Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Behofvet af skolor för fruntimmers-undervisningen hade visat sig jemväl deraf att, på sätt erfarenheten ådagalagt, hvarje moder, som dertill eger tillfälle, sänder sin dotter tili skolan; och hon gör detta, icke för att sjelf slippa besväret eller för att blindt följa efter bruket, utan emedan hon känner sig behöfva skolans biträde. På grund häraf och då, för omförmälde undervisnings befrämjande, i synnerhet en sådan anstalt vore af nöden, som skulle hafva till ändamål, dels att gifva eleverne en tjenlig uppfostran och undervisning, dels att bilda lärarinnor samt bestämma prof och betyg öfver deras så väl kunskaper, som undervisningsförmåga, och dels att vidtaga lämplige åtgärder för läroböckers utarbetande, har motionären föreslagit, att en sådan iVormal-skola, för hvars organisation lian jemväl uppgifvit grunderne, måtte inrättas; hvarjemte han hemställt, att ett årligt anslag dertill af 3,OOt) IVdr Banco måtte lemnäs. Vid Statssamt Allm. Best:.- och Ekon.-Utsltoltens Utlåtande, N:o 68. 17 Vid föredragning af denna motion har Herr Silfverstolpe> Fredric Ottoj tillstyrkt dess bifallande, serdeles emedan den så kallade IVallin ska skolan och undervisningssältet deri, vore beroende af enskilda personer, samt det vore af mycken vigt, att en Norma 1-skola för fruntimmers-undervisning funnes i hufvudstaden, i hvilken skola lärarinnor kunde bildas och erhålla kännedom om undervisnings-methoderne i de ämnen, som tillhora en grundlig uppfostran. Utskotten hafva tagit Herr Lagergrens ifrågavarande motion i öfvervägande och åt pröfningen deraf egnat all den uppmärksamhet, sorn ämnets vigt, äfven å Statens sida, synes hafva rätt att fordra.
Mildra llufvlultitelil uppföra en tillöililing i 8amma Verll8 lu»»iug8-8tat, uppgäei»»le till 5,200 ld:dr aidigen, med derunder Krällnade 494 tunilor 8panmäi; men att, enär Killet8 8täilder liärtill ielve lenlnat llifall, Ko»»»!. Naj:t varit föianläten, att, tor ären(lena8 jenn»:» oell oailarutna gäng, anvida Neiö» d»> lönetillöllning, del8 ä .Kolra llufvudtiteln8 Ile8paringar, del8 ä Kxtra utgilKfonden. Oä nu detta förllällande i elle utan olägeldlet Ilunde linlgre loitfara, oelr d»i lieliosvet af 1öniilg8-8tateil8 iörlioj»»»»»» oförändiadt ljvar8tode, till8t^>llte Körediagan<len i underdänigllet, det Kongl. Naj.t täelit«8 i Oropo-ätionen till Kiliet8 8tänder i Mder fö»68lä, del8 en tillöllning i 8tat8-Kontoret8 per8on:»l af en Kedamot, en Motarie, en Ka»l/.li8t oell tvä Kain mai 8llrit'vare, de8enare i lliIl8laolr8lut8 Kontoret, del8 oell eil löneföiälöjning a 400 li:dr ät l via 8tat8- KommKarier; för
Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets den 12 och 14 dennes på bordel lagda Betänkande N:o 24, angående tull-bestämmelserna för artikeln Bränvin och Sprit, föredrogs jemväl ett från Högvördiga Preste-Ståndet ankommet ProtokollsUtdrag N:o 334, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig med Preste-Ståndet i dess beslut, att vid ifrågavarande artikel må uti taxan tillsättas en så lydande anmärkning: Bränvin och Sprit, försatt med socker eUer annat i bränvin och sprit upplösligt ämne. förtullas lika med likör; och fann Ridderskapet och Adeln för godt att bifalla Utskottets förevarande Betänkande samt jemväl antaga . Preste-Ståndets ofvannämnde inbjudning. Frän Högv. Preste-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 46, angående Riks-styrelsens förande under Hans Majestät Konungens sjukdom. Frän Hederv. Bonde-Ständet. S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 24, angående tull-bestämmelseijna för artikeln Bränvin och .532 Prot.