Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad serskildt angår föreskriften i 2 morn., ”att vid angifningsinlagan ”alltid skall bifogas Magistratsbevis, att tillverkaren eller afsändaren personligen inför Magistraten med ed fästat att varan är Svensk lillverk”ning, samt, då fråga är om Tobaksfabrikater, Segelduk eller Packväf, att ”den är af utländskt råämne, äfvensom om Bomullsväfnad, att den är til 1- ”verkad af utrikes spunnet garn, i finhet af N:o 32 eller deröfver efter ”Engelsk beräkning,” har Utskottet, med uppmärksamhet å hvad vid återremissen från Preste-Ståndet blifvit erinradt om olämpligbeten och äfventyret af ovilkorlig edgång i så beskaffad fråga som denna, ansett sig böra hemställa att momentet må få följande lydelse: ”Att vid angifnings-inlagan ”alltid skall bifogas tillverkarens under edlig förpligtelse afgif”na och med två vittnen bestyrkta försäkran, att varan är ”Svensk tillverkning, samt, då fråga är om Tobaksfabrikater, ”Segelduk eller Packväf, att den är af utländskt råämne, äfvensom om Bomullsväfnad, att den är tillverkad af utrikes spunnet garn i finhet af N:o 32 eller deröfver efter Engelsk beräkning; kommande &c.” Slutligen har Utskottet ansett sig böra hos Rikets Ständer anmäla, att, sedan Utskottet i dess betänkande N:o 12 hemställt, att, med rättelse i det för Blaggarn och Kanfas gällande tullvärde, 36 sk. skålpundet, till ett med det verkliga närmare instämmande belopp af 1 R:dr, införselsafgiften borde i samma förhållande höjas, nemligen från 12 till 16 sk., Bevilhtings-Ulskoltets Memorial, N\o 35. 7 sä och efter det Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden godkänt denna förhöjning, så i värde sorn tuli, men Ridderskapet och Adeln bibehållit de nuvarande bestämmelserna, bade, vid uppställningen i memorialet N:o 30 af voteringspropositionen angående denna fråga, värdeförhöjningen blifvit förbisedd och propositionen således kommit att omfatta endast tullförhöjningen.
N:o 3 a. till Kongl. Maj.ts Nåd. Prop. N:o 1, om Stasverket 18t65. Kavalleriet. förutom vid alfa regementen, utom de begge Skånska Infanteriregementena, borde bestås ett mönsterskrifvare-arvode; att skarpskyttar, som nu äro 64 på regemente, må bestämmas till 48 på stambataljon, för att blifva 52 på fältbataljon; att timmermän, som nu äro 8 på regemente, må blifva 6 på stambataljon, för att vara 4 på fältbataljon, såsom förgångsman vid en timmermansafdelning, bestående af dessa 4 timmermän och timmerraansbiträden från beväringen, hvilka alla då bära någon lämplig verklvgsutredning; och att sjukvåidssoldatei, sorn nu äro 8 på regemente, må ökas till minst 6 på bataljon. För närvarande eger Kavalleriet en sammanlagd styrka af 4,290 man; hvilket icke motsvarar arméens behof, då derifrån skola utgå depötsqvadroner, kommenderingar till intendenturen, tross, ordonnanser vid staberna, detacheringar, bevakningstjenst, reserv, m. m. Till Rikets senast församlade Ständer afgaf E. K. M. Nådig proposition om kavalleriets ökande med 500 man, grundad på Landtförsvarskomiiéns förslag att låta Smålands Hussar-regemente, i likhet med Smålands Grenadierbataljon, förändras till infanteri och i stället låta det afsutna Westgöta rusthållsregementet åter uppsitta; men Rikets Ständer, ehuru erkännande behöfligheten af en tillökning i kavalleriets styrka, kunde för sin del icke godkänna förslaget, utan ansågo, att kavalleriets förstärkande genom indelt eller värfvad trupp borde kunna med största fördel åstadkommas i förening med vakans-kontrakternas förnyande vid de afsutna rusthållsregementena och vakansafgifternas förhöjande till ett belopp, närmare motsvarande värdet af den skyldighet, de äro beräknade att ersätta.
