Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kronooch Kyrkotionde, frågor derom; Kyrkor; Lappar, då afhandlingen är emellan dem och. utländsk lapp; Lotsar, anses i tjenste-ärenden lika med kronans manskap; Manskap, kronans, se ansökningar; Mili t i e-bos tä 111 en, se karakters-byggnader; Missiver för adjunkter alt biträda pastorer eller komministrar i renbetet ; Nybyggen, ansökning till utsyning och anläggande deraf, besigtning sinstrumenter, geometriska kartor, resolutioner, med hvad meia», som för nybyggens anläggande fordras; Observationer, som angå kronans räntor eller härröra från redogörelseför disponerade medel; Onera, allmänna, se ansökningar; Orlofs-sedlar för enskildes tjenstehjon; Pensioner, se fattige; Pensions-kassor; Permissions-sedlar, som af officerare utgifvas för korpo ra ler vid infanteri-regimentena samt ryttare, dragoner, soldater och båtsmän, när de i sine angelägenheter ej resa utom länet; börande de i annat fall vara försedde med vederbörligt resepass, karteradt, p& sätt 4 § 2 morn. utvisar; Politie-ärenden, se ansökningar; Prest-attester, då de icke såsom bilagor användas; Brviltnings-Ulfkoliels Belänkande, iV:o il. Presträttigheter, frågor derom; Prestval, fullmakter och volerungs-sedlar dervid; men i mål angående öfverklagade olagligheter vid prestval, då desamma icke innefatta någon förbrytelse, utan mera för civila lili kriminella äro att anse, nyttjas slämpladt papper, såsom vid andra rättegångar stadgadt är:
Emot lämpligheten, för det närvarande, af denna afskrifning har Kommers-kollegium erinrat, att derest sagde egendoms begagnande för dess nuvarande bestämmelse framdeles komme att upphöra, funnes, genom densammas realiserande, en tillgång som till ifrågavarande skulds betalning kunde och borde användas; men enär de medel, som, vid det af Kommers-Kollegium förutsatta fall, genom försäljning af nämnde Expeditions-Utsköllets Förslag till anderd. 15 magasinshus kunna komma att inflyta, måste, derest de då pröfvas böra anvisas till Manufaktur-diskonten, såsom godtgörelse för dess bidrag till bestridda kostnader lör ullproduktionens befrämjande eller såsom tillökning af diskontens låne-rörelse, vara bärtill disponibla, oaktadt verkställigheten af den ifrågasatta afskrifningen, och då Kommers-kollegium vitsordat Revisorernes uppgift, att gamla ull-diskont-fonden, för omförmälda skulds gäldande, icke eger annan tillgång, än della hus, hafva Rikets Ständer, som anse ändamålslöst att, i afvaktan å framdeles möjligen inträffande förändrade förhållanden, årligen i räkenskaperna inoch utbalancera tvänne, under samma embetsverk ställda, fonders sig emellan egande skulder och fordringar, funnit sig böra bifalla Revisorernes hemställan om afskrifning i både Ulloch Manufaktur-diskonternes räkenskaper af den gamla ulldiskont-fondens kapitaloch räute-skuld för de, till samma fonds utgifter, från Manufakturdiskonten lemnade förskolter. Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Slockholm den 21 Januari 1857. ]%T:o C». Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Jan. 18S7.
St:r, att K. M:t täcktes för Institutet utfärda något Reglemente som föreskrelve hvad en inträdande Lärare borde kunna, och hvad af honom fordrades för att såsom skicklig anses. Denna tillökning har äfvenledes blifvit yrkad af Biskoparne Tegnér, Faxe, Professorerne Geijer och Bollinder, Domprosten Holmström, Pros tärne Pettersson, Broomé, Dillner och Dedekind, samt Kyrkoherden Lyth, äfvensom af Biskopen Doctor TVallin, under oeftergiflig! vilkor, att hvad Professoren Ling, under sitt verksamma lif, både genom theoretiska forskningar och practisk handläggning såsom Gymnasiark upptäckt, uppfunnit, och hos sig sjelf bringat till klart systeme, måtte af honom samlas och ordnas ju förr, ju häldre, för att, dels, nedskrifvet i afhandiingar, dels åskådlig gjordt i Tabeller, efterhand och Betänkanden, N:o o.\o. i8t åtminstone till någon del årligen af trycket utgå, och derigenom förvaras som en na tiona l-tillhörighet. Och hafva af V. BorgareSlåndets Ledamöter H:rr Noréus, Santesson, Winberg och Langenberg, förenat sig om det tillstyrkande Hr Frih. Palmstjernas Reservation emot Utskottets förslag innehaller. I anledning af hvad sålunda blifvit andraget, har, beträffande först frågan om en större tillökning i årliga Anslaget för det Gymnastiska Centralinstitutet, än som af Utskottet redan blifvit tillstyrkt, eller att en underd. anhållan hos K. M:t måtte göras om anvisning på 4:de HufvudTitelns Besparingar af hvad för Institutet ytterligare kan erfordres, Utskottet trott det fördubblade beloppet af 2000 R:dr, hvartill StatsAnslaget för denna Inrättning blifvit upptaget, bora kunna anses tillräckligt, att, i förening med de inkomster som från enskilde personer
Bankens fordran hos Götha Canal-Bolag stor 2,700,000 R:dr, som, enligt 4 Art. 3 Afd, §. i5 af i83o års Baneo-Reglemente, varit inom linien Lalancerad, har, sedaåi Canal-Bolaget uppfyllt de skjddigheter och förbindelser, som, jemlikt §. 14. mom. 6 af nämnde Art. och Afdelning, Bolaget ålegat, för erhållande af den afskrifning och eftergift af samma fordran, om hvars verkställighet Bolaget gjort anmälan, i följd af Rikets Ständers, med bifall till Banco-Utskottets uti dess Berättelse N:o 21 af den 2 Aug. i834 (pag iG.) derom gifne tillstyrkan, fattade beslut, blifvit slutligen afskrifven och bevis deröfver Canal-Directionen meddeldt, §. 10. Bankens Gmndfond samt Capitalbetalningars och räntevinsters användande. Riksgälds-Contorets andel i Bankens räntevinst har, enligt upprättade liqvider bestigit sig: i83i till R:dr 188,291: 1 2. 6. 1882 111,379: 41. 3. *833 „ „ 71,380: 19. 10. hvarförutan jemlikt Rikets Ständers vid sista Riksdag fattade beslut, utaf Bankens för åren 1829 och i83o indutne räntevinster blifvit till RiksgäldsContoret år i834 ytterligare utbetalda 100,303: 5. 2.
» A t nu, så följer jag fruen. » — Jag frågade efter prostens i församlingen; g u m m a n sade: » Prosten är n o g rar o c h snäll, m e n han är så lärd, o c h nu för tiden bli så många sekter, så många är ej folket i kyrkan. Jo, två gånger var kyrkan full, då där var ett stort, fint bröllop, o c h då värmeledningen invigdes. » Då vi gått en bit till, mötte vi två unga » herrar ». I kyrkan fick jag ingen tröst, prosten var så lärd, jag begrep h o n o m inte, o c h så k o m desse, o c h nu vet jag, hvad som är det rätta, o c h så o c h så står i Pauli bref. » H o n citerade flere språk. Det var en sorglig nutidsbild jag fick inblick i, m e n tyvärr ej sällsynt! KONVALESCENTHVILOHEM. I, SEKELSLUTETS människor, n a m n om oss att vara ett öfverretadt nerver och rastlöst släkte, feberhett arbete som en lika rastlös handen ju skälfvande oss ett materiella eller hängifva oss af njutningar, framkallade af ifver gyllene frukterna Och med för att hopa lifvets åt ett öfvermått ha öfveransträngdt blod underkasta goda i våra förrådskamrar Jag beslöt p r o m e n e r a ditut, en mil " härifrån. Fot-turer äro j u så moderna, att j a g äfven fick lust ge m i g ut på en sådan. Jag begaf m i g i väg. Blundade, då jag gick förbi den höga skorstenen, ty jag ville icke blifva störd i min ljusa morgonstämning. Vägen var enslig, ty det var en stig, för o j ä m n för — velocipeder! V i d en liten bäck, eller rättare.pöl, låg en cirka 14 års tös o c h tvättade kläder; h o n såg så solbränd, frisk o c h treflig ut i sin » lätta » kostym, att j a g stannade o c h såg på h e n n e o c h tänkte: » h o n skulle passa m i g. » Men jag hade j u ett annat mål.
Stora, vackra gurkor skalas och skäras i fina skiiVor antingen medels knif, eiler på en s. k. gurkhyivel, som finnes för detta ändamål. M a n kan salta ned de sönderskurna gurkorna genast, eller ock » mänga » dem först, och sä dagen därefter riktigt salta dem. Godt med salt mellan hvart lag gurkor. Ett helt täckande saltlag öfverst i stenburken. Präss där ofvanpå. M a n vattenlägger sedan vid behof så många gurkor man vill använda och tillblandar dem på vanligt sätt, såsom man gör med färska prässgurkor. H a r man en af A n k e r Hegaards emaljerade järngrytor, så är ett sådant kärl att föredraga framför alla andra, så snart det blir fråga o m syltoch saftkokning. I förtennta kärl får sylt eller saft en mörk färg, hvilket gör att den ej blir sä vacker, men hvad smaken beträffar, förlorar den knapt något. För de oförtennta kärlen byser jag af princip litet rädsla. Olga. S Praktiska arbetsskolan för barn och ungdom, Svar. Anna. E n soppa af törnrosblad kan fås på följande sätt. Först göres en ä g g - g r y n s - deg pä så sätt, att hvetemjöl blandas m e d tre å fyra ägg, tills en hård deg uppstär. T v å händer törnrosblad hackas fint och blandas väl m e d degen, som därefter kaflas ut mycket tunn och så får ligga att torka en timme, hvarefte? den hackas fm som gryn. Grynen sällas genom ett groft durkslag och böra sedan få ligga en dag och torka, väl utbredda pä ett fat, i ett varmt rum. Dessa gryn kunna gömmas längre tid. M e n nu till sopp a n! Till sex personer är 1 knapp vanlig tekopp gryn tillräcklig, och dessa vispas varsamt i kokande mjölk, hvari lägges — om man vill — ett skedblad smör. Efter en timmas kokning vid sakta eld är den färdig och kan afredas m e d ett par äggulor, som förut vispats m e d litet mjölk. Salt och socker efter behag. Olga. s.
Efter införandet af qvittensblanketter komme deremot deras innehafvande att utgöra det säkraste beviset, att beloppet vore oguldet; och Comiterade anse derföre, att, om det varder stadgadt, att förteckningar å restantierne skola uppgöras vid den tid, då redovisning för uppbördsställningen aflägges, samt då bestyrkas med blanketterne för deri upptagne poster, hvarefter de sednare borde redogöraren återställas och de förra, eller restantieförteckningarne, till vinnande af ökad conlroll, af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande öfversändas till presterskapet för att i sockenstämmor uppläsas till utrönande, huruvida någon anmärkning deremot förekomme, så skulle på detta sätt all säkerhet vinnas, att redan liqviderade poster icke kunde såsom rester uppföras. Till beredande af ytterligare controll å uppbördsmännen har af ålder varit stadgadt, bland annat genom Landshöfdingelnstruktionen af år 1734, 25 g., att restransakningar böra af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anställas, då omständigheterne det påkalla, och skola sådana, enligt KammarCollegii Cirkulärbref den 2 April 1794, ofelbart företagas, så snart restantierne i något Fögderi uppgå till Femhundrade Riksdaler. Då denna sednare föreskrift meddelades, egde likväl alla varor vida mindre nominelt värde, än nu för tiden, hvadan berörde summa motsvarade betydligt högre skatter, än under närvarande förhållanden; och, om samma föreskrift, emot hvad i sednare tid iakttagits, skulle efter ordalydelsen tillämpas, blefve deraf följden, att restransakningar nästan årligen kommo att anställas. Dylika förrättningar, som både för Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, vederbörande tjenstemän och de skatlskyldige medföra mycket besvär och tidspillan, uppfylla likväl sällan det åsyftade ändamålet, enär det icke kan påräknas, att samtlige skattskyldige tillstädeskomma och således fullständiga upplysningar derigenom ej vinnas.
Jag vill bli en god och hederlig och bra menniska. Det är visst dumt att tala om: sådant skall man inte säga, bara göra det. Jag har gjort er ledsen! Siri. Birger. Birger. Hör nu, jag kunde ha lust att i min tur anförtro er något. Siri. Hvad? Birger. Vet ni hvad det vill säga att gå i borgen? Siri. Birger. Om jag vet! Jo o. Det förlorar man på. Man kan mista allt hvad man eger och har. Har ni gått i borgen? Birger. Ja. Siri. Då har ni förlorat? Ja. Birger. Siri. Siri. Jag gick öfver golfvet. Jag hade ingen annan klädning än den här. Men den var nyare än nu förstås. Jag kom att se mig i spegeln, och jag såg precis ut som en hälffjädrad kråkunge. Mina svarta handskar nådde inte längre än hit, och när jag gick öfver golfvet tittade de andra efter mig. Två af dem skrattade. Jag är så säker, så säker på att det var åt mig! Ha de lof att göra narr åt mig, derför att jag inte är så fin som de! (Forts.) Status i lösarturneringen. (Till och med uppgift n:o 136.) - Schack. Chs. Weiss, 56 poinls. P. F., Århus, 54. L. Henriksen, 54. C. Kolind, 54. Chr. L., 54. P. A. Larsen, 54. H. J. Mathisen, 54. H. Chr. M., 54. M. H. Krause, 51. Arntz, 50. M. Hansen, 50. A. W. Lundgren, 50. C. Lindholdt, 48. Erik Nielsen, 46, N. Madsen, 44. L. Müller, 42. F. Madsen, 41. PetersenSchmidt, 41. A. Christensen, 41. C. Krohg, 38. Ulrik Olsen, 36. O. F. A. & O. M. A., 35. C. A. Jensen, 35. V. C. Christensen, 33. Anton Nielsen, 33. Camilla Sörensen, 33. A.
Tillförördhade Eöredraganden, Idof-Rätts-ÅsSessoreh Gyllenhaal, uppläste i Underdånighet till justering förslag till Kongl. Majus Nådiga Proposition (ill Rikets Ständer, angående föreslagen förändring af 1 Cap. 1 och i o §§. RättegångsBatken i frågan om Val af Nämndeman samt extra Nämndertiäns tillkallande ; gifven Stofckhbltris Slott bihang till Riks-St. Prål. ihra Saint i§25; 45 706 Proposition om förändring i Bätteg'. Bi den 21 Martii 1823. Hvilket förslag Kongl. Majit täcktes i Nåder godkänna, sådant som det vid detta Protocoll finnes bilagdt. Ex Protocollo A. H. Hellman. Protocoll öfver j'fustitice-ärender, hållet i Kongl. Majcts Högste Domstol Otis - dagen den 12 Martii 1^23. Närvarande: Justitias-Eåderne Poppiusi Blom. Friherre Kurk. Noreus. Petersson'. Grefve Strömfelt. Mannerstam. Tillförordnade föredraganden Assessoren Gyllenhaal föredrog vidare: Kongl. Maj.ts Remiss pd gjord underd. hemställan om förändring af 1 Cap. 1 och 10 ///. Rätegångs-Balken. q:o Kongl. Maj:ts nådiga Remiss i anledning af den 27 Februarii innevarande
Fruntimmer, som hemma hos sig hålla Pensions-inrättningar eller Scholor, betala i så~ dan egenskap ingen afgift efter denna Artikel. Handels - Expediter och Commissionairer , Casseurer, Bokhållare och Betjente samt Inspectorer och Factorer med flera vid Städernas Bruk, Manufacturier och Boktryckerier, jemte Apothekares och Fältskärs Gesäller i Slockholm och Götheborg samt första Classens Städer, i åtta Classer. Första 264 Den i Juli. Första Classen Andra dito Tredje dito Fjerde dito Femte dito Sjette dito Sjunde dito Åttonde dito a» 12 : 8: 6: _ 1 de öfriga Städerna i Sex.- Första Classen Andra dito 15 10 Tredje dito - , - 7: Sjette dito _ - 2: Handtverkare, Kronans vid Amiralitetet, Artilleriet och Fortificationen med flera Stater , betala efter deras Eönevilkor, ifrån 2 Riksdar ler till 24 skillingar. Handtverkare af alla slag vid Hofvet och de Kongl. Spectaclerna, taxeras för lön, lika med Tjenstemän och för Rörelse såsom Borgare. Hofmästare hos privata - R:d. 10: _ Hushållerskor . 1: 24. Hus-Predikanter, som med vederbörligt tillstånd begagnas - 25: —- Hyrkuskar, se Handtverkare Hårfrisenrer, utom Peruqvemakase Embetet, ehvad försvar de hafva 2: —- Hästhandlare, eller sådane som resa ått sälja och byta hästar : Hufvudmannen ■ - 20; —- Hvarje Den 2 Jidit 865 Hvarje medföljande Mansperson - 10: — Qvinsperson 5: — Och skall med vederbörande Uppbördsmäns qvittence styrkas,att bevillningsafgiften för löpande året blifvit rigtigt erlagdt, eller säkerhet derföre stäld, innan Pass dem meddelas. Informatorer lios enskildta med 150 R:d. Lön och deröfver i Två Classer Första Classen Rul. 2:
Knappt har man sett konturen af ett skepp teckna sig mot den svafvelgula horisonten och ett rödt eller grönt ljus glimma på vattnet, förr än mörkret faller öfver hela taflan. Men alltjämt spelar hafvets orkester. Då får man lust att höra dess toner på närmare håll. Man tar vägen fram förbi de stora hotellen genom en nätt, liten stadsdel, där ljusen redan begynna tindra i fönstren, och slår in på en bred chaussé, belyst af det elektriska ljusets månsken. ' Snart hör man oceanens sång starkare och starkare. En hängbro, och under den skummar det hvitt. En bränning slår upp öfver bron och dess skum sköljer ditt ansikte. Framför dig stiger plötsligt en spöklik jettekontur upp ur hafvet, ur det oändliga mörka. Där öfverst tronar madonnan. I århundraden ha bränningarna tumlat kring denna skrofliga, fantastiskt formade klippa, utan att kunna rubba den, och folket, som bor bakom i den trefna, på bergshöjderna uppkrupna staden, sofver lugnt, ty det vet, att så länge den heliga jungfrun vakar där öfverst på klippan, stadens bålverk mot denna sida af oceanen, skall hon hålla stånd mot naturens starkaste våld. Det är därför man med sådant lugn hör stormarnas och bränningarnas vilda sång i det lyckliga Biarritz, HJALMAR T NATHORST. V Å STORMÄN på det praktiska arbetets område ha de senaste dagarne skördat: Hjalmar Nathorst gick först hädan, strax efter följde Jean Bolinder. Bägge hade nått en hög ålder efter en rik lifsgärning. F. d. professorn och föreståndaren för Alnarps landtbruksinstitut Hjalmar Otto Nathorst afled den 7 dennes i Lund, 77-Va år gammal. Professor Nathorst har utvecklat en mycket betydande verksamhet i syfte att föra vår landthushållning framåt. Och det är icke blott som landtbrukslärare och som flitig författare, utan äfven genom mångfaldiga initiativ, råd och rekommendationer i fråga om privata landtJEAN B O L I N D E R. hushållningsföretag, som han anvisat för vårt jordbruk in på nya banor. vägen Han var också ovanligt väl utrustad för denna sin lifsgärning. Hans far, J.
Också ä r jag den människa evigt tacksam, som hos mig inympat kärleken till blommor. » » Och livein var det 3 » » En fattig trädg&amp;rdsmastare. Han hade sin egen lilla stuga har i byn och förtjänade sitt uy; pehälle genom att göra dagsverken i byfolkets trädgårdar. J a g fick höra att lian sålt det enda fat vin, som skörden i hans vingård inbringat, och dömt sig sjalf a t t dricka bara vatten ett helt Hrs tid. Hvarför? Jo, för att kunna .bygga sig ett litet drifhus. det draget gaf mig lust at; lära känna honom. » J a g sökte upp honom, och vi kommo öfverens om, att han skulle komma till mig fyra gånger i veckan och sköta min trädgård. Jag. brukade ofta stå och se på, medan han arbetade, och prata med honom under rasterna. Men tro icke att han var en modern trädgårdsmästare! Han hade ingen idé om konsten att p % en gräsmatta strö ut röda, gula och violetta blomsterfiackar, väl afrundade och symetriska, där ej en stjälk sticker högre upp an den andra och som best&amp; af blott fem till. sex slags växter, ideligen desamma. Å, nej! TiU trädgårdsmästare vid någon offentlig anläggning hade han ej passat. Han beundrade hela blomstersläktet, fattiga och rika, enkla och dubbla, gammalmodiga och moderna, etthriga och fleråriga, alla, ända till de tusentals smh ängsblommorna, till * skogens vilda örter. J a g har den hedersmannen att tacka för mycket. Redan förut tyckte jag om blommor, men han lärde mig att älska dem pk det enda riktiga sättet, älska dem sh, att inan känner och först&amp; att hvarje den minsta detalj har sin betydelse. Kvinliga jurister. \ - I ett föregående nummer ' af denna tidskrift lämnade jag några meddelanden om fru d: r ~rnilie Kernppins försök att vinn8 ett praktiskt verksamhetsfält för sin juridiska insikt och erfarenhet. Som det efter den af kantonalrkdet i Zurich tillsatta kommissionens hemställan om afslag H ansökningen, tyvärr var ' att vänta, blef hkunes begäran ej beviljad.
Majit funnit sig böra medgifva att, så snart gästgifveri för resandes fortskaffande och herbergerande blifvit vid Malmagen inrättadt, legan för den derifrån utgående skjuts dels till Skotgaarden och dels till Funnäsdalen må uppbäras - Sammansatta Statssamt Allm. Besv. och Ekon.-Utskoltets Utlåtande Afl 28. 13 bilras med fyratio skillingar banko milen för hvarje häst, hvarjemte Kongl. Maj:t uti högstberörde nådiga proposition föreslagit Rikets Ständer, att från och med nästkommande år anvisa ett årligt anslag af tvåhundra Riksdaler banko eller trehundra Riksdaler riksmynt, såsom understöd för uppehållandet af ifrågavarande gästgifveri. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, till hvars förberedande behandling denna nådiga proposition blifvit öfverlemnad, får, med åberopande af de skäl, som deruti blifvit anförde och här ofvan äro vordne omförmälde, tillstyrka Rikets Ständer, att, för uppehållande af ett gästgifveri i Malmagens by i Jemtlands län, anvisa ett anslag att årligen utgå med trehundra R:dr riksmynt, med vilkor att detta anslag skall upphöra om och då förändrade omständigheter göra detsamma umbärligt. Slockholm den 24 September 1857. Bih. till R. St. Sammansatta Stat»- arli Banko-Utskottet* Utlåtande N:o 29. Ank. till Exp. Utsk. den 7 Okf. 1857, kl. 4 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om förhöjning af det å Fullmäktige i Banken och Riksgiilds-kontörel anvisade honorarium. Ilöglofl.
Uti 1723 ars Adliga privilegier stadgar, hafwe han och hans barn, som med honom utrikes aro, förlorat Sate bland Ridderstapet och Adeln, fastan han eller de fastighet har.i Riket aga ffulle. I siik händelse ma närmaste Amman Sate och Stam» ma för Attén pä Riddarhuset intaga. Kommer Hufwudman eller någon af hans manliga Bröstarfwingar äler i Riket igen, sätter sig har neder och Konungen med ny Tro^ och Huldhets-ed sig förpliktar, inträde han i sina förra rättigheter, sä wida hans upförande utrikes ej gjort honom tilen siik förmon owaryig. §. 16, Sä snart Landtmarstalk, enligt 52 tz. af Regeringsformen och 23 §. qf Riksdags-Ordningen, bliswit af Konungen i Räder utnämnd och af dr twänne äldsta närwarande Grefwar, til hwilka Kongl. Maj:t honom öfwerlemnar, til Riddarhuset beledsagad, emottages han derstädes wid ingängen, af RiddarhusMireAionen, Riddarhus-Lecreteraren och de öfrige kil Riddarhus-OantLliet hörande personer. Derefter utser Landtmarstalken en Grefwe eller Friherre samt twänne af Adeln, hwilka jemte trenne af Riddarhus-vireÄsurerng, Riddarhus-8ecreteraren och Riddarhus-pisc-ilen efter föregängit ansiag, den paföljande dagen wid Utsatt tima sammanträda under Landtmarstalkens ordförande för at börja anteckningen.
Vid åtskilliga punkter: af Prosten Astrand: ”Emot Utskottets förslag, att genom bevillning inom 5 år åstadkomma de medel, som för extra Stalsregleringen erfordras, reserverar jag mig, emedan jag anser detta blifva för de skattdragande alltför betungande. Jag anser, alt dessa medel borde genom Riksgälds-Contoret anskaffas och betalas på sätt, som Utskottet för Conlorets öfriga skulder tillstyrkt Äfven reserverar jag mig emot afstyrkande af 180.000 R:dr, som Utgifts-afdelningen för nya gevärs anskaffande föreslagit, emedan medlen äro nödvändiga, så väl i anseende till Försvars-Verkets behof, som i anseende till de med Ge vars-Fa c tor ier na ingångna Contract. Äfven reserverar jag mig emot Utskottets afstyrkande af anslaget till nya skjul för canonjpllar.” Härmed har Doctor Ruus sig förenat; samt af Herr Falhem, E.: ”Emot Högloft. Utskotttes beslut, hvarigenom ett extra anslag utaf 104,000 R:dr om året i fern år, eller afsammanlagdt 520.000 R:dr, blifvit tillstyrkt för Carlsborgs fästning, för fullbordandet af befästningen och bestyckningen utaf inloppet till Carlskrona, samt för Hufvudstadens befästande åt sjösidan, anser jag mig pligtig att mig vördsamt reservera; likasom, äfven emot Höglofl. Utskottets beslut, att tillgångar lill bestridande af detta extra anslag skola beredas medelst bevillningens ökande. Visserligen delar jag den mening, som ock vid voteringen inom Ulikottel gjort sig gällande och blifvit pluralitetens, nemligen: alt. bevillningen hellre bör ökas, än att, för nu ifrågavarande anslag, medel skulle beredas genom Stats-obligalioner och skuldsättning; en utväg, som, med afseende fästadt å dessa anslags natur och beskaffenhet, utan tvifvel vora Stats-UtskoUcls Utlåtande N.o 2o3. i högsta mätto obehörig och principlös.