Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Krigsmanshus-medlen liafva deremot aldrig V3rit med Kronans intrader förblandade, utan särskild Räkenskap deröfver alltid förd, af hvilken orsak och med afseende på ändamålet för desse medels användande , det i Kongl Förordningarne den 4 Januarii 1735 och den 10 Marti1 178^» finnes stadgadt, att Krigsmanshusets inkomster och medel ej må af någon röras eller disponeras vid 1000 daler Sjlfvermynts vite. Hospitalernes inkomster, likasom Krigsmanshusets, grunda sig till stor del på donationer, hvilka i rränga fall, efter särskildt gifne föreskrifter, skola förvaltas. Om Lane-Styr elsen. I afseende på Lane - styrelsens nu varande organisation , åsyfta intetdera af de afgflne töi slagen någon hufvudsaklig förändring. De mål, som egenteligen tillhöra Landsbok, dingarnes befattning, äro sådane, att dernäst egna sig ät den enrådande ämbetsformen, Da således Läne-styrelserne bibehållas i deras närvarande skick, anser likväl Utskot - ic>9 ter det leda till ordning, och följaktligen vara nyttigt, att gränsorne för deras befattning närmare bestämdes.- och får, på sådan grund, tillstyrka bifall till Friherre Löfvenskjöldt sid. 133 gjorda förslag: att Konungens Befallningshafvande i de Län der Bergverk finnas , må gemensamt med Bergshauptmännen och Bergmästarne erhålla tillsyn öfver de till Bergverken upplåtne Krono-allmänningf-skogar; att skattläggningar öfver nya Bergverk i LandsContoiren böra granskas; och att hvarken Militair-Befälet eller Biskoparne vid något tillfälle må få blanda sig i Landets allmänna hushållning och reglering af vissa från Indelningsverket härrörande skyldigheter och verldsliga ordningsmål , hvilka ärender således borde ofverlemnas till Konungens Befaliningshafvandes afgörande, sedan Militair-Befälhafvare eller Biskopen först blifvit hörde, med dem öppen iemnad rättighet, att om de i något afseende så för godt finna, låta anföra besvär öfver de mål, hvaröfver dem förut å Ämbetets vägnar tillkommit domsrätt.
Kontrakts-prosten och församlingen att utse hvardera en, börande desse vara bosatte inom församlingen eller någon af närbelägna socknar. 5:o. Boställe, som afses att af löntagaren bebos och brukas, beräknas till en dess verkliga värde motsvarande inkomst. 6:o. Presterskapet anslagen jord, som icke utan olägenhet kan i förening med bostads-boställe brukas, — derifrån undantagna de i vissa orter befintliga enkesäten,— utarrenderas efter de grunder, som kunna varda i nåder fastställda. Är bostads-boställe af den storlek att derifrån kan skiftas eller författningsenligt afsöndras en lägenhet tillräcklig att förse löntagaren med hans behof af jordbruksalster, må skifte eller afsöndring ske och återstoden af bostället i stadgad ordning utarrenderas, då församlingen, på Domkapitlets yrkande, dertill samtycker och åtager sig bestridandet af de med åtgärden förbundna kostnader. 7:o. All tionde, vare sig tertial-, smöreller qvick-tionde, utbytes mot bestämda afgifter, fastställda för en tid af femtio år. Vid bestämmandet af dessa afgifter och dem, hvilka böra utgå för bergverk, qvarnar, fabriker och andra inrättningar, har nämnden att ställa sig till efterrättelse Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 46. 7 gällande författningar, äfvensom fästa afseende på af församlingen till dess presterskap förut utgående bidrag samt de afgifter, som af öfriga pastorater inom stiftet under likartade förhållanden utgöras, 8:0. Påskpenningar, Jura stola, matskott, offer, dagsverken med flera smärre extra ordinarie afgifter utbytas mot vissa, flir samma tid som tionde-ersättningen tillbeloppet bestämda utskylder, att utgå icke allenast af fastighets-egare, utan äfven af församlingarnes öfriga invånare, börande dessa afgifter så beräknas, att all betalning till presterskapet för särskilda förrättningar kan upphöra. Debiteringen och uppbörden af dessa afgifter verkställes på samma sätt, som för tionden bestämmes. 9:o.
