Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ilär må således den öfvertygelse uttalas, att förslagen om absoluta förbud mot spirituösa dryckers tillverkning och tillvaro i landet, äfvensom om så höga afgifter, att de kunna gälla för förbud, äro lika litet, som bränvins-tillverkningen? och försäljningens fullkomliga obundenhet och skattfrihet, förenliga med samhällets välförstådda bästa. Innan Särskilda Utskottets Betänkande N:o 8. 9 Innan Utskottet går att framlägga de grunder, det trott sig böra föreslå för bränvins-tillverkningens ordnande, anser det sig böra på förhand yttra sig om den tanke, som framträdt i åtskilliga motioner, äfvensom i en mängd petitioner, att det öfverklagade öfverflödet af bränvin kan hämmas endast genom att föreskrifva det antal af brännerier, som får finnas i riket, och den mängd bränvin, som vid dessa får tillverkas. Utskottet har utan tvekan funnit sig böra afstyrka ett dylikt förslag och vill framlägga skälen därtill. Om det icke är möjligt att utröna, hurti mycket bränvin som nu förtäres i riket — och de så ofantligen olika beräkningarne, man sett, bevisa denna omöjlighet — så blifver det ännu vanskligare att beräkna, huru mycket framdeles kan komma att åtgå, ifall tillverkningen blifver beskattad till helt annat belopp och på helt annat sätt, än hon någonsin tillförrene härstädes varit 5 och beräkna förbrukningen måste man dock kunna, för att tilltro sig med någorlunda visshet veta, hvad man skall tillverka, för att fylla efterfrågan och behofvet. Kan man icke detta, så är det troligt, att antingen tillverkningen icke motsvarar efterfrågan, eller att hon öfverskjuter densamma. I förra fallet skulle inträda, att behofvet och efterfrågan kunde fyllas endast för en del af året, nemligen tiden under och närmast efter tillverknings-månaderna, och att förbrukarne komme att under den öfriga delen af året sakna tillgång till varan. Om detta inträdar, eller om, hvilket har samma verkan, det förutses eller en opinion derom tillskapas, skulle priset oerhördt uppjagas; och de tillverkare, som hållit på sitt förråd, eller de handlande, som pas' sat på att i tid slå under sig en stor del deraf, skulle göra oskäliga vinster.
St. bifalla den begärda summan af 35,ooo r:dr, ytterligare anslag alldeles icke hvarken behöfves eller bör komma i fråga för samma ändamål, och kan sålunda för min del icke heller gilla den åsigt, Hr Hagelstam uti sin reservation sökt göra gällande, nemligen: ”att R. St. utan prut borde bevilja K. M. icke allenast ”de 35,ooo r:dr , som Högstdensamme nu begärt till Flottans ”exercis, utan t. o. m. sjelfmant erbjuda K. M. dubbelt så ”mycket till samma vigtiga och angelägna ändamål, eller med ”gamla och nya sjöexercisanslaget tillsammans 90 ä 100,000 ”r:dr;” hvilken summa dock vore för hög jemnförelsevis med landets tillgångar och flottans storlek. Jag tror, att den värde reservanten, efter en nogare granskning af Storamiralens förslag, skall med mig dela samma åsigter, helst flottan icke uteslutande bör fästa en representants vidtomfattande blick. Enligt Storamirals-embetets förslag skulle båtsmannen minst 3:ne månader hvart 5:te år blifva sjöcommenderad, hvilket under ett successivt förhållande uppfyller ändamålet, så vidt Sveriges nuvar. tillgångar medgifva. Båtsmansstyrkan, enl. indeln:sverket, utgöres af 5,786 man. Dä härifrån afgå de båtsmän, som ärligen blifva tili tjenstgöring vid stationerna m. m. cornmenderade, inalles 796 „ återstå 4>99° »ian. Dessa, fördelade på 5 år, lemna ett antal af 998 för hvarje år, hvilka 998 man skulle blifva commenderade å följande fartyg: ena året å 1 linieskepp, 1 svår fregatt, r brigg och några små fartyg; andra året: å 2:ne större fregatter, 2 corvetter, 2 briggar och så alternativt.
