Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
KonstitutionsUtskottets granskningsrätt är inskränkt till de StatsRådsprotokoller, som blifvit förda till den dag, då Riksdag börjats, och alt således Utskottet icke varit befogadt att, i afsigt alt detsamma granska och vid ett eller flera der upptagna mål göra anmärkning, till sig fordra ett StatsRådsprotokoll förd t under pågående Riksdag; helst Utskottet derigenom ostridigt går i förväg för ett efterföljande KonstitutionsUtskotts granskniugsrätt. Nuvarande KonstitutionsUtskolls åtgärd att till åtal öfverlemna ett efter Riksdagens början afgifvet rådslag, utan att fullständigt granska StatsRådsprotokollerna intill samma tid, då rådslaget egt rum, strider emot den i yår brottmåls - 152 lagstiftning gällande grundsats, att en för flera förbrytelser anklagad person skall på en gång dömas, enär, om StatsRådels Ledamöter funnos i förevarande fråga skyldiga lill öfverträdelse af Grundlagen , och derför till ansvar fälldes, det kunde inträffa, att nytt åtal, omedelbart efter domens verkställande, skedde för annan eller enahanda under tiden från Riksdagens början till den 1 Februari begången förseelse, hvarför serskild påföljd ådömdes, och de anklagade sålunda, tvertemot lagens mening, kornrne alt lida dubbel bestraffning. Tillser man åter den politiska sidan af saken, så visar sig klarligen, alt lagstiftarnes afsigt ej kunnat vara, att bereda utöfning af granskningsrätt eller anställande af åtal angående åtgärder, som vidtagits under påstående Riksdag; ty dels är det naturligt, att stridiga opinioner om dagens händelser icke kunna bedömas med det lugn, som för en opartisk pröfning erfordras, dels finnas uti protokoller öfver ministeriella, och till och med för kommandomål, handlingar och beslut, hvilkas offentliga spridande i otid af en klok Statskonst förbjudes, hvarföre man ock i andra konstitutionella länder ofta hört förklaringar från Regeringens sida, att omsorgen för Statens tjenst icke medgåfve äskade upplysningars meddelande.
Det bestämmes nemligen icke, när Kongl. Maj:t skall meddela sin nådiga sanktion; och sålunda kan inträffa, att en af Ständerna besluten ny bevillning icke kommer att taga sin början vid den tid, som Ständerna åsyftat och med grundlagarne öfverensstämmer.” Herr Tjernberg instämde uti förestående reservation samt herr Rhodin, Per Mattsson, Efraim Larsson > Kristen Anderssonj Anders Johan Sandstedt och Eric Persson i sednare delen deraf. Af herr Embring: ”För de skäl på hvilka Utskottets pluralitet funnit anledning beskatta privatbankerne finner jag inga billiga eller rättvisa grunder anförda. l:o har af mitionärerne, äfvensom inom Utskottet, åberopats f. d. Malmö och Götheborgs diskonter, som skolat i bevillning varit pålagde 15 procent å den del af årliga vinsten, som öfversteg sex procent; om detta då befanns rättvist, så är ej nu samma förhållande med privatbankerne, som lemna soBih. till R. St. Afd. 4 Hajt. 9 66 B*villnings-Vtskolte's Betänkande, N:o Q. lidarisk ansvarighet, då de förre deremot blott i banken deponerat en viss summa, som kanske icke till ^del motsvarade beloppet af deras utelöpande assignationer, hvaremot privatbankerna för hela sin rörelsefond har motsvarande valuta.
