Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
14 7 3 ga anhållan örn uppskof uti verkställigheten af Edert förordnande det vid Skattläggningen, utbrytning borde ske å hvarje Hemmans blifvande Skogslott, genom Nådig Resolution af dea 3 1 Januarii 1813, jemte bifall härtill, i Nådet förklarat, alt vid Skattläggningen af de för hvarje helt Hemman anslagne 2400 Tunneland skog borde Savolaxske Methoden följas, likväl på det satt, att sedan Inägorne efter Oitens Method fått deras ranta, Skogsmarken, med det derå varande muhlbetet, borde beräknas efter |'.del9 Öre Silfvermynt Tunnelandet, hvilka sedermera efter Ortens undervisning borde förvandlas i Persedlar, Oss likväl nu, enär, efter ofvannämnde faststälde grunder de nya Hemmanen vid Skattläggningen skulle undfå så hög ränta,; att Interessenterne, i händelse den borde Utgå, icke skulle kunna med Verkets utkomst och, bestånd densamma utgöra, i Nåder täcktes meddela den Nådiga förklaring uti 1813 års ofvanberörde Kongl. Resolution, att både Inägorn® och Skogsmarken finge Skattläggas efter Savolaxske Methoden till 2-dels Öre Silfvermynt Tunnelandet, hvarigenom ändock skulle uppkomma en ränta af omkring åtta Skeppund Tackjern för hvarje Mantal, eller dubbelt emot hvad alla andre Hemman i Orten, såsom JordeboksRänta ärlägga, hvarvid Sökanden likväl gjordt det underdåniga förbehåll, att Muhlbetet, enligt 1813 år* Kongl. Resolution borde blifva i Skogs-Räntan inberäknadt, och följaktéligen ick« komma i fråga vid Inägornes Skattläggning, samt att i allt öfrigt, sorn rörer iSkogs-tilldelBikarg till Riks Sti Prat. zsij-ifjg. -i-de Sami.
Utskottet antagandet af den nu foretlagne förändrade §.n. Skulle Ridderskapet och Adeln i afseende på betydelsen af orden ”efter honom, i 07 §••« stanna t motsatt mening emot Utskottet, torde några mindre jämkningar blifva nödige, men alldeles ingen förändring torde vara lämpelig, innan endera lolkningssättet blifvit af deni, som öfverlägga om förändringen, bestämd, att i deras tanka vara den rätta. Det man kanske skulle med skäl kunna anmärka, Ridd, 0. 4d. Prof. V. Band. 17 i Den ir Juni i e. m, angår här ordställningen, att msn nämner bes hofvet af ett bestämdt stadgande i detta afseende. Kanhända hade Utskottet icke så bestämdt > behöft yttra, att ett sådant behöfdes, men detta är blott en ordfråga. Att 37 §. kan tydas olika har denna debatt visat; praxis hittills har förklarat den på ett, och opinionen nu vill förklara den på ett annat sätt. Det oaktadt har Utskottet'éj kunnat säga att §:n vore otydlig annat än hemställningsvis, på sätt Utskottets nu uppläste yttrande innehåller. Är det nu gifvet att 37 §. på ett eller annat sätt är tydlig, 6å är det äfven gifvet, att en derefter lämpad förändring bör göras i Riddarhusordningen; anser man åter, att uti 37 § finnes någon otydlighet, så kan man sätta i lråga, otn det ej är skäl att vänta med all förändring, till dess en total förändring i Riddarhusordningen kan företagas. Jag hemställer, om det är något constitutionsvidrigt uti de framställde alternativen. Friherre Ceder/irom: Det har blifvit ytt radt, att tolkning af 37 §. ägt rum år 1809, och att den nu afven måste äga runa. Dervid får jag erhindra om tydliga innehållet af 83 §. Regeringsformen , som förbjuder all annan tolkning af Grundlagen än den sorn sker efter ordalydelsen. Hvad som skett kan ej blifva regel för hvad som bor ske.
