Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— N:0 14, angående förändrad lönereglering för en del Riddarhusets tjenstemän: B. V. 660, 662, 663, A. 663, 664. — N:o 15, Fortsatt Utlåtande, angående ordnandet af Riddarhusets gårdsplan: B. V. 660, 662, 666, A. 685. Riddarhus-Utskottets förslag till Ridderskapets och Adelns underdåniga skrifvelse, med öfverlemnande af förslag till ny Riddarhus-Ordning: V. 322, 354, A. 354. — förslag till Ridderskapets och Adelns underdåniga skrifvelse angående förhöjning i afgifterna för introduktion å Riddarhuset: V. 513. Ridderskapet oeh Adeln, angående uppläsande af OrdningsStadgan för dess sammankomster: I. 4. Ridderskspets och Adelns anteckningar och upprop, angående deras utsättande: I. 3. Ridderskapets och Adelns öfverläggningar, angående tillstånd för främmande åhörare att dem bevista: I, 4 Ridderskapets och Adelns Helsnings-deputation till Med-Stånden vid Riksdagens början: I. 6, 13, 22. — R — 159 Ridderskapets och Adelns Afskeds-deputation till Med-Stånden vid Riksdagens slut: V. 707, 713, 717. Ridderskapets och Adelns Afskeds-uppvaktningar vid Riksdagens slut hos Hans Majit Konungen och den Kongl. Familjen: V. 708. Ridderskapets och Adelns diskussions-protokoll, angående åtgärders vidtagande för skyndsammare uppsättning och offentliggörande deraf; motion af Friherre Adam Christian Raab: se Motioner. Ridderskapets och Adelns vid Riksdagen röstberättigade ledamöter, angående tryckning och utdelning en gång i månaden af förteckning öfver dem; motion af Herr Edvard Fåhraeus: se Motioner. Ridderskapets och Adelns Elektorer, angående val af: se Val. — förrättade: se Lista. Ridderskapets och Adelns Elektorer, ledigheter ibland dem: se Afsägelser.
Jag vågar göra mig försäkrad, att hvar och en, som ansett mödan värdt att af ämnet taga en närmare kännedom, skall instämma i mitt tänkesätt. Att Konung Carl XI varén Beskyddare af den Nordiska fornforskningen , har jag redan bevisat: Att under Konung Gustaf lil denna Vettenskap skulle tillvinna sig mindre uppmärksamhet, säger sig sjelf. Under en tid, då man at främlingar lånade bildning och vitterhet , kunde man icke vara hågad, att undersöka källorna tili en sann kunskap om Nordens ursprungliga egenheter. Hvad bär blifvit yttra dt om en Man, som mot 4co R drs årlig aflöning är ålagd att syssek; sätta sig med vära Isländska Handskrifters granskning, fordrar någon utveckling* Om med denne Man förstås AcademiseAdjunctf-n. Magister F, G. Liljegren, den ende, ät hvilken, mig Den i 9 Martil. 275 veterligen, ett sådant förtroende blifvit lem-J nadt, måste jag upplysa, att enligt Kongl. Majrts Bref till CancelliStyrelsen af 26. Februarii 181-7, hans årliga aflöning under deri id af 3 år, hvartill hans befattning är inskränkt, utgör icke 400, utan endast 166 R: r 32 Sk. Med så knappa lönevilkor lärer han få uppgifva alla förslag att besöka Island, bäst belåten att tå qvarstanna innom Fäderneslandet, der han genom enskild undervisning kari finna sin utkomst, ehuru med uppoffring af den tid, som han odeladt borde egna åt sin antiqvariska verksamhet. Just för denne man, hvars arbetsamhet och nit för saken äro omisskännelige, vore tillfället att under sina forskningar vägledas af en lätd Isländare, högst dyrbart. Det skulle besp ra honom mödan att i Köpenhamn till Danska och Isländska Lärdes pröfning öfverlemna sina öfversättnings-forsök, för att vara säker om deras rigtighet.