-Utdrag den 22 September 1857. Sprit, biföll Ståndet Utskottets i detta Betänkande gjorda hemställan, hvarjemte i sammanhang härmed jemväl antogs Preste-Ståndets genom Protokolls-Utdrag N:o 334 Ståndet gjorda inbjudning, att vid ifrågavarande artikel må uti taxan tillsättas en så lydande anmärkning: ”Bränvin och Sprit, försatt med socker eller annat i bränvin och sprit upplösligt ämne, förtullas lika med likör. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottels på bordet hvilande Utlåtande N:o 122, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvud-titel, dervid Ståndet fattade följande beslut:
R:dr, dito „ 7,000: — hela anslaget till uppförande af växthus i nämnde trädgård inncstår med „ 33,000: — utaf anslaget till Nationalmusei-byggnadens fullbordande och denna byggnads inredning, 380,000 R:dr, återstå 110,000: — utaf anslagen till lön och resekostnader för en Antiqvitets intendent, 9,000 R:dr, återstå , 4,500: — utaf anslaget till uppsökande och antecknande af Svenska runstenar samt dessa teckningars utgifvande, 4,500 R:dr, dito 1,500: — utaf anslaget till fortsatt utgifning af arbetet: “Svenska språkets lagar*, 4.500 R:dr, dito „ 2,250: — hela anslaget till utgifningen af äldre för Sveriges historia vigtiga handlingar innestår med „ 9,000: — utaf anslaget till fortsatt utskrifning af det s. k. riksregistra tflret, 9,000 R:dr, återstå „ 3,000: — utaf anslaget, till fortsatt utgifning af arbetet: “Sverige", aqva rell, lithografier och tontryck*, 2,400 R:dr, dito , 800: — utaf anslaget till dito af planchverket: Fordna och närvarande Sverige, 1,200 R:dr dito 400: — utaf anslaget till betäckande af skilnaden mellan inkomster och utgifter vid rikets hospitaler, 120,000 R:dr, dito „ 40,000: — utaf anslaget till förvaltningsoch underhållskostnader vid hospitalsinrättningen på Kungsholmen, 22,500, dito
Decemb. till Meder* Varda BondeStåndet ingifvit och genom Protocolls Utdrag derifrån till Utskottet reinit* teradt Memorial begärt, ”att, till fiirekömman* de af de olägenheter medelst confiscationer^ hinder och uppehåll, sorn tillfogas Marknads* arån de personer, derigenom, att Handeln å 6Q Bcsv. och Ekon. Utsk. Bctänianden. de i Riket tillatne Marknader icke får begagnas förr än kl. 10, eller innan Marknaden genom föregånget Trumslag blifvit utlyst, hvarje Svensk Undersåte måtte lemnäs fullkomlig och oinskränkt frihet, att å den utsatta Marknadsdagen köpa och sälja, utan afseende på tid eller åtlydnad af Trumslag, «de Producter som lofliga äro och af Landtmannen sjelf kunna förfärdigas.” I anledning häraf får Utskottet vördsammeligen anföra, att ehuru hvad i ofvanberörde måtto blifvit yrkadt, åsyftar ändring liti Allmänna Lagens Stadgande i 7. Cap. 2. §. HandelsBalken och jemväl i någon del af 6. §. samma Cap. och Balk, anser Utskottet sig likväl, till följe af den erhållna Remissen böra deröfver afgifva utlåtande för så vidt ämnet rörer nyttan eller skadan af Marknads utlysande. — Det torde icke behöfva bevisas, att dä nyssnämde 2. §. i 7. Cap. HandelsBalken stadgar böter för den, både Köpare och Säljare, som i någon handel inlåter sig förr än Marknaden lyst är, sådant måste föranleda till hinder, kostnad och tidsspillan i synnerhet för en enfalldig Allmoge, som icke så noga kan hafva sig detta Allmänna Stadgande bekant och således lätt kan dexemot begå förbrytelse. Lagstiftarens mening lärer likväl hafva varit en helt annan, eller dels att införa en viss ordning vid våra Marknader, och dels att förekomma förköp; detta inhämtas ock af 19. §. uti Kongl. Resolutionen på Beil). otWEkon.