Som det tillkommer Staten ocb icke Banken, att bispringa med låneunderstöd nedbrända Städer, samt den företrädesrätt till lån å vissa uppgifna hus, som blifvit yrkad, afser att uppmuntra lill byggande af sådane hus, hvilka äro emot eldfara skyddande, måste det äfven tillkomma Staten att, om så anses nödigt, i dylike fall bevilja låne-biträden eller praemier; och enär för öfrigt skäl icke förefinnes att tillstyrka någon tillökning utöfver hvad Utskottet föreslagit för belåning af hus i Städerne utom Stockholm, hvilken pant är af jemförelsevis mindre värde, §. 20. tillstyrker Utskottet å nyo, att här ofvan föreslagne circu - 22 Banco-Utskottels Utlåtande, N.o 44- lations-capital sålunda fördelas, att 5,f>5o,ooo R:dr hållas tillhanda för inteckningar i egendom å landet och 85o,ooo R:dr för inteckningar uti hus och jord i städerne, utom Stockholm. Som 22 punkten blifvit utan anmärkning Jemnad, upprepar Utskottet den hemställan, §• 2I att de för utlåningen emot pant af fast egendom i Städerne och på landet gällande föreskrifter måtte få oförändrade bibehållas. F) Lån till Skiften och Odlingar. Banco-Reglementels 177 §. bestämmer, bland annat, alt skiftesoch odlingslån från Banken utgifvas, och alt circulations-surnman i denna lånerörelse utgör 80,000 R:dr B:co; och lända för samma lånerörelse till efterrättelse de föreskrifter, som finnas upptagne i Kongl. Majrts Nådiga Kungörelse af den i3 Maj i83o, Afd. 2, Art. 1, 2, 3, l\ och 5 med den enda förändring att mindre lån än å 200 R:dr Banco ej få beviljas.
M:t föreslagit 1,000 R:dr årligen, eller för 4 år 4,000 R:dr, samt till stipendier för elever, som vid nämnde läroverk genomgå den för Civil-Ingeniörer bestämda kurs, likaledes 1,000 R:dr årligen i 4 år; Och då dessa anslag, sorn äfven vid föregående Riksdagar blifvit till enahanda belopp beviljade, äro behöflige för bildandet af dugliga Ingeniörer för allmänna arbeten, hafva Rikets Ständer bifallit, att ifrågavarande 2:ne anslag, hvartdera å 1,000 R:dr, jemväl under åren 1854, 1855, 1856 och 1857 må få utgå. 17:o. I enlighet med hvad, i fråga om regleringen af utgifterna under RiksStatens 6:te Hufvudlitel, blifvit i underdånighet anmäldt, hafva Rikets Ständer beslutat, att till afvittrings-ärendenas fortskyndande i Wester-Norrlands samt Westeroch Norrbottens län, en summa af 8,000 R:dr må af E. K. M:t få disponeras och, i mån af behof, utgå under den tid, nu skeende Statsreglering blifver gällande. 18:o. Förutom dessa, till befrämjande af allmänna arbeten föreslagna, Statsbidrag, bar E. K. M:t begärt, att Rikets Ständer mätte, i likhet med hvad vid föregående Sta Isregleringen egt rum, bevilja följande anslag, nemligen: a) Till utdelning vid Landlbrukaremöten af premier för kreatur af utmärktare slag 3,000 R:dr; och b) til! Slöjdexpositionens befrämjande en lika stor summa, eller 3,000 R:dr; och hafva Rikets Ständer, med afseende å det nyttiga ändamål, som genom dessa anslag hittills främjats, lemnat bifall till hvad E. It.
