Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu de tjenstemän, som innehaft de högre platserna, fått, på sätt Hr Cederschiöld visat, bi - Den 22 April e. m. 347 behålla sina högre löner pä indragningsstat, och dessa personer icke hade bättre rätt än de nu ifrågavar:de tjenstemännen, så fordrar väl billigheten och rättvisan i vanlig mening, alt äfven dessa lägre tjenstemän få tillgodonjuta en sådan förmån. Det kan sägas, all dessa personer icke kunna hafva någon bestämd fordran derpå, enär de innehaft sina tjensler endast pä förordnanden, men när detta förordnande sträcker sig ända bort åt tjugu års lid, och dä de under denna tid innehaft de ifrågavande (jenslerna, på salt Hr Cederschiöld uplyst, den ene 15 och den andre 16 år, så äro dessa anspråk så nära rättsgrunden, att jag tviflar på alt StatsUtsk., om dessa förhållanden blifvit för Utsk. framlagda, kunnat tveka att tillstyrka hvad motionären föreslagit, synnerligast när man ihågkommer, jag återkommer dertill, att de personer, hvilka inom f. d. Magazins-Direkt:n innehade de högre och bäst atlönade platserna, erhöllo sin lön pä indragningsstat oaktadt äfven dessa personer endast hade sina tjensler pä förordnande. De tjenstemän, hvilka stodo i samma kathegori med de här ifrågavande Ekman och Forssberg, utgjordes af en Kammarförvandt och åtskilliga vaktbetjent, men dä af desse personer den ene, nemi. Kammarförvandten har, enskild förmögenhet och icke lärer brytt sig om, att i likhet med Ekman och Forssberg hos K. M. söka ersättning för förlorade inkomster, samt vaktbetjenterne erhållit plats i Stats-kont., så kommer nu ej ifråga någon större utgift för statsverket än för nämnde Ekman och Forssberg. Jag bör ej lemna oanmärkt, att Ekman har under föregide är fått ersättning derföre, att han förlorat ,ifrågavaride inkomst, men för sista året har detta blifvit honom vägradi af skäl som jag ej känner. Under sådana omständigheter anhåller. jag, på de skäl, Hr Cederschiöld utvecklat, vördsamt om återremiss.
Fria Bonde-Ståndet liar Stats-Utskollet erhållit återremiss å dess under N:o 20 afgifne utlåtande, i anledning af väckt fråga om rättighet för Kållands härads invånare att erhålla utsyning på kronoparken Rådaås. Men som, enligt Utskottet tillhandakomne protocolls-utdrag, nämnde utlåtande blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet deri 28 sistlidne Mars och af Preste-Ståndet den 1 innevarande månad, hvadan, jemlikt 75 §. i Riksdags-Ordningen, denna fråga redan är afgjord, anser Utskottet sig icke kunna i vidare pröfning härom ingå. Stockholm den 28 April 1840. Arik', till Exp. Utsk. den 2g April; kl. 1 e, m. Utlåtandej öfver Herr J. E. af Geijerstams motionj angående de så kallade Frisocknarnes prestationer till Dylta Svafvelbruk, (Rgs Afd.) 1 anledning af en, vid 1828,1829 och 1830 årens Riksdag, ånyo vackt fråga om Kihls, Axbergs och Hofsta, i Örebro Län belägne, så kallade Frisocknars befrielse från utgörandet af åtskilliga dem ålagde praestationer till 1)vita Svafvelbruk, anhöllo Rikets då församlade Ständer hos Kongl. Maj:t, atl dertill utsedda lämpliga personer måtte få sig i Nåder uppdraget att, efter undersökning på stället och nödiga upplysningars inhemlande, afgifva underdånigt förslag, dels tili skälig ersättning ål Svafvelbrukets innehafvare för upphörandet utaf Frisocknarnes tjenstbarheter och liembudsskyldigheten af deras skogsprodueter, dels ock till dessa socknars roterande eller rotefrihetsafgifls utgörande af dem; hvarjemte Rikets Ständer yttrade den önskan, att Stats-Ulskotlets Utlåtandet Nio 7 berörde förslag, tillika nied Kongl. Majlis Nådiga Proposition i ämnet, måtte, vid nästpåföljde Riksdag, valda till Rikets Ständers grundlagsenlig» behandling öfverlemna dt.
