Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Ulsk:s i betänk. N:o 12 under bokstafven 1 framställda förslag. Ropades starka ja, blandade med nej. Bokstafven K. Frih. Gederström: Uti de sammansatta Bevilln-, Lagoch Ekon.Ulskms afdela, har blifvit beslutadt, att alla krogar skola upphöra. Om nu detta beslut skulle vinna Utsk:s och sedan äfven R. St:s bifall, så blefve all bestämmelse af bevilln. för krögare öfverflödig. Jag hemställer derföre, att Ståndets beslut i detta afseende må blifva villkorligt, så att det endast kommer att gälla, i händelse krogarna blifva bibehållna. Hr von Rosen: Den siste värde talaren har rätt, s framt man endast anser de ställen vara krogar, der brännvin utminuteras utan mat; men som här förekommer krögare, krögerskor och värdshushållare, så qvarstår likväl skatten för de sednare, om man äfven skulle medgifva , att de förra kunde utgå ur beslutet. Då det likväl ännu ej är afgjordt, huruvida krögare hädanefter komma att finnas eller 68 D c i> 3 0 c I o b c r e. m. ej-, så loide vara bast alt Inia deni qvarstå, ty om de ej finnas, så erlägga de ingen bevillning. Hr Ribbing: Jag tror, att om man läser betänk., så bör man ej hysa någon betänklighet att antaga hvad Utsk. här föreslagit. Ilär står: oberäknad bevillning för brännvinsminutering. Hr von Hartmansdorff: Jag instämmer med Hr Ribbing, så mycket mera, som bär längre fram förekommer spisqvarter, som ej utminutera brännvin, och då blir del tillfälle att besluta lindring för dem. Uppå derefter framställd propos. blef Ulsk:s förslag tinder bokstafven K. bifallet. llokstafven L. Utskottets förslag under denna bokstaf bifölls, med den förändring utlåt N:o 27 innehåller. Bokstäfverna M. och P. Utskottets förslag bi föllos.
Vidare har E. K. M. täckts fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att, då inqvarleringen för Flottans personal, efter serskildt bestämda grunder, hittills utgått af Flottans medel, utan att de städer, der Flottans stationer äro, dermed blifvit i ett eller annat afseende besvärade, syntes Cai lskrona, i den händelse städerna, hvar för sig, skulle komma att utgifva sin andel i inqverteringskostnaden, böra, likasom hittills, vara befriad från all så beskaffad utgift, i och för den till Flottans station derstädes hörande personal, samt inqvarterings-ordningen icke på denna stad, i hvad angår ständig inqvartering, tillämpas i annat fall, än om andra trupper, än flottans, framdeles skulle derstädes förläggas, helst Flottans personal icke är att anse såsom garnison, utah tillhör stationen, samt har sina egna handtverkare och derföre lemnar föga eller ingen arbetsförtjenst åt stadens Borgerskap, till ersättning för inqvarterings-utgiften, sorn för Carlskrona, inskränkt till endast service-kostnaden, skulle, enligt calcul, uppgå till mer än 8,000 R:dr, hvilken nyå så betydliga utgift, E. K. M. ansåg lika litet kunna af berörde stad bäras, som det vore rättvist att staden densamma ålägga; och då Rikets Ständer, i betragtande af hvad sålunda blifvit af E. K.. M. i Nåder yltradt, nogsamt inse billigheten af Carlskrona stads befrielse från deltagande i den ständiga inqvarteringen, vid annat tillfälle, än det af E. K. M. i nyssberörde afseende ifrågaslällde, hafva Rikets Ständer funnit sig böra antaga och biträda IL K. Rl:s härutinnan yttrade, Rikets Ständer i Nåder delgifna, åsigt. 2:o Angående den förökade kostnad', staten skulle fä vidkännas för inkvarteringens utgörande, enligt här ofvan anförde grunder, samt sättet för denna kostnads bestridande.
