Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts nådiga proposition i anledning af gjorda ansökningar om eftergift af kronans rätt till ett efter trumpetaren Mårten /Vippel fallet dana-arf; 10:o Kongl. Maj-.ts nådiga proposition, angående eftergift af ett kronan tillfallet dana-arf efter aflidna hushållerskan Christina Bengtsson-, ll:o Kongl. Maj:ts nådiga proposition, om afsöndring af jord från indragna mönsterskrifvare-bostället vid f. d. Adelsfane-regementet Selleberg Börje Olofsgården till byggnadsplats och omgifning för ett skolhus i Rockeby församling inom Skaraborgs län; 12:o Kongl. Maj-.ts nådiga propositon, angående bildandet af ett nytt artilleri-batteri alt förläggas i Norrland; Denna nådiga proposition remitterades jemte hvad i anledning af densamma nu blifvit mundtligen och skriftligen andraget; 13:o Kongl. Maj:ts nådiga proposition rörande den till skolorna i åtskilliga städer inom Lunds stift utgående helgonskylden; 14:o Prot.-utdrag den 48 December 4847. 57 14:o Kongl. Majås nådiga proposition; angående serskilda åtgärder till hospitalsfondens understödjande; 15:o Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående afskrifning af ett aflidne Majoren J. Wernbergs sterbhusdelegare till gälldande ådömdt ersättnings-belopp, för en vid) Götheborgs artilleri-ammunitions-förråd yppad balans; samt 16;o Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, i fråga om upphörande af invalid-inrättningen å Ulriksdal. Till Bevi/lnings-utskottet; 17:o Kongl. Makts nådiga proposition, angående den så kallade kurhusafgiften. S. D. Vid föredragning af nedannämnde motioner, remitterades till Stats-utskottet: l:o Johan Pehrssons från Upsala län, angående förändring i postförings-besväret; 2:o Lars Larssons från Elfsborgs län, angående extra kronobrefbäringen; 3:o G. B.
Ni och dessa herrar hafva ju ej kommit hit i annat ändamål, än att utgrunda sanningen af detta rykte och att ställa mig till ansvar.“ “Nå väl“, svarade jag med kraft, “eftersom ni redan vet det, vi äro hitkomna för att förstöra denna vidskepelse och göra en ända på detta vansinne.“ “Derom må ni tänka hvad ni vill och kan“, svarade Lärdal, skakande på hufvudet. “Hvad vill ni säga med det?“ sade jag i sträng ton. “Jag vill lemna er bevis för hvad jag säger. Min själ, min ande, eller hvad ni vill kalla det, skall inför edra ögon lemna sin kroppshydda och begifva sig till den ort, som ni sjelf behagar bestämma. Efter återkomsten vill jag gifva er bevis på, att min själ befunnit sig i er tjenst på den af er betecknade ort. Vill ni väl nu vinna denna öfvertygelse?“ “De mest stridiga känslor“, fortfor erkebiskopen, “bemäktigade sig härvid min själ. Farhågan att låna min hand till ett fräckt spel med det heligaste, önskan att komma något bedrägeri på spåren och att afslöja detsamma, samt en liflig nyfikenhet att erfara huru den enkla mannen skulle lösa sitt ord, kämpade inom mig. Den sistnämnda känslan, en arfvedel för Evas alla barn, vann öfverhanden. Jag gick in på förslaget och bad Lärdal att skicka sin själ till mitt hus och säga mig hvad min fru i detta ögonblick företog sig samt hit återföra bevisen för sitt vistande derstädes. Det förstås af sig sjelf, att mina reskamrater, gripna af en ännu lifligare nyfikenhet än jag, helt och hållet gingo in på mitt förslag. “Nå väl, mina herrar“, sade Lärdal, “förunnen mig nu en fjerdedels timma till mina förberedelser.“ “Knappt var denna förfluten, förrän vår värd åter inträdde, bärande i handen en panna med torra örter. “Mina herrar“, återtog han, “jag vill antända dessa örter och derpå inandas deras doft. Inom några minuter skall då min ande afvika från min kropp och alla dödstecknen blifva hos mig synbara.
