Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ben: oarbetadt, alla slag, derunder inbegripna tangentskifvor till s. k. klaviaturer, klufvet, spjelkadt och sågadt ben samt förmalda ben eller s. k. benmjöl Fria. arbetadt: elfenoch hvalrosständer 1 skålp. 1 50 andra slag 1 skålp. 40 Bensvart, Benkol eller Bister 1 centner. 1 50 Berberisrötter Fria. Bernsten, rå och oarbetad Fri. arbetad, oinfattad 1 skålp. 1 50 infattad med Guld eller Silfver, väges med infattningen och förtullas såsom den; med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror. Architektoniska arbeten; se Bildhuggeriarbeten. Argentan eller Nysilfver; hänföres under metaller, sammansatta. Årrak; se Bränvin. Aska, tennoch bly-; se Tennaska. Aska, koppar-; se Kopparskrot. Asfaltfilt, hänföres under Papper: förhydningsoch press-. •Assa foetida (Dyfvelsträck); teksvaror. hänföres under Apo - Auripigment; hänföres under Färger, ej specificerade. Barometrar; se Instrumenter, optiska m. fl. •Bayerskteller Tyroler-beck; hänföres under Harts. Benspån; hänföres under Spillning. Bister; se Bensvart. Förslag till Tulltaxa. 3 Bijouterivaror af annat ämne än guld och silfver, enkla eller sammansatta, såsom armband, bröstnålar, kedjor, kors, ringar, sigiller, spännen, urhakar m. m. *Bildhuggeriarbeten, som utgöra konstnärsarbeten andra slag och arkitektoniska arbeten af ämne, hvilket, såsom arbetadt, ej är i taxan speeificeradt
Börjen på fullt allvar att följa detta ideal och lyda Guds bud, så långt I förstån; lyden ej blott hvad yttre handlingar beträffar, utan af hela edert bjärta, och den dag skall helt visst randas, då tviflets dimmor skola skingras, och I skolen med Tomas kunna utbrista: » Min Herre och min Gud! » Edra ögon skola öppnas för sanningen, för idealet. Edert lifs mångahanda skall få ett centrum, en fast punkt. Men jag hör eder fråga: » Hvem är han, denne underbare, som kräfver en så odelad hängifvenhet? » Han vittnar om sig själf och säger: » Jag är vägen, samlingen och lifvet, ingen kommer till Fadern, utan genom mig. » — Historien vittnar att, hvarest han blir känd, trodd, älskad och lydd, dar uppblomstrar samhället i både moraliskt, intellektuellt och ekonomiskt afseende. — Geijer säger någonstädes om honom på sitt geniala sätt: » Jesus af Nazaret är alla filosofers förtviflan, han är för stor att passa in i något system och för stor att ignorera. » — Skalderna hafva besjungit honom och en af dem utbrister i djup tillbedjan: 1 » Om lians väsens djupa gåta upp sin lönlighet skall låta, synglas ej förslå, ej båta Oorskarifver, tankeskärpa. Men förklaradt blir hans namn för en själ, som hjälplös frågar, hvilken hungerns marter plågar, och med djärf förtröstan vågar till förfång för mänsklig klokskap språnget i hans öppna famn. » Har du vågat detta språng.? Då har du fått en skatt för alla skatter, då har du funnit det rätta idealet och ett fäste, som ej skall svikta i lifvet eller döden. Då vill du ock lyda hans maning: » Min son, min dotter, gå och arbeta i min vingård. » Du har då fått kraft att lyda uppmaningen och visshet om, att arbetet ej skall vara förgäEves. I Jesu efterföljd, i hans fotspår blomstra ej blott helighet och salighet, utan äfven sanning och skönhet, vetenskap Och konst. När har historien kunnat framvisa sådana resultat i sistnämnda afseende som dem, hvilka vunnits under den kristna civilisationen?