Maj:t i underdänighet anställa, det täcktes Kongl. Majit i Räder icke allenast sä widt werkeligen tlllgängarne pä de till Finsta Armeen bestämde 40,000 R d. det medqifwa, läta Stabö-Capitai. ner och Subalterner till godo njuta den här föreftagne Löne-förhöjningen ifrän innewarande ärs början, utan ock till Kongl. Majit i underdänighet hemställa om icke Kongl. Majt skulle i Räder täckas omvända öfwerstottet pä bespa - L23 Den 4 October. besparingarne till Gräns. Compagniers inrättan de ar de Finska Soldaterne. Widkommande sedan Accords ärsättningarnr till Finsta Befälet, bwarom Riksens Ständer stadgat, att ingen stulle af Accords ärsättning komma i Åtnjutande med mindre han zme äi i Rikets tjenst qwarblifwit, sä enär ändamäle! med denna inskränkning i wederbörandes ärkän. da rättighet till Accords ärsättning, nu mera, sedan troligen endast de af Finsta Armeens Besäl äro qvar, som för beständigt tänka stanna inom Riket, kan anses hafwa alldeles uphört^ finner Stats-Utstottet mycket skäl tillstyrka Rik sens Högloft. Ständer, att bifalla, det de as Finsta Befälet svin till Accords ärsättning äga rättighet mäge genast, utan afseende pä den fb> restrefneZ.ne ärs tjenstetid, wid afskedstagande! fä upbära samma Äccsrds ärsättning i den ordning Riksens Högloft. Ständer för utbetalningen deraf fastställ. Detta hemställes dock allt »vördsammeligen till Riksens Högloft. Ständers pröfning. Orebro den 4 October rsio. ?rstts-8rArläett lii. Wstämso. kZ Lande delt l.»d»mZter; ^näsrs ^obsvisoa. I.. Den 4 October. L2Z kä I^i66er^Lpet§ ock Adelns L. d^smilton.
Spö eller 8 Lagutskottets fieiånkanilen. 755 pär Tiis umgällas med ett halft års Corre« cuoasarbete, och så vidare i lika proportion, elter hvilket förhållande fästningstiden skulle i motsvarighet af det förut stadgade kropps, straffet för gröfre Brottslingar, jämväl okas; hvarvid det vöre högst magtpåiiggande, att de straffskyldige både å Correctionshus och Fästningar hållas till jämn sysslosättning och undfå en fjerdedel eller en femtedel af arbetsförtjensten för att lämnas dem till undsättning då de lösgifvas; i hvilket afseende inrättande af Klädesoch BuldansFabriquer anses vara lämpligast, eller, der lägenheten ej sådant medgifver, af Skräddareoch Skomakare-verkstäder, samt handsmidjor för tillverkande af sådane persedlar som kunna begagnas för Arméens beklädnad och Flottornes behof. c) Att ej mindre Kyrkoplikt ån Stockstraff för alltid må upphöra och inställas, heldst den brottslige, på sådant sätt bränmark t, snarare dermed kommer till förhärdelse ån till förbättring samt deremot i de händelser der »ådane Botoffer äro påbjudne, förbrytaren vid vite åläggas att inom 14 dagar efter beslutet dermed infinna sig hos Pastor i Församlingen till tjenlig förmanings erhållande, och deröfver emottaga hans Bevis, samt endast då den brottslige försändes till fästningsarbete tillkånnagifvande derom ske frän predikstolen. d~) Att genom Författning särskildt ansvar stadgas för den tilltalade, som med fräckhet och uppenbart gäckeri af Lagen, 755 Lagutskottets Betänkandett. digtar lögner till Domarens förvillande och onödig utdrägt med ransakningen , gom förolämpar med ord eller gerning
MedStånden skulle vördsamt och vänligen underrättas. S. D. Då nu Ståndet lät sig åter föredragas Banco-Utskottets ilen 31 Januari meddelta och sista Pleni-dag på bordet lagda Betänkande , med dervid fogade särskilda yttranden och bilagor, i anledning af väckta motioner om för - Prot. Utdrag d. 7 Febr. 1818. läingning i Prasscriptions-tiden för Lån-omsättningar i Banco - Discontverket; beslöt BondeStåndet, uppå framställd proposition och i anledning af åtskilliga gjorda anmärkningar emot förenämnde betänkande, att detsamma till Banco-Utskottet åter-remittéra; hvarom Resp. MedStånden skulle vördsamt och vänligen underrättas. S. D. Alljnännä Besvärsoch EkonomiUtskottets den 26 sisth Januari afgifne och den 2 dennes på bordel lagde yttrande , angående ett Spannmåls-magazins inrättande i Borås, blef iiu åter föi* dragit, och i anledning af flere Bonde-Ståndets Lenamöters deremot gjorde anmärkningar till berörde Utskotts ytterligare handläggning åter - reänitteradt ; hvarom Resp. hled Standen skulle vördsamt och vänligen underrättas. S. D. Banco Utskottets Betänkande af den 31 Januari , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 20 sisth December aflåtne Memorial, angående yrkade ändringar och tillägg uti irsta och 3:dje <§. §. af den för BancoUtskottet hittills gällande Instruction, föredrogs nu å nyo, då Hedervärda Bonde-Ståndet, med åberopande af sitt i detta ämne redan den t!7 i sistnämnde månad tagne beslut, fann skäligt att vid Utskottess ifrågavarande Betänkande låta bero, hvarom Resp. Med-Stånden och Höglofl. Banco-Utskottet skulle vördsamt oell vänligen underrättas. S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 14 sisth Januari afgifne och den 2 i denne månad, på bordet lagde Utlåtande, i Prot.
