Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Venna anmärkning gällde ej klott dessa utan äkvsn n Oa^itlet i7> ^., samt i visst afseende 28 La^itlet, sävidt genom dessa föreslagna lagrum ändring kunde anses vara gjord i kvad H2 llegerings-formen samt 1 ruum. lliksdags-Ordningen, angä ende snsvar kör olagiigketer vid lliksdagsmannaval, kärwä. fläi körutan korde jemväl under erinran komma, att det i ^8 Iliksdags-Ordningen kestämda dödsstraff kör den, 80m inom 8täncl eller Utskott ökverkallsr annan med kugg oek slag, mäste orukkadt tillämpas, sä länge denna H ^varstär; nägon ändrad kestrallning kör detta krott vore ej eller akVag-lleredningen föreslagen. 9 Oap. 25 tz. Högste Vomstolen, 80m vid granskning ak den käremot 8varande 18 i c) Lapitlet ak Vag-Lomiteens förslag lsmnat utan anmärkning den der köreslagne lidelse: "värkvar man ololligen folk i fiket till krämmande krigstjenst", ansäg sig ej köra inträda det nu morda ute8lutgndet ak ordet "ololligen." Vet vore väl 8annt, att, nä 8ätt Vag-lleredningen i de88 motiver ankört, 8ädan värfning för närvarande ej är lolli», t^ körkud deremot linne8 meddeladt genom 3 mom. i fongl. förordningen den 18 februari 1768 oelr /j3 ^ i fongl. Värknings-8tadgan den ^ ^pril 1802; men det ankom nu pä fonungen att krän de88g körkattningar göra undantag, i kändelse skäl dertill prökvas vara för kand, k varemot körkudet8 intagande i allmän (lriminal-lag kunde 3N8e8 kind ra konungen att derom förordna.
Då nu detta för socknarne menliga förhållande syntes destomindre med rättvisa förenligt, som Finnarne och Nybyggarne nedsatt sig på socknarnes skogsmark, hvaraf sedan äldre tider så“ kallad skogsskatt måste utgöras, samt deras egor till en del jemväl bestode af gammal från socknarne inköpt skattejord, hvilken, jemlikt ofvanberörde Författningar, icke borde kunna underkastas förhöjd beskattning, hvartill komme, att åtskillige sådane nyodlingar, som de af Finnarne verkställde, redan blifvit vid den äldre skattläggningen beräknade, så har;, af sådan anledning, motionären hemställt, att genom fastställelse så väl af redan inom Dalarne påbörjade, men icke fulländade, skattevärderingar å Finntorp och nybyggen, som ock af dem, hvilka hädanefter kunna der ifrågakomma, någon rubbning eller förändring i knecktehåll och öfriga allmänna praestationer, som för närvarande af socknarne utgöras, icke måtte ega rum, utan att berörde torp och nybyggen måtte efter beskaffenheten, hädanefter som hittills, deltaga uti de å gamla skattehemmanen redan lagde onera. Af en vid motionen i afskrift bilagd Resolution inhemtas, att, sedan Riksdagsfullmägtigen Gezelius, å Nås sockens skatte-allmoges vägnar, till Kongl. Majrt i underdånighet ingifvit en ansökning af enahanda syftning med nu förevarande motion; så har Kongl. Majrt dels under den 25 Maj i835 i Nåder funnit nämnde underdåniga ansökning, så vidt den rörde Finntorpens deltagande 1 gamla roteringen med öfriga hemman i Nås socken, under dåvarande omständigheter och intilldess frågan härom, i sammanhang med de inom Länet framdeles skeende extra roteringsförrättningar, förekomme, icke kunna till Nådig pröfning upptagas, dels under den 22 Septembersamma år förklarat Sig icke kunna fästa något afseende å hvad berörde underdåniga ansökning i öfrigt innehölle.
