Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– Men madame, svarade amerikanskan stolt och lifligt, där hon oförfärad vek af nedåt de smutsiga gränderna åt Dearborn – vårt land skulle ju vara ett hem för en förbättrad mänsklighet – starkare hjärnor, – starkare hjärtan – är det vi, som skola gå ned till den invandrande dräggen ... se rundt om er här ... skola vi göra oss till deras like, till slafvar af deras behof ... hvilken själfbekännelse full af mördande ironi, madame – hvad är då hela vår idé värd? Hur modigt de lyste, dessa strålande flickögon! Louise såg försagd framför sig. Något inom henne grät, hon visste icke hvad – själfva saken var henne i grunden rätt likgiltig. Men det var som längtade hon att sträcka ut armarna efter något fritt, ljust, något stort ... och behålla det ... svinga sig uppåt ... Nej, nej, nej, hon ägde inga vingar mer. När de suto i väntsalen, strök miss Hyne plötsligt hennes hand och sade barnsligt ljuft och skyggt: – Ni måste komma och hälsa på mig i Blue Point – och er man naturligtvis. – Honom känner ni ju alls inte, ropade Louise spändt. – Jag känner er – det är ju tillräckligt. Amerikanskan log fint och klokt – gif mig adressen. Louise lutade sitt hufvud ned och grät stilla. TOLFTE KAPITLET. Värmen står som en glödhet vägg inne och ute. Från gården bölja stundtals vedervärdiga dunster in genom det uppdragna fönstret, och Louise tar emot dem med en darrande ryckning på näsborrar och i mungipor. Plågad af brännande feber rullar hon från ena sidan af den breda bädden till den andra för att finna ett ögonblicks lindring. I våningen öfver faller en tung kropp ned i en knakande säng, och strax därpå ljuda snarkningar genom de tunna trossbottnarna. Herr Silfversvan hemfördes i morse af polisen. – Men om det endast vore tyst – ett ögonblick bara. En fiolstråke gnisslar ihärdigt någonstädes – folk glömmer alltid att stänga dörren till köket – eller vilja kanske icke.
De öfriga Grundlagsfrågorna blefvo intill nästa Plenum uppskutna. Ut Supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. ildter uppläsande af Höglofl. Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag af den 8 denne?, innefattande det beslut, att Trycknirigs-afgifterne för de af Constitutions-Utskottets Secreterare författade och ibland Riks-Stånden redan utdelade Tabeller öfver alla de Förslag till förändringar eller tilläggningar i Grundlagarna, sorn sedan de 3Ute sist förflutne Riksdagarne hvilat, skulle af den 413 Den 12 Juni'. deri anslagna Riksdags-kostnads Summan bestridas j beslöt Prest - Ståndet att uti berörde beslut med. Högloft. Ridderskapet och Adeln instämma. Ut Supra Ex Protocollo ./. TJ. Almqvist. Utdrag af Vallöf. Borgare-Ståndets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 12 funt 1815. S. 13. Sedan Högloft. Ridderskapet oell Adeln genom ett nu föredraget och uppläst ProtocollsT utdrag af den 8 i denna månad, medeit sitt då fattade beslut, att, till utdelning inom Stånden, Utaf de till Riksdagskostnaden anslagna medel , skyndsamt till trycket befordra en af Constitutions-Utskottets Secreterare författad öfversigt af alla från sistförflutne jme Riksdagar till afgörande hvilande förslag till förändringar eller tillaggningar i Grundlagarna, samt en sådan tryckning redan blifvit besörjd, biföll Borgare - Ståndet nti äfven, för sin del , att kostnaden må af de ofvannämnda medel ersättas. Ut Supra. Ex, P rotocollo Carl. Magn. Robsahm. S. D. Den l a Juni. 413 S. D.
