Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Varder någon äge Konungen att derom efter omständigheterna förordna, samt, om Han så nödigt aktar, låta genom Justitia1-Stats-Ministern föranstalta om skriftens sequestrerande och indragning, både hos Boktryckare och Försäljare eller andra utspridare, på sätt om qvarstad här ofvan stadgas. Så vida Justitice-Stats-Ministern ej öfverlemnar skriften till Justitia-Canzleren för åtalande vid laga domstol, skall han genast ovägerligen inhemta Tryckfrihets-Comitéens utlåtande. Finner Comileen, som ej äger afse politiska förhållanden, att skriften, efter Lagens bokstaf, ej åtalaskan, eller har åtal skett, men skriften genom laga kraftvunnen dom blifvit obrottslig förklarad, utan att ersättning till den frikände parten i domen blifvit åklagaren ålagd, ankomme det, sedan Stats-Rådet blifvit hördt, på Konungens pröfning, huruvida af Statsmedlen, till Boktryckare, Förläggare eller Försäljare må anordnas ersättning för deras omkostnader och förluster. röste Ja ; Den, det ej vill, röste Nej. Vinner Nej, kummer Constilutions-Utskottets, i Memorialet N:o gy Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 111. 15 gjorda, förslag Lill ändring af Trjrckfrihets-Förordningens 5 §. 13 morn. icke att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Slockholm den i Maj 1841 • N:o lil. Ank. till Exp. IJtsk. den 5 Maj i84r, kl. 2 e. m. Memorial till Riksens Ständer ,■ i anledning af Riks-Ståndens yttranden, rörande Constitutions-Utskottets Memorial JS:o g8.
IX. B. 289, 31 1. A. 324. — N:o 326. i anledning af väckt fråga om föreskrifter i afseende på framtida underhållet af sådane kanaler, hamnbyggnader, valtenaftappningar och andra dylika arbeten, som med bidrag af statsmedel blifvit utförda. — N:o 327. i anledning af väckt motion, angående bestämmande af vissa vilkor för vinnande af dispositionsoch jordeganderält lill de så kallade kyrkohemmanen i Halland. — N:o 328. i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 294. IX. B. 321. A. 332. — N:o 329. i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 295. IX. B. 321. A. 332. — N:o 330. i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 296. IX. B. 321. A. 332. — N:o 331. angående köpeskillingen för den kronan förr tillhöriga så kallade Hofbageri-egendomen vid Regeringsgatan här i hufvudstaden. IX. B. 321. A. 332. E. 398. — N:o 332. i anledning af vackt fråga om anvisandet af en kapital-ersättning till utsockne-frälsehemmans-egarne i Halland för dem ålagd roteringsskyldighet. IX. B. 321. A. 332. — N:o 333. med upgift å stalsfyllnadssumman samt det för Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga belopp. IX. B. 360. — N:o 334. med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skilaktiga beslut, i anledning af utlåtandet N:o 303, angående väckta motioner, om vidtagande af nödiga kontroller, å användande af städernas tolagsmedel för dermed afsedda ändamål. — N:o 335. i anledning af väckt motion om afskrifning af räntan å anmårkningsmedel, ådömde förre Regementsskrifvaren, Fältkamereraren P. A. Arell.
I^plästes ett ifrän Stats» Utffoktet inkommit utlåtande, af den 21 Maji, öfwer en af Riksdagsmannen LcbLrs wäckt flaga, angående infcrdrans de och anwändande till rikets förswarSanstalrer af den extra krigsgärd af en, en och half till 2 lunnor spannemäl, alt efter pastorakernes godhet och classificarion, som Högwördige Prestc-Ständet ivid lagtima riksdagen i Stockholm ätagik sig art under påstående krig, utgöra. Stats-Utffouck har ansell detta amne icke tillhöra desi eller Riksens Ständers åtgärd, enar lill grund för ofwanberörde framställning äberopas etr widragit bcsink, hwarS werkställighet, der den äger rum, ankomm. r pä executiva magten; men förmäler derjemte sig hafwa tillfälle inhämta, att sedan Preste-Standet, de» 28 Junti 1809 för roteringsfrihetcn utkast en extra krigsgärd till ofrvauberörde belopp för de Nrestgardar m. m-, hwilka da ej wore med rotering beswärade, sa har Ståndet sedermera, wid amnander af rotering under krigstid för den ecclcsiastiqne staren tillhörande, oroterade boställsjorden, deremot förbehållit att omförmalre extra krigsgärd borde försumma. Ladcö pä bordel. Utlästes ett frän ExpeditionS-Utskottet aflcmnadr memorial af den Z0 Maji, i anledning af xemisicr frän Riks-Ständen om befordrande till ex pc - Den i Junit - 433 pedikion af den inftrucrisn för IiiksenS Ständers Revisorer öfwer SkoksBancooch Riksgaldswerken, hwilken wid Riksdagen i Stockholm 1F09 och 1810 af Riksens Sländer stadgades, men wid berörde riksdag icke kommit att »ifärdas.