Hon försvann gerna i ett guldmoln när hon kom in på sina erfarenheter i dessa ämnen, och det fans då icke en känsla i hennes hjerta, en rörelse i hennes sinnen, en fiber i hennes varelse, som ej efter ett föregående vågsvall lade sig till ro uti någon af dessa öppna hamnar. Hon hade haft sitt lidande, sitt kors, sina gäckade förhoppningar, men hon kunde tala om dem, och äfven skrifva om dem, synnerligen framdeles i sina bref till systern i hemmet, och öfverhufvud var den erfarenhet hon gjort, vid kringseglingen af de blindskär, hvilka finnas inom hvarje menniska, sådan, att den fört hem åt henne en nästan ovansklig frid. Då man hörde henne kunde man tro sig höra ett nytt slags helgon, som litande på sin högre kallelse modigt gick att kämpa med hvad helst som möta ville. Och då förrådde hon allting. Hon egde ingen hemlighet, ingen förtrolig känsla, för hvilka hon ej fann ord. Och hvad annat än denna kraft, denna rika förtröstan, var det som uppehöll henne, när hon, det till kroppen svagaste och finaste qvinliga väsende, gaf sig ut på årslånga ströftåg i främmande länder, från verldsdel till verldsdel? Och sedan hennes krafter räckt till allt detta, kom hon båda gångerna tillbaka med stora skördar af erfarenhet, som det var hennes glädje att få meddela sina landsmän. Hon öfverlemnade sig sedan åt den otroligaste verksamhet i reformväg. Kanske ville hon reformera för mycket, men der så stora gåfvor finnas för det ädla, det rena och upphöjda så väl hos qvinnan som hos medborgarinnan i samhällsfrågorna, der är det möjligt att ett steg framåt här och hvar kan tagas för långt. Hon var emellertid och förblef till det sista ett slags föresyn och försyn i det godas tjenst, och efter henne lefva verk, som, ifall de också icke i sin början upprunnit i hennes eget hufvud, dock hade hennes kraft och lefvande verksamhet att tacka för att de stego till den höjd der de sedan genom andra ädla krafters verksamhet utvecklat sig. Inom vårt land var hon i följd af de sociala tendensromanerna icke mot slutet så alldeles populär som vid början af sin bana.
Stander hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla att Rosersbergs Kungsgård vid Hennes Maj:t Enke-Drottningens afgång, icke måtte utarrenderas, utan såsom Kongl. Maj:t i Nåder lämpeligast finner disponeras tills Riksens Ständer vid derefter inträffande Riksdag blifva i tillfälle »tt derom sig utlåta, 5:0 Af den 6 i denne månad ofver gjord Motion om Anslag af Allmänna Medel till kostnaden vid förfärdigandet af en Tafla öfver Högstsalig Konung Carl XI1I:S Kröning} och har Utskottet, då Statens tillgångar icke för det närvarande medgifva några medels beviljande till detta ändamål, ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å Motionen, utan frågan böra till en lägligare tid uppskjutas. Af den 13 dennes; 6:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Stats Verkets tillstånd och behof uti hvad som rörer Riks-Statens sjunde Hufvud-titel, hvilken innefattar Pensions-Staterne; hemställande Utskottet om icke en tillökning på ofvannämnde Stats-anslag af 5,7x0 R:dr kunde beviljas samt till Kongl. Maj;ts Nådiga bepröfvande öfverlemnas, att härmed öka och reglera Pensionerne uti 7, g, och 9 Classerne, äfvensom för Under Officerares Enkor och Barn, 7:0 Öfver gjorde Motioner om förändring i beklädnadssättet för Indeldte Arméen; derpti Utskottet uppgifvit Förslag till en förän, drad reglering i detta afseende.
Kostnaden till sådant Ting stånde den ensam, som Tinget äskat, der ej för särskildt fall annorledes förordnadt är. 6:o Vill någon, under Lagtima Ting, men å tid då Rättegångsdag ej hålles, söka lagfart eller inteckning eller bevaka äktenskapsförord, testamente eller handling om lifstidsränta eller bolag; gifve det Domaren tillkänna; och utsatte Domaren, utan dröjsmål på hans bekostnad, särskild Rättegångsdag för det ärende. 7:0 A alla Rättegångsdagar skall Kronofogde eller Länsman närvara och gå Eätten tillhanda i det, som till hans tjenst hörer. 2:0 Följande tillägg till K. Förorda. ang:de Fattigvården i Riket, får jag vördsamt föreslå: i:o Till 7 §:n ett nytt mom., så lydande: 4 morn.: Ogift qvinna eller enka, som genom fortsatt liderligt lefnadssätt och framfödandet af oäkta barn, oaktadt KyrkoEåds förnyade varningar, åstadkommer allmän förargelse och betungar fattigvården, må behandlas som försvarslös person och efter olika sig företeende omständigheter af K. Bef:h.de, dömas till tukthus på kortare eller längre tid. För första gången må detta tukthusstraff ej utsträckas öfver ett år. 2:0 Till 20 §:n i ordningen, efter 3 morn., ett 4 morn.: Make eller maka, som utan vederb. SockenNämnds skriftliga begifvande olofligen öfver 8 dygn viker från sitt hushåll och derigenom vållar vederb. fattigvårdsstyrelse besvär och kostnad för hushållets uppehåll, skall, den förre till kronoarbetscorps, den sednare till tukthus försändas, 164 Den 12 November. lör första gången på halft år och vid förnyade gånger på ett år. 5 morn.: SockenNämnd ege rättighet neka pass-sedel för arbetsfolk, som vilja sig utom socken begifva och icke nöjaktigt med husrum för ifrågav:de tid sörjt för sitt hushåll. Jag anhåller om, remiss till LagUtsk. ~~ * 3:0 Den stora vigt kommunalinstitutionerna intaga i ett konstitutionelt land undgår icke statsmannen och tänkaren.
