Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det skulle roa mig att höra er tala litet om er själf. » » Asch, det är rakt ingenting! » Och hon gör en lekfullt afvärjande rörelse. » Låt mig åtminstone se ert arbetsrum — verkstaden. » » Guillotinen! » skrattar hon. » Gärna för mig — ni skall bli förvånad. » Hon reser sig, och jag lämnar min cigarr och min grogg och följer henne. Hon slår undan ett mjukt, tungt draperi i varma färger, och vi stå i ett litet förtjusande rum, prydt med alla de småting och konstverk, en kvinna älskar att se omkring sig, när hon drömmer eller arbetar — dé må nu smeka hennes hjärta eller väcka hennes fantasi. Här finner ni bilden af en hennes allra kä- raste väninna, som hon tillber. Väggarna lysas upp af bilder från Italien, förnämligast Firenze, där hon tillbragt en vinter i Arnodalen som gäst hos den kände skriftställaren och publicisten Gustaf F. Steffen. Det var i den lilla byn Settignano. Men det, som nästan tager min blick med våld, är ett hufvud i gips af den döende riddaren Guido Vivarelli från Ravenna. Sällan har jag sett ett så själfullt uttryck, någonting så underbart gripande vackert. Och mitt hjärta skälfver ett ögonblick i stum hänförelse. » Är det inte vackert? » frågar hon helt sakta. Och jag kan endast nicka till svar. Så rycker jag mig lös och ser mig på nytt omkring i rummet. Det är som sökte jag omedvetet något. Hon ser på mig småleende. » Inte sant? Jag sa ' ju, att ni skulle bli förvånad — öfver det som inte finns. » Nu har jag det! I denna litterära verkstad saknas det viktigaste — skrifbordet. Det finns helt enkelt inte en tillstymmelse till något skrifbord. Fru Branting slår sig nu ner just i den stol, ni ser henne sitta i på » Iduns » första sida.
Insänd 2 eller tre kr. i sparmärken till E. Schiitz, Upsala, så erhålles pr omgående 1 ex. Tages 5 ex. lem nas 25 proc. rab. och insändas i sä fall likvid i postanvisning. Se annonsen i Idun n:r 48. K e v e n t e r, adr. Gnesta. (G. 26071) [3018] Fredsgatan Inackordering *. (G. Inackordering ". [3007] Tandläkaren ROLAND MARTIN Mus k i handel &amp; Musiklånbibliotek. 8 — 10 f. m. o. 2 — 3 e. m. Ållm. telef. [23741 u l e n ^ omgående. be 2: s ä n d e urant pä n s Praktisk julgåfra Prisbelönta spolmaskiner för väfnad ä 3: 50 för knypplingsarbeten 5, 4: — Kombinerade ä 5: — expedieras fraktfritt mot efterkraf från Onnestaäs slöjdskola, adr. Önnestad. Maskinerna återtagas, ifall de ej skulle vara rekvirenten till nöjes. kr. Carl Nordins Bokhandel, Hedemora. V e l o c i p e d e r med alla därtill hö- rande tillbehör: Lyktor, Väskor och Klockor. n,n Man tager därtill aflöfvade björk-, nyponkvistar etc. och torkar dem på spiseln, likväl ej alltför hastigt, så att de bli spröda. Därpå bestryker man dem ej för tjockt med gummi arabicum och beströr dem med brillantine (glasstoft). Jämte ett par konstgjorda järnekskvistar med röda bär ordnar man de rimfrostklädda kvistarne till en vacker bukett. i i. n, n ^ n j. n. fT n I Resp, Nyttiga och passade till Julkappar. I 1 1 Vi få härmed fästa uppmärksamhet vid följande i denna må- nad inkomna artiklar, på hvilka vi satt på det att våra kunder må få tillfälle att köpa nyttiga julgåfvor till billigt pris. Näsdukar. Särdeles trefliga och varaktiga Indiska och Kinesiska silkesnäsdukar, både hvita och kulörta. Malsdukar.
