Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande Kongl. Majis uti Nådig Proposition af den 27 Oktober sistlidet är gjorda förslag dels att enkla brelviglen för inrikes bref mätte bestämmas till tre ort och porto-moderalion för bref olver 21 orts vigt ega rum i enlighet med en, såväl i den Nådiga Propositionen, som i Utskottets Betänkande intagen tarif, dels att för utrikes bref den enkla brefvigten, der den nu är bestämd till V2 lod, må förändras lill IV* ort, och der den hittills varit 1 lod till 3 ort, dels att högsta tillåtna vigten för lösbref må blifva 25 ort och för lokaibref 12 ort; har Utskottets framställning om bifall härtill blifvit af Presteoch Bonde-Stånden gillad, men af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet till Utskottet återremitterad; 2:o. I fråga om Herr Palanders inom sistnämnde Stånd väckta förslag att enkla porto-afgilten för inrikes bref måtte nedsättas till 10 öre, hafva Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden gillat Utskottets hemställan att nämnde förslag icke måtte vinna Rikets Ständers bifall; hvaremot betänkandet jemväl i deufla del blifvit Borgare-Ståndet återremitteradt; Bih. till H. Sl. Prut 1859 # 1860. 5 Sami. 1 Afd. 19 Hä/t. 1 2 Beirillningg-Utskollets Memorial AT:o 25. 3:o. Vidkommande Herr Palanders yrkande dels att undersökning måtte företagas huruvida icke nedsättning kunde ega rum i afseende å porto-afgiflerna för bref, som tili utlandet afgå och derifrån ankomma, dels att porto för utländska tidningar måtte göras så billigt som möjligt, har Bonde-Ståndet gillat Utskottets åsigt, alt berörde yrkanden ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; hvaremot de öfriga tre Riks-Stånden återremitterat ärendet till förnyad handläggning af Utskottet; och har slutligen 4:o.
Det af Fullmägtige sålunda framställda förslag synes visserligen förtjena uppmärksamhet i så måtto, som detsamma i tillämpningen borde komma att befordra något mera utsträckt begagnande af real-säkerheter i Handelsoch Närings-diskonten än hittills i allmänhet varit fallet; men Utskottet befarar, att en Fullmägtige lemnad tillåtelse att efter omständigheterna bestämma olika ränta för lån mot olika säkerheter i nämnde fond lätteligen kunde föranleda dertill, att någon del af fonden komme att afses uteslutande för utlåning mot vissa slag af säkerheter, hvarigenom af Handelsoch Närings-diskont-fonden skulle tillskapas särskilda fonder för särskilda föremål samt följaktligen just det förhållande inträffa, som Rikets sednast församlade Ständer åsyftade att förebygga genom beslutet att till den ifrågavarande gemensamma fonden sammanföra de flere olika låne-fonder, hvilka förut voro till vissa bestämda ändamål anvisade; och har Utskottet, i betraktande häraf, ansett sig 18:o icke böra FuIImägtiges ofvanberörde förslag biträda. Såsom af 1859 års Revisions-berättelse ;§ 61 och Utskottets till Rikets Ständer afgifna Berättelse § 18 inhemtas, hafva Banko-fullmägtige, — uppå Bankodiskont-direktionens framställning, huruvida efter den förändring af grunderna för belåning af vågförda effekter, som vid sednaste Riksdag egde rum, de i 67 punkten af Banko-ordningen den 22 September 1668 och 6 punkten af Kongl. Förordningen den 18 Februari 1735 meddelade föreskrifter, på grund hvaraf låntagare mot dylik pant alltid affordrats ränta för minst en månad, oaktadt han derförinnan å lånet gjort afbetalning eller detsamma slutligen liqviderat, kunde anses fortfarande tjena till efterrättelse, — förklarat, att berörde föreskrifter icke blifvit upphäfda eller ändrade genom de beslut, Rikets sednast församlade
Dock hemställde Departements-Chefen i underdånighet, att det måtte till Rikets Ständers vidare pröfning öfverlämnäs, huruvida den för öfrige rotehållare föreslagna förmånen af beklädnads-bidragets upphörande eller ersättning derför borde äfven ifrågavarande 585 vakanta rotar tillkomma. Antalet af rotar, som sålunda skulle åtnjuta den föreslagna lindringen, blefve följande: Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. JW 2. lf Vid l:a Lif-Grenadier-Regetnentet . 1,244. » Uplands Regemente 1,200. » Skaraborgs d:o 1,200. » Södermanlands d:o 1,200. » Kronobergs d:o . 1,100. » Jönköpings d:o 1,100. » Dal-Regementet 1,197. » Elfsborgs Regemente 1,200. » Westgötha-Dahls d:o 1,200. » Bohus Läns d:o 904. » Westmanlands d:o 1,200. » Norrbottens Fältjägare-Korps 483. » Westerbottens d:o 460. » Calmar Regemente 1,100. » Nerikes d:o 766. » Wermlands d:o 908. » Norra Skånska Infanteri-Regementet 799. » Södra Skånska d:o 797. tillhopa 18,058 rotar.