Och då hon började spela äldre damer, hade hon på detta område framför sig fru B e t t y Almlöf, hvilkens saftiga humor gjorde henne själfskrifven till de bästa gummrollerna. F r u Kinmansson må- ste resignera och nöja sig med att göra det bästa, hon kunde, af de uppgifter, som kommo på hennes lott. D å man påminner sig Helfrid Kinmansson från det senare skedet af hennes artistlif, är det nog hufvudsakligen i gestalt af en gammal gladlynt och rar tant, hon står för ens minne. Tanten kan vara spetsig nog under den godmodiga ytan — det är ett par pigga, lifliga, ungdomliga ögon, som lysa upp det runda ansiktet h o n kan också vara inskränkt och enfaldig, men fryntlig och hjärtegod är hon i båda fallen, oeh till och med, om hon står på gränsen till att vara litet halffjoskig — som » moster Lisen » i Alfhild Agvells » Dömd » — så h a r hon vara sympatier, ej Mött för sin olyckas, utan mest för sitt goda hjärtas skull. Den muntra och frispråkiga tanten i » Det nya systemet » — jag minns inte hvad hon hette — och den hederliga, fastän ampra madam liöntved i Holger D r a c h m a n n s » Strandbybor » må stå som exempel på hennes gummtyper med skinn på näsan, fru Guerin och B a r k (i Augiers » Notaries G u e r i n » och fru Leffler-Cajanellos » Sanna kvinnor ») som den förtryckta oeh lidande h u s t r u n, tolkad af hennes behärskade och djupa konst, madam Rundholmen i » De ungas förbund » — en af de roller, hon ärfde efter fru Almlöf — som ett prof på hennes groteska komik, som likväl aldrig slog öfver i karrikatyr, och de båda hjärtinnerligt snälla tanterna i två af F r a n s H e d b e r g s skådespel, » Majorens döttrar » och » Mellan bjudningarna », som prof på hennes älskvärdt godmodiga humor.
December 1811 till Skeppare-societeten i Stockholm å 6,250 R:dr Banko, hvilka, enligt förbindelsens innehåll, skola qvarstå så länge Riksgäldskontoret förräntar något annat inhemskt eller utländskt lånekapital, godtgöres den förskrifna räntan vid de tider, som i förbindelserna finnas bestämda. § 10. De till följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut till grundfond för allmänna Hypotheksbanken af Riksgälds-kontoret under den 1 Juli 1861 utfärdade och till Hypotheksbanken öfverlemnade 1,000 st. 4^-procents-obligationer, hvardera å 8,000 R:dr eller tillhopa Åtta millioner Riksdaler, må ej i någon händelse till anskaffande af medel för Bankens utlåningar begagnas, utan endast i följande två fall kunna, genom deras försäljning till större eller mindre del, efter behof användas, nemligen: a) i den oförmodade händelse, att sådant uti föreskrifven ordning, vid Bankens utredning, för infriande af Bankens förbindelser oundvikligen erfordras; och b) då, i följd af uraktlåten eller fördröjd inbetalning af hvad delegande Hypotheksföreningar för undfångna lån böra erlägga, eller af annan anledning, Banken saknar egna, för tillfället användbara, tillgångar till fullgörande af sina förbindelser mot sina långifvare. 1 de under litt. b) omförrriälda fall må de grundfonden tillhöriga obligationer, till större eller mindre del, äfven kunna af Hypotheksbanken Stats-Ulskoltets Memorial JVi 200. 15 pantsättas; åliggande Hypoteksbanken i hvarje händelse att om obligationernas användande Riksgälds-kontoret genast underrätta. Har af den under litt. b) nämnda anledning frsäljning egt rum, vare Hypoteksbanken pligtig så väl att, så snart ske kan, åter inköpa ett det försålda motsvarande belopp af samma obligationer, som ock att till Riksgälds-kontoret godtgöra den för de försålda obligationerna belöpande ränta, tilldess att grundfonden på nämnda sätt blifvit till sitt ursprungliga belopp återställd.
