Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jacob De i.a Gardie, I anledn. hvaraf H. Ex, Hr Gr, Brahe, Magn, hade öppnat plenum såsom ordförande, Fprtsattes pröfniqgen af BancoUtskls utlåt. N:o 16 till svar å de inom samtliga RiksSt. framställda, till Utsk. remitterade anmärkningar vid dess under M;o 6 afgifna betänk. med förslag till hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning. astid ra punkten: att vidare i afseende på de cassacreditiv, som af Bancosty reisen beviljas, följande stad gand en må gälla: a) för alla gemensamt: att innan någon lyftning af cassacreditiv till Större eller mindre del får äga rurp, skall den, sorn sådant c re d i t i v erhållit, för hela det beviljade creditjvets belopp hafva till Banken åhlem na t fullgod och af Rane ps ty reisen antagen säkerhet; att första folium af dep löpande räkningen erhål les utan fo 1 i i-a fgif t, men för hy arje af de öfriga erlägges a ridr b:co; att för de å creditivet dragna summor beräknas Banken 5 proc. till godo, tills betalning sker; alt utassigneringar och a f b e t a I n i n g a r få, i man af behof och lägenheg, verkställas å tal af jemna 100 r:dr; att alla å ereditiven dragna assignationer skola med görligaste första Banken aviseras samt deras belopp in be räknas uti bancosedelstocken, så snart såcjai) avjs pn kom mit. Bifölls. b) för hypotheks-föreningar! att, om kommande 13. St. skulle besluta uppebo rån de t af de cassacreditiv, som åt hypotheksr föreningar beviljas, dpt å ligger Ren hy poth eksinrättning, ) som creditiv erhållit, att 6 monader Ben 3i Juli f. m. efter erhållen del af R.
De värde reservanternes uträkning, att stadens andel i kronouppbördscommissariernes aflöning skulle uppgå lill 12 n 13,000 r:dr b:co årligen, måtte vara grundad på något skrifeller tryckfel; ty enligt vanlig räknekonst, utgöra 240 r:dr för hvardera af de 7 kronouppbördscommissarierne en sammanräknad summa af endast 1,680 r:dr b:co, och resultatet Olifver då himmelsvidt olika mot det af de värde reservanterne uppgifne. Hvad slutligen beträffar Hrr Schartaus, Bergs och Gustafssons i reservationen framkastade förmodan af egennyttige beräkningar hos kronouppbördscommissarierne, och den ogenhet, de värde reservanterne anse deraf blifva en följd, så kan jag icke eller i detta afseende dela deras farhågor. Föreställningen om möjligheten af ett dylikt handlingssätt å kronouppbördscommissariernes sida måste förutsätta, att sådant skulle vara förenadt med någon fördel för dem, hvilket de värde reservanterne jemväl antagit; men då, på sätt jag tagit mig friheten här ofvan yttra, den af Utskm föreslagne ersättningen endast lill en högst obetydlig del betäcker de kostnader, kronouppbördscommissarierne nödgas vidkännas för restantiernes indrifuing, och det således lärer vara uppenbart, att denna förlust skulle blifva större i samma mån restantierne ökades; så måste det följaktligen ligga i deras eget intresse att restantierne blifva så mycket minskade som möjligt, för att i samma proportion minska kronouppbördscommissariernes förluster i följd af indrifningskostnaderne; och jag tror af sådan anledn. att kronouppbördscommissarierne skulle handla helt och hållet i strid mot deras egen fördel om de åtlydde den uppmaning de värde reservanterne föreställt sig blifva en följd af bifall till Utskms betänk. — ett handlingssätt, som dessutom lätteligen skulle kunna i laglig ordning blifva rättadt.
