Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos Kongl. Maj:t anhålla Riksens Ständer, att K°ngl. Maj.t täcktes förordna en Cornmittée, att, med tillämpning af föreslående grunder, utreda och granska de ifrågavarande Reclamations-målen samt föreslå hvardera Reclamentens ersättningsbelopp. 27:0 Desse Committerade böra innan 1824 års slut till Kongl. Majit inkomma med fullständig utredning, enligt nu fastställde grunder i det - Underdåniga Skrifvelserl ta afseende, då Kongl. Maj:t lärer tackas; efter föregången Nådig pröfning, i öfverensstämmelse med samma grunder , bestämma det ersättningsbelopp, som en hvar må tillkomma. s.8io Uppå Kongl. Maj:ts tillkännägifvande härom låta Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret utfärda Riksgalds-Contoirets obligationer,' ställde till Sedelhafvaren, och svarande emot de fastställde särskilde fordrings-summorne, hvaraf ena hälften betalas efter 5 års förlopp och den andra hälften efter det 6:te årets utgång, beräknadt från obligationernes data, dock utan ränta. Hvilket allt Riksens Ständer skolat hos E. K. M. underdånigst anmäla, såsom svar å den i förevarande ämne af E, K. M. till Riksens Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse af den 11 sistlidne Junii; äfvensom härvid underdånigst bifogas de hos förra Comrnitterade förde Protocoll, hvilka, såsom ledning för blifvande Committerades arbe-1 tej torde vara för dem af nöden. Riksens Ständer framhärda etc - Underdåniga Skrifve! ser. 345 N:o 449. Uppl. cn godk. hos samtl. Riks-St. d. ao Dec. 1823. Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, om en förnyad författning, rörande Bran vinsbränningen och den derföre bestämda afgift S. A. K.
Vitterhets-, Historieoch Antiqvilets-Akademien samt af Kongl. Samfundet för Skandinaviska handlingars utgifvande, och har nyligen erhållit det smickrande förtroendet att på allmän bekostnad undersöka Pvivalarkiven i Riket (jfr Riksarkivariens motionen bifogade vittsord). Hans lön (258 r:dr) öfversliger föga hälften af hvad den yngste Skol-läraren enl. nya Staten för Elementar-läroverken åtnjuter; och han måste, för att kunna uppehålla sig, årligen öka sina skulder. Han lärer af denna orsak icke kunna längre qvarstanna på sin plats, utan måste söka sin utkomst i annan väg: och har varit 2:ne gånger föreslagen till mindre komroinislraturer, seduast inom delta år. Bibliolhekarietjensten är icke i författningarne uptagen ibland Skolläraretjenster; tillsättes också icke såsom dessa, utan såsom andra Ecklesiastiktjenster. För den ringare delen af befattningen, undervisnings-skyldighelen, har han redan erhållit det lilla, han kan hoppas af Läroverks-Staten; — men det är en tillfällig färmån, och beloppet utgör, enl. hvad ofvan nämndt är, saramanlagdt med hvad han af Stiftelsen uppbär, ej mer än 258 r:dr. Hvad har han dä årligen att räkna på? Jo, sjuttio riksdaler. K. M. lärer, då den hufvudsakliga delen af tjensten icke räknas lill skol-lärare-tjenster, emellertid icke kunna af Elementarläroverkens anslag bevilja honom högre aflöning, utan att Ständerna dertill lemna förord och samtycke. Af dessa anledntr har motionären Lektor Wallman, begärt R. St:s bifall till en för ofvanberörde Bibliolhekaries bättre aflönande afsedd anordning å Elementarläroverkens Eraeriti-Stats reserverade medel. Ifrågavar:de Emeriti-Slat har ett årligt anslag af 12,000 r:dr och anlitas föga.