Sedan Oeconornie-Utskottet funnit de i dessa motioner afhandlade frågor vara af den omfattning, attStatsBevillningsoch Lag-Utskotten äfven borde deröfver sig utlåta, så hafva förenade Utskotten tagit de sålunda gjorda framställningar i noga öfvervägande, och visserligen insett, att skäl till klagan öfver skatternas olika fördelning kunna hemtas från Lägenheters af lika skattetal stora olikhet till deras värde och godhet, och ntt denna Öfverklagade olägenhet dels härrörer från den mindre noggrannhet, hvarmed första skattläggningen pågått, dels ock är en följd af innehafvarnes större eller mindre omtanka vid hemmansbruket och begagnandet af dess flera naturliga förmoner, och så vidare, men kunna likväl icke instämma uti mo - \ Stats* Bev.' Lags. Occ.-Utsfc. Uti. N:o 79. 27 tionairernas hemställanden om föreslagna förändrade grunder för Hemmans-prasstationernas utgörande, enär, utom den osäkerhet och oreda, som vid skatternas både afbördande och indrifvande skulle uppstå, genom de ofta omväxlande olika värden, efter hemmanens årliga taxation , en sådan rubbning och föränderlighet i Hemmanens Onera vore stridande emot eganderättens helgd och den säkerhet i beräkning, hvarpå laga fång af jord måste hvila; varandes genom den Extra Ordinarie beskattningens eller bevillningens utgörande, enligt berörde uppskattningsvärde, den för närvarande mest lämplige jemkning i utskylderna tillvägabragt. Med anledning hvaraf Utskotten, som icke funnit någon af de föreslagna grundel na för prsestationers utgörande af Heraman lämplig, förklara sig icke kunna tillstyrka bifall å de nu ifrågavarande motionerna. Stockholm den 39 September 18 *9- STOCKHOLM, ho* Carl Ab. Stats• samt Allm.Besv. o.Oec.-TJtsk.jjtl, N:o 80. Ank. till Exp.-Utsk* d. 26 Oct. 1829» Utlåtande, i anledning af väckt Motion om rättelse eller jemkning i afseende på Roteringens utgörande i Upland.
Jag ber att först få hålla mig till en af hufvudfrågorna, nemi. i afseende på tiden för bränningen. Denna bestämdes vid besagde Riksdag till 2 månader. Jag hoppas att tiden nu är inne, då icke tns de, som då ifrigast yrkade nämnde inskränkning, skola vidhålla en sådan mening. Jag tror att landet förlorat nog på den skada, som deraf upstått, och skulle någon af Bevill.Utslcs ledamöter vara tveksam i detta hänseende, ber jag att han måtte genomläsa den reservation, som jag och frami, presidenten v. Hartmansdorff i Särskilda Utsk:t afgåfvo, och jag hoppas att man deraf skall finna tillräckliga bevis på huru ändamålslös och skadlig en dylik inskränkning är. Frågan blir väl, såsom jag hoppas, ej om 2 månaders bränvinsbränningstid, utan om den skall utsträckas till 6, eller såsom K. M. föreslagit till 7 månader, eller också till 12, hvilket blifvit yrkadt af 2:ne reservanter i StatsRåds-protokollet. I det hela torde detta vara ganska likgiltigt, emedan högst få skulle begagna mera än 6 eller 7 månader; men jag ber att få fästa upmärksamheten på en omständighet, som torde vara Hrne bekant, nemligen att på senare tider upstått här i landet en mängd jästfabriker, hvilka fått en ökad afsättning i den mån som det s. k. Bajerska ölet utträngt det Svenska. Bajerska brygden lemnar nemi. en för brödbakning allt för bäsk och således otjenlig jäst. Sora brödbakningen fortgår lika året om, måste jästfabrikerna äfven året om fortsätta sin rörelse. Om jäst skall beredas, utan att den öf - 302 Den 23 November f. m. verblifvande mäsken får afkokas till sprit, upkommer en icke obetydlig förlust, som måste drabba jästen, d. v. s. brödet, som dermed bakas. Under nu gällande lagstiftning måste den sprithaltiga mäsken, som blir efter jästblandningen afdunsta för att blifva tjenlig till utfordring under 10 månader af året, och det är ett icke obetydligt varuvärde, som sålunda onödigt förstöres.
