Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
»Hvem menar du?» »Valentin Janson — han har sett dig i våras på teatern. Har du värkligen aldrig hört talas om honom? Kaptenen på Ran ... han kommer hit snart för att lasta konsul Gardbergs tjära. Du ska få se.» Konsul Gardbergs tjära — Margit hade icke hört ett enda ord om den affären. För första gången under hela kvällen betraktade hon med ett visst nyfiket intresse den sirliga, lilla damen, som ånyo nästan tillslutit ögonen. »Inte sant, Margit ... vi ska bli vänner för framtiden, vi båda?» Faster Jettas röst ljöd i trappan — gästerna ville taga afsked. Genast märktes en nervös ryckning i fröken Valborgs mungipor, de likasom bildade vinkel, och ansiktet fick ett halft smärtsamt, halft resigneradt uttryck. Margits goda hjärta tog utan betänkande öfverhand. »Jag kommer strax, faster!» ropade hon ifrigt. Och när fru Hilleström i full utrustning blef synlig utanför på verandan, öppnade hon fönstret och lutade sig ut: »Förlåt, att jag försummat mig, tant, men ... ja, Valborg har lofvat att stanna kvar här»... Då slog enkefru Ottilia Hilleström ihop sina vingar och tänkte: »Det kära barnet ... skada bara, att Valborg inte fick träffa Berger.» Men när alla båtarna hunnit ett stycke från land, föreslog studenten ett allmänt hip-hip-hurra-a-a och vinkade med mössan åt fröken Schrowe, som barhufvad, käck och omedvetet vacker stod ute på bryggan. En ljum höstvind stryker fram öfver staden och går till sjöss. Det är marknad, och ovanligt mycket folk har tillströmmat. Eljes äro de stora gårdarna mestadels toma — nåja, vattenkärran med sin så eller möjligen en rund blomsterrabatt midt på planen. Bomvaktarn uppfångar bropengar af kanske ett tiotal främlingar i veckan, och tullgrinden vid bryggeriet öppnas dagligen knappast oftare — det vill säga för dem, som nödgas åka de två versten ned till hamnen, nära åmynningen. Därifrån är det en half timmes rodd till Varfsholmen, vid hvars pålbrygga ångbåtarna lossa och lasta. Ja, i allmänhet råder mycken stillhet.
OSCA R. G. A. Sparre. 30 Kongl. Maj-.ts Nåd. Proposition, M 48. Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements-Ärender, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stochholms Slott den 31 Januari 1851. Närvarande: Justitie—Stats—Ministern, Hans Excellens Herr Grefve Sparre. Stats-Råden: Fåhreeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt, Justitie-Råden: Nordenstolpe, Qviding. Hans Excellens herr Friherre Stjerneld och Stats-Rådet Grefve v. Platen anmäldes vara af sjukdom hindrade, att detta Stats-Råd bivista. Hans Excellens herr Grefven och Justitie—Slals-NIinistern anmälte i underdånighet: Förslag till Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående ändring i 20 Kap. 6 g Byggningabalken, öfver hvilket i Stats-Rådet den 7 innevarande månad i underdånighet anmälda förslag Högsta Domstolens utlåtande då är vordet infordradt. Förslaget innehöll: att hvad i 20 Kap. 6 g Byggningabalken, jemförd med Kongl. Förordningen den 3 September 175S, stadgas derom, att damlucka skall öppnas den 10 Maj, der vatten kan åker eller äng skada, måtte, beträffande Norrbottens, Westerbottens och Jemtlands län, så ändras, att tiden för damluckas öppnande, i omförmälde fall, utsträckes till den 1 Juni. På sätt Högsta Domstolens Protokoll den 21 i denna månad utvisar, hade Högsta Domstolen i underdånighet tillstyrkt, att den föreslagna Propositionen måtte till Rikets Ständer aflåtas. Enligt Stats-Rådets hemställan, godkände Kongl. Maj:l ifrågavarande nu upplästa nådiga Proposition, hvilken, sådan den finnes bifogad detta Protokoll, skulle Rikets Ständer till antagande öfverlämnäs. Ex protocollo, C. P. A. Hallbäck. Kongl. MajUs Nåd.