Utskottet kan, för sin del, ej finna, att en Comité skulle bättre kunna känna en Sockens Spannemåls-behof än Pastor i Församlingen i förening med Kyrko Rådet, hvilka dessutom böra tilltros, så väl nödig förmåga att granska reqvisitionernas behörighet, som samvetsgrann vilja, att efterse, det understödet rättvist och utan någons förfång utdelas ; Och kan Utskottet ej heller inse, hvarföre dessa egenskaper skulle i större mon böra förmodas hos en Comité, om än understödd af en Krono Betjents upplysningar, hvilka, enligt det uppgifna förslaget, anses härvid vara af nöden. Dessutom får Utskottet tillägga, att, enligt hvad Utskottet inhemtat, reqvisitionerne af Spannemål understundom blifvit så högt tilltagne, att, då Spannemålen, i likhet dermed, ankommit, ej sällan inträffat, att de reqvirerande icke en gång uttagit tredjedelen af det fordrade beloppet. Utskottet tror sig ej behöfva anföra de olägenheter, som häraf måste blifva en följd, och hvilka bäst lära kunna förekomma? af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, Som, genom samlad erfarenhet, i förening med en noggrann kännedom af Länens Statistiska förhållanden böra i detta hänseende kqnna vidtaga de lämpligaste åtgärder. 548 Besv. oell Ekon. Uiik. Det är af dessa skäl, sorn Utskottet an» ser sig böra tillstyrka ogillande af det härom gjorda förslag, samt att de anstalter, sorn i detta afseende redan är o vidtagne, måtte orubbade fortfara. Dock varder detta till Riksens Höglofl. Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnadt. Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärs• och Ekonomiutskotts Betänkande angående yrkade rättelser och förändringar uti författning arne rörande Skogarna i Paket. Uti detta ämne hafva till Utskottets granskning blifvit från Respectiva RiksStånden remitterade följande Memorialer och anföanden, nami. 1:0
1 Pärskammare-systemet, åtminstone i det ärftliga, är en växelverkan påräknad emellan en verld, som är ny och lefvande, och en annan, som är århundraden gammal; när crisernas stund kommer, är den senares kraft afliden, och dess röst fördomens, i stället för erfarenhetens. I det Tvåkammar-system, jag föreslagit, är den tid, som kan anses tala genom Öfre Kammaren, ännu ej främmande för de lefvande; — det är mot årets villor, som Grundlags-stiftaren har conserverat, men mot seklernas rigtning har han icke framkallat någon fåfäng kamp. I sammanhang härmed, har jag för detta Tvåkammar-system vågat föreslå en hel annan arbetsordning, än den vanliga. Norrska systemet framträder öppet såsom Enkamrigt, utom vid de så kallade Love. Utskottet har, i enlighet med Svenska förhållanden, sökt bestämma det senare ordet, men för alla administrativa frågor är äfven dess Riks-församling tydligen Enkamrig. Men så väl i dessa begge systemer, som i de utomlands förekommande Pärs-kammare-dubbel-bildningarne är första föredragningen merendels alltid i den Nedre Kammaren; årets röst höres nästan i alla ämnen försl; äfven der begge Kamrarne hafva sjelfständigt veto, är den £ih. till R. St. Öfra icke i tillfälle alt utöfva det, så vida ej antingen förslaget der är väckt, (hvilket i några systemcr är för en del mål tillåtet), eller ock Nedra Kammaren redan yttrat sig öfver frågan. Jag har trott, att det åtminstone för tidens vinnande skulle vara vigtigt att dela målen, i afseende på första föredragningen; — har tiott, att t. ex. vid alla Lagfrågor borde den betänksammare Kammarens yttrade veto kunna undandraga frågan från all vidare debatt för den Riksdagen, och likaledes, att t. ex. frågan om nya Statsanslag vore af den beskaffenhet, att, när den senast af folket utsedda delegationen underkänner hela förslaget, bör vidare debatt deröfver anses vara onödig.