Besparingen blir så mycket större, och Svenska Nationen så mycket förr och lättare beredd uppå att se den sköna Svenska mörkblå färgen förvandlas uti Grönt eller Rödt. Begärdes på bordet. Herr von Stahl, Samuel, uppläste följande Vördsamt Memorial! I sammanhang med hvad som vid denna Riksdag redan är anfördt, rörande medel och utvägar till Landets upphjelpande , får jag för min del aflemna detta Utlåtande. Det hufvudsakeliga hinder vid all förbättring i Penninge-väsendet, Lagstiftning, Moralitet, Police och Hushållning, är Missförhållandet emellan Folkets kiafter och åligganden. För att komma till kännedom af förhållandet 124 Den g Febniarii. i Vestergötland, och som med någon förändring torde vara lika för f:delar af Rikets Jordbrukare, må det antecknas, hvad af ^rdels Mantal årligen utgår i vanliga Onera, hvarvid mäste ihågkommas, att en sådan Htmmansdels brukning fordrar minst 3 arbetsföre Personer, och producerar per medium 2? å 30 tunnor Hafra, Korn, Bland korn och Råg, samt Vinter-löder 8 Kreatur och 1 Häst. Ordinarie räntan 20 R-.dr, Saltpetterskatt 4 R:dr, KronoTionde 4 R:dr 8 sk., Brännvins-Skatt x R:dr, Tingsvedsoch Fångförare-Penningar 16 sk., Soldatens underhåll xoR:dr, Pastoralier y R:dr, Capelian och Klockare 1 R:dr 24 sk., SnöplogsPenningar 16 sk, Skatt för Odjurens utrotande 16 sk., de Fattigas underhåll 2 R:dr, årliga Underhållet af Vägar och Broar, samt Kyrko-, Tingsoch Rättegångs byggnader 2 R:dr; Summa vanliga Hemmans-Afgiften 47 R:dr, 26 sk. Banco. När från Spatinmåls-Productionen afdragas 6 tunnor till Utsäde, återstår omkring 24 tunnor till föda och dessa Afgifters bestridande. Den sakkunnige bedömmer en Jordbrukares ställning ooh förmån att äga ett eller flera sådana Hemman.
Den ordning sinsemellan, i hvilken skeppen Försigtigheten, Gustaf den store, Prins Oscar och Scandinavien slopas, b (jr, 11 0. kommissionens i Carlskrona utlåtande oell Generalfluttbesigtnings-instrumentet för år (erliga underhåll åren 1864—1872. Slop nings år. Ärligt under håll. Summa. Summa. Tillökning i underhållet under rustning. För 12 månader. Kost nad. R:dr. per medium årligen 33,296J R:dr. per medium årligen 20,573J R:dr. 15,390 11,650 18,250 16,790 2,220 5,210 2,110 2,110 73,730 efter närmare undersökning, bestämmas vid den tid slopningen skall ske. 12 M Förslag öfver Flottans bevarade Ångfartyg, beskaffenheten enligt samma erforderliga un - Fartyg. * P a o a Närvarande beskaffenhet. Komitén föreslår. Ärligt unUnderhåll för Summa. p IL derhåll. 1864. 1865. 1866. Cart XIV Johan 74 Tjenstbart. 8 Fordrar reparation. Transformeras. Sydow 1 D:o. 13 11. fåmeralflottbesigtniiigs-iiistruiiientet för år 1860, jemte (let tor deilerhåll åren 1864—1812. Summa. Summa. För 12 månader. Tillökning i underhållet under rustning. Antal må nader. I H I * per medium årligen 76,300. per medium årligen 76,300. 80,545 14 JM 12. Förslag öfver Flottans bevarade Roddfartyg med dertill hörande chefsfartyg, uppgjordt nied ledning af Uiutersöltnings-koihinissionens i Stockholm protokoll och Generalflottbesigtnings-instriimentet af år 1860.
