Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande äter wilkoret! för ke förcstagnr indragnrngarne, sä finner jag wäl, hwad Cavalleriet angär, den förcstagne bestämda afgift lämpclig, hälst i' saknad af ordcnteliga Contractcr, rörande Rusthällarcs förbindelser, -Dacance» afgifterne icke synas kunna efter andra grunder bestämmas; men tvid de för Infanteriet förcstagne afgifter, anser jag mig äga anledning göra ben erindran, att, wid bestämmandet af dess belopp, icke bör lemnäs afseende pä Provincernrs olika godhet allena, utan förnämligast pä KnccktcContracterneS ffiljaktige beskaffenhet, där, med anled, ning af järskildte omständigheter, afgifterna till Soldater wcrkeligen äro större t wisse sämre än bättre ansedde Provincer, j öfwerensstämmelse hwarmcd den föreflagne Spannemäls - afgjften antingen kunde jämkas, eller Dacance - afgift, som jemlikt Markegäng blifwit ketald, äfwen härefter kunna pä lika sätt erläggas. Lill Den 22 September. 7L9 Till ytterligare besparing för Staten, kunde en »vidsträcktare, indragning i synnerhet lämpas tilt be Indclte Regcmenker, bär Soldaten af Kronan särskildt erhäller Spannemäl eller Rotar dermed ivid Soldatens kedjande underftödcs, hwarpä säsom exempel mä snfb, ras en del af Södermanlands Regemente, där Solda, ferne hafwa hwar sin tunna Spannemäl af KronoTionden, jemte dest tillbörliga hemkall, och lärer äfwen förhällandet i wista andra Orter wara enahanda. Under förbehöll, att Roteoch i synnerhet
En ledamot har yttrat sig emot den af mig i afseende på theaterrepresentationer föreslagna censur. Inom Utsk. har den upplysning meddelats, att på flera orter theaterpiecer lära uppföras af den beskaffenhet, att det vore väl för sedligheten, om något correcti'v i denna väg kunde bildas. Det är naturligt, att, så länge piecerna icke behöfva undergå approbation af någon auctoritet, det ofta skall kunna hända, att publiken blir tiacterad med sådant, som hvarken kan anses för ett nyttigt eller nöjsamt tidsfördrif. Man har i Utsk. varit betänkt på, att HofCancellerens ombud i hvarje ort skulle besörja plöjningen, och att, hvad som af denne icke godkändes, ej komme att uppföras, utan att en högre auctorilet ogillade ombudets åtgärd, och denna auctoritet hade man trott skola kunna blifva Tryckfrihetscommitteen. Att någon conlroll erfordras, tror jag bestämdt; och jag skulle för min del icke anse olämpligt, om man i en ceconomisk författning i detta afseende åberopade tryckfrihetsförordn. såsom grund och rättelse för bedömandet. Jag anhåller, att detta yttrande må åtfölja den återremiss, hvilken äfven jag påyrkar. Gr. Löwenhjelm, Gust.: Jag ämnar icke afhandla rättsfrågan, utan vill i det afseendet endast yttra den öfvertygelse, att närvar, lagstiftning icke strider emot 60 Reg.F., som aldrig åsyftar hinder emot förbjudandet aftheater-entrepriser. Jag vill i öfrigt hålla mig vid den practiska delen af frågan. Jag får då förklara, att jag tror, att om den K. theatern skall kunna bestå och hålla sig vid hvad den är, måste den finnas ensam. Utan erforderliga tillgångar har theatern icke styrka att uppföra sådana piecer, som den bör. Scenen blir då nödvändigt lidande. Nu har erfarenheten ådagalagt, att i hvarje stad äger allmänheten att gifva summor för sina nöjen. Dessa ökas icke genom antalet af recetter; men ju flera sådana, destomindre inkomst för hvarje.
