Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan den vunne erfarenheten nu mera be* sannat, hvad jagsista Riksdag, förgä/ves anmärkte, att nemligen den med skäl öfverklagade penningeförlägenheten och Hemmansägares aftynande förmögenhet, hämta sin grund hufvudsakligen ifrån de, i flera vägar, högt uppdrifne allmänna utskylderne, äfvensom att rättvisans och försigtighetens fordran ovilkorligen påkallar nedsättning och förändring i de allmänna förbindelser, de skattskyldige åligga att uppfylla; anser jag mig icke sakna anledning tillstyrka de förberedande åtgärder i detta ändamål af Höglofl. StatsLJtskottet, som jag nu får framställa till Höglofl. Ridderskapets och Adelns upplysta bepröfvande I den mörka tafla, som framställer Hemmansbrukarens nu varande belägenhet, visar sig utskylder af tvenne slag, en del sådane, som ehuru högst betydande, äro likväl mindre bemärkte, emedan de måste vidkännas af Hemmansbrukaren allena, utan deltagande af andra medborgare, och åt hvilka derföre, icke i allmänhet, lemnäs en förtjent uppmärksamhet; såsom rust-; ningsoch roteringsbesvären, skjutsnings* väghållningsoch inqvarteringsonera med flere, och då, för utgörande af desse förbindelser, Hemmansbrukaren ofta beklagligen saknar bestämda föreskrifter, har stundom embetsmannatydningen deraf gifvit en utsträckning som man icke ens förmodat och beredt ett betungande för Hemmansbrukaren, som flere tryckta beräkningsafhandlingar upplysa, och i 556 Den lä Februarii, detta afseende få åberopas, såsom, till utvecklande af ämnet, förtjenande en närmare uppmärksamhet. En annan del af allmänna utskylderne äro åter bestämde att utgå i penningar, och det är, i öfverdrift, ökade belopp, af sådane utgifter, i jemförelse till ett sist förflutet århundrade, som nu är föremål, i synnerhet för min uppmärksamhet.
Beslutet är redan taget, och Ståndens anmärkntr innehålla då, huru Constit.Utsk. då dermed skall förfara; och då återstår för Constit.Utsk. icke annat än att uppgöra redactionen i enlighet med de afgifna anmärkningarna. Det är således icke annat åläggande, som kommer i fråga för Constit.Utsk., än att blott ställa sig till efterrättelse tydliga föreskriften af 56 § Reg.F. Jag förbigår alla ytterligare anmärkntr, hvilka blott skulle leda till förlängande af en redan långt utsträckt discussion. Jag tror icke, att vi böra komma till ett sådant resultat, som Hr v. Hartmansdorff föreslagit, och jag bekänner ärligt, att jag bar för mycken aktning för de ledamöters fasta öfvertygelse, som äro af olika tanke med mig inom Constit.Utsk., för att tro, att dessa Hrr skulle vilja låna sig till en sådan hand - 358 Den 18 December e, m. ling, sora man möjligtvis kunde leda sig till, nemi. att man skulle så förvrida frågan, att den lomme alt förfalla, och att således elt läggande till handkna skulle vara planmessig!. Ehuru jag skulle önska, att R. o. Ad:s electorer icke misstoge sig sä mycket örn sitt åliggande, att de välja till ordförande i Constit.Utsk. en person, som högtidligen protesterat mot Ståndets beslut i grundlagsfrågor, kan jag likväl icke annat än lemna honom min aktning för hans orubbliga öfvertygelse, om den äfven skulle vara aldrig så oriktig. Jag förnyar min anhållan, att R. o. Ad. måtte instämma uti PresleSUs beslut. Hr Cederschjöld: Jag ber om ursägt, att jag förlänger denna diseussion med en liten digression. En värd talare har menat, att jag ådagalagt mig icke kunna förstå Svenska språket, då jag af ordalydelsen i 56 § Reg.F. dragit den slutsats, att Stånden kunde förändra en Konungens propostn. Jag skall derföre utbedja mig att få aflägga elt litet examensprof derpå, att jag kanske icke är så alldeles utan förstånd i detta afseende.
