Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti ingen af de under och efter Konung Gustaf 11I:s regering anlagde Städer är Skråtvång tillåtet; om likväl det ägt natur af Privilegium, hade dessa nya Städers Borgare äfven så litet kunnat detsamma beröfvas, som representationsrätten vid Riksdagarna. Ofta har Konungen, under loppet af det förflutna tidehvarfvet, vidtagit ändringar, så väl till inskränkning, sorn till utvidgande af handtverkeriernes rättigheter. Enär sådant skett i anledning af Städernas Besvär, tillkäm* nagifver sjelfva rubriken, att samtlige Ständerne icke medverkat, och att således Konungens beslut saknade det väsendtlig;», som fordrades för meddelandet af ett Privilegium. En och annan gång hafva väl ock förändringar i Författningarna om handtverkerierna blifvit vidtagne, i anledning af Riksens Ständers underdåniga tillstyrkanden. Men om ock samtlige RiksStånden i sådana tillstyrkanden instämt, blifva deras resultat icke oftare Privilegier , än de såsom sådane uttryckligen benämnas. I annat fall skulle, så snart samtlige Ständerne inhämtat ett tillstyrkande ( hvilket före 1772 medförde kraft till verkställighet) det samma alltid ägt egenskap af Privilegium, phvad det angick en ceconomisk Författning, $94 Den 29 Mars. eller en Lieutenants Fullmagt för en öfver prejudice klagande Fändrik. Tvifvelsmålet om egenskapen af Privilei gier, hvilken man vill tillägga Skrålnrättningarne, vinner ännu mera styrka af Kongl. Resolutionen på Städernas Besvär af den 28 Augusti 1777, uti hvars 2:dra moment stadgas, beträffande Allmogens slöjder, att Allmogen ej kan förmenas att sig till hjelp och understöd sälja, så i Städerna som på Landet, hvad de sjelive arbeta och förfärdiga kunna. Om Skrålnrättningarne ägt helgd af Privilegier, hade väl aldrig, genom en negatif relation på Städernas Besvär kunnat stadgas en så oinskränkt näringsfrihet, och de orden: hvad de sjelfvt arbeta och förfärdiga kunna, öppna onekligen det mest vidsträckta fält för menskJiga industriens omfattning.
Utsk. börjar med att förklara den nlivar, tillåtelsen att bålla riksdag annorstädes, då det vöre omöjligt att göra det i hufvudstaden, för öfverflödig, helst någon förbindelse till det omöjliga ”ej äger rum.” Men jag anhåller att få erinra, alt lagstiftaren synes hafva ansett nödvändigt i första rummet, att riksdagarna skulle återkomma på bestämda tider, samt i det andra, att de skulle hållas i Rikets hufvudstad. Den 12 Junna r i. Oin derföre detta sednare visade sig omöjligt, har lagstiftaren, hellre än alt uppoffra sjelfva riksdagen, medgifvit, att den finge hällas i landsorten. Betydelsen af det stränga vilkoret för ett sådant medgifvande tyckes Utsk. icke hafva riktigt fattat. I afseende på det andra vilkoret för riksdagars hållande annorstädes än i' hufvudstaden, nemi. att det skulle vara ”för R, St:s frihet och säkerhet vådligt,” påminner Utsk., att ”det gifves flera vådor än sådana, som ”det öfverhängande ögonblicket uppenbarar.” Detta medgifves; men man torde likvisst har icke böra låta skråma sig af andra, än de verkligen närvarande vådorna. Utsk. förespeglar ”ett befaradt, måhända blott fördröjdt fredsbrott.” När skulle väl icke ett sådant kunna befaras? Det beror på den andra Statsinagten att när sorn helst kunna göra en sådan fara gällande. Vidare talas om ”en börjande, om än icke utbredd farsot.” Det skulle verkligen vara interessant att veta, huru man kan känna, att en farsot är börjad, innan sjukdomsfallen hunnit blifva så talrika, att hon kan sägas vara utbredd. Såsom ytterligare skäl anför Utsk.: ”en af Rikets hender väckt och underhållen orolig sinnesstämning. ” Jag skulle deremot tro, att fiendernas bemödanden böra snarare misslyckas just i hufvudstaden. Slutligen anför Utsk.: ”en mer än vanligt ömtålig beskaffenhet af det ”ärende, som emellan Statsmngterna skall afhandlas.” Detta är ett besynnerligt skäl.
