Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bladin vore en för sin befattning särdeles lämplig man, som med erforderlig skicklighet lörenadc ett utmärkt nit så väl för brukets bästa och förkofran i allmänhet som särskildt för de detaljer, hvilka tillhörde hans tjenst; att Bladin företagit den ifrågavarande resan icke för alt af densamma draga någon enskild vinst, utan för alt utvidga sina insiglcr i de göromål, som åligga honom i hans vid bruket innehafvande befattning och för alt derigenom blifva för bruket dessinera gagnelig; att den nytta, bruket redan haft och efter all sannolikhet ännu mera komme alt erhålla af Bladins genom rese-iakttagelserna utvidgade erfarenhet, säkerligen skulle fullt motsvara den sökta ersättningen, samt att Bladins ekonomiska ställning icke vore sådan, att han ulan alltför stor uppoffring kunde vidkännas de för resan ullagde kostnader. Banko-Utskottets Utlåtande iV.o 5. Då det, enligt Utskottets tanke, är af stor vigt, att Banken söker att vid sitt pappersbruk, tillegna sig sådana förbättringar i de för pappers-tillverkningen nödiga apparater och maskiner samt arbetsmetoder, som i sednare tider blifvit utomlands införda, samt upplyst är, att Bladin med sin ifrågavarande resa baft för afsigt att befordra berörde för Tumba bruk angelägna ändamål, och att åtskilliga af Bladin, på grund af hans under resan förvärfvade insigter och erfarenhet, föreslagna nya anordningar vid bruket dels redan medfört, dels sannolikt komma alt leda till gagn vid pappers-tillverkningen derstädes, anser Utskottet det vara med billighet öfverensstämmande, att Bladin tilldelas någon ersättning för omförmälde af honom pä egen bekostnad företagna resa, hvaraf resultaten sålunda komma bruket till nytta, och får alltså, i enlighet med Fullmäktiges hemställan, vördsamt tillstyrka, att verkmästaren vid Tumba bruk F. Bladin må af brukets medel tilldelas en resekostnads-ersällning af Ett tusen riksdaler riksmynt. Stockholm den 45 December 1859. Reservation: af Friherre Stjernstedt, A. W.
Men någon följande afdelning kom icke. Troligen afbröts fortsättningen genom den förändring, som i förhållandet mellan Ryssland och Sverige kort derefter inträffade. Sannolikt är, att man ansåg denna bok, i afseende både på Ryssland och på Fransyska Revolutionen, vara skrifven i Gustaf III:s interesse. Då nu härtill kom det häftiga ifrandet mot den ”nya Fransyska Philosophien” och (såsom Thorild uttrycker sig) Kellgrens ”dödlige Gud Voltaire”: så kunna vi förstå, så väl Anti-Gustavianernes belåtenhet öfver Stockholms-Postens förkastelsedom (se Thams yttrande i nästföregående tomen sidd. 364, 365), som Kellgrens egen nitälskan. Likväl få här icke blott Philosopherne och Folken, utan äfven Furstarne och Ministrarne, väldiga bannor. Åt dessa säges, att de sjelfve, genom mångfaldig förvändhet af sin regeringskonst, befrämjat de nu öfverallt inbrytande styggelserna; och att fördenskull ett allmänt tillstånd af anarki och elände vore ofelbart att förvänta, om de ej ville travailler sérieusement à prevenir ce bouleversement universel par les plus promptes reformes. Äfven anbefalles införandet af Tryckfrihet; och de af tidens Store, som hade låtit sig mystificeras af en Schröpfer, en Cagliostro m. fl., näpsas derföre hårdeligen. Föröfrigt önskas (bland annat), att ett till allmän fred ledande Tribunal National skulle inrättas, composé de tous les Souverains ou de leurs Plenipotentiers, et de deux hommes des plus sages et des plus respectés choisis de chaque Nation, où présidérait tour à tour un Roi ou son Réprésentant, mais pas plus qu’ une année; et où toutes les disputes survénues entre les Princes, ou entre les Nations, devraient être décidées à la pluralité des voix, et la décision d’abord exécutée.
