Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och på qvällen, när Kurt och hans syster gått, väckte hon ett oerhördt jubel genom att i yster uppsluppenhet börja härma en känd hufvudstadspredikant. Först messade hon med hufvudet andäktigt lagdt på sned, och sedan steg hon upp i en stor ländstol och började der, medan Valborg och Sara lågo dubbla af skratt, en salvelsefull kolportörspredikan till en af det gamla testamentets mera burdusa texter om kärlek och äktenskap. Ett sommarlifs obekymrade dolce far niente med dag, som kommer, och dag, som går, i samma sorglösa enahanda, ett sommarlifs helsogifvande stillhet, som skänker tankar och känslor af natur, medan det blå fästet tindrar mot en som ett djupblått jätteöga bakom löfhvalfvens frodiga grönska, och sol och skuggor i dallrande spel vexla öfver fjärdens krusiga småböljor, i skogarnes doftande, svala salar, på krökande gula landsvägar och flacka marker, som förtona i fjerrans aflägsna ljusblå, ett specifikt stockholmskt sommarlif med pipande ångbåtar och vimplade kuttrar, med otvungenhet till middagen och sällskapslif och allt det andra, ifrån den stund husfadern med middagsbåten anländer ifrån staden, ett muntert sommarlif på grosshandlar Alms villa »Capri», belägen på en grönskande skärgårdsö ... Grosshandlar Alms arbetsrum i staden omtalades allmänt med stort beröm, men det han hade i sin sommarvilla var också det inredt med välberäknad lyx. Medan det förra hade på en gång något af en vetenskapsmans lärda värdighet och en konstmecenats stilfulla komfort, ville det senare gifva bilden af en man, som intet högre önskade än att få lefva i fred som en välbestäld landtjunkare, men tyvärr ända ut i sin landtliga fristad förföljdes af sina tyngande pligter som stor börsoch kommunalman.
Nyttan af detta stora vägarbete blifver fördubblad genom föreningen emellan Sverige och Norrige; tillfällen beredas till flera Communications vägar, begge Rikena emellan, hvaraf den emellan Trondhiem, Levanger och Jemtland, isynnerhet är af stor vigt.' Planen dertill är redan under beredning. Dess - Den 7 Mart, i .j g Dessutom liar Kongl. Maj:t, utaf den Nionde Hufvud-Titelns Medel, lemnat understöd till åtskillige Odling,sföretag, dels åt Hushålls. Sällskaperna i Örebro, i Kronobergs och Cal-' mare Dan, dels till Arbetsinrättningar i Upsala och i Norrbottens Län, samt i Uddevalla Stad' dels till anläggning af en Canal och Sluss emellan sjöarne Lönn och Ahlqvittern, dels till större Mossors utdikning, samt ändtligen har till några Bruksoch Fabriks anläggningars underhåll åt enskildta lemnats lån, emot nedsatt renta och, bestämda återbetalnings-villkor. De för dessa särskildta, behof anslagna summor utgöra tillsammans ett belopp af 65,500 Riksdaler, hvilka således till Näringsflitens och' nyttiga odlingars befordrande blifvit använde. För ått uti en af Naturen föga gynnad Provins gifva ökade tillfällen till arbetsförtjenst och utkomst, har, vid Gårdsby i Kronobergs Län, ett Institut till danande af Elever för Linodling och förädling blifvit anlagdt, hvarvid Pensionerna för ett visst antal Elever, jemte några andra kostnader, blifvit af Stats-Verkets Medel bestridde. Detta Institut, som lofvar att för denna och kringliggande Landsorter blifva af en välgörande verkan, har jemte ett, af särskildta medel, beviljadt Lån, sedan början af dess inrättning blifvit årligen understödt, med en summa af 1 500 till 2000 Riksdaler, och detta understöd har nyligen, i anseende till Varuprisernas stigande, blifvit ärt vidare utvidgadt.
