Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jordeböcker och föreslagne ålgärder för deras afhjelpande 123. 36. Om uppgörandet af en JordeboksLiggare 127. 8:o. Om Mantalsoch Skattskrifning, 37. Angående äldre och nu gällande stadganden 13S. 38. Om sättet för Mantalsskrifningarnes framtida utförande 1 SOBO. Om jemkning i stadganderne angående MantalsPenningarnes och Personella Be villningens utgörande 140. 40. Om förändring af BågSkatlen i Herjeådalen 141. 9:o. Angående KronoUtskyldernes debitering. 41. Nuvarande föreskrifter, angående debiteringen 142- 42. Om väckta förslag till förändringar 142- 43. Om framtida ordningen för debiteringen 148. 44. Om förändring i stadganderne rörande taxering af fast egendom 150. 45. Om förändring med Häradsskrifvarnes tjenstebefattningar 152- 46. Angående Om förändring i afkortning för minderåriga barn 156- 48. Om kontroller å debiteringen 157. 10:o. Angående Uppbörden. 40. Aldre och nu gällande stadganden 160. 50. Angående ifrågaslälde förändringar . 161. 51. Om förändring i sättet för uppbördens besörjande. 167. 52. Om uppbördslerminerne . - * • 167. 53. Om förändradt stadgande, angående åtgärder i afseende å bortflyttade personers Kro noutskylder och deras afskrifning 177- ll:o. Angående Redogörelsen. sifj_ §. 55. Nu gällande stadganden 178. 56- . Om föreslagne förändringar 178. 57. Om prcescription för Skatt skyldiges och Redogörares ansvarighet. 58. Angående förut afgifna förslag i ämnet 187. 59. Comiterades förslag 190. Sammanfattning af Comiterades framställningar 192. Utdrag af Comiterades Protocoll, innefattande serskildt yttrade meningar 209. FÖRTECKNING å BILAGOR. Litt. A. 1.
Dylika kolportörer drifva en ganska allmänt utbredd lära, som innefattar bland annat följande satser: ”jag är salig, om jag doge i denna stund, och jag går i borgen för äfven den och den personens salighet” — hvad de slatskyrkligt lärda presterna säga får man icke tro, ty de predika endast för lönen, i dem är intet lif; — djefvuien är med dem på predik stolen; — kyrkan är en stenhop, presterna döda stenar deri; — jag är salig och den mig följer är eli. himlens barn; — om I råken i samvetsoro och syndasorg, så skolén I icke besöka presterna, ty de hafva ingen rätt själaspis alt erbjuda, utan då skolén I söka tröst hos de lefvande Guds barn, i hvilkas trosförbund I genom andans väckelse blifvit satta”; —• ”de, som afsomna! i döden innan de nya andliga rörelserna uppkommo, ära hemfallna till fördömelsen”; — ja man har hört dem förklara, ”ali i vissa församlingars kyrkogårdar finnes ännu ingen begrafven, som dolt saligt”. Kär sådana läror af den ena predikanten efter den andra, dag efter dag och vecka efter vecka, kringbäras från hus till hus och by till by både vid dagsljus och i nattens mörker bland förvånade, okunniga hopar, som dels af nyfikenhet, dels af ett lifligt behof att höja sig ur sitt inre mörker, drifvas att medfölja dessa stortalande frasmakare, så är icke underligt alt många svaga hjernor och känsiiga hjertan blifva förvillade samt öfvergifva bus och hem för att af dessa falska profeter inhemta en efterlängtad upplysning och ledas på salighetens väg. Kolporlörerne äro icke helier 718 Motion®' i Bonde-Ståndet 1862. Nio 4d5• senfärdige att framhålla nödvändigheten att besinna vigten af att själen råddas äfven om allt timligt godt skulle uppoffras; de drifva utan betänkande och afseende på omständigheterna den läran: ”det får icke hindras alt maka drages från maka eller barn från föräldrar och tvärtom; ty det gäller själens väl”.