Preste-slåudet har, med godkännande i öfrigt af Utskottens förslag, för dess del beslutat en ändring af redaktionen uti 1 morn., hvarigenom samma mom. skulle erhålla följande lydelse: ”för iakttagande af hvad i nästföregående § är föreskrifvet, skall fattigvårds styrelsen hafva noga uppsigt öfver skeende inflyttningar, och det åligga hvarje samhällets medlem alt, om de personer, han från annat samhälle mottager i sitt hus eller ä & Zagsamt Allm. B sv.- och Ekon -Utskottens Bettini ande , N.o jo - sine egor, gora anmälan, i stad inom 3:ne dagar hos ordföranden för f attigvårds-styreisen och å landet inom 14 dagar antingen hos fattigvårdsstyrelsens ordförande eller hos rotens fattigvdrds-f öreståndare, sorn det till ordföranden skyndsamligen inberättar Den, sorn åsidosätter sådan anmälan, plikte t r.dr 32 sk. banko, som lika fördelas mellan åklagaren och fattig-kass an.” Då de af Höglofl, Ridderskapet och Adela samt Högv. Preste-ståndet sålunda beslutade ändringar endast afse ett förtydligande uti den af Utskotten föreslagna redaktion till 17 §, samt Utskotten ej kunna annat än erkänna, alt det åsyftade ändamålet derigenom vinnes, så hafva Utskotten ansett sig böra, i enlighet med bemälde Riksstånds beslut, uppställa följande redaktion, hvilken Utskotten, i stället för den i det förra förslaget antagne, härmed vördsamligen få underställa Rikets Ständers pröfning: För iakttagande af hvad i nästföregående $ är föreskrifvet, skall fattigvårds-styrelsen hafva noga uppsigt öfver skeende inflyttningar, och det åligga hvarje samhällets medlem att, om de personer, han från annat samhälle mottager i sitt hus eller å sina egor, göra anmälan, istad inom 3:ne dagar hos ordförande för fattigvårdsstyrelsen, och å landet inom 4 dagar antingen hos fattigvår ds-styrelsens ordförande eller hos rotens fattigvårds-föreståndare, som det till ordföranden skyndsamligen inberättar. Den, som åsidosätter sådan anmälan, plikte 1 r:dr 32 sk. banko, som lika fördelas mellan åklagaren och fattig-kassan.
Jag får härmed afsäga mig det förtroende, hvarmed jag blifvit hedrad att vara ej mindre suppleant i BancoUtsk. än i förstärkta StatsUtsk., i anseende dertill att mia tid ej medger mig tillfälle att dessa förtroenden fullgöra; dock anhåller jag att vid min riksdagsmanuarätt få varda bibehållen. R. o. Ad. biföll denna anhållan; hvarefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att i deras nästa sammanträde utse en suppleant i BancoUtsk. i st. f. Hr Kuylenstjerna. Fortsattes pröfningen af BancoUtsk:s utlåt. N:o 44, öfver de inora RiksSt:n gjorde anmärkn:r vid betänk. N:o 29, med förslag till en i vissa delar förändrad reglering af Bankens lånerörelse m. m. § 6. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Vid discussionen öfver den 5 § i går, blef det föreslaget, om jag rätt minnes, af Hr Skogman, alt den efterföljande § skulle uppskjutas intilldess man hade afgjorl 56 och 57 §§, som handla om privatbankerne. Den 6 § har just afseende på dessa privatbanker, och möjligen skulle det nu föranleda lill en öfverflödig discussion om dessa banker, i händelse man företager § nu genast. För min del bar jag således intet emot, utan får fastmera instämma uti hvad Hr Skogman då föreslog, hvarom jag tror att icke något beslut fattades. Ifall R. o. Ad. nu bifaller, alt den 6 § företages först efter den 57 §, sä uppkommer genom detta uppskof intet hinder för afgörande af de §§, som linnas emellan de tvenne nyssnämnda. Den 11 April. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Jag kan för min del icke finna nödigt att vidtaga något uppskof med afgörande af denna §. Jag skulle deremot anse, att man borde göra detta villkor tilllämpligt, äfven om någon privatbanksrörelse skulle behöfva att af Banken suppleras.
