Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
NtaptS ttåbiga fpropofition om upptåtetfe titt (StocfbotmS ftab af Grottan titttjörig mart, för anläggning af ftranb* gata utefter Cabugårbötanbömtfeu från Nybron titt ^rcbrifStjof; St{föbagö»$éflut 1863. 4? 48:o af famma bag, i anlebning af $ongt. 9Raj:t3 nåbtga i)>ropofitton örn upplåtelfe tilt ©todholmS ftab af en bet utaf lägenheten ©taltmäftaregårben, för anlägganbe af en laftBrpgga mib iSrunsuufcn; 49:o af famtna bag, aitgåettbe foftnabsfri npplåtelfe för ben tiltämnftbe jern» magén emeltan fobra ftamBanan oct) Sanbsfrotta af en mifj bet utaf kronans om» frittg nätnttbe ftab Befintliga fäfiningétoerf; 50:o af famtna bag, i anlebning af Äongl. SJtajdö nåbiga spropofition ont upplåtelfe af inar! till utmibgning af ttpfala centralpofpitalé ontråbe; 51:o of fanttna bag, attgåcnbe Bemiljabt anflag till fortfättning af repa» rationcn å Sinföpingö bomfprfa; 52:o af fanttna bag, i anlebning af Äongt. 9Jtaj:tö nåbiga ipropofttion, angå» enbc förfäljnittg titt ffatte af be f. f. ^altänbffa fprf oh emmanett; 53:o af famtna bag, i anlebning af Jbottgl. 2Dtaj:t§ nåbiga fpropofitioit om affönbring af jörb från häraböhöfbingeBoftätlet ^mellanbo $homaö» och ^ultagårben t
N:o 5, i anledning af erhållen anmodan om införande i Riksdagbeslutet af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående åtskilliga föreslagna lagförändringar. Lades till handlingarne. 3:o Lag-Utskottets: N:o 1, i anledning ät väckta motioner, angående enskildo personers assigneringsrätt å Banken. Denna fråga ansågs böra till Banko-Utskottet remitteras: och 4: o Banko-Utskottets: N:o 2, med öfverlemnande af Banko-Fullmäktiges till Utskottet afgifna berättelse. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo utdrag af Högvördiga Preste-Ståndets protokoll den 21 December 1850, innefattande, ibland annat, dels remiss till Stats-Utskottet, dels kommunikation til! Medstånden af Lektor Wallmans motion, om föreläggande för Stats-Utskottet att i ett sammanhang framlägga hela Statsregleringen. Lades till handlingarne. * Prot.-Utdrag den 4 Januari 4851. 97 S. D. Föredrogos ånyo följande Kongl. Maj:ts nådiga propositioner, hvilka lill StatsUtskottet remitterades: Angående beviljandet af ett lån i och för tomtregleringen i Christianstad; Angående beviljandet åt staden Lidköping af ett byggnadslån samt ett lån för verkställandet af tomtregleringen derstädes; Angående rättighet för Lands-kanzlisten i Gottlands Län, C. D. Isberg att efter afskedstagande! få åtnjuta pension å Indragnings-staten; Angående utbyte af en del af den för Götha Artilleri-Regementes äldre stallbyggnad i Götheborg upplåtna tomtplats emot en annan derstädes belägen,' nämnde stad tillhörig, lägenhet; Angående upplåtande, emot vederlag, åt Götheborgs stad af en kronan tillhörig, derinvid belägen, mark; Angående af Majoren G. Hennich sökt ersättning för innehafda hästhemmans-räntor vid f. d. Westgötha Kavalleri-Regemente; Angående utbyte af Kapellans-bostället Wiskeryd N:o 2 emot Trumpetare-bostället vid f. d.