Qvantitet för Tullberäkn. Inf. Tull. Banko. R:dr sk. r. Papparbeten, alla slag: K: dr sk. r. 1 olackerade 1 sk alp. i12 1 24 — lackerade Papper: 1 skalp. ■— 18 — b — Kardus-, färgadt Omslagsoch Tobaks 1 skalp. .— 1 8 — 4 8 15 * * Grått Makulaturoch Förhydnings. •. Tryck-, limmadt och olimmadt, Konceptoch Tapetimperial-, Regal-, Median-, Olifant-, Skrifoch alla andra slags hvitt, ej speciliceradt 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. — 1 2 3 3 6 — 20 20 Post-, alla slag Färgadt, pressadt, tryckt, figurerad!, försilfradt eller lorgyldt 1 skålp. 1 skålp. 4 5 — 10 Press1 skålp. 2 1 5 10 * Papperstapeter och Barder Parup /per och Parasoller : af siden eller halfsiden, utan afseende i sednare fället på silkets större eller mindre qvantitet 1 skålp. 1 slycke i 10 o 24 * andra slag Delar deraf: 1 stycke — 24 — 52 * Ställningar Öfvertyg, lillskurne eller sydde, förtullas lika med det väfnadsslag, hvaraf de äro gjorda, med tillägg af 10 procent Fodraler: 1 skålp. 8 1 1 10 * af läder, lösa eller påsatte af tyger, lösa, förtullas lika med väfnaden, hvaraf de äro gjorda, med tillägg af 10 procent. Pennor, skrif-, alla slag, utom af stål eller andra metaller 1 skålp. 10 8 — 80 Penslar 1 dussin — 9 — 10 * Peppar, alla slag Perlemor, arbetad: 1 skålp.. — 3 8 10 oinfaltad infattad, väges med infattningen och förtullas såsom den. 1 skålp. ■ 40 Paradiskorn, hänföres under Apotheksvaror. Pastell-Kritor; se Färger, andra slag, ej specificerade. Pelsverk; se Hudar och Skinn.
Daevel anbefallt samt gardisterna Rönnqvist och Tholin verkställt, skäligt förklara löjtnanten Holm hafva saknat fog lill sitt emot Halfvardsson framställda ansvarspåslående, hvilket alltså ogillades; att enär, vidkommande löjtnanten Holms angifvelse emot Rönnqvist och Tholin, att de, vid löjtnan - 48 tens afförande från Norrbro lill högvakten, skulle emot honom fällt oqvädinsord och, oaktadt löjtnanten ej visat någon motsträfvighet, förfarit på ett så våldsamt salt, att de derför borrie ansvara enligt 6 Kap. 14 § i Kongl. Krigsai tiklarne den 31 Martil 1798, Rönnqvist och Tholin förnekat, alt de vid tillfället på ringaste sätt med ord eller gerning förolämpat eller misshandlat löjtnanten Holm, samt denne icke åstadkommit eller sokt förebringa någon bevisning till deras öfverlygande derom, och den af löjtnanten anmärkta samt af Rönnqvist och Tholin erkända omständighet, atL de vid hans afförande hållit honom i kragen, icke kunde, i betraktande af de vid ransakningen utredde förhållanden, anses hafva varit obehörig eller ens öfverflödig, hlefvo Rönnqvist och Tholin jemlikt 17 Kap. 33 § Rättegångsbalken från ansvar i målet frikände; att emot gardisterna Nilsson och Hjelte väl vore af vice auditören Nils Johan Tiliander, uti det af honom, såsom aflidne snickaren Billings rättegångsbiträde, afgifna slutpåstående, deruti Billings fader paraplymakare!! Jonas Gabriel Billing sig förenat, andraget, att, då efter hvad ransakningen gåfve vid handen, icke någon annan, än Nilsson och Hjelte, verkställt Billings gripande och öfverlemnande till den patrull af Kongl lifgardet till häst, som sedermera alfort honom till högvakten, samt Billings häktande varit olagligt, yrkades å Nilsson och Hjelte ansvar eldigt 20 Kap. 7 § Missgérningsbalken och 9 Kap. 16 § i Kongl.