Enahanda skäl förekomma väl icke i allo för vägrandet af den alternativt för Contracts-Prostarnes embetsskrifvelser till Consistorierne yrkade fribrefsrätt; men då Contracts-Prostarne för de serskilde åligganden, som med denna befattning äro förenade, njuta ersättning förmedelst de så kallade Prosttunnorne, samt åtskillige andre Statens tjenstemän, hvilka skulle kunna anses i lika grad med Conlracls-Prosiarne vara af fribrefsrättighet i behof, af en sådan förmon icke kommit i åtnjutande, finna Utskotten ej giltigt skäl för tillstyrkandet af en vidsträcktare portofrihet för Contractsprostarne, än som dem och andre ecclesiastike tjenstemän redan är beviljad; och som, till följd af Rikets Ständers vid 1834 å| S Riksdag derom gjorda anhållan, Kongl. Maj:t, enligt Nådigt Bref den 27 September samma år, medgifvit, alt alla de embetsbref, som af Presterskapet till Kongl. Majrts Befallningshafvande aflåtas, må genom Kronobetjeningen fortskaffas på samma sätt, som Kongl. Brefvet den 16 Juni 1813 föreskrifver i afseende på infordrade utlåtanden, m. m., hvadan en lindring i postutgifterne redan blifvit Presterskapet beredd, få Utskotten hemställa, att Herr Contracts-Prosten Thudéns ifrågavarande motion icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 4 April i845. Statssamt Allm. Besv. o. Ekon.-Utsiottcns Utlåtande, N.o 99. 3 Reservationer af Herr Doctor Grajström, Herr Doctor Hallbeck, Herr Lector Ahlstrand och Herr Bergsten. Ank. till Exp. Utsk. d. 5 April, kl. 6 e. m. Utlåtande, angående väckt fråga om indragning af Kongl. Hofjaktvarfvet, försäljning af dess inventarier och loculens utarrenderande för Statens räkning. Från Hederv.
Stats-Contoret anordnades, hvarefter Riksgälds-Contorets obligation derå utfärdades och tillsändes Consistorium i Calmar; att enahanda beslut, genom Kongl. Brefvet d. 6 Nov. 1804 fattades, i afseende på det till Wexiö Skola anslagne Stipendium Tr ollo rum, men att, då Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, på grund af inträffade förhållanden, vägrade medlen emottaga, det bestämda interesset, efter 6 procent, vid 1809 års Stals-Reglering uppfördes med 66 R:dr, som sedermera varit upptaget å Staten för Clereeiet och hvilket, reserveradt ifrån den 1 Julii 1821 intill år 182S, sedermera blifvit observeradt uti den årliga liqviden emellan Statsoch Riksgälds-Verken.—.Och har Kongl. Stats-Contoret, med öfverlemnande till Kongl. Majtls Nådiga afgörande, huruvida Capitalet bör till Consistorium ullemnas, tillika, i afseende på ränteberäkningen, yttrat, att StatsContoret, med tillämpning af Kongl. Kungörelsen den & September 1824* rörande liden inom hvilken de, som hos Stats-Verket ega någon fordran, böra sig anmäla, icke ansåg sig kunna tillstyrka räntans utbetalning ifrån längre tid tillbaka än i832 års början. Hvad sålunda blifvit anfördt, samt handlingarne i öfrigt innehålla, bar Slals-Utskoltet noga öfvervägat och dervid funnit det icke vara något tvifvel underkastadt, att ju icke Capitalet till ifrågavarande Troinska Stipendium är hos Kronan innestående.
