Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det Den 8 Juli f. m. kan vara temmeligen oskadligt, om Utskrs redaction i den delen qvarstår; det kan också vara temmeligen likgilltigt, om den så förändras som jag föreslagit; men jag tror det vara rallare att icke behöfva begära en förlängning, den Konungen icke kan vägra, helst jag icke hyser den förhoppning, alt Ständerne med våra nuvar. former, och så länge de oförändrade qvarstå, skulle inom 4 månader hinna att afsluta ärendena, och jag icke kan inse något skäl vara för handen, alt den ena Statsmakten skall kunna tvinga den andra mot denna sednares vilja i afseende på utöfningen af riksdagsman na-p lig t en I afseende på uttrycket ”bestämd tid” har Gr. Spens troll , att det skulle föranleda till uppehåll och långsamhet vid behandlingen af frågan Stånden emellan, om vid flera tillfällen efter hvarandra det skulle discuteras om en förlängning i tid och en bestämd tid: just af delta skäl är det, sorn jag ansett, att detta uttryck ”bestämd tid’’ icke borde inflyta; ty om fråga uppstår om riksdagens förlängning, så önskar det ena Ståndet 2 månader, och det andra 3 månader, och man borttager på delta sätt flera dagar, hvilka kunde användas nyttigare på riksdagsärenden, med öfverläggningar och beslut om en bestämd tid, hvilket deremot icke inträffar, om man blott öfverenskommer om förlängning. Alt i antagandet af en bestämd tid skulle ligga en impuls för alt drifva ärendenas gång fortare än som nu skett, tror jag icke; ty verksamheten kan ej sträcka sig utöfver en viss ginus, och jag vägar tro, att ingen med skäl kan förebrå Utsk:n under denna riksdag bristande verksamhet. Jag tror knappast, alt man kan fordra större verksamhet, än som visat sig åtminstone inom .StatsUtsk., der ledamöterne en lång lid arbetat från kl. q på morgnarna (ill kl. 11 på aftnarna. Långsomhcten vid målens afgörande ligger för ingen del i bristande arbetsamhet hos Sländerna och deras Utskott, utan i våra förmer; och så länge dessa icke underg-ått ändamålsenlig behandling, så måsle riksdagarna räcka längre lid än eljest dertill skulle åtgå. Jag kan således icke frångå den mening jag i denna punkt vltrat.
Majit genom ifrågavarande Circulaire i Nåder förordnat, att äfven i de fall då, enligt gällande författningar, vitén eller böter böra nied arbete lios enskild person aftjenas, den pliktfä.llde må föreläggas, att sjelfmant, vid äfventjT af hemtning, inställa sig hos den person, stup hos vederbörande executor nedsatt fulla beloppet af de ådömde böterne, i ända mål att få desamma med arbete godtgjorda, och att först då, när den sakfällde icke inom den förelagde tiden till vederbörligt ställe ankommit, han bör på vanligt sätt dit afföras, utan någon Kongl. Majit och Kronan derföre tillkommande ersättning; dock bör, i afseende på omförmälde arbete, iakttagas, Lag-Utskottets Utlåtande N.‘o jg. g iakttagas, att detsamma icke kan påfordras utom det Län, i hvars häkte den pliktfällde, i händelse af böters förvandling till fängelse eller fängelse vid vatten och bred, bort sådant undergå. 3:o Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 8 October i83i till Ilof-Rätterne j angående stället, hvarest, i vissa fall, enskild skrift bör undergås.
M:ts ifrågavarande Nådiga Proposition, alt Rikets Ständer, under förbehåll af den rätt till actorats-arfvode, för utförande af Kronans talan i förevarande dana-arfsfråga vid de särskilda Domslolarne, som i behörig ordning kan pröfvas böra Advokat-Fiskals-Embetet i Kongl. KammarKollegium tillkomma, medgifvit, att Kronans rätt lill det efter enkan Sandelin fallna dana-arf må, till förmån för Fiskaren Henrik Sund och Fiskaren Johan Pehr Urnbergs hustru, Margaretha Catharina Sund, efterskänkas, med skyldighet för Norrtelje stad, att ifrågavarande, af staden lyftade, dana-arfsmedel redovisa inom tre månader efter det staden af E. K. M:ts beslut i ämnet erhållit behörig del, dock med den lindring härvid, att staden befrias från återbäring af all afkastning utaf nämnda medel intill redovisnings-dagen. Hvilket, med anledning af högstberörda Nådiga Proposition, Rikets Ständer få, till svar i ämnet, härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 13 Maj 1854. 78 Expeditions-Ulskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 33. Uppläst och godkiiridt hos Ridd. och Adeln den 24 Maj 18S4. Preste-Ständet den 24 Borgare-Ståndet den 24 Bonde-Ståndet den 24 — Rikels Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående erforderliga medel för behöfvandes undsättning i missväxtår. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 95.) S. A. K. Med hänsigt till de medel, Rikets Ständer under sistförflutna riksdag anvisade och åt E. K.