Hon hade alldeles andra föreställningar om den förnäme resanden. Äfven hon antog att han var en förnäm herre. Men att det icke var den gamle kejsar Alexander, det visste Lydia bestämdt, ty hon hade ju sett honom öga i öga, och sett att han var ung. Hon hade bättre än tanten uppfattat de rykten, som den ödesdigra 9 December och de följande dagarne spridde sig i Petersburg, rykten om hemliga arresteringar af flere högt uppsatte män, om sammansvärjningar och dylikt. Den intressante, bleke mannen kunde ju vara en förklädd prins? Lydia ryste vid tanken härpå. Ryste hon derföre att det var en prins, eller ryste hon af något annat skäl? Hvem är så djerf och förmäten, sköna läsarinna af denna lilla skizz, att han skulle våga att analysera ett qvinnohjertas hemligheter? Berättaren af denna enkla men sannfärdiga dikt har dock lyckligtvis alltför mycken erfarenhet i hvad de lättsinniga menniskorna kalla "att känna qvinnan", för att ens försöka något dylikt. Jag vet icke hvad Lydia tänkte och alldeles icke hvad hon kände vid detta tillfälle, och afbryter derföre nu talet om den lilla frökens känslor. Men derinne i den rökiga hållstugan, der skjutskarlarne och fraktbönderna hade sitt tillhåll, sökte den fintlige Johan att reda dagens fråga på följande sätt: "Nu ha vi en ny kejsare och det är en 'molodetz' (rask karl). Han heter Nikolaus. Tror ni han tål stråtröfvare? Ne-hej! Nu reste vi och hade pass, och ehuru vi åkte med egen häst, dessutom ännu en podoroschna [ett regeringens särskilda rekommendationspass vid resor i Ryssland], men si då kom en ryslig röfvare och öfverföll oss, men den nye kejsarens kosacker grepo honom ett, tu, tre och stoppade honom i den stora kibitkan, som nu med åtta kosacker far land och rike omkring för att taga reda på alla röfvare. Det gick så hastigt och lustigt till vid häktandet af den farliga mannen, skall jag säga er, att de i förseende höllo på att taga fröken Lydia med i kibitkan, för si röfvaren hade redan tag i henne..."
Jag stridde således mot min egen fördel, då jag bekämpade dessa anspråk. Hvad egennytta ocb egenkärlek beträffa, så torde således icke beskyllningen derför ega större grund än påståendet om bränvinsbränningens nytta för jordbruket. Hvad som emedlertid är visst är att landets befolkning blifvit mycket sämre nu än förut, och jag anser den omständigheten vara långt mera behjertansvärd än om man kan föda en eller annan ko mera. Och då jag slutligen tror mig hafva ganska rätt i detta hänseende, torde icke heller den gifna förebråelsen vara förtjent. Frih. von Schnlzenheim: Jag har blott några få ord att tillägga till hvad som förut i detta ämne blifvit sagdt. Mina motståndare hafva här framdragit ett argument, som onekligen är rätt komiskt. De säga nemi. att den sak vi förfäkta är till skada för oss sjelfva. Yi skulle således, efter deras förmenande, sjelfva vilja ådraga oss en förlust, för att derigenom kunna förarga dem eller Staten. Detta vore ju alldeles detsamma som om en jernbruksegare, sig sjelf till skada, upphörde att tillverka stångjern, för att derigenom undandraga Staten den föreskrifna skatten. Jag kan verkeligen icke tro att R. o. Ad. skall antaga sådana skäl, och skall söka att i största korthet upplysa om hvad frågan gäller. Detta gör jag så mycket heldre, som man här på Riddarhuset ofta disputerar om en pension skall vara 4 eller 600 rdr, under det en pension på 2 ä 3,000 går igenom som en dans. Möjligen kunde det äfven gå så här. Efter en kanna bränvin får man omkring 15 kannor drank. Räknar jag nu att jag bränner 15,000 kannor, får jag deraf 225,000 kannor drank. Efter tre öre kannan gör detta 6,750 rdr. Många anse det visserligen förnedrande att sysselsätta sig med drank och ladugårdsskötsel, men då det gäller så stora belopp, är det väl billigt att man får den frihet man behöfver.
