Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogs och lades till handlingarne en af k örn mittera de för tryckfrihetens värd den 14 sista November afgifven berättelse till Rikets Ständer. S. D. Föredrogos och biföllos nedannämnde från Expeditions-Utskottet irikomne memorial: N:o 1, angående ökadt Kansli-biträde, m m.; N:o 2, angående upplagan af Bihanget till Rikets Ständers protokoll; och N:o 3, i fråga om prenumeration å Bihanget till Riks-Ståndens protokoll. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet en denna dag af hr Liljenstolpe, Axel Fredrik, väckt motion om införande af så kallade 1'jenstehjonsböcker, tillika med ett i anledning deraf afgifvit anförande. Frän Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrods Stats-Utskottets memorial N:o 1, med anmälan, att Utskottet den 30 sistlidne November fått emottaga Kongl. Majlis nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, samt att ett exemplar af densamma blifvit hvarje Riks-Stånd af Utskottet tillstäldt. Lades till handlingarne. S. I). Föredrogos och biföllos Expeditions-Utskottets följande Memorialer: N:o 1, angående ökadt Kansli-biträde, m. m.; N:o 2, angående upplagan af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll; och N:o 3, i fråga om prenumeration å Bihanget till Riks-Ståndens protokoll. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet Rikets Ständers Justitie Ombudsmans Erabets-berättelser för åren ISIS och 1819, samt samma Embetsmans ”Berättelse till Riksdagen år 1850.’’ S. D. Föredrogs ”Berättelse tili Rikets Högloft. Stander af deras till Tryckfrihetens värd utsedde Kommitterade, afgifven vid lagtima Riksdagen i Stockholm år 18-50.' Lades till handlingarne. S. D. Rikets Högloll.
Han har upprepat sill förra yttrande, att eiemertar-läroverkens Revision skulle otillräckligt uppfylla sitt ändamål, just genom det sätt, hvarpå denna Revisöns personal sr ssmmansatt. dag ar deremot öfver lygad, att denna Revision, för att uppfylla sitt ändamål, Ridd, o, Ad, Pfot. 10 fe, gi Afd, ,39 386 Df ti in November f. m< icke bör vara an norlunda sammansatt, ärt Scliol-on!ningen föreskrifter, emedan Revisionens Ledamöter utgöras dels af Deputerade ,valde bland Lärarne vid sjelfva undervisningsverken, dels af Biskoparne, hvilka äro dessa läroverks Ephorer, och i de hithörande ärender måste vara mera sakkunnige, jin medlemmarne af hvad annan Corporation, soni helst. — Då jag fdrst yttrade mig, glömde jag nämna, att jag högeligen gillar den af Ilerr Hjerta gjorde anmärkning mot 1806 års författning,' angående 8 Approbatur i särskilda vetenskaper, såsom tillrdcklige för att vinna den pliilosophiska Graden. — När jag anförde, att man klagat Öfver för stor stränghet 1 fordringarne vid examina , hade sådant afseende, icke på Candidat-examina, utan på de examina , som föregå inträdet i Civila Émbets-verk. Herr Lagerhjelm: Herr Hjerta har ansett Lexläsning vid Universiteterne vara allmän, och att Lärarne derefter inrättat sine föreläsningar. Detta är icke enligt med verkeliga förhållandet; åtminstone är sådant mig alldeles obekant. Men den märkvärdiga motsats, hvaruti befordringslagarne nu stå till dem, hvarefter man tillsatte tienster, då Sverige egde sin politiska storhet, förekommer mig såsom hithörande. Det var en tid, då Riksens Råd önskade sig den lycksaligheten, ytt Personen väljes efter beskaffenheten af tjensten, och icke tjen*ten lämpas efter Personen. Nu deremot, en-i ;! ■ ?
