Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att skicka dem till Stockholm, dertill hafva de icke kunnat förmå sig, enär de icke vågat utsätta dem för de faror och frestelser, som lifv et i hufvudstaden för en ensamt boende qvinna medför. Fastän enligt Kongl. Maj:ts nådiga anordning ett seminarium för qvinnor skal] finnas jemte det i hufvudstaden jemväl i Skara, så är uppenbart att denna ort ligger alltför aflägsen från det nordliga och en stor del af det medlersta Sverige för att kunna allmännare blifva besökt från dessa nejder. Seminarium i Strengnäs har under sin femåriga tillvaro tillvunnit sig ett förtjent och allt mera stigande förtroende. Antalet elever derstädes under Motioner i Preste-Ståndet 1865. Hade inskrifning vid detta läseårs början i den nedersta klassen varit tillåten och, ännu mer, hade lärarekrafterna tillika efter behofvet blifvit förstärkta, så skulle lärjungeantalet vid seminarium i Strengnäs sannolikt ej varit ringare än det, som enligt en Ståndsbröders intyg nu undervisas i Skara. Att tillsluta en läroanstalt, sorn märkbart arbetat sig framåt, som blifvit omfattad med allt mera stigande förtroende, och som motsvarar ett oafvisligt behof för det norra och mellersta Sverige, anser jag ej rätt, hvarföre jag härmed vördsamt får föreslå, att Rikets Ständer till fortfarande upprätthållande af seminarium i Strengnäs för bildande af lärarinnor vid folkskolor måtte bevilja ett årligt anslag af lika belopp ined det, som för en dylik läroanstalt i Skara kan komma att utgå. Stockholm den 15 November 1865. Th. Annerstedt. N;o löl. Af Doktor FalfliOm lån till Gladsax socken i Christianstads län. År 1857 fullbordade Gladsax församling af Christianstads län sin kyrkas ombyggnad med en kostnad af omkring 15,000 R:dr, deraf 6,000 R:dr ännu äro obetalda. Denna skuld, som under dåvarande förhållanden icke varit så särdeles betungande, har genom sädesprisernas djupa fall och den i allmänhet ofördelaktiga ställningen i landet, blifvit hardt nära omöjlig att af församlingen, utan känbaraste uppoffring, gäldas.
Så snart en vara produceras till försäljning, så kallar jag del fabrikshandtei ing, och då kan varan beskattas sorn sådan, och då blifverock naturligtvis öfver en så beskaffad handtering controllen helt annorlunda för beskattningen deraf, än om tillverkningen sker utan tillsatser till apparaten för averkningen* fortikyndande Jag förenar mig med G B. Anckarsvärd deruti, att då a (verkning sker i större scala, måste man mera afse lilhnäskningen, än apparatens construction, och derefter tänka sig beloppet af' den högsta möjliga tillverkning för skattens åsällande. Likaledes bör skatten lämpas efter den högsta möjliga tillverkning, som med den minsta panna kan åstadkommas; men just derföre, alt man beräknar den högsta möjliga tillverkningen, så måste också beskattningen blifva olika, 0111 någon billighet och rättvisa skall äga rum. Den siste värde talaren yttrade sig i motsats dermed och trodde det icke vara riktigt att minska skatten för hvad man menar med husbehofsbränning. Jag tror, att man i detta fall kan tillämpa s imma sats, som skulle vara tillämplig för t. ex. en skomakareverkstad och den, som gör sina skor sjelf. Den som gör sina egna skor, om han skall skatta som för någon handaslöjd, bör väl också skatta högst ringa i jemförelse med hvad en mästare skall skatta för sin verkstad. Ungefär efter denna grundsats har jag tänkt mig beskattningen för den större och mindre brännvinsbränningen, emedan jag icke tror det vara möjligt att genast kunna inkomma på det rätta systemet, sorn jag ville se tillämpadt. Jag kan således icke tänka mig möjligheten af att man på en gång skulle vilja undanrycka, vare sig direct eller indirect, brännviusnäringen från den mindre jordbrukaren, som besitter denna rätt; jag talar nemi. allena om den obegränsade friheten.
