Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t egt förordna icke allenast om fördelningen af hvarje titels hufvudsumma emellan de föremål, som tillhörde titeln, utan ock om användande på samma sätt af de på anslagen uppkommande tillfälliga besparingar, som, ingenstädes i Regeringsformen omnämnda, icke kunnat af Rikets Ständer lör pröfvade behof anvisas, helst deras blifvande både tillkomst och belopp voro vid Riksdngarne okände. Rikets Ständers, i Deras skrifvelse af den 6 Oktober 1834, tillkännagifna beslut skulle deremot vara sträckt utöfver nyssåberopade grundlagsbud och syntes destomindre med deni förenligt, som Rikets Ständers deri bestämda rätt att utmärka ändamålen, 225 hvartill de till RiksStaten anslagna Statsmedel få användas, afsåge endast sådana föremål, som Rikets Ständer tili behofvet pröfvat och hvartill de på grund deraf anslagit serskilda summor; hvarförutan samma beslut skulle stå i strid med Rikets Ständers förrberörde skrifvelse af år 1810 och äfven med premisserna i den ifrågavarande, enär brist å besparingarna jemväl kunde uppstå genom anvisningar af tillfälliga arfvoden. Det torde härvid först höra erinras, att, om än Rikets Ständers skrifvelse af år 1810 i mening och uttryck skiljer sig ifrån Deras skrifvelse af år 1834, så väl den ena som den andra icke destomindre kan öfverensstämma med Regeringsformen, och att anledningen till denna befunna skiljaktighet förklaras genom olika tidsförhållanden. Ragge angingo Statsregleringen och hvad dermed eger gemenskap, hvarom pröfningsrätten af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag utöfvas, oberoende af hvad ett förutgånget Riksdagsbeslut i detta hänseende innehåller, och med påföljd, att det sist fattade beslutet träder i verkställighet i stället för det äldre.
Vid voteringens slut, befunnos röstcrne hafva utfallit som följer: Ja — 38. Nej — 30. Lades på bordet följande från Utsk:n inkomne mern. och utlåt, nemi. (rån Constitn tio ns - Utskottet: N:o 33, ang:de ändringar och tillägg i föreskrifterne om grundlagsfrågors behandling; 8 H. 61 482 Den 26 Mars f. m. Stats-U tskotte t: N:o 237, i anledn. af erhållne återremisser å betänk. N:0 111, angale ifrågaställde förändringar uti gällande stadganden, fels ronde sättet för markegångsprisens bestämmande, dels i afseende på beskaffenheten af afradsgild spanmål; N:o 238, i anledn. af väckt motion om understöd för handtverksgesäller, som i främmande länder förvärfvat sig utmärktare skicklighet och konstfärdighet; N:o 239, i anledn. af erhållne återremisser å utlåt. N:o 117, ang:de stapelstädernes tolag; samt N:o 240, i anledn. af väckta motioner, om grundskatternes förvandling till bevillning, rör:de en allmän skattejemning öfver bela Riket, m. m. H. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ till 4 e. m. In fidem protoeolli, silbert Munck. Onsdagen den 20 Mars 1845. Plenum kl. 6 e. m. Justerades ett prot.utdr. för denna dag f. m. Föredrogs ånyo Const.Utsk:s d. 10 och 17 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 32, ang:de 2:ne Stånds återremisser å mern. Frih. Cederström, Jacob: Jag får till Hr Gr. o. Landtm, samt R. o. Ad. hemställa, om ej della betänk., på grund af de på f. m. gjorda anmärkmr emot Const.Utsk:s föreg:de betänk, jemväl må till nämnde Utsk. återremitteras. Hr von Hartmansdorff, Au g.:
När något upplägges på nederlag, betalas blott en obetydlig afgift, och jag tror att när man ser att ijärutränningen allt mer utbreder Tig», Den 20 Augusti c, rn, 357 qch pos8essionater anlägga tjärugnar i stort, så bör man skydda denna tillverkning genom en fådan tull, som Utskottet föreslagit. Friherre af Nordin; Något nederlag för tjär» har ej hittills funnits i Sverige, och för Upplag deraf har ej funnits mera deraf än ett ställe i Stockholm, nemligen Tjärhofvet. I öfrigt har ej Sverige så stqr tjärutillverkning, att den förslår till de reqvisitioner som af utlänningen göras Denna vara utgör en öfverlast till våra tunga metallaster, då de skol» exporteras, och det är af väsenteligt inflytande på vår inhemska industrie, att tillgången på öfverlaster icke minskas , emedan följden annars kan blifva att vi komma att sakna afsättning, i brist på möjelighet att r|tt sortera fasterne. Friherre Cederjiråm: Till hvad Friherre af Nordin rätteligen anfört, anhåller jag få tillägga, att då tjära ej till mehn för vår tjäru. production kan oss påföras, emedan den ej kan säljas till bättre pris tf utlänningen än af Svenska producenter, så är det ej farligt att bestämma en lägre tullj hvarföre jag hemställer, om icke io procents införseltull vöre tillräckligt. Herr af Wingård: Den sednast föreslagne procenten är visserligen för liten. Vi skydda fabrikerne med 5o procent, men den, som fabricerar tjära är en arm bonde; han bör väl äfven skyddas. 