Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I l.o inneksttsnde ^ jemvsl vitriol oelr rödlsr^, elter otorulldrsd lör8lsA8-l>erslininA 1,000. 12:o Mrnta^-/)6»/r/nZ'a/-ne^ vid 8ens8te 8tst8-reAlerinAen berslinsde till 309,000 ll:dr, uppts-;s8 tili ett belo^, som nsrmsr si^ medeltalet tor sren 1833—1837. elier 323,000. Aumer-Votteri-VerketL stat oell utgifter 50,000. 25:o oe/r ^o/§-msd/e/r, vid. <1.6 2 8i8ta stats-regleringarne keräknade till 50,000 k:dr, oell per medium under ären 1855—1857 "??d^oncle till 64,229 k;dr, AN868 kunna liikeliällas vid
N:o 9, i anledn. af Riddarh.Direkt.ns 198 X>en 14 Mars. anmälan om orsakerna till fördröjd tryckning af E. o. Ad:s prof. vid 1853—1854 årens Riksdag, och Eiddarh.Sekretm alltså var jäfvig att prot. i detta mål föra samt derföre afträdt, öfvertogs, uppå befallning af Hr Gr. o. Landtm., protokolls-färingen af undertecknad, Riddarh.Notarie, hvarefter, och sedan berörde Utlåt, blifvit upläst, detsamma af E. o. Ad bifölls. Eiddarh.Sekretm återtog härefter protokolls-föringen. In fidem, Arvid Drakr. Lördagen den 14 lars 1857» Plenum kl. 10 f. nr, Justerades 5 prot:s-utdrag för d. 11 dennes e. m, samt plenrprot;t för d."56 sisth Pebr. Uplästes och godkändes nedannämnde från Exped.Utsk. in lomne förslag till E. St:rs underd. skrifvelser till K. M. N:o 35, ang:de uphörande af det från Rotehfillarne eller Soldaterne vid indeldta Infanteriet utgående bidrag till soldatbeklädnadens anskaffande och underhåll; N:o 36, i ani. af K. M.-s Nåd. Propos. i fråga om beräkningsgrunden för sahpeterbjelpens utgörande inom en del af Södermanlands län; N:o 37, ang:de förändring i sättet för utgörande af de under ordinarie räntan inbegripne boskapspenningar; N:o 38, ang:de inskränkning i den tid, för hvilken mantalspenningar erläggas; N:o‘ 39, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. om rättighet för
På grund af hvad jag nu anfört, anhåller jag om bifall tili hvad StatsUtsk:t föreslagit. Gr. Björnstjerna: Jag uptar just den siste talarens ord att »StatsUtsk:t bör tillse hvad billigheten fordrar», och jag trotsar Frih. Åkerhjelm att visa, det den ena tjenstemannen bör aflönas i rgs mot hvad hans vederlike har i bko. Hr Frihm får förlåta att jag anser Utsk:t här hafva frångått all billighetsprincip. Att 40 milhr blifvit begärde af enskilde motionärer är mycket beklagligt, synnerligast som jag hör att somlige hafva i ett tag, om jag så får uttrycka mig, begärt flera milhr, men då jag inskränker mig till att begära 5,250 rdr, så tror jag att denna summa kommer att litet eller intet inverka på statsregleringen. Jag har redan besvarat Frihins sista anm. om orsaken hvarföre K. M. ieke ansett sig kunna förorda mitt förslag; jag tror mig äfven hafva visat hvarföre Ständerna, detta oaktadt, böra bifalla det. Jag fortfar således att anhålla om bifall till min motion. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Så länge kompanioch sqvadronscheferne vid de värfvade Reg.-tena bibehålla passevolansen, är det icke möjligt att reglera lönerna för dem så som de borde vara, och det är äfven gifvet att lönerna böra vara så lika som 86 Den II April f. m - möjligt inom samma grad vid alla Regiterne. Jag tror att just derigenom att sqvadronscheferne vid Konungens varfvade HussarReg:te liar mindre lön sill sqvadronsoch kompanicheferne vid arméens öfrige varfvade Regrten, har man kommit denna likhet närmare, och är jag öfvertygad om att sqvadronscheferne vid Konungens HussarRegite hafva större totalinkomst af deras tjenst än sqvadronschefen vid andra Regiter, oaktadt att deras kontanta lön är mindre, och det till följe af deras förmånliga passevolans.
