Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 10:de punkten af herrar Gråå oell Norin samt riksdagsfullmäktige Matts Persson från Stockholms län, Carl Ersson från Westerås län och David Andersson från Hallands fän, hvilka åberopade utgifts-afdelningens förslag till Utlåtande i denna punkt, så lydande: '"Ehuruväl Utskottet inser vigten deraf, alt ifrågavarande fästningsbyggnader utan upps-kaf fortsättas, anser Utskottet likväl, i betraktande af de härtill användbara medlens inskränkthet, alt anslaget måste begränsas inom en mindre summa, hvilket eck utan våda synes kunna ske. På grund häraf tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må, för fortsättande af fästningsbyggnadsarbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona, bevilja ett anslag af 225,000 r:dr att, med afdrag af de 75,000 r:dr sorn redan blifvit för innevarande år bifallne, från riksgälds kontoret under åren 1852 och 1853 utgå, och af Kongl. Maj:t efter omständigheterna fördelas.” af herr Petré: ”Då den konstitutionella ansvarighet, som åligger chefen för landtförsvarsdepartementet hos Rikets Ständer blifvit föremål för skiljaktiga beslut, och fråg3n om tillämpningen deraf ännu är oafgjord, anser jag närvarande tidpunkt serdeles olämplig för stats—utskottets tillstyrka nd« af 190,000 r:dr b:ko extra statsregleringsanslag utöfver hvad Utskottets utgiftsafdelning för landtförsvaret föreslagit.” B'Ui. till R. St. Östlund & Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Juni 1851, kl. 4 e. m. Utlåtande, angående extra Statsanslag till föremål tillhörande Sjö/örsvars-departemenlels handläggning. (U. ä.) ^ Jemlikt hvad Kongl. Maj:ts vid innevarande riksdag aflåfne nådiga proposition om Stats-verkels tillstånd och behof innehåller, har Kongl. Maj:t låtit uppgöra ny plan för de till krigsfartygens nybyggnad och komplettering samt förrådens förstärkande erforderlige arbeten och kostnader.
Hans Excellens, Herr Justilie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström. Stats-råden: IV allensteen, Gripenstedt, s.Urnqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, och Malmsten. Slutligen uppläste Deparlements-chefen, Stats-rådet Almqvist, till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Majlis förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående begärd förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid. Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Majit detta förslag i nåder gilla, samt befallde att, i öfverensstämmelse dermed, nådig Skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocoHo Rudolf Ädelgren. 20 Kongl. Maj:ls Käti. Proposition N:o 108. Ank. till Bxp.-Utsk. den 4 April 1860, kl. 12 midd. Kongl. Mnj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående beviljande af anslag till Magister M. Wiberg såsom honorarium för en af honom uppfunnen räkne-maskin; Gifven Stockholms Slott den 30 Mars 1860. I underdånig skrifvelse den 14 innevarande månad har Vetenskaps-akademien hos Kongl. Maj:t anmält, att sedan för Akademien blifvit förevisad en afMagister M. Wiberg uppfunnen räkne-maskin, som, af olika konstruktion med den Scheutziska, förrättar samma arbete med lika fullständighet som denna, men intager betydligt mindre rum och kan försäljas till vida lägre pris, hvarigenom den kan blifva allmännare tillgänglig, Akademien bland sina sakkunnige ledamöter utsett en Kommitté att i ämnet afgifva betänkande.
