Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För utrikes exporter befraktas dessutom andre Svenska städers skepp och i synnerhet Norrska, äfvensom hamnen, i sådant ändamål, varit besökt af några främmande nationers fartyg. Stadens inrikes gående fartyg finna också en icke obetydlig sysselsättning med öfverförande till Stockholm af jerntillverkningar från omkringliggande bruk, hvilka i och invid staden hafva sina upplags-platser. Strömmings-fisket idkas i de till staden donerade fisk-hamnar och sysselsätter 104 af stadens borgare, hvilka under de sednare åren i sitt yrke rönt ombytlig framgång. Den erhållna fångsten, som icke motsvarat hvad i förra tider varit vanligt, öfverföres merendels af fiskarena sjelfve till Gefle hvarest den finner en förmonligare afsättning än i hemorten. Deremot hämtar allmogen sitt behof af denna vara hufvudsakligen utaf kust-socknarne* invånare, hvilka som binäring idka strömmings-fiske och afsätta sitt öfverskott, vid de tvenne årliga marknaderna i staden uti Juli och September månader. Den tobaks-fabrik, som funnits i staden är för arne år sedan nedlagd i följd af ägarens inråkade obestånd. Stadens inkomster uppgå, per medium, af tolag, till 3oi Rrdr, väg' penningar 200 R:dr, mätare-, packareoch stads-afgifter j4o Rrdr, samt hamu' garne a! tystnad. För — 19 ~ och bro-penningar, 4°° R:dr årligen. Några prohibiliva författningar till stadens förmon finnas icke. Den i staden befintliga Apologist-skola besökes af stadens och kringliggande lands-byggdens söner, hvilka, till antal af emellan 60 och 70 i terminen, under handledning af arne nitiske och skicklige lärare, njuta undervisning i de läroämnen, som, enligt Skol-ordningen, tillhöra denna inrättnings omfattning, i hvilka ämnen ungdomen, vid de årliga examina, i allmänhet visat sig hafva gjort hugnande framsteg. Ej utan förundran och bekymmer, hafva således stadens invånare erfarit att den komitté, som i nåder haft sig uppdragen regleringen af Rikets undervisnings-verk, funnit anledning att föreslå indragning af nämde läroanstalt.
Ständers bepröfvande vördsamligen öfverlemna; hvarvid Herr Assessoren Lagerlijelms af åtskilige Ledamöter biträdde serskilde tanka, genom Utdrag af Protocollet bifogas. Stockholm den 16 Februarii 181S. J80 StatsUtskottets Betänltandem Utdrag af Protocollet, hållit hoS Riksens Högloft. Ständers Statsutskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 12 Februarii 1818. S. D. Dä nu till slutligt afgörande förekom den utaf Herr ProtöcollsSecreteraren Adlerbeth väckte, samt ifrån Höglofl. Ridderskäpet och Adeln till Utskottets åtgärd remitterade Motion om medels anslående till öfversättning af åtskilige Isländske Handskrifter, anförde Herr Assessoren Lagerhjelm skrifteligen: ”Att Herr Adler - betlis förslag skall lända till allmänt gagn, syneS mig så mycket mindre kunna nekas, som det grundas på den ostridiga sanning, att hvarje Folk, Sorn vill bevara sin Sjelfständighet, måste älska sitt Fädernesland, och att alla medel att lifva och underhålla denna Fosterlandskärlek böra sorgfälligt användas. Bland sådane medel torde intet med mindre upoffringar, mera rakt leda till målet, än det föreslagna. Det är Häfdernas vitsord, sorn lärer oss, att ett af Fiender aldrig kufvadt land, skall förblifva fritt, så länge dess invånare, i ståndaktighet och mannamod, blifva sina Stamfader like; för alla bildade Folkslag, som icke dignat under främlingars förtryck, liar det derföre varit en Vigtig omsorg, att upsöka och utveckla alla minnesmärken af sin urgamla ära, såsom starka Väckelser till medborgerlig dygd. Få Nationer kunna af sådane forskningar skörda rikare frugter, än Svenskarne, la vilka icke återkalla minnet äf sina Förfäder, utah att Dpmanas ätt oförskräckt^ möta hvarje fara, och StatsUtskottets Betänkariden. 6ch att häldre upoffra lifvet, än Friheten.
