Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– Mynher, sade han, – lyckan står den djerfve bi ... den vilda menniskan är sannolikt hvarken krossad eller drunknad. Fredrik, som hörde både klangen af fönstret och signalen och plasket då han störtade i vattnet, tror bestämdt, att han blifvit upptagen i en af de många båtar, i hvilka kanaljerna nu som bäst ge sig på väg. Mynher skall tro, att der varit en trängsel ... – Desto bättre, tänkte Vanloo. – Blackwell, sade han, – se till, att manskapet är samladt. Vi få mer att göra i afton. Mina herrar, tillade han i dämpad ton, – i morgon skall jag stå till tjenst med alla upplysningar, jag kan lemna. Hela saken har blott varit ett farligt gyckel, ett vansinnigt upptåg af en förryckt usling, ingenting annat; och om J ej misstycken ett råd, vill jag uppmana er att för styrelsens anseende och för folkets skull låta alltsammans gälla för ett simpelt upplopp, afsedt att befria de brottslingar, som förvaras i häktet härstädes. Jag skall i morgon framställa de skäl, som tala för en sådan behandling af saken. Vanloo helsade hastigt och lemnade vestibulen, då en man, som bar hans livré, mötte honom i trappan och räckte honom ett bref. – Brefskrifvaren, sade denne, – har sökt er, mynher, i er bostad. – Då Vanloo, utan att öppna brefvet, stack det i fickan, tillade tjenaren: – Brefvet är vigtigt: det gäller tvenne personers lif ... Vanloo stannade och läste vid taklampans sken de få rader, Erik tecknat. Hans ansigte öfverdrogs af dödens blekhet, och då han slutligen mekaniskt lät den hand sjunka, i hvilken han höll detsamma, och fäste ögonen på budbäraren, var uttrycket i hans blick alldeles förändradt. – När lemnades dig detta bref? frågade han i ansträngd och dock nästan hviskande ton. – För en knapp fjerdedels timma sedan, svarade tjenaren. – Nådig herre, manskapet är uppstäldt framför slottstrappan, rapporterade Blackwell. – Följ mig, sade Vanloo, till denne och återvände genom vestibulen till drabantsalen.
Widare upläftes 8trtts - Utffottets sednare Betänkande rörande ^inLlice-kNrnen, berörde Urstolts ftvar pä de wid densamma gjorde anmärkningar. Banco-Urstorrets deröfwer afgifne utlåtande samt et pa bordet hwilanöe densamma rörande vickamsn as Friherre kock, kebr ^äolpb. Herr 8ilver8tolps, L>g.rs, upläfte et sa lydande viÄamLn: Af Högloft. 8tLtS'Urstorrets sednast afgifne Betänkande rörande Linr>nc6-?lLnen, har Herr Grefwe» och Landtinarffalken samt Högloft. Ridderstapet och Adeln inhamrac underrättelse om omöjligheten för Riksgälds-Lomoiret, at ä den Utrikes Galden för det närwarande fullgöra Lönwiiets ing. ugna förbindelser. Utstotket förestår derföre ni^ocwninäet af et Utrikes Län, swarande emot de nu oligviderade imereLn och LmslZLm.? asbetalningar, om er sadant Län uppå Miga och billiga wilkor kan erhallas. För min del fruktar jag at de aldrig erhallas, om icke Riksgälds-Lön. wiiLt försattes i ulftand, at genast åstadkomma den minsta graden af rättwisa, som är liqviderandrk af de ar 1808 förfallna inckr^ilen. Detta har Högloft. StLfs-Utffottet insett, och derföre föreflagit at lil godtgörande häraf fä anmanda RiksgäldsLontoirets uti Hamburg ägande WeMilgangar säsom i det närmaste swarande deremot, eller i han - z6 Den 2 Mars. delse de ssulle befinnas otilrackelige, fyllnaden mä tagas af de först inflytande Sjötulls-Wexlar. Detta Förflag grundar sig pa de upgifter, hwilka Stats-Utskottet ifrån Riksgälds-contoiret infordrar uti sistlidne Augusti manad, dä nämnde Wexelförräd utgjorde 250,000 R:d.