S. D. §öredrogs ä nno och lemnadeS utan erindran hwad Allmänna Beswärs. och Oecono. mie-Utstottet i ett den 18 dennes hos Ridder, stapel och Adeln uppläst Memorial af den 8:de sig ptlrat i afseende pä den af Herr Holmer gjorda Motion om Gesällers ställande unde? Tjenstehjons stadgan, ve bvprx. Lx protocollo 6. 8j!kverstolpe. Utdrag af Högloflige Ridderstapets och AdelnS Protokoll wid Urtima Riks, dagön i Orebro den ro September iLlo. S. D. Äifölls Stats.Utstottets den 13 den. nes pä bordet lagda Memorial angäcnde Riks. dags. Den 20 September. 599 ^ dags »vedergällningar för Utskottens Secreterare, Canzlier och Waktbetjening. vr 8uprx. k^x ?rotocollo O. 8i!kverllolps. Utdrag af Högloflige Ridderstapets och Adelns Protokoll wid Uttima Riks. dagen i Hrcbro den 20 September l8io. S. D. Upplästes ett Memorial af den 18 den. nes frän Stms-Utskottet, hwaruti till Riks. Ständens särffilta afgörande anmäles en af Riksgälds. Contvirets Fullmägtige gjord förftägan> huruivida Fullmägtige, dä nägon af deras Medledamöter genom en längre tid förefallande sjukdom hindras att deltaga uti de »vanliga trägna göromälen »vid Contoiret, mä äga rätt att inkalla till tjenstgöring den för honom utnämnde Suppleant; Och fann Högloft. Ridderstapet och Adeln, enär Suppleanter för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret icke af Ridder, stapet och Adeln förordnas, sig icke hafwa nägon ätgärd att ät detta mäl lemna, vt 5vp». klx krotoeollo 6.
Föredrogs och bifölls StalsUtsk:s d. 2 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 249, i anledn. af K. M:s nåd. remiss å Kammarcollegii berättelse, ang:de Sala silfververks ränte-ersättningsfond för redogörelsetiden från och med den 1 Nov. 1S39 lill samma dag år 1S42. Föredrogs och lades till handlingarne StalsUtsk:s d. 2 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 1250, i anledn. af erhållne ålerremisser å betänk. Föredrogs och bifölls StatsUlsk:s d. 2 dennes f. m. bordlagda utlåt. N:o 251, i anledn. af erhållen äterremiss å betänk. N:o 199, rör:de löneförbättringar åt vissa kyrkoherdar af indragen behaglig tids förläningsspanmål. Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:s d. 2 dennes f. m. på bordet lagda mern. N:o 252, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. Föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 2 dennes f. m. på bordet lagda betänk. N:o 32, i anledn. af Riksdagsfullm. Matts Pehrssons från Stockholms län motion, ang-.de nedsättning af personliga skyddsafgift och deuna afgifts användande till folkundervisningens befrämjande. Hr von Hartmansdorff, Aug., begärde, att delta betänk, måtte få ytterligare hvila på bordet. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Då denna fråga icke synes mig vara särdeles vigtig, så hemställer jag till Hr von Hartmansdorff, huruvida icke den kunde få af R. o. Ad. företagas till afgörande. Hr von Hartmansdorff: Min begäran om bordläggningen föranleddes deraf, att delta betänk, icke hade blifvit till mig utdeladt, så att jag derom icke visste annat än hvad rubriken innehåller, men sedan betänk, nu blifvit mig tillsläldt, afstär jag från bordläggning deraf. Uppå härefter framställd propos. blef Bevilln.Utsk:s betänk.