Med erinran att, om Kronans räntor af kronooch skatteqvarnar eftergifvas, den prestation, som lör frälseqvarnar skall fullgöras till Kronan, det vill säga rustningsskyldigheten, äfven måste försvinna, samt, under åberopande för öfrigt af den uti Stats-Utskottets ofvanberörda memorial den 4 Maj 1860, N:o 101, åstadkomna utredning af ifrågavarande grundräntors belopp och disposition, får jag vördsamt föreslå, att Rikets Ständer, för sin del, måtte besluta: l:o att räntan af mjöloch sågqvarnar må från och med nästa statsregleringsperiod upphöra att vidare utgöras; i följd hvaraf rustningsskyldigheten för så beskaffade verk af frälse-natur äfven bör försvinna; 2:o att vid beräkningen af Statens ständiga inkomster uti ordinarie eller grundränta, må af den Kronan behållna delen afdragas 100,000 Riksdaler Riksmynt; 3:o att, till ersättande af de förluster indelningshafvare, genom ifrågavarande grundräntors upphörande, komma att vidkännas, ett förslagsanslag af 30,000 R:dr R:mt om året, mätte för åren 1864—1866 å Riksgäldskontoret till Kongl. Maj:ts nådiga disposition anvisas, för att, i mån af behof, till berörda ändamål utgå; samt 4:o att Kongl. Majit må ega meddela nådig föreskrift om de åtgärder i kameralt hänseende, som för verkställighet af de utaf Rikets Ständer för deras del beslutna förändringar i afseende på beskattningen af mjöloch sågqvarnar kunna vara af nöden. Om remiss till Stats-Utskottet af dennafmotion får jag ödmjukast anhålla. Stockholm den 28 November 1862. G. B. Charpentier. Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. N:o Ilo. 307 . rho iM! 't srionOiii I-j}*» lUi *(><•<
Prot' Utdr. d. is Decenib. is 13 N:o 95> I anledning af gjorde Anmät&ningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående förändring i nu gällande beUningssät och belS. nings värde å guld och silfver i Banken. N:o 96, I anledning af Riks Ståndens olika Beslut^ öfver Utskottets förut meddeldte Betänkande, om öfverlemnande till förstärkta Banco-Utskottets prof. ning af frågan rörande omsätnings beloppet för Di scont-lån. S. D. e. m. Vid förnyad föredragning af Constitutions Utskottets den 9 dennes under N:o 79, aflåtne, samt följande dagen p§ bordet lagde Memorial, angå. ende vackt motion om förändring af 55. och 06. §. §. i Justitia Ombudsmans Jnstruction; blef samma Ma* morial af Ridderskepet och Adeln bifallet. S D f, m, Då nu å nyo föredrogs Allmänna Be. svars och Ekonomi-Utskottets den 9. dennes under Bihang till R. St. Prot. g;de Sami. 46 3»e Tjrot. Vt är, d, It Decemb, l%23> N:o 223; afgifne 8jjm< följande dagen pä bordet lagde Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga skrifvelse, om den nya Evangelii Bokens antagande, fann Bidderskapet och Adeln att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit nf Bidderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifiågavarande Utlåtande borde läggas till Handlin' garn©. S, D. e. m.
Anderll ån tifslt i t ,llaiL Rllisd»gsMlm8ttige„ Johan Petter manna behofvet Sfi 8! tomemorial. aumärlt, alt det allj k lTI , „ ( 0l.V“r1 af I,°rd, att’ Se,om vitens stadgande, få det difilien • t tenn,., T'- T ■ “t “t8" öladt> "»"»de •» nödvän de best” och kntn de ”t""? 1 d«""a <H befria innehafva,en från förbud i åt .dnit I ■' f” ! !”äst,e Vldtä""as för utverkande af viles gande bristen nt eif r t * t"’ 1 sJ””“bet på flere orter, tillta8 . ■ ■ i , fö'drade, alt denna egendom omsorgsfullt skvddas niotio,aren fo,eslagd, att, med ändring af 5 Cap. 8 S„ n CaT 5 oeL '6 «« ° nCyp‘ p och 20 CaP9 §> Bjggninga-Balken samt ao Cap i2 ff Miss rÄÄt,r t' •* ***»•. nedrifvandetför bn.w ,Delt.f mfmoria1’ SOra blifvit ^ Lag-Utskottet hänvisadt har Utskot tet under ofverläggmng förehaft; men då omförmälde lagbud hvilkas S" dnng bhfvi påyrkad, blott utgöra spridda stadganden af den gsifE' 7, Z c1T m eSCndom af den befÄ Båi. till h. St.
