Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
SparBanquen insatte tillgångar, några CanaLVerkets tilihörigheter dock icke böra få derföre pantförskrifvas, och ej elier samma Verks fastigheter, såsom utgörande hypothequer för Bolagets skuld till Banquen, så län* ge denna skuld finnes ogulden,’ för dylika eller andra förbindelser graveras. Herr Grefve von Platen har ändteligen,' i fråga om den beviljade tillökningen af iooo R.dr i årliga arfvodet för Herr Grefven, såsom Ordförande i Directionen oell Chef för Canal-arbeteti utförande i det hela, andragit, att, då det vore Cana -Bolagets uttryckliga rättighet att sluta aecorder om aflöningarne från den minsta till den största, utan annan skyldighet, än att dess beslut skulle granskas af JRevisoreme samt det i 23 §. af Bolags-priyUegierne vöre föreskrifvet, i hvad mån Banquen egde att deruti deltaga, nemligen, att BancoFullmägtige må välja en Ledamot i Directionen för CanalVerket, hvilken lika med de öfrige Directeurerne af Bolaget lönas, samt vid de årliga Revisionerne äfven en Fullmägtig, och Herr Grefven i detta hänseende ansåge sig böra betraktas såsom en annan Tjensteman, hela denna sak ej bordt blifva ämne för Utskottets Betänkande, efter Banco Fullmägtige ej kunnat säga att misshushållning egt rum; men om en fråga af dylik beskaffenhet efter 5 års förlopp skulle Banco Utikottttt BelUnkarnJti).
Då således de af Rikets Ständer vid tvänne föregående riksdagar framställda anhållanden, om Regeringens förordnande af en regelbunden skogshushållnings införande vid kronomarkerna och boställsskogarna icke medfört det önskade resultatet, samt då den under tiden tillväxande skogsförödelsen antager allt större och hotande dimensioner, utan att kunna förekommas, eller hämmas under nuvarande erkändt bristfälliga organisation af vårt skogsväsende, tror jag mig häruti finna tillräckligt talande skäl, att påkalla Rikets Ständers förnyade handläggning af den särdeles vigtiga frågan om förbättrad organisation af rikets skogshushållnirigsväsende. Jag får på dessa föranledningar vördsamt väcka motion om beslut af Rikets nu församlade Ständer, att, med anledning af den obämmadt fortgående förödelsen inom rikets skogar, hvilken under ett jemnt tilltagande hotar med allmän förhärjelse och Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. N:o 77. 157 framtida olyckor, ingå till Regeringen med underdånig anhållan om åtgärds vidtagande för verkställighet af Regeringens för 1857 års Ständer till hufvudbestärnmelser föreslagna och af samma års samt 4863 års Ständer bifallna förslag att ej mindre å Norrländska kronomarkerna än å rikets boställsoch allmänna hemmans skogar införa en på vetenskapliga grunder byggd regelbunden skogshushållning. Till detta förslags sättande uti verkställighet, anser jag företrädesvis och såsom grundval böra räknas: 4 :o Utfärdande af en ändamålsenlig skogslag, som bestämmer det nya vetenskapligt regelbundna skogshushållningssättets egenskap och stadgar om utsträckningen för dess tillämpning. 2:o Utfärdande af Reglemente för Skogs-styrelsens och Skogsstatens tjensteverksamhet vid det nya hushållssättets införande. 3: o Organisationen af Skogsstyrelsens och Skogsstatens personalsoch aflöningsstat, lämpade efter det förbättrade hushållningssättets fordringar. Vördsamt anhålles om motionens remiss till vederbörligt Utskott. Ad. Fr. Boy. N:o 77. Af Herr von Geijer, Bror, angående ändring i gällande stadgande om betalning för å mililie-b o ställe för Kronans behof huggen ek.