Någon af de i öfrigt framställda anmärkningar har Utskottet, för sin del , ej kunnat anse af den beskaffenhet, att densamma till ändring eller förklaring af Betänkandet eller tillägg deruti bör kunna föranleda, och som en stor del af anmärkningarna äro rigtade emot frågan om afgiftens beräknande för pannor, men denna fråga icke tillhör Oeconomieutan Bevillnings-Utskottets åtgärd, samt hvardera Utskottet särskildt lärer kunna afgöra, hvad på dess åtgärd ankommer, torde något yttrande öfver dessa anmärkningar icke heller för Geconomie-Utskottet äga rum. Hvilket alltsammans till Riksens Höglofl. Ständers afgörande vördsamligen öfverlämnäs. Stockholm den 8 Juli 18I5. På Höglofl. Biddersk. och Ad. Ledamöters vägnar A. Lantingshausen. På Vällofl BorgareStåndets Ledamöters vägnar jin4. Fredin. Vördsamt På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Bryn. Flessrlgren. På Hederv, BondeStåndets Ledamöters vägnar: Nils Persson. M. M. Rosbeck, Den 14 Juli. 1239 Vördsamt Memorial! Till följe af föreskrifterna i 53 och I05 §. §. Begerings -Formen^ och 29 § Riksdagsordningen, har Constitutions Utskottet äskat de i Stats Rådet sedan sistl. Riksdag intill början af den nu påstående förda Protocoll, och hafva i anledning deraf till Utskottet blifvit öf O verlemnade: 1:0
Angående de nu ifrågavarande Odlingslånen hemställer jag, om det icke finnes ett sätt att komma ifrån debatten, att nemligen Eders Excelience föreslår antagande af anslaget 334,000 R:dr med vilkor, att, örn indragning, på någon af de andra fonderna inträffar, det då må vara öppet, att dermed ytterligare öka OdlingsLånefonden. Hant Excelience Herr Friherre af WeU Ben 3 Juni i f, m. 3S7 terftedt, Guftaf: Jag skill ej länge" uppehåll la Höglofl. Ridderskapet och Adeln. Jag hat hört stridiga meningar i frågan om att öka OdlingsLånefondeo. Somliga hafva yrkat,att det till MetallLånefonderne gjorde nya anslag borde till OdlingsLånefondens förstärkning användas. Andre åter hafva ansett Sillfisket böra, genom ett visst bestämdt line'anslag, understödjas. Jag hemställer för min del, om icke den jemkning kunde äga rum, att OdlingsLånefcnde» finge förblifva sådan Utskotten den föreslagit, samt att ef de 600,000 R;dr, hvilka blifvit till MetallLånefonderne anslagne, 200,000 R:dr måtte afsättas till Sillfiskets behof. Jag är öfvertygad , att icke någon Bruksägare finnes, som ej gerna afstår en tredjedel af ett opåräknadt lane-understöd, till förmon för en Näring, som för landets välmåga ostridigt är af högsta vigt. Grefve Frölich, David'. Jag instämmer så mycket heldre med Hans Excellence Wetterstedt deruti, att Bruksägarne måtte afstå en tredjedel sf den till MetallLånefonderne!anslagna summa, som jag för min del anser lämpeligast att afstå hela summan, helst jag hört så många Ledamöter yrka, att jordbruket behöfvar ytterligare låne-understöd. Jag tror, att Brukghmdteringen äger en säkrare borgen för sitt bestånd i Regeringens beskydd och omvårdnad. Vi känna att Kongl. Maj:t af Sin egen handkassa nyligen understödt Wermland med ett lån af 100,000 R:dr.
