Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om innehållet i » Hvidehus » kunde h o n icke gifva något utförligt referat. Det är en m o d e r n samfundsroman från våra dagar o c h spelar på ett skänkt gods, Hvidehus. Hjälten är en adlig godsägare Hvide. Det är icke en tendensroman i detta ords egentliga bemärkelse, m e n författarinnan söker dock att i densamma uttala sina meningar särskildt o m våra dagars litterära strömningar. » Jag var så godt s o m besluten att aldrig offentliggöra något af hvad jag endast för mitt nöje skref, » sade fröken Quiding till mig m e d ett blygt leende. » Men så k o m frestelsen i Iduns pristäflan. Man kunde ju försöka! » » Och nu, » frågade jag, » efter denna första framgång, n u tänker ni väl icke längre på att skrifva blott för skrifbordslådan? » » N e j! Nu vill jag försöka något mera. » » Har ni några planer? » » A c k nej 1 Detta är ju ännu så nytt, så öfverraskande. » Jag förstod det så väl. Jag frambar mina lyckönskningar o c h uttalade mina förhoppningar o m hennes framtid. H v e m v e t? Kanske A n n a Quidings namn kommer att intaga en bemärkt plats i raden af unga skånska diktarnamn. Gusten. * jVled gamla tiders toner ... ^L^iiarna Norries o c h Ina Langes musikaftnar r under förtiden vecka tillhörde utan gensä- gelse höstens intressantaste konstföreteelser. På tisdagens » viso c h romansprogram » funnos representerade så skilda framtoningar s o m Stenhammars p o m p ö s a musik till Heidenstams » Min stamfar hade en stor pokal », Halidéns m e d fleres burleskt uppsluppna arrangement till Frödings bondvisor o c h — profstycken ur Y v e t t e Guilberts varietérepertoar m e d dess nästan anarkistiska bottenton!
Biföllos Lag-Utskottets den 29 sist). April samt den 2 dennes på bordet lagde Bttänkanden och Utlåtanden: N:o 27, i anledning af väckta motioner om skärpning i straffen för andra, tredje och fjerde resan stöld. N:o 28, i anledning af väckt fråga om förändrade föreskrifter, i afseende på Kungörelsers publicerande i Kyrkorne. N:o 37, i anledning af väckt fråga om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 16 Juli 1776, angående straff för enskildte tjenare, bönder eller torpare, som försåtligt våldföra husbonde-folket. N:o 39, i anledning af väckt fråga om afskaffande af offentlig afbön. S. D. Återremitterades nedannämnde den 29 sisth April samt den 2 dennes på bordet lagde Betänkanden och Utlåtanden från Lag-Utskottet, nemligen: N:o 26, i anledning af väckt fråga om den uppenbara kyrkopliktens afskaffa!) de. N:o 30, i anledning af väckt fråga derom, att enskild egande-rätt bör vika för allmänna ändamål. N:o 31, i anledning af väckt fråga derom, att böter och vitén, grundade på det myntvärde, att tre daler silfvermynt svara emot nu gällande E11 R:dr Specie i silfver, böra vid detta värde och beräkningssätt bibehållas. N:o 38, i anledning af väckt fråga om stockstraffets upphörande. S. D. Återremitterades Banco-Utskottets den 29 sistlidne April på bordet lagda Utlåtanden: N:o 15, i anledning af väckt fråga om ansvars-bestämmelsen för den Räkningshafvare i Banken, som utan föregången coltationering, assignerar å sin räkning derstädes. N:o 17, öfver en af Rikets Ständers år 1837 församlade Revisorer gjord hemställan, att förre Banco-Commissarien Toran må erhålla eftergift af ett honom ådömdt ersättnings-belopp.