— Utskottet har tagit dessa anmärkningar i noga öfvervägande; och som, i synnerhet af hvad Heder v. BondeStåndets Ledamöter upplyst, den af Utskottet förslagna åtgärd, å afseende på kungörelsers påteckning, icke lärer medföra någon lättnad för allmogen, Utan snarare skulle åstadkomma större olägenheter, än enligt nu gällande stadgande, har Utskottet, som i det afgifne förslaget velat afse allmogens beqvämlighet och lin* dring i dess besvär, funnit sig, till ett säkrare vinnande af detta ändamål, böra förändra den i Betänkandet föres!agne åtgärd i så måtto, att Utskottet, under åberopande af de motiver, Betänkandet innehaller, får tillstyrka Riksens Högloft. Ständer, att i underdånighet anhålla, det Kongl. Majus ofvannämnda Nådiga föreskrift må helt och hållet upphöra, i afseende å kungörelser om auctioner, om uppbörds-stämmor i anledning af auction er, samt örn bouppteckningar; men, att detta stadgande, i afseende på kungörelser om sammanskott, som icke i laglig väg blifvit beslutne, och i allmänhet, i afseende Bihang till RiksSt. Fröt. 1O23, fl:de Sami. N:r 43, 4 Btsv. och Ekon. tJtsh. Betcinkandeit. på alla kungörelser af annan än förenämnde beskaffenhet, må isin fulla kraft förblifva gällande. Hvilket härmedelst vördsamt Riksens Höglofl. Ständers pröfning underställes med tillkännagifvande, att Betänkandet af bifallet af Höglofl. Ridderskapet och Adelös Stockholm, den 3 Juni 1823. N:r 106 Ankom d. 21 Juni 1823. betänkande, i anledning af föreslagen förändring uti Examina, för inträde i de civila Ämbetsverken, Från Höglofl.
2 Bevillnings-Utskottets Memorial N.-o 49- Då Utskottet i afseende på Borgare-Ståndets nyssnämnde, serskilda beslut, icke funnit någon åtgärd erforderlig, har Utskottet tillika bort vördsamt anföra, det Utskottet, till undvikande af onödig vidlyftighet, genom ofta upprepande af enahanda yttrande, trott sig vid de återstående, här nedan omförmälde varu-artiklar, för hvilka ett eller flere Riks-Stånds beslut om förbud till ineller utförsel förekomma, utan alt detsamma till någon vidare åtgärd föranleder å Utskottets eller Rikets Ständers sida, endast böra förhållandet anmäla. Bränvin och Sprit: af säd och Potates eller andra jordfrukter; af Frukt, Socker, Rum, Ris eller Arrac. Utskottets förslag, att Bränvin och Sprit af alla slag af lill och med 12 graders styrka, må beläggas med en införsel-tull af i R:dr kannan, och det af högre gradtal med i R:dr sk., samt att den för Spril Lill luktvattens beredning hittills medgifne serskilda förlullning må upphöra och denna Sprit, i förhållande lill dess styrka, draga enahanda tull som annat Bränvin, är godkändt af Presteoch Bonde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln bestämt införsel-tullen å de slag af Bränvin och Sprit, hvilka redan äro till införsel tiliåtne, till det i i83o års Tull-Taxa föreskrifne belopp i och för de slag, som hittills varit till införsel förbjudna, i likhet med hvad Utskottet föreslagit i Betänkandet N:o 29, samt Borgare-Ståndet ^ gillat de å Bränvin och Sprit uti Betänkandet N:o 29 föreslagne tullbestämmelser; och har, i sammanhang härmed, Preste-Ståndet ansett Bränvin böra förbjudas lill införsel, samt Borgare-Ståndet antagit enahanda förbud å Bränvin af säd och jordfrukter med rubriken: alla andra slag, odistilleradt eller distilleradt af till och med 12 graders styrka samt deröfver, och af frukt med rubriken: andra slag.
