Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En morgon då han vaknat tidigt, påtänt sin morgonpipa och ställt sig i det öppna fenstret för at inandas den friska morgonluften, bidrog i synnerhet denna jemförelfe at sätta, honom i den lyckligaste sinnesförfattning. Ännu voro få personer i rörelse; endast några lätt klädda pigor kommo ur husen, för at öppna luckorna, andra med ämbar eller krukor för at hemta vatten, och et par gummor, som voro ute i någon tidig förrättning. Unos glada lynne gjorde alt trefligt och skönt. Pigorna, som med utslagna hår samlades vid brunnen och förtroligt språkade med hvarandra, eller med den gamla Stadsvakten, som biträdde dem vid pumpningen, föreföllo honom lika som han föreställt sig flickorna i Labans tid, då de gingo utom staden at hämta vatten; och då han betraktade gummorna, som bödo hvarandra snus, föreföll det honom, som han sett dem på et väl målat landskap; sjelfva trasorna på deras kläder voro vackra, och ägde samma lyckliga effect, som ruinerna af et gammalt kloster på en tafla. Hans rum låg i tredje våningen, med fönstret på gafveln af huset. En katt satt på åsen af et litet hus i nästa qvarter, och en dylik utan svans spatserade nedvid taklisten; ibland stadnade denna, och med en len kattröst förkunnade sina känslor. Detta kattens förhållande förde Unos tankar til et ämne, som just passade hans närvarande lynne: han fann alla kattens företag bevisa, at han var en älskare som complimenterade sin sköna, och han afundades nästan denne sin lycka, som hade en egen älskarinna. Hvarföre har jag icke äfven min älskarinna, tänkte han, men rodnade litet för sig sjelf deröfver, at et par kattor och icke et par öma turturdufvor upväckt denna önskan; til sin tröst påminte han sig, at kärleksgudinnan Freya afbildades åkande i en vagn förespänd med kattor, lika som Venus efter dufvor, och nu ansåg han dem aldeles lika goda. Under detta resonemang råkade han at kasta sina blickar på huset midt emot.
Med godkännande af Lagutskottet^ afgifne Betänkande, har BondeDtändet underdänigst bifallit Kongl, Majus NädigaW)roposition angäende förökning af underhället för Byfatte personer, och har Ständer äfwen gillat, hwad LagU-skottet i anledning af Herr HofIntendenken och Riddaren IKamr sch borgmästaren yttrande i särskildt Be - Z8o Den 4 November. känkande rörande samma amne hemställt och föreslagit, hwarom underrättelse de öfrige Respect. Riks Ständen »vördsamt och wänligen meddelas skulle. Ut supra. Tx krotocollo 8. L. IrLZLräk. S. D. Följande frän Lagutskottet ankomne Be, tänkanden föredrogos och biföllos, nemligen: no Angående ändring i stadgandet i 3 § af Kongl. Maj:ts Nädiga Förordning d. io Junii iZoz, att stämningar, som ej äro skrefne pä stämpladt papper, stola anses ogilde och hwarken Part eller wittnen styldige, att i anledning deraf till swaromäl sig infinna. 2:0 Angående RättegängsOmbud. 3:0 Lm ändring i 23 Cap. 8 § ByggningaBal. "en, sä att Bruksoch Äwarnagare samt inne, hafware af utjordar mage deltaga i wäghalluings styldighcten och angående pröfning af twister om wägdelningar. 4:0 Rörande witz Ostämd tid, inom hwilke nhäcktade personer owillkorligcn böra'för ratta ställas: och 5:0 Angående 6 Cap. 2 och 4 § § samt 27 Cap. 4 Z ByggningaBalken om ärlig dikning och hägnad samt akers läggande i linda; Hamrom Ukstot - Den 4 November. 38, Utskottet, i anledning af BondeStändets äter remist, sig nu ytterligare utlätit. Om deste beflut flulle de öfrige Resp. RiksStänden genom ProtocollsUtdrag wördsamt och wänligen underrättas. Ut supra. Lx krotocollo 8.