Såsom förut är antydt, uppenbarar sig likväl en lifligare verksamhet i jordbruket än tillförene och detta icke blott hos ståndspersoner och allmoge, utan jemväl hos verksägare, hvartill bidragit det intresse för saken, som Hushållnings-sällskapets verksamhet väckt genom kunskapers spridande, genom premier för utmärktare djur, redskaper och alster, och genom årliga möten i olika delar af länet. De upplysningar och råd, kringresande agronomer bland jordbrukarne spridt, äfvensom några ståndspersoners föredömen hafva icke heller kunnat undgå att utöfva ett helsosamt inflytande. Under år 1859 lyckades llushållnings-sällskapet med tillhjelp af enskilde personers uppoffringar inrätta en lägre landtbruksskola i Afva by invid Luleå eif, hvarest undervisningen började i slutet af samma år. Verkningarne af denna skolinrättning, som åtnjuter det vanliga understödet å 4,000 R:dr R:mt, förutom 1,000 R:dr 8 Norrbottens län. Mönsterfarm. Skogshushållning. från skogsplanteringskassan, i ändamål att bereda lärlingarne utvidgad kännedom i skogsskötsel, kunna dock under perioden ej vara särdeles synliga. Ar 1858 blef invid sagde eif jemväl inrättad en mönsterfarm under namn af Åminne, för att såväl genom byggnader som sättet för jordens brukande tjena allmogen särdeles i lappmarkerna till föredöme, ett företag förtjent af så mycket större uppmärksamhet, som inom orten saknas landtbruk, hvilket kunnat tjena till det o med Aminneanläggningen afsedda ändamål. Här bör icke heller förgätas den bildningsanstalt, hvilken ägaren af Björkfors egendom i Neder-Calix socken under tvenne år af perioden hållit öppen för tolf landtbrukslärling ar samt varit inrättad i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af staten understödda lägre landtbruksskolorna. C. Skogshushållning jemte D. Rojdjurs utödande.
M:t ansett lämpligen kunna komma i fråga att såsom särskilda skattelitlar bibehållas: spanmål, smör, fläsk, tackjern, hö, dagsverken och dessutom penningar, äfvensom att nuvarande räntepersedlarne osmundsjern, afradsjern och stångjern lämpligen kunde till tackjern förvandlas. Flertalet af i länet valde deputerade hade uttryckt den önskan, att alla persedelräntorna, med undantag af spanmål, måtte till bestämd penninge-ränta förvandlas, men derjemte, derest sådant icke kunde bifallas, enhälligt förklarat sig för bibehållande såsom räntepersedlar af spanmål, smör, hö och tackjern, samt för förvandling af fläsk till smör och af dagsverken till kött. E. K. Mås Befallningshafvande i länet hade på angifna grunder tillstyrkt, att dagsverks-räntan måtte bibehållas, och fläsk förvandlas till smör. Expedilions-Vtskoltets Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 103. Med afseende å deputerades framställda önskan oell i fullkomlig öfverensstämmelse med hvad E. K. M:t nu behagat föreslå, utom hvad beträffar dagsverken, hvilka E. K. M:t ansett böra bibehållas, hafva Rikets Ständer för sin del beslutat, att: 1:6. Såsom bufvud-ränte-persedlar inom Westmanlands län bestämmas: span tnäl, smör, hö och tackjern, som bibehållas utan andra förändringar, än sådane, som blifva en ioljd af i allmänhet gillia föreskrifter; 2:o. Af nuvarande räntepersedlarne förvandlas fläsk till smör, samt osmunds-, afradsoch stångjern till tackjern; 3:o. Alla öfriga nuvarande, uti jordeboksoch hemmantalseller ordinarie räntan inbegripne, persedlar förvandlas till bestämd penninge-ränta att, jemte de till penningar förvandlade bråktalen samt nuvarande skattetiteln penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Östergöthlands lun. E. K. M:t hade ansett, att, utaf nuvarande räntepersedlarne, spanmål, smör och dagsverken samt dessutom penningar lämpligen kunde komma i fråga att såsom särskilde skaltelillar bibehållas.