Domstolars derom gifria förordnande, genom detta stadgande icke förnärmas, och att om någon förmenar sig vara af skeende vattenuppdämning efter den tiden lidande, Doinstolarne må aga att, utan hinder af hvad härutinnan förordnas, hans talan upptaga och efter sakeus beskaffenhet lagligen pröfva. q:o I afseende på Lösen af bevis för An" dra och Tredje Uppbudet å Inköpt fast Egen* dom, håfve Vi stadgat, att då för köpare el något annat bevis öfver andra och Tredje Uppbudet erfordras, än det, som 4erom äfven skall å Kö - 4 Q 4 Den g Augusti ■a Kupebrefvet meddelas, Köparen ej ma'belastas med amian afgift, jin den, som för Uppbudsbevisets åtecknande på Köpe afhandlingén skall betalas. 10:0 I. Riksens Ständers Justitise-Ombudsmans Instruetion bafve Vi stadgat följande förändring af den 14. paragraphen: ”Justitieombudsmannen nligge vid hvarje Riksdag till Riksens Ständer -aflemna en all5 män Redogörelse för sin förvaltning af det ”honom anförtrodda Ernbetet, samt deruti utredda Lagskipningens tillstånd i Riket, anmärka ”bristerna uti Lagar, ¥örfattningar och Allmän. ’na Hushållningen, samt uppgifva Förslag till ”deras förbättring. Vare han ock skyldig, att, ”imellan Riksdagarna, årligen ett Utlåtande öf”ver dcssaärnneugenom trycket kungöra. Afvenbör ”.Justitise-Ombudsmann en, vid hvarje Riksdags ”början, till Riksens Ständers Constitutions-Ut”skott. inlemna de öfver dess Embetsförrättnin”gar sedan sista Riksdag hällne Biarier, för att ”af detsamma granskas. Justitias-Ombudsmannen ”äligge äfven, att vid hvarje Riksdag för Rikfens Ständer uppgifva, hvilka af. deras vid sist ”förflutna Riksdag fattade ' beslut och gjorde ”hemställningar blifvit af Konungen gillade, utfärdade och i verket stälde.”
Lyngåckra, Lars Bengts: Tordeböks-Ränta: Giestery — 12. 4 L:t Smör 7: — 12 Hemmantals-Ränta: TerininSkatt. 20: — Dagsverksp:gr — 24. Harpl, Kiörkia . 3: 16. Pastor i dito . 3: 16. 28 D:r 4- Behållningen är vedepengarne. 4i Ii. p. 56. («) Undervisningen anförer Halland. Laholms Län. Hooks och Foudersiöö Härader, fol. 179. Kiöpes och Adeln för—J svarar hela Ränlorne. ] Adelen njuter helften l efter Privilegierne,men) af Säteri Termin-Skatten eller Ovisse Räntan är af desse Härader A:o 1648 d. 6 Martij beviljat att betalas af hvart Hemman förutan af G. Frälset 20 D:r SM. och det i 3 terminer att betala forst om Philippi dag, 2:0 om Bartolomaei dag och 3:o S:t Martini, men är fördeelt i följande Ränthor, nembl. Kongs och Maal.skatt . Arbete och Dagsverks-penningar Weed och Timber Kiörszell ... Utskrifnings Penningar (fol. 180.) och In .oek-1 Skiuts och Giästning ne-Gods hela. Af Insockne och Satery njuter Adelen den na Rantta!). •{ lelen j Kidpes och Adele njuter alla Räntor Försvaras hälften ef-^ ter Privilegierna. Vide] fol. 180. KongsSkatten betalas af gamhla Frälset nembl. af var gård wijd midsommars tijdh Halmstads Län. HalmstadsÅlirslads och Fauråhs Härader, fol. 182. TerminSkatten eller Ovisse Ränttan betalas i Halmstads och Åhrstads Härader lijka som fol. 179 förmäldes, meu i Fauråhs