rätt har ni att döma öfver mina afsigter? PASTORN. Och det vågar ni säga mig midt i ansigtet? Hvad Det är gärningarna, som dömas, inte afsigterna. SIGRID. Så? Hvad har ni utfört för stora gärningar då? PASTORN. Gud har slagit mig till jorden för att låta mig stå upp igen genom sin kraft. Inga stora. Jag har trotsat Gud liksom ni nu, men TREDJE AKTEN SIGRID. Ni? Trotsat? PASTORN. till Upsala för att jag skulle bli prest och försona min fars synder. Men jag kunde inte tro på all svaghet Ser ni, fröken, min arma förtryckta mor skickade mig och alla straff, som jag läste om, medan jag kände, hur blodet brann i ådrorna på mig. Jag såg andra, som utan tiden voro deras, jublade, trotsade och lefde i en trollser ni... De voro alla öfver mig... Då kastade jag tro på Gud, utan annan tanke, än att verlden och framverld af ideal och ungdomsglädje... Det förtryckte mig, bort böckerna... Och ni må tro att det blef ungdomsglädje af! Uppåt, uppåt gick det! Det var som en flod dess högre kände jag de andra öfver mig, och under och förlorade sansen... svallande öfver sina bräddar... Men ju högre jag kom, mig... endast mig själf... så djupt nere, att jag hisnade SIGRID, som satt sig och allt uppmärksammare lyssnat. Paulus! PASTORN. Hvem är starkare, ni eller jag? Ni som trotsar eller jag, som lyder? Har ni sett dem som följa mig, som törsta förlåta? Ni har inte fått era krafter för att öfverskrida krossad och blödande kryper till korsets fot. SIGRID, bittert. Det namnet är ingen skam, fast det gafs mig på hån. efter tröst, som bedja och lyssna, om jag skall döma eller alla gränser. Den dag skall kanske komma, när ni för Och då är det ni, som reser mig upp? PASTORN. Ja, det ville jag fröken, om Gud tilläte mig det. VÄRFLOD SIGRID, som vill upp för att själf förtrycka. Hatet lyser i ögonen på er. PASTORN.
M;t täcktes, ej allenast i de fall, då Underdhiiga Skrif reiser. 197 medel till Allmänna Byggnader i Nåder Sskas, meddela Riksens Ständer en af vederbörande uppgjord ritning och noggrann beskrifning öfver det tillämnade arbetetjemte ordentlige förslag öfver dertill åtgående tid och kostnader, utan äfven, i händelse fortsatte anslag skulle komma i fråga, i Nåder låta meddela behörige redogörelser för de medel, som redan blifvit uppburne, tillika med förnyadt kostnads-förslag i afseende på det återstående arbetet; Gch få Riksens Ständer tillika yttra den öfvertygelse, att det skulle leda till, så väl ökad Controli å vederbörande, som till mera drift och hushållning vid Byggnads-arbetens verkställande, om härvid jemväl blefve föreskrifva, att Utgiftsredogörelserne för hvarje år alltid borde vara afslutade, inom Februarii månads utgång det påföljande året, samt att, vid årets början en fullständig arbetsplan jemte utförlig berättelse om hvad under det förflutne året blifvit verkställdt, till E. K. M:ts Nådiga godkännande, i underdånighet ingåfves. Riksens Ständer framhärda etc. Underdåniga Skrifvelsen, N:o 346, Uppl. o, gotik, hos Ridd, o. Ad, d. 27 Nov, 1823* Preste-Stårulet d, 27 — —•
Föredrogs ånyo och remitterades till Stats-Utskottet en af Doktor Sandberg den 8 dennes väckt motion om den personliga skyddsafgiftens upphörande såsom bevillning till Statsverket och att i dess ställe ett motsvarande belopp af hvarje mantalsskrifven person måtte utgå till folkundervisningen samt debiteras, uppbäras och fördelas såsom den nuvarande folkskoleafgiften, jemte hvad med anledning af berörda motion inom Ståndet denna dag blifvit yttradt. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Banko-Utskottet en af Kon traktsprosten Fant den 8 dennes väckt motion, om anvisning från Riksbanken af 5,000,000 R:dr R:mt till uppköp af Allmänna Hypotheksbankens obligationer för utgifvande af amorteringslån åt mindre jordbrukare, tillika med ett af Doktor Sandberg med anledning deraf denna dag afgifvet yttrande. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Bevillnings-Utskottet en af Kongl Hofpredikanten Rosenius den 8 dennes väckt motion om tillägg till i 2 § af Kongl. Förordningen den 18 December 1865. angående försäljning af bränvin och andra spirituösa drycker, jemte de med anledning deraf i Ståndet denna dag afgifna yttranden. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Stats-Utskottet Kontraktsprosten Palmlunds den 8 dennes bordlagda motion, om ändring eller förklaring af Kongl. Cirkulär-brefvet den 11 December 1863, i fråga om löneturs-beräkning för lä - Prot.-Uld.vag 27 rare vid rikets elementarläroverk, tillika med i anledning deraf i Ståndet denna dag afgifna yttranden. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Stats-Utskottet Doktor Rund grens den 8 dennes bordlagda motion, med anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof,Äså vidt den afser så kallad extra statsreglering endast för år 1867, jemte de yttranden, som öfver berörda motion i Ståndet denna dag blifvit afgifna.
