Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Biligor till Constilitiions-Udkottets MemorialN.-o i3. verkstad af Landtbruks-Academien meddelade lån, Stats-Rådets närvarande Ledamöter r) och Föredraganden s) afstyrkte bifall, som dock af Kongl. Maj:t lemnades. Stats-Secreteraren för Handelsoch Finans-ärendena t) har först den 11 Januari detta år föredragit förslaget till den proposition, Kongl. Maj:t till Riksens Ständer vid deras till den 14 i samma månad utsatte sammanträde borde afgifva om Statsverkets tillstånd och behof. Stats-Secreteraren för Krigs-ärendena u) har först den 13 sisth Januari föredragit dess underdåniga förslag om Tredje och Fjerde Hufvud-Titlarnes behof; och Föredraganden för Kammar-ärendena a) först den 13 i samma månad föredragit liera mål, om hvilka framställning uti Kongl. Maj:ts proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof borde ske. Sedan Kongl. Majit den 10 December 1816 fastställt Kammar-Rättens den 50 Maj 1815 fattade beslut, angående Kronans ersättningsanspråk emot enskild man och Kongl. Majit, då Nådeansökning sedermera blifvit ingifven, den 17 Juni 1818 uppskjutit dess pröfning, blef denna fråga först den 26 April 1854 x) i anledning af Kammar—Rättens underdåniga anhållan att få del af Kongl. Majits Nådiga beslut deröfver, til! afgörande företagen. En den 14 December 1835 i Rikets Allmänna Ärenders Beredning förehafd, den 6 Juli y) och den 16 December 1836 z) i Stats-Rådet föredragen klagan af underlydande Tjensteman öfver förmenta oförrätter tillfogade af en Förman, biel törst den 2 Maj 1859 a) till slutligt afgörande befordrad. r) Tit. Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Åkerhjelm, von Schulzenheim och Hård. •s) Tit. Skogman. t) Tit. Munthe. u) Tit.
Med hänvisning till den danska lagen begär motionären af riksdagen, att den måtte hemställa till regeringen om förslag till liknande bestämmelsers införande i vår fattigvårdsförordning. Att i en dylik bestämmelse ligger förödmjukelse och kiinnban tvång för den försumlige fadern, fortsätter motionären, ~ m i ej i nekas; inen huru som helst är val detta tvång ändock ringa vid jämförelse ined det tvang, som kommer a t t åligga modern. I öfrigt torde utsikten mot och farhågan för ett sådant tvang vara ganska hälsosamt och tillika i nlknga hänseenden manande till frivillig uppgörelse, hvarigenom många af ria gängse svkrigheter kunde förebyggas och - till sedlig viickeise - en mer kraftig förnimmelse göra sig gällande, att förseelsen krafver uppgorelse, och att denna uppgörelse fran mannens sida ej ar, så att saga, en nådegafva, utan en verkligt borgerlig plikt inför en icke alltför mycket vanmäktig lag. » Om det finnes någon sida af den moderna kvimouppfostran, soni synes särskildt agnad att påräkna sympati från riksdagsmannens. sida, så torde det vara den som rör undervigning i bushållsgöromål. På regeriiigeiis förslag beviljade 1892 års riksdag ett anslag af 5,000 kr. till beredande af undervisning i huslig ekonomi åt eleverna i fjerde årskursen vid Högre lararinneseminariet. Vid årets riksdag föreslir herr A. l ?. LiZje7zolm i andra kamniaren ett anslag af 3,000 kr. till zcaderstöd åt l~roaszstalter, som zu %ildla larmiwzor i 7mskå.Zlsgöro ?nål. rA.ndamålet ined omförmälda läroäiniies införande vid Högre lararinlieseminariet, yttrar motionären, &gt;var att utbilda lärarinnor för undervisning i hushållsgöroinål vid de ' högre flickskolorna. Men frågaii.har under det senaste decenniet blifvit upptagen afveii på folkskolornas dagordning. Att den ar af stor vikt, bevisas bast däraf, att icke endast pedagoger, iitaii af,veii statsman och nationalekonomer nunier ägna stor uppniärksanihet däråt.