Deröfver till och med 10 R:dr — 3 Deröfver till och med 15 R:dr — 5 Deröfver till och med, 2 o R:dr — 6 Deröfver till och med 25 R;dr 9 Deröfver till och med 30 R:dr — 12 Deröfver till och med 40 R:dr — 24 Deröfver till och med 50 R:dr ■— 36 Deröfver till och med 75 K:dr 1: Deröfver till och med 100 R:dr i: 24 Från 100 till och med 150 R:dr 2: — Och deröfver för hvarje 5oR:dr 12 Köpe-Contract hvarå följer Köpe-Bref — 12 Till Arrendeoch Hälftenbruks-Contracter med andra än underhafvande nyttjas stämpladt Papper efter den i föregående moment varande Täriff, grundad på procenten af det värde hvartill egendomen vid allmänna Bevillnings-Täxeringen blifvit fäststäld. Till Contracter och Afhandlingar utan viss summa, skall efter samma grund Charta anskaffas till det belopp, hvartill de deri betingade persedlar Den 5 Juli. 475 persedlar eller förmoner kunna skattas, enligt sednast fastställde Markegångspris. Innehaller samma Contract derjemte något, sorn till visst värde icke kan bestämmas, ökes Chartan i afseende deta méd sex skillingar; Andra Contracter utan viss summa, sex skillingar. Alla Arrende-, Hälftenbruksoch HyresContractér å landet, som icke blifvit skrifne å så hög Charla i Författningen utsattes, skola, vid den i 25 §■ stadgade påföljd, sednast å nästa Ting med behörig fyllnads-charta beläggas, samt Domarens påskrift derå ulan lösen tecknas. Härifrån undantagas dock de Contracter eller Afhandlingar, som af Husbönder afslutas med underhafvande Bönder, Torpare, Tjenstefolk eller andra Arbetare, till hvilka stämpladt Papper ej erfordras, förr än de hos Domaren eller Executorn till laglig åtgärd företes.
Lreö- gjorda anmärkning hade synnerligen frapperat mig, men Herr Grerwen och Landtmarskalken har sä wäl och tyd igen distinawerat, otc blott de tlvänne första fragorne rörande Stuteriets bibehållande och uppdragandet äc Kongl. Maj. t rörande inrättningens förbättring biijroit afgärda, otc jag för denna upplösning får förklara min tacksamhet. Etter denna förklaring acerstar fragan om LandlyuShaUningen pä Strömsholm. öfwer hwilkm wi hatwe att införwänra Stais, Utfkotretö nttrande. Hwad äler Stuteriet Pa Flyinge och Dahlby angar sär jag, efter te goda skäl jag hörk anjöraö, tillstyrka alt det mätte än widare existera, men och akt innehafware!, deraf mätte älaggaö, akt derföre betala en högre afgift än den nog ringa han hittills utgjordt. Grefwe von I.sntintzsbaukan trodde akt, hwad Strömsholm anginge, derom wore i förra Plenum sä afgjordt, att nägon widare wentilaiion derom ej behösde aga rum. Herr klingsporr, 6erstt, instämde häruti. Undertecknad RiddarhusSecreterare utbad sig fä upplysa, otc der wtd början af detta Plenum justera, de Protocolls, Utdrag rörande Strömsholms Stuteri innesarcade bestämda beslut rörande de lwänne af Friherre Ltsol först omförmaldte frågor, widkom, mande Stuteriet, samt akt j flutet af ProkccollS-Utdraget uttryckligen nämdeö det alla öfriga Strömsholm rörande frågor, äfwensom fragan om KoaaSörs Kongsgård wors till Stais, sl fkoccec a - -r - Den z IanuarrL. Grefwe De I» 6»rstie, jacob. Enligt hwatz jag fatiac af Stats Utskottets betänkande är fragau nu ej om huru mycket
Men som denna förstärkning af medel för de nu kände behofven ej allenast är högst behöflig utan äfven synes dertill otillräcklig; har af denna sednare omständighet, i förening med den, att K. M:t det oaktadt ej begärt någon ytterligare tillökning i Anslagen, Utskottet hemtat anledning till den förmodan, att K. M:t lärer i Nåder vara betänkt på sådane inskränkningar och Besparingar i 'Utgifterne för Sjöförsvaret, som, med iagttaget beredande af Rikets säkerhet, öfverensstämma med Nationens förmåga att Utgifterne åstadkomma; och tillstyrker Utskottet, att R. H. St:r, med framläggande af de nu uppgifne föi-hållanden, måtte hos K. M:t i detta afseende göra underd. framställning. Då Tionde HufvudTiteln af R. St:r varit reglerad med bestämde AnslagsSummor serskildt för AJlöningsStaterne och serskildt för FörsvarsVerket i allmänhet, men genom den år 1824 skedde reglering af Flottans LöningsStater, en del af det sednare Anslaget, emot dess bestämmelse, blifvit till aflöningar använd, ehuru detsamma utfallit med Brist, som af uppkomne Löne2 B, 2 H. a3 34 o Stats-Utskottet* besparingar ej blifvit betäckt; har Utskottet, tillförekommande af ett sådant förhållande för framtiden, skolat hos It. H. St:r hemställa, att vid K. M:ts dispositionsrätt af Besparingarne inom HufvudTitlarne måtte, hvad beträffar de Titlar, sora röra FörsvarsVerket, fästas de vilkor, att Besparingar, som uppstått å Anslagen till de materiela Behofven, ej få användas till reglering eller förbättring af Löner, samt att uppkomne Löne-besparingar böra i första rummet användas till betäckande af de Brister, som möjligen linder samma tid kunnat uppstå å de, till fyllande af Materiela Behofven, beviljade Anslag.