858 Den 20 Augusti e, m. Herr Cederfchjöld: I händelse någon af Bevillningsutskottets närvarande ledamöter skutle minnas, hvad hittills tullen varit för inkommande tjära, så anhåller jag få veta det, emedan jag ej finner det upptagit uti den hittills gällande Författningen. Det nämndes nyss att ett betydligt qvantum inkommit; förmodeligen har det blifvit förtulladt; om man således kändt efter hvad grund det skett, så hade man någon ledning att följa, Herr Hjerta:
Angående årligt understöd för DykeriCommissarien Westbeck; i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande örn Krono-Skogarne; och öfver gjorde anmärkningar vhl Utskottens förut afgifne Utlåtande^ 378 Den 21 December «. rn. rörande dels nedsättning, dels upphörande af den för inomskärs seglande fartyg bestämde Lotsoch Båk-afgift. 9:0 Vägran att instämma uti Höglollige Ridderskapets och Adelns beslut om tryckning och utdelning af Voterings-propositioner i Förstärkta Utskott; samt uti Hedervärda Bonde-Ståndets beslut, att maximum för BancoLån å Fastigheter på Landet skulle upphöjas till 4ooo R:dr för hvarje Låntagare. 10:0 Beroende vid de öfrige 3:ne RiksStåndens lemnade bifall till Stals-Utskottets första Utlåtande i fråga om medel till Reparation af Storkyrko-Församlingens Orgelverk. 11 :o Läggande till Handlingarne af nedannämndc Utskotts Memorial och Utlåtanden, nemligen: Constitutions-Utskottets : Angående Herr von Hartman&dorffs, Aug. motion om förändring i a5 och 26 §. §. i Justitia - Ombudsmans - Instruclionen; rörande sättet för slutliga behandlingen af frågorne om Allmänna Brandförsäkrings-Verkets Lånerätt i Banken; och angående omsättningsbeloppet för Disconllån. Förstärkta Constitutions-Utskottets : Om förloppet af en derstädes anställd omröstning, angående förslaget om serskilda Ministrar för Landtoch Sjöförsvarets ärenden, Den 21 December «. m. 379 Förstärkta Stats-Utskottets: Rörande verkställde Voteringar om TullBevillningens utgörande; i frågan om Bränvins-brännings-Bevillnings erläggande för de vid Fabriker nyttjade Pannor öfver 90 kannors rymd; och öfver frågan om dispositionen af Krono-skogarue. Statsoch Bevillnings-Utskottens : Om Tidningars förseeude med Charlas Sigillatae. stämpel. StatsBevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens:
Då Komitén anser fartyg af denna cert vara för ifrågavarande ändamål lämpliga, får den alltså underdånigst tillstyrka, att sådana af ungefärligen den storlek och beskaffenhet, som de ofvan uppgifna, bestyckade med 22 ä 24 kraftiga kanoner eller med ett färi'e antal, derest kanonerne derigenom kunna blifva så mycket kraftigare, må komma att ingå i den blifvande flottan och utgöra dess största fartygscert; anseende Komitén kostnaden för en sådan Pansarfregatt kunna beräknas till 2 millioner R:dr R:mt. 2:o Fartyg, afsedda att utgöra ett kraftigt, tidsenligt och efter de för dem egna F"Hvs F' förhållanden lämpadt särskildt försvar i våra skärgårdar och å våra större insjöarfsZretm^m. 14 För denna del af sjöförsvaret hafva roddka nonbåtarne (kanonsluparne och kanonjollarne) hittills hufvudsakligen varit afsedda, och Komitén har tagit i sorgfälligt öfvervägande, huruvida de fortfarande må vara dertill lämpliga. Dessa fartyg äro visserligen bestyckade med kraftiga kanoner samt så grundgående, att de utan svårighet kunna röra sig i snart sagdt alla delar af våra skärgårdar och såmedelst äfven, genom att retirera på grundare farvatten, kunna undkomma en öfverinägtig fiende; de äro låga på vattnet och erbjuda derföre fiendtliga kulor ett ringa mål, och då deras både anskaffningsoch underhållskostnad varit jemförelsevis billig samt det med dem afsedda ändamål sådant fordrat, har ett betydligt antal af dessa fartyg ansetts böra finnas, hvarigenom också ett talrikt artilleri funnits att tillgå, efter behof användbart i samlad styrka eller på spridda punkter; men de äro ock för sin verksamhet i vida högre grad än större fartyg beroende af sjögång, kunna röra sig endast med ringa hastighet och behöfva, då de icke bogseras, såsom rörelsemedcl en talrik bemanning, hvilken saknar allt skydd till och med mot fiendens handgevärseld samt måste lida mycket under en regnig och kall årstid.
