Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Götheborgs stad är föranledd af den utredning utaf ämnet, som, vid behandlingen af motionen, serskildt måst af Utskottet företagas, men att Utskottet icke funnit skäl att utsträcka denna utredning till inqvarterings-skyldigheten uti öfriga rikets städer, enär anledning icke kunnat dertill hemtas af berörda motion, hvaruti endast denna skyldighet ifrågastälts, så vidt den rörer staden Götheborg. Utskottet har till följd häraf ansett sig ej heller kunna göra någon framställning, rörande förändring uti inqvarterings-ordningen i allmänhet eller såsom omfattande samtliga rikets städer utom Stockholm, utan inskränkt sig till hvad i betänkandet finnes framstäldt serskildt angående Götheborg. Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande, N:o H4. 13 Då nu härtill kommer, att Utskottets hemställan i denna del blifvit af ett Riksstånd bifallet samt af ett annat lemnadt utan anmärkning, så anser Utskottet sig böra vidblifva sitt i detta hänseende gjorda förslag. Stockholm den 14 Juli 1848. Anie. till Exp.-utsk. den 17 Juli, kl. 12 midd. Utlåtande, i anledning af erhållna återremisser af Ekonomi-utskottets betänkande N:o 91, rörande folkundervisningen i riket. Omförmäldte betänkande har, enligt från Riksstånden Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, blifvit i serskilda punkter af höglofl. Ridderskapet och Adeln, högvördige Preste-ståndet och välloflige Borgare-ståndet återremitteradt, på grund af gjorda anmärkningar, hvilka Utskottet härmed går att, i följande ordning, upptaga och besvara. § 3.
För säkerheten om vården af det allmännas egendom är det vigtigt, att förvissa sig det Kyrkornas medel behörigen varda till deras behof använde, och dertill fordras, att det allmänna, genom vederbörande Embets-Verk, kan bevaka sin rätt. Följakteligen anser jag det ingalunda med en viss Ledamot vara tillförlitligt, att, cm en person vore ägare af en hel Församling, han ock skulle vara destomera män om dess Kyrko-cassa, ty det kunde i dessa bistra pennings tider lätteligen hända , att han, för att hjelpa sig Ur egen ögonblicklig förlägenhet, begagnade Kyrkans medel, och sedermera icke kunde ersätta riem. Jag tror icke på de öfverdrifvet stora verkningar , man lofvar sig af Municipal-inrättningarne , och en stor skillnad skulle det otvifvelaktigt blifva mellan en sådan Socken-granskning, och den, som af Kammer-Rätjen verkställes. Enskildt bär jag hört af personer från de så kallade conqueterade provincerne , att då Pastorerne skola göra räkning för ifrågavarande medel, händer det, att de icke äro mera bevandrade i räkenskapsföring , än att de vända 6ig till ds afskedade Kyrko-Inspectorerne , fik 5o8 Den 10 December e. m. att mot särskild betalning få räkningarne uppgjorde. Om detta ofta är lörhållandet med räkenskapernas uppsättande af Kyrkoherdarna, så kan man lätt sluta sig till , hurudan granskningen deraf genom Församlingarne allena skulle blifva. Jag tror dessutom ej, att om en person alldeles eller till större delen vore ägare af en Församling, något val af Revisorer kunde äga rum , så framt man ej ville företaga sig en tom formalitet, utan mening. Jag vågar ytterligare tillstyrka Ridderskapet och Adeln, att icke, genom antagande, af Utskottens Betänkande, föranleda upphäfvandet af det, som redan i detta mål finnes stadgadt. Herr Lagerhjelm : Förekommen af den siste Talaren , vill jag blott tillägga en reflexion , att nemligen kyrkorne icke böra behandlas , såsom en enskild tillhörighet.
