Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
och goda Svar 21-ARIG, utKunnig enkel i bokfö- rekommendationer till » Sparsam », föräldralös anställning hända. utföra i Den hem », flicka ett Lenhem om så Svar Tegnér(427) I lära BÄTTRE lig 24-årig flicka Ä r år », Sv. hushåll villig Önskas med goda betala för FAMILJ af snäll och Telegrambyråns Svar till plats med hos om ett hem till » A », samt förekommande Iduns snarast familj att &gt; 3514) önskar allvarlig nybörjare » 24 Annonsafdelning (S. T. A. möjligt viltekommendatiosig. Tidningskontoret att ner. m e d att är äfven 18. för S söker godt sökande skrifarbete, » E. S anBarnkär, i förekommanklädsöranad Fotografi, och Venersborg god i hemmet musik. löneanspråk O M att deltaga i göromål. exp. Svar sändes till » V a l b o r g », (451) barnkär och sig sköta att stundande Svar om uppgift under Millesvik, flicka, tvänne plats i å adress ung flicka, läroverk, R. », pöste plats restante (445) T H U S H A L L S S K O L A X landsorten Svar BÄTTRE, arbetsam höst jämte sändas EN » L. Tranås. samt r. FÖR önskar 8-kIassigt till åldersuppgift, korderad B som vill barn, på TpN inlandet. lönepretentioner » Tora », med eller ung utsatt pris privat flicka att grundligt familj blifva l ä r a sig i inachushållet. till » A. », I d u n s exp. åtaga finnes familj önskar för (434) pöste torde restante Vermland. I L D A D, - L J U N G, gått att musikalisk 8-kIassigt undervisa, plats som deholm (429) D U G L I G, hurtig och matlagning, i ett barnlöst, egendom, vöst », sköta o. sällskap grafi trefligt hem nära som tillse o. godt till o. i flicka, läroverk önskar till lärarinna. p. som och genomsom är van instundande Svar märkt sept.
Hr Lagerhjelm, Pehr: När detta ämne inom StatsUtsk. behandlades, fästade jag mig vid Art.-komitéens förslag; men jag har funnit, på sätt en talare anmärkt, förhållandet med opinionen i delta hänseende vara sådan, att det högsta möjliga, som stöde att vinna, sannolikt endast blir bifall till hvad Konungen i dess nåd. propos. äskat. Då nu en man af vapnet, eller tvenne, eller ännu flere yttrat sig om saken, sä tillkommer icke mig att derom hafva en tanka stridande mot deras, — och jag har derföre endast trott mig böra lemna den uplysning, att under nästan alla de olika opinionsslrider, som egt rum i fråga såväl örn den ordinarie som extra stalsregleringen, så hafva svårigheter framställts mot bifall så snart behofven upgifvits vara större än Konungens propos. innehållit. Jag delar derföre den talarens åsigt, som yttrat sig om den ringa chance, som förefinnes alt inom det förstärkta Utsk. vinna hvad nu önskas. En annan sak är, om man anser, att Konungens propos. icke leder till det ändamål man söker; i sådant fall är visserligen rättast att hålla sig vid det förslag, som är upgjordt af männen utaf vapnet. Hr von Hohenhausen: Jag har begärt ordet, för att svara på en anmärkn. af Hr von Troil, att nemi. hålla sig vid Konungens propus. Då denna fråga remitterades till StatsUtsk. hade jag äran uptysa, att orsaken hvarföre Konungen frångått Art.-komitéens förslag, grundade sig derpå, att tillgångarne, jemförde med behofven icke tillälo Honom, att, enl. önskan och erkännande af behofvet till det belopp Art.-komiléen föreslagit, detsamma äska, hvadan Konungen fann sig föranlåten alt stanna vid den mindre summan. Jag år för litet bekant med riksdagsmaschineriet för att veta hurudan utgången kan blifva i anledn. af U. o. Ad:s beslut i denna fråga; men fullkomligt kan jag ej dela den åsigt jag tyckte Gr. Gyldenstolpe antyda, att bättre vore att få intet om man ej kan få fullt.
