Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Assuradeurerne i Marseille blefyo bankrutt, men icke finga hvarken assuradeurer eller de handlande, hvilka onekligen seglade under tractatens helgd, af Staten någon ersättning, oagtadt äfven Frankrike lade embargo på Engelsk i Frankrike befintelig egendom. Hade de sökt någon sådan, så hade Napoleon säkert svarat: Mine Herrar, jyg har inga medel till ersättning af edra enskildta förluster. Lika litet har England någonsin lemnat sådan ersättning, och likväl hvem kunde väl hafva större anspråk på ersättning af Staten, än de private personer, sorn under tractatens helgd voro i Frankrike, och för sin enskilda rörelse, blefvo der länge cpvarhållua sorn fångar, och elt betydligt antal Ben *5 November f, in 471 Ruinerade, elier underkastade stora förluster, — och allt detta innan något krig ens befruktades. Då således 1810 års beslut ej var annat än önskningsmål , kan jag för min del ej tillstyrka annat än bifall till Betänkandet, öfverlygad alt om de handlande kunde göra de minsta anspråk på Stals-Cassan , skulle den aldrig kunna reda sig, och just nu kunde det hända, att man, sedan de större Maglerne möjligen kunnat vara invecklade i politiska stridigheter, fin * ge se någon af dem gora eli svepning i sine hamnar eliel’ i sjön, och laga de smärre nationernes fartyg, för att tvinga dem på sin sida; skrflle Staten ersätta detta ? Jag får således Jinnu en gång tillstyrka bifall å Betänkandet, och kan ej annat an beklaga , att jag f j är nog stor talare för att vid ett så vigtigt tillfälle, som det" ta, rätt kunna uttrycka mina tankar. Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus: Då jag, förut yttrat mig i detta mål, och upprigtig! bekänner, att jag ej funnit något uti Utskottets nu upplästa Betänkande, som kunnat vederlägga mina åsigter , nödgas jag, med åberopande af hvad jag förut anfort, och af hvad Herr Hjerta så väl yttrat, ännu tillägga någia ord.
Casernvakt 9, f Efter beräkning af 1 dygns vakt och 3 dagars ledighet, skulle för denna dagliga tjenstgöring erfordras 684 — Hvartill kommer att under sommartiden, då hofvet är utflyttadt till Drottningholm, utgöres vakten derstädes af 2:ne corporaler och 25 man 27, att då H. M. Drottningen utflyttar till Haga, bestrides vakten der af l4i att Rosendals-vakten utgöres om sommaren, så länge ponton-bron är utlagd och vasen aftäckt, af nio man och således en tillökning af ■ 6 ^ Tillsammans 827 man. På det icke den sålunda nödvändiga effectiva styrkan må minskas genom sjuknummern, som vanligen uppgår till 140, samt antalet af rekryter, vanligen utgörande 90, som böra D e n ao Juni f. m, exerceras och deraf hindras från vakthållning, måste permitteringen i förhållande dertill inskränkas och de permitterades antal utgör sällan mer än hälften af hvad passevolance-contractet bestämmer. Af hvad sålunda är anfördt lärer följa, att gardeslegrtena äro fullt upptagna af den vaktgöring, som dem redan tillhörer, och alt tjenstgöring derutöfver icke af dem skäligen kan fordras; äfvensom motionärens förmenande, alt besparingen af de permitterades gage skulle komma compagnicheféfna tillgodo, är vederlagd genom upplysningen, alt permitteringen sker för Kronans räkning; och då afdelningen dessutom har sig bekant, att det manskap af indelta armeen, omkring i oo man, som nu commenderas till en vid Långholmen oundviklig vakthållning, derstädes endast tjenstgöra under 4 månader, hvarefter ny commendering ingår, samt att berörde tjenstgöring är förenad med en för indelta soldaten nyttig militärisk undervisning, anser afdelningen Jon Olssons ifrågavar. motion icke böra till någon R. H. St:s åtgärd föranleda/' Denna åsigt lyckades ej att göra sig gällande inom Utsk.; roen jag för min del är af samma tanke, som afdelningen.
