Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Pellerins Christiania Grädd-Margarin Guldmedalj vid Stockholmsutställn, 1897. Guldmedalj Bergen 1898. A l l m. K o n t o r: 99 SKEPPSBRON 99. A l l m. Försäljning: B STRANDVÄGEN B. Rikstelefon 22 S *. A l l m. F i l i a l: 1 PARMMÄTAREGATAN 1. D A L Å B O. Öppet från 10 juni. Sjukgymnastik, elektricitet, vattenkur m. m. L ä - k a r e: D:r A. H I L L E R, adr. till 10 juni Floragatan 10, Stockholm, därefter Dalarö, D:r B. A U R E L I U S, adr. Dalarö. Upplysningar om rum och prospekt på begäran under adr. Badhusstyrelsen, Dalarö. G. 80745) I s m a k som finaste bordssmör. Tillverkad under statslig kontroll. Pasteuriserad grädde O ch m j ö l k. Bakteriologisk undersökning af råvara och färdigt fabrikat. Högsta kvalité är märkt S. O. M. i stora röda bokstäfver å lådan. Generalagentur och nederlag i Stockholm hos EKSTRÖM &amp; HOFLTIND, Skeppsbron 24 i L a n n a s k e d e o c n B4^,d.£txxt3t£tlt Högt och vackert läge i skogrik trakt å det Småländska höglandet. Öppen 1 Juni — 1 September. Läkare D:r Olof Sundell, Hvetlanda. Begär prospekt från Kamrerarekontoret, adr. Lannaskede brunn. (G. 79153) Via fl. e M. FL. j ÅRS UTSTÄLLNING MED \ [FÖRSDLJES I VARA BUTIKER E 8 Kegeringssfeitan E: — " Veeterl&amp;nggateiia A. T. Z le E A. T. § SAMT HOS ALLA FINARE PARFYMHANDLANDE I RIKET. Guldmedalj MALMÖ 1896, L^tti Stockholm 1897.
Lagerbjelkes anmärkn., ansåg sig böra nämna, att ehuru H. Ex. hade upfattat R. o. Ad:s svar såsom jakande och äfven tillkännagifvit det, hade likväl icke R. o. Ad:s beslut blifvit med klubbslag befästadt innan Frih. Cederström begärt ordet. H. Ex. Hr Frih. o. Landtnäs härefter gjorda hemställan om R. o. Ad. ansåge atti följd af det nu fattade beslut, BorgareSt:s inbjudning, såvidt den rörde 2:dra punkten af Utsk:s mern. icke erfordrade serskild åtgärd, besvarades med ja; men då sedermera II. Ex. yttrade att enahanda förhållande syntes förekomma i afseende på Gr. Lagerbjelkes förslag, anmälde sig och anförde Frih. Palmstjerna: Som Gr. Lagerbjelkes förslag till inbjudning i afseende å 2:dra punkten äfven innefattar en fråga som först uti nästföljande punkt blifvit till Ständernas pröfning öfver - C30 Den 1 September. lemnad, får jag vördsamt anhålla, det Hr Frih. o. Landtm, behagade upskjutä alt framställa propos. å Gr. Lagerbjelkes förslag till inbjudning i afseende å denna del af ämnet, intilldess 3:dje punkten blifvit föredragen och pröfvad. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Då Utsk:s inbjudning i denna del går ut på alldeles detsamma, som Gr. Lagerbjelkes inbjudning. och jag icke kan föreställa mig att inbjudningen är kraftigare då den kommer ifrån Gr. Lagerbjelke, än då den kommer ifrån ötsk., kan jag icke annat än finna det vara fullkomligt konsequent alt sedan man lagt Utsk:s till andra RiksStänd stälda inbjudning till handlingarne, man äfven pä samma sätt förfar med Gr. Lagerbjelkes förslag till inbjudning. Det kan svårligen vara lämpligt alt de andra Stånden få 2:ne inbjudningar i samma syftning; och således skulle jag tro, att man, utan alt på något vis förringa verkan af det beslut, R. o. Ad. vid föredragningen af 3:dje punkten kan komma att fatta, kan lägga Gr.