Rikets säkerhet om verkställigheten deraf; uti hvilket beslut de öfrige Riks Stånden blifvit inbjudne att sig med Preste-Ståndet förena; men som Ridderskapet och Adeln redan den 23 dennes gillat Stats-Utskottets ifrågavarande Betänkande, fann Ridderskapet och Adeln nu för godt att vtd dess sålunda fattade beslut förblifva. S. D. Föredrogs å nyo Banko-Utskottets den 13 dennes afgifne samt den 21 i samma månad förmiddagen på bordet lagde Betänkande om nödvändigheten af en förbättrad regie» ring rörande de från Banken utgående Lånebiträden , till understöd för nyttiga odlingar; Och fann Ridderskapet och Adeln för godt att samma Betänkande gilla, med antagande icke allenast af det deruti framställde Alternatif, att Odlings-Råne-ansökningar böra från Hushållnings-Sällskaperne directe till Banko-Styrelsen öfverlemnas jemte det i öfverensstämmelse med samma Alternatif upprättade förslag till ändringar och tillägg i Kongl. Författningen af den 27 September 1815 om Banko-Uån till understöd för nyttige uppodlingar i Landsorterne, utan ock det vid berörde Betänkande bilagde förslag till ändringar och tillägg uti nyssnämnde Kongl. Författning, så vidt den serskildt rörer större och vidsträcktare Odlings-företag. S. D. “Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den 10 dennes aflåtne samt den 18 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande i anledning af StatsUtskoitels anmärkning i afseende, på Soldat-be - Prot. Utdr'. (I. 27 April 1818» 357 klädnaden vid Vesterbottens Regemente, fann Ridderskapet och Adeln att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne.
M:s disposition, under förbehåll alt icke understödja andra, än sådana företag, hvilka med det då beviljade anslaget kunde fullbordas, then med hvilken R. St:s lind. önskan Utsk. icke funnit öfverensstämmande det nåd. löfte om framställning lill Ständerna ang. ytterligare medels beviljande, på grund hvaraf ett belopp blifvit reserveradt för några tillämnade arbetsförelag. StatsUtsk. bar väl uti särskildt betänk, upptagit en fråga ang:de en pensions beviljande; roen den frågan öfverlemnades i forin af särskild nåd. propos.; och StatsUtskts åliggande är att besvara alla K. propositioner. Hr von Heyne: Htifvudsakliga grunden till K. M:s nåd. propos., på grund hvaraf förevar, belank. af StatsTJtsk. blifvit afgifvet, mätte hafva varit, att icke uppskof roed redan påbörjade arbeten skulle äga rum lill skada för desamma. De som understödja den nåd. propostn och önska annat resultat, än det, hvartill StatsTJtsk. kommit, hafva såsom skäl för sin åsigt anfört, att tiden skulle gå förlorad för fortsättande af påbörjade eller företagande af nya arbeten, derest icke det partiella anslaget beviljades. Jag fäster mig vid principen, som jag finner vara riktig, att icke partiel t bevilja smärre summor, som man kan vara öfvertygad om i sin helhet skola bifallas, och jag finner bibehållandet af denna princip mycket vigtigare, än att, med uppoffring af densamma, söka förekomma den skada, som kunde blifva följden af ett kort uppskof med anslagets beviljande. — Jag säger ett kort uppskof, ty, enligt hvad anslagen utvisa, sammanträder StatsUtskjs inkomstoch utgifts-afdelning kl. 9 f. m., och jag har hört, att den äfven arbetar på e. m., och då kan man hoppas erhålla statsreglerings-förstaget inom den för riksdagens längd i grundlagen bestämda tid, i hvilken - Den 29 Februari f. ra. 48t len händelse de ifrågavar. arbetena icke blefvo särdeles lidande på tidsutdrägten med anslagets beviljande till Maj eller Juni månad.