Qvartermästaren C. U. Ahlboms underdåniga ansökning om nedsättning med 28 Tunnor> 23 Kappar i nu. utgående arrende för nämnda lägenhet, eller från 91 Tunnor, 7 Kappar till 62 Tunnor, 8 Kapp. Spannmål, såsom skäl hvartill Sökanden i underdånighet anfört: att, sedan vice Pastor Hörstadius, år 1812, på 3o års tid öfvertagit båda Kungsladugårdarne emot en arrende-afgift af 364 Tunnor, 28 Kappar Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, för hvardera, måste han, oaktadt arrendet för Sodra Ladugården samma år öfverflyttades på 4 andra personer, redan år 1817, för bristande förmåga att anskaffa antaglig borgen, från arrendet afträda; att, vid den Bihang i. R. S-.s Prof. 10-de Sami. 61 482 Exp, Utaf. Förslag till und. Sk rifa. A7:o 200» derefter anställda Auction, högsta arrende-anhndet uppgick endast till 200 Tunnor för Norra Kungsladugården; att åter serskilda delar af Södra Kungsladugården, i nion af Arrendalorernes iråkade obestånd, måst å nyo utbjudas och arrende-afgiften nedsättas, så alt Sökanden nu vore den ende, som utgåfve primitiva arrende-beloppet, öfverstigande hvad som för lika andel i Norra Kungsladugården erlägges med 28 Tunnor, 23 Kappar, och ända till och med 4o Tunnor, 7 Kappar, hvad som nu utgöres för ~ i den Södra; att öppna åkerjorden i Sökandens andel endast utgör 3q
N:o 71, som angår den erforderliga fyllnaden i Artilleriets anslag, böra bifallas, med iakttagande af de förändringar, som af R. o. Adins redan i afseende på denna punkt fattade beslut föranledas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder förenämnde del af den ifrågavide 23:dje punkten, på grund af deremot gjorde anmärkningar, återremitterad. Vid voteringens slut, befunnos rösterue hafva utfallit, som följer : Ja — 30. Nej — 39. Härefter förekom och bifölls Utskis hemställan, ang:de AriilUrilialteriet i Norrland. 24:de punkten, ang-.de anslag för Ingeniör Korpsen. Mom. litt. a, ang-.de ifrågasatte nya löner vid denna Korps. Hr af Klint: Skälet hvarföre K. M. begärt ökade anslag till ifrågavide Korps, är att tjenstgöringen derstädes är så betungande, att man löper fara att icke få några Officerare vid densamma. De åtnjuta ingen semester och erhålla knappast kortare tjenstledighet, IngeniörKorpsens Officerare äro inalles 30. Åt 3 af dem äro andra befattningar f. n. updragne, men de deltaga likväl ofta uti tjenstgöringen inom Korpsen. Såsom ett bevis på de öfriga 27 Officerarnes trägna tjensteåligganden får jag anföra: att 2 RegitsOfficerare alltid måste vara tjenstgörande i Stockholm, och som de icke hafva något biträde, så är deras tid så mycket mera uptagen; på SappörKompaniet tjenstgöra 4, på Carlsborg 3, på Waxholm 3, i Carlskrona 2, på Carlsten 1, på Enholmen 2, vid Borghamn 1, i Den G Juli f. m. 1 8!) Christianstad med Ystad 1, i Landskrona med 3:ne garnisonsorter på Vester-kusten 1, i Götheborg 1, samt vid Marieberg 2 elever.