Uppsatsens längd får ej öfverstiga fyra spalter i Idun. 2) För den bästa berättelse, skiss eller no347 vellett om högst fyra spalter lemnas ett pris af 20 kronor. 3) För det bästa nyårspoemet lemnas ett pris af 15 kronor. Hvarje pristagare erhåller derjemte en årgång af Skandinavisk Modetidning: för 1889. Täflingsskrifterna, som böra skrifvas endast på en sida af papperet och förses med namn eller signatur och förseglad namnsedel, skola vara inlemnade senast den 2 4 december. Å baksidan af konvolutet bör tecknas ordet: TäfRedaktionen. lingsskrift. Teater och. musik. K u n g l. o p e r a n. Fröken Gina Oselio afalutar i afton (onsdag) såsom Margareta i » Mefistofeles sitt gästspel å k. operan. I sistnämda parti har hon både som sångerska och skådespelerska dokumenterat sig som en konstnärinna af framstående rang. Särdeles torde tredje aktens fängelsescen få räknas till det bästa som här presterats. Fröken 0:s uppträdande harstädes har följts med mycket intresse af den ständigt fullsatta salongen och helsats med det lifligaste bifall. K. d r a m a t i s k a t e a t e r n gifver torsdagen den 29 deunes för första gången » Final », skådespel i 3 akter af Ernst Ahlgren och Axel Lundegård. De vigtigaste rollerna och deras innehafvare äro: Hugo Bruhn, hr Fredrikson; Betty Bruhn, hans hustru, fru DorschBosin; Saima Bonne, fru^ Bundberg; Karl Bonne, hr Bersonne; Sörling, hr Ortengren: Stenström, hr Hartman; Hollgren, hr Hamrln; fröken Bertha Sandgren, fröken Ählander; fröken Agda Lundberg, fröken Klefberg och fröken Lisen Törnblom, fröken Bäckström. V a s a t e a t e r n s bebådade nyhet, » Den nye mikadon », har nu gått af stapeln i och med lördagens preniiere, som samlat öfverfullt hus.
Men då sammansatta Afdelningen ansett, för frågans hufvudsakliga pröfning, en fullständigare utredning af alla härmed gemenskap egande omständigheter vara af nöden, så inskränker jag mig äfven till den hemställan, som Afdelningen föreslagit, nemligen: aLt Rikets Ständer, under tillkännagivande af den önskan , att expeditionslösen vid Domstolar och Embetsverk , så vidt möjligt är, kunde upphöra, och på lika sätt, som för Kongl. Maj:ts Canzli redan finnes stadgadt, genom charta sigillata godtgöras, emot det att vederbörande tjenstemän undfå bestämda löner, å detta ämne fästa Kongl. Majrts Nådiga uppmärksamhet, under anhållan, att, efter det vederbörande blifvit hörde och all den utredning åstadkommen, som för ämnets fullständiga bedömande må erfordras, Kongl. Majit täcktes vid nästkommande Riksdag deraf lemna Rikets Ständer del, med Nådigt förslag, om och i hvad mon en dylik förändring anses kunna och lämpligen böra tillvägabringas, samt å de löneanslag, som i sådant fall skulle blifva af nöden.” Uti denna reservation instämde Herr Prosten Osterman och Herr Grapengiesser. Rättelse i Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande s IV. o 61. Sid. 20, råd. i3 nedifiån, står: efterfrågande läs: efterfrågade »> , „ i4 >» i> författnings„ försäljnings anstalten anstalten „ 26, „ i3 uppifrån „ 4 fhdr Banco „ 4 r:st Banco TRVCKT HOS J. A. WALLDEN, 1 84 0. Statssamt Allm. Besv. och Ekon. Utsk, Utlåtandej N.o 8f. i N:o 81.
