapitel, dit kollektoch stamboksmedel remitteras, som den Församling, hvilken deraf kommer i åtnjutande, är i tillfälle att i hvarje Konsistorium undfå original-verifikationer öfver insamlingens riktighet. Wexiö Stifts Konsistor» underdåniga Utlåtande.