Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag och rättsprinciper och kan lätt eluderas derigenom, att krögaren tager skuldsedel förut, hvarigenom utgifvaren af sedeln uppmuntras att supa till dess han fått valuta; b) att Vinskänkar, Krögare och Tracteurer, de der äro Borgare, ega att med ed fästa rigtigheten af deras bok öfver utborgningar, hvarigenom deras fordran blir betalningsgilld. Vid 55:te att köpare må till vittne antagas i fråga om försäljning af det bränvin han sjelf sig tillhandJat, Vid 56:te §. a).att stadgandet är orimligt, då man vill förekomma införande af utländskt bränvin derigenom, att Tullkammares förpassning bör åtfölja varan, då den sändes från stad med fartyg, som passerat saltsjö; men detsamma ej stadgas för allt bränvin, som föres på saltsjön; b) a*d orden: ”under edelig förpligtelse” böra utgå. Vid a) att Utskotten gått öfver sina gränser och trädt inom en annan lagstiftning; hvarföre denna §. bör utgå. Vid 58:de %. a) att det icke kan blifva af fördel eller till större säkerhet, alt Länsman får göra beslag inom hela Länet; att i denna §. äfven bör nämnas Stads-Fiscaler; e) att Stads-Fiscaler böra få göra beslag å landet, då Kronofogdar och Länsmän hafva sådan rättighet i städerne; d) alt ett tillägg bör inflyta derom, att då enskild person, söm icke är berättigad alt anställa visitation och göra beslag, för sådant ändamål påkallar behörig
Den, som, på sätt tre Stånd beslutat, anser införselstullen å bomullsväfnader, alngods, hvita, »alla ej specificerade; genom sjelfva väfnadssättet fa?onerade,» böra bibehållas vid 1 r:dr 12 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes införselstullen derå till 36 sk. skålpundet - 38 Bevillnings-Utskollels Memorial, N:o 23. 317:o. Den, sotn vill, att, på sätt tre Stånd beslutat, gällande införselstull 1 r:dr 4 sk. skålpundet skall bibehållas för bomullsväfnader, alngods, tryckta eller pressade: »öfriga nyss uppräknade, sådana färgade, som tullbehandlas lika med hvita, af samma slag, samt i allmänhet alla tyger i finhet öfver 80 trådar på tummen i ränningen», röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes tullen lill 36 sk. skålpundet. 318:o. Den, som instämmer i det af tre Stånd fattade beslut att å bomullsväfnader, shawlar, shawletter och andra dukar, fagonerade, större eller mindre, samt tryckta, af 7 qvarters fyrkant och deröfver, fransarna oberäknade, bibehålla gällande införselstull 1 r:dr 4 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes införselstullen till 40 sk. per skålpund. Enligt Borgare-ståndets beslut, skulle bomullsväfnader med blandning, till större eller mindre del, af lin eller hampa, tullbehandlas såsom lika beskaffade tyger af lin eller hampa allena; i följd hvaraf och med hänsigt till de tullsattser, B or g are-ståndet för linneoch hampväfnader antagit, damast af blandad bomullsväfnad, som nu är åsatt 36 sk. införselstull och dräll af samma väfnad, som nu är belagd med 24 sk. införselstull, skulle i stället blifva åsätta 1 r:drs tullafgift per skålpund.