Jag har nu erhållit Statsocli Banco-Utskottens Betänkande N:o 26, angående Banco-Discontens Lånerörelse, och de omständigheter rörande densamma, hvilka ansetts äga sammanhang med allmänna Finance-regleringen, som blifvit den igsistlidne Julii af Ridderskapet och Adeln bifallit, och hvilket innehåller, att de särskildta Discont-Contoiren för Rikets TVästra och Södra Landskaper borde förvaltas wider Banco Styrelsens öf verinseende och ansvar. Det är således redan en gång beslutadt, att dessa utgreningar skola stå under Banco-Förvaltningens öfverstyrelse. Något häremot stridande lärer icke nu kunna fattas, och jag tror ej eller det vara nyttigt, så vida slitningen mellan enskilda interessen skall förekommas. Jag yrkar derföre proposition på Friherre Cederströms förslag, samt att Directeurernes tillsättande ej må hero af Riksens Ständer Ståndvis. Grefve von Schwerin: Jag har redan yttrat, hvad jag i sjelfva saken anser vara det rätta. Jag får nu tillägga, att då Utskottet föreslagit Directeurernas antal till fyra, tror jag ej det vore rätt, att, på sätt Friherre Cederström föreslagit, minska deras antal till tre. Antalet af fem Directeuver, Ombudet inberäknadt, ger bestämd Den 7 November f. m. pluralitet; är deras antal endast fyra, så får Ordföranden för stor öfvervigt, eller också komma många mål att förfalla. Likaledes hemställer jag till dem, som föreslagit, att Directeurerne borde bestå af en lagfaren person och en handlande, om ej det vore så. godt, att i detta fall lemna Fullmägtige full latitud. Det är icke att befara, det ju desse med noggrannhet söka uppfylla Riksens Ständers uppdrag. De böra afse icke blott ortens, utan det helas fördel; och jag förmodar deras val falla på personer som både lemna säkerhet åt Verket och skola tillfredsställa allmänna opinionen i orten. Friherre HjertaFredric:
Frågan, huruvida obarkadt timmer, som flottas i elfvar och mindre vattendrag, skadar fisket och det till sådan betydenhet, att lagen måste träda emellan för att skydda fiskeriegares rätt, torde enligt vår uppfattning, utgöra ett ämne, som bör vara föremål antingen för den lagstiftande maktens öfverläggning. och beslut eller ock för lagskipningen i vanlig domstolsväg. Någon bestämd lag i förevarande ärende synes .oss icke förefinnas, men om vi genom flottning af obarkadt timmer verkligen * • gjort eller göra skada för fiskeriegare eller andra, så hemställa vi underdånigst, huruvida icke en dylik skadeersättningsfråga under alla förhållanden bör, då talan derom väckes, upptagas och afgöras af vanlig domstol. Vi kunna sålunda icke anse oss öf-vertygade derom, att administrativ myndighet i förevarande fall varit behörig att döma i frågan, huru vida barkadt timmer, som flottas i elfvar och mindre vattendrag, medför skada för fisket, helst som någon enskild part i berörda hänseende icke emot ossväckt något påstående utan endast vid sammanträde under år 1870 i fråga ora öfverenskommelse angående vilkoren och sattet för fiskets bedrifvande uttalat den åsigt, att virke, som flottades i vattendrag, bör barkas. Att meningarna i sjelfva saken kunna vara mycket delade, bevisar sig bäst af Kongl. kammarkollegii härhos fogade utslag angående barkning af timmer, som flottas i Kåge elf af Vester-bottens län. Jemväl anhålla vi underdånigst att få åberopa bilagde attester från en mängd hemmansoch fiskeriegare vid Skellefteå elf äfvensom intyg derom, att Medle fiskodlingsanstalt i närheten af Skellefteå elf icke tagit någon skada af obark&amp;dt timmers flott * ning i samma elf. För öfrigt och då Eders Kongl. Maj: t under år 1874 återförvisat saken för erforderlig undersökning rörande de på frågans bedömande inverkande omständigheter, samt på det att för hyarje
För att derföre göra honom lika oberoende hädanefter, som han tillförene varit, har jag ansett mig böra väcka denna motion, uifdér säker förhoppning öm bifall derå, hälst jerrihandteririgens upprätthållande, dess fortfarande trefnad öch bestånd för detta land är af högsta vigt , såsom utgörande den hufvudsakligaste expoftaftikel, hvarmed våra behof ifrån andra länders producter nn och framdeles iriöjeligeri krinna böStridas. N o §. Herr af Lundblad, Johan Fredric: En värd Ledatriot af detta Stånd, hvars hamn redan utgör en borgen för dess patriotiska tänkesätt, haf framställt nyttan öch fördelarne af ett creditsystems införande inom Fäderneslandet, Då jag under loppet af flere års vistande i främmande land haft tillfälle att på närmare håll se alla de verkningar, sorn det frambragt, att étfarä dea hjelp sorn det lemnat egendomsägaren under en långvarig tid af allmän nöd öch ett kostsamt krig, så kan jag icke annat än dela den värde ledamötens åsigter. Meri jag tror tillika, att ett sådant system, för att kunna införas i Sverige, mäste byggas på samma grundér, som i dettä land. Inga egendomar intagas der i Creditéy* Merner, sorn icke äro skuldfria och just i deri - 288 Den 12 Februarii, na omständighet torde de största svårigheterne vara för ett sådant systems inrättande i stort, emedan de fleste egendomarne hos oss äro behäftade med gäld. Att detta vilkor är hufvudsakeligt, kan väl icke nekas, ty af säkerheten hos de låntagande, hämtar creditsystemet den väsendtligaste styrka för sitt bestånd, och utom den tamma skulle det förfela både sitt namn och sitt ändamål. För öfrigt anhåller jag att detta mitt anförande måtte få åtfölja Herr Friherre Wrangels motion till vederbörligt Utskott. N:0 4: Herr Monfgommerie, Gustaf: Ingen inrättning har flere qvarlefvor af orättvisa och snart sagt omänsklighet än Dykerilnrättningen i Sverige.
