Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Missgernings-Balken om Fem dalers böter för den, som kastar in i annan mans hus, gård eller farkost sten, stång eller annat, att dermed skada göra, hitintills vanligen blifvit, i brist af annat tjenligt lagstadgande, tillämpadt för sådana fall, sorn i motionen åsyftas; men då det måste medgifvas, att samma lagrum icke afser ifrågavarande slag af brott, hvilka dessutom, efter Utskottets tanka, fordra en strängare ans va rs-påföljd, än den nyssnämnda, dels i anseende till den elakhet, som ofta i hög grad derför ligger till grund, dels ock emedan de till sina följder kunna vara vådliga, samt äro svåra att upptäcka, såsom merendels i hemlighet utförda; så anser Utskottet sig böra biträda Herr Bagges motion, hvadan Utskottet, med ledning af hvad lagen 1 vissa andra lall stadgar, angående skadegörelse å egendom, vördsamt tillstyrker utfärdandet af en författning, hvarigenom förordnas: Den, sorn uppsåtligen, af ondska eller öfverdåd, slår in annans fenster, skall plikta från Seoc R:dr 32 sk till Tretton R:dr 16 sk , efter omständigheterne, ändå att icke någon deraf får skada. Sker det mera af okynne, än ondska, vare bot Tre R:dr 16 skillingar. Stockholm den 4 Maj 184-0. Reservationer. Af Herr Cederschjöld, R. T. ”Lika med Utskottets pluralitet, anser äfven jag sira fl höra uti lagen finnas stadgadt flir den uti Herr Bagges motion omnämnde förbrytelsen att inslå annans fenster; men jag finner mig likväl nödsakad att reservera mig emot Utskottets beslut, dels derföre, att Utskottet, efter min åsigt, ej gjort tillräcklig skillnad emellan ansvaret för den, som endast af okynne slår in fenster, och för den, som gör det i uppsåt att skada; dels äfven derföre, att de af Utskottet föreslagne straffböter ej öfverensstämma med lagens stadgande uti 20 Cap. 6 §.
Gamla fru Björnson, som var född Nordraak, hade öfverlefvat sin man, kyrkoherde P. Björnson, i 22 år. Hon var en å så väl själens som hjärtats vägnar rikt utrustad kvinna. 2o5 Teater och musik. Kongl. operan begynte i går sin nya säsong med uppförandet af den populära operan » Carmen » och med den lika populära fru Linden i titelpartiet. — Konsert gifves å k. operan omkring den 21 dennes af den världsberömde kompositören och dirigenten Saint-Saens, som då hitväntas på ett kort besök. K. Dramatiska teatern har redan sedan ett par veckor gästfritt öppnat sina portar för den nu så lifliga främlingsströmmen. Repertoaren har hitintills för oss stockholmare ej erbjudit något nytt, men helt visst, genom sin lifliga växling, dess mera för våra talrika landsortsgäster. Vasatetern släpper ej heller taget. Efter senaste muntra fars-sejouren har den nu återgått till högre uppgifter, hvarvid fru Håkanson och hr Svennberg i » Konung Midas » bjuda på ett par af sina erkändt finaste prestationer. Arenateatern på Djurgården har alltjämt en lika lyckosam sommar och Anna Pettersson Norrie, Offenbach och Suppé fylla i kompani kväll efter kväll dess salong. Nu har man senast med » Fatinitza » beredt litet omväxling mellan » Skö- na Helena » och » Boccaccio ». * Pliktens väg. Novell för Idun af Ali. (Forts.) På lördags morgon var Sigrid lugn och kall till det yttre. Hon tycktes ha fattat ett beslut. Hon skref en biljett till Isidor med endast dessa ord: » Kom i morgon söndag kl. 11 f. m., men icke förr! ' » och så sände hon Lotta med brefvet till banken. Fru Moss hoppades nu att förklaringens stund var kommen, men hela dagen gick och Sigrid var alltjämt lika tyst och lika stel. Och Isidor kom icke som vanligt på aftonen. Hvad hade väl Sigrid skrifvit? På söndags morgon steg Sigrid upp tidigare än vanligt och väckte sin mor. — Mamma går väl i kyrkan i dag? — frågade hon med en bedjande blick på den gamla. — Nej, det har jag verkligen icke tänkt. — Gör det ändå, för min skull!
BankoUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden med förslag till förändring af hittills antagna Bokföringsvärde för Guld uti Bankens räkenskaper, jemte grunder för inoch utvexling deraf. LXI. B. 361. LXIV. E. 35p. —- med tillstyrkan, angående en serskild ökning i löneinkomst, personelt för Bankens Ombud i Directionen öfver Götheborgs LåneContor, från och med år 1829. LXI. B. 36i. LXII. A. 224. — i fråga om fortfarande af skedda anordningar vid LåneContoret i Götheborg af ett arfvode för LåneExtractets uppgörande, och ett arfvode såsom skrifvarehjelp för Contorets Ombudsman. LXI. B. 36i. LXII. A. 224. — med förslag till föreskrifter att inflyta i .. det blifvande BankoReglementet, såsom en följd af Rikets Ständers vidtagne beslut rörande inlösning och utvexling af Bankens sedlar, förstärkning och utmyntning af Bankens metalliska tillgångar och hvad mera härmed gemenskap äger. LXI. B. 362. LXIII. A. 253. LXV. B. 112. A. 213. — med förslag angående en förbättring ad interim uti BankoStatens löneinkomster, 71 äfvensom rörande de flere till beloppet beräkneliga dels årliga och dels tillfälliga anordningar af Bankens omkostnads-räkning intill nästa Riksdag. LXI. B. 362. LXII. A. 273.
den smakfullt målade portiken för att se oss omkring, innan vi träda in. Och det är en tafla, värd att s e! Framför oss, som jag redan sagt, den imponerande strömmen samt längs med den nyanlagda vackra kurparken, under hvars höga alar man bör hafva en utomordentligt skön och behaglig tillflykt sommartiden. T v å pittoreska kiosker äro där förlagda, den ena för servering af mineralvatten, den andra för vattengående i strömmen. Vidare se vi till vänster, på andra sidan strömmen, på en täck udde det staden tillhöriga HALLEN. H V A D S T O R T SKER, det sker tyst », säger Geijer, och dessa hans ord kunna med skäl tillämpas på den nya och i sitt slag enastående vat' tenkuranstalt, vårt svenska Wörishofen, som i fjol den 10 juni öppnade sina portar för en lidande allmänhet. Visst hade väl ryktet om, att en dylik anstalt höll på att uppföras, nått litet hvar af oss, men man tänkte i allmänhet icke mycket därpå, och de, som gjorde det, togo i de flesta fall saken mera på skämt samt gjorde sig lustiga öfver » kneippandet&gt;, hvari de öfver hufvud taget ej tänkte sig annat än barfotagående. Jag säger de flesta, ty personer funnos äfven, som togo saken från en mera allvarlig sida, personer, som långt förut haft blickarna fästa på den tyska urbilden och som därför gladde sig åt att få en sådan äfven i Sverige. Raskt och beslutsamt och utan att låta mycket tala o m sig, planlades här och utfördes ett arbete, som i fulländning väcker beundran hos hvar och en, som ser det, och som är och kommer att blifva af stor betydelse för en mängd sjuka af alla slag. Borgs Kneippvattenkuranstalt (Kneippbaden) STOCKHOLM, IDUNS KUNGL. HOFBOKTRYCKERI. KNEIPPVATTENKURANSTALT. natursköna Himmelstadkmd, som det påstås att direktionen lär vara betänkt på att hyra såsom en fristad för klenare patienter, hvilka behöfva mera stillhet och ro, en tanke, som är väl värd att realiseras.
Denna skrifvelse är affattad i sådana ordalag, att ansvarigheten upphört för alla rådslag intill riksdagens början, ehvad de blifvit granskade eller icke, och då de åtgärder, sorn här äro i fråga, otvifvelaktig! höra till Statsrådsprottn före sista riksdagens början, lärer det vara tydligt, att ali ansvarighet för dessa åtgärder numera upphört, ehvad de undergått granskning eller ej. Jag hemställer således, om icke Gr. Cronhjelm vid detta sakernas förhållande skulle vilja låta denna öfverläggning anses som fulländad och medgifva, att Constit.-Ulsk:s mentor, blett får läggas till handlingarna. Gr. Cronhjelm: Jag anser mig på intet sätt hafva trädt grannlagenheten emot Constit.-Utsk. för nära, åtminstone icke vid jemnförelsen med de förebråelser, som jag i går fick uppbära; ty äfven jag har väl uppfattat Hr Cederscbjölds första yttrande, såsom ville han dermed bestämdt förklara, att det beslut, hvarom fråga är, blifvit fattadt d. 29 Oct. Men då han sedermera sagt, att detta förklarande endast stödde sig derpå, att tiden emellan d. 29 Oct. och datum för d. K. resolutionen instämmer med den vanliga mellantiden emellan fattandet och justerandet af ett beslut i Statsrådet, finnes åtminstone hos Hr Cederschjöld icke någon visshet, att det ifrågavar. beslutet verkligen blifvit granskadt; han har tvärtom aflägsnat denna visshet, då han sagt sig icke veta af, att någon jemnförelse emellan Statsrådsprotm i detta afseende ägt rum. Jag vill derföre icke påstå, att Frih. Ehrenborgh haft för afsigt att meddela en oriktig uppgift; men minnet kan fela, hvarpå vi i går hade exempel, och det är af sådan anledning, som jag begärt, att frågan måtte hvila för ytterligare upplysningars infordrande. Se 9 H. [ i» Dan i Juli f. ra. dan likväl Frih. Palmstjerna nu upplyst, att 1829 års R.
