Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare, och under förutsättning, det Kongl. Maj:ls beslut att serskildt förklara hvad vid tillämpningen i vissa fall af Kongl. Förordningen den 3o Juni iagltagas bör, skulle sättas i verkställighet, trodde Föredraganden, alt Kongl. Maj:ts den 14 samma månad gifna förklaring, alt endast Mosaiske trosbekännare, som voro här i Riket födde och de, hvilka redan blifvit eller blefve lill Svenske undersåtare upptagne, voro berättigade att åtnjula de uti Kongl. Kungörelsen den 3o Juni samma år utstakade förmo11 er, såsom innefattande en verklig inskränkning i de genom ofvanåberopade Kongl. Förordning medgifna rättigheter för sådana Mosaiska trosbekännare, hvilka med Kongl. Mnj:ts serskilda Nådiga tillstånd endast lills vidare i Riket vistades, icke blott borde uttryckas i del Kongl, svaret å ansökningen af hufvudstadens .borgerskap, utan jemväl påkallade ett allmänt kungörande 6 Bilagor till Constitutions-Vtskoltets Memorial, N.o i3. att sådane Mosaiske trosbekännare, som nied Nådigt tillstånd endast tills vidare i Riket vistades, ej finge annorstädes än i ofvanuppräknade fyra städer sig bosätta. Och hemställde Föredraganden, på då underdånigst anförde grunder, huruvida icke Kongl. Maj:t funne skäl att låta uti den kungörelse, hvilken vore i fråga alt utfärdas, ett stadgande af nyssberörde innehåll till samtlige vederbörandes underdåniga efterrättelse inflyta. Ett Stats-Råd gj) förmälde sig sakna anledning att då i underdånighet tillstyrka utfärdandet af någon förklaring utaf Kongl. Förordningen den 3o sistlidne Juni eller något ytterligare påbud angående denna Författnings tillämpning.
— Icke ymnigare är nuvar. anslaget till manskapets aflöning, som är beräknadt för fidla antalet af 8o, blott under de a:ne exereismånadernä, då hela styrkan skall vara tjenstgörande, men endast för 6o man per sqvadron, den öfriga tiden af året, under hvilken 20 man på sqvadron påräknas vara permitterade; och då detta icke inträffar, få sqvadrons-cheferne af egen cassa ersätta fulla aflöningen för allt, som öfverstigér 60 man tjenstgörande. Men nu är oss på ena sidan förbjudet att tvinga någon kari att taga permission; på den andra oss ålagdt, att ej hafva mer än 60 i aflöning, hvilket äfven är det minsta antal, med hvilket tjenstgÖringen kan bestridas; och som manskapet numera är långt bättre hållet, bättre födt och beklädt än förr, ökas med hvarje dag svårigheten att förmå dem taga permission, hvilket deremot fordom alltid af dem ansågs som eia gifven fördel. Derföre händer nästan året om, att mer än 60 man Uro i tjenstgöring, hvadan sqvadronscheferne tillskyndas en gifven ej obetydlig förlust, och som skulle blifva alldeles odräglig, om den casus inträffar, hvilken ingalunda är omöjlig, och för hvilken vi dagligen äro exponerade, att blott några få karlar ville taga permission, då sqvadrons-cheferne således i 10 månader af året ur egen cassa finge aflöna nära nog en fjerdedel af Lifgardet till häst. Jag tager mig friheten särskildt fästa H. Ståndets oph Utsk:s uppmärksamhet på denna omständighet; och ehuru Ulsk. afstyrkt antagandet af K. M:s nåd. propos. i detta ämne, hemställes ödmjukast, om ej det vöre med billigheten öfverensstämmande att, jemte fastställande äf nödiga co' - trollér häri, reg:tet åtminstone utfinge, året om, fidi aflöning för den effcetivt tjenstgörande styrkan. Om II.
