Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Strafl-Balken stadgas bör, då må icke spö eller ris ådömas, utan skall, i sådane fall, kroppsplikten alltid utsättas till fängelse vid vatten och bröd, efter de grunder, 4 §. i nyss åberopade Cap. innehåller; dock är härigenom icke någon ändring gjord i hvad 11 punkten af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 föreskri fver, angående uträkning och förvandling af olika bestraffningar till ett slags straff;” 2:o att, med ändring af första momentet i 40 Cap. 6 §. MissgerningsBalken, genom allmän kungörelse måtte stadgas: ”Hvar som bryter sig in i nå^ot rum eller hus till att stjäla, ändock han alls intet finner eller tager, skall straffas, första gången, med Nio par spö eller sju par ris, eller deremot svarande fängelse vid vatten och bröd;” 3:o om utfärdandet af en kungörelse, hvarigenom Kongl. Förordningen den 9 December 1756, angående straff för innehatvande af dyrk, m. m., sålunda ändras, att af de deruti utsatta två straffbestämmelser af Nio par 72 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse IY.-o 4l - spö för man och sju par ris för qvinna, eller deremot svarande fängelse vid vatten och bröd, endast sistnämnde bestraffning, eller tolf dagars fängelse vid vatten och bröd, får tillämpas, då brottet första gången föröfvas; 4:o att, med ändring af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 samt Kongl. Förordningen den 21 Januari 1773 och Kongl. Brefvet den 26 October 1790, så vidt derigenom är stadgad ovillkorlig bestraffning af spö eller ris, dels för tillgrepp ur ficka, dels ock för mjölkning af annans ko, får eller get ute på marken, genom en utfärdande Författning måtte föreskrifvas, att, då någon af dessa förbrytelser första resan begås, fängelsestraff vid vatten och bröd, motsvarande det i nämnde Föifattningar, för hvarje fall, utsatta spöeller risstraff, alltid skall ådömas. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 29 Juli 1840.
St. fastställde och hårhos bilagde Formulair N:o 5; under i-< akttagande derjemte: a) att, då Jernplålar, äfvensom större och smärre Spiksorter, åro i fråga till belåning, skall i VågAttesten finnas uttryckligen uppgifvet, om de förvaras Under* tak uti Våghuset eller dithörande Bodarp eller ock under bar himmel; emedan olika belåningsvårderi i' ena och andra fallet bestämmas; kunnande följaktligen utaf dessa slags Effecter inga andra ån de, som från början varit och åro på enahanda förvaringsstållen vårdade, utbytas emot de till belåning först angifna; 5) att förtennt Jernbleck (hittills belånt å Stockholms Våg allena, men härefter lånbart äfven i Götheborg) ej år å någotdera stället tili Pant antagligt, så framt det icke, alltifrån invågningen, legat och ligger under tak i Vågen; hvilket VågAttesten alltså bör innehålla; och c) att, enär Stålbunkar, Spikkistor, Plåtat*, och mera dylikt emballeradt Gods, till belåning anmåles, skall i Våg-Attesten serskildt styrkas, att Panten undergått, af vederbörande Jernvräkare, en med Kongl. Förordningen af d. 17 filaji i8i4 samt den deröfver Utfärdade Nådiga Förklaring af den 5 November 1818 öfverensstämmande besigtning. Bihang till R. St, Vrot, iO;de Sami, % Band. 2 HåfU S 34 Exp. Utsk. Förslag till und. Skrif v. IS: o 319. 5:o
Förut afgifue underdåniga Femårs-berättelsen innefattar länets vidd, läge och omvexlande naturliga beskaffenhet, och sedan 1842 har någon annan förändring deri icke kunnat uppkomma, än den som varit en följd af fortgående uppodling af de flere, dertill tjenlige fält och trakter inom länet. Under åberopande af hvad jag i min sednaste Fetnårs-berättelse anfört, i afseende på myckenheten af odlingslägenheter, bör jag icke lemna obemäldt den allmänna håg för odlingsföretag och sjö-sänkningar, hvaraf länets invånare äro lilvade. Man inser äfven mer än väl nyttan för detta, af berg och backar genomskurna och derigenom, i afseende på kommunikationsmedel, vanlottade land, att få jordytan mera jemn genom deras borttagande, men menigheterna sakna erforderliga tillgångar, att åstadkomma de förbättringar, hvilka så i ena som andra afseendet kunna och böra vidtagas, om denna till läge och bördighet vanlottade landsort skall uppnå någon förkofran eller välstånd. Åtskillige smärre sjöar hafva under sednare åren dels blifvit uttappade, dels sänkte på strandägarnes bekostnad, men af dem har endast sjön Elen i Allbo härad, hvars uttappning visat sig förmånlig för strandägarne, erhållit statsbidrag dertill, enligt hvad i min sista berättelse blifvit uppgifvet. Bland de större sjöar, som, med anslag af staten, dels blifvit sänkte, dels äro under sänkning, må nämnas: ^Vidöstern, Drefven och Bolmen, på gränsen af Jönköpings län, äfvensom sjön Möckelö blifvit afmätt och på charta lagd samt förslag uppgjord t till sänkningskostnaden, i fall statsbidrag för utförandet af detta vigtiga företag kan erhållas. Enligt distrikt-komiteernas berättelser 4 till länets hushållssällskap odlas årligen i alla delar af länet betydliga jordsträckor. Särskildt torde jag få fästa Eders Kongl.