Jag jtererar att det jag anfört icke rörer utskrifning, och på intet sätt motsäger det behof af förhöjd inqvarterings ersättning, sorn kan uppstå i Gränselän, hvilka, mer än andra orter, varit med durchmarcher betungadeDetsamma gäller i de Län, som haft missväxt} och för öfrigt anser jag naturligt och säkert, att Vid stigande varupris den contanta aflöningen för Soldaten, på sätt hitintills skett, varder förökad. jag förnyar endast den öfvertygelse, att i närvarande tid, vid vanliga förhållanden, 8 sk. B:co äro tillräckligé för 2:ne mål efter Fältstat, åt en Soldat, som derjemte njuter 2 sk. contant till tobak m. m., samt att Författningar, Den 15 Juni. e. m - 379 i min tanka, böra grundas på det allmänna förhållandet, icke på 1 extraordinaira händel er och undantag, hvilka särskildt böra tagas i öfvervägande. För den som det önskar, skall jag med authentika documenter och calculer bevisa, att det jag anfört icke stöder sig på en löslig hypothes. Det mest tryck nde af in~ qvarteringen anser jag vara Befälets emottagande, och skulle högligen önska, att Riksens Ständer viile stadga en föreskrift, som bestämde huru många Soldater skulle beräknas vid inqvarteringen mot en RegementsBefälhafvare, en Bataillonschef, en Capitaine, o. s. v. Om Utskottets Betänkande återförvisas, anhåller jag vördsamligen att mina gjorda anmärknin gar få medfölja. Betänkandet blef derefter, tillika med det som flere Ledamöter således anfort, till StatsUtskottet återremitteradt. * - * Upplästes å nyo och bifölls StatsUtskottets, den 12 dennes första gången föredragna Betänkande, af den 9 sistlidne, rörande en summa af 121,168 R
Hon eger en för detta ändamål lämpad bibelutläggningslära (exegetik); hon eger sina bibeltexter, besmittade med förfalskningar och fel, som icke rättas, ifall de lända hennes dogmatik till godo; sina grekiska ordböcker, som till ord och meningar i nya testamentets grundtext lemna just de öfversättningar och förklaringar, hvilka kyrkan gillar, om än den opartiskt stående språkvetenskapen erkänner dem för oriktiga; samt slutligen sina särskilda bibelverk, i hvilka versernas sammanhang som oftast afbrytes af anmärkningar, egnade att i brodden qväfva hvarje af bibelordet möjligen ingifvet tvifvel om riktigheten af en inplantad mening. Till att göra förblindelsen fallständig missbrukas bönen. Den i sina dogmatiska förutsättningar fångne läsaren beder, då han öppnar bibeln, om den helige andes upplysning, att han klart och innerligt må förnimma öfverensstämmelsen mellan den heliga skrift och sin kyrkas lära, hvilken han naturligtvis anser som den enda rena och sanna. Så bedja de fromme inom alla kyrkosamfund: så beder katoliken, mormonen, greken, lutheranen – och bönen, i stället för att skärpa andens blick, tilldrager ögonbindeln ännu hårdare. En sådan bön måste så verka. Ty i stället för att bedja Gud om sanningen, den må lyda huru som helst, bedja de om orubblig tro på sina ärfda eller förvärfda föreställningar. Och om i dessa något falskt är förhanden, bedja de således att blifva förhärdade i sina misstag. Men är det nödvändigt att frigöra sig från dogmatiska förutsättningar, för att den läsandes själ skall kunna ofördunkladt och utan vanställning afspegla nya testamentets innehåll, så är det å andra sidan lika nödvändigt att icke skrida till dess studium med den förutfattade mening, att man uti detsamma skall återfinna sin egen tidsålders vetenskapliga och förståndsmessiga verldsåskådning. Detta fel begicks af den gammalrationalistiska skolan. För att ur den heliga skrift framtvinga sina egna åsigter om en lagbunden, förnuftig och sedlig verldsordning begingo de våld på hennes bokstaf och anda.