flan lindat pilen i rosor, " itlan ler med skälmskaste grop. fja, fåfängt kom du ej neder fl lifvets kämpande hop. Snart är det din tur att falla " öch blöda ur djupa sår. Se midt genom snöhvil marmor fDen svartaste åder går. c £) en grenar sig djärft mot larmen, fDen ringlar sig trådfin kring c Domarens löfte. A f Ave. * » amtalet om egna och nästans angelägenheter, om de moderna romanerna, om teatern och den senast hörda konsertsångersskans dräkt började tvina och visa starka tecken till att bortdö i gäspningar, då herrarne ändtligen anlände och gåfvo kaffebjudningen en prägel af » storkalas ». Det var en samling af unga, välklädda människor, som uppfyllde den vackra våningen, och man hade samlats för att ha roligt tillsammans. Samtalet upplifvades, flammade till stötvis, som då en brasa rå ved får luft; man talade lifligt om det modiga uti att kasta från sig ett tomt lif, såsom man befriar sig från en söndertrasad handske; man af handlade möjligheten af andevärldens tillvaro; en ung man i målbrottet talade om nirvana och sin utsikt att » försjunka i intets tillvaro »; en ung dam, * Från okänd hand har jag för några veckor sedan emottagit materialier till nedanstående skildring, och med dem följde en ansökan, att denna » tidsenliga leks måtte blifva framförd till allmänt påseende, sådan som den förekommit i verkligheten. Ave. med starkt krusad lugg, talade dämpadt om sitt svärmeri för Budda; och en tjugusjuårig tjänsteman, med antydan till månstrimmor öfver hjässan, höll en liten afhandling om det berättigade i lifsledan. Ingen enda menade allvarsamt, men det hela gaf stämning och tillfällen att göra sig intressant genom att yttra djärfva ord med vekt tonfall och veka ord med ironiska axelryckningar. Och så gaf denna konversation tillika ett behagligt vemodigt skimmer åt hela tillställningen, hvilken egentligen var en afskedsfest för Laura.
Stånds och frihetens gemensamma försvarare; sorn, sedan han med ali sin förmåga uppfyllt detta kall, gick, belönad blott af sitt lyckliga medvetande, att pa andra sidan hafvet söka oberoende och lugn ; och som, af ren erkänsla för en aktningsfull kallelse, återgick att för lifstiden uppoffra dessa till tjenst åt den höga Person, hvars visserligen icke så snart förmodliga bortgång orsakat den nu uppkomna fråga. HögloflRidderskap och Adel! Skulle det böra kunna. Ridd, 0. Ad. Prof. N:o 21, t 6.3 Hen g Simi. e. m. sägas, att ibland oss denne 75.‘årige värdige Alan »edan ingått i den förgätna generationen? Talande, och kan hända inycket talande, skäl skulle kunna särskildt anföras för ännu flera, men jag bör éj nu dermed upptaga Höglofl. Ridderskapet och Adelns tid, utan anhåller allenast vördsamligen om Ridderskapet och Adelns bifall till den af mig föreslagna återförvisning. Grefve Mörner, Adolph Göran: Efter hvad som nu i detta ämne blifvit af Herr Kammarherren Silverstolpe så ganska väl framstäldt, kunde det vara öfverflödigt, att jag något tillägger, då jag egentligen icke har annat att säga, än att jag med honom hufvudsakligen" instämmer. Men jag kan ej låta undgå Aletta tillfälle att något närmare utveckla anledningarne till det Konungens nådiga beslut, hvilket vid min föredragning biet" i detta fall taget. Någon reglering af en afliden Kongl. Persons HofStat hade sedan 1809 icke ägt rum. De föreskrifter, som StatsUtskottet anfört, hade afseende på Indragningssamt Beneficieoch BenådningsStaterna och en reglering af förut gifna Pensioner; de angingo icke ett tillfälle, då genom en Kongl. Persons frånfälle Staten gjorde en oväntad besparing, men flere enskildte med detsamma blefvo i saknad af ej obetydliga fördelar. Likväl lemnade äfven de omförmäldte föreskrifterne
