Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t i Nåder gilias, nu af Rikets Ständer för utomordentliga behof, rörande Sjöförsvaret, i Nåder äskas följande extra anslag, nemligen: för åren 1858, 1859 och 4860: till fullföljande af islåndsätlningen och vidmakthållandet af flottans krigsfartygs-materiel, nybyggnader inbegripna, å 618,297 R:dr årligen . 1,854,891: — till angelägna byggnads-arbelen och anskaffningar vid flottans stationer, å 79,930 R:dr årligen 239,790: — och till den föreslagna nya bron emellan Skeppsoch Kyrkholmarne, å 116,666f R:dr årligen 350,000: — tillhopa R:dr Runt 2,444,681: — att under hvartdera af förberörde år med en tredjedel eller R:dr Runt 814,898f årligen utgå; samt dessutom särskildt för år 4857 till aflönings-förbättriugar åt personalen vid de under SjöförsvarsDepartementet hörande stater och korpser, kostnaderna för gemenskapens förseende med natura-portion efter gemensam utspisnings-stat derunder inbegripna R:dr R:mt 523,860: 70, äfvensom slutligen begäres för åren 4857, 4858, 4859 och 4860: ett årligt kreditiv af R:dr R:mt 40,000 på Rikets Ständers Riksgäldskontor, för att, på sätt förut närmare är omförmäldt, af Direktionen öfver Amiralitets-Krigsmanskassan användas i och för upprätthållandet af pensioneringen derifrån, enligt de i sådant afseende här förut föreslagna förändrade grunder. Sedan jag nu med den större och mindre utförlighet, som de ifrågakomna ämnenas olika vigt synts mig fordra, i underdånighet redogjort för de skäl, som föranledt mig alt hos Eders Kongl. Maj:l anhålla om de i det föregående oinförinälda dels nya anslags och dels anslags-lillökningars äskande af Rikets snart sammanträdande Ständer, Bil.
Anträffar gruf-egaren på djupet en förut okänd fyndighet, och vill den med fält-ort eftersätta, då må det med de vilkor, som i 24 och 25 §§ sagde äro, ske, äfven utom utmålets gräns, dock endast till dess annan grufegare med arbete från sitt utmål möter; och skall i dessa fall såsom okänd fyndighet anses, i oinmutadt fält, hvarje fyndighet som enligt 1 § är föremål för inmutning, och, i inmutadt fält, all annan än den som der förut är under arbete. § 36. Utmål skall på marken utstakas och med ordentliga rösen eller skiljomärken förses, samt särskild ritning eller karta deröfver upprättas och bifogas förrättnings-protokollet, hvilket derjemte bör upptaga fullständig beskrifning såväl öfver utmålet med dess belägenhet och sträckning, som öfver sjelfva grufvans art, och huru fyndigheten med dess gångar eller lager, ofvan eller under jord, sig företer, Öfver utmål i sjöar erfordras dock ej särskild ritning eller karta, likasom ej heller annan utstakning deraf, än att, då utmålet ej omfattar en hel sjö, gränspunkterna i sjön på lämpligt sätt utmärkas. § 37. Anmäler sig jordegaren vid utmåls-förrättningen till begagnande af sin jordegare-andel, eller har sådan anmälan förut skett, varde ock det i protokollet antecknadt, med de vilkor jordegaren sig förbehållit, eller öfverenskomna blifvit. Kunna ej, då anmälan vid förrättningen sker, parterne åsämjas om beloppet af den ersättning, hvartill jordegaren, enligt 21 §, är förbunden för sådane kostnader, som förut blifvit på gruf-anlägg ningen använde, då skall förrättningsmannen, efter af honom och gode männen verkställd besigtning och värdering, beslut derom meddela; och Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 92. 35 ege han jemväl till pröfning upptaga annan tvist rörande jordegare-andelen, som vid förrättningen kan uppstå. § 38.