Vid förnyad föredragning af Riddarhus Utskottets den 26 sistlidne Maji aflåtne, samt den 5o i samma månad på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag så vål till ny Instruction för RiddarhusDirectionen med de de derunder lydande Embetsoch Tjenstemän, som till Reglemente, angående Lån af de under RiddarhusDirectionen ställde Fonder, blefsamma Memorial, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till RiddarhusUtskottet återreinitte^ rädt. Ut supra. S, D. Då nu ånyo föredrogs Allmänna Besvärsoch EkonomieUtskottets den 22 sistlidne Maji afgifne, samt den 3o i samma Månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande medlen till öfverflödets hämmande samt yrkadt förbud mot yppighetsvarors nyttjande och förbrukning m. tn. beslöt Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande gilla, med undantag af hvad Utskottet jDen 2 Junii. föreslagit, dels angående förbud emot bruket af sådane öfverflödsvaror, hvilka ieke åro till införsel tillåtne, samt dels angående en författning emot yppighet och öfverflöd. Ut supra. S. D Då nu ånyo föredrogos Allmänna Besvärsoch EkowomieUtskottets den 22 sistlidne Maji afgifne, samt den 5o i samme Månao på bordet lagde15 2:ne Utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betånkanden: t:o Rörande inskränkning i exclusiva privilegiers meddelande; 2:0 Om inrättande af en BesparingsBank till förmån för fattige Arbetare; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betånkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne , Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde låggas till Handlingarne. Ut supra. S. D.
Drottningens anträde till styrelsen tun. nos af introducerade Ätter endast 5 Grefliga, g Friherrliga och 5i4 Adeliga eller tillsammans 526; hvaraf en stor del, och enligt det vanliga förhållandet förmodligen öfver hälften, i synnerhet efter ett så långvarigt krig sannolikt voro utgångne. En så stor mängd af förtjenta mån, har väl aldrig någon innehafvare af Sveriges thron, haft att belöna, som hon. Främst står den store Axel Oxenstjerna som upphöjdes till Grefve, Stora Fältherrar och Statsmän följde efter honom; men Drottningen behandlade Adelskapets utdelande, såsom mycket annat, något lättsinnigt, ty hon gjorde äfven Hofskräddare till Adelsman, och tillskapade omkring 400 Ätter under de 10 år hon sjelf regerade. Carl (Justaf meddelade inga Grefliga eller Friherrliga och knappt 20 Adeliga vårdighefer; så att Riddarhuset vid hans död 1660, både med den gamla och den af Christina utnämnde Adeln, blott bestod af 752 introducerade slågter. Flere ån vanligt hade förmodligen utslocknat, under Carl Gustafs skarpa krig, och det år icke sannolikt, att flera ån 5oo Åtter, eller något derutöfver voro lefvande. Likväl funno Ständerne sig befogade, att i 12 §. af 1660 års Regeringsform påminna, att derest ”man, i Konungens omyndige år, intet kunde förbigå utan för vigtiga orsaker, och till att förnöja vål förtjenta personer, nödgades bruka de medlen, att adla somliga och somliga naturalisera, man då 272 Den 3 Murtii, försiktigt och sparsamt borde dermed umgå, ocb deruti, så vål som uti andra vigtiga mål, bruka Riksens Rids inrådande och samtycke.” Den i2.‘åriga FörmyndareRegeringen gjorde vål åtskilliga nya Adelsmän, och de Skånska Åfterne inkoimno på Riddarhuset, men hvarken någon Friherre eller Grefve.