Men enär förhållandet nu är helt och hållet förändradt och lånebehofvet större än någonsin, så att denna fond, som utgör en tillflykt i behofvets stund för alla samhällsklasser, är för närvarande så otillräcklig, att lånesökande med godkända dokumenter få vänta i 5 å 6 veckor innan lånen utfalla, så synes sannerligen icke varu skäl att nu tillstyrka en ytterligare förminskning. Mig förekommer det till och med nästan otillbörligt, alt man icke fästat minsta afseende på de motioner, som begärt tillökning i denna fond, utan gått en 80 Banko-Utskottets Betänkande J\i 25. alldeles motsatt väg; och ehuru äfven Låne-kontoret i Malmö beklagat sig öfver otillräckligheten af den dit anvisade fond, och oaktadt Banko-Utskottet måste uttryckligen erkänna att närvarande förhållande icke är fördelaktigt för en fortsatt indragning, samt derjemte förklara, att lånefonden i Wisby, såsom otillräcklig för bebofvet, icke kunde tåla någon förminskning; så har likväl Utskotts-majoriteten föreslagit en fortsatt indragning af 200,000 R:dr om året under påföljande 5:ne år, hvarigenom alltså en förminskning skulle ske så väl vid Diskontverket i Stockholm, hvarest, såsom förut nämndt är, likasom i Wisby, den nuvarande fonden är alldeles otillräcklig, som ock vid de öfriga Låne-kontoren, der samma förhållande eger rum. Ibland skälen för denna indragning har man anfört, att Riks-banken icke bör hafva sina kapitaler fästade för så lång tid som 2V2 å 3 år. Men detta är ingalunda förhållandet; ty en femtedel deraf ingår oupphörligen hvar 6:te, hvar7:de eller åtminstone hvar 8:de månad. Och det kan väl icke heller vara så allvarligen menadt med förebärandet of en sådan orsak. Ty Filial-bankerna göra icke ringaste kapital-afbetalning och få dock på ytterst billiga vilkor behålla sina undfångna penninge-försträckningar, uppgående till 9 millioner Riksdaler, oförminskade uti 10 års tid; hvilka penningar endast i yttersta nödfall kunna uppsägas till successiv inbetalning på fem år. Vidare har man sagt att dessa omsättningslån icke användas för produktion och industriel verksamhet.
I så väl de sednast utkomna, som af mig förut åberopade fem-årsberättelserna, som ock skogsstyrelsens underdåniga berättelse, finna vi beklagligen, att böterna för åverkan gå till allt för betydliga summor, och hvad utseende statens skogar hafva efter all åverkan, derom kan man göra sig ett begrepp, utan att hafva sett dem, tillika då man vet, att i allmänhet intet göres för befordrandet af återväxten. I de norra länen eger skogen visserligen ännu ej något högt värde, och må den närv:de generationen taga den största möjliga inkomst af den nu öfvermogna skogen, der den finnes; men på samma gång, som den närv:de generationen begagnar sig af hvad våra förfäder sparat, eller icke kunnat förstöra, så återstår ock för oss den ovilkorliga skyldigheten, att tillse, att våra efterkommande ej få allt för stora anledningar att klandra oss; för hvad vi uraktlåtit att göra, det nemi. att tillse det de uthuggna och sköflade fälten åter blifva satta i skogbärande tillstånd. Den tid kan komma, om ock efter hundratals år, då de norra länen blifva mera befolkade och statens egendom äfven der kan lå ett högt värde, och i ganska betydlig mån bidraga till statsverkets ökade inkomster, isynnerhet sorn vi veta, att för återväxten der erfordras 180 å 200 år. På grumt af hvad jag här yttrat, får jag vördsamt påyrka Betänk:ts återremitterande. Hr von Knorring, Oscar: Då jag nu nödgas uppträda för att söka åstadkomma ett annat beslut än det, hvartill Utsk:t vid behandling af detta ärende kommit, anhåller jag att få på förhand tillkännagifva, att sådant alls icke härleder sig från någon klandersjuka eller något begär att förringa Hr General-Direktörens för Skogsstyrelsen förtjenster; tvertom är han en person, som jag alltid egnat en särdeles aktning.
Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att den uti nu Fisk, saltad, gällande tulltaxa för artikeln saltad sill stadgade införselstull af 25 öre per Cent1 ' ner fortfarande skall bibehållas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kominer, enligt Bonde-Ståndets beslut, saltad sill att blifva vid införsel tullfri. Som denna omröstning utfallit med 73 Ja och 46 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. S:dra omröstningen: Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd gillade förslag, att potatesmjöl och stärkelse skola uti införsels-tarifen upptagas på följande sätt: lith. till R. St. S Sami. 1 Afd. 27 JM/t. 1 é Ättika. 2 BeviUnings-Utskotlets Memorial N:o 37. Potatesmjöl eller malen potates Fritt, Stärkelse af hvete, potates eller andra vegetabiliska ämnen 1 skålp. 6 öre, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, artikeln potatesmjöl icke under särskild rubrik i tulltaxan upptagas, utan hänföras under rubriken stärkelse, samt sålunda, lika med denna sednare, draga en tull af 6 öre per skålp. Denna omröstning har utfallit med 76 Ja emot 43 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. 3:Jje omröstningen: Den, som antager Utskottets af två Stånd godkända förslag, att tullsatsen å ättika, alla slag, bestämmes för 1 skålp. till 6 öre, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer tullen å ättika att fastställas till 8 öre per skålpund. Då omröstningen, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med 60 Ja och 58 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
,• [ toränderhga . 27,2 » » Understöd 2,0 » » Fonds non-valeurs 6,9 » » » de réimposition 1,0 » » Uppbörd 0,9 » » S:a 438,400,000 mill frcs. Förhöjningen genom tillskott utgör i medeltal 66 procent, men kommuner gifvas, der den uppgår till 100 procent. Debitering oell uppbörd. Sedan genom den årliga skattelagen skattebeloppet för hvarje särskildt departement blifvit faststäldt och af finansministern delgifvits prefekterne, bestämmes af departementsrådet skattens fördelning på arrondissementerna, och af arrondissements-råden på kommunerna, hvilket sedermera genom refekten före den Usta Oktober hvarje år delgifves åt departementsskattedirektionen. Denna embetsmyndighet granskar fördelningens laglighet och beräknar, med ledning af befintliga skattelängder, den afgift, som af hvarje kommunens invånare skall erläggas. Likaledes pröfvar och bestämmer den särskildt det belopp, som i och för yrke och rörelse bör af hvarje skattskyldig utgöras. De häröfver för hvarje kommun eller sektion särskildt upprättade uppbördslängderna öfverlemnas till prefekten, hvars underskrift åt desamma gifver laga kraft. Skattedirektionen öfversänder derpå längderna jemte utfärdade debetsedlar till uppbördsmännen inom arrondissementerna, som debitera sig de ifrågavarande summorna samt öfverlemna handlingarna till lokal-uppbördsmännen, hvilka utdela debetsedlarna samt genom marens (orlföreståndarens) försorg låta kungöra uppbördslängden inom kommunen. Detta kungörande bör ega rum före den Usta Januari (undantagsvis i större städer före den Usta Februari). Under årets lopp hafva skalte-embetsmyndigheterna att uppsätta skattelängderna, upptaga tillkomna nya skatteföremål och personer, timade förändringar med mera. Uppbörden verkställes med en tolftedel af skattebeloppet under hvarje månad och börjar i Februari hvarje år. Dagarna för uppbörden, som sker inom kommunen, kungöras genom marens försorg. Bland skatte-embetsmännen skiljer sig skcittelcontrollören till sin verksamhet i betydlig mån från andra länders motsvarande funktionärer.