Jag känner ingen längtan efter bref, ännu mindre känner jag någon lust att skrifva till honom. Jag kan föreställa mig att han kan tycka det käns godt att skaka gamla namn af sig, åtminstone för någon tid, och jag känner icke längre någon harm deröfver. Flyg du så långt vingarna räcka, jag skall inte förtryta! Det var bara den första tiden, innan jag fått det klart för mig, som jag var så uppretad öfver sättet. Men det är ju inte så dumt när allt kommer omkring. Jo, dumt var det, d.v.s. tölpigt, men god verkan har det gjort. Efter all förargelsen har det nu kommit en bondtrygg likgiltighet, som jag tror kan räcka hur länge som helst. Den kom i går. Om af det vackra vädret eller af Gustafs bref skall jag lemna osagdt. Det är löjligt att skrifva till dig om likt och olikt, gamla bok, det är komiskt att skrifva om och om igen det jag sagt dig tusen gånger. Men det är som en menniska att tala med. Och nu måste jag tala mycket med dig, ty nu har jag ju ingen att skrifva alla stämningar till. En sådan vårdag i dag! – fin och aningsfull. Naturen står och väntar. Allt tycks stå stilla. Det är icke klart, men himlen är mulen på ett sådant egendomligt sätt, det är liksom en hvitgrå, metallisk blankhet. Och icke en vindpust rör sig. Det är tyst. Jag hör icke sparfvarnes qvitter, och när tuppen galer är det en gång emellan med långa tider af tystnad, och det ljuder så långt borta, så beslöjadt, att jag knappt tycker att det är mitt öra som uppfångar ljudet. Jag har gått och vankat derute i mina egna tankar; i hela min kropp käns icke en smärta eller ett obehag, ett stilla välbefinnande har insvept hela min varelse liksom i en mjuk, vid kappa. Sådana dagar bör man minnas, ty det är så ofta man lider och klagar, eller om det icke är så ofta, så är man dock så böjd att minnas just det. Och det är orätt emot tillvaron, det är en småsinnets otacksamhet, att knota när man gång på gång får famnen full af rikedomar. Som nu idag!
Qlt någon mi§nöj'b meb bom, forn af $årab6# ^kt ©tjne# eller Dcåb# (!ufmu#9Rått gifven år, i mål om npbtjggnab, betota, manbåfb eller farbag mib af# odj tilltråben eller elje(f, å^rono# eller anbra publifa Remman, d\ung5# eller kung&dabugårbar, ganböböfbinge#9cefibencebt^/ flW*1 öntra kronans lå# genbeter, ebvab be åro till inbelningar eller till bovallen för vifja ^rnbeff# 88 od> $/enffemån, elfer liff milöa (Tifteffer anflagne, effet mot arreitbe elfer armorlebe», åt enjTiföe upplåtne, ingifme fine befmår berofmer till £of#9vått, inom ^alften af ben tib, forn för lagmabba faferS fullfoljanbe ifrån gagtnanS# od) fKåbflufmu#3vått flabgab år. Sfr ben flaganbe till erfåttning eller böter båmb, foge rnib fina befroar bargen berfore aftmånne meberbåftige mån. <2Bill någon fjoS konungen fora flagan ofmer £of#9tått$ beflut i bplifa mål, gore bet, genom befrodr, forn bora ingifmaé inom ^alften af ben tib, forn i 30. $ap. 9. §. j. mom. 5Råttegång$*S8alfen fiabgaö, och fullgore bertoib bet, forn uti r8. S. af famina kapitel finneg foreffrifmet. $)?eb fullfoljben af tmifier emel# lan innehafware af boffållen, eller anbra publifa Remman, å ena, och bera© fanbtbor å anbra ftban, förfaren efter allman gag. 0. 80.
Väl liar det anmärkts, att allmogen, vid sine besök i städer ne, der bränvinssupandet i allmänhet mindre än pä landet aftagit, befunnits mera än förut af starka drycker berusade, men om orsaken härtill, såsom man förmodat, bör tillskrifvas den omständigheten, att bränvinssuparen, icke anande den verkan, som bränvinets ökade styrka medförer, förtärt det mått, han förut varit ian att. inlaga och derigenom försatts i ett tillstånd, som lian ofta sjelf icke önskat, har man anledning hoppas, att. detta missbruk af bränvinet skall vara snart öfvergående. Dä det emellertid med temmelig visshet kan antagas, alt de sednare årens höga bränvinspriser utgjort den hufvudsakligast tvingande orsaken till det så hastigt minskade förtärandet af denna dryck, vöre det önskligt, att lagstiftningen i den började rigtningen fullföljde sitt verk, som, på ett nästan oförväntadt sätt, visat sig medföra så lyckliga följder. Anstalter för rofdjur* ulödande. På grund af den ännu gällande öfverenskommelse, som i föregående underdåniga berättelse är vorden omförmäld, hafva premier för dödade vargar och lodjur blifvit utbetalde. år 1851 380: » 1852 180: » 1853 *246: 32. — » 1854 ‘240: » 1855 53: 16. — Summa 1,(00: Försäkringsanstalter. Länets brandstods-bolag, för hvilket Eders Kongl. Majit den 23 Februari 1844 i nåder fastställt reglemente, vinner med hvarje år större förtroende. Ansvarighetsbeloppet, som vid slutet af räkenskapsåret 1850 utgjorde 13,897,800 R:dr, har, enligt den berättelse, sorn revisorerne af 1855 års räkenskaper meddelat, vuxit till den betydliga summan af 19,012,540 R:dr.
