Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru Utskottet inhemtat, alt Sokandernes tjenstgöring i Banken är så trägen och mödosam, att den lemnar dem föga eller intet tillfälle lill extra förtjenster, och svårigheten för dem att med deras nu egande knappa löneförmoner finna sin utkomst visserligen synes tala för någon förbättring i deras lönevilkor, när de måste vidkännas förlusten af den extra förtjenst, de hitintills egt att påräkna för bvitstämplingen af Bankens sedlar, kan likväl Utskottet icke understödja den af Bancofullmägtige gjorde hemställan att, innan inskränkning i Sokandernes antal kunnat verkställas, få tilldela dem något extra arfvode, då derigenom skulle frånträda» den af Utskottet förut i dylika mål följde och af Rikets Höglofl. Ständer godkände grundsats, alt Bankens förvaltningskostnader på det hela icke må, genom nya löntillökningar, förhöjas utöfver det belopp, de för närvarande utgöra; hvaremot Utskottet, med fäsladt afseende å Sokandernes svåra belägenhet, får hemställa, det måtte åt Bancofullmägtige öfverlemnas alt, derest någon förbättring i löne-inkomsterne för Bankens ordinarie Husdrängar kan, genom minskning i deras antal, beredas, tillägga dem någon lämplig löneförhöjning, såsom ersättning för hvad de, till följd af Rikets Ständers meddelande beslut i afseende på Bankens sedelutgifning, kunna komma alt förlora i förut genom hvitslämplingen af Bankens sedlar påräknad arbetsförtjenst. Stockholm den 5 Febr. 1835- Bihang till R. St. Fröt. STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet , 1835. IBanco-UlskoUcls Betänkande N:0 §6. I K: o 96. Ankom till Exp.-Utsk. den 7 Februarii i835. Betänkande, i anledning af så väl Herr Rosenblads, B.j motion, angående grunderne för befordringar inom Banco-Verket, sorn, i sammanhang dermed, företagen granskning af stadgandena i i:sta och s:dra Afdelningarne af Art. 3 i i83o års Banco-Reglemente.
Ordnas och användas icke dessa efter en lefvande grundsats, så om än Skattkammaren vore så rik, som en annan talare nyligen yttrat, skulle den icke förslå att göra några Statens tjenare nöjda. Må man således icke blott anslå medel, må man organisera och icke glömma befotdringslagarne dä man är så lycklig att hafva medel att utföra vigliga förbättringar inom en tjenstemanna-corps, som utöfvar det mäktigaste inflytande på allmänheten. Hr Printzensköld: Frih. Åkerhjelm har förmodligen missförstått mitt första yttrande, enär han ansett mig hafva yrkal, att Stalsölsk. skulle ingå uti en detaljerad pröfning af den utaf K. M. föreslagna, provisioriella regleringen af landtstats-tjenstemännens löner. Något sådant har jag aldrig påstått, utan jag yttrade tvertom uti, såsom jag vill minnas, ganska tydliga ordalag, att jag fullkomligt - Den 20 April 209 ligt delade den åsigt, som legat till grund för Sta!sUtsk:s förfarande i delta afseende. Men då StatsUtsk:s majoritet inlåtit sig i bestämmande af en bland hufvndgrunderne för den blifvande löneregleringen, en Inifvudgrund, hvarom K. M:s i ämnet aflåtne Propos. ingenting förmäler, har jag ansett alt samma majoritet bordt yttra något ang:de den hufvudgrund, som blifvit af K. M. framställd, enär K. M. i Sin Nåd. Propos. uttryckligen åberopar det prot. öfver ärendets behandling i Statsrådet, som finnes den Nåd. Propos. bilagdt. Om t. ex. SlatsUtskis förslag innehölle, att R. St. icke ansett sig böra ingå i något bedömande af de hufvudgrunder, som K. \1. funnit för godt alt i afseende å den ifrågavaride löneregleringen antaga, så vore detta åtminstone ett svar å K.