Af denna vinter och nästkommande vår beror, huruvida vårt myntvärde skall fördubblas eller nedfalla till intet, så vida icke något beslut fattas, för att upprätthålla och bestämma det; och myntbestämningen utgör således en välgerning mot folket, som blir alldeles nödvändig, om vi icke nästa år åter skola se oss nödsakade att sammankomma till Riksdag. Hvad Herr Munck af Rosenskjölds förslag beträffar, så vill jag gerna i afseende på Konungens sanction afstå från de orden: med eller utan realisation; men jag bekänner, att jag icke kan fatta, det så mycken vigt ligger på dessa ord, som Herr Munck af Rosenskjöld förmodat. Behöfves ej Konungens sanction till myntbestämningen, den må verkställas huru som heldst, så äro dessa ord ej farliga; ty om motionen bifalles, blifver följden, att öfverläggningen om Statsregleringen hvilar, till dess Stan - Den 7 September f. m. derna fattat deras beslut om Financeregleringen. Om åter Konungens sanction kommer att anses erforderlig, skadar det ej, att orden stå der. Min motion skall i alla fall icke gå till Konungen, utan åsyftar blott en öfverenskommelse RiksStånden sinsemellan om ordningen för Statsregleringens afgörande, och motionen kan således icke blifva ett erkännande å Rikets Ständers sida af Konungens sanctionsrätt. Jag får för öfrigt förklara, att jag icke delar tänkesätt med dem, hvilka ej anse Konungens sanction nödvändig; men detta hör icke till ämnet, och jag tror, att motionen således kan bifallas, utan förändring, äfven af dem, som härutinnan hysa en annan mening. Herr Crusenstolpe j Magn. Jacob: Ehvad beslut Ridderskapet och Adeln fattar, i afseende på Herr Hjertås motion, anhåller jag att få fästa uppmärksamheten derpå, att StatsUtskottet dragit försorg, det den hufvudsakligaste delen af motionen i alla fall går i fullbordan.
Den gamle tog ett steg tillbaka och såg sig om åt alla sidor. I vester strålade solens rödglödande klot; hon värmde icke mera, men hon färgade molnen, skogen, klipporna och honom purpurröd. hans långa, hvita skägg syntes nästan rosenfärgadt. Några sekunder såg gubben mot solen, men med ens vände han sig mot öster, korsade sig allvarsamt en, två, tre gånger, hvarje gång med en bugning. Under den rådande stillheten förnam man redan tydligt de från skogen uppklättrandes steg. Den gamle stod där allt jemt lika orörlig och lyssnande; det såg nästan ut som om han bad. Han tycktes ganska lugnt invänta sina förföljare ... Men hvad kunde han väl tänka göra? Ur Dagens Krönika UR DAGENS KRÖNIKA TIDSTAFLOR UNDER MEDVERKAN AF MARCELLUS, GEORG BRANDES FL. SVENSKA OCH UTLÄNDSKA FÖRFATTARE UTGIFNA AF ARVID AHNFELT FÖRSTA HÄFTET STOCKHOLM OSCAR L. LAMMS FÖRLAG. STOCKHOLM, CENTRAL-TRYCKERIET, 1881. Första årgångens innehåll Första häftet. Sid. Den politiska ställningen och dess uppkomst, af Marcellus .. 1 Rörelsen mot israeliterna i Tyskland, af Georg Brändes 46 Politiska partier och partinamn, af utgifvaren .. / .. 55 Allt for samhällets bästa. Af Halfdan Mörk .. 72 Ur W. F. Dalmans korrespondens, jemte notiser ur Dalmans lefnad, af utgifvaren .. 110 Anekdoter och karaktersdrag: riksens ständer på sommarnöje. Af Upsaliensis . 111 Andra häftet. Parlamentariska kontroverser och hugskott från 1881 års riksdag, afhandlade af Marcellus. I ... 1 Anders Fryxells barndomshem. Af utgifvaren .. 76 En påyrkad reform i svenska tullstadgan. Af Ernst Bring . 83 Den religiösa partiställningen i Danmark. Af Karl Gjellerup . 109 » Politiske Kandestöbere » i ny upplaga. Af Gustaf Gullberg . 125 Tredje häftet.