Nu passar det sig likväl så, att i afseende på dessa 22,5oo r:dr BorgareSt. beslutat, att de skola ingå till 3:dje titeln, men Dea 16 September e. m. inclusivt med det af BorgareSt. besintade mindre anslag af 644)'66 i;dr 3a sk. uppföras för Krigs-collegii departement. Jag anser således, att denna punkt måste till StatsfJtsk. återremitteras, för att få voter:s-propos:na sålunda förändrade, att i afseende på frågan om anslaget till Krigs-collegii departement, votertn blifver emellan 696,000 r:dr och 666,666 r:dr 32 sk., samt att då 2 Stånd bifallit att 22,5oo r:dr af roteriogs-afgifterna skola gå till 3:dje lnifvudtiteln, men ett Stånd, att de skola ingå till Riksgcont. och BorgareStts beslut i frågan mäste blifva derunder subsumeradt, i händelse det icke vill förena sig med BondeSt. eller de 2 andra Stånden, hvarom naturligtvis Utsk. bör aflåta inbjudning till BorgareSt. den andra voterts-propostn, som af StatsUtsk. bör framställas, blir den, huruvida dessa 22,600 r:dr rotefrihetsafgifts-medel böra tilläggas 3:dje titeln, oberoende af förenämnda 696,000 eller 666,666 r:dr 32 sk., eller också enligt BondeSlts beslut ingå till Riksg.contoret. Jag anhåller således om propos. till ålerremiss af denna punkt. Hr von Hartmansdorff: Jag tror för min del, alt den obestämdhet eller oreda, som Frih. Cederström omförmält, egentligen härrör deraf att Utsk. har vid propositionens uppgörande sammanblandat de alne frågorna om 666,666 r:dr 32 sk., och om 22,000 r:dr.
Då dessutom denna föreslagna utväg i synnerhet egnar sig till bidrag åt så kallade fromma ändamål, i hvilken egenskap understöd för nödställde jordbrukare torde täfla med hvilket annat som heldst, så kan Utskottet icke annat än förblifva vid sin förut yttrade öfvertygelse, om lämpligheten af det förslag Betänkandet innehåller; dock öfverlemnas detta till Riksens Högloft. Ständers egen upplysta ompröfning, med vördsamt tillkännagifvande, att det återremitterade Betänkandet blifvit af Högloft. Ridderskapet och Adeln och Vällofl. BorgareStåndet godkändt. Stockholm d. 5 Sept. 1823. 1&44 Beinoch Ekon. Utsk. Betänkanden. Ankom den 11 Sept. 1823. Forslas: till jdunkning uti Respective RiksStåndens särskildt fattade beslut, öfver föreslagne ändringar uti Författningarne rörande Husbehofs brännvinsbränningen och dermed gemenskap e~ gande ämnen. tander den 31 sistlidne Maj, har Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskott uti detta ämne afgicvit sitt Betänkande, innehållande, uti 16 särskildta tnomenter, Utskottets Utlåtande öfver de af Motionairerne yrkade ändringar uti de härom nu gällande Författningar. Sedan samteliga RiksStånden, i föfljd af dervid gjorde anmärkningar, återremitterat detta Betänkande, så utgaf Utskottat, under den 18 derpå följde Juli, sitt förnyade Utlåtande öfver de momenter, hvilkas innehåll blifvit satt i fråga, eller af anmärknin» gar åtföljde. Med beslut häröfver hafva inkommit Höglofl. Ridderskapet och Adeln, under den 29 Juli, Högv. PresteStåndet, under den 2 Augusti, Vallöf!. BorgareStandef, under dan 5 Aug, samt Hederv. BondeStåndst under den £ och fl^Augusti, £«t>. och Ekon. Vtsk. Bttiinkandtn.