S. D. Efter skedd föredragning remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet följande i Ståndet af nedannämnde dess Ledamöter väckta motioner: l:o Professor Lindgren, om anordnandet af några stipendier å folkskoleanslaget för sådane Seminarie-elever, som företedde betyg öfver genomgången undervisnings-kours vid Institutet för döfstumma och blinda; 2:o Prosten Melén, rörande grunden för fattigvårds-afgifters utgörande af hemman, jemte deröfver denna dag inom Ståndet gjorda anmärkningar; och 3:ö Prosten Cnattingius, om ändring i Kongl. Fattigvårds-Förordningens 14 § 2 morn., i hvad det finnes stridande mot Kyrkolagens 3 kap. 4 §, angående de inom församlingarne döpta främmande barn. S. D. Föredrogs och remitterades till Lag-Utskottet en af Doktor J. Norström, den 23 dennes väckt motion, om straffbestämmelse för 3:dje resan lägersmål. 60 Prot.-Uldrag den 28 December 1850. Frän Vallofl. Borgare-Ståndet. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet följande motioner: Hr Murens, angående dels beräkning af postporto, dels förändringar i öfrigt uti postverket; vid hvilken remiss åtfölja af motionen föranledda yttranden:
Bref vidtagne väsendtliga förbättringar å appreteringsverket, nedlagt betydliga kostnader för hvilka de hvarken genom erlagd betalning för det obetydliga appreteringsarbete, hvarom de varit anlitade, kunde anses hafva fått ersättning, eller, i händelse af verkets nedläggande, genom en blifvande försäljning af inventarierna kunde påräkna godtgörelse, så ansåge Kongl. Kollegium sig sakna anledning frångå sitt förut gjorda tillstyrkande, att den af bemälde innehafvare för egendomen erbjudna löse - 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 64. skilling måtte antagas. I följd hvaraf Kongl. Kollegium i underdånighet hemställt, att Expeditions-sekreteraren Westberg och Majoren Westberg, måtte, emot erläggande af 10,000 R:dr R:mt, tilläggas fri dispositionsoch egande-rätt till meranämnde fasta egendom samt appreteringsverk med dertill hörande inventarier; att Kongl. Kollegium måtte ega, å Statens vägnar, lyfta och qvittera nämnde löseskilling samt till bemälde personer utfärda en så beskaffad handling, som, för erhållande af lagfart och fasta, kunde för dem vara erforderlig; att, om Stockholms sidenfabriks-idkare, inom två år, efter erhållen kännedom af Kongl. Maj:ts beslut i ämnet, hos Kongl. Kollegium behörigen styrkte, det de i hufvudstaden för allmänt begagnande inrättat ett emot tidens fordringar och allmänhetens behof svarande sidenappretcringsverk, de måtte varda berättigade aft hos Kongl. Kollegium utbekomma förenämnda 10,000 R:dr; men att, om detta vilkor ej af dem fullgjordes, ifrågavarande medel finge ingå till och förvaltas i sammanhang med öfrige under Kongl. Kollegium ställda allmänna medel till manuläkturernes befrämjande. Kongl. Majit, som på grund af de uti Kongl.