Lundahl från Skaraborgs län. vid punkten Litt. C. af Herr L. V. Henschen somt Riksdagsfullmäktige David Andersson från Hallands och Ola Mänsson från Christianstads län, hvilken sistnämnde anförde: »Jag reserverar mig mot anslaget 330,000 R:dr emedan Statens tillgångar, under denna riksdag, i så mångå andra fall anlitas, och den nu befintliga flottbron, efter mitt förmenande, åtminstone under nästa statsreglerings-period och så lång tid, som derutöfver erfordras för byggandet af en ny, i fall Ständerna då bevilja anslag, kan underhållas och för kommunikation med Skeppsholmen fortfarande begagnas». Slats-Ulskollels Utlåtande M 72. 5» Tab. !Vo 1. Sjåförsvars-Departementels Kansli-Expedition. Nuvarande. Kongl. Majit föreslagit löner och arfvoden. Löner och arfvoden på stat. Ljuspenningar. Summa inkomst. Expeditions-Chefen R:dr. 3,500 1 Kanslist, som tillika är Registrator 3,500 1 Kopist 615 För Kopist-göromålens bestridande 385 1 Vaktmästare 600 Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente 300 Summa R:dr R:mt 18,400 Anm. Tillökningen i Expeditionens anslag blifver således 6,342 R:dr 50 öre. 40 Stals-Utskoltels Utlåtande M 72. Tab. Vo S, Sjöförsvars-Departementets Kommando-Expedition. Nu varande arfvoden. Tillökningen i Expeditionens anslag blifver således 1,820 R:dr. Slats-Utskollels Utlåtande M 72. 41 Tab. Förvaltningen af Sjö-Arendena. Nuvarande. Kongl. Maja föreslagit löner och arfvoden. Löner och arfvoden. Ljuspenningar. Sporller i medeltal. Summa inkomst. Chef och Ledamöter. R:dr. 1 Chef, utom lön på stat 1,800 Fyllnad i vice-Amirals lön från besparingarne.
Sörorbnittgen ben 11 december 1766, angåenbe ÄronofogbapS jlplbighet och anfroar i utmätnings» mål, $oug(. brefmet ben 13 3ulii 1775, om SlagijlraternaS ålig# gaube mtb ©omars och UtjlagS merfflällanbe, famt ^ongl. §örorb» »i&. titt 91. ©t. 10:bc ©ami. 1 21 fb. 2 83anbe£. 11 Stifébagé^cflutet. tungen bett 4 Starö 1752, angåenbe förfätjning af gälbbunben faft egenbom, ftabga forn följer: l:o if fanbet jfall i?ronofogbe, inom tre månaber från ben bag, bå ©om eller Utslag, f>warå utmätning följa bör, till bortom aflena naö, ej allenaft ^afma fullgjort fin ffplbigbet mebel|t utmätning, utan ocf, bå lörenbom, forn bör fäljaö, är i mät tagen, f>afrca werf* (tällt förfäljningen beraf, (arnt af förfäljning&fumman, få långt ben förjTår, borgenärens forbrait betala, bereft borgenär om utbef omman* be af betalningen fig anmäler. 2:o 3 ©täberna, meb unbantag af @tocffjo(m, åligger bet $)ta* giftraten, att, inom @ep voecfor ifrån bet ©omen eller Utflagct af ben emottageö, i affeenbe å utmätning famt löéörenS förfäljanbe od) rebomiéning af föpeffilltngen berför, fullgöra f>mb i förra momentet är för ^ronofogbe föreffrifmet. 3:o 2'lr faft egenbom utmätt, bå (fall, meb iafttaganbe beraf, att förfta aucttonen, om egenbomen a lanbet ligger, minft tmå må* naber före auctionö
Den, som bifaller Utskottels förslag att sammanföra rubrikerna »svarfvarearbeten, ej specificerade, med eller utan betsning, målning eller laekering» samt »alla andra mer eller mindre arbetade trädvaror, etc.», till en så lydande rubrik: »alla andra, mer eller mindre arbetade trädvaror, ej specificerade, derunder inbegripna nedslagna tunnor samt ej specificerade svarfvareoch snickarearbeten, med eller utan betsning, målning eller lackering», och alt å denna rubrik bestämma införselstullen till 23 procent af värdet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, bibehålles nuvarande rubriken: »svarfvarearbelen, ej specificerade, med eller utan betsning, målning eller lackering» med 1 r:dr införselstull per skålpund, och »alla andra mer eller mindre arbetade trädvaror ej specificerade, derunder in begripna nedslagna tunnor samt ej specificerade snickarearbeten, med eller utan - betsning, målning eller lackering» med införselslull af 331/; procent å värdet. 1 öfverensstämmelse med Utskottets förslag, hafva Borgareoch Bondestånden beslutat att sammanföra de af artikeln stäfver, laggoch botteni nu gällande taxa upptagne två första rubrikerna lill en: »af till och med 42 verktums längd å de förra och högst 27 verktums längd å de sednare» och att bestämma utförselstullen å dessa dimensioner stäfver »af bok, furu eller gran» till 1 sk. för i 20 stycken, äf vensom Bondeståndet gillat Utskottets (örslag att å ekstäfver af nyssnämnde dimensioner bibehålla nu gällande utförselstull 8 sk. för 120 stycken samt att nedsätta införselsafgiften å ekstäfver af de mindre dimensionerna från 40 till 52 sk. och af de större från 2 r:dr 24 sk. till 2 r:dr för 120 stycken; hvaremot Borgare-stån det, i båga om tullbestämmelserna å ekstäfver, nedsatt utförselstullen å förstnämndeslag till 4 sk. för 120 stycken, samt bibehållit nyssnämnde införselsafgifter oförändrade.