Hvar och en, som följer något med underrättelserna från nya verlden, vet att man kan icke om en person der-städes säga, såsom i vissa europeiska kretsar förträffligt går an: » Hr X. är en utmärkt demokrat, näsi an ett ideal för en republikan. » Men man skulle lätt kunna tro, att i ett land, der partierna dela sig i demokrater och republikaner, striden dem emellan skulle gälla huruvida folket bör i massa deltaga i styrelsen eller huruvida det bör regeras af valda ombud. Om någonting sådant har dock under deras fem tioåriga täflan aldrig ens varit fråga. Tvärt om äro de fullkomligt ense derom, att regeringen genom ombud är den enda lämpliga. Om allting annat kifva de, blott icke om detta. Nordamerikanska statsförbundets konstitution bestämmer i hvar enda paragraf ett afgjordt republikanskt styrelse-sätt for staterna, icke ett demokratiskt, d. v. s. ett sådant der, om möjligt vore, folket sjelf skulle omedelbarligen ut-öfva styrelsen. Må vi nu höra, huru veckotidningen Nordstjernan i Newyork definierar saken. Ej länge sedan skref detta blad: » Hvad Sr skilnaden mellan republikaner och demokrater? Båda. partierna säga sig arbeta for speciebetalning; intetdera vill eller kan återinföra slafveriet; båda önska unionens upprätthållande, och bådas syfte är eller säges vara landets välfärd. Demokraterna fordra endast State Rights, hvarje enskild stats rättighet att styra sig sjelf utan inblandning från förbundsregeringens sida. Men icke nog härmed. Inom demokratiska partiet finnes ett mäktigt organiseradt element, som har sina egna syften att befrämja, nämligen den katolska kyrkan. Utdrifven eller förlamad i de flesta af Europas länder, arbetar den här tåligt och beräknandeT icke att vinna fast fot — det har den redan — utan att bringa den nya. verlden under påfvens spira. » » Egennyttiga beräkningar ha ledt många eljest tänkande svenskar till det demokratiska partiet. Andra inbilla sig ellér ha låtit intala sig, att ett ombyte är nödvändigt, och att det demokratiska partiet är landets enda räddningsplanka i dessa bekymmersamma tider. »
Utsk. har, med afseende på revisorers anmärkntr, trott alt trosspassevolance - Den 9 Januari e. m. 55 medlen kunde förmånligare förräntas än som någon gång skett, då StatsUtsk. nemi. funnit, att denna fond flera gånger fått göra försträckningar till mötespassevolance-cassan, hvilket naturligtvis nu måste komma alt upphöra, sedan någon passevolance-afgift ej vidare kommer alt äga rum; ty då hädanefter särskildta anslag till dessa armedens behof komma att lemnäs, så är det naturligt, att dessa medel äro att tillgå på bestämda lider, och att således förskotter från trosspassevolance-fonden ej behöfva lagas, På sådana skäl tror jag, att StalsUlsk:s betänk, i denna del har goda skäl för sig, och ej förtjena!- alt af R. o. Ad. förkastas. Hr Peyron: Jag vill visst icke bestrida hvad den siste värde talaren yttrat om svårigheten att fördela den varande behållningen af gamla passevolance-cassan, men måste vidblifva min här yttrade tanke, att då högtidligen i Rikets alla Ian, lill Rikets alla rust-och rotehållare åriSlo blifvit utlofvadt, att den möjligen blifvande behållningen af den då beslutade fonden skulle tillhöra rustoch rotehållarne, så är det ej lagligt, att denna behållning införlifvas uti en annan cassa. Jag förblifver således vid det yttrande i delta afseende, som jag redan afgifvit. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. lieliagade bifalla StatsTJtsk:s utlåt. Ropades ja och nej. Hr Landtm, framställde derefter propos. lill återreiniss af detsamma. Ropades äfven ja och nej. Hi' von Hartmansdorff, Au g., begärde underrättelse om de beslut, hvilka af de Öfriga Stånden idella ämne blifvit fattade. Underl. Ridd.Secret. tillkännagaf, att Presteoch -BorgareStJn återremitterat och BondeSt. bifallit utlåt. Hr von Hartmansdorff: Enär betänk, är af tvänne
