Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med den för Bevillningens utgående antagne grunden af synbar förmögenhet, finner BevillningsUtskottet dessutom icke förenligt, att afkornsten bör mera i Städerne än på Landet blifva måttstocken för egendomars värde, heldst densamma skulle blifva ganska svår att följa i de mindre Städerne, der husegare ofta för egen beqvämlighet begagna sina hus , utan afseende å den fördel, som genom deras förhyrande kunde dem tillflyta; äfvensom , att då ändamålet med brandförsäkrings-värdering är, att å inrättningens sida förvissa sig derom, att ej någon egendom blifver uppskattad till ett värde öfver verkligheten , så kan brandförsäkringsvärdet ej eller blifva annat än ett minimum, bestämdt såsom ett slags säkerhet för Statens inkomster, på samma sätt» som en Minimi-Tabell blifvit i lika afsigt fastställd för bestämmandet af värdet ä egendomar på landet, hvilken, ehuru anledning ej saknas att önska dess upphörande , likväl måst af enahanda orsak bibehållas. Slutligen får Utskottet, i afseende på deri gjorde anmärkningen, rörande svårigheten att kun. na verkställa den å brandförsäkrade hus i Stä erne föreslagne nedsättning och jemkning, i hän-t delse tillgångarne sådant medgifva, nu framställa sin förmodan, att densamma ej skall möta betydliga hinder, emedan, i händelse utvägar finnas , att afse vissa procent till lättnad uti
Hvad ändtligen angar hufvudföremåjet för Herr lundströms mptipn, sorn är förändring i grunderne vid Banquens Sedel r utgifning, så har den yärde Bedarnoten, för att kunna göra sig förvissad pm paera bestämda svar än Banco-Utskottet vid sista Riksdag , i anledning af dess i samma ämne då väckte motion, afgifva, och hvilka han för sin del funnit mindre ti 1 Ifredssta 1- Banco Utskottets Betänkandén, 193 lande och fullständige, uppställt sine anmärkningar och förslag under form af sju särskilde frågor, hvilka Banco-Utskottet nu, enligt samma ordning, får till besvarande upptaga, i:sta Frågan; ”Manne icke Bauquens sedeltransport-räkning kan afskafias samt så kallade större Banco-sediar af vissa valeurer och på jemna tiotal, hvilka, i anseende till text och tryck, är Q sins emellan olika, i stället böra utgifyas?” Svar: Sådant kunde visserligen låta sig göra, inen fortfarandet af den rättighet, sorn från äldre tider varit allmänheten tillerkänd , att reqvirera Ttansport Sedlar på hvad valeur sorn åstundas, rnedförer för Banquen jnga betydande olägenheter; emedan sedlar på brutna summor i aila fall utgöra ett så ganska ringa antal, i jemförelse med. hvad som reqvireras på jemna tio-tal, Den skilnad emellan Bauquens Transportsedel-formulairer, allt efter olikheten i valeur, som redan %i nes iakttagen, torde val ej hafva undgått Motio nairens uppmärksamhet. Sedan denna skillnad infördes, har något förfalsknings-försök, åsyftande att förhöja valeuren å ett slags sedlar till likhet med valeuren å ett annat slag, veterligen ej blifvit gjordt, och kunde sannolikt ej eller med någon framgång göras.