Om denna regel, såsom Utskottet här nedan föreslår, frånträdes, skalle städerne, i följd af denna ändring, i fall deras förening med landet bibehölles, återvinna en betydlig del af den större inflytelse, hvartill deras öfvervägande förmögenhet naturligen föranleder; och om man derutöfver tager deras moraliska inflytelse i beräkning, torde Utskottet snarare hafva nedsatt deras rätt under, än höjt den öfver, hvad billigt är, då Utskottet föreslagit att städerne må ega välja Tretio af Etthundradesjuttiofem Representanter. Utskottet har vidare, i öfverensstämmelse med dess ofvan uttalade åsigter, trott sig åtminstone böra försöka att närma det för landet bibe - Constitutions-Utslcottets "Memorial, N:o 85. i5 källna indirecta valsättet tili det directa. Utskottet har trott sådant böra ske, först genom ändring af grunden för Valmännens antal, och dernäst genom en ökning af detta antal. Der Valmännens antal bestämmes efter de valberättigades röstetal, måste den relativa vigten af hvarje vid valmansval afgifven röst vida mer närma sig till den vigt, som den skulle haft, om Riksdagsmannaval^ varit direet, än der samma antal bestämmes efter folkmängden. Utskottet har derföre nu trott sig böra föreslå, att antaga den förra grunden. Likaså ökas sannolikheten för hvarje valberättigad att genom sin röst kunna tillsätta en eller flera Valmän, i samma mon, som förhållandet af Valmännens antal till röstetalet okas. Utskottet har, för att lätta en sådan ökning, föreslagit en minskning af valdistrieterna; och Utskottet hoppas slutligen atL Borgare-Ståndet torde finna, det Utskottet, genom alla här nämnda jemkningar, i hufvudsaken uppfyllt Ståndets ofvannämnda fordran, att directa valen i allmänhet bör lemnäs företräde, men med lemnad tillåtelse till indirecta val, der serskilda locala omständigheter dertill föranleda.
Uti Lindesberg, der folkmängden är ungefär lika som i Nora, idkas bandel i fem öppna krambodar. Stadens ursprungliga bandel med bergsmannaprodukler är i aflagande, ehuru transporten ifrån Lindesså väl som Nya Kopparbergs bergslag är underlättad genom farvattnet i sjöarne Råsvalen och Lindessjön samt den farbara å, som dem sammanbinder. Tillförseln af spannmål från landslagen tilltager, och en del af stadens invånare egna sig uteslutande åt jordbruket, som nästan fyller stadens spannmålsbehof samt till och med lemnar tillfälle Lill årlig afsättning af hö och halm åt bergslagen. Ilandtverkerierna, hvilkas tillstånd icke anses hafva under åren 1837— 1841 försämrats, id kades år 1839 af 19 mästa re med 9 gesäller och en lärling. Verkstäder saknas i lieie professioner, såsom gördelmakare, svarfvare, tenngjutare, bleckoch plåtslagare, guldsmeder, sockerbagare, sadelmakare samt tunnbindare med flere; och personer, som sökt all i staden drifva dessa handtverk, hafva, i brist af utkomst, måst derifrån afstå. 23 Stadens inkomster äro: anslagne hemmansräntor, hemmansoch hjelpskatt, källarfrihetsmedel, vågpenningar och gernings-ören, till belopp icke uppgifne. Läkare och barnmorskor finnas med aflöning af staden samt kringliggande bergslag. Tillförene har staden också gemensamt med bergslagsförsamlingen haft publik skola, hvilken efter sednare reglering nu mera endast är stads-skola med en lärare, örebro Slott i Lands-Kansliet den 27 Juni 1844. E. J. BERGENSCHÖLD. J. F. Stenqvist. G. Hökerberg. Hl 0 BB C® Efie 0® Sk <E ^ *£ S BEFALLNIiNGSH AFVAN DES UTI Wermlands Län TILL KONGL. TRACKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. Underdånigste Berättelse. ihåligt Nådig föreskrift åligger det mig att afgifva Berättelse om tillståndet i Wermlands