N:o 7. får Landshöfdinge-Embetet underdånigst meddela, att under perioden blifvit i länet uppförda en ny masugn, fyra nya stångjern shärdar och nio nya manufakturjernverk; hvarförutom vid Edskens masugn införts stålberedning efter Bessemers method. Tillverkningen vid jernverken har under samma tid varit betydligt större än under föregående period, och antalet dervid anställde arbetare har äfven något ökats. För några vissa bruk har en lättnad i transporten af deras produkter uppstått genom de under perioden till allmänt begagnande upplåtna Gefle-Dala-jernväg och Hudiksvall-Forssa-jernväg. o A tillverkningsvärdet vid samtlige inom länet befintlige fabriker och handtverkerier har icke tillförlitlig upplysning kunnat erhållas. Vid nedannäinnde inrättningar uppgick tillverkningsvärdet vid 1860 års slut till här nedan utförde belopp, nemligen: Strömsbro bomullsspinneri och väfveri Runt R:dr 1,574,118, Gustafsbro ölbryggeri » » 60,000, Färgerierna i Gefle och Hudiksvall tillhopa » » 23,725, Fayencefabrikerna i Gefle » » 20,000, Garfverierna i Gefle och Hudiksvall » » 548,927, Kortfabriken i Gefle » » 6,300, Jernoch stålfabrikerna i dito » » 10,200, Mekaniska verkstäderna och gjuterierna i Gefle och Hudiksvall, tillsammans » » 107,750, Mössfabriken i Gefle » » 500, Repslagerierna i dito » » 39,570, Segelduksfabriken i dito » » 27,351, Skeppsvarfven i dito » » 52,500, 16 Gefleborgs län. Fabriker. Binäringar. Landsvägar. Postskjuts. Jernvägar.
För utförande af nödiga grundförbättringar vid Alnarps egendom hafva Rikets Ständer beviljat dervarande landtbruks institut ett räntefritt lån å Tretio tusen R:dr, att utan afbetalnings-skyldighet innehafvas i fem år, samt att derefter med cn tiondel årligen återgäldas, intilldess detsamma blifvit till fullo äterbetaldt. § 134. För väganläggningar och vägförbättringar, brooch hamnbyggnader, kanaler, strömrensningar och andra vatten-kommunikationer, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag hafva Rikets Ständer beviljat och till Kongl. Maj:ts nådiga disposition anvisat följande statsbidrag, i afseende å hvilka de bestämmelser och stadganden, som förekomma i nedanstående § 140, böra tjena till efterrättelse, nemligen: A) Väganläggningar och Vägförbättringar: l:o, för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, ett årligt anslag af 150,000 R:dr, eller för åren 1864, 1865 och 1866 tillhopa Fyrahundrafemtio tusen Riksdaler, att användas der Kongl. Maj:t finner medlen mest nödiga för att befordra allmänt gagn; 2:o, för verkställande af de arbeten å den tillämnade kommunikations-leden mellan Bräcke gästgifvaregård och staden Sundsvall, som afse chaussée-anläggning samt åstadkommande af kanal-led efter Ljunga-elfvens vattendrag, ett anslag utan återbetalnings-skyldighet af Tvåhundrafemtiotre tusen R:dr; 3:o, för anläggning af väg från Öhrträsk till Fredrika kyrka och vidare till Åsele inom Westerbottens län, ett anslag utan återbetalnings skyldighet af Ett hundra tusen Riksdaler, att under instundande statsregleringsperiod utgå med halfva beloppet eller Femtio tusen R:dr, under förbindelse för vederbörande att icke blott utföra och fullborda ifrågavarande väganläggning, utan ock ansvara för densammas framtida underhåll; 4:o, för anläggning af väg mellan Letsbo by i Ljusdals socken och Ramsjö kyrka, Femtio tusen
Som Mefistofeles hade hr Söderman en lycklig afton, o c h i Pantalis ' lilla parti gjorde sig fröken Nilson bemärkt m e d sin ganska vackra mezzostpran. — Henri Prevöst, en vid operan i Budapest anstäld, mycket uppburen fransk tenorsångare, har blifvit engagerad för ett kortare gästspel vid k. operan härstädes. — E n annan repris, s o m likaledes visar, att bland k. operans yngre solistpersonal finnas framåtsträfvande o c h framåtgående förmågor, gafs i fredags o c h måndags, då » Mignon » uppfördes m e d till stor del n y rollbesättning. Som vi voro hindrade närvara vid den förra föreställningen, hålla vi oss till den senare. Titelpartiet hade öfvertagits af fröken Thulin, hvars utförande af detsamma tydligen visar, att h o n redan börjat infria de rika löften, h o n vid sina debuter under förra spelåret gaf. Hennes varma o c h klangfulla stämma är ovanligt jämnt utbildad, intonationen ren o c h distinkt samt textuttalet så klart och tydligt, att knappt en stafvelse går förlorad. Den lilla beslöjning eller sordin, s o m stundom förmärkes öfver det lägre registret, torde n o g småningom kunna bortarbetas. Spelet röjer därjämte g o d o c h själfständig uppfattning, det ligger lif o c h karaktär däri. Fröken Thulin är en af de bästa Mignoner vi haft sedan fru Edlings tid. Allvarligt arbete och god ledning skola föra henne till en framstående plats bland vår operapersonal. Lifliga applåder hälsade henne flere gånger. Hr Lemon var här vida bättre s o m V i l h e l m Meister än som Nemorino i » Kärleksdrycken ». Och här märkte man, att han nog gått framåt, o m o c k de höga tonerna ännu förefalla ojämna o c h spröda. Benägenheten att gifva stämman en alltför sentimental klang framträdde här ej heller så störande. Framställningen förtjänar erkännande. H r Bergström, elev af prof. Hallström o c h känd från flere konserttillställningar, debuterade i Lotharios parti, i hvilket hans väl skolade o c h maimrika basstämma gjorde sig ganska väl gällande.