Ert bevillning, orättvis i sin grund och i sin tillämpning ojemt fördelad, som, i jemförelse till andra medborgare, varit hemmansbrukare så mycket mera partielt betungande, som under 1813 års brännvinsförbud de väl betalt hemmansafgiften, men ej fått bränningsrättigheten begagna. Att till upphafvande af densamma OeconomieUtskottet nu, liksom 1812, måtte tillstyrka ett förbehåll, att BevillningsUtskottet meddelas, är hvad jag med denna anmärkning åsyftar; men då jag icke saknar erfarenhet, att enskilld anmärkning ofta icke förmår verka ändring i eller tillägg till ett af Utskottet fattadt beslut, och min anmärkning i ett ämne af så mycken vigt således icke torde bereda ett önskadt ändamål, så får jag vördsam. ligcQ J* nställa, örn icke Högloft. Ridderskapet och Adeln, i fall denna princip anses förtjena afseende, skulle linna godt härom låta till Utskottat utgå detta jordbruksStånds allmänna - IV. Den 15 Juni. manna anmärkning, som likväl icke innefattade något i förväg meddeldt yttrande i hufvudsaken. Sådana anmärkningar äro icke ovanliga, och har jag varit i tillfälle att till ett sådant gifva en anledning , då vid 1809 års Riksdag både Ridderskapet och Adeln och Prest-Ståndet genom Stånds anmärkningar yrkade förändring i ett Bevillningsutskottets betäckande, som föreskref chartering af alla öfverenskommelser och contract emellan husbönder, underhafvande Och andra på landet. Man invänder emot hvad nu är föreslaget, att brännvinsbränningen förut lemnat Statsverket en årlig behållning af nära 300,000 R:dr ; och att densamma äfven hädanefterbör föranledatill en lika inkomst för Staten, som säkrast är att påräkna då den efter hemmantalet utgöres.
Detta Utskottets yttrande är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Sfåndot gilladt, hvaremot Borgareoch Bonde-Stånden med afslag derå beslutat, att till lotsoch fyrings-väsendet må, utom dithörande indelta räntor till belopp af 460 Rtilr årligen, beviljas ett reservationsanslag af 240,000 R:dr, saint att de öfverskott, som å Statsverkets, under titel båkoch lots-medel, beräknade inkomster kunna uppstå, jemväl må för lotsoch fyrings-staterna användas. På grund af hvad sålunda förekommit, får Utskottet för votering i denna fråga föreslå följande proposition: ';Den som, med godkännande af Stats-Utskottets beräkning af båkoch lots-medlen, anser, att en summa af tillhopa 280,360 R:dr bör af Rikets Ständer anslås för bestridande af de med lotsoch fyrings-väsendet förenade utgifter, och, på sätt hittills skett, såsom reservationsanslag å Riks-staten upptagas; dock med förbehåll, att andra inkomster, än de nu afsedda ej må dertill användas, så att, om utgifterna för något år skulle hafva öfverskrida inkomsternas Uih. lill H. St. Pral. 1859 $ 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Hand. 30 Haft. 3 13 Slali-Lilskoltela Utlåtande A:» 159. verkliga belopp, elen uppkomna brislen bör genom de under påföljande år inflytande tillgångar betäckas — röstar Ja ; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att till lotsoch fyrings-väsendet må, utom dit hörande indelta räntor till belopp af 460 R:dr, beviljas ett reservationsanslag af 240,000 R:dr, samt att de öfverskott, som å Statsverkets under titel båltoch tots-medel beräknade inkomster kunna uppstå, jemväl må för lotsoch fyrings-staterna användas.» 28:o. Beträffande Chefens för Sjöförsvars-departementet aflöning, hade
Testamentet klandrades och rättades på det sätt, att gålvotagaren icke vore berättigad att till godo njuta testamentet förr, än ur den testamenterade fastigheten först utgått jemngodt vederlag för den försålda arfvejorden, med öppen lemnad rätt för testamentstagare!! att om ersättning *) Harvid bör anmärkas, alt fråga endast är om fullföljande af laga vad eller af anmält missnöje i s. k. revisionsväg, men icke om liesvärsskriftcr, hvilkas syftemål ej med lika säkerhet kan i hvarje fall förutsättas. för den vederlagsskuld, sorn vidhäftade den testamenterade jorden, särskildt emot vederbörande utföra. Och utgången af den sedermera härom utförda tvist var det, sorn gaf svar på den förevarande rättsfrågan. Grunden till den i anledning af klandret stadgade rättelse i testamentet var föreskriften i Arfdabalkens 17: 2, att »om man sålt sin arfvejord å landet, då skall efter hans död jeniii»god allingejord eller, der den ej finnes, penningar eller andra lösören eller ock fast egendom »i staden sättas i stället». Huruvida den allingejord, sorn i följd häraf bordo sättas i stället för den af gifvaren försålda arfvejorden, men hvilken allingejord nu var genom testamentet bortgifven, skulle kunna frångå testamentstagare!!, utan att denne finge ersättning ur annan gifvarens egendom, är en fråga, hvilken ingen ting annat innebär än den, huruvida sjelfva arfvejorden, i läll den funnits qvar, men varit genom testamentet bortgifven, och derföre blifvit testamentstagare!! fråndömd, bordt till denna ersättas med annan gifvarens egendom. Hofrätten hade, lika med Underrätterna, funnit sådant ej kunna äga rum. Det utslag, enligt hvilket vederlag för den sålda arfvejorden skulle utgå af den i boet befintliga, borttestamenterade fastigheten, hade vunnit laga kraft; och då någon annan förmån, på grund af testamentet, icke kunde testamentstagaren tillerkännas, än den sorn deruti uttryckligen nämnd var; ansågs testamentstagarens påstående om ersättning för berörde vederlag icke kunna bifallas.