» Så stanna vi hemma, du oeh jag, mitt gull, » fortfor Hedvig och lade armen om Gerdas hals, » jag skall bjuda hit dig och hämta hem en flaska champagne, och medan de andra dansa, blanda vi saknadens tårar i den skummande drycken och dricka värdens — den oemotståndliges skål! » Fru Bergström förlorade mot vanan herraväldet öfver sig själf och brast i gråt. » Hvad i hela världen, mamma? » » Att du kan vara så bjärtlös, » snyftade fru Bergström, » när nu ett tillfälle erbjuder sig för både dig och mig att komma ut i en elegant societet, och när du har en klädning, som behöfver vädras, och som blir gammalmodig, oeh själf sitter du och murknar på det där gamla k o n t o r e t. » » Och behöfver vädras, menar du, » inföll Hedvig. Därefter tillade hon häftigt: » Ja, du har rätt, mamma, jag murknar på det gamla kontoret, jag blir äldre, fulare, dummare och elakare för hvar dag, det är själsdödande och nervretande. Jag vill göra dig till viljes, mamma, jag vill ännu en gång, den sista, vädra mig och min klädning — glömma allt annat och vara ung en enda natt, dansa och le som de andra, berusas af musik och blomsterdoft, inandas rikedomens och praktens söta gift, kanske få höra, att jag ännu är vacker — vid ljussken och i rödt siden! » Hon talade häftigt och bittert, men där låg en underton af smärta i det hon sade, ett oroligt kämpande, som förrådde de inre slitningarne hos en kvinna, som håller på att lämna ungdomen bakom sig, men i hvars hjärta ännu bo ungdomens längtan och drömmar. Fru Bergström blef nöjd och Sigrid Åberg också nöjd, som ej gick miste om sitt förkläde. Det var bara Gerda, som den natten grät sig till sömns med moderns hand i sin. * * *; » Jag får ju äran se mina kvinnliga kontorister på min bal, både de ordinarie och vår extra, » sade grosshandlarn, i det han lämnade Hedvig en räkenskapsbok.
Af den 3 dennes N:o 85. I anledning af väckte motioner, rörande de i Riket vistande Judar, Af den 9 dennes: N:o 85, I anledning af vackt fråga, ornen allmän kläd-förordnings utfärdande, N:o 86. I anledning af Herr Tolls motion, om nyttan af marcher för Arméen, och sättet att derigenom befordra penninge-circulationen. I anledning af väckt fråga, rörande Soldaters skyldighet att underhålla Soldatetorpen m. ra. Ut supra. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 10 om aftonen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Den 23 Maji J. m Onsdagen den 23 Maji. Plenum klockan g förmiddagen. Herr Stjernflolpe, Jonas Magnus, anförde skriiteligen: (Se Bilagan N:o i.) Herr Grefven och LandtMarfalken hemställde, om icke, enär Herr Stjernstolpes Memorial innefattade anmärkningar vid Friherre Björnstjernas, Magnus, •'den i5 dennes förmiddagen till Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten remitterade Anförande, i anledning af Herr Montgommeries, Gustaf, motion angående upplösning af Krigs-Academien m. m., berörde Memorial kunde tili bemälte Utskott förvisas. Bifölls. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den i3 dennes under N:o i56 afgifne, samt den 21 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Borgareoch BondeStånden gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sistlidne Mars meddeldte Betänkande, rörande ifrågaställd förändrad disposition af räntan å Wermlands LandtvärnsCassa; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämn - jDen 25 Maji /. mi 45g de Betänkande redan blifvit den i sistlidne April af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