Man har jemväl föreslagit att ersätta tullinlraden medelst förhöjning af den grofva ullens import-tull. Delta tror jag ej vore det lätta i anseende till husslöjderna, som fordra alt den grof - Den 29 Juli c. m. 3g5 va ullen må kunna importeras till möjligast lägsta pris. [ öfrigt åberopar jag Hr Marks von Wiirlenbergs reservation i afseende på de orimligheter, som införandet af en oinskränkt handelsfrihet nu skulle medföra, innan den ekonomiska lagstiftningen hunnit ändras i flera delar. Vid sjelfva tulltaxan är det några rättelser och ändringar, som jag utber mig att vördsamt få hemställa till Utskts pröfning. Band: siden, tullvärde 3o r:dr, tull 5 r:dr ?6. Denna lullbeslämmelse må äga rum, såvida förbud stadgas å alla släta taftsband, till och med en tums bredd; men borttages förbudet, bör tullen minst blifva a5 proc. eller 7s r:dr. (Pag. 45). Väfnader: helsiden. Utsk:s rubrik: (pag. fö). ”Taft, kypert,” &c. Denna benämning, som lärer förorsakat otaliga missförstånd och missbruk, bör lyda så: Alla släta sidentyger, såsom taft, salin, levantin, eller af hvilken annan benämning som helst, enfärgade, skiftande, rutiga eller randiga, hvaruti någon inväfd blomma eller figur icke befinnes. Tullvärde Tull 32 r:dr. lof r:dr per få. Ordet ”boune de soie” bör helt och hållet utgå såsom varande intet annat än en gröfre sort silke. Om ej förbud bibehålles för släta sidentyger och tjocka sidendukar, så bör bestämmas en högre lull, sjunkande småningom, såsom jag föreslagit vid remissen af comiterades förslag, rör:de kläden, äfvensom här nedan. (Pag. 46). ”Halfsiden, eller af silke till större ”eller mindre del blandadt med” <Scc. & c.
Majit afgifna underdåniga berättelse upplyser, utgjorde behållningen å Styrelsens räkning i Rikets Ständers Bank vid revisionsårets slut följande belopp: å f. d. vattenkommunikations-fonden 622 » anslaget till resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten 5,829 » anslaget till anläggning af ny bro öfver Almarestäk-sundet 14,500 » anslaget till undersökning rörande vattenreglering i Eskilstuna å 200: » anslaget till reparation å Staaoch Bodsjöbroarne samt ombyggnad af af bron N:o 34 å Karl-Johans-vägen 5,149: 23. 14 Summa 26,300: 37. och dä härtill lägges den hos Kaptenen Enegren befintliga kassa för brobyggnaden öfver Almarestäk-sundet 434: 38. utgör hela behållningen R:dr 26,734: 75, hvilken summa äfven finnes i förestående tabell upptagen. Det uti nämnde tabell, såsom oredovisade anslag, utbalanserade belopp af 29,916 R:dr 48 öre utgjordes af förskjutna kostnader till allmänna arbeten, hvilka medel blifvit till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länen öfversände. § 2. Af en vid den underdåniga berättelsen fogad förteckning å sådane arbeten, till hvilka Kongl. Majit under år 1862 beviljat statsbidrag, inhemtas följande: Arbeten med understöd från: Beviljadt bidrag. Riksstatens fjerde hufvudtitel: Anslag. Lftn. Reparation af hamnen och bryggan vid Tjufkihl i Göteborgs och Bohus län 1,437: Utdikning af Kaknäskärret på Kongl. Djurgården 5,470: 100 - Beviljadt bidrag. Anslag: Lån: Riksstatens sjette hufvudtitel: Vägoraläggningar mellan staden Borås och Sundholmens gästgifvaregård i Elfsborgs län 6,000:
Utdrag af Protokollet öfver Finance Ärenden , hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockolms Slott den 2 December 1847- Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre» Stats-råden: Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Wtern, Fri hen e Gyllengranat, Faxe , och Fåhreeus, Chefen för Finance-departementet, Statsrådet Munthe uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade Nådiga beslut, uppsatt föi - Kongl. MajUs Nåd. Proposition, N.-o 49’ slag till Kongl. Majtts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension å allmänna indragnings-staten för Öfverste-löjtnanten J. Edström. Kongl. Maj:t behagade, jemlikt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes delta protokoll bilagdt, samt befalla, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex prolocollo J. Chr. Bäck. Ant. till Exp. Utsk. den 28 Dec., kl. § 7 e. m. Kongl. Majus nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förhöjning i pensions-beloppen för Förste och Andre Landtmätarne i Riket; gifven Stockholms Slott den s December 1847.