Arbetet, hvarigenom, enligt gjorda beräkningar, 3,449 tunnland 29 kappland kärrmark skulle blifva förbättrade och 1,186 tunnland 3 kappland ny jord vinnas, och hvarmed jemväl anläggandet af en båtled mellan sjöarne Åsunden, Jernlunden och Rengen är förenadt, har under sed naste året, äfven vintertiden, med rastlös ifver fortgått, men är ännu icke fullbordadt. Äfven inom Tjellmo socken af Finsponga Län har bildats ett bolag, för att, genom sänkning af mindre sjöar samt upprensning och fördjupning af 4 de vattendrag, hvilka förenade utfalla vid Öboqvarn i sjön Stora Tron, till odling och fruktbarhet bereda kringliggande fält af omkring 5,000 tunnland, sorn för närvarande utgöras af kärrvall eller mossar, lemnande en föga tillfredsställande afkastning af svagt foder. Arbetet har äfven bär under sednaste år nitiskt fortgått, och torde dess fullbordan snart vara att emotse. I öfrigt hafva enahanda arbeten, om också af mindre omfattning, i nästan alla delar af Länet blifvit utförde eller började. Bland dessa må, med förbigående af åtskilliga mindre företag, bär nämnas den redan fullbordade sänkningen af vattnet i Hallebysjön, hvarigenom 195 tunnland 8 kappland sanka ängar och mossar i Skärkinds härad samt 233 tunnland 31 kappland i Bankekinds härad blifvit uttorkade till förbättrade gräsvallar eller tjeidige till odling. Ailoppsgrafven för sänkningen af denna sjö är 11,600 fot lång, 18 fot bred och 7 fot djup. Förberedande undersökningar äro gjorde för sänkning af sjöarne Byngarn och Strolången i Ringarums socken af Hammarkinds härad, hvarigenom vinnas omkring 1,000 tunnland mark, och har detta arbete, utfördt af flere delägare, alla tillhörande allmogen, redan så långt framskridit, att, sedan en afloppsgraf af 14,000 fots längd, 12 fots bredd och 5 fots djup blifvit upptagen, odlingen af kringliggande kärr kunnat börjas.
Är en åt drinkarebegäret lemnad tygellös frihet att förstöra sig och samhället ett af dessa medel? En indirect Bil. t, Pevilln, Lag cch Otc.*£ tsk. Bet. N:o 6. 75 uppmuntran till dryckenskap ett af deni? Eller hvad vill man med de enorma bränvinstillverkningarne, om ej att de skola afsättas? Hvarest? Utrikes, der bränvinet är dyrare än hos oss? Nej; här, inom vårt redan af sedefdrderfvet härjade samhälle, här skall floden qvarstanna! Jag fortgår nu till framställningen af mitt förslag, i författningsforrn, och yrkar vördsamt, alt det må komma under öfverläggning. Första Artikeln. Orri bränvinsbränning i allmänhet. 1 §• Bränvinsbränning af hvad sädesslag eller annan växt som helst, dels till husbehof, dels till afsalu, skall på sätt och med de villkor, som här nedan föreskrifvas, vara tillåten i 6 månaders tid af året, nemligen ifrån medlet af October ena året, till medlet af April följande året, så framt icke högst vigtiga omständigheter påkalla inställandet af bränvinstillverkningen. Motiv. 1 §• Då bränvinstillverkningen för hvars och ens husbehof icke kan, i något af de i detta 76 Bil-t.Bevilln.* Lagoc/t Oec.-ZJtsk. Bet. N'ö 6. förslag statuerade förhållanden, medtaga ens hälften af den föreslagna tiden, och jordbrukare i allmänhet icke hafva för deras ladugårdar behof af drank under all den tid kreaturen gå ute på marken, samt då det bränvinsqvanturn, som utöfver husbehofvet skäligen anses erforderligt för Riket att till salu hållas, (hvarom jag åberopar mitt förra yttrande i ämnet), kan, enligt öfvertygande beräkningar, så rundeligen tillverkas under loppet af de 6 månaderne, att äfven de inskränkningar, som nedan före bestämmas, i afseende på pannerymderne, blifva nödige, så inses lätteligen, att den föreslagne bränningstiden är tillräcklig. Att tiden räknas från medlet af October till rnedlet af April, synes vara lämpligast åtminstone i många landsorter.