U skottet, som angående den ifrågasatta inskränkningen i Kammar-rättens anmärkningsrätt vill här nedan, i sammanhang med handläggningen af en utaf Nils Jeppsson väckt motion om upphörande af den Kammar-rätten för närvarande tillkommande pröfningsrätt al de åtgärder och beslut, som vid de årliga taxeringsoch pröfningskommitteerna inom länen vidtagas, meddela yttrande, får nu endast, i afseende på förslaget, att Kongl. Maj:ts befallningshafvande eller något dess ombud icke bör vid mantalsoch skattskrif-, niogarne närvara, anmäla, att, då något gällande skäl till en slik förändring icke blifvit anfördt, Utskottet saknar anledning att derå tillstyrka bifall. § 41. Ett af herr Hammarberg väckt förslag, att föreskriften i 41 §, att den, som icke inom tredje timman från den tid, skattskrifning-förrättningen är bestämd att börjas, sig inställer, är till böter förfallen, mätte sålunda ändras, att den skattskyldige skulle vid påföljd af böter vara tillstädes, när han uppropades, anser Utskottet sakna stöd af billighet, och alltså böra nfstyrkas. it B* v ilin i tigsUtskotte 's Betänkande, N:o Q. § 42. Hvad sistbemälde motionär jemväl föreslagit derom, att på de i 42 § föreskrifva uppgifter till mantalsoch skattskrifuiogen endast borde vara nödigt upptaga sådana personer, som jemte husbondens eget hushåll finnas i hans ”direkta lön och kost,” samt alla hemman, lägenheter, verk och inrättningar, han eger, men icke öfriga på hans egor boende personer, har Utskottet icke heller funnit höra till någon ändring af nämnda paragraf föranleda. § 43 m. fl.
Till verkställighet häraf i Malmöhus Län och Staden Götheborg gifves ingen annan utväg, än nybyggnad eller tjenliga lägenheters inköpande; men i Stockholm åter synes ändamålet nästan helt och hållit vinnas så vida Magazins-Inrättningen åter fädt ett större Magazinshus af 6iCn, deruti lärer rymmas lö, ä ia,ooo Tunnor oriad eller omkring 30,0001 Tunnor torkad Spannmål, hvilket hus beläget å Skeppsholmen, redan år I735 blifvit till utrednings Föriåd for Krigs Collega räkning öfverlåta men o:n hvars återställande Kongl. Maj:t sednast i Nådigt Bref den ib December igi2 gifvit Magazins Directionen Nådigt löfte, enär Regleringen om Krigs-Förrådens förevarande hunne blifva verkstäld; Och hemställer Utskottet det Riksens Högjofl. Ständer hos Kongl. Maj t i underdånighet anhålla att så snart annat utrymme för desse Krigs Förrådens förvarande kan ernås, omförmäldte å Skeppsholmen belägna Magazin måtte varda Magazins-Inrättningen återstå 1 dt. Om återställande af åtskilige Magazinshus som blifvit Inrättningen frånskiljde. I sammanhang hatmed hemställer till Rikaens Höglofl.
M. nu beslutade organisationsförändringen, nödgas att utan all ersättning frånträda sin hittills innehafda arfvodeslöner och sålunda bringas, om icke till tiggarstafven, åtminstone uti en högst bekymmersam ställning, den de haft all skälig anledn. alt Staten icke, genom något tillgörande å dess sida, skulle framkalla. Frih. Cederström: Det synes som ett icke oväsendtligt misstag skulle hafva insmugit sig uti flere talares yttranden ronde beskaffenheten af 1848 års beslut i denna fråga. Man har trott, att det gifna afslaget på K. M:s Nåd. Propos. härledi sig ifrån nå 12* - 180 Den 19 April e. m. gon inrotad, blind förkärlek ej blott för Coll:r i allmänhet, men för Bergs-Coll:m i synnerhet. Jag. får då uplysa, att R. St., på sätt den ifrågavar:de skrifvelsen gifver vid handen, i främsta rummet rörde den omständigheten, att indragningsstaten skulle blifva så betungande för Slalsverket, att den upkommande utgiften i detta hänseende syntes så stor och betänklig, att den öfvervägde allt öfrigt, hvarpå afseende kunde göras, äfvensom R. St. förklarade, att det kunde med skäl ifrågasättas, huruvida de af Bergs-Colbii bibehållande med förändrad organisation härflytande fördelar för det allmänna, må anses vara af en betydenhet, som motsvarade den ökade utgift, Statsverket skulle komma att vidkännas. Det synes deraf att R. St. afsågo hufvudsakligen utgiftsfrågan och att organisationsfrågan då, såsom nu, af StatsUtsk. och af R. St. billigtvis ansågs mindre tillhöra R. St:rs befogenhet. En värd talare, Hr Akerman, har visat mig den smickrande upmärksamheten, att upleta mitt yttrande ifrån 1848 års Riksdag uti ifrågavar:de ämne.