Tm Statssamt Allmänna Besvärs* och Oe* conomie-Utskottens gemensamma Utlåtande hafva från Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitterade: Po Ett Memorial af Biksdagsfullmägtigen från Stora Kopparbergs Län Per Nilsson, hvaruti klagas öfver den tryckande roterin. gen inom Lima Socken, som, enligt Indelnings-Verket, uppå 23! mantal underhåller 40 Soldater, då deremot i den nedra delen af Länet, der en någorlunda god årsväxt jemte förtjenster vid Bergverken kunna påräknas, omkring en Soldat, eller något deröfver. är på hvarje hemman indelad. Per Nilsson, som, på grund af upprättad specification, antager kostnaden för hvarje Soldats årliga underhållande till 87 R:dr 42 sk. Riksgäldsmynt, oberäknadt passevolance och beklädnadsmedlen, upplyser derjemte, att det Statssamt Allm. Besa,o Oec.-UtskUtl. N‘o$t. 7 Villebråd och den Fisk, som troligen lockade Lima Sockens första inbyggare att, under ett hardt climat , bosätta sig uppå de långt inpå Sommaren snö- och isbetäckta fjellen, och sorn fordom lemnade tillgångar till de stora Utskyldernes erläggande, nu mera hafva, genom folkmängdens tillväxt och dessa hjelpkällors anlitande, samt genom de Vattenverk, hvilka i senare tider inom Orten anlagts, nästan helt och hållit försvunnit. Det är uppå alla dessa bevekande skäl Motionairen, uppå sina hemmavarande Committenters vägnar, hos Rikets HÖglofl.
Snart ser man nog utanför hennes bostad (Bryggargatan 6) en kö, som kan mata sig med den man i många Ar sett utanför doktor Vesterlunds hus i Enköping. Men nälr hans kö är blandad, är hennes ren, d. v. s. består uteslutande af det kvinliga elementet. Det ser för resten riktigt hemtrefligt ut der uppe i den stora eleganta väntsalen. Nästan alla patienterna ha medfört sina handarbeten, och der stickas, virkas och broderas a f hjiirtans lust under ett halfhögt gemytligt samspråk, medan man vänhr p&amp; företräde. Och vänta får man, hvilket är helt naturligt, då patienterna äro s % m h g a och undersökningen så grundlig. M.en ledsnar man p&amp; att brodera eller prata, går det an att fördjupa sig i studiet af tidningar, tidskrifter och broschyrer, som i mängd belasta det stora bordet midt i salen. Allt emellanat lyfter man ögonen från boken eller arbetet, för att hålla rakning med sina medpatienter angående turen att " g&amp; inn. " et är visst fruntimret, som skall in harnäst? " " Jahan. " Nej, ursäkta ", hörs en röst ur hopen; " jag kom före. Fruntimret stod bara i tamburdörren, då jag gick in i salen. " S % der later det, ehuru ännu i all vänskaplighet. Men snart nog, och för att bibehålla denna, fhr viil en daglista framlaggas, å hvilken patienterna f % anteckna sina namn, i tur och ordning som de komma. Under det man nu sitter der och kantar och håller räkning .med hvarandra, öppnas allt emellanht dörren till doktorns m m p % glänt och en glad röst - doktorns medhjälparinnas - ropar ett uppmuntrande: " Nästa! " patient). nNästan försvinner inom dörrgläntan, foljd af de kvarDagq. lemnades längtande blickar, hvilka tyckas säga: ack, om det snart vore min tur!
Maj:ts Befallningshafvande med oafbruten omsorg, dervid biträdd af underlydande tjenstemän och betjente, hvilkas antal synes vara snarare för litet, än för stort, och torde vid folkmängdens ytterligare tillväxt blifva otillräckligt. 1 afseende på allmänna policen begagnar Eders Kongl Maj:ts Befallningshafvande ganska sällan, och endast vid högsta nödvändighet, rättigheten att utfärda nya stadganden och vitesförbud. Ordning och sedlighet inom församlingarne med hvad mera, som tillhör kyrko-disciplinen eller dermed står i ett närmare sammanhang, vårdas af kyrko-råden och församlingarne sjelfva, hvarvid de byordningar och andre öfverenskommelse!-, som för hvarje ort äro antagne, vinna tillämpning efter omständigheterne. Mängden af föreskrifter i dessa hänseenden ökas dessutom beständigt genom nya socknestämmo-beslut; och det synes nästan som ville lättheten för församlingarne att på sådant sätt och för tillfället inom sig göra författningar uti ämnen, som ofta icke äro tillräckligen begränsade, i vissa fall urarta till en egen, mera nitfull än rättsenlig, lagstiftning. I det hela innefattar delta slags lagstiftnings-arbete en oformlig massa af idéer och förslager, synbart framkomne mest genom intrycket af enskilda eller tillfälliga förhållanden; och besluten, ehuru utmärkande nitälskan för Femärs-berättelse frän Elfsborgs Lu.n. 34 ordning och godt skick, förråda nog ofia en frånvarande bekantskap med allmän lag, likasom saknad beräkning på möjligheten att verkställas.