I öfverensstämmelse med ofvan framstälde ordning få Comiterade härmed, under serskilda aldelningar, efter ämnenas beskaffenhet, afgifva underdånigt yttrande i allt hvad, som rörer skatternes beräknande, uppbärande och redovisande samt hvad dermed eger sammanhang, hvaremot Comiterade ansett sig böra aflemna serskilda underdåniga betänkanden i de mål, som upptagas uti: 6 mom. angående Reservfonden, 14 mom. rörande sammandrag af författningarne angående kronoutskyldernes debiterande och uppbärande, 15 mom. angående vackt fråga om nådårs och liggetids besparingarnes upphörande, 16 mom. angående reglering af dagsverksskyldigheten, 17 mom. om upphörande af räntekolslevereringen till Fahlu Bergslag, och 26 mom. angående väckt fråga om åtskilliga till Förvaltande Verk ingående medels öfvertagande af Statsverket, i utbyte emot bestämda Statsanslag. l:o. Angående de olika jordnaturerne samt jemkning uti jorde g endomar nes skattebördor. Anmärkningar hafva ofta blifvit framstälda, angående orättvisan af den olikhet uti jordbeskattningen, som uppkommer dels af de friheter, den så kallade privilegierade jorden åtnjuter, dels af den i öfrigt befintliga skiljaktigheten uti serskilda egendomars grundskatter, och åtskilliga förslag hafva äfven, tid efter annau, varit väckta att häruti bereda jemkning. Då detta ämne fästat synnerlig uppmärksamhet och onekligen är af stor vigt för de skattdragande, hafva Comiterade ansett, att, när fråga nu är om framtida ordnande af allt, som rörer jordbeskattningen, detsamma jemväl bör blifva föremål lör Comiterades behandling, för att i ett sammanhang med det öfriga kunna till slutlig pröfning förekomma. En serskild anledning härtill hafva ock Comiterade egt deruti, att Eders Kongl. Maj:t till Comiterades handläggning i Nåder öfverlemnat tvenne dermed samband egande frågor, nemligen: BondeStåndets vid sednaste
Maj:t i Dess nådiga Proposition, angående understöd af allmänna medel åt Tull-statens enskilda pensions-inrättning, täckts föreslå. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o 313, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 262, rörande ifrågastäldt anslag till bildande af en teknisk Skola i Borås, äfvensom i sammanhang dermed, en från Vällofl. Borgare-Ståndet, medelst Protokolls-utdrag N:o 508, till de öfriga Riks-Stånden aflåten inbjudning till instämmande uti det beslut, som Borgare-Ståndet vid pröfning af ofvanberörde Utlåtande fattat. I likhet med Vällofl. Borgare-Ståndet, beslöt Preste-Ståndet för sin del, att, med ogillande af Utskottets yttranden och i öfverensstämmelse med den i ämnet väckta motionen, 5000 R:dr Banko årligen under nästa Statsreglerings-period må beviljas till en teknisk Skola i staden Borås, med enahanda vilkor, som vid anslag för dylika Skolor förut äro bestämda; och ansågs under sådant förhållande ofvan omförmälda inbjudning ej påkalla annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Prot.-Utdrag den 18 Oktober 1854. 481 S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottets Memorial N:o 135, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 133. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Konstitutions-Utslcoltets Memorial: N:o 55, med Betänkande i anledning af väckt motion, i fråga om beredande af förslag till lag, angående naturalisation af utländske män; och N:o 56, med Betänkande i anledning af väckt motion, angående beredande af förslag till den särskilda stadga i fråga om behandlingen af en del Regerings-ärenden, som, enligt ett till nästa Riksdag hvilande förslag, bland annat till tillägg i 17 § Regerings-formen, komme att erfordras. Från Vällofl. Borgare-Ståndet.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade nu, att han, sedan delning af proposrne ronde förev:de punkt blifvit begärd, och således propos-.ne, efter öfverläggningens afslutande, borde delvis framställas, finge hemställa om det ej vore lämpligast att låta discussionen omfatta endast den del af 24:de punkten, som föregår de under särskilda litteris uptagne momme, egentligen af det skäl, att om discussionen omfattade hela punkten, men sedermera återremiss beviljades å endast en eller annan del, så borde discussionen i dess helhet, och således jemväl i de delar, som anginge hvad som möjligen af B,. o. Ad. blefve bifallet, utskrifvas för att Utsk. meddelas. Hr Gr. o. Landtm, trodde sig derföre böra hemställa, att LIrr talare ville till en början inskränka sig till den af honom omnämnda l:sta delen af 24:de punkten, som i alla fall, till följe af Hr Montgommeries begäran, måste blifva föremål för särskild propos. ltopades Ja. Fortsättningen af förev:de öfverläggning upsköts till eftermiddagens plenum, och R. o. Ad. åtskiljdes kl. nära 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Mundt. Lördagen den 13 Juni 1857. Plenum kl. 6 e. m. Justerades pleniprot. för d. 16 sisth Maj. Fortsattes pröfningen af StatsUtsfcs Utlåt. N:o 62, ang:de föreslagna jernvägs-stamliniers utförande och dertill erforderliga medels anvisande. Den 13 Juni e. m. 267 Sedan Hr Gr. o. Landtm, omförmält, att, enligt It. o. Ad:s på f. m. fattade beslut, öfverläggningen nu först komme att fortgå öfver 24:de punktens första del, eller det morn., som föregår de under serskilda litteris uptagna momme, anförde: Frih. Sprengtporten, Jak. Wilh.:
Fern nya blad, omfattande en ytvidd af ungefär 30 qvadratmil, skulle ytterligare utkomma inom 1865 års slut, hvarföre det kartlagda ytområdet, åskådliggjordt på 18 särskilda blad, i sjelfva verket kunde sägas utgöra 105 qvadratmil. De biträdande rokognoscörernes antal hade under de sednare åren utgjort nio, hvarförutom en särskild afvägare fortfarande vore anställd. Enligt hittills vunnen erfarenhet uppginge tryckningskostnaden i ett för allt för hvarje kartblad med tillhörande beskrifning, profiler och träsnitt, i medeltal till 2,500 R:dr. Under de sista tre åren hade årligen fem kartor blifvit tryckta, ett antal, som också ungefärligen svarade mot det, som hvarje år hunnit färdigrekognosceras, så att tryckning och rekognoscering sålunda äfven hädanefter kunde hålla jemna steg mod hvarandra; och skulle hvarje års karttryckningskostnad således stiga till 12,500 R:dr. För fortsättande af de geologiska undersökningarne beviljade Rikets Ständer vid sistlidna riksdag ett belopp af 50,000 R:dr.