Detta är en mycket vigtig omständighet; ty just derigenom, att Riksgtscont sjelf kan uppköpa sina obligationer, upprätthålles statens credit, hvarigenom obligationerna stiga i värde, och i samma mån dessa stiga i värde, skall rabatten minskas å de nya lån, Cont. kan behöfva upptaga. Men elenaa förmåga, att på ett ärligt och i hela Europa vanligt i5o Den 9 Mars e. m. salt sjelf uppköpa sina obligationer, bcröfvar man Riksgtscont. om man icke tillåter detsamma att upptaga lånet emot lägre än den i landet gällande räntefoten och afdrag å capitalet, på sätt som i alla andra Europeiska stater numera tillgår ■vid större låneoperationer. Jag yrkar således såsom en för Riksg:scont. i alla hänseenden gagnelig princip, att Frih. af Nordins tillägg mätte antagas. Jag anser detta vilkor så mycket vigtigare, sora här är fråga om en bestämd amortissementsfond, hvarom vi uti en sednare punkt komma att besluta. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Jag hade, likasom flera andra talare förmodat, att frågan på f. m. blifvit så utredd, att någon vidare discussion derom icke skulle uppstått; men då jag erfarit motsatsen, skall jag äfven bedja att få yttra några ord, synnerligast i 2:ne punkter, som torde särskildt blifva föremål för R. o. Ad:s beslut. Den ena punkten var den, huruvida orden: Svenskt mynt, i andra punkten af StatsUtsk:s utlåt, skola borttagas, hvilket jag, lika med Frih. af Nordin, yrkat; och är det endast Frih. Klingspor, som yrkat deras qvarstående. För att emedlertid meningarna härutinnan må förenas, skulle jag i detta fall vilja ingå på den reslriction, som Hr Stuart föreslagit, att nemi. Riksg:scont:s fullmägtige företrädesvis böra afse Svenskt mynt och endast i nödfall utfärda obligationerna i utländskt mynt. —- Den andra tvistepunkten är den, huruvida bestämdt skall föreskrifvas, att Riksg:scont. icke äger upptaga lån mot rabatt å capitalet.
De förändrade grunder, jag i detta afseende har haft nåden föreslå, byggda på den erfarenhet man i eget och andra länder härvid vunnit, hafva blifvit iakttagne vid den beräkning, som i detta afseende skall framställas. Om, såsom jag har allt skäl att antaga, den sålunda angifna underhållskostnaden befinnes motsvara behofvet, och noggrannt iakttages den likaledes föreslagne åtgärden, att årligen i förråd upplägga af de, lill de olika fartygen och deras inventarier erforderliga, försämring minst underkastade, materialier, till ett värde motsvarande den årliga underhållsprocenten, så hör Staten derigenom vara förvissad om uppfyllandet af det för en flottas tjenstbarhet högst vigliga vilkoret : att materialens underhåll fortgår i jemnbredd med densammas komplettering. Uraktlåtenhet häraf är, under iakttagande af den strängaste hushållning, ett icke endast skadligt, utan äfven farligt slöseri, då derigenom såsom effektiv angifves en styrka, som ej är det i verkligheten. Till förekommande af denna förvillande åsigt om den materiel, sorn vid ett krigs utbrott skall vara till försvaret att använda, på ett sätt, att icke de första uppkommande förluster deruti vålla obotliga luckor, erfordras dessutom, att ett, i förhållande till den effektiva materielens omfattning och beskaffenhet samt dennas proportion till den disponibla personalen, afpassadt, reserv-förråd af fartygs byggnads-materialier och inventarier, successift under fredstid beredes. Uti detta förråd, som, med iakttagande af nyssnämnde förhållanden, enligt min underdåniga åsigt, torde för Sveriges flotta, om den på föreslaget sätt ordnas, lämpligast kunna bestämmas till { af dess materiel, kommer en beständig omsättning af effekter alt ega rum, genom den vid nybyggnad och underhåll förekommande konsumtion, hvarigenom ali farhåga för förskämning är undanröjd. Det kan ej undfalla någon, som åt ämnet egnat sin uppmärksamhet, att ett af hufvudvilkoren för ett kraftigt försvar, är att hastigt kunna sätta det i verk samhet. Hvilka oersättliga förluster hafva ieke blifvit framkallade genom förakt för denna, af alla tiders erfarenhet bekräftade, sanning!