Öppnades och föredrogos R. H. St:s Revisorers åren 1841 och 1843 afgifne berättelser öfver revisionerne af Banco verket. Den 18 Juli f. ni. R. o. Ad. beslöt, att dessa berättelser skulle communiceras de öfriga RiksStm. Föredrogos och remmitterades till det blifvande StalsUtsk. R. II. St:s Revisorers berättelser, ang:de: l:o Den är 1S41 verkställde granskning af Statsverkets och andre af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning; jemte de i anledning deraf infordrade och till K. M. afgifne und. utlåtanden. 2:o De åren 1841 och 1843 verkställde granskningar af Riksg.cont:s förvaltning och räkenskaper samt Götha Canalbo lags och Malmö f. d. Discontinrättuingars utredning. 3:o De åren 1841 och 1S43 förrättade granskningar af de under K. M:s och Rikets CommerceColl. ställda fonder och medel, jemte bemälde Collegii i anledning deraf till K. M. afgifna und. utlåtanden. II. 11. o. Ad. åtskildes kl. 11 f. m. In fidem protocolli, silbert Munck. Thorsdagcn den 18 Juli 1844. Plenum kl. 10 f. m. Anmäldes och emottogs på vanligt sätt en Deputation från Hederv. RondeSt., anförd af Riksdagsmannen från Orebro län, BondeSt:s Talman vid sednaste riksdag, Anders Eriksson, hvilken yttrade: Då BondeSt. vid början af detta riksmöte, genom oss sine Deputerade, frambär sin vördnädsfulla välkomsthelsning och lyckönskan till fäderneslandets Riddarhus, äro vi förvissade, att II. R. o. Ad. med välvilja och' förtroendo emottager den urgamla Svenska tro, det hje.t,:ga och redliga handslag, som BondeSt. erbjuder det första af sine Medständer.
På grund af hvad jag sålunda haft äran anföra, och ehuru jag på intet vis vill motsätta mig motionens remitterande, anhåller jag, att Utslot, till hvilket mitt yttrande, då remiss beviljas, torde få medfölja, behagade deråt egna någon uppmärksamhet, och, med afseende å ämnets vigt, noggrannt öfverväga, huruvida den föreslagna skrifvelse!] till K. M. kan anses nyttig och lämplig. För min del tror jag det icke, och skulle förmoda att R. Skr icke sakna anledning att med fullt förtroende öfverlemna delta ärende åt K. M:s eget ompröfvande. Delta anförande framkallade många bifallsyttringar. Gr. Anckarsvärd: Jag ämnar ingalunda upptaga de yttranden, som blifvit afgifne emot mina åsigter, i afseende å Frih. Stael von Holsteins motion. Jag anhåller blott, att uti prokt få nedlägga en protest emot den af Frih. Raab emot mig slungade tillvitelse af inkonseqvens. Jag har icke varit lycklig nog, att fatta och förstå det af Frih. Raab förmenta sambandet emellan milt, möjligen för 50 år sedan äfven bittra klander af 1812 års politik, och mina nyss anförda betänkligheter att förhastadt inblanda Sverige uti nu pågående Rysk-Polska förhållandena. Frih. Stael von Fl öistein: Då min motion, som här blifvit föredragen, endast afser att 11. Skr skulle hos K. M. i underd. anhålla, att K. M:s regering ville i samverkan med andra makter, som garanterat Polens frihet, söka att på diplomatisk väg befrämja densamma, så har jag ju härmed icke föreslagit annat än att, om en sådan fråga redan vore under öfverläggning hos de andra makter, hvilka garanterat Wienertraktaten, Svenska regeringen icke skulle undandraga sig att älven medverka tili det ändamål, som dessa kunde hafva för afsigt att vinna. Hvad en sådan öfverläggning mellan dessa magter sedermera kunde leda lill, tror jag hvarken regeringen eller någon annan skulle kunna förutse, men jag anser, att då man på förhand gått in på en traktat, så bör man äfven vara beredd på att infria de förbindelser, man deri åtagit sig.