Ett ögonblick derefter stodo åtta man och en korporal till min disposition; vagnen skall föra din bror till gränsen. Är delta ditt arrangement? Mitt? nej! men arrangementet är bra. För hit vakten. Skynda. (Liljeborg aflägsnar sig.) A. LÖFVENSTRÅLE. 112 Sjette Scenen. DE FÖRRE, utom LILJEBORG. Hvad betyder ert uppträdande här, min herr bror? A. LÖFVENSTRÅLE. B. LÖFVENSTRÅLE (träder stolt fram). Haf tålamod, och jag skall gifva dig en förklaring, som är fullständig. Edra blickar irra förskräckta omkring. Er hand skälfver. Har något ledsamt inträffat? (Han fattar hennes hand.) Måtte himmelen beskydda oss. Fråga mig icke. Deras kärlek blomstrar på mina förhoppningars graf. Fröjden skall blifva kort. Frukta intet, kom ihåg: jag är här. B. LÖFVENSTRÅLE (till fru Augusti). A. LÖFVENSTRÅLE (afsides). AUGUSTI. B. LÖFVENSTRÅLE (till fru Augusti). Hvad vill du säga med: att du är här? Är din afsigt att förolämpa mig? Vill du ... välan... (Han lägger handen på värjfästet.) Den hetsigt uppbragte, häftigt vredgade kan jag ej frukta. Har du lust att stöta till ... här står jag? Kom blott ihåg en sak: att jag är din bror. Du darrar icke! ah, du känner icke passionens välde öfver menniskan, känner icke den magt, inför hvars furieblick englarnas anleten blekna, känner icke svartsjukans raseri... Carl XII vid Pultava eller Sista resursen CARL XII VID PULTAVA ELLER SISTA RESURSEN, KOMEDI I TVÅ AKTER. SVENSKT ORIGINAL. Uppjördt på Mindre Theatern i Slockholm. STOCKHOLM PÅ ALB. BONNIERS FÖRLAG. PERSONERNE: FASÂN, Kammarjunkare. STRUTTÉN, Majorska. AURORE.
Om deremot jernvägsförbindelse med Upsala utgår från någon punkt öster om Sigtunafjärden i trakten af Odensala, så uppkommer för denna jernväg ett alldeles nytt trafikområde, nemligen hela den stora sträcka af landet, som ligger öster om denna jernvägslinie, och hvilken med så mycket större skäl bör af jernvägen beröras, som den eljest icke har annan kommunikationsled än landsvägen. Bih. till R. St. Undersökningarno hafva slutligen visat, att terrängförhållandena äro i allmänhet gynnsamma samt öfvergången öfver Mälarens vatten i denna sträckning jemförelsevis lätt, så att de arbeten, som erfordras för att leda jernvägen öfver dessa vatten och hvilka arbeten före undersökningarnes anställande ansetts vara förenade med stora svårigheter, icke äro mera betydande, än att kostnaderna för dem sammanlagda uppgå till ungelär samma belopp som ensamt den beräknade kostnaden för öfvergången af Stäket. En så beskaffad plan för jernvägsförbindclserna norr om Stockholm skulle, enligt hvad de nyssnämnda undersökningarne ådagalagt, kunna på mer än ett sätt utföras. Vid en jemförelse mellan de för detta ändamål uppgångna alternativa linierim, finner man att, om vägarne delade sig redan vid Märsta, deras sträckning väl blefve efter utseendet på kartan mera fördelaktig, men att sammanlagda väglängden skulle blifva 13,006 fot större och kostnaden ej mindre än 222,107 R:dr högre, än om utgreningen skedde vid Kålhammar, hvilket alternativ Utskottet efter noggrannt öfvervägande af de särskilda liniernas olägenheter och fördelar, funnit vara det, som ur alla synpunkter bör framför de öfriga undersökta linierna antagas.