De persedelräntor, hvilka för hvarje län, eller del deraf, bestämmas såsom hufvud-räntepersedlar, undergå till sitt nuvarande belopp ingen annan förändring än den, som kan vara en följd af någon annan räntepersedels-förvandling till densamma, hvilken bestämmes såsom hufvudränte-persedel, eller blifver föranledd af nästföregående 4:de och 3:te punkterna, eller ock af de särskilda stadganden, hvilka för Länet eller någon del deraf äro härnedanför, biand samma Län enskildt rörande föreskrifter, intagna. Dock bör i de orter, der afraden beslår utaf flere slags spanmål, mjöl, malt, m. m., de särskilda slagen, så vidt ej serskildt annorlunda föreskrifves, förvandlas till sådan spanmål, hvaraf ortens kronotionde består; skolande förvandlingen verkställas i öfverensstämmelse med föreskrifterna uti punkterne 3:o och J5;o. 7:o Alla mjölqvarnar nu åliggande räntor i spanmål och mjöl förblifva oförändrade, der de ej, med qvarnegarens begifvande och utan förlust för Statsverket, kunna förvandlas till sådan spanmål, hvaraf ortens kronotionde består; i hvilket fall förvandlingen verkställes i öfverensstämmelse med föreskrifterne uti punkterna 5:o och 5:o. 8:o Der något enskildt verks privilegier nu lägga hinder för fullkomliga genomförandet af förevarande förenkling uti grundräntorna, skall det, i den mån förenklingen ej nti kan ega rum, tills vidare och intilldess att sådana privilegier kunna komma att upphöra, förblifva vid hvad hittills blifvit stadgadt. 9:0 Hittills i jorde-böcker och redogörelser särskildt uppförda titlarne jorde-boksoch hemmantals-räntor, samt, i vissa orter, jemväl terminsoch salpeter-skatt, landt-tågsgärd, vinterkörsel, boskapspenningar m. fl. skola efter ränteförenklingens verkställande upphöra att användas, och deremot all hemmanet eller lägenheten åliggande grundskatt föras under den enda hufvudsakliga titeln «Ränta». Kronotionde!] föres dock alltid särskildt. 10:o De nya jorde-böckerna skola upprättas så skyndsamt ske kan, och i den mån hvarje
f. popul. Fremat. af Naturvidensk. 1855), » Om de i danske Lavog Naaleskove forekommende Arter af Tomiciner » (1858), » Oldenborrens Naturhistorie » (1862) samt » Den italienske Tarantel og Tarantismens Historie i Mid-delaldern » (1865). Som bekant är, har ju B. emellertid utgifvit 18 — mer eller mindre oblandadt rena — skönlitterära arbeten, från hans » Piazza del Popolo » (Kjöb. 66) t. o. m. » Nissen » (Kjeb. Den vi derpil hafva att minnas är: Kristian Elster (f. 4 Mars 1841, d. Hans skönlitterära produktion omfattar 6 arbeten, af hvilka flere ftro ytterst gedigna. Entréen i bokverlden skedde med » Fra Fjorden. Skuespil », sortien år 1881 med » Farlige Folk » (Kj0b; 81; öfv. Sthlm 84 af Gust. af Geijerstam), följda af den post-huma Kiellands-editionen af » Solskyer » (Kjöb. Elsters år 1871 tryckta: » Ed Korsgång » är samma år jemväl öfverflyttad till svenska under namn » En korsets väg. » Till sist J. P. Jacobsen (f. 1847, d. 30 April 1885), mannen med den genomträngande blicken, skärpt än mer af detaljstudier genom mikroskoplinsen, han, som uppdagade och tolkade bjärtans löoligaste känslomystér och som gick bort sä ung, lem-nande oss som arf och eget endast alltför litet af sina konstverk, minnande om och röjande mästaren i hvarje linea. Som växtkännare (algolog) var det J. först skapade sig namn och renommée; &amp; r 1873 vann han kjebenhavneruniversitetets guldmedalj för en botanisk uppsats.
