Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande särskildt det hufvudsakliga skäl, som af Utsk:t blifvit framställdt, att nemi. det vöre en inkonseqvens, att, när en frälseman aflidit och brist finnes i boet, frågan om urarfvagörelse skall handläggas af underrätt, och säl. bouppteckning dit ingifvas, men bouppteckning ändock insändas till vederbörande Hofrätt, vill jag anmärka, att inkonseqvensen icke torde vara af särdeles betydelse, samt att icke heller besväret att utskrifva 4 st. exemplar af bouppteckningen, deraf 2 till Underrätten och 2 till Hofrätten, bör förefalla synnerligen betungande. Detta förhållande har fortfarit under de två år, som förflutit sedan den nya konkurslagen trädde i verkställighet, och jag hemställer till härv:de Hofrätts-ledamöter, huruvida någon klagan deröfver försports; jag har frågat flere derom, men alla hafva lemnat ett nekande svar. Vidare säger Utskff, att Hofrätten har svårighet att utöfva vårdnaden öfver förmynderskap för omyndige af frälsestånd. Jag tror emellertid, att förmynderskapsärenden handläggas i Hofrätterna med en sådan noggrannhet, att man icke med fog kan påstå, att dessa ärenden skulle bättre behandlas vid underrätt; och jag är öfvertygad, att det icke kan blifva någon vinst för de medlemmar af Adeln, som äro bosatta i Stockholm, att bouppteckningen efter afliden skyldeman skall ingifvas tili Stockholms rådstufvurätt, och de omyndiges medel öfverlemnas till Stockholms förmyndarekammare, hvilken auktoritet det derefter skulle åligga att bevaka de omyndigas rätt och bästa. Hr von Gegerfelt har åberopat, att det skulle vara en synnerlig fördel att hafva domstolen i närheten af sitt hemvist. Jag kan dock icke finna, att <!enna omständighet bör inverka vid förevide frågas afgörande; ty icke kan det vara en större fördel att börja en rättegång eller bevaka ett förmynderskapsärende vid en häradsrätt, som sammanträder endast 2 å 3 gånger om året, än vid en hofrätt, som vid alla tider på året upptager målen.
Jag skulle dock tro, alt man, för att komma ifrån tvisterna, gjorde bäst alt bifalla betänk, sådant det är. Det är visserligen en gifven sak, att soldaterna äga att utgöra 3:ne dagsverken; men det är icke så bestämdt säkert, huru med kosten sig förhåller, och jag skulle tro, att på många ställen skulle räkningen enligt Utsk:s förslag utfalla till soldatens fördel, och om det på några andra ställen utfaller till hans skada, så är det en medelväg, som Utsk. tilltrott sig böra föreslå, ehuru den måhända icke är den rätta. Jag kan ej annat än tillstyrka bifall å betänk. Hr Gunther: Enär jag misstagit mig om Ulsk:s rätt alt framställa sitt fqrslag, afvikande från motionernas syftning, såsom jag måste erkänna, sedan jag blifvit upplyst derom, anser jag så mycket angelägnare, atl R. o. Ad. noga pröfvar betänk., innan det bifalles, då Utsk. sjelf väckt fråga om och pröfvat samma sak, utan att den undergått någon annan granskning. Här har blifvit yltradt, att man icke utan antagande af Utskrs förslag skulle kunna förekomma eller afböja de tvister, som under närvar, förhållanden existera i alla delar af Riket. Mig förefaller det, som man icke behöfde annat än upplifva de författningar, som här blifvit citerade; åtminstone vore det icke billigt att pålägga gemenskapen en så betydande förhöjning utan någon förmån, som icke förut tillkommit densamma. Jag var derföre icke emot, då förra betänk, förevar, att medgifva en förhöjning, såvida manskapet komme att lösa endast ett dagsverke en - Den t6 Augusti e. ra. ligt markegångspris, eller utgöra 3:ne in natura på prestens kost; men att 2:ne dagsverken skola lösas efter markegångspris, såsom Utsk. föreslagit, kan jag icke medgifva, emedan en sådan tunga skulle falla de rustande till last. Jag liar sagt, att jag icke erfarit, att någon prest af gemenskapen fordrat särskild betalning för vigsel och dylika förrättningar, och det har jag icke funnit under de 20 år, jag haft befattning med rustoch roteringsvérket.