Hrr ledamöter, som önskade begagna denna nåd. bjudning, alt dertill låta anteckna sig hos Ridd.Fiscalen. Gr. Frölich, Gust. Erik, anmälde, alt den Ilelsningsdeputalion, som i går afgick ifrån R. o. Ad. till de öfriga Stånden, hade enligt föreskrift en ordning fullgjort sitt uppdrag, 16 Den 19 Juli e. m. och alt Medstånden åt Deputalionen uppdragit att till R. o. Ad. framföra uttrycken af deras välvilja och aktning. H. R. o. Ad. åtskildes kl. | till l e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Fredagen den 19 Juli 1844. Plenum kl. till 6. e. m. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att de öfrige RiksSl:s und. Uppvaklnings-deputationer skulle såsom vanligt uppkomma, för att samlas på Riddarhussalen, och anmodade H. Ex. derföre R. o. Ad:s ledamöter alt intaga platser på ena sidan af salen, så att på den andra blefve utrymme för Medständen. H. Ex. IIr Gr. o. Landtm, gaf äfven tillkänna, att han emoltagit 35 biljetter till inträde i Kyrkan och lika många biljetter till inträde å Rikssalen för bevistande af morgondagens högtidligheter, samt alt Ridd.Fiscaleu ägde utdela dessa biljetter lill dem af R. o. Ad:s ledamöter, som till erhållande deraf ville sig anmäla. Sedan de öfriga RiksSt:s Deputationer, samt de 2yie Härolder, som borde gå framför R. o. Ad., hade ankommit, afgick den stora Deputalionen kl. nära 6 o. m. till K. Slottet, för att, i anledning af riksdagens början, inför H. M. Konungen nedlägga Ståndens vördnad och lyckönskan samt likaledes uppvakta H. M. Drottningen och de K. Personerna.
Efter oen ordning, hvaruti Stats-Verkets behof eller nödige förändringar under Riks-Sta(ens serskilde. Hufvud-Titlar blifvit framstälde, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den ag:de November 1817 samt Stats-Kontorets dervid fogade underdåniga Berättelse, gå Riksens Ständer nu att i underdånighet besvara den delen af samma Nådiga Proposition, som rörer Utgifterne under Första Hufvud-Titeln eller till Kongl. Hofoch Slotts-Staterne. l. A. Anslaget för Kongl. Slottets Polis, Lyshållning och Renhållning, hafva Riksens Underdåniga Skrifvelser! Ständer, sedan fran Riksmarskalks-Embetet närmare upplysning om orsaken till den yppade bristen blifvit inhemtad, beviljat den af Riksmarskalks-Embetet nödig ansedda årliga tillökning på Stat af 3000 R:d. 2. Vid sednaste Riksdag, då Lön-förhöjning för Penninge-Löntagare i Allmänhet beviljades, blefvo de vid Kongl. Slottet antagne 6 så kallade Bonare, 27 Ved-bärare och 10 Vedsågare ej dertill uppförde, på den grund, att de voro att anse såsom Handtverkare oclr Arbetskarlar.