Jag anhåller om remiss af denna min motion till Slatsocli Lag-Ulskolten. Dessa tre motioner begärdes på bordet. Hr von Hauswolff, Garl Ulrik: Då det igenom allmänt lästa tidningar blifvit kringsprida ett yttrande, att den enda coloni Sverige ager, ön S:t Barthelemy i Westindien, är ett ”gammalt sjö röfva renaste;” och 1 en politisk skrift, handlande om Regeringens åtgärder linder sednaste 3o år, ett exempel blifvit framdraget, hvarmedelst man förmenade sig kunna bevisa, att sjöröfvare derstädes vunnit beskydd, samt detta äfvenledes blifvit af publiciteten annammadt, för att göra intryck på allmänheten: så torde det väl /orlåtas mig, och anses mig tillständig!, enär jag vid detta riksmöte är den ende, som tjenstgjort i coloaien, och det under en längre tid af år, samt i de ansvarsfulla befattningar af Gouvernements-Secret., offentligt räkenskapsförande, och conseljoch domstolsledamot, om jag uppstiger och förklarar dessa beskyllningar i första rummet ogrundade för den tid, som börjar med Baron Stackelbergs administration år 1812, tills Juni månad 1820, då jag lemnade ön; sedermera att jag, af allt hvad jag under min långa tjenstetid, oell under den närmaste beröring med ärender och handlingar samt med personer kunnat utröna, före den tiden likaledes, ingenting ägt rum, som skulle kunna läggas coloniens styrelse till last, vidgående den ifråga var. ohyggliga beskyllningen; och slutligen, alt jag är öfvertygad det styrelsen, sedan jag lemnade colonien, ej blottställt sig för sådant klander. För min del, protesterar jag högligen mot den sålunda gjorda beskyllningen, som inbegripande, under benämningen ”gammalt sjöröfvarenäste,” allt — anklagar och fördöm mer inför Sverige och verlden, så väl Regeringen som coloniens styrelse, tjenstemän och innevånare. Så har likväl ej colonien varit känd uti Westindien.
Bäst det var, så trädde en herre fram – genomhygglig såg han ut – slog med en liten klubba i bordet och förklarade mötet öppnadt. Jag satte mig till rätta på stolen, fällde ned schalen och drog en riktig suck af belåtenhet, men det blef också den första och den sista jag drog. Du min eviga värld, hvad fick jag inte höra! Att det finns synd och elände till i världen, det visste jag, men på hvad vis den egentligen visade sig, därom hade jag, Gud ske lof, inga andra begrepp än dem jag fått i romanerna. Man talar om att skräda ord! Jo jag tackar jag! Det här var ju en riktig afskrädeshög, vet jag, som vi fick till lifs! Alldrig hade jag föreställt mig att något sådant kunde sägas och åhöras. Till sist tog jag mod till mig och såg mig omkring för att se, om vi inte skulle kunna få tyst på karlen. Men där satt alla dessa kvinnor och lyssnade till otäckelsen lika lugnt, som om de setat i kyrkan och åhört en predikan. Jag vågade en blick på Ester. Stackars unge, så hon skulle våndas! Hon var litet blekare än vanligt och satt med hopknipta läppar, som om hon varit rädd att inandas skämd luft, men eljest tycktes hon lika lugn och uppmärksam som de andra. Då kände jag mig riktigt stukad. När en ung flicka kunde höra på sådant utan att rodna, hvad skulle då inte en gammal gift Stockholmsfru tåla vid! Nå, ändtligen slutade föredraget, och så trädde ett trefligt, rödblommigt fruntimmer upp på estraden. Pass på, tänkte jag, nu ska det bli annat af! Alla karlar är sig lika. När han kunde komma åt att vara chikanös, så passade han naturligtvis på. Men det blef visst inte något annat af – tvärtom. Det blef presis detsamma fast mycket värre! Hon talade om osedligheten i Stockholm, talade så jag började att svettas. Fick man tro henne, så var Stockholm färdig för Vår Herres svafling hvar stund som hälst! Till sist tog hon i hop med de gamla herrarna, »i synnerhet de öfver 60 år;» (Gustaf fyller 58 år nästa höst!) och då började jag att flytta på mig. »Hur är det, lilla tant?» hviskade Ester.