Ändteligen hafva de skuggor börjat skingras, hvilka man hopat öfver Klas Flemings minne. Det blef Enevald Finckes sorgliga uppdrag, att till Fru Ebba frambära den sista helsningen från hennes make: "Kort blef den tid honom unnades till beredelse", sade denne, "men han syntes ock genast beredd, när han anade att det var döden som nalkades. De sista jordiska omsorger, som sysselsatte hans herrlighet, voro tanken på huruvida han kunde få se hos sig eders frudöme, "min kära och älskeliga maka och mina kära barn." Lugnt och förtröstansfullt var det samtal, han förde med presten, som han låtit kalla. Hans sista ord voro: "Gud, konung, maka och barn." Fru Ebba satt blek och tyst. Om hon hörde hvad som talades, visste man ej. Endast på fållarna af doket, som betäckte hennes hufvud, kunde man märka en darrning. Hennes döttrars omsorger, sonens hjertliga ord, intet syntes kunna väcka hennes uppmärksamhet. Endast då Johan Fleming, hennes unge, ridderlige son, kom för att säga henne farväl, då han skulle resa för att åtfölja sorgetåget till Åbo, då slöt hon honom under våldsam rörelse till sitt bröst. Långsamt rörde sig tåget framåt. Rastade, som till ståten hörde, länge på hvarje hviloställe. Mat och dryck skonades icke. Flera tunnor öl, åtskilliga får, dussintals harar och fåglar, fläsk utom mångahanda andra slags matvaror förtärdes hvarje dag. Det var som om en furstlig person skulle, enligt tidens sed, blifvit beledsagad till sitt hvilorum. Slutligen hann sorgetåget dock Åbo. Den döde skulle här bisättas, till dess allt hunnit ordnas för begrafningen, som skulle ske i Pargas kyrka, under hvilken godset Qvidja lydde. Kring den på en katafalk hvilande likkistan, hvars lock var aflyftadt, stodo fru Ebba och hennes döttrar, jemte andra adeliga fruar, anförvandter till den hädangångne. Alla till saken hörande ceremonier voro förrättade. Sorgetåget aflägsnade sig till de rum, der mat och dryck för gästerna var anrättad.
R:dr om året, borde ersättas med Treskillings-afgiften: att Stats-Contoiret den 19 November 1821 till Seraphimer-Ordens-Gillet insändt en från Ränteriet i Linköping inkommen Iiäkn ing, som visade att Curhus-medel derstädes vore utlånte åt särskildte personer, lill belopp af icke mindre än 12,400 R:dr Banco, om förhållandet med hvilka medel, Seraphimer-OrdensGillet den 3 Verpåföljde December infordrat yttrande från Eder Kongl. Majits Befallningshafvande, som den 6 nästlidne Februarii, till svar derå meddelt, att de medel, hvilka, i följd af Länets innevånares den 30 Januarii 1816 träffade öfverenskommelse, blifvit insamlade, utgjorde en särskild fond, hvars behållning uppginge till 9,080 R:dr 8 sk. 4 rst. Banco, och att af Treskillings-afgiften funnes en behållning till belopp af 5,102 R:dr 21 sk. 3 rst., utaf hvilka medel, tillsammans 14,192 R:dr 29 sk. 7 rst. Banco, berörde utlåningar skett, samt att Eder Kongl. Majrts Befallningshafvande, jemte det en Räkning för den så kallade extra fonden och redogörelse för Tre-skiiiings-afgiften blifvit insände, den 27 sistlidne Junii tillkännagifva, att för de utlånte medlen vederhäftig borgen vore lernnad och en Ombudsman för bevakandet af fondens rätt tillförordnad. Vid granskning af berörde för Tre-skillings-afgiften upprättade nu åter underdanigst bifogade Sammandrag, Litt.
