Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 121, Prot.-Utdrag den 27 Juni 1860. 489 N:o 121, med förslag till allmänna vilkor och stadganden i afseende på de under denna Riksdag beviljade statsbidrag till väganläggningar och vägförbällringar samt hamnbyggnader och vattenaftappningar, m. fl. arbets-löretag. S. D. Föredrogs ånyo och antogs Vällofl. Borgare-Ståndets, medelst Protokolls-utdrag N:o 308, till öfriga Riks-Slånden gjorda inbjudning alt förena sig uti dess den 13 dennes fattade beslut om utdelning till Rikets Ständer af det Betänkande, som af Kongl. Majit i nåder tillförordnade Komilterade, angående medicinska undervisningen i Riket, i underdånighet afgifvit och hvilket blifvit till trycket befordradt. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Konstilulions-UIslwttets Memorial N:o 38, med förslag till ändring i Riksdags-ordningens föreskrifter om Presle-Slåndels representationsrätt, återremitterades delta Memorial, med förklarande, såsom Ståndets gemensamma tanka: l:o att den nuvarande lydelsen af första punkten i l:sta momentet af 13 § Riksdags-ordningen bibehålies oförändrad, men alt andra punkten i samma moment ändras i den syftning, alt öfrige ordinarie prestman uti hvarje stift, äfvensom i Slockholm, må vara berättigade, om de det åstunda, att inom sig välja en fullmäktig; 2:o att till 2:dra momentet, hvilket, i enlighet med hvad Utskottet ock hemställt, förblifver vid nuvarande lydelse, fogas en ny punkt, eller lill denna § ett nytt moment, af innehåll, att till de i dessa momenter uppräknade valklasser komma all läggas 2:ne nya nemligen af ordinarie Lärare vid Elememtar-läroverken, så vidt de ega presterlig befordringsrätt, och af Läkare, hvilka genom aflagd Licentiat-examen blifvit lill Läkarekonstens utöfvande behörigen lagtimerade.
Efter mycket famlande o c h många inre strider u p p g i c k emellertid ljuset af Kristi kunskap för henne. R o d n e n, höljen er! F. M. g a g n. Ur detta ringa frö är det s o m missionen bland Hvita bergen i Stockholm uppspirat. Själf skrifver h o n i bref till en närstående v ä n: » I november 1876 inflyttade vi, jag o c h den första bibelkvinnan, i bibelkvinnohemmet. Hvad mötte oss här? En tom börs, ett tomt skafferi, en tom vedbod, ofullbordad reperation med murbruk och fukt. Herren pröfvade oss, o m vi voro villiga att för hans skull byta o m lefnadsvanor. Första tiden var ock ganska svår. Det nödvändiga fattades oss, och hälsan höll på att gifva vika till följd af den ovana dieten. — Om verket icke hade börjat i Herrens namn, hade dessa stötestenar varit allt för stora. Dock saknades icke heller uppmuntringar. En af förstlingsgåfvorna skola vi icke glömma. Tre unga flickor, som själfva arbetade för sitt uppehälle, kommo med en korg potatis samt tre kronor i penningar jämte ett litet bibelspråk skrifvet för hand: All eder omsorg kasten på Herren, ty han har omsorg om eder. En vän bar flere gånger till oss mat de första dagarne. Af en liten syförening erhöllo vi handdukar och lakan samt 100 kr i penningar. En tjänarinna erbjöd sig att tjäna utan lön. Det var en stor glädje, då det nya hemmet kunde invigas. Festen varade i två dagar; utom våra personliga vänner, hade vi inbjudit våra grannar: gamla, döfva, halta, en lam gumma drogs nästan med lifsfara på en kälke öfver de hala bergen. Guds ord talades, och traktering saknades ej heller. Alla öfverståndna mödor voro glömda, då vi nu nått det första målet, att få inbjuda våra grannar att höra lifvets ord. Vi ha mycket missionsarbete i tankarna. Om söndagseftermiddagarna har jag en bibelklass för större flickor. Jag ömmar mycket för gesällerna häromkring. De höra aldrig Guds ord, och ingen söker reda på dem.