Jag får för öfrigt till de skäl Herr Hjerta Den 19 Fcbruarit f. m. anfört tillägga, atfc Södertelge CanalBolag, sorn enligt Privilegierna haft samma fördel, som Hjelmare SlussveiksBolag, sig tilldelad, nemligen att under byggnadsåren utaf Statsmedein erhålla ränta på sitt verkligen inbetalde capital, långt ifrån att, såsomnämnde Bolag, till egen utdelning begagna denna rättighet, i 14 år till Canalen användt, ej blott den uppburna räntan, utan äfven så betydliga extra tillskott, att det primitiva. Actiecapitalet nu står delägarne till 55o procent; men icke destomindre har Bolaget, af det enda af Staten erhållna lånbidrag i5o,ooo R:dr, återbetalat 5o,ooo R:dr. Jag hemställer nu, 0111 det är skäl att låta en af Rikets vigtigaste Canaler, som under höststormarne försäkrar förlén mellan de förnämsta sädesbehöfvande och sädesafsättande provinserne, förfalla genom vägran af ett understöd, som utgör 20,000 R:dr mindre än Bolaget återbetalt af det enda Statslån det erhållit, och som, i förhållande till Cana lens kostnad, varit vida mindre än de anslag, de andra CanalBolagen tillgodonjutit. Jag förnyar derföre min anhållan om afslag å sista och biföll till första! Betänkandet. HerE von Hartmansdorff: Herr Hjerta bär förklarat, att Södertelge CanalBolag skulle, äfven ulan det ifrågavarande understödet, lätteligen kunna uppehålla sig medelst högre Canalafgifter. Jag inser då intet skäl, hvarföre ej denna enkla åtgärd vidtages. 278 Den 19 Februari i f. m. Den värde ledamoten liar väl sjelf anmärkt, att genomfarten skulle blifva allt för dyr. Men örn så är, toge hon väl den gamla omvägen, hvaremot, i händelse Canalens genomfart, såsom jag förmodar, verkeligen medförer en betydlig fördel för de trafikerande, den ofelbart komme att ändock begagnas och det rätta förhållandet inträda, att de som begagnade Canalen äfven betalade hans underhåll.
En sådan uplysning vore af dubbel nytta, ty dels kunde R. St. få ett ytterligare skäl till vaksamhet, dels kunde Svenska folket få en klar belysning öfver den grund, på hvilken landets finansoch privatbanks-väsende är bygd. 126 Den 9 November. BankoUtsk:t liar visserligen ilen stora lyckan att inom sig ega den högsta kännedom om allt hvad som rörer Enskilda Bankens operationer, och bör naturligtvis alltid kunna påräkna, att ur första hand få fullständig reda på det förhållande jag antydt, samt säkraste medlet att utsina den ådra, som leder en del af Riks-, Bankens vinst in i Enskilda Bankens kassakista; men enär jag äfven är skyldig afgifva ett förslag, så får jag vördsamt hemställa, om icke R. St. skulle finna skäligt besluta: Ett tillägg i 168 § BankoBeglementet, som utesluter från Uppoch Afskrifnings-rält Bolagsmän och Direktörer öfver de Enskilda Bankerne samt deras Tjenstemän. Lade3 på bordet. Hr Montgomery, Gustaf, afgaf följande motion: Så vidt det är en pligt för alla så väl civila som militära Embetsoch Tjenstemän att med nit, omtanka och skicklighet upfylla sin bestämmelse, att med allvar, redbarhet och oförtröttad samvetsgrannhet arbeta i sitt kall, åsyftande, befrämjande, befästande endast och allenast det allmännas bästa, rättvisans och sanningens laglikmätiga fordringar, lika otvifvelaktigt är det också Statens åliggande att ej allenast löna dem så under tjensteoch arbetstiden, att de bekymmerlöst kunna lifnära sig och de sina, men äfven, sedan de af ålder och sjuklighet ej mer, som sig bör, kunna utöfva sina embetsoch tjensteåligganden, de derefter för sin återstående lifstid må erhålla pensioner, hvilka motsvara lefnadsbehofven, så vidt åtminstone att de undgå på gamla dagar lida nöd och elände.