Statsutskottet ställes i tillfälle at tidigt före den n. nästkommande November kunna berörde dest utlätanden afgifwa, pä det Ständerna sedermera mä äga tillräcklig öswcrläggningstid i be wigtige ärenden, hwarmrd StatsUtffottct sig spSsclsatt. Bonde-Ständet har af sädan anledning wclak anmoda Stats. Utskottet, at bestämt upgifwa, hurnrvida det tiltror sig at kunna afstuta granflningcn af alla pä de§ handläggning beroende ämnen innom sä kort tid at Utskottets gbromäl kunna af Ständcn pröfwaS före ben tidepunct dä Riksdagen med ben tillstprkte förlängningen mäste wara stutab, utav at Ut* flottet därtill behöfwer nägon förstärkning af Ledamöter: men derest Utskottet skulle anse sig deraf wara l behof finner Bonde-Ständct Utskottet böra förcsiä det antal af hwarje Ständ som till ändamälctS winnande erfodraS, dä Bonde-Ständet för dess del icke will underläta at en sä beskaffad förstärkning meddela. Jemte det Bonde-Ständet trott sig böra wbrbsamt och wänligen inbjuda dest Rcspettive mcdstänter at i detta Beslut med Bonde Ständet sig förena, skulle äfwcn Stats-Utflottet genom Protoeolls-Utdrag häraf rrhälla del. lupla. Lx. ?rotocollo. 5. k. IrL^Lräk, Tredje Band. rs?/ rs§- I2Z2 Den 2 October. Uplästes ck frän ConstitutionS-Utskottet ingis, islt sä lydande: Wördjamt Memorial! ConstitutionS - Utffottet har trott sig härmed böra gifrva Riksens Högloft. Ständer tillkänna, at det samma, enligt hans Kongl. Majts.
R:dr pr Skåf, att hela och halfva sk:s-st:n böra utmyntas efter 25o R:dr pr Skåf och slutligen 2 sk:s-st:n efter 3oo R:dr pr Skåf; hvarjemte K. M. äfven framställt skälet till den antagna högre utmyntningsgrunden för de lägre afdelningarna, nemligen, att myntet eljest skulle blifva för litet. Jag tror likväl icke, alt skillnaden i storleken på £:dels sk:sst:na skulle blifva särdeles betydlig, om än utmyntningen deraf skedde efter 3oo R:dr pr Skåf. Dessutom finnas i många länder silfvermynt af ännu mindre sorter. Äfven kunde fråga uppstå, huruvida det är nödvändigt att hafva så små afdelningar som ^ sk ; ty sällan lärer det komma i fråga, att någon är så nogriiknad vid liqvider. Men i afseende på dessa mindre afdelningar öfverlemna!' jag till Ut - Den n\ Februari i. skoltet att bedöma, huruvida någon ytterligare nedsättning i den föreslagna utmvntningsgrunden kan anses lämplig. Deremot är jag fullt öfvertygad, att sådant både kan och bör ske i afseende på hela och halfva sk:s-st:n, hvilka, enligt min tanka, böra utmyntas efter samma grund, som för 2-sk:s-st:n blifvit föreslagen. Ett Sk®, utmyntadt till 3oo R:dr, gifver i4,4°° hela sk:s-st:n, och för närvarande gå 8.000 sådana på Sk®, hvaraf följer, att hela sk:s-st:n skulle blifva ungefär lika stora med våra nu varande 3 styfversst:n, och att halfva sk:r skulle blifva lika, eller något större, än våra nuvarande bancovittnar; vid hvilket förhållande man väl icke kan invända, att dessa inyntafdelningar skulle blifva för små. Mig synes således, att man gerna kan förändra utmyntningsgrunden för hela och halfva sk:s-st:n tilt hvad jag nu föreslagit; hvilket är särdeles angeläget, om häraf skall uppkomma någon vinst, som, på sätt den K.
