Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning häraf har Utskottet alltså trott sig böra hemställa, att, jemte det nuvarande anslag för Justitie-departementets expedition i den blifvande nya riks-staten till oföräridradt belopp uppföres, Bikels Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Majit i nådigt öfvervägande taga, huruvida icke sådane förändringar i afseende på nämnde expedition må kunna, utan olägenhet för ärendenas behöriga gång, tillvägabringas, hvarigenom en utaf omförmälde 3:ne Byrå-chefsbefattningar kunde indragas och lönen antingen besparas för stats-verket eller användas för andra, till denna titel hänförlige, oundgänglige utgifter; i hvilket ämne Rikets Ständer vid nästa riksdag torde få emottaga nådig proposition. 6 StatsUtskottets Utlåtande, N:o 39. 2:o. Vid utfärdandet af förordningen den 20 November 1845, om upphörandet af skyldigheten att hos Hof-rätt betala lösen för protokoll i revisionssaker, har Kongl. Maj:t tillika i nåder beslutat, att Hof-rätternes betjening borde för, till följd af lagförändringen, förlorade inkomster åtnjuta årlig ersättning efter 700 r:dr för Svea Hof-rätt, 565 r:dr för Götha Hof-rätt, och 265 r:dr för Hof-rätten öfver Skåne och Blekinge, samt att denna ersättning, beräknad från och med början af år 1846, skulle till Hof-rätterne quartaliter utbetalas af besparingarne under riks-statens andra hufvud-titel, intilldess annorlunda kunde varda derom fö reskrifvet; och är nu uti Kongl. Maj:ts nådiga proposition äskadt, att ofvanomförmälde ersättningsbelopp må varda å stat uppförde.
För den händelse, alt det af Utskottet framställde ofvanberörde förslag till förnyad Instruction för Rikets Ständers Revisorer varder af Rikets Ständer godkändt, har Utskottet slutligen ansett sig böra hemställa: l:o att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna ett exemplar af den fastställda Instructionen, med underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t i Nåder täcktes låta densamma genom trycket offentliggöra, äfvensom, i öfverensstämmelse med Grundlagens stadganden, låta utfärda serskikle föreskrifter, angående de åligganden, hvilka i och för ifrågavarande Revision tillhöra vederbörande embetsoch tjenstemän i Rikets förvaltande Verk; 2:o alt Rikets Ständer likaledes ville till deras Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret aflåta ett exemplar af samma Instruction, med tillkännagifvande, att Instructionen kommer att gälla för alla de revisioner af Stats-verket, hvilka dädanefter anställas, intilldess af Rikets Ständer annorlunda förordnas; äfvensom med föreläggande för Herrar Fullmägtige att ombesörja Instructionens tryckning och sedermera allt framgent ansvara derför, att ett exemplar deraf må åt hvar och en af blifvande Revisorer varda öfverlemnadt, och; 3:o att Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret tillika måtte erhålBih. till R. St Fröt. 1840. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 20 Haft. 3 i8 Slals-Utskotlels Utlåtande, IV.-o 3-t. la föreskrift att, i sammankang med merberörde Instruetion, låta på titelbladets insida aftrycka 68 §. af Riksdags-Ordningen.