Men här anhåller jag att få relevera det misstag, som af en värd talare blifvit begånget, då han ytt rat, att några fregatter, placerade emellan Dalarö och Landsort, då vår flotta vore sysselsatt på ett annat ställe, skulle kunna tillintetgöra den inre färden, som emellan begge håfven vinnes genom Götha canal. Så är verkligen icke förhållandet. Communicationen emellan Götha canal och Stockholm passerar icke Dalarön eller Landsort ; den går till större delen genom skärgården. Det är den lilla obetydliga vägen öfver Bråviken, som är öppen, och det skulle otvifvelaktig! icke vara svårt att, ehuru med en liten omväg, undvika den öppna sjön genom att hålla sig till de bå da stränderna af Bråviken. Vägen blefve något längre, men communicationen lika säker. Om en fiende skulle kunna förhindra elen, så nödgades lian bemäktiga sig någon 22 H. 44 346 Den 24 Mars e. m. punkt på vägen och befästa sig der för att derigenom afbryta communicationen. Kan man länka sig delta, så kan man också tänka sig möjligheten att en fiende kunde bemäktiga sig vid Mälaren någon punkt, som af bröt communicationen och befästade sig der. Det afgifna kostnadsförslaget lärer uppgå till 4 millioner r:dr. Man liar ansett att med den erfarenhet, som nu är vunnen, så bör detta kostnadsförslag kunna anses tillförlitligt. Uti detta hänseende vill jag medgifva, att, efter erfarenheten vid Götha canalbyggnad, bar för de efterföljande Ströms och Trollhätte canalerna kostnaden relativt blifvit mycket säkrare beräknad än för Götha canal, d. v. s. med' afseende på hvarje slags arbetes relativa kostnad, under förutsättning af dess beskaffenhet enligt uppgjord beräkning. Men det är ännu ett annat slag af kostnader, som man med yttersta grad af skicklighet ej kan vänta sig med säkerhet beräknad, såsom beroende af en fullständig kännedom af localen. Den är icke möjlig att utreda, förrän arbetet är fullandadt.
Huru mänga Capcllaner, Länsmän, Krono - Bckjenter, Under - Officerare, Officerare och Civile Embeismäa finnas icke i Riket, som ej äga Boställen eller hafwa Jordbruk. Skola desse wara stängde frän en frihet, som man kallar all - 404 Den 14 September. allmän, och som sä märkcligen ökar Kronans inkomster? Om desse finna bättre fin räkning att köpa Dränwin, än sjetfwe bränna, upphör en sädan bränning af fig sjelf; men desse hakwa ock kreatur att underhälla » och äro i behof af denna wahra. Utom detta gifwas mänga Bruk, mänga Qwarn-ägare och Mölnare, som icke hafwa Jordbruk. Skall Kronan derföre af dem förlora sin inkomst, och de ej aga frihet bränna? B ukSrörclscn fordrar nödwändigt denna wahran, och Mölnaren mä ju äga rätt förädla fin Säd, sä wäl som Jordbrukaren. Ett Bruk eller Factorie, som har wänga Arbetare, Smeder, Kohlare re.; men kanske blott 4 dels mantal Jord, skall det dä blott skatta för denna lilla Jord och bränna iner än mänga hela Hemman ? Disse Bruksoch Qwarnegare böra som fria undersätare äga rättighet bränna och skatta i den mohn de äro skattlagdt efter Hemmansränta , esser som de äga rösträtt wid Prästwahl, där Härdar, Hamrar, Masugnar, Qwarnar ha ett wisst hemmantal och tyckas derefter böra fä bränna och skatta. Jag ser ock ingen förlust, utan twärtom en winst för Kronan, om alla Städers Jnwänare, äfwen ! Stockholm, Götheborg och Carlscrona, äga frihet bränna till sitt behof, dä blott inga korporationer eller enssiltas stora Bränneri-Jnrättningar tillära-.