Vidare och som Vi lunnit, å ena sidan, nödvändigheten att kraftigt motverka Veneriska smittans utbredande, samt, å den andra, inhemtat, att de medel, som i detta afseende kunnat inbringas, ej varit tillräcklige för ändamålet; så håfve Vi beslutit, att, till Veneriska smittans hämmande och utrotande, skall intill nästkommande Riksdag utgöras, af hvarje Mantalsskrifven Person, en årlig afgift af minst 1 sk., och högst 5 sk., på sätt och i öfverensstämmelse med de grunder och villkor, Vår underdåniga Skrifvelse, af den 18 i denna månad, innefattar. Slutligen håfve Vi, uti andre med Bevillnings-medlen gemenskap egande ämnen, allåtit till Kongl. Maj:t, under loppet af detta Riksmöte, följande underdåniga Skrifvelser, hvilkas innehåll Vi jemväl här åberope. ilo Den 2 September; i anledning af väckt fråga om en vidsträcktare Fribrefs-rättighet för Slädernes Magistrater. 2:0 Den 2 1 October; med underdånig anhållan, att Vårt Beslut, angående CapitationsFyllnadsoch Öfverflöds-afgifterne, måtte genast kungöras. 5:o Den 3 November; angående nedsättning 56 af stadgade böter för uteblifvande från Mantalsskrifning m. m. 4:o Den 20 November; angående restitution af erlagd Bevillningsafgift för Svenska Spelkort, som exporteras. 5:o Den 1 i denna månad; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående upp-j hörande af Extra-Grufvehjelpen i Stora Kopparbergs-Län. 6:0 angående Post-Inrättningen och de deraf till Stats-Verket inflytande inkom-' ster. 7:0 Den 17 om Landt-Tulls-i bevakningen och Gränse-tullarne mot Norrige. 8:0 Den 20 angående Bränn vins-pannors mätning och stämpling, samt ansvar för oriktigheten dervid. 9:0 angående åtskilliga förändrin gar i Seglations-Ordningen. 10:0 angående en Författning mot Lurendrägeri och Tullförsnillning; samt 11:0
Det synes mig en billig önskan, att en sak, som är af sådan vigt som denna, matte blifva känd för oss och för Allmänheten, innan den besslutes, och att den, ej genom en coup de main bör afgöras. Jag anhåller således om återremiss, nå det sätt Friherre Gederström yrkat, nemligen att en viss tid bestämmes, inom hvilken Utskotten åter skola inkomma ined Betänkandet. Friherre Boye: Sedan nu Grefve af Ugglas, såsom Utskottens Ordförande, afgifvit en sådan förklaring angående det behandlingssätt, som Utskotten följt, och hvilken alldeles instämmer med hvad Utskottens Betänkande också bestyrker ; så kunna vi ju icke mera tvifla derom, att Utskotten i behandlingssättet sk il j t emellan Grunder och Detailler, samt att nu förevarande Betänkande angar ensamt grunderne; och jag frågar då, hvartill en sådan återremiss, som Herr Friherre Cederström föreslagit, skulle tjena? Jag bestrider aliåterremiss; men skall, om voteringen bjuder den, resignera mig till all agtning för pluralitettens beslut. Friherre Björnstjerna.: Då jag anhöll om propositon till bifall å Betänkandet, var mitt I Ilen 1.4 Julii e. m> 78i ändamål blott att förkorrta Riksdagehi, helst hain öfvertygelse är, att opininonerne äro så stadgade, alt Betänkanpet, efter en återrémiss) återkommer likadant från Utskotten. Skulle emellertid Ridderskapet och Adeln finna, att ett sådan beslut kunde se ut sorn en öfVerrumpling af tankarne) vill jag gerna deri* från afstå < Herr Grefven och Ländtmarskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats och Banco.Utskottens ifrågavarande Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorda anmärkningar, till Utskotten återremitteras* Ropades Ja och Nej* Hvarjemte Friherre Boye begärde Votering.