RegeringsFormen, i annan ordning beredas, än efter som hvar och en individ sjelf finner för godt att ur Rikets tjenst afgå, samt att, då den afgående måste anses berättigad till den ac O 1 cords-ersättning, som han sjelf bevisligen erlagt, men inga serskilda medel dertill af Utskottet blifvit anvista, äfven denna utgift måste, och det i främsta rummet, af den indragne lönen godtgöras. Jag anhåller, att Utskottet täckes vederlägga riktigheten af denna min vördsamma anmärkning, och att, om sådant icke sker, rättelse i det anmärkta må ega rum; ty icke kan det vara ändamålsenligt, att genom ett af Rikets Stan - Den 21 Maji f. m. 35 der nu fattadt beslut gifva löuingstagarne vid desse Regementen hopp om förbättrade löneförmåner, men låta uppfyllandet af detta hopp helt och hållet bero på nästkommande Ständers, vid då blifvande Statsreglering, fattande beslut. Genom Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition är qvantileten af bafra, hö och halm, som erfordras för 1,289 s^- hästars fourageling, uppgifven, och har serskildt Utskottet tillhandakommit den Fourage!ingsstat, hvarpå dessa qvantiteter sig grunda; och lärer Utskottet troligen funnit den meddelade Fourageringsstaten icke öfverstigande behofvet för en hästs dagliga framfödande, då derifrån icke hemtats några skäl till det afstyrkande af Kongl. Maj:ts förslag i denna del, som Utskottet ansett sig ega fog att göra, i anledning deraf, att de beräknade prisen, enligt Utskottets tanka, äro vida högre, än de för närvarande gångbara, samt att tillgång till fyllande af möjligen uppkommande brister kunna påräknas af uppå Titeln uppkommande besparingar. Ett är, att afstyrka en gjord framställning; ett annat, att derföre framställa sådane skäl, att de kunna öfvertyga andra, som tillförene egt en annan öfvertygelse. Jag erkänner öppet, att
Först för det Berta tyckte om honom och blef ännu vänligare och snällare, när han var tillstädes. Och så tyckte hon om honom för det han alltid var glad. När inte husbond’ och »moran» voro i stugan, så kunde han hitta på alla slags spektakel, göra två gubbar af ett hufvudkläde, sticka fingrarne i dem och så hålla dem upp, låta dem bocka emot hvarandra, nicka och göra allehanda roliga åtbörder, och han kunde tala för dem båda, med ett mål för hvardera, och han kunde gräla och sjunga och allt möjligt, som han låtsade att de gjorde, och både drängar och pigor skrattade så att de kunde kikna. Det gjorde så lustigt ondt i sidorna, när man skulle hålla sig tyst, ja, det värkte så att man rakt ville skrika, och det fans ingen annan råd än att pressa båda händerna för munnen; men då var det allra roligast. Från torgdagarne hade Nils nästan alltid något hem med sig åt Berta, och ofta fick Lalla en karamell eller en ny historia. Man blef alltid glad, när Nils kom; det var som att vänta sig något godt. Nu steg han in om dörren och höll den öppen för Berta, som kom efter med båda mjölkspannarne, hvilka hon slamrande satte ned i köksdisken. Hon såg bort åt Lalla och myste; och Nils såg också på Lalla. Han höll en liten smörbytta under armen; det var byttan som han haft sin middagsmat i. Hvad var det de menade? De sågo så skälmaktiga ut båda, det var visst något »hyss» de hade för sig. Hade de något i byttan? Lalla kände hur det började bli varmt omkring öronen, och hon visste icke hvart hon skulle se. Det var så roligt, så spännande, så oroligt roligt. Om han hade något i byttan åt henne! Nej – det var icke möjligt. Hon blygdes öfver sin egen tanke, så blef hon ännu rödare, och hon märkte att de utbytte blickar och skrattade åt henne. Derför tog hon upp katekesen och låtsade som om hon skulle läsa. Berta gjorde sig i ordning att sila mjölken, men såg beständigt bort åt Lalla. Nils slog med sin lediga hand på byttan. »Hvad tror du jag har här?»
Hvad Hr Gr. och Landtm, behagat yttra rörande mitt förslag, finner jag oemotsägligt, och det 180 Den 12 Jnnl f. m. har troligen ieke varit Frih. Eaabs mening, likasom det icke heller varit min, att ju icke verkstäderna skulle inbegripas i de redan gifna anslagen. I fråga om banans dragande till en punkt norr om Finjasjön eller intill norra ändan af densamma, äro Frih. Raab och jag af olika meningar. För min åsigt skulle jag kunna ytterligare anföra åtskilliga skäl, men jag vill, i betraktande af den hufvudsakliga öfverensstämmelse!) i våra åsigter uti denna del af det vigtiga ärendet, uppoffra en liten menings skiljaktighet, och med frånträdande af mitt förslag förenar jag mig med Frih. Raab. Hr v. Troil, Sam. Gust.: Min upmärksamhet har blifvit fästad derpå, att de här framställda förslagen, som afse att banan skall dragas till en punkt norr om Finja-sjön, äro mera bestämda än det af Utsk. föreslagna, och jag har intet att anmärka emot en sådan banans sträckning. Hr v. Troil, Emil: Till siste talarens yttrande beder jag få tillägga, att meningen icke varit det banan skall komma till Finjasjön, utan att hon skall dragas förbi södra sidan af samma sjö, något norr om landsvägen. Jag tror således, att de af Utsk. föreslagna ordalag Detta yttrande blef härvid af Hr Gr. o. Landtm, afbrutet med erinran, att R. o. Ad. förklarat öfverläggningen afslutad. Hr v. Troil, Emil: Jag beder om ursägt, att jag uptagit Ståndets tid, men jag ville fästa upmärksamheten på, att uttrycket lill Finja-sjön är olämpligt, emedan K. M. icke föreslagit en sådan sträckning för banan.