På det hvarken Uppbo; dsmännen må ådraga sig balance, eller den skattskyldige åsamka sig flere års rester, skall det åligga det Embetsverk, Bil. till Bev.-Liskollclt Betänkande, .V:o 11. Ii vilket, jemnlikt Instruction och Författningar, inseendet öfver Uppbördsverket i hela dess vidd är uppdraget, att, enär af de årligen inkommande berättelser inhemtas eller af Fullmäglige i Rikgälds-Contoret anniäles, att restanlierne på något ställe, utan uppgifven serdeles giltig orsak, stigit till mera, än vanlig höjd, genast låta, genom Konungens Befallningshafvande i orten eiler annan vederbörligen förordnad person, behörige rest-ransa k n ingar anställa, samt, derest vårdslöshet, fel eller försummelse hos någon Uppbördsman förmärkes, utan allt uppehåll, låta den felaklige tilltala och lill lagligt ansvar befordra; äfvensom Embetsverket åligger vidtaga sådana anstalter, att de befunne restanlierne med möjligaste skyndsamhet indrifvas. Bil. till Rev.-Visko It el i Betänkande, .Y:o 11. S5 Tariff öfver värdet å Hemman, som innehafves under egande-rätt, samt de i 2 Ari. 20 § af Bevillnings-Sladgan omförmälde Hemman, hvilket värde hvarje år, intill nästa Riksdag, icke får för något Län, uppskattas lägre än här utsattes. 11 11 Minsta värde. Pedr sk. Upsala Län , , 11,328,525 — Stockholms dito .. 16,398,360 .— Södermanlands dito . 11,394,000 Östergöthlands dito . 20,898,090 — Gottlands dito .. 2,844,180 — Calmar dito ...
Anslag för farsoters och smittosamma sjukdomars hämmande, stor 5,000 R:dr, och hvilken, till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, uti Bref af den 30 November 1833 och den 28 Augusti 1834, anvisats å 2:dra HufvudTitelns Besparingar, i sin mohn bidragit att öka den å Titeln i allmänhet uppkomna brist; men egentliga orsaken till detta förhållande åren 1834 och 1835 är den tillökning uti Stater, löner och arfvoden, som utan motsvarande anslag; ägt rum. O O Riks-Staten anslår nemligen: för År 1834. År 1835. lill Justiliae-Revisionen, Stats-Expeditionerne, samt öfrige fördelningar af Kongl. Maj:ts Canzli 79,377: 12.11. 137,088: 4. - » Kongl. Deremot hafva utgått: till Justiliae-Revisionen, Stats-Expeditionerne samt öfrige fördelningar af Kongl. Maj:ts Canzli 92,649: 22. 2. 146,443:20. 4. » Kongl. Sedan Rikets Ständer vid sistförflutne Riksdag bifallit ökadt anslag för Justitiae-Revisionen, Stats-Expeditionerne och öfrige Fördelningar af Kongl. Majrts Canzli med tillhopa 15,882:23. 8. samt uppförande å Allmänna Indragnings-Staten af 3,893: c. 3. liar under år 1835 regleringen af nämnde
Kommande förenämde felande Mönsterstrifware att af de öfwerblifwande wid f. d. Lif, Garde til^ Fot ditflyttas, äfwenftm de öfriga genom nya Staten tillökre beställningar böra, der sä fordras, besättas af dem, som wid nu me, ra upplöste Swensta Gärdet lika befattningar ägt. 4:0