Kronans lius, utan endast utrymme för strandports*-vakten, rådhus samt sjukhus, hvaremot staden bekostat en stallbyggnad för en uppgifven summa af 44,000 b:dr, men hvilken, efter hvad Magistraten tillkännagifvit, kan åt Staten upplåtas för 35,000 R:dr, som år 1827 blifvit begärdt; att, enligt MagisLratens i Landskrona tillkännagifvande, staden skall genom sine privilegier vara befriad från inqvarterings-besväret; men ut* gör dock service dels in natura dels med penningar, utan att annan upp.* gift derom är lemnad, än att den utgått till det i sammandraget uppförde belopp; och eger Kronan å stället, serdeles efter Kongl. Maj:ts Eget värfvade Regementes upplösning, öfverflöd på byggnader; att uti Helsingborg, hvarest någon inqvartei ingstolag icke uppbäres, skulle inqvarleringeu utgå in natura, men lärer dock vara liqviderad med contant 1,728 R:dr, hvartill komma stallhyra för fem hästar, arfvode för inqvarterings räkenskapen samt räntan å 2000 R:dr, som staden skall förskjutit till inköp af ett Kronans magasinshus, hvilket deremot nu på Stats-Verkets bekostnad blifvit till Husar-stall inredt och underhållet; utgörande beloppet häraf 233 R:dr 16 sk., eller, tillhopa med förstnämde summa, 1,961 R:dr 16 sk. Några contract om inqvarteringS-vilkoren äro icke afslutade, och önskar staden att få öfverlåta stallen till Kronan, emot återbekornmande af förenämnde 2,000 R:dr; att uti inqvarterings-utgifterne för Y tad inbegripas dels en de förra åren till och med för år i831 uppgifven betydlig ränteoch capital-afbctalning å stadens skuld lill Riksgälds-Contoref, för lån till stalloch casernbyggnad, dels ock utbetalningar för reparationer å husen jemte redogöra re-arfvode.
Sept. 2 A. P. 79, 90. ■— om Portofrihet för RiksStåndens Protocoll och Bihanget dertill vid innevarande Riksdag. Aug. P. 191, 339, 4°7* — om Umeå och Luleå Städers befrielse från de med Tullkamrarnes underhållande förknippade afgifter. Aug. P. igi, 889, 407. —. i anledning af Konungens Proposition, angående extra Grufvehjelpen i Stora Kopparbergs Län. Aug. P. 735. Nov. 2 A. P. 681. S98 Statsoch Bevillnings-Utskottens Betänkanden, Memorial och ProtocolIsUtdrag: om Krono-utskylders liqviderande medelst så kallade coupons. Aug. P. 735. Sept. P. 22, gg ■— angående Krono-ulskyldernes erläggande in natura, samt nedsättning af Bevillningsprocenten å fastigheter inom Blekinge. Aug. P. 735. Sept. P. 8, gg—• angående en af hvarje mantalsskrifven person, årligen intill nästa Riksdag utgående afgift, till Veneriska smittans hämmande. Aug. 2 A. P. 3yS. Dec. 2 A. P34. — i anledning af återremiss uti frågan om redovisning för tryckning af handlingarne i Bevillningsfrågan vid 1815 års Riksdag. Sept. P. 36p. —» i anledning af väckt fråga om alla Tullumgälders liqviderande i Svenskt mynt. Sept. 2 A. P. 4oi. Oct. P. 55. Oct, 2 A. P. 13, 106. — i anledning af anmärkningar vid Utskott tens Betänkande, om Extra Grufvehjelpen i Stora Kopparbergs Län. Nov. 2 Å. P. 681. w angående Postfrihet för utkommande Tidningar, och deras förseende med ChartasSigillatceStärapel.