Lånet R;d. 8o,io5:i5.5. Capital af samma Lån 2i2,33i:35.4> Dito af 6proCents-Ldnet i3,ooo, Ränta å Dito 8,920:3a.- Dito å de såsom ersättning för erkände For dringar hos Franska Regeringen utgifne Obligationer Ränte-anslag, som af Hans Majtt Konungen och Dess Arfvingar efter Successions - Ordrcingen, årligen disponeras Liqviderad Gammal Riksgäld . Inlöste Invisningar af Kgl. Commiléen för Krigs/ärv alt nings-ä render ne, Dito Dito af Kongl. Krigs-Commiléen Interesse å Discont-Lånet i Riksens Ständers Bank . ^ . ... Capital-afbetalning och Ränta på äldre af Banken förskjutne Krigskostnader och Creditij-Lån Fyllnad i 1819 års Statsbrists-Summa I afräkning på 1820 års Dito . Stats-Verkets andel i influten Bevillning för 1800 och äldre åren Räntemedel å Kgl. Krigsoch RergsCollegiernas f. d. Cassors hit aflemnade Behållningar Förskjuten kostnad till Char torsHvit stämpling Förskott till Lombard-Fond vid Ge neral-Assistance-Contoiret , Aflöning vid Riksgälds-Conloi ret R:d. 35,o4u3o.— Dilo till Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman och Dess samt TryckfrihetsCommite'ens Expedition 6,i5o. Dito till Riksens Ständers Deputerade vid ÖfverRevision af Krigs-Rä kenskaperne jemte de hos dem tjenstgörande 4,46o: 32. Sammanlagd aflöning Arfvoden efter Stat R:d 4°o. Ljuspenningar , Post-Porto Till Credit-Sedlars Realiserande Till utbyte emot insatt Banco reqvirerade Credit-Sedlar Ji. RIKSGALDS-CONTOIRETS 1821 ÅRS CONTANTE och Bevillning:
Med det fullkomligaste förtroende för de Herrar och Män, som hafwa sig updragit at grunderna til den Allmänna Bewillningen, anbäller jag det mitt -tteinoriLl mätte reniirterL8 til Bewillnings-Utskottets mogna ompröfwande; med det tillägg at uti BewillningsFörordninqen blefwe stadgadt, det hwarje Stand, Haradswiö matte fä malja sina Taxeringsmän, pä det de som äga kännedom om orten samt allmänt förtroende mätte blifwa walde; hwilket icke alltid händt, när Landshöfdingarne kalladt personer til Ledamöter uti Taxeringarne; twärtom har jag förmärkt allmänhetens misinöje deröfwer, at Krono Betjeningens inffptelse wid en del Taxeringar ägt rum. Stockholm den r5 Junii 1809. 6. von Laltza. kemitterLäss til Bewillnings-UtffotteL. Herr 8tg.el von dkolbtein, Larl 8per> king, hade ingifwit följande viLtamsn til llro rocollet. Den 19 Iunir. L4Z tvcollet, hwilket uplästes: Et af de wigtigaste göromäl som wid detta Riksmöte skall -ysielsätta Riksens församlade Ständer, är ostridigt en rigtig och billig fördelning af den blifwande och efter Statens behof beräknade Bewillningen: at jorden i betydlig nion härtil kommer at bidraga, är lika sä otwifwelaktigt, som rättigheten deraf bör wara gifwen för en hwar jordägare at fritt fä yttra sina tankar i et sa magtpäliggande ämne. Utan fåfängan at tro mig wara i siänd eller äga skicklighet nog at meddela uplysningar ät det Utstött, som i följd af Riksens Högloft.
