Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessutom har ett betydligare antal canoner och mörsare wid styckebruken i Riket blifwit för Kronans räkning tillwerkade, hwarjemte till bestyckning af Waxholms fästning en större lefwerans af bomb-canoner med tillhörande projectiler är under beställning, samt lavettager dertill under tillwerkning wid artilleri-förräden. Saltpkter, Till befrämjande af saltpeter-tillwerkningen i de norra Provin» tillmer,NINnäring har sin mesta trefnad, har Kongl. Maj:t ät en kunnig person, som ätagil sig att der underwisa i ett bättre tillwerknmgssätt, än det wanligen begagnade, bewiljat särstilt understöd. Kongl. Maj:t saknar icke anledning förwänta, att för det allmänna, och för orten i synnerhet, fördelaktiga resultat härigenom blifwit beredda. Deremot har saltpeter-inlösningspriset successivt kunnat minstas ända till 5 R:dr LN:det för oluttrad saltpeter. Krut-tillwerkningen i Riket har fortgätt enligt de derom afflutadeKrnt-tillwcrkcontracrer; och har Kongl. Maj:t, alltid widhällande den grundsats, att prisen a det krut, hwilket frän förråden försäljes, bör bestämmas efter de kostnader, Scatswerket för tillwerkningen får widkännas, till följd af saltpeter-inlösningsprisets nedsättning, äfwen kunnat småningom nedsätta krut-försäljningsprisen. Indelta Armeen och Bewäringsmanstapet hafwa warit sammanWapmvsdragna till wapenöfningar, sa widt tillgängarne det medgifwit. De hafwa jemwäl de sednare arén blifwit utsträckta till dem af Bewäringsmanstapet, som anmält sig att tjena till sjötz, sa att äfwen deha blifwit samlade till exercice till lands med den öfriga Beväringen, der omständigheterna icke tillåtit deras öfning om bord pä fartyg.
Vidkommande slutligen 3:dje punkten, rörande de till aflöningar, pensioner och öfrige förvaltnings-kostnader upptagne 60,000 Rtdr, så äro häri äfven inberäknade utgifter för nödige reparationer, så väl å Gontorets nuvarande hus, som å förra huset, hvilket af Rikets Ständer begagnas; och får i öfrigt erinras, att desse 60,000 R:dr endast äro en förslags-summa, så att, om någon behållning häraf skulle uppkomma, blir detta en besparing, som icke får efter godtfinnande af Styrelsen disponeras, utan måste densamma, lika med andra Contorets tillgångar, ordentligen redovisas. Beträffande Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielssons Upplåningsförslag, så får Utskottet härvid upplysa, alt, vid innevarande Riksdag, ett dylikt förslag förut blifvit af Herr Prosten Astrand framslälldt, blott med den skillnad, att i nämnde Förslag icke varit fråga om något Creditiv på Banken; men hvilket förslag, genom bifall tili Utskottets deröfver afgifna Utlåtande N:o iq3, blifvit af 3:ne Riks-Stånd ogilladt. Och hvad serskildt angår det af Anders Danielsson föreslagna Creditivet på Banken; så får Utskottet härvid erinra, att della förslag står i strid med de alf Rikets Ständer fastställda hufvudgrunder för realisationen och Bankens penningerörelse.