Det är visserligen sannt, att brä n n vinsafgi fte n vid förra statsregleringen af StatsUtsk. beräknades till 460,000 rtdr, samt alt den, i följd af brännvinsbränningens inställande och andra orsaker, under de sednare åren ej uppgått till detta belopp; men härvid bör märkas, att R. St. vid sista riksdag, på grund af deras efter statsregleringen fattade beslut om skillingsafgiften, höjde beräkningen af denna inkomsttitel med 85,000 r:dr och derå anvisade utgifter för försvarsverket, hvilka nu äro af K. M. föreslagna att i statsregleringen inbegripas. K. M:s nåd. propos. innehåller ock en bestämd framställning tili R. St., att åtgärder mätte vidtagas för att bringa inkomsten af brännvinsbränningen till det af dem sjelfva vid sista riksdag påräknade belopp. StatsUtsk. synes således hafva saknat grundad anledning att afvika från den af K. M. föreslagna beräkning af brännvinsafgiften. 1 följd af hvad jag nu haft äran yttra anhåller jag ora återremiss å StatsUtsk. utlåt. N:o 54- Vid följande punkter uppstod discussion: 1:0 Ordinarie räntan. Gr. Cronhjelm: Då jag nu fått ordet i afseende å lista punkten af betänk., skall jag likväl bedja alt först få yttra några generella erinringar, sorn gälla hela betänk. Vid sista riksdag yrkades från båda, eljest i åsigter skiljaktiga, sidorna uppdrifvunde af beräkningarna utaf statsverkets in - Deli a8 April f. m. 33g komster, och jag förmodar, att de, sorn da ville bifalla den K. statspropos., yrkade detta uppdrifvande derföre, att man på papperet skulle få se sa stora tillgångar som möjligt till nya utgifter; hvaremot de, som icke ville lemna ökade anslag, vid deras åsigt i afseende å inkomstberäkningen troligen afsågo, att vi icke skulle få några öfverskott, hvilka de af erfarenheten trodde sig veta sällan komma nationen till godo. Oppositionen, om man så får kalla den, och den motsatta sidan yrkade således, fast från olika grunder, samma sak. Jag delade icke någonderas tanka.
Jag upprepar likväl att, ehuru jag, på nu anfördt skal, anser uppställningen af Utskts betänk, oriktig, likasom det en gång förut under förlidet års sommar inträffade vid sammanjemnkn. af RiksSttns olika beslut i fråga om belåning på aetier och publika papper, der BancoUtsk. lät all sådan belåning förfalla, ehuru det fanns publika papper, som förut ägde belåningsrätt i Banken, så vill jag, enär riksdagen nu är så nära sitt slut och en äterreroiss skulle draga på tiden med afgorandet af denna sak, som i och för sig sjelf är af mindre vigt, ej motsätta mig, att rpemor. bifalles; dock önskade jag, att, örn en annan term än bifall fanns, den måtte väljas, för att uttrycka, att Ståndet icke till alla delar godkänt Utsk:s åtgärd. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde till Hr Stuart, Carl Gust., hvilken anmält sig alt tala, om han ej ville vid hvarje punkts föredragning yttra, hvad han hade att framställa. Hr Stuart: Jag anhåller att få till besvarande upptaga någi'a af Hr Rosenblads generella anmärkn:r, hvilka jag anser icke böra lemnäs alldeles obesvarade. Jag får i sådant afseende för det första tillkännagifva, att Utsk., vid sammanjemnkn. af RiksSt:ns olika beslut, ansett sig böra utgå från den åsigt, att, der två RiksSt. bifallit Utsk:s betänk, i de delar, som ej innebära någon ändring i nu gällande reglemente, borde detsamma härutinnan blifva olörändradt och de tvenne öfriga RiksSttns deremot stridande beslut således anses hafva förfallit. I anledn. af Hr Rosenblads yttrande, iör:de den särskilda frågan om R. o. Ad:s samt BondeStts beslut i afseende på lånecont:ns cassabehållning, får jag blott erinra, att förslaget örn en ökad cassabehållning verkligen var en ny fråga, hvilken, då Utsk:s af 2:ne
Ständer sjelfve öfverlemna att bestämma grunderna för Inqvarterings-Besvärets jernnare och rättvisare fördelning än hitintills» Kongl. Majit täcktes, med gillande af hvad Stats-Secreteraren och Stats-Rådet här ofvan i öfriga delar af Målet anfört, förklara sig vilja till Rikets Ständers eget afgörande öfverlemna att, för Inqvarterings-Besvärets jemnare och rättvisare fördelning än hitintills, bestämma de grunder, som Rikets Ständer för godt finna. / Förslag till Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse i detta ämne, innefattandh tillika upplysning om hvad som blifvit, i anledning af Rikets Ständers underdåniga begäran om öfverseende af 1*720 års Inqvarterings-Ordning tillgjordt, blef häref - Bih. till R. St. Fröt. N.-o 5j. ter uppläst ochgodkändt; oell skulle Skrifvelse, sådan den finnes vid detta Protocoll bilagd, till Rikets Ständer expedieras. Ex Protocollo C. 11. Kökeritz. KONGL. MAJ :TS Nödiga Proposition till Rikets Stander j, angående den sä kallade Möte s-Passevolancen för Indeldta Infanteriet och Cavalleriet; Gifven Stockholms Slott den 24 Februarii 182g. De flera olägenheter, som funnos 0» skiljaktiga från det sätt, hvarå Indeldta Infanteri - Regementena , vid deras Möten , Marcher och Tåg, före 1812, underhöllos, föranledde Kongl. Maj:t, hvars uppmärksamhet sådant icke undfallit, att till Rikets då församlade Ständer göra framställning om erläggande af en så kallad Passevolance-afgift, i stället för den kostnad Roteliållarne för matsäckar, drickspenningar och skjuts ditintills fått vidkännas. Kongl. Maj ds Nacliga Propos. N.-o Sj. ig Rikets Ständer» hvilka i deras svar derå, uti underdånig skrifvelse, den rr) Julii 181a, enhälligt erkände nyttan af en sådan inrättning, hvilken satte Kongl.