Snyftande kastade sig Gabriello i vännens öppnade armar. — Fyra månader senare, under en förtrollande septembernatt, lade åter ångbåten till vid den lilla ön för att efter kort uppehåll fortsätta sin kurs till Sicilien. Såsom styrdt af féhänder gled skeppet fram på den skimrande hafsytan. De få passagerarne hade alla stannat på fördäcket och vederqvickte sig med den underbara anblicken af himmelen och jorden. Något skild från de öfriga stod en herre i militärisk drägt och lätt smugen intill honom en skön, smärt dam, som oafvändt blickade hän mot den punkt, der konturerna af den lilla ön allt mer och mer försvunno i töcknet. Nu hade äfven det sista spåret af densamma dykt ned i hafvet, oeh nu sade damen till sin ledsagare: D e t t a vispas eller r ö r e s fortfarande (för att ej v i d b r ä n n a s), tills d e t k o k a t o m - kring 15 minuter. Serveras m e d v i - spad grädde. H. E. A. H. E. A. Bakning. Billiga pepparkakor. Vera. Tvätten. Ylletvätt. » Huru tungt mitt hjerta är vid tanken på, att jag måste skiljas från hembygden, det ställe, der jag först sett dig, der jag lidit så mycket och blifvit räddad genom dig, älskade! » Han upplyftade hennes ansigte till sitt och tryckte sina läppar på hennes panna. » Vi återvända dit en dag, älskade! » » Och till huset, som du bebodde? » » Ja, till samma hus! » » Och vi skola vara vid det fönster, hvarifrån du alltid ropade mig till dig? » » Ja, engel! » » Och du skall sjunga sången för mig • din sång? » » Så ofta du önskar! » » O, älskade, sjung den nu för mig! Sjung den sakta, sakta i mitt öra! » Han böjde ned sitt ansigte och sjöng sakta: » Carmela! För lifvet jag fordrar ... » Hon omslöt honom fastare och utbrast i tårar. » Stackars, stackars hjerta! » mumlade han, tryckande henne till sig.
Såsom sådant har det en makt, framför all annan konst, att gifva näring åt intelligensen, uppväcka fantasien o c h inverka på handlingarna. Därigenom att den visar oss det bästa, som blifvit tänkt o c h sagdt o c h gjordt, har den ett ofantligt inflytande till det g o d a; den skänker oss möjligheter till odling, större än någon annan konstart erbjuder. Men vi få ej glömma, att ej alla dörrar, den öppnar för oss, leda till det goda. Såsom Carlyle säger: » Några få böcker leda uppät, föra oss närmre himlen, äro af oskattbar nytta till befrämjande af undervisning för alla generationer. A n d r a, en bedröflig mängd, leda nedåt o c h göra ständigt större o c h förskräckligare skada. » Detta omärkliga, allt genomträngande inflytande har sina faror, omärkliga o c h vidtgående som det själf. Naturen o c h hennes skönhet kunna vi alltid öppet välkomna o c h behöfva aldrig betvifla hennes b u d s k a p; i värsta fall låta vi det mötas af döfva öron o c h tröga hjärtan. M e n med konsten, o c h i synnerhet denna gren däraf, är det högst nödvändigt att b e - gagna vår mänskliga företrädesrätt af valfrihet. E n fransk författare har definierat ett konstverk såsom » en vrå af naturen sedd genom ett t e m p e r a m e n t ». I literaturen är det detta temperament hos författaren, som vi måste taga med i räkningen. D e t utgör själfva det vä- sentliga i den makt, s o m literaturen har öfver oss, en makt, s o m antingen åstadkommer den högsta nytta eller den mest försåtliga skada. E n sann poet är en mänsklighetens välgörare; han håller idealets inspiration öfver våra hvardagliga lif o c h sprider öfver dem ett ljus, som icke är af denna världen. Men en poet kan äga stark inbillningskraft, idéer rika på skönhet o c h originalitet samt en formfulländad stil, och likväl, om han saknar moralisk insikt, är han ingen sann poet. När det rena ljuset faller g e n o m den dimmiga atmosfären af hans temperament, brytes det o c h visar oss tingen oklara o c h förvridna.