Det är väl sannt, att envåldsregenter i åtskilliga lander stundom missbrukat adelskap till belöning åt favoriter, ja, t. o. m. att någon gång förräderiet blifvit dermed belönadt; men i våra constitutionella lider bör man förmoda, att sådana missbruk med adelskap ej mera kunna äga rum; åtminstone beror det på andan inom Ståndet att afböja och förekomma dem. Hvad dernäst beträffar Constit.Utskts förslag, att lemna civila embetsoch tjenstemän samt domare inträde i PresteSt., kan jag ej gilla detsamma, emedan det ej är förenligt med principen att åt dem tillerkänna särskild representationsrältighet i och för dems innehafvande embeten och tjenster; ej heller kan jag gilla, att lärare vid elementarläroverken lemnäs inträde i PresteSt., dels emedan det ej är för dem behöflig t, dels emedan man ej kan begära, att de skola af sina små löner bestrida representationskostnaden. Hvad slutligen beträffar R. o. Ad:s representationssätt, har Constit Utsk. ej deruti föreslagit någon förändring; ej heller bör någon förändring deruti äga rum, förrän något förslag till ändring i nu bestående principer för nationalrepresentationssättet hunnit mogna och af R. St. antagas. Men jag kan ej underlåta vid detta tillfälle uttrycka, att ehuru jag, i likhet med hvad Hr v. Hartmansdorff i sisth plenum yttrat, tror, att R. o. Ad. i och för utöfningen af dess representationsrätt fått uppbära flera oförtjenta tillmålen, synes mig dock, med afdrag af dessa, några missbruk existera, dem jag lifligt önskar må blifva rättade. Att missbruk med polletters uttagande finnes, bevises dels af de oräkneliga afsägelser vid denna riksdag, dels af de här i Ståndet anmälda försummelser inom CJtsktn.
Några förändringar uti de härom nu gällande stadganden synas af mer än ett skäl behöfliga.» »Grundtanken för bevärings-inrätlningen är, att likasom en hvar är pligtig att hafva lif och blod osparda för mensklighetens högsta intressen och efter förmåga bidraga till befrämjande deraf, så böra ock de medborgare i staten, som genom ungdom, rörlighet och kroppskrafter äro till krigstjenst de lämpligaste och för det helas behof i andra afseenden de mest umbärliga, under visst antal år hålla sig beredda att personligen utan åtskillnad för olika stånd och vilkor, deltaga i det gemensamma fäderneslandets försvar. Derföre få ock, enligt författningens stadgande, inga andra undantag härifrån ega rum, äu för dem, som redan valt krigs ståndet till sitt lefnadsyrke eller för annat vigtigt statsbehof finnas oumbärlige, samt för dem, som i anseende till sjuklighet, lyten eller kroppssvaghet äro till krigstjenst oförmögna. Men då denna vackra grundtanke i allmänhet gjort sig gällande vid stiftande af beväringslagen, synes det hafva varit mera öfverensstämmande dermed, om det aldrig tillåtits den beväriogsskyldige att genom legning anskaffa karl i sitt ställe.» »Som likväl legning allt ifrån början varit tillåten och en sådan tillåtelse numera genom långvarigt begagnande blifvit häfdvunnen, torde svårligen någon ändring härutinnan för närvarande kunna beredas.
St antagas, men K. M. icke finna för godt att lemna sitt samtycke tili de af StatsUtsk. alternativt föreslagna genomgripande indragningar i armeen m. m., blifver deraf en följd, att icke allenast en del af de vid denna riksdag af K. M. fordrade nya eller ökade anslag på 3:dje hufvudtiteln blifva afslagna, utan ock att de till nämnda titel vid 18 >5 års riksdag lemnade anslag skulle förminskas med en summa, stor 43,Gog r:dr b:eo. Lemnande åt den det vederbör att punktvis och i detalj försvara, så väl de vid denna riksdag fordrade ökade anslag, som alt motverka den af StatsUtsk. å nuvar. anslag föreslagna nedsättning af 4 J,6og r:dr b:co, tillåter jag mig endast, vid delta tillfälle, på min underordnade ståndpunkt, en eller annan fråga, vid hvars besvarande jag högligen skulle önska, att .StatsUtsk. icke ville behandla Svea Rikets försvarsverk helt och hållet som bisak. Men innan jag börjar mina förfrågningar, anser jag mig, till förekommande af föl tydning, öppet böra förklara, att jag, i likhet med hvarje rättskaffens representant , fullkomligen erkänner, alt den kraft eli nation under fredstid använder 336 Den 7 Maj f. m. på sitt försvarsverk bör, å ena sidon, bestämmas af nödvändigheten att alltid vara rustad till krig, på så sätt, att man rimligtvis kan äga hopp att försvara sig, men å den andra, ingen större ansträngning härvid göras, än att nationen dervid, utan ringaste öfverspänning och deraf följande förslappning, ledigt och säkert kan förkofra sig i välstånd. Min första fråga skulle med anledn. häraf blifva: om Regeringen uti framställningen om försvarsverkets behof, vid innevar. riksdag ölverskridit någondera af dessa vigtiga gränser. När de indirecta skatterna utgå till ett så förhöjdt belopp, att de lemna betydliga öfverskott, hvarigenom en nedsättning i skattebördorna kan ske; när