Försynen eller ödet har anvisat det under mig varande Befäl en local för deras verksamhet, så väl i militairiskt, som ekonomiskt hänseende, hvilken i raport af det sednare ger fritt utrymme för deras tankeförmåga, och hvarvid de äga den njutningen att må hända genom en större bildning, som de varit i tillfälle att förvärfva, kunna gagna deras omgifning; men såsom motvigt härvid har den äfven pålagt det krossande bekymret, att icke ens äga den tarfligaste utkomst, och förgäfves sträfvar man efter målet af en sorts sjelfbestånd eller oberoende, äfven med ansträngning af de physiska krafterne, då händelserne dervid foga så oomkulstötliga hinder, som hos oss, nemligen att den fond, hvarpå existencen, och ofta ännu mer hedren. t beror, är så ringa, att den, mine Herrar! säkerligen icke allenast väcker Eder förundran, utan, må Ilända, Ufven ädlare känslor. Jag känner allt för val, att det ensamt är det kalla förnuftet, som skall skåda och bedömma; men jag känner äfven och anser mig lycklig, då jag äger det hopp, att ett lidande, det må vara tillkommit af en eller annan ordsak, bos Eder, mine Herrar! finnér varma deltagare, och apellerande till så väl Statsmannen, som den känsliga, varma och rättsinnige medborgaren, liar jag äran anföra våra närvarande årliga löneinkomster, sedan dervid räntorne för accorderne äro afdragne: min egen — under nära 5 års Chefskap — mindre än intet. Att utveckla detta särskilta förhållande, är icke här ledande till mitt ändamål. ÖfversteLieutenanten 84o R:di B:co. i:ste Majoren 362 , 2:dre Majoren 85 „ RegementsQv^rtermästaren .173 „ i:ste Adjutanten 187 „ 2:dre Adjutanten 146 ,* En Capitaine 206 „ 207 Den 8 December e. m.
Stad och på dess område 28 å 32 Skill., men på Landet och i. de Öfrige Städerne 24 a 28 Skill. Banco. Näringar. Jordbruket fortfar att vara den hufvudsakligaste Landtmanna-näringen i Länet och att bestridas på vanligt sätt, så att mera jord till Åker upptages, än att Ängen blifver tillräcklig för en förbättrad Ladugårdsskötsel. I Södra delen af Länet, äfvensom i den Nordligaste, tilltager dock med jordens trädning och dikning, och Linodling Ilar betydligen ökat sig och de senare åren gifvit ovanlig god skörd, så att större partier Lin och Linfrö 5 kunnat försäljas med fördel, samt betydliga exporter af Linfrö ägt rum. Bifogade Tabellen för Landet, jemnförd roed förra Tabellen, utvisar, alt de sista 5 åren har utsädet af deruti nämnda flera Sädesslag tilltagit med ej mindre, än 6,215 tunnor jemte 1,209 tunnor potäter, och att medelafkastningen äfvenledes utfallit ganska förmonligt i det hela, utom hvad angår Korn vid missväxten i83o. Ehuru jag förut i Underdånighet anmält förhållandet med berörde missväxt och alla omständigheterne dervid, samt äfven med den undsättning Länets Allmoge erhöll 1831, torde det dock vara i sill ordning, alt jag här å nyo i körrlhet nämner härom följande, nemligen; Efter i83o års missväxt bekom Götheborgsoch Bobus Län utaf det af Ständerne för undsättning anslagne Creditiv en summa af - B:dr 135,000: Häraf är återbelaldt 106,163: o ii. Alltså återstår i Länet - 29,836: 44 1 • Hvad utaf denna rest kan ingå är icke möjligt alt ännu bestämma, enär uti densamma innefattas 12,182 R:dr 6 Skill. 3 rst. utgörande sadan undsättning som blifvit meddeld utan annan säkerhet, än Läntagarnes egen förbindelse utan Borgen, hvarföre det torde böra antagas alt större delen af sistnämnde summa kommer att gå till afskrifning.