Justitie-rådet Stråle, hvilken, född den 16 April 1787, blifvit den 22 Juni 1803 i statens tjenst antagen och den 27 April 1826 befordrad till ledamot af Konungens Högsta domstol, har, uti ingifven skrift, i underdånighet anhållit, att, då han, enligt företedt läkarebetyg, i anseende till svår sjukdom, vore urståndsatt att sin tjenstgöringsskyldighet i Högsta domstolen fullgöra, intill dess han, efter uppnådd sextiofem års ålder, uti April månad nästkommande år blefve berättigad, att å allmänna indragningsstaten uppföras, Kongl. Majit måtte täckas att, så fort ske kunde, meddela sökanden afsked från Justitie-råds-embetet, med tillgodonjutande af den pension, hvilken, enligt författningarne, skulle honom tillkomma, derest han fortfarit med embetets utöfning till fyllda sextiofem års ålder. Efter öfvervägande häraf, samt med afseende å det nit och den utmärkelse, hvarmed Justie-rådet Stråle, hvilken icke långt ifrån ett halft sekel varit i rikets tjenst Kongl. Maj:ls Nåd.
Utslag eller Dom » . — 6 sk» Utslag, Rättens — 6 sk. Vittnesbörd om Bofasthet, ograverad Egendom, frejd, ålder, m. m. —• 5 sk. jVittnesskrifter, som af Parter in. gifvas — 4 skå Värderingslnstrumenter ... — 5 sk. AldersBevis * — 5 sk. Egoskillnader Bevis derom . — 5 sk. ÄgtenskapsFörord, se Morgongåfvohref. III. flo* Riksens Ständers Bank oek JUksgäldsContoir; RevillningsUtsköttets B ettinga uden. $37 Öfver II oj Jägmästaren och Öfve riri t ende n i s Ämbetet, LandtmäteriFortificationsConiratl• As• sistance0.-J1 JernContoiren , Convoyi ommissa• riatet, Dire.ction vid Nummer Lotteriet, samt Dykerioch PAergningsCompagniet, de i Riket varande Brandförsäkringsverk, Ofver Directionerne vid Post och TullVerken, samt Directionerne vid Riddarhuset och öfrige Rik&Stän. dens' Cancellier. 4 Bilagor tillSkrifter, som der ingifvas —• 4 skJ Cliartor som utgifvas från LandtmäteriContoiret i Stockholm, saint af Landtmätare i Landsorterne, förses med stämpladt papper efter Lemmantalet å de egor Chartan innehåller nemligen : för hvarje helt hemman . -—6 skt derunder till och med £ Hem. man . — 5 sk. derunder —“3 sk. och belägges ej mindre Geometriska Chartor än Pergaments33ref på det sätt med ChartaSi* glllata, att densamma påklistras handlingen, hvarvid åtminstone, så mycket af papperet, jemte Stämpeln bör fasthäftas, att derå kan tecknas till hvad Document Chartan hörer. Inlagor, hvarje Ark . ; . , . — '5 sK" ProtocollsIJtdrag 5 sk.