Vid början af denna riksdag väcktes, dels af mig inom detta Stånd, och dels af en ledamot af Den lä Maj e. in. 307 Borgare-St., en motion, att R. St:r måtte bevilja Köping—Utters* bergs jernvägs-aktiebolag, för tillvägabringande af en för lokomotiv afsedrl jernväg, ett mot | af anläggningskostnaden svarande arnorteringslån af 500,000 rdr, på enahanda vilkor som andra bibanor kunde erhålla. I min motion gjorde jag det tillägg, att, för den händelse lånevilkoren för bolaget derigenom kunde blifva billigare, bolaget vore villigt förbinda sig att på omkring 20 år verkställa lånets amortering. Det bar derföre förundrat mig att Stats-Utsk:t, oaktadt det skärpt räntan för detta bolag, icke velat bevilja någon räntefrihet, som det dock tillstyrkt för alla andra bibanor. Jag har mig icke bekant, huru frågan inom Preste-St. blifvit afgjord, men Borgare-St. bar på det sätt bifallit punkten, alt det beviljat bolaget 2:ne års räntefrihet. Jag anhåller derföre att Hr Gr. och Landtm, ville framställa den propos., att punkten måtte erhålla följande lydelse: att R. St:r, för byggandet af en till begagnande med ångkraft afsedd jernväg från hamnen vid Köping till Uttersberg, med grenbana till sjön Lillsvan, måtte bevilja det för denna jernvägs anläggande bildade bolag ett mot | af den till 750,000 rdr benäknade kostnaden svarande lån, att från Riksgäldskontoret utgå med 500,000 rdr, hvilket lån må räntefritt innehafvas i två år, hvarefter å lånebeloppet, i den mån lyftning egt rum, skall inom hvarje kalender-års slut inbetalas 7 proc. å lånets primitiva kapital o. s. v., i öfverensstämmelse med Utsk:ts hemställan. Gr. Cronstedt, Fredrik:
I) Nästan alla frågor remitteras till förberedande handläggning af underlydande tjenstemän; innan de pröfvas och föredragas vederbörande ledamöter; — hvilka remisser i allmänhet till protokollet formligen anmälas. m) Målen på hvarje afdelning föredragas blott en gång i veckan, till följd af ordförandens gemensamhet för alla afdelningarne. O n) Hvarje förekommande fråga och formaliteterna vid dess behandling antecknas i protokollet. o) Uppkommande anmärkningar vid räkningar och räkenskapers granskning, äfven de mest obetydliga, blifva, så framt de pröfvas grundade, upptagna såsom afdelningarnes egna och i skrifvelser vederbörande till rättelse meddelade, i de fall formliga anmärkningsakter icke erfordrats före frågornas fortsatta behandling. p) 1 allmänhet måste hvarje, äfven den ringaste, åtgärd af chefsoch kom - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. 29 mendants-embeten med flera myndigheter, hos Kollegium förberedas genom ett omständligt styrkande af behofvet och den förmodade kostnaden derför, samt Kollegii bifall afvaktas innan sjelfva åtgärden får vidtagas. Detta utesluter dock icke skyldighet för vederbörande att sedermera öfver samma åtgärd och kostnad afgifva fullständig och verificerad redovisning. Vid jemförelse af denna Krigs-kollegii organisation med den nu ifrågasatta förändrade organisation af detta embetsverk eller dess ombildning till en arméförvaltning, (i afseende hvarå Utskottet vidare får hänvisa till de vid den Kongl. Propositionen fogade tabeller öfver Krigs-kollegii sammansättning, dels för närvarande, och dels sådan den af 1858 års Komité och af Landtförsvars-komitéen blifvit föreslagen) synes, att