Vid förnyad föredragning af StacsUtskottets den 1 dennes afgifne samt dagen derefter på bordet lagde Utlåtande, i anledning af återremiss utaf frågan om Gratification åt vice Presidenten Hillberg, fann llidderskapet och Adeln att, enär Prest-Stånder, enligt ProtokollsUtdrag af den a dennes , numera instämt uti ilidderskapets och Adelns samt Bonde-Ståndets beslut, angående beviljandet af nyssnämnde Gratification, denna fråga således vore afgjord, samt att StatsUtskottets Utlåtande borde läggas till Handlingarne. Frän ITögvordigci Preste-Sldndet. S. D. Vid förnyad föredragning blefvo ef. terföljande Betänkanden af Presl-Ståndet gillade, nemligen: BankoUtskottets N:o 69, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Utlåtande af d. 15 Junii, uti den till förnyad handläggning remitterade fråga om Lån från Banken till Götheborgs Stad; N:o 73, om successiv indragning af sådane Banko-sedlar, som äro äldre än 10 år; St ats• och Banko-Utskottens förslag K:o 74, till Reglementarisk» föreskrifter uti vis - 74s Pror. E/fJ/-. d. 4 Ju/ii 1818J * sa ämnen, hvilka tillhöra den af Riksens Ständer fastställda reglering af Rikets pen-* ninge väsende; Stats-Utsknttets N:o 325, angående tryckning af åtskilliga Tabeller öfver Stats-Verkets Räntor; Jsr:o 32g , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande medels anslående till Högst-stilig Henne? Maja Enke-Drpttningens Begrafning; jSf:o 330, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående Pensions-reglering för Högst-salig Hermes Majit Enke-Drottningens Hof-Stat. N Nådiga disposition; N S. D.
Riksgälds-kontorets omedelbara försorg föryttras eller utom hufvudstaden tillhandahållas hugade lånegifvare, dylika särskilda kostnader svårligen kunde för detta verk undvikas, och dels det förhållande att, med afseende å den till ränteoch amorterings-liqviderna anvisade och efter lånets hela belopp lämpade annuitet, tillgång till en sådan provisions utbetalande komme att beredas genom den i beräkningen öfver de relativa kostnaderna för 1860 års jernvägslån och nu ifrågavarande lån icke upptagna kapitalvinst, som för Riksgälds-kontoret borde uppkomma genom inköp under pari af de obligationer, med hvilkas kapitalbelopp lånet skulle årligen amorteras. Ehuru denna vinst icke kunde på förhand till något uppgifvet visst belopp beräknas, syntes dock med säkerhet kunna antagas att, åtminstone under en del af lånetiden, en sådan vinst till ett jemförelsevis icke obetydligt belopp borde komma låntagaren till godo och alltså minska dennes kostnad för det ifrågavarande lånet; och ansåg sig Fullmägtiges pluralitet fördenskull, under ofvan fastställda vilkor, kunna bevilja den i låneanbudet äskade provision af 2 procent utaf lånesumman.