Öfver filosofgången, som leder upp till Viktor Rydbergs Tusculum, ligger solstrimman orörlig och förstenad, ett epitafiums sista, oförglömliga versrad af guldbokstäfver. Jag ser mot studiekammarens fönster, där hans lampa aldrig mer skall tändas – arbetslampan med den jämnt och klart brinnande lågan, som jag så många gånger sett tindra däruppe. Sent på nätterna, då man gick på Djursholmsvägarna, såg man den lysa, talande sitt språk om oförtröttad möda, om kunskapsbegär, som ej fick ro, tanke, som aldrig rastade, och dröm, som spann och spann sin gyllene och äkta tråd. Man kände blygsel för allt det myckna lilla och likgiltiga, med hvilket ens ungdom gaf sig tid, inför denna ständigt brinnande lampa, och erfor på samma gång en känsla af tacksam vördnad. Det var den svenska bildningens väktare, som, redan grånad, men utan att låta öfvermanna sig af natten, satt på sin post med gjallarhornet, lyran och infolion, och kring hans kastell hördes suset af den svenska odlingens vårdträd, som tycktes hafva en af sina rötter på hans egen gård. Den vackra lampan, som brann så jämnt och klart! Den var bilden af honom själf. I ett land, där snillena gärna hafva meteorernas sprakande flyktighet eller på sin höjd lysa som dessa intermittenta stjärnor, hvilka blott med långa mellantider få den första ordningens skönhet och strålkraft, var den ett undantag, Viktor Rydbergs dubbelstjärna af dikt och tanke, aldrig förbländande, men alltid på fästet med sin milda glans. Därför blef den också fyrflamman, som alla sågo efter, både de som voro villrådiga om seglatsens kosa, och de andra, som hade sin kurs gifven, men ändå älskade att glädja sig åt dess vackra, stilla skimmer. Alldeles likartadt var intrycket af mannen själf, sådan jag i denna skymning minnes honom från de få gånger jag råkat honom – just detta intryck af en stilla, men ren och klar, alltid brinnande låga. Hvarje gång han kom emot en – ända in i de sista åren, förvånades man öfver den ungdomlighet, som låg öfver hans gestalt.
Må det vara mig tillåtet att framställa min åsigt i öfverensstämmelse med den uppfattning jag gjort af Hr Lagerhjelms framställning. Ämnet innefattar 2:ne delar af företaget, den ena sjelfva canafen, den andra sidocanalérne. Sjelfva hufvudcannlen emellan Wennin och Hjelmaron är undersökt. Jag beklagar alt Gr. Anckarsvärd icke behagat kasta en blick på en charta, som blifvit mig i dag tillställd, och som jag sett finnes hos flera of Ståndets ledamöter. Undersökning har försiggått. Grefven behagar förklara, att han icke anser den tillräcklig. Nå väl! detta förklarande kan gifvas vid hvilken undersökning som också må anställas. Men en sanning är, alt sidocanalerne icke äro tillräckligen undersökte för verkställigheten deraf. Jag förmodar också, att det egentligen varit i anseende lill dem, som PresteSt. anslagit en viss summa för beredande af undersökning. Men då, efter min öfvertygelse, all den undersökning, som kan väntas eller som för ändamålet är tillfyllestgörande, redan ägt rum i afseende på den raka, den stora canaJen emellan Hjelmaren och Wenern, då jag tror den vara fullkomnad, så vet jag icke hvarföre jag skulle uppehålla, eller hvarföre det vackraste af alla företag skulle stå tillhaka, för att undersökningen om sidocanalerna ännu icke är fulländad. Jag anhåller hos Hr Frih. o. Landtm, om propos. till bifall å den framställning Hr Lagerhjelm gjort, och då jag, mine herrar! anser detta ämne vara det mest högsinta af alla och för en framtid vittnande om i8/jo års riksdag, så må det förlåtas mig, om jag kastar en blick på framtiden och då med bedröfvelse ser den medömkan, hvarmed efterverlden skall bedömma en riksdags anda, som anvisar i| millioner till fängelser, af hvilken summa icke en tredjedel, efter hvad mitt sunda förnuft säger mig, kan användas till nästa riksdag, men nekar anslag till det vackraste, det största af alla nationalförelag. H. Ex. Hr|:Gr. Löwenhjelm: Gr.