Vid innevarande riksmöte hade regeringen många och stora, alldeles oundgängliga anslag att begära af representationen; man kan således föreställa sig att regeringen möjligen ansett klokast icke äfventyra dessa anslag genom att begära ytterligare. Sådan har jag ansett orsaken vara hvarföre regeringen icke vid denna riksdag framlagt Propos. om Stockholms befästande; del hade, enligt mitt omdöme, icke varit klokt att med fälld lans och öppet visir möta den ovilja som alltid mot större anslag för landets försvar gifvit sig tillkänna. Hr Hjerta har vidare sagt att Sveriges financiela ställning i närv.-de ögonblick vore sådan, att den icke uptnanado till begynnande af ett sådant företag som detta; i sammanhang hvarmed Hr Hjerta anfört några fakta som han ansåg bevisande i detta afseen - 244 Den 6 Februari. de. Bland annat har Hr Hjerta påpekat den omständigheten att våra jernvägar icke skulle bära sig; men, såvidt jag vet, hafva de jernvägar som hittills blifvit fulländade, fullkomligt motsvarat sitt ändamål: så har t. ex. jernvägen mellan Malmö och Lund icke allenast gifvit underhållskostnad, utan äfven en inkomst derutöfver. Hr Hjerta yttrade vid samma tillfälle att man, för att skaffa Staten inkomster, på allvar ifrågasatt tulls läggande på råvaror. Jag vill icke tro att Hr Hjerta verkligen hyser en sådan mening, ty då Hr Hjerta likasom jag suttit i Bevilln.Utsk., måste han äfven såväl som jag veta, att ehuru ett så beskaffadt förslag väcktes af en ledamot inom Utsk., föll detsamma likväl med en offentlig majoritet. Hvad för öfrigt beträffar den financiela krisen, så tror jag icke att den är så farlig, som den af många förespeglas.
Då jag på- minner honom därom, gör han det nog med en onödig omsorg, som endast förargar mig, ty dagen därpå har han glömt det. Att se » sur » ut, hjälper inte heller, han låtsar om ingenting eller frågar han deltagande om pigan ställt till något » spektakel », om pojkarne slagit sönder något, eller om hunden ätit upp steken. Jag har en mycket lugn karaktär, men det pinar mig boksiafligen att ej kunna få så enkla begrepp inplantade. Därför vänder jag mig till alla dem, som äro i ungefär samma belägenhet och som ej betrakta ofvan uppräknade fel som » rena bagateller ». En hårdt pröfvad. Damernas älsklingsdryck. Rent språk om » pjollerspråk ». Några ord till förf. af » Pjollerspråk ». Ni tror er förefalla mången moder näsvis och småaktig genom er artikel i Idun n:r 6. Nej bevars, vi förlåta er så mycket hellre innehållet, som det ju är både beaktansvärdt och träffande. Dessutom är det påpekadt i Idun ett par gånger förut, om jag ej missminner mig. Men hvad vi — vi svenskor — ej kunna förlåta er är formen, språket i er artikel. Ni talar med ett visst öfvermod om vårt sätt att tilltala våra okritiska småttingar, därtill föranledd af — som jag hoppas — er fosterländska räddhåga att hela vårt sköna svenska språk därigenom blefve bortpjollradt. Men, kära Erny, hvad är det för språk ni själf talar ?1 I edra stackars två Idunspaiter använder ni ej mindre än 30 främmande ord (utom citaten), och detta fast ni visst ej visat er ha svårt att uttrycka er på svenska, ja t. o. m. bildar nya ord. Nu får man hålla till godo med ackommodation, emfas, korrektiv, tirad m. fl., som göra oss enkla — icke akademiskt lärda — kvinnor ett fasligt besvär att rätt tyda. Att ni själf i er svenska språkfråga tillåtit er ett dylikt språk, anser jag oförlåtligt. » Men har ni, vid Jupiter, då ingen bildning, min kära mamma! » hör jag er harmset utropa!
Om nägon af dcn SkattjkMges Barn, Pupiller eller Husfolk äger eller Arrenderar sädanc Egendomar och Lagenheter, Weck och Inrättningar, hwarföre Stydds-afgist, jemlikt Tariffen N:v r. erlägges, mmarkcS sadant bxcdwil» Namnet, och om nägon af dem är gift, upptages Hustru» Näst efter Mannen. Da Egendom eller Lägenhet är hordarrenderad, utsattes Arrentatorens namn «ch hemwist. 48 Den n Octvber. Exempel pa Uppgifi cm MantaiMrifmngeii i Svcken för är Namn. Anderteknad ckb INochastvoNde Embete eller Tjensti orten ckgaNdr eller An renderade Egendomar och kär igcNhcter/ Werk och JNräitnlNgak. Hustrun N. N. Hemmawarande Sonen N. N. Diro Pupillen N. N. Min Pupill N. N. Hemmawarande Dottrett N. N. Liro N. N. 40 Innehar Embete (Tjenst) som Häradshöfdinge. 2lgev inom detta TaxeringsDi» stritt f-ljaude: Frälse-Heiunlanet Fall i N. Socken i Manral. Dito Torpa i biro Socken 4 bita. Skatte-Hemmanet Skog i N. Socken 4 bita. Skattlagdt Tull-Mjölgwar. nen Forst med z par stenar, Ävrenberar: Bostället Basebo i N. Socken 4 Mantal. gö 20 ager Hemmanet N4 Mant - 16 iy 20 boende i N. Län, N. Härad och N. Socken; äger härstädes Hemmanet N. N:o z, 4 Mantal. D?n n Ockvder. 49 Min Pupill N. N. Informator N. N. Gouvernante N. N. Ratkarej N. N. Drängen N.