Ad. har beslutat, att secret.tjensten icke får innehafvas i förening med någon annan. Första gången man skall tillämpa beslutet, vill man i stället upphäfva det. R. o. Ad. beslöt för i4 dagar sedan, med skäl af just det befintliga förbudet, att ridd.secret.-lönen borde utgöra 1,200 r:dr, och nu vill man upphäfva detta vilkor. Hvad finnes väl för sammanhang i ett sådant handlingssätt. För min del, oell oberoende af alla considerationer, kan jag icke tillstyrka annat än bifall till Utsk:s betänk, i dess första del. Man har sagt, att liden emellan riksdagarna är mer än tillräcklig. Ridd.direct:s prot. i afseende å tryckningsarbetet af protm för sista riksdag må vittna, huruvida något öfverflöd på tid funnits för den afgångne secret. Vi vela alla, att han är en utmärkt skicklig man, och förhållandet måste således bevisa för sjelfva saken. För bibehållande af conseqvens och iakttagande af rätt och billighet yrkar jag altså bifall till jtsta punkten i Utsk:s betänk. Om den andra skall jag särskildt yttra mig, då den förekommer. Ilr Riben: Af de skäl, som blifvit anförda för ogillande af Utskrs tillstyrkande, har jag endast fästat mig vid ett. Hr v. Hartmansdorff talade nemi. om olägenheterna af att äga en gammal man till Ridd.secret. Vore då meningen, att han skulle hindras ifrån alt blifva gammal, om han tillika finge innehafva en statens tjenst. Jag har åtminstone icke kunnat upptäcka, att någon evig ungdom åtföljer statens tjenstemän. Frih. Ehrenborgh: 1 anledning af hvad Frih. Boye yttrat om inconsequensen vid delta tillfälle, får jag förkla - Den i8 Augusti. ra, att jag icke kan finna någon större inconseqvens liti, att Ståndet uti denna fråga är af olika tanka mot vid andra riksdagar, än i hvarje annan. Hvad inig beträffar, har jag alltid varit af den mening, jag nu försvarat.
Deposita af nämnde beskaffenhet, yttrat, att enär så väl egaren till, som innehållet uti, en del af de Deposita, som hos Banken insattes, upplysning vunnes af de dervid fästade etiquetter, samt det med kungörelsen åsyftade ändamål icke kunde uppnås, utan att fullständig beskrif - 48 liing å Deposita meddelades, men genom en sådan kungörelse enskilde personers förhållanden till Banco-Verket skulle yppas, Under-Styrelsen ansåge sig böra afstyrka bifall till Revisorernes framställning. Med afseende å de sålunda framställda betänkligheter, hafva Banco-Fullmägtige,’ under den 28.i nämnde månad, beslutat öfverlemna pröfningen af Revisorernes berörde framställning till Rikets uästsammanträdande Ständers Banco-Utskott; hvilket förhållande nu församlade Revisorer få hos Rikets Ständer tillkännagifva. Revisorerne, som besett Bankens Brandanstalter och öfvervarit anställd mönstring med desamma, hafva funnit dem vara i god ordning, men dervid likväl bemärkt: l:o Vid Stationen N:o 1 eller Pumpverket å Jerntorget, att pumpningen syntes gå mycket tungt, hvilken olägenhet, så vida den icke föror akades af något felaktigt i sjelfva tryck verket, möjligen skulle kunna undanrödjas, genom anbringande af längre bommar lill häfstängerne, hvarigenom tillfälle beredes att på en gång kunna använda en större arbetskraft. 2:o Vid Stationen N:o 3, Vattenuppfordringsverket, att genom detsamma de å Bancohusets vindar placerade vattenreservoirer, tillhopa inrymmande 12,240 kannor, blott kunna återfyllas med 60 å 70 kannor valten i minuten, en qvantitet, som är alltför otillräcklig att ersätta vattenminskningen i reservoirerne, genom aftappningen derifrån dels för Jagtsprutorne å vindarne och dels för de serskildta sprutorne i båda husens Corridorer, synnerligast om flera af dessa sprutor behöfde på samma gång användas; och 3:o Att af 8 blott 6 Stationer voro försedda med läderslangar, samt att slangarne således användas för mer än en station.