Och har ConstitutionsUtskottet under rättvisande af StatsUtskottets omtanka och nit i af - Prat. Utdr. d. 14 Julli 1823- 505 i afseende på nyssnämnde anmärkningar, likväl, af anförde skäl, förklarat dem icke föranleda till någon ansvars anmälan, utom hvad angår de i första puncten anmärkte åtgärder, för hvilka Utskottet enligt 106 §. Regeringsformen funnit skäligt ställa StatsSecreteraren Quiding under tilltal inför RiksRätt: Uti Betänkandet under N;o 2g, har deremot ConstitutionsUtskottet dels på remitterade och dels på inom Utskottet förelcomne anledningar, framstält egne anmärkningar, likmätigt 107 §. Regeringsformen, emot StatsRådetsLedamöter och Wederbörande Föredragande i afseende på: 10 Rådgifvande åtgärderne till de i KaminarExpeditionen den 22 Januarii, den 23 April och den 10 December 1822, fattade Beslut om faststäld indragning och förbjuden fortsättning af Dagbladen Argus, Couriren från Stockholm och Argus den Andra, hvilka Beslut tillförordnade StatsSecreteraren Danckwardt samt deras Excellencer Herrar StatsRåden Grefve kjöldebrand och Grefve Flemming likväl till någon del afstyrkt: Bihang till R. S. Fröt 9:de Sami. 32* Prat. Tillstyrkandet i KrigsExpeditionen ders 19 September 1822, af det l\ådiga Förklarande, att, sedan, enligt brad till Kongl» Majus kunskap kommit, K'i igsCollegium blifvit af JustisliasCanceller.-Ämbetet tilltaladt för åtgärderna i ett mål, rörande med enskild person upprättadt Conlract om casseradt gjutgods, men Kongl. Maj:t genom det Nådiga Beslut som föranlédt åtalet, endast velat lemna klaganden öppet att till vederbörlig
För öfrigt anse Rikets Ständer rict vara angeläget, alt entrepreneurer icke betungas med alltför stränga förbindelser, i afseende på hästarnes tillhandahållande å skjuts-stationer vid anfordran, utan vilkoren i detta hänseende någorlunda lämpas efter hvad förhållandet hittills varit och efter de för ser - Expcditions-Vtskoltcls Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 201. 453 skilda orter olika utvägarnc för hästa roes ulfodiing. De försök till entreprenader, som hittills varit gjorda, torde nemligen oftast misslyckats, jast till följd af de i detta afseende för vidt utsträckta fordringarne, lika mycket sorn denna utgång blifvit föranledd af brist på enighet inom skjutslagen, och iden 111011 dessa olägenheter kunna undanrödjas, hör man hoppas mera framgång af försöken, om de förnyas. På samtlige ofvan anförde grunder, och i enlighet med Bonde-Ståndets vid förra Riksdagen aflåtna underdåniga skrifvelse, hafva Rikets Ständer, för att befordra en nödvändig förändring af närvarande skjulsnings-anstalter, funnit sig böra föreslå följande bestämmanden: l:o I stället för gästgifveri-, hålloch reserv-skjutsen, skola skjutsnings-anstalter till vägabringas genom entreprenader, så vidt sig göra låter, och i detta ändamål skall skjutslegan höjas å landet till 24 sk. och i stad till 28 sk. milen för hästen, för de stationer, der sådane anstalter blifva införde. 2:o O111 någon erbjuder sig att bestrida skjutsningen med de vilkor, som för skjuts-entreprenader här nedan stadgas, och derför icke fordrar annan ersättning än skjuts-legan till det belopp, som i föregående punkt är bestämdt, så att de skjutsskyldige följaktligen undgå att vidkännas några bidrag, skall sådant anbud af Konungens Befallningshafvande antagas, ehvad de skjutsskyldige dertill bifalla eller icke. 3:o