KammarCollegium som nu utöfver en sådan administration hvad Kronans hus i Landsorterna angår, i allt fall vanligen innan beslut fattas om föreslagne nybyggnader eller reparationer, till ÖfverIntendentsContoirets granskning öfverlemnar de från •vederbörande inkomne Förslag. Då i öfrigt elen för ÖfverlntendentsEmbetet fastställda Stat, synes vara, åtminstone med ringa tillökning, tillräcklig för öfvertagandet af Förvaltningen äfven utaf anslaget lill nybyggnader och reparationer å Kronans hus i Landsorterna, får Utskottet tillstyrka, det R. St:r må i detta ämne till K. M:t ingå med und. skrifvelse och deruti såsom hufvudpuncter upptaga: 1:0 att alla Kronans byggnader så väl i IlnfvudSladen som i orterna, MilitaireStaternas undantagne, må ställas under Öfverlntendents-Embetets inseende och de Authoriteter, som dem å stället disponera, vid inträffande behof af nybyggnader eller reparationer, altså hädanefter vända sig till nämnde Embete , i stället för att derom göra anmälan hos K.
Af den 19 Januarii, af innehåll att Ståndet, vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, i anledning af gjord anmärkning innom Borgare-Ståndet, i fråga om den till RiksdagsUtgifterne anslagne Summa, låtit dervid bero. Af den 24 sistl. Januarii, om bifall till dessa Stats-Utskottets Utlåtanden: v 1:0 Uppå Herr M. Thunelis , såsom Fnllmägtig för Carlskrona Stad ingifne Memorial, om Lån af allmänna Medel för anläggningar derstädes. 2:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Proposition, om uppförande af en Minnesvård öfver Kron-Prtnsen Carl August. 3:0 Angående Herr Professor Forssels Memorial, om kostnadens bestridande förtryckningen af Landshöfdinge-Embetenas Kungörelser. 4:0 I anledning af Kongl. Maj;ts Proposition , om eftergift af en Statens fordran i Landshöfdingen von Echsteds Sterbhus. 4<? I anledning af Herr Prosten Fornanders Memorial, om kostnaden för en undersökning, huruvida Stenkohl finnas på Öland. 6:0 Angående Riksdags-Fullmägtigen Sven Månssons fran Calmara Län Förslag, om uppränning af Stångån samt i förening dermed en Canal-anläggning. Af den 24 Januarii, af innehåll att Ståndet vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtanden öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande, angående; r.o Sökt lån af allmänna Medel i och för Landskrona Stads Kyrkobyggnad; 2:0 Afskrifning utaf värdet med flere kostnader i och för de på Kungsholmen belägne till Curhus upplåtne Byggnader; vid dess uti berörde ämnen fattade beslut låtit bero. Af den 24 Januarii, om bifall till Stats* Utskottets Utlåtanden, angående.- 1:0 Herri G. Kjellanders Memorial, om uppskof med Redovisningen af Krono-Upp börden. 2:0 Herr G. A. Silfverstolpes Memorial, om ersättning af Cours-differencen å Svenska Mini - Den tf Februarii* Ministern Herr P. Lagersvärds, genom Riks» gälds-Contoiret liqviderade fordran. Af den 24 sist/.