Majit fann alltså, att de af Commerce Rådet Duwell, Assessor Westerling och Handlanden Lindell i underdånighet gjorde ansökningar icke kunna för det närvarande i Nå. der bifallas; men med afseende å den lättnad, som tillåtelse till fast egendoms försäljning på Lotteri kunde bereda för fastighets-egare , behagade Kongl. Maj:t i Nåder förordna , att ett förslag tili Författning i detta ämne skall af Lag-Committén utarbetas och till Kongl. Majits Nådiga pröfning insändas, för att vid nästa Riksdag öfverlemnas till Rikets Ständers afgörande, i den ordning Grundlagarne i sådant fall föreskrifva. In fidem Protocolli, J. J. Afzelius. Vidimeras af Fab. Edelstam. Tjenstförrättande Cancellist, 78 Äng. uppliäfvande af 8 §. i t Cap. Uts. B. m. tri. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående npphafvan de af 8 §. 1' Cap. UtsökningsBdiken samt ändring af 2 §. i 45 Cap. Missgerning!-Balken och öfver skrift en till samma Capitel och Balk; Gifven Stockholms Slott d. 14 jiilii 1823* Hos Kongl. Majit har den till Lagarnes öfverseende förordnade Committé i underdånighet framställt ej allenast olämpligheton i flere delar af de straffbestämmelser, sorn för Uppbördsman , hvilka förskingra allmänna medel > i 45 Cap. a §. Missgernings-Balken blifvit utstakade * utan cck, att då 8 Cap. 1 §.
Med afseende å hvad berörda skrivelser innehålla, och då något tvifvel numera icke kan ega rum derom, att medel till betalning af Lånekontorets förenämnda fordran hos Kjellsson redan den 15 Februari 1834 blifvit till lagmannen Stenberg i lifstiden insända, hvarigenom det af Ilallanders sterbhusdelegare godtgjorda lån kunnat och bort sednast den 25 Februari sistnämnda år till Lånekontoret inbetalas, så vida ej Stenberg uraktlåtit att för medlen redovisa, samt medgifvas måste, det Lånekontorets gäldenärer bort kunna till Stenberg, i egenskap af Kontorets om. 4 Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 47. budsman, hysa det förtroende, att han redligen skulle använda de medel, som till honom öfverlemnades, för att i Lånekontoret insättas, anser Utskottet det vara med billighet öfverensstämmande, att Hallanders sterbhusdelegare, som, till följe af uraktlåtenhet å deras sida att, genom reservations-bevakning, hålla sin talan emot Stenbergs urarfvabo öppen, blifvit underkastade den förlust de fått vidkännas, för* unnas en sådan eftergift, att, efter afdrag af lånets kapital-belopp 430 r:dr, med derå till den 25 Februari 1834 upplupen 8 procent ränta 92 ridr 5 sk. 6 ristsamt lagsökningskostnaden 4 r:dr 24 sk., eller tillsammans 526 r:dr 29 sk. 6 rist. b:ko, dem kunde tillåtas återbekomma återstoden af hvad de, med tillsammans 950 r:dr 16 sk. 1 rist. nämnda mynt, på grund af Kongl. Götha Hofrätts ofvanomförmäldta utslag, till Lånekontoret erlagt, och får alltså, i öfverensstämmelse med hvad Lånekontorets Direktion jemväl tillstyrkt, hos' Rikets höglofl. Ständer vördsamt hemställa, att berörda återstod måtte få till hemmansegaren W. Hallanders sterbhusdelegare återbetalas med 423 r:dr 34 sk. 7 rist. banko. Slockholm den 6 April 1848.