I)å Grc-lve von platen äfven sjelf begärt undersökning, tior jag det vara bäst uppskjuta med allt omdöme öfver de al en Ledamot i FörmiddagsPlenum nyttjade, samt af Grefve von Lantingshausen nu anmärkta uttryck, till dess nian får se, huruvida förhållandet emellan Malmö och Götha Car.alDisconter kati blifva olika. Emellertid har man sig bekant, att Canal DiscontDireclion försträckt en betydlig PenningeSumma till CanalArbetets fortsättande emot Hypolheque af sjelfva Canal Verket, hvilket dock redan förut vaiit hos Banquen , till säkerhet för dess Cr ditiv, pantförskrifvit. Om Malmö DiscontDirection blott begått den oförsigtighet, att lemna Lån åt vissa o åkra Personer, har deremot Göttia Canal DiscontDirection meddelat Lån på annor mans Pant, hvilken åtgärd icke lätteligen torde kunna såsom laglig försvaras. Man kan likväl icke nu i förväg, titan först efter en laglig undersöknings fulländande, häröfver fälla något bestämdt omdöme. Friherre Boye, Toldvig: Det är just för att följa den a* Frih -rre Stael oss gjorda ganska goda och riktiga anmaning, att icke dömma i förtid, som jag hoppas att Höglofl. Ridderskapet och Adeln icke, hvarken antager de til.malen, som Den 17 Martil, e. m. 239 Friherre Staél nu gjort Direcfeu*erne i CanalDisconten , eller drar i betänkande att ogilla det personligt sårande, sorn kan hafva undfallit en annan Ledamot, tilläfventyrs utan att hatt sjelf märkt viddén af dess betydelse j emedan att sådant antaga , att uttiycket gilla , vore Verkligen allt hvad man vanligen kallar att dömma i förtjd. Höglofl. Ridderskapet och Adeln ger visserligen rätt åt det berömliga i Herr Grefve ven Lantin ejsh a usens anmärkning, och jag tror mig skyldig 3tt densamma understödja med all den värma , hvaraf jag är mägtig.
Ad. sednare punkten af Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ns utlåt. Föredrogs och bifölls Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utskms d. 7 dennes f. m. på bordet lagda utlät. N:o 83, i anledn. af väckt fråga, alt ett eller två kronohemman måtte åt hvarje församling upplåtas till beredande af bostad åt skollärare samt uppförande af fattighusbyggnader. Föredrogos och lades till handlingarne Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ns d. 7 dennes f. m. på bordet lagda mern. N:o 84, i anledn. af äterremiss å utlåt. N:o 44; och N:o 85, i anledn. af äterremiss å utlåt. Föredrogs och bifölls Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ns d. 7 dennes f. m. pä bordet lagda utlåt. N:o 86, i anledn. af väckt fråga om förändrad organisation af fattigvården i riket m. m. Föredrogs Stalsoch Bevilln.-Utskms d. 7 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 87, i anledn. af erhällne återremisser ä betänk. N:o 62, ang:de vissa ifrågaställa förändringar i beskattningsväsendet samt uppbördsoch redogörelseverket. Detta utlåt, företogs punktvis till afgörande. lista punkten, ang:de de 3 forsta punkterne af betänk. Lades till handlingarne. 2:dra punkten, ang:de 4:de punkten af betänk. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag anhåller att Riddarh.- sekret. må få upplysa pä hvad sätt PresteSt. afgjort denna punkt, i händelse prot.-utdr. deröfver inkommit. Den 12 September f. m. 317 I anledn. häraf hade lindert.
