Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
' Bilagorna litt. D. E. och G. vid , — Fortifikations-afdelnings räken skaper ... ... — hufvudbok och bokföring . — inkomster och utgifter, bila gorna litt. C. D. E. E. och G. vid ... , — Intendents-afdelnings räken skaper Krigsmanshus-kassa, Wadstena Krigsmans-kasSan, Amiralitets-, 1 Kronans lius i Stockholm, Öfverståthållareembetets Kanslis räkenskaper för . Kronoarbets-korpsen .. Bilagan litt. Kronohäktena Bilagan litt. L. vid Kronovärde å indelta räntorna Krutoch salpeter-försäljnings-medlen . Krut-explosionen på Loudden Krut-tillverkningen ... Kungsbacka skolas räkenskaper Kurhus-räkenskaper, Lånens Landsböcker, Länens Landtbruks-akademiens räkenskaper Landtbruksinstitut, Ultuna Lantbruksmötet, Sjette allmänna Landtmäteri-kontoret Lappmarks ecklesiastikfond Lasar etts-direktionens, Serafimerräkenskaper Lidköpings landtbruksmöte, anslaget till . Linck, IL, v. Häradshöfding, resekostnads ersättning till Linköpings stifts Konsistorii räkenskaper . Liqvider med Riksgälds-kontorét . Lotsoch fyringsverket Lunds Universitets räkenskaper Lustslottens dito Lyshållningen, yttre, å Stockholms slott Länens landsböcker . Länsfängelse-byggnaderna . 343 — Revisionsberättelsen. Utlåtandena. Lmeinnehållningar, anslaget till ersättning för sid. 35. 243. Magasinsfonclen, f. d. allmänna Magasinsärendena, allmänna » 42—48. Mediko-kirurgiska institutet » 66—07. dess lokal ... Militieboställs-kassan . » 113—115. 280. Museibyggnaden, National » 226—227. Museum, Kongl » 191—192. Musikaliska Akademiens räkenskaper » 193—194. Nationalmusei-byggnaden . 226—227.
Utlåtande N:o 7. under i öfrigt hufvudsakligen enahanda vilkor, som för närvarande äro i sådanthänseende bestämda och på sätt förslaget närmare utvisar. Hvad Utskottet sålunda föreslagit, har blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, men deremot afslaget af Preste-Ståndet samt åter remitteradt af Borgare-Ståndet; och då, beträffande först beloppet utaf afgiften för öfverskottstillverkning, frågan härom är af bevillningsnatur, får Utskottet, som icke funnit skäl frångå sitt förslag derom, att nuvarande stadgande om förhöjd afgift för den del af öfverskottstillverkningen, sorn med mer än en tiondedel öfverstiger det belopp, hvarför anmälan skett, må ur författningen utgå, inbjuda dels Preste-Ståndet att, med frånträdande af sitt särskilda beslut, antaga Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända förslag, dels ock Borgare Ståndet att i öfverensstämmelse dermed fatta beslut. Vidkommande åter öfriga delar af Utskottets nyssomförmälda förslag, så hafva de bestämmelser, som väsendtligen afvika från nu gällande författning, nemligen föreskriften att afgiften skulle erläggas inom 30 dagar efter terminens slut samt att det bränvin, hvilket borde till Kronans säkerhet för ännu ogulden afgift förvaras, skulle mot eldfara försäkras, tillkommit på grund af Utskottets förslag att endast afgiften för hälften af anmälda tillverkningsbeloppet skulle erläggas förskottsvis samt af det skäl att, om detta bifallits och afgiften för all bränvinstillverkning blifvit lika, anledning icke förefunnits att uti ifrågavarande hänse ende skilja emeHan öfverskottstillverkningen och den del af det anmälda beloppet, hvarför afgiften icke var förskottsvis gulden.