N:o 107, i anledn. af väckta motioner, om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiska trosbekännare här i Riket tillerkända. H. R. o. Ad. åtskildes kl. 9 om aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Tisdagen den 25 Juli 1848. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 7 prot.utdr. för d. 22 dennes, samt pleni-protm för d. 22 och 26 sisll. Juni. Företogs val af en Bänkman inom 10:de Bänkm:s-afd:n, ef - Den 25 Juli. 191 ter N:o 189. Hr Rääf, Leonhard Fredr.; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 223. Hr Stråle af Sjöared, fullm. Hr Tham, Casper Wolrath. Hr Gr. o. Landtm, lillkännagaf, att RiksSl:ns Talmän i dag varit uppkallade till Hr Just.statsministern, som meddelat dem K. M:s nåd. befallning, att riksdagen skall afslutas under loppet af första veckan i nästkommande Augusti månad, samt i följd deraf anmodat Talmännen så ordna ärendernes behandling att de riksdagsärender, som äro af oeftergiflig vigt må kunna till denna tid blifva slutligen behandlade. Hr Printzensköld, Carl: I anledn. af det lillkännagifvande, som Hr Gr. o. Landtm, behagade göra, vägar jag vördsamt anhålla att Hr Gr. o. Landtm, täcktes, i samråd med öfrige Talmän och i öfverensstämmelse med hvad Hr Gr. o. Landtm, nu jemväl yttrade, vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom underrättelse må så fort ske kan komma Exped.Utsk. tillhanda i alla de delar, som röra statsregleringens hufvudtitlar, emedan just i följd af bristande underrättelse om R. St:s beslut i vissa frågor, som röra dessa hufvudtitlar, Utsk. icke ännu varit i tillfälle att aflåta förslag till R.
På sådan grund anser jag StatsUtsk. endast böra föreslå tili Flottans underhåll och nybyggnad Diverse anslag. Till exercis af flottans bemanning 4oo,ooo 35,000 60,000 250,000 45,000 5o5,ooo Den i F e b r u a t i. Spanmåls-upphandling och hager ikostnader Skrifmaterialier och expencer . Sköna konsterna. Svenska academien Vitterhets-, historie och anti qu itets -academ ien Academ ien för de fria konsterna Musikaliska academ ien . R i k s - m u s e u m Jctoner för Vettenskaps-academien synes, såsom en olämplig utgift, ifrån statsanslaget böra utgå. Dramatiska spektaklets anslag 4,5oo r:dr synes helt och hållet böra utgå; och tager jag mig friheten i sådant afseende hänvisa StatsUtsk. till Riksdagsfullm. Elans Janssons reservation vid StatsIJtsk:s betänk. IST:o 83, under sistförflutna riksmöte, i enlighet med hvilket jag föreslår anslagets upphörande. Vedoch ljuspenningar för academ i e r n a Under förutsättning, att nuvar. K. Bibliotheket antager form af ett Aational-bibliothek finnes dess anslag uppförd på andra hufvud-titeln. Summa femte Hufvud-titeln r:dr b:eo Sjette Hufvud-titeln. Vadstena krigsmanshus-cassa . Invalid-hospitalet är af dessa, den sednare tidens inrättningar, hvilka nu mera icke ifrån behofvets synpunkt lärer kunna försvaras; och hvarföre jag tager mig friheten föreslå StatsUtsk. Invalid-hospitalets indragning, genom individernas inaccordering hos anhöriga eller andra personer på landet, som kunde finnas villige dem emottaga.
(Jtgifna fn k o m n a Duka ter. Dukatförminskningen utgör i Riksdaler silfver förvandlad, 1,974: 36. 7. 13 Bankens Metalliska KasUtsifvet sa i lil}'nta<11 och orayn Silfverniynt. t a dt hat' effektivt min skats. Om härtill lägges guldförminskningen 1,974 : 36. 7. visar det sig alt förminskningen utgjort Silfver R.dr 3,645,163: 4. 5. Metalliska Hassan uppgick nemligen: Från och med början af år 1856 lill och med den 5 September innevarande år, har Metalliska Kassan effektivt förminskats med 7,805,718 R:dr 35 sk. 11 r:st Silfver Specie och under den korta tiden af sex veckor, eller frän den 25 sistl. Juli till den 5 nyssberörde September har nämnde Hassa nedgått med cirka En million Riksdaler Silfver. § 12. Under innevarande år, till och med den 5 nästl. September har silfver i omyntad förm blifvit försåldt till värde af 2,291,915 R:dr 8 sk. 10 r:st Silfver; och enär denna försäljning alltid skett till det i 97 § 2 mom. af Banko-Reglementet upptagna alternativa pris af 27 mark 12 sk. Hamburger Banko, motsvarande 24 R:dr 32 sk. Svenskt Banko, för hvarje mark fin-silfver, köl nisk vigt, som det omyntade silfret, enligt Hamburger prof, innehållit; så har för Banken en vinst uppstått af B:ko R:dr 110,077: 18 sk. 10 r:sl. § 13- Efter det af Fullmäktige den 24 April 1851 bestämda inoch utvexlingspris å Dukater, utgörande det förra 5 R:dr 24 sk. och det sednare 5 R:dr 40 sk., allt Banko och per Dukat, hafva blifvit: Invexlade: För sälj niny; af Si Ifvar mi o my n t ad form.