Två Sjöbergska Sprutor, portali ve 128: På egna Verkstäder förfärdigade Machinerier och Inventarier, sorn endast aproximatift kunna till kostnad bestämmas, nemligen: En slörreUllhornsk press förkopp.mynt circa 2,500: En mindre d:o 1,500: En mindre ReserveSkrufpress 1,200: En Medaillepress 1,200: Ett Litterverk för bela och halfva R:dr . 1,000: Tvenne Cassakistor af Jern 80: En mindre Svarfstol 150: En Rundsax för tenars putsning efter gjutningen 130: Utom hvad som tillkommit i Verkstadens verk tygsförråd Summa B:co R:dr 21,351: 11. 8. I afseende på i83a och 1833 årens Myntningskostnad torde följande få upplysas: R:dr eller i,8ii,22o| R:dr B:co, samt 2,082 Ducater, eller tillsammans 4,960,200 piecer, om circa 1,823,000 R:drs värde. Deu under rubrik Myntningskostnad för år i832 i Hufvudboken afförde summa utgör R:dr 35,534: 22. 2. Om hälften af 1882 och 1833 årens Machinbyggnadskostnad 4>700 R;dr afdrages med 2,350: Återstår verklig Myntningskostnad 33,184: 22. 2., som jern förde med det myntade godsets värde deraf, utgöra procent. Om Myntningskostnaden ökas, eller minskas, med 1,000 R:dr, gör detta en skillnad af procent. B:co samt 2,3io Ducater, eller ( ia3 ) tillsammans i,458,8o5 stycken, om circa 758,000 R:drs värde i BancoSedlar. Under rubrik Myntningskostnad, äro i Hufvudboken afförde R:dr 16,430: 16. 7. Machinbyggnadskostnad deruti inbegripen.
Yi hafva ju inom landet en fullkomlig näringsoch handelsfrihet. Hvem sorn vill får ju drifva handel på hvad ställe han finner för godt och med hvilka 216 Motioner i Presle-Ståndet 1865. N:o 105. varor han behagar. Den fria konkurrensen bereder ju utväg för konsumenten att köpa, hvad han önskar för bästa pris inom och utom landet, och inga protektionistiska tullsatser lägga derför hinder i vägen. Vi hafva landsting, stadsfullinägtige och kommunalstämmor och således sjelfstyrelse både i städerna och pä landet: och, hvad mera är, vi lefva, såsom det heter, under den bästa af alla ministerer. Men under allt detta tillvexa fattigvårdskostnaderna på ett oroande sätt med hvarje är och kommunalskatterna äro snart lika stora om icke större än skatterna till Kronan. Under de sednare åren hafva också en otalig mängd penningeassociationer blifvit bildade under namn af filial-och privatbanker, medoch utan sedelutgifningsrätt, med afdeiningskontor i alla landsorter, kreditbolag under åtskilliga namn, och sådana oktrojeras eller bildas af sig sjelfva dagligen. Och ändå lider landet af en oerhörd penningeförlägenhet, som håller på att qväfva all industriel rörelse och framtvingar egendomsförsäljningar till nedslående underpris. Att den djupaste grunden till all ekonomisk förlägenhet ligger deruti, att folkets njutningsbegär uppslukar mera än hvad dess arbetsförmåga kan framalstra, torde väl vara en ovedersäglig sanning. Men man borde också tillse, om icke vår tids financiela utveckling tagit en förvänd rigtning. För att bringa oss i välstånd eller hjelpa oss ur förlägenhet, hafva vi riksdag från riksdag upptagit utländska lån. De hafva lättat rörelsen i början, men knappt var den treåriga perioden till ända, förrän penningenöden stod åter för dörren och samma utväg mäste förnyas. Städer, korporationer och bolag, bankinrättningar och hypotheksföreningar af alla slag samt slutligen den stora Rikshypotheksbanken, som skulle lyfta landet till en oerhörd höjd af välstånd och rikedom, alla täflade med Staten på den utländska penningcmarknaden att låna och låna och återigen låna.
