Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och då han uppkom, underviste han det sinom fader och sine moder, och sade: Jag hafver sett ena qvinno i Thimnath, utaf de Philisteers döttrar; käre, gifver mig henne till hustru. Hans fader och moder sade till honom: Är nu ingen qvinna ibland dina bröders döttrar, och i allt mitt folk, att du går bort, och tager dig hustru när de Philisteer, som oomskorne äro? Simson sade till sin fader: Gif mig denna; ty hon behagar min ögon. Men hans fader och moder visste icke, att det var af Herranom; ty han sökte tillfälle emot de Philisteer; och de Philisteer rådde på den tiden öfver Israel. Så gick Simson neder med sinom fader och sine moder till Thimnath; och som de kommo till vingårdarna vid Thimnath, si, då kom ett ungt lejon rytandes emot honom. Och Herrans Ande föll öfver honom, och han ref det sönder i stycker, såsom man hade sönderrifvit ett kid, och hade dock platt intet i handene; och sade icke sinom fader eller sine moder, hvad han gjort hade. Då han nu kom ditneder, talade han med qvinnone, och hon behagade Simson i hans ögon. Och några dagar derefter kom han igen till att taga henne, och gick af vägenom till att bese aset af lejonet; si, då var en bisvärm i aset af lejonet, och hannog. Och han tog det i sina hand, och åt deraf i vägenom, och gick till sin fader och till sina moder, och gaf dem, så att de ock åto; men han sade dem intet deraf, att han hade tagit hannogen utaf lejonets as. Och då hans fader kom ditneder till qvinnona, gjorde Simson der bröllop, såsom unga män pläga göra. Och då de sågo honom, fingo de honom tretio stallbröder, som skulle vara när honom. Men Simson sade till dem: Jag vill sätta eder ena gåto före; om I det utgäten, och råken rätt i dessa sju bröllopsdagar, så vill jag gifva eder tretio skjortor, och tretio högtidskläder. Men kunnen I icke utråda henne, så skolen I gifva mig tretio skjortor och tretio högtidskläder.
Ur Bref Boken rätteligen utskrifret, betygar LandsContoiret i Hernösand den a3 Febr. t83i. Sam. Selling. ( 12 > Afskrift. CARL JOHAN med Guds Nåde, Sveriges, Norriges, Göthes och Wendes Konung : "Wår ynnest och Nådiga benägenhet med Gud Allsmägtig, Troman, Friherre, Landshöfding, Riddare af Wår Svärds-Orden! Efter inhämtande af Wårt och Rikets StatsContoirs underdåniga utlåtande bafve WI låtit Oss föredragas en af Eder, uti Skrifvelse den 14 sistlidne Fehruarii underdånigst gjord hemställan, att, enär, emot vanligheten, säd ifrån Länet blifvit förd till södra orterne och derigenom brist möjligen kunde uppkomma ellar Speculanter, som uppköpt spannemål, densamma i vår alt för högt uppstegra för den fattiga och behöfvande, Oss måtte täckas i Nåder 'tillåta; att Fyra Hundrade Femtio Tunnor Korn linge ur Krono-Magazinet i Hernösand försäljas till Länets fattige invånare, emot ett modereradt pris, dock ej under Länets markegång', med tillägg af Forssellön eller 8 Rrdr Banco Tunnan, dervid, till förekommande af missbruk, J skulle äga att gifva tillstånd åt köparne, att emot Contant erhålla säd ur Magazinet, och atti detta ändamål vidtaga nödiga åtgärder för att lära känna deras verkliga behof; anseendes J tre tunnor såsom det högsta hvar och en borde fa köpa, äfvensom alt Magazinet till denna försäljning borde hållas öppet ifrån den 18 April till den 18 Junii; Och sorn Wårt och Rikets StatsContoir ansett någon betänklighet icke förekomma emot ifrågavarande Spanmåls Försäljning, på s.ätt och med de vilkor J underdånigst föreslagit, håfve WI pröfvat skäligt att till Eder i berörde afseende gjorde underdåniga hemställan lemna Nådigt bifall. Hvarom WI velat Eder till svar och efterrättelse härmed i Nåder underrätta; Och WI befalle Eder Gud Allsmägtig Nådeligen.