Denna senare omständighet anser jag vara af vigt, alldenstund, enligt förra Reglementet, om jag icke bedrager mig, låntagaren icke varit förbunden, att ställa annan borgen, om än den förra varit oduglig, så länge han Inom föreskrifven tid fullgjordt omsättning. Jag anhåller att dessa anmärkningar fä åtfölja Herr Friherre Boijes memorial till ve' derbörligt Utskott. Herr Hjelme, Carl jaeobi Såsom föreståndare vid det i Götheborg inrättade UtredningsContoir för f. d. FilialDisconternes utredning, har jag varit i tillfäll# att inse nödvändigheten af den proposition, Herr Baron Boije nu framställt, rörande in~ hiberande af alla lagsöknifigar mot de närvä- ■ rande skuldsatte i förenamkde Disconter. Jag anser det så mycket nödvändigare, som troligen derigenom manga menniskors ofärd skulle, Den 3 Februarii, om ej alldeles förkommas, dock uppskjutas, hvilka saknande alla tillgångar genom den rådande penningebristen och de mångå högst oväntade svårigheter, sorn göres vid låneansökningar pä den enda Discont, som nu existerar, ej hade annan utväg än att uppgifva sin stat, hvarigenom ytterligare ett ännu större antal skulle blifva lidande och olycklige. Jag får derföre ödmjukeligen instämma i hvad Friherre Boije föreslagit, att alla lagsökningar måtte inhiberas och hvila, intill dessatt Rik1 sens Ständer hinna taga i öfvervägande hvad rörande desse Disconter kan komma i fråga och deröfver fatta beslut, ssmt tillägger, att ifrån den dag en sådan inhibition kungjordes och sattes i verkställighet, den påbudne öfverräntan skulle upphöra och endast laglig ränta af 6 procent beräknas, intill dess fullkomlig reglering blefve uppgjord. Att detta ma få åtfölja Friherre Boijes memorial, derom anhåller jag ödmjukast. Friherre Wrangel, Henning:
Redan innan hon for, hade h o n kännt en vaknande motvilja mot den efterhängsne kurtisören och afsiktligt uppskjutit afgörandet. Hon var säker på, att han och modern kommit öfverens o m att träffas vid badorten, och det var endast för att undfly h o n o m hon föredragit landet. Att han skulle fria, visste hon och hade afsiktligt uppmuntrat h o n o m därtill — liksom hon skulle gjort med hvar och en, som skänkt henne sin hyllning. Hans ståtliga utseende hade ej förfelat att göra intryck, liksom moderns berättelser o m mer än ett kärleksäfventyr, där han varit hjälten, eller om den eller den kvinnan, s o m suckade förgäfves för hans skull. Att bli vald före dem alla — ung och medellös som hon var — smickrade hennes fåfänga. Fattigt s o m föräldrahemmet alltid varit, hägrade också rikedomen såsom höjdpunkten af jordisk lycka, och att hon skulle säga ja, var alldeles gifvet. Mor och dotter hade redan länge sinsemellan dryftat saken och gjort upp högtsträfvande framtidsplaner; men allt som frågan ryckte henne närmare på lifvet, blef Lilly förbehållsam och fåordig. Det skulle varit henne omöjligt att reda eller klargöra sina känslor, men säkert är, att friaren blef henne allt mera främmande och motbjudande. Det var så mycket han hade att gifva, som hon ej kunde afstå ifrån, men allt oftare önskade hon att kunna erhålla det, utan att få honom själf på köpet. På landet i en helt ny omgifning bland människor, s o m omärkligt utöfvat ett stort inflytande på henne, glömde hon h o n o m nästan; men när hon rycktes ifrån dem, var hon osäkrare på sig själf än någonsin och ett lätt byte för hans och moderns förenade böner och föreställningar. När Agnes kom hem, voro ringarne redan växlade, och göra något till saken kunde hon ej, helst Lilly drog sig mer tillbaka än någonsin, afböjande hvarje försök till närmande eller förlrolighet.
Ullsorterings-, värderingsoch magasins afgifter 1,486:23. 10. — Bidrag af manufaktur-medlen, enligt Kongl. brefvet den 9 November 1836, 1,200: Afskrifning af Statistiska Kontorets inbalanserade fordran, enligt Kongl, brefvet den 19 September 1854, Balans till år 1855. Skuld: Till Manufaktur-diskonten för lemnade förskott, kapital 14,260: — ränta 423:31. 6. Hebel. Balans från år 1852. Skulder: Till Rikets Ständers Riksgälds-kontor för af kreditivet år 1852 begagnade medel, kapital ränta härå till 1852 års slut ... 45,360: — —- 1,241: 5. 5. Ränta till Rikets Ständers Riksgälds-kontor för af kreditivet begagnade medel Reseoch traktaments-kostnader i och för utlåning vid 1853 års ullmarknad i Norrköping 890: 46. — 108: 15. — 999 13 Afskrifning af Diskontens osäkra fordran hos C. G. Cederwall 129 16 o Balans till år 1854. Tillgångar: l:o Säkra, Behållning i Rikets Ständers Bank . 2: 20. 8. Palme. — 21 — diskont-fonden för år 181)3. < Banko. Credit. Balans från år 1852. Säkra, Behållning i Rikets Ständers Bank 7:24. 5. Ordinarie räntor. 1,192: — 9. Skulder: Till Rikets Ständers Riksgäldskontor för af kreditivet begagnade medel år 1853, kapital . 37,950: ränta härå till 1853 års slut 890: 46. — S4q.