Kammarförvandt i Kongl. StatsKont., hade förordnande såsom Kamererare i Magasins-kont., var lika gammal och hade tjent ungefär lika länge som de båda andra. Till pension såsom Kammarförvandt var han enl. författningarne berättigad; men för desse 3:ne personers pensionerande, med det belopp, vederlikar i StatsKont. upbära, erfordrades K. Propos:n och R. Surs medgifvande. Regeringen har ej velat begära en slik förmon för Tit. Ekman och Forssberg, hvilka äro 40 år eller deromkring, äga tjenster i andra Verk och hade varit anställde 15 å 16 år i Magasins-kont., der göroraålen voro, serdeles de sednare åren, af ringa vidd och beskaffenhet. Att bibehålla ett Kontor med 2 å 3 tillförordn. tjenstemän utan sysselsättning kunde ieke heller vara lämpligt. Möjligen hade sådant föranledt anmärknufrån R. St:rs eller deras Revisorers sida. Orden: ”i mån af afgång,” hvilka begagnas i R. St:rs skrifvelse om StatsKont:ts lönereglering, och icke böra lösryckas, utan läsas i sammanhang med det hela, hafva gifvit Tit. Ekman och Forssberg den egentliga anledn:n till deras klagan. Det är dock uppenbart, att R. St:r, som ej togo kännedom om beskaffenheten af bemälde tjenstemäns och deras Kontorskamratérs förordnanden, eller borde ingå i pröfning om sättet, huru Regeringen skulle förfoga, huru afgången komme att ske, frivillig eller tvungen, med eller utan pension eller expectance-lön, ville lemna och verkligen lemnade till Regeringens disposition allt som erfordrades för StatsKont:ts nya reglering och förmälte, att någon inskränkning dervid icke borde ega rum.
Då jag anser denna fråga, såsom enskildt tillhörande Ståndet, kunna behandlas utan de formaliteter, som böra iakttagas i frågor, hvilka röra alla Stånden gemensamt; så tror jag, att, då tvänne af Ståndets ledamöter, Hr Lagerhjelm och Frih. Cederström, hafva begärt, att det skulle bestämdt föreslås af Ridd.Utsk., ali 18 §:n Ridd.Ordn. skall förändras, det väl måste vara tillåtet, så väl för Ståndet, som för mig, alt dervid göra erinringar; u32 Den 11 April e. m. äfvensom jag anser Ridd.Utsk:* skyldighet vara, att ålminstone handlägga delta mål, Ståndets beslut må sedan blifva för eller emot. Frih. Boye, Fredr.: Mig tyckes saken vara ganska enkel. Det är icke mer än 10 veckor sedan Ståndet var vittne till det uppträde, sorn här ägde rum, i anledn. af frågan huruvida de i 41 §:n Riksd.Qrdn. nämnde personer skulle tillåtas att deltaga uti bänkm.valen eller icke. Des se herrar afsade sig slutligen den rättighet, som icke var bestämd; derefter väckte Hr von Troil den motion, att sådant för framtiden skulle blifva bestämdt uti Ridd.Ordn. Sedan riu -genom votering är beslutadt, att bänkm.valen skola bibehållas; så är ju saken helt enkel, att remiss göres till Ridd.Utsk. med tillsägelse, att Hr von Troils motion, som väcktes för ro veckor sedan, blir handlagd. Jag ser intet annat att göra dervid, och tror äfven att detta är det lätta. Gr. Frölich: För den händelse att flere bland Ståndets ledamöter, lika med den siste värde talaren, icke skulle inse hvad följden biefve af ett sådant förslag, som han framställt, anser jag mig uppkallad att detaljera effecten deraf. Vore det så, att
— Matlagning. — Bakning. — Huskurer. Toaletten. — Bostaden. — Tvätten — Slagt. — I Juletia. ; fe fe fe fe V På Utförsälj Wilhelm Billes förlag. Huru männen fria. Den ödesdigra frågan med dess svar Eleganta Promenadaoderna rockar färger, af och fodrade PaletOtS med y l l e uti moderna eller siden, vadderade Supé- och Aftonkappor, Grå verkspelskappor. Agnes Stevens. Böcker för ungdom eleganta som på Wilhelm Billes förlag: Kall© Hjelms barndomsminnen, af honom sjelf berättade. Upptecknade af C. O. Berg. Med talrika illustrationer. Pris karton. Vid Klippforsen. Berättelse af Johanna Spyri. kappor, Pris karton. utförsälj as rättelse för barn och barnavänner. Pris karton. Silia. Berättelse för unga flickor. Pris karton. Berättelse från folkvandringarnes tidehvarf af Felix Dahn. Pris häft. 2 kr., inb. Nunnekriget i Poitiers. Berättelse från folkvandringarnes tidehvarf Felix Dahn. Plysch, Brokad, Mattelasé Morgonro * Wiseli finner rätta Tagen. Be af Alla moderna Damutförsälj as. från 10 till 50 kronor pr stycket. Pris karton. Louisiana. Berättelse af Fr. H. Burnett. Pris karton.] Ovälkommen af Fl. Montgomery. Pris karton. Nederländernas frihetsstrid. Historien om den Nederländska republikens uppkomst af I. Pris häft. i 4 delar 15 kr., inb. i 4 band 21 kr. [684] Hvar finnes maken Maltose Purnpernlckel. TJumpernickel är ett öfver hela Tyskland välbekant, af råg tillverkadt * bröd, som alldeles skiljer sig från vanlig ankarstock derigenom, att det ^har undergått en särskild bakningsmetod, som gör det värdefullare som näringsmedel och samtidigt mycket lättsmält. Dessutom har mit fabrikats näringsvärde genom Utsättning af MaltextraJzt blifvit ytterligare fÖrhöjdt Maltose Putnpemiclzel häller sig frisk i lång tid. Försäljes å 25 öre pr st. i min hufvud försäljning och filialerna.
