Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
A. Ekman må å den blifvande Indragnings-staten upföras till åtnjutande af 438 R:dr om året, intilldess han antingen genom fullmakt å annan tjenst erhåller en löneinkomst, motsvarande nämnde summa, eller ock blir anställd i StatsKout. såsom Kanslist med dervid åtföljande aflöning enl. nu gällande stat”, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antager R. o. Ad. Hr Cederschiölds förslag, ”att Kanslisten Ekman, hvars uti Allmänna Magasins-Kont. innehafvande aflöningsbelopp, likasom andra derstädes anställde tjenstemäns aflöningsmedel, jemlikt R. St:rs vid sednaste Riksdag fattade beslut, icke skulle för StatsKont:s nya lönereglering disponeras, förr än i den mån nämnde tjenstemän från sina innehafvande befattningar afgått, bör för den honom frångångna af - 458 Den 28 Juli. löningen njuta ersättning med 438 R:dr b:ko årligen från och 1853, intilldess han genom fullmakt å annan tjenst erhållit en löneinkomst motsvarande nämnde summa”. Vid voteringens slut befunnos röslerne hafva utfallit som följer: Ja — 28. Utsk:s yttranden lades till handlingarne. 32:dra punkten. Utsk:s nu gjorda hemställan bifölls. ■3(1:te punkten. Hr Bildt, Didrik Gillis: Uti StatsUlsk:s UIlåt. har här insmugit sig ett tryckfel. Det står nemi.: ”Då emellertid Presteoch BondeSt:n godkänt förevande punkt, finner sig Etsk. böra sitt yttrande derutinnan vidhålla”; men det är R. o. Ad. och BondeSt., sora hafva bifallit ötsk:s här omnämnde Utlåt.
Hvad nu först angar frågan om Öfverste» Indelningens vid f. d Östgötha Cavallerie upplåtande till Kongl. Majus Nådiga disposition; så har väl Stats-Utskoitet icke varit af annan tanke, än att Riksens Ständer kunna ändra deras beslut i frågor af den beskaffenhet som denne; Men Siats-Utskottet har likväl ansett sig icke böra sådant tillstyrka utur skäl, ntt sii tillräck lige medel för Militaire-Staternes reglerande och aflöning blifvit under 3 Beträffande åter anmärkningarne i afseende på den tillstyrkte förnyade underdåniga anhållan om viss tids bestämmande för innehafvarne af andre till indragning ställde indelningar vid f. d. Östgötha Cavallerie samt förre Adelsfahne-Regementet, att samma Indelningar tillgodonjuta; så grundade sig detta tillstyrkande på Riksens Ständers, vid 1812 års Urtima Riksdag gjorde underdåniga anhållan, om vidtagande af en reglering i förevarande hän - 18 3 2 StatsUtskottets Betänkanden. seende, hvarigenom alla till indragning ställde Indelningars Innehafvare mätte, efter enahanda principe, anses och fä tillgodonjuta hvad billighet och rättvisa kunde fordra och medgifva samt i enlighet med den åtgärd, som blifvit vidtagen, rörande förenämnde Öfverste-Indelning, sorn i följd deraf med nästa års början tillfaller Staten : Ankommande dock på Kongl. Maj:t att i Nåder pröfva förhållandet uti hvarje serskildt fall af denne beskaffenhet, samt vidtaga det beslut, som med rättvisa och billighet står att förena. Hvilket Utskottet skolat vördsammeligen förklara, och får för öfrigt anmäla, att dess förra yttrande blifvit bifallet af Högvördige PrästeStåndet den rg sistledne Maji samt af Välloil. Borgare-Ståndet den 21 i samma månad. Stockholm den io Juni 1818. Riksens Högloft. Ständers Stats.