Hur hans föräldrar skulle känna det, när de alt mera lemnades ensamma, det hade han nu icke sinne för. Ännu mindre hyste han någon fruktan för, att han själf kanske en gång skulle känna sig så där lemnad efter. Men han ryste för den ensamhet, hvarmed han tyckte sig vara hotad, detta stora öde som den vida verlden liknar, när man ej har ett hem. Och åter kom bitterheten öfver honom. Det var inte hans fel, utan deras, som ville tvinga honom. De visste inte, hvad de gjorde. Nej, de visste det inte. Kunde de inte hålla af honom som en son och tro, att det fans flere vägar till salighet än just deras? Ja, det var olyckan, att med deras uppfattning var det omöjligt. Han måste tro deras tro, eller också vara förlorad. Och om han nu hade orätt? Nej, nej och tusen gånger nej. Men om? Han kunde ju lyda sin moders råd och tala vid professorn. Vunne han ej annat, så hade han åtminstone visat, att det var alvar i hans sträfvan att finna det rätta, och modern skulle kanske sedan känna sig lugnare, när han försökt äfven detta sista, äfven om det icke ledde till önskadt resultat. Det sårade hans stolthet att blanda en främmande person in i dessa saker, som för honom hade innerlighetens hela värde, och dessutom hade det altid plågat honom, när han hörde, hur folk i andliga ting besökte en prest, aldeles som om han varit en examinerad andlig läkare. Men samtidigt föreföll det honom, som om detta vore ett sätt, ej att komma åter till en gammal, lugn barnatro, men möjligen att bibehålla moderns kärlek. Han visste ej hvarför, men han tänkte härvid altid på modern. Och han beslöt sig för att tala vid professorn. Han hade lärt känna den beryktade predikanten för ett par veckor sedan, hade skrifvit om detta sammanträffande till modern, och det var detta, som föranledt henne att bedja honom söka hjälp hos denne man. Professorn var en predikant af dem, som med sin tros värmeglöd och sitt inspirerade föredrag beherskade massan, medan han genom den fina bildning, hvilken som en atmosfer af nobless låg utbredd öfver hans predikningar, förstod att fängsla äfven dem, hvilka eljest sällan gingo i kyrkan.
Då i allmänhet nuvarande innehafvare af jord för åtkomsten af densamma uti köpeskilling erlagt, eller i arfsandel uppoffrat det fulla värde, som jorden, med hänseende till högre eller lägre onera, ansetts ega, kan det, enligt Utskottets öfvertygelse, ingalunda vara rättvist att, i annat fall, än då en allmän skatteförökning för statens väl möjligen kan befinnas nödig, utan jordegarens begifvande, -om ock mot ersättning, pålägga andra skatter, än dem jorden bar, då egaren den åtkom. Ännu mera orättvist blefve det, etter Utskottets mening, att, utan dylikt begifvande, öfverflytta sådana onera, som benämnas besvär, på fastigheter, hvilka vid åtkomsten'ej varit med samma besvär betungade, helst dessas mer eller mindre betungande egenskaper utaf olika egare olika uppfattas och derföre svårligen kunna anses vara med visst penninge-belopp godtgjorde. I öfrigt komme den föreslagna åtgärden otvifvelaktigt att erfordra högst besvärliga undersökningar och många års arbete, och skulle säkerligen i följd häraf så vidtutseende kostnader föranledas, att ovisst är, om dessa motsvarades af de fördelar, som med åtgärden åsyftas. I öfverensstämmelse med hvad Utskottet 1111 anfört, hemställes vördsamligen, att någon åtgärd i anledning af motionen ej må vidtagas. Stockholm den 28 Mars 1854. STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1854. Allmänna Besvärsoefi Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 77, 1 HT:o 77. Anfc. till Kxp.-Utsk. d. 5 April 1854, kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 15.