Alla varor må från utrikes or - Alla varor må från utrikes orter tor till Sverige införas, med undantag till Sverige införas, med undantag af af dem, som uti columnen för inkomdeni, som äro med orden Förb. till mande tullen äro med ordet Förb. införs, utmärkta, utmärkta. utrikes orter utföras, med undantag utrikes orter utföras mot den i Taaf dem, som uti columnen för utgå- riffen stadgade tull. ende tullen äro med ordet Förb. utmärkta. mande oell utgående tullprocent äfmande och utgående tullprocent, envensom transito-afgiften, enligt , Taligt Taxan, erlägges, beräknas i Sven - xan, erläggas, beräknas i Svenska Banska Banco-Sedlar, med hvilka så väl co-Sedlar, med hvilka så väl inkominkommande och utgående tull som mande och utgående tull som trannederlags-afgifter betalas, sitooch nederlags-afgifter betalas. UnHvad vid tull-clarering ej hin der den i Taxan bestämda afgift å inner till half skilling uteslutes, och kommande och utgående varor iubej-äknas deremot för en skilling hvad gripas ej mindre den tullförhöjning, som stiger till och öfver en half. som till ersättning för indragna Landlulls-inkomstér varit lagd på vissa varor, än ock den å Alun, Socker och Tobak vid samma tillfälle fastställda serskilda bevillning; men för in - Alla varor må från Sverige Lill Alla varor må ifrån Sverige till Det varuvärde, hvarefter inkom Bill. till R. St. Helft. 12* I 2 Hör lill Bevilln. Utsk. Bet. IV:o 2g. rikes tillverkade Toppsocker och Tobak erläggas dessutom, såsom hittills, vid skeende stämpling, för ett skålpund Raffinad, Melis och Lump-socker i Topp, 2 rst, samt för fyra Skålpund Brefkardus, spunnen eller RullTobak, 5 rst. Hvad vid tullclarering ej hinner till half skilling uteslutes, och räknas deremot för en skilling hvad som stiger till och öfver en half. 4 §•
Solen var redan i nedgående; det led till kvällsvardstid. Hon gick till stranden, sköljde sina ögon med det kyliga vattnet och tog sedan barnen med sig upp. Maten var framsatt på bordet. Hon bad Arvi kalla fadren. "Pappa äter inte," tillkännagaf Arvi, då han kom tillbaka från fadrens rum. Alma pysslade om barnen utan att säga ett ord, bragte dem till hvila och lade sig äfven sjelf. Men hon fick inte sömn. En timme förled och allt blef tyst omkring henne. I början hördes då och då ett skrammel från köket, men snart upphörde äfven det. Helmi sof lugnt och djupt i sin vagga bredvid sängen, med den lilla handen knuten på täcket. Hennes ögon voro slutna och dragen fridfulla. Munnen drog sig ibland till ett leende; säkert var det något angenämt hon drömde om, den lilla. Lyckliga tid! Ingen sorg, intet bekymmer och ingen själsångest! Dörren till salongen stod öppen. Men John hade stängt sin på motsatta sidan. Huru länge tänkte han dröja? Väntade han, att hon först skulle somna? Eller ämnade han alls icke komma? Kanske skulle han lägga sig på soffan i sitt eget rum? Alma slöt ej sina ögon, utan låg och såg på månljuset, som genom salongsfönstren föll öfver golfvet. I sofrummet var skumt, emedan gardinerna voro nedfälda; men i salongen var det ljust. Och fridfullt, tyst och hemtrefligt. Äfven möblerna, stolarna, borden och sofforna sågo så fridfulla ut; de rubbades ej af verldens sorger. Men nu nu! Dörren till Johns rum öppnades och han kom genom salen med ljus i handen. Almas hjerta klappade häftigt, men hon slöt ögonen och låg orörlig, liksom hade hon varit död. John stälde ljuset på bordet bredvid sängen och stod en stund stilla. Alma kände att John betraktade henne. Sedan vände han sig bort och började kläda af sig. Alma öppnade litet på ögonlocken och betraktade i hemlighet hans ansigte. Det var strängt och allvarligt. Alma skälfde och slöt åter ögonen. John vände sig ej mera åt henne, utan lade sig och blåste ut ljuset. Der var han nu så nära henne och likväl på samma gång så långt borta. Alma lyssnade på hans andedrag och följde hans minsta rörelse.
