Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
”Min maka, min dotter!” begynte jag: ”mitt hjertas beslut är fast: jag måste återse min fosterjord eller dö. Palembundhi, Hindiah! Jag reser i morgon.” Palembundhi betäckte tigande sitt ansigte och satte sig hastigt ned på sin matta på marken. Hindiah fattade min hand. En blick, full af brinnande bön och tillika blixtrande mod, slog hon upp emot mig ur de djupswarta ögonen. ”Fader!” sade hon: ”låt mig få följa dig!” ”Dotter!” swarade jag: ”det är faror och kamp jag går till mötes. Jag will börja en strid på lif och död med mitt folks fiender. Jag kommer till dess dyrbara stränder ensam, men med mina skatter. Jag will försöka hwad en ensam man, en köpman som har stora planer, förmår uträtta. Jag bjuder dig icke, min Hindiah, till en lustfärd upp till Chandernagors pagoder eller Calcuttas rika salar. Mina strider skola hållas bland isklädda branter, i snöhöljda dalar, i månskenet på tillfrusna sjöar och i det nattliga mörkret af djupa skogar.” ”Fader!” utropade hon på det älskade Swenska språket: ”min fader! Midti den skarpaste winter skall dock aldrig mitt hjerta frysa, då jag följer dig! Tror du, att jag skulle bäfwa för faror och död wid din sida? O nej, ditt folk är mitt folk, din seger är min seger och din död må wara min död! Här skulle jag täras och smälta bort som isen i solens glöd, om du for hädan. Jag är din dotter, och jag tillhör icke detta land, då du icke mera finns här. O, låt mig följa dig hän, till de underbara fjell och skogar och strömmar, till snöhwita dalar och spegelhårdt watten!” ”Hindiah!” återtog jag: ”din moder gråter!” ”O, min fader!” inwände hon: ”Jag will gråta med henne, till dess wi fara! Blott under tårar kan en dotter skiljas ifrån sin moders bröst: men hon måste gå, då högre pligter kalla.
Hämtad ifrån samma källor, bör en sådan utredning af Lagskipningens tillstånd iakttagas äfven för de sedermera förflutna åren, men — 84- den kan vid detta tillfälle ej sträckas längre än lill och med år 1840, emedan fullständiga upplysningar för sistlidna året ännu saknas. I Öfverensstämmelse härmed är den framställning sammanfattad, som i det efterföljande meddelas: Civila RattegångeÄrenden. Domstol arne å Landet. Oafgjorda vid årets slut 11,378. 10,379. JigodelningsRätterna. Ägodelningseller Skiftesmål 1,457. 1,500. Hvaraf förlikta 74. 53. Oafgjorda vid årets slut 239. 269. BergstingsRätterna. Andra tvistemål 154. lil. 157. LagmansRättcrtia. Ifrån HäradsRätterna vädjade tvistemål, jemte de från \ förra året uppskjutna 5,124. 5,402. 5,225. Af besluten motvädjade till Hofllätt 1,099. 1,046. 1,198. Domstolarne i Städerna. Ku mncrsRuttcrna. Oafgjorda vid årets slut . 297. 348. 334. RådstufvuRutterna. Andra tvistemål och från förra året uppskjut ne mål 1,471. 1,362. 1,339. Ifrån KamnersRätterna vädjade mål hade utgjort 638. 661. 737. Akademiska Konsistorierna i Upsala oell Lund. Oafgjorda vid årets slut — 3. 3. I i Kongl. Nedre BorgRätten i Stockholm. Oafgjorda vid årets slut 3. 5. 5. t — 86 - ÖfverStåthållareEmhetet i Stochholm och öfrige Konungens Befallningshafvande i Riket. Oafgjorda. Kongl. Maj:ts nådiga Bref och Remisser .. .. .. .. 90.. Kongl. Gotha HofRätt. Konkursmål instämda 9. Kongl. Oafgjorda. Kongl. Kongl.