Majus Nådiga uppmärksamhet på vigten af detta ämne, med underdånig hemställan, om icke Lagens stadgande i allmänhet bör dervid komma under öfvervägande, både i anseende till bevisningssättet och sjelfva ansvaret för brottet. Den lindring I straffet, som Lagen tillåtit å skogsåverkan, i jemförelse till den derigenom våld Den 19 Junti 719 våldförde äganderätten, synes hämta sin grund från forntidens behof att få skogén undanröjd, för att verkställa landets odling; ty då Lagen i 40 Cap. 5. §. Missg. Balk. stadgat tjufva bot förden, som stjäl frug t ur annors Trädgård, ehuru ägaren är bättre i tillfälle att vårda densamma, än dess aflägsne varande skog, och lika ansvar för den , sorn stjäl annors huggna ved, ehuiu trädets värde genom fällningen är förmindskadt, då Lagen. 43 Cap. 1 och 2, §§. Misse b. bjuder lika straff i tveböte för den som stjäl å åker och äng, säd, skuren eller oskuren , hö eller halm, stackad eller ostackad, samt fisk, utur annor mans dammar eller fisketyg; ehuru äfven denna e. gendom bättre kan vårdas från slikt tillgrepp, och då skog är lika dyrbar egendom, svårare att restitu. eras och vårdas samt finner flera afnämare än förr beskrifne egendom ; så synes den ojemförligt lindriga bestraffningen nu mera ej vara tillämplig^ då allmän brist å denna nödvändighetsvara ät för handen, då de obetydliga böter, hvarmed åverkarens våldsgerning är belagd, i intet afseende svara mot qvalificationen af ett brott, som till beskaffenhet och påföljd för ägaren, genom förlust af en dyrbar dess tillhörighet, ager med tjufnad närmaste samband och egenskap, och följaktligen synes böra stämplas med enahanda vanära i bestraffningen, som annan tjufnad.
För dessa bristfälligheters afhjelpande och husets iståndsättande, mäste, jemlikt kostnadsförslaget och dertill hörande handlingar, följande hufvudsakliga arbeten verkställas, nemligen: i:o östra delen af huset, till 12 a i3 alnars längd, rifvas och derunder varande berg bortsprängas samt en aflopps-trumma för det från berget framträngande vattnet anbringas; 2:0 denna del af huset sedermera åter uppföras till dess nuvarande längd, bredd och höjd; 3:o golfoch takpaneler uppbrytas, de skadade bjelkarne utbytas mot nya, fönstersamt portoch dörrlufter uthuggas och nya sådana inmuras, samt alla sättningssprickor upphuggas och igenmuras; 4:o en skiljemur uppföras på ny grund, vissa delar af de gamla skiljemurarne nedtagas och å nyo uppmuras, åtskilliga dörröppningar dels igenmuras, dels upphuggas,’ dels ock förändras eller flyttas, en spiraltrappa uppföras, nya takpaneler uppslås, nya golf inläggas, alla kakelugnar nedtagas, nya kakelugnsplaner inläggas och nya kakelugnar uppsättas; 5:o samtlige rummen förses med bröstpaneler samt målas, innanfönster anskaffas, äfvensom skåp och hyllor anbringas så väl i rummen som i vinden; och 6:0 huset decoreras utvändigt, facaderne skrapas och affärgas, stera taklisten nedtagas och ommuras; varande kostnaden för alla nu uppräknade, jemte öfriga härvid ifrågakommande, mindre betydliga, byggnads-, reparationsoch inrednings-arbeten beräknad till 20.994 h-dr, deraf en ny vedbod af sten under plåttak skulle medtaga ett kostnadsbelopp af 2,400 R:dr. Denna vedbod, sorn ovilkorligen erfordrades, enär utrymme inom huset för det årliga vedbehofvets uppläggande helt och hållet saknades, borde enligt kostnadsförslaget uppföras på den enda dertill, 1 närheten af huset, lämpliga plats, hvilken nu upptoges af en materialbod, den der i sådant fall naturligtvis komme att till annat ställe förflyttas. Häremot har likväl Kongl.
