Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Staten på löpande räkning är creditivel åt Riksg.cont., hvilket under sednare åren sällan varit begagnadt. Här synes del således obehöfligt alt inberäkna depositionerna, åtminstone de allmänna, bland sedelstocken. Man har mot milt förslag lill rörelsens förstärkning anmärkt dess form af förskott åt allmänna disconten och fastighetslånerörelsen. Utan att nu vilja ingå i någon undersökning 0111 företrädet emellan den ena eller den andra lånerörelsen, får jag upplysa, att då jag icke ville gå BancoUtsk. i förväg vid dess allmänna reglering, och ansåg nödigt att ersätta den starka indragning, som nu dagligen pågår, dels genom minskning i jernbelåningen, dels genom amorterande af alla inbetalningar ä fastighetslånen, och dels derigenom, att disconten måste inom d. 1 Oct. i banken insätta en halfårsvinst, valde jag denna form, emedan alla handlingar äro färdiga, så att den rörelsen ämnade förstärkning genast kan utgå. För öfrigt torde det vara öfverflödigt erinra, att de penningar som utgifvas, snart spridas öfver hela rörelsen, ulan afseende pä hvilken näringsgren, som först erhölle dem. Afven bör jag fästa uppmärksam - 1,26 Den 7 Augusti. heten derå, att oin de 950,000 r:dr jag föreslagit, skulle öka sedelrörelsen; så, utan afdrag för de sedlar, som nu dagligen amorteras, skulle förhållandet emellan bankens metalliska cassa och dess verkligen utelöpande sedelstock blifva nära såsom 2 till 5, och om man till sedelstocken räknar depositionerne, nära såsom 1 till 3, utan att taga i betraktande de 200,000 r:dr silfver, som inom d. 1 Oct. skola ytterligare till banken levereras och till § äro betalte. Då ett sedelbelopp af 8 millioner, motsvarande bankens nu ägande metalliska cassa, svårligen kan dragas från den nuvar. inskränkta cirkulationen, skulle jag visserligen efter varande förhållanden anse cassan tillräcklig; men då jag anser vigtigt, att banken ej bör beröfva sig kraften att kunna välgörande verka på cirkulationen, önskar jag en betydligare förstärkning åt metalliska cassan.
Danaarf efter aflidne Postmästaren A. Wallvik. Gifven Stockholms Slott den 15 November 1850. Uti en till Kongl. Majit ingifven skrift, har fattigvårdsstyrelsen i köpingen Trelleborg underdånigst anhållit, att, sedan Postmästaren derstädes Adolf Wallvik i December månad 1847, utan kände arfvingar, med döden algått, samt, efter i behörig ordning utfärdad kallelse, icke heller några arfvingar sig anmält, vid hvilket förhållande Walluiks behållna qvarlåtenskap komme, att såsom danaarf tillfalla Kongl. Majit och Kronan, berörde behållning, utgörande, enligt verkställd utredning, en summa af 143 riksdaler 23 skillingar (i runstycken banko, måtte, med Kongl. MajUs Nåd. Proposition, M 18. 13 afseende å den betydliga fattigförsörjning, hvarmed Trelleborgs samhälle vore betungadt och i följd hvaraf dess medlemmar sett sig nödsakade, att, för beredande af erforderligt utrymme, uppföra ett nytt fattighus, för hvilket kostnaden beräknats till 2,080 riksdaler banko, varda anslagen till bidrag vid uppförandet af berörde fattighus eller till de fattiges försörjning derstädes. Sedan Kongl. Maj:t häröfver inhemtat Dess Befallningshafvandes i Malmöhus län underdåniga utlåtande, har Kongl. Maj:t, vid betraktande af de omständigheter, som rörande köpingen Trelleborgs fattigvård blifvit i underdånighet upplyste, härmed velat föreslå Rikets Ständer, att Kronans rätt till omförmälde danaarf må pä nämnde köping, till förmån för dess fattigvård, öfverlåtas. De till målet hörande handlingar låter Kongl. Maj:t till vederbörligt Utskott ölverlemna; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSGAR. A. P. Sandströmer. Utdrag af protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet å Stockholms Slott den 15 November 1850.
ven pappa hafva köttN u skulle äf sin del af Annas, ynnest, och för att glädja honom drack hon ett glas mjölk, medan han höll för ögonen, så att han ej skulle se, hvart mjölken tog vägen. spelade han stor förvåning öfver att se glaförekommer » lifvets dersplats sällskap, det i vår små går att ten. » Ja den är god, » och bröd! Tackar så utropar ni. i allas intresse, bedja Jag ville det med rätta barnmagar begrafves för mycket om litet större fått så småningom en Om plats är väl på samma sund allt förvänd r i k t n i D g, och hvad barnen skäl att fostra deras gång riktning. som barnen Öfvertygad beträffar, smaksinne att den behöfves, därtill hörande hetsig dryck. någon, som omärkligt kommit på afväg i den H v i l k e t är mest tilltalande att se pussiga ner af mer och mindre konstnärligt oeh lagad mat eller att mamma, får j a g en bit Jag tuggas » Kära tant, tag sväljas något till / " " \ y j I II 1 - ' Idun med Modetidning finnes hos alla e d r a I - yr | \ I 1 ^ I i I [I lighet och Belle-soeur. Serveringsbordduk. L å t oss se till, uppfostras i och dugk v i n n a n, s o m vi våra huru hon mera burgna bildade hem. Lolce. b o t? hos den bildade allmänhet och prydliga lifsuppgifter, inte det ut, ty det o c h a t t det ej heller för en det pojkarne däremot få liten höra: se, a t t d u blir en b r a karl och k a n b r y t a en väg genom komma bekanta! Pappskifvan bildar påsens botten. Den raka sidan l ä m n a s öppen att däri insticka fötterna. h ä r a d s h. %J ^5 till, att aptit. vLé P i må stanna och tänka Mar. bröd? » af friska tänder och med sund, okonstlad dietfrågan, ter, om det ej tilläfventyrs behöfdes en reform.
M»j:ls nådiga Bref den 1 November 1839, att förenas en fullständig Apofogist-skola, med Rektor, 2 Apologist-lärare och lärare i en för begge Skolorna gemensamt förberedande klass, jemte lärare i teckning — så fort lokal för denna skola hinner beredas; dock äro Apologisterne vedan i verksamhet, så att endast tillsättande af Rektor och lärare i teckning är beroende på fullbordandet af skolhus-byggnaden, dertill ritning nyligen blifvit af Eders Kongl. Maj:t i nåder fastställd. En Collega vid denna skola är tillika lärare i gymnastik. Vexelundervisnings-skolan s Söndags skolan och flickskolan underhållas af staden och de medel, som af fattig vårds-direktionen förvaltas. I den första undervisas omkring 130 barn af en lärare, som tillika är kate - 37 ket och på sådan grund njuter presterlig tjenstårsberäkning. Han ;ir jemväl lärare i söndags-skolan, der tillfälle är öppnadt för yngre arbetare vid bandtverkerier och fabriker att omkostnadsfritt vinna öfning i skrifoch räknekonst, historia och geografi. Antalet af elever vid Militärskolan har under de sednare åren betydligen minskats, utan tvifvel af den orsak, att vid de flesta regementer finnas fullt antal surnumerärer, som gör att utsigterna till inträde vid armén såsom Officerare äro ringa, men måhända också derföre, att med så organiserade skolor som denna, en brist i den militäriska uppfostringen synes vara oskiljaktig, den nemligen, att man der saknar medel, att sorn sig bör vaka öfver elevernes uppförande, äfvensom att bibringa dem den praktiska bildningen. Om tillståndet i afseende på sedlighet och laglydnad gäller i det bela, livad sorn tillförene blifvit yttrat. Samhället lider visserligen ännu af husfäder och makar, som af mångårig vana så hemfallit under dryckenskapslastens välde, att en återgång till ordentlig lefnad och huslig verksamhet är föga att hoppas; men de bättre lefnadsvanor hos det uppväxande slägtet, som önskades i sisla Femårsberätlelsen, ser man icke blott i perspektiv, utan, åtminstone i någon mån, äfven i verkligheten.
Stadens styrelse utgöres af en Borgmästare och sex Rådmän, hvilkas aflöning utgår dels i kontant, dels i tjenslerna åtföljande jordlotter, utom vanliga sportler af bouppteckningsoch arfskiftessamt auktions-provision m. m. Stadens drätsel förvaltas af en drätselkammare, enligt under den 16 December 1847 i nåder faststäldt reglemente. Stadens inkomster utgöras af tolag, mätareoch vägare-penningar, ersättning för källarfrihet, gerningsören af de socknehandtverkare som bo fyra mil nära staden, arrende af stadskällaren, andel af auklionsprovisionen, sakören och böter, marknads-stånds-penningar, arrende af stadens donerade jord, tomtören m. m., och af hvilka inkomster besörjes underhåll af stadens publika lins och byggnader, broar, kajer och torg, aflöning till magistraten och dess tjenstemän, m. m. Handel och sjöfart. Staden äger ett för bandel och sjöfart högst fördelaktigt läge, och grundar i följd deraf jemväl sitt bestånd hufvudsakligen på dessa i anmärkningsvärd mån årligen tilltagande näringsgrenar, äfvensom i öfrigt på skeppsbyggeri, handtverkerier, strömmingsfiske och jordbruk. Utrikes handeln har till föremål för sin verksamhet förnämligast export af jern ifrån omkringliggande jernbruk samt trävaror, hvilka sednare hitkomma ifrån Medelpad samt några socknar inom Jemtlands Län, dels landvågen, dels ock hufvudsakligast medelst flottning genom Indalsoch Ljunga-elfvarne, hvarjemte icke obetydliga partier bräder och plankor sjöledes hitfraktas från sågverk inom rikets norra orter.
Stadens invånare emellan, och med iakttagande af de öfverenskommelser, som , i detta afseende, redan kunna inom hvarje Stad vara frivilligt träffade, Utskottens, pag, 2 8, gjorda tillstyrkan, att det nu varande antal Båtsmän eller 886 man, som al Städerne gemensamt utgöres, “hvarken “må ökas eller minskas utan Konungens och “Rikets Ständ ers öfverensstämmande beslut, “ liar af Herr Borgmästaren Landegren så till vida blifvit ogilladt, som Herr Borgmästaren ansett någon tillökning i detta antal icke böra såsom möjlig förutsättas utan, Städernes eget medgifvande; men då, jemlikt ofvanåberopade 80 §. af Regerings-Formen, de med Städerne om Båtsmanshållet afslutade Contract kunna förändras, då Konungen och Rikets Ständer hnna nödigt att sådant besluta, hafva Utskotten icke funnit skäl att frånträda hvad i denna omständighet re dan blifvit af Utskotten tillstyrkt. I anledning af Herr Doctor Haggblad! yttrade förmodan, att den för Städernes Styrelser föreslagna rättighet att fördela Båtsmanshållét, ej allenast på jorden och borgerliga rörelsen, titan äfven på de inom Städerna belägna hus och Statssamt Ogc.-Utsk, Uti. N:0 i3a. i5 tomter, skulle kunna föranleda till rubbning i de privilegier, sorn ecclesiastique personer för sina gardar i Städerne böra tillgodonjuta, hafva Utskotten vördsamt skolat upplysa, att <!§, genom 9 §. i:a mom. af Riksdagsbeslutet den 2 Maji 18 to, Borgare-Ståndet serskildt iklädt sig ansvaret för alla de onera, som belöpa sig “på “sådanaStadsegendomar, hvilka ecclesiastique personer sjelfve eller deras enkor och barn be“bo, sa vida derom ej är för någon viss ort, “genom gällande Författningar, annorlunda för“ordnadt, “ samt den för Städernes Båtsmanshåll nu ifrågavarande nya fördelning icke i något fall bör leda till rubbning i hvad genom berörde
Om än skäl således icke är till afvikelse från hvad i det hänseendet länge varit antaget, torde doek den mindre, eller så kallade hesbehofsbränningen, inskränkt så vidt möjligt är, till hvad den rätteligen borde vara, böra beskattas lindrigare än den större, eller fabriksbrän,ningen;. med iakttagande särskildt deraf, att den förra icke vid hvarje vexling i lagstiftningen betungas med onödiga omkostnader för redskapens förändring. Efter mitt omdöme skulle brån vinsbränningen lämpligen kunna fördelas i 2: ne klasser: den ena husbehofs-, deri andra fabriks. Den förra skulle, liksom hittills, för innehafvande jord från 3oo r:dr lill och med i4,ooor:dr banko värde, få utöfvas med panna af högst p3kannors, eller, örn två eller flera pannor nyttjas, q5 kannors rymd, kokrum Biet inbegripet; men likväl endast med enkel redskap och mäskvärmare, sådan den, hänförd till lörsta och andra klasserna uti nu gällande författning, deruti bekrrfves, och med iakttagande deraf, dels att upphettningen ej finge ske genom ånga, utan genom eld omedelbarligen, dels, att för rättigheten alt begagna mäsk värma re, hvarigenom averkningen anses kunna ökas med 33 bele
Valen skola inom församlingarne förrättas, minst en månad före den dag, då Länsnämnden första gången på året skall sammanträda och åligge församl ingarnes pastorer, alt. opåminte, minst åtta dagar förr än valet skall ske, detsamma, antingen från predikstolen, eller sexmännen kungöra. Valförrättare är pastor, vare han ock skyldig, att derest valet öfverklagas, hvilket klagomål sednast inom tvenne dagar efter valförrättningen bör ske, åt den klagande inom tjugufyra timmar, af honom undertecknadt prot. öfver valet, aflemna. Den missnöjde äger sedan, att inom åtta dagar prot., jemte sina besvär, till K. Bef:de insända, hvilken, inom kortaste möjliga tiri, infordrar vederböndes förklaring, och inom tvenne dagar efter inhäudigande derutaf sitt utslag afknnnar. (ifver K. Befules utslag äge klagan ej rum. 8 §. Afskrift utaf viii valet fördt prot., af pastor jemte tvenne af sockennämndens ledamöter undertecknadt, skall den till deputerad valde tillställas, hvilken äger, att, vid sitt inträde uti Länsnämnden, detta prot. till nämndens ordf. aflemna. 9 §• Valbar till deputerad är hvarje välfrejdad man af evangelisk trosbekännelse, som fyllt tjugufem år, och inom socknen boende och mantalsskrifven år. 1° §. Ingen som till deputerad blifvit vald må sig detta förtroende afsäga, så vida han icke är i ordning att utur Länsnämnden afgå, eller fyllt sextio år, eller kan styrka sjuklighet eller annat laga hinder hvars giltighet sockenstämman eger pröfva. 11 §; De deputerade ega icke, att något traktamente fordra eller upbära, men skjuls efter en häst, till och ifrån Länsnämndens samlingsort, skall dem utaf församlingarne godtgöras. 12 §. Länsnämndens säte vare länets residents-stad, så vida icke denna belägenhet föranleder nämnden, att annan tjenligarc, och mera uti midten af länet belägen ort, dertill utse. 13 §.
Till sådant ändamål hafva vi redan Iandtmtsklubben, dit ledamöter af alla RiksSt. äro välkomna; men jag befarar, att om Utsk:s förslag skulle gå i verkställighet, blefve dessa nva sammanträden ej mer besökta än landtm:sklubben. Om deremot någon jemnkning i Utskrs förslag gjordes, så att de sammanträdande ägde besluta remiss eller återremiss samt bifall, då ej meningarna voro delade, föreställer jag mig, att denna § kunde blifva af verklig nytta. Vid remiss af ett mål blefve dä utskrifning af densamma öfverflödig, då alla TJtskts ledamöter, till hvilkas behandling målet hörde, finge inhemta de anmärkntr, som dervid gjordes. Samma förhållande ägde rum vid större belänktn, som aldrig kunna undgå att återremitteras. Man ihågkomme statsregeringen, tullbetänk. m, fl. I stället att få vänta i flera veckor, till dess flera ris papper blifvit fullskrifna, skulle Utsk:n genast kunna träda i verksamhet dagen efter discuterandet af desamma. Af dessa skäl tager jag mig friheten föreslå en redaction till denna §, af följande lydelse: Ståndens plena böra på samma tid hållas. Stånden vare ock medgifvet, när de samfäldt pröfva det nödigt, att på ett rum till gemensam öfverläggning sammanträda, likväl utan rättighet att der besluta annat än remisser, återremisser eller bifall till Utskms förslag; och före vid slikt sammanträde Landtm, ordet. Begäres deryid inom ett eller flera Stånd votering, försiggår 35o Den 37 O ctober f. m. densamma i först inträffande särskilda ståndsplena inom de Stånd, der voteringen blifvit begärd. Skulle &c. Det är då gifvet, att om något Stånd ej begär votering, anses alla instämma i Landtnäs förklarande. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Jag delar de åsigter, de tvenne sista talarne så omständligt utvecklat, och anhåller att blott i korthet få tillägga några ord. Jag tror, att de förslag, Hrr v. Troil och Hjerta framställt, skulle blifva af största nytta.
Att räntan må bestämmas till en half procent i månaden, att afdragas vid Den 7 December e. m. lånens meddelande; dock alt det må vara Herrar Bancofullmägtige tillåtet, i händelse på förekommande anledningar sä skulle anses nyttigt och nödigt, att framdeles nedsätta räntan till 5 procent. Herr Rosenblad: Hvad utlåningstiden beträffar, så är frågan derom redan afgjord, och orsaken, hvarföre jag icke i den delen gjorde min reservation gällande, är, att upplåningen undergått så betydliga förändringar mot Utskottets förslag, då den nu skall ske mot Obligationer på endast 2 månaders uppsägning och på en afskrifningsräkning h vista, som dessutom kan komma att upptaga hela summan. Detta är anledningen, hvarföre jag ej sökt gora gällande andra punkten af min och flores gemensamma reservation, som nyss upplästes. Hvad första punkten af denna reservation beträffar, rörande räntan, så skulle jag nu söka göra den gällande, om jag icke i Utskottets förslag funnit ett tillfälle öppnadt för BancoStyrelsen att efter omständigheterne nedsätta räntan till 5 procent. Jag skall således, med åsidosättande af anin reservation i hela sin vidd, endast, förenande mig med Herr Tham, instämma uti Herr Arosenii reservation och tillstyrka den förändring i Utskottets förslag, att räntan för lån på actier och documenter bestämmes till procent i månaden, i likhet med hvad den hittills varit. Den 7 December e. m. Herr Munck af Rosenschöld: Jag kan ej afstå ifrån yrkandet, att räntan på alla lån i Handels-Disconten må bestämmas till 5 procent, i likhet med räntan på lånen i den vanliga Disconten. Grefve von Schwerin: Om Rikets Ständer hade gifvit åt den ifrågavarande lånerörelsen en större utsträckning, det vill säga, låtit den sträcka sig så långt, som upplåningen velat gå, skulle jag gerna hafva förenat mig med Herr Munck af Rosenschöld. Ett verkligt ändamål hade då dermed kunnat vinnas, och Bankens vanliga räntefot hade kunnat blifva en allmän räntefot, ej blott för Handels-Disconten utan äfven för de Privat-Disconter, som möjligen komma att bilda sig.
Det er den födende Krafts egne Veer, der aengste os, og der maa ledes til det Heles Sundhed af en kyndig og taenksom Behandling. Naar denne Tilstand er over, skal uden tvivl det lille norske Folk fremvise denne tsette Styrke, der udmserker Klippevege-tationen og erstatter den manglende Brede og Pragt. Med denne Forhaabning, der ikke er et Luffckastel, kan man baere Ubehagelig-hederne af en Overgangsperiode, der nödvendig maa indvirke for-styrrende på Individets Velvaere. Men Erkjendelsen af Unionens Vaerd for Norge, er efter min Anskuelse saa nöie knyttet til dette Haab, at jeg ikke kan taenke mig dem adskildte, og jeg kjenderingen i min Kreds, der af de senere Kontroverser har ladet sig for-vilde i denne Betragtning. Den tsenkende Svenske skal snart ind-see, at Unionens Fiender paa denne Side Kjölen blot höre til dem, der faegte för déres eget Regimente, disse Allarmister, der saalaenge vise sig for Folket til det grundigen har laert at adskille Frihedens Billede fra dets Karrikaturer, og med detsamme gjör en Ende paa deres Prsetensioner. Men jeg vender tilbage til Artikelen i Morgenbladet — Den Constitutionelle udfyldte ved sin Fremtraeden et lsenge fölt alminde-ligt Savn, og for at begribe dette, behöver man blot at vide, at Morgenbladet, hidtil, i hele Norge var den eneste Tidende, der skulde danne en fri og almen Arena for Meningernes Brydning. Selv for en overfladisk Betragtning maa det vaere vitterligt, at ” Den Constitutionelle ” imidlertid med.
N:r 310* Rikets Högloft. Ständers sanman satte Statsoch Banco-Utskotts Memorial, rörande skyndsam inlösen af FilialDisconternes Assignationer. ' I sammanhang med det Förslag till jämkningar uti vissa delar af respective Riks * Ståndens fattade Beslut, rörande Filial - Disconternes ut: Statsoch Banko-Utskottens Betänkanden. 1857, redning, som förenade Statsoch Banco-Utskot» ten under denne dag afgifvit, har förekommit, hurusom en längre tid ännu nödvändigt måste förflyta, innan allt hinner ställas iden ordning, att Riksgälds - Contoiret kan företaga Liqvidationen af desse Disconters Skulder. Och, då samtlige Respective Riks-Stånden nu mera enhälligt beslutit, att Götha Canal-BolagsMalmöoch Götheborgs Disconters på Banken dragner ordentligen Bokförde och bland Allmenheten. utelöpande Assignationer skola till fulla beloppet med Contant inlösas, samt för verkställigheten af ett så beskaffadf. Riksens Ständers Beslut icke lärer kunna ärfordras Kongl. Majus Nådiga Sanction; hafva förenade Utskotten skolat vördsamligen hemställa, om icke Rikets Höglofl.' Ständer täckas bifalla, att ifrågavarande Assignationer genast med Contant inlösas; i hvilket fall förenade Utskotten kunde få sig uppdraget* att nödige anstalter härtill vidtaga och genom Riksgälds-Contoirets Styrelse låta denna inlösen kungöra; Hvilket Rikets Högloft. Ständers ba* pröfvande vördsamligen underställes. Stockholm den 17 Junii 1818. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande öfver Riksens Ständers Revisorers anmärkningar vid Stafs Bihang till Riks.St. Verkets Räkenskaper och förvaltning uren 1312 till och med 1815. H os Höglofl.