M:s nåd. befallning, uti skrifvelse af den 2o:de ”i denna månad, och i anseende till det här i staden sig ”tilldragna oskick, att personer på öppna gator eller vid och ”utanföre boklådor utdelat eller försålt tryckta skrifter, ”hvilket med god ordning och polis icke kan förenas, var”der härigenom allmänneligen förbudet, att på gator eller i ”portgångar utdela eller försälja tryckta skrifter, med undantag endast af bönedagstexter och riksdagsallmanackor; ”och skall den, som häremot sig förbryter, anses förfallen ”lill ett vite från och med trettiotre riksd. 16 sk. till och ”med sextiosex riksd. 32 sk., efter omständigheterna, samt ”till befordrande deraf genast till poliskammaren afföras ”och, 0111 han ej kan visa, hvarest skriften, blifvit tryckt, ”särskildt, enl. vederb. domares bepröfning, såsom författare ”straffas: åliggande stadens fiscaler och poiisbeljening att öf”ver efterlefnaden af detta förbud hålla noga och allvarsam ”tillsyn, samt, när öfverträdelse förspörjes, densamma utan ”uppehåll till laga åtal anmäla. Stockholm d. 28 Dec. i8i5. Carl Mörner. Claes Arvedson.” Det uppgifna motivet till denna författning är så ihåligt, att det sönderfaller vid minsta vidrörande. Alt det icke skulle vara förenligt med god ordning och polis att försälja tryckta skrifter ute på gatan, har påtagligen endast varit en tom förevändning, för att få inskränka en genom grundlagen gifven rättighet till spridande af bokpressens alster ; Den 7 M a r s e. m. stel1; en rättighet, för hvilken, liksom för sjelfva tryckfriheten, på dessa tider, än mera än nu, rådde en dyster spökrädsla eller farhåga för offentligheten , som skulle förefalla otrolig, om man ej sett så många andra bevis derpå ifrån samma tidskifte. Ty hvem inser icke, att den allmänna ordningen ej störes genom försäljningen of en bok mera än genom utbjudandet af gipsfigurer eller luktvattensflaskor, eller kringvandrandet med orgelpositiver, som allt är tillåtet, och hvarigenom flere personer finna sin bergning.
— F ö r d o m a r; af DIVERSE Doktor A. Afzelius Corimo. Fastän icke af ert kön vågar j a g dock meddela e r: En vanlig ridkjol bör vara ungefär fyra a l - nar v i d midten och två alnar lång bak samt försedd m e d utskuret knä, hvilket gör kjolen betydligt längre fram och att den faller väl. Lifvet skall vara alldeles slätt framtill, försedt m e d en tät rad små knappar, samt baktill ordnadt som en hvit smal frack. Då ni föredrager herrsadel föreslår undertecknad ett par mycket vida benkläder, u p p - till rynkade som en kjol, m e d största vidden bakåt, hvilka dä ni är till häst skulle te sig, sedda från sidan, ungefär som ofvan beskrima a f till Klädningar och Kappor. r v ä f Profver 14 n a d e sändas r, Lilla Vattugatan 14. Annonspris: 2 5 öre pr petitrad ( Barnsjukföreträdesvis domar. LED / GA [34] Tandläkaren PLATSER. Constance En ung flicka med godt sätt mot kunder, godt renomé och fördelaktigt utseende kan erhålla plats i konditori i Norrland. Svar, åtföljdt af fotografi och afskrift af betyg, torde sändas till Bernh. Franke &amp; Co., Stockholm. Försöken Th. Winborg &lt; &amp; C:is i Stockholm tillverkningar af En bättre, anspråkslös flicka önskas i ett mindre hushåll på landet att gå frun tillhanda. Sökanden skall vara kunnig i matlagning samt sömnad och finare handarbeten. Ingen må anmäla sig, som ej är fullt kompetent till platsen. Svar jemte fotografi kan sändas till » X », Qvistrum, pöste restante. [172] Ättika, Senap, Såser, Soja, flere gånger prisbelönade och fullt jemförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. PLATSSÖKANDE. Ett ungt fruntimmer, flerårig elev af hr Richard Andersson, van vid och road af undervisning, erbjuder sig att under sommaren gifva pianolektioner, mot resa och vivre fritt, i ett godt hem på landet. Goda referenser. Svar till » Harmoni 23 », Idun.