Uti det yttrande, som bruksegaren Friherre Åkerhjelm med anledning häraf den 29 December 1863 afgifvit, hade han förklarat sig icke kunna ingå på nyssnämnda förslag, men tillika tillkännagifva, att han, vidblifvande sitt sednast förut gjorda medgifvande, vore villig att från ifrågavarande tjenstbarheter afstå, med vilkor, dels att han, såsom ersättning derför, erhölle den föreslagna summan af 88,587 R:dr 80 öre Rimt, dels ock att såväl Östra som Hålahults allmänning genom skatteförsäljning upplätes under eganderätt till Dylta bruk. Enär alltså bruksegaren icke kunnat förmås antaga det af Rikets Ständer för utbetalandet af ofvanberörda anslag å 88,587 R:dr 80 öre fästade vilkor eller att han skulle till Kronan återlemna dispositiosrätten öfver de åt Dylta svafvelbruk upplåtna Östra och Hålahults allmänningar, utan, under vägran att afstå ens den mindre af dem, fortfarande påyrkat att äfven framgent få tillgodonjuta upplåtelsen å båda allmänningarne och dem till skatte lösa, efter de för skatteköp af rekognitionsskogar stadgade bestämmelser; samt följaktligen den ifrågasatta regleringen visat sig iöke kunna tillvägabringas på de af Rikets Ständer derför föreslagna grunder, hade Kongl. Majit ansett sig böra till nådigt afgörande taga under pröfning de åtgärder, hvarom för ett sådant fall Rikets Ständer gjort underdånig hemställan, nemligen att Kongl.
Utskottets alternativt framställda förslag, rörande Banko-reglementets 36 §, bifölls. I öfriga delar lades förevarande Memorial till handlingarne. N:o 75, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Memorial N:o 62. Vid Utskottets yttrande, beträffande här omförmälda 4:de moment, i hvad det angår 4:de klassens räknings-hafvare, lat Ståndet bero, och godkände det förslag till lydelse af nyssberörde moment, som Utskottet i detta Memorial framställt. S. D. Föredrogs ånyo Särskilda Utskottets Memorial N:o 22, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående vilkoren för bränvins tillverkning. Ståndet biföll hvad Utskottet å 4 sidan under mom. a, b, c och d hemställt och föreslagit, samt godkände det å 5 sidan förekommande formulär till mätningsoch stämplings-bevis. Utskottets till Preste-Ståndet gjorda inbjudningar att instämma dels i Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets beslut rörande författnings-förslagets 40 § 7 morn., dels i Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets godkännande af Utskottets förslag till 61 S I och 2 morn., blefvo af Preste-Ståndet antagne, till följd hvaraf de i dessa frågor föreslagna voterings-propositioner ansågos hafva förfallit. Den å 9 sidan förekommande voterings-propositionen lades till handlingarne, såsom förfallen, sedan, enligt meddeladt Protokolls-utdrag, Ridderskapet och Adeln beslutat antaga Utskottets till bemälda Riks-Stånd gjorda inbjudning att instämma i Presteoch BorgareStåndens beslut i fråga om 65 § 1 mom. och 85 §. I öfrige delar ansågs förevarande Memorial icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Ulskottets Memorial, N:o 30, angående tull-lagstiftningen för artikeln Bränvin och Sprit.