Sedan genom Utskottets förslag alla föredragande blifva ständige Ledamöter af Stats-Rådet, torde detta ord, som måtte hafva afseende på nuvarande Stats-Secreterare, hvilka endast för livar sin föredragning äro Ledamöter af Stats-Rådet, kunna uteslutas. I händelse Rjdderskapet och Adeln skulle finna denna Redactions-förändring rigtig, och på grund af hvad förut blifvit anfördt besluta , att Justitias-Ståts-Ministern bör upphöra att vara Ledamot af Högste Domstolen , vågar jag vördsamt föreslå följande Redaction af denna § Stats-Rådet skall bestå af i3 Ledamöter , g Civila och 4 Militaira , hvilka äga rätt, att alla der förekommande mål öf vervara, nemi.; / Jus l i tia:-Stats-Minös ter , 1 Stats-Minister för Utrikes Arenderne , samt u StatsRåd. Ej må fader och son eller 2 bröder på en gäng vara Ledamöter af Stats-Rådet. Herr Rosenblad: I anledning af hvad jag vid discussionen om Motiverne haft äran yttra, får jag blott ödmjukast föreslå den Redactionsförändring , att Justitiae-Stats-Ministern må i stället kallas Riks-Drots, och Stats - Ministern för Utrikes Ärenderne, Riks - Canceller. För i32 Den 3 December f. rn. öfrigt är jag lika med Herr von Hartmansdorff af den tankan , att ordet ständige kan uteslutas Herr Cederschjöld: I afseende på Herr von Hartmaosdoiffs anmärkning vid ordet ständige> får j3g erinra , att genom detta ords uteslutande skulle icke allenast en Expeditions^Secreter, som vöre slägt med ett Stats-Råd , hindras att inför Konungen kunna i Stats - Secreterarens stalie föredraga, utan äfven alla de JustitiasRåder , som vore i dylikt slägtskaps förhållande , utestängas ifrån tillträdet till Stats - Rådet, då Justitieärender der föredragas.
Stockholm den 13 Februari 1841. Expeditions-Utskottets Förslag till und. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Fehr. 184!• Preste-Ståndet den 6 Borgare-Ståndet den 1 Mars — Bonde-Ståndet den 18 Febr. — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse_, i anledning af Kongl, Maj.ts Nådiga Proposition om ökade tillgångar för Manufactur-Discontens utlåningar. (Statsoch Banco-Utsk. Uti. Niris 4 och 69.) S. A. K. Uti Nådig Proposition af den 2 Mars sistlidet år, har E. K. M. öfver1 em lia t till Rikets Ständer att, för verkställande a f en föreslagen reglering med manufactur-Disconlens utlåningar, i sammanhang med ordnandet af Bankens lånerörelse för den kommande liden, anvisa ett nytt Creditiv af 1,000,000 R:dr, under enahanda vilkor, son» gälla för det redan beviljade å lika belopp, och emot säkerhet, i så väl Manufaclur-Disconl-fondens alla fordringar, som uti dess egna behållna tillgångar.
Utskottets yttrande i detta moment af Utlåtandet N:o 40, i fråga om Sskadt belopp till fyllnad i pension för f. d. Revisions-Secreteraren Friherre Ludvig Johansson Boijej bifölls; och i öfrigt fann Ståndet, som godkänt Utlåtandet N:o 195, omförmälda punkt icke till någon åtgärd å Ståndets sida föranleda. 6:o Minister-Staten och 7:o Post-V erhet. Dessa punkter i Utlåtandet N:o 40 voro af Ståndet redan bifallna. 448 Prot. Utdr. d. 8 Aug. 1840. 8:0 Kongl. Kammar-Collegium. Härvid förekommo: a) Stats-Utskottets tillstyrkande i Utlåtandet N:o 193, att Rikets Ständer må bifalla det af Kongl. Maj:t för detta Embets-verks löne-reglering äskade ytterligare anslag af 7,532 R:dr 16 sk. 1 rst. Banco. Bifölls. b) De af Stats-Utskottet föreslagna vilkor, att löne-tillöknings-anslaget endast anvisas till nästa Riksdag, och att tillökningarne utöfver förra Staten, såsom arfvoden, utgå. Detta moment bifölls. c) Yttrandet öfver Herr StuartSj F.3 motion om löne-anslag för en vice Advocat-Fiscal och trenne Kammarskrifvare. Stats-Utskottets Utlåtanden, N:ris 40 och 193, biföllos. 9:o Kongl. Stats-Contoiret. Ståndet, som i denna del bifallit Utlåtandet N:o 40, fann Utlåtandet N:o 193, i denna punkt icke påkalla någon åtgärd. 10:o Kongl. Kammar-Rätten. Vidblifvande sitt, i afseende på den 10 punkten af Utlåtandet No 40, beslutade bifall till hvad Utskottet i berörde punkt föreslagit, fann Ståndet motsvarande punkt i Utlåtandet N:o 193, till någon åtgärd ej föranleda. liro Kongl. Sundhets-Collegium.