Medicinskt läroverk, om inrättande af ett, fullständigt i Stockholm 125: 72. Meurk, Magasinsförvaltare, angående pension åt 152: 58. Militärboställen, angående indragning till Statsverket af 128. Mjöloch sågqvarnar, angående förändrade beskattningsgrunder för 101. Memorial, i anledning af återremiss å N;o 101 147. Memorial, med voterings-proposition rörande dito 182. ”Monuments scandinaves du moyen åge”, angående anslag till inköp af 123:11». Mosanders enka, angående pensionat 152: 73. Mullern, Doktor, angående pension ät 152; 20. Munck af Rosenschöld, angående understöd ät 123:122. Museum och Myntkabinettet, angående anslag för inredning af 123: 95. Mälby, Häradshöldinge-boställe, angående uppförande af byggnader derstädes 49: 10. N. Nathorst, Sekreterare, angående pension åt 152: 41. Nationalmusei-byggnaden. angående fortsättning af 180. Memorial, i anledning afRikets Ständers skiljaktiga beslut rörande N:o 180 213. Navigationsskolor, angående anslag till 93: 43. Nicolaus enka, angående pension ät 152: 34. Nilsson, Landsgevaldiger, angående pension ät 152: 40. Nockeby och Drottningholms broar, angående användande af öfverskotts medlen å anslagen för 11. Norasjön och Fäsjön, angående kanaloch slussanläggning mellan 120: 30. Nordencreutz's enka, angående pension åt ..^... 152: 25. Nordre eif, angående förbättrande af segelleden genom Z... 120: 26. Noret, kungsgård, angående disposition af medel, influtne för skedd expropriering af jord från 185. Norlings dotter, angående pension åt 152: 75. Norrforss laxfiske, angående arrende af 90. Norrköpings skola, angående anslag för dess utvidgning 123: 40. Nyköpings
Dä den i allmänhet inom H. Bondc-Ständet yttrade önskan, att de, som draga förnämsta fördelen af ett företag, Lftven böra ä läggas deltaga »ti den kostnad, forn för utförandet deraf erfordras, finnes grundad pä fullkomlig billighet, och en föreskrift härom synes cs allenast lemna tillfälle att med lika bidrag af allmänna medel understödja flere företag och sämedelst åstadkomma större rcfultater, utan ock medföra den wäfendcliga fördel, att ansökningnrne om allmänt understöd stola inskränka sig till sadane, som tillskynda hela orten en bestämd fördel, hafva ock Utstotten, under förutsättning derjemte, att allmänna understöd icke stola lemnäs ät andra företag än sadane, hwilka orterncs innebyggare ej äro nog förmögnc att med egna krafter allena utföra, trott böra uttryckas i de wilkor, Utstotten bär nedan wilja till N. St:rs pröfning öfverlemna; i enlighet med hwad äfwen redan blifvit af Kongl. Majit i Nadcr förordnadt. I anledning äter af den anmärkning, nägrc Ledamöter inom HVondc-Ständet framställt, att LänSstyrelserne wore all den Öfverstyrelse, som till de se arbetens werkställandc erfordrades, anse Utstotten sig böra erinra, att desse styrelser, werkande inom bestämda delar af det hela, icke kunna gifva sina åtgärder den allmännare omfattning, som erfordras för att utgöra en samfäld öfverstyrelse och såsom sadan bedömma det ena arbctetS wigt och nytta fram - Utfk. Bet än ka uden, Nw 26. I.XXXIH för det andra; att det biträde af deruti öfvade och skicklige personer, som wid arbetenas bcdönnnande och utförande oundwikligcn erfordras, icke kunna allestädes träffas eller wara att med säkerhet påräkna, och att dessutom förcmälct är för Länsstyrelsernas öfrige befattningar sä främmande, att, enligt Utskottens öfvertygelse, någon framgång och sammanhang genom denna utwäg att leda arbetena icke lär kunna päräknas.
