Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det N å än stolen, o c h ögonen fingo den der glansen, som i en emmastol vid divansbordet. återstod det farväl med alla dess minD e t ligger gränsen gifta sig, o c h det forna ungkarlslif, spännande den hvilken och uttryck. vände Och funnos delse, blicken du, uppmärksom du var så svart» M i n s du, hur älsklig den flickan var, mins flere gånger i hanfängsla hans den pan m e d sin ljusröda stund? i vände som du mins — mig för, medan vi voro skolpojkar. » låg i Upsala, j a! O c h här funnos ännu så många små- h o n o m för m y c k e t i anspråk, för att han skulle nen. tycktes Han digt, sorgset att ordna eller lägga ned. — V a r det må hända andra samhet. och situationen. alla der en liten brefpaeke, på » O c h som du svärmade för ännu medan du såg emellertid ut, som o m H a h n e icke fans — sjuk skildt än » Ja o c h aldrig mer såg den der mulna, nästan stränga blicken passade icke särdeles väl till var Särtimmar de der rynkorna i pannan som så litet tvekade inför denna nödvändighet. o c h ingen Nervositeten tid, den det i dag var o m några den du Endis Larsson der Sinding åter. hvarje ruta d. v. s. två i hvarje fönster. Klarare rutor kunde man knapt få se. Ebba. Matlagning ". Fastän icke husmoder på » kroppkaklandet » (Oland) utan blott lärarinna derstädes, tror jag mig dock kunna redogöra för tillagningen af kroppkakor, denna öländingens älsklingsrätt. Man tager, » som man hafva kan », så äfven här. I förmögnare bondehus lagas kroppkakorna som följer: man skalar och rifver rå potates; genom durchslag får vattnet afrinna från den rifna massan; i massan blandas hvetemjöl till en smidig deg, hvaraf formas kroppkakor så stora som ett litet tefat. Emellertid har man tillhands gåsfläsk och lök, skurna i tärningar och beströdda med starkeller kryddpeppar att lägga uti den förut formade kroppkakan.
Diskont-rörelsen anser jag vara en af de sämsta låneutvägar, som kunna begagnas. Metoden att utlemna dessa lån, och att sedermera utsöka dem, när de förfalla, är af den beskaffenhet alt låntagaren vänjer sig vid tröghet och försumlighet i återbetalningen, vänjer sig ifrån ordhållighet vid sina loften och beredes tillfälle alt genom småningom skeende afbetalningar utdraga på tiden, oberäknadt allt det trassel i öfrigt, som af diskont-rörelsen är en följd inom provinserna. För verklig bankorörelse är äfvenledes metoden att utlemna diskontlån alldeles ändamålsvidrig, emedan penningarne utlemnas på längre tid, t. o. m. 2| år, utan att kunna återfordras, enär det är stadgadt, att omsättningar tillåtas. Man skall vara mycket van vid oordning, för att kunna säga att lånet lemnäs på 6 månader, men omsättning är tillåten. Det är en motsägelse härutinnan, då det tillätes låntagaren att återbetala yidel, och resten efter 6 månaders förlopp, så vidt låntagaren kan, derigenom att han icke betalar, förlänga lånen lill 24, ja, ända till emellan 3 och 4 år, då nemi. omsättningstiderna framskjutas, den ena efter den andra, 2 månader. På dessa skäl anser jag, att den minskning i diskont-fonden, som Utsk. har föreslagit, är mycket billig och riktig. Jag önskar att småningom vid andra tillfällen ännu större minskning i denna diskouterings-fond måtte kunna åstadkommas. Utsk. har emellertid föreslagit denna mindre betydliga minskning, på det att rubbningen i den penningerörelse, som allmänheten blifvit vand vid, icke måtte blifva alldeles för stor. Hvad angår proportionen emellan anslagen för Stockholms, Götheborgs och Malmö diskonter, så anser jag också att Utsk. ganska riktigt beräknat denna proportion. Det är ungefärligen -i;del af riket, som begagnar lånekontoren i Götheborg och Malmö, och ungefärligen |:del af hela anslaget är lemnadt lill dessa begge lånekontor. Dessutom har Utsk. föreslagit att hankofulhnäktige må äga rättighet att öfverflytta medel ifrån lånefonden i det ena kontoret till lånefonden i det andra.
