Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Svårigheten af deras bevakning, i anseende till flere locala omständigheter: en otillräcklig och illa löSiad Skogs-betjerting för deras vård och förbättring: de i sakens natur liggande hinder för Ämbetsförvaltningen , att med framgång kunna i sådane ämnen tillräckligt verka, men framför allt det vanliga begäret att tillegna sig hvad man anser ingen ega, äro de egentligaste orsaterne till den sköfling och förstöring, hvarföre desse Skogar i allmänhet varit blottställde, och som, med nuvarande förhållanden förgäfves skall söka förekomtnas. En förändrad hushållning med dessa Skogar är således behöflig, Och påkallad t Bihang tili Riht St, Prot. i [Sta Sami, iSiJ. rtQ 4jo Proposition om Ii rono-Skogome i Riket. och någon lämpligare anstalt synes dervid icke kunna komma ifråga, än att, såsom Riksens Ständer jemväl beslutit, med undantag af de Skogar, som för_ Statens räkning behöfde bibehållas , och till hvars vård och förbättring särskilde kraftige anstalter borde vidtagas, de öfriga efter hand och, der det låter sig göra, skiljas från Kronans disposition och öfverlemnas åt den enskilda egande - rätten; Men grunderna härföre äro svåra att bestämma, emedan enskilde rättigheter måste noga vårdas och mycket beror af localen, som fordrar särskildte stadganden nästan för hvarje fall. De af Riksens Ständer för verkställigheten deraf meddelde föreskrifter, har Kongl. Majit för sin del funnit, bade otillräckliga och jemväl i vissa fall, mindre lämpeliga. Riksens Ständer hafva bland annat icke närmare bestämt, hvilka Skogar egenteligen skulle vara föremål för Riksens Ständers beslut, och det samma synes icke kunna angå andra, än de så kallade Krono-Parkerne; hvartill Kronans egandeoch dispositions-rätt i allmänhet är ostridig; hvadan de så kallade Randsoch Härads-Allmänningarne skulle under enahanda förvaltning, som hittills förblifva, och det med ifrågavarande ansalt åsyftade ändamål således blott till en del kunna vinnas.
För all gemenskap med nödigt befäl till uppsigt samt för hästar m. m. består Kronan rum. §. l4- Ständig inqvartering för dem, sorn enligt 1 §. äro dertill berättigade, skall i de släder, der, med afseende å Rikets säkerhet och försvar, Kongl. Majit nödigt pröfvar alt trupper till fortfarande tjenstgöring förlägga, utgöras på sätt nedanföre förordnas. §. i5. All gemenskap skall bo i Kronans hus, hvilka antingen redan äro eller framdeles blifva till Caserner inredde, der ock så stor del af Öfveroch Under-befäl, som anses nödig till vidmagthållande af ordning inom den casernerado truppen, bör inrymmas. Så skall ock för truppen tillhörand» hästar Kronan beslå nödige stall och andra till magasin och förvaringsrum för fourrage m. m. erforderlige hus; nemi. för Cavallerie och Arlillerie in natura, men för Infanterie i contant, efter taxan Litt. A. Den återstående delen af befälet äfvensom garnisonens öfrige stater erhålla inqvartering i contant, enligt bilagde taxa Litt. B. 5. 16. Så väl gemenskapen, som det i casern boende befäl Om sängkläder för skola erhålla, i stället för sängkläder in natura, contant ^'rnerade *ruPårligen efter taxan Litt. C., hvartill kostnaden kommer att utgöras af den staden allena, i hvilken truppen är förlagd. §• Ali annan contant inqvartering skall i stat uppföras och på Rikets samtlige städers och köpingars dertill, enligt Författningarne, förpligtade invånare fördelas och åtgå efter de grunder, som serskildt fastställde blifva. §. 18. Ej må något utöfver hvad i nästföregående tvänne Gräns för ingvar» §§. är bestämdt, under hvad förevändning som helst, tenn8en’ hvarken för caserner eller stall af staden reqvireras. Alla Rikets »tilder bidraga till inkvartering. »4 Statssamt Allm. Eesv.- och Oecon.-Utsk.