Jag instämmer med flr Rosenblad, att bevilln. på arbetsfolk är obillig, och ville tillägga, orättvis, enär det icke är inkomsten som beskattas, utan fattigdomen, hvarföre jag icke kan inskränka mig att som han, yrka densammas nedsättning till halfva beloppet utan yrkar, ifall återremiss raedgifves, alt Ulsk., tagande i betraktande de skäl, som derför blifvit anförde, malte föreslå alt arbetsfolk från serskild bevillning befrias. Då bevillning ålägges för inkomst, så är det en parodi på den oftast olyckliga ställning hvaruti arbetsfolk i allmänhet sig befinner, att pålägga dem någon afgift efter denna artikel. Och det är ej nog härmed, ty i följd af den utgående bevillningen, tillkomma äfven kommunala afgifter, i följd hvaraf det icke stannar vid 1 r:dr utan måhända tredubblas detta belopp på många ställen. flr Aminoff: I afseende å arbetsfolk, i allmänhet, kan man visserligen säga, att de böra likasom andra medborgare bidraga till fyllande af Statens mångfaldiga behof; — men om man tager i betraktande, alt arbetsfolk erlägga den såkallade kurhusafgiften, som directe ingår till Staten, och dessutom en mängd andra afgifter till Staden och den församling hvarest de äro boende, bland hvilka utgifter jag endast må nämna Kurhus-afgiften i Slockholm upgående till 16 sk. b:co årligen, för hvarje mantalsskrifven person; så synes billigheten och rättvisan fordra, att arbetsfolk böra blifva befriade från all afgift till Staten efter andra artikeln af Bevillms-förordningen! Hvad återremiss beträffar så instämmer jag så mycket heldre deruti, som anfördt blifvit, att BorgareSt. kommer alt nedsätta en komité till reglerande af de olika förhållanderne i afseende å afgifters erläggande till Städerne i allmänhet. Den 14 Maj f. m. 431 Den afgift af minst 25 ndr, sorn är påförd Theater-direktörer anser jag aldeles för hög. Dessa
Just deruti att under nuvrde, af ingen försvarad, af alla klandrade representations-form, samhället utvecklat och förkofrat sig, ligger sannolikheten, ja säkerheten att så skall ske i än högre grad under den nya. Hvad är det som med denna, enligt Gr. Posses sanna omdöme, af alla utdömda representations-form gjort att allt gått väl? Jo det är den högsinnade anda, den känsla för rätt, den laglydnad, den nitälskan för kunskap och upplysning, den allt mer mognade insigten af menniskorätt och menniskovärde, som genomströmmar Svenska folket — och denna anda, ingjuten i former, som lemna den friare rum för sin verksamhet, skall icke, kan icke annat än bidraga till samhällets lycka, så visst sorn den sjelf är det. Den grund, hvarpå förslaget hvilar, nemligen de samfäldta valens, har af några af motståndarne blifvit förkastad, men af flertalet ansedd såsom numera den enda hållbara. Likaledes har mot förslagets bestämmelser många inkast blifvit gjorda, men dessa hafva af flere föregående talare blifvit vederlagda, så att i detta hänseende knappt något synes återstå. Jag ber blott att några ögonblick få fästa mig vid det förhållande, som här ofta blifvit vidrördt, att förslaget skulle sakna tillräckliga garantier mot missbruk, och att det i sina konseqvenser skulle kunna leda till absurda abnormiteter. Låtom oss då se till, om icke äfven vår närv:de representations-form saknar garantier, och om icke, det oaktadt, städse den anda varit lefvande, som fört samhället framåt, och verkat derhän, att i statens angelägenheter den grundsats, jag först omnämnt, gjort sig gällande sålunda, att vården om samhällets angelägenheter blifvit lagd i händerna på dem, som inom Stånden varit de bäste. Fästa vi oss vid Bonde-St., så grundar sig dess medlemmars representationsrätt på besutenhet. Men vilkoren för denna besutenhet finnes icke intagne i grundlagen; någon garanti finnes således icke, att icke dessa vilkor kunna lika hastigt förändras, som den grund, hvarpå valrätten i det Kongl, förslaget hvilar, nemligen taxeringsförhållandena.