att låta en lyceum bureau taga saken om liander. Detta är ett kontor, där det göres affärer med ord ocli visor, tal ocli musik. B y r h bildar den förmedlande länken mellan allmanheten och människor, begåfvade. med en eller, annan talang. 31usici, sångare, skngerskor, föreläsare af båda könen och deklainatöy kallas för den skull pH affärsspråket för » talents&gt;. Berömda man och kvinnor, såsoni Stanley, Patti, Edwin Arnold m. fl. ha impressarier; dessa stjärnor af första storleken. rulla kontraktenligt fram genom landet på sina af agenten förhand utstakade banor. Stjärnor af andra storleken, som Paul du Chaillu, mrs Liverinore, Sam Jones m. fl. få sina banor utstakade af en lyceum bztreazc, i likhet med &gt;talents-himmelens alla öfriga mer och mindre betydande konstellationer. Byrån står. under sommaren och förhösten i underliandling ined komitéer öfver liela landet, köpslår om priset for konserter, soiréer och föredrag, jämkar med datum, puffar för, sina sujetter, sporrar ' p a b l e n s nyfikenhet genom bilder ocli loftal öfver D talenterna w. ocli uppsätter s&amp;ui kontrakt ined vederbörande, soin engagerat en W talent w ibland flera månader i förväg. Herrn eller fruiitimret med talang underrättas nu genoin byrån om de bestämda data och är kontraktenligt ' bunden att på ort och ställe pH gifven tid gifva konsert eller hålla föredrag, så vida icke banliinder eller allvarsam sjiikcloin göra kontraktet om intet. Enligt detsamma inkasserar talenten betalningen, innan ännu ljusen släckts i festlokalen och folkets förtjiisning hunnit svalna. De sista handklappningarna, atföljda af detta efterspel i, kontanter, höra till ljuspunkterna på denna ej så alldeles töriifria bana, det blyges jag alls icke att ' erkänna. Af den inkasserade summan får byrån vid livarje månads slut sina drygs procent, sedan resekostnaderna afraknats. &amp; ' '
Tager eder tolf män, utaf hvart slägtet en; Och bjuder dem, och säger: Lyfter upp utur Jordan tolf stenar, af det rummet der Presternas fötter stilla stå, och hafver dem öfver med eder, att I lefven dem i lägrena, der I eder i denna nattene lägren. Då kallade Josua tolf män, som tillskickade voro af Israels barn, utaf hvart slägte en; Och sade till dem: Går fram för Herrans edars Guds ark midt i Jordan, och hvar lyfte en sten på sina axlar, efter talet af Israels barnas slägter; Att de skola vara ett tecken ibland eder, när edor barn i framtiden fråga sina fäder, och säga: Hvad göra desse stenarna här? Att I då mågen säga dem, huru Jordans vatten sig åtskiljde för Herrans förbunds ark, då han gick genom Jordan; så att desse stenarna skola vara Israels barnom till en evig åminnelse. Då gjorde Israels barn såsom Josua böd dem; och båro tolf stenar midt utur Jordan, såsom Herren hade sagt Josua, efter talet af Israels barnas slägte; och båro dem med sig till det rummet, der de lägrade sig, och der lade de dem. Och Josua reste upp tolf stenar midt i Jordan, der Presternas fötter ståndit hade, som förbundsens ark båro, och de äro der ännu intill denna dag. Ty Presterna, som arken båro, stodo midt i Jordan, tilldess allt bestäldt vardt, som Herren böd Josua säga folkena, och Mose Josua budit hade; och folket skyndade sig, och gick öfver. Då nu folket allt öfvergånget var, så gick ock Herrans ark öfver, och Presterna för folket. Och de Rubeniter, och de Gaditer, och den halfva Manasse slägt, gingo väpnade för Israels barnom, såsom Mose dem sagt hade; Vid fyratiotusend väpnade till härs gingo för Herranom till strids på Jericho mark. På den dagen gjorde Herren Josua stor för hela Israel; och de fruktade honom, såsom de fruktade Mose, medan han lefde. Och Herren sade till Josua:
Maj:t i underdånighet anhålla, att den bränvins-redskap, som blifver för allmänna medel inlöst, må, på det sätt Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande, kan finna lämpligast och med Statens fördel mest öfverensstämmande, varda för Statens räkning så tidigt försåld, att de inflytande försäljnings-medlen kunna användas i liqvid för nämnda redskap, så vidt sådant kan utan 'allt för stor olägenhet för Staten ega rum; och 2:o alt förskottet, så väl för ofvannämnde inlösen, sorn för öfrige dermed förenade kostnader, må Riksgälds-kontoret godtgöras dels af bränvinsbevillnings-medlen, i den mån desamma ingå till högre belopp, än som för den ordinarie Statsregleringen påräknas, dels af försäljnings-medlen för bränvins-redskapen, allt efter som dessa medel inflyta. Stockholm den 24 November 1854. Reservationer: af Riksdags-fullmäktigen Lars Rasmusson från Götheborgs och Bobus län: »Emot det beslut, hvaruti Höglofliga Utskottet stadnat, att en summa af 2,030,420 R:dr 40 sk. skulle användas till inlösen för Statens räkning af enkel bränvinsbrännings-redskap, nödgas jag mig reservera, af skäl, att jag anser det icke vara Statsverket värdigt att ingå i några handels-transaktioner, hvilka endast medföra förlust, ty handels-expediterne komma säkert att för sina besvär tillgodoberäkna sig hela försäljnings-beloppet, och Staten endast får äran utgifva lösnings-priset. Min öfvertygelse derjemte är, alt ej 2^-del af å larifen uppräknade pannor komma att till inlösen utbjudas. De ^^-delarna af anslaget blifva nog begärlige vid nästa Riksdag för inlösen af en hop konstbränneriredskaper, hvilka icke finna sin fördel uti att fortsätta yrket; och tilläfventyrs åtgå här - 4 Ståls-Utskottets Utlåtande, N:o 373. till ännu några millioner. Banan är beträdd och prejudikatet gifvet, hvaremot jag vill förklara min protest, och må de, som bidragit till förslaget, allt för gerna tillräkna sig både hedern och fördelarne.»
Några lå af de vigtigaste punkterna torde dock vara af den beskaffenhet, att de icke böra lemnäs utan allt genmäle. Hvad då först beträffar den inhemska uplåningen, så kunna nästan alla de inkast, som mot densamma blifvit framstälda, sammanföras till två hufvudanmärkningar. Man påstår nemligen, dels att ett dylikt Statens upträdande såsom lånesökande på den inhemska penningemarknaden nu skulle vara för våra näringar och vår penningeställning ganska vådligt, dels att under nuv:de förleden en sådan uplåning i allt fall, i anseende till bristande tillgång på kapitaler, ej skulle kunna utföras. I begge dessa afseenden ber jag dock att ytterligare få påminna om den hufvudsakliga omständighet, hvarpå flera föregående talare redan fästat upmärksamheten, eller att Den 15 Februari e. m. summan, hvilken af K. M. blifvit föreslagen att uplånas inom ian* det, successive umler 3 år, ej upgår till mera ån 3 mill. rdr, eller 1 mill. om året. Når man nu besinnar, att äfven de minsta fltiktuatiouerna i den vanliga rörelsen och penningecirkulationen belöpa sig till mångfaldiga gånger detta belopp — endast en mera eller mindre gynsam skörd kan t. ex. göra en skilnad af omkring 12 å 15 mill. — så synes mig de farhågor, man af denna ani. hyser för en skadlig rubbning i våra penuingeförh:n, icke vid närmare betraktande hafva tillräcklig grund. Och hvad angår den förutspådda omöjligheten, att för närvarande erhålla några medel inom landet, så bör äfven i detta hänseende skälet till en motsatt mening sökas i den föreslagna summans ringhet, hvilken tydligen visar, att hela åtgärden blifvit ifrågasatt, mindre för det relativt obetydliga kapitalets skull, än såsom inledning till ett finansielt system, hvilket, af alla erkännes såsom godt och önskligt, och som framdeles kunde vidare utsträckas. Flere talare före mig. synnerligast Gr.