Kommittéen erhållit, eller att utreda hvarest norra stambanan bör anläggas, torde vara tvifvel underkastadt, men säkert är, att Kommittéen derigenom frångått den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer hitintills antagna principen, att staten endast bör bygga stambanorna och åt den enskilda företagsamheten öfverlemna att, med eller utan statsunderstöd, bygga derifrån utgående bibanor. Hvarthän ett frångående af denna princip torde föra, är lätt för livar och en att inse. Antingen är nu Upsala en för norra stambanan vigtig punkt att anträffa, och då bör banan dragas deröfver, eller är den det ej, och då bör det öfverlemnas åt den enskilda företagsamheten ombesörja bibanas byggande dit från angränsande stambanan, så vida icke nämnde enskilda företagsamhet skulle finna med sin fördel mer öfverensstämmande att kortaste vägen mellan Stockholm och Upsala bygga en särskild jernväg. Man synes hafva föreställt sig, att jernvägens rakare sträckning till Sala vester om Sigtunafjärden skulle närmare öfverensstämma med hufvudstadens fördel, än en jernväg som ginge öster om nämnde fjärd. Ingen föreställning kan dock vara mindre grundad. Ju mera jernvägen drages inåt landet genom orter, som förut sakna goda kommunikationsmedel, destomer måste den ock vidga kretsen för både tillförsel och afsättning. Erån trakter, hvilka sjöledes stå i förbindelse med hufvudstaden och 7 å 8 månader af året kunna begagna den billiga vattenvägen, har Stockholm under hela denna 20 tid icke att genom jernväg förvänta någon ytterligare tillförsel af betydenhet; men drages åter jernvägen till orter, hvilka året igenom endast medelst dyra landtransporter stå i förbindelse med hufvudstaden, så öppnas ett förut ofta saknadt tillflöde af ortens alster. Den sista tidens erfarenhet af en icke obetydlig vedtillförsel från det inre af Södermanland utgör ett slående bevis härpå. Från egendomarne kring Mälarens stränder kunna ladugårdens, trädgårdens oell jordbrukets alster dagligen tillföras Stockholm sjöledes på ganska stora afstånd. Från det inre af landet är denna tillförsel alltid försvårad och i afseende på vissa produkter inskränkt till en eller annan mil.
Utlåtande, i anledning af Grefve Mörners, Carl Göran, motion om särskild tryckning och utdelning af Ridder skap et och Adelns öfverläggning rörande representationens ombildning m. m. Vördsamt Memorial! Genom utdrag af protokollet för den 13 dennes har Höglofliga Ridd. och Adeln behagat till Utskottet hänvisa en af Grefve Mörner Carl Göran, väckt motion om särskild tryckning och utdelning Riddarhus-Utskottets Utlåtande JK 5. 3 af Ridd. och Adelns öfverläggning rörande Kongl. Maj:ts förslag till ny Riksdagsordning m. m., jemte de mot Ståndets beslut afgifna reservationer; varande de, i anledning af samma motion, meddeldta yttranden jemväl till Utskottet öfverlemnade. Herr Grefve Mörner har anfört, att som det vore lika kärt för den i voteringen öfver nyssnämnde fråga segrande majoritet som af icke ringa vigt för den besegrade minoriteten, att Svenska allmänheten erhölle en fullständig och tillförlitlig kännedom om de yttranden, hvilka blifvit afgifna vid den diskussion, som, så till sägandes, utgjort Ridd. och Adelns politiska testamente till Svenska folket, Herr Grefven alltså föreslog: att, då det häfte af Ridd. och Adelns protokoll för innevarande Riksdag kommer att tryckas, som upptager öfverläggningen rörande förslaget till representationens ombildning, 5000 exemplar af denna debatt må särskildt afdragas, för att dels utdelas till alla församlingar och sockenbibliothek i riket, dels ook genom bokhandeln hållas hugade köpare tillhanda samt att detta utdrag af protokollet jemväl må omfatta de emot Ridd. och Adelns beslut i nämnda fråga anmälda reservationer.
Stad för de sist förflutna fem arén, eller sedan 18.10 ars Bevillnings-Föroidning sattes i verkställighet, ett belopp af 11,[>47 R.dr 20 sk. 5 r. Banco, dels L synnerhet, för papper och tryck till Mantalsoch Taxerings-Eängder, Uppbörds Journaler, Debetsedlar och Betalnings-bevis, jemte Skrifmaterialier och arfvode för de personer sorn biträdt med Protocolls-föring och annor nödig åtgärd, så väl på Taxerings Committéens afdelningac och i dess Plenum, som hos PröfningsCömmittéen eller den förut varande Gompromiss-Rätten, samt det mera som för Bevillnings-Taxeringarna och Krono Uppbörden erfordrats, dels ock till Skrif-materialier, ljus och ved för KronoUppbörds-Verkets Stat och Taxeringarna, har, särdeles i anseende till 1813 och 1814 årens Krono Uppbörd, varit för Stads-Cassan desto mera kännbart, som den för en del af dessa kostnaders bestridande uti I812 års BevillningsFörordnings 5 Art. 5 §. 12 Mom. anslagna en half procent, blifvit till nära tvåtredjedelar-deraf, enligt Eders Kongl. Maj:ts Kådiga Bref den Ii Aug. 1813, medtagen till aflöning för Stadens sex Mantals-Commissarier, jemte det nyssnämnde för Taxeringens verkställande erforderliga arfvoden alltid mer än annorstädes varit i Hufvudstaden betydliga, derigenom att Taxerings förrättningen ej kunnat på 3:ne afdelningar och i Plenum fullgöras på kortare tiel än 5 å 6 1070 Den 11 Juli. ä 6 månader, utom för sistlidet ar 1814, då denna förrättning, i anseende lill Taxerings-Commitiééns arbete på 6 afdelningar, blifvit med desto större handräcknings-biträde under 3^4 månaders tid verkställd.