Följande fabriker och manufaktur-inrättningar funnos här i staden vid 1842 års slut, nemligen: l:o en Bomullsoch Linne-fabrik, som det sistlidne året drefs med 15 mantalsskrifne personer och 5 barn samt 16 väfstolar, och lemuade tillverkning till ett värde af 23,903 R:dr Banko; 2:o tvenne Segelduks-fabriker, drifne med 36 väfstolar, och 40 man talsskrifne arbetare samt 810 spinnerskor, som ej ägde fabrikernas försvar, och lemnade sistlidet år en tillverkning, sorn i värde uppgick till 22,315 K:dr Banko; 3:o en Tröjoch Strump-fabrik, som vid 5 väfstolar meri 2 mantalsskrifne arbetare tillverkade sistlidet år, för ett värde af 536 R:dr Bauko; 4:o en Faience-fabrik, anlagd år 1839, och sistlidet år drifven af 3:ne mantalsskrifne och lika manga icke mantalsskrifne arbetare, med ett tillverkningsvärde af 3,200 R:dr Banko; 5:o fem Färgeriet’, vid hvilka sistlidet år voro mantalsskrifne fem arbetare, och uppgick vid desamma färgningskoslnad och arbetslon under nämnde år till endast 1,700 R.dr Banko; 27 6:o fyra Garfverietför beredning af läder efter engelsk method, vid hvilka sistlidet år voro anställde 14 mantalskrifne och en icke mantalsskrifven arbetare, af hvilka tillverkades läder för ett värde af 21,846 R:dr B:ko; 7:o en Korlfabrik, vid hvilken sistlidet år tillverkades, med 10 mantalsskrifne och 2 ej mantalsskrifne arl-etare, för ett värde af 5,520 R:dr B:ko; 8:o en Linolje-fabrik, sorn sistlidet år drefs med 2:ne mantalsskrifne personer och lemnade ett tillverkningsvärde af 2,200 R:dr Banko; 9:o fyra Målareverk, drifna af 2:ne mantalsskrifne personer, hvilkas arbetsförtjenst uppgått till 350 R:dr Banko; 10:o ett Sockerbruk, som sistlidet år nedlades, men förut drefs med 5 mantalsskrifne arbetare och under förenämnde år lemnade ett tillverkningsvärde af 2,351 R:dr Banko; 11 :o ett Svarfveri verk, som det sislförflutna året sköttes af en mantalsskrifven arbetare, hvars behållna förtjenst af nytt arbete och reparation af gammalt, utgjorde 160 R:dr Banko; 12:o tvenne Spegel-fabriker, drifna af 2:ne mantalsskrifne personer, hvilkas behållna arbetsförtjenst endast uppgick till 129 R:dr Banko; 13:o tvenne Tobaksfabriken, hvarest med 59 mantalsskrifne och 15 icke mantalsskrifne arbetare, sistlidet år tillverkades kardustobak, snus, spunnen tobak och cigarrer för ett värde af 131,327 R:dr Banko; 14:o trenne Urfabriker, med 5 mantalsskrifne arbetare, hvilkas arbetsförtjenst sistlidet år utgjorde 698 R:dr Banko;
Tulltaxe-underrättelserne af kommitterade gjorda förslag om full restitution af erlagda afgifter för de skepps-förnödenheter, som blifvit använda till nya fartygs tackling och utredning, samma stadgande måtte gifvas den utsträckning, att restitution äfven medgåfves för sådane tull underkastade materialier, som erfordrats för fartygets lyggnad, såsom jernplåtar, förhydnings-metall m. m., och berörde § i denna del sålunda erhålla följande lydelse: »Egare af fartyg, som vid svenskt skeppsvarf nyhygges, äro berättigade att, sedan fartyget kommit i fullfärdigt skick och sådant inför General-Tullstyrelsen blifvit styrkt, få åtnjuta lestitution af erlagda införsels-afgifter för de materialier och skepps-förnödenheter, dem egaren genom behörige intyg visat hafva varit till fartygets byggnad, tackling och utredning använda och för sådant ändamål från utrikes ort införde.» Hvad sålunda blifvit föreslaget har af Kongl. Maj:t antagits såsom dess Nådiga Proposition i förevarande ämne. Rörande vigten af de skäl, som tala för en fullständig tullfrihet vid inköp af utländska fartyg, torde någon skiljaktighet i meningar icke förefinnas; och då de seglande fartyg, som äro bygde i och inköpte från länder, hvarest införselstull å Svenska fartyg ej erlägges, såsom