Vid pröfningen af de sammanstälda 3*.dje och g:de Puncterna, som åsyfta en förment origtig tillämpning af TryckfrihetsFörordningen, samt förnämligast indragningen af Dagblad, med förbud mot deras vidare fortsättning, har Utskottet, med stöd af 107 §. RegeringsFormen, beslutit, i afseende på Tidningarne Argus, Courieren från Stockholm och Argus den Andre, det tillkännagifvande hos Riksens Ständer, hvarom likaledes Utskottet nu endast åberopar generela betänkandets innehåll, men deremot, i frågan om ansvar för tillstyrkandet af Courierens fortfarande indragning och förbudet för Redactiotionen af Stockholms Courier att framdeles utgifva någon Tidning eller periodisk Skrift, stadnat, efter omröstning, i stridiga alternativ, samt hvad tre andra indragningar vidkomma, anmärknings-anledningen ogillat. Enär, jemlikt hvad Protocollet öfver KrigsÄrender för den 29 Februarii 1820 utvisar, Kongl. Maj;t för Statens interesse 140 Constilutior.sr Utskottets betänkanden. ansett nödigt förordna att sådana Försvars. Verket rörande Handlingar, som finnas i KrigsCollegii eller Förvaltningens af SjöÄrendernas Archiv, Cancellier och Contoir samt General-Adjutans-Expedition för Arméen och Flottorna, och hvilkas offentliggörande kunde medföra våda för Rikets säkerhet skola af Presidenten i KrigsCollegium, Chefen för Förvaltningen och Kgl. Maj:ts General Adjutant särskildt vårdas, samt intet bland dessa document få utlemnas till någon, eho som hälst, innan Kongl. Maj:t på skeende underdånig anmälan, dertill meddelat Nådigt tillstånd, Vederbörande Föredragande hos Kongl. Maj:t dock obetagit att begära och erhålla de för Ärendenas handläggning erforderliga upplysningar, tror Utskottet, genom blotta framställningen af beslutet och motiven, den /j.:de puncten vara tillräckligen både utredd och vederlagd.
Maji, under N:o 157 aflåtna och, den 4 dennes e. m., på bordet iagda Memorial, i anledning af Riks - Standens beslut öfver vissa delar af Utskottets förslag rörande beräkningen af Stats-Verkets inkomster, intill dess nästa Stats-reglering varder gällande, stannade Ridd. och Adeln i följande Beslut: 1:0 att Markegungsvärdet pooo Rdr å Strömsholms Stuteris på Stat uppförde Hemmansräntor borde, på sätt Stats - Utskottet föreslagit, samt Presteoch Borgare-Stånden beslutat, qvarstå på den indelda delen af Ordinarie räntan; a:o att frågan om den af Stats-Utskottet föreslagna undersökning, rörande beräkningen af Kronooch Kyrkotionde-losen efter bestämda pris, borde, enär Två Stånd deruti stannat emot Två, såsom förfallen anses; 3:0 att Ridd. och Adeln, under förblifvande vid dess, i afseende å Mantals - penningarms beräkning, redan fattade beslut, godkände den af Stats - Utskpttet, rörande nämnde fråga, föreslagna Voterings-proposition; 4:0 att Ridd. och Adeln, under förblifvande vid dess, i afseende å Nummer-Lotteriets upphörande, redan fattade beslut, godkände de af StatsUtskottet, rörande Nurnmer-Lotteri-Inrättningen, föreslagna Voterings-propositioner; 5:0 att Ridderskapet och Adeln instämde i Bonde-Ståndets Beslut, att Danska Fyringsmedlen borde, Prat. Vt drag dea i 2 Junii 18;g). 4*J borde, såsom hittills egt mm, under Serskild Titel, bland Stats-Verkets Inkomster upptagas; 6:0 att Ridd. och Adeln, under fötblifvänds vid dess, i afseende å Sjotulls ttudlens berdkningi till brutto T va Millioner Två Hundrade Tusende Riksdaler Banco, redan fattade beslut, godkände den af Stats-Utskottet, rörande denna fråga, föreslagna Voterings proposition, S. D.