Beträffande vidare de i motionen afsedda artiklarna »Marinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till fartygs förhydning», samt «andra slag, oarbetade, latun och trådband derunder inbegripna», föranleddes den för dem vid 1857 års tulltaxereglering medgifna tullfrihet deraf, att marinmetall, som utgör en för skeppsutrustning behöflig vara, derförinnan föga i Sverige tillverkades, och att införseln af öfriga oarbetade slag vore, såsom råvaror för ytterligare bearbetning, önskvärd. På sätt upplyst är, har emellertid tillverkningen af det förra slaget betydligt tilltagit, och då detta är ett för sitt ändamål fullfärdigt fabrikat, samt andra oarbetade slag utgöra på samma gång till någon del förädlade varor, som rå- eller beredningsämnen för vidare bearbetning, hvilka i deras förstnämnda egenskap icke böra sakna allt skydd, har Utskottet, med stöd i öfrigt af de i motionen anförda omständigheter, och sedan, i fråga om tullen å marinmetall, motionären, för vinnande af närmare likhet med hvad den utgjorde enligt 1854 års tulltaxa, hos Utskottet inskränkt sitt yrkande till 1 öre per skålpund, ansett sig böra tillstyrka, att å »Marinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af fartyg» må stadgas en införselstull af 1 R:dr per centner, samt Bevillnings-Utskottets Betänkande J\s 8. 17 samt likaledes sådan afgift bestämmas å »andra slag, oarbetade» metaller, »latun och trådband derunder inbegripna», till det af motionären föreslagna belopp eller 5 R:dr centnern. Viljande [Jtskottet här nedan i sammanhang med redan väckt fråga om tull å jernoch ståltråd yttra sig angående den af Herr Prosten Janzon jemväl å messingstråd yrkade införselsafgift.
Jag har ansett mig böra framhålla, såsom af mycken vigt, detta faktum, att Svenska Kyrkans nuv:de primus, såvida han icke frångått sina åsigter, står, i fråga om 1781 års Förordn. och 16 § Reg:sF:n, uti fullkomligstrid med det yttrande som Hr Cederschiöld med så mycken säkerhet afgifvit, att han vill improbera hvar och en, som är af annan tanke med honom. Jag vill icke längre uppehålla R. o. Ad:s tid. Jag gillar fullkomligt den otålighet, som ledamöter bakom mig yttrat, och jag är öfvertygad att en hvar redan befästat sitt omdöme tillräckligt för att vid den blifvande voteringen icke låta sig ledas af förut här afgifna yttranden. Jag anhåller likväl att få tillägga några få ord, och fästa upmärksamheten på hvad en af våra capitulares vid de allmänna sammanträdena yttrade derom, att ett bifall till K. M:s Den 31 Oktober e. in. 319 Förslag skulle medföra religionslösliet. Detta är likväl något, som just hotar att inträffa under nuv:de oefterrättlighets-förhållande, och Tyskland har exempel att framvisa, hurusom, då man sökt att sammanbinda Kyrkan och Staten till en s. k. kristlig Polisstat, man i samma mån gjort den erfarenhet, att ungdomen, som man vill i skolorna dressera med förökad religions-undervisning o. s. v., och ouphörliga uprepanden af böneformulärer, blir, sedan den lemnat skolan, nästan religionslös, för att begagna den värde talarens yttrande. och att Kyrkan hotas med uplösning, hotas just derföre, att den vill hålla på tvångsmakten af sina dogmer. Af denna anledn. synes det mig vara stort skäl att bifalla K. M:s Förslag, ehuru, på sätt jag förut tillkännagifva, jag ingalunda finner detsamma vara utan fel. Men jag tror likväl det vara bättre, att antaga det sådant det är, än att återremittera detsamma, emedan vid en kommande Riksdag nödiga förbättringar kunna tillvägabringas.