Febr. P. 266. B. 121. P. 282, 317, 333. B. 226. p. 4°9* Skatterne, om ett förändradt sätt för deras utgörande. Oct. p. 43o. Skattläggning och värdering af jord. Se Jord. 510 Skeppsgosseskolan i Carlskrona, om uppförande på IndragningsStat af 3:ne LärareLöner derstädes. Skjuts, KronoHålloch Reserv, om skyldighet för FrälseHemman att deltaga uti. Se FrälseHemman. Skjutslegan, om nedsättning i. Fehr. P. 66a. B. 761. Oct. P. 4^2. Dec. 2 A. P. 187. Skjöldebrand, Pehr Erik, Friherre, yttranden. Febr. P. 280. B. 160. Aug. Dec. p. 486. Skogar och Skogsplanteringars fredande, angående. Febr. Mars P. 27. B. 112. Sept. P. 370. Nov. 2 A. P. 63o. Skogarne i Riket, angående. Febr P640. Oct. Febr. p. 743. B. 856. April P. 623. Aug. P. 194, 376, 412. 511 Skogsordning, angående en ny, samt förändrad organisation af Jägeristaten. Mars P. 83. B. 6. P. 2c>3 , 34p. — angående förtydligande af 46 §. i nu gällande. Aug. P. 54i. Oct. P. 427. Skogsåverkan, om skärpning i straffet för. Se Skogar och Skogsplanteringar. Skoleväsende, angående ett förbättradt, uti LandtFörsamlingarne till barns fullständiga och tidiga undervisande uti läsa, skrifva och räkna. Febr. P. 525. Sept. P. 371. SkolOrdningen, angående. Febr. P. 637. B. 632. Aug. 2 A. P. 126. Nov. 2 A. P. 29.
Cederström nu icke blifvit uppropad i den ordning han sist anmält sig, varit, att Frihrn hade anmält sig förut, och derföre äfven blifvit förut uppropad. Hr von Troil: För min del skulle jag tro alt det är nödvändigt alt i tulltaxan antaga den af Bevilln.Utsk. föreslagna särskildta rubriken af leksaker. Jag tror det vara så mycket behöfligare som en stor del af dessa leksaker icke äro lackerade och således icke kunna hänföras under den af Hr Printzensköld uppgifna rubrik. Del finnes ännu ett annat skäl hvarföre R. o. Ad. bör antaga denna benämning och det är ali den troligen kommer ali af de öfriga Stånden beslutas och som efter all sannolikhet inom de särskildta Stånden olika beslut komma att fattas ang:de sjelfva lullsatsen, anser jag det af vigt att R. o. Ad. fattar ett beslut jemväl öfver frågan om rubriken, på det alt dess beslut i öfrigt ang:de ifrågavartde slags arbeten må äga någon kraft och verkan vid voteringsproposrns uppsättande i och för slutliga afgörandet inom förstärkt Otsk. I fråga om sjelfva tullsatseu instämmer jag i Frih. Gyllenhaal yrkande alt ifrågavar:de artikel borde åsättas en tull af minst 1 r:dr och detta sä mycket mer som tullen då blefve lika med den som enligt R. o. Ad:s redan fattade beslut skall gälla för artikeln slöjdevaror ej specificerade. Hr Aminoff: Afven, jag instämmer uti yrkandet om antagande af den utaf Frih. Gyllenhaal föreslagna tull på artikeln leksaker, emedan jag är fullt öfvertygad, att Hr Frilen, med dess kännedom uti tullfrågor, föreslagit den rättaste tullbestämmelsen. Jag skulle önska att Hr Printzensköld ville vara försigtigare i sina uttryck, då han yttrat sijj om ett helt Ulsk. Så väl pä f. m. som på e. m. har Bevilln.Utsk. fält uppbära ulgjuielser af flera mindre passande förebråelser från honom, för del att Utsk. icke kunde utreda sitt begrepp m. m. dylika tillmålen. Gerna lemnar jag dessa uttryck obesvarade.