» Hör du, » flickan följde skrindan genom den soliga björkallén, s o m förde upp m o t villan, » tro * nu inte, att jag är allt för tokig. » Han vände litet, å hufvudet och höjde piskskafEn vacker minnesvård har den nyligen aftet mot fönstret, so:n blänkte fram mellan villagafvelns kaprifolieslingor: » Skall du verkligen lidna grefvinnan Matilda von Sehweriu å Husby rest vänta på h o n o m däruppe? » sig, i det hon till ett barnhem i Söderköping donerat Hon svarade icke genast, men böjde sig ned o c h den ansenliga summan af omkring 150,000 kr. tog en handfull grus, s o m h o n kastade mot rutan: » Ja, » sade hon, » jag skall vänta, men jag tycker han kunde vara färdig nu. » » Rigmor, kom hit skall du få s e. Nej, hit Skandinaviskt blod har den nuvarande ameriupp.i skrindan .. Nå? » kanske åkerbruksministerns hustru, mrs Mary Edith » Ah, det är s k a m l i g t. Där sitter han o c h lä- Eusk, i sina ådror. Hennes mor härstammar från ser i stället för att komma ned! » Hon böjde sig Norge och är kusin till den norske skalden Björnfram öfver vagnsskranket: » Georg — Ge-org! » stjerne Björnson. ropade hon. Gafvelfönstret öppnades af en herre i fez, s o m skuggade de smala ögonspringorna med handen: Vår firade landsmaninna Sigrid Amold» G o d morgon, fröken Rigmor — godmorgon herr son-Fischhof befinner sig sedan några dagar på baron Alfred de Kothschilds slott Halton Tring, nära LonHjort. » » God morgon, herr kandidat. Har kandidaten don, för att hvila ut efter vinterns strapatser och lust att åka med till ängen? » Det var Karl Hjort, sångartriumfer. Slottets omgifningar äro förtjusande, som talade; flickan stod tyst med hakan mot brö- och omkring 30 inbjudna gäster roa sig där dagarne stet o c h båda händerna kring vagnsskranket. i ände.
Stadens folkmängd, som år 1847 utgjorde 6,394 personer, uppgick år 1850 lill ett antal af 6,503. Under mellantiden af tre år har således uppstått en tillökning af 109 menniskor. Då antalet af döda vanligen öfverstiger de föddas antal, så har denna folkökning uppkommit genom inflyttningar från landsbygden eller andra orter. I sednaste underdåniga femårsberättelsen omförmälas, såsom här befintliga, ett Gymnasium, en högre Lärdomsoch en Apologistskola. Dessa trenne läroanstalter hafva nu blifvit sammanslagne till ett gemensamt Elementarläroverk. År 1850 var förhållandet med de publika läroanstalterne här i staden följande: Läro - 33 Läroanstalter bekostade Antal lärare och lärarinnor. 0 Arliga beloppet af deras löner 1 Bankomynt. Lärjungarnes antal. af kronan. af stadens invånare. Elementarläroverket 18 13,840 40 167 Ett Skollärareseminarium 3 530 — 24 En Navigationsskola 2 1,200 — 41 2:ne Folkskolor 3 960 3 2 336 En Flickskola 1 166 32 30 En Småbarnsskola 2 266 32 36 Tillsammans 29 16,970 40 634 Handeln och sjöfarten, som utgöra stadens förnämsta näringsmedel, hafva under de år, hvarom nu är fråga, visserligen fortfarit att vara temligen betydliga och omfattande; men likväl rönt ett menligt hinder af det SchleswigHolsteinska kriget. De deraf föranledda blokader jemte oro och stagnation i rörelsen å de flesta handelsplatser inom Danska fiertigdömena, dit största delen af Calmar stads trädvaruexport har sin vanliga destination, förorsakade under åren 1848 och 1849 en icke obetydlig minskning i härvarande exportörers rörelse och inkomst. År 1847 ägde stadens invånare 104 fartyg om tillsammans 3,921 lästers drägtighet. Fartygens antal uppgick år 1850 till 147 stycken och deras sammanräknade drägtighet till 4,557 läster.