Maj:ts nådiga, här ofvan i 2:dta punkten omförmälda förslag om Högsta Domstolens förstärkning, har, enligt hvad Rikets Ständer uti deras förenämnde underdåniga Skrifvelse den 15 i denna månad tillkännagifvit, till arfvoden åt de nya embetsoch tjenstemän samt en Vaktbetjent, hvilka till följd af Hö gsta Domstolens förändrade organisation skulle uti Justitie-Revisions-Expeditionen blifva behöflige, anslag, i öfverensstämmelse med E. K. Majlis i nådig Proposition den 13 nästlidne Mars derom gjorda hemställan, beviljats lill belopp al 36,700 R:dr att fördelas på sätt här nedan förmäles; blifvande i enlighet med hvad sålunda nu är vordet anfördt, anslaget för Justilie-Revisions-Expeditionen följande: 1 Revisions-Sekreterare lön R:dr 5,000: — 1 D.o d:o , 5,000: — 1 D:o d:o „ 5,000: — 1 D:0 d:0 , 5,000: — 1 D:o d:o „ 4,500: — 1 D:o d:o „ 4,500: — 1 D:o d:o „ 4,500: — 1 D:o d:o „ 4,500: — 1 Protokolls-Sekreterare d:o „ 3,500: — 5 D:o d:0 „ 17,500: - 1 Registrator d-.o „ 3,500: — 1 Kanslist d:o „ 1,800: — 5 D:o d-.o „ 9,000: — 1 D:o d:o „ 1,800: — 1 D:o d:o „ 1,800:
Den välsignelse, sorn Försynen tilldelat vårt kära Fädernesland med lyckliga skördar hvilka belönat Eandtmannens mödor och arbeten, den rängkap, som oafbrutit fortfarit med främmande magter, och sorn gifvit handel och näringar tillfälle, att med ökad förkofran bidraga till nilman välmåga, allt förenar sig att af oss till ÅHmagteu hembära de känslor af tacksamhet, som åtnjutne välgerningar äga rätt att fordra. För Ridderskapet och Adeln, som lika med alla Rikets öfrige inbyggare ljfvas af den största tacksamhet lör Eders Kongl. Maj:ts hulda omtanka för allas väl, skall det under detta Riksmöte blifva en angenäm pligt, att med oavikelig trohet och undersåtlig vördnad svara emot sina stora förbindelser Såmedelst skall oek för efterverlden bestyrkas, att den Konung hvars högsta glädje är att älska och vårda sina undersåtare, alltid finner i deras hjertan en gengäld af kärlek och tillgifvenhet, Ridderskapet och Adeln anhåller i djupaste underdånighet, att i Eders Kongl. Maj:ts fortfarande Håd och ynnest alltid få vara innesluine. Till Hans Kong!, Höghet KronPrinsen: Högborne Furste, Sveriges och Norriges KronPrins; Då inför Eders Kongl* Höghet Ridderska - Den 21 Januarii, $# pet och Adeln har den Nåden att aflägga sin första underdåniga uppvaktning under detta Riks. möte, är det med förenade känslor af vördnad och tacksamhet Ridderskapet och Adeln nalkas Eders Kongl Höghet, för att med sann upprig* tighet för Eders Kongl Höghet nedlägga uttrycken af deras underdåniga tillgifvenhet Trögna undersåtare» varina önskningar och förböner hafva under senast förflutna året beledsagat Eders Kongl. Höghet under Dess resor i fram. mande Länder, der Monarker och Folken hafva förenat sig, att till Eders Kongl Höghets utmärkta egenskaper lemna bevisen af deras vänskap och vördnad.