För att befordra handels-comrnunicationerna med vissa aflägsnare Länder, såsom Södra America, Ostindien, rm m., hafva lindrigare tulloch convoy-afgifter blifvit i allmänhet bestämda ej mindre för varor, sorn ifrån dessa Länder till Riket införas, än äfven för Svenska pjrodueter, hvilka med inhemska fartyg dit utföras. Genom underrättelserna till 1826 års Tulltaxa förklarades denna tull-lindring böra fortfara i, 3:ne år eller till innevarande års slut; men Kongl. Maj:t har nu mera ansett densamma äfven för nästa år och tills vidare böra ega rum. Innevarande års i allmönhet goda skörd och spanmålsprisernas i följd deraf inträffade fall hafva föranlåtit Kongl. Maj:t, att i allmänhet till årets slut medgifva tullfri utförsel af spanpiål, och. att, hvad utförseln till Norrige serskildt beträffar, förlänga denna 116 Kongl. Maj.-ts Nådiga Berätt. N.o 1. tullfrihet till medlet af nästa år; hvarjemte Kongl. Maj:t i Nåder förklarat, att Svenska och Norrska Fartyg skola i oeh för exporten af spanmål till Norrige vara befriade från utgående skepps-umgälder, samt, under nödig bevaknings-controll, ega att intaga lasten så väl i sjöstäder eller andra tullplatser vid saltsjön, som i uppstäder eller andra tullplatser vid insjö, flod eller canal, äfvensom att fiskvaror, som vid dessa tillfällen till Riket införas directe från Norrige med Svenska eller Norrska Fartyg, må under bevakning uti förrberörda Städer och tullplatser lossas. Kongl. Maj:t blifver för öfrigt i tillfälle, att vid nu ingångna Riksdag för Rikets Ständer framlägga de förändrade grunder för tullafgifternas beräkning, hvars nödvändighet erfarenheten ådagalagt. I sammanhang med Tull-taxan oeh dithörande åtgärder, bör Kongl. Maj:t för Rikets
16 sk. är förlusten på arbetsoch transportkostnaden gifven, utom den af sjelfva varans eget värde. Följden dex-af måste nödvändigt blifva, att barkaftagningen på flera orter antingen alldeles försummas, eller, der det af fruktan för åtal ej låter sig göra, verkställes så hastigt, och med så liten omsorg, att bärken finnes föga duglig, och följaktligen denna nyttiga product både för det allmänna, och för Engelska Garfverierna är förlorad. Det låga pris, hvartill barken i allmänhet föryttras, härrör af den inskränkta afsättning som derföre inom Riket gifves, under det, enligt nu gällande Författningar, denna product ej får exporteras till andra orter, der den skulle säljas till ett mångdubbelt pris. Detta export-förbud motverkar äfven anläggningen och vådan af nya ekplantager, a £ hvilka i de första 20 å 50 åren ingen annan inkomst kan dragas, än genom försäljning af den bark, som rotskott och spädare grenar, vid Ekskogens rensning och utgallring kunna leoina. I hela Riket finnas vid $?.a Btsv, och Elion TJtsk, Betänkande^ pass 40 så kallade Engelska Garfveriet grun-. dadé på Ekbark, hvilka således omöjligan kunna använda, föijakteligen ej upphandla» och till sitt värde betala hela den qvantitet deraf, som frambringas på Södra hälften af Rikets areal, hvars jordmon och klimat ära tor detta trädslag tjenlige. Af alldeles samina orsak härleder sig äfven denna saknade, tillgång på Ekhark, hvaröfver man stundom i hnfvudstaden hört felagas; ty ingenting är naturligare, än att en vara ej utbjudes till försäljning, då ej productions» och transport, kostnaden, än mindre dess eget värde genom, det gångbara piiset ersättes. Skulle deremot utförsel af bark vara tillåten, så funné Skogsägaren en möjlighet att, genom den, exporterande Köpmannen eller Skeppsredaren för en på utrikes orter så begärlig vara, söka dep förmonliga afsättning, sorn inom. Riket saknas, oell således både Staten genom ökad production, och Landtmannen genom belönt möda och arbete, kunna vinna förkofran.