Biko, alt nied ena hälften under nyssnämnda är och den andra hälften under år 1850 utgå, mot förbindelse för Sällskapet, att efter tredje årets förlopp lill enskilde jordegare för ulplantering gratis utdela alla träd och buskar, hvilkas försäljning ej lör underhållskostnaden erfordrades, och alt vid trädskolan lemna Folkskole-lärare-elever tillfälle alt vinna nödig insigt i grunderne för träds och buskars plantering och skötsel, samt Kongl. Majit derjemte i Nåder förordnat alt förelagets utförande skulle stallas under Landtbruks-Akademiens Förvallnings-koinmitlées öfverinseende och kontroll, så bar, uti en den 3 sistlidne December till Kongl. Majit ingifven skrift, bemälda Hushållnings-Sällskap i underdånighet förmält, alt sagde trädskola blifvit anlagd pä en intill Upsala Akademis Botaniska trädgård gränsande plats af 4 Tunnland 7 kappland, hvilken, efter altal med dem, som löre laga skillöt å Upsala stads donationsjord samma plats innehade, af Hushållnings-Sällskapel på arrende öfvertagils, — att planteringar derå redan blifvit verkstä Ide af 23,9/4 st}eken dels ädla träd dels vildstammar, utom häckar, buskar och frökärnor till ett stort antal, samt alt vid nyssberörda, nu under alslutning varande, laga skifte ifrågavarande jordrymd blifvit, såsom en bifogad charta och beskrifning utvisade, Kronan liderkänd i likhet med ytterligare 53 tunnland 17,is kappland, hvilka sednare dock, i enlighet med hvad nämnde beskrifning åtecknadl intyg upplyste, vore, såsom belägne mot kronoparken Åsen, från lörstberörde plats helt och Bih. lill II. St.
Departementet, har någon förändring icke blifvit af E. K. M., i Dess Nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, ifrågasatt, och Rikets Ständer hafva ej heller, för deras del, funnit någon sådan påkallad, hvadan under denna IIufvud-Titel blifvit, likasom tillförene, uppförde följande utgifts-summor, alt från och med innevarande års början intill nästa Stats-reglering utgå, nemligen: Utrikes Departementet. Depa r te men Is-Chefen: Lön .•••» ).»..«•«, 4,500: — (Varande i anslaget härtill inbegripne 643 Tunnor Spanmål under lönerne, å 7 R:dr Tunnan.) Minister-Staten 200,000: Skrifmaterialier och expenser, samt ved och ljus m. m. för Departementets Expedition, Förslags-anslag 1,673: 32. — Summa R:dr 225,650: — —. Med. underdånig anmälan hvarom, Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 30 Januari 1845. 136 Expeditions-Ulskotlets Förslag till und. Skrifvelse, N.o 84• Uppläst och godkänd t hos Ridd. och Adeln den 29 Jan. 1845. Preste-Ståndet den 3o Borgare-Slåndet den 3o Bonde-Ståndet den 3o Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Fjerde Hufvud Titel. (Stats-Utsk:s UU:n, Nås 37 och 71, samt Mern., N:o 133 och Först.
Sedlar förlora i sitt nuvarande värde, hvilket ofelbart skulle inträffa, om Bankens Silfverfond skulle medtagas, eller en ny Sedelmassa, utan hypothek, skulle tillskapas. Penningmannen finge genom FrivatDis* conterna en tillbörlig och säker, men billig 94 Den 14 Åhrf, Vinst, Ocii skulle kanske hellre än liu, äftVätl» da sina capitaler i näringarna och till inköp af jord. I hvart och ett land, der det är mera för* manligt att äga penningar än jord , är säkert tecken att moder-näringen är vanlottad, Jag har belefvat en tid, då man, utan svårighet, kunde få privata lån mot 5 procent, och gjorde då med lanta penningar en betydlig uppodling, som af 3:dje grödan hade mer än betalt både capital och renta, och hvilken uppodling, utan att minska häfden af gårdens odalägor, är nu med dem af lika värde , och har sedan gifvit flera härliga skördar, både till enskild och allmän fördel. Ehvad inkast än må göras mot denna, eller en bättre uttänkt. Lån-anstallt, som ökade Statens RörelseCapital, utan ett nytt chimerikt, och som derjemte ökade dess omlopp i Näringarna, är en sådan otvifvelaktigt nu nödvändig, till förekommande af procentares våld och till bibehållande och förökande af Landets produetion, och en förökad produktion äfven nödvändig både till Rudimäterier och förädling, utan att tänka sig all afsättning omöjlig, under en vis Styrelse, som, efter en ärefull och nyttig fejd, nu först fått rådrum att befrämja bättre Handels-principer än de förut rådande; såsom till exempel: 3:0. Förbud mot Utländsk Spannmåls in* försel de år, då Landet deraf äger tillfyllest Den 14 Mars. 95 för sitt eget behof, ocbj en afpassad Tull de öfriga. Anmärkning. Det är lätt att tidigt utröna hvar Sockens, och följaktligen Rikets Spannmåls tillgång, el* ler behof, och att minska eller höja Tullen å utländska Spannmålen i de år, då Riket deraf är i mer eller mindre brist.