Med afseende å det upplysta förhållande, att Staten för berörde silfver-verks drifvande måst vidkännas en icke obetydlig uppoffring, anhöllo Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 26 Februari i83o, det täcktes Kongl, Maj:t med innehafvarne af verket låta uppgöra någon så beskaffad öfverenskommelse, att, emot det de befriades från skyldigheten att detsamma vidare bedrifva och erliöllo ersättning, antingen genom förläningarnes bibehållande under någon visst lid efter arbetets nedläggning eller på annat sätt, de lill verkets bedrifvande upplåtne förläningar och förmåner kunde till kronan indragas. Sedan i anledning häraf Kongl. Maj:! i Nåder uppdragit åt BergsCollegium att med innehafvarne af Löfås silfver-verk uppgöra ett så väl å Kronans sida, som för bemälde innehafvare antagligt förslag till öfverenskommelse i ämnet, förklarade verkets interessenter sig benägne att, emot deras frikallande från skyldigheten att efter bestämda föreskrifter drifva grufve-arbetet, frånträda förläningarne sålunda, att den åtnjutne befrielsen Stats-Utskottets Utlåtande, IV.-o 285. 5 från räntornas utgörande för Löfås gård, förhöjningen å 600 stigar kol, vindliäst, medlen och rättigheten till en spann aska, skulle, genast vid verkets nedläggning, upphöra, samt de förlänte 800 dagsverken, jemte disposilionen af kronolionde-spanmålen, efter bibehållande deraf i femton år, afslås; men förbehöllo sig derförutan att, på de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer fastställde grunder för recognilions-skogarnes försäljning, få till sig lösa Löfås grufve-allmänning. Antagandet af de utaf interessenterne sålunda erbjudne vilkor och förbehåll tillstyrktes i underdånighet af Kongl. Bergs-Collegium, med hvilket Kongl. Stats-Contoret hufvudsakligen instämde; hvaremot Kongl. Kammar Collegium i underdånighet afstyrkte Nådigt bifall lill ifrågavarande anbud. Kongl.
Nyoch omlagde gator. Bergsprängningar. p» S.K1 cg fr 5 fr * r Anlagde trottoirer med huggen kantsten. Uppförde stenmurar. qvadr.famnar. kubikfamnar. kubikfamnar. sträckfot. kubikfot. qvadr.famnar. kubikfamnar. kubikfamnar. sträck fot. kubikfot. Vid dessa uppgifter bör erinras, dels att der en och samina gata upptages hafva blifvit två på hvarandra följande år omlagd, dermed rätteligen afses endast olika delar af densamma, och dels att der kaj uppgifves vara omlagd, dermed förstås allenast utmed kaj befintlig gångeller körbana. Stockholms stad. Fångantal. Vattenledning. 25 Inom stadens Cellfängelse hafva, sedan Öfver-Ståthållare-Embetets förra Berättelse afgafs, icke några Tab. Litt. i. anmärkningsvärda förändringar inträffat. Antalet af derstädes förvarade fångar har utgjort hvad tab. Litt. I utvisar, eller i medeltal omkring 3,557 personer årligen. Antalet fångar åren 1851—1855 utgjorde 24,709, eller i medeltal för fem år omkring 4,941 personer årligen; och har således, under åren 1856—1860, antalet fångar i liufvudstaden ganska betydligt nedgått. Under åberopande af hvad i Öfver-Ståthållare-Embetets senast afgifna Femårsberättelse finnes omförmäldt beträffande af vederbörande fattade beslut för tillvägabringande af en Vattenledning i hufvudstaden, får, angående den vidare utveckling, berörda angelägenhet under åren 1856—1860 erhållit, Öfver-Ståthållare Embetet, i fortsättning af åberopade Berättelse, nu lemna följande redogörelse: Sedan, i öfverensstämmelse med vederbörandes beslut, Öfver-Styrelse för vattenledningen under loppet af år 1856 blifvit utsedd, och denna styrelse i slutet af December månad samma år tillsatt den Direktion, som det skulle åligga, att, efter utarbetad och godkänd arbetsplan, besörja vattenledningens anläggande och förvaltning, trädde denna Direktion vid början af år 1857 i verksamhet.