Lärde det sig att kalla hvar och en du, skulle ni-mikroben bli ett lyckligt undantag från sina kusiner därutinnan att den kunde utrotas utan lymfa. Rent nationalekonomiskt saknar ej heller denna fråga sin betydelse, ity att jag känner dussintals unge män med säkra inkomster och eget möblemang och allt det där, hvilka på ett i allo tilltalande och obesvä- radt sätt kunna kasta fram den stående balfrasen: » Det är allt ändå mycket hett här inne, fast fönsterna stodo öppna under sista fransäséh. Tycker fröken som jag, så gå vi bestämdt in och titta, huru det ser ut i blomsterrummet. » Men väl inkommen i omförmälda försåtliga mågfälla, får han bums rampfeber och har det vanligen förskräckligt svårt, innan han med tjock röst och pekfingret i kraglinningen stönar fram sitt hopplöst bäfvande: » Älskade Amanda, säg att du vill blifva min lilla fästmö. » Många ha aldrig förmått öfvervinna denna svårighet, utan traska ur världen lika solo som de kommit dit, ett ledsamt förhållande, som inspirerat Björnson till ett af hans vackraste poem, på den tiden då han ännu var en stor man. Om däremot åter den lidande alltifrån barnsben, eller hvad det nu heter, hade vant sig att kalla flickungen för du, skulle han vara befriad från en ångest, som man kan ana utan att hafva erfarit, och hela förlofningsproceduren skulle omsväfvas af nå- got af det harmoniskt lugna behag, med hvilket en lifförsäkring eller något i den där stilen gemenligen klargöres. Jag har i första hand velat rikta detta upprop till Sveriges kvinnor, emedan det ju af ålder är åt dem rättigheten att » lägga bort titlarne » är gifven, och ligger det således i dina händer, min läsarinna, att skänka oss tillbaka våra fäders enkla vackra tilltalsord — att skänka det åt oss alla, ej blott åt dina närmaste vänner. Malisen påstår ju, att hvad kvinnan vill, det vill — - ja, " Mitt hjärta skrattar åt hjärnans bok. Det kvittar lika båd tok och klok. 2. tfåvaä båtar gäckande öfvermodet, när vackra blickar tändt eld i blodet? Mot dina ögon jag kom till korta — min själ är fången, min frid är borta.
Visserligen hade den på sista tiden medfört en mängd bekymmer, men under mannens lifstid hade hon fört ett lyckligt lif. Fru Haverman framstötte ett tvifvelaktigt h m! » Som fästmän bära de oss på sina händer, » sade hon, » men s o m äkta män ha de intet emot att ha dem fria för att begå idel dårskaper. Äktenskapet består af ramlade illusioner. och ni, s o m många andra, har nog inte alltid haft skäl att rosa marknaden? » » Jag tror mig alltid ha haft skäl att vara nöjd, » svarade den_andra m e d en vacker blick. » Alltid? A r det inte bra m y c k e t sagdt? » Den unga änkan, som gärna i lugn ville sörja salig Alfred, sakkade nekande sitt hufvud. » Om den döde inte annat än godt! » svarade hon m e d ett så bestämdt tonfall i sin löst, att fru Haverman icke fann vidare intresse af att beröra äktenskapsfrågan. Men det fauns i stället så många andra ämnen, hvilka voro rent af outtömliga, och främst bland d e m grannars o c h vänners görande o c h låtande. Härvidlag orerade fru Haverman utan ringaste motsägelser samt hade nöjet att yfvas öfver fina bekantskaper och så att säga flyta ofvanpå samt var för öfrigt mycket nedlåtande och välvilligt stämd m o t den lilla ringa och obetydliga fru Dyrell. » Nu ha vi snart Kristinadagen, » sade hon en gång. » Den infaller just på en tid, då man m e d öfversteprästen i ' Sköna Helena ' kan säga: för m y c k e t blommor! » Fru Dyrell rodnade. H o n hade just tänkt på en förtjusande bukett, med hvilken hon ville uppvakta Kristina, o c h h o n framkastade ett Jialfhögt: » A t den som har allt är inte lätt att finna en passande gåfva. » » Så säga a l l a. » Förra året hade en af hennes bekanta till en förströelse i ensamheten velat ge henne en hund — så dumt o c h b a r o c k t! Denna present skulle ju medföra kostnader, besvär o c h förargelse. M e n en liten fågel.