Ty så länge man för en r:dr silfver köper mera varor utomlands än man köper i Sverige, så skickar man ut honom; så snart man åter för samma silfver köper mera inomlauds, så behåller man det, och ti 11 byter man sig sedan silfver utomlands, så lager man hit det, der det äger ett större värde. Missförhållandet kan nemi. icke bjelpas på mera än två sätt; antingen genom ökande af allmänna rörelsen och produetionen, hvilket icke beror på Banken, och hvilket icke kan för ögonblicket åstadkommas, eller, för det andra, genom minskning af hela myntmassan ; ty allt bytesvärde är, som man vet, i förhållande direele som efterfrågan och inverse som tillgången. Detta i afseende på principen. I fråga återigen om tillämpningen erkänner jag, att jag anser BancoUtsk. icke klart hafva uppfattat saken. Det förekommer mig, som om man föreställt sig, alt Banken skulle verkställa sina vexelköp på samma sätt ungefärligen som en köpman: att Banken skulle hafva sina ombud för att tillse när vexlar skulle kunna fås för bästa köp; afsluta del i dag för det priset, i morgon för ett annat; betala litet mera för en vexel med säkra namn och litet mindre för en med osäkra. Allt sådant må visserligen vara ganska klokt af föreståndaren för ett handelshus, men det tillhör efter min tanka icke naturen af rörelsen för en Bank, aldraminst för en statsbank, som är så öfver all rörelse regerande, som vår Svenska Bank. Det skulle gifva anleda, till ett vexelrytteri, som man i sådana förhållanden icke utan grund fruktar, och som möjligen skulle förhindra hela åtgärden att komma till verkställighet, eller också, om den blefve bragt å bane, snart skulle bringa Banken att åter inställa en sådan vexelhandel. Häremot kan icke finnas något annat medel, än den största möjliga offentlighet? Vi böra blott komma i håg hvad en vexel egentligen är. Den är icke annat än en utväg, alt kunna verkställa en liqvid af metalliskt mynt på en annan ort, eller alt härstädes kunna realisera en derstädes befintlig tillgång. Bankens vexelhandel är icke något annat än en utsträckning af dess vexelrörelse.
M. äskade en mindre summa, nemi. för Denii November e. m. 34i hvarje professor 1,200 rtdr. StalsUtsk. beviljade 400 rtdr derutöfver, eller för hvarje professor [,600 r:dr med det uppgifna villkoret. När delta kom lill RiksSltn, återremitterades det af dem allesammans. Af StatsUlskts betänk. N:o ig3 förnimmes, huruledes StalsUtsk. vidhöll villkoret, irien tilläde en förklaring, sorn upphäfde villkorets innehåll. Alla 4 Stånden beviljade anslaget, BorgareSt., med villkoret uttryckligen nämndt, BondeSt. utan att bestämdt omtala det. PresteSt. och R. o. Ad. beviljade anslaget utan något villkor. StatsLJtsk. uppsatte en volertspropos. efter sitt första betänk. N:o 4°) som aBa Stånden återremitterat, och icke efter N:o 1 g3, som 2tne Stånd uttryckligen bifallit. Hade nu icke PresteSt. samt R. o. Ad. varit uppmärksamma på SlalsUtskts åtgärd i detta fall, så skulle R. St. eller åtminstone de 2 Stånd, som godkänt hufvudmeningen i StatsUtskts betänk , hafva bifallit mera än StatsLJtsk. sjelft förklarat sig mena, och således gjort saken ännu värre. Borgareoch BondeSttn anlogo volertspropostn. PresteSt. ogillade den, inbjudande R. o. Ad. alt sig med PresteSt. förena, hvilket R. o. Ad. också gjorde. Nu slutligen är betänk. N:o 343 afgifvet. Der fästade StalsUtsk. sjelft uppmärksamhet på betänk. N:o 1 g3 , och påstod att Borgareoch BondeSttn antagit villkoret med förklaringen, men ändock rättade icke StalsUtsk. sitt propos., utan lät densamma icke förthy qvarstå enligt betänk. Nu är naturligtvis nödigt, att allas mening bestämdt ullryckes, innan etr slutlig propos. uppgöres, och att man erfar huruvida någon sådan verkligen behöfves.