Programmet upptog för öfrigt » I asylen » o c h » Fruntimmersskolan » med fru Betty Hennings i den gamla fruns o c h Agnes ' roller. I söndags uppträdde fru Hennings åter uti » I asylen » och » Fruntimmersskolan », och mellan dessa pjeser gafs 1-aktsbagatellen » Småflickor ». Salongen var i det närmaste fullsatt af en entusiasmerad publik, som slösade med hyllningar. Spellistan för denna vecka upptager, måndag » Chamillae », tisdag » I asylen », » En autograf » o c h » Fruntimmersskolan », onsdag och fredag » Vildanden » af Henrik Ibsen med fru Hennings i Hedvigs roll samt torsdag (Kristi himmelsfärdsdag) » I asylen », » Han är inte svartsjuk » och » Fruntimmersskolan ». Hvad of van nämnts angående vårt tidiga utkom' mande gäller ock här. En verksam kvinna, enkefrti Johanna Maria Nilström, afled den 5 dennes i Uddevalla i den höga åldern af öfver 86 år. Hennes var ett idogt o c h sträfsamt lif, som i rik mån bidragit till stadssamhällets o c h delvis ock den b o - huslänska skärgårdens utveckling. Redan 1839 vorden enka, öfvertog hou först såsom arrendatorska och sedan s o m egarinna en stor nätfabrik och reparebana, som i hennes hand icke allenast bibehöllo det goda anseende, de förut egde, utan ock betydligt utvecklades, synnerligast genom det obetingade förtroende, hon visade för skärgårdsfiskrarnes redbarhet, hvilkas hedersord om framtida likvid hon ansåg » mera värdt än all skriftlig borgen i världen », etl vitsord som af fiskarebefolkningen aldrig sveks. Efter 28 års verksamhet öfverlemnade hon 1867 affären i sin mågs händer, men förblef dock fortfarande verksam, tills hon småningom böjdes af en lärande sjukdom. Striden om hjärtan. Krossade illusioner. _ (Forts).
Ansökningar och Actioner af och för Akademier, Gymnasier, Scholor och Hospitalet, Fattigwards-Inrättningar och alla andra Fromma Stiftelser, samt Akademie-Hemman, som ej äro Skatte, sä wsil som Afoch Tillträdes-Husesyner pä Kronor Boställen, derom gifne Utslag och Bref samt Contracter om Caracters-byggnader ä Militie-Boställen, sä wäl som om Krono-lefwerantser. 6:0. Ransakningar, Obserwationrr och Förklaringar, som angä Kronans Räntor, eller härröra frän redogörelser för disponerade medel samt Uppbörds - 2904 Den >8 Augusts. Socknestämmo-Prokocoll; Men uti Mäl om öf, werklagade olagligheter wid Prestewal och flere till, fallen dä desamma icke innefatta någon förbrytelse, utan mera för Twiste, an Brottmål äro att anse, nvttjas Slampladt Papper såsom wid andre Natte, gängar stadgadt är. 7:0. Quittencer pä omyndige Barns Medel s.int Förmyndare-Kammarens uträkningar dera. 8:0. Resepafl lill Riksdagar, sä wäl som till Resor i Embets, arender. y:o. Afffed för Ryttare, Dragoner, Solda, ter och Båtsmän. ro:o. Orloss-Sedlar för Privatorum Bien, stefvlk samt Prcsterstapels Bcwis för dem som flytta fran Församlingarne. n:o. Permissions-Bref för Corporaler wid Infanteriet, samt Ryttare, Dragoner, Soldater och Batsman, enär de i sina angelägenheter ej resa utom Länet; i annar fall böra de wara försedde med wederbörligt Resepast, Charteradt pä sätt i z§. här oswan utsätter. »2:0.