M:t äskat till nordvestra stambanan, bevilja vttertigare 1 million, endast på det att denna stambana måtte framdragas i närheten af en projekterad bibana, om jag tillika tager i betraktande, att detta är den första aktens första scen af det jernvägsdrama, som väl kommer att uppföras vid denna riksdag, om jag vidare betänker att, enligt hvad Frih. Klinckowström upplyst och för öfrigt hvar och en vid genomgående af vid denna riksdag väckta motioner kan förvissa sig om, 42 millioner äskats till jernvägsbyggnader, då, Mina Hr! må det förlåtas mig, om jag hafvar tillbaka, eller tron J kanske, Mina Hrrl att om vi visa alltför stor frikostighet, icke svårare följder deraf skola i framtiden uppstå. Om jag icke kunnat underlåta att förundra mig öfver den frikostighet, hvarmed min ärade vän Frih. af Ugglas tillstyrkte 1 million utöfver det belopp, K. M:t äskat till nordvestra stambanan, så försvinner dock något af denna min förundran, då jag på pag. 17 af Utsk:ts förevide Utlåt., samt af motionen N:o 96, bland de hos R. o. Ad. väckta motioner, finnér att samme Frih. af Ugglas föreslagit beviljande af stora summor för fullbordande af såväl östra som nordvestra Den 15 Mars. 353 nordvestra stambanan eller 13,413,864 rdr särskildt för sistnämnde stambana. lernvägsstriderna äro, på salt en föreg:de talare redan anmärkte, så olycklige i åminnelse, att vi måste sätta en gräns för dein. Det bar under våra riksdagar blifvit en teknisk term »skicklighet att drifva genom jernvägar», hvilken skicklighet består deruti, att man först skaffar sig en plats i Stats-Utsk:t och derefter genom ackord bedrifver frågan inom Stånden. Jag vågar säga, att jag finner min glädje deruti, att jag i nästan alla jernvägsstrider inom representationen blifvit besegrad och att jag aldrig kunnat förvärfva mig denna »skicklighet», förutan hvilken man omöjligen kan genomdrifva sina planer.
Maj:t anmäla tiden för Bolagets upplösning, bort vara gifvet såsom vilkor för åtnjutande af den föreslagna praescriptionen, och att tiden derför bort räknas från Kongl. Maj:ls Kungörelse härom. 3o:o Att rättigheten för arfvinge efter delegare i solidarisk Bank, att, genom urarfvagörelse, vinna befrielse från gäld, icke syntes stå tillsammans med stadgandet i förevarande io §. 31:0 Att af stadgandet i första momentet syntes, såsom skalle Banken icke få rättighet att, för dess egen rörelse, inköpa ett hus, hvilket dock ej rimligtvis borde förvägras. Bancooch Lag-Vtshotltns Utlåtande N.-O 5 32:0 Att stadgandet i aldra momentet, hvaruti lånerörelsen må beslå, desto hellre kunde helt och hållet utgå, som, enligt 2 §, BolagsReglementet måste underställas Kongl. Maj:ts pröfning. 33;o Att, likasom om hvarje Banks egna reverser eller lottbref är föreslaget, ej heller andra enskilde Bankers actier eller lott bref borde få belånas. 34:o Att lån på de reverser, Bankens delegare sjelfve utgifvit, icke borde tillåtas. 35:o Att längsta liden för låns beviljande borde förkortas till 6 månader; men, efter andras förslag åter, utsträckas till ett år. 36;o Alt omsättning af meddelade lån borde uttryckligen förbjudas. 37:0 Att lån på fastighet ej borde tillåtas. 38:o
M 18, i fråga om utsträckning till jemväl de före sednaste riksdag oktrojerade filialbanker af tillåtelsen att å kreditiv i Riksbanken utfärda icke allenast assignationer, utan äfven vexlar. Härvid förekommo: Utskottets hemställan, pag. 9. rörande 172 § 1 morn., litt. d och « i Bankoreglementet. Godkändes. Hvad i slutet af utlåtandet anföres Lades till handlingarne. M 19, i anledning af väckt motion om anslag till kreditiv för en tillämnad filialbank i Carlstad. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: M 34, i anledning af väckt motion [M 121) om upphörande of expeditionslösen för kontrakt eller protokolls - utdrag, rörande leveranser för Kronans räkning; M 36, i anledning af väckt motion {M 240) om ändring i gällande stadgande!), rörande skydsskoppympningen; M 37, i anledning af väckt motion [JVZ 91), rörande liden för auktioners hållande på landet; Prot.-Vldrag elen 24 Januari 1SG3. 191 JV2 38, i anledning af väckt motion (JM 277) om ändring i gällande författningar, rörande skyldighet för rusthållare att hälla klippare; och JM 39, i anledning af väckt motion (J>3 264), i fråga om rättighet för egare af hemman, hvarvid gästgifverirörelse är förenad, att samma rörelse sig afsäga. S. I). Föredrogos ånyo och biföllos Stats—Utskottets Utlåtanden: JM 31, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående pension trön allmänna indragningsstaten ät Justilierädet m. m„
Grefwe IL OLrclie. Anmärkningswärdt har jag wid denne §. funnit, at den rättighet 10 §. lämnar Riddarehus-Directionen, Dom Capitlen, Magistraten i Stockholm samt Landsböfdingarne i de fall a, 6 och ? §. §. utsätta, ej sträcka sig til denne, dä likwäl samma rätt synes dem harwid böra tilhöra. Grefwe kte lL Laräie, tilläde mundteligen: at han funne samma anmärkning wara at göra wid 9S §. af Regeringsformen. Detta äsyftade icke nägon förändring, utan lärer, sörmodelrgen af glömsta, hafwa kommit at ej i Regeringsformen inflyta. Wid 6 och 7 §. §. gjordes ej nägon anmärkning. 8:de §. Grefwe 6ar6ie, som en främmande Minister med wilja och skicklighet bertil, gansta sgkert stall kunna lika influera pä Besluten antingen han finnes pä stället eller pä et afstånd af de i denne §. utsatte minst 10 mil, spnes mig denne sa mycket mera böra utgä, som ett tilfälle äfwen deruti kan gifwas för en främmande Magt at taga mätt til twifiigheter af de mäst obehageliga följder. Wid § §. fanns ej nägot at anmärka, ro k Gref. Den 29 Augusti. L28S Grefwe cle gjorde härwid sam, ma anmärkning, som han gjort wid denä.t». 11.Le §. Friherre i.iifencr»ntr, det answar som i denne Z. omtalas, önstade jag mätte bestäm, mas. Herr von IllLusvolf, Larl 6u8trkk.
STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1857. tony], 3J*j:h Kiiigm Preposition A: o 1 3 u. 1 X:» 130. Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Nov. 1857, kl. 9 f. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående betäckande af de kostnader, som för skatte förenklingens och det nya jordeboksverkets fortgång erfordras; Gifven Stockholms Slott de n 50 Oktober 1857. Sedan Rikets Ständer, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga förslag, rörande de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling, under den 14 Oktober 1854 meddelat beslut i detta ämne och i sammanhang dermed förordnat, att nya jordeböcker, upptagande nya penningeräntan och nya persedel-räntan, med hvarje persedels vid förenklingen beräknade värde, skulle upprättas, så skyndsamt ske kunde; att, i den man hvarje läns jordebok blefve färdig, den, efter hufvudsaklig granskning, skulle tjena till efterrättelse för länet; samt att Kongl. Maj:ts och Rikets Kammarkollegium skulle meddela stadfästelse på fördelningen och beloppet af den ränta, hvilken för hvarje hemman eller lägenhet borde i jordeboken antecknas; har Kongl. Majit, under den 11 Maj 1855, icke blott i Nådig Kungörelse, rörande ränte-persedlarnes omsättning och förenkling, upptagit ofvannämnde bestämmelser angående jordeböckers uppgörande, utan ock anbefallt Kammar-kollegium att, enär de hinder, som dittills mött för uppgörande af formulär till sådana böcker, dåinera blifvit, genom författningar om såväl ränte-förenklingen, som ny mått-, ttih. till II. St. I Sami. i Afd. 2 liand. 25 Häfl. 1 Kongl, ilaj.ls Nåd.