O IST, extra fina å 1:50 pr duss. ; vid köp af minst 50 st. är priset 10 kr. — Eekvirera pr post, telegraf, telefon. (gul eller brun) äfven kan begagnas som Chäslong F FIRT^T JY 0 Fåtölj, och Säng och som erhålles frakt / ritt mot 10 kr. järnvägsefterCAKES OCH BISCUITS STOCKHOLM. Försälja till billigaste priser alls sorter • \ Höns, Kyckling, Ankor, Gäss, Kalkoner, T * • ILVLJ_ / J_Y^ Hummer, Ostron, Löjrom, färsk och rökt Lfi \ .A-^ färsk Saltsjöfisk, rysk Kaviar, Elbe-Kaviar, färska och rökta Renstekar, Ila norsk Istersill, norsk Fetsill, Delikatess-sill o. Anjovis. som UTFÖRLIG PRISKURANT lemnas på begäran. T C. W. Schumacher, Kongl. Hofleverantör, STOCKHOLM, Telegraf adr. : Wiréns, Stockholm. — Telefon 22 59 o. 396. med vår firma Hjalmar Peterson &amp; C:ni, Karlstad. vilkor: En Obligation erhålles mot 13 inbetalningar af kr. ; Två Obligationer mot 13 inbetaln. af kr. 5 i mån. ; Fem Obligationer mot-16 inbetaln. af kr. 10 i mån. På afbetalning köpt obligation deltager äfven i de under afbetalningstiden infallande dragningar, såvida minst två månaders inbetalning är gjord före den 25 april. Tvänne utlottningar årligen: den 1 maj och den 1 november. Fullständig beskrifning sändes mot 10-öres porto. Hvarje obligation skall ovilkorligen utfalla med vinst från kr. 30 till kr. Vexelkontoret, {1511] Skeppsbron 36, Stockholm. Nilsson l Mlbeck A. Williamson, Stockholm. [1694] J GUSTAF HOLMBLOM 1 | 38 VESTERLÅNGGATAN 38 N Nedra botten, I o. 2 tr. upp. J L [1352] JIL Kongl. Hof-Leverantör. i *.
Så väl genom sin egen begåfning, sin karaktärsfasthet och sina öfriga framstående egenskaper, som ock genom sitt storartade mecenatskap har Wilhelmina Hierta intagit ett framstående rum i den svenska kvinnans historia. Såsom Lars Hiertas maka har hon verksamt stått honom bi vid hans långvariga, framgångsrika, men ofta svåra och pröfvande kamp för det svenska folkets konstitutionella, sociala och humana utveckling. D e stiftelser, hon upprättat, skola intill sena tider allt framgent fullfölja hennes makes verksamhet i upplysningens och framåtskridandets tjänst. Wilhelmina Hierta föddes i Göteborg d. Hennes fader var grosshandlaren Utgifningstid: hvarje h e l g f r i fredag 35 öre pr nönpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Träffas å byrån kl. 12 — 1. Allm. Telef. (vid kompletteringar). Wilhelmina 4:de årg. Annousnris: Hierta. Anders Pröding. Modrens namn var Johanna Elisabeth Minten, en nära släkting till Goethes Werther. Fadern Anders Frö- ding var bondson, men hade i Skara gymnasium fått studera till student oeh var ämnad till prest, men då han af samvetsbetänkligheter icke kunde förmå sig att aflägga presteden, tog han plats på kontor i Göteborg. På denna bana hade han framgång och kom till välstånd. Men då han 1808 dog, efterlemnande nio barn, var dottern Mina blott tre år; mycket späd och klen fick hon under sina barndomsår stor frihet, fick göra, hvad hon ville, slapp att gå i skola och öfvade sig mest i lekar med bröderna äfvensom i husliga sysslor, men ej i läsning. D å hon blef tretton år, vaknade hågen för kunskaper, och hon bad modren att få resa till en berömd pension i Altona. Mina » lofvade att ej längta hem » och stannade i pensionen omkring tre år. Med en utomordentlig ihärdighet och kraft ersatte hon nu de föregående försummade åren, och föreståndarinnan intygade om henne, att hon var den flitigaste J,. och bästa lärjunge hon någonsin haft.