Götheborg befintliga delen af stambanan emellan denna stad och hufvudstaden jemväl gjorde den snaraste fullbordan af den jernbana, hvars utförande bolaget ålåge, till en sak af högsta vigt, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer göra framställning om Statens fortfarande medverkan för fullbordande af jern vägs-anläggningen mellan Köping och Hull, samt förnya det bolaget gifna privilegium med de förändringar deruti, sorn omständigheterna kunna påkalla; och har i afseende härå Direktionen i underdånighet föreslagit, antingen alt fortfarandet af den förverkade ränlegaranlien med de derför förut gjorde bestämmelser måtte varda bolaget medgifvel, och bolaget, bvad beträffade dess förhållanden till Staten, åter insättas i de rättigheter, hvaraf det före sistliden års utgång var i besittning, endast med en utsträckt tid för arbetets fullbordande, — eiler alt, jemte oinskränkt besittningsrätt till jernbanan, ål bolaget måtte beviljas ny garanti under 25 år för fyra procents ränta å anläggnings-kostnaden utan amortering, — elter ock att, med upphörande af allt slags räntegaranli å Statens sida, men tillerkännande deremot åt bolaget af evärdelig, eller åtminstone till 99 år utsträckt besittningsrätt till jernbanan, bolaget måtto undfå ett lån af 1,600,000 riksdaler banko, med samma ränta och amortering, som för det Gefle-Dala-jernvägsbolagel vid sista riksdag beviljade lån blifvit föreskrifna: hemställande för öfrigt Direktionen i underdånighet alt, om det nu begärda lånet blefve beviljadt, vilkoren dervid måtte, med hänseende till de för Köping-Hult-jernvägen förekommande särskilda förhållanden, i så måtto bestämmas olika med de för lånet tili Gefle-Dala-jernvägsbolag föreskrifna vilkor, att. såvida nödigt funnes, att en viss större del af jernvägen skulle vara färdig innan lånet utbekommes, detta finge på en Kongl. Majlis Kådiga Skri/belse K: o 38. 3 gång eller på kortare terminer lyftas
Pe sonalen i Städerna böra förblifva densamrna, som enligt Kongl. Majtts Nådiga Kungörelse angående B änvinsb änningen den 9 Oc • 1812, och beslöt P est Stån et i öfrigt anmoda Bevillnings TJtskot et att skyndsamligen till Riksens S änder inkomma med Utlåtande angående afgifcerna för Bränvins-tillyerkningen. Ut supra. Ex Protocollo J. V. Almqvist. 1486 Den 17 Juli. S. D. röredrogos å nyo oell bifalloS nedan* sk ef ne ifrån U skotten inkomna och pä bordet hvilanda Betänkanderi, nemi.: ifan Allmänna Besvärsoch Otconomie Utskottet .■ angående I:o Folkoch Arbets-Skolors inrättan ’e 1 sammanhang med Allmänna Fa'tigvärden m. m. 2:0 Förändring i sättet att vän e a jord och fas igheter å Ilandet efter den så kallade Banco mefhoden. 3:0 Medel till Svenska Klädes - Fabrikernas upphjelpande. 4:0 Förändrade bestämmelser 1 afseende på levereringen af hö och halm. 5:0 Inrättande af Aibets-och Uppfostrings* hus för Dahl Allmogen. 6:0 Jemkning i den vid de årliga och Kungs* häsfames i ,6:te Fög .^eriet af Upsala Uän skedde förvandling. 7:0 Hälloch Gästgifveriskjutsen samt föf« höjning i Skjutslegan. ifrån Stats-Utshottet ■ . 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utbetalningen af de efter Högstsalig Hennes Majr Enke-Drotlningen f. d< Kongl.. Familjen i arf tillfallna Summor. 2:0 Angående understöd lör Hjelmare SlussVerk. 3:0 I anledning af gjo-dä anmärkningar vid Utskottets Betänkan :.e angående Löfås Silfvert erki ifråh Den 17 Juli. 1487 if an Särskildta Utskottet: Angående en fri Kolhandel. Ut supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist.