Maj:ts Nådiga pröfning underställda, för att, efter deras beskaffenhet, af Eders Kongl. Majit i Nåder afgöras eller till Rikets Ständer hånskjutas.“ Hvad Departements-Chefen sålunda nu uti detta ärende i ena och andra hänseendet underdånigst föreslagit, täcktes Kongl. Majit, uppå tillstyrkan af Stats-Rådets öfriga Ledamöter, till alla delar i Nåder gilla och bifalla. Iu fidem Protocolli: L. Th. Neijber. Bil. N:o 4 till Kongl. Maj:tu Nåd. Prof. N:o 1, öm Statsverket 1865. 9 Grnudcr för oiubildning af Sveriges Sjöförsvar. Hvarje lands försvarsanstalter böra vara ordnade efter dess politiska och geografiska förhållanden samt de anvisningar, som från dess historia kunna liemtas. Om denna sats är riktig, hvilket svårligen skall kunna jälvas, måste ock vid dess tillämpning på Sverige, såsom obestridligt framstå, att detta lands sjöförsvar bör, jemte ett för öppna sjön passande örlogsvapen, i sig äfven upptaga ett för dess skärgårdar och inlandsfarvatten lämpadt flytande artilleri, af helt olika beskaffenhet, emot hvad behofvet kräfver i andra länder, hvilket vid fäderneslandets försvar, särdeles emot en öfverlägsen fiende, utan tvifvel skall utöfva kraftigare inflytande, än det vi kunna hoppas hädanefter åstadkomma på öppna sjön. Sverige måste visserligen alltid ega större sjögående krigsfartyg, för hvilka, såväl under fred som krig, mångå vigtiga åligganden fiuuas att uppfylla; men landets tillgångar medgifva icke att underhålla en så stor och kostbar flotta, som skulle erfordras, för att såsom fordom ute på sjön bekämpa en mäktig granne och afhålla honom från våra kuster.
Maj:ts nådiga beslut eller inträde uti något af de i 7 §:s 1 mom. uppräknade yrken och befattningar, styrke sådant i stad hos Magistraten, och å landet hos Länsmannen i districtet; samt vare, intilldess sådant skett, underkastad lika åligganden med öfriga beväringsmanskapet. § 27. Hvad i 24, 25 och 26 §§ för de beväringsskyldige i allmänhet » p. 65- stadgadt är, gälle äfven i afseende å de i 37 § omnämnde beväringseliter, så länge deras beväringsålder fortfar. 37 IV Art. Om beväringsmahskajiets (Plägning lil! tjenstgöring saint (ini dess skyldigheter och ansvar med afseende a densamma. § 28. Från vissa områden af riket skall beväringsmanskapet uttagas för Flottans och från vissa för Arméens behof. Flottans områden utgöras af Blekinge län, Wester-Norrlands län, med undantag af fjellsocknarne, Oland, Södra Möre fögderi af Calmar län, samt de omedelbart till hafvet gränsande eller i skärgårdarne belägna socknar i såväl återstående delen af sistnämnde län, som öfriga kustlän, undantagandes Norrbottens och Westerbottens län; äfvensom alla städer vid hafvet, med undantag af Stockholm, Götheborg, Umeå, Luleå, Piteå och Haparanda; Allt på sätt denna lag vidfogad tabell närmare utvisar. Arméens beväringsområden åter upptaga alla delar af riket, som icke, eldigt hvad här ofvan stadgas, skola lemna Sjöbeväringsmanskap; dock att äfven inom Arméens områden bosatte Sjökaptener, Styrmän och Sjöfolk af handelsflottan samt Machinister å enskilde personers eller bolags ångfartyg tillhöra sjöbeväringen. § 29. Mom. 1. Beväringsmanskapet skall användas till förstärkande af Arméens och Flottans såväl värfvade som indeldta trupper, eller ock utgöra särskilda Corpser under särskildt befäl; enligt hvad al Kongl. Maj:t derom, i förhållande till regementernas och corpsernas styrka, särskildt i nåder förordnas.
