Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Som det nu föredragna Betänk:t är af ganska vidlyftig beskaffenhet, i anseende dertill att man i det nya förslaget, ang. stämpelpappers-afgiften, i maDga delar afskrifvit den gamla författningen, vågar jag vördsammeligen föreslå, att det Högloft. St:t täcktes besluta, att, för tidens vinnande, endast de nya §§:na måtte helt och hållet uppläsas, under det att de gamla endast med nummer antydas. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Det är visserligen sannt, att den nu upplästa författningen i många delar innefattar en omskrifning af den gamla, men jag tviflar att efter den redaktions-förändring, som blifvit vidtagen, någon vid första påseendet känner igen sig. hvarför jag för min del hemställer, att §§:na i sin helhet måtte uppläsas. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då det blifvit yrkadt, att vid pröfningen af de ifrågav:de författnings-förslagen paragrafernes text skulle uppläsas, måste en sådan uppläsning ega rum. Hvad åter föredragningssättet beträffade, torde det, på sätt Hr von Koch föreslagit, vara lämpligast, att Utsk:ts uti sjelfva Bet:det gjorda hemställanden punktvis genomgingos, med iakttagande deraf, att sedan de hemställanden, som hade afseende å någon §, blifvit afgjorda, paragrafens text omedelbart derefter företoges till granskning; hvarförutan det äfven torde böra beslutas, att, för den händelse åtskilliga §§ eller delar deraf ltomme att återremitteras, men andra åter bifölles, Utsk:t skulle ega för sig öppet att vid frågans förnyade handläggning vidtaga sådana ändringar uti de af St:t godkända §§, som kunde finnas behöfliga till följd af de förändrade stadganden i andra delar af förslaget, hvartill återremisserne möjligen föranledde.
Då nu till detta kommer, att herr Hillberg på styckets iscensättning nedlagt en omsorg, som står öfver allt beröm och, särskildt i de stora folkscenerna, krönts med en framgång, som osökt för Meiningarnes berömda föreställningar i lifligaste hågkomst, och vidare att samtliga hufvudroller få ett ypperligt utförande, är » Brölloppet på Valénis » framgång ej svår att förklara. H r Hillberg har för egen del behållit endast en mindre roll, från hvilken han emellertid skiljer sig med all honnör. Hr Fredrikson utmäjslar af statsprokuratorn Tschiikus motbjudande figur en prestation af den finaste karaktäristik; fru Fahlman som sigenerskan Sanda lägger i dagen alla sina utmärkta egenskaper för den stora tragiska rollen: hänförelse, kraft och mättad färg. Herr Palme har ett af sina bättre partier, fru Sandells Pia är en skapelse af betagande skärhet, som egendomligt bryter af mot den dystra ramen. Utrymmet förbjuder oss att ytterligare genomgå den långa personlistan, som räknar ett flertal af teaterns bästa krafter, men som vårt slutomdöme faststår, att Dramatiska teaterns framförande af » Bröllopet på Valéni » tillhör det bästa och intressantaste, som på länge bjudits inom vår hufvudstads teatervärld. Vasafeatern lockar hvarenda afton fullt hus, hela förra veckan med » Sköna Helena » och denna vecka, med » Pariserlif », tvänne bland Offenbachs helst sedda operetter. Största dragningskraften utgör naturligtvis fru Anna Pettersson-Norrie, hvilken beträffande såväl säng som spel lyser som en sol. Och teaterdirektionen förtjänar verkligen loford, för att den, om ock för den korta tiden af ett par veckor engagerat en så framstående gäst. I morgon afton afslutar Vasateaterns sällskap sin ordinarie säsong. På måndag börjar det Arpperska sällskapet, Finlands mest framstående ambulerande teatersällskap, en serie föreställningar å denna scen. Början göres med G. von Numers 3-aktskomedi » Bakom Kuopio ». Filharmoniska sällskapet gaf den 20 dennes i Musikaliska akademien sin tredje abonnementskonsert, hvarvid såsom hufvudnummer utfördes A.