Län (dito) Det för samma arbete anvisade anslag (dito) Lånet för utdikning af Arvidsmåla mosse i Misterhults socken af Tuna-läns Härad och förenämnde Län (dito) Anslaget för sänkning af vattnet i sjöarne Or och Bunn samt Ofra och Nedra Qvarnsjön i Wista och Norra Wedbo Härader af Jönköpings Län (dito) Lånet för samma arbete (dito) Lånet för sänkning af Hökasjön i Forserums och Barkaryds socknar af Tveta Härad och samma Län , dito) Lånet för utdikning afl Barkaryds-sjön jemte deromkring belägna mad-ängar och mossar i Barkaryds socken af samma Härad och Län (dito) Lånet för sänkning af Klockarps-sjöji inom Lekaryds och Forserums socknar i samma Härad och Län (dito) : Lånet för sänkning af Aneby-_, Flisbyoch Wässeleda-sjöar samt upprensning af åtskilliga dermed sammanhängande mindre vattendrag inom Bredesta, Lommaryds, Bälaryds, Flisby och Solberga socknar uti Norra och Södra AVedbo
Proh 1SS0 <jf 1860. 6 Sami. 1 Afd. 33 tläfl. 9 10 Banko-Vtskotlels Memorial N:o 42. tjensteman, som har att besörja de vid Låne-kontoret förefallande kassörs-göromål. I händelse näst föregående tvänne framställningar af Rikets Ständer bifallas, och om lönen för Husdrängen vid Låne-kontoret i Malmö, nu upptagen till 333 R:dr 33 öre, får, såsom Utskottet nu tillika föreslår, utföras i jemnt tal till 335 R:dr, skulle de momenter uti blifvande Banko-reglemente, hvilka innefatta Diskontverkens aflönin»-s-stater och motsvaras af mom. Banko-diskont-direktionens ledamöter, utom Koinmissarierne, uppbära hvardera i årligt arfvode 750 R:dr Riksmynt. De af Bankens Kommissarier, som äro i Banko-diskonten tjenstgörande, åtnjuta på Diskontens stat sin löne-inkomst, efter den ålder, de inom Kommissarie-graden innehafva. De vid Banko-diskontverket anställde tjenste män äro: / Kansliet: Kamereraren, lön 3,000. arfvode 450. missräknings-penningar 450. o aaa Kassören, för kassakreditiv-, deposit samt uppoch afskrifnings-rörelsen, lön 3,000. arfvode 450. 3,450. Uanlco-ölslcoltels Memorial N:o 42. Reiristratorn, lön 2,000. arfvode 300. dito för trägen tjenstgöring 450. Summa R:mt R:dr 34,300.
Man bör derföre hörja med frihet uti inrikes handeln, innan man lössläpper den utrikes, och det är oriktigt att lemna mera frihet i täflan ut utländske, än åt inländske näringsidkare, samt mer frihet åt importen, än åt exporten. Men så enkla, med hvart och ett Statsekonomiskt system öfverensstämmande, grundsatser hafva ofta blifvit uraktlåtne i Sverige, isynnerhet i senare tider. Finland har fatt tillgodonjuta fri införsel af sina varor tili Sverige, då till 1818 års Riksdag Blekinge icke hade samma frihet för införsel af ved till Skåne, ja, har den icke i lika vidsträckt nion än, och Sverige till 1815 års icke hade frihet alt till andra länder utföra victualier. Man säger: en ökad import skaffar en ökad export. Men så har det ej i någon för Sverige förmonlig proportion varit i afseende på Finland, och utomdess om exporten behöfver forceras öfver höfvan, för att dermed betala en öfverflödig import, så blir mindre procent i vinst på productionen af de varor, som utföras. Den 9 Junii f. m. I afseende på inrikes näringsfriheten yrkar jag ett fullkomligt samband emellan Författningarne, så att lika rättigheter åtföljas af lika skyldigheter. Jag gillar derföre ej frihet för Landtmannen att införa till salu i städerile dricka, bröd och kött, så länge Bryggare, Bagare och Slagtare äro skyldige att hålla tillräckligt förråd för städerlies behof af dessa varor, och särskilt skatta för rättigheten att drifva näring med dem, mett Landtmannen icke är skyldig dertilh Bagaren t. ex. kan icke veta när det faller Landtmannen in att föra iitbröd, men mäste haka ändå, och saknar afsättningen, så att brödet blir för gammalt. Således bör Landtmannen ej förr äga rättighet att införa dessa varor till städerne, än han får vidkännas lika onera med nämnde näringsidkare, eller ock dessa onera blifvit äfven för stadsboerne afskaffade. Det vore önskligt, att tillräcklig controll hölles pä dessa varors så val som andra födooch dryckesämnenS beskaffenhet; men denna controll vinnes ej nog genom en •fri införsel af samma varor från landsbygden, utan genom eli god medicinsk Polis.