Bland våra landslrapsinålminnor iiro begge dessa riktningar representerade. Men de st&amp; ej skarpt begränsade m&amp; hvarandra htan öfvergti den ena uti den andra, så att det ofta är omöjligt att saga. till hvilken lcategori man riittast Iran hänföra den eller den artisten. Till den förstnamnda riktningen får val JoseJinn Holwzlund anses höra. Hon ar en ännu myclret populär framstailarinna af svenslra och norska kustlagen och fjelhotiv. Till den senare diirernot rakna vi vAr för närvarande mest uppmarlrsamnde landslrapsmilarinna Clbadotte JVa7dströ ' ~) ~ Uti sin l Afdeliiingeii I af denna artikel &amp; terfinnes i Dagny: haft. 143 flärdfrihet och nationella så att säga själftillracklighet är denna framstående artist nära besläktad med några af de bästa representanterna för det danslra landskapsmåleriet. F å torde som hon hafva lyckats få fram så fullödign uttryck för vår svenskn, ofta karga, inen dock så stämningsfulla ' natur. Det är en känslig och dröminande personlighet, som träder åskådaren till mötes från hénnes dukar. Ensamheten målar hon - ensamhetens poesi, fulltonigt och harmoniskt. Till samina andas barn hör Julia Strömberg, hvilhens första arbeten pfiminte om nyssnämnda målarinnas. Denna artist har på senare åren producerat föga, som allmänheten. satts i tillfälle att bedöma. Julia Beclc och 1M2rtha Tynell hörn 1 fråga om smak och uppfattning till det unga Frankrike. D m förra har tagit intryck af Bm-bizonskolan. Hon tolkar vackra sommarstämningar, där landskapet, insvept i graaktigt flor, blott låter betraktaren ana en och annan fin detalj mot en ' ljus mattad himmel. Den senares pariservyer, hållna i ett par enkla toner, visa ett känsligt luftstudium. Bland öfriga landskapsmålarinnor vilja vi fästa oss vid de begåfvade akvarellisterna Reginn Kylberg och Ama Gardell-Eriksson. I likhet med Charlotte F47ahl~trö~n hafva dessa artister exponerat åtskilliga synnerligen tilltalande bilder af svenska naturen, hvilka de rltergifvit med konstnärlig uppfattning och teknisk färdighet.
Ifrån detta Bergs-Collegii beslut var en Collegii ledamot i så måtto skiljagtig, att han ovilkorligen afstyrkte all export, äfven för den kortaste tid; hvaremot en annan ledamot, som med Collegium instämde uti afstyrkande af tillåtelse till export af Tackjern under någon längre tid, enär icke föreses kunde, huruvida icke handels-conjuncluren ett annat år kunde blifva sådan, att tackjernstillgångarne för inrikes behofvet blefvo erforderlige, likväl å andra sidan anförde, att då kändt vore, det förlidna årets minskade stångjerns-export varit af den svåraste inverkan på Bergslagernes ställning, så att de derigenom blifvit urståndsatte att till ett skäligt pris kunna afyttra Tackjernet, hvilket fallit till och under |:delar af hvad det förut gällt; samt att ett öfverskott af 56 a 60,000 Skepp, sålunda funnes, hvilket i närvarande stund, då Brukens smiden antingen till en del blifvit inställde eller icke med någon vinst kunde bedrifvas, vore nära osäljbart, åtminstone till ett pris, som försloge att belacka tillverkningskostnaden, samt afvaktandet af en bättre period, hvarförinnan det befintliga öfverskotta skulle ligga till last, än vidare skulle nedtrycka priset och försvåra Bergslagernes ställning, ansåge sig bemälde ledamot, med åliggandet att lika mycket se på bergsmannasom bruks-intresset och ulan att frånträda förut yttrad åsigt, att en fortfarande lackjerns-export skulle blifva skadlig, böra till Kongl. Maj:ls Nådiga bifall framställa, att till afhjelpande af den närvarande förlägenheten, hvari Bergsmännen sig befinna, 50,000 Skepp.