Utstötte fvrehaft Herr Rector Lustaf ^brakam LMverstoIpes uti Meinorial gjorde hemställan, att, i likhet med hwad redan hos de fleste upp.ystare och civi - Den 4 November. sn civilicerade Folkslag, stall wara werkstäldt, någon Lag matte förcfläs i afseende ä wist bestämd tid, inom hwilken häcklade Personer owilkorligen böra ställas för Rätta. Hwarwid Lag«Utskottet ä ena sidan, med Herr Silfverstolpe, ival insett angelägen, heten deraf, akt i häckte warande Personers afgifne förbrytelser styndefamt blifwa till undersökning anmälte och företagne: men äfwen ä den andre omöjligheten, att wid närwarande inrättning med Domstolar och Rättegångs ordning ä Landet i allmänhet bestämma någon kort lid, sä framt icke anstalt tillika widlages derom, att till brottsmals ransakande och afdömmande mä finnas Domare, dä dest ätgärd fordras. Det ar bekant, att åtskilliga Häradshöfdingedömen bestå af gansta »vidsträckta Districts, somlige fördelade uti mänga, anda till 14 särstildte Härader oller Tingslag. Lagtima Tingen, som pä wista dertill bestämde Terminer stola hällas, som för särstildte mäl ej fä uppskjutas eller ester skedd början kunna utan allt för swära olägenheter asbryms, och svin i mohn af Häradcrnes storlek, Jnbyggarnes och Rättegängö - sa.erncs »nyckenhet fordra rymlig tid, följa merendels sä nära pä hwarannan, att de, jemte erforderlige refor, ingalunda lämna någon lids mellanrum. Derjemte förefalla esomoftast flere.an. gelägne förrättningar, säsom Haradssyner uti ÄgodelningsRägängsoch andra Jorda-troi sier, syner öfwer Sägoch Mjölqwarnar, Hufesyner ä Militaire-Civileoch Preste - Boställen, Skattläggningar, »värderingar och mera dylikt, stundom
Edströms, åren 1831—1833 hållna undersökning, på grund hvaraf den af honom föreslagna, af K. M:t under den 27 Juli 1841 i nåder fastställda plan för arbetet, med tillhörande kostnadsförslag, blifvit uppgjord, skall hafva befunnits i hög grad felaktig, så väl i anseende lill sjelfva markens antagna beskaffenhet, som till de beräknade arbets-qvantiteterna samt åtgången af dagsverken och deras värden, hvarigenom inträffat att kostnaden för kanalens ombyggnad, som i samma förslag alternativt beräknats till 1,266,784 11: dr eller ock 1,311,884 R:dr b:ko, numera och sedan chefen för vestra vägoch vattenbyggnads-distriktet verkställt ny undersökning i ämnet, på grund deraf, ansetts uppgå lill 1,925,886 R:dr, deraf, under förutsättning af en till 1859 års utgång förlängd arbetstid, äfvensom att kanalens utlopp i mälaren blefve, såsom hittills, vid Strömsholm, det belopp, som för utförandet ännu vore erforderligt, utgjorde 1,361,370 li:dr b:ko; och har, med åberopande häraf och då, till dessa utgifters bestridande, bolaget, uti redan beviljadt statsanslag, inkomster till Eåtpedi tionsUtskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 112.