1 följd af hvad sålunda förekommit, hade Utskottet tillika förklarat, atL de af Kongl. Majit gjorda nådiga framställningar, angående dels de tekniska elementar-skolornas ställande under tillsyn antingen af något embetsverk eller af en serskild i nåder tillförordnad styrelse, och dels derom, att Kongl. Majit måtte berättigas, att använda forsta årets statsanslag för desse skolor till anskaffande af de för dem erforderliga apparater, borde anses vara förfallne. Hvad Utskottet sålunda hemställt har af Bonde-ståndet blifvit bifallet, men af de öfriga 3:ne Riks-stånden återremitteradt, dels på de af Herrar Lagerhjelm P. och Fåhreeus O. /., uti deras afgifne reservationer utvecklade skäl och med hufvudsakligt åberopande af hvad deruti blifvit tillstyrkt, att eli anslag af 5,000 Ridr årligen malle anvisas till inrättande af en teknisk elementar-skola i Malmö eller någon annan i Sveriges sydligaste landskap belägen stad, som Kongl. Majit dertill kunde finna lämplig, och dels under erinran, hurusom en sammanblandning af clcmentar-läroverken för allmän medborgerlig bildning och de tekniska tillämpnings-skolorne vore serdeles olämplig, enär uti de sednare undervisning borde meddelas uti sådana ämnen, hvilka uti de förstnämnde icke voro upptagne, såsom, bland annat, modellerings-konst, machin-arbete, kemi, använd fysik och bokföring, af hvilket allt vore uppenbart, att de tekniska skolorna borde vara fristående läroanstalter; att, vid sådant förhållande, anslag för deras inrättande icke borde förvägras, dervid Malmö stad, som redan inköpt lokal för skolan, borde i främsta rummet afses; varande derjemte inom
Brot. 184.0■ 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 36 Haft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande j N:o 386. uppdraget eller annan uppsigtsoch anmärkuiugsrält, än den granskningen innefattar, och hvilken uttryckligen är inskränkt till den åt* gärd, förslagets 7 §. 2 mom. utstakar; hvarföre Utskottet anser sig böra sistnämnde redaclion vidblifva. 2:0 E11 Ledamot af Preste-Ståndet har funnit den i 2 §. af Utskottets förslag intagne föreskrift, att, äfven om räkenskaperne icke i Kongl. Kammar-Katten undergått den speciella granskningen, Revisorerne det oagladt skola sin granskningsskyldighet fullgöra, innefatta en anledning för Kongl. Kammar-Rätten att uppskjuta den detta Verk åliggande revision, och fördenskull ansett, att det i nu gällande Instruction härom meddelde stadgande icke borde i det nya förslaget inflyta, så framt dervid ej bifogades något uttryck, sorn skärpte pligten för Kongl. Kammar-Rätten att berörde skyldighet fullgöra.
Hr von Hofsten, Bengt Johan, afgaf en motion, N:o 248, ang:de anslag lill aflöning åt en Provincial-läkare i Carlskoga härad. Remitterades till Stats-Utsk:t. Hr von Schewen, Axel Wilhelm, väckte en motion, N:o 249, ang:de pension åt f. d. Kapitenen Frih. Eugéne von Vegesach. Remitterades till Stats-Utsk:t. Hr Oldevig, Hans Fredrik, uppläste en motion, N:o 250, ang:de förhöjning af det utaf K. M. äskade anslag för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar. Remitterades till Stats-Utsk:t. Upplästes en af Hr Fahnehjelm, Gustaf, ingifven motion, N:o 251, ang:de pension åt tre handtverkslärare vid allmänna Institutet för döfstumma och blinda. Remitterades till Stals-Utsk:t. Upplästes en af Hr Cederschjöld, Rudolf, inlemnad motion, N:o 252, ang:de förbättring af de tre yngre ledamöternes i K. Kammar-Collegium lönevilkor. Remitterades till Stats-Utsk:t. Upplästes och remitterades till Stats-Utsk:t följande motioner, nemi.: N:o 253, af Gr. Taube, Henning Edvard, ang:de rätt till pension å allmänna indragningsstaten för häradshöfdingar; Den 30 Novembcr. 255 N:o 254, af Hr Heijkenskjöld, Edvard, ang:de pension ät Expeditions-sekreteraren Daniel Hadorphs enka; N:o 255, utaf Hr af Wetterstedt, Ludvig, ang:de anslag för en kommunikationsled emellan Vasafjells grufvor och Ranafjorden; samt N:o 256, af Hr Fahnehjelm, Gustaf, ang:de förhöjdt anslag till allmänna Institutet för döfstumma och blinda. Upplästes och bordlädes följande motioner, nemi.:
Om henne kan sägas som Helene Nyblom säger om sin lärarinna: » H o n var en djupt religiös människa, o c h all hennes kraft o c h förmåga att fullkomligt kunna glömma o c h försaka sig själf hade sitt innersta upphof i hennes r e l i g i o n »; likaså hennes outtröttliga arbetsförmåga. U n d e r elfva år, som j a g vistats i Prankrika, Tyskland, Ryssland o c h England har j a g sett goda skolor, men i synnerhet dåliga s k o l o r; jag har träffat goda o c h dåliga lärarinnor; men ibland de förra aldrig en, som kunnat i kunskaper och undervisningsskicklighet jämföras med » mamsell L i n a ». J a g säger därför ej, att sådana ej funnos. Hennes arbetsförmåga., hennes ihärdighet, hennes själfförsakelse såg jag ingenstädes. D e t hände visst ingen (af dem jag kom i beröring m e d) att sätta sig ned o c h rätta stilar om kvällen kl. 8 o c h finna att nä- sta gång hon såg på klockan, då sista boken var rättad, denna vara 6 på morgonen — och skolan skulle börja igen kl. 8. Jag vädjar-till alla hennes gamla elever, o m de någonsin sågo henne ointresserad eller ohågad vid en l e k t i o n? — väl ibland för m y c k e t måhända — därför att hon aldrig kunde låta någon blifva bakefter, de likgiltigaste och lataste måste följa med, o m de än knotade. H v e m har ej hört gamla o c h unga klaga öfver, » att tyska språket är så svårt att l ä r a »? M e n hundradetals af hennes elever skola säga: n e j! det var det lättaste o c h roligaste!
Stockholm — Öfre Norrland, Drottninggatan 1: 75 0: 75 0: 50 0: 75 (C) Lagermans Kraft-Skur-Pulver förordas af läkare såsom ett i hygienis och sanitärt hänseende f r a m s t å e n d e re: gTÖringrsmedel. Användes å Stockholr epidemisjukhus, å de flesta hotell och mei rier inom riket, i badinrättningar, skolc lasarett och andra allmänna ' ' inrättning samt på flere järnvägar och ångbåtar o i hvarje kök där renlighet uppskattas. Inc verkstäder och fabriker har det blifvit mi ket omtyckt såsom varande särdeles förträ ligt till handtvättning. Till salu hos a Diversehandlare i riket. Asshmahonimg, gammalt, välkändt medel mot asthma. burkar om Vs liter. Pris för burk kr. 3,&lt; Sändes mot postförskott eller efterkraf. Dagny MEDDELANDE TILL ALLMÄNHETEN A~G. ' P.SDF. REFORMDRÄGTEN. Pris: 25 öre. Meddelande till allmänheten angående Reformdrägten. r IMen med reformdrägten är hufvudsakligen att söka tillfredsställa ett länge och ganska allmänt kändt behof af en klä&lt;1edrägt, som skulle frigöra oss från pariser. modets tvångsla.gar genom att gifva förslaf (till en drägt, hvilken, utotn att vara osköu, skulle fylla behofvet af iind " ", älsenlighel, sundhet och span " " " tel. Refonndrägten kan, allt efter den ntstyrsel man vill Rif ' va densamma, användas till festoch H,rbetsdrägt, sål1- skops. och hemdrägt samt res· och sommanlrägt. Såsom hvor&lt;1ags· och arbetsdrägt fyller refol ' m&lt;1rägten behofvet af ändamålsenlighet genom att ej fordra några draperier, rosetter eller annat onödigt bjäfs, hdlket allt iiI " till hinder vid ett verkligt arbete.