Af den 1 1 sistledne Martil , i anledning af Kongl. Majds Nådiga Remiss å Stads Bokhållaren i Carlskrona, Hof-Bokhållaren Carlsunds ansökning, om utbekommande af Mantalsskrifnings Provision för åren 1811 och 1812 med 44 R:dr 17 sk. y r:st. Banco, deruti Utskottet på andragne skäl tillstyrkt bifall å Carlsunds berörde anhållan, och ville Utskottet vid Stats-Regleringens fulländande för nämnde Summa uppgifva tillgång. 6:0 Af den Ii sistledne Manii, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå gjord ansökning , om utbetalning af Begrafningshjelp efter Secreteraren vid Kongl. Ingeneur-Corpsen E. M. Moiin; deruti Utskottet med anmälan, det ifrågavarande fordran utgjorde ett belopp af 138 Ben i April. 271 R:t3r 32 sk., hemstält att förevarande ansökning må bifallas, då Stats Utskottet framdeles skulle föreslå tillgång till denna utbetalning. 7:0 Af den 11 sistledne Martil, angående Strömsholms Stuteri-Inrättning, deruti Utskottet på anförde skäl hemställt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes i Nåder förklara de Herrar Committerade, hvilka haft sig uppdragit Hushållningens Reglerande på Strömsholm, Dess Nådiga välbehag för den verksamhet och det nit de vid verkställigheten af detta uppdrag ådagalagdt: Att då under loppet af ett enda år icke mindre än 39 st.
af Pontus nolm43 berg 65 Ja, kom till Norge; af Elisa Kielland 66 Oraniensalen, hvari Haag-konferensen öppnaPrinsessan Margareta; af Adi des (med illustr.) 43 66 | Den sommar, som aldrig kom; af Adi 67 Dawson City, hufvudstaden i Klondyke (med Torka; af Harald Jacobson - illustr.) 43 SS Stackars Jonas; af Snorre De gamla; af Bo Bergman .. 69 Lovisa Petterkvist i Europa; resebref I — VII (mod 3 illustr.) 47 När barnet kommer in; efter V. Hugo, af .. Alfred Victorin * 70 En betydelsefull svensk uppfinning (med illustr.) 47 Alfkungen; efter Goethe af Al / red Vktorin ... 72 73 Från nunnekrigets slagfält; (med 5 illustr. 48 Hedvig Winterhjelm; af Jaqueline .. Ett furstepars sommarhem (Parkudden) (med 74 Den gamla valsen; af Snorre 6 illustr.) 49 74 Impromptu; af Pontus Holmberg 76 I Zacharias Topelius ' hembygd; af K. J. Dvärgafunder; af Emil Schiött Hagfors (med 5 illustr.) 51 76 Dömd; af Adi - Där de gula bladen falla; af Harald Jacobson 77 Ultuna Iandtbruksinstituts 50-årsfest (med 2 78 illustr.) 52 En natt; af Fredrik Nycander 79 Landtbruksoch industrimötet i Jönköping En bröllopsdikt; af Daniel Fallström 80 (med 4 ill.) 52 Var svensk! af Klippans son 81 Prins Eugens sommarbostad vid Alvastra Andlig skandinavism; af Adi 82 (med 2 illustr.) 53 Brefdufvan; af Björn Cederberg 83 Skansens bergbana (med illustr. 53 Kommissioner; af Snorre 85 » Framnäs » » 63 » Sangerhilsen »; af Adi 85 Den nyordnade Djurgårdsentrén (med illustr.) 53 Oktobervisa; af Jean 86 Från kulturhist. museet i Lund (med 2 illustr.) 53 Ett återseende; af E.
Jag instämmer med Friherre Anckarswärd, och afstår från hegäran om remiss af mitt Memorial, men anhåller, att i protocollet måtte intagas, att det varit i följd af min begäran, som frågan tills vidare förfaller. Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att RiddarhusUtskottets ifrågavarande Memorial måtte läggas till liandlingarne. Bifölls. Föredrogs å nyo Herr Printzenskölds, Carl, den 5 dennes på bordet lagde Memorial, innefattande anmärkningar vid Grefve Cronhjelms, Otto August, den 3o sistlidne December e. m. till BevillningsUtskottet remitterade Motioner, dels angående åtskilige föreslagne ändringar i nu varande BevillningsFörorduing, samt dels angående Jio Oen 12 Januarii. eftergift af åtskillige utaf KammarRätten ådömde anmärkningsmed el. Herr Printzensköld Carl, anförde skriftligen: Enär jag, vid ytterligare genomläsning af mitt anförande, i anledning af Herr Grefve Cronhjelms Motioner, funnit åtskilliga ordalag derstädes förekomma, som tilläfventyrs skulle kunna anses vara riktade emot Herr Grefvens person, har jag trott mig, till förekommande af alla misstydningar, böra härmedelst förklara, det min afsigt alldeles icke varit, att ingå i några personligheter, ehuru Herr Grefven på flere ställen uti sin ena Motion, i detta hänseende, gifvit mig de mest förledande exempel ; hvadan jag vördsamt utber mig rättighet, att i förenämnde mitt anförande få förändra de uttryck, som tilläfventyrs kunna gifvas en helt annan tydning, än hvad jag med dem åsyftat, för att såmedelst emot mig undanrödja alla anledningar till den här ofta gjorde anmärkning, att man mindre fäster sig vid sak, än person. Grefve Cronhjelm, Otto August: Efter den af den siste värde talaren nu gjorde anhållan, torde Ridderskapet och Adeln billigt fordra, att jag deröfver yttrar mig. Jag får då förklara helt kort och godt, att jag för min enskilta del bifaller hans begäran. Den 12 Januarii.