Domhajvanden i Häradet vare alltid Valförrättare för BondeStåndet ; är han Fräls eman, förordnas dertill opåmint af Iiof-Rätten en Ofrälse, så tidigt j att valen må vid den i Riksdagsbeslutet utsatta termin kunna börjas. 3:o När Konungen eller Stats-Rådet kalla Riksens Ständer till Urtima Riksdag, skola, utan vidare erinran än sjelfva kallelsenvederbörande Corporationer eller Embetsmän skyndsamt och i öfrigt på sätt genom i:a. och 2:a mom. här ofvan stadgass draga försorg om Valens behöriga verkställighet. När åter, enligt Regeringsformens ()5:e §., de deri nämnda Embetsmyndigheter meddela offentliga underrättelser om Riksens Ständers inträffande sammanträde, tillhöre det dessa myndigheterutom RiddarhusDirectionenj att sjelfva om valen i förberörda ordning foga anstalt. Angående tiden för Riksdagen lärer Konungen, då Han dertill kallar, HofRätterna förständiga. Utfärdas kallelsen af Stats-Rådet eller af vederbörande Embets-myndiglieter, skola, i förra fallet, Stats-Rådet, och i det 'senare, Landshöfdingarne ofördröjligen härom Hof-Rätterna, i det ändamål 2 mom. antyder j underrätta. 4:o Ankommer kallelse till Urtima Riksdag, sedan val till Lagtima Riksdag försiggått j vare sådana val för Urtima Riksdagen gällande j utan att ny fullmagt för den välde må erfordras; hörandes likvälj om tiden 6 Constitutions-Utskottets Meritor iol N.-o /or Urtima Riksdagens början, de valde behörigen underrättas genom de Corporationers eller Embetsmäns försorg, sorn föranstaltat om valen. 9:0 Tillägg, åsyftande Frälse-hemsnarisegares representätions-rätt. Riksdags-Ordningen. §. i5. a) 1 :a Perioden.
Besaoch Oeconomie-Ut&kotlets Betänkande N:o 7» ankommande fartyg, hvilka derföre ej borde beskattas; och har samme Motionair, uti ett sedermera ingifvet samt till Stals-Utskottets handläggning öfverlemnadt Memorial, yrkat, att ifrågavarande Kyrka måtte försäljas, såsom yarande af ingen nytta för de sjöfarande, emedan den, ehuru egentligen för deras skull inrättad, sällan af dem besöktes, och, då sådant skedde, sjömannens ofärd ofta vore dermed förenad, helst han vid inoch utgången till Templet funne Landsmän, som bosatt sig i närheten såsom krögare och på det mest förledande sätt sökte förmå honom till rymning, krogsittning och ett oordentligt lefverne; hvartill komme, att Kyrkans underhållande ej kunde fullt bestridas med de afgifter, som betungade sjöfarten, utan derjemte vållade Staten en éj ringa utgift, oberäknadt det salarium, som Pastor erhölle; deremot, genom försäljningen, en betydlig summa skulle till Stats-Verket inflyta. Vid föredragningen häraf till remiss, hafva åtskillige Ledamöter af "Vällofl. Borgare-Ståndet, nemligen Herrar Ekerman, Strehlenert, Helsingius och Rydin sig yttrat, hvarvid Motionairens båda framställningar blifvit bestridda, på grund deraf, att, i samma ögonblick afgifterna till Kyrkan upphörde, blefve följden den, att Gudstjenst derstädes ej kunde förrättas, att det ej vore värdigt Svenska nationen låta en sådan försäljning ske, och att Kyrkans Pastor understödde fattiga sjömän, genom insamlade betydliga bidrag, samt emottoge och utdelade de bref, som ankomna© till i London vistande Svenskar. Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten, som gemensamt tagit desse motioner i Öfvervägande, och, i den ordning 42 §• Riksdags-Ordningen stadgar, från Riks-Archivet och Kongl.