Voteringen utföll med Trettiosex Ja emot Fyratiotre Nej. Voterings-Proposilionen Litt. P. i Memorialet N:o 48 förfaller, lill följd af Presteoch Borgare-Ståndens beslut. Femtonde Foterings-Propositionen. ”Den, sorn bifaller, att Rikets högsta värdighet må, tillerkännas Stats-. Rådets samtlige Ledamöter, röste Ja;”' ”Den det ej vill, röste Nej.”' ”Vinner Nej, tillägges denna värdighet endast Justitiae-. och Utrikes-. Departements-Cheferne, hvaremot de öfrige Stats-Rådets Ledamöter erhålla den närmast derintill.” Voteringen utföll med Trettiotvå Ja och Fyratiosju Nej. Voterings-Propositionen Litt. R. i Memorialet N:o, 48 förfaller, sedan Borgare-Ståndet frångått sitt förra beslut. Sextonde Föterings-Propositionen., ”Den, sorn vill, att, enligt Constitutions-Utskottets förslag,. Chefen för Post-Verket ej skall i 35 §. Regerings-Formen upptagas, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” CoristitutionsUtskottets Memorial N:o 1l5. ”Vinner Nej, införas i nämnde §. i stället för: ”Chefen för Tull-Styrelsen” orden: ”Cheferne för Tull-Styrelsen och för Post-Verket.” Voteringen utföll med. Trettiosex. Ja emot. Fyratiotre Nej.. Sjuttonde Voterings-Propositionen. ”Den, som vill, att, i 35:te §. Regerings-Formen , äfvensom i 4'i §• Riksdags-Ordningen,. benämningen ”Justitice-Cance/leren” skall bibehållas, röste Ja;”' ”Den det ej vill, röste Nej.”' ”Vinner Nej, kommer samma, benämning att utbytas mot: ”Chefen för Åhl agar ema°ten.”\ Voteringen, utföll med Sextionio, Ja och Nio, Nej, hvarförutan en dubbel sedel casserades.
Svenska innevånare ej äga qvar ägor på de Holmar, som ligga inora Ryska gränslinitn, så är orsaken den,f4 att de icke förut haft några, ty den som hade några,' har genom tractaten fullkomlig rätt, att behålla dem qvar, och af samma skäl, hafva de Ryska undersåtarne äfven samm* rätt. Hvad Friherre Anckarsvärd anfört angående Sundska tullen, är ett annat och rigtigt ämne. Visst hade det varit att önska, om denna förmån, vunnen genom Torstensons och Carl X segrar och förlorad 1720, hade kunnat återvinnas; men jag vill blott nämna, att i den fred, i720* då Sverige förbant 6ig att betala Tullen, står tydeligen: ”1 anseende till allt detta, som således varder återstäldt, samtycker Hans Maj:t ”och Kronan Sverige igenom närvarande Artic”kel, att uti Sundet och de tvenne Bälter, hädanefter icke skall vara någon åtskillnad, Nationerna emellan. Och i följd deraf, afstår ”Kongl. Maj:t och Konungariket Sverige Tull”friheten uti Sundet och de tvenne Bälter, hvilda de Svenska härtill åtnjutit, i förmågo af ”de för detta slutne fredsfördrager; så att Sveriges Rikes och dess underliggande Provin”cers undersåtare skola hädanefter uti Sundet ”och de tvenne Bälter, erlägga tull till Hans ”Maj;t Konungen i Dannemark och dess efterträdare för sina skepp, gods och varor, i allt ”på samma sätt, som Engländarne och Hollän”darne eller någon annan Nation, som nu eller ”hädanefter i detta mjrf af Konungen i Dan”mark lindrigast anses.