Såsom direct inverkande på bandteringen är utan tvifvel de vid Grufvorna inrättade Schold', hvarest tillsammans circa 170 barn njuta undervisning, äfvensom den af Bergmästaren von Scheele vid Persberg inrättade Grufvu-Drängs-Schola, hvarest lemnäs undervisning i grundämne af Geometrie och Grufvubrytningskonst, egentligen för dem, sorn skola användas till förmän vid Gmf-arbetet. Då någon blåsnings-iournal ej föres vid alla de hyttor, hvarest Bergsmän idka blåsning, kan man ej annorlunda än calculationsvis bestämma tack jerns ti Ilgången, och är den beräknad efter 18 Skepp:d per dygn vid alla de hyttor som antingen uteslutande eller till störste delen agas af Ståndspersoner, och 17 Skepprd för de hyttor sorn till största delen eller ensamt innehafvas af Bergsmän. Men för Uddeholms Bolags hyttor år tackjemsvinslen uppgifven sådan densamma verkligen utfallit och — nornan finner deraf, alt i medeltal vid dessa hyllor blifvit producerade i8| Skepprd per dygn. Om man efter gammal praxis beräknar r Tunna malm för tillverkning af 1 Skepprd Tackjern, så uppstår en skillnad emellan mal mens och tackjernets medeltal af endast 3,965, hvilken man kan anse såsom alldeles ingen, emedan vissa malmer gifva så mycket mer an bo Procent att denna skilnad derigenom betäckes, oall för hvad som malmen afyttras till Carlskoga Bergslag motsvarar säkerligen de icke angifne qvantiteter malm, som vid diverse mindre grufvor blifvit plocka **°ihäfseenddee'p& blåsningarnes af-eller tilltagande lemna följande uppgifter den bästa öfversigten. Under åren 1761—70 utgjorde Blåsmngsdygnen 1 medeltal io. dito 4-563.
Hemliga Utskis protocoller vid 178!) och 1792 årens riksdagar, hvilka bestå endast af afskrifler, afhandla snait sagdt uleslutande, de förra frågan om anskaffande af medel för utförande af kriget med Ryssland, samt de sednare frågan om betalning af krigsskulderna och Rikets öfriga högst betydliga gäld, samt ordnande af Rikets penningeväsende i allmänhet. Innehållet deraf är visserligen lill sina hufvudresultater förut kändt, men åtskilliga detaljer och calculer, samt särdeles flere enskilda Utskis-ledamöters yttranden förekomma deruti, af ett ej obetydligt intresse för bedömmandet af financeoch penniogeförvaltuingen under denna tid, samt de deröfver rådande skiljaktiga äsigter. Ibland de uti kistan Nio 1 lådan Nio 5 befintliga nu öppnade convoluter äro färre af ett större historiskt intresse, enär de till största delen blott fragmentariskt omfatta vissa partiella händelser och förhållanden under tiden från 1720 ända lill 1786. Ulsk. omnämner exempelvis frågan om en på 1720-talet tillämnad handelstraclal. med Algier, om ett likaledes vid ungefär samma lid tillämnadt bildande åfelt Madagaskariskt handelscompagni; åtskilliga minisleriella depecher frän Sveriges ministrar i Paris, London, Haag, Petersburg, Berlin och Hamburg m. fl. åren 1726 och 1727, till då varande Cancelli-presidenten, Riksrådet Gr. Arvid Horn; frågan om Kongl. Höghets litel för Hertigen af Holstein, eller den s. k. litulatursaken; frågan angide en officers utskickande 1738 såsom kunskapare om ställningen emellan Ryssland och Turkiet; åtskilliga tankar af Polhem, angide det öppnade slussverket i Götha eif m. m.; spridda delar af correspondancen 1742— 1743 emellan Svenska underhandlarne i Ryssland, Barouerne Cedercrentz och von Nolcken, samt Cancelli-presidenten Gr.