Det skulla dessutom, enligt Utskottets tanka, medföra en väsendtelig nytta, om Kongl. Maj:t i Nåder täcktes anmana dess Embetsmän, att både föregå med goda efterdömen, och att med allvare söka befordra alla frivilliga ^öfverenskommelse!-, rörande medel till yppighetens inskränkning. Med anledning af den serskildt väckta Motionen, att den i Kongl, brefvet den 26 Juli 1807 gifna tillåtelse till försäljning innom Riket af conliscerade utländska varor måtte upphäfvas, får Utskottet härvid förklara sin öfvertygelse, att denna tillåtna försäljning i ganska betydlig mon bidrager till yppighetens och öfverflödets kringspridande, på samma gång, som den länder de inhemska Fabrikerna till det känbaraste förfång. Det skäl sorn blifvit anfördt för berörde författnings nytta är, att Tullbetjeningen, genom ett högre försäljnings pris å de confi - ^20 Bcsv. och Ekon. JJtsk. Betänkande/!. scerade varorna, skall annu mera uppmuntras till iurendrägeriets hämmande; men detta skäl är enligt Utskottets tanka ej nog vigtig t, för att böra afses. Ett ibland do förnämsta ändamålen med förbudet emot Utländska öFverflödsvsror är, såsom ofvan är anförd t, laxens och yppigbetens hämmande ; Det jnedel, sorn härvid begagnas, är Tubbevakningen. I händelse det uppgifna skalet för ifrågavarande Författning vöre galande, skulle således medlet vara mera huf vudsakeligt än Ändamålet, och det sednare subordinera tinder det förra. Det torde vara öfverflödigt att närmare visa origtigheten af en sådan slutkonst. Utskottet anser sig, af hvad nu är anfördt, äga full anledning tillstyrka: att sistnämnde Kongl, bref måtte belt och hållet till kraft och verkan upphäfva?, och att *1 la eoiifiseerade varor hädanefter må endast till export försäljas.
Hvilken hemställan BancoFullmägtige beslutat hos kommande Banco-Utskott understödja. Dessa nu omförmälda ämnen, hvilka Banco-Fullmägtige här endast kortligen skolat antyda, komma, uti serskilda Betänkanden från Fullmägtige, att till sina närmare detaljer utredas och behandlas. Efter det tiden för närvarande Riksmöte blifvit bestämd, har hos Banco-Fullmägtige vidare af likartad beskaffenhet förevarit: t833j den 2y December. En från Götheborgs Lån-Contors-Direetion den 3 December till Banco-Fullmägtige aflåten skrifvelse, innefattande Förslag - Berättelse af Banco-Fullmägtige. 65 slag till vissa tillägg i de för lån-förvaltningen fastställda reglementarisk! föreskrifter; tillika åtföljd af den tableau öfver de serskilda lånrörelse-grenarne, åren 1828—1882, sorn blifvit denna Berättelse bilagd; ]S33, den 27 December. En från Götheborgs Lån-Contors Direction den 3 December till Banco-Fullmägtige aflåten skrifvelse, åtföljd af en till Rikets Ständers Banco-Utskott ställd anhållan, det Utskottet täcktes hos Rikets Ständer till bifall anmäla Directionens förslag, att arfvodet för hvarje Directionens Ledamot af Riksstånden måtte förhöjas med 5oo R:dr och arfvodet för Banco-Ombudet med R:dr 833: 16 skill, årligen, att beräknas från och med år 1831; i834j d'en 11 Januarii. En hos Fullmägtige väckt fråga, huruvida Tumba Bruks Förvaltare, med afseende på sina i och för det fullbordade nybyggnads-arbetet ansenligen tillökade göromål, må med någon serskild gratification hugnas; — den a3 Januarii.
Filial-Disconternes ännu utelöpande skuldförbindelser. I anledning äfRiks-Slåndens skiljaktiga beslut, i afseende på sältet för slutliga behandlingen af den väckte frågart om låne-rätt uti Riksens Ständers Baiils för Allmänna BrandfÖrsäkrings-Verket. Från Stats-Utskottet: Äf den 26 dennes: Kidd, o, Prot. ig B, st, Afd* §Sä Dea s9 No-v emi» t f, m* N:o 6a3. Angående Riks - Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om Pensions an~ slående åt förre Justitias-Ombudsmannen Herr Friherre L. A. Mannerheim, samt målets öfverlemnande till Förstärkta StalsUtskoltet. JNT:o Med förslag till Allmänna Reglementet för Riksgälds-Contoiret. Af den 21 dennas: Öfver väckt motion om Ladugårdslands Bränneri-Byggnaders anslående till begagnande för Veteriuair-Inrättningen. Från Statsoch B c villnin gs-U t sko tten: Af den 18 dennes: N:o 627. I anledning af väckt motion, angående upphäfvande af Läst-algiften för fartyg’, som segla på Norrige, samt om jemkning af öfrige Convoy-afgifter. Från Bevillning®- och Lag-Utskotten: Af den i5 dennes: N:o 60. Angående visse ändringar och tillägg uti Kongl. Förordningen den 20 De - Dea sg November f. m. 683 tember i8i5, i hvad den rörer Bränvinspannors mätning och stämpling, samt ansvar för Olaglighet dervid. Företogs till pröfning Stats-Utskottets den 21 dennes under N:o 626 afgifne , samt den 27 derpåföljde e. m. på hordet lagde, Utlåtande, angående utdelning af återstående exemplar utaf Bihanget till IliksStåndens Protocoil vid 1815 års Riksdag. Herr von Hartmansdorff, August: Utskottet har tillstyrkt, att endast några exemplar skola för framtiden förvaras.