Stats-Utskottets Betänkanden. sgg Beträffande det förra, eller Malmö hamns större vigt, så då ingalunda min afsigt är att förringa den, får jag likväl anmärka, alt uti Betänkandet den ej är omnämnd i det hänseende, eller i afseende på försvaret, som dock varit nödigt, om ej min anmärkning skall stå fast, att Lidköpings hamn har lika allmänt afseende, eller beredande af en säker utförselsplats för omgifvande rika Sädesorts production; hvad Skåne är i den delen kan och skall Skaraborgs Län, och det, just egentligen den trakten, sorn ligger omkring och närmast Lidköping. Och då det ej kunnat bestridas, att saken för denna nämnde Provins och Wermland är af verkligt värde och inflytande, så måtte den väl ej mera kunna behålla benämning af blott enskild angelägenhet. Tvärtom kan jag ej föreställa mig någon ting vara mera verksamt till lättnad i och hjelp ur den allmänt öfverklagade förlägenhet, än undanrödjande af allt hvad som fjettrar, och lättande samt beredande af allt hvad som befordrar afsättning och med detsamma production i alla näringsgrenar Landtbruket, Bergsbruket och Handeln. Till sådana åtgärder måtte den ifrågavarande räknas, om det annars är af vigt, att den förnämligaste utskeppningshamnen för ett af de största Länens Sädesproduction till afsättning åt ett annat, genom sin 3oo Ståts-Utskottets J3 et änkan clcn - Bergsrörelse äfven af de vigtigaste i Riket, från högst osäker och obeqväm, det den nu är, det flere ärlige sjöskador der nog besannat, göres till säker och beqväm. Kostnaden, som uppgifvits, är derjemte visserligen i jemnförelse till sådant gagnande ändamål, rätt obetydlig; och följakteligen i samma mon föga känbar för Staten, hvars bidrag för näringarne, utom hvad sagdt är om ändamålet, aldrig kunna utlemnas i nyttigare väg, än till sådane allmänna arbetens bestridande, ty de åtgå ej för annat än dagsverken, arbete, materialier och äro således redan i sig sjelf productive.
— Extra t) tgifter, till hästars in köp för Ottenby Stuteri 337:30. 8. 13,509: 36. 7. 19,126: 44. — Af Riks-Statens 9:de Hufvud-Titels Anslag: Åkerbruket, Handeln och Näringarne, Strömsholms Hingstars kringför ing i provinserne 4,000: 4,000: 4,000: Af Räntevinsten å de till Försvars-Verket anslag ne Extra Medel lista Hälften af det Kongl. Secreteraren Noring anyiste Roseunderstöd, Harnb. — Af 1835 års 8:de Hufvud-Titels Anslag tili Häst-afvelns förbättrande: 564: 28. - 2:dra Hälften af Kongl. Secreteraren Norings rese-understöd, Harab. B:co 200 R:dr Diverse Medel: Credit. Utgift: Lefvereringar till Stuterierne: Strömsholms 2,700: 6,820: Flyinge 5,000: 4,194: Ottenby 3,500: 5,517: 33. 7. Ersättning till Landshöfdingen Adlersparre för afträdandet af Ottenby samt för öfver låtne Inventarier Häst-kreaturs inköp Stohållningen i Skåne 1832 Landt-Beskällares och Sqvadrons-Hingstars underhåll Premier för Compagnieoch Sqvadrons Hingstar Reseoch Tractaments-penningar Arfvode till Secreteraren vid Öfver-Styrelsen Aflöning till Flyinge Stuteri-Stat Rese-understöd till Kongl. Secret. Behållningar Balance till påföljande året: i Contant 1,558:29. 9. 2,633:12. 4. Räkenskaperne, som äro uti Kongl. Kammar-Rätten granskade med anmärkningar för begge åren, upptaga Inkomster och Utgifter sålunda: Debet. Uppbörd:
Steinerz kastade hufvudet stolt till baka, vände sig om på den smala toften, mötte mor Helenas blick, full af en onämbar ömhet och med en sorg, som gjorde hans ögon fuktiga, då han såg den länge återhållna tår, som nu droppade tungt ned på hennes starka bruna hand. Der talades ej ord mera i båten, än de som man och hustru utbytte rörande seglatsen. (Forts.) Gymnastik för unga, arbetande qvinnor. illströmningen af deltagarinnor i de gymnastik' j l kurser, som Qvinliga gymnastiksällskapet sistlidet år anordnade i hufvudstadens olika delar, var öfver förväntan stor. Antalet deltagarinnor under lägges, och pannan ställes på sakta eld att småkoka, tills kålen kännes kokt, ty då är färsen det äfven. I en annan panna fräses smör och mjöl. Med stor varsamhet afsilas kålbuljongen och slås dertill samt vispas väl om. Då såsen kokar, slås deri litet grädde och litet soja. Man stjelper en varm spilkura öfver kålhufvudet, stjelper om pannan, så att det kommer i spilkummen, stjelper det sedan varsamt på ett varmt djupt fat och slår såsen deröfver. Serveras som ensam rätt. Fanny — g. Efterrätter. Vinfras. ' h stop vatten, ' fcstop franskt vin, 1 skalp, socker, saft och skal af en citron, om den är stor, eljes mera. Detta blandas i ett stort fat, derefter upplöses 4 lod gelatin, hälften hvit och hälften röd, i 1 qv. varmt vatten och slås, sedan det något svalnat, under jemn vispning till det öfriga, som skall vara kallt, vispas hårdt, tills det blifver tjockt och fräsigt, (ungefär 1 timme), då det upphälles i geléskålar och bör stå minst en half dag i kallt rum. Blir 2 skålar. » Z7Mis » Marmorerad kräm. Fem ägg-gulor, 1 qvarter söt grädde, 1 sked brunt socker och litet rifna citronskal vispas i en kopparpanna öfver elden, tills det kokar, aflyftes samt vispas, till mesta hettan afgått, och slås derefter i en geléskål.