UnDer 15 De:Dr . — 5. — från od) med 15 till 25 3v:Dr . — 8. — från och ntcD 25 till 50 — . — 12. — från och meD 50 till 75 — . — 24. — från och nK>c> 75 till 100 — . — 36. — från od) meD 100 till 125 — . 1: — - från och mcö 125 till 150 — . 1: 12. — för fulla 150 SH:Dr . 1: 24. — od) Derutöfwer för hvarje fulla 50 9c:Dr . - 12. — JCopc* Söpteé» od) @åfwo»bref om 0fepp, fartyg odj £3åtar af öfwer 10 läjicré Drägt, äfwenfom föpe*afhanDltngar om anDra lösören, hwilfa t fäb jarenö wårö gmar jianna, böra jemwal, för att wara gällanDe, förfeS meD jiämplaDt papper i förfallande till wärDet, efter ofwanftående 2artf. ?(r i $öpe* föpteö» ocf @åfwo»bref å fafl egendom wigt wärDe Den» famma ej åfatt, beräfnaS bartan efter Det wärDe, font för egenDomcn wiD filia bewillning&tapcvingen blifroit faflfräldt; enaf>anba beräfningögrunD följet? äf* wett, i l)änDe(fe uti föpe<bref ont fafl egenDom wiga förmåner elier tjenflbar» t>eter äro, för längre eller fortare tid, faljaren elier
Om man ville kalla det för Commerce-colhm eller collegiutn för näringarna, eller gifva det något annat namn; så blefve det dock blott en myndighet, dit jag anser bergsärendena äfven böra hänföras. Men det är helt annat, än att hänskjuta målen till en af Konungens föredragande rådgifvare. Frih. Cederström har ganska riktigt visat hvilket olämpligt förhållande som skulle uppkomma, om någon föredragande hos Konungen tillika vore en embetsman, som ägde af egen myndighet utfärda utslag, hvilka blefve föremål för besvär hos Konungen, hvarest föredraganden således vore jäfvig alt befatta sig med en stor del af de till hans Statsrådsembete hörande ärenden. Det vore också en nyhet i vårt land, att föredraganden hos Konungen skulle vara en särskild myndighet med afgöranderätt. En sådan olämplighet i organisationsväg hoppas jag aldrig matte komma alt hos oss äga rum. Jag måste således anhålla örn afslag på betänk, i det skick det nu befinnes, anseende i alla fall för ogörligt att det å högre ort kan vinna bifall. Hr Lagerhjelm, Pehr: Utsk. säger sig icke förbisett, sedan Utsk. förut till besvarande upptagit de anmärkn:r, sorn blifvit gjorda mot dess första förslag, alt, i händelse af bifall till det förslag Utsk. framlagt, deraf måste följa en vidtomfattande reglering; men denna vidtomfattande reglering har blifvit ansenligen förkortad i slutet af betänkandet. Jag har icke kunnat upptäcka, huru Utsk. reglerat i afseende på de ärenden, som röra grufvebrytningar eller förvarande af grufvornas karter m. in.; eller skall kanske frågor om grufvebrytningar bero på den enskilda? För närvar, går dermed så lill, att ägare af grufvor sjelfve icke få bestämma huru en grufva skall brytas, utan derom uppgöres förslag af geschwornern, hvilket granskas af bergmästaren, hvarefter förslaget och bergmästarens utlåt, pröfvns i Bergs-colhm.
Sjön Tysslingen angränsas af Tysslinge, Gräfve, Kihls, Wintrosa och Längbro socknar, inom hvilka mer än 50 hemman finnas, hvilkas egor, i större och mindre mån, lida af öfversvämningar från denna sjö och från ån, jemte den så kallade Kumlaslätten, som på 3:ue sidor omgifves af Svartån. Denna slätt, eller yattendränkta äng, som blifvit af Drottning Ckristina skänkt, tillhör icke några vissa hemman, utan säljas lotter deri fristående, hvaraf ock kommer att delegarne i donna slätt finnas spridda inom flera socknar än de nyligen uppgifna, eller till sjön angränsande. Delegarnc i nämnde hemman och slätt hafva, sedan omkring 4 år tillbaka, bildat ett bolag, benämndt Tysslinge sjösänkningsbolag, i afsigt att befria deras egor från det vatten, hvaraf de nu besväras. Åtskilliga undersökningar hafva, för ändamålet, blifvit hållna och förslag öfver kostnaden afgifna. Den sednare, som afser öppnandet af en kanal mellan Bäcks qvarn i Wintrosa socken och Lindbacka pappersbruk i Ånsta, samt utvidgning, muddring och fördjupande af Svartån mellan sistnämnde ställe och Källtorp, upptagandet af en afloppsgraf för vattnet från Tysslingen, på norra sidan om ån, från Hägervad till nedanför Källtorp, ombyggnad al dammen vid Lindbacka, uppbyggandet af en bro, med hängverk m. m., beräknar kostnaden härföre att uppgå till 197,642 R:dr. Intressenterna i bolaget hafva antagit nyssnämnde förslag, under förutsättning, att ett så stort amorteringslån erhölles, som gjorde det för dem möjligt att verkställa sjösänkningen, och hafva uppdragit åt besty-relsen att vidtaga de för verkställigheten nödiga åtgärder.