Trosa stads, Oscars församlings i Kalmar stift, Qvarsebo församlings i Strengnäs stift, Solia Magdalena församlings i Westerås stift samt Hotagens församlings i Hernösands stift, ansett att behörig undersökning om de till stöd för motionerne åberopade förhållanden borde försiggå, innan behofvet af de begärda anslagen kunde med tillförlitlighet bedömas, samt att derföre lämpligast vore att dylika frågor af vederbörande bos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäldes, hvadan Utskottet hemställde, att motionerne icke mätte till någon åtgärd föranleda. Denna punkt, som blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln, är deremot återremitterad af de trenne öfrige Riks-Stånden, hvarvid hufvudsakligen anmärkts, att Rikets Ständer tillförene, såsom vid sednaste Riksdag, beviljat dylika anslag, uppå enskilde motionärers framställningar, utan att Nådig Proposition i ämnet då funnits behöflig, samt att, derest ifrågavarande församlingar vore i saknad al sådant anslag, behofvet deraf ock kunde anses vara tillräckligt utredt; varandes genom särskild remiss från Bonde-Ståndet lill Utskottet öfverlemnadt ett af Riksdagsfullmäktigen Erik Ersson från Kopparbergs län afgifvet skriftligt anförande, deruti han sökt närmare utveckla behofvet af det utaf honom begärda anslag till vinoch byggnads-säd lör Sofia Magdalena församlings kyrka, samt i sådant afseende jemväl åberopat ett, anförandet bilogadt, behörigen styrkt, utdrag af nyssnämnde läns Landsbok, utvisande, att berörde församling, sorn hade 947 skattskrifne innevånare, saknade anslag af ifrågavarande beskaffenhet, samt att deremot andra församlingar inom samma län med mindre befolkning fått sig anslagna ända till 13 tunnor vinoch byggnads-säd.
I förev:de 3:djo punkt hemställer Utsk:t, ”att den uti Utsk:ts förslag till bevilln.-stadga för fideikommiss, äfvensom för gåfva af fastighet samt för testamente af fast eller lös egendom med full egande rätt till sjelfva egendomen, måtte förhöjas från 4 till 5 °/q etc. etc.” Således skall man i detta Bet:de, som rörer stämpel-pappers-afgiften, yttra sig om sådant, som egentl. hör till bevilln.-stadgan. Jag kan ej undgå att anmärka, att det är ett fel i formen för ärendernas behandling inom TJtskrt. Hvad åter sjelfva saken beträffar, skulle jag velat tillstyrka bifall å Utsk:ts förslag, nemi. om R. o. Ad. ej redan så oskäligt hade förminskat proc:n, som bör utgå af testamenten; men sedan denna är nedsatt till 1 af hundrade och det skulle blifva en ytterligare minskning i statens inkomster, att helt och hållet borttaga kartan, hvarmed testamenten böra beläggas, så förenar jag mig med Gr. Mörner i den anhållan, att punkten måtte till TJtsk:t återremitteras Gr. Lagerbjelke: Orsaken hvarföre Utsk:t särskildt fö reslagit, att kartan på testamenten och fideikommiss-bref helt och hållet skulle bortgå, har varit den, att Utsk:t ansett det alldeles öfverflödigt att lägga på samma sak både karta och bevilln. Utsk:t har nemi. föreställt sig, att genom den ena postens förhöjande 6n betydlig förenkling i räkenskaperna skulle åstadkommas. Men någon nedsättning eller förminskning i statsinkomsterna har så mycket mindre skett, som den gamla kartan var 3/4 °/0 på full egande rätt, då deremot den nya eller förhöjningen är föreslagen till 1 °/0. Således är der ingen nedsättning, utan */4 O/o förhöjning i stället åstadkommen. Utsk:t har icke kunnat föreställa sig hvartill det kunde tjena, att taga både karteoch bevilln:s-afgift af samma sak, då de så lätteligen kunde förenas.