Midt på taflan ser man en fontän af porfyr eller rosso antico med en triton. En slaf vrider den rundt * De två senaste konstutställningarna höllos i Turin och Milano. Konstnärerna hafva beslutit, att italienska konstutställningar skola hållas hvart annat år i de städer, som kunna kallas konstcentra, samt hvart fjerde år i Kom internationela konstutställningar.medelst ett handtag vid dess nedre del, för att visa konstverket för några åskådare, som stå tysta och beundra detsamma. Slafven, en mörk typ, muskulös, smutsfargad med ett litet, skarpt tecknadt och slätrakadt hufvud och naket bröst, bildar en kontrast till en af åskådarne, som har ljus hy och rödaktigt skägg. Den unga rödhåriga qvinnan, som står nära åskådargruppen, är särdeles vacker; två barn fatta henne i kläderna. Hon är en intagande varelse med hvit hy och klar blick. Den köttfargade drägten, som står väl tillsammans med hyn, förlänar hennes utseende ett drag af vällust, ehuru hon tydligen är oförvitlig och kysk. En annan qvinna, i sittande ställning och framstäld i profil, har en typ, som ej är sydlänsk. “ Cabinet d ’ un amateur “ framställer äfven en konst' närsatelier .och i det gamla Rom. Denna tafla är bättre och lifligare utförd än den föregående. Två patricier, som äro placerade i förgrunden, sitta och betrakta en tafla, hvilken står på ett staffli, så att endast frånsidan synes. Den yngre granskar målningen liksom för att upptäcka någon fördold skönhet i densamma. Han har svart, lockigt hår. Af den äldre ser man endast en del af pannan, ena tinningen och venstra ögat; det öfriga skymmes af den på staffliet befintliga målningen. Denna grupp framställer förträffligt det lugn och den förnöjdhet, som röja sig hos dem, hvilka äro fördjupade i betraktande af ett konstverk. I taflans midt hvilar en qvinna på en divan: hon har hvit hy och guldgult hår. På högra sidan bilda fyra personer en annan grupp; två af dem stå i profil och stödja sig mot hvarandra.
Ombms Emi.-Ber. d. 4 Nov. 1828. 10g Anmäld den 10 Mars 1824 i sammanhang med frågan om Allmänna MagazinsInrättningens upplösning, hvarvid Kongl. Maj:t biföll Rikets Ständers anhållan, att Tanto f. d. Krono-bränneri må för ifrågavarande Corrections-Inrättning tillhandahållas. Sedan Styrelsen för Rikets fängelser och arhets-inrättningar upplyst, att Tanto f. d. Krono-Bränneri icke lämpligen kunde användas till Correctionshus, förordnade Kongl. Maj:t, att denna Egendom, som är för Magazins-Inrättningen umbärlig och tarfvade kostsam reparation, må på offentlig auction försäljas. 202. I fråga om Postoch Forvagns-Inrättningen. 1824 den 2 April remitterad till Cancellie-Styrelsen och Kammar-Collegium, som egde att deröfver afgifva utlåtande i sammanhang med frågan om Posternas förskaffande med Gästgifvare-skjuts. 203. Angående försäljning af fast Egendom på Lotteri. tio Bil. t. R. St. Just. Omb:ns Enib.-Ber d. 4 No v. t8a$. Anmäld den a5 Febr. 1824, och uppskjuten. Den 24 Mars s. år å nyo anmäld, då Kongl. Majit förklarade Sig vilja på försök tillåta försäljning på Lotteri till och med 1826 års slut. En Reglementarisk författning härom utfärdad den 20 April 1824. 204. Med anhållan i afseende på reseoch tractaments-kostnaden under Extra Rote-jemknings förrättningarne: öfverlemnad i transsumt frånKrigs-Expeditionen. Anmäld den 7 April 1824. Kongl. Majit fann denna kostnad, hvartill anslag ej blifvit anvisadt, böra utgå af öfyerskottena på Statsverkets inkomster. Med hemställan i afseende på Kammar-Rättens anmärkningar emot Collegierne eller högre Embetsman 1 öfverlemnad i transsumt från Kammar-Expeditionen.