När jag icke svarade, lade hon fram just hvad jag icke ville hafva, och när jag slutligen i sömnig ton frågade henne hvarför hon just tog detta, svarade hon, att hon tyckte det kunde vara alldeles lika godt hvad Hennes nåd tog. Jag hade icke förut kommit att tänka på sanningen af detta, men nu stod den så bjert för mig, och jag sade – skrattande – så mycket man det kan, när man är sömnig och flat öfver att tänkt kortare än en som aldrig tänker – »du har ganska rätt!» – steg upp, satte mig framför spegeln och kände lika som ett écho af en önskan, att, än en gång, verkligen vara dessa tjugo år, som en gammal bekant – hvilken jag icke sett på tjugo år, tyckte min nuvarande ålder kunna vara, att rätta sig efter utseendet. Medan Anna flätade mitt hår började jag betänka huru många pund smicker, och hur många uns sanning som möjligtvis kunde ligga i detta – min gamla bekantes – utlåtande. Han är fåfäng och barnslig sjelf; derföre trodde han sig böra fägna mig med en fem års afprutning, – han tror mig vara lika fåfäng och barnslig; – derföre subtraheras ännu fem år, – han vill gerna ställa sig in hos mig, och detta tror han kan ske med förnekande af ytterligare fem år – summa femton afdragna från verkligheten, och nu – är det färdigt, nu säger han att jag ser ut som vore jag tjugo år. Och – så när hade jag trott det, det är det allra värsta, ty han såg så trovärdig ut, och slog sina händer tillsammans med en sådan klang af sanningsfull förvåning, att den alldeles förvillade mig. Men hastigt rodnade jag för mig sjelf, öfver min lätt-tro, och när han då försäkrade mig, att jag såg ut som vore jag femton – troligen för att öka den glädje af hvilken han förmodade att jag rodnade – då – då – då steg sanningen naken fram bakom öfverdriften, ty det är den mest genomskinliga af alla slöjor. På allt detta och mycket annat, hvaribland äfven en och annan flägt af hemlängtan, en och annan ovillkorlig suck deraf – tänkte jag, medan Anna flätade mitt hår på högra sidan.
Fliseryds 3,367, 10. „ samt uti Artilleriets och Flottans förråder 31,104, 43. „ Summa 39,400, 23. centner. och således något understigande det belopp, Kongl Maj:t, den 10 December 1842, ansett såsom minimum för Rikets behof under sex måna - ders tid i krigs-tillstånd. För Armeen och LandtiastnIngarnc 21,000 centner. „ Flottan och Sjöfästningarne 19,000 „ samt till försäljning inom Riket och tillfälliga behof under Krigs-Kollegii vård 1,000 „ eller tillsammans 41,000 centner. Någon räkenskap finnes ej, som bestämdt visar hvad krut-tillverkningen under året kostat och om densamma utfallit till fördel eller förlust för Staten; hvilket vore destomem nödvändigt, som Rikets Ständer påräknat i Riks-Staten, såsom en årlig inkomst af krut-försäljningsmedel, 90,000 R:dr. — Från Krigs-Kollegium hafva Revisorerne emedlertid fått emottaga följande uträkning å Kronans kostnad för hvarje centner handgevärseller stycke-krut samt bergkrut. — 83 — ”Uträkning å hvad en centner handgevärselier styckeoch en eentner bergkrut kosta Kongl. Majit och Kronan, enligt 1831 års krutbruks-kontrakter och innevarande års, genom Kongl. Brefvet den 30 Juni 1841, bestämda lösnings-pris för oluttrad salpeter. Ti«i Husby Klosters Si rut b riik. Banko. K: dr. sk. rst.