II: Blåbär och hallon 29, 30 » Pretentionsannonser »; af Inge .. 30 För de små hushållskassorna 30 Stackars örat! Populär medicinsk föreläsning för Idun af * * * - 30, 34 » Ej så farligt, som vi göra det till »; af F. O. 30 Att narras; af Incognita 31 Kvinnan och likbränningen; af Per Lindell ... 31 Drottningens sommarresidens; af Aug (Med en vy) - 31 Till barnens hälsovård; af Erny 32 Från vår korrespondent i Japan (Med ett porträtt [. 32 Om uppfödandet af kycklingar; af Bien 32 Utan piga; af Ave 32 Kvinnorna och kvinnofrågorna på skolmötet 33 Japanska kvinnor och japanska hem; för Idun af Astrid Nmss 33 » Bärstudier », ni: Litet om lingon; prisb. uppsats af Wifvan _ 33 Något om skoldramat; af Lennart Hennings 34 När » änglavakten » sviker; af ' Erny - 35 Falska mynt; af L. H J. 35 Österländska skönhetstyper; några anteckningar för Idun af Axel En _ 35, 39 En vandring genom Kvinnornas utställning i Köpenhamn; från Iduns specielle referent 36, 37 Då ni annonserar om plats; några råd af En ungkarl, som söker värdinna 36 Hvad kunna vi väl göra? Af Ave 38 Badrum i hemmen; af — b — 38 Storskola eller vinkelskola; af Erk 39 Om jag gjorde rätt ... Af V — na 39 Högre bildning och kvinnlighet; af Hanna Kamke 40 » Fru Misstänksam »; af Emy 40 Fredrika Bremer-förbundets sjukkassa 40 Rosor och törnen: af Mathilda Langlet. 41 Ett råd; af Bien 41 Skyldigheten att vara vacker; en dialog af Efraim Bosenius 41 En försummad tjänare 41 Vintern i barnkammaren; af Y 42 En liten upprättelse; af Moster Johanna 42 Velocipedåkande damer och moral; af J.
Maj:t uti nådig skrifvelse till Götha CanalDirection af den 19 September 3815 förordnat, huru med ds använda hemmanens väglotter bör förhållas, o c antalet af nyhemman, heidst i Vadsbo Härad, beständigt ökas, kunde Canalbolaget icke b j lastas med den i fråga satta vägunderhållningen, emedan Canalen, en gäng färdig, icke äger hvarken dragare, redskap tller folk till väglagning utom sitt område, äfvensom ej heller något hemmantal, hvilket är grunden för all väglagning; och skulle berörde onus tor öfrigt blifva ett prejudicat för andra pålagor och utskylder, hvilka skulle göra privilegiernas föreskrift och skattfrihet till intet, H OS Hög vördiga PrestStåndet har Herr Biskopen m. m. Doctor Carl von Rosenstein uppläst Kongl, Maj.ts högstberörde Nådiga skrifvelse af den 19 September 1815 af innehall: att, i händelse de ny hemman i Skaraborgs Län, hvilka efter redan slutade eller snart upphörande frihetlår, väghållning åläggas kan, icke skulle anses tillräckliga eller tjenliga att besörja den väghållning, sora förut ålegat de genom Götha Canalanläggning bortgångne hemman och Lägenheter, ny vägdelning borde anställas, dervid kostnaden skulle af Kongl. Majrt och Kronan samt CanaiBolaget, till hälften hvardera, bestås; men den ökade väghållningen Häradets samtelige vägrödjningsskyldiga Hem - Besv. och Ekon. 11 t;k. Betiinkandeit. 50^ ^länsinnehafvare till last falla. — För öfrigt liar Herr Doctorn och Bi köpen anfört nahanda skäl för Bolagets futagelse från vägunderhållning, sorn dem Herr Grafve von Platen begagnat, endast med den skillnad i afseende på antalet af de hemman, hvilka genom Canalanläggningen gått förlorade, att desse hemman, enligt Herr Doctorns och Biskopens uppgift, sko'a utgöra blott 15-g-dels mantal.