Det har sina behagligheter att resa fort, springa förbi det mindre intressanta och så att säga fladdra från blomma till blomma, från den ena sällsynta naturskönheten till den andra; men man bör städse anordna det så, att man undviker verkliga fysiska överansträngningar; ty trött och utsliten är man ur stånd att njuta ens den mest fängslande och förtjusande utsigt. Derför hade vi arrangerat vår resa så, att vi kunde offra en hel dag på dess egentliga mål och »festnummer«, turen till den verldsberömda Rjukanfos och Vestfjorddal. Medan de flesta andra resande redan i daggryningen hade lemnat Strand för att vara till baka vid ångbåtens afgång till Tinnoset kl. 4 e. m., infann sig vårt ressällskap friskt och uthviladt vid frukostbordet kl. 81/2. Ansigtena voro slätrakade, förnöjda och utan minsta spår af den vresighet, som gerna åtföljer afbruten och otillräcklig sömn och hvila; kort sagdt, vi sju »gamle gossar« kände oss så fria och lyckliga som skolpojkar, hvilka hafva »månadslof«. I vällustigt mak knackade man med téskeden hål på de nykläckta, löskokta äggen, medan skinkan och lamkotletterna gingo laget rundt och ögat halft blaseradt gled ut öfver den stilla sjön och dess romantiska omgifningar. (Forts.) ILLUSTRERAD FAMILJ - JOURNAL. Birger. sämsta kläder, om så behöfdes, eller öfver att bli ringaktad af andra, eller öfver att lefva ett lif i enformigt arbete, bara för min skull, bara för att vi två skulle få vara till samman. Tänk er: att inte ha någonting annat i verlden än min kärlek, och så detta arbete, som ni afskyr så djupt! Tror ni att det fins en enda qvinna, som skulle känna sig lycklig med det? Jag afskyr icke arbetet; jag afskyr bara den tomma enformigheten. Ja, men tänk på den qvinna, som skulle binda sig vid mig! Hon skulle icke endast vara dömd till arbetets enformighet, hon skulle se sig undanskuffad i en vrå, som ni var det på er farbrors födelsedag. Men ni skulle hålla af henne för det.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o 289, med svar å 6oo Prot. Utdr. d. g Sept. 1840. erliållna återremisser å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 76, i anledning af Rikets Ständers Revisorers åren 1835, 1837 och 1839 meddelade beräLtelser om samma år verkställd granskning af Stats-Verkets och andra af allmänna medel bestående fonders styrelse och förvaltning åren 1832 — 1837; och i sammanhang härmed förekommo serskilda punkter af Utlåtandet N:o 76. S. D. Ånyo föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande N:o 291, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 136, öfver väckt motion om försäljning af åtskilliga Kronans fisken. Ståndet, som bifallit Utlåtandet N:o 136, godkände nu följande tillägg och förändring, enligt Utlåtandet N:o 291, nemligen: l:o Att, i de fall, då fiske är beläget vid stränderna af sådant hemman, som ligger i byalag, options-rätten att fisket inlösa må tillkomma hela byalaget, och endast, i händelse detsamma sig deraf icke vill begagna, af omförmälda hemmans-egare utöfvas. Jrs» 2:o Att Rikets Ständer i underdånighet må begära, att Kongl. Maj:t ville till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition, huru det bör förhållas med sådana kronofisken, hvilka finnas af den dåliga beskaffenhet, att de icke kunna lill ränta skattläggas och köpare dertill erhållas; och 3:o Att Rikets Ständer för deras del medgifva, att de kronofisken, som äro belägna inom de åt Lapparna upplåtna så kallade skallefjäll, må, vid ifrågaställd försäljning af de mindre krono-fiskena, undantagas, samt, i den mon nu va - Prot. Utclr. d. p Sept. 1840. 601 nuvarande arrenden upphöra, upplåtas ti:l fritt begagnande af dem, söm innehafva den kringliggande marken.