Härefter förrättades votering, då rösterna befunnos hafva utfallit sålunda: Hos Ledamöter ne af Ridd er skap et och Adeln: Hos Ledamöterne af Preste-Ståndet: Ilos Ledamöterne af Borgare-Ståndet: Hos Ledamöterne af Bonde-Ståndet: Nej 6. I följe hvaraf Utskottet beslutit, att öfverläggning skulle företagas om de förslag till ändringar i Grundlagarne, hvilka, såsom redan fullständigt beredde, Utskottet borde hos Riksens Ständer till afgörande vid denna Riksdag anmäla. Då nu denna öfverläggning genast begyntes, företogs till en början de förslag till ändringar i Regerings-Formen, hvilka sedan Riksdagarne åren 1809 och 1810 varit hvilande på bordet, och stadnade Constitutions-Utskottet i den mening, att förslaget till ändring i RegeringsFormens 5 § väl kunde tåla uppskof; 20 § till Ständerne borde anmälas, för att vid denna Riksdag afgöras; 28 § kunde tåla uppskof; 29 § likaledes; 30 § likaledes. Vid 35 § föreföll, att till förändring deri funnes tvänne särskildta förslag, det ena hvilande sedan år 1810, rörande förvandling af Handelsagents-Sysslan till För - Bilaga C till Mern. N:o 1. 735 troende-Post, det andra sedan år 1812, i anledning af Konungens Nådiga Proposition, hvarigenom en myckenhet Embeten förklarades för Förtroende-Sysslor. De fleste Ledamöter syntes benägna att till afgörande nu anmäla det första förslaget, men Herr Baron och Ordföranden ansåg oformligt att ej behandla bägge förslagen i ett sammanhang. Herr Silverstolpe anmärkte att här ej borde komma i fråga, hvilken § i antalet, som vore under öfverläggning, ej heller ifrån hvad ort anledningen blifvit gifven till ett förslag, utan endast den fråga deri, som borde afgöras; och att således, då ett eller flere förslag innehöllo särskilda frågor, kunde visserligen Utskottet tillstyrka afgörandet af en och åsidosätta att dertill anmäla de öfrige.
Man anser dem i allmänhet som ett slags lastdjur, och tänker om dem, som någon sade om åsnan: »orkar du den, så orkar du den». Till följe af institutionens enkelhet hinna dessa auktoriteter visserligen med ofantligt mycket mera än andra myndigheter här i landet, men man får derföre icke vänta, att de skola kunna uträtta allt. Under den tid jag innehade ett sådant embete, fann jag också, att den tillsyn jag borde utöfva i afs:de å efterlefnad af författuingarne om skogarnes rätta skötsel, öfversteg mina krafter. Jag var vittne till huru skogarne hejdlöst sköfiades, men kunde intet uträtta. Jag anmälde min vanmagt för Begeringen, och afsade mig ansvaret för skogarne, såvida jag ej blefve försedd med tillräckligt talrik skogsbetjening. — Man har sagt, att kollisioner skulle upkomraa mellan Landsh.- Embetena och den föreslagna styrelsen. Kollisioner kunna aldrig förekommas, men icke kan jag inse, hvarföre de nu skulle blifva flera eller af svårare art än förr. Icke satte jag i fråga under min Landsh.-tid att ställa mig till efterrättelse de föreskrifter, som af Fångvårdsstyrelsen migmeddelades. Landsh. har ej blott rätt, utan äfven pligt att tillse, att det i alla möjliga grenar går rätt till. Han har befattning med postskjutsen, med landtmäteriet o. s. v.; Den 7 November f. m. 42T men derföre ingalunda någon direkt myndighet öfver alla dessa olika grenar. Sådant föreställer jag mig förhållandet skulle blifva med den nya styrelsen också; men detaljerne tror jag icke Konungens Befh:de skulle hinna utföra på ett sätt, som tillfredsställer Statens anspråk på en ordnad skogshushållning. Icke heller är det lämpligt, att KammarKoll. härmed tager annan befattning än som ett slags Registrator, som har reda på Statens skogar och vet hvar de ligga, ty man kan icke begära att KammarKoll. skall förstå skogsskötseln. — Att den nya styrelsen skulle förenas med chefs-embetet för Skogsinstitutet, är den nuv:de chefens tanka.
