Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande den af motionärerne påyrkade rättighet för Mosaiske trosbekännare att fö bosätta sig hvar som helst inom riket, så vill jag icke med min röst bidraga till underdånig framställning derom, enär deras bosättning på landsbyggden och i mindre städer, enligt de vid Utskotts-sammanträdet meddelade upplysningar, på flera orter, t. ex. Rhenländerna, haft ganska menliga följder; hvaremot jag, på de i Utskottets betänkande upptagne motiver, anser mig kunna tillstyrka, det rikets Ständer hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla, att i Sverige födde eller naturaliserade Mosaiske trosbekännare måtte erhålla rättighet att, utan föregången serskild underdånig ansökning, bosätta sig i de Rikets städer, som hafva minst 3,000 innevånare.” 3:o af Herr af Klint, E. M. ”Ehuru jag, under för handen varande förhållanden, ansett mig förhindrad att med min röst bidraga till en så stor utsträckning af Mosaiske troshekännares rättigheter, som den, hvilken motionärerne föreslagit, hade jag likväl önskat, att något vid denna Riksdag hade kunnat göras för utvidgande af de i Sverige infödde Mosaiske troshekännares rättigheter och tror jag, alt sådant kunde lämpligast ske, om dem medgåfves att, utan föregången ansökan, få bosätta sig icke allenast i de fyra städer, der det hittills varit deni tillåtet alt vistas,utan äfven i flere bland Rikets större städer, isynnerhet bland Stapelstäder. Då emellertid ordalagen i Utskottets hemställan äro sådana, att denna rättighet till bosättning synes blifva beroende ieke blott af Kongl. Maj:ts nådiga vilja, utan äfven af Borgerskapets medgifvande, så har jag icke kunnat i ett så lydande beslut instämma.” Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utslotlets Betänkande, N:o 53. 13 Häruti förenade sig Herr Montgommery-Cederhjelm, N. £., Herr Biskop C. E. Fahlcrantz, Herr Doktor yl hr.
Men talrika portföljer oc h manuskriptsamlingar vittn a en, so m haf t lycka n at t stift a personli g beom de n sällsynt a produktivite t Z. Topelius lagt kantskap me d Z. Topelius, skal l e j lät t för - i dagen, en arbetsförmåga, so m ej ens i n i ålderns gäta d e högtidsstunde r samvaro n me d hono m höst sve k honom. O m dess a yttrad e skalde n skänkte. Ja g ha r blan d mång a andr a vari t deldock hel t anspråkslöst: » Ide l gaml a papper, aktig a f denn a lycka, sammanträffa t me d de n hvilka förg å s å lätt. » store bortgångn e båd e i han s idyllisk t vacker t Äfven hä r är o väggarn a behängd a me d taflor, belägna he m oc h äfve n i Finland s hufvudstad, bland hvilk a de n öfve r sänge n placerade, som och ja g tage r mi g härme d frihete n fö r Idun s föreställer Jair i dotter, va r han s älsklingstafla. ärade iäsarinne - oc h läsarekret s lämn a någr a Vi nämn a sis t i dett a ru m — märk, det bäst a rön frå n min a besö k hemma hos skalden. kommer hä r till sis t — det skrifbord, vid hvilket Björkudden — ja, s å hete r stället, de t vet a ju så mång a vackr a tanka r nedskrifvit s a f de n ädl e alla a f gammalt, oc h det ligge r vid pass et t sten - med silfverhåren. kast frå n Östersundor n gård, p å en udd e i Sibb o Så hafv a v i änn u at t ord a någo t om matsale n socken a f Nyland, 2 2 kilometer från Helsingfors.