Landtm, tillkännagaf, att Ridd.direct:n anmält sig till referent af R. o. Ad:s förhandlingar hafva antagit vice Notarien Lagerstråle, hvilken ensam åtagit sig ansvaret för nämnda befattning, men fått sig till biträde vice Häradshöfdingen Lindencrona; och hade Directionen ansett platsen för referenten böra blifva vid ett af notarieborden i Riddarhussalen. Directionen hade derjemte anmält, att de anteckningar, som af dessa referenter göras, skola andra dagen efter den då öfverläggningen ägt rum, klockan emellan g och 12 på dagen, vara tillgängliga till justering i Ridd.cancelliet, hvarefter de hållas lidnings-redactionerna tillhanda. Gr. Horn, Claes Fredr.: Det synes, som vid detta tillfälle directtn fästat alltför litet afseende på den del af R. o. Ad:s ledamöter, som är arbetande i Utsk., då directcn tilltrott sig att på förhand kunna utsätta den timme, sorn nu blifvit uppgifven, för justeringen af de härstädes under debatterna afgifna yttranden, hvilka sedermera skola utlöpa bland allmänheten. Jag har förut protesterat mot hela åtgärden såsom olämplig och, efter mitt begrepp, olaglig, emedan medlen till de ifrågakomne referenternes aflönande Uro tagna der, hvarifrån de icke bort tagas; men jag ber att Den So September. 6^5 än ytterligare få nedlägga min protest mot en sådan tydning, som skulle de afgifna och i korthet refererade yttrandena efter förutnämnda tids förlopp anses justerade. Sådant kommer jag icke att erkänna. Frih. Boye, Ludv.: Jag erkänner gerna välmeningen hos dem, som begärt denna anstalt; men jag tror att härigenom förhållandet skall blifva sämre än förut. Tillförene hafva tidningarne gifvit visserligen många ganska felaktiga, ja, bristfälliga uppgifter om förhandlingarna här, men dessa uppgifter hafva icke haft auctoiiteten af att vara justerade. Nu skulle deremot hvarje misstag synas och antagas af allmänheten som justeradt. Emot denna praescription för talarne inom oss protesterar jag för nain del, emedan den är verkställbar kanhända af somliga, men icke af alla.
Gerna skall jag medgifva, att sakernas lyckliga utgång, att Sveriges vundna ära Och dess närvarande anseende, icke kunna tillskrifvas Ministéren. Vid sidan af en stör Man kunna dess Embetsman sällan hafva annan förtjenst än att med nit och drift biträda och fullgöra Hans afsigter för det allmännas väl Det fordras en alldeles ovanlig förening af sällsynt gynnande omständigheter och sällsynta egenskaper, för att en Embetsman skall kunna spela Sully’s eller Oxenstjernas röle; men Preussen uppsteg icke mindre under Fredric Ikdra till en Stat af första rangen, ehuru Hertzberg knappt syntes förrän efter hans död och nationell kan ej mera fordra, än att dess angelägenheter väl vårdas, utan att äga rätt att klaga, om hon derföre har att tacka Regenteds öfversräffande egenskaper. Om Regenten äf missnöjd med sina rådgifvare, är det hans rätt att endtlediga den^ om Nationen tror dem vära skadliga, har hon rätt att begära deras aflägsnande. Må Friherre Anckarsvärd i behörig ordning uppgifva de anledningar j han har att yrka ett sådant steg. Han kander vägen och den har under denna Riksdag icke blifvit obegagnad. Men obestämda och obevigta tillmålen kunna skada men icke öfvertyga, kun. ha endast ådagalägga att man är missnöjd j Den I7 April e. Lii. 583 toen icke åt att man har rättmätige örSaket dertill. jag skulle stadna här, öm icke, af Friherre Anckarsvärds anförande återstode ännu en punct, som jag tror vara mera Allmänhetens än Ministérens sak,det är det påstående Friherre Anckarsvärd yttrat,ptlSvenJkaFolketfcdanJtJla förändringen i defs Stats fläck icke fått tillgodonjirf andeli minjla fördelogtiga förändring i defs fällning. Friherre Anckarsvärd säger; Stige de;, fram, font med hopp om framgång för bevisningen, kail på få att Svenfka Folket nu 1823, b finner fg i ett bättre tuera individuell lyckligt tillfånd, än förty år fedan vid denna Lid.