F. äkta Lendgiels ' patenterade af fackmän erkänd bästa cycle. Reparationer äfven Maf framdeles L velocipeder å min U N D utföras verkstad. Utlåtande om JS / Tellins Food. G, u n g - a flickor, (patenterade). Stor isoleringsförmåga, 50 % lättare än de vanliga. Vackra och hållbara från Tranås Snickerifabrik, Tranås Begär katalog. Rikstelefon n:r 16. Asthmahonung, gammalt, välkändt medel mot asthma. I burkar om k liter. Pris för burk kr. Sändes mot postförskott eller efterkraf. Beredes af Fru I. W. LUNDBLAD, Lilla Vattugatan 24. Allm. Tel. 7668, Stockholm. Rikstel. (G. 79783) 1 TMÄRKT INACKORDERING till moderat pris i fransk familj hos Madamc U Egly, S rue de la Burouillére Paris. Närmare meddelar Redaktör G. F. Hedvall, Gefle. (272) pÅ NATURSK. beläg. herrgård, Va mil JT från Tranås köping, och där inack. förut finnes, erbjudes 2 ä 3 unga flickor under sommaren inack. Vidare genom Fru E. (714) Key-Äberg, Abonäs, Tranås. ILL KONFIRMATIONSLÄSNING i sommar tills, med egen dotter (i Ahlinska skolan) mottagas 3 å 4 flickor fr. » bildade * hem. Närmare af kyrkoh. Källström, fil. kand, f. d. latare vid A hl. skolan, Svartsjö. Referens, kyrkoh. Rydeman, Kungsholmen. (G. 80847) T n OMMARINACKORDERING (tre rum, godt bord) i naturskön trakt af mellersta S Sverige, önskas för 2 äldre damer och en fil. kandidat. Svar med uppgift om pris m. m. sändes till » Sommarhem 3 », Upsala p. r. (G. S1038) Förmedlings-och Annonsbyrån Innehafvare ANNA WARBERG, 10 Sibyllegatan 10, Stockholm. B a l s a m.
Käraste, din karaktär och din praktiska duglighet äro ej färdigdanade med ens, men det är högviktigt, att du börjar din väg, klart medveten om dina plikter, att du ställer höga kraf på dig själf, och att du icke förtröttas i farande efter att förverkliga det ideela mål, som du bör föresätta dig. Hvad som här blifvit sagdt, är ingenting nytt för de äldre, men med öfverraskning märker man så ofta, huru saker, som förefalla en själf utslitna, äro nya och obekanta för de unga. Och kanske skola just dessa med lifvet oerfarna unga kvinnor, hvilka vi i första rummet tänkt på vid nedskrifvandet af ofvanstående rader, kunna hemta någon nytta ur dem. Kanske skola de hjälpa dem att reda upp sina föreställningar och begrepp. Mången skall måhända stöta sig på dem som på något gammalmodigt och föråldradt, men vi tro ändå, att denna gammalmodiga lefnadsvishet, förvärfvad i lifvets skola, håller vinden både nu och framgent. vid Redaktionen ytterligare lagt 5 0 kronor för att därigenom höja prisen, o c h ha af dessa 3 5 0 kronor U t g å n g e n af Tvåhtmdra (200) Iduns stora prisläfling. fru ELLEN BERGSTRÖM, Stockholm, Sjtihundra (700) kronor för stilistiska förtjänster, ypperlig tidsfärg och synnerligen intressant uppränning tillerkännes romanen: " U n d e r S a l o m o s i n s e g e l ", hvars författarinna befunits bära ett för Iduns läsarinnor välbekant o c h kärt namn, nämligen fm EYÄ WIGSTRÖM (Ave), Helsingborg; och den återstående Trehundra delen af priset, eller (300) kronor, och Etthundrafemtio som fru (ISO) kronor pris anslagits åt M A R I A N Y S T R Ö M, Lovisa, Finland. Den fjärde gruppen * gick som bekant ut på: den bästa uppsats om 3 a 5 spalters utrymme i något ämne rörande kvinnan eller hemmet, o c h har här det utfästa priset å Etthundra (100) kronor tilldömts skriften: " Modern, barnets första Densammas märket: namnsedel lärarinna ".