3 Styrelserna samt presterskapet genom de underdåniga ansökningarne om understöd för folkskolorna; att den strid, sorn vid personliga skyddsafgiftens påförande nu ofta uppkommer emellan Statens rättighet och den fattiges oförmåga, skulle, om afgiften blefve församlingarnes tillhörighet, på det lättaste och biliigaste sätt afgöras, då försarnlingsboerne kunde säkrast bedöma, hvilka voro i verkligt behof af lindring; att afgiften inom de få församlingar, som redan ega organiserade skolor, icke borde anses öfverflödig eller onyttig, då den kunde användas till underlättande af fattiga barns skolgång, eller till inrättande af undervisningsanstalter för bibringande af allmännare slöjdskicklighet, hvilka af verkligt behof allt mera påkallas, eller ock till andra communala inrättningar; att invändningen emot förslagets antagande, som skulle detsamma innebära en orättvisa emot åtskilliga små församlingar, hufvudsakligen vederlädes dels af den omständighet, att skolväsendet i sådane församlingar icke blefve serdeles kostsamt, och dels af den i högstberörde Nådiga Förordning medgifna rättighet för 2 eller flere församlingar att förena sig i ett skoldistrict, och att dessutom för de få församlingar, der behof af ytterligare understöd må förefinnas, någon mindre del af det nu gifna årliga anslag 50,000 R;dr borde dertill användas, dä resten kunde indragas och för andre Statsutgifter besparas. Då denna motion på en gång afser nedsättning af skyddsafgiften och denna afgifts användande, har, uppå Bevillnings-Utskottets inbjudning, StatsUtskottet med detsamma sammanträdt och tagit frågan uti gemensamt öfvervägande; och som Bevillnings-Utskotlet, dels uti dess redan afgifna utlåtanden, angående grunderna för allmänna Bevillningens fördelning, yttrat sig i anledning af väckta motioner om skyddsafgiftens nedsättning elier upphörande, dels framdeles, vid pröfning af bevillningens belopp, kommer att vidare utlåtande derom meddela, anse Utskotten sig nu endast böra behandla frågan, om och lill hvad belopp en personlig afgift tili folkundervisningens befrämjande må antagas vara företrädesvis lämplig och behöflig.
Till förekommande af missförstånd torde i denna §. !>ora tilläggas: ”Varder någon tilltalad för flere Lurendräjerler eller TulIförs»i liningsbrott innan han för någotdera undergått bestraffning, bestämmes ansvaret efter varornas samrnanlagde värde.” —• 4:0. I anledning af vederbörande Domstolars olika yttrande i frågan, huruvida Bolagsman gemensamt eller hvar för sig böra för Lurendrnjeri och Tullförshilluingsbrott ansvara , tillstyikte Högste Domstolen likaledes ett tillägg i denna af sådant innehåll: Proposition orri Lurendr. o. Tullförsnillning. 729 ”Hafva flere i brottet del, straffes hvardera efter godsets fulla värde. Samma Lag vare om Bolagsmän.” —• 5:0. Då, enligt den för böters förvandling i Allmänna Lagen stadgade grund och äfven i Allmänna Omdömet, Fängelse vid vatten och bröd anses af en svårare egenskap än annat Fängelse, torde förvandlingen af böter för Lurendräjeri eller Tullförsnillning af varor från 50 till 400 kunna bestämmas till Fängelse efter den grund, sorn i denna §. i öfrigt är lagd, hvarigenom jemväl vunnes enhet i principen. I öfrigt och då af den föreslagne redactionen af stadgandet om förvandlingen skulle följa, att Sex månaders Fängelse endast svarade emot den jemna Summa 200 R:dr, enär böter derunder skulle umgällas med Fängelse vid vatten och bröd, och så beskaffad förbrytelse till ett värde emellan 2 och 300 R:dr belädes med
S. D. Föredrogs Banco-Utskottets memorial, N:o 10, i anledning af gjorda anmärkningar vid utlåtandet, N:o 4: Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande betänkandenrj N:o 8, i anledning af väckt motion om förändring i 12 Cap. 1 § Giftermåls-Balken och 15 Cap. 24 § Kyrko-lagen: Återremitterades; N:o 9, i anledning af väckt motion angående tillägg till 15 § i den lör Rikets Ständers Justilise-Ombudsman utfärdade inslruction: eif slogs. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsock Ekonomi-Utskottets följande belänkanden och memorial: N:o 9, i anledning af väckt motion om befrielse för sockenhandtverkare från skyldigheten att anmäla antagandet hos Konungens Befallningshafvande, samt alt utlösa så kalladt försvarsbref: Bifölls; N:o 10, i anledning af väckt motion, angående förändring i hittills gällande föreskrifter i afseende å återbesättande af ledamots-platser i Rikets Collegier: Bifölls; N:o 13, till Borgare-Ståndet, i anledning af återremiss af betänkandet, N:o 5: Lades till handlingarne. S. D. Föredrogs Stals-Utskottets memorial, N:o 27, med anmälan, att det är anledning lill anmärkning emot föredragande Stats-Rådet och Prot.-Utdrag„ den 2 October 1844' 197 Chefen för Givil-Departemenlet, hvarom remiss begäres till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningarna uppgifvas skola: Remissen beviljades. S. Do Till Banco-Utskottet remitterades ett af Contraets-prosten Sundberg i Ståndet ingifvet och den 25 sistlidne September bordiagdt memorial, med förslag, att Puks-Banken under närvarande låga cours bör uppköpa goda vexlar och för dessa anskaffa silfver från utrikes ort, jemte de, i anledning af delta memorial denna dag i Ståndet afgifne yttranden.
»Mamma kan bara fråga mina kamrater», sade han; »hvar enda en säger att det var orättvist.» Hon ser på honom tviflande, men naturligtvis tror hon honom. »Jag är så rädd att du roat dig för mycket; du har allt kostat pappa många pengar. Hon ser upp i hans vackra, unga ansigte med en blandning af beundran och farhågor. Han tar henne om kinderna och kysser henne igen. »Inga moralkakor på julafton.» »Men pappa .» »Ja, pappa tror att man kan plugga latin på samma sätt som han gnor igenom en sifferkolumn, sakta och säkert så att det aldrig kan klicka.» »Men han blir så ledsen.» »Så muntrar lilla mutter upp honom.» Han gnider henne skämtsamt på ryggen, så att sidenet skriker. »Men, Otto, du får betänka .» »Jag har betänkt!» utropar han gladt och snurrar henne rundt, »men nu är det jul, och nu ska’ vi ha roligt, och jag har köpt de allra stiligaste julklappar till systrarna, och så har jag fått några småskulder, och så bryr jag mig inte om att bekymra pappa med den saken, för det är inte mer än du kan hjelpa mig med, om du håller inne litet af hushållskassan. Och du är den hederligaste, raraste lilla prisse till mamma!» Och så kysste han henne. »Men, Otto!» »Ja det kan inte hjelpas. Det är en sådan härlighet att komma hem från allt det der bråket och tråket . Och Emmy som är förlofvad!» »Ja, och du kan tro att Heribert är en fin karl.» »Ja, det tror jag väl — en löjtnant! De äro väl mycket kära?» »Som nyförlofvade.» »Hej, hvad jag skall ha roligt med Emmy! Det klär henne bestämdt att vara förlofvad. Hon är så fin och nätt, och så ser hon ut alldeles som konfekt. Ah, du — mamma — vår Emmy är en stilig tös!» Modern log. Ja, hon hade heder af sina barn, och hon kände sig så lycklig. Hade Otto nu varit student med, skulle det varit alldeles för mycket.
Jemte det Utskottet, i anledning af sistnämnde erinran, får anföra, att, då, uti förra yttrandet, efter uppgiften om hvad till hvarje olika Station år 1838 utgått, blifvit föreslaget, att, till utgifterne för Stockholms och Göthe»? 4 Stats-Utskotteti Utlåtande3 N.-o 203. borgs Stationer må af anslaget till Flottans nybyggnad och underhåll bestämdt afsättas ett minimi-belopp af 185,000 R:dr, Utskottet tror deraf vara tydligt, att sistnämnde belopp afser alla kostnader för nämnde Stationer, som af nybyggnadsoch underhålls-anslaget skola bestridas, finnér Utskottet, som icke kan frånträda den öfvertygelse, att Rikets Ständer, som skola pröfva och bestämma anslagen, äfven ega att afgöra, huru mycket till hvarje olika ändamål skall utgå, sig böra det förra yttrandet i berörde delar vidblifva. f') Vid Utskottets hemställan, i anledning af Herr Sabelfelts motion om beklädnadshjelp och förhöjd inqvartering för Flottans Under-officerare, har hos Ridderskapet och Adeln den anmärkning blifvit gjord, att afseende å motionen ej bordt fästas, så framt icke Rikets Ständer vilja serskilda medel för ändamålet anvisa; men då berörde hemställan är bifallen af Borgare-Ståndet och af de 2:ne andra Stånden lemnad utan anmärkning, anser Utskottet sig icke böra densamma frånträda.