Ett af samma dag med rew.itz till BewittningSLagoch Oeconomiä- Utffotten af viee-lalmanneu ^on ^onsfon8 memorial om inchränknina > bränwinsbränning samt answar för starka dryckers omättliaa. bruk E't af den zo ?lvril med bifall till Oeconomia-Urffottets memorial rörapde bränwinsbränningens inställande. Justerades pleni-protocollet för den zo April. Zerr Landt-Narffalken anmodade Herrar Elcctarrerne un ivälja en Elenor i sta lek för H ins Excellence H rr Grefwe Lrak? som blifwit kill ledamot uti Hewliaa UrEouct nrledd. Zerr Landt Narffalken t.likännaaaf huruledes den särdeles omstan. igher in roffat, att a!a tre pä 8:de bankaidclninaen befintelige ledamöter crhä »t förtro nde a>t wara Electorer, hwarigenom inaen more c fri a som kunde till bänkman urses. Herr Landt-Marffalkcn lörcftog att öch'erwägaudei häraf ännu mätte hwit'» dä möjlignvis innan korrt någon ledamot af Ridderffapet och Adeln hörande till denna bänkasdelning torde blifwa antecknad. Bifölls. Högloft. Rodderska pet och Adeln äkftildes kloc, kan - lii! 2 lät luxra. Lilveillolpe. Män - Ten » Maji - Mändagen den 4 Maji. Plenum klockan § till r middagstiden. Justerades pleni-protocollet för den i Maji. Justerades följande: Utdrag as Protokollet, hållit hos Högloft. RiddcrMpet och Adeln wid Urtima Rikvdagen ' Orebro den l Maji i8>2. S. D. Ansäg Högloft.
Iso utvisande i hvad mån en Soldat-rote i hvarje af de här nedan upptagne 16 Län har uti mantal, taxeringsvärde m. m. Mera eller Mindre än en sådan rote i Jönköpings Län. I nedannämnda Län. Upsala Stockholms Skaraborgs Westmanlands . Östergötlands Södermanlands Elfsborgs Kopparbergs Örebro Wermlands Gefleborgs Westerbottens Malmöhus Christianstads Göteborgs och Bohus . Norrbottens . Har en rote. Mantal. Taxeringsvärde för år 1842. Areal-innehåll. Åker. Ang. Skog och Betesmark. Summa. U t s ä d och Afkastning. Hvete. Utsäde. Afkastning. Råg. Utsäde. Mindre Mera . Mindre Mera . Mindre Mera . Mindre Mera . Mindre Mera . Mindre Mern . Mindre Mera . Mindre % Mera . Mindre Mera . Mindre Mera . Mindre Mera . Mindre Mera . Mindre Mera . K o r n. Utsäde. Afkastning. Utsäde. Blandsäd. Utsäde. | Afkastning. Ärter. Utsäde. Tunnor. 3 kpr. Utsäde. Afkastning. Mer sällsynta sädesslag, såsom Vicker, Bönor m. m. Utsäde. Afkastning. L i n. Utsäde. Afkastning. Hö och andra Foder vexter. Hästar, i Oxar. Grundränta. Kronovärdi. Vakans-afgift för en rote enligt 1855 års Markegångstaxor. St. I nedannämnda Län. Upsala Stockholms . Skaraborgs Westmanlands . Östergötlands Södermanlands Elfsborgs Kopparbergs Örebro \V ermlands Gefleborgs Westerbottens Malmöhus Christianstads Göteborgs och Bohus Norrbottens Tabell Sso 3, utvisande i livad man en Soldat-rote i hvarje af de här nedan upptagne 16 Län har uti mantal, taxeringsvärde m. 111. eller än en sådan rote i Kronobergs Län. Ilar en rote. Mantal. Taxeringsvärde för är S 842. Utsäde och Afkastnin Aker. Äng. Mindre . Mera Mindre . Mindre 689,94. 1,744,200 Mera Mindre .