Hvad har du beslutat dig för? » frå- gade hon hånfullt. » Betänk dig noga! » Han bleknade ännu mera och teg. » Nå? » Han vred i förtviflan händerna, oförmögen att fatta något beslut, ej mäktig någon annan känsla än ett vansinnigt hat mot denna kvinna, som oförväntadt tillintetgjorde hans spel. Slutligen fick han fram orden: » Jag ber dig, gör det e j. Hvad betyder det for dig? » ... » En sällsam idé! Jag vill hämnas min kärlek! Betänk dock, att jag älskat d i g. Plötsligt visar du mig, hvem du i grunden är. Naturligtvis vill jag ej afstå från detta enda medel att straffa dig. Antingen afstår du ifrån giftermålet, eller min bror skjuter ned dig. » Och hon reste sig, gick stolt förbi honom, fram till fönstret och såg ned på gatan, där de människotomma trottoarerna som ett smutsigt band följde husraderna. Här, där han ej kunde se henne, lade hon ej längre band på sig. Hela hennes kropp darrade af ett ljudlöst skratt. » Valentine! » ljöd det med klagande ton bakom henne. Hon vände sig om. Alexis stod framför henne med tårar i ögonen, en bild af den outsägligaste förtviflan. Hon skrattade föraktligt, närmade sig bordet, tog sin bäfvermössa, som hon satte på sig, och beredde sig att gå. » Valentine! » upprepade han bönfallande. Valentine ryckte på axlarna och såg omsorgsfullt efter i spegeln, om hennes mössa satt bra. Därpå sade hon: » Jag vill inte, att du skall gifta dig. Som jag hört, har du ett särskildt skäl att trakta efter detta giftermål. Man har berättat mig något om vissa vexlar med tvifvelaktiga uuderskrifter. Följaktligen är du i hvarje fall förlorad. Sibirien eller duellen — gör ditt val — stackare! » Ett klingande skratt följde, så som kvinnor skratta, då de riktigt njuta. Alexis grät, oskönt och jämmerligt som ett barn, så att hela hans kropp skakade. Valentine rynkade föraktligt pannan. » Min pels! » befallde hon.
Län gjort den erinran, att, ehuru tillfredsställande det va - 28 Stats-Utskottets rit att erfara, att åtminstone en förändring ägt runi, hvarigenom Tjenstemanna-numern blifvit nedsatt ifrån 45 Personer till 3o, regleringen dock icke blifvit fullständigt tillvägabragt medelst de lönebelopp, hvilka inom Verket förefunnos, och hvarföre det upptagne beloppet af 3817 R:dr 35. 2. bestridts, samt Verkets Stat ansetts böra inom alla graderne undergå en nedsättning af i5 procent; hvarjemte samme Ledamot anfört: att fastän K. M:t föreskrifvit, att ingen Tjensteman måtte innehafva annan befattning tillika på Rikets Stat, Calendern för detta år likväl visade, alt flere, af personalen vid detta Verk, innehade befattningar inom andre Verk. Och har, sedan äfven Casper Wijkman ifrån Upsala Län och Anders Nilsson från Wermland förenat sig med Anders Danielsson, utlåtandet i denna del blifvit af Ståndet ålerremitteradt. Utskottet anser sig, i följd häraf, dels blott behöfva åberopa hvad dess i ämnet afgifna utlåtande innehåller, nemligen att R. St:r sjelfve redan år 1823 anvisat de kostnader, som för RiksBokslutsArbetet kunde pröfvas nödige, på Öfverskotten af StatsVerkets Inkomster, och att, med afdrag af samma kostnader, det måttliga beloppet af 1258 R:dr 45. 2. således endast är i fråga såsom ny utgift för Verket, öfver hvars förändrade organisation de Ledamöter, som utgiften bestridt, dock betygat deras tillfredsställelse; dels ock vidare upplysa, i afseende på den från Calendern hämtade uppgift, alt flere at Verkets personal skola emot K.