Jernmalmsbrytningen har inom hela länet under åren 4855 — 57 stigit till ett medelbelopp af 2297000 centner, hvarutaf inom Grangärdes socken 1156000 centner. Norrbärkes dito 218000 » Söderbärkes dito 2000 » Stora Tuna dito 92000 » Åhls dito 77000 » 75* Bjursäs dito 63000 centner. Svärdsjö dito 238000 » Sundborns dito 7000 » Kopparbergs dito 41000 » Säters dito 263000 » Garpenbergs dito 44000 » Folkärna dito 19000 » Husby dito . 67000 » Af bela tnalrnuppfordringen konsumeras största delen inom länet och endast ett jemförelsevis mindre belopp, ungefärligen' motsvarande den malmqvantitet som från Norbergs bergslag i Westerås län införes, tillgodogöres vid de nordligaste masugnarne i Orebro län ifrån Grangärdes socken och vid de vestliga masugnarne inom Gefleborgs län ifrån Bispberget i Säters socken, samt grufvorna i Svärdsjö, Sundborns, Husby och Garpenbergs socknar. Arbetskostnaden för malmens brytning varierar inom Grangärdes och Norrbärkes socknar emellan 7, 10 och 14 öre, hvaremot salupriset derstädes efter malmens beskaffenhet är 20 å 30 öre per centner. Inom de östligare grufvedistrikterna är brytningspriset 10, 20 ä 25 öre samt saluvärdet 30, 50 å 60 öre per centner i mån af malmernas godhet och grufvornas läge i förhållande till masugnarne. I allmänhet äro länets jernmalmtillgångar vid de större malmfälten sådana, att brytningsqvantiteterna kunna ökas i mån af konsumtionens fordringar, dock gäller detta i främsta rummet om grufvorna i Grangärdes socken. Under åren 1855 — 57 har tackjernstillverkningen inom länet i medeltal årligen utgjort 1056000 centner vid 57 masugnar, af hvilka inom
Man erbjude i dess närvarande skick detta Beskattningsverk till en eftersyn åt Statens grundläggare i en ny verld. De skulle, leende, åsidolägga det. Onekligen är det Sveriges jord, som bär största tyngden sf Statsbördan; och hvem ville väl bestrida, att så bör vara. Jordbruket utgör obestridligen Rikets hufvudnaring. Från den hämta alla de öfrige sittstöd. Af den upprätthållas de. Men huru ojemnt hvilar icke denna börda på jorden. Medan den tungt trycker en del., framgår den med en saktare tryckning öfver en annan och rörer nästan omärkligt en tredje. Den 12 D e c e m b e r f. m. 5 Sveriges jord är hufvudsakligen fördelad i Skatte, Krono och Frälse, Säterier samt Rusthåll; desse åter fördelade i Berustade Säterier eller Säteri-Rusthåll, i Skalle-Rust» håll och i Krono-Rustbull. Med undantag af den Kronojord, som är anslagen till Boställen, borde all den öfriga jorden vara lika skattdragande. Så var det ock ungefärligen, sedan Staten hunnit ur sin linda fram till sin ungdomsålder. Då Hemman i Sverige först uppkommo, voro de alla skattdragande. Snart fördelades de i 2:neslagr Skatte och Frälse; men denna fördelning var icke beständig, och frälsehemmanets börda den tidan motsvarade ungefär skattehemmanets. Skattebonden som ville vara fri från utgörandet af Skatten eller, som det då kallades, ali konungsligan rätt, ägde frihet dertill, då han ingick i Rustningen, det är utrustade sig till Rikets försvar med bäst och vapen, och gillades dertill vid vapensynen. Hans Hemman blef då Frälse; men denna Hemmanets frälserätt upphörde, när han frånträdde Rusttjensten, och det ingick då åter bland Skattehemmanens antal.