Riksdag väckta motion om nödvändigheten att borttaga alla sådane hinder från hvilka försvararne af prohibitiv-systemet i sladsmannanäringarna' kunde hemta någre antaglige skäl för sitt motstånd, anfört, att, i sammanhang medi framställningen om behofvet af ett stadgadt system i näringsfrihels-frågan,. borde föreslås några förändrade grunder för en blifvande beskattning: för städerne, på så sätt, att alla invånarne och icke blott Borgerskapet skulle dertill bidraga, äfvensom att stadgandet i allmänna lagen, alt den, som, vill vinna burskap, skall ställa borgen för 6 års kronoutskylder, måtte undanrödjas.. Från Hedervärda Bonde-Ståndet:: 4:o Af Nils Strindlund fr ån Wester-Norrlands Län, och 5:o Peter Jönsson från Jönköpings Län, med hvilka största delen af Ståndet sig förenat.
Lckwäl borve Anders Danielsson, enligt sitt Åtagande, fullt answara, det Jan Jansfon en sädan befatt«ing sig ätog och fullgjorde. vt soprr. kx krotocollo 6zl»ris! Öämsaa. 214 Den 22 Aug. L/pplZft kor kiää. ock ^.äeln 6cn 7 §ept. iFro. krelie - 5r8n6et äen ? Lor^rre - 8t8nr1sr 6en 7 öonäe - 8r8n6er 6eu 7 » - Wördsamt Memorial. Kongl. Majit har i näder täckts aflemna till Riksens Högloft. Ständers Stats.Utskott desi nädiga Proposition, angäende Statswerkets ersättning för oförulsedde utgifter, hwilken näviga Proposition lyder, som följer: "Kongl. Maj:tS Nädiga Propositioa till Riksens EtänderS StatS-Utfkott, angäende medel och utwägar, till godtgörande af de oforutftdde utgifter, som de, i följd af Swensta Hamnarnas stängning för Engelska Krigsoch Handelsfartyg, samt till lugnetäterställinde inom Hnfwudstaden, tvidtagne anstalter StatSwerket äbragt; Gifwen i)rcbro Slott den 22 Augustt i8lv." "^)e särskilda Försvar anstalter, som efter stängningen af Rikets Hamnar för Engelffa Krigsoch Handelsfartyg, Kongl. Maj:t ansett nödige, hafva, i anseende till de flere hufvudsakelige punkter af Rikets vidsträckta Kuster, som egenteligen fordrat uppmärksamhet, icke kun. nät verkställautan en betydlig kostnad." Kongl. Den 22 Aug. 215 ''Kongl. Maj t har förordna! en särskild Comité, att i behörigt sammanhang taga befattning med förvaltningen. af de medel, som dertill kunde ätgä, samt för dem vederbörligen redovisa." "Enligt desi bifogade uppgift Litt. A. bär kostnaden pä Hamnstängningen ifrän början ak anstalterne dertill i sistlidne
Han blef premierlöj tnant 1853 och i jenstgjorde 1854-56 såsom adjutant i sjöförsvarsdepartementets kommandoexpedition, blef kaptenlöjtijant 1858 samt utnämdes till öfverstelöjtnant vid skärgbrdsartilleriet 1866. Aren 1869-74 r a r han chef för sjöförsvarsdepartementets kommandoexpedition och 1675 77 militiii.ledamot i förvaltningeii af sjöärenden. Till kommendörkapten utnämdes han 187 ' 7, och följande året till kommendör vid flottan, år 1582 till chef för marinförvaltningens militärafdelning och till ledamot af krigshofrätten, 1853 till chef för marinföivaltnirigen och 1886 till kontreamiral. Aret derefter tog han sfsked u r flottans tjenst. Han var under åren 1878-SS en framstående representant på Stockholmsbänken i 2: di.a kammaren och var fråii slutet af 1870-talet till sin död medlem af Stockholms stadsfullmäktige. Vidare var han 1867 ledamot i krigsundervisningskommissionen, 18 ' 71 - 1872 ledamot i komiten för organisering af sjöförsvarets militärpersonal, 1873-1874 ordförande i korniteer, dels för uppgörande af förslag till sjö-. tjenstgöringsreglemente, dels för granskning af förslag till härordning, grundad p&amp; utsträckt allmän värnpligt, 1574 ledaniot i en komite för sjö- försvarets ordnande, likaledes grundadt på utsträckt allmän värnpiigt, 1874 - 18 ' 75 ledamot i komiten för granskning af förslag till ny värnpligtslsg, 1879- 1880 ledamot i komiten för uppgörande af förslag till fartygstyper samt 1580 - 1882 ordförande i koniiten för sjöförsvarets ordnaiide. första uppgift. För att kunna fylla den, tillegnade lian sig de enklaste lefnadsvanor, afstod från alla köpta nöjen och trotsade opinionens och modets vexlande biid i afseeiide på klädedriigt m. m.