J samman haug dermed håfve \i fastställt, att deri utelöpande Riksgälds Sedelstocken cj skall öfver - Den o Augusti istiga det belopp, hvartill den hade uppgått deri J Januari 1815, hvarjemte Vi stadgat, att i den inan Credit-Sedlarne till RiksgaldsContoiret gettorp uppbörden eller på annat sätt inflyta, de må till ofVanbestärndä belopp, intill nästa Riksdag, åter få utgifvas , hvarföre de äfven af Stats’Contolret kotnma att mottagas till större eller mindre del af den Summa, sorn, tili Stats* behofvens fyllande, af Allmänna Bevillningert är anslagen och ifrån Riksgälds-Contoiret skall utgå» 16. §. I afseende på åtskilliga mindre till Stats-VerltS* hörande Anslag, såsoni till Riksdagskostnader, mindre anslag tinder åtskilliga Titlar, Afskrifningar m. rn., hvilka dels i den Allmänna Stats* regleringen blifvit iakttagne, dels särskildt anord-1 nade, åberope Vi oss de särskilta underdåniga skrif* veisel1, Vi derom till Kongl» Majit afgifvit. 17. §. Till fyllande af alla de Anslag till Statens och Riksgälds-Cöntoirets behof. Vi, sålunda be-* viljat, bafve Vi bestämt de afgifter, som under namn af Bevillning skola utgå, under följande Titlar, nemligen: Charlre-Sigillatse-AfgiR’ Sjö-Tulls-, Rost-och Husbehofs-Bränvins-Brän* bings-afgift, samt Allmän Bevillning, hvarom Vi åberope Oss de af Oss beslutna Författningar, Vi, rörande sättet och vilkoren för dessa ll oi - Den g Augusti 4 S 5 Bevihningars .utgörande, till Kongl. Majst, till utfärdande i underdånighet öfverlemna!. i». §, I gruud af den Oss förbehållna rätt, att, gemensamt med Kongl Majst, stifta Allmän Civiloch Criminalsamt Kyrkq-Lag och att sådan förut stiftad
Jag vill, för någon rättelses vinnande i detta afseende, icke vånda mig till ConstitutionsUtskottet, emedan det synes föga kunna uträtta att göra några förslag till grundlagsändringar i detta afseende, förr ån i sammanhang med NationalRepresentationens förbättring i allmänhet. Men jag har bordt anföra dessa exempel, för att visa förhållandet i stort emelian de motsvarande Medborgareclasserne i andra grundlagliga samhållen5 och för att med detsamma ådagalägga huru nödigt det år, att Regeringens vårdande omsorg under tiden mellankommer. Den 3 Marlit, 269 Betrakta vi saken blott med afseende på oss sjelfva, så dr förhållandet enahanda, En vård Ledamot, Friherre Nauckhoff anmärkte, i frågan om, våra öfverlåggningars offentlighet att hår vore flera röstberättigade Adelsmän i Sverige, ån som få rum på Riddarhuset. Detta år så sannt, att om alla de 1296 infunno sig, skulle, enär denna sal förmodligen icke rymmer flera ån 800 personer, ungefär 5oo nödgas stanna utanföre. Detta förhållande mellan de röstågandes antal och Riddarhusets rymd synes vara en sann bild af förhållandet mellan Adelns myckenhet och Rikets storlek' De svara icke emot hvarannan och hvarje Adelsman, som vill söka anställning och utkomst för sina söner, får med bekymmer erfara det. Under den tid., Riddarhuset byggdes, och när Ridderskapet och Adeln första gången samlades på detta rum, eller vid Riksdagen 1680, var Riket större ån det någonsin varit tillförene och efteråt. Det runi som då var tillräckligt för Sveriges Ridderskap och Adel borde destomera vara det nu, sorn öfver tredjedelen af Rikets då varande besittningar gått förlorad. Ett större antal Adel ån då fanns, borde, för samma orsak vål icke finnas nu. De introducerades utgjorde vid ufgån.' gången af 1G80, då Riksdagen äfven slutades inalles 1071. Antager man samma förhållande då, som nu, emellan introducerade och lefvande Åtter, så uppkommer ett antal af 4y5 röstberättigade eller af omkring 5oo personer, som hår beqvämligen kunna rymmas.
Då Utskottet, innan frågan, om linieskepp skola fortfarande ingå i beräkning för sjöförsvaret, blifvit afgjord, icke ansett något serskildt anslag i och för dylika skepp böra beviljas, samt vid beräkningen af det antal bombkanoner, som serskildt för linieskeppen och serskildt för fregatter och kanonslupar ansetts böra anskaffas, följt samma proportion, som af Kongl. Maj:t i Dess af Förvaltningens af Sjö-ärendena underdåniga framställning föranledda Nådiga Proposition blifvit antagen, har Utskottet icke af den anledningen, att Kongl. Maj:t funnit Förvaltningens förslag uppgifva ett större behof, än Kongl. Maj:t pröfvat vara oundgängligen nödigt, ansett sig böra tillstyrka mera, än hvad för fregatters och kanonslupars armering sålunda skulle komma alt erfordras; hvadan Utskottet äfven i denna punkt vid b! ifver sitt förra yttrande» 4:o Angående anslag för erforderliga förbättringar uti Bakoch Fyringsväsendet, medelst nybyggnader och förändringar till båtnad för sjöfarten i allmänhet. Ifrågavarande punkt är af Bonde-Ståndet bifallen och af de öfriga RiksStånden återremitterad med anmärkningar, dels dervid: att, oagtadt detta anslag afsåg ett behof af högsta vigt icke blott för Sverige, ulan för hela mensk - 36 Ståts-Utskottets Utlåtande j N.o 435. Litt, B, ligheten, enär kändt vore, att många olyckor ske vid våra kuster, i saknad af tillräckliga fyrings-anstalter, Utskottet föreslagit nedsättning uti den af Kongl.