förhållandet är i England, Norrige, med flera länder, redan äro afgiftsfria samt den tull-inkomst, hvilken inflyter af seglande fartyg, inköpta i andra länder, och af ångfartyg icke under vanliga förhållanden kan anses vara af den betydenhet, att den förljenar tagas i betraktande vid jemförelse med den stora fördel, som af en utvidgad sjöfart tillskyndas landet, får Utskottet, med afseende jemväl å det kända och numera obestridda förhållande, att någon skydds-tull för byggnaden bär i landet af fartyg, vare sig seglande eller ångfartyg, icke är behöflig, hemställa att, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, Fartyg och Båtar, utländska, med tillbehör, alla slag, må vid införsel vara befriade från tull. Derest
/Beropa sig både kärande och svarande pa han Bih. till ll Prot. 1845, 7 Sami. 1 Afd. 28 Haft. 2 10 Lag-Utskottets Betänkande, N:o 92. delsbok, och är bokföringen dem emellan skiljaktig; vare då den till edgång berättigad, hvilken kan förete bref, eller skriftlig reqvisition, eller faktura, eller konnässement, eller forsedel, eller annan bevisning, som till styrka för bokföringen länder. 4 tf Hvad för handlande efter 1, 2 och 3 gäller, skall jejnväl lämpas till dem, som drifva bergsbruk, fabriker, manufakturverk eller andra till beredning eller förädling af råa ämnen gjorda inrättningar, såvida de öfver sin rörelse bok och räkning behörigen hålla eller hålla låta. 5 §. Det som finnes stadgadt i 2 tf. af Kong!. Förordningen den 28 Juni ijg8, angående skyldigheten att utskrifva och gäldenären tillställa räkning öf ver borgade varor, och i Kong!. Förklaringen den 15 Januari 1806, angående behörig Domstol i frågor om klander å räkning öfver borgade varor, fortf ar att vara gällande i allt, hvarom uti denna författning icke annorlunda förordnas. Denna Förordning kommer att frän och med den t Januari 1846 lända till efterrättelse. Stockholm den i5 Mars 1845- Reservationer af Herr Gunther: ”Efter den bindande och i allo tillfredsställande argumentation, hvarmed Utskottet, enligt min tanka, ådagalagt ej mindre olämpligheten i juridiskt hänseende af det undantag från den allmänna bevisningsläran, som innefattas i 17 Cap. 2 §.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, angående Stats-Regleringen i Allmänhet, sant med förslag till Riks-Stat för lHr9 och följande åren intill nästa Riksdag. T7 J-dfter det Riksens Höglofl. Ständer nu sfgjort alla de frågor som dels i följd af Kongl. Majtts Nådiga Propositioner och Remisser, dels ock genom serskilte motioner hos Riks.Stånden vid denne Riksdag, förekommit, i afseende påStatsRegleririgen, har Stats Utskottet blifvit i tillfälle att, angående denne Reglering härmedelst afgifva dess slutliga Utlåtande, hvilket i sammandrag upptagpr och beskrifver de tillökningar och förändringar, som Riks Slaten härigenom undergått och pu grund hvaraf jemväl blifvit upprkttadt det förslag till Riks-Stat för Stats-ZJtskotlets Betänkande)!. 1819 och följande - arén intill nästa Riksdag, hvilket härjemte till gillande och underskrift bilogas, Enligt det utaf Stars Utskottet upprättade samt af Riksens Höglofl. Stander bifullne genereila förslag till en högre beräkning af StatsVerkets Inkomster, hafva de samma blifvit i Riks-Staten okade, nemligen: De Ordinarie Iritraderne med 239,579: 20. 8. Vidare hafva under Stats-Regleringens fortsättning tillkommit följande: 1:0 Den hittills indragne och förut till Gymnasiioch Scholae-Staternes förbättring anvisade, men nu genom nytt och högre anslag ersatte Behagligtids-Förlänings-Spannmåien, som Clericiet tillhörde, utgörande 153 Tunnor Spannemåi. 2:0 De utaf Innehafva ren af Löfås Silfver-Verk åtnjutne förmohner, utgörande igo Tunnor Krono-Tionde. 3:0 Någre under Utgifts-Titlarnes reglering uppkomne mindre betydlige poster uti deri indeldte Ordinarie-Räntan och Krono-Tionden. 4:0