Älven vi måste nyttja våra skepp, då alla behöfvas, utan alt alla äro onnstuckna af tiden. — Väl vet jag, att våra, synnerligen yngre sjöofficerare, vilja hafva ganska stora skepp, och i visst full är det rätt; nien jag tror mig ej vara utan erfarenhet, och jag tog hellre ett af våra små 74 kanonskepp för att gifva batalj åt en svår 6o-kanonfregatt, ty milt ovanare folk sköter skeppet lättare och får slåss på 2:ne slutna däck, hvilket är en förmån. På linie komma väl skeppen hädanefter mera sällan att slåss, men som enskilda kryssare hafva de företrädet och behöfvas då lika snart som i massa. Jag kan ingalunda medgifva att 1826 års comité, hvad linieskepp angår, tillskurit i för stor scala; en god politik är, enl. ulin tro, att icke utsätta något antal, men bygga så många som man möjligtvis kan. Jag har 1111 sagt hvad jag tror lätt och sanni vara, men skulle gerna medgifva något annat, 0111 jag hade en annan öfvertygelse. Frih. Cederström, Jacob: Jag har egentligen begärt ordet i anledn. af ett yttrande of Frill. Sprengtporten, der lian framställt den mening, altman kunnat uppskjuta någon byggnad af fartyg, för att använda medlen till dockbyggnadens fortsättande. Jag måste säga, att då medel af R. St. blifvit anvisade för ett visst föremål, så måste de äfven för detsamma användas. Ett motsatt förhållande skulle endast framkalla anmärkn:s-anledn:r vid en efterföljande riksdag, hvilka skulle blifva ganska svåra att förklara. Äro medlen en gång af R. St. anvisade till ett visst ändamål, så skulle jag förmoda, att de måste dertill användas. Jag förenar mig med dem, som begärt återremiss af utlåt., och yrkar, att Utsk. måtte anvida tillgångar till de af K. M. äskade anslag, då Utsk. vill sträcka anslagen för fängelsebyggnader utöfver hvad K. M. i det afseendet begärt. Frih. Sprengtporten:
5 R:dr, för tvåhjuliga samt droskor, trillor och slädar till 20 R:dr, samt för öfriga slag till 50 R:dr stycket. Den för Falten, mineral-, med 15 öre per kanna utgående tullsats torde, Vatten. i betraktande af denna artikels behöflighet inom medicinen, skäligen böra nedsättas till 10 öre kannan. Enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen förmält, har ibland Vattenglas. införsels-artiklar under sednare åren förekommit en under benämning af vattenglas, utgörande en lösning af kiselsyra i kali eller natron, hvilken användes till indränkning af sten, öfverstrykning af kalköfverdrag och färgning på murar m. m. Denna varuartikel har, såsom ej hänförlig till någon af de i införselsta riten upptagna bestämmelser, hittills tullbehandlats enligt sista rubriken i nämnda tarif eller med 20 procent ä värdet; och hafva embetsverken ansett densamma böra i taxan upptagas till enahanda tullbehandling. Utskottet, sorn i betraktande af ifrågavarande artikels användning icke finnér densamma skäligen böra underkastas högre afgift än 5 procent å värdet, får alltså hemställa, att vattenglas måtte med en sådan tullsats, på sätt bifogade förslag innehåller, i taxan införas.