Hwad bränwins afgistens belopp angar, sa har nu gällande Författning ett företräde deri, att den påräknar en bestämd summa, som efter faststalde grunder skall utgå, da deremot nuwarande Bewillnings principer, till en del bero pä suppositioner, och leda till en osäkerhet, som i BewjllningS mäl i synnerhct bör sorgfälligt undwikas, BewilsiningS-Utskottet har wal yttrat den förmodan, att, med tillägg af afgiften för pannerymden bränwins bewillningen torde öswerskju» ta nuwarande belopp, men, ehuru jag icke will twifla pä fullbordan af denna förmodan, dä den grundar sig pa Utskottets calculer, hade jag dock önskat att des» se calculer sa i afseende pä hemmantals afgiften, som probabilitet-beräkningen, till inkomst af pannerymden, hade blifwit Betänkandet bisögadt, hälst jag önskat okt derigenom kunnat undanrödja twifwelsmäl, art sä wäl större som mindre bränwinspannor blifwa till sä siort antal augifne, att den betydeliga skillnad, som är eniel? Deri 4 December. 221 Stilman den sörestagne Hcmmansafgiften, och nuwarande bränwinö afgift blon genom pannerymds afgift skall kunna fyllas, twifwelsmäl, som hos mig upstätt deraf, att, dä erfarenheten intygar, det, äswen med de minsta bränwinspannor, allmänna behofwck af branwin, om ej med lika förmän för säljare, dock lika säkert kur tipfyllas, det synes sannolikt, akt äfwen under dcredaride as ail möjlig bränwinsalsättning, en sadan csncurrence i försäljning iordö sig förete, som kill bränwins» priferneS nedsättande sä föranleda, att den bctydeliga asgiftcn för stora bränwinspannor, icke uran misirak uing, kan i allmänhet urgöras och päräknos.
Med anledning af Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret i underdånighet gjorda framställning, rörande befarade svårigheter vid bokföringen och bevakningen af säkerhetshandlingarne för de å nämnde Verk anvisade lån till vattenaftappningar eller andra större odlingsföretag, har E. K, M., för att, utan åsidosättande af dit allmännas skäliga anspråk på fullkomlig säkerhet för dessa Iåns återbetalande, för menigheterne underlätta lånemedlens utbekommande samt ränteoch capital-afbetalningarnes behöriga fullgögörande, medelst allåten Nådig Proposition den 2 Augusti nästlid ne år, behagat föreslå, att återbetalningen af lån så väl af de medel, Rikets Ständer vid sisllidne Riksdag anvisat till understöd för vattenaftappningar eiler andie förberedande åtgärder för större odlingsföretag, som ock af de medel, hvilka Rikets Ständer hädanefter för enahanda ändamål kunna bevilja, må det s|tt få verkställas, att sedan det lånebelopp, för hvars återbelafende hvarje betalningsskyldig hemmansdel skall ansvara, blifvit bestämdt, och i följd deraf det belopp, som årligen skall till skuldens fulla liqviderande, jemte bestämd ränta, erläggas, sistnämnde belopp under serskild rubrik, hvarvid bör utsättas sista året, då betalningen skall utgå, bör, såsom ett hemmanet i samma antal år åliggande allmänt onus, å debetsedeln upptagas, af kronobetjeningen uppbäras, i Ränteriet nedsättas och såsom andra till Riksgälds-Contoret ingående medel redovisas. Expeditiont-UtskoUctt Förtlag till und.