Irene, ja Irene sade, att min kärlek till henne icke var sann och deri kunde hon visst ha rätt, men då hon bad mig att vara god och ädel och barmhertig, så blef det mig, såsom om nya och okända känslor inkommit i mitt bröst ... jag tror, att jag kunde börja älska henne rent och sannt ... Ja, ja, hvad vinst har jag af hämnden; i penningväg kanske några hundra lumpna riksdaler, för resten ingenting, ty hvad Emilie säger, är ändå mycket sämre, än hvad Irene. Nej jag går åter in och tröstar Irene. Hon skall tacka mig så vackert och det har äfven säkert sina små behag ... Sålunda finna vi att dessa kammarjunkarens tankar bildade en kris och stodo i sammanhang med ett vackert beslut. Han gick med hastiga steg in i tamburen och ämnade taga i salongsdörren, då baronen förekom honom och utkommande ifrån salongen öppnade dörren för honom. – Du tycks ha mycket skyndsamt, Emil – sade baronen, tillgjordt småleende – söker du någon? – Ja; jag söker farbrors dotter, fröken Irene. – Men ursäkta mig, att jag tar mig den friheten att veta, att du redan en gång träffat henne i dag. Nå, nå, icke har jag egentligen spionerat på dig, men det roade mig att fråga af Lisette, hvar du var och hon sade sig ha sett dig komma in hit i tamburen utan att återvända, och att hon hört dig öppna samma denna dörr. Föröfrigt visste hon, att Irene satt och spelte vid sitt piano; ni ha således haft den lyckan att se hvarannan redan vid ljussken, och ... huru aflopp visiten? Baronen hade i allmänhet en stor beherskning och använde just då obetydligt bagatellprat, när han var såsom mest intresserad. Kammarjunkaren var visst mycket underlägsen baronen i finhet, men denna gång kunde han icke misstaga sig om huru nyfiken baronen var. Derföre, ehuru han, såsom vi af det föregående böra tro, fattat ett vackert beslut, roade det dock honom att sporra baronens farhågor till det allra högsta. Han liknade en gosse, hvilken kniper sin kamrat i handen, men omedelbart innan han upphör med sin stygga lek, kniper än eftertryckligare till än förut.
En skara hedersgäster inbjödos att den 25 jan. på förmiddagen på extratåg resa henne till mötes till Filadelfia, och bland skaran af tidningsmän fanns äfven ett ombud för staden Newyorks borgmästare, s o m skulle å hans vägnar helsa den resande välkommen hem. Nellie var helt ogenerad o c h ganska kry, trots resans mödor o c h ehuru hon på tåget dikterat sina reseminnen åt en stenograf till långt in på natten. Hon öfveröstes med blommor o c h tal; hon log, svarade kort o c h godt på oratoriska grannlåter o c h tycktes alls icke löpa någon fara att blifva hufvudyr öfver hyllningsgärden. En liten blek gumma, svartklädd, med glasögon på näsan, «att helt tyst i salongsvagnen, som for Nellie till mötes till Filadelfia. Och då det efterlängtade tåget från Vestern anlände, flaggprydt och festligt, o c h den sorlande folkmassan vid stationen stormade tåget o c h hurrade med fulla strupar åt en flickaktig skepnad i rutig ulster o c h en jockeymössa på det vågiga håret, gick känslans våg högt i den tysta, svartklädda gummans bröst, o c h det hade h o n i sanning större skäl till än någon annan, ty hon var Nellie Blys mor. Den högtidliga tystnad, s o m uppstod i salongsvagnen bland journalisternas muntra skara, då mor o c h dotter möttes i det inre lilla förmaket och firade sitt återseende, visar kanske bättre än något annat hyllningsdrag, hvilken aktning Nellie åtnjuter, o c h huru finkänsliga amerikanska män äro i sitt bemötande af kvinnan i allmänhet. Borgmästaren i Jersey City var på perrongen midt i en folkmassa af öfver 10,000 personer, då tåget stannade o c h Nellie steg ut under de vildanyligen legat på hvar mans — och, vi förmoda, ste hurrarop o c h hviftningar med näsdukar.