I afseende på de fördelar denna jernvägsanläggning skulle komma att tillskynda Staten har blifvit anlördt, att en jern vägskommunikation mellan Carlskrona örlogshamn och södra stambanan vore af högsta vigt, enär sjökommunikationen med Carlskrona, dels vintertiden kunde hämmas af is, dels, vid tillfälle af krig, kunde vara hindrad äfven under annan årstid. Då — i händelse någon fåra hotade Sveriges förnämsta mariu-etablissement, der en ofantligt dyrbar statsegendom är förvarad, — det vore angeläget att ökade medel till platsens försvarande måtte skyndsamt kunna ditföras; vore följaktligen en sådan förbindelse ur synpunkten af rikets försvar högst önskvärd, och detta i desto högre grad, som erfarenheten ådagalade nödvändigheten deraf, att för fiendtliga angrepp synnerligen blottställda punkter icke isoleras, utan sättas i tillfälle att från andra orter kunna erhålla snabb undsättning i trupper och krigsmateriel. Att Carlskrona måste anses såsom en särdeles ömtålig och betydelsefull punkt, berodde icke blott deraf, att staden för närvarande utgör Svenska örlogsflottans hufvudstation, i föjd hvaraf den framför de flesta andra platser borde skyddas mot fiendtliga angrepp, utan äfven af dess i krig särdeles vigtiga läge, hvilket åt en anfallande fiende Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80. 1? fiende, om han lyckades bemägtiga sig staden, erbjöde stora förmåner. Denna Oarlskronas strategiska vigt komme att qvarstå i hela sin vidd, äfven om man tänkte sig möjligheten deraf att platsen, genom en förändrad organisation af vårt sjöförsvar, framdeles komme att blifva endast en vanlig örlogsstation, utan den stora och omfattande betydenhet, som den nu eger. Besittningen af Carlskrona gåfve nemligen en till sjös öfvermägtig fiende möjligheten att derifrån med en mindre styrka förlama hela Sveriges försvar. Äfven en ringa flotta kunde, om den innehade (karlskronas beqväma, välförsedda och förträffligt skyddade hamn, som utgör en centralpunkt för seglationen i Östersjön, från densamma afskära och förhindra all väsendtlig sjöfart på nämnda haf och utåt Sveriges kuster.
Memorial', tued förslag till ett lältadt sätt för inbetalningars verkställande ä Bankens fastighetslån m. m. Sedan Högvördiga Preste-slandet, vid behandling af Utskottets Betänkande N:o 24, med förslag till reglering af Bankens laneoch kreditiv-rörelse, funnit för godt anmoda Utskottet att taga under förnyad pröfning frågan om beredande af någon lättnad eller lindring i de besvär och kostnader, Bankens fastighets-låntagare nu måste vid fullgörande af sina inbetalningar till Banken vidkännas, samt Utskottet, uti Utlåtandet N:o 39, förbehållit sig, att, sedan vederbörande i Banken afgifvit yttrande öfver ett inom Utskottet väckt förslag om tillvägabringande af någon anstalt, hvarigenom omförmälde låntagare kunde tillåtas att omedelbarligen till
Men ulan all vilja förneka det gagn, Uddeholms-verken i sin mån skola fä af kanalerne, anser jag, helst när man ganska säkert i alla fall kan vara öfvertygad, att nämnde bolag får ikläda sig den drygaste andelen af kostnaden, alt den hufvudsakligaste anlcdn. för R. St. att befrämja företaget, grundar sig uppå vigten af denna farled för hela det nordliga Wermland, denna vidsträckta landsända, hvars talrika, arbetssamma och fattiga befolkning icke har någon annan lämplig utväg för afsättandet af sin produktion, och införskaffandet af sina förnödenheter, än på Clarelfven. Det torde vidare böra tagas i betraktande hvad Hr Ofverste Ericsson nämnt i sitt Utlåt., att nemi. Clar-elfvens belägenhet är sådan, alt dess för öfrigt långa sträckor segelbara vatten sammantränges till fall, just vid de, ej långt från hvarandra belägna ställen, som man genom kanal-anläggningen skulle kringgå; hvadan sålunda, genom understödjande af detta företag, skulle åvägabringas, att segelfarten kunde ifrån Wenern utsträckas i oafbruten längd af flere mil in i ett så bergigt land som Wermland är; ett i sanning ganska vackert resultat. Då härtill kommer, att Staten till beredande deraf ej skulle göra någon annan upoffring, än att lemna det ifrågavar:de låne-understödet emot låg ränta; då bolaget derjemte underkastar sig de vilkor, som föreskrifva?, och hvilka bland annat innefatta, att sjelfva arbetsplanen skulle af K. M. godkännas, samt taxa af Högstdensamme fastställas; så synes mig ända till sista skymten af betänklighet mot det föreslagna lånets beviljande böra försvinna hos en hvar, som icke tilläfventyrs från början insupit den fördelaktiga föreställning om de Dicksonska jernvägsbitarnes värde för allmänna trafiken, och i följd deraf trott sig böra hvarje för dessa jernvägar möjligen skadlig täflan afvärja, och af sådan eller annan anledn. föresatt sig, att det till kanal-arbetet begärda låne-understödets beviljande förhindra. 574 Den 29 Juni e. m.