Undgå att fästa sin uppmärksamhet derpå, att Banken måst vidkännas förluster å Lån, Utgifna emot pant af Hus i Städerne, som värdet af så beskaffad pant äfven hädanefter kan blifva beroende af conjunctur, handelsförhållanden samt rörelsens och folkmängdens tilleller aftagande, anser Utskottet nödigt: • c. att serskild Borgensförbindelse, utan afseende å Brandförsäkringen, men för det fall, då panten vid utmätning ej uppgår till Bankens fordran, aflemnas i enlighet med härhos bilagde Formulaire N:o i. gro I afseendej på Skånska Brand.-, j ur säkrings-Inrättningen: a. att hos Banken] företes och af - Banco-ZJtsh:s Bntänkanda, N;o t 15. l3 lemnäs en behörigen styrkt afskrift Utaf den beskrifning öfver Abyggnaderne, som, enligt det af Kongl. Maj:t för denna Inrättning, den 5 Mars 1828, i Nåder stadfästade Reglementes 14 §» utgör Försäkringstagares Försäkringsbref, med det derå tecknade intyg, att Brandförsäkringsafgifterne blifvit, så väl för det löpande året, som minst 2:ne påföljande år, i förväg erlagde; hvarjemte Förvaltningen skall å berörde Document afgifva en serskild försäkran, att, i händelse af inträffande brandskada, detsam ma eger i Bankens hand lika gällande kraft» som sjelfva Originalet, och att en dylik anteckning å detta Original äfven blifvit verkställd; b. att derjemte må åtfölja en serskild Borgensförbindelse, en lig med bilagde Formulaire N:o 2. 3:0 Beträffande Götheborgs nja Brandstodsförening.
Hufändpunkterna i denna befästningslinie utgöras af Generalsbncken, (len stora midtelbastionen vid Stenbrottet, samt gruppen vid venstra flygeln, hvilka punkter finnas sammanbundna af jordlinier med väl bestrukna grafvar, hvilka linier hufvudsakligen äro afsedde för en fri och obehindrad förbindelse dessa verk emellan. Denna linie kan på högra flygeln ytterligare förstärkas genom den bakomliggande dominerande brutna terminen, der förträffliga lägen lör batterier finnas, och bakom hvilken termin understödstruppcrna finna goda upställningspunkter. Hufvud'.erken äro öfverallt försedda med tillräckliga bombfria lngeinjnter. Frontens hela bestyckning nr, enligt plan, beräknad lill 49 i kanoner och den erfoiderliga besättningen till 3,634 man. Till norra fronten hörer, såsom dess yttersta högra flygelförsvar, befiistningsgruppen vid Ålkistan, bestående af 4 permanenta verk af särdeles styrka, så grupperade att de väl understödja hvarandra. Bestyckningen består här af 98 pjeser hufvudsakligen af grof kaliber. Som framskjuten position, lämplig att intagas af fältverk, visar sig terrainen framför Stocksunds bro, så framt icke omständigheterna skulle medgifva eller fordra en större truppstyrkas retranchering vid Ulriksdal, emelian de båda vattnen derstädes. Emellan Ålkistan och Generalsbacken utgöres försvaret af jordbatterier vid Öfre och Nedre Frescati, Kräftriket och Bellevue, hvartill kommer kanonjollar så i Brunnsviken (för hvilket ändamål en slussanläggning är beräknad vid Ålkistan) som Hufvudsta.- sjön. Hela norra (örsvarslinieu visar således en omfattande båge, hvaraf den delen, som nr belägen emellan Generalsbacken och Ålkistan, eger uti Brunsviken en våt graf framför sig af betydlig bredd och försedd med ett eget grafförsvar.