Från det Hedervärda Bonde-Ståndet har till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens behandling blifvit öfverlemnadt ett af Riksdags-Fullmagtigen från Christianstads Län, Behr Påhlsson, till Stån, det ingifvet Memorial, deruti anföres, att, redan vid i8a3 års Riksdag, fråga blef väckt, att rustnings-skyldigheten under krigstid borde förändras, på det sätt, att alla limande förluster och omkostnader för rustningen, sedan regementet eller esquadronen ifrån hemorten uppbrutit, måtte af Statsmedel bestridas, emot det att rusthållarne, jemte åliggandet att vid krigets utbrott uppsätta tjenstbara hästar och karlar, för hvarje år, som kriget varar, utöfver det första, betalte en summa, hvilken förslagsvis var upptagen till 5o R:dr Banco. Rikets Ständer hade icke då funnit sig kunna bifalla detta förslag, utan höllö sig endast vid lydelsen af Rusthålls-contracten, och de ansågo sig blott hos Konungen böra anhålla, alt, med afseende å ej mindre de skiljaktigheter i ruslningsskyIdigheten, lill hvilka localen och andra omständigheter kunde föranleda, än ock å de olika förhållanden, som ett krig inom eller utom riksgtänsen i denna del kunde medföra, Hans Maj:t täcktes bita utarbeta och vid nästa Riksdag för RiketsStänder framlägga ett förslag till den förändring i nämnde prmstationer under krigstid , som kunde finnas förenlig med Stats-cassans bästa samt med de ruslningsskyldiges skydd för oberäkneliga och möjligen förstörande lidanden och uppoffringar. (Se Rikets Ständers skrifvelse den in December 1823).
Att pä samma gäng som desie anbesa cs till afmarche äfwen Riksdagskallelse mätte owedersägeligen publiceras, emedan jag anser af mera wigt, att landets medlemmar uppbädas till krigiskt bruk, än hwad Regeringsformen dicterar rörande det stora Creditivets aflcmnande utur Banque» till Kongl. Majck§ och som fö utsätter, att Riksdagskallelse skall föregätt. 5:0 Att för Collegierne med flere Werk söreflrifwes, hurrr mänga Waktmästare de fä hafrva, pä det ej alla Herr-tjenarc, derigenom mä flyddas, helst säsom de sä betraktade, äro de onyttigaste Medborgare i Staten. 453 Den 1Z April. Herr lleäsrstecll, ^'!>n, rippläste till Protocollet följande: dek nu i fräga warande betänkande äger kanhän' da manga widlädande brister, men dä man opartiskt ef* tLrsinnar den korta tid pä hwilken det uppsattes, den stallning wi nu äro uti, i anseende till Utrikes Makter och slutligen wart egit bcflut att förkorta Riksdagen, tror jag näppeligen, nägot bättre och mer patzande nu kunnat för Riksens Högloft. Stander framläggas. De jemkningar en del af Högloft. Riddcrflapct och Ndeln, nu wilja göra härlvid och hwarföre äterrcmitteran* de äflas , aro kanhända wid werkställigheten obrukbare, mey lemnom äfwen att en del af dem more lämplige, förhalas icke alltid en dyrbar tid derigenom? Och wänne det ej more bättre, att sjelfum betänkandet i alla fall förLlefwelorubbadt. Pä intet ställe i wära Regcrings-Lagar finner jag heller förbjudit, att ett Ständ ju kan med pluralitet genast afgöra clt lltffotts betänkande utan ätcrremisi, oaktadt en eller flere Ledamöter det skulle afla. Hrcjudicater härpä hafwa wi wid denna Riksdag flera.
Väl har K. M., till följd af underdånig hemställan af dess Bef:h:de i Gottlands län, för visst fall, gifvit en förklaring i ämnet, dock med så försigtiga ordalag, att man deraf icke med visshet kan sluta, huruvida förklaringen afser ränteförenklingar eller blott upsägningsrätten. Resultatet af allt detta, — den ona eller andra åsigten må nu vara den rätta, — är emellertid, att i vissa län ränteförenklingen blifvit i sin helhet fullbordad, hvaremot i andra, så väl Landshir, som andre löntagare, ännu i dag upbära, efter markegång, lösen för dagsverken m. fl. persedlar, hvilka K. M. och R. St:r förklarat icke vidare få i räntorna ingå. En hittills okänd anledn. till jordens olika beskattning, saknande all rättsgrund och beroende endast af tur eller otur har således upstått, och gifvit anledn. till en lika billig, som allmän klagan, hvilken det måste vara R. St:r angeläget att afhjelpa, äfven om, under nu öfvergående tid, någon upoffring från Statens sida skulle blifva erforderlig. Desse äro de skäl som föranledt mig att väcka denna motion i förhoppning att R. St:r skola behjerta den orättvisa, som, på sätt ofvan förmäles, drabbat en del skattdragande; men medan jag har ordet anhåller jag få förklara, att om StatsUtsk, skulle finna de af mig såsom ersättning åt löntagare föreslagne 3 R:dr r:mt, böra ökas eller minskas, må sådant gerna ske, blott siffran så bestämmes att ändamålet möjligen kan vinnas. Skälet hvarföre jag valt denna siffra är, att jag äger ett bestyrkt utdrag öfver hemmansräntorne för en indelt lön, hvilken efler årets markegång utgör, utan förenkling 7,040 R:dr 1 sk. 8 rst. b:ko; men efter förenkling endast 6,190 R:dr 42 sk. 11 rst. b:ko.