De hafva redan tagit ett steg till folkbeväpningens befrämjande genom att utlemna såväl målskjutningssom excercisgevär i stor skala. De behöfva nu blott uttaga ytterligare ett steg i samma rigtning och äfven låta utdela krigsdugliga soldatgevär, för att derigenom lägga slutstenen till nationalbeväpningen. Sverige skulle derigenom gifva verlden det upphöjande skådespelet icke allenast af ett land, hvilket, änskönt ringa befolkadt, likväl beslutat att till det yttersta försvara sig, utan ock af det fasta förtroende mellan Regering och folk, som gör ett sådant försvar möjligt. Redan vid förra riksdagen hade jag äran framlägga en plan till krigsdugliga gevärs spridning bland befolkningen och åberopar i det hänseende min i ämnet då afgifna motion N:o 4. Jag utgick från den grundsatsen att arméen, allt efter som den försågs med gevär af den nu behöfliga nyare modellen, skulle kunna undvara ett motsvarande antal äldre, men krigsdugliga gevär, hvilka efter vissa grunder årligen borde spridas. Vidare antog jag, att dessa gevär, såsom redan en gång af Staten betalda, skulle kunna försäljas efter ett pris, hvilket allenast motsvarade kostnaden för inpackning, transport, vård och utlemnande, på det att Staten icke deraf skulle tillskyndas någon särskild utgift. De gevär, som möjligtvis icke försåldes, skulle i alla fall vara till hands att vid utbrytande krig utdelas åt befolkningen. Det är i öfverensstämmelse med dessa grundsatser jag föreslår: 5:o att, allt efter som arméen förses med gevär af nyare modell, årligen ett motsvarande antal af äldre, men krigsduglig modell, måtte spridas i den ordning och enligt de militäriska grunder Kongl. Majit kan finna lämpliga, samt häradsvis och på så sätt, att gevären till en början förvaras inom närmaste kompani-trossbod, der vissa dagar under sommarmånaderna en person funnes tillstädes, hvilken åt de skarpskyttar, som genom öfverbefälhafvarens intyg kunna styrka sig vara medlemmar af inom häradet befintlig officiel skarpskytteförening, kunde försälja dessa gevär till de pris Kongl. Majit bestämmer i och för betäckandet af spridnings-kostnaden.
Han paminte sig, att Utskottet icke tillstyrkt bestämmande af alla Hemmans deltagande i allmänna bördor, ock han trodde derför, att ken projekterade inhibitionen af Skatteköpen, åtminstone tills ett sadant deltagande uttryckligen bestämmes, innefattade en inkräktning pa Bonde-Ståndets rättigheter, hwilka boede flyddas lika wäl som de öfrige Ståndens. Härmed förenade sig Anders Nilsson fran Wermeland. Ifrån Utskottets Beslut öfwer 2.dra, i-bje, qade sch 6:te punkterne af Hederwärda BondeCtaudets yrkanden, angående Hemmans deltagande i skjuttSnmgsskyldighct ock publike byggnader m. m., samt rörande Prestgärdars byggande och underhållande, wörö Ledamöterne af nämnde Stand skiljaktige och förbleswo wid hwad Ståndet yrkat. Detta allt skulle, pa Hederwärda Bonde-Ståndets Ledamöters begäran, åtfölja Särskildta Utskottets Betänkande tili Respective Riks-Standen. Ut suprs, Lx krotocollo, Liss ^rve-lson. Den z Augusti. «Z4Z Utdrag af protokollet, hället hos Häglof!. Ridberstapct ^och Adeln, wid Urtima Riksdagen i (örebro den Z Aug. 1812. SD. klefwa wid föredragning och i anledning af giorde anmärkningar till Bewillnings - Urskottet återremitterat desi trenne den zo Julii pa bordet lagda Betankanden ock Försiag: i:o. Angående Allmänna Bewillninoen; 2:0. Angående Tull» Uppbörden; z:o. Angående Bewillningen för Bränwinstillwerkningen. Ut supra. klx krotocollo, 6. Silverstolpe. Utdrag af protscollet, bället hos ^Zglojif.