På alla dessa skäl får jag yrka afslag på de sammansatta Utskottens betänkande i denna sak, och, enligt de motioner, som vid denna riksdag blifvit gjorda, tillstyrka följande förändring af g 3, 2 mom. af Kongl, nådiga förordningen, angående fattigvården i riket, af den 25 Maj 1847. 30 Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 27. 2 mom. Inom hvarje fattigvårds-samhälle skall finnas en fattig vårds-styrelse. A landet utgöres denna styrelse af sockneriämnden, uti hvilken, då den sammanträder såsom fattigvårds-styrelse, kyrkoherden, eller den hans embete förvaltar, är sjelfskrifven ordförande. För stad Jag inser visserligen det betungande ansvar, som jag genom den föreslagna förändringen har laggt på kyrkoherdarne; men jag anser dem dock, i följd af sitt embete, vara skyldige att hafva detta ansvar, dess tyngd må blifva så kännbar som helst. I denna reservation instämma: Professor Carlson, Prosten Lagergren, Prosten Arrhenius, Prosten Melander och Lektor Söderberg. Doktor J. Norström reserverade sig ock emot Utskottens beslut i denna punkt. af Herr Kontrakts-Prosten J. C. Söderberg: ”Jag skulle önskat, att tiden hade medgifvit en utförligare behandling inom Utskotten af detta vigtiga betänkande, hvilket vidrörer vårt civiliserade samhälles ömtåligaste angelägenhet. Utan att bestrida det fördelaktiga i många hänseenden, af att kommunen förvaltar fattigvården genom Sockne-nämnden, på sätt Kongl. Fattigvårds-stadgan föreskrifver, tror jag dock en stor svårighet föranledas deraf, att ledamöterne i en Sockne-nämnd ofta ombytas, helst ingen gerna vill qvarstå längre tid än 2:ne år, och att dessa bestyr , anligen sakna all aflöning och anses för ett besvär, som måste öfvertagas i tur af kommunens medlemmar, hvilket gör att skickliga personer ej kunna för en längre tid dervid fästas, och att den kontinuitet ej bibehålies, som genom vissa dertill företrädesvis egnade funktionärers qvarstående kunde åstadkommas.