Att man förgår sig, när man låter vreden bryta ut, det får man nog erfara — följderna låta sällan vänta på sig. Men då passar man alltid på att skylla ifrån sig och trösta sig med de mest ihåliga påfund. Derför ville jag bedja alla, både män och qvinnor — men qvinnorna främst och mest — att noga ransaka sina hjertan och sinnen och sin erfarenhet och se om vreden och öfverilningen någonsin gjort dem något godt eller någon nytta. Och då nu vreden finnes hos oss och det utan tvifvel måste vara någon afsigt dermed, såsom att upptända och värma menniskors hjertan till kamp för det goda och sanna, så är det minst lika säkert, att denna afsigt helt och hållet förfelas, om vi blifva slafvar af vår vrede, i stället för att beherska och leda den på rätt väg. Och porten slås upp; från ljusets höjd i skinande hvita kläder en sJcara af cnglabarn med fröjd mot lille främlingen träder. Men liten pilt, han vet icke af, hior lycklig hans lott är vorden; han skådar ut öfver rymdens haf och ser som en sijemö jorden. I tårlös sorg utan tröst och hopp der nere hans moder sitter; hon stirrar ned på sin älsklings kropp, som smärtsamt i dödsångst spritter. Ron håller fast mot sitt hjerta tryckt hans hand, den spensliga, lilla, och barnets själ, som börjat sm flygl, hvilar på vingarna stilla. Men endast ett ögonblick. så slår som en flammande blixt hans öga: i all sin strålande klarhet står vidöppen himmelen höga. 1 slocknande blick hans moder ser af eviga ljuset en strimma: nu har han ej syn för jorden mer — allt försvinner i dimma. Öfver det döende barnets drag en hög förklaring sig breder: ett återslcen af himmelens dag har spridt sig till jorden neder. K. A. Melin. I dag har Idun prydt sin första sida med ett motto af August Blanche. I dag äro ock jemt tjugu år förgångna, sedan den uppburne författaren, omgifven af den ungdom, han så varmt älskade, plötsligt slutade sina dagar.
Exc. propos. derå, att R. o. Ad., med afsteg å Utlåt:t, så vidt detsamma rörde frågan om postskjutsens ordnande, skulle ålägga Utsk:t att upgöra samt till RiksStrn afgifva förslag till voter. propos. i samma fråga; och blef denna propos. med ja besvarad. Sedermera upsattes och justerades ett prot-utdrag rör:de det af R, o. Ad. nu fattade beslutet. Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts den 12 och 16 deunes bordlagde Mern. N:o 193, i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut vid behandlingen af Utsk;ts Betänk. N:o 16 1, i fråga om det af komiterade upgjorda förslag till förorda, om kommunalstyrelse på landet. Utsk:ts anmälan om de delar af ifrågav:de förslag, hvilka blifvit dels genom samtliga RiksSt:ns och dels genom tre Stånds sammanstämmande beslut af R. St:r godkända. Gr. Liljencrants, Gust. Fredr.: Såsom ledamot af Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:t anser jag mig böra anmäla, att ett visserligen icke särdeles vigtigt förbiseende egt rum i detta Mein., hvilket det dock ålegat Utsk:t att anmärka. R. o. Ad. har nemi, i 8:de §:n 2:a mom:t af förordna! om kommunalstämma beslutat ett tillägg, hvarom Utsk:t icke yttrat någonting, utan tvertom säger att §:n blifvit oförändrad antagen. Det tillhör således R. o. Ad. att antingen vidhålla sitt förra beslut, eller, med afstående derifrån, bifalla hvad Utsk:t hemställt. Gr. Snoilsky, Gustaf:
Utlåtande, i anledning af erhållen återreniiss å Betänkandet N'o 429> angående Friherre Franc Sparres motion, om medels anvisande å 8:de Hufvud-Titeln, så väl för underhållet af Arbets-Compagnierne på Kungsholmen, som för desses sjsselsättande med Jästningsbyggnadsarbetet vid Carlskrona. (U. A.) Berörde Betänkande, •— deruti Utskottet, pä anförde skäl, afstyrkt motionen, i livad densamma afsåg anvisandet af tillökadt Stats-anslag å Åttonde Hufvud-Titeln, men deremot, med erkännande af ändamålets vigt, Kungsholms fästningsbyggnads fullbordande, yttrat den förmodan, att genom en ändamålsenlig reglering af utgifterne under 3:dje och fade Hufvudtitlarne, erforderlig tillgång å dessa Titlars anslagssummor skulle kunna beredas och fördenskull äfven sökt undanröja det hinder, som möjligen kunde anses möta för användandet till detta föremål af de besparingar, som å 3:dje Titeln kunna uppkomma, — har af Bonde-Ståndet blifvit bifallet, men deremot återremilleradt från Ridd. och Adeln, Presteoch Borgare-Stånden.