Helt visst hade direktör Linden gjort bäst i att bespara oss denna » konstnjutning », s o m skall bringa h o n o m föga ära och — vi vilja h o p p a s det — äfven föga guld. programfyllnad gafs ett obetydligt franskt Utlåtande om Mellins Food. Porla d. Herr Axel Lennstrand, Gefle. Jag får härmed på begäran vitsorda att » Mellins Food » för mig, som lider af försvagad matsmältning, v a r i t af ovärderligt gagn, emedan jag genom begagnandet däraf oetydligt å t e r v u n n i t krafter och dess beståndsdelar varit s y n n e r l i g e n nä- rande och lätt assimilerbara, hvilket är mig ett nöje att intyga. Med utmärkt högaktning K. ROLAND ER, Kyrkoheide. Prof af MELLINS FOOD sändes p å begäran och från A x e l Lennstrand, Gefle, Kontant 540,000 kronor D Ä R A F H Ö G S T A V I N S T E N 50,000 kronor Fredsgatan 32, Bruksanvisning medföljer hvarje burk. Allm. (G. Hushållskol, Virserum. 4 T i l l d a g l i g t b r u k kan man faktiskt ej använda ett mer behagligt, friskt och mot smitta skyddande munvatten än F. Se åtföljande intyg af professor E. Almqvist, Stockholm, Professor E. Chr. Hansen, Köpenhamn, m. fl. framstående läkare. E L E G A N T A IDUNS Hamburg, Grosse Bleichen 16, Endast äkta med vårt skyddsmärke » Canfleld-. ~ V 8 13 KUNGL. å (S. T. A. IA. S FÄRGADE Ö P P N A D. Oöfverträffadt skyddsmedel för hvarje klädning. U t a n lukt. Vattentäta. Rubber Coces, SkrädderiEtablissementet UNDERYISNING I LINNESÖMNAD. Canfield Engelska Marie-Briketter. 89546) eleganta och solida, kunna erhållas hos undertecknad. Fabriken, grundad af C. J. Ekelund 1864, har flera gånger erhållit pris, senast 1897 i Stockholm.
Domstol för upptagande af åtal emot HofRätter och Collegier, med flere Embetsverk P. 173. — om Lagsamt All - 475 manna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtande öfver anmärkningar vid Utskottens Betänkande, angående dels afskaffande af ali ExpeditionsLösen, dels ock nedsättning af Taxan derå, P. 173. ■— om Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens UtlåLande öfver anmärkningar vid Utskottens Förslag till Reglementariske föreskrifter vid den gillade Tariffen för TullBevillningens beräkning å inkommande och utgående varor. P. 173. — om inlemnande till RiddarhusArchivet af Utskottens Protocoll och Handlingar. P. 173. — om Lastbryggan vid Riddarhuset. P. 174. — om ny redaction af i3 §. 1 Art. i RiddarhusDirectionens Instruction. P. 175. — om RiddarhusUtskottets memorialer: 1) i anledning af väckt motion om Riddarhusets Brandförsäkrande; 2) angående ÖfversteLieutenant Du Rees ansökning, att blifva Svensk Adelsman. P. 175. — om PresteStåndets ProtocollsUtdrag rörande ett vilkor vid Bevillningens åtagande P. 198. — om C011- stitutionsUtskottets memorial rörande förloppet af en i Förstärkta ConstitutionsUtskottet anstäld omröstning. P. 199. — om ConstitutionsUtskoltets memorial med fullständiga redaclionsförslag till de Grundlagsändringar och tillägg hvilka blifvit föranledda af Särskilta-Utskottets Betänkande om en ny StyrelseVerkens reglering. P. 199 —- om Förstärkta StatsUtskottets 476 memorial, i frågan om BränvinsbränningsBevillnings utgörande för de vid Fabriker nyttjade Pannor öfver 90 kannors rymd.