Dittills icke kunnat fullbordas, och bifall till den värnlösa enkans anhållan 0111 fortsättning af det åtnjutna understödet utgör ett vilkor derför, anser jag det icke vara R. o. Ad. värdigt att afslå ansökningen. Bankens tillgångar äro sådana, att 100 rtdr för dem betyda föga. Uppå dessa skäl oell dem, som finnas uttryckta i reservationen, begär jag återremiss af be* tauk., under yrkande, att någon nedsättning i beloppet af det hittills till Enkan Silfverstolpe årligen utgångna belopp ej må äga rum. Frih. von Schulzenheim, Da v.: Jag är förekommen af Frih. Ehrenborgh och förenar mig med honom i anhållan om återremiss af betänk, uti samma afseende, som han uppgifvit. Hr Rosenblad, Bernh.: Då jag förenar mig med dem, som begärt återremiss, ber jag särskildt att få tillägga skälen, hvarföre jag anser det obilligt att neka eller bestämma nedsättning i den gärd åt förtjensten, som varit anledningen till beslutet om ett årligt anslag från Banken åt afl. Bancocommissarien Silfverstolpes enka. Det är bekant, att Banken äger det företräde framför statens verk, att tjenstemännen derstädes icke kunna åläggas några särskilda arbeten utom deras tjenster, för hvilken icke de äro berättigade till ersättning. Såväl aflidne Bancocommissarien Silfverstolpe som förfäder till honom — jag tror ända till farfars far — hafva användt ofantliga arbeten för Banken, hvilka icke tillhört deras tjenstebefattningar och hvarför de likväl icke åtnjutit någon annan ersättning, än några små permissioner och dylikt. Man kan bäst bedöma vidden af dessa arbeten deraf, att deras fortsättning hittills redan kostat Banken 4°00 r:dr b:co, hvilka blifvit utbetalade till en Ilr Strinnholm. Jag fortsätter altså min anhållan om återremiss, under anhållan, att den ifrågavar. pensionen ej må så njuggt tilltagas. Hr von Hartmansdorff, Aug.:
Ständer anhålla om anslag af lön till Den 3 Martil, 525 ytterligare en ProvincialMedicus i Blekinge Lån, då Konungens Befallningshafvande kommer i tillfälle att gemensamt med SundhetsColIegiurn förordna, att den ena ProvincialLåkaren blefve boende i Carlscrona och den ändra i Carlshamn, då all olägenhet i denna våg derigenom vore olhjelpt. Skulle denna nain vördsamma anhållan icke bifall as, hvilket jag likväl på det högsta påyrkar, måste jag inskränka min begäran derhän, att åtmindstone nödiga medel måt,te blifva Ko, nungens Befallningshafvande i händer lemnade, att aflöna en Läkare, sorn inom Carlscrona stad verkställer de der behöflige besigtningar, på det Konungens Befallningshafvande hädanefter måtte undvika att stadna i personlig obligation hos den Läkare, som fullgör hvad Konungens Befallningshafvande borde kunna anbefalla. Jag anhåller att denna motion måtte till StatsUtskottet varda remitterad. Grefve JVachtmeifter, Hans: I sammanhang med det förändrade sått för kungörandet af allmänna påbud, som jag inför Högloflige Ridderskapet och Adeln föreslagit, utbeder jag mig, att få fästa Högloflige Ridder^ skupets och Adelns uppmärksamhet på nödvändigheten af sådane påbuds utgifvande från trye - 326 Den 5 Martil. ket på ett sått som gjorde dem med liten kostJ nåd för enskilte personer tillgänglige. Det så kallade Års-trycket kan väl nu af hvem sorn helst inköpas, men många förskräckas för den stora volume det vanligen utgör, och många klaga ej utan skål, att dervid nödgas betala vidlyftiga ceremonieler, som ingen har någon nytta af och kungörelser af ÖfverStåthållareEmbetet och Magistraten i Stockholm, som endast gälla för Hufvudstaden.