A c k, säg, säg att du gör det! » Men den sjuke kastar endast oroligt sitt brännheta hufvud, efter hvars tinningar och panna det gråa håret klibbar af svett, fram och åter på den smutsiga kudden; och ur de orediga ord, som då och då gå öfver hans läppar, kan ej ens det skarpaste öra utleta något sammanhang. Den praktiska Klara är redan i full gång att söka åstadkomma någon skymt af ordning och trefnad i det vanvårdade rummet. Fönstret öppnas och en frisk fläkt af den regnljumma, fria luften drar in som en balsam i den skämda kammarqväfvan. » Denna ljumma luft kan omöjligt skada en febersjuk, » säger hon; » han kan väl behöfva dra ett friskt andedrag. » » Men först af allt måste vi väl nu ha hit en läkare, » säger Ruth. » Jag tänker just derpå. D u får ta vagnen och fara till närmaste håll. Kusken känner nog någon adress. » » Jag — nej jag kan icke lemna pappa Rebolledo — omöjligt, » utbrister Ruth med en ängslan, som ville man med våld slita henne derifrån. » Se så, kära mitt barn, var nu förståndig och lyd. D u kan icke reda dig här ensam, om jag skulle fara. Och så kan den andre, » musikanten », komma när som helst. Hur skulle du ta dig fram med honom? Skynda nu, det är j u lika vigtigt som något att få en läkare hit. » Och Klara, som hade riktiga kommendantanlag och växte med situationen, hon stod redan på förstugubron och gaf kusken ordres, långt innan Ruth fick tid att tänka på några vidare invändningar. Helt kort efter att Ruth hade rest, hörde Klara ljudet af tunga, osäkra steg utanför det öppna .fönstret; så smälde det i dörren, det blef ett ramlande bland buteljerna ute i köket, oeh hon förstod, att det var » musikanten », som kom. Det var tydligt att han var drucken; och hennes modiga lilla hjerta krympte för ett ögonblick af qvinlig räddhåga, der hon satt i andlös förbidan vid den döendes bädd. Ännu hade han ej upptäckt henne, men om ett ögonblick skulle han vara derinne!
Så anse sig Revisorerne äfven böra deVom hos Kongl. .Maja göra underdånig anmälan, på det någon åtgärd måtte vidtagas, hvarigenom de infordrade redogörelserna kunde komma till verkställighet samt desse gamle balancer således utur böckerna antingen utgå eller rättas. Och ehuru i den berättelse, som från Kongl. Commerce-Collegium blifvit Revisorerne meddelt, icke omförmäles någre andre denna Fonds fordringar eller tillgångar, eller på annat sätt uppgifver Fondens belopp, än ofvannämndt är, hafva likväl, vid förehafd granskning af Böckerna, Revisorerne funnit, huru som Fonden äger utestående fordringar i Finland. Af de, i anledning häraf infordrade, upplysningar, har inhämtats,Vatt, sedan i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvele, den ax Mars 1810, Kongl. Commerce-Collegium för Banco-Commissarien Bruncrona utfärdat Instruction jemte nödiga handlingar till dessa fordringars indrifvande; så har Banco-Commissarten Bruncrona, den 23 Juli samma år, skriftligen gifvit Kongl. Collegium tillkänna, att han väl hos RegeringsConseilen i Finland anmält sitt uppdrag och begärt handräckning till utbekommande af Svenska Kronans rätt, men att bemälte Conseil hänskutit detta ärende till Flans Kejserliga Ry - 166 Den 7 Mars Bysta Maj:ts egen profning, och hvars yttrande borde afvaktas, innan lagsökning linge anställas. Dä nu, under den längre tids förlopp som derefter framflutit, någon vidare underrättelse härom icke inkommit, eller Kongl. Collegium derutinnan hos Kongl. Maj:t gjort underdånig förfrågan, hafva Revisorerne funnit sig föranlåtne hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det sådan åtgärd, till vinnande af slut i detta ärende, måtte i Nåder vidtagas, hvartill nu varande vänskapliga förhål lande med Ryska Regeringen syne* gifva en önskad anledning.