Sitter någon å krog ”under gudstjensten, sönoch högtidsdagar, eller beträdes någon eljest vara med starka ”drycker så öfverlastad, att hvar och en, som honom ser, ögonskenligen kan märka, att han ”drucken är, böte 3 r:dr 16 sk. banko.” Uti 6 kap. 2 §. 2 morn., att detta mom. måtte erhålla följande lydelse: ”Tillbjuder ”ingen att böterna för den brottslige gälda, anmäle Hamn-Rätten målet hos Domstolen i ”orten etc.; samt Uti 6 kap. 4 g. den förändring: “De penningar och böter, som efter Hamn-Rättens ”dom falla, gånge till treskiftes; och tage konungens lott de fattige i fiskeläget eller församlingen, annan Hamn-Rätten, tredje Målsäganden”; äfvensom det förslag jemväl blifvit framstäldt, att de böter, som uti Hamn-Ordningen stadgas, måtte utsättas i gällande Myntslag af riksdaler, skillingar och runstycken banko. Hvad sålunda blifvit anfördt har Utskottet tagit i öfvervägande, och får sitt yttrande i ämnet härmed afgifva. Vid granskning af omförmälda Kongl. Hamn-Ordning, har Utskottet funnit sig böra anmärka, att densamma icke innefattar alla de föreskrifter, hvilka en sådan Ordningsstad - Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Utlåtande N:o 6. 1 1 ga bör innehålla, för att vid hvarje inträffande händelse kunna tjena lednmöterne i en Hamn-Rätt till behörig ledning för sina domslut och öfriga åtgärder. Der förekommer t. ex. ej något stadgande, som omtalar, när Hamnfogde eller Bisittare är jäfvig, eller hvilka åtgärder, som vid dylikt fall böra iakttagas, för att Rätten ändock må blifva domför.
Emb. Ber. (1. j5 J<z». 1834* 3l.O Rikets Ständers skrifvelse af den i i:te November 1829, an gående ändring af 3 § i 2o Cap. Rättegangs-Balken. i83o den 12 Mars; svar å Riks-Salen. 32 0 Rikets Ständers skrifvelse af den 18 November 1829, angående rätta grunden för förvandling Lill fängelse vid vatten och bröd af böter, som ådömas för sådane stölder, hvilka, enligt allmän Lag, ligga i tveböte emot annan tjufnad. i83o den 1 Mars; svar å Riks-Salen. 09 00.0 Rikets Ständers skrifvelse af den 18 November >829, an - gående föreslagne förändringar och tillägg i Juslitiae-Ombudsmann ens Instruction. j83o den 1 Mars; svar å Riks-Salen, samt 113' Instruction utfärdad. 34.0 Rikets Ständers skrifvelse af den 1 November 1829, med förslag lill förändrad redaction af 7 Cap. 3 §. Utsöknings-Balken. i83o den 1 Mars; svar å Riks-Salen. O 00:0 Rikets Ständers skrifvelse af den 18 No vember 1829, i fråga om behof af fullmagt för den, som till Concurs-Domstoi iulemnar fordringsegares bevakningshandlingar. i83o den t Mars; svar å Riks-Salen, och förordning expedierad. 36 .O .Rikets Ständers skrifvelse af den 18 November 1829, angående stadgande af straff för den, som falskeligen å sig bekänner missgerning, äfven af mindre svår art, än att dödsstraff derå följer. i83o den i Mars; svar å Riks-Salen, och förordning expedierad. 37: • O Rikets Ständers skrifvelse af den 3o November 1829, angående offentlighet vid Under-Domstolar och Police-Kamrar i Släderne. i83o den 1 Mars; svar å Riks-Salen.