Fiendtliga fregatter, sades nyss, förmå icke afskära Stockholms communication i no en skärs med Söderköping. — Nej, visserligen, men jag nämnde också ångbåtar, och mitt vetande om dessas — för öfrigt nogsamt kända — förmåga inomskärs, uttalade jag, då vi i förlidne Maj månad debatterade 4-öe hufvud titeln. Jag har icke förnekat det militäriska värdet af Gotha canal. Ehuru det är längesedan, minnes jag ganska väl, när jag, ändå mindre understödd än nu, ja minst från det håll der jag väntade understöd, på dessa bänkar förordade Götha canal. Hvad jag då anförde, äfven om dess militäriska nytta, del tänker jag äfven nu. Jag har endast anfört ett fall, hvari denna nytta skulle förringas, och för hvilket den bör complelteras genom Svea canal, och hvad jag nu säger i militäriskt hänseende, gäller likaså väl i afseende på Rikets handelsrörelse. Del dryga kostnadsbeloppet — nära 4 millioner — anföres såsom ett afgörande hinder mot företagandet af Svea canalbyggnad. — Jag svarar icke: ”vi äga dem ju” — ty jag skulle anse såsom i allt afseende oriktigt alt för slika större företag tömma contanta tillgångar. — Jag svarar, att emot Riksg.contts obligationer erhållas dessa millioner skyndsammare än de behöfvas; och att credit-systemels anlitande bildar den enda rätta metoden lill allmänna arbetens företagande på stor scala, och i enlighet med rättsgrunden, sorn bjuder, att blifvande generationer må vidkännas del i bördan som del i gagnet. — Men, det är utan hopp om närvar, framgång jag så svarar, ty hos oss, jag vet det, har opinionen i ämnet icke mognat. En tröst och ett hopp må dock ses deri, att vi, om ej alltid, dock stundom befinnas hafva vuxit från den financiella menlöshet, i hvilken vi byggde Götha canal, om detta arbete nu företogs.
Huset hade 32 fots längd, 20 fots bredd och var bygdt af 1-1/2 tum tjocka, 14 till 16 tum breda furuplankor. I det numera förfallna huset hittade Carlsen och hans folk en mängd saker, sammanlagdt omkring 150 olika artiklar. Bland dessa må särskildt nämnas: gevärspipor, svärd, hillebarder, lansspetsar, verktyg, brynstenar, grytor, ljusstakar, tennstop, ett väggur, en flöjt, lås, en metallklocka, en kista (som innehöll filar och andra verktyg), några klädespersedlar, som voro förmultnade, en trefot, som tjenat såsom härd, samt tre böcker, af hvilka den ena utgjordes af ett väl bibehållet exemplar af Mendozas »Kinas historia» i holländsk öfversättning. Utanför huset funnos massor af ren-, säl-, björnoch hvalrossben. När Carlsen återkom till Hammerfest den 4 November, inköptes de af honom funna relikerna af engelsmannen Lister Kay, som sedermera öfverlemnade dem åt nederländska regeringen. De deponerades i marinmuseet i Haag, der ett hus, framtill öppet, blifvit konstrueradt för att inrymma dem. De Jonge har egnat dessa reliker en särskild skrift, »Nova Sembla. De voorwerpen door de Nederlandsche zeevaarders na hunne overwintering ald aar 1597, achtergelaten en in 1871 door kapitein Carlsen teruggevonden», tryckt i Haag 1872. Han pröfvar först deras äkthet, lemnar derefter en berättelse om Barents' resa, behandlar sedan den frågan, huruvida någon resande besökt platsen för öfvervintringen före 1871, och ger slutligen en detaljerad beskrifning af de olika sakerna jämte historiska och antiqvariska upplysningar. Det var att vänta, att den olyckliga utgången af Barents' öfvervintringsexpedition skulle verka afskräckande från upprepade företag i samma syfte och betydligt sänka de förhoppningar, som man dittills hyst om programmets slutliga lösning.
Jag är en boll för ödets lek Och tager allting kallt. På tio ben jag går omkring — Imaginära blott — Och utaf dem fås många ting, Hvars tydning blir din lott. Hvad bör man icke tala om Uti den hängdes hus? Hvad får väl mannen vara, som Vill ta den andres krus? Hvad är, som barnet älskar mest? Hvad tiden gör med såren bäst. En sak att lägga matsäck i. Hvad Per och Anna kunna bli. En sällsynt fisk i forna dar. Af vårens fåglar se ' n ett par. Två systrar (olika minsann), Förenade med samma man. En krydda uti korf rätt bra, Fast man ej annars bör den ha. Hvad ej man bör sin nästa ge, Om ej man slagsmål vill få se. Hvad ej för kärna du bör ta. Hvad framför tand du måste ha, Emmy också. att Men man belåten så. med godtså. Förstår ni inte, att till m i g vill? » stort o c h Charlotte Ramsay; &gt;blomman på Kinnekulle », af Ellen Rey. (Med porträtt). — 1 smekets och kärlekens månad; af Emil Kléen. — » Tolstoyaner »; af Anna A. — Iduns lä- karartiklar. V I I: Några oid om uppfödandet af barn under första lefuadsåret; af doktor Carl Flensburg. — Axplockning ur julkärfven. — Väfnad som hemslöjd; af Hulda Lundin. — Det skönas betydelse; en serie uppsatser för Idun; bearb. efter utländsk källa af H. F. V I: Personlig skönhet. — Från Iduns läsekrets: En protest mot » Hönsgummans » erfarenheter; af — tz. — Ui notisboken. — Hvita sippor; skiss för Idun af Nathalia Wallengren. (Forts.). — Tidsfördrif. den konventionalism, s o m själ. L — na. Charad. tacksamhet. Logogryf. sade (Forts. o. slut i nästa n:r.) mottagas till m e r a, » tro Vore » Tala något i dem, s o m genljöd inom honom.
De i nyssåberopade begge §§ upptagna brott, att nemligen försätta någon i slafveri eller drifva handel med sin medmenniska för att försätta eller qvarhålla honom i sådant tillstånd eller ock bemägtiga sig någon och utsätta honom å öde ort eller annat sådant ställe, att uppenbar fara är för hans lif, synas Utskottet i och för sig i den grad vanärande för gerningsmannen, att förlust af medborgerligt förtroende för alltid måste för honom i allmänna omdömet blifva en löljd af dessa brott, om också sådan påföljd icke vore i lag bestämd; och då dessutom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndct godkänt Utskottets åsigt härutinnan, får Utskottet inbjuda Borgareoch Bonde-Stånden, att om antagande af ifrågavarande §, oförändrad, med de två öfriga Riks-Stånden sig förena. 16 Mai». **§• Enligt denna §, sådan den lyder i Kongl. Maj:ts Proposition, var för falsk angifvare, derest den genom hans åtgärd oskyldigt tilltalade blifvit fälld till dödsstraff eller straffarbete på lifstid och straffet blifvit bragdt till verkställighet, stadgad påföljd i förra fallet af dödsstraff och i det sednare af straffarbete på lifstid. Denna påföljd hade Utskottet, med föranledande af sitt beslut att icke stadga absoluta straff, förändrat sålunda, att Utskottet satt såsom alternativ vid dödsstraffet straffarbete på lifstid och vid straffarbetet på lifstid sådant arbete i tio år. Detta ändringsförslag Lag-Utskottets Utlåtande lS:o 55. 15 har blifvit ogilladt af Preste-Ståndet, sorn i denna del antagit Kongl. Majrts Proposition oförändrad. Bonde-Ståndet åter har, till följd af sitt beslut om dödsstraffets an skaffande, återremitterat §:n till Utskottet.
LIräZLrstlr. S. D. Enligt BondeSländets denna dag fattade beslut, blef ett af kekr OxelborA till Ständet ingifwit Memorial, beträffande redogörelse för förivaltningen as Statens medel m. m., till Riksens HögloftStänders StatsUkflotts handläggning rernikteradt. Hwarom de öfrige Resp. Ständen stnlls genom ProtocollsU drag. wördsamt och wänligen un.- derrättas. Ut supra, Lx krotocosto 8. S. D. I anledning af ExpeditionsUtffottets i Memorial h. 29 sistledne September gjorde anhälkm cm föreskrift huru i anseende till de wid StatsUtMtets förflag om bestämmande af en ärlig sunr - Den 4 November. 359 ma till underhållande af Deras Majestäters Konungens och Drottningens samt Hans Kongl. Höghet KronPrinsens Hosstater, sä wäl hos Högwördige PresteStändet som inom detta Ständ gjorde anmärkningar med Expeditionen af Ständernes beslut i detta amne borde sörhältas; fann BondeStändet pä de af Walloch BorgareStändet i desi nu föredragne ProtocollsUtdrag anförde stal akt ärendet borde lill StatsUtstotlets, i enlighet med 69 tz as Regeringsformen, widtagande handläggnillg älerförwisas, innan ExpeditionsUtstotret lunde något sörflag till Ständernes swar i detta ämne författa. Ut supra. - Lx krotocollo 8. L. IrriAärälr. Utdrag af Prokvcollet habit hos BondeStandct wid Riksdagen i Stockholm d. ro October 1L09. S. D. Sedan Deputerade frän Högloft.
Hå Kongl. Maj:ls, i afseende å lönelillökningen för Kammar-kollegii vaktbetjening nådigst framställda ,förslag är allat larl I i fullkomlig öfverensstämmelse med de af Kongl. Majit i afseende å Krigs-kollegii och Förvaltningens af Sjöärendena vaklbeljening gjorda enahanda framställningar, hvilka redan blifvit af Rikets Ständer bifallne, har Utskottet ansett . ofvanberörda af enskild motionär gjorda yrkande icke böra vinna afseende, utan hemställer, att Rikets Ständer, med afslag å Herr Charpentier motion i denna del, mätte den af Kongl. Majit uti ifrågavarande hänseende begärda anslagstillökning med tillhopa 550 Ridr bevilja. 5:o. Från Ridderskapet och Adeln har till Utskottet blifvit remitterad en inom nämnda Riks-Stånd väckt motion, N.o 252, deruti Herr Cederschiöld, Rudolf, jemte erinran hurusom Kammar-kollegii Ledamöter för närvarande uppbure i aflöning, de tre äldre hvardera 5,000 Ridr.och de lie yngre hvardera 4,500 Ridr, föreslagit, alt, då Ledamölerne i detta embetsverk icke befordrades lill andra embeten och, i anseende dertill att pensionsbeloppen vore lägre än lönerna, stundom qvarslode i tjenst jemväl efter uppnådd pensionsålder, i följd hvaraf de yngre Uedarnöterne vida sednare, än som varit afsedt, kommo i åtnjutande af den högre aflöningen, Rikets Ständer måtte medgifva att Kammar-råderne blefve berättigade att, efter förloppet al fem år från StatsUtskottets Utlåtande N:o 100. 3 det de blifvit till embetet utnämnde, tillträda den högre lönen; men då lönerna för Kammar-kollegii ledamöter utgå med samma belopp och efter enahanda grunder, som för Ledamöterne i rikets öfrige koilegier samt något särskildt förhållande, på grund hvaraf de förstnämnde skulle vara framför sina vederlikar i behof af förbättrade lönevilkor, ej är vordet ådagalagdt, hemställer Utskottet, att Herr Cederschiölds ifrågavarande motion ej må lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 4:o.