Statsfyllnads-summan 1,145,190: 1,145,1901 —* — Balans till påföljande året: Brister, af Rikets Ständers Riksgälds-Kontor icke ersa t La,'nemi. å 2;a Ilufvud titela 137,406:21.10. 151,372.24.3. å 3:e dito 64,338:24. 2. 62,114: 4. 4. å 7:e dito 33:16. — 33:16. Credit. Fourragering för Värfvade Kavalleriets och Artilleriets hästar 53,i3i: 2. 3, 38,209: 22. 4* å S:de Hufvudtiteln: Lyshållning m. ro. för Kronans publika hus i Stockholm . Jndelningsbrist i Kopparbergs Besparingar, Riksgälds-Kontoret till godo : År 1838. år 1839. å r.sta Hufvudtiteln netto besparadt . — —. 353:29. 8. ä 5:te Hufvudtiteln: Witlerhets-, Historieoch Antiqvitets Akademien 109:21. 4* — Fria Konsternas dito — 448:46* Vedoch Ljuspenningar för Titelns Stater 5o: 3o. S:r 109: 2(. Afgår brist i anslaget till Fria Konsternas Akademi 22:10.8.
Vid sådant förhållande och då tillika upplyst är, att kostnaden för berörda arbeten, enligt uppgjordt förslag uppgående till en summa af 25,022 Ridr 32 sk. banko, icke utan äfventyr af bristande tillgäng för andra nödiga reparationer kan bestridas af det å 7:de Hufvud-titeln uppförda anslag till byggnader och. reparationer i landsorterna, får Utskottet, som anser det vara af icke ringa intresse att förenämnde sköna och i sitt slag egna minnesmärke af den äldre byggnads-konsten, 22 Slals-Ulskottets Utlåtande M 156. så vidt möjligt är, bibehålies i sitt ursprungliga skick och från tidens åverkan bevaras, hemställa, att Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret anvisa det för ifrågavarande ändamål af Kongl. Maj:t äskade belopp, 37,300 R:dr Riksmynt. d) Enär, efter hvad vederbörande anmält, vid en del Krono-magasiner medel saknades för bestridande af åtskilliga oundgängligen nödige utgifter, såsom för justering af målkärl och vigter, inköp af nya m. m., och det icke syntes lämpligt att, på sätt hittills skett, lagga dessa kostnader på värdet af den spanmål, som sedermera för behofvens fyllande inköptes och i Kronans magasin inlades, har Kongl. Majit begärt att Rikets Ständer, till inköp för Kronans magasiner och bagerier af nya målkärl och vigter, med afseende å den, genom Kongl. Stadgan den 31 Januari 1833, anbefallda förändring i Rikets mått och vigt, måtte bevilja, för en gång, ett anslag af 3,000 R:dr R:ml; och får Utskottet lill denna Nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall. e) Angående det af Kongl.
>-Ui '»br.e^um:hHn kv -is^ siw»»fitöå ttamTol^artss-n § St ;ls? ;;.■■■■'.,' ss-sbin^K .sslsto) anus j .(oibws }'»i - nain .-:/•■ ■ >:;• .'kitt ir?: kltPHv ksJ' • STOCKHOLM, TRYCKT HOS MARCUS & COMP., 1848. -•ife 1)903 iuitfsrf gJslbflil ! aJ Söégtu 'dtxof iuiilsflo $ * tbw iäljaåli-sböoff .i ; UiJ §6a Ml »uflillidnäl m - je listi.i ^ 'Ukmas! tirtfc* Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 8. 1 M8. Arik. till Exp.-Utsk. den 25 April, kl. 1 e. m. Memorial till Rikets Ständer, angående ett Stånds äterreiniss å rne~ morialet N:o 5, r örande tillägg till ~2 R. F. Enligt till Konstitutions-utskottet ankomna protokolls-utdrag, hafva Riddel skåpet oell Adeln samt Borgare-ståndet under den 5, och Preste-ståndei under den 12 näslförlidue April antagit till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag Konstilutions-ulskotlels uti memorialet N:o 5 afgiliie förslag, angående ett tillägg till 72 § regeringsformen, åsyftande förökad garanti lör riksbankens kredit; men Bohde-slåndet deremot, i följd, af beslut den 1 April, återremitterat memorialet, med förklarande af Ståndets gemensamma tanke, ”att det förpslagna stadgandet, såsom redan intaget uti lagstiftningen angående Rikets Ständers bank, icke borde i grundlagen inrymmas.”