Sftajtt, font reban en längre tib meb beft;mnter er* farit olägenOeterne af be inom Slrméett admänt gängfe accorben, ocO, meb uppoffring af ©ej? eitflilta mebel, wib flera tiOfädett bibragit tid befammaé afOjelpanbe, 0»u* anfett ben accorbé*regle* ring, å Owarö nöbwänbigOet ^fongl. fO?ajt:t wib fiffa SXifébag fäffabe SXifctö ©tänberé uppmärffamOet, nu wara af beOofwet demontera påfadab, forn accorbenS fortfaranbe ojemnOet od; om* wepling findé näffan Odt ocO Oådet rubba ben nteb löne*regleritt* gen inom Strméen åfpftabe lifOet i löne*förOådanben. ^ongf. S0?aj:t Oar förbenflud, i fammanOang nteb bettna reglering, äf* wentebeé låtit reglera accorben för ada be beffädnittgar, OwilfaS ittneOafware fttnnitö wara tid erfättning för tttgifna accorb ber ätti* gabe. Jfpärwib fyw ^ottgl. ?0?aj:t utgått från ben, jemwät af Stifeté ©tänber, genom anwifanbet af färjlilbta mebel tid aceorbl* erfättnittgar, fåfom billig ocO rättwik erfänba grunbfaté, att ada i tjettfl waranbe Officerare fiola, utan afbrag, erfättaS för Owab be, fåfom accorb, bewiödgen utgifwit, ocO Owilfett grtwbfaté Otilé&figésSerÄttelfe, 1834), ^ 49 Slccofbé Regleringen I dongl.
Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering ett, jemlikt Kongl. Majits förut meddelade Nådiga beslut, författadt förslag till Kongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stals-Utskott, angående försäljning till skatte af de till ekeplantering anslagne Bispmotala Kungsgård och tvänne under Wisingsborgs Kungsgård lydande hemman, samt inköp för ekeplantering af jord å Wisingsö. Uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl, Majrt berörde förslag, sådant det finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla, och befallde att Dess Nådiga Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständers Stals-Utskott öfverlemnas. Ex Protocollo Knut von Troil. Ankom i afskrift till E.xp. Utsk. d. 17 Febr. kl. 10 f. ni. N:o 17. KONGL. MAJ.TS Nådiga Skrifvelse till Pakets Ständers Stats-Utskott, angående uppförandet å Allmänna lndragnings-Staten af förre Conimendanten i Warberg , Öfver ste-Lieutenanten Friherre J. K. Bennets Commendants-arfvode ; Gifven Stockholms Slott den 2J Januarii i834- Sedan Kongl. Majit i Nåder anbefallt demolition af Warbergs Fästning och låtit lill andra ställen förflytta den derstädes förlagda garn izon samt dervarande förråd, har det för Commendanlen å nämnde Fästning Meif som Kongl. Maj:t ansett Commendanten i Warberg, Öfverste-Lieutenanten Friherre J. K. Bennet vara berättigad att bibehålla berörde Cömmendants-arfvode äfvensom den elter
Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 47[> me(l hemställan om en gratification lill Cancellisten C. O: Vougt; N:o 472> * anledning af Fullmägtiges i Riksgälds-ContoreE Skrifvelse, med hemställan, att hvad som vid innevarande Riksdag blifvit stadgadt, i afseende på Bankens Tjenstemän, hvilka, när de befordras, innehafva tjenster utom Banco-Vei ket, mätte gälla och tillämpas för Riksgälds-Contoiets Tjenstemän; och N:o 473, i anledning af en utaf Riddarlius-Secreteraren gjord, till Utskottet remitterad, anmälan, angående vården emellan Riksdagarne af Utskottens handlingar och inventarihpersedlar, tillika med ett, i anledning; deraf, afgifvet yttrande af Grefve; Morn» C. F. D'en ij Maji i835V Från II ö gl o fI,. St Dt Biföll Ridderskapet och Adeln Lagj-TJts kottets den i6: dennes: pä bordet lagde Betänkande, N;o i85, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Lag för inrikes vexlar. SI D. Remitterades till Lag;-UtskottetGrefve Frölichsr Dav dr motion, om upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den n Augusti 1816, om förhållandet med vexlar i Svenskt mynt, sorn å utrikes ort äro dra g ne; nu. m»„ samt! af Kong, Kungörelsen, den j Maji 1817 ii samma; ämne.. iTrot• ZJtdr, deri 18 Maji lS35. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. 107 S, D. Föredrogos ånyo Lag Utskottets Belänkanden: K:o i85, i anledning af Kongl.