Ehuru föreningsbanan emellan Örebro och Askersund hitintills varit betraktad som ett helt för sig, och Konnnittéen har sig ålagdt att deröfver afgifva särskildt utlåtande, så anser dock Kommittéen, som redan härofvan antydt vigten af ett i möjligaste måtto förkortadt afstånd emellan Örebro och norra ändan af AVettern, och sedan de i detta syftemål anställda undersökningar gifvit vid handen, att en så beskaffad 64 förbindelse ernås för minsta kostnad, om linien anlägges i tvänne afdelningar, så som terrängförhållandena gjort nödvändigt, nämligen särskildt från Orebro till Halsberg nära vinkelrätt mot Vestra stambanan, samt särskildt från Gatugårda 32000 fot vester om sistnämde punkt på samma bana till Askersund, sig äga anledning att nu i sammanhang med förslaget om Vestra stambanans fullbordan behandla frågan om förstnämda del af ifrågavarande föreningsbana, eller den emellan Orebro och Halsberg. Den linie, som Kommittéen låtit utstaka emellan nyssnämda punkter, utgör i längd 2 mil 8650 fot samt erfordrar i anläggningskostnad 1,762,479 R:dr, inberäknad bangård i Orebro. I öfverensstämmelse med hvad förut blifvit yttradt om den industriela rörelsen inom detina trakt, anser Kommittéen den ifrågavarande bandelen vara af utomordentlig vigt, ej mindre för trafiken på Vestra stambanan, sedan denna blifvit fullbordad, utan ock isynnerhet för de både norr och söder om Orebro belägna orter, emellan hvilka ett betydande utbyte af landtoch bergs-bruksprodukter äger rum. Genom den på detta sätt åstadkomna föreningen emellan den färdigbyggda delen af den så kallade Köping-Hults jernväg (jemte bibanan till Nora) och Vestra stambanan, sättas Orebro läns produktiva norra bergslags-orter, äfvensom vestra ändan af Mälaredalen i direkt förbindelse med södra Nerike, Södermanland, Stockholm, Westergötland och Göteborg, samt indirekt genom Göta kanal med Wenerns och Wetterns hamnar.
Den sista talaren liar redan upplyst om 36 ,§ Riks.Ordms innehall, att i fråga om tillsättning af särskilda Utsk. gälla 3 Stånds beslut. R. o. Ad. har visserligen afslagit Gr. Fröliehs motion, men det hindrar icke de 3 öfriga Stånden att möjligen besluta tillsättande af ett sådant Utsk. Då jag alltid i likartade frågor med denna har bestridt Ståndet rättighet alt vägra remiss på motioner, anser jag mig äfven vid delta tillfälle böra uttala den åsigt, att jag anser grundlagen icke tillåta någon vägran, hvarken af remiss pä en motion, eller dess communicerande med de öfriga Stånden. Jag får således, i korthet sagdt, förena mig med Gr. Frölich oell Frih. Palmstjerna. Gr. Anckarsvärd: Som det aldrig ingått i min uppfattning, att såsom dödgräfvare behandla mina medrepresentanters åsigler, så bar det icke nu eller fallit mig in, emedan min erfarenhet har visat, att sådana lik ofta komma att visa sig såsom nog besvärliga gengångare, och det lill den grad, ali de ofta kunna återkomma med mera lif, än dem man såsom lefvande gynnat och framdragit. Jag vill icke längre fortsätta en sä obehaglig och i min tanke sä onyttig discussion, utan återupprepar hvad jag först yttrade, att jag förenar mig med Frill. Palmstjerna och (inner icke något skäligt hinder att, uppå Gr. Fröliehs begäran, låta dess motion de öfriga Stånden meddelas. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Då det nu torde få anses afgjordt, alt i Riksd.Ordn. icke ligger något hinder för bifallandet af Gr. Fröliehs önskan att få sin motion meddelad de öfriga Stånden; så återstår nu blott att se, huruvida R. o. Ad. bifaller ett sådant meddelande eller icke. Då en ledamot begär något, så synes det mig icke vara lämpligt att neka honom det, såvida icke skäl lill nekandet förefinnas. Frågan blir således, huruvida sådana skäl här finnas. Efter min tanka finnas de icke. R.'o. Ad. bar fattat sitt beslut, att Gr.
Ständer måtte bevilja ett årligt anslag till en Orthopedisk Inrättning, och såsom skäl för denna motion, som till Stats-Utskottet blifvit remitterad, hufvudsakligen anfört: att de vid sistlidne Riksdag till det af Professoren Doctor JV. Åkerman inrättade Orthopediska Institut anordnade medel på långt när icke varit för ändamålet tillräcklige, ett förhållande, som bäst bevisades deraf, att ehuru Professoren Åkermans egna tillgångar, genom hans, i och för Institutets fortgång, gjorde betydliga uppoffringar, blifvit uttömde, han icke dessmindre sett sig tvungen att förlidet år nedlägga inrättningen; att han, i stället för uppfyllande af sine med anslaget förbundne åligganden, vårdat patienterne i deras anhöriges hus; att Inrättningen sålunda till sin form väl undergått en betydlig förändring, men ännu till sitt väsende och sina fördelar fortfore, hvarförutan en Pensions-anstalt för lytte personer snart komme alt öppnas utaf ett fruntimmer, som i egenskap a£ Gouvernant vid berörde Institut, under arne år, i ämnet inhemtat kännedom. Såsom bevis på denna Inrättnings välgörande resultat, har Doctor Pettersson vidare upplyst, att det upplösta Institutet vårdat 78 missbildade barn, af hvilka 18 utgått fullkomligen botade, 6 blifvit så nära återställde, att endast ett vandt öga kunnat upptäcka ringa spår af fordna åkommor, a5 till större delen befriade ifrån snedheter, samt 29, hvilka i hög grad varit lytta, af euren vunnit de fördelar, att deras betydligaste plågor och fel lindrats och förbättrats, hvarjemte af 268 personer, som icke vid Institutet varit emottagne, utan endast erhållit nödiga råd och användt sådane mechaniska medel, de der varit tillgänglige utom Inrättningen, nära 200 blifvit återställde.