SigillataeContoiret skall alltid hafva i beredskap godt och tillräckligt Stämpladt Papper, af så väl hela, som ett Sjeltedels ark, af alla de serskilda värden, hvilka efter denna Författning erfordras, på det att försändningen deraf må genast kunna expedieras på requisitioner af Försäljningsmännen och Cofttoiren. Äfvensom Collegier, Consistoriel’, Embetsverk och Embetsman erhålla i föreskrifven ordning, efter requisitum, hos Vårt och Rikets StatsContoir i Stockholm och Landshöfdingarne i Landsorter ne, det för utöfningen af deras Embeten erforderliga Stämplade Papper; och på det Stämpladt Papper, till erforderlig myckenhet, ej må saknas i Landsorterne, skola LandsContoiren anmäla och Landshöfdingarne så tidigt hos StatsContoiret requirera ytterligare förråd deraf, att Exp. Vtsk. Förslag till tind. Skrifa. N:o Ilo. 14/ tjenligt tillfälle till Papperets afsändande, helst sjöledes, må kunna begagnas, eller med fora verkställas; men i brist af annan lägenhet böra med Kronoskjuts afsändningar, utan uppehåll, verkställas genom Chartae Sigillatas-Contoirets försorg, hvilket dervid författar Två Reversal, hvaruti Stämplade Papperssorterne specificeras. Af dessa Reversal förblifver det ena i Landtränteriet till verification af Årsräkningen, mendet andra, qvitteradt och i LandsContoiret annoteradt, insändes till StatsContoir et, för att tillställas Chartae Sigillatae-Contoiret. I Landsorterne och i hvarje Läns Ränteri kommer Stämpladt Papper, under lika tillsyn och eontrol, som för Kronans uppbörd i allmänhet föreskrifyes, samt under vård emot all skada, att hållas i beredskap och till den ändan af Chartae SigillataeContoiret ditsändas. I den händelse
Vinner Slat»-Uukottet» Memorial, N:o 370„ 9 Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat alt, för anläggning af en till begagnande med lokomoliver afsedd jernväg mellan Fahlun och Gefle, bevilja och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisa ett statsbidrag, såsom lån, af 1,600,000 R:dr under de vilkor och föreskrifter för öfrigt, som Stats-Utskottet föreslagit och Rikels Ständer godkänt Denna votering har utfallit med 38 Ja och 81 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Nej-propositionens lydelse. Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet härigenom skolat anmäla. Stockholm den 22 November 1854. Ank. till Exp.-TJtsk. den 22 Nov. t854, kl 2 a. s». Memorials i anledning af verkställda omröstningar i frågan om medels upplåning emot fonderade stats-obligationer. Sedan Riks-Stånden godkänt de i Stats-Utskottets Memorial N:o 359, uti frågan om medels upplåning emot fonderade stats-obligationer, föreslagna voterings-propositioner, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt omröstning öfver berörda, så lydande, propositioner: 1:a voteringen (l:a p. i Mein. N:o 359). Den, som lika med Presteoch Borgare-Stånden, anser sednare punkten af det i Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 340, sid. 9, föreslagna moment utaf stadgandena angående upplåningen emot fonderade stats-obligaBih. till R. St.
Remitterades till Stats-Utskottet: 4:o Herr Asbrincks (N:o 12),i fråga om bränvins-lagstiftningen. 24 Prot.-Utdrag den 14 December 1853. Remitterades, jemte hvad i ämnet yttradt blifvit, till det särskilda Utskottet, för behandling af frågor, angående bränvins tillverkning och försäljning; och 5:o Herr Spångbergs ^N:o 13), med förslag till förordning om inteckning i lös egendom. Remitterades, jemte hvad i anledning deraf yttradt blifvit, till Lag-Utskottet. S. D. Föredrogos följande Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelser ech Propositioner: l:o I anledning af åtskillige utaf Rikets Ständer vid sistförflutne riksdag föreslagna lagförändringar. Lades tilt handlingarne. 2:o Angående inrättande af tvångs-arbetshus i Stockholms stad och rikets samtliga län. Remitterades, jemte hvad i ämnet inom Ståndet yttradt blifvit, till Stats-Utskottet. Rättegångsbalken. Remitterades till Lag-Utskottet. 4:o 1 fråga om Kalmare läns fördelning i två län. Remitterades, jemte hvad i ämnet yttradt blifvit, till Stats-Utskottet. 5:o Angående förhöjning af låneprocenten vid inhemsk ulls belåning i Ulldiskontfonden. Remitterades till Stats-Utskottet. 6:o Angående beviljandet af ett lån för verkställandet af tomtregleringen i den afbrända gamla statsdelen af Lidköping, emot ansvarighet af tomtegarne i nämnde stadsdel. Remitterades till Stats-Utskottet. 7:o Angående tillämpning af Decimal-systemet på rikets mynt. Remitterades, jemte hvad i ämnet inom Ståndet anfördt blifvit, till Banko-Utskottet ; och 8:o Angående anvisande af medel till godtgörande af från Stats-kontoret utaf under händer hafde medel utgifna förskott, dels till understöd utan återbetalnings-skyldighet, och dels till lån åt de genom eldsvåda hemsökta innevånarne i staden Gustavia å S:t Barthelemy.