Län meddelad, genom Kongl. Maj;ts nådiga Skrifvelse ;if den 23 Sept. lSig janse Utskotten sig böra föreslå, att Bikets Ständer hos Kong!, Majit i underdånighet anhålla, det Dess Befalningshafvander må blifva förständigade, ej mindre att på sätt redan är föreskrifvit, ständigt hålla Ett ä Två Tusende B:dr nya små-sedlar i beredskap å Ränterierne, för utbyte mot gamla och förslitne Sedlar, än ock, att visse dagar, en eller tvänne i veckan, blifva af dem bestämde och till allmänhetens kännedom kungjorde, för verkställandet af ett sådant Sedel-utbyte, hvilket, enligt hvad i den delen förut är anbefaldt, skulle tillhöra Ränternästarne att bestrida, utan någon särskild ersättning för detta besvär, sorn måste minskas efter hand, då nya Små-sedlar genom berörde anstalt hunnit blifva i rörelsen utspridde. Och underställes detta vördsamt Bikets Ständers upplysta bepröfvandehvarjemte en Ledamots särskilde tankar, enligt derom gjordt förbehåll, bifo* gas. Stockholm den i8 April 1823. Utdrag äf Protocollet, hållet hos Rikets Högloft. Ständers BancoUtskott den y -ri’ pril 1823, S, D. Herr Leffler anförde t _ ’’Då jag medgifver att de anstalter Riksens Ständer vid 1818 års Riksdag vidtagit , och Högl, Utskottet nu ytterligare föreslagit till befordrande af invexlhug, utaf förslitne Bancooch Riksgäldss 10* Banco-TJttkotlets Be cinkinlert. Sedlar, uti Landt-Ränterierne, hvad de fleste Provinser angar, motsvarar ändamålet; kan jag likväl icke öfvertyga mig derom, att desse anstalter göra tillfyllest uti Götheborgs Stad oell Läkt. Dä Staden har nära 20,000 innevånare, då derstädes beständigt sammanträffar, ofta till stor mängd, allmoge från de 3:ne nästgränsande Provinser:
St:r, vid den af Grundlagen bestämda tid, nu åter samlas till en riksdags vigtiga öfverläggningar och beslut, är det för R. o. Ad. en dyrbar pligt, att till E. K. M. frambära uttrycken af Ståndets underdåniga vördnad och tillgifvenhet. Den djupa sorg, som genom Högstsalig H. M. Enkedrottning Desiderias dödliga frånfälle trälTat E. M. och det Kongl. Huset, delas af R. o. Ad. med liflig känsla af vördnad för den hädangångnas dygder, och i tacksamt minne af den store Konung, hvilkens lefnad Hon förljufvat. Men bredvid denna sorg står äfven en anledning till glädje uti tillkomsten af en ny telning af den älskade konungaätten, genom H. K. H. Hertigens af Westergöthland födelse. Samma varma tillgifvenhet, hvilken E. M:s höga konungsliga egenskaper tillvunnit sig af alla hjertan, känner R. o. Ad. djupt och innerligt. Måtte den Allsmägtige beskydda E. M., Dess höga Gemål och Konungahuset. Lifvadt af sådane känslor, och med underdånig försäkran om R. o. Ad:s nit, trohet och uppriktiga samverkan till allt ädelt och nyttigt, anhåller R. o. Ad. underdånigst, att i E. K. M:s nåd och ynnest fortfarande få vara inneslutet. H. M. Konungens svar: Den tillgifvenhet, hvaraf .1 nu till mig framburit uttrycken, det deltagande för mig och mitt hus, såväl i glada som sorgliga skriften, som af Eder blifvit yttradt, upptagas alltid af mig med samma känsla af välvilja och förtroende, som jag Eder alltid negnat. A nyo församlade att rådpläga om landets vigtigaste angelägenheter, är jag förvissad att .1 deråt skolén egna en nitisk och allvarlig pröfning, och alt fäderneslandets väl skall komma att utgöra Edert förnämsta, uteslutande ögonmärke. Till detta atlia måls vinnande önskar jag