Enligt anltömne Protofcolls-tJldrag, liar Borgare-Ståndet, den 5 dennes, återremitterat Gonstitutions-Utskottets Memorial, N:o 6g, på den grund, alt de af Herr Cederschjöld> i hans Memorialet bifogade reservation, uppgjorda förslag lill Voterings-Proposilioner, förklarats såsom Ståndets gemensamma tanka; Preste-Ståndet likaledes, under den 8 Mars , återförvisat Memorialet, med förklarande , att Herr Cederschjölds berörda förslag Vore med Ståndets pluralitet^ tanka öfverensstämmande; Bonde-Ståndet, sistnämnde dag, bifallit Utskottets Memorial oell Voterings-Propositioner, samt Ridderskapet och Adeln, den i i:te Mars, återremitterat Memorialet, på grund af dervid framställda anmärkningar, af Grefve Frölich, Davidoch Herr Ugglaj Göran Gustaf, bägge åsyftan* Bih. till Jl -St. Pro t. 1828-183o, 3 Sami-, j indra, lliift. 1 Constitut.-Utsh. Memoriai, N:o 76 de förkastandet af Utsfcoltets Voterings-Propositioner oell antagandet af Herr Cederschjölds dertill uppgifna förslag. På detta sätt hafva tre Riks-Stånd, fastän i olika, mer eller mindre bestämda ordalag, ogillat Constitutions-Utskoltets Volerings-Proposilioner i ett af Utskottet Leredt Grundlags-stiftningsmål, och deremot i termerna eller i hänsyftningen godkänt andra Propositions-förslagj rakt ledande till det, efter Utskottets tanka, grundlagsvidriga resultat, att en af Conslitutions-Utskottet anmäld och tillstyrkt grundlagsändring kunde, vid samma Riksdag, förklaras oanmäld, att, för svaren med Ja och Nej vid nästa Riksdag, del nödvändiga vilkoret af en frågas framställande skulle saknas.
Riksdagsordningen för bestämmandet af Universitetens Representanters valbarhet. Rörande några mindre Grundlagsändringar, föranledda af det innom Utskotten införda omröstningssätt. N:o 57. lOen 3 Öcloter <?-, ml §f &\'o 57. Angående förslag till lindring i 4 Momentet 2 §. TryckfrihetsFörordhingen0 Från StatsUtskottet: ÄT den 20 sistledne September ; Nio 500i t fråga om hvad Casseurerne vid RiksgäldsContoirets CreditSedelVerk, såsom miss* räkningspenningar tillkomma bor. Af den 2 dehnes; N:o 566. Angående den Summa, som för Statsoch RiksgäldsVerkens behof erfordras, att genom Allmänna Bevillningen utgöras* Äf den 24 sistledne September; Nio 5°7* Angående verkställd granskning af redogörelsen för 1817 och 1818 årens Riksdagskostnader. Öfver gjerde anmärkningar vid tJlskottets förut meddeldte Betänkande, i fråga örn grunders bestämmande för pensioner åt innehafvare af HöfStatsTjenster. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut nfgifne yttrande, i frågan om ersättning för förlorade Angar hl. tn. vid granslinien emot Ryssland. md.o. Ad. Prat, IX Band; lista Äfd. f. B*n 3 öctober e. m. Från Förstärkta StatsUtskottet: Af den 29 sistledne September; Klo 501. Angående sättet för kostnadernas bestridande till Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Förmälning och verkställde Utländska resa. Angående värderingsgrunden till Bevillnings utgörande af Brandförsäkrade Hus i Städerne, samt om den af Städerne utgående SaluAccisen. Angående löntillökning för Seereteraren och Cantzlisten vid ÖfverlntendentsEmbetet. Angåenda understöd af Staten till någre Inqvarteringsskyldige Städer. Angående pension För framlidne RiksRådet Grefve Liljencrantz’s Dotter Friherrinnan Tornerhjelm.
Men äfven om han bundit sig vid henne för hela lifvet genom en prästerlig ceremoni, skulle han icke därmed ha ansett alla vägar till framtida små galanterier stängda. Och fast han nu tillfälligtvis funnit sin lycka i ett hjärteförhållande till en af drottningens kammarjungfrur, tör detta väl icke utesluta honom från den lilla biförnöjelse, han till äfventyrs kan finna genom att taga drottningen själf till älskarinna. I alla händelser står Herkules nu vid skiljevägen. Han måste fatta ett beslut, ty han kan icke kvarstanna i drottningens närhet, utan att en förändring inträder i deras ömsesidiga relationer. Hon har denna natt låtit sin lidelse framstå så ohöljd, att han icke kan förbli likgiltig gent emot den, utan att dödligt kränka hennes kvinnliga stolthet. Han måste välja mellan hennes kärlek och hennes hat. Han måste fly eller fäkta. Och fly vill han icke. Med klart hufvud och kallt blod fattar han sitt beslut att åtaga sig den älskareroll, omständigheterna påtvingat honom. Och för att pröfva sig själf, söker han redan nu hallucinera fram Karoline-Mathildes bild. Tyvärr presenterar hon sig först för hans inbillning i riddräkt, med gula skinnbyxor – och hans sinnen frysa. Den bilden måste han framför allt försöka glömma. Hans tankar fladdra länge villrådiga omkring – hur han än ser henne lämnar hon hans inbillning oberörd, till och med odalisken, som var flammande röd af sin åtrå, verkar icke mer retande på hans sinnen än en naken kvinnobild af glödgad marmor. Förgäfves kittlar han också sin fåfänga och förgäfves manar han fram föreställningen om den vällust, han skulle känna vid maktbegärets tillfredsställande. Hans vilja förmår ingenting gent emot hans sinnes likgiltighet. Och tankarna börja slockna ... Men plötsligt ljusnar det omkring ett gammalt minne, en fläkt af värme omtöcknar hans själ, och i dunklet varsnar han den lilla femtonårsbruden med det silfverglänsande håret och den fylliga flickfiguren, jungfruligt oberörd, lik en vårmorgon full af friskhet och med ännu drömmande skönhetsmöjligheter densamma lilla sagoprinsessan är det, som nu står och väntar, att han skall öppna henne sin famn.
Skrifvelse N:o 120. 337 .V© 190 Uppläst och godknndl hos Kidd. och Adeln den lfi Sept. 1837. 1’reste-Ståndet den 1!) Borgare-Ståndet den 19 Bonde-Ståndet den 19 /likeds Ständers underdåniga Skrifvelse om förändring i vissa delar nf Kongl. Förordningen den 18 Januari i8,55, angående vi/koren Jiir försäljning aj bränvin och andra brända eller di stiller ade sp ir il u ös a drycker. (Bev-. Lagsamt Allm. Besv. o. Ekon. Utskottets Betänkanden N:ris 4 och 7). S. A. K. Efter pröfning af åtskilliga hos Rikets Ständer framställda anmärkningar emot Kongl. Förordningen den 18 Januari 1853, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, håfva Rikets Ständer, jemte det alt, lill följd af det nya myntsystemets tillämpning från och med nästa stalsreglerings-period, de uti Förordningen förekommande mynlbestämmelser blifvit förvandlade lill närmasle motsvarighet i riksmynt, funnit denna författning i nedanuämnda delar erfordra förändring: § 6. Enär, genom den i § 23 af II öj> st berörda Nådiga Förordning Apothekare medgifna rättighet alt för farmaceutiska behof ulan afgift nyttja två dislilleringspannor, Apothekare, sorn rättighet lill bränvinsförsäljning inropat, sättes i tillfälle afyttra distillerad vara lill lägre pris, än de, hvilka, enligt § 20 i samma Kongl. Förordning, idka distilleringsrörelse, förenad med åtskilliga utgifter, hvarifrån Apothekare äro befriade, samt med apotheksinrättningens ändamål och den uppmärksamhet, som åt apotheksrörelses bedrifvande bör egnas, icke synes vara förenligt att Apothekare sysselsätta sig med utminute ring eller utskänkning af bränvin, har i andra mom. af § 6 uti bilagde förslag lili för Bib. lill K. St. Prol. 1856 &
Om roan antager värdet af vår export (såsom vanligen calculationsvis plägar ske) till 7,000,000 R:dr B:co (eller 2-4?8 5,000 R:dr Specie efter 228 sk. för hvarje R:dr) och delar denna summa med 150,000 så synes att till betäckande af 150,000 Species import, blott fordras en sjuttondedel af Rikets lågt beräknade export - värde. När man vidare efterser hvilka importvaror egenteligen medtaga det betydligaste värdet af exporten, så ser man att omkring fjorton sjuttondelar af liela exporten åtgår att importera 5 luxartiklar, nemligen The, Caffe, Socker, Tobak och [Vin. Det land, sorn kan förstöra fjorfon sjuttondedelar af exporten, för att tillfredsställa sin gom, matte väl kunna af dessa fjorton sjuttondedelar anslå en sjuttondedel till sina affairers iståndsättande. Jag har trott mig böra nämna detta, för att utreda, huru ogrundade de farhågor är*, hvilka man velat göra gällande, hvartill ännu kan lägg3S, att den föreslagna silfver-importen ej absolut behöfver tillvägabringas derigenom, att Ranken öppet concurrerar i vexeluppköpen på börserne, ty hela denna aperation kan ske underhand, utan att i ringaste grad* verka på coursen, om BankoStyrelsen häri, som sig bör, Jå fria händer, och ej bindes genom småagtiga formaliteter. Herr Cederschjöld: Atskillige af de skäl jag här hört anföras äro just genom sin besynnerlighet svära att upptaga till vederlägg. Den 15 Julii /. m - ning, såsfom f. e, att silfver-uppköpet icke skulle verka på coursförhållandena, emedan det kunde fördelas på 3qo börsdagar. Det före* kommer mig lika, som skulle jag kunna ökå mina utgi/ter med några hundrade
I afseende på inträde i kassan faststaldes: att de konstituerande medlemmarne, äfvensoin qvinnor tillhörande de kategorier, för hvilka kassan närmast varit afsedd, skulle utan vidare vinna inträde under förutsättning af rent läkarebetyg; att för inträdessökande med qvalificeradt Iakarebetyg afgörandet skulle ligga hos de tre Iiikare, som tillhöra styrelsen; samt att i öfriga fall styrelsen i sin helhet skulle afgöra. Att under den korta tid kassan varit i verksamhet utbetalning af sjukhjelp ej i vidsträcktare m å n förekommit iir naturligt, dock har före årets slut 1 5 9 kronor till 3 personer sasoin sjukhjelp för 1 0 6 dagars sjukdom utgått. I&lt;assaförral tarens redogörelse lyder soin följer: Vid 1 8 8 7 års utgång utgjorde sjul-k assans Fordran å sparkasseräkning i Handelsbanken .. 120: Fordran i Stockholins Lans sparbank 894: Kontant 1.0:. — Summa kronor 1,026: -. 4 o sr! ss Skukclev. Förfallen sjuklijelp 22: c o Saldo: Sjukkassans kapital . ..: 1,003: 6 o - - Summa kronor 1,026: - . Ofvanstaende kapitalbehållning kronor 1,303: 60 har uppkommit p&amp; grund af följande förhållande mellan inkoinst och ntgift. Siimma kronor 1,272: - Kontraböcker, post m. m. 159: Saldo ofvan upptagna behallning ... i, 003: Summa kronor 1,272: rjo - 15 O. - Inventarierna, bestående af räkenskapsböcker och skrifrnateriel, iiro ej upptagna i något varde. Fröknarna il. Roos och A. Fabriciiis hafra ined uppoffrande nit och mycken skicklighet skött sjukkassans registrering och ekonomiska expedition. Stockholm den 27 januari, 1888. d iVpqti * iirit. Fondernas stallning inses af följande af kassans ordförande iitarbcredogörelse.