Fölgdcn skulle blifwa att dä närwarande tryckande tid torde för de fleste Krono - Hemmans Innehafware göra det till en ren omdjelighet att anskaffa den erforderliga Skatte - köpeskillingen, skulle mängen treflig men fattig Äbo med Hustru och Barn se sig genom en sädan anstalt nbdtwungen att frängä en jord, ä hwars odling han sjelf och äfwen hans Förfäder hade uppoffrat sin mesta tid och anwändt fina yttersta krafter, i hopp att under helgd af Författningarncs försäkringar däraf njuta ett tarfligt bröd för sina öfrige dagar, och en sädan jord skulle deremot wid en skeende Auction kunna falla k händerne pä en som lyckan eller gynnande omständigheter tillskyndat ett öfwerskott, det den fattige med all sin arbetssamhet och flit icke warit i ständ att förwärfwa. Af sä ömmande anledningar och med afseende ä Författningars helgd kan Stats - Utskottet för dcK de? 427S Den 16 Gctober. brl icke instämma uti Her? von lornes förslag. Akt' 1 Statens fryckände behof pätänka medes till desi understöd, är en patriotisk pligt af hwar och en, som älskar sitt fosterland. Men Medborgares rätt och säkerhet mäste noga wärdas, och alla utwägar, sä midt möjcligt är, sorgfälligt undwikaS som medföra nya bördor för den mindre bemedlade Classen af Statens medlemmar. Stats - Utskottet hemställer delta wördsammellgen Riksens Höglofl. Ständers egen pröfning. Är och dag som förr sknfwit stär. Pä befallning, dl. bwsteiius. Labcs pä bordet. Upplästes följande: Utdrag af Protokollet hältet i Riksens Höglofl.
I afseende på tolkningen af ordet skyndsamhet, som Herr af Uhr trott vara hinderligt, förenar jag mig med hvad Grefve Horn anfört, Den ia Februarii f. m. och anhåller för öfrigt, på sätt jag förut yttrat, att frågan, huruvida ConstitutionsUtskottets Memorial skall återremitteras, må hero på Ridderskapets och Adelns känsla, om de, utan stöd af Grundlagen, likväl för att gifva ConstitutionsUtskottet en qvasiskrapa, vilja besluta återremiss; ty någon annan anledning till återremiss kan jag ej linna. Deremot tror jag, att man måste remittera Herr Bexells motion till något Utskott, och det bör blifva ett annat, nemligen ExpeditionsUtskottet. Herr Tham, Wolrath: Bland de flere misstag, soin jag tror vara begångne vid behandlingen af denna fråga, fäster jag mig, lika med Friherre Anckarswärd, vid det, att ConstitutionsUtskottet, då det helt enkelt bordt visa denna motion ifrån sig, såsom ej riktigt tillkommen, utan behof inlåtit sig i raisonnementer om Grundlagens tillämpning. Jag skulle derföre gerna förena mig i begäran om återremiss, om jag kunde tro den förmån derigenom vinnas, att ConstitutionsUtskottet erkände sitt misstag och ej svarade, att det ej kunde utlåta sig, sedan frågan af de tre RiksStåuden blifvit afgjord. Jag är äfven böjd att ingå i denna återremiss, för att visa att jag, lika med hvad Grefve Frölich yttrat, ej linner mig bunden af de beslut de öfrige Stånden förut fattat, om de misstagit sig. I afseende på sjelfva frågan om bestämmel - 4 Den 12 F e b r u a r i i f. m. 199 seme af Grundlagen i 4.9 §• RegeringsForinen, 2 och 11 §§. Riksdagsordningen, anhåller jag få nämna först, att 4p §• RegeringsFormen oell 2 §. Riksdagsordningen äro så ordagrant lika, att ingen skillnad i dem finnes. Båda dessa §§. äro således förklarade i 11 §.