R:dr 82 öre, utöfver erhållna statsbidragen, 8,198,695 B:dr 73 öre, lärer stats-verket af nämnde förmögenhet ej anses äga större belopp än berörde kapital, 205,307 li :dr 73 öre, men delägarne i Kassan återstoden, 3,o42,486 R:dr 55 öre. Uti denna utredning är hvad å det kreditiv af 150,000 R:dr, som af Rikets Höglofl. Ständer för år 1857 och följande år anvisats till fyllnadspensioner åt Arméens Befäl, för år 1858 blifvit användt med 12,675 R:dr 44 öre icke inbegripet. Stockholm af Kongl. Arméens Pensions-kassas Revisionsoch Bokhålljare-kmtor den 12 September 1860. Ij, LtiilhUcli. ' wwa*?.—3: .rfttOTBf CHS&jrsar - — 115 — Transport 97,534: 75. Löner och arfvoden till kassans embetsoch tjenstemän 11,944: 23' Nådår eller begrafningshjelp 6,323: 7. Bevillningsafdrag å räntor 187: 52. Gratial-fonden: Inkomster: Anslag af stats-verket för förlorade armoch lastpenningar i Pommern 4,500: — Passagerare-afgift 2,955: — Extra inkomster 114: Vakansoell liggetids-besparing 2,520: — En-per-mille-afgift 12,018: 75. Utgifter: Gratialer till enkor och barn <■ 47,481: 99. Bevillningsafdrag å räntor 249: 80.
N:o ‘201, i anledning af väckt fråga om rättighet för Nyköpings stad alt på arrende innehafva den vid staden belägna s. k. lilla eller tyska kungsladugården; N:o 202, i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse, 1 fråga örn bildande af ett National-museum; N:o 2o3, i anledning af väckt motion, att en sjö-officer måtte anställas till biträde vid fortsättningen af framlidne Amiralen aj Klinta Sjöchartce-verk; samt N;o 204, i anledning af väckt motion om stats-anslag för Östads barnhus. S. D. Yid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottels den 22 p, •ot.-Utdrag, den 26 Februari 18 jo. CG 7 dennes på bordet lagda memorial, N:o 25, angående återlemnande .af Riksdags-fullmägtigen Fredric von Zweigbergks motion om ändring i föreskrifterna för vederbörande tull-tjenstemäns rättighet till andel i de medel, sorn inflyta i följd af anmärkningar vid godsegares tullangifningar, samt 0111 anställande af en statens ombudsman vid packhusen i stapelstäderna, ansågs berörde motion tillhöra Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, som vid ärendets handläggning egde sammanträda med det elier de Utskott, till hvilka dess behandling i öfrigt kunde höra. S, D. Remitterades till Stats-Ulskottet en denna dag af Friherre Palmstjerna, Carl Otto, väckt motion, angående utsättande af tiden för nästa revision af Stats-Verkets, Bankens och Riksgälds-Contorets tillstånd, styrelse och förvaltning. Från Hög v. Preste-Stånbet. S. D. Föredrogs ånyo Siats-Utskottets utlåtande, N:o 182, i anledning af dels Kongl. Majus Nådiga Proposition, angående bestämmande af vissa vilkor för vinnande af dispositionsoch jordegande-rätt till de såkallade kyrkohemmanen i Halland, dels serskildta i delta ämne inom RiksSlånden väckta motioner: Med bifall till hvad Utskottet tillstyrkt, i afseende på Kongl.
Hon kan sällan förtjena i mera än 24 sk. om dagen, och denna ringa penning förslår icke lill fyllande af de oundgängligaste lefnadsbehofven. Sedan hon en tid under ansträngt arbete och bekymmer framhärdat på dygdens bana, men ändock ej förmått bereda sig någon den ringaste utsigt till en bättre ställning, tröttnar hon så till själ som kropp, och det ständigt för ögonen varande exemplet af sysslolösa, men ändock med ett visst yttre sken af välstånd omgifna qvinnor, locka henne in på lastens förderfliga stråt. För att rädda dessa olyckliga undan detta förnedringstillstånd, måste man söka bibringa dem eli sådan färdighet i handaslöjder, att de kunna skaffa sig medel till en tarflig utkomst och således är en slöjdskola äfven för qvinnor i hög grad af behofvet påkallad Qvinnor kunna ganska väl blifva användbara i åtskilliga yrken. I en mängd andra länder begagnas qvinnor vid fabriker och handtverkerier. Här i Stockholm deremot hafva de icke tillgång till annat arbete än sömnad och några särdeles enkla yrken. Då jag, af nu anförde skäl, anser att en förhöjning af anslaget till Svenska Slöjdföreningens skola bör egalrum, isynnerhet på det att unga qvinnor der må kunna erhålla undervisning i handaslöjder, förenar jag mig med Gr. von Platen och yrkar punktens återremitterande. Hr Bildt, Didrik Gillis: Det är verkligen icke ulan förvåning, som jag funnit att StatsUtsk:s utlåt, i denna punkt blifvit af de siste värde talarne på ett omildt sätt klandradt. Jag tror ej alt Utsk. förtjenat detta klander, ty ehuru K. Sig icke böra begära någon förhöjning utöfver det anslag af 4,000 R:dr b:ko, hvaraf Svenska Slöjdföreningens skola här i staden för närvande är i åtnjutande, har Utsk. likväl, uppå framställning af enskild motionär, tillstyrkt en tillökning af 2,000 R:dr å detta anslag.