För Jemtlands framtid är det en lifsfråga att vinna lättade kommunikationer med kusterna. Till elen Norska är målet snart uppnått. Till den Svenska måste uppnåendet med all kraft bedrifvas, så vida Jemtland icke skall återhållas i sin utveckling och tvingas att helt och hållet öfverflytta sin rörelse på Norge, äfven då sådant eljest icke vore af naturliga skäl påkalladt. Ett väl utarbetadt förslag till ny kommunikationsled emellan Bräcke i Jemtland och Sundsvall, förmedelst ny landsväg till Torp i Medelpad, derifrån kanalisering af Ljungan till Stöde och slutligen omkring 2-1 mil jernväg till Sundsvall blef mot slutet af sista femårsperioden underställdt Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, men ansågs då, i anseende till riksdagens snara afslutande, icke kunna öfverlemnas till Rikets Ständers behandling. Till binäringar kunna vidare räknas kolning till bruken, jagt och djurfångst, fiske, bössesmide, tillverkning af tobakspipor af jernbleck samt tobaksdosor af messing, salpeterberedning, tillverkning af laggkärl, tegelslageri m. m., samt till husslöjd: ullspånad och tillverkning af vadmal, golfmattor, klädningstyger m. m. 20 Jemtlands län. Jagt. Fiske. Fiskodling. Bränvinsbränning. Statsinkomster. Enligt de upplysningar, Hushållnings-sällskapet för år 1860 införskaffade, beräknades den samma år foryttra.de tjäder (tupp eller höna) räknas för 3 och en orre för 2 hjerpar. Fisket bedrifves allmänt i de många vattendragen och lemnar ett ganska väsentligt bidrag till folkets föda. I synnerhet är det i Ströms mer än 12 mil långa vattendal samt i Frostvikens fjellsjöar, som fisket af öring, rör och harr m. fl. utmärkta fiskslag såsom väsentligare näring idkas, ehuru på senare tider mindre än fordom, då saltad fjellfisk utgjorde en betydlig handelsartikel på Ströms vintermarknad.
StatsUtskottets Betänkande, IV 1, s 342 — 345, bif. af PresteStåndet, IX s 90, af BorgareStåndet, IX s 92, af BondeStåndet, IX s g5, af Adeln, IX s 97. Anförande i BondeStåndet, med anledning af beslutet, remitt. lill Exped. Utskottet, IX 3. s 312, 314- Lurendrägerioch Tullförsnillning. Konungens Nådiga Skrifvelse jemte Förslag till Författning mot, I 1. s 726—768, remitt. till Bevillnings-, Lagoch Ekonomi Utskotten, II s 1264, 1266, 1266. 1324, i325, i3a6. Underd. Lyckeby KronoQvarnar, om verkstäld reparation af, II s 837. i83 Lyckeby KronoQvarnar, 0111, 11,000 R:dr förskjutna af MagazinsDireclion. Anmärkning, III s 135, 146. StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s 1059, 1060, bif. af PresteStåndet, IX s 343, af BorgareStåndet, IX s 349, Adeln, IX s 365, Lysning, bestämmande af tid till hinders anmälande mot. LagUtskottets Betänkande, VII 1. s 9—14, återremitt. af Adeln, IX s 79, af PresteStåndet, IX s 83, bif. af BondeStåndet, IX s 96, af BorgareStåndet, IX s io3. Ytterligare Utlåtande, YII 1. s 471 — 475, bif. af PresteStåndet, IX. s 386, lagdt till Handlingarne af BorgareStåndet, IX s 38q, af BondeStåndet, IX s 393, afsl. af Ådeln, IX s 4°4‘ Underd.
Statens skyldighet att bekosta inqvarteringen för garhisonerande trupper, föreslår, att kostnaden derför måtte af Staten öfvertagas, deremot att, till lindringför landet i det hela, inqvarterings-tolag, hädanefter icke linge af någon stad uppbäras; hvarjemte yrkades, att, derest detta förslag icke vunne bifall, städerna Malmö och Ystad måtte befrias från återbetalningen af deras återstående skulder lill Riksgälds-Gonloiret för upptagna lån lill caseinoch stal 1- byggnader; af Herr Lagergren, P., som, i anledning af Herr Hallings nyssnämnde motion, i hvad den angår inqvarlerings-lolagens upphörande, under åberopande af 6:te punkten i Kongl.