2 Den outragna delen af berörde 3! millioner R:dr är under loppet af år 1814 utbetald, belöpande till — 1,669.993: 8* Oersatte anslag till Banken och StatsVerket för år 1813 . äro nu mera till fullo godrg;orde genom levererade samma års Bevillningsmedel, hvaremot dylika anslag för år 1814 dels redan utgått och dels komma att framdeles afbördas, nemligen: i:o Till Banken, Arnortissements-Fond för den vid 1800 års Riksdag beslutna Realisation Rrdr B:o 300,000: 2:0 Till Stats-Verket, ersättning för den del af Tull-inkomsteina, hvarmed Banken bör godtgöras för aldre Krigskostnads-försiotter 720^000: 3-.0 Dito såsom Renta och Capital-afbetalning uppå det i Banken lyftade mindre Creditiv —. 30,000: 4:0 Till årliga Statsbristens fyllande . — 804,900: 7- 2 Tillsammans R:dr B:co 1,854,900: 7. 2 När derifrån afräknas redan godrgjorde R:dr 143,441: 25. 9, återstår att af ytterligare inflytande 1814 års Bevillnings-medel ersättas — Bevillningsoch Krigsgärds-Jern, stående på Stockholms och flera andra Städers Vågar Utöfver detta provisionel! upptagna värde, sammanlaggt med hvad i anledning af inlupna sednare underrättelser år 1814 tillkommit
Ständers Låne-Bank ((härvarande Låne-Contoirj) den under N:o härifrån utfärdades, samt att först berörde ((berörde) qvantum af 000 Sk#, 00 L#, 00 # Bruks-Stångjern (Bergsmansjern, Band-jern 0. s. v.) skall såsom Bankens pant iiu vidare å Vågen qvarhållas, och, utan Låne-Bankens ((Directionens af Låne-Conloiret) skriftliga tillåtelse, hvarken större eiler mindre del deraf till Pant-egaren eller någon annan, eho det vara må, utlemnns, förr än jemte detta Förnyelse-bevis med Lånc-Bankens (Directionens af Låne-Contoirét) åtecknade betyg, att det derå upptagna Lån blifvit lill fullo belaldl, återställes, derföre an - Bancooch Lag-VIskottens Vflätande N.'0 So. 19 svara undertecknade, en för alla och alla för en. Stockholms ([Götheborgs") Våg-Conloir den 18 JNT:o 80. Antom lill Exped.-Utsk. elen 17 Sept. 1829. Rikets Ständers Råneooch Lag-Utskotts Utlåtandes i anledning af anmärkningar vid Banco-Utskottets Memorial N:o 3y angående en bestämd förklaring att Lagens föreskrifter, , om fordringars bevakande i Concurs och efter ärsstämningj icke må lämpas till sådana Bankens Lån , för hvilka. Gäldenärerne ej aflémna skuldförbindelse j utan deremot sjelfve erhålla Bevis eller sä kallad Pant~ sedel. JJanco-Utskottets till Rikets Ständer afgifva samt af Ilöglofl.
Pröfva på en gång att skicka ut edra bleka, innesuttna döttrar, hvilka dag ut och dag in kröka rygg öfver ett föga intelligensförbrukande handarbete, på hvilket styngen helt mekaniskt ordna sig efter hvarandra — skicka ut dem under ett par timmar till någon sport i det fria, — vare sig ridning, körning, rodd, skidlöpning, spel eller lekar — och se om ej resultatet blir lysande. Se dem, då de komma åter, rödkindade, muntra, med ögon glänsande af lif och lust, jag skulle säga af förökad intelligens, o c h säg sedan, att sport verkar själsdödande! Det är j u tydligt att sport, såväl som allting annat, kan bedrifvas ensidigt o c h gå till öfverdrift — bli till » v u r m ». Det existerar j u musikvurm, läsvurm e t c, hvarför icke ock sportsvurm. Men skola vi för den enskilde » vurmige » individens skull fördöma o c h motarbeta alla musikaliska anlag, all håg för läsning o. s. v. Ordet » sport » innebär för den, som skrifver detta, helt enkelt en sund o c h kraftig kroppsöfning, ett friskt, rörligt, hurtigt nöje, af en sällsynt upplifvande verkan på både kropp och själ. Skulle den såsom sådan vara förkastlig? Långt därifrån, tror jag. Det är emellertid icke om sporten i allmänhet, utan om en hittills föga beaktad gren däraf — om » gångsporten » — jag i dag vill spraka något litet med Iduns unga läsarinnor. Den s o m en gång gjort en utflykt till fots och lyckligt bestått profvet, känner af egen erfarenhet alla de fördelar ett dylikt sätt att färdas bereder en. Man är sin egen herre o c h kan efter behag dröja på de vackra platser, dem man eljes i vagn rullar hastigt förbi, eller ej ens hinner uppfatta från det framrusande järnvägståget, och man blir på detta sätt mera förtrogen med den omgifvande traktens skönhet o c h utseende. Har man bestigit en upphöjd plats, ligger landet under ens fötter såsom en den bästa plankarta man kan önska sig, och ögat dröjer med välbehag vid landskapets harmoniska linier o c h vid det växlande rika spelet af skuggor och dagrar.