– Och ändå tvekar du att rycka an den der dagen, som du så högtidligt utsatt ... nyårsdagen. – Ja, för ser du, hon älskar ju mig inte och om jag aldrig skulle vetat det förut, så har jag dock sett det här. Och många goda vänner ha dessutom öppnat ögonen på mig. Hon älskar en annan, det är värre. Och det värsta är att hon älskar dender bokmalen, som nu har äran dansa med henne. – Hvarföre är det det värrsta? – Jag vet just ej; men alla fruntimmer säga, att han är så intagande. – Säga de det – sade Emilie och fästade sin brosch litet annorlunda – men, Emil, lät oss tala fransyska. – Det här landssällskapet tycker just inte om, att man talar på ett språk, som de förstå, blott en af hundrade. Men låt nu gå ändå. – De kunna väl ingenting ha emot, att man med sitt moatie talar så, att de ej må förstå det ... Men säg nu, Emil, hvarföre vill du inte göra alfvar af saken? – Emedan hon inte älskar mig. – Kors hvad du nu blifvit romantisk i hast. – Det vore inte ädelmodigt. – Och helig sedan ... De der hennes griller förgå nog snart, tro mig det. Och betänk, hvilka fördelar du kastar ifrån dig. Du har sjelf sagt, att hon är ung, skön och rik. – Men om hon inte låter tvinga sig. Då bereder jag bara hennes olycka. Jag känner hennes far. – Låt vara, att det vore hvad du kallar det, ett tvångsmål ... likagodt. Du föreställer dig, att hon icke låter tvinga sig ... hvar har du fått en sådan föreställning. – Jo ser du, den saken kan jag berätta dig i förtroende och jag vet nog, att du kan bevara ett sådant förtroende. Jag erhöll det af vår honetta kusin, fru Selma Arendal. Saken var den, att i förgår aftse, så var jag, som du vet, litet trakterad ... här på landsorten anse de för en ära att truga alla sorts goda varor på oss stadsboer, och jag, som sedan min långvariga brunnsdrickning blifvit litet lättrörd ... – Nog af, du var då litet trakterad. Men historien är väl ej slut med det?
Visserligen nödgades man erkänna nyttan och behofvet af en dylik klubb, men En och annan ansträngning i den riktnin— och här trängde sig det gamla tvistefröet gen göres j u visserligen emellanåt. Frågan fram igen. om drägtreformen t. ex. var j u till och med Familjen! Skulle icke månne familjen och nästan på väg att bli modern. Man läste familjelifvet få en svår konkurrent i denna och studerade om chemiletter och chemilooner, s. k. qvinnoklubb? Helt säkert. Och man men • — vanans makt är stor. Detta var nå- föredrog att hålla sig neutral i frågan. got så främmande, att man ej kom sig för. Dock, de funnos, hvilka genom olika lefDock hvarför icke söka draga ut konseqvennadsförhållanden och samhällsställning snart nog serna af de budord, » Reformdrägten » bjuder lä de sig uppskatta den nya idén. Icke alla på, och åtminstone i någon mån söka tillämpa hade lyckan att ega egen familj, der de kunde dem .. tillbrioga sina fristunder, utbyta tankar och hemta friskare lifsmod. Och dessutom, hvad Der står: I. » Lemna lifsorganen utrymme till obeman icke sjelf behöfde, kunde ju andra draga nytta af, hufvudsaken vore att bidraga till en hindrad verksamhet. praktisk frågas utredande. Bär upp kläderna med axlarna. I I I. Förminska klädernas tyngd så mycket Och nu står man vid målet. som möjligt. Hvilka svårigheter, som mött, hvilka missI V. Bibehåll en jemn kroppstemperatur. » räkningar, som uppkommit på grund af den Snörlifven och alla lif med ben, planschetter ekonomiska frågans ofta ofantligt svåra lösning, eller dylikt otyg få således afsked, och ett om allt detta tala de nitiska förkämparne allttemligen högt foderlif kommer i stället, förför sällan. De hafva tagit sin uppgift på allsedt med två rader knappar. Den ena kring var och derför hafva de också trotsat motmidjan att knäppa de båda lätta underkjortgångarne.
Assuradeurer skulle gerna betala litet högre Auctionsprovision, och äga mera tillförlitlighet uti anstalten, än om den förra nu befinnes vara lindrig och den sednare ingen.” Med dessa, af Herrar Prosten Kolmodin och Malmberg nu aflemnade, yttranden förklarade sig Herrar Faurell och Eneroth till alla delar instämma. Ut supra. i 64 Besvi o.dk Ejton*, Risk-, Betänkanden*. Riksens Högloft, Ständers. Allmänna Besvärs*, peli EhonomiUtskotts, Betänkande rörande; Vackt fråga örn de i Riket brukliga Vigt*, sorters reduetion till enhet.. Frän Väl 1 o fl. BorgareStåndet har till Ut-. Skottet blifvit remitteradt ett Memorial af Herr J. Uilberg, hvaruti han förnyat sin vid;; 11809 års Riksdag gjorda motion uti nyss. nämnda ämne, och derjemte anfört, att, sorn. olägenheterna af de i Riket brukliga Vigt-, sorters mångfalldighet då blifvit, enligt detta Utskotts Betänkande, af Riksens Högloft, Ständer erkände, och underdånig anmälan hos Kongl. Majit derom gjord, men någon Resolution deröfver ännu icke meddelad; så Önskade Herr Ullberg, att ytterligare under* dånig anmälan hos, Kongl, Majtt matte i det* ta ämne göras. Utskottet, sam förskaffat sig de för den* na frågas handläggande nödiga upplysningar, har i anledning deraf trott sig böra endast åberopa det af detta Utskott under den 15, Juli 1815 afgifna, och af Högloff. Ridderskapet och Adeln,' Högvördjga RrestStåndet, samt Vä 11 o fl. BorgareStåndet bifallne, men af Hedervärda BondeStåndet afslagne Betänkan* de öfver ett af Rjksdagsfull ruag tigen för Falu Bergslag, Herr Lagmannen J. Noreus till Vällofl. BorgareStåndet inlemnadt Memorial angående en ny och allmän Reglering af de uti Riket antagna serskilda Yigtsorter, hvilket Besv. och Ekon.