Förenämnde äng och vret, jemte åtskillige andra jordegor, vore nemligen, emot vissa åligganden, den 12 Januari 1678 till Skolmästaren donerad; men då donationen ställdes under inseende af Caput för Lovisinska familjen jemte stadens Pastor, Borgmästare och Råd samt kyrkans och de fattiges föreståndare, hade, uti Kongl. Brefvet den 22 Juni 1813, hvarigenom detta anslag först beviljades, troligen af förbiseende, influtit ordet fattigvårdsinrättningen, ehuru samma Kongl. Bref äfven tydligen innehölle, att ersättningen skulle tillfalla innehafvaren af Lovisinska donationen, på det emellertid nu ifrflgaställde kapitalersättning ej måtte tilldelas fattigvårdsinrättningen, utan föreståudarne för nyssberörde donation, hade rättelse härutinnan blifvit påyrkad. Utskottet har ånyo förehaft frågan om förenämnde kapitalersättning, och som, vid undersökning om förhållandet, ofvanberörde uppgifter vunnit bekräftelse, samt det bör tillses, att den föreslagna ersättningen ej må annan än vederbörande rättsinnehafvare tillgodokomma. så får Utskottet nu hemställa, det Rikets Ständer ville, vid besvarandet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i ämnet, meddela nödig upplysning om rätta förhållandet med dispositionsrätten till ofvanomförmälda åkervret. Öfriga delar af denna punkt hafva deremot af 5:ne Rikets Stånd bifallits; och da deruti förekommande frågor, alltså, likmätigt 73 § af Riksdagsordningen, äro af Rikets Ständer afgjorda, kan Ridderskapet och Adelns återremiss deraf ej till någon åtgärd från Utskottets sida föranleda.
Principen komme ock att möta svårigheter derutinnan, att man nödgades antingen följa vexelinnehafvarens utsöknings-åtgärder, steg för steg, från den ene till den andre öfverlåtaren, med föreläggande af nja fatalier, eller ock lemna hans anspråk emot de äldre öfverlåtarne, obegränsad af annan praescriptionstid, än den tioåriga. I öfverensstämmelse med dessa grunder, har hosföljande förslag till Yexel-Lag blifvit upprättadt och af Rikets Ständer godkändt; och få R. St. detsamma nu till E. K. M:s Nådiga pröfning öfverlemna, samt derjemte i underd. anhålla, att, med uppbäfvande af Kongl. Maj:ts förnyade Vexelstadga den 21 Januarii 1748, Kongl. Förordningen den 12 Junii 1816, angående vissa delar af vexelhandel, Kongl. Kungörelsen den 7 Augusti 1816, angående förhållandet med vexlar i Svenskt mynt, som å utrikes ort äro dragne på i Riket vistande man, Kongl. Kungörelsen den 7 Maji 1817, angående hvad iakttagas bör i anseende lill vexlar och invisningar, ställde alt betalas i Svenskt mynt för utländsk mans räkning, Kgl. Brefvet d. 5 November 1817 och Commerce-Collegii derpå grundade Kungörelse den 24 i samma månad, angående hvad som bör iakttagas vid uppköp af vexelbref genom syssloman, Kongl. Brefvet till Commerce-Collegium den 22 Mars 1821, angående förklaring af 9 §. i ofvanberörde Kongl. Förordning den 12 Junii 1816, och Kongl. Kungörelsen den 27 Augusti 1828, angående rätta förståndet af de uti 4 och 5 §§. af sistnämnde Kongl. Förordning innefattade stadganden, E. K. M. täcktes omförmälde Lagförslag i Nåder gilla och fastställa; skolande R.
Decorationer, Plateauer med tillbehör och Ornamenter: af Herr Wijk_, att Tull-Comiteens förslag till tull å dessa varor, eller 33| procent af värdet, vore det rätta; men som Utskottet icke funnit skäl att frångå dess tillstyrkande i denna del, får Utskottet ånyo hemställa, att detsamma må godkännas. Dref och Drefmat: af Herr Norman, alt införsel-tullen för denna vara, såsom en rudimaterie, måtte bestämmas låg och utförseln deraf förbjudas. — Under pröfningen af denna anmärkning har Utskottet inhemtat, att Dref och Drefmat stundom skall saknas till erforderlig mängd; och då denna vara utgör en alldeles oumbärlig nödvändighets-artikel för Skeppsbyggerien, har Utskottet, till förekommande deraf, att brist derå måtte kunna uppstå, ansett sig böra, i afseende å införsel-tullen, tillstyrka den förändring i dess förra förslag, att denna lull må för bägge sistnämnde artiklar bestämmas till 5, R:dr Sk:M Bcvilln.-TJt skallets Utlåtande N;o 45. >9 Hvad Ater angår yrkandet af förbud för utförsel af Dref och Drefmat, så kan, efter den princip Utskottet redan antagit, något sådant icke ega rum; men af samma skäl, som föranledt Utskottet föreslå nedsättning i införsel-tullen, får Utskottet äfven tillstyrka, att utförsel-tullen för desse varuartiklar mätte höjas, dock icke till alltför stort belopp, emedan samlandet och beredandet deraf utgör en näringsgren för fattige qvinnor och barn, hvarföre det vore obilligt att för mycket nedtrycka priset. Utskottet anser sig således böra hemställa, att ifrågavarande utförsel-tull måtte bestämmas till i R:dr Sk2£. Dricka Porter, Öl och andra slag: af A. Brisman och Lars Larsson från Skaraborgs Län, att införsel-tullen borde höjas 5o procent utöfver Utsko«.tets förslag; samt af Johan Andersson från Upsala Län, att införseln deraf alldeles borde förbjudas, eller ock tullen bestämmas till 7 5 procent af värdet.