M. täcktes med grannländerna söka tillvägabringa sådana öfverenskommelser, hvarigenom till ömsesidig fördel äfven i ekonomiskt afseende, men särdeles till befordrande af moraliteten hos kustoch gränsbefolkningen, kontrollerna lättas för hämmande af insmugling eller oloflig införsel af varor, och deribland främst af såd3ne, för hvilka s. k. »drawbackw eller restitution af erlagd afgift, i någotdera landet beviljas — t. ex. bränvin — eller sådane, som äro belagda eller böra beläggas med höga tullar, hvilka äro eller efter det uppgjorda förslaget till tulltaxa skulle blifva väsendtligen olika uti de särskildta staterna, och derför på gränserna kunde blifva föremål lör insmugling — t. ex. tobak. Gr. Liljencrants, Gustaf Fredrik: Visserligen kunde man vänta att någon vacker prydnad skulle sättas öfverst på den byggnad Bevilln.-Utsk:t uppfört, så herrlig Utsk:t trott sig kunna åstadkomma; men jag måste bekänna det beskaffenheten af denna prydnad förefaller mig något oväntad. Den blygsamhet, som, huru ifrigt man än förfäktar en sats, i alla offentliga förhandlingar bör iakttagas, synes mig helt och hållet saknas. När man har för afsigt att framgå till thronen med begäran af en utredning, synes mig alt ämnet bör beskådas från alia håll och att det icke är höfviskt af representationen att på förhand 656 Don 30 Maj. utstaka den rigtning, hvari representationen vill att Regeringen skall gå. Att det ämne, som skall utredas, är af särdeles stor vigt, har redan af den talare, som först uppträdde, blifvit utveckladt. Det synes mig derför olämpligt att på förhand uttala en mening, enär det först är den utredda meningen och icke någon viss fraktions mening, som skall pröfvas. Jag kan således icke understödja det förslag till skrifvelse Utsk:t framlagt och ännu mindre det invecklade förslag, som af siste värde talare blifvit framställdt.
Som detta ä-> ronde gansta mycket styndar , efter upteckningen redan är börjad, »ch det ligger magt pä, att Ständernes Ombud snart komma i werksamhct, fär jag Ridderstapkt och Adeln ödmjukeligen sörcstä, till förekommande af all tids utdrägt, att den wärda Ledamoten, som wäckt denna fräga, mätte nu pä stället utses, at wara Riddcrstapcts och Adelns Fullmägtig wid denna förs rättning; om han skulle behaga detsamma sig ätaga. Fri, Den r GcptembeH Zl Friherre Ltjerrnstacl.t, (jarl 6nr Stzf, hemfiälde, VM icke frägan om en fordran af 4 Millioner hök Konungen, säfom aldeles np och werkrligcn af wigt, finge hwila pä bordet. Herr GrrfwcN och L a n d t - M a r s k a l k c n frägade, om det wode RidderstapetS och AdclnS önsta», att genast, utan omgängen^ af ett wal, till filt Ombud Utnämna Herr Löre;liman. stn stor del af Ridderstapet o'ch Ädel» swa» rade härtill Ja. Herr öer^kmnn föiklarade, att LM Högloft. Ridderstapet och Adeln äswen skulle anse honom äga all erforderlig redlighet, och godwilja till denna förrättning, befarade han dock att sakna den Lagkunskap, som bchöfdcS för att ätäga sig detta Ridderstapcts och AdelnS smickrande förtroende Herr Grefwe» och Landt-Mak, skalken trodde ej att sä mycken Lagkunskap for» drades, Utan ansägeS Herr L<'rtzkniui af Ridberstapet och Adeln dertill fullkoniligen skicklig. Herr LeessrStestt, ^osin. Scdart Högloft. Ridderstapet och Adeln nu behagat falla stlectorerlic i Ämbetet, torde det wara öfverflödigt, att Electorernc i eftermiddag sammanträda.