Till den siste värde talarens eget omdöme vädjar jag, om det ej gifves en billighetsgrund, som fordrar något mera för cautionistcn, hvilken mycket förlåtligt måhända kan hafva glömt eller ej baft fullkomlig kännedom om förfallotiden, d "1 deremot gäldenären alltid måste veta när han skall betala, äfven innan han fått del af lagsökningen, sorn kommer alldeles flux på cautionisten. Mig synes då, att i denna skilnad ligger en billighetsgrund derför att cautionisten måtte få beräkna sina ålla dagar ifrån den dag, då lian erhållit kännedom om att skuldfordran är till betalning dömd. Den iG Januari e. ra. 2 23 Hr Palmcrantz, Joli. Manritz: Äfven jag anser, att den förändring i 3 §:n, som Fiih. Boye föreslagit, liar billigheten för sig att antagas. En värd ledamot, Frih. Cederström, har emot Frill. Boves förslag gjort den anmärkn. att löftesmanneri ej bör få åtnjuta fördelen af längre belalningsanstånd, iin gäldenären, enär han åtagit sig skulden såsom sin egen; men jag tager mig friheten fästa uppmärksamheten derpå, att löftesninnnen, som naturligtvis hoppas och förmodar att gäldenären redan vid lagsökningen betalt skulden, till följe deraf anser sig fri tilldess elt motsatt förhållande blir för honom bekant. Kännedom derom uppkommer hos löftesmannen först sedan bysätlningsutslaget fallit och blifvit honom delgifvet. Frih. Cederström: Gäldenären kan likaså väl betala skulden efter bysättningsutslaget, men innan detsamma hinner verkställas, som förut, och detta blir således ingen gilltig grund för afslag till denna §. Hr Printzensköld, Carl: Ulan alt med Frih. Boye kunna dela den öfvertygelse, att våra bysättningslagar
”Ständer, att genom denne anordnings fastställelse, sjelfve påskynda utförandet af ett verk, ’’så vigtigt för den allmänna National - bildnin" ”gen och som så nära rörer alla Svenska Män, ’5hvilka, då de rätt inse Föräldrars pligter, o”tvifveiakttgt längta, att med större tillfredsställelse än hittils kunna bereda sine barn ”fördelarne af den allmänna uppfostran. ”Enär Riksens Ständer sig häröfver yttrat, ”och sin fastställelse meddelat, arnar Kongl. ”Maj:t deröfver låta upprätta en Interims-Stat: ”Framställandes Kongl. Maj:t i Nåder till Riksens Ständer, att, så snart en ordentlig Stat ”hunnit komma till stånd, densamme må på ”Fjerde Hufvud-Tituln eller, bland Clerecie”och Läro-verkens Stater intagas icke allenast ”för den del deraf, som kommer att utgöras af ”nya anslag, utan äfven för allt det, som Gymnasiioch Scholse-verken af ålder innehaft och ”utgått under Titul: Anordning utom Stat: ”hvilket hittills ej på Riks - Staten varit upp”fördt, samt att Riks-Statens Inkomst-Summa, ”må deremot i samma mån, som Gymnasiioch ”Scholae -verkens anordning utom Stat sig be”stiger, förhöjas under de Inkomst-Titlar, dit ”det utom Stat hittils innehafde hörer. ”Kongl. Maj:t förblifver Riksens Ständers ”Stats-Utskott etc. Datum ut supra.” GARL. Nils von Rosenstein. Stats-UtskoLtets BetHnkanden. 915 Hvarförutan de 1 denna Nådiga Proposi» tion åberopade Handlingar blifvit Utskottet tillställde, och hvilka, till fullständig upplysnings meddelande i detta viktiga arn ne, härjemte i afskrift bifogas. Då Kongl.
Enligt derom gjord framställning, hafva Rikets Ständer, för en gång, beviljat Lutherska församlingen i Paris, Femtusen R:dr, såsom bidrag till åstadkommande af skolor för dervarande lutherska barns uppfostran; hvilken summa alltså, för sagde ändamål, får disponeras på sätt Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande, finner mest lämpligt, och bör, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts nådiga föreskrift, af Riksgälds-kontoret tillhandahållas. § 124. Som Rikets Ständer, under innevarande Riksdag, till utgående från Riksgäldskontoret i den ordning, som förut blifvit bestämd, anvisat de återstående två feratedelarne, eller Tvåhundratusen R:dr, utaf det, vid Riksdagen åren 1844 och 1845, för nationalmusei-byggnadens uppförande anvisade anslag å Fembundratusen R:dr; så bör, för ifrågavarande byggnadsföretag, förstnämnde summa af Riksgälds-kontoret hållas Kongl. Maj:t tillhanda samt, enligt Dess nådiga föreskrift, utbetalas. Ståts-Utskottets Memorial, M 347. 23 § 125. För den inhemska konstbildningens uppmuntrande genom inköp af konstalster Utaf Svenska, i fäderneslandet bosatta, konstnärer, hafva Rikets Ständer ställt till Kongl. Maj:ts nådiga disposition ett anslag af Sextusen R:dr, hvaraf, under åren 1855, 1856 och 1857, 2,000 R:dr årligen böra, för sådant ändamål, af Riksgäldskontoret utbetalas, med iakttagande af den föreskrift härom, Kongl. Majit behagar i Nåder meddela. § 126. Såsom understöd för utgifning af det utaf Ofverste-Löjtnanten Ulrik Thersner* i lifstiden påbörjade och af hans dotter Thora Thersner fortsatta plancheverket: »Fordna och närvarande Sverige», hafva Rikets Ständer anvisat ett belopp af Sexhundra R:dr, att, i vederbörlig ordning, under hvart och ett af åren 1855, 1856 och 1857, med 200 R:dr af Riksgälds-konloret utbetalas.