Utskotten anse en allmännare kännedom af Rikes Lagar och Statistiska förhållanden vara af väsendtlig nytta och utgöra ett värdigt föremål för ett bildadt Samhälles bemödanden; Likväl och då Utskotten härvid erinrat sig att ej mindre en ny Civiloch Criminal-Lag är under utarbetande samt att Rikets eoconomiske författningar blifvit samlade för att, i ett sammanhang framstälde, undergå nödig granskning och förbättring, än äfven att ett nytt förslag blifvit afgifvit till de administrativa Verkens förändrade organisation samt den egentliga Lagskipningens afskiljande frun de administrativa ärenderna; så finna Utskotten , med afseende på de förändringar, som i förenämnde hänseenden kunna komma att ega rum, och då utgifvandet af en så vidt omfattande Handbok , som i Memorialet åsyftas, skulle, vid ett sådant förhållande, medföra en föga varagtig nytta och möjligen äfven i en framtid blifva mera förvillande än gagnelig, tidepuncten för dess utarbetande ännu icke vara inne; och beträffande serskildt Rikets Grundlagar, så erkänna Utskotten visserligen nyttan af en allmännare kännedom deraf; men då äfven desse vid hvarje Riksdag äro förändring underkastade och de desutom finnas att tillgå vid hvarje Kyrka samt hos hvarje Domare i Riket, hvarigenom tillfälle att deraf taga nödig kännedom ej fattas dem, som sådant åstunda ; anse Utskotten sig icke eller kunna tillstyrka utgifvandet af desse Lagar på allmän bekosl - 374 Stäts-Utskottets liad, enär Stats-Verket derigenom skulle få vidkännas betydliga kostnader utan alt någon ersättning vöre derföre att förvänta. Statsoch Ekonomi-Utskotten, som, till livad Riksdagsmannen Lars Andersson föreslagit, icke kunnat tillstyrka bifall, öfverlemna dock ärendet till Riksens Höglofl. Ständers eget bepröfvande. Stockholm den a3 Julii i8a3. Ankom d. 5 Aug. 1823. Riksens Höglofl. Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Utlåtande öfver Herr J.
Då stor vigt läge derpå, alt en ensidig utveckling af själsförmögenheterna hos den uppvexande ungdomen förekommes, och att åtgärder blefve vidtagna till befrämjande af denna ungdoms fysiska utbildning till ett kraftigt, starkt och härdadt slägte, samt enär tillika otvifvelaktig! vore, att genom införandet af militära öfningar och vapenkonst ibland de ämnen, hvaruti undervisning vid skolorna meddelades, en allmän medborgerlig krigsbildning, säkrare än genom något annat medel, blefve hos nationen grundlagd och såmedelst åt fäderneslandet beredt ett i farans stund allestädes tillgängligt försvar och värn för dess sjelfständighet, på samma gång som dessa öfningar i betydande mån borde bidraga både att vänja det uppvexande slågtet till en oafvänd uppmärksamhet på gifna föreskrifter, till ordning och lifaktighet, samt att redan tidigt väcka detsamma lili en klarare, på bela lefnadsrigtningen inverkande besinning deraf, att de kunskaper och krafter, som läroverket hade till föremål att bibringa och utveckla, borde i en framtid till gagn för fäderneslandet användas, hade Kongl. Maj:t pröfvat skäligt i nåder förordna, i afseende på elementarläroverket\ bland annat, att gymnastikundervisningen derstädes borde hufvudsakligen omfatta a) vid de lägre läroverken samt deremot svarande klasser af de högre: pedagogisk gymnastik med och utan redskap, samt för de äldre lärlingarne enklare infanterirörelser, gevärsexercis och bajonettfäktning, hvartill dock endast trägevär borde användas, och bj vid de högre läroverkens öfversta klasser: pedagogisk gymnastik med och utan redskap, infanterirörelser, exercis och bajonettfäktning med vanliga gevär, värj töring, sabelföring och målskjutning, den sistnämnda dock endast för dem, som med målsmans begifvande undervisning i detta ämne åstundade; samt alt den för gymnastikundervisningen behöfliga materiel skulle i behörigt skick hållas och kostnaden derför bestridas af de i § 134 mom. 1 af stadgan för rikets elementarläroverk omnämnda medel.