Så väl uti förevarande, som öfriga vid denna Riksdag rörande de borgerliga näringarne förekomna ämnen, har Borgare-Ståndet underlåtit vända sig till de respective Med-Slånden, emedan en beklaglig erfarenhet ådagalagt, att sådant, utan någon för Borgare-Ståndet gagnande påföljd, endast skolat leda till en obehaglig strid. För öfrigt anser Borgare-Ståndet frågan om den så kallade näringsfriheten numera icke utgöra föremål för Rikets Ständers gemensamma öfverläggningar, sedan densamma blifvit i underdånighet öfverlemnad till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och slutliga afgörande; och ehuru ytterligare åtgärder i detta afseende åter vid innevarande Riksdag blifvit från tvänne Riks-Stånds sida yrkade, har dock frågan härom, enligt Borgare-Ståndels underdåniga tanka, förfallit.” Sedan näringsfrågan åter blifvit väckt vid sistförflutne Riksdag, afgåfvo Rikets Ständer den 28 Mars 1835 en underdånig skrifvelse, deruti, efter upp - 4*4 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrijveisej N.-o 186. tagande af hvad sig tilldragit under 1823 års Riksdag, Rikets Ständer anhålla, att de då i underdånighet öfverlemnade förslag till Förordning om handtverkerien, till Författning om gerningsmäns antagande på landet, och till Handels-ordning måtte, efter föregången Kådig pröfning och sedan de lättelse!' och förändringar, som uti berörde förslag kunna anses nödiga, blifvit verkställda, varda, före nästa Riksdag, såsom allmän lag till efterrättelse utfärdade. Den 22 påföljande Maj anmälde Borgare-Ståndet, i underdånig skrifvelse, sin äfven denna gang fortsatta reservation mot de öfrige tre Ståndens tillgöranden; och finnas uti samma skrifvelse om näringsfrihets-frågan nedanstående yttranden: ”att Borgare-Ståndet är för sin del öfvertygadt derom, att vigtiga skäl föranledt E. K. M. att ännu icke hafva lemnat någon afgörande åtgärd ät de sålunda E. K.
Af denna summa är visserligen blott en mindre del ännu använd; men, flå byggnadsarbetet under de år, som förflyta, innan Rikets Ständer efter nu instundande riksdag ånyo sammanträda, bör med drift och verksamhet fullföljas; kommer under samma lid åtminstone lika summa eller 150,000; alt för ändamålet erfordras, i följd hvaraf Kongl. Majit nu å sistnämnde belopp äskar anvisning. Tillsammans anslag för tillfälliga behof R:dr 360,191:16. — I sammanhang härmed vill Kongl. Majit gifva Rikets Ständer tillkänna: dels att domkyrkans i Wexiö lutorer, Kongl. Majits Befallningshafvande i Kronobergslän och Biskopen öfver Wexiö stift, i underdånighet anmält, alt, i anseende till bristande utrymme för Wexiö domkyrkoförsamlings betydligt ökade folkmängd och det förfallna skick, hvari domkyrkans vattentak sig befinner, tillbyggnader och förändringar å kyrkan äro af behofvet oundgängligen påkallade, hvilka enligt förslag medföra en kostnad af 43,557 R:dr 32 sk., vida öfverstiga domkyrkokassans för andra ändamål jemväl påräknade tillgångar, som vid sista bokslutet utgjorde endast 29,754 R:dr 22 sk. 4 rist.; hvarföre ock bemälde embetsmyndigheler hemställt, att Kongl. Majit måtte af allmänna medel bereda Wexiö domkyrka ett lån af 25,000 R:dr B;ko, lili en början under några år räntefritt, och sedermera emot årlig inbetalning af fem procent utaf lånets ursprungliga belopp, af hvilken årliga inbetalning en del skulle utgöra ränta, beräknad lill 3 procent, och det öfriga kapilal-afbetalning; dels att Direktionen för Institutum Clinicum i Lund och dermed förenade Malmöhus läns lazarett, kurhus och barnbördshus i underdånighet fästat Kongl. Kongl: Maj:ts Nåd.