Violrot; hänföres under Apotheksvaror. Förslag till Tulliana. 327 Fax, alla slag Fekar, lampoch ljusFerktyg för slöjderna och handtverkerierna, ej specificerade Fin, alla slag: på fastager på buteljer FindrufJ torr , , , Findrujvor , Finsten, rå eller renad Finslenssalt Fisitkort Fisrnul , , Fitriol: grön andra slag Väfnader: helsiden-: leib och pljs sammel Anm. Då liela ytan utgöres al' silke, lior väfnaden, ehuru frånsidan ulvisar kamull, tullbehandla» såsom helsiden. andra slag, guldoch silfvertyg derunder inbegripna halfsiden: felb och plys andra slag - • bomulls-: felb och plys, äfvensom filtar och parkum gaz, hall linön, musslin, nettelduk, dimily och batist, segelduk tyll andra slag: oblekta och ofärgade blekta eller färgade tryckta eller pressade bomulls-, med blandning lill större eller mindre del af lin eller hampa: bolstervar damast dräll mattväfnad Qvantitet för Tullberäkningen. Införsels tull. Riksmynt. R:dr I öre. Fritt. Vitriololja och Vitriolspiritus; se Svafvelsyra. Vagnmakare-arbeten, ej specificerade; hänföras under Slöjdvaror, ej specificerade. Valnötter; se Nötter. Vatten, lukt-; se Luktvatten. Vau; hänföres under Färger, ej specificerade. Vaxarbeten; hänföras till sista rubriken i Införselstarifen. Vaxljus; se Ljus. Vicker; hänföres under Spaninål. Värjor och Värjklingor; hänföras under Stålarbeten. Väskor; se Portföljer. 328 Förslug till Tulltaxa. Qvantitet Införselsför Tullberäktull. nmgen. Riksmynt.
H r a r fiiiinos de dar borden ined målade nerfallda skifvor, de dar stolarlie med iitkriisade ryggstöd, de där skapen, lysande i glad färgprakt? Och de trefliga väfstolarne, garnvindorna med sina kva~nlika vingar och spinnrockarna, de gamla liederliga snurrorna, ja, hvar funnos de? På vindarna kanske! Jag såg ingen annan vind iiii den som hörde till den girdeii, där vi slagit oss till ro, och där fanns synbarligen inte en spillra af det förgångna. Men fastau vi uppgåfvo hoppet att fiska pärlor, följde vi dock gärna med gamle Janne, då lian vittjade ryssjorna eller lade lit gldddraget. Och en ghng, d % han ej r a r som värst sysselsatt ined krok ocli garn, hände det att vi togo oss det orådet före att fråga efter sägner och historier. Ack, han var icke det ringaste vidskeplig och sjörå ocli skogsfru kände lian natt ocli jäinnt till namnet. » Sådana där dumheter trodde de på förr i varldem, förklarade han med djiipt förakt, » nu är nian slii ' gare än så ». Men dH Ella icke för ty ' bad honom erinra sig någon gammal » passascha » från sin barndomstid, blef lian formligen stucken och sade:)) tror hon inte att jag har haft annat att t h k a på i min dar än sådant där strunt ». Så vände vi oss till barnen, barne,n, som äro trogna aftryck a f ile äldre och bara pladdra efter. Vid stranden af deii blå sjön lockade vi dem till oss .och sporde om de vor0 radda för näcken. » Näcken? » - de stodo som lefvande frågetecken, och så tog Ella, sitt förnuft till fånga ocli begynte berätta långa fantastiska sagor om sj ijfolkets värld. Det blef prakt och starka färger: guldblänkande salar, blodröda lundar, luftiga clfdanser och eldsprutande vidunder. Det blef känslor och afventyr: yiigligar och flickor, som koinmo i glänsande olycka för trollets skull, nien fördes tillrätta af minnen och klockeklang.