200- _ ang. ett närmare bestämmande af Hjelprotarnes afgifter till Stamrotarne samt jemkning af planpenningarne, III. 203. Skrif Register. 2$ Skrifvelse, Riksens Ständers tind. till Kongl Majit, om befrielse från Utskrifnings-penningars erläggande i Skäne och Halland, lil. 207. _ om eftergift af en balance uti Post Directören Lidiins Sterbhus, lil. 209. , äng. några för Undervisningsoch Läro-Ver ken i Riket flödiga anslag, lil. 211. _ angående upptagande och erkännande af nå gra Svenska Undersatares fordringar, lil. 248- — angående Glasoch Porcellains-förares samt Smides * handlares Handels - rättighet, lil. 253. angående de nya constitutionella förhållanden imellan Sverige och Norrige, lil. 279. _ _ v ang. förändring i 41 §. Regeringsformen, ■ X III. 281. ang. de på allmänna Indngnings-^taten upp förde extra löner och pensioner, lil. -624. äng Riksdagens förlängande, IV. 438- ang. Titulaturens afskafiande, IV. 57a. — ,— äng. tillstånd för Norrvikens Fögderis invå nare att aflemna deras Kronooch Åfradstionde i Strömstad, IV. 5^3. äng den vissa Hemman ålaggde Krono-bref bäring, IV. 55?. ang. försäljning af utmätt fast egendom i Landet, IV. 577. — ang. fördelningen af de Soldat-rotarne bevil jade vacancer, IV7. 558- ang. medel till befordrande af större Sundhet i Städerna, IV. f59- — _ ang. ändring i författningarna, rörande Hem mans klyfning, IV. 561. äng.
Jag anhåller likväl att få fästa hans och Ståndets upmärksamhet på den olika ställning, hvari de personer äro, som anse att embelsmännen böra intagas, mot dem som anse att så icke bör ske, ilhy att den, som anser alt embelsmännen böra intagas, han kan rösta för Const.Utsk:s förslag, oaktadt embelsmännen icke der finnas, i den förhoppning att han möjligen i framtiden, då tänkesättet stadgat sig, kan få in dem, hvaremot det svårligen kan låta sig tänkas alt den, som icke vill hafva embelsmännen såsom sådane intagna i representationen, skulle kunna rösta för Const.Ulskis förslag, om erobetsmanna-egenskapen blir en grund för rättigheten alt inkomma i representationen. Jag tror således att Consl.Utsk. i delta fall så väl som i de öfriga gjort rätt, då Utsk. inskränkt sig till att föreslå endast sådant hvarom tänkesättet vore ense, och alt tänkesättet icke är ense derom att embetsmännen borde inkomma i representationen ensamt på den grund att de äro embetsman, det har Gr. Hamilton redan ådagalagt, men det hvarom allmänna tänkesättet är ense, att nemi. embetsmannaegenskapen icke bör vara ett hinder för dem, som eljest till representation är berättigad att deraf få begagna sig, det har Gr. Hamilton äfven visat och det har Utsk. föreslagit. Gr. Björnstjerna: Så vidt jag kunnat fatta Hr. Gyllenskjölds förslag, är deri icke uttryckt, i hvilket Stånd dessa embetsman skola intagas. Ar detta förhållandet, finnér jag billigt, att R. o. Ad. godkänner förslaget, dock måste jag uttryckligen reservera mig mot dessa embetsmäns uptagande bland R. o. Ad. Hr Carlheim Gyllenskjöld: Jag ber om ursäkt alt jag åter uplräder i denna fråga. Mängden af de serskilda förslagen synes hafva föranledt missförstånd, som jag är angelägen alt afhjelpa.