Hvad beträffar Utsk:s raisonnement om segel, så tror jag den saken redan vara afgjord; men om så icke ur, så tillkommer det endast BorgareSt att yttra sig deröfver, emedan detta Stånd tillstyrkt förändring, och R. o. Ad. kan endast lemna Utsk:s framställning utan anmärkning. R. o. Ad. lät bero vid Utsk:s yttranden i dessa 3 punkter. Silfver, bok-. Inbjudningen antogs, i följe hvaraf 2Öo och 2Öi votenspropos:na ansågos komma att förfalla. Silke. Hr Rosenblad: Då silke är ett hell och hållet utländskt råämne, som begagnas vid Svenska fabriker, torde R. o. Ad:s beslut vara så väl grundadt, att det nu ej är skäl alt frångå detsamma; hvarföre jag vördsamt anhåller om propos., att Ståndet måtte vidblifva sitt förra beslut. Hr Lagerheim, Pehr, förenade sig med Hr Rosenblad. Hr Gripenstedt: Detta R. o. Ad:s förra beslut var äfven efter mitt omdöme väl grundadt, då R. o. Ad. derigenom borttagit förbuden och minskat införselstullen; men då det nu, genom de tre andra Ståndens beslut, har blifvit faststäldt till hvad det hittills varit, så torde det också vara skäl att låta dervid förblifva. Jag får således för min del yrka, att It. o. Ad. måtte bifalla inbjudningen, i hvilken händelse voter:s-propos:n kommer att förfalla. Hr Prytz instämde med Hr Gripenstedt. Hr von Hartmansdorff: Jag får, tvertemot den sista värda talaren, anhålla, det R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut. Jag tror ej att våra sidenfabriker kunna i det 23 H. 3o Den 5 April e. m. ta hänseende gynnas för mycket derigenom, altman borttager ifrågavar. införselstull.
1 anledning af intressenternes i detta arbetsföretag hos E. K. Maj:l i underdånighet gjorda ansökan om ett statsbidrag af dels 60,000 R:dr, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, och dels 100,000 R:dr, såsom lån, har Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader, till följd af erhållen remiss, uti generalförslagel afgifvil det yttrande, att företaget kunde anses blifva fördelaktigt samt förtjent af understöd, enär utdikningskostnaden vid fördelning på tunnland mark, som skulle förbättras, uppginge tili blott 32 R:dr; och Styrelsen har derföre ansett sig böra pä det sätt förorda intressenternes ansökning att Styrelsen såsom lånebidrag till detta företags utförande bland första klassens arbeten antecknat 100,000 R:dr. I betraktande af den betydliga jordförbättring, som genom ifrågavarande sjöaftappning skulle vinnas samt de stora fördelar, hvilka såmedelst komme att tillskyndas en ort. hvars befolkning, bestående nästan uteslutande af mindre hemmansegare, saknar utvägar att, utan Statens biträde, anskaffa de för arbetets utförande erforderliga medel, hafva Rikets Ständer funnit förevarande framställning böra på det sätt understödjas, att för aftappning af sjön Hästef/orden i Sundals härad på Dalsland beviljas ett lån, stort Etthundra tusen R:dr, under de vilkor, som för andra dylika län vid innevarande riksdag varda bestämda. Till upplysning om sammanlagda beloppet af de enligt denna underdåniga skrifvelse beviljade anslagsoch lånesummor bifogas härjemte ett deröfver uppgjordt sammandrag. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 19 November 1863. Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Stf mmtttulratf af de till utgående under nästkommande statsregleringsperiod anvisade statsbidrag för väganläggningar och vägförbättringar, brobyggnader, hamnarbeten, kanaler och andra vattenkommunikationer samt vattenaftappningsföretag. Anslag. Lån. Summa Summa anslag. Summa lån. Summa anslag och lån. a) Väganläggningar oell vägförbättringar. Till fond för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller OO O O eljest mindre goda vågar . För kommunikationsled mellan Sundsvall och Bräcke
Frågor, Heres behandling i ett gemensamt betänkande „ hvaruti Landt-Marskalk och Talmän \ä grat proposition: l:o hos Bonde-Ståndet: uppå Riksdags-Fullmägtigen Hans Janssons förslag till underdånig skrifvelse eller adress till H M. Konungen, i anledning af Hans Majlis tal vid Riksdagens öppnande Rikssalen ,,,,,,,, 3 — g SPeJ 5 Ståndet. Ståndet. Frågor, hvaruti Landt-Marskalk och Talmän vägrat proposition: 2:o hos Ridderskapet och Adeln: i anledning af väckt fråga derom, alt de Embetsman, som 41 §. Riksdags-Ordningen uppräknar, ej mätte uti det i Riddar hus-Ordningens 18 §• omförmälde Bänkmansval deltaga , > , , > > >»>>>» > 3:o hos Bonde-Ståndet: i anledning af StatsUtskottets, vid tillstyrkan af Kongl. "Numer-Lotteriets upphörande, gjorda hemställan, att, i händelse af bifall dertill, Ständernes beslut allenast borde hos Kongl. Majit i underdånighet an mälas, med begäran, att allmän kungörelse om Lotteriets indragning matie varda i Nåder utfärdad ,>,>> > > 4:o hos Borgare-Ståndet, i fråga om Biskop,- Embetenas indragning , , , > , » > > > 5:o hos Bonde-Ståndet: i fråga om anmälan hes Justitiae-Ombudsmannen, i anledning af det uppgifna förhållandet, att anslag till sammanträden med Förstäikta Utskott blifvit obehörigen ne Itagne , , , Frälsemän, om upphörande af deras rättighet a t i vissa mål dömas af Hof-Rätt >,»>>>> Frälseränta, om grunder för dess utgörande , , , Svar på återremiss Frolunda församling, om densammas skiljande frän Fässbergs pastorat; se Fässbergs pastorat.
Skolläraren skall äfven der vara lärare, biträdd, der så ske kan, af församlingens presterskap. Allt detta kan visserligen vara godt och väl, men de gjorda bestämmelserna hafva i tillämpningen bevisat sig otillräckliga, overkställbara, orimliga. Först och främst är det ett faktum, att den aldrastörsta parten af allmogens barn måste 8 Motioner i Preste-Ståndet 1865. N:o 5, afsluta skolgången långt före konfirmationsåldern och att i följd deraf det vid afgången från skolan inhemtade kunskapsmåttet hinner förglömmas eller utplånas före nattvardsberedningen. Afven om de afsedda söndagsstunderna flitigt begagnas, blifva dock dessa alltför otillräckliga för en så stor uppgift, som här är för dem utstakad. Vidare möter mångenstädes stor svårighet, ja rentaf omöjlighet äfven med den bästa vilja, att hålla söndagsskolan i regulier gång, enär de, som deruti skola undervisa, äro upptagna af andra embets-eller tjenstegöromål, som icke få eller kunna försummas. Det inträffar t. ex. på söndagseftermiddagen en begrafning, der både presten och klockaren, hvilken sistnämnde ofta är församlingens ende examinerade skollärare, begge enligt regeln och seden skola närvara och följaktligen förhindras att för den gången uppehålla söndagsskolan. I stora och folkrika församlingar inträffar dylikt nästan söndagligen. Åndtligen må med största skäl ifrågasättas, huruvida icke ett obligatoriskt åliggande för skolläraren att undervisa i söndagsskolan verkligen är både orimligt och okristligt. Det är orimligt, att en person, som likväl måste ega någon smula större bildning än mängden, men som i löneväg drager föga större fördelar än daglönarens, skall arbeta icke blott sex, utan sju dagar i veckan, och det är okristligt, att icke hvarje menniska skall få oqvald åtnjuta den sabbatshvila, som tredje budets majestätiska auktoritet evangeliskt erbjuder alla kristna folk. Den skollärare är säkerligen icke för sitt kall den liknöjdaste eller odugligaste, som af samvetsskäl känner sig tvungen att undanbedja sig söndagsarbetet. Hvad underhållandet af de i skolan förvärfvade kunskaper beträffar, är detta af sådan vigt, att icke för mycken omsorg deråt kan egnas.