Skrifvelse, N.-o 14251 ltomme att blifva enahanda med dem, som E. K. M., med afseendå å så väl lånebidragets föremål, som credit-förhållandenas förändring under senare åren, i Nåder fastställt för staden Wexiö, efter 1838 års eldsvåda, beviljade byggnadslån å 100,000 R:dr, dels ock, genom Nådig remiss af den 13 förlidne April, öfverlemnat en af åtskillige med dylika lånebiträden understödda husegare i Wenersborg bos E. K. M. i underdånighet gjord och af Landshofdinge-Embetet i Elfsborgs Län, på anförde skäl, understödd ansökning, ej mindre om tillgodonjutande af fulla 5 års räntefrihet för de erhållne lånen, att räkna från desammas utbetalning till lånsökanderne, än äfven om enahanda räntefrihet under en tid af ytterligare 5 år; varande till stöd för denna ansökning, bland annat, anfördt: att kostnaderne för de efter eldsvådan uppförda hus, i anseende till byggnads-materialiernes och arbetslönernes uppstegrade pris, vida öfverstigit de uppgjorda beräkningarne; att sökandeine, som af ifrågavarande lån fått sig beviljadt ett sammanräknadt belopp af 123,416 R:dr 32 sk., deremot uppfört byggnader för en utaf sakkunnige personer förslagsvis beräknad kostnad al 346,745 R:dr 29 sk. 4 rst.; att då en stor del af de, i följd af eldsvådan, efter särdeles låga försäkringsvärden, utbetalda branJskade-ersättningssummor medtagits för godtgörande af förut intecknade skulder, bade sökanderne varit nödsakade att i annan låneväg anskaffa tillgång lill de byggnads-kostnader, som öfverskjöto de af det allmänna erhållne lånebiträden; alt någon dessa kostnader motsvarande afkastning icke vore att af de uppförda nya husen påräkna; alt det stadens brandskadade invånare genom allmänna välgörenheten tilldelade understöd af något öfver 80,000
Ledd af min egen öfvertygelse om sakens vigt och nytta, samt på upmaning af ansedda och nitiska jordbrukare i min hemort, får jag således, under åberopande af hvad Landtbr.Akadin, utförligare än det här kunnat uptagas, i ämnet anfört, vördsammast hemställa, att R. St:r måtte samma dess förslag bifalla, öfverlemnades åt K. M. att bestämma val af skolornas läge, antalet frielever med flere omständigheter, som till dessa skolors organisation höra. Elever af qvinnokonet borde företrädesvis dervid få anställas. Men skulle R. St:r icke anse nya sådana skolor böra anläggas, vågar jag alternatift hemställa, huruvida icke ändamålet kunde ernås på det sätt, att den ifrågaställda summan varder anvisad att utgå till de i riket redan befintlige Stamholländerier, under enahanda förbindelse, att i mejerikunskapsämnena i allmänhet meddela undervisning åt ett lämpligt antal, helst qvinliga, frielever. Jag önskade nemi. att härvid må emoltagas qvinliga, framför manliga elever, helst erfarenheten torde vitsorda, att qvinnorna i vårt land med utmärkt nit och beredvillighet samt en kunskapshåg, som blott behöfver tjenlig vägledning, för att blifva i handling fullt verksam, ådagalägga sig vara till detta yrke särdeles användbara och tjenliga. Husdjurens ändamålsenliga upfödande och skötsel, fodringen, ladugårdsprodukternes rigtiga behandling m. m.,— en mindre kurs i veterinärkännedom, för afhjelpande af de vanligen förekommande kreaturssjukdomsfall, — borde utgöra föremål för elevernas handledning och undervisning Säkerligen skulle dessa, med sådana insigter riktade, elever, framdeles spridda inom särskilda landsorter, tillhandagående sina blifvande husbönder med Den 3 December f. m. 101 tjenst och råd, blifva af mycken och varaktig nytta för hela den bygd, der hvar och en af dera valde fältet för sin verksamhet.