[708] E n n n g flicka, student påreallinien, undervisningsvan, önsk. pl. somlär. : na äfv. för gossar. Vid. gen. Th. Tjäders byrå, Malmskilnadsg. DIVERSE. det ännu någon O b s e r v e r a n o g a, Finnes lärarinna eller skolvän, som ej gjo bekantskap med o l M Modeaffär a r c u s, 17 Drottninggatan 17, Stockhol A ms x största (Svensk läraretidning, Baltyger Sveriges största och mest spridda skoltidning, Magoch hudsjukdomar. KLÄDNINGAis, MORGONROCKAR. [153] Svens k ade a r SE Kons t v äf n P a n o r a m a n Doktor MAGNUS WIKSTRAND, Läraretidning ulle och Broderier. Svensk nionde medarbetare Kungsgatan 8 alla Läses af minst invärtes könssjukdomar. i lärare, lärarinnor, organis sko / rådsordförande m. fl. — Ar allmä naste annonsblad för lediga tjens folkoch småskolan. [520] å Rundmålningsbyggnaden Djurgården är öppen alla / Stockholm dagar från kl. hal f 10 f. m. Boktc * Carl piensbuzg intill mörkrets inbrott. &lt;B$f~ Profnummer 33 Drottninggatan 33. [460] BarnsjukPanorama Hamngatan 18 International, B, 1 tr. upp. Svensk Läraretidning, Stockho domar. [34] En resa utmed Förkläden af ylle och bomu Doktor Rhen. Tidningen HÖNSGÅRDEN 3 Världsutstäl 1889. lningen i Paris Karolina Widerström 2 tr. Tandläkaren B. J. LLINDBERGH, Svensk Bitiilning Constance Elbe, 26 Vesterlånggatan 26. Bell Tel. 410. Allm. Telef. [598; L I N N E A. StadlingS Dolttor Om PianoundervisninJenny m. Nyfl. st r ömS t o opendaal konstnärer. gen i våra dagar. Johannes Schmidt, [697] Doktor A.
Max blir af oinstandigheternas makt tviingeii att offentligt erkalina, liiirii lian varit orsak till sin brors olycka, iiieii natiirligtvis vill ingen jiiry falla lioiioni. Utrynimet tillåter. ' oss ej anföre exempel p&amp; alla förvecklingpr och skräcksBener, som ymnigt förekomnia. Narr ' nior iir ett iiiider " nf sjalfviskliet, och Hadassalis mor sysselsiitter sig iiteslutaiide ined att iita sötsaker, läsa romaner ocli till sist döfva sig med opiwiii. Tiolet blir gift tv&amp; gånger, ineii bibeli %llecr lifvet igenom saninia sinnelag. Det sista v i höra henne yttra iii ': ~ O n i vi riikna ihop våra egna .små äfventyr förr i världen, kiirtis ocli dylik&lt; sk anstår det oss inte. att vara stränga mot så svaga karil, som viira herrar och liiisbönder (! ), inte ssnnt 3 w Boken iir skrifven j en ledig ocli fiingsluide stil, s&amp; att den helt visst kommer att intressera iiiiga flickor och för dem bilda inledningen. till deii dhliga romanlasniiigeii. Öf versiittningeii as mycket bristf iillig; utrymmet. hindrar oss att citera sprkkprof. ' D&amp; jag var liteii,. beriittelser af Louisa M. A h &amp; P&amp; 2 kr. L. Xlcotts iiiiga viiiiner i Sverige bjudas Iiarrned på en bok, inne' '. hiillande i t t a berättelser. De tv&amp; första gro teckningar ur förf: s egen barndom ocli äga cliirföre ett sarskildt intresse. Vi f &amp; liar göra Bekantskap ej blott ined livad hon slzref, iitaii ock ined henne sjalf. Hennes barndom ocli ungdoiii var ej en clans p&amp; i: osor; hon gjorde tidigt bekantskap med lifvets allvar. Alla be~iittelserna iiro skrifiia ined Iieiiiies vanliga friskhet och originalitet.