3 Från och med 1853 års början nedsättes tullafgiften till 1 skålp. 2 3 Krossadt Lump-, Havanna-Terressamt andra till sockerhalten lika slag 1 skålp. 5 Topp-, Candioch Kak1 skålp. 5 Slipstenar; se Sten. Snus; se Tobak. Snickare-arbeten; se Trädvaror, ej specificerade, arSnören; se Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. betade. Tarm-; se Strängar. 36 Qvantitet för tullberiikningen. Införselstull. Banko. Gryn och Mjöl: införtullas efter den afgift, som vid införseln är gällande för det sädesslag, hvaraf grynet eller mjölet är tillverkadt, med tillägg af 10 procent, och så, att af hvete 9 lisp., af råg och ärter 12 lisp., af korn 10 lisp. och af hafra 8 lisp. mjöl anses svara mot en tunna säd, samt att 4 lisp. gryn af hafra och 6 lisp. af andra sädesslag svara mot en tunna säd af samma slag. Speglar och Lampetter 1 skålp. 8 Spetsar, Uddar och Blonder: Silkesoch Linne1 skålp. 6 — andra slag 1 skålp. 1 Solfjäderspapper; se Papper. Spanska flugor, hänföras under Apolheksvaror. Speldosor; se Instrumenter, musikaliska. Spelkort; se Kort. Spermaceti-olja; se Oljor. Spiauter; se Zink. Spiesglas; se Antimonium. Spik och Nubb; se Jern. 37 Qvantitet Införselstull. för tullberäkningen. K: dr sk. r:st Spännhalsdukar: af heloch halfsiden 1 skalp. 3 af andra tyger 1 skalp. 1 10 af läder ... 1 skalp. 24 Stearin 1 skalp. Sten:
Lika lättsinnigt och oförsvarligt är somliga blaserade ungherrars och ungmors mod att » snobba » med nervositet. Dylika subjekt borde sannerligen — om det icke vore grymt att önska det — få en släng af verkligt nervlidande. Nej, sedligt allvar kräfves i denna allvarsamma sak. Här kan nedläggas ett oerhördt sedligt arbete, som den friska naturmänniskan icke känner till. Och ett framgångsrikt arbete. Ett sådant arbete skall ockéå nedläggas. Barock visar sig i sanning teorin om att alltid » låta naturen få ut sin rätt », särskildt, då man ser människor räkna den fördärfvade nervmänniskan till denna normerande natur. Om vår s. k. natur vore och förblefve ett sundt djurlifs, ginge det väl — höll jag på att säga — något så när an. Men när t. ex. nervmänniskans raffineradt uppjagade behof skola räknas såsom berättigade naturbehof, så blir det alltför galet. Från den grundsatsen framställer ju den onaturliga lasten lika väl som den sexuellt mindre fördärfvade viveuren sina » naturbehof » såsom fullt berättigade. Alltså: sedlig tukt. Men icke askes. Det är det fullt normalt utvecklade,, friska, starka fysiska lifvet, som lemnar de största garantier för en segerrik moralisk kamp. När forntidens asket trodde sig kunna svälta ihjäl sina begärelser, så misstog han sig. Ju mer han fastade, dess uslare blef nervlifvet, och så fick han i nervösa fantasier kämpa nattliga strider med nakna kvinnogestalter. Ofta slutade det med förtviflan, vansinne och själfmord. Och asket^ernas sedlighet sjönk djupt äfven på annat sätt. Det ondskefulla pelarhelgonet, som Viktor5 18 NÅGRA TANKAR OM NERYLIFVET OCH DET SEDLIGA. Rydberg skildrar i » den siste Atenaren », och den lika ondskefulla, högmodiga Wiborada inclusa i » Ekkehard » äro verklighetstyper. Den askes nutiden presterar är just ingenting att tala om, men den visar sig ändå stundom i stånd att framkalla liknande följder, om ock i mildare form. » Naturen skall ha ut sin rätt. » Satsen innehåller sin stora sanning.