Medgaf, huru mycket tillfredsstäldare antagandet af samma anbud skulle gjort honom; men, som hans kärlek till mig, öfvervägde allt annat, och han alltför väl insåg, huru högt mitt hjerta talade för R., nedkallade han nu, i Faders känsla, öfver oss, den Högstes välsignelse. O! huru litet kunde jag föreställa mig, att några veckor derefter, invid den dyre fadrens dödssäng, de sista välsignelser af hans älskade läppar, öfver mig skulle uttalas. En häftig ådragen förkylning lade honom plötsligt på den sjuksäng, hvilken han först såsom död, lemnade. Under den gränslösa smärta mitt hjerta deraf led, erhöll jag i ett ömt bref ifrån R. nya försäkringar om hans kärlek; han beklagade af allt hjerta min förlust, sade sig om några veckar hos mig inträffa, for att munteligen med mig kunna öfverenskomma om de åtgärder hvilka, i anseende till min öfvergifna belägenhet blefvo af nöden, och hvilka i synnerhet lågo honom ömt om hjertat. Efter knappt tvenne veckor, erfor jag verkeligen sällheten af hans ankomst. Gud! hvilken salig känsla ingaf icke under min inträffade olycka, återseendet af den så högt älskade; men, som tiden för hans besök blef alltför kort, medhants blott i hast öfverenskommas om den flyttning han för mig, till en min aflägsen, och i S. boende slägtinge, föreslog, och om hvilken han vid sin återkomst genast ville arrangera. Huru gerna följde ej mitt hjerta dessa råd, i hvilka jag ju såg så tydliga bevis på hans fortfarande kärlek. Men jag fortgår nu blott till verkställigheten af min inflyttning. Medan den kommande Julen såg mig installerad i mitt nya hem, hvarest, under en gammal godsint frus skydd, och i åtnjutande af den outsägligt älskades ömhet, min häftiga sorg efter min far, snart mildrades.
Om jag är här, när jemknings-forslaget förekommer, har jag en motion att göra, och jag tror, att ingen förmår afskära vår rätt, att göra nya motioner vid detta tillfälle. Jag anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, att BancoUtskottets Utlåtande N:o 82 måtte blifva hvilande, intilldess jemknings-förslaget i afseende å Realisationen, och de i anledning deraf uppkommande nya motioner, blifvit afgjorde. Herr Rosenblad: Herr Cederschjöld har su förekommit mig, att jag blott har några Den i3 November f. m. 191 ord att tillägga i bevisningen derom, att realisationen icke har ringaste sammanhang med frågan om Bankens Lånerörelse. Jag får fästa uppmärksamheten derpå, alt realisationen efter 128 sk. curs är beslutad af samtelige RiksStåhden. Om efter den möjliga olikhet i beslut i afseende på jemknings-betänkandet en depositräkning kommer alt öppnas i Banken, eller om Statsverket skall liqvidera Banken dess tillerkända 4,400,000 Riksdaler i Obligationer, på sätt Ridderskapet och Adeln beslutat, eller såsom Borgareståndet ansett; allt delta måste verkeligen vara likgiltigt i och för Bankens Lånerörelse. Således kommer det icke att finnas någonting i jemknings-förslaget, som inverkar på Bankens Lånerörelse, och något skäl finnes derföre icke att uppskjuta pröfningen af detta Utlåtande, tilldess jemknings-förslaget blir afgjordt. Att åter uppskjuta det, intill dess Kongl. Majrt gifvit sin sanction till realisationen, vore först att bryta emot den princip Rikets Ständer alltid iakttagit, att anse sina fattade beslut såsom verkliga beslut, och dessutom att utdraga Riksdagen kanske ett helt år. Om vi skola afvakta jemknings-förslaget öfver BancoLagen, kan det icke inkomma förrän i början af December, och att dämma af den vid 1 ö t Ligh et, som, då Betänkandet första gången förevar, ådagalades i anmärkningar, kan man icke vänta, att delta så snart inom Stånden skall vara afgjordt.