Då Utskottet ej kan bestrida, att, enligt hvad Hr Frih. af Nordin anfört, redovisningen för StatsMedlen skulle invecklas, om emellan Biksdagarne besparingar på en HufvudTitel skulle användas till föremål under en annan, instämmer Utskottet i så måtto i Hr Friherrens yttrade mening, att först viden skeende Statsreglering den ifrågasatte öfverflyttningen må verkställas, och att hvad då af Anslaget för KrigsAcademien må befinnas öfverflödigt, må komma Undervisningsverken i allmänhet och ej Tredje HufvudTiteln tillgodo; hvaremot och då Utskottet anser det nuvarande antalet af Fri-Kadetter ej vidare böra ökas, samt fråga ej förekommit om anslag af medel till Garni - iio S t a t s - U t s k o 11 e t s zonsbarnens undervisning, med undantag af de 390 Pitdr, som till Svea LifGardes Barnhuslnrättning redan utgå , de af U:rr Cronius och Ståhle yltrade meningar ej kunnat af Utskottet understödjas. 9:0 Vid Utskottets förslag, att uti den för Allmänna GarnizonsSjukhusct vid förra Statsregleringen uppförde Anslagssumma någon tillökning ej må beviljas, har, hos II. R. o. A., Herr Grefve Brahe, 1)1., anmärkt; att det i Kongl. M:ts Nåd. Proposition beräknade sjukantal af 200
Andra kammarens ledamöter väljas för en tid äf tre år, räknadt från Oktober månads början det år då valen i allmänhet ske. § 12- l:o Valen till riksdagsmän i andra kammaren verkställas inom Juli månads ntgång näst före början af den tid af tre år, för hvilken valen gälla. 2:o Förordnar Konungen nya val, eller afgår riksdagsman innan den tid, för hvilken han blifvit vald, tilländalupit, verkställes nytt val för den återstående tiden. § 13. 1:0 Konungens Befh:de åligger att, när val till riksdagsman i andra kammaren erfordras, derom underrätta vederbörande valförrättare, som låter tid och ort för valet i kyrkorna kungöra, med särskild föreskrift, att valmännen skola utses minst åtta dagar före riksdagsmannavalet. 2:o Der valman utsedd är, skall Ordförande eller Magistrat, inför hvilken detta skett, åt den, som fått befattningen sig uppdragen, meddela till rigtigheten bestyrkt utdrag af prot:t, att såsom fullmagt vid riksdagsmannavalet förete. H. I. 27 418 Den 9 December. § 14. För den, som blifvit vald till ledamot i andra kammaren, utfärdas ofördröjligen fullmagt, underskrifven, för valkrets å landet af Domhafvanden, för stad eller städer i samma valkrets, af den myndighet, inför hvilken valet skett. Fullmagt bör hafva följande lydelse: »Vid riksdagsmannaval, som blifvit den förrättadt i N. N. Domsaga (N. N. valkrets af N. N. Domsaga) (N. N. stad) (N. N. städer) bar N. N. blifvit vald till ledamot af Riksdagens andra kammare för en tid af 3 år, räknade från och med den 1 Oktober (eller om val hållits till följd af riksdagsmans afgång under den tid, för hvilken han blifvit vald, — för tiden lill den 1 Oktober år 00) hvarvid detta länder till bevis och fullmagt.» Ort och tid. c) Första kammaren. § 15- Till första kammaren välja: ]:o Ridderskapet och Adeln ett antal riksdagsmän lika med det, som enligt denna §:s mom. 3 skall väljas.