Proposit. ler Skrifvelser. Motioner inom Riks-Stånden. 'Elfte Samlingen.) CO ti s 3 *3 Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. 00 etsa 7$ 05 w a OJ N:o N:0 N:0 Sid. Ridd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. N:0 § Motioner: il:o från Lag-Ufskottet till Bonde-Ståndet. om efterskänkande af kronans rätt till ekeskog . — 7 1 11 — 27 Dec. 21 Jan. 3 Jan. 27 Dec. l2:o från d:o till Borgare-Ståndet, om förändring i stadgandena angående edgång — 7 1 13 — 3 Jan. 7 Jan. 7 Jan. 3 Jan. 13:o från Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottet till Borgare-Ståndet, om förslagsanslag till aflöning åt instruktörer, i militära öfningar vid städernas läroverk — 8 — 2 — 5 Dec. 8 Dec. 10 Dec. 10 Deo. I4:o från d:o till d:o, om dels förändrade vilkor för lärares vid elementar-iäroverken uppflyttning i högre lönegrad, deras pensionering m. m., dels ock rättighet lör läraren i teckning vid Skara högre elementar-läroverk
Ljuset genom de höga målade fenstren ger en egen högtidlig dager i dessa resliga hvalf. England är rikt på monumenter af göthisk byggnadskonst, många väl bibehållna, andra sköna äfven i sina ruiner, omslingrad, som denna förgängelse är, af murgrönans svällande rankor. Du kan ej tro hur väl det ser ut. Det är den vackraste krans kring ålderns hjessa. Vi blefvo i Exeter öfver Påskhelgen, och gjorde derifrån en utflykt till Dawlish, ett badningsställe af den vackraste belägenhet, som under de nästförflutna åren blifvit en tillflyktsort för lungsigtiga. På kyrkogården sågo vi flera enkla minnesvårdar efter dem, som fallit tidiga offer för denna sjukdom. Consumtion (lungsot) är den mask, som så ofta gnager ungdom och skönhet i England. Kyrkogården var omgifven af lummiga träd, en bäck sorlade i deras skugga. Vid stranden är en promenad utmed de höga sandstensklipporna. Den lösa stenarten har af vågen blifvit formad i underliga skepnader: den har gräft hvalf och rest pelare. Min reskamrat var förordnad att njuta Devonshires milda luft vid något badställe å kusten. Vi valde Sidmouth, för få år sedan en fiskareby, nu en liten nätt stad i en täck dal, för sitt vackra läge och sina sjöbad mycket besökt. Vi blifva här någon tid – i temlig enslighet; ty den egentliga badtiden begynnes först med Juni. Vi bo ej fyrtio steg från sjön. Fiskare, som laga sina nät eller sätta ut sina båtar, barn, som roa sig på stranden, äro nästan det enda, som ännu upplifvar utsigten. Jag betraktar ofta dessa barn, som leka med hafvet. Deras lek är att springa efter och fly för den ömsevis på den släta stranden stigande och tillbakafallande vågen. Hvar och en sådan omvexling utmärka de med ett stort anskri och finna den högst nöjsam. Äfven här firas den 1 Maj, ehuru ej med eldar på höjderna, såsom i vissa trakter af Sverige. Men Majstången, som man hos oss först blomsterpryder midsommars-afton, hör här verkligen till den 1 Maj. Barnen bära omkring små majstänger, klädda med blommor.
Nåder pröfvat det så mycket hellre böra emedlertid förblifva vid E. K. M:s den 21 Nov. 1827, rörande interims-roteringen derstädes fattade beslut, som ali anledning vore att förvänta , det afvittrings verket kunde afslutas inom förrberörde tid af 8 år, räknadt från och med år 1828, samt emedlertid tillagt rusthållarne i ruslningsbördan ett understöd till belopp af 1,000 R:dr årligen, alt från och med 1832 till och 3<)8 Expedllions-VtsJwltcls Förslag till und Skrifvelse, N.o l8t. 1834 af Stats-medlen utbetalas och i nion af bördan vederbörande tilldelas; hvarefter E. K. M:s Befallningshafvande, i följd af erhållen Nådig befallning, uti underdåniga skrifvelser den 1 Februari och 14 Augusti 1833, hemställt, att vid omförmälde förslags upprättande måtte få hafvas afseende på hemmanens godhet, grundränta och utskylder, deraf hemmansvärdet säkrast utröntes, samt att icke allenast taxerings-värdet, utan äfven Härads-Rätternes uppbuds-förteckningar för flere år, hvilka utvisade det pris, hvarföre hemmanen frivilligt såldes, borde undersökas, då ett medium af det hemmansvärde, hvarföre en soldat eller ryttare hålles i Rikets öfrige 23 Län, borde utgöra grunden för bestämmandet af roteringen i Jemtland, så att en soldat eller ryttare derefter borde hållas för samma hem mans-värde, som det medeltal utgjorde, hvarföre soldat hålles i Rikets öfrige provinser; hvaremot Krigsoch Kammar-Collegierne, uti häröfver afgifne underdåniga Utlåtanden af den 13 Maj och 21 October 1833, på anförde skäl, icke ansett sig kunna dela Landshöfdingen åsigter.