Dessutom anser sig Utskottet, såsom tillägg till hvad sednaste riksdags Stats-Utskott rörande samma fråga upplyst och yttrat, likaledes böra erinra derom, att, genom den förenklade bokföring för all kronouppbörd, dertill förslag, i öfverenstämmelse med Rikets Ständers önskan, nyligen blifvit utarbetadt, bör framdeles samtliga statsinkomsternas belopp för hvarje år, vida tidigare än hittills, kunna med tillförlitlighet uppgifvas, samt den Riksgälds-kontoret årligen tillkommande öfverskotts-summa, utan afvaktan af den anmärkta längre tidsutdrägten, till detta verk aflemnas, hvarigenom ett af de förmenta hufvudsakligaste skälen för ifrågavarande förändrings tillvägabringande följaktligen kommer att upphöra. I öfverensstämmelse med Utskottets här ofvan yttrade åsigter, och då Riks-stånden, i fråga om tulloch bränvinsbevillningens m. fl. afgifters leverering till Riksgälds-kontoret, under de 3:ne sednast förflutne riksdagarne, stadnat i så stridiga beslut, att de icke kunnat sammanjemkas, hvadan framställningarne härom ej heller kunnat leda till någon påföljd, får Utskottet hemställa, att ej mindre de nu ånyo väckta motionerne om allmänna bevillningens jemte några andra serskilda afgifters ingående till Stats-kontoret, än det äfven förnyade förslaget, rörande tull-, post-, saluaccisoch karta-sigillata-medlens samt bränvins-brännings-bevillningens inlevererande till Riksgälds kontoret må förfalla. Stockholm den 19 Juni 1851. STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1851. Ank. till Exp.-Utsk. den 2i Juni 1851, kl. 10 t', in. Utlåtande, i anledning af väckt motion am anslag till så kallade räddningshus för vanvårdade barn. (Hgs.-Afd.)
Det var så lockande, att der gick en kåre öfver min rygg, men i det samma såg jag framför mig min mors ängsliga och förskrämda ansigte, som jag så ofta sett det. I en hast blef jag ädelmodig och svarade: »Nej». Så rodde vi då tillbaka, och det långgrunda vattnet var så klart, att man kunde se sjöbottnen, när båten gled der öfver; än var det fin, hvit sand, än skogar af tång, och så till sist släppte vi ut hunden att simma efter båten, och han kom, pustande och plaskande som en liten ångbåt. Ja, det var en härlig färd! Men låtom oss återvända till det närvarande. Vi äro nu inne i staden igen efter att hafva kört alldeles rundt. Den här röda byggnaden, omgifven af kanaler, är slottet, fästningsfångarnes residens. Der ha vi Kungsparken, och här äro vi åter på Gustaf Adolfs torg. Ni tycker kanske, att jag borde säga någonting om arbetarrörelsen och dylikt, men vet ni hvad, om jag började på med det, så blef det så långt och dumt, att ni alldeles förskräcktes. Ett vill jag bara säga, och det är, att jag mången söndagsmorgon vid sextiden väckts af musik från stora torget, och att det då varit good-templarne, som dragit ut på någon munter skogsfärd, följda af mina välsignelser. Vi lemna nu vår ståtlige kusk åt sitt öde och stiga upp i andra våningen för att se torget derifrån. Vi sätta oss här vid fönstret för att en stund betrakta mina gamla bekanta, torgmadamerna. Ni kan tro, att jag slösat bort mycken tid på att studera deras handel och vandel. De sälja icke matvaror, endast kläder, porslin, leksaker m. m., hvilket exponeras på bord och i stånd, så lockande som möjligt. Nu är det deras sötebrödsdagar, och de surra der nere så muntert, som skulle det aldrig komma en vinter med piskande snö och isande köld. Jag har sett dem gå der inhyade i schalar och vantar, helt blåfrusna, men tåligt väntande på kunder. Men ännu är det, som sagdt, deras solskenstid, och der utvecklas ett riktigt familjelif nere på torget.
Majit inkomma. 92:o af den 13 Juni, angående ifrågasatt bidrag från Handelsoch Sjöfartsfonden till gäldande af den för Stadetullens aflösning erforderliga utgiftssumma. (92.) 1863 den 19 Juni i underdånighet anmäld, hvarvid förordnades, att hela det återstående beloppet af Riksgälds-kontorets skuld till Handelsoch Sjöfartsfonden (enligt skuldförbindelse den 18 December 1856) skulle, jemte den å samma skuld från 1863 års början upplupna ränta, utur nämnda fonds räkenskaper afskrifvas, och att Konvojkommissariatet skulle till Fullmäktige i Riksgälds-kontoret återställa den å skulden utfärdade förbindelse; och skulle Herr Stats-ministern för Utrikes Arenderne ega att af det utaf Rikets Ständer anvisade förslagsanslaget, 270,000 R:dr, hos Fullmäktige reqvirera och uppbära det för aflösningssummans jemte derå belöpande räntors liqviderande erforderliga belopp. 93:o af den 13 Juni 1863, angående förändrade föreskrifter i afseende på mjöloch sågqvarnars anläggande m. m. (93.) Efter inhemtande af Kammar-kollegii underdåniga utlåtande i ämnet, har Kongl. Majit under den 30 December 1863, i sammanhang med då särskildt fattadt beslut om upphörande af qvarnräntas utgörande från och med år 1864, låtit utfärda nådig Kungörelse om ändring i föreskrifterna rörande vilkoren för mjöloch sågqvarnars anläggning. 94:o af samma dag, angående åtgärder för tillvägabringande af mera likställighet emellan Stadskommunernas medlemmar i afseende å kommunala rättigheter och skyldigheter. (95.)