abservationer af den döda naturen ar förf. lika angelagen att - få fram som allt annat. Consuelo ar deremot alltigenom en kvinnas dröm om den högsta kvinnolycka, och den gör - intryck derför att denna dröm ar hämtad från hjärtats innersta djup, men bredvid detta hufvudinnehåll ' göra de rent målande skildringarna föga intryck. Man har ingenting kvar i ögat, men mycket i sjalen. Lifvets myllrande, blandande och fasaväckande rikedom kan troligtvis endast det manliga snillet ge en aning om, men nar det galler att tränga till personlighetens djup, da ar det fraga om inte kvinnan kom mer langst. Nar Dickens skildrar brottet, ger han oss ett, öfvervaldigande intryck af fasa, vi se och höra - brottslingen, - och håret reser sig p&amp; hufvudet. Men han kan icke. följa brottets genesis i sjalen på samma satt som George Eliot, han kan icke som hon lagga fingret på den mikroskopiska - punkt, der sofismen har börjat sin förgiftning af samvetet. Skarp, fin .psykologisk analys, det tyckes vara det kvinliga geniets fatta falt på det skönliteriira området. Med de samra kvinliga författarne t. ex. missromanerna - ar det samma förhållaiide som med m h g a kvinnors lif: kärleken tar u p p mycken plats, men ar af en ganska vattnig beskaffenhet. Kvinnans intresse och begiifning för det personliga visar sig också, nar hon triider ut i arbetet, och blir der både hennes svaghet och hennes styrka. Hon ar yttest beroende af de personer, med hvilka hon ' har att göra. Hon trifs med arbetet, såvida hon trifs med .personerna. Om hon till dagligt bröd da och då, far ett vanligt ord, kan hon arbeta längre iin krafterna räcka, men passas hon in som en ensam kugge i ett maskineri, då fryser hon ihjäl, antingen. hon eller intresset. Med den sammanblandning af känslooch försthdsverksamhet som ar henne egen, lägger kvinnan mera .än mannen hela sin sjal i arbetet. Bevis på detta &amp; r att kvinnor på sina fristunder tala om arbetet, under det mannen halst slippa ifrån det.
Arma, beklagansvärda qvinna I sin dödsstund ville hon fullständigt anförtro mig sina olyckor, men hon beröfvades målet, innan hon medhann utföra detta beslut. Birger. I sin svåra belägenhet öfvergaf hon oss en dag, dag och flydde till ett ställe några mil bortom Götheborg, der hon kort derefter födde Gabriella. Allt detta tycktes inte bekymra min hårdhjertade far Han gladdes tvärtom, att ha blifvit henne qvitt, men var likväl mensklig nog, att skicka henne det underhåll hon behöfde. Erika. Nå hvilka orsaker kunde sedan föranleda hennes återkomst Birger. Hon hade, några år derefter, flyttat med sitt barn in till Götheborg. Der hörde gubben händelsevis omtalas, flickans ovanliga egenskaper, såsom alldeles underbara vid hennes år. Då väcktes ärelystnaden, men inte ångern i den onaturliges bröst, – och i hopp, att en dag, med sin hopsamlade förmögenhet, kunna åt dottren locka en förnäm och ansedd måg, uppsökte och öfvertalade han, den lätt försonliga modren, till glömska af det förflutna och att återvända till hemmet, som hon äfven genast gjorde, nära fem år efter hennes aflägsnande. Erika. Det var således en afsigt för framtiden, och inte, som jag förmodade, någon känsla af ånger, som gjorde honom böjd till försoning (med afsky den ovärdige Birger. Hennes lif, som så litet öfverensstämde med vår oroliga verksamhet, blef, till hennes egen lycka, inte heller långt. Det var knappt tvenne år derefter, då hon, under en resa till Götheborg, troligen, genom en högre makts underbara skickelser, träffade er. Kort härpå afsomnade hon lugnt, ty hon visste sig i er, ha funnit en mor åt sin dotter. Erika. Ja, detta löfte vill och skall jag heligt hålla! – Emedlertid borde det bidragit till hennes tröst, i de sista ögonblicken, att äfven ni, Birger, bevisade henne tillgifvenhet. Jag påminner mig ännu, huru välvilligt ni efterkom hennes önskan och afhemtade Pastor Schmidt från Götheborg, åt hvilken hon önskade att anförtro något hemligt bekymmer, och af hvilken hon äfven erhöll nådemedlen.