Den ?7 November f. in. Herr von Hartmansdorff, August: Afven jag anhåller om åtsrremiss af Betänkandet, men af grunder motsatta dem, den siste talaren anfört. Jag förena) mig nemligen med Herr Silfverberg deruti, att så länge Sverige följer ett proliibitift näringssysteme, är det nödvändigt att det liar en Inrikes bevakning, som tillser dels att förbudna varor, som inkommit på kusterna, dels att oförlullade, som undgått sjötullsbevakningen och afgifterna, ej sedermera må i landet spridas och försäljas. Genom de förbudna varorna skadas de näringar, som af förbuden skulle skyddas, och genom de oförtullade minskas Kronans påräknade inkomster, samt undergräfves den ordentliga och redbaraste handeln; ty det är naturligt, att enKöpman som betalat tull lör sin vara, kan afen, som icke gjort det, undersäljas. Således är det i dubbelt afseende, både föräfhållandet af förbudet, gods och för förpassningen af förtullade varor, inom landet, som den inrikes Tull-bevakningens bibehållande är behöfligt. Man har yttrat att kostnaden för den samma uppgår till 40,000 R:dr., men man bör ock ihågkomma, att denna bevakning olla i det närmaste aflöuar sig sjelf, dels genom beslag, dels, genom stamp elaf gifter ; oberäknadt det belopp, hvarmed frug» tan för bennes tillvaro ^höjer de ordinarie Tullintägterna. Äfven bar det blifvit anmärkt att denna frågas framställande, såsom önsknings-mål, vore oriktigt, samt alt det berodde på Riksens ^tänder att deröfver be - 61S Den jy November f. bi. sluta. Sådant kan jag ej tro, ty örn det är Konungens rättighet, att förklara en vara förbjuden till ineller utförsel, hvilket man ej lärer bestrida, så måtte det afven, vara hans rätt, att hålla en bevakning Öfver verkställigheten af sina beslut. Mig synes följaktligen, att Sländeriie icke under närvarande omständigheterböra anhålla om inrikes bevakningens upphafvande emedan det vore en olämpeiig begäran.
Räkning icke uppgår till mer än 74 Rdr 38 sk. 7 rst., hvarför alltså, så vidt jag kan finna , dennas såväl som Ö.^Sallerups 435 Kyrkas kontanta behållningar blifvit vederbörligen' fruktbara gjord*. Om det vill synas, att deras utlåning någon gång fördröjts, är det mig okändt, antingen det skett af brist på säkre låntagare eiler af andra orsaker. Begge Kyrkornas Inventarieförteckningar under förestående år Sv©, utom hvad beträffar några mindre persedlar, böcker och handlingar, som af mal och fukt blifvit förderfvade eller mer och mindre skadade, öfverensstämmande med dem, som vid sednssle Proste-inventeringea den 3 Juni 1841, då jag emottog Kyrkornas tillhörigheter, författade# •och som i Visitations.protokolisboken aro införda. Något annat arfvode till Paster af Kyrkorna har ej algått, åri det för Rakenskapernas förande, nemligen Eh Rdr 24 sk. Banco af hvardera, som är förenligt med innehållet i Dom-Kapitlets Cirkulär, N:o a«8, af år 4818. Endast af ö. Sallerups Kyrka utbetalas så beskaffad lön , som al Revisorerne anmärkts, nemligen till Församlingens examinerade Jordegumma. Denna aflöning, som är 18 kappar råg och 18 kappar korn årligen af behållna lionden, har, efteiT Länets mai kegångspris , utgått ifrån och med år i8s3, och förmodar jag att dess tillkomst är ordentligen grundad på Eders Kongl. M<jsts allåtna Nådiga skrifvelse tiM Konsistorium i Lund af den 2$ Januari j8j2.