Riksgälds-kontoret skall uppgifva antalet samt numrorna och beloppet af de inköpta eller infriade obligationer, som under samma år blifvit annullerade; att, om efter tio års förlopp obligationernas allmänt gångbara pris uppgår till eller öfverstiger det i dem förskrifna kapital och tillfälle sig icke erbjuder att under pari inköpa de obligationer, med hvilka lånet bör enligt planen årligen amorteras, skall utlottning af obligationer å ett motsvarande belopp inför Fullmägtige verkställas sista helgfria dagen i September månad hvarje år; att sålunda utlottade obligationer till betalning förfalla 6 månader derefter; samt att Riksgälds-kontoret efter den 30 Mars 1871 eger lätt till inlösen uppsäga större eller mindre del af då utelöpande obligationer, dervid genom utlottning bestämmes, hvilka obligationer af de särskilda serierna sex månader derefter komma att inlösas. Enligt hvad Revisorerne inhemtat, hade hela beloppet af ifrågavarande lån, efter stadgade afdrag, blifvit från och med den 1 Maj till och med den 17 September 1861 till fullo inbetaldt med tillhopa 2,730,000 R:dr, förutom de från obligationernas ufgifningsdag upplupna räntor, tillhopa 30,650 R:dr. Efter att sålunda hafva redogjort ej mindre för det hufvudsakligaste af hvad som under oftaberörda lånefrågas behandling hos Fullmägtige förekommit, än ock för den slutliga utgång, frågan efter denna behandling erhållit, hade Revisorerne sökt utreda om och i hvad mån det lyckats Fullmägtige att fullgöra de Stals-Ulskollels Utlåtande IS:o 22. 35 genom Riksgälds-kontorets reglemente i förevarande hänseende Fullmägtige meddelade föreskrifter. Lika med Fullmägtige, funno Revisorerne det vara ovedersägligt, att Rikets Ständer, vid beslutandet af den nu ifrågavarande inhemska upplåningen, såsom ett oeftergifligt och på flera ställen i reglementet upprepadt vilkor, stadgadt, att upplåningen icke finge företagas, derest icke penningar inom riket klefve att tillgå emot ett pris, som icke öfverstege kostnaden för i800 års utländska jernvägslån.
(med en blick på Hjort) Så visar detta bleka anlet galet. STÅLARM. Kamrater! Finnes någon ibland eder, Som önskar öfvergå till hertigen, Han fritt det säge, fritt det göra må; Ty intet annat återstår för den, Som blifver qvar, än att med ära falla. (Tystnad.) Finns någon ibland er, som något har Att hoppas på af hertigen och röstar För underhandling? FÖRSTE OFFICERN(pekande upp mot skriften öfver balkongen). Non illo parcet Tempore dextra reis. STÅLARM. Välan då, vänner! Fast svikna i vår lit på Sigismund, Fast öfvergifne af vårt eget folk, Vi skola visa hertigen i döden, Att än vår konung och hvarandra trogna Vi till hans planer ropa enigt: nej! Och när på tröskeln här de siste fallit Och hertigen instörtar jublande I dessa salar, blott en man, en fackla Behöfs, och slottet störtar öfver segrarn. Och i ruinerna af dessa hvalf Vi honom och vårt nederlag begrafva – Och Sveriges thron och Sigismund är räddad. TREDJE OFFICERN. Hurrah för Sigismund! Vi följa dig. DE ÖFRIGE. Hurrah för Sigismund! Hurrah för Stålarm! STÅLARM. Så svärjen det vid edra dragna svärd! Vid fädrens skuggor och vid ärans glans! ALLA(draga svärden). Vi svärja det. STÅLARM. Så återstår oss blott Att kasta lott om platsen ner i hvalfvet. JOHAN FLEMING. Behöfves ej. Min arm mig nekar strida, Dock är den stark nog att en fackla föra Förtro det värfvet mig. STÅLARM. Må gå. Åt dig Vår ära vi förtro med detta. – Nu Må hvar och en i tysthet sig bereda För evigheten. Sedan samloms här Med klara samveten och glada hjertan, Att tömma före stridens sista brand Den sista guldpokaln för kung och land. ALLA. Hurrah för Stålarm! (Officerarne aflägsna sig småningom.) EBBA FLEMING(omfamnar Johan). O, min son! (Stålarm går).