När nu; 9o:de § uttryckligen förbjuder Riksens Ständer, att upptaga till pröfning frågor, angående Domare magfens, äfvensom all annan Auctoritets, Beslut i något enskilt mål, så måste ju detta förbud också gälla emot allt omdöme af Ständerne i ali sådan fråga: Och hvad som är Ständerne förbudit, måste också vara den enskilte Riksdagsmannen förbudit. Då man, vare sig såsom anledning eller berättelse-vis, framställer innom Ståndet någon Domstols Beslut i enskildte Mål, och dervid , antingen sjelf tillåter sig ett omdöme, eller söker bereda ett Den l Februarii 39 sådant innom Ståndet, så väcker man ju också, ehuru på ett inöireci sätr, fråga om Beslutets laglighet, hvilket i i k v n 1 är det, som 90 §. med tydliga ord förbjuder. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till 3 eftermiddagen. In fidem Protocolti O. J. Lag erheim. Måndagen den 2 Februarii igrB» Plenum klockan half till 5 eftermiddagen. Börjades Justering af Pleni-Protocoliet för den 24 sistledne Januarii eftermiddagen. Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard: Sorn jag af det Protocoll, hvilket nu Justeras, finner att Grefve Mörner, Adolph Göran, ansett det mindre lämpeligt ätt ett Stånd uti ett ämne serskilt beslutar en underdånig hemställan till Kongl. Maj:tj så torde det tillåtas mig förklara, att det lärer förstås af sig sjelf, att ett Stånds Beslut örn en underdånig hemställan icke kan verkställas eller till Kongl. Maj:t expedieras 40 Den s Februaril. förr än de öfrige Med-Stånden uti samma beslut instämt. Fortsattes Justeringen af ofvannämnda Pleni-Protocoll intill slut. Upplästes och lades på bordet: Kongl.
Denna nya rubrik föranleddes af ofvanberörda från Sundhets-kollegium inkomna underdåniga förslag till åtskilliga jemkningar uti Fält-Läkare-korpsens nuvarande organisation, hvaröfver Krigs-kollegium underdånigt utlåtande afgifvil. Förslaget afser hufvudsakligen att, genom beredande af förbättrade lönc-vilkor åt Militär-Läkare-korpsen i allmänhet och bildande af åtskilliga högre platser inom den - Transport R:dr 18,712: 40. Kongl. Majds Nåd. Prog. om Statsverk. 1850. 13 Transport R:dr 18,712: 40. — samma, äfvensom tilldelad förhöjd grad och deraf följande högre traktamenten vid kommenderingar för vissa andra beställningar, söka uppmuntra yngre läkare till inträde i korpsen och qvarstående dervid, samt sålunda förekomma den fullkomliga upplösning, hvarmed nämnde korps hotas, derest de för handen varande förhållandena få fortfara.” ”1 sådan syftning är i underdånighet hemställdt: att den ledamot i Sundhets-kollegium, som föredrager de arméens sjukvård rörande ärenden, skulle blifva chef för fältläkare-korpsen, antingen under denna benämning eller den af Gener al-fältläkare, samt tillika erhålla säte och stämma i Krigskollegium, när militära sjukvåfds-ärenden der förekomma, emot åtnjutande derför af ett serskildt arfvode å . 720: att för de fem fältläkarne i militär-distrikten måtte anslås serskilda löner å 1,000 R:dr B:ko hvardera, elier tillhopa 5,000: hvarifrån dock skulle afgå de för fäl tläkare under generalitets-staten redan bestådda 600: 4,400: att regementsläkare-lönen vid Kronprinsens hussar-regemente mätte höjas till 630 R:dr och enahanda lön vid Wermlands Fältjägare-regemente till 500
Kungörelsen den 27 Oetober 1812 och '13 Februari 1849, att det må bero på den beväringsskyldige att välja vapen till lands eller sjös, jemte en af Anders Persson från Östergöthlands län i samma ämne väckt motion; samt 3:o Jöns Månssons från Malmöhus län, den .4 i denna månad bordlagda, motion örn förändrad flyttningstid för tjenstehjon å landet, jemte en af Carl Olsson från Söderman - Prot.-Utdrag den 11 December 1850. 21 Iand i samma syftning väckt motion, samt de, i anledning häraf, under öfverläggningen framställda änmärkningar. S. D. Föredrogs och remitterades till Bevillnings-Utskottet Magnus Mänsson fråu Östergöthlands län, den 4 i denna månad bordlagda, motion, angående en under vissa vilkor frigifven bränvinsbränning till husbehof. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets Memorial N:o 3. med hemställan, om icke det må tillåtas Utstottet att, för göromålens skyndsamma och behöriga behandling, ytterligare antaga en Sekreterare för Riksgäldsverkets ärenden, en Kamererare samt två Notarier. S. D. Efter skedd föredragning bifölls: Konstitutions-Uskottets Memorial N:o 1, om arfvoden för Konstilntions-Utskottets Kansli. v S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal. Den 11 December. Frän Ridderskapet och Adeln. S. D. Beslöt Bidderskapet och Adeln, att Konstitutions-Utskottets denna dag ånyo bordlagda Memorial N:o 2, angående det nu hvilande Förslaget till ny Riksdags-Ordning, jemte dervid fogad serskild Artikel, äfvensom, i sammanhang dermed, till ny Regeringsform, skall hos Bidderskapet och Adeln till afgörande förekomma uti det plenum, som inträffar näst efter den 14 uti innevarande månad.
Ständers Stats - Utskott den 28 September 1809. S. O. Sedan Stats-Utskottet nu hunnit sä kängt med granskningen af Riksgälds - Wcrkets styrelse och förwaltning, att i denna del för Stats - wstottct endast ätcrstär, akt gcnowgä och pröfwa dc utlätanden och förklaringar, hwilka i anledning af Skats-Utstottets utfärdande anmärkningar af Herrar Fullmägkige af Conkoirets Embctsmän blifwit infordrade, och snart torde kunna införwäntas; Sä har Stats-Utskottet företagit sig, att pä det nogaste undersöka nuwarande fbrhällandet af Riksgälds - Contoirets stuledcr och till, gängar, bädc i anseende till deras belopp och särskildta beskaffenhet; och hwilka sistnämnde eller tillgängarne till en betydande del bestä uti fordringar för „tlänt Dancompnt. — I afseende pä bese ifrän Riksgälds-Contoirct skedde utläningar äro wäl ätffillige anmärkningar af Stats-Utskottet författade; men härom fär Stats-Utskottet närmare sig utläta uti den allmän na berättelse om Riksgälds-Wcrket, som framdeles, cnär alla omständigheter blifwit slutcligen utredde, till Riksens Högloft. Ständer stall afgifwas, sä akt Utlä» ningarne NN tvid detta tillfälle endast kommit att betraktas under synpunctcn af Tillgöngar, hwarmed behöfwen till en del skulle kunna fyllas. Att noga känna när ContviretS nu warande tillgängar med fullkomlig säkerhet senast kunna päräknas, har Slats-Utstottet ansett desto angelägnare, som thy io6o Den M Sevteinbtr. thy förutan nägre pälitekiga calculcr öfwer RiksgäldsContoirets behvf icke kunna uppgöras; Och som wid anstäld närmare granskning af de ifrön Contoiret utgifne
Då jag är en bland de landtman, hvilka erkänna den stora fördel, som en förädlad fårafvel skulle medföra för vårt land, instämmer jag i det anförande Herr Anckarswärd afgifvit. Jag skulle önska, att äfven kunna instämma i det yttrande Grefve Bark framslält, men jag fruktar att tillämpningen af de grundsatser den värde Talaren antagit för sitt förslag, ännu är något för tidig. Man skall först se, hvarifrån penningar kunna hämtas till ett sådant ändamål, och dessutom vill jag ej tillstyrka Statens bidrag i så stor scala till införskrifvande af djur, som äro nästan okände i vårt land. Den 9 Februarii f. m. 95 Otaliga underslef kunde inträffa; samma djur kunna flere gånger införas. Sådant lär i gamla tider någon gång hafva handt. Om 10,000 Electoral-får införskrefvos, skulle fara vara, att i stället för det i förslaget upptagne stora antal, som efter i5 år Borde finnas, man skulle finna samma ringa antal som förut, och den stora omkostnad, Staten derå gjort, skulle vara förspild. Dessutom, om vi ej genast hafva personer, som förstå att sköta näringen, skulle hela saken förfalla. Jag tror, att den utväg Herr Anckarswärd i öfverensstämmelse med den Kongl. Skrifvelsen föreslagit, nemligen Stamschäfferier och Ullkontoir med disconträtt, är förmånligast. Jag tror äfven att Nerike är mera passande, än Södermanland, till anläggning af ett Stamschäfferi, emedan Nerike är en central-province, och der finnas flere älskare af fårafveln, hvilka torde hastigare kunna föra den till någon höjd; och skulle ett Stamschäfferi inrättas i Nerike, vore Ulla vy visserligen dertill mest passande, så i anseende till local, som innehafvare, hvilken sednare redan i 20 år vinlagt sig om fårskötseln. Flere andra boställen ligga äfven straxt bredvid, som utan särdeles svårighet kunde disponeras till samma ändamål.