Den varmhjärtade och rika frikostighet, som i fjol k o m den goda saken till del, uppmuntrar oss mer än något annat att nu komma åter med samma uppmaning till alla våra läsarinnor: låtom oss öppna hand och bjärta och med förenade krafter bidraga att äfven i år utsända en egen skollofskoloni. E n mängd svårigheter, som i fjol bidrogo att göra företaget vanskligt, men som dess bättre genom edert stöd, kära läsarinnor, så framgångsrikt öfvervunnos, äro nu redan på förhand undanröjda. Så ega vi nu färdig hela den kostsamma uppsättningen af filtar, madrasser, kuddar, husgeråd. V i tro oss vidare våga påräkna att få lägga ledningen i samma dugande händer, som i fjol så väl skildes från uppdraget. En mängd erfarenheter, som då vunnos, kunna i år tillgodogöras. M e d ett ord — träder blott edert intresse lika kraftigt till nu som då, kunna vi gå med godt mod till verket. Och därom äro vi visse; för en g o d gärning hafva vi aldrig behöft vädja förgäfves till svenska kvinnor. D e minsta bidrag mottagas med tacksamhet; ingen, som något kan offra, skall draga sig undan — det är vårt fasta h o p p. Insänden därför, ärade läsarinnor, oförtöfvadt edra bidrag till Redaktionen af Idun, Stockholm, i postanvisning eller postsparmärken (ej frimärken). V i d försändelsen bör tydligt angifvas, att densamma är af sedd för » Iduns skollofslwloni ». Alla inflytande bidrag redovisas i Idun. Själfva ha vi — liksom i fjol — som grundplåt tecknat 100 kronor. Måtte den rikt mångfaldigas! Redaktionen. Så sjöng hon för andra kärlekens lycka; men själf fann hon, om sägnen talar sannt, intet gensvar på sitt hjärtas trängtan, och gripen af förtviflan, störtade hon sig från de leukadiska klipporna i det joniska hafvets vågor. Arma Sappho, huru många hafva icke till den dag i dag är följt ditt sorgliga exempel! Men antiken eger ingen skaldinna, som ens tillnärmelsevis kan ställas vid sidan af Sappho.
Maj:ts nådiga Propositioner och Skrifvelser eller inom Riks-Stånden gjorda framställningar, Rikets Ständers pröfning underställda frågor om statsbidrags beviljande för väganläggningar och vägföi bättringar, brobyggnader, hamnarbeten, kanaloch slussverksanläggningar, strömrensningar samt sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag, nemligen : A) Väg-anläggningar och Väg-förbättringar. För anläggning af nya sami fårbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, hvartill vid sistlidne riksdag, i enlighet med E. K. Maj:ts derom Expeditions-Utskottets Förslag lill underd. Skrifvelse N:o 168. 89 derom gjorda framställning, anvisades för innevarande statsregleringsperiod ett årligt anslag af 150,009 R:dr Rant, eller tillsammans 450,000 R:dr, har E. K. Maj:t uti den nu aflätna nådiga Proprositionen om statsverkets tillstånd och behof, begärt en summa af 100,000 R:dr årligen, eller för de 8 åren 1861 —1863 tillsammans 300,000 R:dr; men utom denna af E. K. Majit gjorda nådiga framställning, rörande väganläggningar och vägförbältringar inom landel i allmänhet, hafva, med afseende å den synnerligen stora vigten och angelägenheten för Rikets nordligare provinser att erhålla underlättade och förbättrade kommunikationer, och då det af E. K. Maj:t äskade allmänna anslaget icke lemnade erforderlig tillgång till understödjande af de vägbyggnadslöretag, som för sagda ändamål af hebofvet påkallades, hos Rikets Ständer särskilda framställningar skett om anvisande härutöfver af anslag för anläggning af nya samt förbättring och omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar inom Rikets fyra nordligaste, eller Jemtlands, Wesler-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län.