Sedan under loppet af denna Riks, dag frågor blifwit wackte om indragning of Biskops. Embeten pa obestämd tid, samt om ett Extra Stars, Nador för hwarje Eklesiastik Embetsmanö a gang, hwilka för stag Prest, Ständer funnit till sine grunder obilliga, för del allmänna skadliga, och rörande sådana, Stander i dest Privilegier förworade rättig, heter, som icke utan olaglighet eller wä»d kunna Prest - Ständer mot dest lnflur fränkannas, eller ens uran dest begisrvande lill ölmerläggning upptagas, samt i synnerhet sedan Högloft. Rldderskapet och Adeln, igenom ett af Dess Deputerade Prest Ståndet mebdeladt bcstut, hwaruppä följt Protocolls, Utdrag af den rF näst!. Nowember, uppmanat Slänbel att öfwerlägga t hivad matto Stander igenom eget begiswande och Patriotiska ^uppoffringar af innehoswande förmäner skulle finna sig beredwilligt, otc Skalswerkers berrängda tillstånd underlätta, sä har Prest, Standel kroger sina redan under loppet af denna Riksdag ädagalagde ränksäkr, kroger ven Lära om dyg, 48 Den z Januarli. dygdiga uppoff,ingar kill Fäderneslandet, som Stan» dels medlemmar altia med glädje wilja i oro och g rning förkunna, troget sin föresats, alt icke blott för sin de! bifalla ds understödde öfrige Respecriwe Standen al Skalen beiviljar, utan äswen någon gang föregå med yttrad berrdwistighec, samt med friwiuiga begifwander och assägelser, och uppå Lagar och Primi» legiér grundadt ämjutande utaf förmaner, bcstutat som följer :
M:t föreslagna siffran 40,000 till 50,000, ber jag att lå erinra derom, att man, på det man måtte lå skickliga instruktörer, bör gifva en aflöning som räcker till. och då instruktörerrie ofta bo temmeligen aflägse från exercisplatsen, är det af nöden att gifva dem passande ersättning för sitt besvär. Då jag anser Stats-Utsk:ts hemställan vara välbetänkt, anhåller jag att den måtte af R. o. Ad:n godkännas. Hr Dalman, Wilhelm Fredrik: Sedan jag anmält mig, hafva så många ledamöter yttrat sig, att jag icke vill upptaga R. o. Ad:ns tid. då jag icke har något nytt att i fråean andraga, ulan refererar jag mig allenast till hvad Hr Mannerskantz och Frih. Sprengtporten anfört. Jag vill dock anmärka, att om det må vara konseqvent af Gr. Mörner från hans ståndpunkt att motsätta sig det ifråga - Deu 2 Mars. 25 varande anslaget, jag deremot icke kan inse konseqvensen i enaiianda motstånd hos Gr. Liljencrants, som uttryckligen förklarat, att han anser skarpskytterörelsen böra uppmuntras. Gr. Mörner har yttrat, att yttersta meningen med skarpskytterörelsen skulle vara att undantränga allmänna beväringen, och han har tillagt, att man i detta hänseende borde stödja sig på erfarenheten. För min del har jag icke någon erfarenhet om några krigiska eller andra storverk, som blifvit utförda af vår beväring, eller att denna ens varit i tillfälle att prestera dylika; men om vi komma i nödvändigheten att försvara vårt land, är jag öfvertygad, att det skall blifva af särdeles stort gagn, om beväringen förenar sina krafter med skarpskyttarna. I afseende å den befarade våda af söndagsexercis, vill jag blott nämna, att denna exercis, åtminstone då den eger rum på söndagsförmiddagarne, är förbunden med gudstjenst på exercisfältet, och jag är öfvertygad, att när fäderneslandets söner äro församlade till bön i Guds fria natur, deras andakt kan vara lika upphöjd och välsignelsebringande som om den höjes inom kyrkans murar.