Men enär derjemte upplyst blifvit, att en del af dessa förrättningar, beroende ej mindre af Sjön Wenerns ombytliga vattenhöjder, än af öfverenskommelse^ svåra att tillvägabringa emellan en mängd af stridiga interessen, fordra en längre tid för att bringas till ändamålsenlig fullbordan, samt att flera års observationer sannolikt erfordras för att, af de föreskrifne undersökningarne om vattenhöjdernes förhållande till hvarandra, kunna hemta ett bestämdt och tillförlitligt resultat, anse Utskotten sig nu ej kunna föreslå annan åtgärd härutinnan, än att Rikets Högloft. Ständer mätte hos Kongl. Maftt i underdånighet anhälla, det de påbörjade undersökningarne blifva fortsatte, intill dess saken erhållit all den nog. granna utredning, som ämnets vigt för - Stäts-samt Allm Besv.o.Oec.-Utsk. Utl.N:s%,q. 31 drar, och hvarigenom Rikets Ständer sättas i tillf alle att öfver hufvudfrägan frarns deles besluta. Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 April 182g. Utlåtande, i anledning af gjord hemställan om en Bros uppförande på något afstånd från Qvicksunds färjeställe. Tili gemensam behandling af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln behagat remittera ett Memorial af Herr Grefve Gyllenborg, Johan Henning, sorn föreslår att, till beredande af en lättare communication emellan Rikets södra och norra provincer samt till undanrödjande af de hinder, som mota. Resande vid öfVerfarten af Qvicksund i Westmanland, der Strömmens häftighet under storm och högt vatten, i synnerhet vårtiden, skall stänga fortkomsten till och med i flere veckor, en Bro med Sluss, på något afstånd från Qvicksunds färjeställe, måtte anläggas, samt underdånig anhållan hos Kongl. Majrt i sådant afseende göras, ej mindre om undersökning, huruvida en så be - 3 S Stats samt Allm. Besv. ö. OecUtsk. Uil.
1 Jernvägs-komrriittéens betänkande finnes också, i sammanhang med öfriga frågor af allmän natur sorn ansetts böra tagas i betraktande, den åsigt uttalad, att stambanorna böra anläggas så, att de bibanor, soiii befinnas nödige, för minsta kostnad på tjenligaste ställen och till största gagn för de särskildta orterna, kunna med dem sammanbindas. 1 samma betänkande är också vid utstakandet af stambanornas sträckning i allmänhet anlydt, hvilka bibanor skulle kunna sluta sig till densamma. I Ofverste Ericsons förslag, hvilket legat till grund för regeringens proposition, finnes icke afseende vara lastadt å bibanorna. Deremot finnas sammanbindningsbanor i alla förslag, äfven i Utskottets. Gränsen emellan stambanor, sammanbindningsbanor och bibanor synes likväl ganska obestämd, och med samma skäl som styrelsen i andra länder pröfvar och bestämmer sträckningen af de banor som på enskildta bolags bekostnad utföras, lärer det ock tillkomma styrelsen hos oss att afse dessa banors riktningar. Utskottet har väl i sin motivering till den 2:a punkten uppställt en utförlig bevisning för den satsen, att en plan för jernvägarnes anläggning bör finnas, — en sats, hvilken jag, för min del, finnér helt och hållet grundad — men deremot icke mäktat ådagalägga, att tiden nu är inne för godkännandet af en sådan plan. Ju vigtigare det är att ett jernvägsnät blir riktigt utlagdt, desto mera betänksamt bör man gå till väga vid dess bestämmande, på det icke behof af ändringar sedermera, men för sent, måtte uppstå. Utskottets förslag innehåller sjelft väsendlliga föräudringar i det som af Rikets Ständer vid Nförliden riksdag i afseende på vestra och södra stambanorna antogs. Skulle detta på så svaga grunder byggda förslag af Stånden godkännas, torde äfven det komma att i framtiden undergå förändring. Bättre än att gifva anledning till fortfarande rubbningar i så vigtiga beslut, synes det vara att uppskjuta afgörandet till dess att detta kan på fullständiga förberedande undersökningar grundas.