Gårdagens gröna kokard utbyttes mot en blå och röd, då grönt äfven var den hatade hertigens af Artois färg. Blått och rödt var åter staden Paris ’ farg. Nationalförsamlingen hade härunder förklarat sig permanent, fordrat truppernas afmarsch och upprättande af en borgarmilis, uttalat sitt ogillande af Neckers afsked och gjort konungens rådgifvare af hvad rang det vara månde ansvariga för allt som händt och kunde inträffa. Hofvet förstod ej att begagna sig af situationen, utan lät tiden gå sig ur händerna i afvaktan på ytterligare truppförstärkning. Så upprann den ständigt minnesvärda dagen, den 14 juli. Folket trängde in i Invalidhotellet, bemäktigade sig der 28,000 gevär och några kanoner. Ett stort antal soldater af olika regementen öfvergick till folket. Och så ljöd ropet: till Bastiljen. Bastiljens garnison var föga stark: 82 invalider och 32 schweizare var alltsammans, men genom sin konstruktion och sina försvarsmedel, som dess hatade guvernör, Delaunay, sista dagarne ytterligare förstärkt, var fästet desto starkare och tycktes hånfullt le åt all tanke på angrepp af den parisiska befolkningen såsom åt det vanvettigaste infall, som kunde upprinna i någon menniskohjerna. Kring Bastiljens väldiga murar samlade sig en stor,ständigt växande folkmassa, och ropet: » nous voulons la Bastille » steg hotande mot skyn. Valmännens permanenta komité i Hötel de ville, som insåg, hvilket förfärligt hot för hela Paris låg i Bastiljens kanoner, sökte genom sina delegerade till guvernören förebygga alla sammanstötningar. Folket följer dock numera endast sina egna instinkter. Men då kommer en annan delegerad till guvenören, en advokat vid namn Thuriot, en djerf och beslutsam man. Han kommer som delegerad för det till Bastiljen närbelägna distriktet St. Louis.
Korn 2,705 — 3o 3i kap:r — Hafre 15,078 — 6 — —« 5-—12 — —Blandsäd5,i 19 — 2 —- — 1—26 Ärter i,5i8 — 1 17 —- —Potatoes 17,601 — 14 6— 9 —- S:a Utsäde 62,407 tunnor 3o kap:r, eller på helt Mantal, Spannemål, i5 T:r 3okap:r och Potatoes 6 — 9 — Tillsammans 22 T:r 8 kap:r hvarefter medelafkastningen, sedan utsädet blifvit afdraget, anses utgöra : Af Hvete 44^2 T:r 22 kap:r, eller på hemmanet i medeltal 1 T:a igkapir — Råg 111,482 — 4 —' — ^9 T:r 25 Korn 12,705 — 4j 4 — J9 — —- Hafre 5o,852 — 24 18 — 5 Blandsäd 22,418 — 20 8 Ärter 5,878 — 24 2-— 3 Potatoes 104,101 —• 12 37 — 4 — S:aAfkastn:g 3i 1,900 T:r 14 kap:r, eli. på helt Mant., Spannemål, 74 T:r 7 kap:r och Potatoes 87 — 4 — Tillsammans 111 T:r ? 1 kap:r eller i korntal beräknad, af Hvete, Råg och Potatoes, Sjette, och af Korn, Hafre, Blandsäd och Ärter, Fjerde kornet.