Memorial till Riksens Ständer med Redactionsförslag till de af Betänkandet om en ny StyrelseVerkens reglering föranledda Grundlagsändringar, Enligt sitt åtagande, i Memorial af den 11 dennes, får ConstitutionsUtskottet härjemte vördsamligen öfverlemna såsom Riksens Ständers beredda, till nästa Riksdag hvilanda utlåtanden, fullständiga Redactionsförslag till de Grundlagsändringar och tillägg, hvilka blifvit af Särskildta Utskottets betänkande, om en ny StyrelseVerkens reglering föranledda. Slockholm den 39 December 1813, 352 Constitutions-Utskottets betänkanclen. Beredda förslag till Grundlagsändringar och tillägg , egande gemenskap nied ny reglering af S tyr else Verk: n. Re gerings-For.nen. StatsRådet skall bestå af Fjorton Ledamöter, hvilke ege rätt att alla der förekommande mål öfvervara, nemligen: En JustitiaeStatsMinister, som tillika alltid vare främste Ledamot af Konungens Högsta Domstol ; En Statsminister lör Utrikes ärendena, samt Tolf StatsRåd. Ej må Fader och Son, eller två Bröder på en gång vara ständige Ledamöter af StatsRådet. v* 6. Af StatsRaden skola Sex vara Föredragande, nemligen: En Krigs Minister , för Landförsvarets ärenden; En Sjöminister, för Sjöförsvarets ärenden : En Inrikes Minister , för ärenden , som angå Näringarna, Allmänna Hushållningen och Ordningen; En FinnanccMinister, för Ca, me - Constitutions Utskottets Betänkanclen 353 merni - och Drätselärenden; En Ecclesia« stiqueMinister, för Kyrkoärenden , derunder innebegripna mål, rörande Allmänna Uppf ostron samt Hälso - och Fattigvården, och en JustiticeCänceller, för Grundlagsoch Justitiaeärenden, nied undantag af frågor om Nåd i brottmål, hvilka af Re. visions^ ecr eter are må föredragas. Bland de öfrige Sex StatsRaden, hvaraf minst
Utsk. säger nemi.: ”Utsk. liar tagit i öfvervägande, hvad sålunda blifvit an”fördt, men tror sig böra förnya sitt förra, här ofvan intagna tillstyrkande, enär det annars möjligen skulle kunna ”hända, att kostnaden för courirers begagnande understundom blefve, under benämning af estafette!-, postcassan på”förd, och denna derigenom komme att vidkännas utgifter ■”till obegränsadt belopp.” Detta sista yttrande synes utgå från en förutsättning af, jag vill icke säga en, falsifiealion, men åtminstone en viss svekfullhet i handlingssätt, som jag ej tror lämpligen kunna utan bevis riktas mot något embetsverk. Jag påminner mig här en gammal regel i den Romerska lagfarenheten, att hvar och en bör anses handla redligt, tills motsatsen blir bevisad: "Quilibet prcesumitur bonusj donec probetur contrarium." Tillämpningen af denna regel på Cabinettet får jag således för det första reclamera. För det andra får jag upplysa, att skillnaden emellan courirer och extraposter är så bestämd, att någon förvexling emellan dem omöjligen kan uppstå. En courir afskickas nemi. från den auctoritet, som expedierar honom, directe till den, sorn skall mottaga brefvet, utan någon medverkan af Postverket; hvaremot då en extrapost expedieras, brefvet endast lemnäs till postcont., som på vanligt sätt afsänder brefvet till destinationsorten. Skillnaden Den 17 Juli f. m. emellan extraoch vanliga poster är ingen annan, äo att de förra afgå på ovanliga dagar. Extraposter och courirer kunna således aldrig förvexlas. För det tredje tror jag mig böra nämna, att Cabinettet ej är det enda embetsverk, som äger att afsända både courirer och extraposter.