Kronobetjeningens tidiga föranstaltande vara anskaffadt och före truppens ankomst på Inqvarteringsgifvarne fördeldt, hvarvid de för ordningen om truppens fortskaffning och persedel-transporter åtföljande fourragerings-stater lända Kronobetjeningen till efterrättelse. §■ 21 (23) Tillfällig inqvartering erhålles alltid in natura och åtföljer på inqvarteringsgifvarens beko tnad, jemte rum m. m., enligt tariffen Tillfällig ingvarUt. E, ljus och ved, den tid på året behof deraf inträffar, inrinaStura.0reSallti(i som i allmänhet räknas från den 1 October det ena å« ret lill den 1 April det andra; börandes så vål Officerare som Under-Officerare samt vederlikar låta sig nöja med de rum, säng och sängkläder, som kunna åstadkommas. §. 22 (24) När, jemlikt föregående 20 (22) §, omständigheterna ovilkorligen bjuda, att Cavalleritrupp måste i stad iriqvarteras, böra Om romförCarum för hästarne under tak af husvärdarne anskaffas; **ar!aCrtUPPer>ha" likaledes hvad som öfver natten kan erfordras till krubbstänger, i fall intet ordentligt stall är att tillgå. §. Statssamt Allm. Besv.- och Oecon.-Vlsk. Betänkande N.-o tfl. lj §. 23. (a5.) Den stund på dagen tågande trupp förväntas, skall Om mat m.m. för mat vara i beredskap för gemenskapen och dem, som tjsaniiltrupper, bestås egna portioner, tillagad af sådane födoämnen, sora i mnrkegångstaxan äro tagne till grund för portionsprisets bestämmande, eller af dem, sorn hosföljande stater Litt. F. utvisa, eller ock af andre persedlar efter deras förhållande lill dem, som i dessa stater upptagas.
Brefvet den 29 April 1807 förklarat det vara med Författningarne instämmande, att från Säterierne skiljde Insockne-Hemman skulle förlora deras Insocknefrihet, borde ock detta Stadgande ytterligare fortfara och blifva gällande, intill dess ett sådant frånskiljdt hemman återlades under gamla Hufvudgården; hvaremot Rå- och Rörs-hemmaneiij såsom belägne inom ett lagligen bebyggdt Säteries rågång, enligt rättsgrunder syntes, utan afseende på ägare och att de blifvit frän - 68 St ats-Ut skottets skiljde Sätesgården, Jjöra hädanefter tillgodonjuta sia Rä- och Rör frihet, så länge Säteriet är så bebyggd! och vårdadt som Författningarne föreskrifva; dock har Collegimu härvid tillika fastat uppmärksamheten på de betänkliga följder, genom hernalsoch rflttegångsfrågor, som skulle uppstå, om de friheter, som köpare ansett åtfölja jorden, komrao att upphöra derigenom, att densamma genom försäljning eller på annat sätt blifvit skiljd ifrån Sätesgården, och hurusom ett sådant stadgande skulle till en del motverka och försvåra jordens styckning och den deraf följande bättre odling. De af Collegium åberopade Författningar innehålla : 3:dje Puncten i K. Förordningen den 6 Nov. 1678, ”När een Sätesgård är rätteligen bebygd och med Ägor ”sampt dess cultur försedd, medföfier den frijhet, att ”ther under leggia Ladugård till tarf och beqvemlig”het, och sedan njute then byen, sampt dhee Hem"man och torp, det vare sigh Skatte eller Frälse un”der Råå och Röör; the nembligen som Husbonden ”sjelf äger , och med fulla skahl bevisligen leggja in”nom then Bålbyens ägor, uthi hvilken Sätesoch Af”vclsgården är belägen, antingen sådane
