Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D Efter å nyo skedd föredragning af lto Gonstitutions-Utskottets Memorial * N:o 67, i anledning af återrernisser på förslaget till ändringar i Tryckfrihets-Ferordningen, och 2-o Hedervärda Bonde-Ståndets, uti Protocolls-Utdrag af den 15 dennes, gjorda inbjudning till de öfrige P.iks-Stånden att förena sig uti Bonde-Ståndets beslut, angående åtskilliga punkter af omförmälda förslag, fann Borgare-Ståndet icke skäl att inbjudningen antaga, förblef vid dess i ämnet förut gjorda, såsom Ståndets gemensamma tankar, för. klarade anmärkningar, och återlemnade frågan till Constitutions-Utskottet för vidare grundlagsenlig behandling.^ S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Banco.Utskottets Utlåtande, N:o 117, i anledning af återremiss från Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden af Utskottets hos Bidderstkapet och Adeln bifallna Memorial, N:o 90, innehållande förslag, angående vissa föränd» Prot.•Utdrag den 18 Februarii 1830. 171 lingar af Bankens sedlar till deras valeurer, text, format, m. m. , garantierne emot missbruk och förfalskningar , samt ordningarna inom Banken för olika sedelsorters utbyte och förvexling, fattade Ståndet följande beslut : Första punkten i Med förkastande af Utskottets förslag, att Cassa-expedieionssättet, i stället för transporträkningen , må i Banken införas, beslöt Ståndet, att denna senare räk^ ning skall fortfara, med de modificationer: 1:0 att Sedlar å Tio Riksdaler expedieras lika med sedlar å a och 3 Riksdalers valeurer; 2:0 att i en af Bankens Cassör må allmänheten tillhandahållas sedlar till och med å Etthundrade Riksdalers valeur, samt att sedlar till och med å Femhundrade Riksdalers valeur må till förvexling i samma Gassa emottagas; och 3:0 att transportsedlar till och med å Tjugufem
betonar det upprepade glnger - att besoken och inspektionen goras grundligt, att de rerkatallas af fruntimmer, d % det visat sig att herrar i detta afseende aro komplett odugliga, samt att de intraffa l for fosterforaldrarna fullstandigt okanda tider, aro s. k. surpris-visiter. Ehuru bestiimmelserna ej innehilla nlgot harom, foljes i vanliga fall regeln att ej utackordera barn bland sliiktingar, ej heller i familj dar mannen har nattarbete (han bor halst ha utarbete) samt ej heller dar det h n e s hpesgaster. Rorande barnens framtidssysselsattning liimnar forf. en redogorelse, hvaraf framgdr ntt flickorna i de allra flesta fall utbildas till tjanare. Efterfriigan ii krinliga tjgnare ar $4 stor, att det ar mojligt for skolorna att foraiikra flickorna goda platser; och for deras t i l l s p och hjalp intill 25 Brs glder Br spnerligen val sorjdt, tack vare btskilliga sallskap, - bland hvilka the Metropolitan Association for befriending young Servantsw torde inttga friimsta platsen, - hvilka hafva till uppgift att ofvervaka och hjiilpa flickorna under Dessa sallskap ha utofvat ett synnerligen gagnande inflytande. NHgot liknande har forsokts med gossarna, men rned ej sB godt resultat. Gossarna utbildas till olilca yrlcen. En del undervisas i musik och inkomma i olika musikkBrer vid regementena. Andra forberedas redan ~ulder skoltiden till sjomanslifvet genorn triining H s. k. ~fningsskepp (rtrainingshipr). h e r andra intriida i de olika yrkesgrenar, inom hvilka de f %tt undervisning i skolorna. Vi vilja afsluta dennn korta redogorelse for mr Chances bok med en forteclming ti de i London fir 1894 befintliga skolor och anta.let barn lydande nnder)) the poor law)).