Lag uptagas t 8tocIrbo!m wid Kämncrs Rätterna. men t alla andra Städer ivid Rädstufwu > Rätten i den Stad Boktryckeriet, ifrän hwilk t den äklaga. de Skriften utkommit anlaodt är, eller, vä sätt i. H. innehäller, tvid anlägaandct anmält bljf. wit. ^LL^emierne?. - rätt, enligt deras Oonstitutiones, dock oförkränkt. Stäm. »ingstid ware i alt fall, edwad Tryckeriet in. om, eller pä sätt nysinämnde §. utstakar, utom Staden är belägit, enabanda, och fötbölles dermed, som om stämninMid i Staden Lag säger. Upstär fräga om Boktryckares ekler Författares af en tryckt Skrift tiltalande eller hörande, böra han eller de wid sädan rätt per. sonligen til sivars stända, men ätnjute i öfrigt deras Rättegängs. förmoner enliat allmän Lag och särckilte Författningar, ulr alt hwad ige. nom detta förordnande icke uttryckeligen annor, lunda stadgadt är." ''Finnér Hof.Cantzlcrn eller dcS' Ombud sig befogad at, pä de grunder för qwarstad ä tryckt Skrift bär efwan stadgade ä;o, förord, na eller assa det nägon Skrift med awarstad beläggas mä, ware ban eller det berättigadt, at i 8toLl:bcr!m, genom biträde af Ofwcr-Stät.
Med benämningen Riksdaler, utan tillägg af orden Silfverspecie eller Riksmynt, förstås i denna berättelse alltid Riksdaler Banko. 1. Transport R:dr 3,307,872: 24. 1. å dessa skulder upplupna, men icke utbekomna räntor uppgingo till » 71,130: 15. 6. De öfriga skulderna, som icke bära någon ränta, utgjorde följaktligen » 6,200,617: 39. 2. Uti de icke räntebärande skulderna voro följande outtagne anslagssummor inberäknade, nemligen: Återstående utgifter till följd af statsregleringen vid 1840—1841 års riksdag Under 1847—1848 års riksdag beviljade statsutgifter Under 1850—1851 års riksdag anvisade enahanda utgifter Under sednaste riksdag beviljade statsanslag samt innestående anslag för folkundervisningen tillhopa Öfrige icke räntebärande skulderne utgjordes förnämligast af: Deponerade spannmålstullmedel Det belopp Riksgälds-kontoret i afräkning å blifvande öfverskott och besparingar å statsverkets inkomster och utgifter för åren 1855 och 1856 fått under sistnämnde år från Kongl. Stats-kontoret emottaga Kreditiv-skuld till Rikets Ständers Rank förutom åtskiilige andre jemförelsevis mindre betydande summor. De inom linien i Riksgälds-kontorets räkenskapsposter förde skuldposter, hvilkas sammanlagda belopp vid 1854 års slut uppgick till , R:dr 4,488,028: 22. 6, hafva under de sistförflutne två åren icke undergått andra förändringar, än att beloppet af äldre från Kongl. 3. eller med » 1,873: 26: 2. samt att från Kongl. Post-verket levererade medel, som varit inne slutne i öfverblifne bref, förts inom linien med » 3,151: 26.