Skalden-byggmästaren reser upp den ena människoboningen efter den andra, bygger dem efter sina egna idder, stora och rymliga, men han känner och vet att han ej h e r är hvad hanvar; hans verksainhet ar vidsträckt, han ä r ansedd för dm store alltjämt, men han kan;, ner med sig, att människorna ej förstå hans sträfvanden, ej fatta lians byggnadsverksamhet så som lian sjtiv menat den. De bli ej bättre, ej ädlare, de fatta ej hvaråt spiran p % deras-boningar pekar. Det är onder trycket liäraf, hnder ' den förtviflan han känier att ej ha nått det mål han för sig och andra sträfvat efter, som lian åter blir eggad till nya stordåd, ny verksamhet och detta alltjamt af samma ungdom som i åratal gått och trott på honom. Men så länge liar han gått inom fyra väggar och arbetat för andra, a t t han till slut blifvit radd för yttre intryck, yttre inflytande, och ej vill, ej tål nhgon täflan p % sitt område, vill ej erkänna att de unga, just de kanske kunde komma med nya idder, är radd att bli tagen ur de illusioner han själf lefver på - ehuru för livar dag med svagare tro - är rädd för att folk ändå till slut skall finna ut att har, är rädd att bli ansedd för iädd. Han bygger alltjämt, i trots daraf att han tror att det finnes någon (Ragnar) som skulle kunna bygga bättre eller lika bra, finge han arbeta i frihet; men denna frihet nekar haii Iionom. Ragnar, liksom de andra hans iinderliafvande, misstror Solness ' mod. D e ha ej varit med f r h början, de veta ej hvad han satt in, de kanna ju blott hans rädsla för den yttre världens inflytande och omdöme. D % kommer Hilde Wangel inbrytande som en solstråle, hon tinar upp de infrusna, nara nog begrafda förhoppningarna, hon värmer, lifvar; erinrar om hvad lian lofvat - han, Rolness, idealet - hvad han lofvat henne .och alla den gång han tog henne (ungdomen) i famn och gaf deni något att lef va för.
Det kända Broiocolls , Utdraget fran Hemliga Utffottel af den 20 Maji lZoo öswerensstamde icke till atta dctttt med Stats - Beredningens rid efter annan ragne Besiut. Flera wilkor uti OeconomiK Pablica 'förbehöllos till Realisationens befrämjande och widwaglhättande; af hwilka dock 25 punkter uti .Hemliga Uiffotters Plenum stadsästades, och ehuru man förmodade, att de samme af den Ordförande Konungen godkändes, förklarades lilwäl Veu 22:dra derpaföljcuide, att Nongl Maj'-t i Näder wille framdeles läta föredraga S>g de as Utskottet i underdånighet meddclde upgift.r och ämnen, som bunde förenäs med Regeringssättet, w. m. Hwar och ens taurar ii44 Den 22 November. skulle efter Konungens eina löfte, fa un Sander, Nas Illena andragae, Dek är sörinodeluten alldur kändt, huru med detta Realisations - Försteg rillgerk tili dek owanliga Plenum af den ?6 Ms! r8oo, dä Hemliga UrskoltelS ProlocollS-Utdraa kom, förmodan, att ikläda si, egenskap as e>, B wiLnniqSUlskottS sä mäl sam af ett Banco Unkc-ttS Bcstut, Af de tryckte Protocoften för uysiitäutnde dag kan synas, arr jag för min del förgäftoes urbad niig, Ntk Försiager Mille punftewis qenomgae, och ej genom acclaMakion en m.sie anraaas, såsom lck arr Mauro Utskottet öfwer Hemliga U skotiecö R.alifationS-p!an först höras borde, hälst efter a!! faststild ordning Föreskriften i Banco-ärendrr derifrån ema, neras skulle.