Det bör alltid vara betydligt lättare att skrifva några och tjugu karakt&amp;ristiker öfver grupper af personer, där man kan efter behag välja ut dem, om hvilk« något är att säga, än att författa öfver 200 personportråtter och inte bli enformig, fast kanske Lars Olsson och Ola Larsson äro hvarandra likare än två lingon i skogen. Att Scipio själf skulle haft goda förutsättningar att med sådan, mera praktisk uppställning bryta udden af det mesta i den formeUa kritiken, därom vittna de con amore utförda, detaljerade porträtten af de bägge dråplige ombud för det svenska folket som heta Rydin och Liss Olof Larsson, hvilka båda skildringar höra till det värdefullaste och njutningsrikaste i boken. Hvad nu den mycket omskrifna partiskheten beträffar, så föreställer sig anm. att D. K: s intelligenta läsekrets betraktar som en from osanning det vackra talet, som talmännen hålla hvarje år vid riksdagens afslutning, det där bekanta att » her-rarne alla, om än på skilda vägar, dock främst sökt fosterlandets välfärd ». Historien fäller ledsamt nog icke alltid sådana omdömen om förgångna tiders partier och personligheter, ochnog vore det en smala underligt och föga stimmande med hvad vi djes iakttaga, om just hrr politiei af högre oeh lägre ordningar i konungariket Sverige och i konung Oskar II: s tide-hvarf skulle vara en sådan feno mal samling oegennyttiga Ijus-alfer, att inga svarta lår funnes med i hjorden. Sanningen är nog fastmer den, att svartingarne hvarken äro iå eller små. Men när så är förhållandet, hvarför af ea alldeles falsk konvenans låta binda sin tunga att tiga därmed! Scipio har icke låtit binda sig, och däri har han efter vår mening gjort fullkomligt rätt; han har kallat det fräcka för fräckt och hr Rydia lar en Loyolas värdige lärjunge. Med fullaste fog kan han i sitt företal skiifva sina hårda domar på räkningen af den » år efter år stigande indignation han erfarit vid iakttagandet af vissa riksdagsmäns handlingssätt *.
Hur bör man förfara med en gummi-regnkappa, som efter blott en sommars begagnande blifvit så stel och hård, att den i nuvarande skick ej mer kan användas? Kan något åtgöras för att återställa den i ursprungligt skick^? Nancy. Frågas, om någon af Iduns läsarinnor kan gifva mig ett råd, huru jag skall få bort den röda färg, som slagit uti en hvit linnematta genom tvättning, emedan deu var kantad med röd diagonal, som icke höll färgen. Hilding. Hvad är bildning? Ett allvarligt och ej allt för ytligt svar skulle säkerligen blifva välkommet till många, men synnerligast till en Oförständig bondflicka. Om en beskrifning på en vacker penntorkare beder en ung flicka, som behöfver en sådan på sitt skrifbord. Eunigunda. 1) Hvad skall jag göra åt fjädergarnityret på min vårkappa för att åter få det krusigt och vackert? 2) Huru skall en nästan ny gendarmfärgad cachemirsklädning, som råkat ut för olyckan att fä öfver sig en half butelj punsch, åter blifva snygg? 3) Hvart bör ansökningen ställas om att få plats vid Tjänarinnehemmet för en 63-årig trotjänarinna, som i 28 år troget följt samma familj från välstånd till fattigdom, frågar ödmjukligen Greta. Huru mycket aska erfordras (i kannor räknadt) till lut för läkning af en b y k bestående af nedanstående kläder: 15 parlak., 12 duk., BO st. servietter, 75 handd. — alltsammans bårdt smutsadt. Någon af Iduns verkligt erfarna läsarinnor bedes besvara denna fråga. Hushållerska. Huru bor man förvara dräkter af siden eller kläde? Skall man låta dem hänga eller lägga ned dem? Ett godt råd mottages med tacksamhet af Fridegunda. Vill någon af Jduns ärade läsare eller läsarinnor godhetsfullt lemna upplysningar o m: 1) Hvad som fordras for inträde i folkskolelärarinneseminarium, och om man — med förut endast vanlig folkskoleunderbyggnad — hinner förberedas därtill på de återstående 3:ne månaderna. 2) Till hvem skall man vända sig för att grundligt kunna förberedas.