Skulderna under N:o 4, utgörande tillsammans 4,559,184: 19: 9 R:dr, tror jag af följande skäl kunna uteslutas. 1. StatswerketS skuld till Riksgälds-Kontoret derföre, att om Statsverket eller Riket häftar för benna skuld, blir effecten för Riksgälds - Kontoret densamma, ty det kanfför närwarande icke igenom Statsverket fä nägon betalning pä annat sätt än genom Rikets Ständers blifvande Bewillning. Dessutom tror jag, dels att denna summa, som för Realisationens Mikstallande bordt ägas, icke är af större nödvändighet, ärr alt hon kan umbäras,' dels ock att det i alla fall Ven 2 October. 1177 är en omöjlighet alt kunna inom cn längre tid ersätta henne. Oet förra skall jag bjuda till att ädagalägga längre fram, det sednare följer af sig sjelf, om ej större Bewillning kan anses möjlig än 2^ Millioner R:d. 2. De af Bewillmngen för Riksgäldskontoret bristande 214,000 R:dr, tror jag kunna umbäras, och sälcdcs äfwcn förswinna derföre, att dä samma Kontor förledit är med en Bewillnings-Summa af 1,g 12,000 R:dr, hwaraf Finland utgjorde obetydligt, kunde enligt betz allmänt kända uppgifter göra cn afbetalning pä Riksskuldcn nära 550,000 R:dr, bör ock icke en minskning af 214,000
Men som saken är af den enskilda beskaffenhet, att hon icke, såsom jag tror, bör utgöra föremål för Ständers, utan för enskildes framställningar från den ort saken angår, vill jag för min del icke bestrida det slut, hvartill Utsk. kommit. Allm. Besvärsoch Ekon.Utskts utlåt. N:0 lig bifölls. Företogs till pröfning Allm. Besvärsoch Ekon.Utskts den 5 sisth Dec. på bordet lagda betänk. N:o 120, i anledn. af väckta motioner om landsfiscalstjensternes afskaffande. På begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., upplyste undert. Rid d.Sec ret., att detta betänk, vore bifallet af alla tre de öfriga RiksStrn. Hr von Hartmansdorff: Sjelfva saken kommer följ - Den i8 Januari. aktligen att till Konungen framställas, på satt de 3:ne Stånden beslutat. Jag önskar således blott, att detta Stånd, inom hvilket linnas så många landshöfdingar och andra embetsman, icke mätte bifalla ett betänk. hvilket saknar grund. Skälen för detta mitt påstående anhåller jag alt få uppgifva. Landsfiscalernes antal är genom Justitiecancellerens åtgärd betydligen förminskadt; de äro nu ej flera än 4g, och deribland 5, som tillika förena stadsfiscals-befatlningar. Det är nö'digt för Justitiecaocellers-embetet, likasom för landshöfdingarne, alt till allmänna åtals utfärdande hafva några bestämda tjenstemän, åt hvilka sådana befallningar kunna uppdragas, personer, hvilka man förut känner och hvilka förstå alt vara åklagare. Sådane äro eller borde landsfiscalerne rätleligen vara. Man har i Utsk:s betänk. uppgifvit, att kronobe!jeningen vore i detta fall användbar. Hon är det visserligen vid åtskilliga tillfällen, men då hon sjelf blir föremål för åtal, försvinner denna tillgång på åklagare.
N:o 96, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N-.o 53, i fråga om inrättande af ett Landtbruks-institut i Skåne; N:o 98, i anledning - af väckt motion, angående utförandet på enskild bekostnad af vissa delar utaf stam-jernbanorna; N:o 99, i anledning af Riksdags-fullmäktigen Per Östmans motion, rörande de för statens jervägs-byggnader erforderliga medel; och N:o 100, angående väckt fråga om beviljandet af anslag eller län till en central-verkstad för tillverkningen af den vid statens jernbanor nödvändiga materiel. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: Nio 103, i anledning af väckta motioner, rörande Kongl. Kungörelsen den 22 Maj 1852, angående särskilda stadganden i afseende på minderåriga personers användande vid fabriker och handtverk; och N:o 104, i fråga om ändring i föreskrifterna angående allmänna beväringen. S. I). Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 16, i anledning af återremiss från Preste-Ståndet af Utskottets i Betänkandet N.o 10 framställda förslag om upphörande såsom särskilda beskattnings-tillar af afgillen till Handelsoch Sjö farts-fonden och den vissa stapelstäder tillkommande tolag, emot ersättning af tull-medlen, samt dessa afgifters inberäknande uti den tullsats, som för varors inoch utförsel genom taxan bestämmes, länn Ståndet för godt bifalla Utskottets å sidorna 10, 11 och 12 i Betänkandet N:o 10 framställda förslag. Bih. till B. SI. S. D. Föredrogs Slats-Ulskottets Memoria] N:o 101, i anledning al erhållen återremiss å 3:ne i Memorialet N:o 9 7 föreslagna voterings-propositioner, rörande anslagen till vestra stam-banan; och lät Ståndet bero vid de öfriga Riks-Ståndens i afseende på ifrågavarande voterings-propositioner lättade beslut.