Du menniskobarn, ställ ditt ansigte emot Ammons barn, och prophetera emot dem; Och säg till Ammons barn: Hörer Herrans Herrans ord: Så säger Herren Herren: Derföre, att I om min helgedom sägen: Hej, det är ohelgadt, och om Israels land: Det är förödt, och om Juda, hus: Det är i fängelse bortfördt; Derföre, si, jag skall öfvergifva dig dem österländska barnomen, att de skola bygga der sina borger, och göra der sina boning; de skola äta dina frukt, och dricka dina mjölk. Och jag skall göra Rabbach till camelastall, och Ammons barn till fårastall; och I skolen förnimma att jag är Herren. Ty så säger Herren Herren: Derföre, att du klappade med dina händer, och stampade med dina fötter, och så hånliga gladde dig af att hjerta öfver Israels land; Derföre, si, jag skall uträcka mina hand öfver dig, och gifva dig Hedningomen till spis, och utrota dig ifrå folken, och förgöra dig utu landen, och nederlägga dig, och du skall förnimma att jag är Herren. Detta säger Herren Herren: Derföre, att Moab och Seir sagt hafva: Si, Juda hus är lika som andra Hedningar; Si, så skall jag öppna Moab sidona i hans städer, och i hans gränsom, dess kosteliga landsens, BethJesimoth, Baal Meon och Kiriathaim; Dem österländska barnomen, samt med Ammons barnom, och skall gifva dem dem till arfs, så att man uppå Ammons barn intet mer tänka skall ibland Hedningarna. Och skall jag låta gå rätten öfver Moab, att de skola förnimma att jag är Herren. Så säger Herren Herren: Derföre att Edom hafver hämnat sig öfver Juda hus, och är med sine hämnd brottslig vorden; Derföre säger Herren Herren alltså: Jag skall uträcka mina hand öfver Edom, och utrota der både folk och fä, och göra det öde, allt ifrå Theman intill Dedan, och fälla dem genom svärd.
— N:o 47, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående eftergift af 1862 års arrende för kungs-ladugården Åhs kloster i Hallands län: B. II. 298, 532, 539, A. 539, E. 613. — N:o 48, angående anvisandet af anslag till komplettering af bristande trafik-materiel å redan anlagda jernvägs-stambanor: B. II. 365, 532, 540, A. 544; B. IVÅ272, 361; V. 36, A. 37, E. 427. — N:o 49, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående afsöndring åfjord från Hönö kungsgård för utvidgande af Bönö församlings kyrkogård, m. m.: B. II. 559, 598,600, A. 600; E. III. 239 — N:o 50, i anledning af väckt motion om förändring uti gällande stadganden angående utarrendering af Kronans egendomar: B. II. 560, 598, 600, A. 600. IV. 272, 361; V. 36, A. 37, E. 427. — N:o 55, i anledning af motion om anvisande af medel till ett vägarbete i Jemtlands län och beredande derigenom af arbetsförtjenst åt den derstädes, i följd af missväxt, nödställda befolkning: B. III. 516, 518, A. 518; E. IV. 192. — N:o 56, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående anslag till beredande af arbets-lörtjenst åt den genom missväxt lidande befolkningen inom Pajala socken af Norrbottens län: 11. III. 516, 518, A. 518; E. IV. 192.