M:t föreslagit, ty om man nu beslutar alt detta anslag skall från Riksslaten utgå, så skulle det möta svårigheter om man sedermera, på grund af det Utlåt., som det sammansatta Utskrt kommer att afgifva med anledning af nämnde återremiss, skulle vilja hafva ett sådant anslag uppfördt på 7:de Ilufvudtiteln. Till följd häraf anser jag alt man icke bör vidtaga någon annan åtgärd med den nu föredragna punkten, än att återremittera den. Hr von Kocb: Jag är hufvudsakligen förekommen af den siste värde talaren och ber endast att få tillägga att, när det samrnmansatta Utsk:ts omnämnda förslag återremitterades, så yrkades af (lere talare, alt de 70,000 riksdalerna mätte användas på sådant sätt, alt postdiligenserna hädanefter blefvo fortskaffade genom ackord och icke genom vanlig gästgifvarskjuts, på det att icke dessas förskaffande mätte öka tungan för de skjutsskyldige. Jag anhåller om återremiss. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades nej. och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades. Utsk:ts hemställanden biföllos. Föredrogs ånyo Bevilln.-Utslcts den 27 och 30 sistlidne Maj på bordet lagde Betänk. N:o 9. ang:de allmänna bevillningen, och i sammanhang dermed, jemlikt B. o. Ad:s den 18 sistl. Februari fattade beslut, den del af Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts den 11 och 14 i sistnämnde månad bordlagde Betänk. N:o 59, som alsåg en af riksdagsfullmäktige!) Per Persson väckt motion, ang:de beskattning å enskilda banker. Gr. Mörner:
Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Slutligen uppläste Departements-chefen Statsrådet Thyselius till justering af honom, i öfverensstämmelse med af Kongl. Majit uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyr - 16 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 90. kande förut fattade beslut, uppsatta förslag tilli följande trenne nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: l:o angående rättighet för professorerna och öfrige lärare vid Carolinska medicokirurgiska institutet till pension å rikets allmänna indragningsstat, enligt de för civile embetsoch tjenstemän i sådant afseende stadgade grunder. Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörda förslag i nåder gilla samt befallde att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner af den lydelse bilagorna Litt. C. till detta Protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo A. J. Bruzelius. Arik. tiil Exp.-Utsk. den 23 Mars 1863, kl. 10 f. in. Kongl. Maj-.ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående rese-ersätlning och dagtraktamente till Ordföranden och ständige Ledamöterna uti de Nämnder, åt hvilka reglering af presterskapets aflöning, i enlighet med nådiga Förordningen den 11 Juli nästlidet år anförtros, samt om anslag till skrifbiträde åt dessa Nämnder; Gifven Stockholms Slott den 13 Mars 1863.
Utskotten medgifvit att omsättning får ske, inom 2:ne månader efter förfallo-dagen; men den som sig af denna rättighet begagnade skulle likväl inom Sex månader efter förfallo-dagen åter omsätta, och således oundvikligen förlora 2 månader af de i Discont-väg allmänt brukelige sex månader, hvilken tid på sådant sätt endast skulle inskränkas till 4 månader; då en dryg öfverränta drabbar en låntagare för de 2:ne månader han försummat omsättning, bör han väl å andra sidan, njuta en förmån, något när svarande mot denna uppoffring. Jag hemställer derföre om icke rättigheten att omsätta Discont-lån, borde utsträckas till 6 månader efter den dag, då sista omsättningen skett. Om enskilda gäldenärer med accuratesse fullgjorde deras förbindelser, kunde man äfven på bestämd dag afbörda sina skulder till Disconterne; men då sådant i närvarande conjunctur icke är af de enskildte att förvänta, vn~ iDcn 5 Mai 'tit. re det obilligt, att inskränka omsättnings-rättiglieten till den af Statsoch Banco-Utskotten nu föreslagne tid, Jag yrkar derföre, att Utskottens Betänkande må återremitteras och anhåller att desse mine tankar få åtfölja återremissen. Friherre Boije, Ludvig, Med tillfredsställelse har jag afhördt ett Betänkande, mycket billigare än man hade sagt mig att det var. Också skall jag blott framställa några anmärkningar emot det reglementariska af förslaget. Sraffräntan, 12 procent, begär jag ma afskaffa®. Det tillhörde systemet att först bereda en allmän penuinge-sfälloing, sådan, att Gäldenären derigenom betogs förmågan att anskaffa penningar, och sedan straffa gäldenären för brist i förmåga. Nog är det sannt att man indrager mera genom 12 procent än genom 6; men skall väl ännu indragnings-principen gälla mera, än Statens pligt att vårda rättvisa oell billighet? Vi klandra procentarens blodsugeri, men vi tillåta likväl att Staten öfvar det emot egna medlemmar: och i hvilken tid? Jo, då, när penningebristen utgör föremålet för Ständern.es allmänna klagan.
Han utnämndes till konungens munskänk och till Norsk ländeman, d. v. s. mottog af Norges konung en förläning. Omsider vände han åter till Island på ett skepp, som han jemte andra stora gåfvor fått af Skule jarl. Deremot hade han måst förbinda sig till att sända öfver sin son, att man skulle hafva honom vid hofvet som gisslan för fadrens trohet. Alle Isländare voro dock ännu icke af samma mening, allraminst de som hade på något sätt förbrutit sig mot Norrmän, ej heller gjorde Snorre något för att infria sina i Norge gifna löften. Deremot var han mycket upptagen af egna angelägenheter, låg i ständiga strider med sina anhöriga och sökte på allt sätt styrka sin egen makt. Han byggde till och med några kastaler eller borgar, till värn mot sina fiender. Och under allt detta skref han på sitt stora historiska verk. Svar på frågan SVAR PÅ FRÅGAN: Om ålderdomen är, efter naturens inrättning, ett tillstånd af förlorad sällhet, eller blott ett tillstånd af ombytta föremål derföre? AF Herr GUSTAF REGNÉR, PROTOKOLLS-SEKRETERARE I KONGL. UTRIKES EXPEDITIONEN. Skrift, som vunnit Stora Priset i Svenska Akademien 1802. Den sol som nedergår, ännu sin skönhet har. Leopold, Skaldestycket Predikaren. Det är ett sällsamt rön i allmänna tänkesättets historia, att ibland de många vigtiga mål, som till denna domstols ompröfvande höra, finnes knappt något så obestämdt som värdet af menskliga lifvet. Generationers erfarenhet, som frånärft hvarandra njutningen deraf, börjad med seklerna, lemnar ännu oafgjord den angelägna frågan om dess sällhet. Att filosoferne bevist satsen och motsatsen, må förlåtas dem, ty hvad bevisa ej filosoferne? men det praktiska begreppet, detta oumbärliga stöd för vårt sinneslugn, borde ej finnas vacklande.
Revisions-arbetet bör vara verkstäldt och afslutadt uti Bankodiskonten inom sex veckor, uti Lånekontoren i Götheborg och Malmö inom en månad samt uti Låne-kontoret i Wisby inom åtta dagar. Revisorerne skola taga en noggrann kännedom om verkets styrelse och förvaltning, samt granska det föregående årets afslutade räkenskaper, kassabehållning, handlingar, lånedokument, dervid sorgfälligt tillses: att lånen blifvit inom fastställda tider antingen till fullo betalda, eller, med erläggande af föreskrifna kapitalafbetalningar, omsatta; att förskottsoch öfverräntor, riktigt beräknade, kommit verket tillgodo; att lagsöknings-ärendena blifvit med all erforderlig skyndsamhet och nit handlagda och bedrifna samt verkets rätt och bästa, genom nödiga bevakningars anställande, med noggrannhet iakttagna. Finna Revisorerne under förrättningen sådana förseelser eller afvikelser från gifria föreskrifter vara begångna, antingen af Direktionen eller af verkets embetsinän och betjening, att åtal derå loija bör, ega Revisorerne, i förra fallet, att derom omedelbart hos vederbörande göra anmälan, och, i sednare fallet, att mot den eller de felaklige åtal anbefalla. Revisorerne vare förbjudet att ingå något slags disposition af verkets medel, under hvad titel och till hvad behof det vara må, utöfver de anordningar, som här nedan i 7:de och 8:de punkterna omnämnas. Vid förrättningens slut meddela Revisorerne, om anmärkning ej förekommit, Direktionen decharge, hvilken dock, hvad Låne-kontoren beträffar, kommer att till Banko-fullmäktiges godkännande öfverlemnas, samt låta författa och Banko-fullmäktige tillställa berättelse öfver det verkställda revisions-arbetet och verkets dervid 672 Exp e di tio ns-Utskottets Förslag till tind, Skrifvelse, N.-o 200. befunna ställning, åtföljd af alla dithörande protokoll, Tor alt, genom Banko-fullmäktige, ailemnas till Rikets Ständers Revisorers öfver Stats-, Bankooch Riksgälds-verken närmare granskning.