Och med en sådan framtid för dina ögon, huru kan du då vara dyster och förtviflad? Förlita dig på mig! Jag skall förhjelpa dig till din thron och visa, huru du skall besegra dina medtäflarinnor. Jag känner alla de hemligheter, med hvilka skönheten förhöjes, och alla de konster, som göra henne oemotståndlig. Det är något, som jag fått studera alltifrån barndomen, och som jag grundligt innehade, när jag var fjorton år gammal. Och sedan dess må du tro, att jag försökt min konst. Praxinoa var ingenting emot mig. Du blir drottningen, och jag förbehåller mig att få blifva drottningens rådgifvarinna. Det första vi skola göra blir att flytta från detta usla kyffe till någon vacker boning vid Kerameikos. Det andra blir att skaffa dig vackra kläder, att hyra en palankin och lega några tjenare. Allt det vill jag åtaga mig. Jag behöfver endast gå till en köpman, som gör affärer af det slaget, visa dig för honom och upphöja dina egenskaper ... det skall du tro, att jag äfven förstår mig på sådant ... jag har hjelpt mer än en flicka fram i verlden ... och han skall förskjuta oss allt hvad vi till en början behöfva. Jag gläder mig i tankarne åt din framtid, Rakel. Slå bort sorgerna, min flicka! Lefve vinet och kärleken! Myro förde kruset till sin mun och putsade derefter lampan, som hon ställt bredvid sin hufvudgärd. Det var icke första gången Rakel hörde Myro tala på detta sätt; och hvarje gång hade dennas ord ingifvit henne en hemlig förskräckelse och ökat den känsla af förnedring, under hvilken hon dignade. Men i detta ögonblick gjorde Myros framtidsskildring icke det vanliga intrycket på Rakel. Baruks olyckliga dotter förnam dem i sitt öra, men hennes tankar voro annorstädes. Myro iakttog ej den hemska blicken i hennes stora mörka ögon, emedan de långa ögonhåren kastade sin skugga deröfver. Rakel satt bredvid sitt sofvande barn och tryckte händerna emot sitt bröst. Hennes läppar mumlade mekaniskt en bön, som hon lärt i sin barndom. Myro hörde de obegripliga ljuden af ett främmande språk och frågade: – Hvad är det du säger?
Ljunggren, såsom styresman för det ekonomiska karteverket, med 2,500 Motioner i Borgare-Ståndet 1862. .JW 243. 479 R:dr i lön och 300 R:dr i resepenningar, eller sarainanlagdt nära det belopp, tor hvilket Chefen för Topografiska korpsen åtagit sig anskaffa två Afdelningschefer eller styresmän, och att Chefen för Civil-departeinentet skulle tillsätta kartografer samt jemväl bestämma deras arfvode, enligt de i Kongl. Brefvet den 15 April 185-9 fastställde grunder, hvilket sednare väl svårligen kan sägas hafva skett, då de 3 kartografer, som antagits och finnas, kafva högsta arfvodet eller i,(i00 R:dr i lön och 300 R:dr i resepen ningar, tillsammans 1,900 R:dr, och 2 af dem lingö dessa inkomster innan de haft någon ”tjenstetid” inom det ekonomiska karteverket eller der ådagalagt någon verksamhet, då de antogos, Osammanhang hvarmed bör anmärkas, att Chefen för Topografiska korpsen åtagit sig anskaffa 10 kartografer, eller, som han kallade dem, Underofficerare för en kostnad af 1,310 R:dr för hvarje, inberäknadt resepenningar Emellertid kom det ekonomiska karteverket i gång, i så val Upsala, som Norrbottens län. I det förra länet hafva Styresmannen och 3 kartografer varit sysselsatta i 3 är och komma att sysselsättas det fjerde innan länet Olifver kartlagdt och beskrifvet, hvilket, enligt styresmannens uppgift, (hvarom se nedannämnde bilaga), kommer att kosta 44,000 R:dr, oberäknadt, 10,500 R:dr för kartors gravering och tryckning, tillsammans 60.500 R:dr för allenast det jemförelsevis lilla Upsala lån.