Härefter framställde H. Exc. propos. i enlighet med Frih. Den 12 September e. ta. Tersmedens nyssberörde yrkande och, då dervid svarades flere ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Sedermera yttrade H. Exc., att B. o. Ad. torde finna, att, till följd af det nu fattade beslutet, de öfriga punkterna af ifrågav:de förslag hade förfallit. Ropades ja. Slutligen lades till handlingarne Utskrts sist i Utlåtit förekommande yttrande. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUlsk:s den 1 och 5 dennes bordlogde Utlåt. N:o 165, i ani. af de under nuv:de riksdag framställda förslag ang:de inrikes skeende uplåning emot Svenska fonderade statsobligationer. lista punkten. Bifölls. 2:dra punkten. Gr, Mörner: Här är frågan om att R. St:r skola fastställa en grund, som dock icke är för dem känd, R. St:r veta nemi. icke hvad det lån kostar, som är uptaget utomlands. Vid sådant förhållande synes äfven mycket svårt att bedöma, huruvida de vilkor, som i afs:de på nämnde lån blifvit öfverenskomna, kunna vara de rätta för lån, som skall uptagas inom landet. Mig synes alltså att man icke borde så binda sig vid berörda vilkor, att man nu skulle utsätta några bestämda siffror, utan blott åt Riksg.Kontits fullmige öfverlåta att betinga sig så fördelaktiga vilkor som möjligt. Hr Bildt: Då R. St:r vid behandlingen af frågan om me dels anskaffande till statens jenvägsbyggnader beslöto att den erforderliga summan 25 mill. skulle uptagas utom landet, så föranleddes detta R. St:rs beslut bufvudsakligast deiaf att man icke ville inom landet företaga en uplåning i större skala, emedan man fruktade att en dylik uplåning skulle under en tid, då landet ännu . befunne sig i ett visst afmattningstillstånd efter sednaste stora financiela kris, menligt inverka på industriens utveckling.