Ulrika. Se svar till ' Vera i n:r 7. Ingrid J — n. Antipyrin kan erhållas utan läkares recept — Om ni ej kan erhålla salfvan från apoteket, måste ni vända er till närmaste läkare. Iduns redaktion kan ej ombesörja detta. M — a. 1) Se svar till Vera i n:r 7. 2) Se svar till Greta i n:r 18. Z) Drick und jr några veckors tid morgon, förmiddag och afton ett hällt dricksglas Karlstads jernvatten. Maria. Ni måste först närmare beskrifva ert » hålU, för att vi skola kunna gifva er råd. Säg oss således, huru snlärtorna förhålla sig, och när de påkomma; om de kännas, när ni andas djupt, o. s. v. A. N. Se svar till » A. T. » i n:r 22. Bada flitigt under sommaren. Mia. Operation behöfver ni ej tänka på, så vida ej det onda förvärras; och i så fall bör ni vända er till närmaste lasarettsläkare. Tag mycket motion, drick hvarje morgon ett å två glas marienbadervatten och tag hvarje qväll ett ljumt sittbad. Detta är visst icke obotligt, då ju orsaken nu mera ej förelinnes. Känner ni eder nu frisk, sä är ju allt godt och väl, hvarom ej bör ni vända er till läkare. Ja, det kan ni visst tänka på. Dagmar. Se svar till » A. T. i n:r 22. Ester. Detta afsåg det preparat, som beter Chloreto-amidetitm hydrargyricum. D:r - d. PLATSSÖKANDE. önskar plats i något godt hem vid höstterminens början. Vackert betyg finnes. Svar till » Nitisk och pligttrogen », Iduns byrå. [275J Ett bättre, stadgadt fruntimmer, som genom sin broders död (hvars hus hon förestått) blifvit utan sysselsättning, önskar sig plats till hösten som värdinna eller bjelp i familj. Van vid ordning och sparsamhet, kunnig i sömnad. Svar torde inlemnas till » S. E. », Iduns byrå.
Drifoch underhållskostnaderna samma år » 16,600 (c:a 66,000 R:dr R:ml) d:o d:o. Behållningen således Doll. 10,284 d:o d:o.» »Under samma år. 1855, hade, per medium, hvarje punkt af dessa tio jern vägar blifvit passerad af 47,845 passagerare och 74,272 lons (445,632 skeppund viktualievigt) fraktgods. Ehuru detta urval gäller blott en liten bit af de 5,946 Sv, mil, som i Förenta Staterna skulle, enligt »American Railroad Journal», finnas den 1 Jan. 1858 — så torde det dock vara mera att lita på än ett öfverslag upptagande det hela, emedan uppgifter om trafiken saknas från en stor del af jernvägarne.» »En jemförelse med motsvarande siffror från de Svenska jernvägarne, hvilka ej stå mig till buds, skall utan tvifvel visa att ett dyrbarare byggnadssätt har långt mera skäl för sig i Amerika än här.» »Med kännedom om penningens och arbetets värde i ena och andra landet, kan man lätt sluta till hvad en Amerikansk jernväg anlagd här i landet skulle komma att kosta. I en uppsats »om Amerikanska je.rnvägs-väsendels tillämplighet i Sverige», som jag fick införd i N:is 110 och lil af Aftonbladet år 1855, uppskattades denna kostnad till ' :i million R:dr Runt per Svensk mil, hvilket dock torde vara för lågt, för den stora (A' 10") spårvidden. Ar 1857 visade Löjtnant G. Nerman i en ströskrift »Om jernvägar i allmänhet etc,» hvilken stor besparing en lättare öfverbyggnad på de Svenska jernvägarne skulle medföra.» »Utom hvad rörelse-redskapens ändamålsenliga konstruktion och trafikens rätta anordning kunna i stort uträtta till anläggnings-kostnadens, driftoch underhållskostnadernes nedsättande, torde följande, derpå inverkande, omständigheter böra tagas i betraktande.» 96 Bilaga M l lill Herr Hiertas reservation vid Slats-Utsk. Uti.