Jag tillhörde de få inom Utsktn, som yrkade på uppgörandet af voter:spropos:r för den händelse, att Stånden i afseende på sammanjemnkningarna skulle stadna uti skiljaktiga beslut, och förespådde det behandlingssätt, som på Frih. Cederströms yrkande inom E. o. Ad. blifvit iakttaget. Gr. von Fersen: För att icke förlänga discussionen i detta ämne, skall jag icke vidare bestrida ett sådant behandlingssätt, som Frih. Cederström yrkat, särdeles då detsamma vid föregående punkter redan blifvit iakttaget. Jag skall blott anhålla att i prot. få förvara den mening, att jag icke kan förena ett likstämmigt begrepp uti dessa olika beslut att på en gång bifalla och återremittera samma fråga, i stället hvarför jag ansett en lämpligare väg föra till det åsyftade målet. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förnyade sin nyss framställda proposm. Eopades nej, blandade med ett eller annat ja. 20 II. I 2 9» Den 5 Mars e. m. Uppå derefter framställd propos. Idef Ulsktris tillstyrkande lörrde 48 § af R. o. Ulsk:ns yttranden lörtde dessa §§ ansågos ej erfordra någon åtgärd. 62 §. Den till R. o. Ad. ställda inbjudn. antogs. 63 S Hvad Utsk:n rör:de denna § hemställt blef af R. o. Ad. bifallet. 64 och 65 §§. Utskrns yttranden rörtde dessa §§ ansågos ej erfordra någon åtgärd. Ånyo föredrogs och bifölls Bevilln.- Lagoch Oecon.- Utsk:ns d. 2 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 14 i anledn. af Prosten Örnbergs och Riksd.fullm. Peter Anderssons motioner, rörtde granskning af lurendrejeriförfattningarna. Föredrogs ånyo och biföllos BancoUtskrs d. 2 dennes på bordet lagda betänkm: N:o io3. i anledn. af Riksd.fullm.
Ständer utstakad tillämpning af detta stadgande, att Riksens Ständers afsigt dermed mä winnås, nian upcffiing af fördelar igenom en utwidgad handel och induftrie, som Rikets beträngda tillständ nu mer an någonsin pqfordrar. Om Riksens Högloft. Stander finna defte erindringar förklena nägot afseende synes det blifwa lämpeliqast, att till deras Lleconomie och BewillningsUl^stokt blifwer updragit,ati föreflä en sävan tillämpning af beröroe i Regerings - Formen i afseende pä Stora Slö-Tulls-afgifteii, som delta wig iga och granlaga amne synes fordra. Stockholm den itz October 1809. jf. I^iljscrantr. Lika lydande med Originalet, intygar A6. Lilkverstolxe. Med den till Rikets Högloft. Ständers Bewillnirigs - Ulstolt ankomne afstrift likalyde, intygar L. 6. Ingtman. Bifölls. Ju - §8Z Den 12 Zebrnaril Jnsterades följande twenne underdåniga strifwelscr lill Kongl. Masit. Stormägtigsie Allernädigste Konung! Bland Försatmingarne, hwilka till inhemste Fas hriquernes upkomst och förkofran blifwit widtagnek Hafwa Riksens Stander fnnnik deni, som tilläla wi' sitationer esler förbudit gods, sä wäl i hus som hos resande pä allmänna Landswagar, i gansta ringa mohn swarande mot andamälet, halst mängden och warder af de förbudne waror, som genom sädane wisitationer blifwit anhällne, icke stigit till det belopp att nägon synnerlig stada kunnat genom deras qwarblifryande i Riket, Jifländste Fabriqueurer tillfogas.