Om den gamla Psalmbokens aflysande från bruk och nyttjande vid elen offentliga Gudstjensten; angående en Köpings anläggande i Bobus Läns skärgård; rörande yrkadt förbud emot otillåtne Landtmarknader, och inställande af en Marknad i Borås; angående ett förändradt Fångföringssätt; öfver förd klagan, att Bergsmännen inom Ne - Den 29 Maji. 367 rikes och Westmanlands Bergslager blifvit ålagde, att vid masugnarne begagna malmvågar, i stället för skoflor, samt att till deras bytte-arbetare ovilkorligen lemna kostpenningar m. m.; angående väckte Motioner, dels att den ännu beridna delen af Smålands Hussar-Regemente måtte afsitta, dels att GeneralMönstringar mätte hållas livart tredje år, utan någre andre mönstringar deremellan, och dels att både Ryttare och Soldater måtte få beklädas med vadmal;-i anledning af väckt fråga om skyldighet för Ordinarie
Disere tioner och Årfvoden Ljuspenningar Skrifmaterialier Böckers Bindning Tryckning af Reversalcr m. m Porto Lagsökningskostnad Diverse Be visionskos tnad Götheborgs liäne-Coiiloir. För Utlåning mot Reverser och Borgen: Aflöning och Resepenningar Discretioner och Årfvoden Ljuspenningar .. Hushyra oell Ved . Hvarjehanda Contoirs-omkostnader och Inventarier Porto vid Contoiret i Stockholm Lagsökningskostnad, hvarföre ej förräntas ersättning Revisionskoslnad . Undersöknings-resa inom Districtet . För Utlåning på Publika Papper: Uppköp af Papper samt Bokbindart.arbete Årfvoden för båda åren Porto ... Conloirs-Omkostnad Malmo Låiie-Coutom För Utlåning mot Reverser och Borgen: Aflöning och Resepenningar Discretioner och Årfvoden Ljuspenningar Hushyra och Ved . Hvarjehanda Contoirs-Omkostnader Inventarie-persedlars inköp Porto vid Contoiret i Stockholm Lagsöknings-kostnad, hvarföre ej förväntas Revisions-kostnad • Låne-Contoirets Hus och Byggnader För Utlåning på Publika Papper Förvaltnings-kostnad ersättning Summa. Den 3i December Ar 1829. Ar 183 . a) Stående Lån, R:dr 89,101: 5. fullt begagnadt N:o 6. i. Sammandrag öfver de till Jern-Contoiret, för Jern-handteringens understöd, upplåtne Bankens Fonder, tillhopa R:dr 600,000, och Afkastningen deraf för Åren 1829, i83o och i83r. Löpande Creditiv, R:dr 600,000, hvaraf begagnadt vid årets sint Följakteligen då i behåll att ytterligare begagna Revenuen för Banken har utgjort Ben 3 r December Ar 1829. N:o 6 k. Recapitulation eller General-Sammandrag öfver Hela Discont-Rörelsen för Åren 1829, i83o och i83i.