»Därefter», förtäljer denna berättelses kristne författare, »drogo konung Olof och biskopen med allt sitt bästa folk omkring i alla de närliggande bygderna och stänkte vigdt vatten kring bärg och fjällklinter, dalar och backar. Med heliga böner och med Guds hjälp rensade de hvarje näjd, de genomforo, från onda vättar och orena andar och frälste så allt folket från dessa djäflars öfverfall och ok.» Illustration Gengångare. Till grund för tron på gengångare lågo skilda föreställningar. Man trodde, att de döde jämt besökte sina grafvar eller också att de hade sin ständiga boning i dem. Denna senare föreställning är utan tvifvel den äldsta. Måhända man då ännu icke funnit på att binda »helskor» på deras fötter, så att de med dem kunde vandra till Valhall. Därnäst föreställde man sig, att människornas värksamhet i ett annat lif var en fortsättning af den, hon haft i detta lifvet. Det, som här intresserat den lefvande, var äfven efter döden hans käraste sysselsättning. Härigenom blef alltså personligheten bevarad. Sålunda ville t. ex. en isländsk höfding begrafvas invid hafvet, på det han måtte kunna fröjda sig åt åsynen af de många förbiseglande skeppen. På sin sotsäng gaf en annan man vid namn Viga-Rapp, som sedan blef en besvärlig gengångare, denna befallning: »När jag är död, vill jag hafva min graf gräfd i dörren till hvardagsstugan; och där skolen I nedsatta mig stående, ty jag skall då desto bättre kunna öfverse mitt hus.» Det vimlar i de fornnordiska urkunderna af berättelser om gengångare eller spöken; och det är de mest olikartade motiv, som föranleda en människa att gå igen och visa sig för de efterlefvande. Somliga människor uppenbara sig efter sin död på jorden endast därför, att de på ett eller annat sätt störas i sin hvila af de efterlefvande; men så snart de återfå densamma, komma de ej mera igen. Det berättas om den i sagorna ryktbara, isländska kvinnan Gudrun Osvifversdotter, om hvars drömmar vi framdeles komma att berätta, att hon på sin ålderdom blef mycket gudfruktig.
Dalarne ifrigt efterlängtad utvidgning till eli .fullständigt högre elementar-läroverk, och, till följd deraf, genom lärjungarnes ständiga tillvext i antal, den gamla, redan längesedan för sitt bristfälliga skick utdömda skol-lokalen blifvit otillräcklig, väcktes vid sistförflutna riksdag i håde Preste-, Borgare-, och Bonde-Stånden motioner om statsanslag till nytt läroverkshus, till hvars uppförande, enligt då företedd, af Kongl. Öfver-intendentsembetel uppgjord ritning med kostnadsförslag, erfordrades en summa af 88,000 R:dr Bunt. Siats-Utskottet, sorn, vid pröfning af detta ärende, länn läroverket i Falun vara uti stort behof af nytt läroverkshus, äfvensom att i öfrigt sådana omständigheter dervid förekommo, alt Staten borde bekosta detta hyggnads-förelag, tillstyrkte ock ett anslag af nyssnämnda belopp; men sedan delta Utskotls—betänkande af tvänne Stånd återremitterats, för att få utredt huruvida ej Westerås’ stills hyggnadskassa vore i tillfälle att till någon mån i kostnaden deltaga, och den upplysning vunnits, alt från nämnda kassa borde kunna påräknas åtminstone 44,000 Hulr Bunt, stannade Rikets Ständer vid det beslut, att bevilja ett anslag af återstoden i det äskade beloppet med 44,000 R:dr samma mynt. Den allsidigare granskning, som Kongl. Ofver-intendents-embelets ofvannämnda ritning sedermera, vid remiss af densamma från Westerås’ Domkapitel till Falu stads innevånare och Läroverks-kollegium, underkastades, gaf emellertid vid handen, att, oafsedt det mindre lämpliga i byggnadens disposition, dess storlek ingalunda motsvarade läroverkets närvarande behof, och att den således än mindre kunde anses blifva tillräcklig för läroverket i det omfång, man, med anledning af lärjungarnes hastigt tillvexande antal, med all sannolikhet kunde antaga, att detsamma inom en ganska nära liggande framtid komme alt erhålla, hvadan stadens innevånare tillsatte en kommitté, till frågans ytterligare utredning.