„ „ 1842 — 14,490. „ „ 1843 — 15,240. „ „ 1844 _ 15,484. „ „ 1845 — 15,639. Medium af de förra utgör 27,515 r:dr och af den sednare 14,921 t:r, hvarå värdet, efter 6 r:dr t:n, uppgår till 89,526, eller tillhopa 117,041 r:dr. Uti denna inkomsttitel har Kongl. Maj:t, med tillkännagifvande, att den tillökning i spanmålen, som egt rum under de sednare åren, tillkommit derigenom, att, vid nya arrendens uppgörande, penningarne till det mesta förvandlats uti spanmål, föreslagit elen förhöjning, att penningarne skulle upptagas: Transport 3,346,320; i Stais-Utskottets Utlåtande, N.-o 3’]. Transport 3,346,320: till 25,000 r:dr och spanmålen till 16,000 t:r a 6 r:dr t:n . 96,000 — eller tillsammans 121,000 r:dr Då medelberäkningen af denna statsverkets inkomst icke uppgår till det af Kongl. Maj:t i nåder föreslagna belopp, och nedsättning i de å kronans ifrågavarande lägenheter utfäste arrenden är att förvänta genom tillämpning af Kongl, kungörelsen, angående åtskillige förändrade föreskrifter vid utarrendering af kungsoch kungsladugårdar samt andra kronolägenheter, hvaraf arrenden till statsverket ingå, af den 17 Juli 1847, anser Utskottet någon förhöjning uti denna inkomsttitel icke kunna påräknas, utan torde densamma böra bibehållas vid samma belopp, som uti sednaste stats-reglering blifvit upptaget, eller i penningar 23,000: och i spanmål; 14,500 t:r, k 6 r:dr 87,000: uo,oOO: 6.o Siljvertionde, mjntarelön och slagskatt.
Ehuru sä öfwemädelstr af Lag giswas, för hwilka den brottsliges answar icte »puder en obehaglig werkön äiwen till nägon ani an »ned honom, genom skyldstapcns band söttnad, kunna dock omständigheter inträffa, som »vid '.verkställigheten af witza str ff, draga följderna deras till ett sä vskvldigr lidande förandra , att förhällandet dermed sörtjenar ett närmare afseende. Ett »adam förhållande hofwa Riksens Ständer funnit i träffa i anseende till paola ftzarn, när Modren i brist af tillgäng till penningeböker, enligt 5g Eoplklet z Z. MlhgerntngvBalke,», för sin förseelse straffas med Fängelse r allmänt häkte, utan att kunna päräkna uppskof deruti under Bär» netS spädare dagar. Antingen mäste B-ttnet derwid ffilj-s wid Modren, och således sakna sin naturliga <öda, eller ock sölja henne j Fängeftet, dä det, efta under en kallare ärsild, blottställts till lif och halsa för de swärastpälösider, i hwilka bägge händelser barnets vssyldiga lidande icke kan med räitwffans fvrdungar förenas. Den 27 Januari!.' 1007 Osiverwäges widare ^örhällandet med den lägrade O.wi.mans egen petson, förekomma äswen derwid omständigheter / dem Riksens Etander ansett tala för mildring i hennes bestraffning. Sedan Hennes sali ärberedt, ofta under lotte om en waraktigare förening/ sär hon icke sältan, jemte det hon i detta afseende bedrages, udersä den smärtanbe förödmjukelsen, arr finna sin förförare med köld förneka sitt brott. Utan att kunna förmä honom gtf>va mindsta understöd till Barnets föda och uppfostran, drabbas hon dä ensam al förebråelsens hela tyngd, af allmänt tilltal cch straff samt efta af anhöriges förakt.