Götha Hof-rätt » 900: » Hof-rätten (ifver Skåne och Blekinge » 400: —• — och till Krigs-Hof-rätten » 100: tillsammans ll:dr 3,500: — -—- och då, i följd af ofvan omförmälda lönereglering för Revisions-sekreterarne samt lör Hof-rätternes tjenstemän och vaktbetjente beviljade tillökade aflönings-anslag, från lörenämnda expensmedels-anslag jemväl böra afgå de 1,826 R:dr 32 sk., som desse i ljuspenningar nu uppbära, blifver anslaget härigenom minskadt till 15,942 R:dr 3 sk. 6 rst., hvilket belopp likväl, för jemnande af Hufvud-titelns slutsumma, ökats med 1 R:dr 42 sk. 7 rst. Öfriga under denna Hufvud-titel uppförda anslag hafva blifvit uppförde till enahanda belopp, som vid förra riksdagen; Och äro alltså Riks-Statens Andra Hufvudtitels anslags-summor fastställde att, intill dess nästa statsreglering vidtager, utgå som följer: Expedilions-Vtskollels Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o ISS. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den G Sept. 1854. Preste-Slånclet den 6 — -—. Borgare-Slåndet den 6 Bonde-Ståndet den 9 Rikets Ständers underdåniga. Skrifvelse, angående regleringen af ulgiflcrne under lliks-Slatens Tredje Hufvud-Titel.
Stad för åren 1851—1855. 90 Transport 18S 284,813 t. 19 4 50 sk.; underhåll i jernvågarne af broar, bodar, plank och ställningar m. m. 1,5! 9 R:dr 19 sk. 7 rst.; allmänna brunnars och pumpars underhåll 6,897 R:dr 10 sk. 7 rst.; lj k tors underhåll å allmänna platser 802 R:dr 40 sk. 4 rst.; Rirger Jarls staty 10,068 R:dr 15 sk. 7 rst.; reparation å Stadshuset 25,536 R:dr 17 sk. 3 rst. samt Fathurshuset 5,534 R:dr 40 sk.; fisksumpställningen vid räntmästarelrappan 897 R:dr 19 sk. 11 rst.; provisoriskt våghus vid Skeppsbron 882 R:dr 6 sk. samt till nya fängelsebyggnaden 116,406 R:dr 2 sk. 8 rst. Extra utgifter, såsom gatuiyshållning, ved, ljus, papper, så väl till Magistraten, som för uppbörden af intrader, inventariepersedlar, polili-liks begrafning, arfvode» m. m 54,204 2 7 Fångvården: fångförtäring samt andra omkostnader i och förfångvården 12,846 32 2 Allmänna renhållningen af så väl gator och allmänna platser, som afträde» 18,691 43 5 Räntor å stadskassans skuld • 15,728 17 6 Ersättning för det indragna lahnefisket 200 Brandförsäkrings-afgift för stadens fasta egendomar, afskrifne medel 1,737 46 8
Flerstädes räcka Obs och Jenisejs flodområden nästan hvarandra handen genom bifloder, hvilka uppqvälla så nära hvarandra, att obetydliga kanaliseringsarbeten lära vara tillräckliga för de båda flodsystemens sammanbindande. Det samma är äfven fallet med bifloderna till Jenisej och Lena, hvilka på många ställen nästan nå hvarandra, och Lena sjelf är, enligt Latkins uppgift, segelbar från byn Kotschuga till hafvet. Man ser häraf, hvilket utomordentligt fördelaktigt naturligt inre kommunikationssystem Sibirien eger, men tillika att en sjökommunikation mellan detta land och den öfriga verlden endast är möjlig öfver Ishafvet. Det är härpå, som den sibiriska ishafsfartens ofantliga betydelse är beroende. Kan