Hvad motionären vid denna § anfört kan efter Utskottets tanka icke upphäfva eller förminska giltigheten af den grundsatts, som i samma § gjort sig gällande, nemligen rättigheten för hvarje Svensk man, att, under -vissa löreskrifna nödvändiga vilkor, begagna den arbetsförmåga, han eger och, såsom försörjnings-medel med egna händer till afsalu åstadkomma handtverks-atbeten eller Bih. till 11. St. Be tv.- och 'Ekon.- Ufolio Meit Beläitkartdef N:o 128. andra tillverkningar. Att en vidsträcktare sjelfförsörjnings-rätt, än den som före utfärdandet af nu gällande Fabriksoell Handtverks-ordning egde rum icke är obehöflig, torde vara en allmänt erkänd oell af erfarenheten bestyrkt sanning. De menliga följder af den uti ofvannämnde författning medgifna sjelfförsörjningsrätt, hvilka af motionären framhållits, nemligen handtrerkeriernes förfall och fattigdomens tiilvcxt, synes Utskottet, om de än någorstädes visat sig, vara öfverdrifna oell mera såsom undantag än regel förekommande; hvarförutom de hafva sin grund jemväl i andra omständigheter än de af motionären uppgifna. Det är naturligt att den brytning i gamla förhållanden, som, genom en mer eller mindre genomgripande ändring i förut gällande närings-lagstiftning måste uppkomma, i sin början och så länge närings-idkare samt deras arbetare ännu ick• hunmt sätta sig in i de nya förhållandena, medförer vissa, mer eller mindre kännbara olägenheter. För att rätt bedöma hvarje sådan förändring är nödigt att under någon längre tids erfarenhet taga i betraktande icke blott olägenheterna. utan äfven fördelarne af förändringen.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af Plenum kl. (i e. m., hvarefter R. o. Ad. åtskiljdes kl. nära 12 på dagen. In fidem protocolli, Albert Munck. Onsdagen elen 15 Mars 1854. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 5 prot.-utdr. för förmiddagens plenum. Föredrogs StatsUtsk:s d. 11 dennes f. m. på bordet lagda Utlåt. JV2 58, i anledn. af väckt fråga om anstånd med återbetalningen af det staden Sölvitsborg vid 1844 och 1845 årens Riksdag beviljade hamnbyggnads-lån. Hr Bildt, Didrik Gillis: Jag har icke nied min röst kunnat biträda detta förslag, hvilket äfven synes af den reservation jag bifogat Utlåt., och jag ber att nu få tillägga några ytterligare motiver, hvarföre jag anser detsamma böra återremitteras. Staden Sölvitsborg har af R. St:r erhållit ett låneunderstöd af 10,000 FLrflr att under 5 år räntefritt innehafvas, efter hvilken tids .förlopp skulle årligen under 141 års tid, erläggas -^jjtfftSv-på^hela lönesumman, dervid räntan skulle endast beräknas till 2 proc. och återstoden utgöra kapital-afbetalning. Då staden erhöll detta lån åtog den sig att inom en viss tid hafva sin hamn färdig; men då denna tid tilländagålt, ingick staden till K. M. med underd. anhållan om förlängning derå, emedan man under arbetets lopp påträffat åtskilliga svårigheter, som vid dess början icke kunnat förutses. Jag har af handlingarne inhemta!, att förnämsta orsaken till arbetets fördröjande liärledt sig deraf, att man vid - upgörandet af den första planen till arbetet icke kommit att undersöka hurudant farvattnet var utanför sjelfva hamnen. Man fann sedan alt detta farvatten var en fot grundare än den upmuddrade hamnen. Man hade äfven gjort inloppsrännan till hamnen något krokig, men fann sedan olägenheten deraf och rättade detta förhållande.