Följande väg-anläggningar och förbättringar komma att under innevarande år påbörjas, likaledes med bidrag af allmänna medel, nemligen emellan Wanneberga, Sösdala och Röinge gästgifvaregårdar med anslag af 23,566 R.dr 32 sk. samt emellan Röinge och Tyringe gästgifvaregårdar och vidare till Norra Asbo härads gräns med anslag af 7,200 R:dr. Utförandet af dessa arbeten är öfverlagd af tre särskilda bolag. § *■ 1Politisk Författning. Kammarverket. I följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse den 11 Maj 1835, angående de i ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling samt i sammanhang dermed utfärdade författningar, hafva persedelräntorna inom Länet blifvit förvandlade i spanmål och penningar; dock är Landshöfdinge-embetet icke nu i tillfälle att afgifva redogörelse huru denna förvandling utfallit, helst fögderiernas special-räkningar ännu ej inkommit. I öfrigt torde, såsom under sistlidne fem åren timade förändringar, här böra anmärkas att 14j5 ®|-i-dels hemman, 61 hela och 2 halfva fisken blifvit till skatte försålde, deremot ett halft mantal n:ris 1 och 2 Hålshult, jemlikt Eders Kongl. Majits nådiga dom den 6 Dec 1855, återgått frän skatte till krono; att hemmanet N:o 4 'A mantal Mjölkalånga, till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref den 15 December 1853, upphört att vara bohemman för häradsskrifvaren i Östra och Vestra Göinge häraders fögderi, samt att 144 jordlägenheter, 2 fisken, 38 nya qvarnar, innehållande tillhopa 72 par stenar, och 3 grynverk, samt 29 par stenar och 12 grynverk, inlagde i förut skattlagde qvarnar, undergått skattläggning. Beträffande skiftesverket, så hafva de fleste af länets större byar och samfälligheter undergått eneller laga skifte.
Gr. De la Gardie, Axel, och N:o 2287 Hr af Rolen, Joh. Samuel, Den u Februarii f. m. N:o 4gGr. Frölich, Gustaf, och JX.-q 2298. Hr af Billbergh, Joh. Peter; i Lag-Utskott-et: efter N:o 2219. Hr Rothoff, Birger Fredr., N:o 1372. Hr Silfverstråle, Gustaf; 1 Allm. Besvärsoch Oeconom i-Utskottet; efter N:o 117. Gr. von Stedingk, Fullm. Frih. Cederström , Jacob, och N:o 4^6. Hr Aminoff, Joh. Fredrik. Frih. Beckfriis, Corfitz, och N:o 20J2. Hr Hultenheim, Fullm. Frih. Hermelin, August; i E Hr Edelstam, Fabian, N:o >476. Hr Riben, Carl Wilhelm; i Rid dar husXJtskottet: efter N;o i55. Frih. Stael von Holstein, Fabian Wilhelm; N:o 844. Hr Tigerklou, Fullm. Frih. von Friesendorff, August, samt A:o ig3i. Hr von Echstedt, Carl, ]V:o 47^- Hr Printzenskjöld, Garl, N:o 780. Hr Klingenstjerna, Fullm. Frih. Stjernstedt, Lars, och ]\T:o 1760. Hr Reutercrona, Fullm. Gr. Ridderstolpe, Fredr. Ulrik. Hr af Billbergh, Joh. Peter: Ehuru obehagligt det för mig är att icke vara i tillfälle att motsvara det förtroende, hvarmed jag blifvit hedrad, måste jag dock förklara, att det nu ej är förenligt med min tjenstebefattning; och får jag derföre afsäga mig detsamma. Hr Riben, Carl Wilh.: Den plats i R.
Utskottet har ej eller kunnat undgå fästa uppmärksamhet dervid, att, då, genom förslagets antagande, den allmänna grunden för räntans beräknande till fem eller sex för hundrade skulle bortfalla, tvister och oenighet sannolikt skulle yppas, i afseende på den förvaltning af andras penningar, som är åt förmyndare, cassa-föreståndare eller enskildes ombudsmän anförtrodd. Af dessa skäl tillstyrker Utskottet vördsamt, att ifrågavarande motioner ej måtte bifallas. Stockholm den 20 Augusti 1840. Reservation af Herr Ekholm: ”Emot Höglofl. Utskottets beslut att bibehålla lagbuden för viss ränteberäkning, nödgas jag reservera mig af följande skäl. Med penningar förhåller sig, såsom med andra varor eller bytesmedel; tillgång sänker, men brist förhöjer deras relativa värde. Allt måste gälla, hvad det kan. Konstlade medel lill skapande af ett annat förhållande åstadkomma Bih. till R. St. Prot. 184.0, 7 Sami, 1 Afd, 30 Haft, 3 18 Lag-Utskottets Betänkande, N\o ll4> endast väsendtliga olägenheter inom det industriela lifvet. Olägenheterna af en bestämd räntefot hafva i vårt land ibland annat uppenbarat sig sålunda, alt räntan i det hela förblifvit oföränderlig och drygare, än uti flera andra länder, till stor mehn för all industriel förkofran. Detta onaturliga band på penningerörelsen, alla näringars häfstång, har i sin mon hindrat tillflödet af capital, så att man föredragit att hålla dem stående, ehuru liflighet i handel och näringar ovillkorligen fordrar rörlighet i penninge-circulationen. Vidare hafva dessa bestämmelser varit vanmägtiga att, livad man åsyftat, hindra det förhatliga ockrandet. Dagligen ertappar man bedröfliga bevis på tillvaron af denna handtering. Den till och med frodas i trots af lagens bokstäfver, hvilket bekräftar den erfarenhet, man redan eger, om olämpligheten och skadan af orimliga lagbestämmelser.
Beklädnad till stallbetjeningen Reseoch traktamentspenningar Skrifmaterialier och expenser, ved m. m Byggnader och reparationer Inköp af foder Dito af inventarier och förbrukningspersedlar Kronoutskylder m. m Medikamenter Diverse utgifter Afskrifning • 30,726: 80. Balans till år 1861: Enligt den af Inrättningens styrelse afgifna berättelse, hade antalet af stuteriets hästar, vid revisionsårets början utgörande lil, ökats under årets lopp med 11. Deremot blefvo 17 hästkreatur försålda samt 3 för ålderdom kasserade och dödade, så att vid årets slut hela antalet utgjorde 102, af hvilka 35 voro beskällare, 21 moderston och 46 unghästar i olika åldrar. Af ofvannämnde 35 hingstar qvarstodo likväl endast 15 vid stuteriet och af de öfriga hade utplacerats 16 inom de Skånska länen, 2 i Halland och 2 i Östergöthland. Dessa hingstar hade under revisionsåret verkställt inalles 934 betäckningar. — 152 — Försäljningen af här ofvan omförmälda hästkreatur, sorn, med undantag af 2 utrangerade äldre hingstar och ett sto, utgjordes af stoföl i 4:de och 5:te åren, inbringade stuteriet en summa af 9,272 R:dr Runt. Helsotillståndet bland hästkreaturen vid denna stuteri-inrättning hade under revisionsåret varit ovanligt godt och ingen af dem för anstalten gått förlorad, ett förhållande, som, efter hvad Styrelsen yttrat, är sällsynt bland ett så stort antal hästar. Flyinge kungsgårds åbyggnader hafva under revisionsåret undergått betydliga reparationer, hvarför kostnaden uppgått till 4,408 R:dr 85 öre. Under rubriken reseoch traktamentspenningar upptages, bland annat på en räkning, ersättning till en Kronofjerdingsman för lemnadt biträde vid en höleverering. Jemte det all slags upplysning saknas af hvad anledning
Besynnerligt mäste det förefalla, att så snart fråga väckes om att beskatta de förmögnes njutningar, framtages strax ordet plikta, hvarigenom sakens åsigt genast förvrides. Aldrig har jag hört skatt benämnas med ordet plikt^ då samtelige Rikets Hemman och hela jordbrukande Classen blifvit Den 2 g Maji. 571 beskattad. Om den rike verkeligen är berättigad till desse bittert klagande uttryck, om han är berättigad utropa ”hvarföre skall jag plikta, för det jag åker i min betalta vagn efter mina betalta hästar,” _ med huru mycket mera skäl skall ej Hemmansbrukaren utropa: ”hvarföre skall jig plikta, för det jag bebor och brukar min ärfda jord,” och arbetaren: ”hvari före skall jag plikta för tillståndet att andas och bruka min spada?” _ Statens svar pä den r>kes utrop är ganska enkelt. ”Jag pliktfäller dig icke. för det du njuter, men jag beskattar dig, emedan dina njutningar förråda, antingen att du förmår skatta framför dina bröder, eller ock att du är en ursinnig slösare, och i det fallet gör jag icke värre emot dig, än du gör dig sjelf.” För öfrigt skulle nu också en hög beskattning af luxen nedsätta densamma, och __ skatten derigenom cj blifva så gifvande, sora man väntat; eå har dock ett godt vunnits, ett godt som ju i cå mångå tal, förmaningar, för. faitningar och ingångne förbund blifvit sökt. Eiler sträcker sig den cirkelartade rörelse, för hvilken våra Economiska åsigter hafva så mycken fallenhet, äfven till detta mål, och frukta vi nu luxens aftagande, sedan vi så nyligen ansett den som orsaken till allt ondt? Att productionen af en öfverflöds-skatt alltid blir obestämd är ganska sant, men ora man beräknar den till lägsta minim, och sedan låter öfverskotten komma som ett opåräknadt Den 29 Maji. godt, manne Stäncierne vid nästa Riksdag skola blifva särdeles misslynte öfver att finna en eller två millioner uppsamlade och disponible?
Ständer vid sista riksdagen till gevärs-tillverkningen, utöfver då ännu befintlig behållning af förut för ändamålet anslagna medel, för år beviljat. Således tillhopa R:dr 306,666: 52 hvarvid jag tillåter mig särskildt fästa Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på hvad jag dels redan förut i ämnet anfört och dels vidare utber mig, att, i afseende på den sålunda föreslagna anvisningen af medel för 4 i stället för 3 år, här nedanföre få yttra; » anskaffande af ännu felande 5,600 par pistoler, att, jemte de för redan beviljadt anslag numera förfärdigade 1,000 par sådana, för krigs behof uppläggas i förråden, å 26 R:dr paret 95,000: — » anskaffning af 5,000 st. kavalleri-sablar till upplag för krigsbehof, hvartill, å 8 R:dr 24 sk. stycket, erfordras 42,500 R:dr, afräkningsvis det för 3,600 sablar behöfliga anslag med 29,800: — » anskaffande af 84,000 st. faschin-knifvar eller sidogevär för infanteriet, derför kostnaden förslagsvis beräknats att, efter 3 R:dr 32 sk. för stycket, komma att uppgå till 508,000 R:dr, afräkningsvis 50,000: — » anskaffande för upplag i förråden af ännu felande: dels 25,000 st. fänghålstappar R:dr 4,150: och dels 26,500 satser rengöringsoch söndertag nings-verktyg » 13,250: eller tillhopa R:dr 17,400: — Transport R:dr 773,866: 32 Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. om Statsverket 1853. 47 Transport 775,866: 52. — för tillverkning af ännu återstående behofvet af slagkruts-hufvar i reserv skulle erfordras 28,600 R:dr, men utföres här afrälmingsvis endast 10,000: — 2:o För Fortifikationsbehof.
Ridd.Secret. tillkännagaf, alt ingen underrättelse från de öfriga Stånden ankommit, huru detta mål hos något af dem blifvit afgjordt. Ilr Cederschjöld, Robert Theophron, yttrade, utan att af Landtm, vara uppropad, att han i sådant falt yrkade återremiss. Gr. Spens: Hr Cederschjöld, Robert, har förmodligen missförstått min mening, då han yttrat sig icke uppfatta, huru efter min tanke det skulle hindra R. St. att vid nästa riksdag borttaga orden ’’i tryck,” alt de vid denna riksdag inkommit i en författning enligt 87 §:n Reg F:n. Delta har aldrig varit min mening; tvertom, min mening var just, alt om denna specification i författningen insättes, blir vägen för Ständerna öppnad att vid en annan riksdag, genom borttagande af orden ’’i tryck,” factiskt förändra villkoren för tryckfrihels-actioner. dag förenar mig för öfrigt helt och hållet i begäran 0111 återremiss, och hoppas att innan detta betänk, från LagUtsk. återkommer, det mätte kunna inkomma från Const.Utsk. någon fråga 0111 förtydligande af 5 §:n 6 mom. Tryckfr.förordn:n i afseende på den omständighet, som 1777 års K. bref omförmäler. Intet annat jag kan påminna mig, är en sådan fråga längesedan väckt i Const.Utsk. och beroende på dess pröfning. Ilr Frih. o. Landtm, uppropade Hr Cederschjöld, Robert Theophron, och då denne sade, att han icke anmält sig att få ordet, yttrade Hr Landtm., att han trott Hr Cederscbjölds sist yttrade ord innehölle en anmälan, och att Hr Landtm., för att icke åter få den förebråelsen att hafva förbigått Hr Cederschjöld, hvilket Landtm, veterligen icke lieber förut skett, hade nu uppropat honom. Hr Cederschjöld, Robert Theophron:
Ätt Vesta bestin mnefattande det owilkorliga forbeställ., att hwarken f. d. K mangen eller nägon af Den Fänri lie skulle beträda Sweriges gränsor, och att Riksens Ständer flir nu och i framtiden uppdraga ät Regeringen att till widmagthällande 'af detta beslut och till minnande af det Härmed äsyftade allmänna lugn och säkerhet, utan hinder af något annat afseende, widtaga alla till ändamälet nödiga Matt och steg. ^ 2:0 Att om f. d. Konungen eller nägon af Dest Famille skulle af gällande omständigheter finna sig föranläten ätt wistelseort förändrabör det ffe med Swensta Regeringens wettstap och bifall, sä framt de wilja blifwa i atnM tande af den underhälls summa R.klens Ständer dem bewiljat. Z'.o Ätt dä f. d. Konungen äflägsnär sig ifrän sin Famille, äger han icke att lstfta mer än intrestel för stans enstilta förmögenhet, utgörande 2Z,Z82 R:dr Swenstt Banco samt de 10,000 R:dr fom Riksens Ständer H0N0M enskilt tillagt. 4:0 Ätt det Återstående af underhällsfummän tillkommer alltid i sädant fall f. v. Drottt niNgen att för sin och dest barns räkning, fa länge desta sednare äro omyndiga, emottaga Lch disponera. * * Aemstäl - Z88 Den 6 October. Hemställandes utskottet om icke, i fall betänkandet af Riks-Ständen bifölles, desia 4 puncter finge i Riksdags-beflutet intagas. Lades pä Bordet. Härefter ätcrkom, med Ridderskavets och Adelns deputation, frän de andra Ständcn Grefwe kiöi-ner och förmälte att Prästeoch Borgare-Ständen yttrat sig hafwa redan stadnat i lika beslut med Ridderskapet och Adeln, och att ämnet hos Bonde-Ständet wore under Lfwerläggning.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att sammanföra rubrikerna "svarfvarearbeten, ej specificerade, med eller utan betsning, målning eller lackering” samt ”alla andra mer eller mindre arbetade trädvaror etc.”, till en så lydande rubrik: "alla andra, mer eller mindre arbetade trädvaror, ej specificerade, derunder inbegripna nedslagna tunnor samt ej specificerade svarfvareoch snickarearbeten, med eller utan betsning, målning eller lackering", och att å denna rubrik bestämma införselstullen till 25 procent af värdet, löstalja ,• Den, det ej vill. i östar Mej; Vinner Nej, bibehålies nuvarande rubriken: "svarfvarearbeten, ej specificeradp, med eller utan betsning, målning eller lackering” med 1 r:dr införselstull per skålpund, och ”alla andra mer eller mindre arbetade trädvaror, ej specificerade, derunder inbegripna nedslagna tunnor samt ej specificerade snickarearbeten, med eller utan betsning, målning eller lackering" med införselstull af 33 j procent å värdet. Denna votering har utfallit med 42 Ja och 77 Nej. I följd häraf och då Nej vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med hvad kontrapropositionen innehåller. 115:de Voteringen (289:o): Den , som antager Ridderskapets och Adelns samt Presteoch Rondeståndens beslut, att för stäfver, laggoch botten-, bibehålla nu gällande indelning och bestämmelser, nemligen: af till och med 34 verktums längd å de förra och 22 verktums längd å de sednare: af ek 120 stycken 24 sk. inf.-tull. 3 sk. utf.-tull. af bok, furu eller gran . 120 „ 6 sk. „ 1 sk.
Jag anhåller ödmjukeligen, att Utskottets Betänkande med dessa anmärkningar må återremitteras, TTerr Berghman, Ambrosius Magnus, yttrade: Meningen med den föreslagna jemkningen i Roteringen kan väl ej vara, att en sådan skulle företagas inom eller samfäldt öfver hela Riket. En sådan låter sig ej göra; ty hvarje provins har förbundit sig att igenom Knekthåll, utgöra ett visst antal Solda*er, och detta antal kan hvarken ökas eller mimiskas, utan att KnektContracterna violeras. Afsigten med väckta Motionen måste således varit, att Roteringsrökning skulle ske inom hvarje Län. Vid första påseendet skulle en sådan icke vara obillig, då ganska goda Hemman befinnas Vara lika roterade med rätt dåliga; men då man med temlig visshet kan antaga för säkert, att vid Roteringen, alla Hemman fin - 64° Den II Juli e. m. go Roteringstunga ofver deras dåvarande beskaffenhet, kari den sig nu företeende skiljaktighet ej hafva uppkommit af annan Orsak, an att de goda Hemman haft trefna och flitiga åboer, hvilka dels i äldre, men troligen mest i senare tider, igenom odlingar och förbättringar, fått dessa Hemman i den beskaffenhet, som nu väcker uppmärksamhet. Deremot de dåliga Hemman innehafts af tröga ooh försumliga brukare, hvarigenom dessa Hemman nu äro i ungefärligen samma ofördelaktiga tillstånd da vid Roteringen sig befunno. Om, efter projectet, en jemkning skulle företagas, blefve väl följden, att de goda Hemman belastades med en större och de dåliga lingö en lindringare rotering. Det ville säga, de idoge Hemmansegarne lingö plikta för deras flit, och de försumlige få lättnad i utskylder för deras vårdslöshet. En för flit och arbetsamhet icke uppmuntrande åtgärd. En annan consideration förekommer ock emot det uppgifna förslaget till Rotejemkning, den att innehafvarne af de förmonligare hemman hafva till högre pris inköpt desamma, än hvartill de sednare blifvit betalte, så att om dessa sednare äro efter beskaffenheten högt roterade, har åtkomsten varit desto mindre dyr.
Maj:t upgifwa förstag till en sadan Nedsättning, enligt de af Riksens Ständer härom i Bewilliiings - förordningen gifne föreskrifter. ytterligare fökenade stg Ridverstaptt och Ädeln med be öfrige trenne StänLeN/ i frägaN om landt-tullarnes uphafwände, i fölie hwaraf ett smak i enlighet med RiksSläNdens enhälliga beslut, till Kongl. Maj.t pä Dest nädtga proposition i Underdänighet komMer att öfwerlemnas. Till förbättrande ivid redactiönett anmäldes hkterligare, ivid Z:te artikeln 4 att ett mera benämdt ord än oberoende mätte uiwäljas! art Zfte aN. 7 §. Z Momentet i BeivillningsUiskotlets sörsta förstag Mätte förfalla eller göras tydligare. Sluleligen bestöt Höglost. Rioverskapet och Adeln, alt, med godkännande af BewillniNgs-bltskotteks första förstag, i allt hwatz ej genom be nu fattade bestttt blifwit ändradt, öfwerlemna sä wäl berörde förstag, som de nu gjorde bestulen till Be. rvillnings-V.tskoktel, akt under saMmanjemkailvk, sL Midt sig göra läter> af samtetiga Riks SländenS Meningar, och enligt tzc bestut som, der jemkning ej äger rinn, genom Nämnd böra afgöras, uprätta en fullständig revaclion af BewillniNgs - förordningen, 676 Den >O Anguftl. gen, hwilken till justering sedermera till Riksens Ständer ingifwes. Ot kuxra. Uplästes och lades pä bordet ett betänkande frän Vewttlnings-Utstottel, as den 9 Augusti, angående postmedlen, tillstyrkandes Ulstottet, att posttaxan marte sörblifwa wid hwad den nu ar.
2 liter hvetemjöl, 125 gr socker, 60 gr rifven sötmandel, 60 gr smör, kryddor efter behag blandas till en liter uppvärmd honung, och degen arbetas med sked, tills den afsvalnat. Då tillsättas 3 hela ägg, hvilka inarbetas väl, och slutligen 35 gr renad pottaska, upplöst i dricka, och 10 gr hjorthornsalt. Degen bredes ut på små plåtar med höga kanter eller i särskildt därtill gjorda bläckränder, hvaraf då många rymmas på en större plåt, och gräddas i. ej för varm ugn. Man bestryker ytan med ägg och garnerar kakorna med mandelhalfvor. Formkaka. | liter honung, A tesked kanel, \ tesked nejlikor och kryddpeppar, 15 sötoch 5 bittermandlar, skurna, 1 tesked hjorthornsalt, 1 tesked 5. Tårta: En vanlig sockerkaka eller biscuittårta skares midt itu, så att man får 2 bottnar; på dessa hälles försiktigt flytande honung, hvilken kakan snart suger i sig. Bottnarna läggas åter ihop, och tårtan skares i bitar samt serveras straxt, ty om den står länge, blir den för mjuk. Till mjödberedning. Härtill finnes många beskrifningar. Jag hänvisar endast till receptet i Kokboken » Husmanskost ». Till honungsdricka; hvartill en beskrifning äfven finnes i samma kokbok. Till sylt. Päron syltade med honung äro särdeles goda och få en smak liknande kvitten. Ett försök att sylla lingon med honung i st. för med sirap torde ej heller utfalla så illa. Till vin En beskrifning står att läsa i Iduns första årgång pag. Till likörer går det gärna an att an-vända honung i st. f. socker. Naturligtvis måste honungen vara väl renad. Till ättika. Den grumliga bottensatsen, som man får vid honungsvinberedningen, kan utan vidare hällas i buteljer och ställas åsido. Vätskan öfvergår af sig själf till ättika. Man silar ifrån den klara ättikan, så snart man ser, att den är färdig. Eller man bereder den af svagt honungsvatten (must), som bör ligga länge på varmt ställe. den. med finnes hos alla edra S.