Ridderskapet och Adeln beslöt nemligen, på RiddarhusUtskottets förslag, att allt hvad som var qvar af 1809 års RiksdagsProtocoll hos Ridderskapet och Adeln skulle försäljas såsom maculatur. Jag var då Secreterare i RiddarhusUtslsottet, och jag påminner mig att köparen var en Krydd - I) c n 3 F e 1j i' u a i i i e. m. 135 krämare, som tillät mig att för min vakning låta aflägga några exemplar, hvilka jag köpte efter vigt och ännu har qvar. Emedlertid försvunno de öfrige. De förut ulgifne exemplaren uppgingo ej till 20. Resten gick, såsom jag redan nämnt, till eu Kryddkrämare såsom maculatur. Jag önskar att man för framtiden mätte hushålla med sådane handlingar. Det kan komma en tid, då man sätter värde på och behöfver dem. Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt: Jag vill blott, i anledning af hvad Friherre Palmstjerna anfört, förklara, att då jag talte om utdelningen af Bihangen till RiksStåndens Protocoll, var min mening ej att i detta afseende göra någon anmärkning emot StatsUtskottet, utan blott att, i anledning af hvad Herr Crusenstolpe emot Betänkandet anmärkt rörande utdelningen af Bihangen, fästa Ridderskapets och Adelns samt Utskottets uppmärksamhet på nödvändigheten att för framtida Utskotts behof förvara ett antal exemplar deraf; och då af Bihanget till sisllidne Riksdags Protocoll ej finnes qvar mera än sex exemplar, kan säkerligen ingen utdelning deraf äga rum emellan 25 LandshöfdingeEmbeten. Friherre Ridderstolpe, Fredrik:
M:s nåd. förordn. om sockenstämmor af d. 29 Au gusti 1843 i 9 § 10 mom. väl medgifver, alt utgifter för fromma ändamål må åläggas af sockenstämma, men 10 §:n i samma förordning stadgar, att dessa afgifler mäste utgöras af dem, som i stämman ega rösträtt, och det ingalunda vore rättvist eller billigt alt den afgift jag afser såsom medel att åt barn af förenämnde beskaffenhet bereda den vård hvaraf de så väl äro i behof och som af samhällets eget framtida välbefinnande så högt påkallas, ensamt erlägges af dem som i sockenstämma ega rösträtt, får jag, såväl af sådane skäl, som med anledn. »af härförut är vordet anfördt, vördsamt framställa det förslag att R. St. besluta alt för inköp eller upbyggande och anordnande af de för en eller flera inrättningar lill vanartiga harns upfostran erforderlige lius och inventarier m. nr. samt för inrältningarnes underhåll, må årligen af hvarje mantalsskrifven person erläggas en afgift af minst 2 och högst 4 sk:r teko. Såsom väsendteliga bestämmelser torde böra stadgas: l:o att för upfostrings-anstalternes Styrelse och medlens förvaltande utses länsvis en direktion, sammansatt och förordnad på enahanda sätt sorn uti K. Jl:s Nåd. Instruktm af d. 17 Dec. 1817 finues stadgadt, röride tillsättandet af länens Lazaretts-direkt:r. Uti de län der sådant anses tjenligt, kan Styrelsen och vården af ifrågavar. de 2:o De medel, vare sig enskildta, som genom gåfvor kunna tillfalla upfostringsanstalterne eller de som af allmänheten för anstalterne utgifvas, skola af Direkt:n redovisas inför de från hvarje län delegerade, som det tillkommer, att granska förvaltningen af länets Lazarettsoch Kurhusmedel.
Svenska handtyerkeri-gesäller, arbetare och betjente i allmänhet förbjudes att begifva sig utrikes, men, i händelse utresan af en eller annan orsak bifalles, må den dock ej verkställas, innan den resande anskaffat arne godkände män, de der borga för hans säkra återkomst, inom dertill förelagd tid, samt derjemte åtaga sig att, om han öfver densamma uteblifver, för honom i plikt lill nästa Sjömanshus erlägga 100 R:dr Specie; och 5 $. ”att den främmande skep - Lagsamt Allm. Bernoch Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 16. rq "pare, som tubbar och lockar Svenskt, serdeles sjöfolk, till utrikes sjötjenst, skall derföre plikta 1 5o R:dr Specie för hvar person; den, som der”vid varit behjelplig, 75 R:dr; äfvensom till) samma plikt den skeppare ”skall vara förfallen, som uppå sitt förande fartyg, i Svensk hamn emot”tager ocb döljer, samt till främmande ort öfverbör någon oförpassad eller ”med behörigt tillstånd ej försedd Svensk man, och skola alla förskotter ”och värfningspenningar vara förbrutne.” —• Om också det med dessa föreskrifter åsyftade ändamål att inom Riket qvarhålla den för industrien och näringarne nödiga arbetskraften och slöjdfärdigheten kunna anses påkalla all den strängbet, de innehålla, tro Utskotten en sådan ekonomisk angelägenhet icke utgöra någon tillräcklig grund för de våldsamma band, som derigenom äro lagda på den personliga friheten, och för de, ända till ytterlighet utsträckta, ansvars-bestämmelserne, som, vid jemnförelse med brottmåls-lagstiftningen i allmänhet, ingalunda kunna anses afvägde efter förbrytelsernes beskaffenhet. — Dessutom anse Utskotten det nu mera vara allmänt erkändt, alt sådana tvångslagar, långt ifrån att befordra och stadga närings-driften, snarare äro hinderliga för industriens utveckling, för hvilken just friheten utgör ett oeftergiiligt vilkor. Också har Kongl. Maj:t redan, genom Kungörelse den 4 nasti.