Jag fruktar, att voltridningen inom ideerna och kretsgången af discussionen härrör förnämligast deraf, att man icke strängt uppfattar sjelfva tvistämnet. Dertill hörer nemi. icke, om de frivilliga soldaterna eller de tvungna bättre eller sämre uppfyllt sin skyldighet. Jag tror, att historien innehåller så många exempel af utmärkthet för båda, att dessa gerna kunna qvitta om företrädet sinsemellan. Åtskilligt af hvad man här anfört, grundar sig dessutom på fullkomliga misstag. Manbar sagt, att i Gustaf II Adolphs tid utgingo Svenska ynglingarna oöfvade i striden. Jag tror motsatsen. Det är visserligen sannt, att landets söner utgingo utur fädernehuset till oförgängliga segrar; men de voro öfvade under många års strider, och de leddes steg för steg från pröfvande motgång till omtvistad framgång och slutligen till oförgängliga segrar af den beundransvärda Konung, hvilken utgjorde föresyn i allt det, som utmärker en stor man. Sådant verkade mer till de oförgätliga segrarna, än att soldaten utskrefs directe utur nationens sköte. Hvad den Franska soldaten angår, vill jag minnas, alt under första fälttåget var framgången icke på de conscriberades sida, utan först sedan armeen erfarit många motgångar började äfven den conscriberade soldaten att visa sig såsom den vinnande. Man har här äfven omnämnt Preussiska arme'en. Jag tror, att den värde talaren, som omnämnt densamma, äfven bort erinra sig tiden något längre tillbaka och ända till iy56. Då bestod Preussiska armeen ej af conscriberade, utan af trupper, anvärfda mot alla de grundsatser, som af theorierna gillas, och man kunde säga, att den var sammanrafsad; men jag trotsar dock hvar och en nation att uppvisa mera ärofulla bragder, än denna arme'då utförde. Sådant torde ådagalägga, att striden om den ena eller andra truppens företräde är helt och hållet ändamålslös. Om soldaten har förmåga att känna sig lifvad genom äran af fosterlandets försvar, går han sin bana lyckligt framåt, han må för öfrigt benämnas så eller så. Detta allt hör ej till ämnet.
Sedan jag i » vår egen Idun » läst alla uppsatser i hushållsfrågan, alla hart när otroliga saker inom svältkonstens svårlärda sport, har jag icke haft någon ro. Förr rörde sig mina tankar i den stilla aftonstunden om möjligbeten att af pappas blå öfverrock få nya kavajer till pojkarne, om kalfsteken skulle kunna räcka till middag äfven i morgon, om manglingen kunde försiggå på tisdag, med dylika angenäma nch nyttiga saker. Men nu på senare tiden har allt detta fått vika, och jag har disputerat och grälat (i tankarne förstås) med » Lovisa » och » erfaren husmoder » och alla dessa hushållande husmödrar, som visst aldrig sett hvad ett par hungriga pojkar behöfva, för att de skola blifva något så när mättade. Så fylldes måttet allt mer och mer, och den droppe, som skulle få det att flöda öfver, uteblef ej heller, Den kom i form af det upprop Iduns redaktion ställde till husmödrarna, och nu tiger jag icke längre. Nu skall min visdom i dagen. Jag skall icke göra upp några planer eller något system, jag kan ju helt enkelt få komma med » bilder ur verkligbeten ». flere Hushållet a 120 kr. i månaden Hyra Skatter Premie å lifsförsäkringepolis Assuransafgift Kläder Läkare 1440: 475: 215: 50: 6: 275: 40: 50 liter potatis ä, 5 öre pr liter .. 20 kilo rågmjöl a 17 öre 2 » kaffe a 2: 25 3 » hafregryn a, 30 öre 3 » risgryn ii 40 öre 5 » h vetemjöl 11 20 öre 2 tjog knäckebröd a. IDUN 1893 taktlöshet, till hvilken unga personer ofta göra sig skyldiga. Man bör ej heller svara enstafvigt och kort, det verkar frånstötande och obehagligt. Vill man blott, kan man lätt finna ett lämpligt svar. När andra tala, skall man ej se ouppmärksam och likgiltig ut eller visa sig otålig. Det är en stor konst att kunna » höra pä », men är ett oeftergifligt villkor för den, som vill anses belefvad, och är dessutom ett af de säkraste sätten att vinna personers sympati.