Ar 1836 traffikerade 20 Paketer emellan New-York och Liverpool indelte i 4 linier; ungefärligen 12 emellan New-York och London och 15 emellan New-York och Havre de Grace i Frankrike, alla seglande. Storleken varierade emellan 450 och 800 Tons. Dessa Paketer äro de vackraste, mest snällseglande, starkt byggda och yppigt utrustade skepp. Resornas medellängd emellan Liverpool och New-York var 34 dagar och på motsatta vägen 20. Salongseller hylteafgiften från Amerika var 140 Dollars och från Europa 35 guinéer, inberäknadt mat, vin, sängkläder o. m. d. Passagerare-afgift å mellandäck eller i skeppsrummet varierar efter årstiderna från 3 lill 6 guinéer. Medelpriset är 4 £t men dervid bestås endast kojrum, ved till kokning och vatten; maten bestås deremot af passagerarne sjelfve och kan medföras af de fattigare för en kostnad af 40 å 50 sk. sterling. Fragtlistan å dessa Paketer enl. Fina varor och stycke-gods per Ton å 40 cub.-fot 2 £t. Stålarbeten (hardware) 1: 10. Gröfre arbeten (coars low priced goods) 1: å 1: 15. 298 Den 30 December f. m. Aproximativt Kostnads-Förslag. Paket emellan Götheborg och New-York. Ett skepp lastande 200 komraerceläster, af ek och:furu, koppradt, antages byggt och primitivt rusta dt för 60,000 r:‘dr ränta ä 5 proc 3000: Årliga rustningsoch uuderhälls-koslnaden . 4000 Lotsoch hamn-umgälder under resorna 1000 Aflöning: Två Kockar å tösk. , 243: 16. 8760 portioner å 16 sk. medelpris 2920: — Tillökning för 1920 portioner förfriskning å 8 sk 220:
Jag går icke eller in på, att det är grunddragen hos protestantismen, sådan den från våra kyrkofäder är utgången, att alla sådana mål skola fråndragas andliga domstolen; ty vi hafva ju t. ex. qvar kyrkorådet, och likväl tro vi oss vara protestanter och hoppas att vi skola vara det länge. Således anser jag att nämnde sats var fullt admquat, såvida man icke vill predika den läran, att äktenskapet är helt simpelt ett kontrakt, slutet på ömsesidiga fördelar eller på sinnlig lusta. Den 14 Mars f. m. 12.1 Hr von Ehrenheim, Per Jakob: Sedan jag hegärde or det, hafva 2 eller 3 talare begärt afslag å denna punkt, hvilket ingen hade gjort då jag anmälde mig. Jag ber således att härom få yttra några ord. Jag vågar tro att ingen hyser så hög tanke om äktenskapets vigt och nödvändigheten att det icke lättsinnigt uplöses, som jag; men, det oaktadt, anser jag äfven nödigt att lagstiftningen icke upställer sådana hinder emot uplösningen, sorn snarare motverka än medverka till äktenskapets mål. Jag skulle, med afseende på äktenskapslagstiftningens ställning i vårt land, helst önska att den blefve föremål för en allmän revision af LagUtsk., men då detta Utsk. är öfverhopadt med göromål och revisionen skulle medföra ett arbete, som icke kunde medhinnas, har jag med hänsigt härtill icke påyrkat återremiss af Betänk, i sin helhet, utan instämt i afslag å första punkten. Det finnes likväl i nu gällande lagstiftning en omständighet utan ovilkorligt sammanhang med de öfrige, och det är hvad denna punkt alser, eller de s. k. varningsgraderna. Emot de två af dessa, som bestå i bötfällande inför domstolen, hafva redan flere talare upträdt; alla detta Stånds ledamöter af LagUtsk. hafva varit ense om att utesluta, dem, och den siste talaren, som med så mycken värma yttrat sig emot äktenskapets uplösning, har äfven talat om det ovärdiga uti att draga makars förleden inför en rå allmänhet. Jag tror för min del att ingen, som bevistat en dylik rättegång, kan undgå att önska att de måtte uphöra.