inbjudning lill dess exposition af konstarbeten: V. 537. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Ledamöter: se Lista. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, angående särskildt arfvode åt en extra ordinarie Kanslist inom nämnde Utskott: B. VII. 391, 392, A. 392. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal: B. I. 40, A. 46. — N:o 2, i anledning af Herr Dilzingers motion om elt förslacsanslag å 10,000 Riksdaler till aflöning åt instruktörer i militära öfningar vid städernas läroverk : B. I. 304, 307, A. 307. — N:o 3, i anledning af väckt motion om förbud att utsätta trupps samling till ådermöte, eller dvlikt, till tid då Gudstjenst på aår: B. 1. 393, 460, A. 460. — N:o 4, i anledning af väckt lörslag om tillstånd för beväringsskyldige från Listers och Bräkne härader att undergå vapenöfning å mönstrings-slätten vid Asarum, i stället för den vanliea exercisplatsen Väinö i närheten af Karlskrona: B. 1.393, 460. — N:o 5, i anledning af väckt motion om utljente undor-oflicerares och soldaters befordnande till vissa tjenste-befatlningar: B. I. 393, 460, Å. 463; U. II. 198, 207, 225, A. 225. — N:o 6, i anledning af väckt motion angående ändring i 2:dra §:n Usta momentet af Kongl. Förordningen den 11.luli 1862, rörande reglering af Presterskapets löne-inkomster: B.
Dessutom önskar jag, att Utsk. ville, i något högre grad än förevar, betänk, utvisar, fästa uppmärksamheten på Riksg.contrs blifvande ställning under Jan. och Febr. månader nästa år, eller vid den tid, då den nu föreslagna utbetalningen skulle af Cont. verkställas. Det måste vara kändt af Utsk., alt Riksg.contrs obligationer för insatta medel uti 5-proc:slånet till ett belopp af 900,000 r:dr b:co förfalla till inlösen under berörde månader. Om nu Utsk. tillika erinrar sig, att Riksg.cont. under innevar. år dels redan till Statscont. utbetalt den för år i832 uppkomna extra statsbrist af 36t,ooo r:dr, och dels sannolikt kommer att utbetala icke allenast hela statsbristsumman fördetta år, utan äfven den vid årets början outtagna återstoden af sisth års statsbristsumma, lärer Utsk. icke kunna undgå att inse de olägenheter, hvilka en ytterligare, så betydlig utbetalning, som den nu ifrågasatta, måste för Riksg.cont. medföra, särdeles vid en tidpunkt, då detta verks inkomster vanligtvis äro högst ringa och dess enda cassabehållning utgöres af den obegagnade andelen utaf creditivet i Banken. I sammanhang med nu ifrågavar. ämne synes Utsk. för öfrigt hafva bort förskaffa sig och meddela R. St. en någorlunda bestämd och tillförlitlig upplysning om ungefärliga beloppet af statsverkets öfverskotter för åren i833 och 1834. Dessa öfverskott endast å tullbevilln. Jära utgöra omkring i,i5o,ooo r:dr, och om man nu äfven skulle derifrån afdraga det å sistnämnda öfverskottsmedel anvisade belopp till KrigsCollegii departementers materiella behof och saltpetertillverkningen, uppgående för berörde 2:ne år till 388,000 r:dr, återstod i allt fall å denna enda inkomsttitel vid nasti, års slut en disponibel öfverskottssumma af icke mindre än 762,000 r:dr.