Reservation: af Friherre Cederström, R.: Ehuru Höglofliga Utskottet, det jag bör med belåtenhet förnimma, behagat lemna obestridda erforderligheten och gagnet af 3:ne Häradsting om året, i stället för endast 2:ne, i en numera folkrik och lifligt rörelseidkande provins, der rättsskipningens fortskyndande onekligen synes af affärslifvets stigande utveckling vara påkaliadt, har Utskottet likväl ansett framställning derom lämpligen böra af menigheterna i orten, t. ex. genom landstingen, afgifvas till Kongl. Maj:t. Jag vågar dock i motsats härtill föreställa mig, att Rikets Ständer i egenskap af Svenska Folkets ombud, vore fullt befogade att med befrämjandet af denna angelägenhet taga befattning; och tror jag, att, derest den utväg vidtagits, en, om ock i alla händelser sannolikt icke länge uteblifvande, förmån torde kommit den ifrågavarande delen af riket desto förr, eller redan under den närmaste framtiden, till godo; ett resultat, som nu först efter anlitande af den utaf Utskottet, såsom den rätta vägen, anvisade omväg, lärer kunna vinnas. An k. till Eip.*Ut»k. den 19 Dec. 1862, kl. 3 e, na. Betänkande, i anledning aj väckt motion (N:o 486) örn förbud mot befä lets inblandning vid a/slutande af kontrakt emellan rotehållare och soldal.
N:ris 12 och dB, angående väckt motion om upphörande af de s. k. prehendepastoraten. JVS 92, angående verkställd omröstning i anledning af de hos Riks-Stånden fattade skiljaktiga heslut vid förehafvande af Utskottets Betänkanden N:is .39 och 64, rörande väckta motioner i fråga om ej mindre Norrmäns och Danskars än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken; samt JVS 93, angående verkställd omröstning i anledning af de hos Riks-Stånden lättade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkanden N:ris 39 och 75, rörande väckta motioner om utvidgande al qvinnans medborgerliga rättigheter Frun Hågv. Presle-Ståudet. S. D. Föredrogs ånyo meddeladt utdrag, JVS 289, af Hedervärda Bonde Ståndets protokoll för den 22 innevarande månad, innehållande inbjudning till Presteoch Borgare-Stånden att biträda Bonde-Ståndets vid föredragning af Statsutskottets Utlåtande JVS 80, punkten 14, lättade beslut, såvidt det angår allåtande af underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t i fråga om jernvägsanläggning mellan Frövi och Fahlun. Preste-Ståndet afslog för sin del denna inbjudning och lade. med vidhållande af sitt i ämnet fattade beslut, förberörda protokollsutdrag till handlingarne. S, D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande JVS 101, i an ledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående kostnadsfri utdelning af Postoch Inrikes tidningar till alla kommuner i riket. Från Vallo fl. Borgare-Ståndet. S. I). Föredrogos ånyo Lag Utskottets: Betänkande JVS 51. i anledning al väckta motioner om ändring af lagens bestämmelser angående tiden för fullföljande af vad och besvär emot utslag, meddelade af Underrätt å Gotland. Itifäll*.