Skansholm med 1,199J Sköf Smide, i3 arbetare och 19,184 R:drs tillverkning. Sätra, med aine hamrar, 1,00 Sköf smide, 10 arbetare och 17,600 R:drs tillverkning. Forssvik, med 1 hammar, 928 Skäf smide, 18 arbetare och 14,848 R:drs tillverkning. Åboholm, nied 1 hammar, Boo Skäf smide, 14 arbetare och 12,800 R:drs tillverkning. Sköl smidesarbetare och i3,88o R:drs tillverkning. Ribbingsfors med 1 hammar, 43o Sköl smide, 8 arbetare och 6,880 R:drs tillverkning. I Wartofta Härad: Tidaholm, med 6 arbetare och en tillverkning af 2,000 R:drs värde. Ryfors, med 23 arbetare och en tillverkning af 6,000 R;dr. I Kåkinds Härad: Åreberg, nied i ämneshammare, 600 Skäf smide och 10,800 R:dr$ tillverkning', Manufactu r-V e r k. I Wartofta Härad: Källefall, 1 Kopparhammare med 4 arbetare och 1,000 R:drs tillverkning. Tunarp, f Kniphammare med 2 arbetare och 3oo R:drs tillverkning. Slättäng, 1 Kniphammare med 3 arbetare och 5oo R:drs tillverkning. Kjellebeeken, 1 Knipkammare med 2 arbetare och 3oo R:drs tillverkning. Alunbruk. I Kåkinds Härad: Melltorp, med 76 arbetare och 8,900 R:drs tillverkning. I Kinne Härad: Hönsäter, med 62 arbetare och 10,800 R:drs tillverkning. I Wadsbo Härad: Carlsfors, med ia5 arbetare och 19,800 R:drs tillverkning. I Wartofta Härad: Kaflås, med 80 arbetare och i4400 R.d*’s tillverkning. Glasbruk. I Wadsbo Härad:
Årslönen för en dräng är vanligen 80 R:dr allt banko och för en piga hälften mindre. Oaktadt allmogen mycket frångått sitt förra enkla och tarfliga lefnadssätt och nu mera nästan allmänt begagnar köpta kläden och tyger i stället för hemväfda, äfvensom allmänt begagnar socker, kaffe och stundom viner, så har dock under de sednare åren välståndet blifvit ökadt, och den fattigare befolkningens vilkor blifvit betydligt förbättrade. Orsaken dertill är den ymnigare tillgång på penningar, som genom försäljning af trädvaror och allmän arbetsförtjenst med högt uppdrifna dagspenningar och forlöner samt hög betalning för allt, som kunnat afyttras, kommit allmogen tillgodo. Det har ock visat sig, att, i samma mån som tillgångarne blifvit ökade, mera idoghet och verksamhet blifvit använd vid odlingar, byggnader och andre till ekonomisk förbättring ländande företag. 1 allmänhet torde befolkningens vilkor sällan hafva i ekonomiskt hänseende varit lyckligare, hvilket ock bestyrkes af följande: ... 622 769 408. • • 484~ 2,283. eller tillsammans 125,194 personer, ♦ 6 Uppgift om de vid Lands-Cancelliet under sednast förflutne fem år handlagde skuldfordringsmål. ■ Summan af Förklaranhvad, som de parterblifvit till benes antal. talning ådömdt. R:dr Banco. Ar 1851 1850 140,834 » 1852 1899 184,191 » 1853 1436 135,190 » 1854 . , 776 57,916 » 1855 620 47,694 Sedligheten hos befolkningen är i allmänhet god och gröfre brott lyckligtvis sällsynte Bränvinsförtäringen har, tillj följd af Kongl, förordningarne af den 18 Januari •1855, blifvit betydligen förminskad, och större delen af allmogen synes dermed vara belåten.