Kongsoch Ladugärdar, med dertil lp, dande Hemman och Lägenheter, Krono - skogar, Parker och Djurgärdar, Krono - och Stall-Ängar, Laxfisken och andre Kronans Fisken samt öfrige Lägenheter möjeligen kunna til Banquen pantförskrifwas, utan at en sädan pantförskrifning skulle hindra den formaltning af detze Lägenheter, som Riksens Ständer i samma Z sig förbehällit; och Kongl. Mast derföre til Riksens Ständers öfwermägande welat lemna, hurumida genom en sädan förpantning, eller genom nägon annan af Kongl Maj:L och Riksens Ständer fastställd ätgärd, ofmannämnde Krono-ägendomar kunna ställas til säkerhet för de anstalter, som Riksens Ständer lära finna nödige at widtaga til uprätthällande af Rikets PenniM-Werk afwensom af Stats-Werket: at Kongl. Ven Zl. Julit. 568 Kongl. Majit under bibehällen förhoppning om en snar, och af Kongl. Majit och Desi trogne undersätare samfällt önskad fred, dock nödgades med kraft fullfölja anstalterne. til Rikets förswar, hwilka endast kunde bringa siendernes fordringar inom de wrlkor af Rikets heder cch sjelfbestånd , som Kongl. Majit ansäg
Ett eldorado för de små utvecklas vid idkande af skidsport, är det sällan man hör talas och en ögonfägnad för » mamma » och » pappa »! om någon allvarligare skada, ådragen vid densamma. Det mjuka Ett spel på isen, som är både intressant och fordrar rätt mycsnötäcket bidrager att göra de oundvikliga kullerbyttorna så litet ken smidighet och skicklighet af dess utöfvare, är » hockey ». Vi kritiska som möjligt för lif och lem. Men att skidsporten vunnit en lämna en bild däraf från Allmänna Skridskoklubbens bana vid Nybron. sådan popularitet, kommer sig nog äfven däraf, att den utöfvas lika Bland de spelande damerna igenkänna vi grefvinnan Lewenhaupt, mycket af damer som af herrar. Skulle dessa senare ensamma glida född Gossling, grefvinnan von Rosen, född von Horn, fröknarna Gyldenfram på sina skidor, ginge säkerligen en stor del af nöjet förloradt, stolpe, von Höpken m. fl. Spelet har ett visst släkttycke med fotboll, nu däremot följa damerna troget på färden och gifva ej blott lif åt fastän bollen här skötes med en sorts klubba, som kan vara farlig taflan, utan äfven färg däråt genom de rosor på kinden och den nog ibland för de spelande, om dessa i stridens hetta komma i alltför glans i blicken, som äro oskiljaktiga från denna idrott. En söndagsintim beröring med bollträet. förmiddag efter nyfallen snö vid Fiskartorpet är ett stycke idrottslif, Vår andra bild från vinteridrotten visar ett kälkparti vid hvarom vi äldre ej en gång kunnat drömma. Skogarne och backarne Djursholm. Denna lilla villastad äger nämligen den bästa och myllra af skidlöpare, och är det ej ovanligt se en hel familj gifva längsta kälkbacke i Stockholms omgifningar,. hvilken ofta användes " af sig i väg i muntert glam. Far och mor i téten och så hela raden slutna sällskaper från Stockholm, som på den elektriska banan göra af plantor från den största till den minsta.