''?bu är gäldenär besatt: vill bsn frän den besättning söka befrielse, ingikve derom tili Konungens Lefsltningrbafvande susökniog, vid bvilkeo, der den upp - ^a/rZV. X o 68. tagas skall, bör vars fogad en Z gäldenärens sila tillgångar upprättad förteckning, som skall vara gf bonom under edelig förpligtelse underskrifven, gitter ban med ed besanna rigtiglieten sk den förteckning, mä sädsn ecl i närvaro gf elen, som besättningen utverkst, eller bans ombud, alläggas bos Konungens 8efalliiingslisfvgr>ds eller inkör Domstol. Dger gäldenär ej tillgäng eller består elen eiidast i last egendom, varde lian, sedan cclen gflagd blifvit, ur bäktel genast lvsgifven. llar lian tillgäng i lösören, skall ban ock esler edens sfläggsnde lösgifvas, dock ej förr, an ssmms tillgäng eller sä mycket clerss, som mot gälden svarar, oell genast anväiidbart sr, blifvit i taka Iiälider nedsatt för sif borgenären i utma>ningrväg tillligndaliällas, ssmt sevi; derom lill KonungeiiS ?>> fgllningsbafvande iiigifvil. 8öker borgenär ej utmätning inom tre mängder derefter, ezer gäldenär godset äterlaga. 4 §- ''8ilter gal-Ienär vid början sf Loncurs i b^sätlningsbäkte; varde, sedan Kai» besvurit bouppteckningen, derutur lösgifven. Z §. 'Gäldenär, I,vsrs egendom blifvit till borgenärer i 6oncurz afträdd, vare fri fran besättning, utom i det fall, som i §. ak Loncurs Dagen den 12 lVIarr iddo sägs. 6 §. 'Dör fordran, som i gäldenär; Loncurs bevakad blifvit, eller för bvilken Iian en
Hvad åter angår Sederholniska arfvingarnes fordran, anser Utskottet billigt, att de bland bemäite arfvingar, hvilka här i Sverige äro bosatte och Svenska undersåtare, få för deras andelar uti berörde fordran tillgodonjuta samilia förmån , som blifvit beviljad andra Svenska undersåtare, hvilka ägt lika beskaffade fordringar; hemställande Utskottet slutligen till Riksens Ständer, huruvida, sedan tvenne tredjedelar bemäite i Sverige bosatte arfvingar fordran blifvit godfgjord, förden återstående tredjedelen, i likhet rrn-d hvad sorn vid liqviden af Franska fordringarna blifvit föreskrifva, RiksgaldsContoirets Obligationer på enahanda !ör - 34J Den 11 April, e. m. fallotid och med samma renta som de, hvil, ka till Sederholmska arfvingarna utfärdas, böra til! Kongl. LandtbruksAcademien aflemnas, eller om icke denna en tredjedel för RiksgäldsGontoiret må besparas; vid detta Memorial var fogadt ett särskildt yttrande af Herr Pålman, hvilket äfven upplästes. Lades på bordett Upplästes ett Memorial från StatsUtskottet, af den ii April, angående Konungens Nådiga Proposition om eftergift och afskrifning af den sedan år 1812 Särna Sockenboer ålagde Bevillning. Utskottet tillstyrker, uppå anförda skäl, denna eftergift, och anser det, i händelse af Riksens Ständers bifall härtill, handlingarne, i afseende på den Bevillning som nu skall regleras, böra till Bevillningsutskottet öfverlemnas. Lades på bordet.