J\:o 179, öfver gjorda anmärkn:r vid Utskis betänk. N:o 127, i anledn. af väckta motioner om ändringar i ansvarighetslagen för Statsrådets ledamöter. R. o. Ad. ansåg förslaget böra punktvis pröfvas. Ingressen och 1 §:n Biföllos. a §• Den j April. 321 2 §:n. Gr. Spens, Carl Gustaf: Skilnaden mellan denna § i det nu föredragna förslaget och i den gyllande ansvarighetslagen är endast den, att i denna sednare heter det — ”U nderlåter Statsrådet”, då deremot i förslaget det heter: "Underlåter Statsrådsledamot.” Nu är det likväl icke enl. grundlagen Statsrådsledamot, som i dessa fall kallar Ständerna tillsammans, utan det är Statsrådet collectivt; hvarföre jag tror att den gamla redactionen hör bibehållas. Hr von Hartmansdorff, Aug., instämde med Gr. Spens. Förslaget till 2 §:n hlef af R. o. Ad. bifallet med den förändring, att ordet Statsrådsledamot på första raden borde utbytas mot ordet Statsrådet. 3 §:n. Gr. Spens: Jag anhåller att, innan jag vidare yttrar mig i detta ämne, få veta huru MedStånden i denna § beslutat. Undert. Ridd.Secret. yttrade, det PresteSt. bifallit 3 §:n, och BondeSt. hade beslutat, att derutur skulle utgå följande mening: dock härunder icke begripne sådan e i denna 6o § ej omnämnde a f g i f t e r, hvilkas föremål äro inrättningar till enskildes gemensamma n y 11 a o c h beqvämlighet, såsom b å k-, bro-, farjoch andra afgifter af dylik beskaffenhet. Gr. Spens:
Hvad angår sältet för befälets indragning, så förefaller det besynnerligt, alt Utsk. ej uttryckt, huruvida reg:ts-befälet bör genast indragas, eller när detta bör ske, d. v. s. om regffet nu genast, eller i cn framlid, skulle komma att be - 3u Deri 7 Maj f. m. stå af compagni-officerare utan någon regtts-officer, och slutligen äfven utan subalterner. Gottlands Nalional-beväring. Första anmärknm, sorn härvid är att göra, är att Utsk. misstagit sig, då det yttrar, att det utaf K. M. äskade anslag, 1,897 r:dr 37 sk. 4 *st., åsyftar ”en förbättring i de ”till underbefäl och spel vid Gottlands nationalbevär:s-in”fanteri och jägare utgående löner,” enär endast 1,597 r:dr 37 sk. 4 >'st. äro afsedda för nämnda behof, och de öfriga 3oo r:dr äro behöfliga såsom tillökning uti bevärtns extra utgifter. Genom den begärda tillökningen i arfvodena för ifrågavar. underbefäl skulle fältväblarne endast årligen erhålla 66 r:dr 32 sk., sergeanterne 44 rtdr 21 sk. 4 rst., corporalerne med högre lön 21 r:dr 16 sk., de med lägre 16, och spelet 8 rtdr b:co.
Den 7 November e. m. a33 Herr Munck af Rosenskjöld: Om jag ej misstager mig, har Herr Grefven och LandtMarskalken ännu ej till Ridderskapets och Adelns bifall eller afslag framställt den proposition, som Herr von Hohenhausen begärt må blifva Ja-proposition. Om Herr Grefven och Landtmarskalken täckes framställa den, torde svaret möjligen blifva sådant, att man kan utröna, om man behöfver votera. Herr Landt - Marskalken bar redan framställt en proposition, som enhälligt blifvit med Nej besvarad, nemligen den till bifall å Utskottets Betänkande. Kanske skulle man få nära enhälligt bifall eller afslag å Herr von Ilohenhausens förslag, om det genom proposition till Ridderskapet och Adeln fra mställes. Herr Grefven och Landt - Marskalken yttrade, att, ehuru han redan en gång haft äran framställa den af Herr Munck af Rosenskjöld omförmälde proposition, ville Herr Landt-Marskalken dock ännu en gång förnya densamma; hvilket äfven af Herr LandtMarskålken verkställdes. Ropades J a och N e j. Herr Ribbing: Jag tror mig böra fasta uppmärksamheten derpå, att en brist uppstår, om man antager Bonde-Ståndets förslag, derigenom att Bonde-Ståndet endast fästat sig dervid, att bevis behöfves från det Contoir, inom hvars district man bor. Deri 7 November