Uti det utlåtande, som Fullmägtige i Riksgälds-Contoret öfver dessa motioner afgifvit, är: af dem anförd t: att innan Fullmägtige yttra sig öfver de uti molionerne framställde förslag till nya och förändrade grunder för sedelgranskningen, .hafva de ansett sig först böra ingå uti en noggrann och» fullständig undersökning:om beskaffenheten a£ dem, sorn vid sistlidne Riksdag stadgades, enär härifrån skulle* enligt Fullmägliges tanka, lunatus säkraste ledningen för bedömandet, huru vida: och i hvad måtto någon förändring beliöfdes, och i sådan händelse, hvari densamma skulle bestå; i hvilket hänseende blifvit yttradi: att om 2;dra och 3;dje punktérne granskas i ett sammanhang, så belinnes, att ,man antagit arné olika och hvarandra anot - Stats-Vttkottets'Ur/. AT:o 298. salla förhållanden, då slvmpade sedlar skola ovilkorligen lill inlösen godkännas. — Uti aldra punkten stadgas, att om nedra, högra fjerdedeien af en Sedel, å hvilken fina . lycket och namntecknrngnrne befinnas/är fullständig och sammanhängande, Skall denna fjerdedel ensam för sig inlösas med den valeur, sorn fina trycket utmärker; men, enligt 3:dje punkten, skola jepiväl de öfrige 3 fjerdedelarne inlösas, så framt de äro fullständige., och derjemte sammanhänga med någon större eller mindre hit, antingen af fina trycket eller af namnteckningarne, som tillhöra nedra, högra fjerdedeien. Härifrån mäste således dragas de slutsatser, att om högra, nedra fjerdedeien företes ensam, men icke är fullständig och sammanhängande, mäste den casseras, emedan den eller de bitar, som saknas, kunna vara sammanhängande med de öfrige 3 fjerdedelarne, hvilka i sådant fäll, och derest de företes i fullständigt skick, jemlikt 3;dje punkten, äro inlösningsbara.
Från den till sista plats fullsatta salongen ljöd o c k under aftonens l o p p det mest intensiva bifall. Det hela var en verklig succés. H Y L I N &amp; C2i FABRIKSAKTIEBOLAC HOFLEVERANTÖR. FL. FL. PRISBELÖNTA VID I8GY ÅRS UTSTÄLLNING MED GULDMEDALJ FÖRSÄLFES I V&amp;RA BUTIKER 8 BJeeerlngsgatan — YeaterlAnsrgatan IQ. A. T. A. T. SAMT KOS ALLA FINARE PARFYMHANDLARE I RIKET. • •••••iiiiiiiiniitii iiiiiMiiiiiiimiiiiiiiiiiiii t, 1 Det vore orätt att kalla stycket tråkigt eller onjutbart, eftersom det på premieren skrattades betydligt åt en del repliker, de många moralkakorna lifligt senterades, o c h de båda förlofningarna, hvarm e d produkten erhöll sin harmoniska afslutning, mottogos med tillfredsställelse. Men ändå. V i känna ju alla dessa gamla farbröder, s o m år ut o c h år in berätta oss samma anekdoter i den fulla öfvertygelsen, att de hvarje gång servera nå- gonting ovanligt nytt o c h underhållande. Med dessa hedersmän äro de tyska lustspelstillverkarne, o c h ej minst herrar Blumenthal o c h Kadelburg, påfallande identiska. » På solsidan » fick ett godt utförande. Hrr Personne o c h Palme excellerade i att vara ett par bonvivanter m e d i grund o c h botten genomhederiiga tendenser, hr Bmckström o c h fröken Ahlander återgåfvo c o n a m o r e uppkomlingsparet o c h fröknarna Widell o c h Jansson v o r o ett par täcka tyska u n g m o r direkt från » Gartenlaube ». Men talets konst vårdas tyvärr ej alltid s o m den borde af våra teaterartister.