(Jemf. 20:de Punkten af Betänkandet N:o 14 och 4 §• * Bank-Lagen.) §• 9‘ 6T händelse af Rikets Ständers bifall till Statsoch Banco-Utskottens i detta afseende i Betänkandena N:s 22 och 47 afgifna förslag, kommer följande redaclion att här intagas.) ”1 öfverensstämmelse med det i föregående §. innehållna stadgande, hafva Rikets Ständer beslutat, att, sedan af Bankens år liga Räntevinst, för åren 1829-1834, 266,666 Rdr 32 sk. blifvit afdragna, för att, på sätt i föregående i:sta Afdelnings 7 §. mom. Litt. b. stadgadt är, användas till Silfverköp, återstoden skall till Riksgälds-Contoiret aflemnas, att för Stats-Verkets räkning blifva använd; och ega Banco-Fullmägtige att, från och med år r83o BaneQ-Utslc.s. Memorial, N:o 119, it den 3i December hvarje år, till oell med nästa Riksdag, At RiksgaldsConloiret förskottsvis, a den Contoiret tillkommynde andel af Barcovinsten för Aret, anordna 200,000 Rdr, under förbehåll, alt liqvid sedermera efter Bokslutets fulländande upprättas, då Banken antingen tillskjuter hvad dess behållna räntevinst öfverstigit, eller från Riksgälds-Conloiret återfår hvad den understigit förrberörde 200,000 Rdr,” I fråga om grunderne, hvarefter behållna vinsten skall, enligt Bokslut, till ziffran bestämmas, länder 4 §. af Lagen för Rikets Ständers Bank till ovilkorlig afierrättelse. (Jemf. Statsoch Banco-Utskottens Utlåt. N:o 11 pag. 322 och N:o 47-) §• Rikets Ilögloflige Ständer hafva förordnat, att det till Manufacturernes och Fabrikernes understöd vid 1818 års Riksdag lör Kongl.
Om vinteraftnarna läsas de bästa utkommande skrifter i landthushållningen och dermed gemenskap hafvande ämnen. Mera är icke möjligt för en person att medhinna, som äfven måste hafva en oafbruten tillsyn öfver det hela, såväl vid undervisningen som vid landtbruksskötseln. För att meddela kännedom af landtbrukets hjelpvetenskaper fordras således åtminstone en lärare, om icke, med institutets framdeles större utvidgning, väl 2:ne, såsom vid Möglin alltid varit, der nu äfven en 3:dje för tech niska chemien är anställd. Tvenne lärare blifva desto mer nödvändiga, så vida någon cours i veterinären, med hufvudsakligt afseende på fåroch boskapssjukdomar, till hvilkas studium Veterinärskolorna vanligen lemna mindre tillfälle, skall föredragas, helst de, som vilja uppehålla sig minst 2:ne år vid institutet, sällan hafva tid att särskildt besöka Veterinärläroverken, utan förvänta att äfven i denna för en landtman högst vigtiga kunskap erhålla undervisning. Också är det magtpåliggande, att de här församlade unga personer under vintermånaderna hafva full och ständig sysselsättning, hvarföre det är oundvikligt att efter hand bereda dem tillfälle till att studera alla ined landtbruket i direct förening stående vetenskaper *). Af den första läraren i landtbrukets hjelpvetenskaper blifva fordringarna stora; hans plats är vigtig och svår att fylla. Det är af det föregående klart, att till denna befattning icke passar någon person, som antager den blott på kort tid, för att sedan på annat sätt söka sin utkomst. Således måste han vara på ett sådant sätt belönad, att han egnar sin omtanka uteslutande till institutet och helt och hållet instuderar sig i de ämnen, hvaruti lian skall undervisa, och gifver sin vetenskap en riktning, hvarigenom den endast kan lifligen interessera de åhörare, hvilka söka att *) Uti Hr K. Secret. Nathhorst.s betönta prisskrift finnas alla de kunskaper uppräknade, hvilka vid ett landtbruksinstitut borde föredragas, till hvilken läsaren hänvises. Dertill fordras naturligtvis flera lärare, än bär finnas upptagna.