Krigs-Artiklarne, som med spöstraff belägga tredje resan rymning, förskingring af Kronans munderings-persedlar m. m., förändring i detta afseende äfven borde bestämdt utsättas. 2:0 af Herr Cederschiöld, Robert Theophron, som yttrat, att rättvisan fordrade, det alla straff under lifs-straffet, så vidt möjligt vore, lämpades efter brottens mer eller mindre svåra beskaffenhet; men att Utskottets Betänkande, i sin helhet anlaget, skulle i flera fall tillintetgöra en nödig straff-giadation, enär detsamma föranledde dertill, att inbrottsoch fiekstölder, ehuru af svårare art och mera straffvärde än enkel stöld, icke blefvo, då de första gången föröfvades, t. ex. till värde af 40 K-dr Banco eller derutöfver, belagde med hårdare straff, än första resan enkel stöld till samma belopp; hvarföre Herr Cederschiöld ansåg spö- och ris-straffen för första resan inbrott, stöld af kreatur ute på marken, fickstÖld samt mjölkning af annans ko, får eller get, böra utbytas emot fängelse med ar - Rag-TJt skottets Utlåtande, IV: o 63. bete på någon lämplig lid, b varunder den brottslige ej finge förvaras ibland andre gröfre förbrytare; 3:o af Herr Friherre Cederström, Anders, hvilken erinrat, att någon omarbetning af straff-systemet eller några olägenheter icke skulle komma i fråga derigenom, att spö- och ris-straffens tillämpande upphörde i alla de fall, der det, enligt nu gällande lag, berodde af Domaren att ådöma sådane straff eller fängelse vid vatten och bröd, och att blott sistnämnde bestraffningssätt då borde ega rum; att, om man ansåge nödigt att strängare bestraffa de brott, för hvilka spö- och ris-straffen ovilkorligen voro stadgade, funnes intet hinder att i stället för dessa straff införa fästnings-arbele, såsom lämpligare och mera förenligt med de bestraffningssätt, sorn numera nästan allmänt af civiliserade nationer begagnades; att det, i sådant fall, vöre lätt att bestämma en viss fästningstid, svarande emot hvart par spö, såsom t. ex. tre veckor, hvilket för 40 par spö skulle göra två år och fyra månader; att Missgernings-Balken härigenom hvarken till system eller sammanhang skulle förryckas, utan tverlom blifva lämpligare och humanare, samt den framlida öfve!gången till ett annat system lättare och mindre brådstörtande; 4:o af Herr Friherre Ridderstolpe, Fredrik, sorn ansett, att med '
Tjenstemän, gemensamma för hela arbetslinien. Fyra af härofvan upptagne Nivellörer hafva för vintermånaderna blifvit permitterade med bibehållande af half aflöning. I Litt, R. Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 86. 25 lått. K. Uppgift å tjenstemän och betjente vid de för trafik öppnade delar af Statens jernvägar, samt deras arfvodcn. <» 53 2 Arfvode per månad. Vestra Stambanan fran (löteborg. Byrån. “ •— En Sekreterare 3 42 En Kassör Anm. Båda dessa tjenstebefattningar bestridas af en och samina person, hvilken dessutom sköter Byrå-ingeniörsoch Hufvud-kassörs-göromålen vid Byggnads-afdelningen, för hvilka sistnämnde tjenster han särskildt uppbär ett månatligt arfvode af 91 R:dr 33 öre R:mt. 3 75 En Vaktmästare Anm. Uppbär dessutom vid Byggnads-afdelningen ett må- natligt arfvode af 56 R:dr 67 öre R:mt. Ing eniör-afdelning en. 13 33 2:nc Ban-ingeniörer å 150: — 2 300 2:ne dito å 125: — Ordinarie betjeningen vid denna afdelning utgöres af 23 Banmästare och 105 Banvaktare, hvilkas sammanlagda aflö- ning månatligen uppgår till omkring 4,800 R:dr R:mt. St. Partilleds station. En Stations-inspektor Jonsereds station. En dito Lerums station. En Stations-mästare Floda station. En Stations-inspektor Alingsås station. En dito . Lagmansholms station. En dito Wårgårda station. En dito Foglaviks station. En dito Sörby station. En dito Falköpings station. En dito En Bokhållare En dito Stenstorps station. En Stations-inspektor En Bok källare Wärings station. En Stations-inspektor Moholms station. En dito Töreboda station. 4 5 En dito En Bokhållare En dito •