Att tillvägabringa en förändring, som har sådana följder, dek tror jag icke hafva varit Utsk:s mening, men dessa följder blifver likväl sådana, och just i den omständigheten finnes ett af de vigtigaste skälen för att icke antaga förändringen. I detta Betänk, är mycket ordadt om inrättandet af en serskild kassör för Banko-diskonten, hvarigenom man velat minska de nuvände Expeditions-kassornas antal från 4 till 3, och detta är ett ytterligare bevis derpå, att Utsk. icke med tillbörlig noggrannhet öfvervägt alla de i saken ingripande omständigheter. Det kan icke vara Utskts ledamöter obekant, att Banko-diskontens verksamhet inträffar synnerligast vissa dagar i veckan, att insättningar för de lån, hvilka skola antingen omsättas eller till fullo inbetalas, vanligen ske de 2 första dagarne i hvarje vecka, för att omsättnings-handlingarne eller också de lånedokumenter, hvars belopp blifvit till fullo i n bet ahl t, skola återfås vid slutet af veckan, och att jemväl de lån, som utgå från Banko-diskonten eller Handelsoch Närings-diskonten, utassigneras, till och med nu, vissa dagar i veckan. Jag känner icke om serskildta dagar äro härtill bestämda för de serskildte Diskonlerue, men det vet jag, att utbetalningarne derifrån ske Thorsdagen i hvarje vecka, så vida penningar finnas inne. Häraf följer, att, om en serskild kassa inrättas för Banko-diskonten, den tjensteman, som förestår denna kassa, skall få så mycket ali göra vissa dagar i veckan, t. ex. Den 14 Oktober e. m 235 Thorsdagarne, att han knappast kan medhinna alt expediera alla de af Banko-diskonten utfärdade assignalioner och svårligen alla de insättningar, sorn ske för Banko-diskonten samt Handelsoch Närings-diskontens räkning, hvaremot, sedan dessa dagar äro förflutna, denne tjensteman har nästan intet att göra. Ar det på detta sätt man skall organisera, så beklagar jag det.
Lastning och lossning av utländskt gods är förbjudet. Inhemska tillverkningar och alster får lossas och lastas under resan i skärgården och lanthamnar om anmälan görs Beträdes skeppare med att ha lossat eller lastat gods till utländsk ort eller inlastat varor ur fartyg som kommer från utlandet straffas han enligt Vår förnyade Seglationsordning. § 21 Även om frihet från förpassningsskyldighet i särskilda fall är medgiven åligger det var och en som anländer till tullplats att undergå visitation. Seglar eller ror någon tullen förbi bötar han 10 riksdaler och 1 riksdal för varje läst över 10 läster. Skepparen är ansvarig för böterna, men i mindre båtar där ingen viss person för, skall alla i båten gemensamt svara för böterna. § 22 Då förpassat fartyg undergått visitation, må tullkammaren när misstanke om missbruk finns, försegla luckor med tullsigill. Sigillens antal antecknas på skepparens huvudpass. Man får inte försegla sådana utrymmen i fartyget att lasten kan taga skada. Skärgårdsbevakningen har rätt att var som helst ett fartyg anträffas gå ombord och begära skepparens upplysningar och eventuellt försegla lasten eller låta bevakningen medfölja fartyget. Möter de motstånd eller hinder från skepparen eller besättningen ansvarar skepparen ensam och bötar 100 riksdaler. § 23 Förpassad skeppare skall efter ankomsten till lossningsorten lämna sina förpassningar till tullkammaren, som jämför med huvudpasset. Är allt i ordning skall utan dröjsmål visitation göras och bevakning av lossningen förordnas. Förpassad skeppare får inte lägga till vid annat ställe än laga hamn och inte sedan det blivit mörkt. Skeppare på förpassningsfria fartyg skall också lägga till i laga hamn, där tullbetjäningen övervakar lossning och lastning så att inte olovlig ut - eller införsel sker. Vill skepparen lägga till på annan plats anmäler han det och tullkammaren förordnar särskild bevakning. För olaga anläggning pliktas. § 24 Vid visitation skall tullbetjäningen noga undersöka att tullsigillen som är satta på varorna inte är brutna. Böterna är mellan 50-100 riksdaler, om skepparen inte kan bestyrka, att skadan skett utan hans förvållande.