34 af nu gällande taxa förekommande artikeln siktduk af metall, hvilken lika med öfriga varurubriker torde komma att uppflyttas ofvan linien, böra erhålla följande redaktionsförändring: »Siktduk af sammansatt metall; se Bevillnings-Utfkollett Betänkande N:o 8. 47 metaller, sammansatta, andra slag, arbetade", hafva bemälde embetsverk föreslagit, att ncdannämnda artiklar måtte, med hänvisning för tullbehandlingen, under samma rubrik upptagas, nemligen: ”Siktduk af jern; se manufaktursmide”, af koppar; se koppar, andra helfärdiga arbeten”, af stål; se stålarbeten,” ” af annat material; se väfnader”. Utskottet hemställer att nämnda förslag måtte af Rikets Ständer godkännas. Nuvarande mycket höga afgiftsbelopp för skomakar e-ar be ten anser Utskottet skäligen kunna nedsättas, och får i sådant afseende föreslå, att tullsatsen för skomakare-arbeten af andra tyger än siden samt af saffians, karduans-, färgade, pressade och tryckta skinn måtte bestämmas till 1 R:dr och för de under rubriken ”'andra slag” hänförliga till 75 öre per skålpund. Sköldpadd, arbetad, drager nu en tull af 5 R:dr per skålpund; men för att underlätta den lofliga införseln af denna lätt smuggelbara vara, anser Utskottet sig böra hemställa, att nämnda afgift måtte nedsättas till 2 R:dr per skålpund. Så väl för att bereda de inhemska slöjdidkarne lättade utvägar att från utlandet förskaffa sig goda modeller för sina tillverkningar, som ock i allmänhet för att genom lindrig tullbeskattning främja den lofliga införseln, hemställer Utskottet, att den nu med 20 procent å värdet utgående afgiften å slöjdvaror, eller fabriks-, handtverkerioch manufakturvaror, i taxan ej nämnda, äfvensom i likstämmighet dermed den i införseltarifen sist förekommande rubrik, nemligen: varor mer eller mindre arbetade, som icke kunna hänföras under någon af de i införseltarifen upptagna bestämmelser, måtte nedsättas till 15 procent å värdet.
S. D. Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 6 sistlidne Junii aflåtne, och den 22 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande förnyadt förslag till Riddarhusordning; stadnade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: §§. 1 och 2 biföllos. §. 3 skulle erhålla följande lydelse: Ej må någon upptaga annan Ätts namn nummer eller vapen. §§. 4» 5 och 6 biföllos. §. 7. 1 och 2 Momenterne godkändes. 3 Momentet skulle lyda sålunda: Adelsman, som utur Riket afvikit, intill dess han, efter återkomsten, trenne år här i Riket skattskrifven varit. Den 17 Augusti e. m. 223 4 Momentet skulle erhålla följande lydelse: Adelsman, som, utan Konungens serskilta Nådiga tillstånd, sig emot främmande Öfverhet med Trooch HuldhetsEd förpligtat, eller som icke, i fall han ett dylikt tillstånd erhållit, de tre sista åren före Riksdagen, varit skattskrifves samt innehaft fast egendom eller embete inom Riket. 5 Momentet skulle lyda sålunda: Adelsman, som flyttat sitt bo och hemvist utrikes, på sätt §. 32 af 1723 års Adelida privilegier omförmäler, samt sådanAdelsmans son, intill dess han åter till fäderneslandet inflyttat, och lagligen styrkt, att hans förbindelse med främmande magt upphört; att han sig mot Konungen med ny Trooch HuldhetsEd förpligtat, samt att han, de 3:ne sista åren, förr än han sig till säte och stämma anmäler, här i Riket skattskrifven varit. 6, 7 och 8 Momenterne biföllos. §. 8 skulle lyda sålunda: Hufvudman, som fyllt 21 år, och som, utom hvad åldern beträffar, sjelf vore berättigad att Representationsrätten utöfva , må kunna befullmägtiga annan introducerad Adelsman, att intaga säte och vämma för Ätten.
Rengen, Stora och Lilla, angående sänkning af Reparalions-verksläder för jernvägsarbeten i hufvudstaden Reseberättelser rörande industriella förhållanden i främmande länder Reserv-räntor till Båtsmans-indelningen i Blekinge . Reuter, J., angående pension till . Revisorers berättelse rörande Stats-verkets förvaltning åren 1852—185S » » angående återremiss härå » » angående de under Kommerse-kollegium ställda fonder Richert, J. G., Expeditions-sekreterare, angående förhöjd pension Riddarholmen, angående inköp af huset JV5 1 på . » angående återremiss å dito Ridslcolor, angående anslag till . Riks-aklen, angående utdelning af Riks-arkiv, angående uppförande af ny byggnad för Riksdags-handlingar, angående stadganden för utdelningen af sam arfvode för bestyret med » angående tryckningen af Riks-ståndens Proto koller och Bihangen dertill öfverlemnande till Danska Riksdags arkivet af » angående arfvode för verkställigheten af Riksdags kostnadernes utbetalning m. m. Riksgälds-lconlorels förvaltning, utlåtande angående » Enkeoch Pupill-kassa, angående understöd för . » kontanta behållning, angående förräntningen af » tjenstemanna-personal och vaktbetjening » angående verkställda omröstningar i fråga om dito » reglemente, angående förslag till » dito angående öfverlemnande till Kongl Maj:t af Utlåtandets Nummer och Moment. 9. 17. Riks-siatens 1:sta hufvudtitel, utlåtande angående . 40. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL SAMTLIGA RIKS-STÅNDENS PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1865 OCH 1866. ÅTTONDE SAMLINGEN. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. i «■ fe ‘ -■'iKf.vfi t-.y. '- ■- "• ' jii; , , * Allm, Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 1. 1 Al:o i.
Utan detta tillägg hör jag förmoda, att icke många af Ridderskapets och Den 20 Januarii f. m. 43 Adelns Ledamöter skulle votera för Ja-propositionen. Den, som föröfrigt är oskyldig, är det icke, om han ej brukar sin arbetskraft. Det är icke rigligt, att tro, att man ej missbrukar sin frihet, då man ej använder sin arbetskraft. Jag anhåller, alt i Ja-propositionen måtte inflyta det vilkor jag sålunda begärt. Herr Nordenanckar, Gustaf: Jag anhåller, att Ja-propositionen måtte blifva på Utskottets Utlåtande oförändradt. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att det af Herr Munck af Rosenschöld föreslagne tillägg skulle i Ja-propositionen intagas. Ropades Nej. Herr Munck af Rosenschöld: Jag reserverar mig emot en votering, der jag icke fått min mening uttryckt hvarken i Jaeller Nej-propositionen. Enligt Riksdagsordningen böra propositionerne vara så sönderdelade, att de yttrade särskilta meningarne eller anmärkningarne öfverensstämma antingen med Ja-, eller Nej-propositionen. Hvarefter Hans Excellence förnyade den af Hans Excellence nyss framställde Voterings-proposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Voteringen börjades klockan tre qvart 44 Den 20 Januarii f. tn. till 2 e. m., och befunnos efter voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 6o. Nej — 26. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Lagoch EkonomiUtskottens ofvanberörde tillstyrkande således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit. Högloft. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 3 eftermiddagen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Onsdagen den 20 Januarii i83o.
Men dessa äro de tolf Apostlars namn: Den förste, Simon, som kallas Petrus, och Andreas, hans broder; Jacobus, Zebedei son, och Johannes, hans broder; Philippus och Bartholomeus; Thomas och Mattheus, som hade varit en Publican; Jacobus, Alphei son, och Lebbeus, med det vedernamnet Thaddeus; Simon af Cana, och Judas Ischarioth, den ock förrådde honom. Dessa tolf sände Jesus ut, och böd dem, och sade: Går icke på Hedningarnas väg, och går icke i de Samariters städer; Utan går heldre till de borttappade får af Israels hus. Men går, och prediker, och säger: Himmelriket är kommet hardt när. Görer de sjuka helbregda, de spitelska rena; reser upp de döda; utdrifver djeflar. I hafven fått förgäfves, så skolen I ock gifva förgäfves. Hafver icke guld, icke heller silfver, icke heller penningar i edra pungar; Och inga vägskräppo, och icke två kjortlar, icke skor, och ingen staf; ty arbetaren är värd sin mat. Men hvar I gån in uti en stad eller by, så bespörjer om der någor inne är, som dess värdig är; och blifver der, tilldess I dragen dädan. Men när I gån in i ett hus, så helser det. Och är det så, att det huset är värdigt, så kommer edar frid öfver det; är det ock icke värdigt, så kommer edar frid till eder igen. Och der som ingen anammar eder, eller hörer edor ord, så går utaf det huset eller staden, och skudder stoftet utaf edra fötter. Sannerliga säger jag eder: Sodome och Gomorre land varder drägeligare på domedag, än dem stadenom. Si, jag sänder eder såsom får ibland ulfvar; varer fördenskull snälle såsom ormar, och enfaldige som dufvor. Men vakter eder för menniskomen: ty de skola öfverantvarda eder på sin Rådhus, och uti deras Synagogor skola de hudflänga eder.