Då jernvägen är fullbordad och till allmänt begagnande upplåten, skall bolaget, när så fordras, vara skyldigt alt, emot den ersättning, sorn Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande, pröfvar skäligt bestämma, på densamma fortskaffa trupper och allmänna posten samt besörja alla andra för Kronans eller det allmännas räkning ifrågakommande personaloch varu-transporter. Derjemte och ifall fråga framdeles uppstår om anbringandet af' elektrisk telegraf-linie längs efter jernvägen , skall det åligga bolaget att utan ersättning sådant medgifva. liro. Afgifterna för passagerareoch varu-trafiken skola utgå enligt gällande, af Kongl. Majrt, efter dertill utaf bolaget afgifvet förslag, i nåder fastställd taxa, hvilken i allmänhet synes hvart femte år böra lämpas efter sig då företeende förhållanden. 12:o. Skulle behållna inkomsten af jernvägen, efter afdrag af de årliga inbetalningarne å de af staten erhållna lån, öfverstiga sex procent å det belopp aktie-egarne tillskjutit, ankommer på Kongl. Majit att, utom begagnandet af den i nästofvanstående punkt Kongl. Majrt förbehållna rätt alt pröfva Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 303. 17 och bestämma de enligt taxan utgående afgifter, föreskrifva, huru stor del af detta öfverskott skall afsättas, för att framdeles användas till jernvägens förbättring eller vidare utsträckning. Uppgår den årliga behållningen ändock till åtta procent å aktie-egarnes tillskott, eger Kongl. Majit bestämma om och med hvad belopp den stadgade amorteringen af sagde lån bör ökas. 13:o. I fråga om begagnandet och underhållandet af jernvägen med hvad dertill hörer, komma slutligen de föreskrifter och stadganden, som Kongl. Majit kan finna för godt meddela, att tjena till ovilkorlig efterrättelse; varande bolaget och dess biträden derjemte i allmänhet skyldige att iakttaga och fullgöra hvad, med hänsigt tili den Staten tillkommande vård öfver jernbanan och tillsyn öfver trafiken derpå, kan varda i vederbörlig ordning föreskrifvet.
Landsorternes penninge-nöd, kommer derföre ej så mycket af de dryga skatterne, som fast mer af den vid sista Riksdag beslutne och vida utöfver Riksens Den g Tulii f. m. Ståndera beslut verkstålde förminskningen af Rikets penninge-capital. Vid detaljerne af Utskottets ifrågavarande Betänkande får jag, som i flere delar af andre Ledamöter blifvit förekommen, blott anmärka, att sedan en ny HofRätt i Christianstad blifvit inrättad, så borde Utskottet, i stället för att föreslå tillökning af löner åt HofRåtten i Jönköping, hafva tillstyrkt indragning af en af dess divisioner, eller åtminstone att en sådan indragning bör ske, så snart Rättegångs-målen, sorn genom en passagére och af felaktige financiela mesurer tillskapad conjunctur blifvit onaturligt ökade, funnits blifva betydligen minskade, eller deras antal återgått till ungefärligen samma summa, som var den vanliga, innan den sista nya divisionen tillkom, i synnerhet som detta mycket kommer att bero på Utskottets egna åtgärder, i afseende på våra financers reglering. Friherre Ankarsvärd; Jag borde vid detta tillfälle af en så långt framliden tid respectera Ridderskapets och Adelns billiga anspråk, att få tillfredsställa sin hunger, men begår blott några ögonblick för att yttra ett par ord. Jag inskränker mig, i afseende på Herr Grefve af Wetterstedts yttrande, till den förklaring, att jag finner mig nöjd, ' att höra honom vid detta tillfälle vilja vara lika god Lutheran som jag, i frågan om att icke sätta tro till någon undergörande kraft. I öfrigt hänvisar jag hvar och en, som vill anställa betraktelser till diplomatiker historia, för att derifrån inhämta huru ofta Dtn | Julii /, rn. I71 diplpmntiken bidragit till att afböja krigstillfållett» och huru ofta deri bidragit att tillvägabringa dem , måhända endast genom sjelfva den diplomatiska spetsfundigheten.