I anledning af hvad jag erfarit, att emot mitt förslag i förra reservationen, att sanka Bankens vexlingsgrund för Bancosedlarne i 2 repriser ifrån 136 sk. till i3a sk., och derifrån till 128 sk., det skulle i tysthet vaTa anmärkt, det en sådan anstallt komme att framkalla 1766 års så kallade Strypsytém, är nödvändigt vid detta tillfälle upplysa, att hela min åsyftning i striden denna Riksdag emot en brådstörtad realisation just varit att förekomma 1766 års så kallade Stryp-Systém, hvilket hotar i perspectiv derigenom, att rörelse-capitalets bibehållande måste bero af antingen en förmonlig utrikes handel, som är oviss, eller af utländska Statslån eller creditiv i Hamburg, som, ehvad de begagnas permanenta eller temporaira, alltid äro högst dyra, och blifva till utländningen en kännbar skatt, den vi böra undvika. — 1766 års Stryp-Systém var följden just af rörelse-capitalets häftiga minskning, hvilket verkade vexelcursens fall, blott inom ett år, från 70 mark till /p mark; således ett cursens fall, inom ett år, af emellan 4o och 5o procent, hvilket medförde rysliga verkningar i industrien. Jag föreslog åter vexlingsgrundens nedsättning inom 2 år, med iakttagen vård om rörelse-capitalets bibehållande orubbadt, successive från i36 till 13a och sedan till 128 sk.j således en sänkning på det hela blott af emellan 5 och 6 procent; och detta skedde just och emedan en majoritet, som jag icke kunde annorlunda, än genom min reservation motverka, ville göra hela denna operation till ett ögonblicks verk, i trotts af så väl inre och yttre ställningen, som cursens höjd. Jag nödgas, säger jag, begagna detta tillfälle till förklaring af min tanka häruti, för att icke misskännas, och tror ännu, att detta sätt att sänka vexlingsgrunden kan med säkerhet när som helst begagnas, i synnerhet om dervid icke behöfver afses rörelse-capitalets minskning.
Min tjenare Mose är död; så gör dig nu redo och drag öfver denna Jordan, du och allt detta folket, in uti det land, som jag dem, nämliga Israels barnom, gifvit hafver. Allt rum, der edart fotbjelle på trädandes varder, hafver jag gifvit eder, såsom jag Mose sagt hafver; Ifrån öknene och denna Libanon, intill den stora älfvena Phrath, hela Hetheers land, intill det stora hafvet vesterut, skola edor landamäre vara. Ingen skall stå emot dig i dina lifsdagar; såsom jag hafver varit med Mose, så skall jag ock vara med dig; jag skall icke öfvergifva eller förgäta dig. Var tröst och frimodig; ty du skall utskifta desso folkena landet, som jag deras fäder svorit hafver, att jag dem det gifva skulle. Var nu tröst och ganska frimodig, att du håller och gör all ting efter lagen, som Mose min tjenare dig budit hafver; vik icke derifrån, antingen på högra sidon eller den venstra, på det att du må handla visliga i allt det du göra skall. Och låt denna lagbokena icke komma utu dinom mun; utan haf dina tankar deruti dag och natt, på det att du skall hålla och göra all ting derefter, som deruti skrifvet står; så skall dig lyckas i allt det du gör, och du skall kunna handla visliga. Si, jag hafver budit dig, att du skall vara tröst, och vid godt mod; grufva dig för ingen ting, och frukta intet; ty Herren din Gud är med dig i allt det du företager. Då böd Josua höfvitsmännerna öfver folket, och sade: Går igenom lägret, och bjuder folkena, och säger: Bereder eder spisning; ty efter tre dagar skolen I gå öfver denna Jordanen, att I mågen inkomma till att intaga landet, som Herren edar Gud eder gifva skall. Och sade Josua till de Rubeniter, Gaditer, och till de halfva slägtena Manasse: Tänker uppå det ord, som Mose Herrans tjenare eder böd, och sade: Herren edar Gud hafver låtit eder komma till ro, och gifvit eder detta landet.