Det är imedlertid under värdigheten af ett folk, som vunnit en • viss grad af hyfsning, som i flera århundraden ägt sjelfständighet och egen Styrelse, och sorn nödvändigt måste känna sin förbindelse, att åt efterkommande, förbättradt, eller åtmindstone oförderfvadt) öfverlemna hvad de af Förfäderna emottagit; det är under ett sådant Folks värdighet, att vänta sin räddning endast af slumpen, och att slutligen af nöden hämta den ledning för sina beslut, sorn tidigare kunnat hämtås af Fätriolisrnen och eftérianknn. Denna, i ratt tid använd, skall lätt utröna,' om den öfverklagade förlägenheten trycker en eller flera Näringar, eller om den trycker derix alla. En enskild Mans obestånd, vållat af honom sjelf eller af olyckan, medför én förlust för hans borgenärer, som, efter Dag dem imehj lan, i ett rättvist förhållande fördelas. Det tillstånd af nöd, hvaruti ett helt Rike, genom Natia - Den 20 Junil tionella olyckor, genom felaktig Administration^ eller genom striden för sitt sjelf-försvar försättes; detta tillstånd bör då icke heller med hela sin. tyngd drabba endast en Glass af Närings-idkare. Alla Näringar bidraga, ehuru i olika förhållande, till Statens upprätthållande och .värn; alla äga derföre rätt, att af Staten fordra räddning oeh skydd. Vidden af livarderas anspråk måsto dock mätas efter hvarje Närings vigt för Statens framtida bestånd. Genom de anstalter, som vidtagas, kan den ena förlora tillfälliga fördelar, vunne å en tid, då alla andra fått vidkännas dryga förluster. Om denne deröfver beklagar sig, förklarar han derigenom, att hans enskildta intresse är för honom heligare och af mera värde, än Statens. Han afsäger i och med det samina sin egen dorn, den att hafva förverkat sin medborgerliga existence, Imellan dessa särskildta intressen, dessa särskildta Närings-grenar, måste derföre Styrelsen uppträda såsom Medlare. Den måste återställa den rubbade jemvigten. Endast derigenom blir det möjligt, att deni imellan rättvist fördela följderna af lidandet, eller frugten af de anstalter, som vidtagas att det afhjelpa.
Län, hafva, med anförande af de flere olägenheter, som äro förknippade med den ät Konungens Befallningshafvande uppdragna domsrätt i fyllerimål, instämt i det yrkande, att denna domsrätt mätte upphöra och till de allmänna Domstolarne Öfverflyttas; hvarjemte Petter Pehrsson och Jonas Johansson föreslagit, att ansvar för fylleri endast dä md ega rum , när någon, i sådant tillstånd, annan ofredar eller förolämpar; äfvensom 10:0 Pehr Jönsson från Christianstads Län väckt fråga om upphäfvande af riu gällande straffbestämmelser f ör fylleri, i hvilkas ställe borde stadgas, för första resan , varning af Pastor, för andra resan, varning inför Kyrkoråd, och för tredje resan, den brottsliges ställande under förmyndarévård\ hvaremot LagUlskoltets Betänkande J\:o g5. 11 11:0 Lars Andersson från Skaraborgs Län, och ia:o Lars Larsson från Calmare Län yrkat , den förre , att böterne för forsta , andra och tredje resan fylleri md fördubblas, samt den senare, att fylleriböter bora med stockstraff ' försonas, och böter f ör blodvitén, tillkomne genom slagsmål i rusigt tillstånd, förvandlas till spö eller ris. Utskottet , sorn , vid öfvervägande af hvad sålunda är vordet anfördt, funnit sig, å ena sidan, ej kunna instämma i de Motionairers mening , hvilka föreslagit det i berörde Kongl. Förordning stadgade ansvar för omättligt förtärande af starka drycker böra skärpas, men ej eller dela den åsigt, i enlighet med hvilken blifvit yrkadt, att dryckenskapslasten bör anses med en skonsamhet, som gränsar nära till strafflöshet, har, efter sorgfällig pröfning af detta ämne, med anledning af de väckta motionerne, uppgjort förslag till ändringar i nämnde Författning, hvilka, efter Utskottets omdöme, nu böra ega rum, och får här , i stället att serskildt besvara hvarje motion, kortligen angifva de grunder, från hvilka de hufvudsakligaste bland de af Utskottet föreslagne andringarne utgå. LagUiskoilels Betänkande N.o gö.