den bringas till stånd, så ej allenast blir Sibirien, med nedläggning af obetydliga kanaliseringskostnader, ett af verldens i afseende å möjlighet till billig varutransport bäst lottade länder, utan det gamla förslaget om en nordostlig handelsväg till Kina kan till och med blifva en verklighet. Om deremot sjöfarten på Ishafvet ej kommer till stånd, så förblir Sibirien ännu länge hvad det för närvarande är – ett land rikt på råvaror, men fattigt på allt som fordras för den trefnad och komfort, som den bildade menniskan i våra dagar svårligen kan undvara. Mången torde tro, att den nuvarande bristen på lämpliga kommunikationer för handeln skall kunna ersättas genom en öfver Ryssland och södra Sibirien framdragen jernväg. Men detta är ingalunda förhållandet. Tvärt om är en sjöförbindelse ett nödvändigt vilkor för att en sådan jernväg skall kunna bära sig. Det kan nämligen aldrig ifrågakomma att på jernväg utföra åkerbrukets eller skogens alster öfver den sträcka af tre till fem tusen kilometer, som skiljer Ob-Irtisch’ bördiga flodområde från närmaste europeiska hamn. Äfven om man antager, att jernvägsfrakten, inberäknadt alla omkostnader, skulle kunna sänkas till 2½ öre pr kilometerton, komme den i alla fall att från Sibiriens sädestrakter till en hamn vid Östersjön stiga till 75 à 125 kronor pr ton.
Majus Nåd. Proposition, JYs 40. Ank. tillpEIxp.-Utsk. d. 9 Febr. 1834, kl. 12 m. Kongl. Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af ett Häradshöfdingen i Öfre Fryksdals samt Öfre och Nedre Elfvedal tingslagers domsaga på lön anslaget qvarnställe; Gifven Stockholms Slott den 47 Januari 4854. Domhafvande!) i ofvanuämnde tingslager, Häradshöfdingen A. J. Pihlgren, som till boställe innehafver Arnäs, ett mantal i Borgviks socken och Grums härad, till hvilket boställe hörer rättigheten att ä en bergholme i Borgviks ström, på ett afstånd af en half mil ifrån Arnäs, anlägga och begagna en tullmjölqvarn med tre par stenar, har uti en af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Wermlands län insänd och förordad skrift i underdånighet anhållit, att då Pihlgren vid sitt tillträde till embetet, enligt lagakraftvunnet beslut, fått emottaga qvarnlägenheten utan åbyggnad, så att fördelen deraf inskränkte sig endast till byggnadsstället och tullmälds-rätligheten, men räntan å de medel, som för uppförande af qvarnhus ålginge, jemte kostnaderna för aflöning åt mjölnare samt underhåll af qvarnen med hvad dertill hörde, skulle, efter uppgjord beräkning, med icke mindre än 430 R:dr R:gs öfverstiga den inkomst, som genom mäldrättighetens begagnande kunde inflyta, det måtte varda Häradshöfdingen Pihlgren tillåtet att till Kungsborgs bruks bolag, hvilket uti samma ström eger tullmäldsrätt för 21 par qvarnstenar, deraf dock endast ett mindre antal begagnades, få utbyta boställets qvarnställe emot vederlag, dels af */36 mantal kronoskatte Gullsjö, Grums socken, dels ock af fri förmälning af ett visst belopp spanmål å de bolaget tillhöriga qvarnar i Borgviks ström.