e. ni. Sedan nu utväg öppnas att få lån i flere Contoir, är det nödvändigt, att bevis företes från alla Discont-Contoiren, Herr Hjerta: Jag skulle underställa, om man icke kunde slita contra-propositionen derigenom, att vi fingo proposition på livilketdera förslag Ridderskapet och Adeln antager till contra-proposition. Då kunde ■vi möjligen slippa med en votering, Friherre Björnstjerna: Jag får anmärka, att om Bonde-Ståndets tillägg antages, och man från de öfriga Discont-Contoiren skall hafva bevis, blifver det andra tillägget om de 5 åren öfverflödigt, ty det är ju
St. 1847. 37 Transport R:dr 5,247: 16. — nereglering, är berättigad alt icke, utan eget medgifvande, skiljas från indeld lön i utbyte mot kontant, Rikets Ständer må sätta Stats-kontoret i tillfälle att qvartaliter utbetala de kontanta löner, emot hvilka de indelda komma att utbytas. Med tillämpning af de bär förut under litt. a, b, och c upptagna grunder skulle, efter den i närlagda protokoll öfver Civilärenden införda beräkning, å 6:te hufvudtitelu erfordras en tillökning af 99,916: 32. — samt å allmänna indragnings-staten 66,277 R:dr 16 sk., hvaremot 7:de hufvudtitelns anslag till remisslage, uppbördsoch observationsprocenter samt mantalsskrifningsprovisioner kunde minskas med 20,000 R:dr, så att tillökningen å Riksstaten komme att blifva 146,194 R:dr; utvisande förrberörde uträkning, att, efter afdrag för de besparingar, som i öfrigt genom regleringen komme Statsverket och de skattdragande till godo, den effektiva utgiftstillökningen kunde anses blifva inskränkt till 84,294 R:dr samt vidare genom de på indragningsslaten förflyttades afgång och efter det häradsbokhållare blefve tillsatte, till 48,683 R:dr 16 sk., oberäknadt den säkerligen betydliga summa, som komme Statsverket till godo genom boslällsafkastningens högre uppskattning, än som nu kunnat ske, äfvensom det att remisslage, observationsoch uppbördsprocenler samt mantalsski ifningsprovision vanligen uppgått till 8 ä 10,000 R:dr utöfver förslagssumman dertill å 7:de hufvudtileln.
förråd af alla slag plantskoleartiklar r CD C / 5 &gt;H o fRANSKA " O Ram ö l sa P a l ntsko a l. LEDIGA PLATSER. 0 O t&gt; s. Sörmlands flicka. Det är ej osannolikt, att susningen beror på blodbrist. Använd derför För en bättre flicka, kunnig i kappden behandling, som föreskrifvits Sigrid i N:o och klädningssömnad, och som på egen 7, och fortsätt dermed flera veckor. Huru skall man få en gråhvit muff (af siifverhare) ren? Astrid. N:r I 09. Hvad fordras i kunskaper o. s. v. för att blifva telegrafist; huru lång är hvarje dagf jenstgöriug, och huru stor är i allmänhet lönen, som gifves? Astrid vore särdeles tacksam för alla detaljerade upplysningar angående den saken. N:r I I 0. Huru skall man bäst kunna tvätta borddukar och antimacassar af linnestramalj (jaratyg) så att färgen på den tapisserisöm, som vanligtvis är sydd på dem, äfven bibehålies? Amy. N:r I I I. Huru skall man Ullreda medvurst på bästa sätt? Amy. N:r I 12. Kan någon säga, hur man skall kunna fördiifva frostknölar pä fötterna? o Läkareråd. Wend i N:o 10 (jemför ock svaret e Breflåda. hand kan förestå ett mindre Syeri, finnes förmånlig plats nu genast. Fotografi jemte rekommendationer torde insändas till Iduns redaktion under loppet af 8 dagar i frankerad biljett, märkt » Syeri ». [570] blomstänglar men eger ej mer än tre friska är nu utkommen och tillsändes franko. Helsingborg i september 1888. N ". P. Jensen. [522] Ett ungt fruntimmer, elev af herr Brink, meddelar grundlig undeivisning i pianospelning. Svar märkt » F. », Iduns byrå. [570] Undervisning i träsnideri meddelas af undertecknad, som träffas onsdagar och lördagar kl. 11 — 1, Tunnelgatan 25, 3 tr. PLATSSÖKANDE.