Där satt A r n e redan i ordning vid middagsbordet i sin höga stol. Hon skyndade förbi h o n o m på andra sidan o m bordet, o c h så började de jakten. Han efter i y r lek, h o n förut, sedan h o n dolt handen under förklädet. A r n e såg på, skrikande af förtjusning. Slutligen fick han fatt i henne, munter, lifvad, flämtande. » Erkänn, att du är besegrad nu, » ropade han o c h kysste henne. » Och nu fram m e d hemligheten. » » Begär det inte, Otto! » ropade h o n ångestfullt. Men han hade redan dragit fram hennes hand. Den höll ett bref — ett bref m e d stort rödt lack. H a n släppte henne ögonblickligt. Upphettad, s o m han var förut, blef han blek ända upp till hårfästet. H a n sjönk ned på en stol — han var på ett ögonblick s o m förstenad. Men hon stod framför h o n o m, m e d ens sansad. » Du kan inte göra det, Otto. Du kan inte löna hennes kärlek, hennes uppoffring på det sättet. H o n förstod inte, att man inte får sända lackade bref m e d postpaket. » » H o n förstod, » sade han dystert. » Vi talade o m det, när h o n var här. » » H o n g l ö m d e det — Du begriper väl, att du inte kan ange henne. H e n n e, som i många nätter, efter sitt stränga dagsarbete suttit o c h sytt om sina gamla kläder åt våra barn. » » Plikten tillfaller postverkets änkeo c h pupillkassa, » mumlade han. » Det är femtio kronor. Jag är skyldig att anmäla det. » » Nej, » sade hon häftigt, » det får inte skeO m du sätter det ringaste värde på min kärlek, så gör du det inte. Jag kan aldrig förlåta d e t. » ' Han stönade fram någonting med händerna för ansiktet och armarne mot bordet. Hon föll ned bredvid h o n o m på knä på golfvet. » Otto, älskade — tänk inte mera på det. Glöm det. Det är ju ingen orätt m o t någon människa.
Konungens tillfrisknande . , , . , 206 Aflöning och Arfvode, extrax till Utskottets Cancelli; hemställan derom 485 Register ofver Rikets Ständers tind. Skrifvelser. 3g N:o B Bihanget till Riks-Stdndens Protocoll: angående tryckningen och utdelningen deraf 2 — i följd af återremiss i samma ämne 8 -— de öfriga Utskottens förständigande om iakttagelser i afseende på tryckningen deraf 10 *— om falsning och häftning af de exemplar deraf, som i Stånden successive utdelas (se 02 14 — om anskaffande af erforderligt biträde i och för skyndsam tryckning deraf (se 34) —- i afseende på falsning och häftning af successivt färdigtryckta Handlingar deraf. (Memorial till Vällofl. Borgare-Ståndet) (se 14) • • • 32 *— angående begärdt anslag till erforderligt biträde i och för skyndsam tryckning deraf (se 22 34 — angående hvad deraf återstår att tryckas efter innevarande Riksdag 484 *— vid blifvande Riksdagar: förslag till föreskrifter i och för tryckningen deraf 38y —• i afseende å hvad iakttagas bör vid verkställandet af nämnde tryckning, m. m 422 — med förfrågan i afseende å verkställigheten af de genom Memoria - 4o Register öfver Rikets Ständers und. Skrifvtiscr. N:o let N:o 422 föreslagna åtgärder till förekommande af omtryckning af vissa till Bihanget hörande Handlingar 44° Bihanget till Riks-Stundens Protocoll vid blifvande Riksdagar: Memorial derom till Högvördige PresteStåndet, med Svar å återremiss af Memorialet N:o 44° • • • • • 4^3 Besvarande af erhållen anmärkning från Högloftige Ridderskapet och Adeln å Utskottets förslag till underdånig skrifvelse N:o 466 • .481 C Cance/list: antagande deraf och beräkningen af dess aflöning