Instrument, Husesyns-, B^sigtnings-och Värderings-, m. fl., lika med Attester. Kallelser i Concurser, lika med Stämningar till parter och vittnen. Libe 11 er, ) lika med Ansökningar. Loftes-s k ritter, ) 0 Mandatorial, lika med Domar. Notificationer, lika med Stämningar till parter och vittnen. Pensioner, Resolutioner derom, fria. Permissions-ansökningar, lika med Ansökningar. Preliminair-Ulslag,) ,jka med Domar Promotorial, ) Protester, lika med Ansökningar. Protocolls-Utdrag, lika med Attester. Repliker, lika med Ansökningar. Resolutioner, i supplications-mål, 'j af Bergmästare å Embetes vägnar, f Communicationsoch Inhibitions/ lika med Domar, i Besvärs-, Ansöknings-, m. fl. mål, 1 då de å serskildt blad skrifvas, J Revisionsmål, lika med Afskriften Rågångs-bevis, / Skatteköpsoch Städje-skillingar, bevis derom, > lika med Attester. Skattevärderingar, } 556 Ex peelilions-Ulskoitels Förslag lill rind. Skrifvelse N.o 2 qG. Städje-rätls undersökningar, Tomteskillnader, bevis derom, Utdrag af Protocoll och Domböcker, \ lika med Attester» af Diarier, Jordeböcker, Räkenskaper och andra Handlingar. Utslag, lika med Domar. Vittnesbörd, om bofasthet, m. m„ lika med Attester. Vittnesskrifter, som af parter ingifvas, lika med Afskriften Värderings-Instrument, i Åldersbevis, s lika med Attester. Ägoskillnader, bevis derom,) 2:0 Följande skrifter och handlingar charteras ulan förändring till följande belopp, nemligen: R:dr sk. r:st Bilbref — 24. —* Borgare-bref: I Stockholm och Götheborg '. för Grosshandlare 20: — —- andre handlande 15: —■ — Fabrikörer
Apothekare-societetens bidrag 3,750: Inrättningen för sjukes behandling med elektricitet: intressemedel 136: 80. Karolinska Institutet: Vaccinationens befrämjande: Farsoters och smittosamma sjukdomars botande 93: 75. Balans till år 1862: Skulder Sur Kredit. Balans från år 1860: Skulder Afskrifning: Värdet af Karolinska mediko-kirurgiska Institutet tillhöriga fastigheter och inventarier Utgifter: Af Kongl. Stats-kontoret redovisade Af Kongl. Sundhets-kollegium dito: Transport: Barnbördshusen: Allmänna barnbördshuset Barnbördshuset ProPatria Göteborgs undervisningsanstalt tor barnmorskor 1,649: 62. Vaccinationens befrämjande Farsoters och smittosamma sjukdomars botande Svenska Läkare-sällskapet Reseunderstöd till läkare Gratifikationsmedel Flyttningskostnader till en extra läkare Kontant behållning Fastigheters och inventariers värde Utlånta medel med ränta Förskott Fordringar 93,827: 83. 370,167: 41. Leverering: Till Kongl. A anslaget till mediko-legala besigtningar, uti stat uppfördt till R:dr 10,000: — hafva utgifterna, efter afdrag af för samma anslag influtne 21 R:dr 37 öre, uppgått till » 8,923: 71. och har sålunda å anslaget uppkommit en besparing af R:dr 1,076: 29- derutaf 499 R:dr 3 öre, efter årets utgång, blifvit till Kongl. Stats-kontoret inlevererade § 2. Af anslaget tili farsoters och smittosamma sjukdomars botande, utgörande förslagsvis 40,000 R.dr, har från Kongl. Stats-kontoret reqvirerats endast 38,000 R:dr. Hos Sundhets-kollegium innestodo å nämnde anslag vid årets slut 1 ,'*65 R:dr 27 öre, derutaf under år 1862 till Kongl.
Herr Elgenstjerna, Carl Magnus, N:o 446. Herr Netherwood, Wilhelm. Efter N:o 1566. Herr Kröningsevärd, Ears Ulric, 462 Den 28 November f. m. N:o 210. FriherreEhrencrona;Yu\\- nniglig Grefve Sparre> Carl. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Herr Stockenström, Erik, nu afsagt sig den honom uppdragne befattning, att Vara Ledamot i BancoUtskottet. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf vidare, att Friherre Lagerbring, Gastaf Olof, och Herr von Platen, Angust Carl, hvilka tillförene varit Bänkman, den förre för i/f^de och den sednare för S^rde BänkmansAfdelningn, nu mera blifvit Electorer; i anledning hvaraf Hans Excellence anmodade bemälde BänkmansÄfdelningar, att i nästa Plenum utvälja nya Bänkman. Justerades följande': ’ Utdrag af Protocollet, ballet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Slockholm, den 25 November 1828. S. D. Remitterades till Riddar JiusUt skottet : He af Grefve Spens, Carl Gustaf, Friherre Boije, Ludvig, och Herr Wirgin, Den 28 November f. m. 4^3 Arvid, den 22 dennes f. och e. m. på ])0rdet l;igde särskilde Motioner, angående åtskiilige föreslagne ändringar uti RiddarhusOrdningen; jemte de af Herrarne Cederschjöld, Pehr Gustaf, och Printzenskjöld, Carl, i anledning deraf denne dag afgifne ytranden. XJt supra.