Efter öfvervägande häraf, fann BotgSreStåndet, för sin del, att Herr Doctor Stenham - 436 Prof. Ut dr. d. 16 Maji 1818* mars ifrågavarande Memorial, så vidt detsamma anginge ämnen, hvilka kutfde under Riksens Ständers öfverläggningar och pröfning komma, vore af egenskap att endast bora väckas uti Constitutions-Utskottet, hvadan någon Remiss från Borgare-Ståndet i detta Memorial icke kunde äga rum. S. D. Efter förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets, uti Memorial N:o 31 , gjorde anmälan, att vid omröstning öfver frågan, huruvida, jämnlikt Höglofl. Ridderskapels och AdeLns samt Vällofl. Borgare - Ståndets tillkännagifne önskan, Constitutions Utskottet borde låta till trycket befordra Dess Protokoll och Handlingar i anmärkningsmålet, rörande det af Konungens Rådgifvare i Commando-ärenden för Flottorne, Allmänna Magazins-Direktionen meddelta avertissernen om utspisning af mjukt bröd åt Garnizonsoch Arbets-Manskapet i Carlscrona; äfvensom den, i sammanhang härmed, MagazinsDirektionen sedermera ålagde skyldighet, alt åt-j lyda Kongl. Maj:ts, genom dess General-Adjutanter för Arméen och Flottoine, utfärdade Ordres, i afseende på Trouppers proviantering under fredstid; två Stånd hade stannat emot Två, så att frågan derigenom förfallit; fann BorgareStåndet Cbnstitutions-Utskottets omförmälde Memorial böra läggas till Handlingarne. S. D. Gillade Borgare-Standet följande, under den 4 och 13 i denne månad på bordetlagde samt nu å nyo föredragne Betänkanden nemi. Statssamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens af den a6 April, i anledning af väckte frågor,' om ändring i hvad Författningar ne, rörande Af; Prof. Ut dr', d. 16 Maji i3lS<: i.
Valrätt inom Femte Ståndet ega till Äldre Kammaren: a) i Embetsmanna-klassen, de sorn innehafva embete eller tjenst med. lön på stat af minst Majors värdighet, och bland Läkare derjemte den i tjenst äldste Provincial-Läk a re inom hvart län samt den i tjenst äldste Regements-Läkare inom hvart militär-dislrict; b) i Fustighets-egarnes klass, de sorn på landet ega fastighet af minst Fern mantal, eller af taxeringsvärde motsvarande minst 7,500 R:dr Silfverspecie; Lill Yngre Kammaren: ■aJ i i.sta Klassen, de sorn i Kronans tjenst eller Riksens Ständers Verk innehafva ordinarie beställning med lön på stat, under Majors värdighet, med undanlag af de Läkare, som ega valrätt till Äldre Kamaren; bj i 2ulra Klassen, de af Slåndets ledamöter, sorn på landet ega fastighet, icke uppgående Lill Fem mantal eller till ett mot 7,500 R:dr Silfverspecie svarande taxeringsvärde. §. 25. Valbarheten inom Femte Ståndet, för Äldre Kamaren, är inskränkt, i nsta Klassen, till den, som antingen innehar embete af minst ÖfversteLöjtnants värdighet, — eller i Kronans tjenst eller Riksens Ständers Verk innehaft ordinarie beställning minst i Tjugu år, samt åtminstone upphunnit någon af de i 26 §. besLämda eller dermed jemförliga tjenstegrader, — eller och minst två gånger förut varit Riksdagsman; och 20 Constitutions-Ulskottets UHatande , N:o 36, i <z:dra Klassen, till den, som antingen eger fastighet, icke understigande Sex mantal eller ett taxeringsvärde, som motsvarar 9000 R:dr Silfverspecie, eller ock minst två gånger tillförene varit Riksdagsman. §. 26.