Färgträdj, or aspadt, alla slag A Prop, 12, Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets afHöglofl, Ridderskapetoch Adeln, Högv. Preste-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet godkända förslag, att, för införandet af alla slag oraspadt Färgträd, skall bestämmas en Tull af 3 R:dr å 100 R:drs värde, röstar Ja} den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nejj kommer Införsel-tullen för alla slag oraspadt Färgträd, att, enligt Vällofl. Borga - 6 Bevillnings-Utskottcts Utlåtande N'.o 65. re-Ståndets beslut, utsättas tilt i R:dr af ioo R:ds värde. Hudar och Skinn; Prop. 18. Dea, som bifaller, Bevillnings-Utskottets, af Höglofl. Ridderskapet och Adela , Högv. Preste-Ståndet och Hederv. BondeStåndet gillade, förslag, att, för införandet af Hudar och Skinn, som ej inbegripas under Pels-verk, skall bestämmas en Tull af 8 r:st per tt, för oberedda och torra, samt 6 r:st per BorgareStåndets beslut, ifrågavarande Tull, att för i # oberedda, torra Hudar och Skinn, bestämmas till 4 r:st> samt för i & oberedda, saltade, till 3 r:st Silkej råttj ofärgadtj och oberedt: Prop. 35. Den, som gillar Bevillnings-Utskottets af Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Högv. Presteoch Hederv.
Försäkringstagares ansvarighetsbelopp utgjorde 26,953,380 R:dr; deras afgift för året å hvarje 100 R:dr af ansvarighetsbeloppet 5 öre; bolagets inkomster under året uppgingo till 33,934 R:dr 1 öre, och dess utgifter under åi’et till 16,955 R:dr 92 öre, allt Runt. Öfre Fryksdals Arbetsinrättning, som här ofvan är omnämnd, organiserades år 1851 inom Fryksdals härads öfre tingslag, i ändamål att bereda arbete i hemorten åt behöfvande och afhålla dem från tiggeri. Till denna inrättning, för hvilken Hushållnings-sällskapet gifvit stadgar, hade länets innevånare sammanskjutit 2,760 R:dr, hvarjemte af de för behöfvande i norra orterne 1852 insamlade understödsmedel anslogs ett belopp af 7,233 R:dr 16 sk. B:ko; och utgjorde således inrättningens fond 9,993 R:dr 16 sk. B:ko eller 14,990 R:dr Runt. Inrättningens verksamhet har bestått hufvudsakligen deri att utlemna lån till jordägare, med förbindelse att till ett deremot svarande värde, inom viss tid, verkställa nyodlingar eller förbättring af odlad jord, och dervid lemna behöfvande arbetsförtjenst. Under år 1860 voro så beskaffade lån utgifna till 222 jordägare, och inrättningens fond uppgick vid årets slut till 17,930 R:dr 27 öre R:mt. Den i länet år 1845, genom enskildas sammanskott, stiftade Barnvårdsförening, som har till föremål att bereda vanvårdade eller vanartiga barn uppfostran och vård hos väl kände husfäder och under vårdmäns tillsyn, hade 1860 till vårdande upptagne 12 barn. — Sistberörde år utgjorde föreningens inkomster 824 R:dr 61 öre samt dess utgifter 342 R:dr 52 öre; och hade den vid samma års slut en behållning af 12,700 R:dr Runt.
N:o 33, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster, antogs Utslcs inbjudning till instämmande i Borgareoch BondeSt:ns i afseende på hammarskatts-jernet fattade beslut, bifölls Utsk:s förnyade förslag till beräkning af upkommande minskning i Statens inkomst af mantalspenningarne, samt ansågs förev:de Utlåt, i öfrigt icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Föredrogs, Den 29 April. 417 Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flera ledamöter, Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utslcs d. 22 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 5, i ani. af väckte motioner, ang:de ändring af gällande stadganden i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar. Föredrogos och biföllos Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 22 dennes på bordet lagde nedannämnde Betanien: N:o 6, i ani. af väckt motion, att fader, som icke kan bidraga till sitt oäkta barns upfostran, bör till allmänt arbete hållas; N:o 7, i ani. af väckt fråga om ändring i 1 §:n 2 Kap. ByggningaB:n; och N:o 8, i ani. af väckt motion om förbud för kringresande komedianter att vid marknader samt å sönoch beigedagar anställa förevisningar. Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 22 dennes på bordet lagda Mern. N:o 76, i ani. af återremiss utaf Betänk. Hr Ribbing, Arvid:
JVa 92. 191 Som det vid alla hittills hallna fruktexpositior.er inom riket visat sig att bland den mängd fruktsorter, som frambringas i Sverige, äfven ett icke obetydligt antal mindre goda finnas, hvilka ieke förtjena odlas; samt att en sä allmän namnförbi* string ä frukterna är radande, att fruktnamnen ii ro nästan lokala, och att det är nära omöjligt för en köpare att vid reqvisition erhålla det fruktträd eller den fruktsort han önskar, så föreslår jag derjemte: 2:o) att en af trädgärdsingeniörerna må få sig särskildt och uteslutande uppdraget att egna sig åt svenska pomologien, samt att en summa af 4,000 Kalr Runt ina ställas till regeringens förfogande att såsom tryck* ningslijelp tilldelas den, sorn utgifver en handbok i svenska pomologien med planchcr. En sådan handbok är högst behöflig, ty så länge en dylik saknas blir det aldrig slut på ett ofruktsamt och dyrt experimenterande med dåliga fruktsorter eller på den babyloniska förbistringen i frukternas namn. Att detta understöd till ut* gifvande! af en pomologisk handbok icke skall blifva blott ett fåfängt lörsök att framlocka frukt på ett ännu oarbetadt fält, har jag anledning hoppas, emedan jag vet, att en enskild man af varmt nit för saken redan gjort betydliga samlingar olie gnat mycken tid ät studier i denna vetenskap. Om remiss till vederbörligt Utskott har jag äran anhålla. Stockholm den 26 November 1862. O. E, L Dahm. .M D i Af Herr BolWlflUSSOn 1 Om anslag till luroverksbyggnad för högre deincntar-läroverhet i Christianstad. Christianstads stads innevånare hafva i betraktande af det för staden oafvisliga behofvet att erhålla antingen nytt hus för der varande högre elementar-läroverk eller ock förändring och tillbyggnad af den för samma läroverk redan befintliga lägenhet, vid allmänt sammanträde inför stadens Magistrat beslutat uppdraga ät en kommitté af sakkunnige män att betänkande i denna för staden vigtbm fräna n • ,• ° O O C? algilva.
Då 16 kap. 1 § Arfda-Balken i sitt stadgande om hvem som får gillas såsom testamentsvittne är olika med Lagens föreskrift om vittne i allmänhet, enär det om testamente heter att 2:né goda män skola vittna att det är gjordt af fri vilja, samt med sundt och fullt iörstånd, kan jag icke finna annat än att lagstiftaren, då 1734 års lag infördes, verkligen afsåg att 2:ne goda män skulle intyga testamentets giltighet. Jag inser icke hvarföre lagstiftaren annars skulle göra en sådan skillnad; jag kan icke eller finna att qvinna är det samma som man, eller i likhet med Gr. Sparre anse, att bestämmandet af qvinnans giltighet som testamentsvittne bör öfverlemnas åt underdomares pröfning, hvarigenom den ene skulle kunna förklara att en qvinna är lika »god man» som en verklig man; den andra åter motsatsen, d. v. s. den förre tolka lagen så Den 25 Fe bni afl e. m. 559 att qvinnan, dA hon innehar de egenskaper, som i allmänhet fordras för att vara ett fullgiltigt vittne, skall kunna godkännas såsom testamentsvittne: den senare åter följa lagens bokstaf och säga att qvinnans vittnesmål i testementsfrågor aldrig får godkännas. Är det nit R. St:rs mening att qvinnan må erkännas såsom vittne äfven i afseende på testamente likasom i andra fall, så bör detta i lagen uttryckas och man vinner tydlighet härutinnan genom antagande af det förslag LagUtsk. framställt. Gr. Sparre: Jag ber att få fästa upmärksamheten derpå, alt i 16 kap. Ärfda-Balken begagnas epithelet »gode mann, hvilket just anlvder att i fråga om testamentsvittnen lagstiftaren medgifva Domaren någon mera laggrannhet i valet af vittnen än i öfriga fall, och just detta ger anledning till att man i någon mån kan inskränka viltnesgiltigheten i fråga om testamenten. Hr Cederschiöld:
Rege rings-Formen samt 7?3:dje §:n Riksdags-Ordningen, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten icke kunna deltaga uti öfverläggning om de Propositioner i Bevillnings-mål, som af det förstärkta StatsUtskottet skola afgöras, får jag anmäla min Reservation deremot, att Utskotten, oansedt Sladganderne i ofvanåberopade Grundlagar, gemensamt handlagt frågan om Rikets Ständers skiljaktiga beslut, rörande Bränn vin s-be vi 11 ningen. Detta Grundlagsvidriga förfarande har väl, i min öfvertygelse, vid detta tillfälle, icke någon menlig påföljd, men bör dock icke oanmärkt lemnäs;” Af Herr af Billbergh, J.P.: ”Af den anledning, att, i frågan om beskattningen i och för Brännvins-bränniugen, 2 Stånd stannat emot 2 i så skiljaktiga meningar, att, utom afgiften af Hemmanseller Stadsjords-värdet, beskattningen bör utgå, jemlikt 2 Stånds beslut, endast af pannerymden, och, enligt tvänne Stånds meningar, efter lillvcrknings-beloppet, på det sätt, att Tariffen endast skulle utgöra ledning 60 Ferilin -j Lagoch Oec.-Ulsk. Mern. AT.-o 27. för Minimi-afgifter fl tillverkningen, hafva Utskotten till Högvördiga Preste-Stflndet och Vallofl. Borgare-Ståndet hemställt, om icke dessa Stånd skulle täckas biträda besluten af Högloft.