Widare äligger detta Utstött att utröna, pröfva och föreflä det som till Stats - och Riksgälds - verkens behof erford-mS, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iakttagnc; likaledes föreflä beloppet af de summor, hwilka jemlikt 6z § i Regerings-Formen stola för särskilta händelser afsättas, och slutligen uppgifva huru mycket genom bewill, ning bör utgöras. wid §:en6 flut tillägges, såsom ett särskilt Moment: Stats - Utskottet äge att dest berättelse om Riksgälds - Contorets förvaltning sä tidigt inlemna, att val till Fullmäktige derstädes mä enligt 66 § kunna förrättas. §. 32. 4042 Den 10 October. § Z2. wid flutet tillägges: börandcs Utskottet med stn berättelse om de afgäcnde Banco - Fulmäktiges förwaltning sä tidigt under Riksdagen inkomma, att Riksens Ständer niä äga rädrum till Jnstiuctions utfärdande och nptt wals anställande jemlikt 65 §. §> 33- I stället för, af R 0 nung e n nr e ddelade: Riksens Ständer meddelade Konungens etc. Sista Momentet förändras salunda: Justitie, Ombudsmannens wid hwarje Riksdag afgifwande berättelse, rörande de ifrän Konungen ge» nom Högsta Domstolen sedan nästfbrcgäcnde Riksdag utgängna förklaringar af Lagens rätta mening, höre ock till Lag»Utskottets befattning, dit denna berättelse förwiseS. § 36. Efter Riködags-beslutets justering, tillägges: i de delar deraf som röra Konungens -stranden. Orden ifrån och med: I fr ägan om deras tillsättande etc. till och med ConstitutionS-Utskottet, utgä ur §:en. Tillägg wid §:ens flut: och sälle härutinnan, äfwen som t förenämde omständighet, tre Ständs pluraliiö, mm stanna twä Ständ mot ttvä, fbrfalle frägan. Z.
Rooth, enligt derom hos Borgare-ståndet väckt motion, hvaruti Herr Öd/natlssnn instämt, framställt det förslag: att llikets Ständer, med afseende å den stora vigten af en jernvägs-anläggning mellan Helsingborg öfver Landskrona till södra stambanan vid Remmarlöf, mätte jemväl betrakta och antaga denna jernväg såsom stambana samt alltså anvisa det för utförande deraf erforderliga belopp: eller att, om sagde jernväg icke skulle kunna bänlöras till stambanorna, utan endast anses såsom bibana, det låne-understöd, som för densammas anläggning beböfdes, mätte al Rikets Ständer varda beviljadt under enahanda vilkor, hvarunder sådana understöd för andra iernvägs-företag erhållits; i hvilket afseende motionären anmält, att Helsingborgs stad beslutat att, för, sin del, bidraga lill nu ifrågavarande jernvägs-anläggning med en summa af 100,000 R dr Banko: och har motionären tillika upplyst, alt uti eli af Engelska Ingeniörerne Gisborne och Coghlan, efter skedd undersökning, upprätladt kostnadsförslag för anläggande af jernväg mellan Helsingborg, Landskrona och Remmarlöf, hvarest denna väg skulle sammanträffa med södra stambanan, kostnaderna beräknats till, följande belopp, nemligen: för jernvägs-arbetels utförande, jemte nödig materiel, från Helsingborg till Tågarp, der sagde jernväg skulle förena sig med Landskrona-banan R:dr B:ko 1,405,407: och för anläggningen af sistnämnde bana, med materiel och elektrisk telegraf, dels mellan Landskrona och Tågarp och dels fiån Tågarp till Remmarlöf . „ „ 1,333,490? 30. 6. eller tillsammans R:dr B:ko 2,738,807: 30. 0. Inom Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet hafva Herr Hallenborg, Carl Johon, och Herr 8.
Jag har kanske orätt, att säga lika, då ofelbart mångå individer skulle ega större behållen inkomst; nemligen alla de, som äro nödsakade att i låneväg uppnegociera sine accordsummor, och hvilka, om de beräkna resor, commissionsarfvoden , m. m. oftast derföre erlägga mera än 6 procent. När således accorderne ej allenast för individerne äro förderfliga; ej allenast motverka en god esprit inom TjenstemannaCorpserne, hvilka se att befordran ej erhålles som belöning för förtjenst, utan köpes forpenningar; när de sätta Tjenstemannen i ett förnedrande och beroende förhållande till andra personer, af hvilkas godtycke det heror, huru länge han får fortfara att tjena Fäderneslandet, ehuru dessa måhän - Den 21 Maji e. m. »97 da ej ega annat värde, än förmågan att hafva kunnat förskjuta tjenstemannen de accordssumrnor han behöft; när utom detta, det hefinnes, att accordssystemet haft ett så betydligt och ett så ofördelaktigt inflytande på förhållandet med Statens inkomster och utgifter, så tror jag det ej vara obilligt, att jag finnér mig förundrad, det Utskottet ej behagat göra något afseende på den framställning jag under början af Riksdagen tog mig friheten göra om nödvändigheten af garantier deremot, att icke just sjelfva löneförbättringen skulle blifva en anledning till accordernes stegrande, hvarigenom lätt kan hända, att årliga räntan af accordernes totalsumma förökes med hela beloppet af löneförbättrings-anslaget, derigenom skulle inträffa, att löntagarne åter befunno sig i samma ställning, som nu, ehuru Staten fortfarande kom me att betungas med en årlig utgift af 60,000 R:dr B:co. Jag ber dessutom att få erinra, att dessa accorder, som jag och flere med mig kallat lagstridiga, äro vida mer; de äro nemligen bestämdt Grundlagsvidriga; enär 28 §.