Postillonerne pryda sina hästar med löf och sig sjelfva med bandrosor, skänker af deras kärestas hand. Devonshire anses för en af de minst dyra provinser i England. Landet är så kulligt, att Farmers finnas, som ej på hjuldon kunna hemköra sin skörd, utan föra den på hästryggen. Deremot är jorden lätt att arbeta. – Flera vackra landtställen finnas här i nejden. En Engelsk Landtgård på sin sammetsgröna tapet, i hvilken de hvita sandgångarna orma sig kring lummiga träd, är den angenämaste bilden af Engelsk Comfort. Lånbibliotheket förser oss med böcker, tidningar, carricaturer. John Bull gör sig lustig öfver Napoleons nya giftermål. Det höga paret föreställes i sin söta sömn. Men måttet på sängen är taget efter den kortvexta hjeltens längd, och utom sängbrädet sträcka sig ett par ben af Österrikiska huset. Från London besynnerliga tidningar! Den bekante Sir Francis Burdett, den ifrigaste och en af de skickligaste förfäktarne af Reformens grundsatser, sitter i Towern-fängelset på Underhusets befallning, emedan han nekat Husets rätt att arrestera någon för hvad som kallas brott mot dess privilegier. Han yrkade, att sådant borde höra under lagen och domstolarna, och har derföre sjelf blifvit dömd till fängelse på behaglig tid, af samma Hus, som deri sett en kränkning af sina privilegier. Han nekade äfven i afseende på sig sjelf lagligheten af denna domsrätt, beslöt att ej lyda, och stängde blott porten på sitt hus å Piccadilly-gatan i London, der han bor. – Parlamentets privilegier äro obestämda. Man har häfd, men ingen lag på Underhusets rätt, att genom sitt blotta votum arrestera. De, som skulle verkställa befallningen, tviflade om den gaf dem rättighet att bryta in i huset. Saken gjorde det största uppseende. – Folket kom i häftig rörelse, troppar drogos till London, flere tusende man.
Och de ord, som de till honom sände, lydde alltså: Konungenom Darios allan frid. Konungenom vare vetterligit, att vi komme uti Judiska landet, till den stora Gudens hus, hvilket man bygger med allahanda stenar, och bjelkar lägger man i väggarna, och arbetet går fast fram i deras händer. Men vi hafve frågat de äldsta, och sagt till dem alltså: Ho hafver befallt eder bygga detta hus, och uppsätta dess murar? Ock frågade vi, huru de heto, på det vi skulle det låta dig förstå, och vi hafve de mäns namn beskrifna, som deras öfverstar äro. Men de gåfvo oss dessa ord för svar, och sade: Vi äre himmelens och jordenes Guds tjenare, och bygge det hus upp, som för mång år bygdt var, hvilket en stor Israels Konung byggt och uppsatt hade. Men då våre fäder förtörnade Gud af himmelen, gaf han dem uti NebucadNezars hand, Konungens i Babel, den Chaldeens; han slog detta hus ned, och förde bort folket till Babel. Men i första årena Cores, Konungens i Babel, befallde samme Konung Cores att bygga detta Guds hus. Ty ock de gyldene och silfverkärile i Guds hus, som NebucadNezar utu templet i Jerusalem tagit hade, och fört uti det templet i Babel, dem tog Konung Cores utu templet i Babel, ock fick dem Sesbazar vid namn, den han för en landshöfdinga satte; Och sade till honom: Tag dessa kärilen; far bort, och för dem uti templet i Jerusalem, och låt uppbygga Guds hus i sitt rum. Då kom samme Sesbazar, och lade grundvalen till Guds hus i Jerusalem. Ifrå den tiden hafver man byggt, och är ännu icke fullkomnadt. Om nu Konungenom täckes, så låte söka i Konungens skatthuse, som i Babel är, om det så befaldt är af Konung Cores, att bygga Guds hus i Jerusalem, och sände till oss Konungens mening härom.
Utskottet har, rned afseende derå, att ifrågavarande aflöning, på sätt motionen äfven innehåller, under en längre lid redan varit af Slaten bekostad, och då, enligt hvad under discussionen i Bonde-Ståndet blifvit upplyst, Ståndet icke eger någon enskild Cassa, hvaraf Secreteraren vid dess Canzli-Direction kan, i likhet med hvad hos de öfrige Riks-Slåndens Canzli-Directioner eger rum, aflönas, funnit sig höra tillstyrka Rikets Ständer att lill aflöning för Secreteraren vid Bonde-Ståndets Canzli-Direction å Riksgälds-Contorels Stat anvisa ett belopp af 100 R:dr årligen, att utgå ifrån den lid, då Secreterare efter Sylvan blifvit eller varder tillsatt. Stockholm den 23 Februari 1841. Ank. till Exp.-Utsk. den a5 Febr. i84i, kl. 2 c. m. Utlåtande, i anledning af väckte motioner, angående ersättning ät vissa Comrnendanter för sportler, förlorade, till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den 3:e Juli 184o, om prejning från Rikets Fästningar af örlogsoch andra fartyg. (U. A.) V id föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande JY:o tat, i anledning af väckt fråga, alt Utskottets förslag i dess Be - 8 Stats-Utskottets Utlåtandej iV/o 444' tänkande N:o 5i, rörande afgifter, som Sjöfarande erlägga vid Ny Elfsborgs fästning, måtte utsträckas, äfven i afseende å Waxholm, hafva inom Ridderskapet och Adeln samt B onde-Ståndet, med åberopande af 56 §.