Bonde-ståndet afgifvet och till Stats-utskottet .remitteradt memorial, föreslagit, att alla kungsgårdar, till kronan indragne militieoch landtstats-boställen, Lill Wadstena krigsmanshus-kassa donerade hemman, till invalidhusfonden indragne boställen vid t. d. adelsfane-regementet samt de till skogsplanterings-kassan redan indragna eller till indragning bestämda jägeristatsoch skogvaktare-boställen icke måtte, då de till utarrendering blifva lediga, vidare utarrenderas på hittills öfligt sätt, utan, vid nämnde lid eller ock förr, i händelse nu varande arrendatorer sådant före arrendetidens utgång medgifva, samt derest egendomarne, efter vederbörande aukloritelers hörande, ej finnas vara för något visst ändamål behöfliga, på offentlig auktion, sedan egendomarne, på sätt om ut - 6 Slats-Utskotlets Ullålande, N:o Ml. milit fastighets uppsila Ilning till försäljning är stadgadt, blifvit af dertill nlsedde män värderade och auktionen, genom Konungens befallningshaf\ andes försorg, i postoell inrikes-lidningar samt i länets samtlige kyrkor inom viss tid kungjord, lill den mestbjudande, dock icke under uppskaltningsvärdet, försäljas till skalle, hvarvid skulle iakttagas, att, om det vid auktionen gjorda högsta anbud understege uppskaltningssumman, förre arrendatorn egde, emot denna summas erläggande, optionsrätt alt ett sådant hemman till skalle inlösa, äfvensom han borde vara berättigad att, i fall hemmanet vid försäljningen uppginge till högre belopp, än det genom uppskattningen bestämda, få köpet öfverlaga. Dåj enligt Utskottets tanka, kronan har en varaktigare inkomst af sina fasta egendomar, utarrenderade på sätt nu eger rum, än sorn skulle uppkomma i händelse de försåldes, hemställer Utskottet., alt motionärens förevarande vidtomfattande förslag må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Stockholm den 20 April 18-18. Ani. till.
Köpings geografiska belägenhet gör denna stad till afsättnings-ort för endast en trångt begränsad flod-dal, om hvars östra sida rörelsen naturligen drager sig åt Arboga å, och på den vestra åt Strömsholms kanal. Jag har dock i min reservation förgätit, att erinra om en hithörande omständighet, som stödjer min åsigt, och derföre nu må vidröras, nemi. att Köpings å utgör utloppet för en ej allenast mycket trängre, men äfven mycket kortare flod-dal, än den som omgifver den, hvilken leder till och genom Arboga, samt efter flera växlande benämningar kallas, vid slutet af sin bana, Arboga å. Det återstår således här endast att undersöka i hvad mån Köping må, på anslag för uprauddring af dess å, kunna äga anspråk, med afseende derpå, att den till beredande af en snabbare förbindelse mellan Mälaren och Wenern företagna större jernvägs-anläggning, för hvilken R. St. beviljat garanti å viss ränte-proc., skulle få sin ena ändpunkt vid Köping. Man bör likväl härvid betänka, att jernbanan är föreslagen, att utsträckas till Stockholm öfver Westerås; i denna förutsättning är förslaget om garantien framställdt och beviljadt. Under antagande att jernvägen kommer att upfylla de förhoppningar R. St. dervid fästat, hvilka jag för min del alltid lifligt hyllat, är en sådan utsträckning afsedd och önskvärd; men om den verkställes, förblifver således icke Köping i längden deD slutliga östra ändpunkten för banan. Det synes följaktligen både med afseende på den nuvar:de tidens förhållanden, och på en något aflägsnare framtids, icke vara fullt skäl, att bevilja ett så betydligt anslag för nu ifrågavar:de företag, som StatsUtsk. föreslagit. Med anledn. häraf anhåller jag om återremiss å denna punkt, i förhoppning, att Utsk. ville utur ofvan angifne synpunkter taga detta ärende i förnyadt öfvervägande.