Lsnyuen pantsatta egendomar stedt; förestär Kongl Majit i Räder Riksens Ständer, at laga-siändstiden mätte förklaras löpa til ända det Ting, hwarä Tredje Upbudet bewilljas och Fasta wid slutet af samma Ting utfärdas, derest ej klander r laga ordning emedlertid anmäldt bliswit, samt at äter i the orter, der endast et Ting om äret hälles, Lagfarten mä anses slutad ä det Ting, dä andra Upbudet stett, samt Fasta w!d slutet af samma Ting meddelas, hwaraf äfwcn skulle följa, at hwad Lagen om Lagfart och Wärdering ä pantsat^ fast egendom ä landet samt hembud wid köp stadgar, borde härefter jamnkas och rättas. -T I sammanhang härmed och som Lagen i IV. Cap.§, Iorda-Balken förordnar as dä jord och hus säljas, köpet bör wid Domstol upbjudas, men wist tid hertil ej utsatt är, hmarigenom handt, at sädana köp ofta hemliga hallils, bwil« ket kan gifwa anledning til flera olägenheter, witt Kongl. Majit i Räher hafwa til Riksens Stander ofwerlemnat ah föresiä wist tih härtik, och päföljden om den försummas, 4.0 RonglMaj.ts Mädiga ?ro/?o/r/o» angående en förbättrad Gästgifware-Ordning: Gifwen a Riks - Salen i ^norrköping den 18. Martil Af den böjelse Kongl. Mant hyser, at i möjeligaste befordra dest trogna undcrsätares af allmogen förmon, samt at underlätta de allmänna skyldigheter , hwilka dem äligga, har Kongl. Majit ännu lätit bero wid den af dest Högstsalige Herr Fader Konung lilGlorwyrdigst i Åminnelse Är 1789 tagna Författning, som tittäter, at Skjutspenningarna för Gästgifware - Skjuts tils widare fär med den dä utsatta förhöjning betalas; men Kongl. Mattts
4 Stats-Ulskottcts Utlåtande, N:o 98. lid: i* Transport: lopp, sorn dylika räntor vid 1850 Ars början utgjorde, framdeles, efter vissa bestämda terminers förlopp, räntebärande fordringar för ulgifna låneunderstöd åtskilliga fordringar, som icke bära ränta, fordringar för lyftade och oersatla summor utaf kreditivet för Arméens ackords-reglering samt det vid sednaste Riksdag anvisade mindre kreditiv, äfvensom då beviljade kreditiv för 1848 års krigsrustnings-kostnader samt garnisons-förstärkning i Stockholm, allmänna bevillningen och krigsrustnings-afgiften för år 1850, upptagna till dessa skattebidrags vid sednaste Riksdag påräknade årliga belopp, efter afdrag af hvad deraf för sagde år redan influtit, förskott till riksdags-kostnader och kontors-expenser samt omkostnader vid kortoch tidnings-stämplin gen m. m Riksgälds-konLorets hus 2,985,101: 22. 5. 50,078: 13. 9. 406,688: 56,275: 18. 9. 26. — 1,591,766: 47. 4. 2,118,836: 25. 4. 29,767: 60,000: 24. 11. 7,298,514: 34. 6. Summa R:dr hvaremot Riksgälds-kontorels skulder vid samma tid uppgingo till följande belopp, nemligen: återstående skuld till Rikets Ständers Bank, för dess försträckningar till Statsverket under 1808 och 1809 års krig, enligt Riksgälds-kontorets derför utgifna obligationer med 4 procents ränta,