Del är dock en så allmän önskan der, att kunna åstadkomma ett större antal beskällare, att jag med nöje omfattar det förslag den sista värde talaren afgifvit, nemi., alt Ständerna ville anslå hingst-prsemier af 7,500 r:dr b:co; dock med den förändring, i hans motion, alt icke prsemiernas antal skulle blifva lika stort i alla län, hvilket vore en orättvisa, alldenstund vi hafva län, som äro 4 ä 5 gånger större än de öfriga. Frih. Toll, Gustaf: Afven jag tager mig friheten lemna några uplysningar i detta ämne. Jag har länge erfarit, t. o. m. mot fienden, det stora företräde, som den Svenska hästen eger framför de s. k. finare, ädlare, och bättre upfödde hästarne i allmänhet. Jag har sjelf öfvervarit 2 dagars uthållande strid med 2:ue fältsqvadroner och 2:ne batterier, der 8000 man Fransoser icke kunde komma fram. På andra dagen, hade dervid 18 hästar, remonterade af den s. k. stora, i Tyskland bifintliga Normanniska racen, blifvit förstörda, men de Svenska höllö ut och kommo helbregda hem. Från den tiden har jag sysselsatt mig ständigt med ifver och omtanka, att kunna bereda möjligheten af att inom landet upföda så beskaffade remonler, sorn Svenska kavalleriet behöfver för att kunna anses såsom fällvapen, ty ju mera de röras, ju bättre de få äta, ju säkrare hålla de sig, och kunna användas mot rikets fiender. Delta är orsaken, hvarföre jag nästan uteslutande vid alla riksdagar sökt fästa upmärsamheten på nödvändigheten af att underhålla den mödernestam, hvaraf raee-hästar, både såsom arbetshästar och remonter, skulle framdragas. Vid sista riksdagen väckte jag motion derom, alt Ständerna borde ingå lill Konungen med anhållan att kronan måtte på Ijenliga ställen hålla hingstar stationerade. Jag tror att i Skåne hålles 40 sådana utom de, som från Flyinge utgå. För öfrigt håller hvarje kavalleri-reg:te en hingst på hvar sqvadron.
Riksdagsmän af alla Stånd skola Hvarje vald Riksdagsman skall, för dagen efter den, hvartill Riksdagen pålyst sta gången han efter valet lill Riksdag sig 24 Konstilulions-Utskottets Memorial M 2. blifvit, sina Fullmakter uppvisa; Ridderskapets och Adelös Ledamöter legitimera sig på det sätt, Riddarhus-Ordningen föreskrifver. Preste-, Borgareoch BondeStåndens Ledamöter aogifve sig och styrke sin behörighet inför Justitie-Slats-Ministern, eller den Konungen i hans ställe förordnat, hvilken tillkalle, till upplysningars afgif\ande, Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Kontoret för det Stånd, hvars Fullmakter skola granskas. Sådan granskning, hvars föremål är att undersöka, huruvida Fullmakterna blifvit utfärdade i den form, som nästföljande § föreskrifver, skall sist inom fyra dagar derefter vara fulländad ; hvarje Stånd dess pröfningsrätt förbehållen förebära. § Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: »Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i skall hållas och tager sin början den befullmäktigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademi): (för Borgare-Ståndet ifrån N. N. Stad, eller ifrån Bergsbruken inom N. N. valdistrikt); (fri r Bonde-Ståndet, boende och besuten å Hemmanet N. N. uti N. N. Härad af N. N. Län) att deltaga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden, hvarvid han ovilkorligen förp igtas att ställa sig till efterrättelse Sveriges Rikes besvurna Regerings-Form af den 6 Juni 1809, jemte Riksinställer, uppvisa sin fullmakt samma dag Riksdagen börjar; Ridderskapets och Adelns föreskrifver, skall, vid den Riksdag, då i samtliga valdistrikten nya val förrättats, vara inom tre dagar fulländad, men vid andra Riksdagar samma dag, dä fullmakterna uppvisas; hvarje Stånd förebära. 22.