Hvad slutligen angår yrkandet, att utmätt lösegendom mätte, när fordringsegaren det äskar, försäljas å tingsställe eller närmaste gästgifvaregård, samt kostnaden till transporten utgå af godset; så, emedan äfven gäldenärens rätt härunder heror, samt det utmätta godsets afsändande till någotdera af omförmälde ställen, stundom långt aflägsna från den ort, der utmätningen sker, ej sällan skulle medföra kostnader, hvilka vida öfverstego den fördel, som af en något högre betalning möjligen kunde väntas, hvartill kommer att, genom skada å godset under transporten, förlust kunde uppstå, som gäldenären, då åtgärden ej skett med hans samtycke, icke lagligen bör vidkännas; får Utskottet i afseende å denna dd af motionen afstyrka bifall. Tvänne Ledamöters serskilda yttranden bifogas. Stockholm den 29 April 1834- Rese r vation af i:o Herr Cederborg: ”Sorn något stadgande icke finnes, huruvida det är fordringsegares ål igli g gande att, vid aflemnande af executorial, erlägga förskott till den för verkställigheten belöpande lagliga kostnaden och härmed olika förhålles, så anser jag det vara af vigt, på det Borgenärers rätt icke må bero af Exe - Lag-Utskottets Betänkande, N o 52. 27 enfors godtfinnande härutinnan, att erforderlig föreskrift härom meddelas i ett sammanhang med förevarande Betänkande, och finnér 4et icke skäligen kunna fordras att Executorn skal] af egna medel bestrida en sådan kostnad, hvilken serdeles i afseende på utmätning af fast egendom, densammas värderande och utlysande, ofta på flere auetioner, är för honom betungande; dock bör det honom åligga, att utan lösen lemna bevis öfver hvad han i.förskott emottager och derföre behörigen redovisa, vid äfventyr af ansvar, som för annat fel i tjensten.” 2:0 Herr Bååth: ”Emot Höglofl. Lag-Utskottets Betänkande öfver Riksdagsfullmägtigen • Lars Larssons från Skaraborgs
i England, de två äldre som sjukgymnaster, Mången b~oder, mindre stark och härdig, efter fullständigt genomgången kurs vid * CentralSviktade och föll vid ödets slag; institutet i Stockholm, och den yngsta som Torde hända han var lilca värdig xylograf för Illustrated London News. Eller värdigare lyckans gunst än jag. » Mycket torde ännu vara att säga för att ge mina läsarinnor ett någorlunda klart begrepp om de svårigheter, fru Bergman Österberg haft För sin själ han håller fram den spegel, att bekämpa, och den vidd hennes arbetsfält Hjärtans domare oss gifvit liar; småningom fått, men det skulle blifva alltför Lägger tankar, gärningar i degel. långt för det inskränkta utrymmet af denna Ser, hvad guld vid smältningen blir kvar. uppsats. Ej för sina misstag fegt han blundar, Med en varm önskan, att hennes redan nu Väl han vet, att rälcenskap det stundar, så välsignelserika verksamhet i allt vidsträckVet, att hvart hans verk, hvart uppsåt — allt tare kretsar måtte sprida sig öfver hela EngBlotta skäll en gång sin inre halt. — land, slutar jag denna korta skildring af vår Hvem är den ej från sin kosa vikit, framstående landsmaninnas lif. Mig veterligt Lockad af sirenen, ljuf, men fal? har ingen svensk kvinna hittills på detta eller Hvem är den, som ännu aldrig svikit liknande område uträttat så mycket för att Sina drömmars sköna ideal? utom Sveriges landamären bringa heder och Hvem är mannen, som i alla öden ära åt det svenska namnet. Hennes eget namn Stått, en trofast kämpe, intill döden? skall lefva i tacksamt minne hos mångtusenden är den, som aldrig kännt sig svag? af det uppväxande släktet, sedan hon själf för Hvem Ödmjukt säger han: » Ej är det jag. » längesedan skattat åt människans vanliga lott, förgängelsen, och hennes fosterland kan med stolthet räkna henne bland sina yppersta döttrar. Blenda. En moders bild. Fyra sånger af Charlotte Lindholm. (Belönade med hedersomnämnande af Svenska akademien den 20 dec. Mannen.