Af den beskaffenhet finner jag tillstyrkandet at besigtning på ankommande sjöfolk 1 synnerhet tror jag, att det skulle vara nyttigt, att vårt eget folk blefve besigtigadt, då det, efter långa sjöresor, återkommer till Fäderneslandet. Lik Indes tror jag, att det, till förekommande af flera smittosamma sjukdomars utbredande, vöre ganska tj-nligt, att gamla kläder, sorn på Auction sko!a försäljas, först blefvo g>nom rökning och tvättning, efter klädernas au Och beskaffenhet rengjorda. Jag får der - Den 29 Maji. 665 före hemställa, om ej Höglofl Ridde^kapet och Adeln skulle finna skäligt, att, med förkastande af Betänkandet föröfrigt, besluta, att hos Kgl« Maj.'t i underdånighet anhålla om Författningars vidtagande för besigtning på ankommande sjöfolk, och tillbörlig rengöring af gamla kläder, som på Auction skola försäljas. Hane Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då Författningar redan utkommit, angående, visiterande af sjöfolk, sorn från längte bort belägne utländska orter anlända, samt den sednare omständigheten angående rengöring af gamla kläder, hvilka på Auction försäljas, syntes vara för obetydlig att hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas, och böra på Kongl. Maj:ts Befailningshafvandes särskilta förordnanden ankomma, ansåge Hans Excellence, med anledning af hvad i detta ämne blifvit yttradt, sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade Utskottets Betänkande till alla delar afslå. Ropades jfet. Föredrogs å nyo och b;fölls RiddarhusUtskottets den 22 dennes afl.une, och den 27 derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande Öfver Majoren Henric Adolph Gyllensvans hos Kongl. Maj.t i underdånighet gjorde ansökning att för Adeliga Ät - 666 Den 2 9 Maji. fen Gyllensvan få intaga Säfe och Stämma på Riddarhuset.
Utdrag dan 4 Nov. 1829. 29 N:o a 57, i anledning af väckt fråga om Skattemannarätt till alla a Recogoitions-Skogar, i följd af 18x1 ars Kongl. Författning, utbrutne Hemman och Lägenheter. S. D. Da nu å nyo föredrogs Stats-Utskottets, den I7:de sistlidne October, under N:o 302, afgifna och, den 19 i samma manad e. ni., pä bordet lagda Betänkande och Förslag, i afseende pä Riksgälds-Contoirets behof ifrån och med är 1830 till och med år 1834; "Dlef samma Betänkande, i anledning af Herr von Hartmansdorffs, August, dervid gjorda anmärkning, till Stats-Utskottet äterrernitteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets, den 24 sistlidne September, under N:o ?7 5, afgifna och, den 8 derpåföljde October e. m., pä hordet lagda Utlåtande, angående användande af den till Adelforss Guldverk lydande Egendom med tillhörigheter, blef samma Utlätande, pä grund af dervid gjorda anmärhningar, till Stats-Utskottet äterrernitteradt. S. D. Föredrogos ä nyo och återremitterades, pä grund af dervid gjorda anmärkningar, följande Stats-Utskottets, den a6 sistlidne September, afgifna och, den 8 derpåföljde October e. m., pä bordet lagda Utlåtanden: N:o 878, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Handlingarne i målet, rörande upphörandet af Nyeds Sockens Bergslagsfrihet 5 och 3o, fröt. Utdrag den 4 Nov. 182g, N:o 280, rörande Creditiven, enligt 63 §, Regeringsformen. S. D.