Sabad födde Ephlal; Ephlal födde Obed; Obed födde Jehu; Jehu födde Asaria; Asaria födde Helez; Helez födde Elasa; Elasa födde Sismai; Sismai födde Sallum; Sallum födde Jekamia; Jekamia födde Elisama. Calebs barn, Jerahmeels broders, äro: Mesa, hans förste son; han är Siphs fader, och Maresa barn, Hebrons faders. Hebrons barn äro: Korah, Thappuah, Rekem och Serna. Men Serna födde Raham, Jorkeams fader; Rekem födde Sammai. Sammai son het Maon; och Maon var Bethzurs fader. Men Epha, Calebs frilla, födde Haran, Moza och Gases. Haran födde Gases. Men Jahdai barn äro: Regem, Jotham, Gesan, Pelet, Epha och Saaph. Men Maacha, Calebs frilla, födde Seber och Thirhana; Och födde desslikes Saaph, Madmanna foder, och Seva, Machbena fader, och Gibea fader. Achsa var Calebs dotter. Desse voro Calebs barn, Hurs den förste sonens af Ephrata: Sobal, KiriathJearims fader, Salma, BethLehems fader, Hareph, BethGaders fader. Och Sobal, KiriathJearims fader, hade söner; han såg halfva Manuhoth. Men de slägter i KiriathJearim voro: de Jithriter, Puthiter, Sumathiter och Misraiter. Utaf dessom äro utkomne de Zorgathiter och Esthaoliter. Salma barn äro: BethLehem och de Netophathiter, kronorna till Joabs hus, och hälften af de Manathiter af den Zorgiten. Och de skrifvares slägter, som i Jabez bodde, äro: de Thirathiter, Simathiter, Suchathiter. Det äro de Kiniter, som komne äro af Hamath, BethRechabs fader.
Rätt i detta afseende blifvit anbefalldt; hvadan ock StationsCheferna redan uti 2 § af Regktet för Den 4 December e. m - 32!) Styrelsen och ekonomien på stationerna hafva sig anbefallde alldeles enahanda åligganden med dem, som häruti Förvaltn:ns Instruktion finnas stadgade. Vid utöfningen åter af den vigtiga del utaf Förvaltn:n ålagda »Omsorger», som har afseende på upgörande af projekt till arbetsplan, anser jag en ganska väsendtlig förändring erforderlig, hvarom jag, då den g, som derom handlar, förekommer, skall närmare utveckla min åsigt. b) § 6 mom. 4. »Afgörandet om fråga af Båtsmanshållet, på »sätt 7 § i K. Regktet för styrelsen och ekonomien vid statio»nerne föreskrifver.» Detta har uteslutande afseende på Båtsmansupfordringar och kan utan någon olägenhet till stationen öfverflyttas. Mina skäl härföre äro: att den redan stadgade fördelning af Båtsmanshållet mellan Stationerna skulle, efter hvad jag anser, något mera regleras efter Stationernas behof såväl i fred som i krig, hvarefter upfordringar till vederb:de Station inom hvarje fördelning så kan bestämmas, att alla s. k. handräckningar, hvilka hittills vållat oreda, komma att vid endast högst ovanliga fall inkallas: samt, af disciplinära skäl, föreskrifvas att mindre än hälften af ett kompani ej får upfordras. — Åtgärden är då så enkel och ingen tvist underkastad, att den med visshet kan af StationsBefälhafvaren, utan ÖfverStyrelsens mellankomst, förrättas.