Remitterades till Höglofl. Banco-Utskollet Kongl. Maj:ts Kådiga Skrifvelse, i fråga 0111 förhöjning af det i Rikets Ständers Bank för Jern-Conloret beviljade creditiv. S. D. Remitterades till Höglofl. Bevillnings-Utskottet Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, angående Tulltaxan, jemte eLt af Matts Persson från Stockholms Län, i anledning deraf, afgifvet skriftligt anförande, tillika med dervid förefallne yttranden. S. I). Remitterades till Stat s -TJ t skot t et; l:o Kongl. Majås Nådiga Proposition, angående den sa kallade Curhusafgiftens vidare fortfarande och användande; 2:o Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående nedsättning i räntan för nya Ulldisconlens hos Riksgälds-Contorel egande creditiv samt en del af nämnde creditivs begagnande till manufaclur-disconlfondens förstå rivning; 3:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående sättet för återbetalningen af lån, beviljade af allmänna medel till understöd för vattenaftapp11 ingar eller andre förberedande åtgärder för större odlings-företag; 4:0 Prot.-Utdrag, den iy Augusti 1844• 57 4:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande anslag å Allmänna Indragningsstaten till fyllnad i pensioner för de af Kongl. Maj:ts Flottas befäl och underbefäl, samt öfriga corpsen, hvilka äro delegare i Armeens pensionscassa; 5:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ett lån af allmänna medel för uppförande af en Gymnastik-byggnad för lärdomskolan i Malmö; 6:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upplåtande af en under Kammar-Collegii disposition varande jordrymd till byggnadsplats för nya observatorii-byggnaden i Upsala; 7:o Kongl.
Föredrogs ä nyo StatS-Utjkottets den 22 November pä bordel lagde Memorial, angående uphäftvande af Exerciliä - Esquadroner tvid Skänska Cavallerieoch Smålands Dragone-Regemenlerne. Herr Grefrven och Landtm arskalken wille, j anledning af delta betänkande lämna Högloft. Ridderffapel och Adeln den uplysning atk med anledning af atskillige Riksdagsmäns af Bonde-Standet hos Hans Main i underdånighet gjorde anmälan hade samma fraga af Hans Maj:t blifwil remitterad lill Landöhöfdingarne, med befallning att de deröftver skulle höra de rustande. Defta hade öfwer alt protesterat emot bibehållandet af ExercitiäEsquadronerne och Landöhöfdingarne derföre tillstyrkt, alt de skulle afskaffao. Saken lage nu till afgörande hos Konungen och Herr Landt-Marskalken sage ej hwad Riksens Ständer derwid kunde göra. Herr Lock, Lorlitr I^uäviZ, intygade att Rnsthallarne i Skäne äfwen önskat deras afskaffande. Friherre 8taLl von k^olliem. Jag får blott ödmjukast underställa, huru wida da ärendet kommit under Riksens Ständers skärskådande och således blifwit ansedt såsom ett mäl hwilket Dem tillhörde bandy - Den 28 November. r?6v Landshösdingarne hafwa kunnat uptaga detsamma och derwid laar nägo» åtgärd. Dä det redan en gäng är hos Ständerne incamineradt, tror jag dek rätta bade warit, att de icke dermed befattat sig, innan Riksens Ständer sig deröfwer hunnit yttra, ty om Rusthallarne taga clt annat besiut än Rik» sens Ständer, huru skall det da ga? Herr Lock conformerade siq med Friherre 8tae1 och förklarade an del wore rakt siridande mot Regcrings-Fvrmcn. Zerr Grefrven och Landtm arskas?en.
Det är obarmhertigt af en bror som ni, att vara ett ständigt hinder för en ung, vacker systers etablissement. Kära min syster, jag vet bättre hvad som anstår er. Ung är ni inte; vacker, det kan jag inte dömma om: det hör till en liebhaber. Men när en sådan finnes, hvarföre rödja honom ur vägen? Menar ni att jag inte är underrättad? FRÖKEN. LEJONQVIST. FRÖKEN. LEJONQVIST. FRÖKEN. 324 Nå så svär jag, att det måste vara i lnften något, som underrättar qvinnfolk om allt hvad man vill att de skola vara okunniga om. Hur fan har ni kunnat få vela... Vi veta mycket. FRÖKEN. LEJONQVIST. Kors! Kan det vara sant? FRUN afsides. Det är obegripligt. Vi voro allena, endast han och jag: vi hafva tagit hvar sin väg: vi ha inte kunnat bli sedda: jag har inte öppnat min mun derom, och ändå veta de begge allt. Var det inte sant, min svägerska? Ja, Gunås! jag hör det nog. FRUN med en suck. FRÖKEN till Frun. LEJONQVIST. Jag hade aldrig kunnat tro, om ni icke sjelf försäkrade mig derom, att ondskan och egennyttan kunnat gå så långt. Egennyttan? Jag tror, Gud förlåte mig, ni blir ond. Ha, ha, ha! Uppriktigt, trodde ni att den der unga Herrn var betagen af er skönhet? Ha, ha, ha! Det hade jag inte kunnat föreställa mig. LEJONQVTST skrattande. FRÖKEN med en ondska som tilltager allt mer och mer. Det är inte nog med hvad ni gjort: ni skämtar ännu deröfver? Hvarför inte? En ung narr, bra karl, jag bör bekänna det, en ung narr kommer till Medevi, och för att ha något tidsfördrif, så behagar han göra sin cour åt min syster... åt min syster... som är fyratie år, som kunde vara hans mor: och jag ser det, och skulle inte hämnas?