Ytterligare upplyser Stats-Råds-Protocollet för den 18 Junii iS3o, att, enligt 3o §. af Rikets Ständers då anmälda förslag till Författning om Dränvinsbränningen, de Bränvinspannor, som dädanefter stämplades, alltid skulle uppmätas till och med halsen; hvarjemte Rikets Ständer föreslagit, att hattar, på hvilka ifyllningsrucka funnes anbragt, borde uppmätas lill luckans nedersta kant, och hvad hatten innehölle, nedanför denna kant, sammanslås med sjelfva pannans kannerymd, äfvensom att, der ifyllningsror vöre anbragt å halten eller pannan, hatten skulle uppmätas till den deri Cotutitutious-Uiskottets Mern. N.0 ir. befintliga nedra kanten af det, för bränvinsångans afledande till afkylningsredskapen, bestämda rör, och hattens sålunda utrönta innehåll sammanslås med pannerymden. Deremot bar, under anförande, alt, genom den föreslagna förändringen i målningssättet, innehafvare af gammal, endast till halsen uppmätt bränvinsredskap tomine i sjelfva verket att begagna en större pannerymd, i förhållande lill egendomsvärdet, än egare af ny redskap, samt att, hvad serskildt beträffade uppmätning af hattar, då ifyllnii.gslucka eller rör funnes A redskapen anbragt, pannhatlen vore, enligt Wet. enskaps-Ä.cademiens vitsord, af ingen väsendtlig nytta, och i vissa'fall till och med skadlig, Stats-Secreteraren, lika med Siats-Rådet, tillstyrkt, alt förut gällande föreskrifter om sättet för bränyiuspannors mätning, måtte, sådana de innefattades i 5 § 3 Art. af 1824 års Förordning, samt Kongl. Kungörelsen den i5 Junii i8^5, oförändradt bibehållas.
Det är icke svårt för mig, men numera öfverflödigt, sedan Landshöfdingen i Wermland deröfver yttrat sig —• att bevisa, det genom de pecuniära tilldragelserne i England, som började hösten år 1825, och hvars följder år 1826 allt vidare grepo ikring sig, trädvahru-rörelsen höll på att aldeles afstadna; att det icke var möjligt vid den vanliga terminen för alla liqvider att kunna uppgöra några saluconlracter; att som samma orsaker vållat fallissemenler i Götheborg och troligen medfört flere, om ej Styrelsen mellankoramit, så voro några af Götheborgs störste Trädvahru Exportörer i samma förlägenhet sora Sågverksägare och Timmerhandlare; ehuru full säkerhet och soliditet på båda sidor ägde rum. — Att detta naturligen minskade tillgångarne på det liela Den 23 Mars f. m. ao5 och för hela Landsorten, måste hvar och en kunna fatta, som känner ortens rörelse och beskaffenhet. I den mån liqviderne försvårades, skulle fällning i alla priser uppstå ej mindre för jernet, än alla Landtmannavahror. Deraf skulle ju följderne kännas för flere Landsorter, ja för hela Riket, som obestridligen med Wermland står i många, fastän mer eller mindre directa, förbindelser. Rättvisan bjuder sålunda mig alt erkänna, det Styrelsen betragtade händelsen med större uppmärksamhet än jag, som uppsatte och jemte några andre Landsmän afgaf den underdåniga skrift, hvarigenom det partiella endast för trädvahrurörelsen anmäldes, och hvari endast begärdes 100,000 R:dr till understöd för Sågverksägare. För min del kan jag ej annat än anse denna Styrelsens åtgärd påkallad af en rigtig uppfattning af dess ändamål, såsom allmän skyddsmagt. Det är ett af samhällstillståndets förnämsta fördelar, att det helas collectiva kraft vid vigtiga tillfällen kan komma dess särskildta delar till en sådan undsättning, som, då den directe fredar de enskilde för undergång, jemväl indirecte upprätthåller och befordrar det allmännas hästa.