Utskottet att, sedan de af Utskottet nu uppgjorda förslag till tulltaxa, och underrättelser om hvad vid tarifens verkställighet iakttagas bör, blifvit af Rikets Ständer pröfvade, den af Rikets Ständer med stöd af Regeringsformens 57, 60 och 61 §§ beslutade tulltaxa jemte underrättelser måtte till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas, för att utfärdas, de sednare såvidt de vinna Kongl. Maj:ts nådiga stadfästelse. Stockholm den 27 Mars 1866. Reservationer: l:o af Herr Friherre af Ugglas, C. G.: »Under behandlingen af Tulltaxan inom Bevillnings-Utskottet har jag omfattat den mening, att 1865 års Tulltaxa, i afseende å tullbestämmelserna, i allmänhet borde bibehållas oförändrad. Jag har sålunda icke deltagit i Utskottets beslut om förändring i dessa bestämmelser i andra fall, än rörande »arbetad tobak;» och hvad särskildt angår Utskottets åtgärd att föreslå Rikets Ständer Bevillnings-Utskottets Betänkande JVs 8. 27 åsättande af tull å de flesta landtmannaprodukter, har jag så mycket mindre vid denna riksdag kunnat biträda en sådan mening, som priserna å dessa produkter för närvarande äro och under den närmaste framtiden synas blifva för landtmannen ganska tillfredsställande, samt ett genom åsatt tull åstadkommet fördyrande af dessa oundgängliga lefnadsförnödenheter innefattar en orättvisa emot alla de näringsidkare inom landet, som genom den Fransyska traktaten fått det höga skydd, de hittills å sina tillverkningar åtnjutit, i betydlig mån nedsatt. I hög grad anmärkningsvärdt har det förefallit mig, att på samma gång man bekämpat godkännande af denna traktat, emedan den ovilkorligen skulle komma att medföra våra näringars undergång, man påyrkar tull å de nödvändigaste lefnadsförnödenheter i uppgifven afsigt att höja priset derå, och sålunda i sjelfva verket fördyra arbetslönen, hvarigenom ju dessa näringar uppenbarligen skulle få än svårare att bestå i kampen med den utländska täflan. Slutmeningen i Utskottets Betänkande har jag icke heller biträdt.
Fruktan för böterna oeh skymfen att blifva bötfälld hade ofta bragt en sådan person till lydnad. Det enda medel, som för vinnande af detta ändamål, numera stöde kyrko-rådet till buds, sedan dess kallelser blifvit lemnade utan hörsamhet, vore att anmäla förhållandet, hos Konungens Befallningshafvande, och det dröjsmål denna utväg morän del* förorsakade vöre stundom af högst skadligt inflytande, äymnerligast i frågor rörande försummad barna-uppfostran. I anledning häraf, och med åberopande af det. förhållande, att Kongl. Förordningen om soeken-niimnder på landet uti berörda hänseende innehölle hufvudsakligen enahanda föreskrifter med ofvamtnmärkte ur 1817 års Förordning, har motionären föreslagit, att 8 § i «u gäldande förordning om kyrko-råd måtte bringas i öfverensstämmelse ined 13 § i nyssnämnda Förordning af den 2G Februari 1817, samt följaktligen erhålla följande förändrade lydelse: • ■ Alvar och en, tom i socknen bor, är skyldig att på kyrko-rådels kallelse lillstädeskoinma. kallelsen sker genom sex-män eller kyrkans betjente, och bor meddelas tilta dagar förut. Utebli/ver den, som sålunda kallad är, böle 53 sk., till tväskiftes emellan kyrkan och de fattiga, ock lillhälles af Lagsaint Allm. Bese.- och Ehon.-Ulsko/lens Betänkande, N:x> 14. 3 kyrko-rådet genom förnyade vilen, sorn duck tillsammans ej må öfverstiga tio Riksdaler, att sig inställa. Iian han ej derigenom förmås till inställelse, anmtile kyrko-rådet förhållandet hos Konungens'Befallningshafvande, som ’ vidtager de måll och steg, som med lag och sakens beskaffenhet instämma. För pröfning af denna motion, som, jemte deraf hos högvördig» Presteståndet föranledda yttranden, blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling ölverlemnad, har detta Utskott med Lag-Utskottet sammanträdt; och fa Utskotten deröfver nu afgifva utlåtande.