Maj samt den 2 innevarande månad utvisa, med vidblifvande af sina i frågan fattade beslut, lagt till handlingarne Utskottets Memorial N o 21, innehållande anmälan om oförenligheten af Biks-Ståndens skiljaktiga meningar samt inbjudning till Bonde-Ståndet att sig efter de öfriga Stånden foga; så får Utskottet, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutionsutskott, vördsamt till Rikets Ständers godkännande föreslå följande Votering s-proposition. Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 11 framställda, af Bidderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden godkända förslag till än - 16 Konslilutions-Vtskotlels Memorial N:o 37. dring i 15 § Riksdags-ordningen, om hemmansegares representationsrätt, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är berörde grundlagsändrings-förslag förkastadt. Stockholm den 8 Juni 1860. Anie. till Exp.-Utsk. den 9 Juni 1860, kl. 10 f. m. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det af Konstitutions-Utskottel i Memorialet N:o 23 framställda förslag till tillägg i 109 g Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen. Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 23, innehållande förslag till tillägg i 109 § Regerings-formen och 80 § Riksdags-ordningen, om uppskof i riksdag, har samma förslag, enligt hvad Konstitutions-Utskottet tillhandakomne protokollsutdrag för den 23, 29 och 30 nästlidne
R:dr är vida mera, än som behöfves, när man besinnar, att ej framdeles, såsom, hittills, stora läger böra samlas, hvilket jag anser alldeles olämpligt; dessa stora massor behöfvas ej för Truppens och Befälets öfning. 4 & 5ooo mans sammandragande medför lika mycken öfning för Bataillonsoch RegementsBefälet, som 12 å 15,ooo man, hvilka nu stundom varit sammandragne. Riket sättes under djupa freden uti ett slags krigstillstånd genom durchmarcher och inqvarteringar, hvilket är ganska betungande. Jag anser Utskottet äfven böra vidtaga någon åtgärd, i händelse det tillstyrker lindring eller ändring i Passevolancen, så att alla partiella contracter måtte upphäfvas, hvilka i afseende på eller i sammanhang med MötesPassevolancen kunna vara gjorde de sednare åren; ty sådane skola finnas. Lindringen skulle ej komma dessa Rotar till måtta, om de forlforo att vara gällande; och då dessa Contracters upprättande varit oriktigt , emedan Rikets Ständer icke blifvit hörde och tillåtit deras upprättande, ehuru de involvera ändring i indelningens hufvudgrunder, anser jag så mycket mera nödvändigt att få dem upphäfne. Dessutom finnér jag mig böra nämna, att, på sätt orden i Konungens Proposition lyda, redovisningen och revisionen af Passevolancemedlen skulle vara inskränkt blott till det Den i3 Mars f. m. iG3 fall, att Rikets Ständer antogo Konungens förslag till ny Instruction för Rikets Ständers Revisorer. Ett sådant vilkor tror jag Utskottet ej rätteligen kunna ingå på, emedan jag är öfvertygad, att ändring i detta Konungens förslag säkert kommer att äga rum; och blefve då ingen redovisning att vänta, om orden i den Kongl. Propositionen antogos. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Plenum, lomme klockan § till 6 i eftermiddag att fortsättas. Friherre Liljehorn, Gustafa uppläste följande:
Hr Bråkenhjelm: Jag anser det icke böra blifva oanmärkt i R. o. Ad:s prot., alt frågan om den ena skolmethodens företräde framför den andra aldrig kan blifva helt och hållet afgjord. Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, framstäide Hr Gr. 0. Landtm, att under densamma blifvit yrkadt dels bifall och dels återremiss å förevaride punkt i dess helhet, dels ock att punkten måtte bifallas med undantag af momme g, h och i, hvarå serskilde talare begärt återremiss. Hr von Hartmansdorff: Jag tror mig höra lill de talare, som yrkat att vissa delar af denna punkt mätte bifallas, men andra återremitteras, hemställa om de icke skulle vilja förena sig med mig i anhållan om hela punktens återförvisning, på det att vi mätte slippa voteringar om contra-propos. Hr Prytz: Som jag talat för återremiss af litt. g och h, så förenar jag mig med Hr von Hartmansdorff, och anhåller om återremiss af hela punkten. Hr Gr. oLandtm, yttrade att då bland de flere talare, som begärt återremiss å en del jemte bifall till de öfriga delar af förevande punkt endast Hr Prytz förenat sig med Hr von Hartmansdorff, frågorne hastigast torde kunna afgöras om momme g. h. och i. gjordes till föremål för serskilda propos:r, och gemensam propos. för de öfriga momme blefve framstäld, hvarigenom alla de serskilda meningarne erhöllo tillfälle att göra sig gällande, samt att R. o. Ad. derföre torde tillåta att propos:r framstäldes först ä momme g, h. och i. hvart för sig och sedermera å de öfrige momme gemensamt; hvarjemte Hr Gr. 0. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. behagade bifalla mom. g af förevarsde punkt. Härvid ropades Ja och Nej, hvarefter Hr Gr. 0. Landtm, hemstälde om R. 0.
Den rättelse, som häraf påkallas, lärer dock endast småningom kunna och höra försiggå; när i behörig ordning tillkomna bränvins-försäljnings-rättigheter ej kunna, annorlunda ani mohn af afgång bland innehafvarne, indragas, samt äfven vid en sådan indragning måste förfaras med mycken varsamhet, för alt icke, genom ett allt för häftigt anfall på en gammal vana, innan den genom tiden och en bättre upplysning hunnit till någon del afnötas, befordra ett, måhända större ondt, lönnkrögeriet, hvilket tvifvelsutan redan utöfvar en skadlig inflytelse och, så länge det gynnas af ett inbilladt behof eller en böjelse hos allmänheten, icke blifver åtkomligt för den strängaste vaksamhet; särdeles då det tager en så hemlig väg, att, hvad understundom inträffar, husbönder lemna bränvin åt sina drängar i afskrifning på lön. En annan för moraliteten menlig omständighet är verkan af de exempel af lyx och hvarjehanda sjelfsvåld, som från hufvudstaden utsprides, dels genom allmogens tätare besök derstädes, och dels genom derifrån skeende utflyttningar vanligen af sådane personer, som i hufvudstaden förspill sin välfärd, och, sökande en nödtvungen tillflykt i landsorten, dit medföra sin bedröfliga efterdöinelse. Enda medlet mot detta; af sakens natur härflutna onda ligger i den reaktion, lagskipningen, själavården och »rdnings-polisen kunna åstadkomma. En tredje omständighet, i synnerhet fruktbar, örn man följer listan af inom Länet begagna, vid domstolarne åtalade förbrytelser, äro de i Stockholm befintlige korrektions-inrättningär. Brist på arbetare i orterna och flen ymniga tillgången att på nämnde ställen erhålla dem på lindriga vilgor, hafva inledt, särdeles den torftigare allmogen och medellöse jordbrukarn i allmänhet, till begagnande af detta tillfälle. Dessa försök utfalla dock °ha högst olyckligt.