Den andra fördelen vöre den, att då, i anseende till spanneuiålens falina värde, icke allenast de indelta, men äfven andra deraf i iner eller mindre mån till sitt belopp beroende tjenstemanna-Iöner så nedsjunkit, att Rikets Ständer ej kunnat undgå bestämma motsvarande billig förhöjning, så skulle, genom spa 11 nemåls värdets fixerande, T jens tern a nnaJönerne icke år från år variera emellan ett iner eller mindre af otillräcklighet, utan fasthållas vid ett visst belopp, sorn åtminstone gjorde det möjeligt för tjenstemannen alt derefter rätta sine utgifter, hvilket, vid nuvarande förhållande, icke låter sig göra, och derjemte befria Rikets Ständer från omsorgen att, genom nya anslag, komma de vanlottade Tjenstemännen till hjelp. Den tredje, och för en faderlig Regering icke mindre tillfredsställande, följden häraf, vore fördelen att vid en inträffande svår missväxt alltid hafva undsättnings-spannemål lill ett lägre pris i beredskap för de mäst behöfvande, mot contant betalning, utan att nödgas för tillfället göra stora uppoffringar, och ännu mindre behöfva göra införskrifningar af spannemål ifrån ut - Ren 5 Februarii f. ni. 33 liles orter, hvilket i flere afseende» skulle verka menligt på vår cours och financiel la ställning. De för landet och Jordbruket i allmänhet varaktigt välgörande följderna af spannemålsprisernes bibehållande vid ett visst minimum, skulle dessutom blifva ✓ 1:0 att allmänna skatter och bördor med lätthet skulle utgå; 2:0 alt den, med så mycket skäl öfverklngade, stora brånvinsproductiönen af sig sjelf skulle inskränkas, och med detsamma det omoraliska förderf,' sorn den sprider öfver landet; en fördel hvilken väl ensam förtjena!- afseende; 3:o alt värdet af Fäderneslandets jord, sorn, i följd af jordbruksproduetionens vanvärde, fallit mycket djupt, skulle återtaga sitt tillbörliga förhållande till andra värden, hvarigenom det enskilta förtroendet skall vinna ny styrka, till beredande af så väl enskilt, som allmänt välstånd.
Hvad jag nu anmärkt innefattar emedlertid endast småsaker; men då Utsk. bland de tillåtna afdragen på sedelstocken, utom de förskott, som blifvit lemnade till invexling af förslitna småsedlar i landsorterna och de transportsedlar, som blifvit infriade, men i anseende till otydlighet icke kunnat afföras, slutligen äfven tillägger metalliska värdet af de utelöpande, från B.iksg:scont. utgifna koppar -skil jemy nts-polletterna, får jag erinra, att dessa kopparpolletter endast genom ett misstag kunnat komma i någon beräkning med sedelstocken, och att således Utskzs förslag i denna del bör utgå, särdeles som en afräkning för deras metalliska värde desto hellre är onödig, då de äro af samma halt som öfriga skiljemyntet och altså kunna sammanslås med detsamma. Jag får likväl tillägga, att beloppet af dessa kopparpolletter är så obetydligt, att de i intet fall kunna hafva någon särdeles inverkan på sedelstockens beräkning. Frih. Ehrenborgh: Min spådom har nu sannats, att vi under discussionen öfver första punkten äfven skulle inkomma på den andra. Jag tror icke det finnes någon af dem, hvilka yttrat benägenhet för bifall till första punkten, som icke subsumera den tanken, att i händelse af bifall till denna första punkt, bör i den andra proportionen emellan sedelstocken och den metalliska valutan nedsättas; och äfven jag är af samma tanke. Jag anser alldeles likgiltigt, huru man i första punkten beräknar sedelstocken; men om aldra punkten blifver oförändrad, skulle jag motsätta mi ; bifall till den första på de skäl, Hr Rosenblad fullständigt io H. 8 så B«0 23 Juli c. ni. utvecklat. Nu viii jag blott reservera min rätt att vid atdrä punkten få göra inin mening gällande. Hr Lefre'n: Ingen liar hekat, att Utsk. följt en Hk tig princip; man har blott sagt, att det eller det kunde utan fara från sedelstocken uteslutas. R. o. Ad. kan visserligen fatta ett sådant beslut; men jag hemställer, hvartill det skulle tjena. Frih.