Memorial, angående bestridandet af kostnaderna för innevarande Riksdag. (Rgs Afd.) Efter erhållen remiss å en inom Ridderskapet och Adeln af Herr von Troil, Samuel Gustaf \ väckt motion angående de för innevarande Riksdag erforderliga utgifters omedelbara utbetalning af Riksgälds-kontoret, har Stats-utskoltet, enär hvad i afseende på dessa utgifters bestridande under sednare riksmöten varit stadgadt och iakttaget, visat sig ändamålsenligt och tillfyllestgörande, ansett sig böra föreslå, att Rikets nu församlade Ständer mätte, i öfverensstämmelse dermed, stadga och förordna: l:o att alla på Rikets Ständers beslut grundade utgifter för nuvarande Riksdag må utgå af Riksgälds-kontorets härtill disponibla medel och, under behörigt iakttagande af samma beslut, omedelbart från detta verk till vederbörande utbetalas 5 2:o att likaledes sådane af denna Riksdag föranledda utgifter, sorn, i anseende till deras föremål eller beskaffenhet och i likhet med hvad under Rikets Ständers sednaste sammmanvaro ägde rum, dels redan blifvit, dels framdeles under Riksdagens lopp varda af Kongl. Majit i nåder godkända och å Kongl. Stats-kontoret anvisade, må, efter erhållna reqvisitioner och anställd granskning af derför aflemnade verifikations-handlingar, Kongl. Stats-kontoret af Riksgälds-konloret godtgöras; 3:o att, beträffande serskildt utbetalningarne af de Riks-ståndens och Utskottens Sekreterare samt kanslioch vaktbetjening tillerkända arfvoden och traktamenten, dessa utbetalningar må verkställas i Bih. till R. St.
Lägenhet, om ett stadgande huru, i händelse två eller flere, då fardag är inne, tvista om besittning af uthyrd sådan, förhållas skall, intilldess domstols beslut i saken meddelats, m. m. Motion N:o 19. Läroverks-byggnad i Westervik, om anslag till. Se Westervik. i Wenersborg, om dito. Se Wenersborg. i Skara, om dito. Se Skara. i Carlskrona, om dito. Se Carlskrona. i Christianstad, om dito. Se Christianstad. Läroverks-stadga, om förändring i läseordningen och undervisningssättet, särskildt hvad angår Grekiska och Latinska språkens studium. Motion N:o 69. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 56. R. St. underdån. Skrifv. N:o 47. angåeude nedsättning af fordringarne för dimission från deras reala bildningslinie till likhet med fordringarne för dimission på den klassiska linien. Motion N:o 141. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 56. angående uppliäfvande af hvad i 134 § af Kongl, stadgan för rikets elementarläroverk föreskrifvits om särskild bokföring och redovisning af den under mom. d) omförmälda terminsafgift, m. m. Motion N:o 135. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 56. R. St. underdån. Skrifv. Lönegrad, om det stadgande, att lärare vid elementarläroverk må, i fråga om uppflyttning till högre lönegrad, sig tillgodoberäkna jemväl den tid, han kan hafva vid utvidgad pedagogi tjenstgjort. Motion N:o 61. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. 21 M. Mariestad—Moholm, örn ett amorteringslån för anläggning af jernväg mellan vid vestra Stambana. Se jernväg. Mellanrikslagen, angående varuinförseln mellan Sverige och Norge. Se Varuinförseln.