Hvad beträffar den tid, under hvilken manskapet borde beräknas vara i tjenstgöring, för att vinna den utbildning och krigsduglighet ändamålet krälver, har, i enlighet med hvad intill senaste tider varit i Preussen gällande, blifvit antaget 2 års tjenstgöring för infanteriet, men 3 års för kavalleriet, dels i anseende till den längre tid utbildningen för detta vapen kräfver, dels ock det större antal manskap, hästarnes skötsel fordrar, samt derefter vid infanteriet en månads vapenöfning för 3:dje, 4:de, 5:te och 6:te klasserne, och vid kavalleriet 2 månader för 4:de, 5:te och 6:te klasserne, hvaremot 7:de klassen vid håda vapnen antagits under fred permitterad. Då således det beväringsmanskap, som skulle uttagas för att bilda slam åt det öfriga, måste under längre eller kortare tid, allt efter vapnens olika natur, qvarhållas i ständig tjenstgöring, har, för beräknandet af årliga 69 kostnaden för en sådan stamtrupp, de nuvarande förhållandena vid värfvade arméen i det hufvudsakligaste tagits till grund. Här bifogade tabeller 8 och 9 utvisar sålunda sammanlagda årskostnaden för en konskriberad infanterist till Rdr 140: 03. kavallerist » » 603: 50. En närmare redogörelse för de belopp, hvaraf nyssnämnde summor erhållits, torde så mycket heldre vara af nöden, som den slutliga jemförelsen derigenom underlättas. För större åskådlighet följa, så vidt möjligt är kolumnerna i den ordning, de uti de åberopade tabellerne blifvit uppförda. Marschkostnaden är upptagen till hvad densamma i medeltal nu årligen utgör för hvar och en beväringsskyldig inom hela riket, fram och åter, emellan hemorten och vapenölningsplatsen. Portionspriset med bröd och portionsskilling är det medelpris, hvartill dessa utgifter, enligt senast fastställda provianteringsstat, utgår för värfvade trupper. Beklädnaden för de årsklasser, som året om äro i tjenstgöring, är beräknad enligt nu gällande passevolanskontrakt med lifgardesregementena; likaså är sadelmunderingen upptagen efter de grunder, som nu för lifgardet till häst gälla.
Som ConstitutionsUtskottet; i anledning af min derstädes gjorda anmälan, redan vidtagit anstalt till erhållande af upplysning om hvad som dervid blifvit tillgjordt, i afseende på Samling af allmänna Statistiska upplysningar öfver Sverige, med synnerligt afseende på dem, hvilka med utarbetande af ett Förslag till en ny Representation kunde hafva gemenskap; så torde den i mitt Memorial gjorda anhållan om Remiss deraf till ConstilutionsUtskottet kunna förfalla; och får jag således anhålla, att Memorialet endast må till Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomioeUtskotlen remitteras. Uppå derom af Herr Grefven och LandtMar skalk en framställd samt af Rid ders kape t och Adeln bifallen Proposition, blef Herr Munck af Rosenschölds ofvannämnde Memorial till Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomioeUtskotten remitteradt. Föredrogs å nyo Herr Grönhagens, Gustaf, den 5 dennes eftermiddagen på bordel lagda Me - Den .10 Januarii. 685 morlal, innefattande yrkande, att PolieeKammaren i Stockholm måtte ställas under HofRättens granskning, såsom ÖfverDomstol. Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, att som en del af Herr Grönhagens Memorial innefattade klagan öfver PoliceKammarens åtgärd i ett serskilt uppgifvet Mål, och samma klagan ej finge, enligt 90 §. RegeringsFormen, af Ridderskapet och Adeln upptagas, ansåge Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra hemställa, om icke Herr Grönhagens ifrågavarande Memorial finge förfalla samt utur Protocollet utgå. Herr Grönhagen: De händelser jag anfört äro alldeles icke åberopade för att anklaga, utan endast som skäl till min hemställan, att PoliceKammaren härefter måtte blifva satt under HofPiätten; och som PoliceKammaren hittills icke fört Protocoll öfver alla förevarande Mål; så torde härigenom berörde uraktlåtande förekommas, då den af Kongl. HofRätten blifver tillhållen att föra ordentliga Protocoll öfver alla Mål.