Besv. o. Oec.Utsk.F.sl.N.o 65. 7 behörigen öfverensstämma,- hafva Utskotten ansett sig sakna skäl att ä den väckta Motionen tillstyrka Rikets Högloflige Ständers bifall. Stockholm den i5 October 1829. Antom till Exped. Utskottet den 17 October 1829.’ Förslag till jemkning uti Respective Riks-Ståndens Beslut, rörande väckt fråga, att Rådstufvuoch Kämnersrätter må erhålla Exemplar af utkommande Författningar, äfvensom Kämnersrätterne må tillhandahållas den så kallade Författnings-Samlingen. Utskotten, som, uti häröfver under N:o 6 afgifvet Betänkande, tillstyrkt underdånig framställning till Kongl. Majit om Nådig) föreskrift till vederbörande, att alla, genom det så kallade års-trycket, till allmän efterrättelse utfärdade Förordningar, Kungörelser ni. nj? matie, i den ordning, Kongl. Majit kun - 8 Lag-samt Allm.Btsv.o.\Oti.Utsk.Försl. N.'o 63. de finna lämpligt, till erforderligt antal Exemplar, meddelas de publika Yerken och Domstolarne, så i Städerne, som på Landet, och derefter, i anledning af gjorda anmärkningar, med ytterligare Utlåtande, under N;o ' 34, till Respective Riks-Stånden inkommit, hafva häröfver fått emottaga deras Beslut, hvaraf iithemlas: ett Höglo/lige Riddershapet och Adeln funnit för godt, det Rikets Sländer borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder vidtaga sådana åtgärder i afseende på Förfatinings - Samlingen , att Förordningars kungörande, genom densamma, må ega rum, och års-trycket således upphöra; äfven som att Kongl Maj:t, i sammanhang dermed, behagade i Nåder föranstalta om en sådan reglering, i afseende på Författningars fullständiga och ordentliga utdelning till vederbörande Embetsverk, att hvarje sådant, och hvarje
R:dr :sk, Ir:; 544 544 Nuvarande ständig Lönings-Stat. Allmänna medel. Spänne mål. Transport: En lägre Lärdoms-Skoh i Mariestad Lika nied Upsala - T:r 130 med afdrag af den härvarande Contanta tillgängens 66 R:dr, värde circa — g Återstå 131 Utföres således - En lägre Lärdoms-Skola i Wennersborg Lika med Upsala T:r 130 Med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens 114 R:dr värde circa — 16 Återstå 114 Utföre3 således - JEn lägre Lärdams-Skola i Hörds Lika med Upsala T:r 130 Med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens, 153 R:dr värde circa - — 22 Återstå 108 Utföres således En högre Närings-Skola i Alingsas med Rector - T:r 70 2:ne Colleger tillsammans - — 60 Den , som underv. i Choralsång — 10 T:r krp 2997 Med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens, 95 R;dr, värde circa ... S:a 140 Återstå 137 Utföres således En lägre Närings-Skola i Lidköping med Rector ... gp:r ^ Collega — 2 s med afdrag af den härvarande Contant» tillgångens, 76 R:dr 32 skill., värde circa * S:a 6 5 11 Återstå Utföres således 54 För Skara Stift befinnes således brista Strengnäs Stift. För Skolorne är anslaget Föreslås:
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat, ege då Utskottet att sådant tillkännagifva för Riksens Ständer, hvilka, om de linna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville ur Stats-Rådet och ifrån embetct skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord. Riksdags-Ordningen. §• 27. 2:dra Mom. Propositioner rörande Grundlagars eller öfriga Lagars och Ekonomiska Författningars stiftande eller förändring, jemte andra mål, dem Konungen 8 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.o t, under Riksdagens lopp, vill Ständerna meddela, tillställes genom en StatsRådets Ledamot hvarje Stånd i dess Plenum. Jemte alla Propositioner ifrån Konungen tili Riksens Ständer eller deras Utskott, böra Stats-Rådets och, i Lagfrågor, äfven Högsta Domstolens deröfver lemnade yttranden lillika meddelas; kunnande likväl Riksens Ständer, då Stats Rådets yttranden angå hemliga mål, endast förvänta del af dess tilleller afstyrkande. §. 29. 2:dra Mom. 2 och 3 Punkterne. Finner Utskottet af dessa Protocoll, alt någon Stats-Rådets Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den embetsman, som i eommando-mål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot Regeringsformens tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf och af andra Rikets gällande lagar, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelse!’, eller dem vållat och befrämjat genom uppsutligt fördöljande af någon upplysning, då skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan under tilltal af Justitiae-omhudsmannen inför Riks-rätten. Skulle Utskottet anmärka, att Stat-Rådets ledamöter samfäldt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iagttagit