Grefwe d.! örns r» Larl Oabrie!, ansäg bäst att innan walen förrättades afwakta Dantooch Stats-Utskottens berättelser vin Bancooch Riksgäldswerkens förwalkning, emedan inan dä först kan känna dr personers fbrhällar.de, som hittils haft Riksens Stän» -cr< fbrkrorndr» L076 Den 30 September. Friherre l^iljecruntr, sofian Willielm, anmärkte säsom ett stät till upffof, att wid Riksdagens flut äswcn flera af Riddcrflapet och Adelns Ledamöter här wore närwaranbe, emedan de dä wänta, att de wigtigaste frägorne förekomma. Herr Grefwen och Landt-Marsk alken föreflog i anledning häraf, att walen af Zullmägtige i Banco - och Riksgälds-wcrken, skulle upffjutas pä odeterminerad tid. BiföllS. Upläfles ett sä lydande ifrän Expcdilons-Utikottet ingifwit Wördsamt Memorial! Stars Utskottets under den 2s Augusti afgifva Fbrflag till bestämmande af Stats-Werkets utgifter för Kongl. MajttS Hofoch Hof-Stall-Staters underhöll, har ben i och s i denna mänad blifwit af famtelige Rcspcctive Riks-Ständcn gilladt och godkändt, likwäl med följande gjorda wilkor och undantag: Af Zögwordige preste-Ståndet, att som regleringen af berörde Stater swärligen lärer kunna medhinnaföre d. i October, frän hwilken tid Stats-Utssottct fbrcflagit underhälls-summans beräknande, hemstälde Prestc-Ständct om icke det mätte till Kongl. Majus eget nädiga afgörande bfwerlemnas att, efter dc^ höga godtfinnande, intill betta ärs flut upffjuta regleringens werk - Den zo September.
Föredrogs och lades till handlingarne Förstärkta Konstitutions-Utskotteis Memorial N:o 21, angående verkställda omröstningar i samma Utskott. / Pret.-Uldrag den ii, i3 och tf Juli i$#7. A%7 Frän Högv. Presle-Stdndet. S. J). Vid ånyo skedd föredragning bifölls Konsätutions-Ulskaileis Memorial N:o 22, angående underdånig anmälan hos Kongl. Majit af det såsom hvilande till nästa Riksdag antagna grundlags-ändrings-förslag rörande Riksstyrelsens förande i vissa fall, m. m. Frän Vällofl. Borgare-Sländet. S. D. Föredrogs ånyo Kmstitutions-Utskottels Memorial N:o 22, angående underdånig anmälan hos Kongl. Majit af det, såsom hvilande till nästa Riksdag, antagna grundlags-ändrings-förslag, rörande Riksstyrelsens förande i vissa fall, ni. m.; och, med godkännande af nämnde Memorial, remitterades detsamma till Expcdilions-Utskottet. Frän Högv. Preste-Sländet. SS. DD. Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets Betänkande N:o 37, med förslag till reglering af Bankens fåne?- och kreditivrörelse, fattade Ståndet följande beslut: Till rättelse anmärktes det å sista raden sid. 22 förekommande tryckfel, hvarigenom ordet rdUgga" influtit i stället för ordet ”åligger”. 32 punkten, äfvensom mom. fj i 46 punkten återremitterades. Mom. c), i 39 punkten förändrades sålunda, alt orden ”handskrifven invisning” å 3 raden utbyttes mot orden ”pä viss person ställd invisning, ä hvilken summa, datum och personens namn äro handskrif‘ne,” äfvensom ordet Vvexeln framför ”blanketter” å 4 raden uteslöts. 42 punkten bifölls utan annan ändring, än att summan 3,800,000 Ridr Riksmynt nedsattes till 3,750,000 Ridr samma mynt.
Swensk» sjofolket är wis, serligen af ganska stor nytta för Engelska mari nen, och frigstwes iva! ej utan ministeriel åtgärd, man kan likwäl med säkerhet antaga, akt ej mer än pä sin höjd hälften af det Swensk» sjöfolket befinner sig ä de Engelska kriasskeppen, större delen är annu qwar i Enaeltka handelsnensten, hwilka blifwa fria tvid stukad resa, men da de tvid nägot örlogsskepps askackling och uvläggning, eller efter stutad resa med handelsfartygen äler blifwa fria, sa äga de inga mwaaar, inga medel, att företaga och bestrida omkostnaderne till den efterlängtade hemresan. Det inwändes wäl, det Mgnga försök blisvit gjorda i deras förmän, det deras ostadiga lynne fört dem utrikes, det deras begär att äterwända ej ar uorikti nt. Härpå kan jag blott smara, att om deras ostadighet fört dem bork, sa torde den äfwen bidraga akr föra dem äter, samt att man kanner, det en patriotiskt och ädelt sinnad Konungens Minister, för fä är sedan i England reclamerat, och med biträde af nagra fä j Dondon bosatte wältggkte landsmän, pä egen bekostnad till fäderneslandet befordrat huudrademl; fat - 264 Den SZ Najj. fattige Sivenssa sjömän. Del samma hade kun» nät ss' r U ett änka wida större amal sistlcdne winter och knuds sse .sla är, stulte sötfattning derli tagas. samt medel dertill ansins, tilder loppr af silledne wimer halma öfwer Avo Swenss> slöman. s'kr djelp och understöd hos Pastor för S vcnssa församlingen i London, till sin hemresa tul fäderneslandet.