Samt mo de nrr oroterade Hemnmnnen till utgörande manskap, sorn troligen bl isma 7,eros Blifvande såmedelst en SweE Brm«eutgörande nägot öfwer 60,oss stridbare ucan, oberäknade ofwanuäm» de Fördubblings Batsman., Och hwilkm Annee, stor i. afseende pä 3kikets föga öfwer Twa millioner utgörande folknummer, wäl ritrustad och med fine behof wederbörli» gen underhallen, samt icke saknande erfarne anförare, likmätigt min förhoppning, stall göra en fiendes sträck oH, kunna tillräckligen freda Rikets gransö^ Sedan jag har ofwan yttrar den tankan, att Högloft Utstoktet utaf Högst aöeropadc Nädiga Skrifwslse, endast haft anledning förestå motswarande krigsmän, i stället för den till indragning i fraga warande Wargermgen, sä följer wäl deraf, att blett pä sädan grund, jag för min del icke kair tillstyrka, det nu sä kallade förswarsmanstapcts utgörande, till ett antal af Zo,ooo man, utan haller i ödmjukhet före, atf samma Trouppe kan och bör inskränkas till 20,000, hwarigcnom säsom nystbcrördt är, Armeen blifwer något öfwer' 60,00-0 man, men utom nysinämde grund, anser jag ocksä den af Utstottet harutöfwer föreflagna tillölningeir af zo,ooo man stridande mot en wäl be - Dcn April. 428 beräknad jemförelse ej mindre emot Rikets totala folkstock, än emot Rikets Jordbrukares och öfrige Närings-IdkarcS behof i höglia mätto stridande.
Vid den 5 September anställd inventering befunnos säkerhetshandlingarna för Lazarettets utlånta medel i behörig ordning. Följande obligationer ingingo i kassabehållningen förenämnde dag: Kurs vid Belopp. Räntefot. inköpet. Ostgöta » 1,500. 5 %. 100 %. 24 \ T — 186 — > Kurs vid Belopp. Räntefot. inköpet. Finspongs bruksegares , 50,000. 6 %■ 100 %. Danviks hospital. Uti dess räkenskaper, hvars granskning i Kongl. Kammar-rä gon anmärkning, lemnäs följande öfversigt af inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1862: Tillgångar Uppbörd: Hemmansräntor, arrenden och kronotionde m. m. Tomtören Hyresmedel Kostoch underhållsmedel Räntemedel Tolagsmedel Danvikspenningar Spanmålsförsäljningsmedel Qvarlåtenskapsmedel Rekognitionsmedel Skatteköpsmedel Restitutioner Gåfvor och testamenten Armbössemedel Diverse inkomster Balans till år 1864: Skulder Span mit 1. Kub.fot. k:r. 9. 3. 15,522, ledt. till t nå- Penning ;ar. Kredit. Balans från år 1862: Transport: — 37,130: 73. i — 187 - * Spanmål. Penningar. Kub-fot. k:r. R:dr. öre. Afskrifmngar och af korin ingar: Underhållsbidrag till Stockholms hospital — 24,000: — Medicinalier ... . - 1,513: 16. Husgeråd och inventarier - 696: 6. Hästarnes utfodring > 600: Halans till år 18U4: Tillgångar: Kontant behållning — 12,518: 40. Utlånta medel — 85,361: •— Behållning af spanmål 2. 5. Under revisionsåret hade vid denna välgörenhetsinrättning blifvit underhållne och vårdade: på hospitalet 214 och med så kallad enkhuskost 54, eller tillsammans 268 personer.