Till stöd för återremissen, är af någre ledamöter anfördt: att, enär, uti det nya Lag-förslaget, frågan om Domstols-Inrättningen och upphörandet af alla såkallade fora privilegiata förekomme, nu vore för tidigt antaga, hvad Betänkandet åsyftade; att den af Utskotten föreslagne reform vore onödig, emedan i de mål, som orsakade de fleste lagsökningar, eller angående Disconl-rörelsen, rättigheten till forum privilegiatum icke begagnades, och skadlig, såsom vållande icke allenast omvägar och besvär för Banken, ulan äfven, serdeles i och för de många små fastighets-lånens bevakande och utsökning, oberäkneliga kostnader; att Rikets Ständers Bank icke kunde jemföras med en enskild person eller Corporation, emedan Bankens förlust drabbade hela samhället; att sådane prerogativ, hvarigenom Bankens fördel och säkerhet företrädesvis befrämjades, destolieldre borde densamma förunnas, som hvarje enskild blefve af dem i sin nion delaktig, och det vore så mycket viktigare, alt icke ifrågavarande, redan medgifne., förmon Banken beloges, som den nuBih. till R. S. Fröt. 1840 och x84 *• 4 Sami. 2 Afd 29 Haft, 2 Stats-, Bancooch Lag-Utskottens Memorial, JV:o isg. mera efter realisationen icke undandroge sig att fullgöra sina förbindelser; samt att, på desse nu anförde skäl, Rikets Ständers Bank och Riksgälds-Contor borde vid deras privilegierade forum fortfarande, såsom hittills, bibehållas.
— 5 Korinter 1 skålp. — 9 Korkar, skurna, utan beslag, äfvensom korksulor — 15 med beslag 1 skålp. — 50 Korkbark Fri. Kort, Spel. 1 gross. 18 — Anm. Om hvad i afseende å korten vidare är att iakttaga, innan dc till egaren utlemnas, är särskildt stadgadt. Kransögon; hänföras under Apotheksvaror. Kreatur, alla slag Fria Krinoliner, förfärdigade af fjedrar, med tråd eller garn omspunna eller omväfda och sammanhållna genom vidsydda band, förtullas såsom „Kläder“ af baud; äro ■ ■ i : ■ \ de af tyg, försedda med fjedrar, tullbehandlas de såsom „Kläder“ af det tyg, hvaraf krinolinen består. Kristallarbeten; hänföras under Glas, andra slag. Krita, hvit, och Kritsten, omalen Frimalen 1 centner — 20 röd och svart 1 skålp. - 2 pastellkrita 1 skålp. 10 infattad; tullbehandlas såsom Blyertspennor. Krokar, till fiske 1 skålp. 15 Kromsyradt Kali; hänföres till Färger, ej specificerade. Krukmakarearbeten, ej specificerade: oglaserade och omålade 1 skålp. 3 Bih. till B. Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. R:dr öre Krukmakare-arbeten, ej specificerade: 1 skålp. 10 glaserade eller målade, äfvensom terra cotta och terralith — burkar och krus, på hvilka varor inkomma och som icke enligt särskildt stadgande i taxan inbegriFria pas uti vigten för tullberäkningen Krut och s. k. patroner 1 skålp. — 5 Kratz; se Tester. Kubeber; hänföres under Apotheksvaror. Kulör eller s. k.
Föredrogos Banko-Utskottets Memorial: N:o 58, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut öfver Utlåtandet N:o 44, Voterings-propositionen godkändes i samt N:o 60, med förslag till ett lättadt sätt för inbetalningars verkställande å Bankens fastighetslån m. m. bifölls. S. D. Lag-Utskottets Betänkande N:o 30, i anledning af väckt motion om rätt för part att återfå till Öfverrätt ingifne handlingar, bifölls ; Betänkande N:o 31, i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Förordningen den 29 Julii 1812 angående åtskillige omständigheter, som böra iakttagas vid ändrings sökande i Konsistorii utslag, bifölls; samt Memorial N:o 32, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 24, öfver Kongl. Majrts nådiga proposition, angående ändring för vissa orter af stadgandet uti 20 kap. 6 § Byggninga-balken samt Kongl. Förordningen den 3 September 1755, om tiden, då dammlucka skall vara öppnad. Ståndet lät bero vid Medståndens beslut i afseende å Betänkandet N:o 24 och lade nu föredragna Memorial till liandlingarne. S. D. Föredrogs från Vällofl. Borgare-Ståndet ankommet Protokolls-utdrag, derigenom Ståndet blifvit inbjudet att med bemälde Stånd sig förena uti dess fattade beslut rörande anslag till Stockholms Navigationsskola. 382 Prof.-Utdrag den 15 Juli 1851. Ståndet, som vid föredragningen af Stats-Utskottets Memorial N:o 217, förklarat sig vidblifva sine vid statsregleringen fattade definitive beslut och godkänt de af Utskottet föreslagna voterings-propositioner ansåg den nu föredragna inbjudningen ej föranleda till någon Ståndets åtgärd. Den 15 Juli. Frän Häglof. Ridderslcapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets den 12 dennes på bordet lagda Memorial.
Under på helt kort afstånd från det verkliga torget i af ungdom och lif, som korsade deras enforporträttet står den vackra läderskärmen, ej långt Stockholm. Men så kommer man tillbaka från sin miga, uppoffrande bana. därifrån hänger den konstnärligt utförda altarduillusion och sänker blicken med en känsla af detta ken, ytterst på denna vägg den egendomliga kanvemod, som endast den kan förstå, hvilken är långt från fädernejorden och ett ögonblick har drömt sig nan af koppar med sina tillhörande bägare och bricka. Mot vänstra fondväggen äro placerade hemma igen. Men den sänkta blicken möter och upphängda en mängd beundransvärda saker, Beskows ståtliga sköld — ett poem i stål — och hvilka det dock skulle blifva fåfängt att här uppSveriges stolta minnen ända från den ' gråa fornräkna hvar för sig. 1 en liten rikt skulpterad tiden fängsla oss nu, gripande oemotståndligt. Här Så hände det en vacker afton, att nar syster portvakt öppuade lör den hemvändande, var hon ej ensam, utan åtföljd af en smärt, elegant ung herre, B o m ridderligt förde hennes hand till sin mörka mustasch och utbad sig tillåtelse att efterhöra hennes befinnande nä- sta dag. Följande morgon, ' när den unga oskulden slår upp sina ögon, uppgifver hon ett rop af hänryckning, griper en praktfull rosenbukett och läser rodnande namnet på det medföljande visitkortet. Nu kan den leende och ifriga syster portvakt ej hälla sig längre i ro, hon sätter sig på sängkanten, frågar och frågar. Ja, mycket riktigt: buketten är från den mörke unge herren, den ridderlige kavaljeren, bekantskapen från gårdagens fest! Och nunnorna le och hviska och hota med fingret åt den intressanta lilla yrhattan, där hon dansar förbi, leende och lycklig. Ett par dagar gå, så kommer åter syster portvakt farande in i rummet med en föga värdig ifver: » Han, den mörke, är der r.ere i samtalsrummet och frågar efter fröke::! » nära tillhands för hvarje " Några ord från en skolkateder., kista, de smakfullt ordnade profven K. Fr. Karlson hemmen och mödrarna, svenskt Idun, Florentin 8 20 öre i frimärken Iduns expedition, Stockholm.
St. fästade vid anslaget för landlbruksskolor i södra Sverige, var, att en egendom af 20,000 r:drs värde skulle af enskild man eller korporation lemnäs till landtbruksskolans disposition och då skulle ett anslag af 1000 r:dr dertill få begagnas. Således visar sig derutaf att de lägre skolorna i södra Sverige, hvarom nu är fråga, äro inrättade på enskildta egendomar af något betydligare värde. Man kan icke förvänta i Jemtland att en så beskaffad egendom der skall för ändamålet uplåtas. Åtminstone har det varit Utsk:s mening att sådant icke vore att förvänta och att således en sådan och på samma grunder inrättad landbruksskola, som de i andra provinser befintliga, icke vore för nämnde län lämpligt, utan att der måste det snarare komma i fråga en på samma sätt som vid Ultuna inrättad landtbruksskola, nemi. så att Staten inköpte en egendom, som ansågs lämplig för skolan, hvilket här säkerligen vore det rälta, ilo Den 2i April. om man skulle kunna vänta sig de följder, som man önskar. Om man deremot endast anslår 2000 r:dr och inga andra anstalter från Statens sida vidtagas, så blir detta anslag af ingen nytta eller åtminstone af högst ringa gagn. Det vore bortkastade penningar. Här är sadgt, alt de kunde användas för en lärares lokaliserande i Jemtland, för att göra sig underrättad till en början om serskilda naturförhållandena der innan undervisningen skulle begagnas; men det torde vara gifvet att om penningar anslås till en landtbruksskola, så kunna de icke användas på annat sätt än vid en sådan och ej till respenningar. Det är äfven sagdt, att man skulle använda de första årens anslag till anskaffande af malerialier. Detta vore alldeles ändamålslöst, om man icke förut har undangjort hvad som behöfdes förskolans inrättande och nödiga byggnaders upförande. Sådant skulle uptaga många års anslag af 2000 r:dr. Emedlertid då flera af R. o.