Ständers Statsutskott s Utlåtande, i anledning af f. d. vice Talemannen fou jonssons Motion om Tullgarns Kungsgårds öfverlemnande till Hans Kongl. Höghet Prins OSCAR. (jenom Pi otocollsUtdrag elen 23 sistledne December, har Hedervärda BondeStåndet till Statsutskottet remiterat ett af f. d. vice Talemannen Jon Jonsson Fran Blekinge dit ingifvit så lydande Memorial: ”Då enligt 77:de §. i 1809 års ”BegeringsForrn Kungsgårdarne i Riket förhaltas efter de grunder Riksens Ständer derom ”föreskrifva, så hemställer jag vördsami igen, att ”Tullgarns Kungsgård, som nu på lifstid innehafves af Hennes Kongl. Höghet Prinsessan ”SOPHIA ALBERTINA, får efter Hennes ”Kongl. Höghets afträdande emottagas och in. ”nehafvas af Hans Kongl. Höghet Hertigen af ”Södermanland, Prins OSCARA. ”Orsaken till denna min hemställan är, ”att i ovisshet om, enär Hennes Kongl. Höghet ”Prinsessan afgår, Ständerne då ä'10 tillsammans, ”nu förut hafva förekommit att vid ett sådant ”inträffande tillfälle, ej med Tullgarns Kungsgård vidtages åtgärder, hvarigenom öfverlem”nandet deraf till Hans Kongl. Höghet, Prins ”OSCAR, icke skulle blifva möjligt”. ”Om som jag hoppas, denna min hemstäl* StatsUtsk. Betänkanåen. 99 !,!an vinner mine Medbröders bifall; så anhäl. ”ler jag, att denna matte blifva communicerad ”med vare Högoell Respe&ive MedStänder, ”samt remitteras till vederbörligt Utskott. Jon Jonsson”.
M. böra i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes, i afseende på behandlingen af frågor om anstånd med fullgörande af afslulade contract, i Nåder meddela sådane föreskrifter, att det icke må bero på de förvaltande aucloriteter, hvilka contracten upprättat, att dylikt anstånd bevilja, äfvensom att anstånd och befrielse från stadgadt vite icke må medgifvas i annat fall, än då fullt giltiga skäl dertill förefinnas, samt leverantörer, som erl.å I t förskott, tillförbindas att, i händelse de af dem åtagne förbindelser icke inom stadgad tid fullgöras, laga ränta derför erlägga. 18:o Revisorerne hafva anmärkt, att, då af 4:de Hufvud-Titelns anslag för materielen 30,0()0 R:lr blifvit, lill fyllnad i Extraoch Expectance-Statens anslags-behof, vid 1828—1830 årens Riksdag anvisade, de besparingar, hvilka årligen göras på Extraoch Expectance-staten, icke, på sätt sorn skett, böra sammanföras med besparingarne på ordinarie Aflönings-stateu och betragtas såsom disponible för personella anslag och arfvoden, hvilket vore stridande emot ursprungliga ändamålet med nyssberörde anslag af 30,000 R dr; och då berörde anvisning af Materiel-anslaget endast egt rum för att fylla bristen uti tillgångarne för Extraoch Expectance-staten, anse Rikets Ständer deraf följa, alt, om besparingar å sistnämde Stat uppslå och således behof icke fordrar användandet af bela det anvisade bidraget af Materiel-anslaget, dessa besparingar rätteligen böra sistnämde anslag tillgodakomma, hvadan Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det besparingarne å flottans Extraoch Expectance-stater må afskiljas från ordinarie