(Demosthenes inkommer jemte Kriton och Alkinoos samt en folkhop.) DEMAGOGEN (talar). Athenais vidtberömda folk! Om ordet Jag ber i allra största ödmjukhet, Fastän en man förutan någon bildning, Och bugar mig ännu en gång for er, Som städse ha'n med öfverseende Ert öra lånat till ett välment ord. I viljen nu ha krig. Nåväl, det är Allt i sin ordning; men ha'n I betänkt Att utan skickliga befäl är allt Förgäfves? Det är sant, här fins tillräckligt Af sökande; men jag är rädd, I låten Helt obetänksamt narra er att välja En man, söm visserligen har meriter, Men dock af sina år är alltför mycket Betyngd, att han ett sådant vigtigt värf Med raskhet skulle föra ut. Och än En sak: nu är vårt land i högsta faran; Alltså blir äran af dess räddning större Än någonsin förut. Begagnen nu Ett dyrbart ögonblick och visen, att Athenais vidtberömda, men nog länge Föraktade befolkning sjelf kan reda 51 Sig ur en fara utan att behöfva Utaf de högförnäma tigga hjelp, Och väljen derför någon som I ansen Mest lämplig utaf folkets män, jag menar En man, som dertill bäst I ansen lämplig Och hvars förmåga väl I kännen till. (Folket sorlar bifall.) DEMOSTHENES. Athenare! Det är en vigtig stund, Då vi ha samlats hit för sista gången Att rådslå om en angelägenhet som rör Vår hela framtid. Hären står i ordning Att rycka ut och väntar blott att få En höfvidsman. Derföre är ej tid Att tvista om den frågan, hvem som skall Ta Hellas' öde i sin hand, och nu Jag tar mig frihet föreslå en man, Som säkert skall er synas passande. I kännen honom väl. Han är en man Af folket först och främst, och det är redan En sak af ganska stor förtjenst i dessa Så svåra tider, då Athenais folk Har blifvit satt tillbaka, att det ej Förunnats söla sig i samma laster Som de förnäma. Vidare, han är
Plats i familj antages äfven. Betyg kunna företes. Svar till » Snar verksamhet », Eksjö p. r. Doktor Carl piensbur-g 14 Lilla Vattugatan 14. Hvardagar ' / 23 — Helgdagar 10 — 11. Behandlar företrädesvis domar. CD Barnsjuk[34] 0 CD års årgång af I D U N / q fr. o. m. n:r 11 t. o. m. n:r 52 eller mer än tre qvartal (Obs! I n:r 11 börjar den längre följetongen, hvadan intet af den samma går bort.) ' säljes oinb. för I kr. 50 öre, med lösa permar för 2 kr. 50 Öre samt kan användas som en synnerligen lämplig present vänner och väninnor emellan. Efter till Bedaktionen af Idun ingången reqvisition sändes årgången mot efterkraf med tillagdt porto. Försöken Th. Winborg &amp; C:is i Stockholm tillverkningar af: 3 s r Ättika, Senap, Såser, Soja, flere gånger prisbelönade och fullt jemförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. Annonser. God köttpudding samt anAntzonspris: 25 öre pr petitrad ( dra kötträtter m. fl. goda saker får man råd Ingen annons införes under 1 kr. för i en liten kokbok af Anna Bergström, som kostar — 50 pre; i den kan ock Augusta få veta, hur man garnerar och glacerar tårtor. \ v. S-^n. N:r I 9. Signe önskar i n:r 5 af Idun, att LEDIGA PLATSER. någon af Iduns läsarinnor ville undervisa henne i handarbete; ombedes derföre att En dugtig, pålitlig och skicklig vända sig till Iduns redaktion för erhållande kokerska eller köksa erhåller plats af adress till Anaximander. på ett bruk i Vestmanland instundande N:r 26. För att få gamla fula golf hvita 24 April. Lön 100 kronor. Svar till fordras att skura dem väl och ofta; man tager litet målen krita och grön såpa till skur» S. », Bånghammar. nio] ningen. Maria.