Skrif reisa, N:o 100. 21 alt, ehuru Malmö stad icke egde någon gillig rätt till större eller mindre del af bastionen, något hinder likväl icke mötte för dess inlösen af staden till ett så vigtigt ändamål, som uppförande af byggnad för stadens läroverk, allenast denna inlösen skedde på sådana vilkor att en emot värdet svarande årlig inkomst för all framtid tillförsäkrades Ingeniör-korpsens enskilda pensionskassa, som genom Kongl. Brefvet den 18 Mars 1862 fått sig anslagen höafkastningen al dylika jordlotter vid rikets fästningar. För egen del hade Krigs-kollegium, som jemväl ansett, att bastionen Nyköping vore Kronan ensam tillhörig, och för öfrigt instämt uti hvad af Chefen för lngeniör-korpsen blifvit yttradt angående stadens begäran att få emot inlösen tillvinna sig eganderätten (ill ifrågavarande jordrvmd, i underdånighet föreslagit, att såsom vilkor för öfverlemnande! lill staden af denna jordrymd måtte bestämmas, det jorden antingen skall tilläggas den s. k. esplanaden för utvidgning och parkanläggning, eller ock användas till plats för läroverksbyggnad, enär Kollegium ansåg att Kronan endast för sådana ändamål borde göra uppoffring af den ej obetydliga vinst, som genom direkt försäljning till byggnadstomter af samma jordrymd skulle, med afseende å platsens fördelaktiga läge invid hamnen, kunna erhållas. Med afseende å hvad Chefen för lngeniör-korpsen samt Krigs-kollegium sålunda anfört och upplyst, har E. K. Majit i nåder föreslagit, det Kikets Ständer för sin del ville medgifva, att förra fästningsbastiouen Nyköping må till staden Malmö med eganderätl fä ölverlemnas, dock under vilkor att den ifrågavarande jordrymden antingen tillägges den s. k. esplanaden för utvidgning af parkanläggningen eller ock användes till byggnadsplats för ett nytt läroverkshus samt med förbindelse lör staden att för all framlid till Ingeniör-korpsens s. k. besparingskassa erlägga en mot denna kassas inkomst af jordrymden svarande årlig afgift till belopp, som af E. K. Majit komme alt, på skeende framställning, bestämmas.
N:o i5g. i fråga om belåning af adier och publika papper; blefvo dessa båda ullåt:n ånyo lagda på bordet, det förra af Hrr von Hartmansdorff, Aug., och Rosenblad, Bernh.; det sednare af Hr von Hartmansdorff och Frih. Cederström, Jacob. Ånyo föredrogs LagUtsk:s den i5 dennes på bordet lagda mern. N:o 184, med anmälan om RiksSt:ns olika beslut öfver Utsk:s belänk. N:o 179, i fråga om ansvarighetslagen för Statsrådets ledamöter. Gr. Spens, Carl Gustaf: Jag anhåller att det nu föredragna mern. må få hvila på bordet tilldess att ifrån Högv. PresteSt. ankommit prot.utdr. till R. o. Ad. i afseende på den inbjudning, som i anledn. af 1 1 §:n är af Utsk. gjord. Orsaken till denna min begäran anhåller jag att få framställa. Utsk. säger om 11 §:n: ''Utsk. hade från sitt förslag uteslutit den i nuvar. lag befintliga 11 §:n, som innefattar stadganden om gränserna för R. St:s granskning af Statsrådets protocoll. Denna åtgärd, som grundade sig derpå, alt föreskrifter i berörde ämne redan funnos i 76 §:n Riksd.Ordn., och att deras upptagande i ansvarighetslagen följaktligen vore ändamålslöst, har blifvit godkänd af Bor-' gareoch BondeSltn, men ogillad af de öfriga RiksSttn, hvilka ansett 11 §:n böra bibehållas, PresteSt. dock med följande tillägg: "gällande härvid hvad 76 §:n Riksd.- Ordn. i detta fall stadgar."