Färger, med olja eller annorledes beredda, må införas mot den för råämnet stadgade tull. 1 skålp. 2 1 1 skålp. 2 . 1 32 Färglådor, med färger och annat tillbehör, äfvensom färger i Musslor, Glas o. s. v. 1 skålp. — 8 Anm. Något afdrag i vigten göres ej för lådan, glaset, musslan eller annat tillbehör. — 3 Gallmeija . ' • 1 skålp. 2 — 24 Galläpplen .. 1 skålp. 8 — 40 Gardiner, Rull-, af bomulls-, linneeller hampväfnad, målade eller tryckte 1 skålp. — 10 — Garn: Bomulls-, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobiner: — 32 ofärgadt 1 1 skålp. — 3 1 32 färgadt: I händelse hos vederbörande Tulltjensteman villrådighet uppstår, huruvida icke en under Galangarot, hänföres under Apotheksvaror. | Galoner; se Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. Expeditions-Utskottels Förslag till underd. Skrifvelse, A’:o i 36. 323 Tullvän! e. Qvantitet för Tutlberäkn. Inf. Tnll. Banko. R:dr sk. p. Garn: < benämning af dubbleradt bomullsgarn angifven vara rätteligen bör till bomullstråd hänföras, åligger godsegaren, såsom vilkor för tillgodonjulande af de för dubbleradt bomullsgarn stadgade lägre tullumgälder, med sakkunnige personers, efter besigtning å godset, afgifna betyg styrka, att varan utgör garn af sistnämnde beskaffenhet. Camél-:
Lyder förskrifningens utgifvare under annan Rätt, när förnyelse sko skall, varde den verkställd vid den Rätt, hvarunder han då lyder. Underlåtes förnyelse, som nu sagd är, varde inteckningen förfallen. Vid förnyelse af sådan inteckning skall förfaras, på sätt om förnyelse af inteckning i fast egendom är i lag stadgadt. § 5. Är viss egendom af rätter egare pantförskrifven, ooh linnes den i hans hand, som förskrifningen utgifvit, eller i annans besittning för hans räkning, då fordran, hvarför egendomen i underpant satt är, skall uttagas; gånge den egendom i betalning, ändå att annan påstår sig hafva, genom köp eller annat aftal med innehafvaren, blifvit egare dertill, der ej, förr än pantförskrifningen intecknades, med köpeafhandling om pantförskrifna egendomen så förfarits, som i Kongl. Förordningen i afseende på handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva, den 20 November 1845 stadgadt är: Har egendomen genom köp eller annat fång, eller såsom Lag-Utskottets Betänkande Nto 57. pant, på god tro koinmit i annans hand; vike för hans rätt dens, som pantförskrifningen häfver, ändå att den förskrifning intecknad blifvit. § 6. Lyder pantförskrifning, som efter 1 § upprättad är, å utgifvarens lösa egendom i allmänhet eller å visst slag af egendom eller egendomsafkomst, men ej å viss persedel; vare den förskrifning ej hinderlig för hans rätt att öfver större eller mindre del af den pantförskrifna egendomen råda; utan gälle pantförskrifningen för den lösa egendom i allmänhet eller af bestämda slaget eller afkomsten, som utgifvaren tillhörer, då fordringen, hvarför underpant gifven är, skall uttagas. § 7.