I följd af de utaf 3:ne Riks-Stånd meddelte återremisser å betänkandet N:o 198, har Utskottet tagit detta ärende i förnyadt öfvervägande; och då Utskottet härvid, å ena sidan, icke kunnat undgå att inse och erkänna de flerfaldiga olägenheter, hvilka från dagsverksskyldigheters utgörande in natura äro oskiljagtiga, enär nemligen ett sådant åliggande ostridigt medför ett menligt inflytande på de dagsverksskyldiga hemmanens jordbruk, och räntetagaren dessutom häraf i allmänhet icke hemtar den fördel, som dermed varit afsedd, samt å andra sidan det icke är tvifvel underkastadf, att det belopp, hemmansegarne å Hven för närvarande måste i lösen för dem åliggande dagsverksskyldigheter erlägga, vida öfverstiger värdet af den nedsättning i hemmanens räntor, hvilken, enligt 1688 års meranämnde contract, blifvit hemmansegarne såsom ersättning för den åtagne arbetsskyldigheten medgifven, vid hvilket förhållande bemälde hemma nsegare synas ega gilltiga anspråk på tillgodonjutande af någon lindring i meranämnde, för deras i allmänhet svaga hemman tryckande, beskattning, har Utskottet funnit sig böra, rned frånträdande af sin i betänkandet N:o 198 yttrade åsigt, hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att den pågående undersökningen angående dagsverksskyldigheter i Skåne måtte jemväl utsträckas till ifrågavarande, hemmansegarne å ön Hven åliggande, dagsverksskyldigheter, samt att, efter det i berörde afseende förslag blifvit uppgjordt till en sådan jemkning och nedsättning af den för desse sistnämnde arbetsskyldigheter utgående lösen, som med rättvisa och billighet öfverensstämmer, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer i ämnet aflåta Nådig Proposition. Stockholm dén 30 April 1845. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 297. Ank, till Exp. Ut sk. d. 1 Maj kl. 1 e. m.
— Bidrag af manufaktur-medlen, enligt Kongl, brefven den 9 November 1836 och den 30 Januari 1857, » 1,800: — Ordinarie räntor 2.575: 69. Aflöning till Ull-kontorets tjenstemän och betjente R:dr 4,550: — Omkostnader för ullmagasins-huset » 257: 18. Diverse utgifter » 298: 23. Ränta till Riksgälds-kontoret för begagnade kre ditiv-medel » 2,136: 67. 7 242- 8. i följd hvaraf inkomsterne under ifrågavarande år öfverstigit utgifterna med » 362: 6. och utgjorde således Ull-diskont-fondens behållning, sorn vid 1858 års början beräknades till » 11,538: 43. vid årets slut R:dr lf,900: 49. uti hvilken tillgång likväl ingå osäkra fordringar af tillsammans 3,049 R:dr. Jemlikt föreskriften i Kongl. Maj:ts nådiga bref den 8 Juli 1851, har Kongl. Landtbruks-akademiens Förvaltnings-kommitté till Kongl. Kommerse-kollegium aflemnat redovisningar såväl öfver Kronans stam-schäferiers tillstånd vid 1858 års början och de under årets lopp timade förändringar, som äfven för de genom försäljning af arrendefår från dessa schäferier influtna medel; af hvilka handlingar inhemtas, bland annat, att antalet af de vid schäferierne befintliga får vid 1858 års slut utgjorde 844 stycken, nemligen af Southdown257, af Elektoral459, af Strelitzer-metizer53, och af Cheviot-race 75 stycken.