Det är att desorganisera men ingalunda att reorganisera; och detta måtte val icke vara meningen med förslaget. Vidare har Kammarltätten haft den godheten att ihågkomma AdvokatFiskalen med en föreslagen minskning af hans aktorats-arfvode, från 12 till 10 proc., föregifvande att denna tjensteman skulle hafva så stora löneinkomster, att de väl vore värda att nedsättas. Väl har man i stället föreslagit förhöjning af hans ordinarie lön, men hur pass välvilja detta förslag innebär emot AdvokatPiskalen, blir framdeles tillfälle att ådagalägga. Hvad nu beträffar nedsättningen af aktorats-arfvodet, så synes deruti ligga en bestämd orättvisa. Jag talar naturligtvis här icke i egen sak; emedan ingen civil Författning har retroaktiv verkan, så att jag för min enskilda del ingenting kan lida af hvad K. M. och 11. St:r i detta fall besluta. Ty mine Hrr, om man besinnar det stora obehag, som åtföljer en rättrådig utöfning af AdvokatFiskals-embetet, om man ihågkommer, att AdvokatFiskalen i alla ärenden, som utgöra föremål för hans åtgärder, måste följa domare-regeln, att icke göra den saker, som saklös är, men också icke den saklös, som saker är, så torde det icke vara obilligt, att han som sällan eller aldrig, utom ett godt vittnesbörd af sitt samvete, har att påräkna någon särskild belöning för sitt nit och för det allvar, hvarmed han fullgör sina tjensteåligganden, åtminstone i materiel t hänseende får behålla den lön, som äldre Författningar honom tillagt. Den tid jag ännu kan fortfara i utöfning af Kammarltättens AdvokatFiskals-embete, torde icke blifva lång, och jag önskar, att Kammarltätten måtte på de löne-vilkor, som nu blifvit föreslagne, få en tjensteman, som motsvarar de fordringar Staten eger rätt att hafva på honom,.
Den nådiga förordningen angående fattigvården af den 25 Maj 1847, som ej förr än den 1 påföljde November trädde i gällande kraft, har således tillämpats så ringa del af den lid, som denna Berättelse omfattar, att några verkningar af densamma derunder icke hunnit visa sig. Till rofdjurens utödande har skall årligen å ett ställe inom länet hållits, dervid blifvit dödade tillhopa 7 vargar. Till delta ändamål har dock mest bidragit de af länets invånare, genom överenskommelser, som blifvit af Kongl. Maj:t i nåder fastställde, utfästa premier, emot erhållande hvaraf blifvit under alla fem åren fångade 77 vargar och 120 lodjur. Länets nya Cellfängelse öppnades den 1 December 1846, då länets ransakningsoch straff-fångar dit flyttades från Smedjegårdshäktet, och visade sig redan under påföljde år goda verkningar af ensamhetsfängelsesystemet, genom fångarnes större böjlighet och mottaglighet för religionslärarens undervisning. Från 1847 års ingång hafva, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Svea Hofrätt den 2 December 1846, urtima tingen angående häktade personer för Färentuna och Sollentuna härader samt Danderyds, Åkers och Wermdö skeppslagers domsaga hållits uti dertill inrättad sal i fängelsebyggnaden; och har detta bidragit till ransakningarnes skyndsammare afslutande. § 6. Städerna, hvilkas folkmängd är här ofvan uppgifven, hafva i allmänhet icke vunnit någon mera betydande rörelse. 20 Södertelge har väl ett förmånligt läge för handel, men hufvudstadens närhet är hinder för denna närings uppkomst derstädes och den drifves endast i minut. Icke någon sjöfart idkas härifrån. Deremot synes en och annan af handtverkerierna vara i stigande. Den fabrik för tillverkning af åkdon, som bedrifves af hofslagaren D. J. Ekenberg, innehar fortfarande främsta rummet och sysselsätter dagligen omkring 50 personer. De här tillverkade åkdon äro mycket efterfrågade och afsättas till alla orter inom riket, till och med till utrikes ort. Stadens bestånd grundas dock hufvudsakligen på jordbruk, hvithet vunnit ständig förkofran. Några växter för fabrikerna odlas icke.