3) Hvilket seminarium är att föredraga, Kalmar eller Skara? Snart svar emotses med tacksamhet af 20-årig Småländska. köpas billigast i C a r l HANDSK-AFFÄRER. För handskarnes hållbarhet ansvaras. Glacé-, kul. 4 knapp., breda silkessömmar kr. 1: 50 D:o d:o 5 snörknäppen d:o kr. 2 å 2: 50 D:o d:o 6 knapps Mousquelaires » 2 ä 2 samt alla slag, såväl eleganta som enklare, Glacé- och Gants de Suédes från 2 till 20 knappar. Rekvisitioner från landsorten m BUTIKER: 45 Vesterlånggatan 45, Telef. En 19-årig bonddotter söker plats till 1 juli i ett godt och kristligt hem, där hon, under husmoderns ledning, kan praktiskt få lära sig allt, som hör till ett landthushåll, såväl gröfre som finare matlagning. Ett godt och vänligt bemötande ombedes. Afgiften får ej öfverstiga 300 kr. pr år, och önskar hon betala dem i två terminer. Närmare genom bref inom 14 dagar under adr. » Anna X. », Ahus, p. r. [1994] P lats sökes å kronofogde-, häradsskrifvare-, länsmanskontor eller som bokförare. Van, duglig, billig. Studento. kameraiex. aflagda. Svar till » Sw. », Iduns byrå. [1992] I saknad af föräldrahem söker en flicka från landet pl. i aktad fam. att bitr. i husl. görom. Kunnig i konstväfnad. Svar till » Eva Hjälpreda », Linköping, pr. Lilla Vattugatan 2 4, praktiserar under sommaren vid Hjo Vattenkuranstalt. [1341] E E tt ungt fruntimmer, kunnigt i främmande språk och vant vid undervisning, önskar att öfver sommaren på landet mot fritt vivre få gifva lektioner. Rekommendationer erhållas. Svar till » A. » torde inlemnas å S. Guma ?lii Annonsbyrå, Stockholm. (G. DIVERSE. Doktor A.
Den 24 Martil, f. »1. ämnet jag ‘kall söka göta en jemförelse emel-? lan dessa båda BevillningsSystemer. 181? Års Bevillnings-grunder voro hufvudsakeligen tvenne: den första och på allmännaste rättsgrunder stödda, att hvar och en Medborgare skulle betala i mohn af sin förmögenhet och deraf behållne Inkomst; den andra, att emedan Samhället erfordrade mer än efter denna allmänna grund kunde utgå, måste bristen fyllas utaf dem, som, utöfver den proportionerliga andelen, hade förmåga att mera betala; och detta utgjorde progressiva afgiftep» Man kan ej säga att denna grund är med sträng rättvisa öfverensstämmande; men då omständigheter kräfva ovanliga biträden, inträder nöd-* vändigheten af dess tillämpning; den blir bil-] lig derföre att den är den enda , som i sådant fall med Samhällets bestånd kan förenas. 1812 Års Bevillnings-grunder voro de samma. Hvar och en skall erlägga skatt i mon af sin förmögenhet och deraf bärflytande Inkomst; och som ännu behofvet af ett utöfver denna rättsgrund sträckt Stats_b drag agde rum ; så fortfor äfven den progressiva afgiften, fastän efter en mpra nedsatt Tariff. I Principen voro dessa, efter mitt begrepp, sålunda alldeles öfverensstämmande; och blef det först i verkställigheten , som de skdjde sig åt. Verkställighetssättet, sorn 18 to fastställdes, hade till 1812 hunnit i erfarenhefen utveckla vissa ganska betänkliga förhållanden, och det var Den 2 4 Martn, /. fö. 38 7 dem man då ville rätta, under det att rättsgrunderne likväl skulle fortfara att blifva desamma. Jä'g vill'upprepa de våsendtligaste , sotn mig nu förekomma: 1 forsta rummet var det att Utslaget blef redan andra året en tredjedel mindre än sorn påräknades , och deraf äfven Riksdagen år 1812 til en betydlig del föranleddes.