St:rs plena eller att uptaga andra ämnen än de från plena remitterade; men Utsk:t, ehuru den motion, som föranledt ifrågav:de Betänk:des afgifvande, endast åsyftade en vidsträcktare utsyningsrätt till skogsalster å kronomarker inom VesterNorrlands län, gjort en hemställan, som afsåge utvidgning af nämnde rätt, icke allenast inom VesterNorrlands, utan äfven uti Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län; funne H. Exc. sig vara af Grundlagens föreskrift förhindrad att framställa propos. på bifall till Betänk:t i vidsträcktare måtto, än i hvad detsamma rörde VesterNorrlands län. Sedan H. Exc. härefter framställt propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, för så vidt den afsåge VesterNorrlands län, samt denna propos. besvarats med flere nej och några ja; gjordes propos. på afslag å Betänkrt, dervid svarades flere ja jemte ett eller annat nej; Och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts den 22 och 23 dennes bordlagde Betänk. N:o 202, i ani. af väckt motion om undersökning rör:de till flottan hörande segellinieskepps användbarhet för krigsbruk m. m. Hr Lilliehöök, Bertil: Min mening är icke att yttra mig öfver frågan i sin helhet, utan endast öfver några af Utsk:ts motiver, som synas mig, om icke oriktiga, dock vilseledande. Sålunda yttras att kostnaden för »förbyggnad» upgår till 75 proc. och för en »svår reparation» till 50 af den ursprungliga kostnaden. Genom denna beräkning kommer Utsk:t till den konklusion, att de å linieskeppet Fäderneslandet nedlagde kostnader upgått till 175 proc. af hvad nybyggnaden utgjorde, så att man skulle kunnat hafva 2 å 3 nya linieskepp i st. för ett enda.
I afseende på den verksamhet, som i lika ändamål borde kunna påräknas af socknenämnder och tillsyningsman, är 16 ännu mycket öfrigt att önska; ofta förspörjes klagan öfver brott emot person och isynnerhet emot ägande rätt; men man besinnar icke, alt dessa lika ofta hafva sin orsak i omöjligheten för den en gång brottslige, alt på ärligt sätt förtjena sitt uppehälle, då den bättre lottade är obenägen, att härtill lemna honom tillfälle, som orsaken till brottet är, att söka i den brottsliges egen förderf vade natur och onda böjelser; och ett säkert bevis för sanningen häraf finnes uti mängden af sådane, som dels, ehuru berättigade att frigifvas från härvarande afdelning af kronoarbelskorpsen, dock frivilligt der qvarstanna, dels ock anmäla sig, att åter blifva derstädes anställde såsom frivillige, ja till och med anhålla, att blifva dömde till en sådan förlust af friheten. Vid de resor jag gjort i länet, har jag ock iakttagit tillfället, att fästa folkets uppmärksamhet^ på dessa förhållanden, äfvensom derpå, att det för den fåtaliga ordinarie kronobetjeningen är omöjligt, att, som sig bör, upprätthålla ordningen, så vida icke invånarne sjelfve dertill medverka; och i den mån öfvertygelsen härom hinner vinna insteg, skola de institutioner, som i sådant ändamål tillkommit, säkerligen till allmän nytta mera utvecklas och blifva verksamma. Folkundervisningen är inom alla församlingar i länet, med undantag af trenne, ordnad i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga stadga den 18 Juni 184-2 och bestrides af vederbörligen examinerade lärare dels i fasta och dels i flyttbara skolor. De tre socknar, der sådant ännu icke skett, äro Listerby, hvarest anledningen dertill är, att en till skolhus inköpt byggnad icke fåll tillträdas och hunnit iordningställas så tidigt, att skolan före den i allmänhet bestämda tiden kunnat öppnas; samt Ramdala och Jemjö församlingar, der klagan blifvit förd öfver de i detta afseende fattade beslut. Fattigvården. Denna har inom alla församlingar blifvit organiserad, med iakttagande af föreskrifterne i Kongl.