Måhända skulle någon rättelse häri vara af nöden, så att man t. ex. efter orden ”hvarje församling” tilläde: ”eller, der liera församlingar om en skola sig förenat, inom dessa gemensamt. ” Fiih. Palmstjerna, Carl Otto: Innan discussionen för klaras slutad, så anhåller jag alt få förbehålla mig rättighet att yttra mig om redactionen af de tillägg, som bär blifvit gjorda, sedan de blifvit upplästa. I anledn. häraf förklarade II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, sig vilja uppläsa de atlemnade redactionsförslagen. Frih. Sprenstporten hade föreslagit, att till mom. a) slujHe tilläggas följande mening: ”dock all i de städer, hvarest skolundervisningen hufvudsakligen besörjes sorn en för hela staden gemensam angelägenhet, anslaget tillfaller hela staden;” alt uti mom. c) efter ordet skolstyrelser ”skulle tilläggas: ”i Stockholm till stadsnämnden,” samt att början af mom. e) mätte få följande lydelse: ”att de församlingar eller städer, som, efter bepröfvande af vederbörande landshöfding och biskop, eller i Stockholm af Ofverslåthållaren med vederbörande, som föra styrelsen öfver skolväsendet, finnas hafva” etc. Hr von Hohenhausens förslag innehöll, alt vid mom. d) skulle tilläggas följande mening: ”likväl bör en afskrift af capitaleller hufvudräkningen, påtecknad af revisorerne, insändas till domcapitlet, för att 008 Den 19 April f. m. sedan aflemnas lill vederbörande landscontor alt der förvaras”. Gr. Sparre bade äler föreslagit, att i mom. a) efter orden ”inom hvarje församling” måtte införas: ”eller, der flera församlingar om en skola sig förenat, inoip dessa gemensamt”. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Hvad nu först beträffar den redaction Frill. Sprengtporten föreslagit, så har jag ingen erinran att göra vid tillägget till mom. a).
Jemte det Utskottet, som uti sitt förut afgifna, af Rikets Ständer godkända Utlåtande JV2 34 redan tillstyrkt anvisande af den för innevarande år äskade summan, hänvisar till den utredning, samma utlåtande innehåller, angående byggnads-företagets uppkomst och ändamål samt sättet för de med en sammanräknad summa af 500,000 Ridr Biko förut anslagne medlens användande, får Utskottet här vidare anföra, att, såsom Statsråds-protokollel gifver vid handen, chefen för musei-byggnaden ansett, alt af de år 1830 uppgjorda tvänne särskilda kostnads-beräkningar, den ena af dåvarande Öfverste-Löjtnanten Hjelm, slutande sig på en summa af 720,000 Ridr Biko, och den andra af Öfverintendents-embetet, uppgående till en slutsumma af 975,313 Ridr 15 sk. 3 rist. samma mynt, den förra summan sannolikt skulle varit tillräcklig för att färdigbygga museum, derest de pris på materialier och dagsverken, som voro gängse, dä förslagen uppgjordes, fortfarit att vara gällande, men att, enär sedan dess dagsverks-lönerna stigit med 100 och materialier na med 40 å 50 procent och derutöfver, det sednare förslaget närmade sig den sannolika slutkostnaden för musei-byggnaden; och då icke med någon visshet kunde förutses, hvar de uppjagade prisen komme att stadna, hade Byggnads-chefen funnit sig Slals-Ulskollets Ullålande Jfs 148. (Fortsättn.) 13 böra, för att vara' fullt förvissad, att den begärda summan icke under hvilka förhållanden som helst skulle komma att öfverskridas, i underdånighet hemställa, att, i öfverensstämmelse med uppgjord beräkning öfver de återstående kostnaderna, en ytterligare summa af 500,000 R:dr B:ko måtte för byggnadens fullbordande anvisas, deraf 100,000 R:dr samma mynt årligen, från och med 1857 räknadt.