Det var först yt; Utskottens plenum sorn skiljaktiga meningar ■yppades, hvaraf de ?:ne alternativen blefyo en följd, Sedaq ny genom beslutet aU antaga andra alternativet en af de hufvydsakligaste grunder blifvit yndanryckt, hvarpå finance-beredningen grun-: dat sit| förslag om en bestämning till 128 sk., medelst rättighet till silfven insättande i Banken till samma pris; anser jag för min del nödvändigt, att Utskotten få tillfälle att öfverse det hela, och sammanjemka planen, så att den Pm möjligt kay få något sammanhang, hvilket svårligen skulle kunna blifva förhållandet genom antagande af hvad Utskotten, under förutsättning att första alternativet skylle blifva gilladt, f .deteillerne föreslagit; hvarföre jag för min del får anhålla om åter-, remiss af detta Betänkande, Herr yon Qvanten, Carls. Sedan Ridderskap pet qch ^.deln antagit hufvudbetänkandet, och ali ledes äfven tredje puncten af Utskottens försfagn 82& Deh 15 J.iiiii e. reti tbrde deraf följa, att man äfven måste antaga nåt got i denna fråga, men jag anser 128 skiljingar vara något för högt tilltagit. Detta öfverlemna!' jag likväl till Utskottenj *nen hvad jag egentligen vilie nämna, var att undanrödja Herr Gederachjölds anmärkning, att man ej ovilkorligen borde upphandla silfver för 128 sk., ty jag tror att coursen derigenom så skulle stiga,- att det icke blefve tillfälle att göra någon upphandling för Bankens gevinst. För att afhjelpa detta, föreslår jag, att ej silfver måtte uppköpas efter 128 sk., förr än Bankens ge-vinst först blifvit använd till uppköp, af silfver. Herr Pereswetoff Morath, Anders Wilhelm,\ Min reservation visar, att jag lika sorn Herr Strå» le ansett unanceplanen grundad egenteligen på första alternativet.
Då genom de å Cimbritshamns stads hamnbyggnad under de två sednaste och innevarande år inträffade skador, staden för desammas afhjelpande fått vidkännas opåräknade kostnader, men detta förhållande, om än behjertansvördt, likväl icke synes påkalla eftergift af ett sfi betydligt belopp, som blifvit ifrågasBtt, vill Kongl. Majit endast härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att, — till beredande af någon lindring i den förlust, som sålunda drabbat detta »bemedlade samhälle, och lill lättnad vid fullgörandet af ännu återstående kostsamma muddringsoch andra arbeten vid hamnen, hvars inkomster under den tid sådane arbeten till större omfattning komma att fortgå, icke synas blifva tillräckliga för de beviljade begge lånens samtidiga förräntande och amortering, — Rikets Ständer må bevilja afskrifning af hvad ännu kan återstå oguldet å det staden vid 1844-1845 års riksdag till hamnbyggnaden beviljade lån å 7,500 Riksdaler, samt derjemte medgifva, att med erläggandet af de föreskrifna ränteoch kapilalafbetalningarne å det vid 1840-1841 års riksdag beviljade lån å 37,500 Riksdaler må anstå under loppet af åren 1864, 1865 och 1866. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CAEL. G. Lagerstråle. Kongl. Majlis Nåd. Skrifvelse M 18. 23 Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Flans Majit Konungen % Stats-Rådet å Stockholms Slott den SI Oktober 186S. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Skrifvelse N:o 115. 261 Vidkommande derefter det ifrågaställa utbrytandet och öfverlemnande! lill Landshöfdingen. » begagnande af 40 tunnland utaf s. k. Alnarps-skogen, hafva Rikets Ständer fäslat uppmärksamhet derå, alt egendomen är utarrenderad i följd af derom meddelad föreskrift, och alt Landshöfdingen icke vid nuvarande arrendets utgång eger anspråk att densamma tillträda, hvarken till det hela eller till någon del: hvadan Rikets Ständer, lika med Kammar-kollegium och på de af Kollegium anförda skäl, funnit berörda undantag icke böra medgifvas, utan Kungsgården ostyckad till Institutet öfverlemna.», helst eljest vid nuvarande Landshöfdingen» afgång invecklade förhållanden kunna uppslå, beträffande