Ett hvitt, ofantligt snöfält sträckte sig framför dem. Som en mörk krans af skog och höjder syntes omkring fältet, och under deras fötter låg den tysta staden med sina snöbetäckta tak och fladdrande gaslågor. Öfver det hela blänkte månljuset, som darrande och gnistrande föll öfver den hvita snön, öfver skogsrandens dunkla skuggor och hela det nät af gator och hus, som glimmade under dem. När skyarna skymde för månen, blef det mörkt, och breda slagskuggor föllo öfver de ljusskimrande fälten. Länge stodo de tysta och sågo ut öfver nejden. Ruset hade förflyktigats under arbetet med att komma upp för backen, pratet hade dödt som af blygsel. Abrahamson gäspade ibland och gnolade halfhögt: Herre min Gud, hvad den månen lyser. Men när ingen svarade honom, tände han en cigarr och försjönk i drömmerier. Starkt och melodiskt slog klockan i domkyrkotornet tolf. – God jul, sade Schultz, och tigande tryckte de unga männen hvarandras händer. Schultz närmade sig Grane och sade halfhögt: – Det här påminner mig om en fantasi, jag hade i min barndom. Jag kom ibland, när jag såg alt detta ödsliga, hvita, att tänka på, hur det skulle vara, om snön låge kvar för evigt, om den aldrig ginge bort igen, om våren aldrig komme, och människorna gingo där och hoppades och hoppades förgäfves. Tror du, att de någonsin skulle upphöra att hoppas? tillade han med en så egen betoning, att Grane ovilkorligen ryggade tillbaka. – Hvad menar du? Schultz fortfor feberaktigt, medan hans små, blåa ögon glänste. Han gjorde oupphörliga nervösa gester med den ena handen. – Jag skall säga dig, att de skulle altid hoppas. De skulle aldrig kunna öfvertyga sig om, att snön skulle ligga där för evigt, äfven om det vore så, äfven om de visste, att det vore så. Och till barnbarns barnbarns barnbarn och ändå längre skulle sagan gå om gröna fält, som aldrig grönskade, och lösta floder, som aldrig runno. Ty man är ett fä, och man törs ej sätta sig in i det oundvikliga, att isen är evig.
Froken Kristine Dahls rationella Underkl&amp;der sflsom Chemilettcr, Briistbnnd, delndc Kjolnr m. m. so111 gttt~crlil I U I I ~ P af$iindras. ii. art kliiderna lndsto vnrr gs~ro~~itl-Pllglig; ~. k. f f v f! i ~ aii. En annan fiirdel. e m e d a n clttn it.l; c? m e h iifft.11 dell lriist Iwtm~llt ' .a~lt: ~-Ilt *: \ %+t nlltid filtar sig nfigot. * tii~.~.e h r, I I /, r r,. / r r ~ t c,r.h s ?i; ~.t.c ~,; .i. * !fiilli! !lttq el; onoi~~i&amp; a fiirctrldell 110s Befo~~ilbomiills~lrB~t~ !n. t h s, S. BEEEXDT J: R &amp; C: O Kongl. OBS! f ' r * is7c11wra~fer * oc7r cp * alit&amp;pmfr * er siiacdm Allm. Xikstel. 16 36. j ~ i iiefliirfm. Froms Velocipeder Akta I S T L ' Ct I ' n4ertccknnde rom nnriindt Herr Asel 1.itstriA; lP Ccdlodin mot liktornar ach kylknolar, ha funnit fullt motsvara sitt U d a - TiElfcirlitl igctde medlet mil, och kunna det derfhre hoe enhoar, till cfet h l s b rekommenO G ~ af durn. j e.