Shawlar, Shawletler och andra dukar af Ull eller Ull och Bomull tillsammans Under 6 R:dr 32 sk. värde stycket (förbudet till införsel) Af 6 R:dr 32 sk. värde och deröfver stycket : I skålp. 100 Rd. v. 100 Rd. v. 3.3 20 24 16 b ri a. Expedilions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.o 377. 9’* Tullvärde. Linneoch Hamp• . • Alngods: Blaggarn och Kanfas . Bolstervar Buldan Damast Dräll Kammarduk och Batist Linön Lärft, hvaraf 1 qvadrat-aln väger till och med 3 lod (förbudet till införsel alla andra slag Segelduk och Tältduk . andra slag Dukar Håroch TatjelVaxade eller lackerade: Mattor andra slag Vattentäta eller dubbla Väfnader, sammansatta med upplösning af Cautschouc Ympvax Zink, Tutanego och Spiauter: oarbetad och i plåtar arbetad Qvantitet för Tullber. 1 skalp, i skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp, 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. j skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. R:dr 3. r. Utf.-Tull. R:dr s. r. > F 11 n tt Wärjor och Wärjklingor, te Gevär. Zaffar, »e Färger. Ziltror, se Instrumenter, Musikaliska. Zitverrot, se Apotheksvaror. C»l2 FxpeditionsAJlskottets Förslag till und. Skrifvelsej N.-o J77. Tull rärde. Qvantitet för Tu liber. Inf.-Tull. Utf.-Tull. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr S.' r. Angina ehrner 100 R:d v. 10 ! F ri a.
Här må dock nämnas, att Maga* zinslnrättningen äger, sedan fordna Bränneri - tiden , 2:ne MagazinsHus i SöderTelje , som kunna inrymma omkring 2,750 Tunnor Oriad, eller 7.900 Tunnor Riad Säd, och blifvit utan hyra upplåtne till SöderTelje CanalVerk , att begagnas intill dess det hinner blifva fulländadt , dels till Materialiers förvarande , dels till Barrach för någon del af ArbetsManskapet. (Se 4 §, af Bolagets Privilegier den 15 Mars 1806.) För Länets undsättning synes såsom ständigt Lager icke behöfva Maga zineras större qvantitet än den Säd, som motstående Magaziner kunna inrymma. Magazinslnrättningens Byggnader vid Gripsholm äro väl utarrenderade , men förbehåll gjordt , att få begagna några MagazinsLoft, hvarpå kan upplag* gas det partie Säd, som finnes antecknadt. Transport Ungefärliga kostna-1 den för det Magazins-utrymme som] vidare erfordras. R:dr. sk. rst 40,000 40,eooj Östergöthlands Län Calmars Län Kronobergs Län Jönköpings Län Gottlands Län Westmanlands Län . Nerikes Län Nu befintligt Magazios-utrymme. För Örud Säd. För Riad el. torkad Säd. Transport Linköpings Magazin Wadstena Di'o . Norrköpings Dito Tunnor. Borgholms För Onåd Säd. J 5,400 3,000 Tunnor. 39>23I 17,628 Wexiö eller Helgevarma Magazin . Jönköpings Magazin . Ekesjö Dito . 2,100 3.550 2,560 Wisby Magazin Westerås Magazin . Örebro Tunnor. Kongl. Maj:ts och Kronans andel af här ofvan upptagne 2 T:r 9 ' § Ka pp:r Krono-och PrestTionde , belöper till , hvaraf Jtdel utgöres i Råg och |:delar i Hafre. SkogsHemman.