Sades' förstöring skada Riket, maga un, dmrrödjaS, samt denna de! af allmänna huShallma^en foras pä de waragkiga arunder, som a ena sidarr med en nödig Sadesbrsparing, samt a andra med oumbärlighelsn för StatS »Werke; as den a Bran» winö^ bränningen grundade afsigt, sta at sörena. Riksens Stander stafwa äfmen i detta ärende vch r synnerhet utt de förändringar, hwarnred Eders Kongl. Majit Nad-gst behagat bifalla Hemliga Ulskot, tets afgrfna betänkande, igenkänt sä wäl Everö Kongs. Majtts manliga omsorg för Sir Folks wäl, som pris» marda Nit för Stars. Werktts bekiand, och ^ harw» derföre med underdamzaste erkänsla och kackfanchet icke dragir i betänkande, ar med ds förändringar Eders Kongl. Majtt Nadigst behagat stadga, bifalla Hemliga Uiffoktets Förslag härutinnan, och ak denna Färfaktmng bör aga oryggelig! bestånd, intldest Eders Kongl. Maj:k med Riksens Ständer härom framdeles annorlunda behagar öswrrenskomma. Eders Kongl. Maj.tS rrogne Undersåtare as Borgare-Ständer haswa HLrwid i lmderdaiugh-tt ansett, såsom en följd as de amagna grnndcr, samma frihet lil Vranwlns rrsnr^orrersnZs och försäljande Städerna tilkomma, som Landkmarmrn bliswit iiplätcn, samt ak Bränwchs, bränningen i Städerna icke ma wara miderkastad annan inEräaifnliig > anseende ci! tide», an den, som nied Lander ka„ inträffa; aswensoni Bonde-Sia i ide t i detta ämne sig aberopar hmad de sarffisldr hos Eders Kongl. Maut haft den Nadeu i underdånighet skriftligen andraga. Riksens Ständer framhärda m. m> Stormäqiigsie Allcrnädigste Konung!
Yttrandet, pag. 7, i Utlåtandet N:o 48, gillades; äfvensom Ståndet lät bero vid första yttrandet pag. 8. 5:o 59:de punkten. Antogs, enligt Betänkandet, N:o 34, med uteslutande af 4:de momentet, i följd af det, angående 50:de punkten, fattade beslut. 6:o 66:te punkten, 1 momentet. Redaktionen, pag. 9, i Utlåtandet, N:o 48, godkändes. 7:o 71:sta punkten, eller förslag till föreskrifter motsvarande 210 och 211 §8 i nu gällande Banko-reglemente, enligt Utlåtandet N:o 48. Momentet 1, godkändes. En så lydande redaktion antogs: ”För det i nästförestående moment uppgifna ändamål ega Fullmägtige att använda, utöfver det i (123) 8 af Banko-reglementet bestående maximum af sedelstock, en summa af 2,500,000 R:dr; börande dessa medel fördelas på de särskilda nya Iåneinrättningarne, i förhållande till det medeltal af Utelöpande sedlar, efter afdrag af behållningar i Riksmynt - Prot.-Utdrag den 22 Augusti 1854. 385 mynt, hvartill den eller de Privat-bankers sedelutgifning, som skall ersättas, uppgått under de tre år, hvilka förflutit näst före den tid, då sådan eller sådane Privat-banker bordt göra underdånig anhållan om förlängd oktroj.” Momentet 3. Godkändes, endast med den förändring af punkt litt. h, att dess lydelse blifver; ”Filial-banks-rörelse bedrifves medelst utlåning, vexel-diskontering, öppnande af uppoch afskrifnings-räkning samt beviljande af kreditiv, på sätt närmare bestämmes genom Reglemente, som kommer att till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning och fastställelse öfverlemnas.” Momentet 4.