RikSgalds - Co? toirels bestaffenhet och föremol, dess skulder i allmänhet. Ibland' ' RiksgäldsContvirets wid form Rrksdagarne af Riksens Stäm der garanterade skulder förekommer , -o. Den sa kal, jade gamla Riksgälden, be» stående uti Myntteckens och Jnteresse-Försäkrtngs» Sedlar samt andre liguiderade och redan till betalning fastställde Kronofordringar. 2:0. De aldre annu outtedde Krsnofordrtngar och pretentioner, hwilka i laglig ordning och inom föreskriswen rid aro bewakade samt till betalning fastställas. z:o. RiksgäldsContoirekS ös, rige Inrikes gäld, dels ulan Ränta och dels löpande med Interesse. 4:0. Utrikes Galdea bestående dels Ali Upptagne Län sä bwre> - r Art. Riksgstldo , Lonro!- ,rcrs beskaffenhet och föremål, dest ftulder i allmänhet. z 8- Ibland Riksgälds - Contoircts wid förra Riksdagarne af Riksens Ständer garanterade skulder förekommer r:o. Den sa kallade gamla Riksgälden» bestående af Myntteckens ^ och Jnteressc-FörsäkrlngsSedlar samt andre liquiderade och redan till betalning fastställde Krvnoiordringar. s:o. De äldre ännu outredde Kronofordringar och pretentioner, hwilka i laglig ordning och inom föreskriswen tid äro bewakade samt till betalning fastställas5:0. RiksgaldS-Contoirels öfrige Inrikes gäld, dels utan Ränta och dels löpande med Interesse. 4:0» Den återstående Utrikes Sälden , härrörande fran upptagne - Den Augusti. 2587 restes, och dels ut! Lif, Ränte Län samt dessutom försallne, men obekalteJnteressen. Riksens
Rikt trikall till korslaget, liänskjutande i öfrigt krägan till delrandling st' Lag-Oomiteen. Lnär under stundom inträkdade, att köpare gf fast egendom vore urständsatt att styrka torre egarens Åtkomst med fullständiga liandlingar, oell vägrandet af lagfart i slikt kall kunde, utan köparens förvällande, för Ironom medkörs väsend tliga olagenlreter, samt nägon utväg svntes lröra köparen lreredas att, ät ven i saknad gf sädsne liandlingar, kunna lagfart undfä, desto lreldre, 8om armang bättre ratt derigenom ieke kan förnärmas, utan rätter egare i allt sall. jemlikt 10 kapitlet r dorda Lälken oel> Kongl. Dörklsringen clen Deeemlasr >8r8, lrar sin talan öppen, trafven d, Oode Herrar oelr 8venske I^Iän, genom underdänig skrifvelse den ,8 sistlidne lVovemlisr. löreslagit, att 8!ulet af Kongl. förklaringen clen I^laj , 8o5 , innefaltan<le. att, enär lagfart sökes, de lranrilingar. 80m stvrka förre egaren8 ätko-nst, ovilkorligen lröra uppvisas, 8amt innelrället deraf kortligen i Lagfar ts-protoeollet anleeknas, mä e,Iralia följande lidelse: "att, enar lagfart 8Öke8, rle liandlingar, görn styrka torre egarens ätkomst, tiora uppvisas. samt innelrället deraf r Lagfa, ts-protoeollet anteeknss.