Men då Herr Tottie, det oaktadt, framställt sin plan på sätt att Bankens i Lånerörelsen utevarande Sedel-Capital skulle förblifva oförändradt, ehvad nya Capital derjemte bildades eller icke; så synes i och med detsamma liela den egenteligaste grunden undanryckt, hvarpå ulvexlingens bestånd i all framtid skulle hvila, och som Herr Tottie, lika nied Banco-TJtskottet, förklarat sig anse så hufvudsaklig. I fall det får såsom gifvet antagas, att för allmänt Verk, likasom för enskild person, förtroende uppkommer och i sin raon stärkes genom öfvertygelsen om verklig solidite, kraft och förmåga, så kan väl en Bank, som är stängd ifrån möjligheten att sjelf något förvärfva, och vid hvarje inträffande påkänning måste i första rummet taga sin tillflygt till lån (Herr Tottie pag. i4) svårligen anses lika väl i stånd att upprätthålla det gångbara myntets värde, som en Bank, hvilken, utöfver egna samlade fonder, uppbär och disponerar årligen betydliga Ränte-inkomster; förutsatt nemligen, att utlånings-rättigheten icke blifver, missbrukad, utan, såsom nu är förhållandet, befinnes till belopp och beskaffenhet underkastad vederbörlig control och publicitet. Val kan den erfarenhet ej jäfvas, att mången enskild håller sig ganska solvent genom lånad förmögenhet, i saknad af egen. Men den enskilde låter ej årligen trycka och utdela sitt Bokslut. Gjorde han della, såsom Banken gör, blefve måhända hans Credit icke mera densamma. Den af Herr Waern framställda salts, att en Stats-Banks Credit icke kan vara större än sjelfva StatenSj må gerna i visst hänseende och såsom theori medgifvas; men dervid kan dock ej lemnäs oanmärkt, att Svenska Banken vid mera än ett tillfälle haft bättre credit än Svenska Stats-Verket; helst detta just utgjort en anledning lill de beständiga sammanblandningar dem emellan, som icke visat sig i längden serdeles båtande för någondera. En ytterligare reflexion må här tillåtas.
Fullt rigtig och ändamålsenlig i förevarande fall vore utan tvifvel endast en sådan anordning, enligt hvilken hvarje theologie studiosus, innan han till prest vigdes, vid universitetet aflagt först den theologico-filosofiska examen samt derefter theologie-kandidat-examen, — med samma fordringar, som nu för denna finnas, eiler möjligen något modificerade, — hvarmed all fråga om vidare examensprof af sig 5‘2 Motioner i Preste-Ståndet 4865. N:o 25. sjelf skulle försvinna och endast ett rent praktiskt förhör inför vederbörande domkapitel återstå. Men då sådana examensfordringar endast under förändrade utsigter i afseende på prestens framtida befordran och bergning torde kunna ega utsigt till att godkännas, anser jag mig nu böra inskränka mig till att, på ofvan anförda skäl, vördsamt föreslå, det Rikets Ständer i underdånig skrifvelse till Kongl.