Landtnäs härefter till bifall å Banko - Den 30 Juli. 25 Utsk:s förevar:de mern. frarastälda propos. besvarades med starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande. Hr Tersmeden, Nils: Näst i ordningen på föredragn:slislan att Ståndets pröfning underställas, förekommer LagUtsk:s betänk. N:o 36; men som PresteShs beslut ännu icke är kändt, hemställer jag det behagade Hr Frih. o. Landtm, föreslå Ståndet, alt nämnde betänk, icke måtte R. o. Ad. föredragas innan PresteSt. fattat sitt beslut i frågan. Gr. Lagerbjelke: Då jag begärde ordet, var det endast för att göra den framställning hvarmed Hr Tersmeden förekommit mig och i hvilken jag således ber alt få instämma. Då i auledn. häraf H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade upskjuta med pröfningen af LagUlslfcs betänk. N:o 36, intilldess PresteSt. derom fattat sitt beslut, och prot.utdraget derom komme R. o. Ad. tillhanda. Ropades ja. Justerades ett prot.utdr. innehållande det nyss fattade beslutet rör:de BankoUlsk:s mern. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Då nu allt hvad rörer etl Lånekontors inrättande i Wisby är afgjordt, återstår endast att välja Direktionsledamöter, och då det tillhörer R. -o. Ad. att välja en Direktör och en Suppleant, så hemställer jag huruvida ej Hr Frih:n o. Landtm, skulle finna för godt att föreslå en dag för anställande af detta val och hvilket torde kunna försiggå nästa Lördag, då jag förmodar alt man dertill skulle kunna vara färdig. Uppå af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, i anledn. häraf gjord hemställan, beslöt R. o. Ad., att nästa Lördag företaga val af en Direktör och en Suppleant för förvaltningen af Lånekontoret i Wisby.
N:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 g RiksdisOrdnm, angide den af StatsRådet för dess åtgärder vunna decharge; N:o 44, med voter:s-propos:r röride det af Konst.Utsk. uti Mern. N:o 19 föreslagna tillägg till 59 g Reg:sF:n och 27 g 1 mom. Riksd:sOrdn:n, angtde propos. om Statsverkets tillstånd och behof; samt N:o 45, med voterrs-proposir röride det af Konst.Utsk. uti Mern. N:o 20 framställda grundlagsändrings-förslag, angide utländsk undersåtes rätt att i riket förvärfva och besitta fastighet. R. o. Ad. godkände samtlige i dessa Meni. föreslagne votensproposrr. Föredrogs och lades till handlingarna Sammansatta Bevi!ln:s-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskis d. 1 5 dennes på bordet lagda Mern. N:o 8, i anledn. af EiksStms skiljaktiga beslut, beträffande § 26 i Utskis förslag till Förordn., angide vilkoren för försäljning af bränvin och andra distillerade spirituösa drycker. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, LagUtskis d. 16 dennes f. m. på bordet lagda Betänk. Nio 42. i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., angide ogift qvinnas rätt alt vid viss ålder varda myndig. Äfvenledes föredrogos och bordlädes ånyo nedannämnde d. 19 dennes f. m. på bordet lagde Betanien, nemi. från Laylltslcollet: N:o 43, i anledn. af väckt motion om förändring af 2 g i 12 kap. Rätteg.Balken; Nio 44, i anledn. af väckt motion om kärande parts skyldighet att kungöra svaranden Under-rätts upskofs-beslut; 410 Den 26 September.
Ridderskapet och Adeln gunstigt tillära mig fästa deras uppmärksamhet wid betraktelse», ä esna sidan af Statens obetydliga inkomst, i händelse Bränwins-bränningen i Stockholm och Götheborg komme att werkställaS pä enahanda sätt och emot Ilka afgift, som för de öfriga Rikets Städer ar wordek föreslagit, samt ä den andra, af den winst, som 8e i nytznämnde twänne Städer för Kronans räkning hittills Lrifne Bränneriet gistvik. Tv vm man och wike antaga att Mantalsskrifne persvnrrncs antal i Stockholm skulle utgöra 6O/O00, som likwäl säkerligen är wida sör högt tilltagit, sä utgör icke Bränwins Bewillningsafgisren för dem, a 8 siw för hwarbsrä, mera än 10,000 Riksdaler, hwaremok afkomsten af Stockholms Brännerier de senare ären öfwerstigit 100,000 Riksdaler vm äret, samt följaktligen oaktadt nägon hädanefter deruti blistvande minskning , ltkwäl mängdubbelk stall öswerstiga nysibe, rörde Bewillnings inkomst; hwortill än widare kommer, att genom Bränwins-distilleringene upplätande, » Slockholm under arrende, troligen I22O Den 29 Januarii. större inkomst stall erhällas, än okwannämndL Branwi-s-BewlUnings asgitts - summa : sörhällunLen, efter mm tanka sä mycket mera afseende och Lpsmärksamhet förtjenande, som jag icke allenast rör detta yttrat min fruktan, utan jemwäi än wi.