Lifligt känner jag den lyckan, att, framkastad af ödets skickelse på allmänna Ärendernas bana, vid en ålder som börjar nalkas lifvets gräns, få såsom Embetsman* likasom fordom , tala för Constitutionens och den Lagbundna frihetens försvar, hvilket under en tryckande Styrelse vanligen är Oppositionens språk. Men åter till ämnet. Att ej trötta Högloft. Ridderskapet och Adeln med uppräknandet af alla de misstag, som finnas i det nämda, eljest så vackra Talet, vill jag blott fästa mig vid några af de förnämsta bland Talarens fordringar, som, dels enligt Grundlagen äro redan uppfyllda, dels hvarken kunna eller böra uppfyllas. Uppgift af Statens behof. Detta sker vid hvarje Riksdag; och orsakerne till dessa behof finnas i Redogörelsen för använda medel under den förflutna tiden , eller, om behofven äro nya, i den framställning Konungen gör derom till Rikets Ständer. Uppgift af StatsMinisterns tankar om Sv er i* ges förhållande till andra Stater, Och dessa skulle uppenbaras för Rikets Ständer! Således för hela Allmänheten — Således för alla främmande Ministrar! I sanning en ny Politikj Men nog härom, ty sjelfva saken talar. Den 8 December. 207 Uppgijt af Justitia Ministerns omdöme Öfver Iristerne i Lagskipningen. Märkom ordet Lagskipningen, icke Lagstiftningen, hvarunder äfven förstås Rättegångs-Formen. Dessa brister kunna då endast bestå deruti , att Lagarne icke följas, hvilket fordrar bevis. Men efter sjelfva Grundlagens Esprit, är det endast Lagstiftningen som tillhör Rikets Ständer. — Den enda inflytelse i Lagskipningen, som i Grundlagen är dem förbehållen, består deruti, att, i fall Rikets Ständer, genom Justitia: Ombudsmannen eller eljest, skulle inhämta, att Högsta Domstolen icke fullgjort sina skyldigheter, kunna anklagelser emot densamma på serskilt föreskrifvet sätt upptagas. Likväl ml, enligt den märkeliga 104 §. af Regerings-Formen: ej Riksens Ständer ingå i någon serskild pröfning af Högsta. Domstolens beslut eller någon allmän öfverläggning derom i Nämnden förefalla.
Då underdånig ansökning härom göres, böra till granskning och stadfästelse bifogas ej mindre de för Bankbolaget uppgjorde grundreglor, än ock XJtlånings-Reglementet; och ankommer på Kongl. Maj:t att, efter pröfning, huruvida Bank-inrättningen kan vara för landet fördelaktig eller menlig, det sökta tillståndet bevilja på högst Tio år eller ock förvägra. Såvida ansökning om Bankrörelses fortsättande blifvit af Bolaget gjord Aderton (i8) månader inom nämnde tids utgång, kan tillståndet dertill förnyas; dock aldrig utöfver Tio år för hvarje gång. 2 f Tili Bank-bolags stiftande erfordras minst Femtio (5o) namngifne delegare, under den ansvarighet, som i denna Lag bestämmes, med en teckningssumma af minst En million (1,000,000) Riksdaler Banco, motsvarande Trehundrasjutiofem Tusen Riksdaler silfver specie. Vid pröfning af bolagsreglorna bestämmer Kongl. Maj:t det högsta belopp, hvarutöfver teckningssumman ej får gå. 3 §• Enskild Bank eller dess Afdelning får endast i stad inrättas. 4 §. Delegarne i Bolaget böra inom sig utse en ansvarig och, efter Bo - 12 Bancooch Lag-Vtskottem Betänkande, N:o i. lagets godtfinnande, afsättlig Direcrtion, för att, enligt utfärdad instruclion och under sådan controll af offentlig myndighet, som i denna Lag stadgas, Lanken förvalta samt i alla mål för Bolaget lagligen tala och svara. 5 §.
För öfrigt skulle jag hafva trott, att en enklare uppställning kunnat gifvas åt hela financeplanen; och då jag vid sista riksdagen var den första, som framställde förslag om lånerörelsens öfverflyttning till Riksg.cont., hvilket, efter min tanka, skulle innebära en vigtig garanti för realisationens bestånd, enär en bank, som kan utsträcka eller inskränka sin lånerörelse ad libitum, svårligen kan blifva garanti för realisationen, torde R. o. Ad. ursägta, om jag upptager dess tid med en framställning af det förslag till financeplan, som jag för min del anser lämpligast. Den lyder sålunda: itsta Afdelningen. 1:0 Vexelbankens skulder uppgå (efter afdrag af hvad hos Banken å rakningar inneslår) till en summa af circa 29.600.000. 2:0 Vexelbankens cassaförråd i guld och silfver m. m. uppgår (evalverad i b:cosedlar) till en summa af circa 17.600.000. 3:o Brister, för att göra Banken solvent (om de i den enskilda rörelsen fästade fordringar anses såsom icke realisabla eller disponibla), en summa af circa 12,000,000. 4:0 På dessa 12,000,000 aflemnar Riksg.cont. till Banken, såsom dess blifvande reserv eller grundfond, 3 proc:s räntebärande statsobligationer, ställda på utländskt mynt (Hamb. mark eller £ Sterling) och utfärdade i den på den utländska penningemarknaden mest brukliga form (t. ex. i likhet med den Preussiska eller Norrska), hvarigenom summan till större eller mindre belopp blifver realisabel, ett vilkor sine qva non för realisationens bestånd. 5:o Tolf millioner, ä 3 proc:s ränta, afkasta 36o,ooo r:dr. Dertill kommer amortissement, som Riksg.cont. äfven bör erlägga å sin skuld, till minst £ proc. om året 60,000. Summa Bankens inkomst 42°>°oo r:dr.