BorgareStåndCt bestämda upplagans stor. lek, af 500 exemplar, vara allt för högt tilltagen och yrkade , att intet RiksStånd mätte vara bexättigadt, att på Statens bekostnad låta trycka större upplaga än till 200 exemplar hvartdera, helst det skall visat sig, att de större upplagor, som vid sista Riksdag blefvo tryckta, ej vunnit afsättning, utan endast medfört en ansenlig oersatt utgift för StatsCassan ; hvaremot Anders Danielsson från Elfsborgs Län ansåg det ej kunna betagas de öfriga RiksStånden , att hvart för sig bestämma storleken af den upplaga de af sina Protocoll anse nödig, och trodde BondeStåndets åtgärd ej böra sträcka sig längre, än att bestämma exemplarens amal af sitt eget Protocoll, hvilket han föreslog till 150 stycken, som han. för; mente vara alldeles tillräckligt, i hvilken sed. nare omständighet Ståndet enhälligt instämde,' samt uppdrog tillika åt Danielsson, jemte BancoEullmägtigen Longberg, att besörja om tryckningen af Ståndets Protocoll för denna Riksdag, i samråd med de Deputerade af öfrige RiksStånden, som otvifvelaktigt härtill utses, derom sluta ac-j cord med någon Boktryckare till möjligen lindrigaste pris, samt föranstalta att correcturen var; der Rikt. St. Konmitterades Berättelse. y der behörigen och noggrannt verkställd och iakt^ tagen; men i afseende på BorgareSiåndets hemJ ställning, att trycknings-kostnaden skulle bestri-' das af de för allmänna Riksdags-kostnaderna anJ slående medel, fann BondeStåndet, efter öfverläggning, sig ej kunna för närvarande derom fat-; ta något beslut, utan denna omständighet till det blifvande StatsUtskottet remittera; hvarom de öfrige RiksStånden skulle, genom ProtocollsUtä drag, underrättas, Ut Supra. Ex Protocollo Olof Werlin. N:r *. Uppläst hos Ridd. och Ad. d. a 6 Nov.
Näjd, till alla delar gillande de skäl, som ligga till grund lör Rikets 8tänders okvanbercirde beslut, angäsnde Rumer-Kotteriets uppkörande, jemväl är sinnad, att ät samma beslut lemna Dess Rädiga sanction; men att Kongl. Naj:t, innan keslutet pa detta sätt kringas till verkställigket, önskar, att Rikets 8län - ^0 ^v.-o 88. elei' lil! j?>!'ökil'>nA oell sluöesmle köimts^s ieä^ao om ökvei kl^l^oinA s Imli-s»- ,n>iA8-8^I^ sk ele ^iä !Xum6i'-Iuol.d6i'iet8 8lsd ou us-^koiils lönee oell glsmli^s -olvo4er>, 8:>mt lesoll-iile^ sk DeiS8 o! vei IsAAoiiiAsr i kieröixle usseemls Il08 I^ooAl. Nsj:l. i unile, <lsoi-;l!ek soms Is. I^oo^I. IVIsj:b kol^Iikvei'
Rå alla de uti nästförestående punkt omförmälte skulder godtgöres den uti sjelfva förbindelsen utsatte ränta, till den i:sta November 1817, hvaremot desse samme skulder, med undantag af Bankens fordran för Creditivet af 200,000 R:d, ifrån nyssnämde dag eller den i:sta November 1817, löpa med 6 procents ränta, med mindre Capitalen skulle vara uppsagde inom den usta October 1817, i hvilket fall enahanda ränta af 6 procent beräknas ifrån förfallodagen; kommandes alla upplupne interessen till den dag, under hvilken Riksgälds-Contoirets Obligationer skola utgifvas, att sammanslås med Capitalen. 