B:ko eller 18,832 R:dr 33 öre R:mt, skulle komma att i stat upp tagas till 16,872 R:dr 33 öre sistnämnde mynt. De för Åttonde Hufvudtiteln föreslagna kontanta anslag utgöra således ... 573,836: 78. hvartill kommer, enligt 5:te punkten här ofvan, värdet af fem tunnor spanmål, förslagsvis upptaget efter 10 R:dr Riksmynt tunnan, till 50: — eller tillhopa 573,886: 78. Transport 573,886:78. och Kongl. Majlis Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1858. 105 Transport 573,886: 78. och när härifrån afdrages den i ofvanstående 18:de punkt om - förmälda minskning af 1 O ca O — 571 926: 78. skulle med tillägg af de uti nu gällande Riksstat upptagna anslag 1,958 745: — Åttonde .Hufvudtitelns slutsumma för ständiga behof blifva 2,530 671: 78. deraf förslags-anslag 122,272 R:dr 33 öre Riksmynt. Utöfver ofvanupptagne anslag erfordras för tillfälliga behof' å denna Hufvudtitel dels för en gång, dels för viss bestämd tid anslag till följande belopp: Sedan ny byggnad för Kemiska Institutionen vid Upsala Universitet blifvit för dertill af Rikets Ständer anslagne medel uppförd, äskar Kongl. Majit att Rikets Ständer måtte till denna institution för en gång anvisa för laborations - rummens apterande för deras ändamål m. in R:dr R:mt 13,500: — samt till första uppsättningen af erforderliga instrumentalier . 15,825: — Till fyllande af de betydliga luckor, som förefinnas i Upsala Universitets botaniska Museum föreslår Kongl. Majit anvisande för en gång af 4,500:
CancellerenS åtgärd innan Ombudsmannen skulle börja sin aktion, sä hemställer jag om icke delta skulle föranlåta en obehagligars kollision, dä en Ae:ors »plågande af en sak, som en annan med flit förbigått, i sig fjelsi ser M som m klander af den senares ät - 1484 Den 24 November. gärd. Jag tror för min del att den rätta gränslinjen dem emellan bestär deruti, att da JustilissCancelleren j egenskap af den »verkställande Magiens Ombud, pä Embetets wägnar direcke emottager rapporter frän alla diverse Werk och Embrcsmän, kan han också stelf deraf inhämta hwilka åtgärder han bör och kan atala, och bör allid wara tidigare underrättad om förefallne olagligheker än Justitigs-Ombudsmannen, som endast, eller åtminstone de fleste gangvr, först sedan en sak kommit till Allmänhetens kunskap eller blifwit hos honom af nägon enskild an» mäld, fär anledning alt sig dermed befatta. Hwatz Fangförkekningarne angar, sa är den nya §. Constikutions Utskottet derom behagat förestå en följd af af min i delta afseende gjorde ödmjuke hemställan. Uran att just hafwa yrkar eller ansett nödigt, att Justitia Ombudsmannen skulle direcke emottaga eller granska Fangförcekningarne, har jag endast önskar att han malle äga rättighet taga kunskap om Arreftankers sa wäl behandling, som tiden de blifwit hällne i fängelse, och jag hade trott att dä man erkände den rättigheten art undersöka huru de moro wardade, som högst nyttig, man icke skulle Hafwa welat arr JustikiL-Ombudsinannen skulle ifrån denna befattning wara ulestuceu. Friherre käljencrLntr, Jobrm äVilbelm.
Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott åligge, att bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillningens utgörande, att förslagsvis, enligt de särskilda bevillningarne, beräkna de blifvande inkomsterna, och att, sedan Stats-verkets behof blifvit utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller för dess minskande, om sådant kan ega rum, och, i sammanhang dermed, till Riksens Ständer afgifva förslag till Bevillningsstadgar. Utskottet må derjemte uti bevillnings-frågor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt. §• 71. Kunna samtlige Riks-Stånden sig icke förena om grunderna för någon bevillning, sättet för deras tillämpning, eller bevillningens fördelning till utgörande; då skall saken öfverlemnas till afgörande på det sätt 73 §. Riksdags-Ordningen föreskrifver, åt Bevill - 36 Expeditions-Utskottels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 28. nings-Utskottet, förökadt till ett sådant antal ledamöter, som der bestämmes. Bifalla detta Utskotts fleste ledamöter Bevillnings-Utskottets förslag i en eller flere af de delar, hvaruti Riksens Ständer icke förut detsamma enhälligt antagit, blifve detta förslag härutinnan med all kraft af Riksens Ständers beslut gällande; förkasta de detsamma i någon sådan del, då, äfvensom när det af Irenne Riks-Stånd blifvit förkastadt, skall det åligga Bevillningsutskottet, att föreslå en annan fördelning eller andra grunder och sätt för utgörandet, blott af den andel i bevillnings-summan, hvaruppå den förkastade delen i Utskottets förra förslag har afseende. Riksdags-Or (bringen. §. 31. l:o. Bevillnings-Utskottet skall bestå af fyratioålta ledamöter, valde från särskilda och, så vidt möjligt är, från alla rikets provinser.
Vidkommande den för lånekontorets förvaltning nödige betjening; så ock vid öfvervägande deraf att, äfven om kamererareoch ombudsmanna-befattningarna samt bokhållareoch registrators-tjensterne sammanslås, det, under förutsättning att någon registrering vid Wisby lånekontor af de öfrige Diskont-verkens låneförhandlingar icke kommer i fråga, är utom allt tvifvel, att tjensterne vid lånekontoret, med afseende å göromålens ringa omfång, ingalunda förhindra iunehafvarne att derjemte bestrida annan tjenstjeller befattning, om ock af trägnare beskaffenhet; synes detlikaledes på fullmäktige böra bero, att, efter det direktionen i ämnet hörd blifvit, bestämma löneviikoren samt förordna om och huruvida tjenstemännen och vaktbetjenten vid lånekontoret i Wisby, må, beträffande pensionering för sig sjelfve samt enkor och barn, undfå enahanda förmåner, som tillkomma vederlikar vid Banko-diskont-verket samt lånekontoren i Götheborg och Malmö. Det torde ock slutligen icke böra lemnäs obemärkt, att, enär för lånekontoret sannolikt måste hyras serskild lokal, och inventarier dertill anskaffas samt för granskning af kontorets förvaltning 200 å 300 r.dr årligen erfordras, detta, i förenind med kostnaderna för papper och tryck till böcker, dokumenter, anmälniagssedl. ar och anmaningsbref, samt postporto och arfvoden i och för den ständiga brefvex - Banko-Utskoltels Memorial, N:o 67. 7 lingen med Banken, skall medtaga en icke ringa del af det för lånekontorets förvaltning på det hela anvisade anslag. På grund af hvad sålunde anfördt blifvit, får Utskottet hos Rikets Ständer vördsamt hemställa, alt, i blifvande Banko-reglemente måtte, på lämpligt ställe, få intagas följande stadgande: Förvaltningskostnaderne för lånekontoret i Wisby få, i ett för allt, icke öfverstiga 3000 r:dr banko.
Angående kreatur har Kongl. Majit föreslagit, bland annat, att för hästar (utom hingstar) som hittills varit åsatte 16 ridr införseltull, skulle bestammas 10 ridr införselafgift för dem »af 3 års ålder och deröfver», samt 5 ridr för dem »af icke fyllda 3 år». Denna klassifikation, som i följd af svårigheten att alltid med visshet bestämma, huruvida ett hästkreatur vore öfver eller under 3 år gammalt, otvifvelaktig! skulle föranleda osäkerhet vid tullbehandlingen, anser utskottet icke böra antagas; utan hemställer utskottet, att Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 13. 41 alt rubriken, sådan den nu finnes i taxan upptagen, nemligen »hästar, utom hingstar» må bibehållas, med den å äldre hästar af Kongl. Majit föreslagna införseltull, 10 r:dr stycket. I öfrigt instämmer utskottet i Kongl. Maj:ts förslag angående kreatur, och tillstyrker alltså, att införseltullen må nedsättas å »oxar» från 12 r:dr 24 sk. till 8 r:dr; »kor och ungboskap» från 6 till 4 r:dr, »kalfvar» från 3 r:dr till 2 r:dr 12 sk., »svin utom fargaltar», från 3 r:dr till 2 r:dr och »andra fyr fotade» från 2 r:dr lill 1 r:dr 24 sk. stycket. Mod någon ändring i redaktionen för artikeln krita, hvit, anser utskottet sig, jemlikt Kongl. Maj:ts förslag, böra tillstyrka, att införseltullen å »krita, hvit, omalen och kritsten» må nedsättas från 5 till 3 sk. och å »malen» från 24 sk. till 18 sk. tunnan. För krokar till fiske, som nu äro åsatte 10 r:dr tullvärde, men i medeltal icke kunna upptagas till högre värde, än 3 r:dr 16 sk. per skålpund, anser utskottet, lika med hvad Kongl. Maj:ts förslag innehåller, införseltullen höra nedsättas från 24 sk. till 8 sk. skålpundet.