Lieutenant Tideman sjelf närvarande och husmannen Nils Jonsson, hvilka deruti samtyckte, och som Smedberg nu genom döden aflidit, beslöts det skulle torphusen, som honom tillhörde, enligt det för å dem utsatte synevärde, af hemmansägarne i Mjäla inlösas den lösen derföre tillfalla fattigcassan. Ut supra Pehr Grenholm Cur. past. ger. År 1823 den 13 april är ofvanskrefne och de å andra sidan under samma dato fattade beslut och sockenstämmo protocoll uppläste och justerade, betyga Pehr Ersson i Lund, Pehr Grenholm Hemming Calsson i Nyland Jon Olofsson i Undrom Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 9, ÖLA. 1823 den 15 junii i allmän sockenstämma, till hvilken församlingens torpare voro inlyste, framställdes fråga om icke kyrkans rengöring årligen till midsommaren kunde verkställas af socknens torpare, utan att dertill behöfva för betalning anskaffa nödige personer. Efter öfverläggning härom fattades det beslut, som af närvarande torpare beviljades och underskrefs, att sådan kyrkans rengöring skulle verkställas årligen af torpar folk, 10 personer, 2:ne männer och 8:ta qvinnor, och skulle början ske nu till midsommaren på det sätt, att tour sker ifrån och med Hissmon, Säter och Krokoms bägge rotar, så många att ofvan anförde antal blifver fullt och skulle sedan årl:n touren fortfara omkring socknen och personerna, som inställa sig, af kyrkovärden, som har uppsigt öfver rengöringen af kyrkan, årligen anteknas till förekommande af underslef. Rödöns sockenstuga ut supra Jonas Nilsson i Mjäla, Nils Qvick i Wike, Sven Korstedt i Silje, Sven Jonsson i Hufvulsviken, Lars Flink i Sota, Jon Månsson i Wike, Edfast Månsson i By. Pehr Larsson i Backen, Nils Ekendahl i Häste, Edfast Ersson i Nygården, Nils Månsson i Lägden. Alla närvarande. Riktigheten häraf bestyrker Pehr Grenholm Uppläst och justeradt i Sockenstämman den [lucka] 1823. P. Grenholm Jon Olofsson i Undrom Nils Quick Wike
Då lossning eller lastning på flera ställen egt rum, erläggas lastpenningar endast å första lossningseller lastningsstället, derom bevis på märkrullan eller passet meddelas. 92 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, A; o 83, Från lastpenningars erläggande befrias: Fartyg, med eller utan destination till Svensk hamu, som inkommer och åter utgår i barlast; Fartyg, som, under resa utrikes orter emellan, anlöper Svensk hamn och der endast aflemnar medförde resande jemte deras effekter, eller ock endast aflastar gods i annat fartyg för export; Fartyg, som af tvingande orsaker eller till inhemtande af ordres för vidare resa anlöper Svensk hamn och der icke verkställer lossning och icke heller företager annan lastning än af förnödenheter för besättning, medförda resande och fartyg; Fartyg, som i följd af liden sjöskada, hvarom sjöförklaring afgifves, anlöper Svensk hamn och der lossar sin last samt, efter verkställd reparation, densamma åter intager och utför; Fartyg, som af nyss omförmälda anledning lossar sin last och densamma till större eller mindre del försäljer, då sådan försäljning inskränkes till hvad för bestridande af reparationskostnaderna bevisligen erfordrats; samt Fartyg, som, under resa emellan utrikes orter, i Svensk hamn lossar eller lastar varor till högst fjerdedelen af fartygets lastdrägtighet. för beräknande hvaraf fartygets skeppshandlingar skola tjena till grund. I alla dessa fall skola dock fartygens skeppare ställa sig till efterrättelse de i Tullstadgan gifna föreskrifter om anmälan hos närmaste tullbetjent äfvensom om märkrullas aflemnande, samt, i tillämpliga delar, jemväl iakttaga hvad i nämnda Stadga finnes anbefaldt rörande uttagande af tullpass. § 5. e A inkommande varor, som enligt taxan förtullas med vissa procent af värdet, bör godsegaren uppgifva inköpspriset med tillägg af assurans, frakt och annan derå använd kostnad, intilldess de till lossningsorten anländt. Godsegarens uppgift skall, så vidt ske kan, styrkas af faktura och konnossement.