Desintom får Banque» wid ett större Actie antal, desto större säkerhet och Bolaget mera sörmäga alt bestå de kosina» der, som troligen utöswer det upgjorde förslaget kunna ätgä. z:o Akt 25 är är den komaste tid, som bör bestämmas för länets äterbetalanve, och det utan afseende - Den i December de om mindre än 15 är ätga till Canal»Wer?ers fullbordande. Det tyckes icke wara rädligt an föreskrifwa en termin af 6 är sedan Canalen blifwit övnad, hälst Bolaget med afeende endast a egen utkomst, da till det Allmännas skada troligen skulle nödgas traincra arbetet hela 15 arén eller kanske längre, för ak! uti 21 är fä begagna Vanqucns penningar. Upmuntrande är destukom ingalunda det motsatte wilkoret, att Bolaget, derest det, med afseende ä Fäderneslandets bästa, skulle forcera arbetet och fullborda C m ilen pä 4 är, derföre skulle »vidkännas minskning i sörmäncrne, och r c är mindre än i förra fallet, eller tillsammans endast 12 är, fä begagna Banco länet. För öfrigt instämmer jag med Herr Rector 8ilvskstvlps, rörande den äsysrade inskränkning uri der blifwande Canal-.Bolagets Discont rättighet. ldlicl as d/i alm. Uti osman anförde yttrande instämde Herr General-Lieutenanten m. m. Grefwe Laimer, Herr Advocat-Fiscalen kalkman, och Herr Handelsman klaate. Till Protocollet den 29 Nowember 1809. För att med sä mycket mera säkerhet kunna tillstyrka Banquens förskott till Canal-Werket, sä färjag wördsamt söreslä, att i samma mohn Banquen lämnar förskott till Canal-Werket, asdrager Banquen en lika stor summa af det Maximum, som till Riks»Dis« ronk Den r December. tont WerkctS biträde bl^wit bestämdt och hwarigenoni således ej någon ökad Sedelstock upkommer genom dct biträde Banquen lämnar titt CanalWerkcts inrättande.
Då, i följd af löneanslagens delning i fast lön och taffelpenningar eller tjenstgöringspenningar, det för några tjenstegrader skulle inträffa, att den å gamla staten anslagna lön, med derunder beräknad spanmålsförhöjnrng, något öfverstege den delen af löneinkomsten, som nya staten upptager såsom fast lön, och detta förhållande komme att i samma mån verka till minskning i 11 blifvande pensionsbelopp å indragnings-staten, torde det, för att undanrödja det häraf möjligen uppkommande lunder mot nuvarande tjenstemäns användande i de ombildade embetsverken, böra stadgas, att embetsoch tjenstemän , som ingå ä de nya stalerne med fasta löner, understigande de af dem i dessa embetsverks stater förut innehafda, icke dessmindre skola vara bibehållna vid rättigheten till enahanda pensionsbelopp, som åtföljt de frånträdda lönerna, i händelse de framdeles från samma tjenster med pension å indragnings-staten författningsenligt varda förafskedade - Skulle Eders Kongl. Maj:t täckas i nåder gilla, hvad jag sålunda i underdånighet yttrat och föreslagit, hemställer jag underdånigst, att Eders Kongl. Maj: t uti Dess till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåtande proposition om stats-verkets tillstånd och behof, täckes tillkännagifva
D.-o * 1,457,539: 27, 7. i838 D:o 939,104: 47» I0* DA Commissariatets serskildt afgifna Berättelse, med tillhörande Bilagor, fullständigt upptager och utreder de serskilde zifferförhållanden och förändringar, som ledt lill dessa nu uppgifna resultat, hafva Fullmägtige trott någon framställning derom här icke erforderlig, utan endast ansett sig, Stats-Utsliollels Memorial, JY.-o 38. 3 till upplysning om den stora olikhet, som uti förevarande afseende företer sig, vid jemförandct af Contorets ställning, sådan den hefanns vid slutet af år i S33 och sådan den visade sig vid i834 års slut, höra erinra, alt anledningen till denna skiljaktighet hufvudsakligen igenfinnes deruti, att ifrån Contoreis tillgångar försvunno sistnämnde år tillsammans Riksdaler 2,445»334, genom den då uti årets räkenskaper, till följd af Rikets Ständers heslut, verkställde afskrifning utaf alla Riksgäldsverkets år 1833 utbalanccrade fordringar hos Götha-Canal-Bolag, hvarigenom således Riksgälds-Contorels halancerade tillgångar piili dess skulds liqviderande, vid 1834 ^rs utgång minskats med ett belopp, motsvarande summan af de afskrifne fordringarne.