» Samma holme och närmaste strand af Curland vid Bakhofven 18j. » Hoburgen och Beserhoeft norr om Danzig 31i Gottland åtnjuter ett tempereradt klimat; är dock underkastadt det alldeles egna förhållande, att under stränga vintrar, på en tid af ända till 5 månader, kunna vara afskiljdt från all kommunikation med fasta landet, en följd af öns aflägsenhet derifrån och den under sådana vintrar blifvande myckna drifis, som nästan uppfyller Östersjön. Utom hvad historieskrifvare anföra, såsom inträffadt i en långt aflägsen forntid, är det utan exempel att isen så sammanfrusit, att någon på den kunnat färdas här emellan och fasta landet, utan att behöfva stycketals begagna båt. Under de sednaste 5 åren har kommunikationen med fasta landet varit afbruten vintern emellan 1852 och 1853 från den 25 Februari till den 9 April, och vintern emellan 1854 och 1855 från den 7 Februari till den 10 April. i Enligt geologernas mening består Gottlands grund af sandstensberg, öfverdragna med en kalksterismassa af olika höjd; kalkhällen är på de flesta ställen betäckt af djupare eller grundare jord af omvexlande beskaffenhet; men i allmänhet kalkblandad; endast på sydligaste delen af ön kommer sandstenen i dagen. Öns strander, synnerligast på vestra sidan, äro i allmänhet höga; i de bugter, stränderna bilda med utanför varande grund, äro goda hamnar för mindre fartyg, största delen af dessa hamnar finnas på östra sidan af ön, der äfven tvänne hamnar för större fartyg finnas, nemligen Slitö och Fårösund, samt en god redd utanför Rohnehamn. Landet är i allmänhet slätt; största landthöjden följer i norra delen nära vestra kusten, men drager sig mera midt i landet i medlersta och södra delen af ön. Mindre åsar finnas äfven, hvilka i förening med fördjupningar i marken åstadkomma en mängd träsk och myrer, flera af betydlig vidd. Afskiljda kalkstensberg finnas på flera ställen, ehuru icke af betydlig höjd; de märkligaste deribland äro:
Sedermera förekom och bifölls Utslcs i sednare delen af denna punkt gjorda tillstyrkande rörande beviljande af ett anslagsbelopp utaf 6,000 Rdr Rmt. 21 :sta punkten, ang:ile anslag lill utdelning vid Landtbruksmölen af premier för djur, redskap och ladugårdsprodukter af uimärktare slag; 22:dra punkten. ang:de anslag lill arfvode åt en Agrikultur-kemist samt lill hyra för hans agrikultur-kemiska laboratorium; 23:dje punkten, ang de förhöjning i anslaget lill Svenska Trädgårdsföreningens elev-skola; 24:de punkten, ang;de 3:ne af Hr Osear Schenström och Riksdagsfullmäktige J. M. Lindahl och Guslaf Jansson väckte af Utsk. afslyrkle motioner; samt 25:te punkten. ang:de anslag för upgurande af en allmän plan för vattenledningsarbeten m. m. Dessa punkter bi föllos. Don 24 September. 379 26:te punkten, ang:de anslag lill inköpande af en slam får af Colswolds-race. Uplästes en af Hr af Sillén, Georg And., inlemnadt så lydande anförande: StatsUtsk. har uti Uti. N:o 12C och 26:te punken afstyrkt bifall till anslag af 10.000 Rdr för anskaffning af en Engelsk fårrace, benämnd Cotswolds, sedan sig visat att de som haft kontrakter om Schäferier af åtskilliga andra utländska fårraoer dem upsagt och fåren måst på auktion försäljas. För min del biträder jag desto heldre Utslcs afstyrkande, som Utsk. säger: »Aldraminst svres Staten böra underkasta sig vidare upoffringar för detta ändamål (färskötselns förkofran) då r Utskrs tanke saken i allt fall bäst befrämjas derigenom, att denna industri öfverlemnas åt den enslcilla omlankan;» och denna Utskrs tanka fullkomligt öfverensstämmer med den åsigt jag hade äran yttra, då frågan om inrättande af Landtbruksinstitut på Alnarps kungsgård första gången hos II. o. Ad. förevar. Hr Åkerman: