Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men dä denna FörswarZ-pligk icke mera är twetydig, har Kongl. Ma>:t till Riksens Ständers pröfning och afgörande öswerlemnat, huruwida densamma af hwar och en yngling inom den bestämda aldren af Tjugu till Tjugufem är, personligen bör uppfyllas, eller det bör tillätaS den, som i sin ordning utskriswes, att genom legning sätta fullgod karl i sitt ställe. Utskottet, ät hwilket Riksens Stander öswerlemnat, att häröfwcr först yttra fin mening, har wid denna pröfning erfarit mänga delade kan» stor. Det har insett, att den fanna kärleken till Fäderneslandet, dä den lifligt brinner i Anglingens bröst, mäste giswa skyldigheten ett högt warde att för dest skull gä i striden: att mod och en högre National - anda skulle säkrare födas i Anglingens hjerta, om denna stadighet föreskrifwes fästin vwilkorlig: att den friwilliga Soldaten strider utan delade interesien: att ordning, sedlighet och disciplin swärarc bland de legda underhålles; det hade trott sig bäde as grundsats och af förutseende af en nyttig werkan för framtiden pä den Swensta National-Caracteren se det rätta deri, akt hwar och en yngling inom den utsatte äldcrn mätte färpligtaS att sjelf utgå. Men wid betraktande af sakens nyhet, dä erfarenheten lärt, att allt sant och godt af en stor och kraftig inflytelse endast smäningom i Weridén sprides och stadgas, dä wid ett mäjeligen öf, werhängande behof man har trott sig böra aflägsna allt, som, ma wara af fördom eller mindre tydliga begrepp om sakens förhällande, eller af hwad orsak, som hälst, ställe kunna gära Nationen mindre böjd att willigt gä Kongl. Majus assigter till mötes, har U-ikmet trott sig böra tillstyrka, alt legning mätte tillätas.
Jemte det Kongl. Maj:t föreslår, att en ingeniörstjenst i lägre lönegraden indrages och den härigenom disponibla ingeniörslön å 1,200 R:dr öfverflyttas till lön åt en amanuens hos landtmäteristyrelsen, vill Kongl. Maj:t af Rikets Ständer äska, att löneförhöjning måtte beviljas landtmäterifiskalen med 600 R:dr och aktuarien med 500 R:dr, eller tillhopa 1,100: — hvarjemte Kongl. Majit, af anledning, som under inkomsttiteln ordinarie räntan omförmäles, vill till iakttagande föreslå, att de under anslaget till landtmäteristaten för förste landtmätaren i Westmanlands län uppförda indelta räntor från utgiftsstaten uteslutas, emot upptagande här, såsom kontant anslag, af skillnaden emellan nuvarande tjensteinnehafvarens lön, 1,800 R:dr, och företrädarens i kontant utgående aflöning, 495 R:dr 1 öre, med 1,304: 99. B) Landtmäteristaten i lånen. I afseende härå föreslår Kongl. Majit, att, till bestridande af nödiga skrifoch ritmaterialiers t inköp för landtmäterikontorens behof, äfvensom af kostnaden för städning och eldning af landt - Transport Runt R:dr 2,404: 99. Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 33 Transport R:mt R:dr 2.404: 99. mäterikontorens rum måtte anvisas ett årligt anslag, att utgå till l:ste landtmätarne i länen med 200 R:dr till dem hvardera, eller tillhopa - 4,800: — 7,204: 99.
Utskottet grundade dess afstyrkande från anslag till nämnde Hamnbyggnad vid Lidköping på felande utredning af behofvet genom ett ordentligt Förslag, hvarföre, om jag cj orätt påminner mig, Höglofl. Utskottet hän 4 Sami. 2 Ji. 76 ii8o Stats-Utskoltets Betänkan den. visat den Motionairen, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla Lidköpings Samhälles behof af ett billigt Bidrag utaf de medel Staten anslagit, för understödjande af Strömrensningsoch Transport-Communicationers verkställande* Detta hinder, felande utredning af kostnaden efter Förslag, är deremot icke vid den nu ifrågavarande Motion, utan tvärtom är efter skedd undersökning en fullständig utredning i denna del af ämnet gjord och, såsom meddelad HÖglofl* Utskottet, redan omnärad uti dess första Betänkande i denna fråga •—•; grund för bedömmandet har således Höglofl. Utskottet icke saknat, hvaraf i mill tanka bordt följa verkligt afseende till Motionairens begäran* men, i stället, har Resultatet för Jönköping snarare blifvit sämre än för Lidköping, i thy att Utskottet afstyrkt allt afseende till denna Motion, med ej elis lika hänvisning, som för Lidköping på ofvansagt sätt blifvit lemna t. Jag kan intet instämma uti det föreslagne Höglofl. Utskottets yttrande, att denna Hamnanläggning endast afser enskilde personers Handels-Speculationer, den afser tvärtom hela den omkring och Söder för Jönköping belägna orts behof af en någorlunda beqväm och säker Hamn för lastning af örtens Innevånares producter, och lossning af deras återhemtande behofver, båda delar verkligen ej obetydliga, efter hvad de beständiga landsväga - varutransporter hittills Stats-Utskottets Betänkanden. 1181 emellan denna ort och Sjöstäderna bevittnat, och hvad af desse landsorters tillgångar på både Skogs*- och Bergs-Eflecler i vida större scala kan för framtiden påräknas.
Ber. dctt i5 Jun. 1834* 35 förslag lill förklaring öfver Kongl. Brefven den 17 Februarii 1 och den 36 April 1776, rörande Bankens forum i Cone,ursmål. Ad acta. 65: o Rikets Ständers skrifvelse af den 1 Mars i83o, med förslag till ändring i Förordningen den 24 Augusti 18x3, emot fylleri och dryckenskap,. Ad acta. 66:0 Rikets Ständers skrifvelse af den 9 Mars i83o, angående utfärdande af e,n Författning om lagförande af Undantags-contracter, Ad acta. 67:0 Rikets Ständers skrifvelse af den 11 Mars i83o, angående indragning af Lagmans,ocli Kiimners-Rätler, Ad acta. 68:0 Rikets Ständers skrifvelse af den ir Mars i83o, angående upphäfvande af vissa serskilda Domstolar eller Fora Privilegiata. i83i den 3 Junii i Stats-Rådet anmäld och nio serskilda remisser expedierade. — den n Julli inkom Commerce-Collegii utlåtande. — den 24 December Hof-Rättens öfver Skåne och Blekinge dito i83a den (5 Mars Svea Hof-Rätts utlåtande. — den 6 Mars Öfre Borg-Rättens utlåtande. — den 4 Maji Göta Hof-Rätts dito. 1833 den 6 Februarii Riks-Marskalkens dito. — den x 1 April Öfver-Post-Directeurens dito, den 9 September Cancellie-Rättens dito. 36 Bii, till R. Sr. Just. 0 minni sm. Emin Ber, cl, i5 Jan, 18 34* Uppgift på de från Rikets Ständer, till Kammar-Expeditionen af Kongl. Majrts Cancellie, under sistförflutne Riksdag inkom ne underdåniga skrifvelse!- jemte anteckning af den åtgärd, som vid dem blifvit, lagd., 1'.0) Angåendetryckning af Landshöfdingarnes framdeles inkommande femåi sberättelser.
Uti infordradt underdånigt utlåtande har Justitie-Kanslers-einbetet, med ledning af de frän Fångvärds-styrelsens insända och öfriga för bemäldta Embete tillgängliga handlingar, upplyst: att innevänarne i de norra länen af ålder bekostat byggnad och underhåll af länets fängelser; att, efter det, till följd af Kongl. Kungörelsen den 21 Maj 1810, Westerbottens län blifvit uti tvenne län fördeladt, fråga uppstått, att, i stället för det förut gemensamma, förfallna länshäktet vid Piteå, uppföra ett nytt länshäkte uti hvartdera länet; att sedan Westerbottens läns innevånare erbjudit sig att uppföra länsfängelse vid Umeå, Kongl. Majit, genom nådigt Bref den 29 Juni 1814, berörda anbud antagit; att fullmägtige för allmogen i Westerbottens och Norrbottens Län vid 1815 års riksdag, med förmälan att Rikets Ständers Justitie-Ombudsroan, under embetsresa 1814, underrättat allmogen derom, att den icke mera än i öfriga orter, der länsfängelse pä Kronans bekostnad byggdes, borde besväras med dylik byggnad och dess underhäll, hos Kongl. Majit sökt befrielse, bland annat, från uppbyggande af länsfängelset men att Kongl. Majit den 9 Juli 1810, af anförda skäl, i nåder förklarat, dels att, i afseende å Westerbottens län, borde förblifva vid hvad den 29 Juni 1814 blifvit härom stadgadt och dels att Norrbottens läns innevånare saknade skälig anledning att från ett sådant, dittills utan allt klander fullgjordt besvär, söka befrielse; att Norrbottens läns innevånare derefter gått i författning om uppförande af nytt fängelse, dertill ett belopp af 4,191 Ridr 31 sk. 8 rst. Banko skall hafva blifvit af innevänarne sammanskjutet och att, enär. för fängelsets försättande i fullt ändamålsenligt skick ytterliga ra 2,247 Ridr 37 sk. 8 rst. nyssnämnde mynt erfordrades, Kongl. Majits Befallningshafvande i länet hos Kongl.
Men lika visst som en febersjuk är THORA. EKSKÖLD. otillräknelig för sina handlingar, var jag otillräknelig då. Kan ni förlåta er sjelf, bör ni också kunna förEKSKÖLD. låta mig. ert tillhör verlden. Så kan det tyckas, men mitt felsteg tillhör mig gånger mera än honom, ty er handling var omenskligare än hans. Se'n dess har jag lärt mig förlåta trodde jag ska' tacka er, trots allt. mig ha lärt förlåta. Låt mitt barn bli lyckligt och SANDÉN. Hör mig; det fans en tid, när jag hatade er tusen THORA. Nu kan du ge tusan principerna, tycker jag. Hvarför det? En ungdomsförvillelse får inte kasta THORA mildt. EKSKÖLD. skugga öfver en menniskas hela lif. och döm menskligt. Försök och tänk er äfven mitt fel som menskligt EKSKÖLD. SANDÉN. THORA. Det är som menniska jag dömer, eljest... Du gör väl så fan heller! Yngva skrattar i trädgården. Hör ni, hon skrattar. Hon måste få skratta i na turlig glädje. Förbannelsen har träffat henne hårdare än mig. Jag hade ju henne. Med ansträngning. Jag ber er. EKSKÖLD häftigt. vändning! Just derför att det gäller mig personligen, Tror ni då, att en man kastar om åsigter i en hand måste jag vara omutlig. Det gör mig ondt men det rätta. jag kan inte, vill inte beröfva mig rättigheten att fordra I så fall! Böjer på hufvudet men vacklar till. Var tapper, var tapper! Yngva skrattar. SANDÉN fort upprabblande. THORA läser till fönstret. THORA. att säga. Jag bara menar, att jag inte har någonting mer SANDÉN. förbannad hundsvott, der har du det. Är någon skyldig att sörja för Yngvas framtid, så är det du. Du är hennes far moraliskt, om också den der skojaren, din kusin, är det fysiskt. Men ännu är inte partiet tappadt! Allan ska' få veta alltsammans, och då hoppas jag, att han är nog karl för sin hatt att strunta både i dig och i dina teorier. THORA. EKSKÖLD stolt.
Denna fiende är den utan hejd fortgående skogsförödelsen. jag har, sedan jag för 28 är tillbaka första gången hade uppdrag att verkställa skogshygge för Kronans räkning, haft tillfälle att. under skogsförrättningar inom de flesta af Svea och Götha rikes provinser, se huru skogen under denna tid minskats och nu går en snar och säker undergång till mötes, om icke en alldeles ny grund för skogslagstiltningen efter detta antages. Jag anser för en samvetspligt, att här uppenbara hvad jag sett och vet örn våra skogars vådliga belägenhet. Förlidet år hade jag uppdrag att på alla boställen och kronolägenheter inom Östra Göinge, Gerds och Willands härader af Christianstads län besigtiga ekoch furuskogen. Uti den offieiela berättelse, jag vid min återkomst ingaf, yttrade jag 102 Motioner i Borgare-Ståndet 1862. JW 54. bland annat: ”Hvad nu slutligen resultatet af förrättningen beträffar, så är det särdeles tillfredsställande i ett afseende, nemligen den stora virkesqvantitet, sorn erhållits, ty det var i sanning förvånande, att inom blott tre härader finna öfver 5,000 fällbara ekar: deremot högst nedslående i ett annat, nemligen den säkra erfarenhet, sorn vunnits, att ekskogarne med stor skyndsamhet gå sin undergång' till mötes, så att i våra efterkommandes tid hvarje ek torde blifva ett sällsynt minne af ett förgånget slägte. Jag får i afseende härpå törst åberopa den omständigheten, att de friska tiilvexande ekarne äro obetydligt flera til! antalet, än de fällbara. Då bland de tiilvexande många, behöfva 50, andra 150 år, för att hinna tillräcklig storlek, följer att tillgången under 100 år blir obetydligt större, än tillgängen för ögonblicket. Vidare är det ännu betänkjigare, att telningar nästan total tsaknas. Vidden af den förstörelse skogen undergått och fortfarande undergår, äfvensom orsakerna dertill, kan inhemtas af anteckningarne i journalen.”
St. Fröt. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 5 34 Beoillnings-Utskotteta Betänkande M S. gare afsättning för ladugårdens alster på den främmande marknad, som mindre än någon annan öfverfylles. I en gynnsam afsättning af ladugårdens produkter ligger också den mest betryggade och lönande användning af befintligt spanmåls-öfverskott. Så löftesrika och glädjande dessa utsigter måste vara för jordbruksnäringens idkare och hvarje sann vän af vårt lands förkofran, så varnande äro också dessa omständigheter emot konstlade medel att ytterligare fördyra de för vårt eget folk oumbärliga lifsmedlen. Mindre än någonsin förefinnes således i närvarande ögonblick något giltigt skäl att beträda den väg till lifsmedlens fördyring, på hvilken Bevillnings-Utskottet inslagit. Hvarje lagstiftningsåtgärd i sådan rigtning blefve icke blott en orättvisa, den bl elve en grymhet, och sådan utöfvas aldrig ostraffadt. I ett land, fattigt men kärt för Svenska folkets hjerta, med minst lika hardt klimat som vårt och med ingalunda i något hänseende lyckligare ekonomiska eller finans ciela, för att ej nämna politiska förhållanden, i det gamla syskonlandet Finland blef en af dess första riksdags angelägnaste åtgärder att utverka tullfri införsel för alla slag spanmål, omalen och malen, samt ärter och potates; och Kungörelsen derom af den 12 December 1864 bestämmer denna tullfrihet för en tid, räknad från den 1 Januari 1865, af 15 år och derutöfver intill dess annorlunda förordnas. — Vårt skandinaviska södra grannland, Danmark, har ock på sednaste tid antagit en vidsträcktare tullfrihet än tillförene och utsträckt denna äfven till malen spanmål. Endast Norge, som dock icke är spanmålsexporterande, bibehåller ur financiela skäl spanmålsfullar.
Kronofogde borde efter markegångspris uppbära och redovisa Pastors alla ordinarie presträttigheter, hvaremot de obeständige skulle utgå i en bestämd och årlig afgift, som jemväl af Kronofogden uppbars, och hvilken afgift borde genom convenlioner uppgöras i den ordning, sorn, i fråga om prest-rätligheter, redan vore stadgad; och skulle, för den händelse att vid desse convenlions-sammankomster icke någon öfverenskommelse kunde träffas, liågorne derom öfverlemnas lill Konungens Befallningshafvande, som ålåg afgifterne bestämma genom utslag, deröfver underdåniga besvär kunde hos Kongl. Maj:l inom 3o dagar fullföljas. I uppbörds-arfvode egde Kronofogden beräkna sig 2 af hundrade; äfvensom vid uppbörden möjligen uppkommande tvister om afgifternes rätta belopp borde på här förut uppgifne sätt, efter försökt convention, om den ej lyckades, upptagas, afgöras och fullföljas samt spanmålen utgå utan förhöjning och forsel-lön, och tiden för uppbörden ej utsättas förr än de, som utgjorde prest-rättigheterne, kunnat hinna förvandla desamma i penningar; 2:0 Jöns Ersson från Wermlands Län, med hvilken vice Talmannen Per Ericsson sig förenat. Efter framställd önskan att Kongl. Maj.ts Nådiga Förordning den 28 Februari 1681, om Presterskapets samt Klockares löneinkomster, måtte i åtskillige omständigheter varda ändrad, har motionären föreslagit: 1:0 att uti vissa district af någorlunda lika local-förhållanden en Comité af trovärdige och sakkunnige män måtte tillsättas, till utrönande af det billiga och lämpliga uti ifrågavarande ämne , oell hvilken Comité egde alt uti afgifvande betänkande upptaga några vissa artiklar, såsom Råg, Korn och Hafra, i stället för i Författningen förekommande Ärter, Bönor, Bih. lill R. St.
335 ulom fördelen af en jord vinning från sjöarne, livars storlek svårligen låter beräkna sig på förhand, samt förbättringen af de redan upptagna sanka egorna; vunnes den, att den utskärning, som, enligt utlåtandet, Hösjön årligen gör, särdeles på Gualöfs egor, komme att upphöra, hvilken utskärning annars har till följd, att ett hemman, inom icke lång tid, alldeles försvinner och flera andra årligen förlora mer eller mindre af sina egor; alt menigheterna, vid särskilda sammanträden under år 1853, utsett arbetsdirektion och önskat arbetets fortgång, ehuru de ansett de utdömda vattenverken för högt värderade, samt således visat fortfarande intresse för företaget, hvilket de anse högst fördelaktigt; och att Utskottet äfvenledes så skall finna det, samt föreslå understöd dertill af det. allmänna. Jag är af den åsigt alt med Statens medel bör iakttagas den aldra strängaste hushållning och vill ingalunda anse det vara rätt alt gifva hvad den ene betalar i skatt till en annan, på det denna må blifva mera förmögen; men jag anser att båda böra räcka hvarandra handen, vid tillfälle af behof, och alt det, i sådana fall, som här är i fråga, lämpligast kan ske genom lån, emedan ingen då bör förlora och om den ene vinner, så är det en vinst jemväl för det allmänna. Jag vill alltså hos Rikets Höglofliga. Ständer vördsamt föreslå: att 40,000 R:dr R:ml anvisas såsom lån för sänkningen af Ifösjö, att innehafvas räntefritt i fem år och derefter betalas på så billiga vilkor som möjligt. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 26 November 4862. Sven Nilsson, från Christianstads län. N:o 224. Af Johannes Svensson från Skaraborgs län, om ändring i gällande Handels-ordning, i hvad angår salubods öppnande å landet.
Balans till år 1860: Inventarier och materialier 24,819: 15. Summa 324,411: 52. § I På sätt Styrelsens till Kongl. Majt afgifna underdåniga berättelse gifver vid handen, utgjorde vid revisionsårets slut behållningarne å Styrelsens räkning i Rikets Ständers Bank följande belopp: i f. d. vatten-kommunikations-fonden 442: 30. » anslaget, till aflöning för Styrelsens embetsoch tjenstemän 568: 75. » anslaget till resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten 7,399: 60. » medel, som tillhöra Albrechtsunds kanal 10: 63. » anslaget till ombyggnad af Nockeby bro 344: 27. » anslaget till Drottningholms-brons ombyggnad 3,555: 68. » medel, som tillhöra brobyggnaden mellan Kyrkoch Skeppsholmarne 81,000: —■ tillsammans R:mt R:dr 93,321: 23; och då härtill lägges hos Friherre De Geer befintlig kassa för sistnämnde brobyggnad, 2,361: 79. utgör hela kontanta behållningen R:mt R:dr 95,683: 2. hvilken summa äfven finnes i ofvanstående tabell upptagen. Det belopp, som under titel oredovisade anslag finnes utbalanseradt i Styrelsens hufvudbok och derutur infördt i förestående‘tabell, utgjordes af förskjutne kostnader för allmänna arbeten, nemligen: till Konungens Befallningshafvande i länen 12,135: 3. » sjön Tåkerns sänkning 298: 58. » undersökningar 1,100: —- Summa R:dr R:mt 13,533: 61» § 2. Af en vid den underdåniga berättelsen fogad förteckning å sådane arbeten, till hvilka Kongl. Maj:t under år 1859 beviljat statsbidrag, inliemtas följande: — 105 — Arbeten med understöd från: Vägbyggnads/onden:
Allmänna MagazinsDirectionens fordran, enligt igI2 års Hufvudbok Calmare Magazin Carlshamns dito „ Carlscrona dito Carlstens dito Christianstads dito Gefle dito __ Götheborgs dito Halmstads dito Jönköpings dito Landscrona dito — Lidköpings dito Linköpings dito Luleå dito — Malmö dito _ — Mariestads dito Norrtelje dito , Skeppsholms dito Umeå dito Upsala dito Warbergs dito Wennersborgs dito Westerås dito — Wisby dito — Ystads dito Örebro dito Summa Contanta Medet, In* veiuarie och Materialvarde m. m. *iTdT 12 2,043 4O 20 14 92 2,2C4 Rom. V arde Värde. Mätt. Mått. Tunnor. Mätt. T;nor k-.p 26 Varde. R;dr sk. 36 151 Hafra. Mätt. Tunnor. Ii:p I5I *>249 ii Värde. Torrt Bröd. Summa värde. Vigt. Vardö. Vigt. Värde. r. Lispund, R;dr" sk. r. Lispund. Denna Förteckning är lika med igi3 års Liquid med Stats verket, hvilken intages i Allmanna X/forra^itTc rv t-#winns samma års Hufvudbok - Provisionel Liguidation imellan Krigs-Fonden och AU Debet. Krigs-Fonden godtgöra: Allmänna Magazins-Inrättningens Skuld enligt I813 års Summariska liqvidation Leverering Till Kongl. Directionens Cassa Contant — —.
Hvad de här omnämda berättelserna angår, vilja vi endast erinra, hurusom Spyri sedan flera år äfven i Johanna * Jag behöfver ju ej påpeka, hur karaktäriskt för henne som förfatlare detta yttrande är? Manuskri i t, som ej antages till Införande, återsändes, så vida porto b l - f-ogas. Inga ofrankerade försändelser lösas. vårt land räknar många vänner bland de unga och bland tacksamma mödrar och fäder, samt hurusom dessa sista hennes arbeten ingalunda stå de föregående efter i till barnasinnet lämpadt intresse eller i sund hållning. De kunna på det varmaste rekommenderas. Tvenne illustrerade förlagskaialoger, den ena från Fahlcrantz &amp; G:i, den andra från P. B. Eklund i Stockholm, ha nyligen utsändts. De utgöra hvar på sitt sätt genom sin solida utstyrsel vackra prof på vår högt stående boktryckarkonst, på samma gång de genom sin rikhaltighet bära vittne om de resp. förläggarnes värdefulla verksamhet. Qvinnas rösträtt; föredrag inom Norrköpingskretsen af Östergötlands rösträttsförening af — r — g. i denna lilla broschyr, på hvilken förf. som motto satt Clevelands segervissa ord: » qvinnans rösträtt är snart ett faktum; derom är ej tvifvel », drager den förre varmt i härnad för den humana idén. Efter en kort historisk återblick upptager förf. till gendrifvande det ena efter det andra af de motskäl, som af frågans motståndare allmänt pläga anföras, och — lyckas i det hela ganska godt. Häftets sista afdelning egnas åt frågan om qvinnorösträttsidéns utveckling — synnerligast i utlandet, i Skall Sverige bli bland de första eller sista, som genomföra reformen », frågar förf. till sist; och tillägger: » svaret är helt och hållet beroende af de svenska qvinnorna sjelfva ». Den lille priskuranten, utgifven af G. Kinell, innehåller för dagligt behof oumbärliga prisförvandlingar från det gamla måttoch vigtsystemet till det metriska samt vice versa. Den lilla nyttiga fickboken är utkommen på P. A. Norstedt &amp; Söners förlag.
Universitetets ifrågavarande rättmätiga fordran mätte få i räkenskaperna balanseras, lill dess den blifvit vedei bör ligen gulden, samt att det mätte blifva Consistorium i Nåder tillåtet att framdeles få med under - — 343 — däm^t Betänkande inkomma, angående beredandet åt Universitef, såväl al ifrågavarande ersättning, sorn vederlag för den inkomstkälla, hvilken genom indragna tionden gått förlorad; i hvilket hänseende Consistorium vågar i underdånighet hysa så mycket tryggare förhoppning om Eders Kongl. Majtts fortfarande Nådiga benägenhet, sora det ofta blifvit ådalagdt, att Akademiens finnansiella ställning skulle kunnat, utan Statens betungande med nya anslag, ännu ytterligare medgifva all den utvidgning, som vetenskapernas framskridande alltjemt gör nödvändig, om hon, i stället att, i afseende på sina medel och tillgångar, tid efter annan vidkännas oerhörda förluster och minskningar, fått behålla hvad uti sjelfva stiftelsen blifvit henne tillerkändt, nemligen alla de egendomar, hvilka till ett antal af Niohundratjugefem (92Ö) Bondgårdar, upptagna i 1670 års Stat, då alla dessa herrligheter ännu ej till Akademien hemfallit, lill Fyrahundrasjuttioett Q7O ^ie'a hemman, förutan Qvarnar, Gatuhus m. m. , uteslutande af enskilte blifvit till andeliga Inrättningar i Lund, under framfarna tider, donerade, och af hvilka alla hemman Akademien nu har qvar endast 9 3/4 mantal. Med djupaste, undersåtlig vördnad, nit och trohet framhärda, J. Pramberg. E. S. Bring. Carl F. Berling. B. M. Bolméer, Stormäktigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste , tropligtigsle tjenare och undersåter, C. G. Bbijkius. Jon. Henr. Thomander. Schlyter. I. Sönnerberg. C. J. Hill. S. Nilsfon. J. W. Zetterstedt. A. W. Ekelund. Carl August Hagberg.