„ 1,072,270 — „ „ , 3,47© — 3o3xx d:o d:o Augment „ 1,045,169 24 » » » 3,116 — 724^ d:o Militiae Boställen .. „ 243,365 — „ „ „ 3,375 24 174 d:o Civile d:o .. „ 65,777 24 „ „ „ 3,869 — 5944 d:o Eeclesiastique d:o .. „ 211,839 3a „ „ „ 3,4a 1 — iX d:o Acad. Hemman Kr. „ 3,220 — „ „ „ 2,147 — 2"* d:o Hospitals d:o d:o „ 8,000 — „ „ „ 4,000 — £ d:o Krigsmanshus d:o Sk. „ i,too — „ „ „ 2,200 — 3a#x£ d:o Recognitions-skogsH:n „ 79*090 — » » » 2,471 — samt de serskilde Lägenheterne tillsammans till 600,992 — „ „ „ Summa, Jord-Egendoms värde R:dr B:o. 11,352,747 16 Återstående Taxeringsvärdet 3,342,5o4 R:dr 16 sk. Banco, belöper sig således på Qvarnar, Sågar, Bruk, Masugnar, Stampar, samt öfrige Verk och Inrättningar på Landet. Sjelfägande Jordbrukare förhålla sig lill Arrendatorer och Brukare, i Öster-Neriket, såsom 3 till 1, men i den återstående delen af Länet, såsom 6 till x. Postföringen utgöres, enligt hvad Eders Kongl. vande i sista Berättelsen haft
Jag är äfven öfvertygad, att, då de andra Stånden blifvit upplyste derom, att fulla tillgångar finnas till alla de beviljade anslagen, och att särskilda utvägar till fyllande af behofven för Canaler och Strömrensningar äfven förefinnas, de, långt ifrån att klandra vår rätt att fatta de beslut vi tagit, skola instämma ined oss deri, om de dertill i ett sammanhang inbjudas. Jag kan således icke medgifva, att Herr Crusenstolpes förslag till inbjudning särskildt antages och afgår; men om Herr Hjerta afstår från sitt bestridande af Herr Crusenstolpes motion, har jag ej emot, att vi ju förr desto häldre få votera öfver Herr Crusenstolpes motion, då mitt förslag torde få tjena till grund för Contrapropositionen. Herr Crusenstolpe: Af Friherre Cederström?, bemödande, att sammanblanda frågorna, synes det, sorn ville Friherren ej inse, att, fastän Ridderskapet och Adeln icke rimligen kan begära, att de andra Stånden skola instämma uti ett dussin frågor, de dock kunna göra det i en serskild; och jag hemställer, om det icke är bättre att ej risquera allt, utan häldre nöja sig med att vinna något. Den i3 October. Herr Ribbing, Arwid: Friherre Cederström synes allt för lange hafva upptagit Ridderskapets och Adelns tid för att icke erhålla svar på sin framställning. Orsaken hvarföre jag hittills dröjt att yttra mig, har varit att jag hoppats, att Friherrens förslag af sig sjelft skulle upphöra att vara ett öfverläggningsämne, men då Friherren synes hota oss med att ännu /j å 5 gånger blifva undfägnade med afhörande af dess grundsatser, får jag fråga, hvartill hela hans förslag tjenar, om icke till att hega den oformlighet att inbjuda de andra Stånden att deltaga i beslut, hvarom vi ännu till en del discutera, och att, likasom på Friherrens förslag skedde vid 2:dra HufvudTiteln, tillvägabringa ett alldeles oformligt beslut. Månne det är Friherrens mening, att få de andra Stånden att förfara på enahanda sätt, eller hvartill tjenar hela förslaget?
Då ett afbrott i nämnde byggnad, hvilken i mer än ett halft århundrade varit af behofvet påkallad, och af Kongl. Majit, under Dess egen särskilda Styrelse af Upsala Läroverk, beslu - Om Bibliotheksbygghadcn i Upsala. j tad , skulle medföra oberäkneliga förluster, och då förlägenheten, i afseende på utrymme för Fäderneslandets dyrbaraste Bokförråd , som nu mäste i enskildas hus förvaras , genom försvårad tillgänglighet och ökad våda vid värden deraf, årligen tilltager, har Consistorium anlitat Hans Kongl. Höghet, om Dess Nådiga åtgärd till beredande af de för behofvet saknade tillgångar. Af sådan anledning har Hans Kongl. Höghet, under förutsättning, att Upsala Akademi, genom en blott varsam anticipation på sina årliga inkomster, skill kunna sättas i stånd att sin Bibliotheksbyggnad fullborda , samt derjemte under påräknad valvilja af Rikets Ständer , i underdånighet anhållit, om Kongl. Maj:ts Nådiga framställning , om beviljande af ett räntefritt Lån af 50,000 R:dr, med förbindelse till år1 ig afbetalning af A procent och mot pantförskrifning uti sä mycket af Akademiens fasta egendom, som svarar mot lånesumman , samt * med förbehållen rättighet, att lånet efter behag få lyfta. Kongl. Majit, som redan för sin de! erkänt vigten och nödvändigheten af ifrågavarande byggnad, då Kongl. Majit af egna medel, till inredningen deraf, anslagit 30,000 R:dr , gör Sig förvissad , att äfven Riksens Ständer med beredvillighet omfatta detta tillfälle , att , i likhet med Nationens högljudda önskan, understöda och befrämja vetenskaper och konster, och således bidraga till allt hvad dermed eger gemenskap. Med denna öfvertygelse om Ri kets Ständers benägenhet, att åt opinion och ef. \ l 6 Om upphörandet af Kon. a 'ne röster terverld lemna ett vedermäle , som är tjenligt att vittna om Nationens tänkesätt i dettr afseende, föreslår Kongl.