Banken äga rätt att vidtaga hvilka föreskrifter den behagar för meddelande af sina Lån; men jag tror det icke vara Bankens rätt att sträcka dessa föreskrifter så långt, att ålägga Domaren skyldigheter, sora honom icke tillhöra. Grefve Posse har upplyst, att Domaren ej förr behöft genom, vittne ge viltsord åt sina Embetsbetyg. Det förslag, att han nu mera skulle behöfva det, kan jag ej eller för min del gilla, emedan det, efter min mening, utgör rakaste medlet att nedsätta Domarens vigt och värde. Han blir då, i sin egenskap af Domare, icke annat än ett vanligt vittne, och sådant kan aldrig vara rätt. Jag skulle tro Banken hafva tillräcklig säkerhet för sina Lånehandlingar, då egenhändiga underskrifter teknas inför Domstol, Konungens Befallningshafvande, Prest eller KronoBetjente, Jag vill dock icke, genom något vidare yttrande, gå den discussion i förväg, som emellan Bancooch LagUtskotten härom kan uppstå. Måhända torde det då lyckas Lagutskottet, att öfvertyga BancoUtskottet, så att Utskottet ändrar sitt Utlåtande, Jag anser således bäst, att återremittera förevarande Memorial, på det Utskotten må få öfverlägga om detta ämne, hvil - Den i3 Mars f. m. 1 r9 let, efter min tanka, icke är af så ringa vigt, som man nu synes vilja antaga. Herr von Hartmansdorff: Factum är det, att en person blifvit af Högsta Domstolen befriad från sin betalningsskyldighet till Banken, oaktadt Domaren under edspligt bestyrkt namnteckningens vigtighet. Frågan är således: Skall Banken utsätta sig för dylika förluster framdeles? — Utskottet har, varnadt af erfarenheten, trott, att ett vittnes påskrift, jemte Domarens, borde äga rum. Något nytt åliggande för Domaren är derigenom icke stadgadt; ty hans befattning med dessa mål var redan bestämd, genom det af Kongl. Maj:t år 1824 utfärdade Reglemente för OdlingsLånen. Skulle nu BancoUtskottet hafva uteslutit
Försvars-verket i allmänhet, eller för Krigs-Collegii Departement ä Tredje Hufvud-Titeln erforderlige anslag, voterar Stats-Utskottets Memorial, N.o 3or. 31 den, det ej vill, Nej-, vinner Nej, kommer berörde framställning att förfalla.- 33:o Den af Utskottet gjorda hemställan, att anslaget till durchmarsch kostnader måtte nedsättas till 20,000 R:dr, har blifvit bifallen af Borgareoch B mde-Stånden ; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bestämt anslaget för detta behof till 25,000 R:dr. Vid detta förhållande föreslås följande votering: Den, som , med bifall till Stats-Utskottets hemställan, anser anslaget' till durchmarch-koslnader böra bestämmas tilli 20/000* R:dr, voterar Ja-, den, det ej vill, voterar JVej; vinner Nej, kommer; nämnde anslag att utgöra a5,ooo R:dr. 34-0 Likaledes hafva Borgareoch Böndé-Stånden; bifallit Utskottets hemställan , att anslaget till oförutsedda utgifter mätte bestämmas till 45,000 R.dr; men Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet' deremot fastställt detta anslag, lill 5o,ooo;R:dr. I följd häraf föreslår Utskottet följande voterings-proposition r
Om hr Strindberg tog sig för att på gator och torg utropa de läror han drifver i sina senaste skrifter: att äktenskap endast är laglig prostitution; att man huller om buller bör para sig såsom djuren, såvida man vill lefva ett naturligt lif; att ungdom ej har någon orsak att hysa kärlek till föräldrarne och att lyda dem, ty fadern är bara en hane och modern en hona, som föder lefvande ungar; att onani hvarken är orätt eller farligt, blott det ej sker till öfverdrift; att skolgossarne skola »gå till flickor», ty så göra deras lärare, om de äro ogifta, och så hafva deras fäder gjort, innan de blefvo gifta; eller om hr Strindberg mera försigtigt, för att ej ställa till folksamling, gick omkring och muntligt kolporterade ut dessa läror, illustrerande dem med sina »Giftas»-berättelser, hvar han kunde