Efter hvad Friherre Åker^ hjelm sednast yttrat, synes det som han trott, att man ville hafva en särskild räkning för hvarje vara. Men så är ej förhållandet; man vill mott hafva hvarje vara särskilt specificerad. Då Chefen för Tullstyrelsen tyckes medgifva, alt det så bör tillgå, att hvarje vara står särskilt upptagen, finner jag ej någon betänklighet vid att bifalla BorgareStåndets förslag; synnerligen som detta Stånd bäst 78 Den 4 la nu ar i i e. tn. lärer känna behofvet deraf. Vid denna Riksdag, då så ofia exempel blifvit gifna , att frågor, som varit afslaghe, sedermera dock blifvit genonuli ifne, skulle jag uti nu ifrågavarande punkt vilja föreslå en inbjudning till Presteoch BondeStånden att sig med BorgareStåndet förena. Jag anhåller om proposition till bifall å BorgareStåndets förslag, emedan jag tror, att det, såsom en särskild sak, kan afgöras utan återremiss. Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Utskottets Utlåtande i denna punkt. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans ExceUence hemställde» om Ridderskapet och Adeln behagade afslå Utskottets yttrande, och instämma uti BorgareStåndets beslut. Ropades äfven Ja och Nej. Herr von Hartmansdorff: Mig synes» som skulle Herr Tham och BevillningsUtskottets öfrige försvarare, enär de äro öfvertygade, att frågan i alla fall kommer att förfalla, kunna upphöra att ytterligare motstå Ridderskapets och Adelns bifall till vår mening; hvarigenom Ståndet åtminstone bevisade sin nitälskan för reda och ordning. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMasrskalkén förnyade de båda nyss framstäldte propositioner, hvaraf den första Den 4 Januarii e. m. 79 på enahanda salt, som förut besvarades; men elen sista, angående afslag å Utskottets yttrande samt instämmande uti BorgareStåndets beslut, af Ridderskapet och Adeln bifölls. Andra Hufvud Af delningen.
Att vid de stridigheter, hvilka möjligen kunna uppstå, afhålla sig från allt deltagande i desamma, vare sig medelbart eller omedelbart, till förmån för den ena af de krigförande makterna, och till skada för den andra; 2:o Att tillåta de krigförande makternas krigsoch handelsfartygs inlöpande uti svenska och norrska hamnar, under förbehåll likväl Kongl. Maj:ls Nåd SkrifvelseN:o öl. 3 för Kongl. Maj:ts regering att utesluta förstnämnde fartyg från tillträde till följande krig^jamnar, nemligen: Stockholms innanför Waxholms fästning; innanför befästningarne vid Kaholmen; inredden af norrska militär-stationen vid Horten; Carlstens och Carls krona hamnar innanför befästningarne, och Slitö hamn vid ön Gottland, innanför batterierna vid Eneholmen. De Sundhetsoch Polis-stadganden, sorn omständigheterne kunde hafva gjort eller göra af nöden, skola naturligtvis iakttagas och hållas i helgd. Kapare ega ej tillstånd att inlöpa i de förenade Rikenas hamnar, eller att uppehålla sig på deras redder. 3:o Att tillstädja de krigförande makternas fartyg att uti de förenade Rikenas hamnar förse sig med alla de varor och gods, hvaraf de kunna vara i behof, med undantag af sådana, som hemfalla under benämningen krigs-kontraband. 4:o Att utestänga från Sveriges och Norriges hamnar införandet af uppbringade fartyg, med undantag för bestyrkta fall af sjönöd, — deras dömande såsom förbrutna eller deras försäljning; och slutligen 5:o Att uti de förenade Rikenas handelsförhållanden med de krigförande makterne förblifva i åtnjutande för svenska och norrska fartyg, äfvensom för deras laddningar, af hvarje skydd och lättnad, med skyldighet likväl för dessa fartyg att ställa sig till efterrättelse i allmänhet stadgade och erkände bestämmelser för de särskilda fallen af förklarade och i verkligheten tillvägabragte blokader. Sådana äro de allmänna grunderne för den neutrala ställning, hvilken Hans Maj:t Konungen af Sverige och Norrige har för afsigt att intaga, för den händelse att krig skulle utbryta i Europa. Kongl.