Äfvensom hit böra föras de ersättningar till Riksens Högloft. Ständers RiksgäldsContoir, hvilka förut ifrån Tull-Verket directe dit levererats , men, enligt Kgl. 4;cle Sami. 4*-* 6a6 Stats-Utskottets Betänkan den. Brefvet den 24 November 1819, i senare åren ingått uti Stats-Verkets behållne Tull-uppbörd, och sedan med RiksgäldsContoiret blifvit liqviderade, utgörande: Ordinarie Licenten » * * 45,ooo: Bevillning för Socker och Alun, omkring 3o,ooo:7g>000< Enligt den antagna principen, att aila af Stats-Verkets Intrader utgående Utgifter böra, så vidt ske kan, i Riks-Staten synas, upptagas här vidare: Stockholms Stads Källare-friheter omkring * g)00o: — Anslag för Spinnhuset i Stockholm 20,61 i:3ä» Tull - Verkets Stat, jemte Kustbevakningsoch öfrige kostnader på för» dag 383,388: .6.^ |g,nno - • - * ) / 2 Oj StatsUtskottets Betänkatiden. 2:0. SaluAccis af StdHerne. Denna afgift, som, enligt Kgl. Förordningen den 3o No v. 181 o, bör utgå af Stockholm med y,5oo R:dr, och af de öfrige Städerne med 4,425 R:dr, liar förut, tillika med Mantalspenningarne af Städerne. Stockholm, Götheborg och Carlskrona (se i4:dePuncten) varit i Riks-Staten upptagen under Titteln: Landt-TuUs-ersdttning, och beräknad till 15,000 R:dr ■—•
I anledning af hvad sistlidet års Revisorer i 2:dra ^ af den utaf dem afgifna berättelse anfört beträffande det bokföringssätt, som vid redovisningen för Kongl, blottans materiel tillämpas, anse sig Revisorerne, i betraktande af hvad vederbörande^ uti deröfver infordrade förklaringar andragit och utan att vilja yttra sig om hvad i nämnda revisionsberättelse förmäles angående bokföringssättet vid andra nationers mariner, nu endast böra hemställa, att hvarje fartyg af större cert ma erhålla särskildt konto, hvarigenom en lätt och klar öfversigt af den på hvarje fartyg belöpande kostnad otvifvelaktigt bör kunna vinnas. § 3. Deremot instämma Revisorerne till alla delar i det af sistlidet års Revisorer väckta och i 3 § af I8G0 års berättelse intagna förslag, att de nu skiljda anslagen till Flottans nybyggnad och underhåll måtte, likasom före 1850 års riksdag, under en enda titel sammanföras, och sådant destoheldre som förslaget blifvit såväl af Kongl. Förvaltningen af sjöärendena som ock af vederbörande befälhafvare vid Kongl. Flottans stat oner, hvilka utan tvifvel torde kunna säkrast bedomina lämpligheten af en dylik anordning, på anförda skäl tillstyrkt. § 4. Sistlidet års Revisorers i 4:de § af revisionsberättelsen gjorda hemställan, att materialförråden vid Carlskrona station, de största af der befintliga förråd, hädanefter måtte hvart sjette år eller oftare inventeras, biträda nu församlade Revisorer i så måtto, att Revisorerne, lika med Kongl. Förvaltningen af sjöärendena, anse dylik inventering «,f stationernas förråd, nied hänsyn till de dryga kostnader sådana förrättningar medföra, — 93 — endast böra företagas hvart 9:de eller 10:de år, synnerligast som, enligt Revisorerne» tanke, dermed afsedda ändamål i allt fall härigenom böra kunna ernås. $ 5.