Advocat-Fiscalen har sedermera anmält, alt, i anseende till underlåtna inbetalningar å Bankens uti berörde hemman intecknade fordran, lagsökning blifvit anställd för infordrande af hela det återstående lånebeloppet; men alt i följd häraf med nuvarande egaren den öfverenskommelse blifvit träffad, hvarigenom han ej allenast verkställt ett års inbetalning, jemte af Banken förskjutne lånepåkoslnader, ulan ock, genom en den 12 sistlidne September afgifven förbindelse, åtagit sig, ej mindre, att, inom sex månader från sistnämnde dag, erlägga återstående förfallna inbetalningar, samt att allt framgent, intilldess omsättning af lånet kan fullgöras, ytterligare å primitiva summan 3,350 R:dr årligen, i föreskrifven ordning, betala 6 procent, än äfven att, efter det förevarande rättegång om eganderällen till Cathrinaeberg blifvit, genom slutlig dom, afgjord, då, i händelse han varder genom densamma bibehållen vid eganderätlen lill Hesterås eller Cathrinaeberg, lånet på sitt namn omsätta inom Ett år från domsdagen samt, i fall åter eganderältcn dertill skulle förklaras Kongl. Maj:t och Kronan tillhöra, genast söka att få till skatte köpa 39 nämnde Säteri, och inom Sex månader från verkstäldt skatteköp, omsättningen af länet fullgöra, vid det äfventyr om, i ena eller andra fallet, omsättningen i sålunda stadgad ordning uraktlåtes, eller han underlåter, att för sådant ändamål ställa Banken antaglig säkerhet, hela lånet, med föreskrifven ränta och alla af Banken i och för detsamma gjorde omkostnader, då genast skall af honom till fullo liqvideras. Genom berörde utaf Advocat-Fiscalen omsorgsfullt beredda öfverenskommelse, synes numera all befarad förlust för Banken vara förekommen. Skiftesoch Odlings-Län. Lån af nämnde beskaffenhet hafva enligt föreskrifterne uti §§ 176 och 177 af 1841 års Banco-Reglemente, utgålt 1842 hela året 15 lån på R:dr 9,610: 1843 första halfåret 11 dito „ 8,390:
åkallar han skuggorne af sina prisade företrädare, som fått i fredlig hand bära stadens klubba och ymnighetens horn, att bistå honom på en bana, så olik deras: ”Till annan heders höjd vill ödet mig bespara; Hvad eder flit förvärft, skall Edboms arm försvara. Den äran blifve min, att jag i vapen blänkt, Och att jag åt Borås dess första seger skänkt”! Så snart han detta sagt, framrusar han i spetsen för sin här med hastigheten af en från fjällklippor brusande fors, och svingar sitt vapen, hvarmed han åt höger och vänster Ger prof, att också träd kan öka hjeltars heder. Här tumlar en ikull, den andre vinglar der, Och blånad minsta rön af Edboms styrka är. I hop på hop hans män sin raske höfding följa. Strax flyta skyar fram och himlafästet hölja; Och solen, sjelf bestört att stridens början se, Tycks neka att sitt sken åt sådan grymhet ge. Så tätt, som hagel plär i strida skurar falla, Så tätt de hårda slag kring bröst och axlar skalla; Ett fasansvärdigt skri kring luftens rymder går, Och jorden blir betäckt med rifna skägg och hår. Mars på ett mörkblått moln i gyllne rustning blänker, Och kraft och dristighet åt Håffmans svärmar skänker. Han känns ifrån sitt folk, ej af den råck han bär, Ej af den lockperuk, som på hans hufvud är, Men af de starka slag hans tunga runpåk delar, Och af den höga eld som i hans ögon spelar: Så känns ock Jofur sjelf ibland sin guda-här, Af åsyns majestät och blixten som han bär. Den starke Sandalin betäcker hjeltens sida, Dernäst Clas Sundergren och Johan Lindorm strida, Den axeldryge Brink och Rådman Erik Blom, Skomakar Michel Ring och Länsman Mejenbom. Emot dem tränga fram så många käcka drängar: Här nalkas Håffman sjelf och delar grymma slängar; Han följs af Jon i Hult och Tolfman Erik Plog, Som ensam på en gång tolf styfva djeknar slog.