KungsLadugårds södra del gjorda underdåniga ansökning om nedsättning i Arrende-afgiften. Angående granskning af ManufacturDiscontens Räkenskaper. Angående fattig-bevis för medellöse borgare, vid uppsägning af burskap. Angående Sågarelönens utgörande vid SågQvarnar. Fortsattes pröfningen af Statsoch BancoUtskottens den 12 sistlidne September under N:o 14 afgifne, och den 21 i samma månad f. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:ris 1, 2, 3, 4 och 5 förut meddeldte Betänkande!!, angående: N:o 1, Bestämmandet af BankoSedelns silfvervärde; N:o 2, Nödige ansedde provisoriske åtgärder, innan Silfverutvexlingen kan företagas; N:o 3, Bankens förhållande till Staten, jemte hufvudgrunden för dess lånerörelse; N:o t\, Nödvändigheten af en förbättrad Lagstiftning för Banken; och N:o 5, Några lämplige ansedde stadganden för framliden, i afseende på 120 Den 21 Octo ber f. ra. så väl första enheten, sorn underafdelningarne af det metalliska myntet i silfver. 12 Punkten j * Momentet. Att omförmäldte enhet må benämnas 1 Riksdaler, och detta namn derå uttryckas. Herr Skogman , Carl David: Jag får vördsamt föreslå det tillägg till denna punkt, att enheten må benämnas / R:dr Banko, så att ett silfvermynt må finnas, som icke allenast motsvarar detta belopp, utan ock benämnes lika. Herr Hjerta, Gustaf: Jag skulle tro, att med ordet Banko måtte menas en från Banken utställd invisning, och att således Herr Skogmans förslag icke är alldeles riktigt. Jag medger att det vore ett förtydligande; men anser det innebära ett slags besynnerlighet, då på Bankens sedlar finnes uttrycket Specie. Herr Cederschjöld , Pehr Gustaf:
101 na dem hvardera i 63 och 64 §§:na ålagda befallningar förste cancellisten egentligen ensam må tillhöra att bestrida protocollsföringen hos Ridd.directionen och biträda vid vården af den del af archivet, som icke tillhör de genealogiska samlingarna, hvaremot han åtnjuter all dermed förenad lösen för handlingar, samt att andre cancellisten egentligen ensam må tillhöra iordninghallandet af de genealogiska samlingarna, under inseende af Ridd.secrehn samt den Ridd.- directeur, som har tillsynen öfver de genealogiska tabellernas complettering, hvaremot han får uppbära deraf härflytande sportlar och lösen för genealogiska utdrag, descendencer m. m.; förmodande diiecttn, att fördelningen i öfrigt af cancellisternes dagliga tjenstgöring på Riddarhuset får af Ridd.directm bestämmas. Stockholm den 15 Februari 1841. Jacob De la Gardie. Fredr. Roye. J. K. Cederstråhle. Georg Ulfsparre. U. Koskull. J. A. Tornerhjelm. G. Brakel. F. O. Silfverstolpe. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. g om aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lördagen den 6 Mars 184 * - Plenum kl. g f. m. Justerades 6 prot.utdr. för den 3 dennes e. m. Justerades pleni-prot. för den 18 sisth Febr. e. m. Öppnades Hrr Electorers lista till val af ledamöter uti nedannämnda Utsk., och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: i Allmänna Besvärsoch Ekon. Utskottet: N:o gg. Frih. Hamilton af Hageby, Hugo, efter JN;o 1774- Hr Berch, fullm. Hr Tornerhjelm, Erik; i Rid d ar husUtskottet: N:o 1967. Hr Rosencrantz, fullm. Gr. Posse, Erik, elter JN:o 1749 8 Ur von Ehrenheim, Christian Wilhelm.