Raab, Adam Christ., förenade sig med Frih. Ehrenborgh. Den 18 Augusti. Uppå derom särskildt framställda propostr afslog R. o. Ad. hvad Utsk. rörtde upphörande af stapelstädernas skyldighet att hålla upplag af salt och spannmål föreslagit, men biföll Utsk:s yttrande öfver Hr Winbergs motion om försvinnande af de för försummad saltimport stadgade böter. Föredrogs ånyo Oecon.Utskts d. 4 dennes e. m. på bordet lagda förnyade utlåt. Wto 102 i frågan om indragning af biskopsoch domprostembetena. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Under sista riksdag hegärde Ständerna, att K. M. måtte låta upprätta fullständiga stater öfver ecclesiastikstatens aflöningar. Häruti voro naturligtvis äfven biskoparnas inbegripna. Arbetet har dock icke ännu kunnat fullbordas, men är ganska nära sitt slut och kan troligen ännu vid denna riksdag framläggas för R. St. Jag anser då onödigt att ingå med förnyad skrifvelse i detta ämne till K. M. Dessutom får jag fästa uppmärksamheten derå, att man ifrågaställt, att den öfverflödiga lönen i och för biskopsembetena skulle gå till folkundervisningen. Detta strider fullkomligt emot den allmänna grundsatsen, att folkundervisningen bör bestridas af menigheterna sjelfva utan statsanslag. På dessa skäl anhåller jag om afslag af betänk. Oecon.Utskts utlåt. Wto 102 hlef af R. o. Ad. afslaget. Vid förnyad föredragning af Oecon.Utskts d. 4 dennes e. m. på bordet lagda betänk. Wto io3 i anledn. af väckta motioner om åtskilliga förändringar iförfattningarna, rörtde bergsoch jernbandteringen i Riket, blef samma betänk, ånyo begärdt på bordet af Hr Gunther, Garl Gust., samt Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabr. Lades till handlingarna Constit.Utskts d. 11 dennes e. m. på bordet lagda memor.t Wto 22. angtde StatsUtskts anmärkntsanledn. i fråga om dispositionen af f. d.
I betraktande af hvad uti Statsråds-protokollet i afseende härå omförmäles och då Statens mera verksamma mellankomst i denna angelägenhet synes för befrämjande af vetenskaplig forskning särdeles magtpåliggande, hafva Rikets Ständer medgifvit, att anslaget till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande må till 20,000 R:dr årligen förhöjas. 79:o I afseende å Åttonde Hufvudtitelns öfriga, här ofvan ej särskildt omförmälda, anslag, har fråga om förändring af nu anvisade summor icke förekommit; hvadan dessa anslag blifvit upptagna till enahanda belopp, som nu gällande Riks-stat upptager, hvarvid likväl för slutsummans jemnande anslaget till skrifmaterialier och expenser blifvit ökadt med 71 R:dr 62 öre; och kommer i följd häraf Åttonde Kufvudtiteln att uppgå till 4,032,000 R:dr. Dessutom hafva för tillfälliga behof å denna Hufvudtitel nedannämnda särskilda anslag dels för en gång, dels för viss bestämd tid blifvit anvisade: 80:o Af E. K. Majit är hegardt, att Rikets Ständer måtte för en gång anvisa till reparation och inredning af Vetenskaps-Akademiens äldre hus 98,681 Riksdaler 30 öre. Efter inhemtande af hvad Statsråds-protokollet rörande denna fråga upplyser ooh då Öfver-intendents-embetet, i ämnet hördt, förklarat sig hvarken mot lämpligheten af de ifrågaställa arbetena eller mot de för dem beräknade kostnaderna hafva något att anmärka, hafva Rikets Ständer, med bifall till E. K. Majits ifrågavarande nådiga framställning, beviljat det för reparation och inredning af Vetenskaps-Akademiens äldre hus äskade belopp, 98,681 Ridr 30 öre. 81 :o För bestridande af kostnaden för Sveriges deltagande i utförande af en mcdel-europeisk gradmätning har E. K. Majit begärt att ett belopp af 25,000 Ridr måtte för en gång anvisas.