Vill man bereda Skogarnes förkofran, måste man, så vidt möjeligt är, vårda de till åtkomst närmast belägne, samt genom strömsränsningar och lättade Transport kostnader i landet söka åtkomma de aflägsna och ännu otillgänge* liga. Höglofl. Afdelningen har såsom båtnad för Skeppsbyggetierne föreslagit 3:ne års tullfrihet i Svenska Hamnar för sådane Fartyg, som af Utlänsk man köpas. Sjöfarten är ej endast hos oss i ett domnande tillstånd, den är det äfven hos andia Nationer, att Handels-fartygen i deras hamnar oftast ligga, till lika så stort antal sysslolösa, som i våra. Dock torde en sådan åtgärd lida därhän, att en och annan utlänning koper något Svenskt fartyg för att få begagna en rättighet, den ingen annan nation ännu förunnat oss. Svenska Skeppsrederier måste ty värr nästan hvarje år få vidkännas ökade Skeppsumgälder i alla utländska hamnar, som förfära den ringa fragt-behållriing man skäligen borde påräkna; Hvarföre skole vi uppoffra fördelaroch en för Staten påräknad säker inkomst för en tillfällig och osäker, sona man förmodar vinna BevillningsUtsL Betiinhanclen. 32g genom en lifvad Industrie hos Skepps-byggerierne, och, om denna Industrie möjeligen kunde vinna , manne vara ekeskogar äro i det lyckliga tillstånd, att denna för Rikets enskildta behof nyttiga handtering, nu ökad, möjeligen i framtiden kunde fortsättas? eller Kongl. Maj:toch Kronan erhålla behofvet af sådane skogseffecter för flottan som redan saknas ? Höglofl. Afdelningen har äfven föreslagit nedsättning i Tullen för saltet. Om
Frih Klingspor har talat för actiebankers företräde framför solidariska. Jag instämmer häri, men skall icke nu uppehålla R. o. Ad. med de sednare; jag vill blott på förhand förklara, att dc, efter min tanka, visserligen kunna vara gagnande, om man tror pä deras uppkomst, men jag är i detta afseende en Thomas, och tror icke, alt de i Sverige kunna uppstå, åtminstone icke sådana de här blifvit föreslagna. Gr. Frölich har börjat med den förklaring, att han icke menat, hvad lian låtit trycka i sin reservation, och han har vidare sagt, att jag hemtat exempel på sidan 0111 ämnet, då jag citerat liandelsdisconten. Här är likväl just fråga om privatbankernas rätt att drifva upp-och utlåningsrörelse, och något annat är ej institutet af liandelsdisconten. Jag är tacksam för Hr v. Troils medgifvande, att 1 morn. i Gr. Frölichs g § kan gå bort, och jag tackar honom äfven för tillrättavisningen, att sista morn. bör qvarstå. Jag hade orätt, då jag icke genast förklarade min mening vara att flytta detta mom. lill den §, som talar orri concurs. Anmärkningen var således riktig; och med det förbehåll R. o. Ad. redan gjort, att framdeles ordna serien af de §§, som antagas, är jag ej emot, att detta moni. nu genast antages, för att framdeles införas, der det rätteligen bör stå. Men jag kommer nu till ett annat, förut icke omtaladt jäf emot Gr. Frölichs 9 §. Der slår i 1 morn.: Alla för dylik upplåning 11 t gifva 11 de ford ringsbevis skola ställas till viss person eller verk saint uttryckligen innehålla, att öfverlåtelse d er a f e j må ske, utan till viss man o c h efter föregången a 11m a lan i banken. I följd häraf skulle således långifvarne lemna sina penningar till banken, men derför endast erhålla en vilkoilig förbindelse, med trångare gränsor i afseende på öfverlåtelserätten, än långifvare vanligen förbehålla sig.