Det var någonting i denna blick och detta svar, som kom hans bitterhet att smälta; och ju längre de gingo vid hvarandras sida, dessmer försvann den affekterade kylan i hans sätt. Han såg på henne, och här i det fulla dagsljuset märkte han, hur förändrad hon var; hur dragen blifvit genomskinliga och fått ett uttryck af undergifvenhet och blidhet, som icke funnits der förut. Hon hade kommit att likna sin mor, sådan Max mindes henne, året innan hon dog. Det fans i hela den unga flickans utseende en brist på lifsenergi, som grep honom för strupen med en plötslig ångest. Om hon skulle dö! Men han slog strax bort den tanken, som ett foster af hans egen, alltför lifliga fantasi. »Du hostar så ofta», sade han i lätt ton. »Hur är det med ditt bröst?» »Dåligt.» Hennes svar lugnade honom. En dödsdömd bröstpatient skulle icke ha svarat så. De hade vikit af in i Humlegården, medan hon talade, hastigt och febrilt, om de år, som gått; om lifvet derhemma på herregården, hur ensamt det var; hur hon längtat bort, bort från det alltsammans, från faderns kärleksfulla omvårdnad, från de dagliga omgifningarnes tryckande enahanda, ut, ut i lifvet, hon visste icke hvart. Det kändes bara så nedstämmande tungt att vara till ingen nytta, att icke ha ett arbete att egna sig åt, som mannen; icke ha en egen öfvertygelse att föra fram, icke en tanke, på hvars realiserande hon kunde sätta in sin kraft. Hur hade hon icke pinats af medvetandet om sin okunnighet, sin oduglighet, hur väl hade hon icke sett bristerna i den uppfostran, man bibringat henne i pensionen; och med allt, hvad en kärleksfull far kunnat uträtta för att göra henne lifvet soligt och lätt, hur illa hade hon icke blifvit utrustad att möta dess slitningar — allt det der, som kom inifrån, från ens eget väsen. Max gick vid hennes sida och hörde på denna bekännelse, som var så häftig och så varm i sitt utbrott, att den måste komma direkte från hjertat. Det hade runnit upp inom honom en stämning af den djupaste medkänsla inför denna ensamma unga själs tysta lidande.
Klippfisk, se Fisk, torr. Kläden, se Väfnader, Ylle. Bil. lill Expedit iöns - Ut skotte ts Förslag till und. Skrifvelse IV.-o 3o8. r» lvärde. Qrantitet för tullberäkning. Införseltull. Utförseltull. Knappar, af ämnen ej specificerade roo R:dr v. 25 Fr ia. Knifvar: i 16 Rak1 styck. _____ 16 't 3a — Penn, 1 styck. 8 L andra slag, samt gafflar ej \ ia. 16 specificerade 100 R:dr y. 33 16 3 Kol, trädKoppar; 1 Läst 1 — 1 75 Rå ( 1 Skeppund stäp. v. 1 10 37 24 _ ia5 Gå rad | Smidd, valsad eller gjutén:. Plåtar, myntade eller så kal1 Skeppund stäp. v. 12 0 — 5 i Gu lade Ungerska, samt gjutkakor , # ^ ^ Bottnar, Bleck af hvad dimension sorn helst, Spanskgrön-bottnar, blindmynt, gjuten spik, så kallade Negros och gramelerad koppar, samt uppdjupade och 32 1 Skeppund stäp. v. }4° 5 166 3a andra icke fullfärdig» arbe— te11- • • * i I Skeppund 4 12 24 — ^ Helfärdiga arbeten . , stäp. y. 1 Lisp. > JU * 4 4 Koppar-skrot eller gammal och brukad koppar, samt kopt OO par-aska Kopparstick, Estamper och Li1 Skepp. 16 32 — 16 32 — thographiska arbeten . too R:dr v. 5 F. ia. — Knappnålar, se Nålar, Knytningar, se Fransar. Kopparrök, se Vitriol, Zink. Koppartråd, se Tråd. Bil. till Expedit io ns-Ufs kottet s Förslåg till und. Skrifvelse N.o 3oS. 6t T ullvärde. Qvantitet för tullbevakning. Införseltull. Utförseltull. I 12 Kopparslicks-svärta