Statsmakterna böra akta sig för hvarandra för att blifva riktigt förstådd. Hr Tornerhjelm har också framdragit några skäl, men tillika sagt, att jag är så okunnig i Statsekonomi och landtbruk, så att det icke är värdt att spilla många ord på att besvara mina framställningar, och som jag till alla delar erkänner detta Hr Tornerhjelms i sak mycket sägande skäl, och enkom Hr Tornerhjelms stora Statsekonomiska skicklighet, så får jag böja mig för detta argument, men fortsätter att begära propos. på bifall till Utsk:s Betänk. Gr. Lewenhaupt: Jag har endast anhållit om ordet för alt yttra mig om de olika upgifter, Hr Tornerhjelm och jag erhållit från Halland. Det mäste naturligtvis vara vigtigt för mig att känna sädespriserna inom detta län. Jag har derföre infordrat dem och under d. 12 Mars erhöll jag den underrättelsen, att spanmålspriserna voro 26 å 27 R:dr för råg, 17 för korn, 11 för hafra och 5 R:dr för potatis, allt rgds. Här menas naturligtvis god och vigtig säd, och jag skall med serdeles nöje visa Hr Tornerhjelm brefvet, om Hr Rvttmästaren behagar besöka mig. Jag är för öfrigt af samma öfvertygelse sorn de Hrr, hvilkat yttrat sig vilja tryggt förlita sig på, att om K. M. finnér import-tullens nedsättning på spanmål nödig, K. M. med Sin vanliga 320 Den 18 Mars e. m. landsfaderliga omtanka vidtager en sådan åtgärd om den behöfves, men då motioner i detta hänseende blifvit väckta och petitioner ifrån Riksdagsmän blifvit till K. M. inlemnade, sä torde det vara för K. M. nyttigt att känna R. St:rs tanka i saken och af sådan anledn. skulle jag tro att Ekon.Utsk:s Retänk. icke varit opåkallad). Ropen på propos. förnyades. Hr Hjärne, Harald:
Ständers tydliga yttrande hade det redan på nästföregående Riksdag den 14 Mars 1818 blifvit afgjordt, alt afseende skulle tagas ”icke allenast” på milt år 1806 erlagda Accord för Compagnie vid von Engelbreehtenska Regementet i Pommern, ”utan ock på de förluster jag för öfrigt i tjensten fått vidkännas, , vållade af politiska händelser,” Samma Protocoller förmäla derjemte, att Preussiska Regeringen lofvat ”full” ersättning af alla Accorder åt de ConipagnieChefer, som qvarstannade i Preussisk tjenst, och att jag af Svenska Regeringen skulle på samma fot behandlas. Mot nämnda uttryck ”full” Accordsersättning kan i milt fall intet annat svara, än 7,000 R:dr Pounu. Cour:t (yller 14,000 P:dr Sv. B:co). Då jag nu verkligen erhöll 2,25o R:dr Pomm. Courrt (eller 4,5oo R:dr Sv. B:co), så är denna då en Den i5 December f. m. gång gjorda förlust af 4.7^0 R:dr Pomm. Cour:t (eller 9,5oo R:dr Sv. B:co) onekligen redan ett, bland de flera högt talande moti verna för Rikets Höglofl. Ständer, att nu de facto förunna mig den redan för 10 år sedan mig de jure tillerkända ersättning för mina ”öfriga” oskyldigt lidna förluster. Att detta ock redan vid förra Riksdagen varit Hans Kongl. Majrts allernådigsta mening, är intet tvifvel underkastadt, hälst jag i underdånighet hade uttryckligen anhållit, att af Statsverket blifva godtgjord för hvad jag af samtliga (enligt Protocollets ord) ”uppgifna anledningar” i Rikets tjenst förlorat, och Hans Maj:t verkligen den 20 Mars i8a3 täcktes till StatsUtskottet remittera denna min Ansökning, hvilken riktigt blifvit förstådd såsom alldeles icke blott beträffande Åccordsumman, utan ”alla” mina förluster, hvilka, summariskt uppställda, äro följande: R:d. Pom.