Beträffande således-först beloppet, så är i det föregående ådagalagdt, alt Statens kostnad, för öfventagandet af den städerne nu åliggande skyldighet att, för garnisons-trupper anskaffa eller bekosta qvarter, enligt beräkning efter den föreslagna, nya Inqvarterings-ordningen, utgör 2r,C)38 R:dr 24 sk., deruti i inbegripen;stallhyra för Infanteri-officerares hästar. Någon nedsättning häruti lärer, icke eller kunna ega rum; och enär, uti de samibansatta Utskottens-tanka,.af skäl, hvilka Kongl. Majit i Dess Nådiga skrifvelse uppgifvit, det synes-lämpligast att på en gång, vid anvisandet af medel för. öfriga inqvarterings-kostnader, äfven anvisa hvad, som erfordras till liyres-ersättningar, enligt, af Kongl. Majit meddelade serskilda Nådiga beslut, utgörande, enligt beräkning,. 1,800 R:dr, föreslå Utskotten, att såväl'detta, sorn nyssberördé belopp, 21,988 R:dr 24 sk., må, såsom jem väl blifvit af Kongl. Majit i Nåder äskadt, med en rund summa af 24,000 R:dr bestämmas till utgående för ifrågavarande ändamål;. 14 Statssamt Allni. Bcsv.- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande, N-o f. Hvad derefter angår sättet för utgifvandet af dessa till inqvarteringens bekostande erforderliga medel, tro Utskotten lämpligast vara, och föreslå derföre, att på Riksgälds-Contoiret må anvisas ett crediliv till nyssberörde belopp af 2\,ooo R:dr årligen, att derifrån, uppå reqvisition i vanlig ordning, Kongl. Stats-Contoiret tillhandahållas för inqvarterings-kostnadernas bestridande.
September i8a3, har Kgl. Majit anbefallt Krigsoch Kammar - Collegierne , Stats-Contoiret, Öfver-Inlendents-Embetet, Seraphiraer-Gillet och Tull-Directionen, att inkomma med fullständige Förteckningar å de under deras vård stående hus och byggnader, samt uppgifter, hvartill de begagnades m. m., hvarefter Kongl. Majit ville tillse hvad åtgärder i anledning deraf kunde vara alt vidtaga. 27. — med anhållan, att det i i4:de § af 1734 års Gästgifveri-Ordning stadgade straff af 6 par spö för Hållkarl, som af Resande fordrar drickspenningar, måtte upphäfvas och derföre stadgas 6 R:dr böter. la Bil. t. R. St. Just. Omh-.ns Emi.-Ber. d. 4 Nov. 1828. Med bifall härtill liar Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 2 September 1823, anbefallt Kammar-Collegium att Allmän Kungörelse derom utfärda. 28. — angående förhållandet med Kronans förpantade Gods och Lägenheter. Om Rikets Ständers Beslut i ämnet, bar Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 2 September i823, vederbörande underrättat. 2g. — angående upphörande af den Andrarums Alunverk tillagde rättighet till uppköp af Skogseffecter, från de inom Alun-Bruks-linien belägne Kronooch Krono-Skatte-Hemmans skogar, j Genom Nådigt Bref, den 16 October 1823, har Kongl. Maj:t härom meddelat nödige föreskrifter. 3o. •— angående sättet för utfärdande af Kongl. Maj:ts Nådiga Resolutioner genom Dess J ustitiae-Revision och StatsExpeditioner. Genom Nådigt Bref, den 16 September 1823, har Kgl. Maj:t anbefallt CancellieStyrelsen erinra vederbörande Expeditionschefer att iakttaga hvad hittills skett, eller att vederbörande Embetsverk alltid undfå Bil. t. R. St.
Är han ej nöjd med denna ställning* utan derjemte vill erhålla så stor inkomst, att déh äfven efter band återgifver honom Capitalet* skall kan ej angripa ett sådant företag, hvilket blott gifver Renta för Capitalet. Skulle väl Kronan, detta allmänna Hela, som utgöres af alla Énskilte, hafva större fordringar? Skulle hon genom vilkoret af Jhan och förskott vilja afskräcka från sådana företag, hvilka ej gifva hopp om så stor inkomst, att, utom Renta, Capital-afbetal. x ning *',) Akrells Beskrifning till Chartan öfvet Sverige. Den 8 Mars ning dermed kan bestridas? Skulle hon ej kunna anses rätteligen halva omfaitat Rikshushallningen, enär hon gjort sina capital fruktbara, genom Landets odling, nar hon med sin större kraft befrämjat sädana företag, hvilka öfverstiga deriEnskiltes förmåga, och hvilka i annat fall blifvit utställda till framtiden och verkningarna af förändrade grundsatser ? Till sädana utomordentliga företag fordras ock ett öfverskott af arbets-biträde, utöfver det Sorn Landtbruks och Näringars vanliga behof upptaga, och jag hyser den tanke, att det finnes hos den indelte Krigsmannen. Hvar och en som rådfrågar de om det vissa Knektehållet upprättade Contract, blir snart öfvertygad, att jemte de skyldigheter, som först och främst tillhörde honom såsom Krigsman, och deribland arbets-biträde vid sådana företag, hvilka hade gemenskap med Försvarsverket, de enda sorn i Contracterna omnämnas, honom ock åläg, att under vissa vilkor arbeta hos Roten. Men i. kraft af de Contract, som nu efterlefvas, har denna skyldighet alldeles upphört, och Soldaten är så väl lönt, att hart, med ordning i sitt lefnadssätt, har af hemkall, lön och kläder sin nödtorftiga utkomst, utan att behöfva densamma med arbete hos andra un% derhjelpa.