Uppå i anledn. häraf framstäld propos. beslöts att/jde öfriga RiksStånden skulle genom utdrag af protocollet vänligen inbjudas att instämma i R. o. Ad:s nu ifråga om 34:de punkten fattade beslut. 35:te punkten, ang:de ersättning för djekne-penningar ål Rektor Lindes skola; 36:te punkten, ang:de uteslutande från Riks - Den 23 November f. m. 62» Staten af de poster, sorn af anslaget för folkskolorna varit anvisade lill Norrtelje och Christinehamns pedagogien; och 37:de punkten, ang-.de det nu från folkskolornas anslag lill K apell-Predikanten i Norra och Södra Finnskoga församlingars kapellag utgående aflönings-belopps öfverförande lill anslaget lill Clerecie-Slalen. Dessa punkter bitollos. 38:de punkten, ang-.de förhöjdl anslag för Gymnastiska Central-Insliiulel. Hr Lilljehöök: På samma gång som jag anhåller, det E. o. Ad. måtte bifalla denna punkt, hemställer jag dock, huruvida icke Ståndet skulle finna skäl att i sammanhang dermed, besluta om aflåtandet af en underd. skrifvelse till K. M., med anhållan, det K. M. täcktes till nästsammanträdande Ständer låta framlägga förslag till ordnande af en Öfverstyrelse för ifrågav:de läroverk. Det subordinerar f. n. under Styrelsen för Stockholms Allmänna Elementar-läroverk, de der samtliga äro af helt annan beskaffenhet än Gymnastiska Central-Institutet. Det synes mig derföre mindre lämpligt att detta förhållande fortfar, ehuru jag icke vill yttra mig om hvilken eller hurudan en förändrad Styrelse bör vara. Jag tror emellertid att en så beskaffad hemställan till K. M. skulle vara af fördel för institutet, hvars hufvudsakliga ändamål är att bilda lärare för militärer och skolor. Hr Cederschiöld, Gustaf: För min del tror jag att den af Hr Lilljehöök gjorda hemställan är af stor vigt, hvarföre jag anhåller att med honom få instämma.
N:o 178. 421 höfliga, att af Kongl. Majit fastställas i stället för de af nämnda myndigheter utfärdade. Härvid borde jemväl föreslås sådana jemkningar i de af Kongl. Majit, rörande städernas ekonomioch polismål, meddelade reglementariska stadganden, som, i anseende till förändrade förhållanden, kunde finnas af behofvet påkallade. Efter det åtskilliga sådana utlåtanden och förslag inkommit, samt förberedande åtgärder blifvit vidtagna, hade Kongl. Majit den 19 Oktober 1855 i nåder förordnat en komité, med uppdrag att, efter tagen kännedom af alla handlingarne i målet, uti frågan afgifva underdånigt utlåtande och förslag i det fullständiga omfång, som det nådiga cirkuläret af den 26 September 1840 utmärkte, Berörde komité, bestående af Justitie-kansleren von Koch, såsom ordförande, numera ånidne Justitie-ombudsmannen Carl Wester, numera Landshöfdingen S. de Maré, numera Landssekreteraren Rudolf Trägårdh samt numera Magistratssekreteraren Joh. E. Uppling, har afgifvit underdåniga betänkanden, nemligen dels ett af den 29 Augusti 1859, åtföljdt af protokoller och förslag till en ordningsstadga för rikets städer, dels ock ett af den 31 December samma år med förslag till grunderna för städernas byggnads-, brandoch hamn-ordningar. Dessa betänkanden trycktes i Stockholm näst derpå följda år, och hafva sedan legat i Kongl. Civil-departementet, utan att, såvidt jag känner, dervid något synnerligt åtgjorts. Det förhållande, som Kongl. Maj:t med rätta förklarat vara abnormt och skadligt, fortfar sålunda till stor olägenhet för ej blott de myndigheter, som skola handhafva ordningen inom kommunerna, utan ock dessas samtliga innebyggare; och förhållandet i afseende å lagstiftningens enhet har blifvit föga bättre derigenom, att allmän Rådstufva eller Stadsfullmägtige i stad, liksom kommunalstämma på landet, fått rättighet att fatta beslut om kommunalstadgar, hvilka, så vidt de röra sedlighet, helsovård, ordning eller säkerhet inom kommunen, gälla, då de af Konungens Befallningshafvande blifvit godkända.