Följer bönedagstexterna för 1812. Stockholms slott den 13 november 1811. Johan August Sandels hälsar. Stockholm den 22 november 1811. Då man upptäckt, att skrätt rågmjöl är nyttigare för sjuka än det sammalda som nu används på sjukhusen, har beslutats att på alla Kronans sjukhus en ändring skall ske. De svagsjuka skall få halva vikten av sin brödportion av skrätt mjöl och konvalesenterna hälften av varje mjölsort. Till besparande av kostnaden skall Kronans bagerier förbaka brödet och att vid mjölets skrädning de avskilda ämnena noga tillvaratas för Kronas räkning. Stockholm den 22 november 1811. JOH. AUG. SANDELS. Kungörelse om tillökning i dagspenningen för de hantlangningsdagsverken, som manskap vid indelte regementena bör avlämna vid uppbyggandet av karaktärshus å militieboställen. Stockholm den 23 november 1811. Dagspenningen för hantlangare skall höjas från 3 skilling till 6 från och med nästa år. Stockholm den 23 november 1811. JOH. AUG. SANDELS Kungörelse angående posthemmans rotefrihet eller ersättning för rotering, i jämförelse med postföringsskyldigheten. Stockholm 27 november Då det ibland blivit förordnat annat än vad som egentligen gäller för postbönders friheter och förmåner, har kungjorts att de roterade posthemman eller de som inte kan flyttas till oroterade hemman, skall ersättas med pengar. Kronan vill dra in vissa posthemman för att vinna någon besparing som ges till ersättning för de posthemman som inte kan flyttas från roteringsbesväret. Någon annan förmån ger beslutet inte anledning till. Skyldigheten för posthemman är att föra post 8 mil i veckan. I Uppland bör posthemman med 8 mils postföring i veckan vara helt rotebefriade. Beskrivs hur penningersättningen skall beräknas och kungörelsen tolkas i olika delar av landet. I sammanhang härmed har hemställan gjorts om en allmän mätning av postvägarna i riket. Påstår postförare att vägen är längre, får han på egen bekostnad göra mätning. Om kronan betalar för längre väg än skäligt skall anmälan om mätning göras hos landshövdingen. Stockholm den 27 november 1811. ENGESTRÖM, S af UGGLAS.
Så beskaffad framställning och förslag skall 32 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JVi 110. af Socken-nämnden tillika med dess utlåtande, meddelas vederbörande menighet, som skall deröfver, för sin del, öfverlägga och besluta, hvarefter Protokollet granskas af Socken-nämnden, som vidare handlägger ärendet, efter hvad menigheternes beslut föranleda. d) Vägrar menighet att ingå på de vilkor, som Härads-nämnd föreslagit, då skola skälen dertill uppgifvas. Finner Länseller Härads-nämnden dessa skäl vara af beskaffenhet att kunna undanrödjas, genom förändring i planen för företaget eller annorledes, eller anse dessa Nämnder sig böra än ytterligare påyrka företaget, då skall förnyad framställning göras och skälen dertill utredas, samt menigheternes ytterligare beslut infordras, allt med iakttagande af den i b mom. fÖreskrifna ordning. e) Kr företaget af den omfattning och beskaffenhet, att allmänt understöd, vare sig för den förberedande undersökningen eller verkställigheten, kan sättas i fråga, eller erfordras särskild nådig tillåtelse dertill, då gore Härads-nämnden derom anmälan i Läns-nämnd, som vid ärendets vidare behandling tager befattning. 10 §• Härads-nämnd bör sorgfälligt verka för befordrandet af nykterhet; bör med uppmärksamhet följa försäljningen af spirituösa drycker och i afseende derpå, hos vederbörande göra de anmälanden, hvartill omständigheterna kunna föranleda. H §■ Om de förhållanden, som tillfälligt eller för inskränktare tid verka till förändring i utsigterna för allmän bergning, såsom: årsvextens beskaffenhet, konjunkturen för hvarjehanda produkters afsättning, samt häraf beroende näringstillfälle för arbetare af hvarje yrke, skall Läns-nämnden sorgfälligt göra sig underrättad; och om förlägenhet synes vara att befara, skall Nämnden tidigt vara betänkt, att om utvägar för dess afhjelpande göra framställning och förslag efter omständigheternas föranledande. 12 §•