Alla dctaljförhållanden ronde riksskulden och alla bestämmelser ronde dess liqvid stannade inom och afgjordes af Hemliga Utsk., sorn äfven utfärdade reglemente och öfriga föreskrifter för Riksg.cont. Dettas förvaltning granskades väl af revisorer, utsedda af II. St., men utan något offentliggörande af denna granskning eller af verkets ställning. Först vid riksdagen år 1800 afgaf Hemliga Utsk. lill Ständerne en fullständig redogörelse öfver Riksg.contis hela ställning och rörelse från dess första inrättning, och beslöto att. dess reglemente skulle tryckas, och att allmänheten årligen skulle genom trycket erhålla omständliga underrättelser om verkets tillstånd, upptagande dess inkomster, utgifter, skulder och tillgångar och dessas förändringar, äfvensom att revisorerne skulle efter hvarje revision författa och af trycket utgifva en kort berättelse om verkets tillstånd och förvaltning och om dervid något varit att anmärka. Dä R. St. vid sistnämnda riksdag beslöto en realisation af riksgäldssedlarne, eftergaf Konungen statsverkets andel i bevillningen. Della oaktadt tillät den återvunna stadgan i Rikets penningeförhållanden, underhjelpt af en noggrann hushållning, att under de påföljande fredsåren afbetala den återstående skulden eller statsbrist, hvarmed statsverket var belasladt. Men de sedermera inträffande krigen, och särdeles de med Ryssland och Dannmark,. 390 Den 14 December e. m. förändrade förhållandena, och då Konungen var obenägen sammankalla R. St., begagnade han den honom i 1772 års Reg.F. förbehållna rätt att utskrifva krigsgärder, en år 1808, beräknad till ungefär likhet med allmänna bevillningen, och en år 1800, beräknad till dennas femdubbla belopp. Då efter revolutionen d. 13 Mars R. St. sammanträdde och Const.Utsk. fick sig uppdraget att utarbeta en ny Reg.F., begagnade det den rika erfarenhet, de sislförflutna 100 åren gifvit.
Räntan utredes med säkerhet huru mycket ar Kronan behållet, genom Förteckningen B) huru den utgått och genom Utredningen CJ huru persedlarne förvandlas till penningar efter Markegång, samt genom Calcnlen IJJ huru mycket af Krono-Tionden år Eders Kongl. Majit och Kronan behållet och beloppet deraf, efter Maikegång, att uti Special-Råkningen genast intagas; och då dessa Bilagor jemte nyssnämnde Utredning öfver föregående årets rester leda till mycken redighet och åro nödvåndige för ordinarie Räntans och Krono-Tiondens behöriga redovisande efter dell föreslagne nya methoden, kan emot desse angelägne handlingar icke vara något att erinra. s) Vidkommande dernäst Balanceeller så kallade Restantie-Råkningen, som upptager och redovisar hvad uti Special-Råkningen till rest fores, från den 30 April till årets slut och hvilket ovågerligen bör med de enligt förhållandet den 30 April upprättade och SpecialRåkningen bifogade Restlångder styrkas, vid äfventyr, att resterne i annat fall böra anses såSo^a Redogörarens proprie balance, att genast utsökas och gåldas; så har vål Första RevisionsContoiret härstädes förment, att då första Uppbörds-Ståinman för kommande året börjas oxn hösten, det vöre så mycket angelägnare, att sådan Restantie-Råkning upprättades och afgåfve* 5? Riksens Ständers ves till September månads slut, som derigenom Rédogoraren skulle betagas ett. annars erbjudande tillfälle, att med påföljande årets Uppbörd clarera löpande årets rester; hvarjemte RevMonsContoiret hållit före, att, i sådant fall, för tiden ifrån sista September till årets slut afven borde afgifvas en såkallad Restantie-Liqvid ofver hvad derunder af resterne influtit och blifvit levereradt; men då det ovilkorligen, enligt Uppbörds - Forfattningarne tillkommer Eders Kongl.