Länsmän nu inbegripen ränta och afkastning utaf ifrågavarande 6 stycken boställen tillsammans 100 1,000 3.3,700 151,526 ll:o För följande nya tjensier: 1 Häradsskrifvare-tjenst i Stora Kopparbergs län. Lön, årligen 1,500 Löntillökning d:o 500 Hyres-ersättning d:o 300 2 300 Transport 2,300 331,763 — Hör till Stats-Utsk., år 1857, Utlåtande N:o 122. 13 Transport 2,300 1 dito 1 dito 1 dito 1 dito 1 dito 1 dito 1 Länsmans-tjenst i Upsala län, för Dannemora tingslag; i Skaraborgs län, för Gudhems härad ; i Westmanlands län, för Ramnäs och Sura socknar; i Östergöthlands län, för Motala distrikt; i St. Kopparbergs län, för Loos socken ; i Kalmar län, Tor Stranda härads norra distrikt; och i Christianstads län, för en del af Åsbo och Bjäre häraders fögderi, eller tillhopa 6 st. Länsmans-ljenster: Löner, å 450 R:dr R:mt årligen 2,700 Löntillökning, å 250 R:dr dito 1,500 Hyres-ersättning, å 150 R.dr dito 900 5(100 och 1 Länsmans-tjenst i Gudhems härad af Skaraborgs län: Lön 450 jåfgår: afkastning af bostället Backabo N:o 5 Thorbjörns-gården mantal (se Stats-Utsk. Utlåtande N:o 121) . 240 återslå 210 Lönlillökning 250 5,560 1 Vaktmästare-syssla vid Läns-styreisen i Upsala, och 1 dito vid dito i Jönköping, eller 2:ne Vaktmästare-sysslor:
Betänkande, i anledning af väckt motion om upphäfvande af nu gällande lagstadgande, rörande husvisitationer efter i riket olofligen infördt gods. Uti en inom Yallofliga Borgare-Ståndet väckt motion, som blifvit till Lagutskottet öfverlemnad, har Herr Rooth, F., anfört: alt sä länge stadgade förbud Bih. till R. St. Lagsamt Allm, Besvärsoch Ekonomi-Ulsk. Bet. JV? 10. gjorde det omöjligt att kunna på iolliga vägar förse sig med oundgängligt nödvändiga manufakturvaror, såsom t. ex. kläde, deraf tillverkningen inom landet ieke på långt når motsvarade bekofvet, hade dels nödtvång, dels vinningslystnad förledt till lagöfverträdelser samt framtvingat det förhatliga och demoraliserande smugleriet. De i tull-lagstiftningen skedda förändringar, genom hvilka förbuden ur tull-taxan utgått, så att det numera vore tillåtet att, emot erläggande af tullafgifter, till riket införa alla slags siden-, bomullsoch ylle-manufakturvaror, hade, enligt motionärens åsigt, numera undanröjt alla anledningar för bibehållandet af rättigheten att anställa s. k. husvisilationer efter ololligen infördt gods. Enär det dessutom vore att förmoda att, vid innevarande riksmöte, de tullsatser å manufakturvaror, som i sista tull-taxan blifvit nog högt bestämde, skulle komma sanningen närmare, trodde mo tionären, att smugleriet för framtiden skulle upphöra, samt att det derföre vore billigt, att den enskilde medborgaren finge vara skyddad i sitt hem, detta hans dyrbaraste egendom. Motionären förmenade dessutom, att rättighet lill husvisitationers anställande skulle, under hvilken tull-lagstiftning som helst, varit obehöflig, derest lulltjenstemännen icke försummade att, synnerligast under den oblida årstiden, behörigen bevaka kusterna.