Se så, opp nu och arbeta! ARVID. Är kaffet färdigt, sa' du? - PER. ANNO FYRTIÅTTA Inte vårt! ARVID. Hvar är det då? PER. Det är väl inte brändt än! ARVID. Hvad vill det säga, kommer inte din piga in och borstar ? PER. Jag får allt vara piga sjelf! ARVID. Och på sådana vilkor är du artist? PER. Ja! ARVID. Fy fan! (Stiger upp) Hvar äter du middag i dag? PER. Jag äter inte middag i dag! ARVID. Inte? PER. Jag har inte råd annat än om torsdagarne! ARVID. Ärter och fläsk hos min söta morbror! Jag känner dem! Kors i Herrans namn hvad jag är hungrig! PER. Du fick ingenting i går? - ARVID. ANNO FYRTIÅTTA Inte ett grand! PER. Och derför sköt du spjellet? ARVID. Åh, det var annat också! Kan du tänka dig, jag var uppe hos den der redaktören med mitt stora poem; vet du hvad han sa'? Jag skall tala om'et för dig om du lofvar tiga. "Får jag behålla't?" så' han. Jaa, sa' jag. Derpå stoppade han manuskriptet i papperskorgen och frågade om det var något annat! PER. Hvad svarade du då? ARVID. Ingenting. Men då sa' han att jag skulle få en korrekturläsarplats med 10 banko i månaden om jag hade lust! Jag ba' honom ... och så gick jag! PER. Nå, jag gratulerar dig! ARVID. Till hvad då? PER. Till platsen! ARVID. Är du galen karl? Tror du jag vill vara dräng åt hans drängar; nej förr svälter ett snille ihjäl! PER. Är du högfärdig, kamrat, så får du snart lära dig annat om du vill bli poet, som du säger; jag får vara ANNO FYRTIÅTTA ritlärare halfva da'n och artist ett par timmar bara; derför går det långsamt, men man får tåla! ARVID (vid fönstret). Åh Herre Gud hvad jag är hungrig!
Prestc-slåndet den 24 Borgare-ståndet den 24 Bonde-slåndel den 25 Mikels S/änders underdåniga Skrif velse, angående Nådig förklaring af Kongl. Resolutionen den 17 December 4734, i fråga om Klockare-val inom Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län. (Lagsamt Allm. Besv. och Ekon.-lJtsIcs Bet. N:o 46.) S. A. Iv. Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad deruppå, att, ehuru genom 78 § i Kongl. Resolutionen pä allmogens besvär den 17 December 1734 allmogen i Blekinge, Skåne, Halland och Bohus län falt sig tillförsäkrad rättighet ali, i samråd 192 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Med den siste värde talaren har jag icke kunnat dela erfarenheten af att genom denna diskussion hafva blifvit bragt till bergfast öfvertygelse om olämpligheten af att lemna erubetsmännen inträde i representationen, såvida del är en representations ändamål att i sig förena de bästa och nyttigaste elementer inom samhället och befordra samhällets väl och icke öfverensstämmer med dess ändamål att skjuta ifrån sig ett element som innefattar i den delen åtskilligt som inom mer än ett Stånd torde behöfvas. Det har blifvit sagdt af samme talare alt PresteSt. skulle representera personlighetsprincipen. Detta är något så nytt och för mig ofattligt, att jag har svårt att vederlägga detta raisonneraenl. Att införlifvandet med representationen af erabelsoch tjenstemän skulle innefatta en tillämpning af denna princip, kan jag icke heller finna. Vi veta alla, som äro tjenstemän, att man i denna egenskap, lika som hvar och en annan, bidrager till Staten med skatter, och således finnes äfven i detta hänseende en norm ja äfven en rättighet för deras intagande i representationen. Del är icke en obillighet att den som beskattas äfven får deltaga i denna beskattnings bestämmande, och jag skulle således anse att det finnes icke endast en grund utan en rättvis grund för de