Många kommuner hafva med omsorg sökt öfverens komma sins emellan om förbättring af byvägars underhåll inom kommunen, och dessa kommunalbeslut hafva blifvit underställda Landsköfdinge-embetets fastställelse, men blifvit afslagna, emedan allmänna lagen ej ålägger någon annan att byväg hålla än den, som honom gagnar. Således hafva byvägarne fått vara nästan ofarbara år ifrån år. Jag vågar derföre föreslå: att kommunerna socknevis skola utse taxeringsman, som taxera och dela byvägarne emellan dem, som vägarne gagna, så att hvart skifte får sin del, hvarest för detsamma lägligast faller; och att kommunen utser syningsmän, som årligen syna byvägarne, och att desse syningsmän må ega rättighet att efter besigtningen för lega låta iståndsätta vägen på den tredskandes bekostnad. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 11 November 1865. Johannes Andersson, från Jönköpings län. N:o 120 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. Af Johannes Andersson från Jönköpings län, derom, att det pastorsarldv nu tillhörande exemplar af Svensk Författningssamling och Länsstyrelses Allmänna Kungörelser måtte utlemnas till ordförande i kommunalstämma, för att af honom förvaras. Sedan numera pastorerne inom de särskilda socknarna äro befriade från ordförandebefattningen i de kommunala frågorna, och kommunen uppdrager ät vissa personer att vara ordförande i kommunalstämma och kommunalnämnd, till hvilkas handläggning hör sådana frågor, som förr tillhörde sockenstämma och Bccknenämnd, är det af särdeles vigt för kommunalstämman och kommunalnämnden, att deras ordförande hafva tillgång på Svensk Författningssamling och Landshöfdinge-embetets i länet allmänna kungörelser.
Inrättningens Örver-Siyrel se böra Utgå, deruti alla desse resonerade grunder Upptagas, oell hvaraf en närmare upplysning så* ledes vinnes ej. mindre om afsigten och ändamået med Magazins-Inrättningens åliggande att tillhandahålla undsättnings-Spannmål, utan ock huru vigtigt det är för detta. Verks bestånd och Landtinannens egit val, att dessa undsättningar icke utsträckas utöfver de understöd som till afv.ärjande af kuist och hungersnöd, oundvikligen måste den hjelp behöfvande meddelas. Huru och på hvad sätt undsättnings-spannmål bör utdelas, samt huru lång anstånds-tid böra lemnäs de som Lösen ej magta genast betala, hörer val till den reglementariska delen ' af ämnet, dock anser Siats-Utskottet att ett kraftigt medel till förekommande af obehöriga undsättnings Beqvisitioner äges äfven derigenom att Credit icke lemnäs åt andre, än de som bevisligen äro oförmögne att Spannmåls - Lånen liqvidera då de undfås, emedan den nästan i allmänhet beviljade anstånds - tiden med betalningen varit för de mindre behöfvande ert för* i 5 42 Forsing till Allmänna Magazins Jedande orsak, att begagna fördelen af dessa Ivän, änskönt de deraf icke varit i något trängande behof. UppåeVederbörande Fändshöfdingars ansvar ma dl fördenskull bero, att icke utan i yttersta nödfall hos Magazins-Directionen gjöra hemställan om undsättningsspannmåls utlem» nande pä Credit; och så vida de för en sådan hemställan uppgifne skäl och orsaker föranleda Di rectionen att till den föreslagne utborgningen lemna tillstånd, bör det äfven blifva en Fandslföfdinges omsorg att söka så vidt möjligt är vid Utlåningarne affordra någon del Contant af dem som kunna åstadkomma en sådan afbetalning.