Ridderskapet och Adeln har Herr Hjerta, Lars, väckt eu till Lag-Utskottet sedermera remitterad motion, hvaruti anföres, att en icke obetydlig förenkling i lagskipningen och möjlig minskning i häktade personers antal syntes böra vinnas derigenom, att allmänna lagens och serskilda författningars föreskrifter rörande de brottmål, som höra underställas Öfver-Rätts pröfning, förändrades derhän, att underställningen ej beliöfdes för andra fall, än då den anklagade blifvit dömd skyldig. För sådant ändamål har motionären föreslagit, att 25 Cap. 5 § RättegångsBalken_, hvilken stadgar, huru Under-Rätts utslag i brottmål dels må öfverklagas, dels ock, då fråga är om grofvare brott, underställas Hof-Rätts pröfning, mätte, i senare afseendet, erhålla följande, med 53 § i 3 Cap. af Lag-Comiteens förslag till Allmän Criminal-Lag hufvudsakligen öfverensstämmande lydelse: ”Är åtalade brottet så groft, att det i lagen belägges ”med lifvets eller ärans förlust, eller med fängelse å fästning eller lukt”hus tre år eller derutöfver, och har sådan bestraffning eller påföljd blif”vit den tilltalade ådömd; då skall domen underställas Öfver-Rätlens pröf”ning, och åligge förthy Domare eller Ordförande att den dom, jemte ran”saknings-protocollet och de handlingar, som i öfrigt till målet höra, så ”tidigt afsända, att det allt inom En månad, sedan domen utgafs, lill Öf”ver-Rätten inkommer. Är någon för delaglighet i målet dömd, vare underställningen äfven för honom gällande, ändå att han ej till så svårt ”straff fälld blifvit, som förrut sagdt är.” Utskottet har tagit detta ämne i öfvervägande.
Aflemnad den 19 Dec. till KammarExpeditionen. 160. I anledning af Landshöfdingen af TVibeli s Enkas underdåniga ansökning att få bibehålla hälften af den pension, hennes man på Indragnings-Staten innehaft. Bil. t. /?■ St. Just. Ombtlis Emb.-Bey. cl. !\ Nov. 182S. 87 Anmäld den 8 Jan. 1824, dä upplysning infordrades från Landshöfdingen, i Carlstad om Enkans omständigheter, 111. m. 1824 den 10 Mars ytterligare anmäld, hvarvid bemälda Enka tillädes en pension af 5oo R:dr, att, på sätt Rikets Ständer medgifvit, af Allmänna Indragnings-Staten utgå. 161. Angående förändrade föreskrifter om Allmänna Indragnings-Statens ingifvande af trycket. Anmäld den 8 Jan. 1824. och StatsContoret anbéfaldt, att ombesörja denna Stals tryckning för år 1823, hvartill kostnaderna borde af anslaget för Riksdags-ulgifterna bestridas. 162. Om prägling af runslycks-mynt, lämpadl efter senast ulgifne hela, halfva och fjerdedels skillings-stycken. Anmäld den 8 Jan. 1824. Ka mm a rCollcgii och Slats-Contorels utlåtande infprdradt i afseende på verkställigheten af denna utmynlning. Rikets Ständers hemställan bifallen den i4 Sept., men sedan förslag till prägel å 88 Bil. t. R. St. Just. Omb.-ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. det nya runstycks-myntet blifvit afgifvet, uppsköts tills vidare frågan om prägling af dylika runstycken, den 10 Nov. s. å., hvaremot vederbörande anbefalldes, att låta prägla några fjerdingar af förut vanliga runstycken. 163. Angående medel, att tillvägabringa en öfvergång af de mera bildade folkclasserne till productiva yrken. Anmäld den 11 Febr. 1824.