Sig. - Öppna bref, hvarigenom någon i Nåder tillägges de förmouer, hederstitlar och företrädes-rättigheter framför andre Undersåter, sorn llerrar Riksens Råd af ålder tillerkände blifvit Ch. Sig. 5oo: — Canzlgeb. 1 2 5: — Riddare-bref af Kongl. Maj:ts Seraphimer-Orden Ch. Sig. Gommendeurs-bref af Kongl. Maj:ts Svärds-Ordens Stora Kors -v af Kongl. Maj:ts Nordsljerne-Ordens Stora Kors i af Kongl. Maj:ts Wasa-Ordens Stora Kors J af Kongl. Maj:ts Svärds-Brden -v af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Orden l af Kongl. Maj:ts Wasa-Orden J Commendeurseller Riddare-Bref af Kongl. Maj:ts Svärds-Orden, hvilka, i följd af under påstående fälttåg skedd utnämning ut gifvas - Riddare-Bref af Konung Carl XIlI:s Orden Ch. Sig. Riddare-Bref af Kongl. Maj:ts Svärds-Orden Öppna Bref för Riddare och Ledamöter af Kongl. Makts Nordstjerne-Orden af Kongl. Maj:ts Wasa-Orden Fullmakter, Conslitutorial, Protocolls-Utdrag ni. m., hvarigenom Embeten, Tjenster, Beställningar och Sysslor med verklig lön vid Civile, Militaire, Ecclesiastike samt andra Stater, af hvad namn de vara må, tillsättas och bortgifvas, böra förses med - Ch. Sig. 5 procent Canzl.geb. 7^ procent Bih, till R, St, Prot, 1845, S Sami, 1 Afd, 17 Haft, l 133: 16. 275: — 55o: — 33: 16. 620: — 100: — 66: 3 a. 5o: — Fria. 25: — i5: — t2I proc 2 10 Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 3t. af lönen.
Om dessas utgifter anses jemförliga med vederlikars inom öfrige värfvade Corpser, är det svårt att inse hvarföre ej äfven enahanda förhållande skulle få gälla för öfrige grader. Lefnadskostnaden är nu mera i Skåne i det närmaste jemförlig med hufvudstadens. Isynnerhet är Malmö, hvarest största delen af Reg:tet finnes förlagdt, en serdeles dyr ort, der priserna å lefnadsförnödenheter i allmänhet rätta sig efter Köpenhamns-priserna. Då nu en tjensteman vid K. Vendes Art.Regte, förlagd till det vida billigare Christianstad, blifvit hugnad med löne-belopp, motsvarande Gardernas, har man svårt att inse hvarföre ej en vid Kronprinsens Husarer, förlagd till det dyrare Malmö, äfven skulle deraf vara i behof. Det skäl som af Hr Depart:tsChefen blifvit anfördt, eller Sqvadronernes spridda förläggningsorter, innebär, synnerligen för SuballernOf/icerarne, en anledning icke lill minskning utan till ökning. Det är nemi. ganska gifvet, att den Officer, som det ena året placeras på en Sqvadron i Malmö, det andra i Ystad, det tredje i Helsingborg, har vida svårare att inrätta sig husbållsamt och ådrages dessutom flyttningskostnader och andra utgifter, som icke den får vidkännas, hvilken alltid bebor en och samma garnisons-ort. Den 4 December e. m. 375 På dessa skäl, och ehuru jag ansett rättvisast om hela Reg:tets aflöningsstat blifvit lämpad efter den för öfrige GarnisonsReg:ten föreslagne, inskränker jag mig likväl nu att hemställa, det R. Höglofl. St:r måtte bestämma SubaiternOfficers-lönerne vid Kronprinsens HusarReg:te till enahanda belopp, som för Gardes-, Art:t och IngeniörCorpsen eller Löjtnant, l:sta klassen och 1 :sta Adjutant