A f I svaret iill kokett föregå- äro oöfverträffade i arbetsförende nummer står: hvilket den skall lemnas vara: smärre lån, understödjas B M naphtolsprit. Schweitz. Pilulce sulphatis chinici Elly. K. sammansatt lakritspulver Vivika. Tryckfel. grönt, gröt. D:r - d. Frågor. Hvad erfordras för att få in ti ä de i postverket? N:r 464.- Astrid fiågar, vid hvilken ålder man får inträde vid Musikaliska akademien, huru stor kostnaden blir, samt huru lång tid fordras för att genomgå densamma? Hvad fordras för att blifva antagen till hoftröken, samt kan en ofrälse flicka få blifva detsamma? N:r 466- Vore mycket tacksam, om någon ville uppgifva en renommerad urfabrik eller urmakare antingen i Stockholm eller på någon annan större plats, för en femtonårig gosse, som har håg för det yrket. Han önskar inkomma som lärgosse. Oripal Symaskiner konvalescenter, lemnas tillfälliga understöd m. m. Sommarhemmets fond bildas af större gåfvor. Medlemmar, som däraf äro i behof, erhålla där en månads kostnadsfri landsvistelse. Nya ledamöter samt hedersledamö- ter kunna anmäla sig hos fröken A. Humlegårdsgatan 10. och årsberättelser på samma ställe. Elsbeth. Läsarinna af Idun. Kylen, Litola. Huru tillgår att sticka siramalj? A [1663] på ny t tigt och nöjsamt innehåll är den nya uppfinningen Examinator. Bör finnas i hvarje hem, ty utom det att den roar ung och gammal, är den äfven prydiig. På grund af den stora omsättning, den haft, har jag nu kunnat nedsätta priset till 1,50 som vid rekv. torde insändas. Exp. helst pr järnv., emedan frakten blir billigast. Erhålles endast hos mig eller mina agenter. [1567] JOHN FRÖBERG, Finspong. måga och varaktighet. Rekommenderas till en hvar som sätter värde på en verkligt god symaskin. Säljas på förmånliga betalningsvilkor i Stockholm endast i Singers Filial 15 Fredsgatan 15.
4 1 70 25 72:o om atskrirning af det utaf 9:de Hufvud-Titeln Instrumentmakaren AVallin beviljasom uppköpts i ändamål att afsända till 4 1 76 33 de Ian >*,,5, , ,,,,, Svar på återremiss ,,,,,, 73:o om Magazins-omkcstnader och transportförluster m. m. för Stats-Verkets Spanmal ,,,,,,,,, , ,, 74:o om den å öfverskotten af Stats-Verkets inkomster anordnade utgift för Cours-difference, i afseende å Danska Fyrings-me4 1 76 239 76 26 16 26 269 269 Algier ,,,,,>,>,>>>>> > 93:o om Convoy-Commissariatets Räkenskaper , , 94:o om formen af Kongl* Krigs-Collegii Artilleri-AfdcInings Räkenskaper ,,>>>, 95:o om skulden för inköp af Mariebergs egen4 1 76 34 4 4 1 4 1 76 34 35 35 1 dom , ,>,>>>>>>>> ,,>>>>> 96:o om kostnaden i anledning deraf, att hvalfvén till Kruthuset på Ridön i Mälaren 4 4 1 76 del ,,,,,,,,,, , 4 1 7b 26 97:o om kostnader, i följd af den ät Ryttmä- 75:o om ersättningen for bristande Froste-tunna i Westra Fernebo Contract ,,,, 4 1 76 27 staren Åkerstein uppdragne befattning med anskaffandet af Sadel-ställningar , , , , , 4 1 76 35 /6:o om den a öfverskotten anordnade kostnad för utrayntning af Koppar-skiljemynt , , 77:o om afskrifning af Uddevalla Curhus skuld till Medicinal-fonden ,,,,,, 78:ö om förluster för Stafs-Verket år 1834 å Spanmal ,,,, ,,, ,,, 4 4 1 1 76 76 27 28 >v v 40 S° l 40 ?