Herr Grefwen och Landtmarskalken förklarade, at det wäl wore swärt at utsätta nägon witz dag, men at dä han sjelf önffade, ar dermed ej drages ut pä tiden, och han hoppades at det bestämda ärendet i förmiddag kunde hinna afgöras, wille han utsätta penna öfwerläggning ril i eftermiddag kl. 6. Grefwe I.Lrvenbjs!m, (!arl, fragade, hurnwida Herr O^llenuvZLn innan denna fåken wore stut, kunde äga rätt at öfwerwara Ridderffapets och Adelns öfwerläggningar. Herr sL Den 2 Mars. Herr Grefwe» och Landtmarskalken ftvarade, at innan et emot honom widrigt beflut wore fattadt, knnde han ej derifrån meflmas. Herr Grefwen och Landtmarskalken tilkännagaf, at innan han företoge c>,8LU88ionen rörande kmsnce-planen, wille han meddela Högloft. Midderstapet och Adeln en honom tilstäld ffrifwelse ifrån Hans Lxcellence Stats-Ministern för Utrikes Arenderne, hwilken Herr Landtmarffalken upläste, sa lydande; Stats-Ministern för Utrikes Arenderne har den äran, at lata Herr Grefwen och Landtmarjkalken weta, at i förmiddags inlemnade Högste Domstolen til Konungen sit underdåniga yttrande öfwer den af Riksens Stander föreflagne Tryckfrihets-Stadgan. Pä Nådig befallning, har StatsRadet i eftermiddag warit sytzlosatt ar genomgå sa den föreflagne Tryckfrihets Stadgan, somHögfke Domstolens yttrandePa Stars-Rädets sedermera afgifne underdåniga tilstyrkande har Konungen beflutit antaga och gilla det af Riksens Stander i afseende pa Tryckfriheten afgifne unDerdgniga förflag.
genom ffrifwelfe ben i3 2lpril i83o anmobat äperr kammarherren % oon @etfj, fåfom ben främffe af DtiféjHnbené för året utfebbe Steoiforer, att, berejf icfe reban, meb an* lebnittg af 24 § i bet för låne*contoiret faffjfäflba reglemente, anflalt till få fallab improoiforiff efterfpn blifwit fogab, i egenffap af Söanfofullniäg* tigeé ombub en fåban efterfpn anfiälla, famt tillifa åt be för låne*cotttoi* rené angelägenheter i SSattfen utnämnbe committergbe, 23anfo*€ontmifari* erne ©. 21. Sörafel och äpelftngiué öfwerlemnat, att, på fätt årligen llett, jemföra be i 9Ceoiftoné*berättelfen anmärfte finnmor meb 23attfené räfettffaper; fjafwa ej allenaff npfbentälbe committerabe, uti Memorial ben i5 näjlpåföljbe Sftaji tillfännagifwit, att utbräg ur låne i några förebragningétijfor för 2fatiuarii ocb $ebruarii månaber 1839, ufflruftt 5 titt (Iutbetatning an* ntätba lån, mib bwilfa 23jörfman febermera (Tätt tccfnat afjlag ocb, focc itäff förutgångne reoifion, tilt lif bet meb be förättbrabe förebragningé