De respektive Med-Stånden inbjudas att i detta Borgare-Ståndets beslut sig lorena. Prol.-Utdrag den 21, 23, 24- och 25 November 1857. 651 Det tredje yttrandet, sid. 50. eller det, som alser Skenninge skola. Med uteslutande al livad i öfrigt föreslås i detta yttrande, biföll Ståndet, att för en lärare vid denna skola skall å stat uppföras en lön af 1,000 R:dr Riksmynt; och är under öfverläggningen i denna fråga upplyst, att nuvarande innehafvare af lärare-befattningen vid Skenninge skola, i följd af vunnen befordran, inom kort tid lemnar samma befattning, då, i fall lönen ej är fortfarande å stat uppförd oell den här af Stats-Utskottet särskildt föreslagna hemställan af Rikets Ständer skulle af Kongl. Maj-.t bifallas, skolan komme att upphöra. De respektive Med-Slånden inbjudas att i detta, rörande lönens upptagande å stat för läraren vid Skenninge skola, utan rubbning af nuvarande innehafvarens afgång, fattade beslut instämma. Förslaget, sid. 51, till löne-stat för Rektorer vid de lägre Elementarläroverken. Bifölls, med den förändring, att Rektor vid läroverk med 1 Kollega må berättigas att, då han i 15 år varit ordinarie lärare, undfå förhöjning till 2,500 lV.dr Riksmynt. Yttrandet, sid. 51. angående vilkor för rättighet alt komma i åtnjutande af de nya lönerna. Mom. litt. a. bifölls. Mom. litt. b. antogs af denna lydelse: ”att, der praebende-pastorat, äfvensom pradiende-hemman, äro med lärare-platserna förenade, desamma skola, i mån af inträdande ledighet, indragas, undantagande likväl sådana praebende-pastorater. som åtfölja theologiae-lektors-beställningar”; och Mom. litt. c. bestämdes, så lydande: att all till lärarne vid Elementarläroverken anslagen ränteeller tionde-spanmål skall till stats-verket indragas.
Till exempel – John rotade bland sakerna i kofferten – den här sjöskumspipan åt prästfar, och – hör hit, Andreas, hvar lade du ned fruntimmersgrannlåten? – Jaså här – nå, gå då – jag finner reda på det själf. – Jo, den här långschalen kunna vi ge åt prästfrun. Jag köpte den i S:t Petersburg till min mors sällskapsdam, men hon kan få något annat – jag har packen full. – Ja, det var far och mor. Men vi få väl ej totalt glömma bort de små söta mamsellerna? Hvad sägs om det här tyget? Det var egentligen bestämdt till småfröknarna Koskull, men jag kan köpa något annat till dem. Man prackade på mig allt möjligt därborta i S:t Petersburg, men det kommer ju till nytta. Tag och skrif utanskriften själf till mamsell Augusta, så lägger jag in detta till mamsell Hulda. Vänta, vi låta de här ljusblå banden följa med till hårband. Se inte så förskräckt ut, jag skall inte tulla ner den förtjusande mamsell Augustas klädning. Jag lägger den här jämte den andra och schalen och pipan. Andreas! Gör ett paket af dessa saker och säg till prästens piga, att hon kommer upp! Flickan stod förlägen i den öppna dörren och snodde förklädesbandet om fingrarne. – Hon kommer lagom, min vän. Lämna det här paketet till kära far och säg honom, att det innehåller några obetydliga, men välmenta gåfvor från de båda vandringsmännen, som i dag blefvo så vänligt förplägade i den vackra prästgården. Kommer lilla jäntan ihåg allt detta? Flickan svarade ja och neg, när John lade några blanka mynt i hennes hand. När hon gått, var det en ganska lång stund dödstyst i rummet. Det var, som om studenten väntat, att John skulle säga något, och som om John väntat, att studenten skulle göra det. Ändtligen gick John fram till fönstret, där studenten satt med hufvudet lutadt i handen, stirrande utåt landsvägen i den riktning, från hvilken de nyss kommit. John klappade honom vänligt på axeln.