Då jag på dessa skäl icke anset lämpdigt att bibehålla ett Arfvode, som i döt höla äf alltför obetydeligt, får jag hos Herr QrefVffl och I.andtMarskalken anhålla om åteffömiff af Riddarhus-Utskottets Utlåtande i denea åd, 192 Den 4 AprU. Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric : För min rid kan jag ci linna hvarföre det icke hädanefter sorn hitintills skulle kunna låta gör3 sig, att få värdiga Directeurer med bibehållande af den Agretrurrt för Ridderskapet och Adeln att åt dessa, uti det ifrån äldre tider bestädde Arfvode, lemna ett uttryck af välvilja. Jag förenar mig således till alia delar med hvad Friherre Stael von Holstein anfört, och anhåller om återrendss af denna fråga till Riddarhus-Utskottet. err Grefven och l.arnU Mat skälken hemställde om Ridderskapet och Adela ansåg de vid Riddarhus - Utskottets Utlåtande gjorde Anmärkningar hindra detsammas antagande, samt på sådan grund behagade Utlåtandet jemte arn märkningirne till Utskottet återremittera ; hvil* ket bifölls. Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, justerades och golkandes de Grundlags-ändrings-Förslag, hvilka, enligt uppgift från Constitutions-Utskottet uti dess den 25 sisdedne Martil aflårne , samt den t dennes eftermiddegen på bordet lagde Memorial, från sista Riksdag hvilande, men nu mera pröfvade och afgjorde, blifvit af samtelige Riks-Stånden gillade och antagne; och beslöt Ridderskapet och Adeln, ylet skulle Expeditions-Utskottet anmodas, at£ i af. Dett 4 April. i afseende på Kongl. Maj:ts Nådiga Sänctiori å berörde Förslag till ändring i Grundlagarne uppsätta underdånig Skrifvelse till Kongl* Föredrogosi å nyo och gillades följande från nedar.nämnde Utskott inkomne* samt den
så måste man, jemte det begärda taxer:s-beviset, jemväl begära en banco-vardering, sådan sorn fördom måste anskaffas för att erhålla ifrågav.ar. lån. Dessa banco-värderingar medföra kostnader och besvär, det är sannt; men på andra sidan synes mig, alt icke belåning till hälften af värdet bör kunna medgifvas på andra grunder; och jag får således, då svårigheter möta för den saken, sluta mig lill dem, sorn anse rättast att låta bero vid hvad sorn förut varit, och att följaktligen betänk, må blifva afslaget. Hr von Hartmansdorff, A ug.: Jag anhåller alt få instämma med Frih. Stjernstedt och Hr Stråle, samt önskar således afslag å betänkandet. Om här skulle under något villkor medgifvas belåningsrätt till halfva taxer:s-värdet, —■ och villkorligen liar Hr Stuart tillstyrkt äfven det,— så befarar jag att bankens säkerhet äfventyrades. Del finnes exempel att egendomshafvare sjelfve begärt alt få sina egendomar högre taxerade än alla andras, utan tvifvel i den afsigt att kunna erhålla större lån än eljest. Om sådant af Taxertseller Pröfnings-comiteen medgåfves, så visste banken icke med säkerhet hvad han kunde utlåna. 1 den enda Pröfnings-comite', deri jag tagit del, förekom just en sådan händelse, der en person sjelf yrkade, att hans egendom måtte taxeras högre än alla andras. Men Pröfnings-comiteen satte sig deremot, på det att ingen mätte af ett sådant högre laxerts-värde förledas. När emedlertid sådant kan hända, så anser jag säkrast och rikligast vara, att förblifva vid det stadgande, som nu ur gällande för utlåning af bankens penningar. Hr Rosenblad: Till bestridande af den siste värde talarens yttrade betänklighet, får jag uppläsa sjelfva förslaget, hvilket torde vara tillräckligt för alt borttaga hans betänklighet.