den honom eller hans rätls-innehafvare tillkommande ersättning för de kostnader, som å jorden blifvit nedlagda. Enligt det om arrende af nämnda Kungsgård den 28 November 1831 afslutade kontrakt skall arrendatorn för åtnjutande af arbels-skvldighelen utaf vissa uppgifna hemman till indelningshafvare!! årligen i Februari månad erlägga 400 tunnor korn, efter årlig markegång, samt dessutom för sjelfva Kungsgården 1,000 tunnor spanmäl, på sätt derom af Kaminar-kollegium blifvit närmare upplyst. Då någon rubbning i den nuvarande Landshöfdingen», i fråga om löne-förmåner, genom berörda arrende-kontrakt tillförsäkrade rätt icke ulan dennes medgifvande kan ega rum, hafva endast några föga väsentliga förändringar härutinnan kunnat hos Rikets Ständer ifrågakomma. J sådant afseende har det synts Rikets Ständer mindre lämpligt, att
Jag tror icke att Hr von Hartmansdorff kan anvisa något ställe i grundlagen, som ger anledn. till alt und. skrifvelser ang-.de grundlagsförändringar skola annorlunda uppsättas och behandlas än andra und. skrifvelser. Den il 0 c t o I> e r. 03 DA ett betänk, gått från LagUtsk. eller hvilket annat Utsk. sorn helst, och det blifvit af Ståndena behandladt, afgå prot.ntdr. från dessa Stånd till Exp.Utsk., och då Utsk. finner att 3 Ständ sammanstämt om eli beslut, så uppsätter det på grund deraf den und. skrifvelsen. Då dek är fråga om grundlagsförändringar, ser jag icke alt det beliöfves någon annan åtgärd. Hela skillnaden är blott, att Exp.Utsk. der tillser, huruvida det är 4 Stånds sammanstämmande beslut, dä det vid andra frågor endast behöfves tre. Jag skulle för min del önska, att Hr von Hartmansdorff ville afstå från den begärda bordläggningen, då det i mänga afseenden vore mycket väl om målet skulle kunna så skyndsamt som möjligt expedieras. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då begäran blifvit gjord om bordläggning af Exp.Utsk:s under N:ris 8 och 9 afgifne förslag lill und. skrifvelse!', K. o. Ad. torde finna, att bifall dertill ej borde vägras. Hopades ja. Öppnades Hrr Bänkmäns lista lill val af 2:ne Eiectorcr efter IN:o 230 Frih. Barnekow, Adolph Christian, och N:o 2237 Hr Falin, Fullm. Gr. Lewenhaupt, Gustaf; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 20. Fiih. Bonde, Carl Jedvard, och „ 213. „ Armfelt, Fullm. Hr Bogeman, Johan Ludvig.
Talmän beträffande denna fråga föreslagna stadgande, eller att Riks-Ståndens Sekreterare och de Notarier, hvilka deltaga i uppsättningen af Ståndens protokoller äfvensom två vaktbetjenter hos hvarje Riks-Stånd må beräkna och uppbära de för dom bestämda arfvodeu och traktamenten för en tid af fjorton dagar efter riksdagens afslutande, samt att arfvodena och traktamentena för Riks-Ståndens öfriga betjening och Utskottens samtlige tjenstemän och vaktbetjenter må beräknas och utgå till och med den dag, då hvars och ens tjenstgöringsskyldighet hos vederbörande Riks-Stånd eller Utskott upphör. Vidkommande åter tiden för alla nu ifrågavarande arfvodens och traktamentens utbetalning får Utskottet föreslå: att dessa arfvoden och traktamenten, under iakttagande af förut meddelade föreskrifter och efter afdrag af hvad i afräkning å samma arfvoden och traktamenten redan fått förskottsvis utbekommas, må af Riksgälds-kontoret utbetalas för den redan förflutna tiden till och med innevarande Mars månads utgång, så snart Rikets Ständers beslut i anledning af förevarande framställningar blifvit meddelade och genom Utskottet Fullmägtige i Riksgälds-kontoret tillkännagifna, samt, för den derpå följande tiden intill riksdagens slut, efter hvarje månads förlopp; börande, innan sista andelen af meranämnda arfvoden och traktamenten utbetalas, vara behörigen styrkt, att vederbörande tjenstemän i föreskrifven ordning aflemnat de Utskottens särskilda arkiver tillhörande böcker och handlingar, som af desse tjenstemän under riksdagens lopp emottagits.