Han hade klädt om sig och bar nu en riktig prästrock med mycket smala ärmar och en lång rad knappar, hvaraf likväl endast den öfversta var tillknäpt, medan de andra stodo öppna och visade en misstänkligt tjock urked, som liknade guld och var fästad inne i fickan med en säkerhetsnål. Pastorns klocka hade altid råkat stanna på något obegripligt sätt, "just i dag på morgonen". Låter oss bedja, sade han efter det han harklat sig och kastat en snabb blick öfver församlingen. Och sedan han lagom länge hållit hufvudet lutadt mot sina sammanknäpta händer, höjde han det och sade med vacker betoning, att han ämnade tala om synden ty syndare äro vi ju alla! Det var en utläggning om synden i allmänhet och om svalg och dryckenskap isynnerhet han gaf till bästa, och det var ord och inga visor Anokaboarna fingo höra de som aldrig gjort sig skyldiga till värre svalg än att någon enda gång äta sig till magvärk på fläsk och nypotäter och som inte hade råd att dricka något så när ordentligt mera än ett par gånger om året på sin höjd. Men pastorn, som föregående afton tagit ett grundligt afsked af några likatänkande själar i Mills, hade en dunkande känsla i hufvudet, och den dref honom till en dånande predikan öfver "djäfvulen i buteljen", såsom han fann lämpligt titulera den bondfinkel som serverades i Mills, och därmed lyckades han så skaka upp sina åhörare, att kvinfolken begynte snyfta högljudt och karlarna sågo allvarsamma ut, medan barnen, skrämda af skrikandet och de rysliga orden, tryckte sig tätt till hvarandra eller till sina mödrar och darrade i sina små samveten, fast de aldrig smakat ens bondfinkel. Sedan pastorn slutat utläggningen, tog han med sin annandagshesa röst upp en salm, men då de flesta af församlingen inte på långa tider varit med om någon gudstjänst, riskerade bara två äldre kvinnor falla in, och det blef en så lustig trio att barnen glömde både djäfvulen i buteljen och alla andra djäflar, och begynte fnittra igen.
I dessa afseenden är af BorgareStåndet medBihang till Miks. 6u Fiol liss, (:u åarni. 4, 5® Banco-Vtthöltttt Betänlund**. deladt endast ett enkelt gillande af Utskottens tiftslag uti 2 3'dje Puncten samt titi den 24:de, enligt det andra af de alternativ den innehåller» men Högloft. Rid d erska pet och Adeln, sorn äfvenledes bifallit 23:dje Puncten, silvida den angår summan för fastighets-lånen, har deremot, rötande de vilkor derföre, hvarom 2 4: ole Puncten handlar, beslutat att å dessa nya fastighets lån borde såsom Ränteoch Capital-afbetalning årligen erläggas, efter hvarje Låntagares eget godtfinnande, antingen två procent i Silfver eller ock sex procent i llancosedlar, hvilka Bancosedlar af BancoFullmägtige sedermera komma att användas lill uppköp af Silfver. Hedervärda BondeStåndets beslut, enligt hvilket en million årligen, under fern års tid, skulle från Bane]lien utlånas, emot Hypothek i fastigheter, och årlig Capital-afbetalning af två Procent i Silfver, hvarigenom Banquens reela fond lomme att förstärkas? är å andra sidan så vida i öfverensstämmelse rtred Högvördig* PresteStåndetS sorn sistbemälte Stånd antagit det tillägg till 2 3:clje Puncten, att dessutom 1,200,000 R:dr Banco borde utgifvas och, fördelade på fem år, tilläggas till den i Utskottens Utlåtande föresiagne summa för Fastighet • - lån på landet, emot vilkor att Låntagaine årligen erlägga 2 Procent i Silfver för alla Fastighetslån, som hädanefter utgå, i följe hvaraf omkring 450,000 R:dr Banco komma att i nya fastighetslån årligen intill nästa Riksdag utgå, hvilka på 3 31 år genom den nämnde afbetalningen i Silfver blifva Ii q u iderad e.