Så god och from Amalia är, har hon ansats till intolerans i religiöst afseende; ty det fordras mer än godhet och fromhet att icke hafva det – det fordras vishet. – Likvisst voro hennes bekymmer icke ogrundade, då Friherrinnan blef dödssjuk och ändock aldrig talade i religiösa ämnen. Det herrskar nästan en dödskyla omkring en sjuksäng der man finner att: ”Guds heliga ord icke äro rätt till för den sjuka” – der verldshafvet är tankarnas syftemål – och der en så svår motsägelseanda, beherrskar den sjuka att den ensamt motväger hvarje välvilligt ord, yttrat af vänskapen. Ack! när skall en sådan menniska ”offra rosor åt Herren?” – i en evighetens evighet – kan man hoppas af Hans barmherrtighet. Baron Migneul’s bekännelse: att han och Friherrinnan icke gerna läste eller hörde läsas den sköna litteraturen, emedan de sjelfve utgjorde en roman, och icke ville läsa om sig sjelfva, är af en agtningsvärd uppriktighet. Jag vet personer, som alldeles af samma skäl icke tycka om den sorts lectur; men kallar den derföre lättsinnig och dålig, samt att den blott skämmer smaken för allt reelt. De älska icke att se passionernas hemliga strid inom deras eget bröst, eller någon enskilt passions der hemliga välde afslöjadt och tydligt framstäldt i en bok. Friherrinnan eller Eugenie Quemarez kallade lifvet, kort innan hon lemnade det, för ”en épisode.” Visserligen måste inför den store Evige, som hafver verldarna till sin fotapall, en menniskolefnad – bland chörerne af dessa verldar – blott vara en épisode; och likvisst vara nog för menniskan att det så är. Denna fina observation vid Friherrinnans dödsbädd: ”att icke ett leende smyckade den hängångnas ansigtsdrag, såsom man annars ej sällan ser, då en skön själ lemnar det slutliga spåret efter sig vid afskedet ifrån kroppen: icke ett sådant leende, ej den fullt försonades, ej den rent i Gud afsomnades: men en viss förklaring, en hängifvenhet, ett bönfallande hopp stod der skrifvit.”
KrigsColhm 1774, der de förblefvo tills det inrättades en enda och Allmän ÖfverDomslol för krigsmakten till lands och sjös i Sverige och Finland, under benämning: K. M:ls KrigsHofRätl, hvilken tog sin början d. 16 Under samma dag utfärdades en särskild Rättegångsordning för K. KrigsHolRm, som skulle bestå af minst 7 ledamöter, deraf 6 militärer, med Ordf:de inberäknad, hvilka K. M. utur krigsmakten qvartaliteter, eller efter som omständigheterna fordrade, ville låta kommendera. Från denna Rätt skiljdes sedermera alla mål och ärender som rörde Stockholms garnison, samt den här förlagde bataljon af Arméens flotta, hvilken skulle tillhöra en särskild GeneralKrigsRätt, med GeneralAdjutanten till Ordfide, eller i händelse af hans förfall, af den Reg:tsChef, han, å K. M:ts vägnar, ägde utse, och såsom ledamöter 5 Reg:tsOfficerare, jemte en Justitiarie. Denna KrigsRätt tog sin början d. 1 Jan. 1794. Den 16 Aug. sistn. år, inrättades en AmiraliletsKrigsHofRäll i Carlskrona, samt d. 19 Oct. s. å. en ÖfverRätt vid Arméens Flotta, hvarföre alla ärender rörande krigsmakten till sjös, likaledes skiljdes från K. KrigsHofR.-n, som således endast handlade LandtArméens rättegångsmål. K. KrigsHofR:n uplöstes d. 1 Jan. 1795, då LandtArméens rättegångsmål öfverflyttades på GeneralKrigsR:n, som då blef OfverDomstol för hela krigsmakten till lands. De 3 KrigsÖfverDomslolarne voro således: GeneralKrigsRm för Arméen, AmiralitetsHofRm i Carlskrona för krigsmakten derstädes och OfverRm i Stockholm för Arméens Flottas Stationer.