— Hvem skall ha dem? Konsul Dahlén, hvad? — Ne-j! Inte sålda ännu. — Inte sålda ännu — jaså! Hvad bjuder Dahlén. — Tolf riksdaler. — Tolf riksdaler — så mycket! — Tjäran står godt i pris i år. — Ja, det tror fan det! — Tolf riksdaler ä ’ inte för mycket! — Nej, men mycket nog för att vara bjudet af konsul Dahlén. — Hva * vill konsuln ge? — Tretton riksdaler. Det ryckte till i Sven Jonsson. • — Hur mycket sa ’ konsuln? — Tretton riksdaler, skrek konsuln. Bra bjudet, inte sant? Ska * vi slå till? — De ä ’ inte precis illa, men — Hvad för men? — Men der å ’ 5 tunnor som ä ’ litet gryniga. Hur myckét drar konsuln af för dem? — Ingenting. — Ingenting? — Nej! Ser han, Sven Jonsson, 5 tunnor tjock spela ingen roll. Nåh, vill Sven Jonsson sälja dem till mig — eller inte? Krusar ej! Tro mig, konsul Dahlén ger min själ inte mer än tolf riksdaler, och så drar han af två för den tjocka. Nåh, ska ’ vi göra kommers, eller inte, hvad? Har Sven Jonsson varit en gång hos konsul Dahlén och frågat, så skall han inte bry sig om att sen komma till mig. Nåh — jaså inte — god morgon då! Och konsuln tog ett par steg framåt, men Sven Jonsson sprang efter och drog honom så hårdt i rocken, att det knakade till i det tunna sommartyget. — Tag den! skrek han. — Godt, sade konsuln och stack venstra handens tumme och pekfinger ner i den hvita västen. — Här har Sven Jonsson handpengar. Och han lät en 5 o-öring glida ner i Sven Jonssons bruna hand. — Tack, sade Sven Jonsson och stoppade pengen i byxfickan. — Är inte Hans i tjärtomten, sade konsuln, så är han hemma hos sig. Sven Jonsson vet ju hvar han bor. - J » « — God morgon. Och konsuln vaggade åsta ' d igen. Han nickade småleende och plirade med ögonen åt qvinnoma, hvilkas högljudda pladder afstannat.
„ Corpschef Öfverstelöjtnant „ „ Förste Major Major, Corpschef Andre Major Major, Corpschefs närmasteman Tredje Major Kompani(sqvadrons-) chef Andre Kapten (Ryttmästare). Förste Löjtnant Andre „ Underlöjtnant (Cornett, Fändrik). Fanjunkare Förste Sergeant Andre „ . Tredje „ Fourir Vid infanteriet. Lönernas belopp enligt normalstat. De senare lönernas förhöjning i proc. af de förra. Den inbördes proportionen mellan lönerna, då Fourirslönen tagea till enbet. Vid kavalleriet. Lönernas belopp enligt normalstat. Enligt Enligt 1833 års K ^ stat. stat. De senare lönernas förhöjning i proc. af de förra, Procent. Den inbördes proportionen mellan lönorna, då lägsta Und.-officerslönen till enhet. Enligt 1833 års stat. Enl. den nu föreslagna staten. Lönernas förhöjning öfver hufvud inom motsvarande grader af de begge vapnen,i proc. af 1833 års löner. 6,525 3,525 [ Enl. särI sk. stat [ 3,000 2,700 2,250 1,460 1,125 937 787 475 ! För jemförelsens skull äro lönerna ofvan upptagne till sina fulla belopp, således med inberäkning både af hästoch fouragemedlen, der sådane i lönerna bestås, och det s. k. kavalleri-tillägget. 2. Som, enligt 1833 års stat, lönerna vid kavalleriet äro till en del olika vid olika regementen, på grund af en då ansedd befintlig skilnad i remonteringsoch utfodringskostnaderna för tjenstehästar i olika orter, hafva dessa löner blifvit här ofvan upptagna med medel beloppet af högsta och lägsta lönerna i hvarje grad. 3. Nnmmerlönerna, der sådana finnas anvisade enligt hvardera staten, äro här inberäknade i aflöningsbeloppen med dessa löners medelvärden vid de olika tidpunkterna, nemligen för rotenummer enligt 1833 års stat med Kmt