framställda anspråken. Hr Gyllenskjölds förslag innefattar en förmån framför de andra förslagen deruti, att detsamma icke bestämmer fördelningen af tjenstemännen, emedan detta med framgång icke kan regleras förr än Utsk. får se de olika beslut, som i de olika Stånden kunna blifva fattade, och derefter lämpa regleringen allt efter som de serskilda besluten dertill föranleda. Jag får således förena mig med dem som anhålla om bifall till Hr Gyllenskjölds förslag. Frih. Palmstjerna: Jag kan icke förorda någon representationsrätt för dem, som icke kunna ega den på annan grund än att de äro den verkställande maktens orgaoer, och får sålunda endast förena mig uti hvad Gr. Hamilton yttrat. Hr Cederschiöld: Om jag icke misstager mig så är ett af de hufvudsakligaste ändamål med representationens förbättring det att tillägga representationsrätt åt samhällsklasser, som hittills varit uteslutna.
Likvål torde den omständighet, att af en sådan Rakning vore att inse huru mycket Stångjern blifvit å Våg levereradt, hafva föranledt Stats-Commissarien till den föreslagne ett års tidigare Redovisning för Bergs-Fögderierne; men om vid ett eller annat tillfälle hos Eders Kongl. Maj:t eller Riksens Stander det blefve af vigt, att kunna bestämdt finna huru mycket Stångjern det nåstförflutna året blifvit å Vågarne levereradt, måste dertill gifvas en genare utväg, ån att ifrån alla Lands-böckerne, hvilka afven efter den nya methoden icke kunna inkomma förr ån den sista Junii påföljande året, derom eihålla upplysning; sy sedan KammarCollegium, Stats-Contoiret och Bergs-Collegium bestämdt inom hvilken tid under sommaren, de Bruksegare, som vilja Hammarskatten in natura leverera, skola sådant fullgöra, vid förlust af en sådan rättighet, måste det, efter den bestämda tiden, vara gifvet huru mycket jern för åi et å Vågarne blifvit levereradt, och då dis - Revisorers Berättelse. 5q positionen öfver detta jernet Sr Stats-Contoiret uppdragen, så Sr utan tvifvel att Stats-Contoiret redan vid slutet af hvarje år eller långt förr
Sammanfattningen af Utskottets svar på de gjorda anmärkningarne är således: att Krutoch Salpeter-försäljnings-medlen må bland StatsVerkets intrader fortfarande upptagas mot anslående i UtgiftsStaterna af hvad som erfordras för Salpeter-näringens upprätthållande och befrämjande samt för Kruttillverkningen; att Salpetergärden icke må under serskild Titel bland Statsinkomsterna uppföras; att Styrelsen öfver Saltpeterärendena i Riket fortfarande må af de särskilte Comitte'rade besörjas; att indragning af SalpetersjuderiStaten i de Län, der ändamålet med dess anställande icke vunnits, må, jemlikt hvad K. M:ts Nådiga Proposition i detta ämne innehåller, fullföljas; att den nu bestämda Salpetergärden af 5 mk. för hvarje helt hemman må än vidare fortfara samt att denna gärds inlösande med penningar, till enahanda pris, hvarefter Kronan uppköper all bevisligen inom landet tillverkad Salpeter, må bestämdt föreskrifvas; hvarjemte Utskottet, upplysningsvis, trott sig bora tillägga, att Cornitte'rade för Salpeter-ärendena vidtagit sådane åtgärder att, äfven i de Län, der SalpeterSjuderiStaten indragits, den tillverkade Salpetern med samma beqvämlighet som hittills kan till Kronan ii Stats-Utskottets aflemnas; dock med den skillnad att Kronofogdarne, i stället för nämnde Tjenstemän, skola attestera varans inhemska tillverkning. 26:0 Controll-stämpel-medel, Då den förhöjning i Controll-stämpel-afgiften K. M;t i Nåder påbjudit, varit en följd af R.