Jag är visserligen af den öfvertygelse, att understöd till Strömrensningar, Canalgräfningar och vattendränkta trakters aftappning bör af Staten lemnäs; jag är äfven öfvertygad , att den förtjenstfulla undersökning, som blifvit börjad af den nya Styrelsens förra Chef, och hvilken jag hoppas äfven efter den stora mannens bortgång kommer att fullföljas af hans efterträdare, skall göra behandlingen af dylika företag hädanefter mera planmässig och följaktligen mera ändamålsenlig och allmänt nyttig; men jag är derföre icke af den tankan, att det är af sådan vigt, om man upprensar en ström nu eller år i835, att man för den orsaken bör rubba det visa system, som Statsoch BancoIItskotten hittills följt och Rikets Ständer äfven godkänt. Ty hvarken hafva Utskotten föreslagit eller Rikets Ständer beslutat upptagande af lån för ändamål, der ingen återbetalning äger rum, / Den 26 Februarii f. m. 225 rum; och det är en oändeligen stor skillnad emellan att begagna Statens credit för att lemna ett biträde, der hvarje skilling återgäldas, och att upptaga lån lill utdelning utan ersättning. Det senare är att, midt under freden, bestrida Statens ordinarie utgifter med lån: en grundsats, som Statsoch DankoUtskotten hittills förkastat, och jag äfven för min del ogillat. Då således här icke finnes periculum in mora, och de 5o,ooo R:dr, Utskotten tillstyrkt, äro afpassade och tillräcklige för fullbordandet af redan påbörjade förelag, anhåller jag om proposition, att Ridderskapet och Adeln ej må instämma i BorgareStåndets inbjudning, utan bifalla Utskottens Betänkande N:o 26, med det tillägg, som Utlåtandet N:o 5i innehåller, eller att anslaget må fortfara äfven under nästkommande Riksdags-år. Grefve von Rosen, Axel'. Jag instämmer med Grefve Cronstedt, som så fullständigt utvecklat saken att föga är alt tillägga.
Utan att hon visste det, började hon sedan sakta med den där melankoliska valsen, som spelats den kvällen. «Minns du den gången? » frågade han ömt. — Om hon mindes den; den lyckligaste dag, hon dittills haft. I den outsägligt varma blicken läste han svaret. » Och sista ackordet? » hviskade han. Blott ett år hade de ägt hvarandra, och nu skulle allt vara slut. Så hade läkaren sagt. — Där låg hon blek, med ögonen slutna, och andades knappt märkbart; och i vaggan nära intill slumrade det där nya lilla lifvet, som skulle taga hennes. Krampaktigt höll han hennes hand sluten i sin, som om han trodde sig därmed äfven kunna kvarhålia den små- ningom slocknande lifsgnistan. Var Gud då så hård att redan nu taga henne ifrån honom? Ah, det var mer än hårdt, det var obarmhertigt! Hur stormade och sjöd det icke inom honom. Han ville icke släppa henne, nej, om än tusen dödar kommo och fordrade henne, han skulle, han ville behålla henne. — Ack, hvad kunde han, vanmäktige, göra däråt! Och stora, tunga tårar, banade sig långsamt ned utför kinden; han, den store, starke mannen snyftade och grät som ett barn. Hvad, talade hon icke? Jo visst, läpparne rörde sig, och hon såg åter på honom med dessa outgrundliga, gudomligt sköna ögon, hans enda rikedom, som nu skulle förloras. » Hvarför gråter d u? » hviskade hon knappt hörbart, » vi träffas j u igen en gång; och till dess har du j u henne; » och hon lät ögonen långsamt vandra till den lilla varelsen i vaggan. — Nu andades hon djupt. — » Sista ackordet, » löd det som en andehviskning. O, namnlösa smärta; var det möjligt? Död — död — Finns det en Gud, som så kan pröfva? Hvad var nu lifvet värdt? Hvarför kunde han ej få följa henne? — Och svaret kom; det kom därifrån vaggan och lät som ett svagt kvidande. Då förstod han, hvarför han måste lefva; hon var ju icke död, hon lefde ju ännu i denna lilla, som låg där så hjälplös för honom.