536 Prof. Utdr. d, 2 Junii 1818- i3:de punkten af Betänkandet kommer att förfalla. 14. Bankens Creditiv fordran af a 00,000 R:d fortfar att löpa endast med den förskrifne räntan af 3 procent, hvaremot denna fordran kommer att liqvideras till en femtedel hvarje år, med förbehåll, att vid Financeplanens afgörande bestämma dispositionen af Creditivet. 15. De för Göteborgs Diskonts skulder utgifne förbindelser eller Obligationer få användas tili fullat beloppet, hvarå de lyda, jemte derå upplupne interessen uti liqvider af Lån, hvilka ifrån denna Diskont blifvit meddelte, och förhålles på enahanda sätt med sådane Göteborgs Diskontpapper, hvilka tilläfventyrs endast såsom hypothek kunna derstädes vara emottagne. 16. Innan Göteborgs Diskonts samtelige skulder blifvit betalte eller fqll contant tillgång härtill finnes, kunna Actie-Egare icke erhålla någon utdelning af Diskontvinst eller Actie Capital; hvaremot och så snart Diskont-Bolagets samtelige Borgenärer blifvit äfven för deras förlorade ranta förnöjde, eller ock contant tillgång härtill finnes afsatt, det då varande contanta öfverskott jemte alla Diskont-Verket rörande Handlingar skola genast till Bolaget öfverlemnas. 47, Hvad sorn erfordras till de ifrågavarande trenne
Medici~ze 1: n iididcrt~; ~amm tager en tid af i inedeltal 4 Ar och kan efter behag aftaggas vid Karolinska Institntet i Stockholm, vid Upsala eller Lunds universitet. Samina frihet med afseende p5 val af ort för examens aflaggande galler iihen den sista eller medicine Zicenticitexame~z. Förberedelserna dertill iiro dels s. k. tjänstgöringar ii sjukhus, som rndste göras ~ l l ~ vid a l ettdera af universiteten i Upsala eller Lund som ock vid Karolinska Institutet i Stockholm, dels inläsning af anmena (som man gör h a r man vill). Till denna examen 5t@r ock i niedeltal 4 dr. b) För att blifva tandlakare fordras, efter ailagd godkand studentexamen, först en c a tv5 ars praktisk k i m siisom dec hos nrigoii taridlakare. Elev eger sedan att under@ kandidatesainen, för att varda till s. k. medhjtilpare antagen. För att aflagga ta11~7Ziilictree; 1: (1~) 1e1z beliöfver medhjalpare vanligen ytterligare ett ars utbildning, antingen Iios enskild tandlakare eller vid tandläkarepolikliniken i Stockliolm. Tandliikareexamen afiagges i Stockholm efter anmälning i Kongl. Med. styrelsen, och inför 3: ne examinatorer, sedan förut det s. k. praktiska profret (2: ne tandarbeten) hlifvit förfirdigadt. c) För att blifva faltskar fordras aflaggande af s. k. fiiltskarsevmen, hvilken far afiaggas förct eftcr uppnildd myndig Slder inför Stadsläkaren och af Iionom tillkallade: 1 fiiltskiirsmiistare, 1 likare och 1 magistratsperson. Förberedelse till denna examen plägar At@; i1 /, - 2 år, hvaraf beriiknas ungefär l /, ar för genorngiiende af kurser i anatomi och kirurgi, l /, Ar för tjiinstgöring li serafirnerlasarettet samt nUgra månader för utbildning hos fältskar.