Bred berg, att under innevarande riksdag utöfva den befattning med riksdags-ärenden, som, enligt 36 och 42 §§ Riksdags-Ordningen, en ledamot af Stats-Rådet tillkommer; Och skulle vederbörande Utskott genom utdrag af Protokollet om denna nådiga Skrifvelsens innehåll underrättas. S. D. Föredrogs och remitterades till Lag-Utskottet Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, om tillägg uti IS § af Kongl. Kungörelsen den 15 November 1860, angående den Allmänna beväringen. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts nedan nämnde nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: l:o angående pension å Allmänna Indragningsstaten för konstituerade Andre Bataljons-läkaren vid Svea Artilleri-regemente Fredrik Adolf Zettergren; 2:o angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Magasins-förvaltaren och Sjukhus-inspektoren vid Gottlands National-Beväring Gustaf Lindström; 3:o angående pension på Allmänna Indragningsstaten för Löjtnanten vid Westgöta regemente Carl Julius von Holten; Prot.-Utdrag den 1 November 1862. 7 4:o angående Öfver-Fältläkaren no. m. Doktor Fredrik Bdgenholms uppförande till pension å Allmänna Indragningsstaten efter erhållet afsked eller entledigande från innehafvande befattningar; 5:o angående pension åt Regements-kommissarien vid Södra Skånska Infanteriregementet Johan Krook vid afskedstagandet; 6:0 angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Andre Bataljonsläkaren vid Kalmar regemente Ehrenfrid Jeremias Kamph; samt 7:o angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Under-Löjtnanteti vid Jemtlands Hästjägare-korps Carl August Gustafsson Stjernefeldt. Från Hogv. Preste-Ståndet. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: l:o. Rikets Ständers år 1860 församlade
Ank. till Exp. Utsk. den 4 September kl. ii f, m. Memorial till Riksens Ständer, i anledning af äterremisser få Memorialet N:o 24. Af Bonde-Ståndet godkändt till Grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, har Conslitutions-Utskottets memorial N:o 24, med förslag lill ett nytt moment af 28 § Regerings-Formen, angående utlännings naturalisation, blifvit från de 3:ne öfrige Stånden lill Utskottet återremitteradt, med följande, såsom hvarje Stånds serskilda och gemensamma tankar, förklarade anmärkningar: af Ridder skåpet och Adeln : ilo att ordet under framför ordet tio> på första raden i förslaget, måtte uteslutas; 2:0 att på ett ställe uti §:n och i ett sammanhang bör sammanföras allt hvad, som rör undantagen för utländsk man från §:ns allmänna stadgande»; 3.-o att efter orden: utländsk man, och framför orden: sorn varit, böra införas orden: af Christen trosbekännelse; och 4:o att efter ordet njute och framför ordet enahanda böra införas orden: i Jräga om tjensters tillsättande', af Preste-Ståndet: att efter orden: utländsk man må tilläggas: af Protestantiska bekännelsen; af Borgare-Ståndet: i:o att orden: af den rena Evangeliska Läran bordt intagas näst efter orden: utländsk marij och 2:0 att utländske män bordt uteslutas ifrån rättigheten att kunna nämnas till andra civila och ecclesiastika embeten och tjenster, än vetenskapliga. Constitutions-Utskoltet, som, vid dessa återremissers besvarande, följer ordningen af de ställen uti det föreslagna nya momentet af 28 § Regerings-Formen, mot hvilka anmärkning blifvit gjord, får, hvad således först beträffar det af Tre Stånd yrkade vilkor för utlännings naturalisation, Bih. till R, St. S Sami. 24 Häftet.
Borgareoch Bonde-Stånden åter hafva från den föreslagna definitiva löneregleringen undantagit jemväl Sjöförsvars-departementets Kansli-expedition; — och torde derföre omröstning härom få anställas enligt följande proposition: »Den sorn vill att allöningsanslaget för Sjöförsvars-departementets Kansliexpedition skall på stat definitivt uppföras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej kommer berörda anslag att beviljas endast provisoriskt för nästa statsreglerings-period. 26:o. Genom bifall till 6:te punkten af Utlåtandet N:o 85 hafva Rikets Ständer, bland annat, (mom. litt. c) beslutat bibehållandet af det vid seduaste riksmöte i afseende på löneregleringen stadgade vilkor: att de Flottan tillhörande civile embetsoch tjenstemän, hvilka kommit i åtnjutande af lönetillökning, skola, efter hvad i allmänhet eller för särskilda fall kan varda af Kongl. Maj:t bestämdt, vidkännas skäligt afdrag å lönebeloppet, dock icke öfverstigand» 16 Slals-Ulskollets Ullålande N:u ISO. pdel,. derest vid erhållen tjenstledighet, sjukdomsförfall, hvilket räcker öfver två månader, eller eljest förekommande hinder för tjenstens utöfning, annan person lill dess bestridande behöfver förordnas. I anledning häraf har hos Ridderskapet och Adeln Herr C.
— Har du mördat iör att fa komma under tak? utbrast han. Landsstrykarens bleka ansigte färgades af en svag rodnad. — Det tänkte jag inte på, sade han. — Ja, men hvad tänkte du på då? Du måtte väl ha ’ ett skäl ?Mannen funderade ett ögonblick. Sedan skakade han envist på hufvudet. — Nej, sade han. Jag hade intet skäl. — Du vet väl, hvarför du har kommit hit åtminstone? — Ja, det vet jag, svarade brottslingen. Hans ögon blickade rakt fram, och han tog ett steg framåt, när han fortsatte: — Jag har kommit hit, for att jag ångrade mig. Som det var gjordt, var jag alldeles som jag hade varit förut Jag har aldrig gjort något ondt förr. Nu har jag gått hela natten, och jag tror, att jag grät hela tiden, medan jag gick. Jag kunde inte lida, att vara så usel, utan att någon skulle veta om det. Och nu bar jag kommit för att lida mitt straff och få fred efteråt Kronofogdeu var en sträng man och nitisk i sitt kall. Lagen var honom heligare än allt, och aldrig hade han svikit sin pligt, när ett uppdrag kallade. Men att inmana denne förbrytare, som hade handlat som en dåre och bekände som en man, det grep honom mera än någon annan anklagelse, som han på samhällets vägnar varit tvingad att framställa. Hade han fått följa sitt hjertas innersta böjelse, så hade han öppnat dörren och sagt: — Gå i frid! Ofver dig kan ingen menniska döma. Och hans ögon blefvo fuktiga, ju längre han betraktade landsstrykaren vid dörren. — Sätt dig! sade han i stället. Och hans stämma blef plötsligt mild, nästan vek. Mannen åtlydde genast. Han förstod, det intryck han väckt, och i det han knäppte ihop händerna och såg framför sig med en blick, som om han blickat in i ett kaos, hvilket menniskorna ännu icke förmått att genomtränga, yttrade han: — Jag vet inte, hur jag kunde göra det Jag var visst sjuk. Jag tror det kom ofver mig på midda ’ n, därför att jag fick se stugan. Och när det blef mörkt, gjorde jag det Men jag hade inte tänkt på det, innan jag kom in.