Ty jag säger eder för sant: Tilldess att himmel och jord förgås, varder ej förgången den minste bokstafven, icke heller en prick af lagen, förr än det är allt skedt. Derföre, hvilken som upplossar ett af dessa minsta buden, och lärer så menniskorna, han skall kallas den minste i himmelriket; men hvilken som det gör och lärer, han skall kallas stor i himmelriket. Ty jag säger eder att, utan edor rättfärdighet öfvergår de Skriftlärdas och de Phariseers, då skolen I icke komma i himmelriket. I hafven hört, att dem gamlom sagdt är: Du skall icke dräpa; men hvilken som dräper, han skall vara skyldig under domen. Men jag säger eder, att hvilken som förtörnas på sin broder, han skall vara skyldig under domen; men hvilken som säger: Racha till sin broder, han är skyldig under rådet; men hvilken som säger: Du dåre, han är skyldig till helvetes eld. Derföre, om du offrar dina gåfvo på altaret, och kommer så ihåg, att din broder hafver något emot dig; Så lägg der dina gåfvo ned för altaret, och gack först bort, och förlika dig med din broder; och kom sedan, och offra dina gåfvo. Du skall vara din trätobroder benägen till vänskap snart, medan du ännu äst med honom på vägen; att din trätobroder antvardar dig icke domarenom, och domaren antvardar dig tjenarenom, och du kastas så i häktelse. Sannerliga säger jag dig, du varder der icke utkommandes, tilldess du hafver betalat den yttersta skärfven. I hafven hört, att det var sagdt dem gamlom: Du skall icke göra hor. Men jag säger eder: Hvilken som ser på ena qvinno, till att begära henne, han hafver allaredo gjort hor med henne i sitt hjerta. Om så är, att ditt högra öga är dig till förargelse, så rif det ut, och kastat ifrå dig; det är dig bättre att ett ditt ledamot förderfvas, än att din hela kropp skulle kastas till helvetes.
Nationerna sins emellan mördat och krigat (på sina Styresmäns bud): bäggesides lika dårar och oskyldige. Nu är tid, att Mensklighetens krig utbrister: icke mot sig sjelf och sitt egna sköte, utan mot sina styrande (andlige och verldslige) Skälmar. Detta är Stort och Decisift! Och tillika ärligt och rättfärdigt: som förkunnadt af Jehovah. När första skräcken af denna Osynliga Makt är gifven: då låter man de ”stormäktige” Dårarne accordera af med sina komedier af högfärd och vansinnigt öfvermod. Man låter dem nedstiga till den rena Menskligheten; till det simpla Majestätet – af Förstånd och Ära. Vilja de gå in derpå: väl! de vinna då sjelfve, med oss alla. Derefter – men småningom – brännas Städerne: dessa nästen för galenskapen och tyranniet, dessa yppighetens och eländets skolor; der man efter system förvandlar all jordens herrlighet och välsignelse till – en stenhop! Fria samhällen af enskilda hushåll, – rörde dödlige, som ur det yppiga eländets och förtryckets Babel gå ut i Naturen, – upplifvas efterhand; enligt Gyllne Åldrens (den primitiva verldens) förebild, på öar, i bergstrakter, hos vildar, på köpta öde-ställen, och så vidare; under skygd af en allmän Tolerance, och milda Sekters frihet. Egentligen dock Ny Religion! inga Pöbel-gudar! ingen oändliggjord Menniskodåre på Himmelens thron! utan helt enkelt, Gud (den Gud, som Är); alla väsenders Väsende, det all-lefvande och all-lifvande; Gud, välgörande i den evigt uppenbara Naturen; dyrkad i bilder af Solen, Menniskokärleken, Barmhertigheten – genom hans sanna Helige: Genier och Hjeltar. Nya Lagar – Naturens Rätt! Nya Seder, nytt Lefnadssätt – Frihetens och Glädjens! Gemensamma Arbetsoch Skörd-Fester, hvar och en ständigt i form af en Naturens högtid o. s. v. Med ett ord: Gyllne Åldren – den rena Menskligheten – realiserad.