Detta är sannt; men i händelse man vill att Svenska födoämnen skola förtäras af egna landsmän, så är det bäst att alldeles qvarhålla dem hemma och ej släppa ut dem på sjön, ty de åta då ganska säkert mera mat, än hemma är frambringad, ty komma de öfver till främmande land, så förtära de alltid något af dervarande lifsmedel. Man bar sagt alt som Grosshandlare behöfva kredit, så måste den kostnad lian medförer, skrifvas på den större handelns räkning. Men jag frågar Eder Mine Hrr: hvarmed skall den min - 524 Den 4 Juni e. n>. dre handlanden betala sina varor i Lybeck, Hamborg, Köpenhamn eller England? Det måste jemväl ske med penningar om det icke sker med varor. Sker det med penningar så föranlåtes den mindre köpmannen begagna samma utväg som den store, nemi. krediten. Begge stå således i den delen på samma punkt. Utförseln på Lybeck har tilltagit i samma mån som ångbåtsfarten varit lät, ty man går icke gerna med tomma fartyg, ulan begagnar såvidt möjligt är denna lägenhet, till utförsel, hvilken ångbåtsfarten erbjuder. Som de dertill använda skeppen äro stora, så draga de mycket varor. Dessutom är Lybecks belägenhet genom grannskapet med Hamborg och Eiderkanalen sådan, att den platsen måste hädanefter såsom hittills förblifva en af de förnämsta afsättningsorterna till och ifrån Sverige. Hr Gripenstedt har trott att kolonialvaror roed undantag af kaffe, vore svåra att tullförsnilla. Det må vara. Men just kaffe är det som egentligen försnillas. Hvem af Eder har ej hört talas om den mängd valtendränkt kaffe som ulbjudes, hvad är det öfverhufvud annat än en tulIförsnillad vara, hvilken roan, för att obemärkt få henne i land, först kastat i sjöö. Rörande det öfrira, som mot mig blifvit anfördi, vill jag ej besvära del Höglofl. Ståndet med ytterligare vederläggning, utan förnyar endast min anhållan om afslag. Hr Printzensköld, Carl:
Usta punkten bifölls; 2:dra punkten bifölls, med undantag deraf, att jemväl de af Kongl. Maj:t för Andre Sekreterarne i Utrikes-departementets expedition äskade löne-tillökningarne beviljades, samt till följd deraf de belopp, hvartill Utskottet, uti dess i slutet af denna punkt gjorda tillstyrkande och hemställan, upptagit den erforderliga anslagstillökningen och hela den för expeditionen beviljade summan, förändrades, det förra till 6,760 R:dr 50 öre och det sednare till 26,300 R:dr; 3:dje punkten bifölls; 4:de punkten bifölls, med undantag deraf att beloppet af anslaget till skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter å ifrågavarande Hufvud-titel, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, bestämdes till 70,000 R:dr Riksmynt årligen; 5:te och 6:te punkterna biföllos; 7: de punkten lades lill handling arne. Från Heden. B onde-Ståndet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45, angående reglering af utgifterna under Riks-statens Tredje Hufvud-titel, afslog Ståndet detsamma, så vidt anslags-beloppen angingo den reglering, Utskottet föreslagit, och godkände deremot i allo Herr Björcks reservation, hvilken linnes Utlåtandet bifogad; — hvarigenom Ståndet, som lät bero vid Utskottets yttrande A£ ju Prot.-Utdrag den 26 Mars 1857. yttrande och anmälan å 7:de sidan af Utlåtandet, ansåg sig hafva besvarat och, så vidt det icke finnes stridande emot nämnda reservation, bifallit hvad Utskottet i öfrigt föreslagit i fråga om öfverflyttning å Allmänna Indragnings-staten af de å Departementets stat uppförda löner för tre Kabinetts-kurirer och en Translator, med hvad mera i Utlåtandet hemstäldt blifvit. Den 26 Mars. Frän Högloft.