Jägerioch Skogs-Staten: anslagssumman dertill 80, 214* Kammar-Collegium: löne-reglering . 80. Kammar-Rätten: Dito .. ibid. „ dess granskning af Riksgälds-Contorels räkenskaper från och med år i835 , 39- „ Revisions-Departementets derstädes uteslutande från rättigheten att anmärka emot grunder, sorn följas vid mantalsskrifning m. m 173. Kanoner, kulor m, m. för sjöförsvaret: extra anslag dertill ao3, 291, 318, Kappmål, Kronans: dispositionen deraf, angående 373, 3p3. Karantäns-kostnader, ersättning för sådane io3. Kefvinge hemman: sökt skattemannarätt derå aor, 260. Klabböle Krono-Laxfiske: Arrendatorernes deraf sökte eftergift i i83o års taxa 5. Klubbar, Riks-Ståndens: kostnader derför samt indragning, angående 2, 16. Knekte-Contracter: tillkomne förändringar deri 200, 3o3. Knekte-rotar: ersättning åt vissa i Westmanland 8r. Kol-räntor af Ortala Bruk och Norrtelje Factori , . 146, Kongl. — i7 — Betis Nir Kongl. Famillen, f. d., dess fordrans liqviderande af Riksgälds Contoret . 89. Konungens Befallningshafvande: se Landshöfdingar. Koppar och Jern, Stats-Verkets: kostnadernas för transport m. m. deraf uppförande å Stat ... 86. Kopparbergs Län: indelningsbrist, angående ibid. Kopparskiljemynt: grunderna för tillverkning deraf 107, 180. Krigs-Academien: löneförhöjning för Lectorerne 81, 215. Krigs-Collegium: ny organisation och lönereglering 81, 2i5, 25o. , President-lönens uppförande å Stat ibid., 203. „ Hof-Rätten: öfverflytlning af löner å Indragnings-Staten 81, 2i5.
Högtidligheterne vid Hertigens af Skåne födelse gingo till 10,000 R:dr, och Gala-samt Frispektaklet vid samma tillfälle till 9,966 R:dr 13 sk. G r:st. TheaterDirecteuren hade först begärt 8000 R:dr till bestridande af kostnaderne vid nämnde Spektakel, men fick sedermera det öfriga beloppet af nämnde summa, efter ingifne räkningar. Vid den andra Prinsens födelse, påkostades ej något Galaoch Frispektakel. Orsaken, hvarföre kostnaderne för den senare högtidligheten äro mindre, består, utom förenämnde skäl, deri, att åtskillige för begge gemensamma utgifter voro redan vid första tillfället besörjde, såsom de Furstliga, rummens inredning och meublering. Vid Hertigens af Upland födelse, inskränktes utgifterne till de aldranödigaste. De enda, som serskilt kunna anföras, äro kostnaderne för tryck - De n 19 Jun i i f. m. 24g ningen af en viel tillfället hållen predikan, samt några få till ett par hundrade Riksdaler uppgående reparationer på Haga Lustslott, fastän detta Slott har sitt serskilta anslag. Den anmärkte skillnaden uti Courirkostnaderne vid Deras Kongl. Högheters födelse, och orsaken till att de vid första tillfället endast kostade 3,268 R:dr 42 s^* 8 r:st., men vid det sednare g,368 R:dr 34 sk., ligger deri, att vid det förra utskickades endast 2:ne Courirer men vid det sednare 3:ne; samt att i desse kostnader äfven inbegripas inköpspriset af den present, hvarmed härvarande Österrikiske Ministern begåfvades, såsom utsedd att vid döpelsen föreställa Hans Maj:t Kejsarens af Österrike höga person, hvilken Konungen behagat bjuda till fadder åt den unga Fursten.