Högwördige prästeStandet: at orden för Hemman och öfrige fördelar böra salunda förändras: för Hemman och »frige lägenheter. lunda: all afkomst af lös och fast egendom, tilhörande Allmänna cassör, penninge-werk, Arbets-hus, Fattig-Försörjnings-, 8cbo!D-, kapitals, och Allmänna Underwisnings - Inrättningar samt »öfrigt alla fromma Stiftelser och 8tipenclier, stola icke med nägon skags Bewillning befwäras. z. §. Utstottets pluralitet finnér icke nägol stäl, hwarföre Minimi-afgift ä ^caöemias - Hemman stulle anses böra förswinna, enar Minimi-afgift ar beräknad af alla Hemman i Riket, och äfwen de, som med sine Räntor äro anflagne lil Tjenstemäns aflöning, icke blifwit befriade fran en dylik afgift, ändock at Bevillning särskildt erlägges af Tjenstemän, som pä detta sätt afiönas. !>Hörer til KoäaÄionen. ^ z. I^koio. -458 Den Z2 Mars. Z. lölom. ^ogwordige prästeStåndet: at Bewillningen för Hustrur matte hö g. lVsom. Da Bewillning för Stånds - Personers Hustrur blifwer större an jas til Twa procent afjför Allmogens i mohn af Mannens Bewillning; Männernes högre afgift, Allmogens Hustrur dock och billigheten således ej fran denna rilökning un dantagne; hwaruti Hederwärda Bonde-Ståndet instämt. Z. IVloM. Wällofl. Borgare - medgifwer ökning af de förstnämdes Bewillning, ansag Utssottöt sig böra hemställa, om icke anmärkningen marce förfalla. g. b/lom. Wid l^eclgAionsn af Ståndet: at för tydlig-Författningen torde denna rättelse böra göras. llckom.
Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition i samma votering Borgare-ståndets beslut, hvarigenom ett lån ä 75,000 R:dr Riksmynt blifvit Nora-Ervalla jernvägsbolag beviljadt, att utgå under samma vilkor, som äro bestämda för det af bemälda bolag från Riksgälds-kontoret förut utbekomna lån å 100,000 R:dr Banko (6 p rocent årlig inbetalning utaf bela den utbekomna lånesumman, dervid räntan ä det återstående kapitalet godtgöres efter 4 procent årligen och det öfriga utgör kapital—afbetalning; hvarjemte 5 procent årlig ränta å det till liqvid förfallna beloppet bör erläggas intilldess betalningen deraf sker). Voteringen har utfallit med 89 Ja och 50 Nej, hvadan Ja-propositionen blifvit antagen till kontra-proposition vid bufvud-voteringen. 4:de voteringen Den som, lika med Presteoch Bonde-stånden, anser Rikets Stander icke böra lemna bifall till det vid innevarande Riksdag ifrågaställda ytterligare lån till Nora Ervalla jernvägs-bolag, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, ansett, att ett lån af Femtio tusen R:dr Banko (Sjuttiofem tusen R:dr Runt) bör beviljas Nora-Ervalla jernvägs-bolag, att utgå under enahanda vilkor, som blifvit föreskrifna för det under innevarande Riksdag Gefle-Dala jernvägs-aktiebolag beviljade lån (SV) procent årlig ränta samt återbetalning från och med år 1860 af minst '/i0 årligen utaf hela det lyflade lånebeloppet). Och som denna omröstning gifvit ett resultat af 51 Ja och 68 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Nej-propositionens innehåll. 5:le voteringen.
Oxenstjerna, Carl Gabriel, såsom ledamot af RankoUtsk. erhållit 14 dagars ledighet, räknad från d. 7 dennes, anmodade ITrr Electorer alt sammanträda till val af en ledamot i Bevilln.Ulsk. efter Gr. Posse, en ledamot alt inträda i samma Utsk. under den Hr Lind af Hageby beviljade ledighet, en ledamot alt inträda i BankoUtsk. under Frih. Oxenstjernas frånvaro, samt en suppleant i Bevilln.Utsk. efter Hr Reutercrona. Öppnades Hrr Bänkmäns lista vid val af 3:ne Electorer efter N:o 1413. Hr Råfelt, Anton; N:o 1842. Hr Edenhjelm, Gillis, samt N:o 2309. Hr af Dalström, Gustaf Jakob; och befunnos hafva dertill blifvit utsedde: N:o 139. Gr. Wirsén, Axel Emil; — 150. Frih. von Otter, fullm. Frih. Bennet, Carl Stephan; och — 1805. Hr Stjernspetz, fullm. Frih. Hermelin, Aug. Söderling. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att det jemlikt 108 § Reg.F. åligger R. St. att vid hvarje riksdag genom 6 af hvarje RiksSlånd utsedde Electorer välja comiterade till tryckfrihetens vård, samt hemställde derjemte, om R. o. Ad. ansåge lämpligt att val af desse Electorer blefve förrättadt nästa Tisdags e. m. Ropades ja. Uppå sedermera framställd propos., beslöts alt vid nyssnämnde val skulle, i likhet med hvad vid föregrde riksdagar varit vanligt, utses 2:ne suppleanter; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att till följe deraf hvarje vallista, jemlikt 33 § Ridd.- Ordn., borde upplaga 8 namn.