Ser den i spegeln lika hvit ut som i verkligheten, är glaset vattenklart, men man skall ofta finna att näsduken ser grön-, rödeller gulaktig ut o. s. v. Dylika glas äro ej goda. ATT RENGÖRA KLÄDSTRECK. På nyss inkommen ren tvätt får man ibland se gula eller grå ränder, som förorsakats af att strecken, hvarpå man hängt klä- derna, ej varit riktigt rena. För att göra dem rena, kokar man af såpa och något soda en glatt lut och slår denna öfver strecken i en balja. Efter en kvart gnider man strecken med en yllelapp duktigt i luten och sköljer dem till sist i klart varmt vatten. Öm man har tillgång till ett stort dammfritt rum, spänner man ut strecken däri för att hastigt torka. 1 annat fall lindar man dem slätt och jämnt kring ett bräde och ställer detta på en varm plats. P L Y S C H, som blifvit tillpressad, göres åter vacker om man doppar en handduk i vatten, vrider ur den helt litet och lägger den på en ej för varm spis. På handduken lägges sedan plyschen med afvigsidan nedåt. Vattenångorna, som tränga genom plyschen, göra att dess logg höjer sig och man på kortaste tid uppnår det bästa resultat. N E R V - LEDIGA PLATSER. MED. E n ung anspråkslös flicka Önskar 8IG på nyåret plats att undervisa minderåriga harn i vanliga skolämnen, språk, musik. Svar till » A. B. 15 », Sydsvenska Bagbladet Snällpostens kontor. (G. W F T L F O N D, REGERINGSGATAN J TANDLÄKAREN E R O L A N D har E bildad, anspråkslös och huslig bonddotter önskar plats i finare hem att deltaga i hushållet och städning saiut dessutom alla inomhus förefallande göromål. Svaremotses tacksanit af » Martha-, Klippan, p. r. [3008] tt ordentligt, barnkarf. fruntimmer Önskar förestå enklings hushall, där barn finnas, för att egna dem moderlig omvårdnad Svar till » Plikttrogen 30 » afvaktas å Iduns byrå.
Allmänna Besvärsoch Ekon.-Utskottets Memorial N:o 205. a JW £®5. Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Okt 1860, kl. 8 e. ra. Memorial, % anledning af ett Stånds beslut vid handläggning af Utskottets Memorial N:o 193. Sedan i förenämnda Memorial afgifvet, i anledning al Riks-Standens skiljaktiga beslut vid behandlingen af Betänkandet N:o 161, i friiga oin det af Kommitterade uppgjorda förslag till förordning om Kommunal-styrelse på landet, Utskottet, bland annat, dels anmält att 8:de § af berörda förslag blifvit af Rikets Ständer godkänd med den ändring och det tillägg Utskottet dervid tillstyrkt, och dels hemställt att ej mindre sednare punkten af ll:te §:s 1 morn., än äfven ett vid 58 § i samma förslag ifrågasatt tillägg, såsom hvar för sig godkända, allenast, af två Riks-Stånd måtte anses hafva förfallit, har Ridderskapet och Adelil förständigat Utskottet att, jemlikt 73 § Riksdags-ordningen, uppgöra och till Riks-Ständen inkomma med förslag till sammanjemkning af Ståndens skiljaktiga beslut vid ofvannämnda delar af de Kommitterades förslag, men som Utskottets ifrågavarande Memorial blifvit af de öfriga Stånden godkändt, kan det förständigande Utskottet från Ridderskapet och Adeln emottagit icke till vidare handläggning.af ärendet föranleda. Stockholm den 24 Oktober 18(10. 4 Allmänna Besvärsoch Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 206. JW Alik. till Exp.-Utsk. den 24 Oktober 1860, kl. 8 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om bildande af en pensions-fond för prestman af de tillgångar, som genom biskops-embelens indragning kuude erhållas.