Tala om hvad som trycker ditt unga hjerta... Hvad hindrar dig från att få den du vill ha? BELLMAN. MAJKEN. BELLMAN. MAJKEN. 9 Min mor... Ack hon förstår ej hvad kärlek vill säga... Hon Misstag min lilla vän... Mutter begriper den saken bättre än du tror! Ack nej! Hon har alldeles glömt sin egen ungdom. Det kan väl vara... Men min själ tror jag inte att gumman är barn på nytt ... hon tycker sig snart vara giftasvuxen på ny räkning. (Han går till dörren och ser ut genom fönstret.) Se hit jungfru Majken, så får hon se hvad mor duger till i den vägen. Herre, min Skapare! MAJKEN (ser ut genom glasrutan). BELLMAN. MAJKEN. BELLMAN. MAJKEN. BELLMAN. MAJKEN. Nå hvad såg hon då, som gjorde henne så häpen? Mor... Nå kors i alla dagar! Jaha, mor som står och lyssnar till kärleksjoller af Korporal Svärd. Korporal Svärd ... min Olofs far... Ja svärfar och svärmor ... det är så vackert när slägten följs åt. Nå, Majken, låt oss nu tala om hvad som kan göras för hennes väl... Se här (kan tar upp en biljett) "Till dygderika jungfru Maria Svensdotter". BELLMAN. MAJKEN. BELLMAN. 10 Den här har någon bedt mig lemna dygderika jungfrun i all sköns tysthet, och det var derföre jag kom in. Är det från Olof, så skrifver han fint och prentadt som en liten fröken. Det är ifrån min Fröken. (Läser.) Herre min tid, hur skall jag kunna hjelpa min stackars älskade Frökon Eva? Se der, läs herr Sekter. "Kära Majken! Du kan ej tro hvad jag saknar "dig och dina vänliga omsorger... Jag är nu alldeles "ensam och öfvergifven, men jag vet att du och dina "trogna tjenster aldrig öfvergifva mig... Hjelp mig nu.
Sedan vid granskning af fångförteckningar från Calmar län anmärkningar förekommit, hvaraf blifvit föranledda frenne från mig aflåtna skrifvelser till K. Bfhde i detta län den ena af den II Dec. 1851, och de båda öfriga af den 15 i samma månad; men svar härå icke följt, samt jag under den II och 15 Maj sisth år förgäfves anhållit om K. Bflides förklaring öfver orsaken lill dröjsmålet; så har jag uppdragit åt Advokatfiskalsembetet i Kongl. Göta Hofrätt att lagligen tilltala K. Bfhde för åsidosättande af dess tjenstepligt härutinnan; oell sedan sådant åtal blifvit inför Kongl. Hofrätten utfördt, har utslag deröfver, eftor det Landshöfdingen m. m. C. U. Nerman under tiden aflidit, den 22 sisth April fallit, deruti Kongl. Hofrätten sig yttrar, att emedan mina i fråga varande skrifvelser först den 1 Nov. sisth år, och således mer än tio månader efter det skrifvelserne måste antagas hafva kommit K. Bfhde tillhanda, blifvit af Landshöfdingeembetet besvarade, samt vederbörande Landssekreterare medgifvit, att han i egenskap af expeditionshafvaiide varit till detta dröjsmål ensam vållande; alltså och då något afseende icke kunde lästas a de al Landssekreteraren för hans urskuldande uppgifna, till laga iörlall icke bänlörliga omständigheter; pröfvade Kongl. Hofrätten, likmätigt grunderna för 9 kap. 5 § Ltsökn.balken, rättvist enligt 1 kap. 12 § Kätteg.balken, döma Landssekreteraren att för den al honom salunda adagalagda försummelse vid enibetets utöfning böta tjugufem Ridr banko till treskiftes; och har ändring i detta utslag hos Kongl. Majit icke blifvit sökt.
Kronprinsens hofhållning för åren 1830 93.750 71. » dito till aflöning och expenser till Lagberedningen 5,873 — 71. 2. » dito till tryckningskostnader för Lagberedningens arbeten 2,427 4 6 72. » dito till uppförande af fängelser efter cellsystemet (för år 1831) 100,000 73. 10. » dito till förstärkning af Beväringsmanskapets reservförråd — —, —, 80,000 — 76. 1. » dito till aflöning åt styrelsen öfver Allmänna Vägoch Vattenbyggnader — 2,441 32 — 76. 3. » dito till arfvode för lä- rare vid Mariebergs lä- roverk i civil—ingeniörer tillhörande kunskapsämnen .. 1,000 76. 4. » dito till stipendier åt elever vid dito dito 1,000 — Bill lill R. St. Enligt \ n visade v i c ri k sd a celi 4S4H års Reglem. §• m1840— 1841. 1844— 1845. 1847—1850. 80. Af lånet för iståndsättandet af vågbrylaren och uppmuddring af hamnen vid Wisby 25,000 81. » anslaget till anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar 43,669 35 — 84. Bidraget till underhållande af Navigationsskolan i Stockholm och de dervid anställde lärares aflöning 5,600 — -— 91. Anslaget till kostnader för utskrifning af registratur inom Kongl. Kansliets afdelningar 6,000 — 92. Af anslaget till reparation och uppsättande af bokhyllor i några runi af Riksarkivets hus 2,066 32 93. » dito till National-museibyggnaden ^återstoden af den till utgående från Riksgälds-kontoret anvisäde summa) 30,000 150,000 96. 1.
Banco, men Rothlieb allt dittills icke kunnat förmås ott denna fo-rdran Grahn godtgöra; Grahn alltså finge hos RiddarhusDirectionen anhålla, om utbekommande af berörde fordran till hela dess belopp, RiddarhusDirectionen svarade: att då kostnaden för tryckning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid sista Riksdag, borde utbetalas af de till Riksdagskostnadens bestridande anslagne medel, med hvilka RiddarhusDirectionen hvarken tillförene haft, eller för då närvarande ägde någon befattning; fann RiddarhusDirectionen Grahns berörde anhållan innefatta ett ämne, som icke tillhörde RiddarhusDirectionens upptagande och pröfning, 1820 den 7 December: föredrogs ett Me - (Tillhö) Bil* till Ridd. och Ad Trot, VII B. pag. 161 ) Calcul ofver betalningen af Riddarhus-Reparations-Fondens skulder. Interesse. Capital Summa. Skulder den 3i December 1822. År 1829 betalas med 1828 års afgift 69 i ~ n5o 1 12ig Stockholm af RiddarhusContoiret den 8 April i8a3. N. W. Stråle. Dan Ii Augasi i e. m. mori.il hemställde, ont icke det tiilkoinme RiddarhusDirectionen, att rätta elen oordning, sorn inträffat derigenom, att tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoll för sista Riksdag långt för detta afstannat; i sammanhang hvarmed äfven anmältes en skrift af ExpeditiönsSecréteraren Rothlieb, innehållande, att sorn till hans kunskap kommit* det RiddarhusDirecfionens åtgärd blifvit sökt till fullbordande af tryckningen utaf Ridderskapets och Adelns Protocoller för sista Riksdag, finge han hos Directionen anmäla, att då, enligt Ridderskapets och Adelns honom ensam lemnade uppdrag, det vöre både hans rättighet och skyldighet att denna tryckning låta fullborda* han skulle i nästföljande Januari månad börja utskrifningen af hvad utaf des
Från och med år 1860 och intilldess lånet blifvit till fullo ålerbetaldt, skall, före hvarje års utgång, å kapitalet afbetalas minst en tiondedel af hela det lyftade låne-beloppet. 6:o. I afseende å Statsverkets säkerhet för ej mindre de föreskrifna kapital — afbetalningarnes, än ränte-liqvidernas noggranna verkställighet höra för öfrigt samma stadganden tillämpas, som blifvit meddelade rörande det för denna jernvägs-anläggning under sistförflutna Riksdag af Rikets Ständer beviljade låne-underslöd. § 126 Utom det för jernvägs-anläggningen mellan Nora och Ervalla, enligt § 62, förut från Riksgälds-kontoret utbekomna lån, har för samma jernvägs-anläggning ett nytt lån å Sjutiofem tusen R:dr under denna Riksdag blifvit Nora-Ervalla jernvägs - 22 Stats-Utskotlets Memorial M 281. bolag beviljadt, hvilket lån anvisats att likaledes fran Riksgälds-kontoret utgå under enahanda betalnings—vilkor, som i nast ofvanstående § blifvit föreskrifna för det GefleDala jernvägs-aktie-bolag beviljade ytterligare låne-understöd; börande, före den förstnämnde bolag nu tillerkända låne-summans utbetalning, Riksgälds-kontorct hafva emottagit sådan skuldförbindelse jemte derför ingången borgen, som af Fullmäktige godkännes. § 127.
Landtm:ns i anledn. häraf gjorda framställning, beslöt R. o. Ad. att åt Riddarh.Direkt:n updraga att icke allenast utse en revisor uti Hr Sparres ställe, utan äfven, derest några ytterligare ledigheter inom de af Ståndet valde revisorer vid innev:de års granskning af Stats-, Bankooch Riksgäldsverken skulle uppkomma, dessa ledigheter återbesätta; hvarefter upplästes och godkändes ett prot.utdrag rörande R. o. Ad:ns sålunda fattade beslut. Den f A n % u 81 f e. m. 2? Uplästes och godkändes Exped Utsk:ts under N:o I04afgifna förslag lill R. Sl:rs underd. skrifvelse till K. M:t i anleln. af K. Mits Nåd. Propos. angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår. Vidare föredrogos, men begärdes på bordet, samma Utskrs skrif velse-forslag: N:o 105, rörande föreskrifter till betryggande af besittningsrätt till fast egendom och af intecknings-säkerhet; och N:o 106, ang:de vilkoren för bränvins tillverkning. Fortsattes pröfningen af Sammansatta Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.Utskits Betänk. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan R. o. Ad. genom den vid slutet af förmiddagens plenum förehafde votering beslutat återremittera Utskits under § 24 afgifna sednare hemställan i fråga om ändring af stadgandet rörande fördelningen af bränvins-försäljnings-afgifterna i stad, Ståndet torde finna, att den från BondeStit i ämnet nflåtna inbjudning icke kunde föranleda tili någon annan åtgärd än att läggas till bandlingarne. Ropades ja. Gr. Lagerbjelke:
Men å andra sidan synes det vara obilligt att vilja tvinga någon att bränna hela den tillåtna tiden; och Utskottet har därföre trott sig böra föreslå, att den kortaste tid, hvartill någon må till bränvins-tillverkning sig anmäla, skall vara en månad. Frågan, huruvida något bör föreskrifvas angående arten af den redskap, hvarmed bränvins-tillverkning får drifvas, d. v. s. om enkla redskap, som afverka genom eldens omedelbara verkan på pannan, eller s. k. konst-apparater, som afverka genom inledande af ånga inuti bränvins-pannan, har föranledt öfverläggning inom Utskottet, då motioner inkommit om förbjudande, än af den ena, än af den andra sortens Särskilda Utskottetf Betäckande No: 8. as sortens redskap. Det är å ena sidan otvifveiaktigt, att med den fullkomligare redskpapeu större mäpgd bränvin erhålles utur rå-ämnena, och att denna redskaps begagnande, eller den egentliga fabrikationen, således i stats-ekonomiskt hänseende visar större fördelar, hvarföre också dess förbjudande skulle vara att ådraga landet en förlust. Men å andra sidan skulle det alltför rmckct ingripa i gamla, antagna hushålls-maximer och vanor att påbjuda upphörande af bränvins-tillverkning med den så allmänna enkla redskapen, som omedelbart drifves med eld; och Utskottet föreslår således, att bränvins-tillverkning både med ånga och omedelbarligen med eld skall vara tillåten. I fall det konlrollerings-sätt, sorn längre fram kommer att föreslås för tillverkningen vid de större brännericrna, blifver antaget, behöfves icke att stadga något om storleken och beskaffenheten af redskapen vid dv lika bränneriet-. Nya uppfinningar, som påskynda tillverkningen eller bespara rå-ämnen och bränsle, kunna vara att vänta; och det vore orätt att, genom föreskrifter om inrättningen och formen i enlighet med något hittills kändt och brukligt, lägga band på uppfinnings-gåfvan oell hindra antagande af bättre methoder.
Maj:t b axuti Nådig skrifvelse a£ den 7 nästlidne Aprill i nåder behagat till Riksens Höglofl. Ständer öfverlemna ofvannämnda Kongl. Tabell-Commissionens underdåniga Utlåtande, med tillhörande handlingar, hvaröfver Riksens HögloflStänder, i frågan om kostnaden för Tabellernas tryckning och de i sammtrndrag deraf lemnade upplysningar, redan lära hafva inhemtat Höglofl. Statsutskottets serskildta Utlåtande. Det tillhörer följaktligen Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet i detta hänseende ej annat, än att, efter erhållen remiss och vederbörligen anställd granskning af de i Nåder lemnade Acter och Tabeller, vitsorda den utmärkta nytta, som en sådan tryckning skul - Besv. och Ekon. tJtski Betänkanåen. le medföra för kännedomen, ej mindre af Fosterlandets Statistik i allmänhet, än de upp* lysningar, hvilka kunna leda Riksens Högloft, Ständers öfverläggningar och arbeten rörande en förbättrad representation; varandes det Utskottets fulla öfvertygelse, att, g.nom sådana arbetens allmangörande, mera sann Upplysning skall spridas, än genom de flera styckade statistiska afhandlingar, i Text författade, hvilkas Calcnler ändå icke kunna uppnå den säkerhet o h det oafbrutna samband, som närvarande välberäknade Utdrag de facto framvisar. Utskottet kan derföre icke undertrycka den lifliga Önskan, att Rikets tillgångar både för närvarande och framtiden måtte tillåta dessa Utdrags årliga tryckning, i ju större scala, ju bättre, heldst förhållandet efter Län, och uti hvarje Stad icke annorlunda, än genom sjelfva Tabellsaminandragens utgifvande, kan blifva synbar» till förtigande af den Controll, sorn endast härigenom vinnes, då på hvarje serskild Local de meddelade uppgifterna blifva kände och till sin fullständighet bedömde.
Landets regering saknar för närvarande det angelägna biträdet af en Juslitias-Stats-Minister. Hvarken de Herrar och Män, hvilka hittills beklädt denna förtroendepost, ej eller Kronans öfrige Ministrar hafva framkommit med någon fullständig plan till fängelse-väsendets lika nödvändiga sorn grannlaga reorganisation. Detta för - Stats-j Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon,-Utskollens Betänkandes N:0 89. 17 föranleder till den förmodan, att Styrelsen icke i detta ärende fattat sitt hufvudsakliga beslut. Den nya Criminal-lagen och rättegångs-ordnifigen är ännu icke af Rikets Ständer antagen. De kostnader, dem fängelsernas ombyggnad erfordrar, lära uppgå lill minst 3,500,000 R:dr Banco. De mest sakkunnige ledamöter inom de sammansatta Utskotten hafva yttrat de mest skiljagtiga meningar, rörande ordningen och planen för det vidlyftiga byggnads-arhetets företagande, och då Utskott af 100 ledamöter skola gemensamt uppgöra en dylik plan, har man icke rätt att vänta sig någon enstämmighet eller fulländning. Det är icke under sådana omständigheter, som jag för min del skulle tillstyrka Rikets Ständer att i en så svår och maktpåliggande detalj, sorn denna laga ett initiativ, som, till följd af sakens natur, ovägerligen tillhör landets styrelse, och hvilket Ständerne i denna fråga redan en gång begagnat på ett sätt, sorn för landet medfört de betänkligaste följder.
Värdet af denna tillverkning kail, i medeltal, antagas till ungefärligen 120,000 Riksdaler örn året. Sågverken å Dahls-Land äro grundade på stockfångst antingen från egne skogstrakter, eller från skolarne i öfra delen af landet; men de vid Götha Eif belägne Sågverk, alla grundade på köpeliminer, förses dermed från andra orter och egenteligen från Wermeland. Till så vidt export åsyftas drifven Sågverks-rörelsen med ringa vinst; och anses den följagteligen vara mera i aftagande, än tilltagande. De med beräkning på orternes behof, eller på afsättning inrikes, tillkomne mindre Saluoch Lego-Sågarne, fortfara deremot, i allmänhet, att bedrifvas på vanligt sätt, utan aftagande i rörelsen. Skeppsvarf liro inrättade vid Trollhättan och gamla Lödese, för fartygs och båtars nybyggande eller reparation, samt drifvas med någorlunda fördel, hvartill läget mycket bidrager. Det på förstnämnda ställe belägna har en dyrbarare Dockbyggnad vid Canalen. l^egelbruk. Af sådane finnas inom Länet 20 stycken, dervid 120 arbetare blifvit sysslosatte under arbetstiden, och utgjorde tillverkningarnes sammanräknade värde, under detta qvinqvennium, omkring i2,5oö R:dr årligen, i medeltal. Pappersbruk. Tvenne sådane med 14 arbetare, hafva under samma tid varit i gång och tillverkat papper för omkring 2,5oo R:dr årligen. Glasbruket vid Limmared i Kinds Härad hålles i jemn gång med 20 arbetare; och har tillverkningen af glasvaror derstädes utgjord! i värde ungefärligen 20,000 R;dr örn året. Ler - 25 Lerkärloch Kakelugns-Fabrik: En sådan, i sednare åren anlaggd mom Frändefors socken på .Dahlsland, dräves med 3 arbetare; och uppgår årliga värdet till 6 å 700 R:dr.