Hufvudsakliga tillverkningen vid Kummelnäs fabrik är ättika, som der beredas af utmärkt, erkänd godhet, och efter en särskilt metod, som skall vara denna fabrik ensamt förbehållen. Men de öfriga beredningarne hafva under sednare åren ej kunnat med fördel fullföljas i större skala, sedan lättad införsel utifrån nedsatt värdet derå. Vid Tumba hafva likaledes nya mekaniska inrättningar med ångkraft och af ypperlig, för ändamålet tjenlig sammansättning, blifvit anbragte. Tillverkningsvärdet är uppgifvit till 35,552 R:dr Banko. Vid Nyforss pappersbruk i Thyresö socken lärer deremot rörelsen både till vidd och förmonlighet hafva minskats i anseende till den förändring, brukets förvaltning genom ombyte af arrendator undergått. Fabriksinrättningar, utom de i förra underdåniga berättelserna nämnda, äro en af Grosshandlaren Daevel på Äppelviken i Bromma, enligt särskilt privilegium gjord anledning för beredande af lakeradt läder och förfärdigande af hvarjehanda munderiugs-persedlar, dervid tillverkningen, som fortgått endast under sistlidet år, är uppgifven till 4°o R:dr Banko; ett af Åldermanen Wolffram vid Sundbyberg i samma socken inrättadt vaxblekeri, der tillverkningen under sistlidet år uppgått till 3,862 R:dr 24 sk. Bauko; samt ett garfveri vid Liljeholmen, med årlig tillverkning af io,5oo skålp. sålläder. Bland förut varande fabriker, som vunnit märkbar förkofran , kunna nämnas kimröksoch beckbruket vid Hermansdahl och Finnboda å Sicklaön, den vid Charlottendahl i Brännkyrka socken varande fabrik för gröfre kläden, samt kattuns-tryckeriet och bomulls-väfveriet vid Wargtorpet i Solna socken, der väfstolarnes antal blifvit ökadt från 3 till 6, och ett kemiskt blekeri inrättadt. De öfrige, till största delen i hufvudstadens granskap, anlagde fabriks-inrättningar befinnes, utan synnerlig förändring, på samma grad af obetydlighet.
Den i\April. finteliga Redactions-fel af; ej Ståndet derom dre., bör rättas till: ej något Ständ för sig derom dre.; men deremot afslagit de föreslagna förändringar i 29 §. Riksdags-Ordningen samt tillägget till 4 §. 8 Morn. Tryckfrihets-Lagen; och i öfrigt beslutit, att anmoda Consfitutions-Utskottet att inkomna med uppgift på de Förslag till ändringar i Grundlagarne, som nu blifvit af samtelige Riks-Stånden antagna. 4:0 Om bifall till Stats-Utskottets den 4 Martii afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om Medels anslåen» de till en förbättrad Fångföring. Af den I9 nasthdne Martii, innehållande." iso Att Ståndet vid pröfning af de utaf Bevillnings-Utskottet föreslagna grunder för den Allmänna Bevillningen, beslutit att Capitatations-afgiften komme att fortfara, minskad till hälften emot dess nuvarande belopp för alla dem, som efter 2 Art. Bevillnings-Förordningen ej skattas till en inkomst af fo R:dr, samt att denna afgift derefter borde ökas i lämpelig progression, i mån af större inkomst: Att Bevillning borde utgöras efter behållen inkomst samt, i stället för den vid igiy års Riksdag antagne Fylinads-afgift, den progressiva afgiften åter införas; samt derjemte antagit det i Utskottets sednare Utlåtande uppgifne första Alternativ, rörande Öfverflöds-afgiften. 2:o Bifall till nedannämnde Betänkandets nemligen: Den i April. Ifrån Stats-Utskottef. Angående ny Stats Reglerande för Gripsholms Slottsoch Djurgårds Betjening; angående ändring i Roteringen vid Westerbottens Regemente; — rörande en till Upsala Barnhus donerad Krono-fordran ; samt angående OsmundsJernets betalning efter Kronovärdi, utan förvandling efter Markegång} Ifrån BancoUiskottet: