Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– «Och jag tänker, att vi också kan räkna på att framdeles få se herr Troedsson hos oss lite oftare än på sista tiden varit fallet; – eller hur, herr Troedsson?» Då redaktören kort derefter bröt upp, blefvo de begge väninnorna sittande inne i fönstersmygen. Fru Nenni satt rak i stolen, med ögonen sänkta mot händerna, hvilka allvarligt hvilade i skötet. «Hör du, Meta,» sade hon slutligen, sakta men bestämdt, i det hon blickade fru Philips vederhäftigt rakt in i ansigtet, «du skulle förälska dig i Troedsson.» Fru Philips låtsade med en lat lyftning på ögonbrynen en öfverraskning och blef liggande inne i sitt hörn. «Men jag ber dig, hvad tänker du!» utbrast hon likgiltigt. «Som jag säger. Du skulle förälska dig i honom. Han är något för dig.» «Men jag begriper inte, hur något sådant kan falla dig in. Han, som är så ung; och jag ...» «Ung! Puh! Ung! Otto är ungefär dubbelt så gammal som han; och jag skulle tacka min Gud, om han hade bara hälften af den andres förstånd och hans allvar. Det är det med allvaret, ser du. Du har för lite allvar, Meta. Du saknar de rätta intressena, de ädlare intressena. Genom ett samlif med en allvarligt tänkande man som Troedsson skulle du få ögonen upp för kärlekens ideellare sidor. Och genom ett sådant samlif ...» «Skulle jag också gifta mig med honom!» «Ja naturligtvis skulle du gifta dig med honom. Jag vet inte hvad du tror om mig ... Hvad jag ville säga, jo, det ville jag säga: – Och genom ett sådant samlif skulle du äfven lära dig bättre förstå fru Montelins böcker. Han skulle ge dig det rätta sinnelaget derför. Du skulle få ögonen öppna för, hur mannen behandlar oss; och du ...» «För himlens skull, skulle Troedsson göra det. Menar du, han skulle bli så slem! Och det skulle jag genomgå för andra gången ...!» Fru Philips rynkade spydigt pannan och satte i väninnan en blick af den högsta förfäran.
M:ts vid innevarande riksdag aflåtna nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof äskade anslag alt å Riks-slatens sjette hufvudtitel uppföras har, efter pröfning af frågor, som vid statsregleringcn i öfrigt förekommit om anvisande af medel, dels för vissa år eller tills vidare, dels för en gang, lill föremål, som på Civil-departementets handläggning bero, E. K. M:t behagat, under nådigt åberopande, hvad allmänna arbeten anginge, af det förslag, som Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, jemte berättelse om användandet af förut till sådana arbeten afsatta medel, under den 19 Oktober förlidet år i underdånighet afgifvit, hos Rikets Ständer göra framställning rörande de anslag, hvilka 470 Expeditions-Ulskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 177. E. K. M:t i berörde hänseende ansett böra beviljas; och få Rikets Ständer, efter pröfning af hvad sålunda förekommit, samt af enskilda hos Rikets Ständer gjorda framställningar om statsbidrag till likartade föremål, följande hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. För kanaler, slussar, hamnbyggnader och elfrensningar har E. K. M:t föreslagit att följande belopp måtte företrädesvis af Rikets Ständer anslås, nemligen: l:o. Till fullbordande af hamnbyggnaden vid [Visby, medelst vågbrytarens förstärkning och landtarmarnes grundläggning 84,625 R:dr.
Det hela iir ett kompositum som retar nyfikenheten, eggar eftertanken, vacker olnsorn entusiasm, omsom motsagelse och gifver Btskilligt som ej f&amp;s pii annat hA,ll. Forf. ser med egna ogon och gor diirfiir ugl$ackter och har formlgan ntt pa ett pikant siltt framhiilla dem. Slrriften har viiclrt stort uppseende i sitt hemland, hvartill ocksB ngfikenheten torde bidrsgit. Forgiifves hnr man fi %gst sig, hvem den mfingbeliiste, originelle och djupsinnige forf. minde vara, .som doljer sig under miirlcet Paul Garin. Svaret ar, sB vidt jag \ let, iche iinnu gifvet. Styrelsen for Stockholms .L %sesalong har beslutat att hadan .efter inkops nngefar. dubbla antalet af sBdana nya bocker, so111 iiro .af verlzligt viirde och rnyclcet efterfr8ga.s. Eva Fryxetl, -. Sekreterare. - 0 Foreningsmeddelanden. Fredl-ika-Bremer-Forb~111dets &amp; rsmiite Bger rum i Forbundets rniindagen den 23 maj. Fredrika-Bremer-Fiirbundets yrkesoch studiestipendier f6r Qr 1898 hafva utdelats pH fiiljande satt: 500 kronor till med. kand. ftfr.bken Hrmrzu Chr.i.-term-: \ ' ilso~z. B med. kand. fi.iiken Signe uf Iiclintbery. r froken E m Hurlin~l for genomglende af barnmorskekurs. fr01: ers Sigrid Htlrd qf Segerstrcd for hogre utbildning i trtidg&amp;rdssko tsel. r froken Anna Pullin, elev vid hogre liirarinneseminarium (Stockholms stads stipendium).
Att detta kräfver ändring, lär icke bestridas; och det är af sådan anledning, som Utskottet för sin del finner lämpligt, att den Comité, sorn kommer att utarbeta planen för tjensteregleringen, göres uppmärksam på nödvändigheten att vid LandsCantzlierne tillsättes en LänsNotarie på Stat, med Fullmagt, ansvarighet och befordringsrätt, emellan hvilken Tjensteman och Secreteraren en sådan fördelning af göromålen komme att af Landshöfdingen göras, soni localomständigheter kräfva. Såsom vilkor för antagandet härtill, borde då stadgas sådana prof. som äro foreskrifne för deni, hvilka söka inträde i Andra Likets Publika Verk; och till den nödiga aflöningen torde något serdeles betydligt anslag icke erfordras, då, genom nyssnämnde göromålen» fördelning, en del af Sportlarne, hvilka nu ensamt tillfalla LandsSecreteraren, tord^e blifva för Länsnotarien att påräkna, och det arfvode, som nu uppbäres af LandsCantzlisten, kunde inbegripas i den nya Lönen, helst skrifvarehjelpen bör af Secreteraren och Notarien, hvilka uppbära Lösen, bestridas, och således LandsCantzlist-arfvodet från Staten utgå. Serskildta Utskottets Eetänkanden. 921 Dock varder detta allt Riksens Höglofl. Ständers egen profning vördsammeligen understäldt. Stockholm elen 17 Juni 1818. R. H. S. Serskildta Utskotts Betänkande i anledning af gjordt förslag till de Norrländska Länens sammanslående. Uu ett från Hedervärda BondeStåndet den 18 sistlidne månad till Serskildta Utskottet, med anledning af 56 §. RikdagsOrdningen, remitteradt Memorial, har Riksdagsfullmägtigen Behr Abrahamsson från WestcrNorrland andragit, hurusom den år 1810 i Norrland skedde Länefördelningen, hvarigenom de tvenne Länen VesterNprrland och "Vesterbotten blefvo delade i tvenne
Veterinairlm ättningens egen omsorg öfverIåT ten, tror jag anslaget skulle blifva fördelaktigast användt; men alt antaga det förslag, som vissa Ledamöter här afgifvit, att vara frikostiga i ord, men förbehålla åt Kronan magazinets och torkhusets tillhandahållande vid påkommande behof, jemte hyresersättning m. m., anser jag vara nästan detsamma, som att icke gifva dem; ty det är icke möjligt att få sälja eller ens inreda lägenheterna, om dessa undantag göras. Dessutom hvar skulle medel tagas för att gifva hyresersältning. Inrättningen äger dem icke; i RiksStalen äro ej eller några extra tillgångar dertill beräknade, om de ej skulle tagas af de 4o,ooo R:dr, som deraf ännu återstå. Men om Rikets Ständer bifalla Utlåtandet angående Westerbottens rotering, afgå derifrån 18,000 R:dr, och flera smärre utgifter tillkomma utan tvifvel, innan Rikets Ständer åtskiljas. Herr Bråkenhjelm har trott, att om vi biföllo hans förslag, skulle pluralitet hos RiksSlånden vinnas. Detta är ett 54 H. i3 '94 Den ai December e. m. väsendtligt skäl, ty jag befarar, att om fingall kommer till Nämd, afgöres den mindre lyckligt. Men de grunder Friherre af Nordin anfört, äro af den vigt, att om Ridderskapet oell Adeln, i händelse af bifall till Friherrens förslag, inbjuder Preste-och Borgar■eSlånden att deri instämma, finge saken troligen deri bästa utgången. Jag tillstyrker derföre, att vi måtte bifalla Utlåtandet, med uteslutande af förbehållet om Torkhusets och Magazinets tillhandahållande åt Kronan; och om det medgifves, att de öfrige Stånden måtte inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena. Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob: Ehuru Friherre af Nordins och Herr von Hartniansdorffs mening i principen är den rigliga, tror jag dock att den i tillämpningen möter svårigheter, hvarföre det torde vara lämpligast att antaga Herr Bråkenhjelms förslag.
Upplästes och lades på bordet följande ifrån nedannämnde Utskott inkomna Memog rial och Betänkanden: Från StatsUtskottet: Af den 20 dennes: no Angående Kronoskogarnes användande j deruti Utskottet hufvudsakligen tillstyrkt, att alla Kronans disponible Skogar och Allmänningar, med undantag af de för Flottorne eller andra behof nödiga, må å öppen Auction till den mästbjudande under Skattemannarätt försäljas, samt de inflytande Skatte-köpeskillingarne uti RiksgäldsContoiret insättas, och Ridd, 0. Ad. Prot. VI. B. II. 21® Den 25 Maji. intill nästa Riksdag hållas Kongl. Maj t till* handa , att för Flottornas behof användas 2:0 Angående RecognitionsSkogarne; och har Utskottet dels tilLtyrkt, att hos Kongl. Majit underdånig anhållan måtte göras, om verksamma anstalters vidtagande, så att den för Staten afsedda förmån vid ilrågavarande -disposition af RecognitionsSkogarne kunde vinnas, dels ock tillika föreslagit, att en tid af 6 månader efter det Bruksägarnes rätt, i afseende på dess RecOgnitionsSkog, genom laga kraft vunnit Utslag blifvit fastställd, måtte varda bestämd, inom hvilken anmälan om Skatteköp borde i KammarCollegium göras; varande några Ledamöters i Utskottet afgifna särskildta tankar genom ProtocollsUtdrag bi* fogade. 3:0 Rörande en förbättrad hushållning med EkeSkogarne ; hemställande Utskottet , att underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t måttegöras, det de mått och steg varda vidtagne, sorn närmast befordra ändamålet. 4:0 Angående anslag af Kostnadssumman till en minnesvård öfver Högstsalig Hans Kongl.
Den 29 Juli e. m. T437 Hvad isen i Canalen och insjöarna beträffar, så går den sakei r. lika fort bort som isen i skären, och med rnveken säkerhet tidigare än man skall våga företaga en resa genom Cattegat, Sundet och Östersjön förbi Hallands, Skånes och Blekinges .öppna kuster med en SkärgårdsFlotta, och ännu påtagligare förr än öppet vatten inträffar i Finska Skärgården, och slutar jag med tillförsigt aLt våra vestra Flottor kunna hinna förenäs med östra Flottan, innan östra grannen skall kunna röra sina Flottor; och är denna slutsats vigtig, så frågar jag om ej GöthaCanal intager ett så vigtigt rum i en defensionspian för Riket, ätt Nationens bidrag till ett skyndsamt fullbordande af detta storverk är lika nyttigt, som det är värdigt. Jag vill intet trötta Kidderskapet och Adeln med att utveckla flera af de mångfaldiga militaira skäl som tala för detta arbete, jag vill endast nämna följande: vi hafva alla våra militaira depoter, alla våra förråder, alla våra arsenaler vid gränseorterna och vid sjökusterna, till större delen icke en gång inom Fästningsvallar; är GöthaCanal fullbordad, så kunna dessa redbarlieter för Rikets försvar flyttas och förvaras der de efter princip böra förvaras, nämligen i hjertat af Riket, och derifrån på Canalen transporteras till de gränsor, som *438 Deii '2$ Juli e. m, hota?!. Lägg härtill den lättnad Landet skall hafva tinder ett krig, genom de mi» litairn transporter af alla slag, sorn kunna göras på Canalen och som förut betungat Landet, och neka sedan om man kati, att den tnilitaira nyttan redan ensamt, är lika tillräcklig och Vigtig för Canalattläggningen, som af våra förfäder millioner blifvit bekostade till anläggning af Fästningar, hvilka i planen af Rikets allmänna försvar intaga ett vida mindre rum än denna vatten CommUnicatiott. » - 1
R:dr 5,200: hvarigenom brudgåfvofonden minskats till dess nu återstående belopp af 22,602: 18. 7. I afseende på den opåräknade betydliga utbetalning, som af Riksgäldskontoret efter sistförflutna riksdag måst verkställas, till följd af den, i reglementets 19 §., detta verk ålagda skyldighet att liqvidera äldre kronofordringar j få Fullmäktige åberopa sin hos Rikets Ständers nyss församlade revisorer härom gjorda och i deras berättelse, sid. 30—32, intagna anmälan, hvaraf både anledningen till och förhållandet med denna utbetalning, äfvensom villkoret för den sålunda utbetalda summans återbekommande kunna inhemtas. Riksgälds-kontörets fordringar. (§§. 20—.40 i 1845 års reglemente.) Med inberäkning af hvad som återstod utaf det för Riksgälds-sedlarnes inlösande å Riksgälds-kontorets särskilda räkning i Rikets Ständers Bank insatta kapital, utgjorde detta verks bokförda tillgångar och fordringar: vid början af år 1844 7,162,743: 26. 8. 1845 7,212,981: 3. 6. 1846 6,548,324: 6. — 1847 6,317,892: 34. 6. Be - Stats-Utskottets Memorial, N.o 2 9 Berörde tillgångar och fordringar, sorn under år 1844 ökat sig med R:dr 50,237: 24. 10. halva deremot minskats, ■«* -* ler år 1845 med 2. öfverstiger den under förstnämnde år uppkomna tillökning. Vidkommande särskildt de räntebärande til/gångarne , så har den deruti, under ifråga varande 3:ne år, inträffade minskning varit ännu betydligare. emedan dessa tillgångar, som vid 1844 års början, uprtgingo till R:dr 4,565,101: 17. 4. minskats under samma år med .
Härjemte hafva Revisorerna sedermera fått emottaga alla, för fullgörandet af den åt dem uppdragna revision öfver detta Verk, erforderliga protokoll och räkenskaper m. fl. handlingar. Som Revisorerna af Stats-Utskottets, vid sista Riksdag, under Granskning af N:o iÖ2 afgifna Memorial inhemtat,att den af Rikets Ständers år 183g octl församlade Revisorer började och till den i Oktober fullföljda gransk U eDs aPeningen af de under samma år hos Herrar Fullmäktige och Commissariatet förda protokoll blifvit af nämnde Utskott till årets slut fortsatt, intill hvilken tid Herrar Fullmäktige också redan erhållit decharge för sina vidtagna och i protokollen antecknade åtgärder, så hafva Revisorerna genomgått och granskat enahanda protokoll från och med 1840 års början samt tili och med den 9 sisth September, eller den dag, under hvilken Herrar Fullmäktiges Berättelse til! Revisorerna är afgifven. — Beträffande åter Riksgälds-Gontorets räkenskaper, hvilka för åren 1887 oc'1 1838 blifvit reviderade af 1889 års Revisorer, så har, med undantag af räkningarne öfver den nya inredningen och reparationen af Rikets Ständers hus, Stats-Utskottet under sista Riksdag icke företagit någon granskning af dessa räkenskaper. Den nu verk - — 2 — ställda revisionen har följaktligen omfattat nämnde Contors för ärera 183g och 1840 afslutade och i Verkets Revisions-Contor förut granskade Hufvudböcker med dertill hörande verifikationer. Riksgälds Till närmare upplysning om beskaffenheten och beloppet af de Contorets medel, som till Riksgälds-Conloret ingått under de 2:ne år, för hvilka ° och8 CF räkenskaperna således nu blifvit reviderade, samt de summor, som Utgifter, under samma lid blifvit från detta Verk utbetalda, hafva Revisorerna låtit upprätta bifogade tabellariska Sammandrag Litt. A., utvisande Contorets Inkomster och Utgifter, särskilt för hvartdera året.
Brefven den 6 Maj 1830 och den 3 Mars 1837 medgifva sålunda kronoåboer i Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands, Westeroch Norrbottens län, att å egna genom afvittring eller eljest behörigen bestämda och afrösade områden, utan, ansökning och syn samt utan afgift, till tjärubränning eller pottasheberedning hemta stubbar, rötter och vindfällen. Innehafvare af kronohemman och nybyggen i Westeroch Norrbottens län få, enligt Kongl. Brefven den 5 April 1839, den 11 April 1844 och den 24 November 1857, från deras afvittrade områden, till hvilket sågverk de önska, afyttra sågtimmer af minst 10 tums diameter i lilländan, dock under vilkor dels att skogen ej hårdare anlitas, än med dess framtida bestånd är förenligt, dels att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, på ansökning af åboen, och efter af jägeribetjeningen uppgjordt förslag, tills vidare bestämt, huru mycket sålunda årligen får afyttras. Genom Kongl. Brefven den 5 April 1839 och den 11 April 1844 är rättighet tillei*- känd innehafvare af kronohemman och nybyggen i de fyra nordligaste länen att å egna områden under vissa vilkor verkställa kolning till afsalu. Med egenskapen af kronoåbo följer äfven för ofvannämnda län rättighet att i berörda hänseenden under vissa vilkor begagna oafvittrade skogar. För befordrande af en rationel skogshushållning föreslog Skogs-komitéen att på alla allmänna hemman, som innehades med stadgad åborätt, skulle åboen, om han efterlefde föreskrifven hushållningsplan, ega att fritt använda den del af afkastningen, som ej erfordrades för husbehofvet, hvaremot, innan indelning af skogen å kronohemman skett, densamma endast till husbehof skulle få begagnas. Då Kongl.
Alla öfriga delar af delta betänkande biföllos, och var således det bifogade förslaget till Bevillningsstadga, så vidt förändring deruti lill följe af förutnämnde beslut icke påkallas, af Ståndet godkändt. Frän Vallo/l. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos Kongl. Maj:ts denna dag ankomna nådiga propositioner: Af den 22 stistlidne April, om antagande af ny Vexel-lag. Remitterades till Lag-Utskottet. Af samma dag, angående ändring i vissa delar af föreskrifterna om rättegång i Dom-kapitel. Remitterades till Lag-Utskottet; och Prot.-Utdrag den 10 Maj 1851. 267 af den 9 dennes, angående eftergift af Kronans rätt lill dana-arf efter vice Länsmannen Peter Lök Köster, till förmån för hans arfvingar. Hemitterades lill Stats-Utskottet. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Utskottets memorial: N:o 6, angående verkställd granskning af de uti Statsrådet förda protokoll. Härvid förekommo: Afdelningen A. Ståndet ansåg rikets väl kräfva, att underdånig skrifvelse må beslutas, hvaruti Rikets Ständer hos Konungen anmäla deras önskan, att Han ville utur Statsrådet och ifrån embetet skilja samtlige nuvarande Statsråds-ledamöter, med undantag af Grefve von Platen. Afdelningen B. De under denna afdelning upptagne tillstyrkanden biföllos; och Afdelningen C. Lades till handlingarne. \ Frän Hederi'. Bonde-Ståndet.
Balken sägcö. 4:0 Ar de Inteckningar, med hwilka en ^rrsn» cieraä Egendom är behäftad söre /ärrenäs Lnnsi-gLlses asstnrande, jamte alla dr fordringar, hwilka efter allmanna Lagen elier sarllkillda ^örfatknlngar nsiitn betalnings, förmän framför Jnteckningshaftvare, blifva wid deras rätt of rkränkc bibchällna, ril laga werkan wid betalnings-sökandc, utan hinder af det siutade eörrsnlls-dantrgäler' somt at lika rätt tillägges dem, hwilke wid famina Ting, da dersnäs Lonrrg5kel inkecknaö, sadan säkerhet för sina fordringar winna; /örrsncatvrri dock öpet lemnadt, at i detta sall, dä Jnteck< ning sökes för Jordägarens skuld, fom ivid Lunnaäns afstutande warit för /örrsnllarorn okänd, eller af Jordägaren da icke för ^rrenäaro-n upgifwen, wid samma Ting, eller sidst inom En manad derefter, ^rrenlls-LonkrEer sig afsäga och uphasiva; samt sto At Inteckning, fom sökes eller erhalles efter der Ting, da Arronlls-LonteL^st blifwit-intecknadk, icke får medföra någon werkön til rubbning af /örren, llers bestånd den öftverenskomna lidell. Riksens Ständers framhärda m. m. Uppå ,449 ^!ppa Rsn§'. Mai ts Madrga ?ropoch'ic,n om Lagfartens forksrrtandc, är detta Riksens Ständers rmderöaniga fwar och utlåtande wid Riksdagen L Norrkoping den 15. ^Junir 1800. Med underdånigaste erkänsla och tacksamhet hajma Riksens Ständer emottagit det nya prof af Evers Kongl. Majtts wisa och Nådiga omtanka för Jordbruket, den förnämste af alla näringar, som denna Evers Kongl. Majtts
Jag instämmer, i följd af hvad jag förut yttrat, med de värda ledamöter, som ansett Bevilln.- Utsk. ej böra sammanslås med StatsUtsk., och det torde vara mig tillåtet att såsom ytterligare skäl derför nämna, hvad hevilln.målen vidkommer, att då man icke alltid kan vara öfvertygad, att samma personer skola inkomma i Bevilln.- Utsk. vid en påföljande som vid en föregående riksdag, och man således icke kan veta, att icke i Bevilln.Utsk. skola inkomma personer, som ej äga noggrann kännedom af dertill hörande mål, hvilka erfordra en ganska lång tid att rätt studera sig in uti, befarar jag möjligheten af att uti ett Utsk., deri detta blefve en secondär sak, d. v. s. ledamöter nödgades taga noggrann del af de andra mål, knappast någon ledamot skulle finnas, som ägde nog kraft för att tillräckligt kunna öfverskåda både de ämnen, som tillhöra StatsUtsk. , och dem, som höra till bevilln:smålen. På denna grund skulle jag anse, att det ej vore rådligt att sammanslå Bevilln.- och StatsUtsk:n. Man skulle i sådant fall alltför mycket lita på det blifvande StatsUtskrs ledamöters förmåga. För orsaken, hvarföre jag önskade, att, i händelse R. o. Ad. ville sammanslå dessa Utsk., personalen likväl ej måtte blifva större än 32 ledamöter, får jag nu redogöra, efter Hr Cederschjöld ej funnit möjligheten af alt dela 32 med 6 och derigenom erhålla jemna fractioner. I detta afseende får jag svara, att jag ansett, det blott 4 divisioner borde finnas, d. y. s. att de skulle bestå af 8 ledamöter eller 2 af hvarje Stånd. Den afdeln., som, i händelse Utsk:n skulle sammanslås, komme att behandla bevillnrsmålen, skulle jag tro kunde erhålla 2.‘ne subdivisioner, hvardera bestående af 4 ledamöter. Hvar och en vet, att inom Bevilln.- Utsk. de kategorier, man uppgjort för målens fördelning, äro, att irsta afdeln. har på sin lott allm. bevillningen och curhusafgiften.
Vidare är beaktansvärdt, att fröken Ripberger ingalunda arbetat petigt och pedantiskt, utan i ett flott, bredt maner, dristigt och med grof tråd (ofta nog 8 delade trådar i en nål). Fröken Ripberger, som är föreståndarinna för konstbroderiskolan i Dresden, ifrar verksamt för höjande af den konstnärliga smaken hos våra yrkesoch amatör-brodöser, så att den urgamla slentrianen inom broderkonsten, den så ofta omotiverade användningen af de besvärliga korsoch plattstyngen, den osköna färgsammanställningen och den ofta nog nästan otroligt hårda skuggläggningen må försvinna, och så att i kyrkorna de stela figurerna på altardukar, fanor m. m. få gifva vika för en mjukare och mera tilltalande formgifning. Vi äro öfvertygade, att såväl den bild af fröken Ripberger vid hennes arbete på madonnan liksom hennes bifogade porträtt, hvilka vi här bjuda våra läsarinnor, skola väcka deras intresse. Och ingen, som är i tillfälle därtill, bör försumma att personligen taga det intressanta verket i betraktande. Med anledning af detta nummers omfång uteslutes romanbilagan för veckan, och följa i stället tvänne ark med nästa nummer. Stockholm i november 1898. Redaktionen af Idun. Den sista och bästa frukt, som mognar i en varm själ, är mildhet emot hårdhet, fördragsamhet emot ofördragsamhet, offervillighet emot egoism och människokärlek emot människofientlighet. En madonna i silke, I Theodor Blanchs konstsalong h härstädes utställes för närvarande ett konstverk af egendomlig art, som bör vara ägnadt att ådraga sig icke minst damvärldens lifliga uppmärksamhet. Det är en af fröken Glara Ripberger från Dresden gjord kopia efter Rafaels världsbekanta madonna di San Sisto i Dresdenergalleriet, åstadkommen ej med pensel och färg, utan med nål och silke. I fem år har fröken Ripberger varit sysselsatt med detta jättearbete, men så har resultatet ock blifvit beundransvärdt.