Det förseglade pappersomslaget kan här, efter rättsbegrepp, ej göra anspråk på större helgd, än den förseglade pappasken, den lästa trälådan, m. m. Man har antagit såsom en allmän regel i brottmålslagstiftningen, att straffet bör lämpas efter brottet. Att denna grundsats i förevarande fall blifvit helt och hållet uppoffrad, torde ej fordra någon vidare undersökning. Men icke blott den omständigheten, att straffet ej står i öfverensstämmelse med brottets art, fordrar en Jagförändring i förevarande fall; dertill finnes ett ytterligare skäl. Tvekan har nemi. hos domstolarna uppstått, huruvida, sedan dödsstraff för inbrott i allmänhet blifvit upphäfvet, 1746 års förordn. numera kan anses vara gällande. Vid tillämpningen hafva skiljaktiga meningar härom försports. Denna olikhet i tillämpningen har särdeles uppenbarat sig hos öfverdomstolarna. I Svea Hofrätt hafva tankarna härom varit så delade, att en division tillämpat dödsstraff för förbrytelsen, då en annan division ansett densamma böra umgällas med det ansvar, som för inbrottsstöld nu äger rum. Uti Högsta Domstolen förefinnes samma skiljaktighet, ehuru pluraliteten der anser sig bunden af 1746 års förordn. och tillämpar dödsstraffet. Konungens benådningsrätt har också hittills jemnkat lagens Dea i Maj e. m. bristfällighet. Härmed kan väl förbrytaren vara fullt belåten; men det väl ordnade samhället torde ej böra vara det. En lag, som lämpligen ej bör tillämpas och med rättvisa ej kan verkställas, bör upphöra att vara lag. Jag instämmer för öfrigt i de åsigter, Hr Gr. Sparre och Hr Holm uti deras reservationer emot betänk, utvecklat. Gr. Sparre har dock omnämnt ett K. bref af d. 26 Maj 1827, hvarigenom skall vara förklarad!, att dödsstraff bör tillämpas för alla brefstölder, ehvad de skett ur bref, som anförtrotts åt Postverket eller åt enskild person.
Friherre Boije, Ludvig: För att, på det skäl, sorn Herr Rosensköld åberopar, borttaga denna fordrades att också ingå i ny pröfning af hela Författningen; ty visserligen kan samma skäl inträffa på flera ställen, jag förpnar mig derföre med Herr Grefve De la Gar-j die och Herr Friherre af Wetterstedt. Herr Munck af Rosensköld: Då denna §. är ord för ord lika med 56 §. i Riksdagsordningen, tror jag, att den med allt skäl skulle Hunna ur RiddarhusOrdningert försvinna. Friherre Cederström, Jacob'. I 56 §. Riksdagsordningen slutas föreskriften om motionstiden sålunda: ”sä vida icke sådant frågor af redan Jnttade beslut, eller redan upptagne ärenden, eller under Riksdagen inträffande händelser omedelbarligen föranledasUti 36 §. RiddarhusOrdningen äro deremot Ståndets egna Oeconomica ittbegripne, hvarom frågor under hela Riksdagen kunna väckas. Jag tror således, att detta sednare stadgande nödvändigt måste qvarstå, Och tillstyrker att §, sådan den nu blifvit föä rpslagen, måtte varda antagen. Herr Munck af Rosensköld; Praxis i all» Riksstånd har varit, att under hela Riksdagen Den 4 Jutii. upptaga och pröfva Ståndens Oeconomica; och således behöfva de alldeles icke i Grundlagarnc ens komma i fråga. Hans Excellence Harv Grefven och LandtMarskalken förnyade sin förut gjorde proposition, att §. måtte utur RiddarhusQrdningen utgå. Ropades Ja och Nej» Hvarefter Hans Excellence föreslog, att i~ frågavarande nya redaction af 36 §. kunde gil* lasj hvilket bifölls. §. 41: Enär ett mai till slutligt afgörande furetages, och ingal sig vidare anmäler, att något till Protocollet anföra , inhämta Landt Alar skalken forst Ståndets tankaj huruvida det anser ofverläggningen fulländad, hvarefter propositionen framställes.