23 lämpligen kunna för samtliga slagen antagas, och den för kopaivebalsam nu gällande införselsafgilt 6 sk. skålpundet dervid bibehållas, samt rubriken, med uteslutande af meckabalsam, hvilken icke i handeln förekommer, böra lyda: balsam, kopaive-, peruviansk och annan nativ. Dä heloch halfsidenväfnader så väl sammetssom andra slag, lill den del de utgöra alngods och äro till införsel tillåtne, förtullas efter vigt, samt, i följd af Kongl. Maj:ts angåeude hufvudgrunderna för tulltaxeregleringen nu fattade nådiga beslut, de nu förbudna slagen komma att till införsel tillåtas mot tull, för hvars beräknande jemväl varans vigt kommer att i underdånighet föreslås, så hemställes, att, med borttagande af de speciella afgiftsbestämmelserna för sammets-, sidenoch halfsidenband, föreskrift i stället i tarifen intages, att de böra förtullas lika med väfnader af samma ämne. Hvad åter angår bomulls-, ylleoch linneband, så, enär dessa i vida mindre mån äro jemförliga med likartade väfnadsslag, synes specificationen å dem böra bibehållas, men med nedsättning i nu varande införselstull från 1 r:dr tili 24 sk. skålpundet, eftersom värdet, nu upptaget till 4 r:dr, funnits icke i medeltal öfverstiga 2 r:dr; och torde jemväl rubrikens lydelse böra förändras till »andra slag», lör att derunder må kunna inbegripas äfven öfriga ej specificerade slag af band. Jemte det tullfrihet, enligt hvad ofvan är anfördt, synts böra medgifvas vid införsel af ekbark, torde i afseende på utförseln förändring i förtullningssättet böra vidtagas från mål till vigt, och utförselstullen dervid antagas till 32 sk. skeppundet i stället för den nuvarande bestämmelsen af 24 sk. per tunna.
I det afseendet hafva R. St. redan fattat sitt beslut genom bifall till StatsUtsk:s utlåt. N:o 192, så lydande: ”Till svar på Fullmäktiges gjorda framställning, må af Utsk. få meddelas, att den lön, hvilken tillkommer R. Si:s nuvar. just.- ombudsman, bör i förutsagd ordning af riksg:s-kont. utbetalas med samma belopp, som just.kanslerens i nu gällande stat bestämda ordinarie löneinkomst utgör, dock med afdrag af ej mindre den häradshöfdingen i Södra Möre härads domsaga tillerkända ersättning för tingsgästningspenningarne än afkastningen af det förbemälde häradshöfding anvisade boställe, denna afkastning beräknad till 4 proc. af det, vid bevillnings-taxeringen för det sednast förflutna äret, samma boställe åsätta värde”. Det är således redan afgjordt, att R. St. anse att uti nuvar. just.ombudsmans ordinarie löu ingå äfven tingsgästningspennin - D e u 19 Juli. 155 garne och boställsafkastningen. I full konseqvens härmed hade äfven Utsk. föreslagit, att ”nuvar. just.ombudsmans vikarie på grund af detta stadgande måtte vara berättigad att från riksg:skont. utbekomma ett hälften af besagde löneinkomster motsvarande belopp”. Detta sednare tillstyrkande af Utsk. blef utaf 3:ne Stånd återremitterad!, och det är på grund deraf som Utsk. nu i sitt sednare utlåt, frångått detsamma, och föreslagit alt ifrågavar. inkomsttitlar ej skulle beräknas vid vikariens aflönande. Men om R.
Bihang till R. S. Stats och BevillningsUtskottets: N:o 488 om Tullumgälders liqviderande i svenskt mynt. Statä* samt Allmärin!i Besvärs och EkonomiUtskottens; N:o 486 om ändring i de angående Morums Laxfiske utfärdade författningar. N;o 487 om uppränsning af Clara sjö. N:o 495 om utgörande af Stora Barnhuset i Stockholm anslagne Kronotionde. Den 3 October 1823; Fran Högh Ridder skåpet och Adeln. S. D. f. m. Föredrogs å nyo och lades till handlingarne StatsUtskottetsi den 20 sistlidne September under N:o 492 aflåtne, samt den 27 derpå följande e. m. på bordet lagde Memorial, angående RiksStåndens särskildta beslut i frågan om anslående af ett årligt arfvode för ÖfverDirecteurcn Schwartz. Trot, Utdr, d. gOctober 1823. *047 S. D. f. m* Wid förnyad föredragning af Statsoch BankoUtskottens den 23 eistlidne September, under N:o 475 aflåtne, och den 25 derpå följde f. m på bordet lagde Memorial med anmälan, att Herrar Fullmägtige öfver Banken och RiksgäldsContoiret, genom Protocoilsötdrag af den 17 i samma månad, kallat Herr Förste ExpeditionsSekreteraren och Häradshöfdingen J. G. Richert, att, i följd af det honom af RiksensStändec utfärdade förordnande, JustiticeOmbudsmansÄmbetet tillträda; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial endast borde läggas till handlingarne. S. D. f. m. Upplästes Statsoch BancoUtskottens den 2 dennes under N:o 49g aflåtne Memorial, hvaraf inhemtades, att Herr FörsteExpeditionsSekreteraren J. G.
Sept. P. 491* — om närmare bestämmande af Strandägares rätt till fiske. Sept. P. 4f)1 * — rörande öfverlemnande till RiksgäldsContoiret af Lotterifondens behållning. Sept. P. 492. — i anledning af Konungens Remiss på Chefens för 3:dje CavallerieBrigaden underdåniga 129 Memorial om utbekommande af Adjulantsa rf vo de ra. m. Sept. P. 4,92- Expeditioner lili Konungen, Riksens Ständers, om förlängning af arrendetiden å strömmingsfisken. Sept. P. — angående er sättning till innevånarne i Hertigdömena Schleswig och Holstein för gjorde lefveranser m. m. till Svenska Armeen, efter freden i Kiel. Sept. P. 492. — i anledning af Konungens Proposition örn söndring från BispMotala Kungsgård af erforderlig ägorymd, till anläggande af en Köping vid Motala. Sept. P. 723. — i anledning af Konungens Remiss i fråga om ersättning för en brist i Kongl. HöfStallets utförd ring. Sept. P. 723. — i anledning af Konungens Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof uti hvad sorn rörer RiksStatens Fjerde HufvudTitel. Sept. P. 724. — i anledning af Konungens Proposition om pension för Enkefru Grefvinnan Adlercreutz. Sept. 2 A. P. 5a. — angående förrättad granskning af Postverkets Räkenskaper. Sept. 2 A. P. 5a. — rörande verkställd granskning af redogörelsen för ChartaeSigillatae-medlcn. Sept. 2 A. P. 5a. — i anledning af Konungens Remiss rörande ersättning af de förluster åtskillige Jordägare lidit genom Trollhätte Slussverks uppdämning.
Marsch, d:o 0,50 Orgelharm onium 1,00 ungdomen, för piano 2,00 turer 1,00 Holtz, Gåsmarschen 0,50 ThorseliuS, 15 Utgångsstycken för Spindler, Julgäfva åt pianiWedin, Min första polka Orgel, till organistelevers och landsster. Ny uppl 1,50 °, 75 ortsorganisters tjenst samlade och ut? 10 de mest omtyckta Hamb.- Broroch syster eller Concerten gifna i 2 häften å 1,00 polskor och Scottish i hemmet. Valda stycken för 4 UNDQUISTS Kgl. Hof-Musikbokhandel och Musiklånbibliotek. r Stockholm. händer. Ny uppl. 3 häften ä För Piano. Trögelins Af Aug. jubileumsresa. Meissner. Med stormande bifall utförd i Berns salong Kr. 2,00 Langey, Mandolina, Mexikansk Serenad. Oa-capo-nummer i Berns ' sal. 0,75 LagO, Humoresker 1,50 I juletid. För julgranen. De små oeh större barnen rundt om familjebordet skola nu helt visst begynna med flitiga händer sörja för julgransgrannlåten, och derför vilja vi meddela dem några nya små- saker dertill, hvilka utan allt för stort besvär eller kostnad kunna utföras. Mycket vackra äro gyllene kedjor med dervid hängande myDt eller metållspelmaiker; de senare bör man reqvirera i paket på 1000 stycken. Nu måste gossarne på en liten brädlapp med tillhjelp af en lång smal stålnagel slå ett hål i hvarje mynt, och flickorna köpa hela rullar gul bindtråd. Deraf börja de med en stark virkkrok virka vanliga uppläggningsmaskor, hvarvid de, ungefär i hvar tionde eller tolfte maska, äfven haka vid ett blankt mynt. Ä r o tillräckligt med sådana kedjor krokade, så dragas de fram och åter i rummet, medan gossarne bestryka de små länkarne med guldbronslösning. Dessa kedjor se mycket briljanta ut.