finna åhörare, – skulle han då också, så snart han upptäcktes, få åtnjuta den »yttrandefrihet», som tillåtes honom i tryckta skrifter. Det tror jag icke, ty så långt hafva vi ändå icke kommit i liberalitet. Han skulle då utan tvifvel blifva fäld enligt senare hälften af strafflagens förut citerade paragraf: –»Lag samma vare, om man genom annan gerning sårar tukt och sedlighet, så att allmän förargelse eller fara för andras förförelse deraf kommer.» Men när han på samma sätt bryter mot den del af paragrafen, som står först och således på sätt och vis är paragrafens hufvuddel, då går han fri. Är icke detta att vränga lagen! Det är icke värdt, att man gör sig besvär med den sofismen: folk har frihet att läsa och icke läsa, ty derpå svaras blott: man kan lika väl säga, att folk har frihet att höra och icke höra, att se och icke se på det »som sårar tukt och sedlighet, så att allmän förargelse eller fara för andras förförelse deraf kommer». Det skulle ju kunna hända, att någon försöker ursäkta den uraktlåtenhet, om hvilken jag nu talar, med den invändningen: Första delen af Giftas blef åtalad, men juryn frikände. Jag vill då erinra om att detta fiaskoartade åtal icke riktades mot denna bok i dess helhet för sedlighetsbrott enl.
Deponerade undsättningsmedel 233,333: 16. — 100,000: Lyftade medel å kreditivet i Rikets Ständers Bank 700,000: Tillfälliga inkomster 25: 20. 4. 273: 1. 8. Utaf anslagen till folkundervisningens befrämjande 40,560: 37,295: Lyftade kreditivsummor 1,704,093: 16. — 669,076: 32. — För vissa bestämda föremål beviljade låneunderstöd 442,800: 177,844: — Kapital-afbetalningar och räntor å Riksgäldskontorets skulder 318,706: 2. 1. 605,356: 27. 11. Återlevererade äldre depositionsoch undsättningsmedel 125,637: 46. 3. Tills vidare förräntade medel 2,416,431: 7. Kostnader för riksdagar och statsrevisioner samt aflöning och expenser för Justitieombudsmannen och hans Expedition 38,140: 18. 8. 71,739: 47. 1. Restitutioner jemte fromma stiftelsers andelar utaf kortstämpel-afgiften 7,725: 15. — 24,058: 37. 7. Kostnader för reparerande af Riksgälds-kontorets hus m. m 2,731: 32. — 723: R:dr 7,264,388: 13. 10. öfverstego således samma års inkomster I afseende på sistnämnde öfverskott bör dock erinras, att på Riksgälds-kontorets kreditiv i Rikets Ständers Rank vid sistlidet års slut voro lyftade 700,000 R:dr, som alltså bland samma års inkomster finnas upptagne. Riksgälds-kontorets kontanta, å dess inkomstoch utgifts-räkning i Rikets Ständers Bank innestående behållning, som vid 1855 års början utgjorde .
Jag vill ej ytterligare inlåta mig i obestämda yttranden rörande allmänna eller enskillta Fabrikationer af utländska rudematerier, dess skadlighet så väl i anseende till lurendrägeris befordran, som verkeliga förtryck och tidsspillan för Svenske productioners användbarhet och nytta. Detta allt skola vi genom en vunnen erfarenhet och billig Näringsfrihet rigtigast bedömma, och Friherre Wrangel syftar äfven hit. Jag skulle lyckönska vårt Fädernesland om Rikets nu församlade Ständer må lyckas att allvarligen böja den allmänna vilja och benägenhet sorn utmärka deras nit för detta Fäderneslands räddning och med den uppmärksamhet, som ämnet förtjenar lemna Höglofl. Utskottet kraftige understöd och upplysningar samt behjerta Friherre Wrangels lör* tjenstfulla framställning. Den 22 April f. m. 399 N:o 2. -i Grefve Gyllenborg, Johan Henning; Då Konungen, i nådig afsigt att förekomma misstag om rätta meningen, i anseende till Commandomål, sista Riksdagen genom nådig proposition , föreslog den nya redaction af 7 §. Regeringsformen, sorn nu af Constitu-i tionsUtskottet är framstäld till pröfning, yrkade jag, i Ridderskapets och Adelns Pleno, att så vida den redactionen skulle antagas borde den förtydligas, genom tillägg af det uttryck