Illo af den 14 Mars 1863, angående utarbetande af förslag till en ny lag rörande vattenrätten. (57). 21:o af den 21 October 1863, angående ersättning till vederböranbe för de i strafflagen stadgade böters indragande till Kronan. (136). 27:o af den 11 November 1863, angående upprättande af förslag till omorganisation af Domkapitlen. (155). 45:o af den 21 November 1863, angående förändrad anordning af bönegudstjensterna i städerna. (172). 46:o af den 28 Februari 1863, angående utarbetande af förslag till lag emot obehörig efterbildning af konstverk. (45). Kongl. Ulrikes-departemenlet. 48:o af den 24 November 1863, angående en den Svenska beskickningen i Turkiet tillhörig, i Pera belägen fastighet. (179). Kongl. Landtförsvarsdepartementet. 54:o af den 18 Februari 1863, angående rättelse i gälfande föreskrifter, beträffande ersättning åt Läkarecorpsens medlemmar efter Resereglemente! och för inqvartering (38). — 44 — 59:o af den 16
För att såsom tillägg till mantalsskrifmngslängden densamma bifogas, skall Pastor dessutom, före den 15 Januari, tillställa Häradsskrifvare!! fullständig förteckning på alla, efter sednaste mantalsskrifning intill slutet af nyssförlidtia år, inom församlingen tunade förändringar genom födde eller med döden afgängne samt ineller utflyttade personer § 5. l:o Vid mantalsskrifningen skall hvar och en husbonde till föroch tillnamn, födelseår och dag uppgifva alla till hans hushåll hörande eller i hans tjenst anställde eller i hans rörelse och yrke eljest biträdande och inom samma mantalsskrifningsdistrikt bosatte personer, äfvensom deras hustrur och barn; hvarvid bör anmälas, örn någon af dem är behäftad med kroppslyte eller annan på arbetsförmågan inverkande bräcklighet. Derjemte skall hvar och en meddela fullständig upplysning om den fasta egendom, han eger, den rörelse och näring eller det yrke, han idkar, samt den eller de tjenstebefattmngar, han innehar; och åligger det handlande samt fabrikseller annan näringsidkare att uppgifva de i och för hans rörelse eller näring anställde, men hos honom icke boende, handelsoch fabriksbetjenters samt gesällers och andra arbetares namn och bostad. 2:o Inom den församling eller det distrikt, hvarest fastighetsegare, näringsidkare eller tjensteinnehafvare är bosatt och bör vara mantalsskrifven, skall jemväl all hans å annan ort belägna egendom samt hans der idkade rörelse eller innehafvande befattning uppgifvas; hvaremot uppgiften till mantalsskrifningen, der den skattskyldige väl har egendom eller drifver rörelse, men icke skall för sin person skattskrifvas, endast behöfver omfatta hans dervarande egendom, yrke eller rörelse samt den dertill hörande personalen. 3:o Hvar och en, som eger eller förvaltar fast egendom, skall dessutom meddela uppgift å alla derstädes boende personer, af hvilka, enligt denna paragrafs 1:sta morn., särskilda mantalsförteckningar skola afgifvas; börande i stad mantalsförteckningarna för de inom samma hus boende personer samlas och aflemnas af husets egare eller den, som dennes ställe företräder. 4:o
Verk och inrättningar på landet efter en viss classification, Orri Tjeristemäns beskattning, och om Bevillning af vissa Societeter, Vefk och Vinstmedel, i hvilka delar, såsom alla inbegripne under de af Ståndet godkände förut anmärkte hufvudgrunder. IJtskottets lieiriställanden blifvit ansedde icke fordra annan åtgärd , än att BondeStåndet förväntade det Utskottet framdeles, när frågan orri Bevillningens fördelning och den allmänna Minimitarilfens upprättande förekommer, iakttager hvad om ständ ig lie terne härutinnan påkalla, utan rubbnihg af Ståndets i öfrigt fattade Beslut. Då striden emellan desse tvänne, hvarannan rakt motsatte, hufvudgrunder icke lär, utan votering. kunna slitas, får BevillnihgsUtskottet vördsamt framställa eti så lydande proposition i detta ämne. lilio. Den som vill, att den synbara förmögenheten må, i enlighet med grunden flir den nu gällande Btvillnings Förordningen , beskattas, voterar Ja; den det ej vill.