Om jag också medgifver hvad den siste värde talaren yttrat, att något öfverskott icke upkommer å försäljningssumman för de från schäferierna bortsålda djuren, skulle jag dock tro, att det i allmänhet är olämpligt att för Statens räkning inköpa får i och för schäferier, emedan dessa efter en viss lids förlopp komma att förfalla lika mycket som de gamla Soutdowns-schäferierna. Jag tror således, att, då han dessutom upgifvit att ännu flere enskilde, än hvad jag hade mig bekant, in forsk r i fv i t dylika får, och man derigenom kan få kännedom om huruvida de äro passande för oss eller ej, så tror jag, säger jag, att det är obehöflig! att lemna statsanslag till bildande af stamschäferier i den syftning, som här är afsedd, emedan det sannolikt kommer att gå med dessa som med de hittills varande. Sedan härefter Ilr Gr. o. Landtm, framställt hurusom i afseende på förevide punkt blifvit yrkadt dels bifall, dels af Hr Akerman, att R. o. Ad., med ogillande af Utslcs yttrande, måtte bevilja en summa af 10,000 Rdr Ilmt att, på sätt K. M. föreslagit, användas till inköp af en stam Cotswolds-får, blefvo proposir framställde först till bifall å denna punkt och derefter till bifall å Hr Åkermans yrkande och besvarades dessa propos:r med blandade Ja och Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg den sednare proposin besvarad med öfvervägande Ja. Hr Montgommerie begärde votering. Uplästes till justering och godkändes följande voteringsproposition : Den 24 September. 383 Den, som bifaller 26:te punkten af StatsUlsk:s Utlåt. N:o 122, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, beslutar R. o. Ad. att, med ogillande af Utsk:s virande i denna punkt, bevilja en summa af 10.000 Rdr Rmt att, på sätt K.
N:o 27. bro Län; Nils Persson från Malmöhus Län; Talmannen Longberg;; Anders Nilsson från Vermland; Olof Mattsson från Bohus Län; Anders Jansson från Vesterås; Anders Olsson från Stora Kopparbergs Län; Per Jönsson och Pål Jönsson från Christianstads Län samt Carl Ericsson från Vermland. Utan att bestämdt yrka Gårdfarihandelns upphörande, hafva nedanstående Ledamöter inom Ståndet framställt angelägenheten att förekomma de mångå missbruk, som vid dess idkande begås, och i afseende derpå föreslagit de medel, hvarigenom det olofliga deruti må för framtiden förekom mas; nemligen Johan Ericsson från Stora Kopparbergs Län, hvarmed Per Nilsson och Eric Ersson från samma Län sig förenat; Tufve Larsson från Christianstads Län; Per Ericsson från Kronobergs Län; Anders Ericsson från Jemtland; Lars Ericsson från Gefleborgs Län, med flere. Att deremot Gårdfarihandels-rättigheten, antingen måtte helt och hållet upphöra, eller en af omständigheterne så högt påkallad inskränkning deruti tillvägabringas, har blifvit yrkadt af Anders Pehrsson från Östergöthland, med hvilken alla Full - Las,- samt Allm. Bcsv. o. Oec. Utsk. Bet. N:o 27. 9 mägtige från Jönköpings Län, Anders hindersson från Södermanland och Lurs Bygde'n från Vester-Norrland sig förenat; Anders Andersson från Vesterås Län, som hemställt, att all Gårdfarihandel må förbjudas i Vestmanland; Unge Jan Jansson från Vermland; Nils Håkansson från Kronobergs Län, hvilken föreslagit förnyandet af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse vid 1823 års Riksdag om Gårdfarihandelns upphörande, samt att de Gårdfarihandlande der förin nan förunnas ett års anstånd till indrifvande af utestående fordringar; Nils Insulin från Stockholms Län; Johan Andersson från Upsala Län; Fahle Burman från Norrbottens Län; med hvilken Lars Nilsson från samma Län och Per Lundström från Vesterbotten sig förenat; Anders Jönsson från Örebro och Petter Pehrsson fran Jönköpings