Vidare medgåfvo Rikets Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse af den 22 Augusti 1840, att derest Kongl. Maj:t skulle finna det för Dal-allmogen då begärda fyra års anstånd med betalningsskyldigheten för erhållen undsättningsspanmål vara af behofvet påkalladt, detta anstånd finge beviljas under de närmare förbehåll, Kongl. Majrt kunde i nåder finna lämpligt bestämma; hvarförutan Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 20 Januari 1841, anhöllo, att Kongl. Maj:ts befallningshafvande måtte anbefallas i lagligen utlysta sockenstämmor samt i närvaro af så väl kronofogde, som länsman låta anställa undersökning till utrönande, hvilka undsättnings-gäldenärer voro utfattiga och saknade all tillgång till sina skulders godtgörande; och skulle för alla dem i afseende å hvilka ett sådant förhållande af socknemännen enhälligt vitsordades, och så vida icke andra hinder mötte, afskrifning, utan afseende derå om borgen för skadan blifvit ställd, få i laga ordning verkställas; men deremot borde för öfrige skuldposters indrifvande alla nödiga åtgär - Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o lOh. 5 der, dock utan anspråk mot borgensmännen skyndsammast och så vidt ske kunde inom 1841 års slut vidtagas, hvarvid gäldenärernes fasta egendom, behöfliga bohagsting, klädespersedlar, för jordbruket erforderliga kreatur och åkerbruksredskap samt nödig säd till utsäde likväl icke finge utmätas. Slutligen har Utskottet äfven upplysningsvis trott sig böra meddela, att, enligt bilagorna till Kongl. Stats-kontorets, före innevarande riksdags början, afgifna underdåniga berättelse angående de för undsättningar i missväxtår anvisade tillgångar, utgjorde äldre årens balanserade undsättningsmedel inom Stora Kopparbergs län, vid medlet af sistlidne Oktober månad, 13,883 r:dr 32 sk.
Porträttet, utfördt en miniatyr på elfenben, skänktes af prinsen och prinsessan Bernadotte till drottningen på hennes födelsedag. Hur man gör godt. A framlidne konsul Frestadius ' egendom Tollare på V e i m d ö n har en hans syster ett barnhem, hvilket hon troget o c h träget ägnar kärleksfull omvårdnad. I den lilla sommarbyggnaden, s o m ligger i grannskapet af det ståtliga corps de logiset och omgifves af vacker barrskog, har fröken Frestadius sina skyddstingar. De äro till sammans åtta, i en ålder af tre, fyra o c h fem år; samtliga äro sängliggande, ty de lida af höftsjuka. En särskild sköterska har tillsyn öfver de små, hvilka dels där o c h dels under vintern i hufvudstaden få tillbringa omkring två års tid i detta sjukhem och därunder på allt upptänkligt sätt omhuldas. Det är också verkligt rörande att se, huru småttingarne lägga i dagen sin oförställda glädje, när de få besök af sin ädla välgörarinna, o c h det sker ganska ofta, ty fröken Frestadius b o r själf rätt nära sitt lilla barnhem. Äfven hon hav under en lång följd af år varit besvävad af den åkomma, för hvilken hon nu beredt vård åt de små. Teater och musik. Arena-teatern, som väv allra nyaste teater heter, öppnade i går torsdag sina portar m e d utstyrselstycket » Dm sköna Melusina ». I bufvudoch titelrollen debuterade en ung fröken Elsa Friberg, som tillhört Dramatiska teaterns elevskola, Ofriga framstående roller uppbäras af hrr William Engelbrecht, Hjalmar Sjöberg, fröken Hildegard Li zén, fru Virgine Strandberg, fru Sigrid Brecht, Stenfelt o c h Brecht samt fröknarna Eeen, Bising och Tuné m. fl. D e i sagospelet förekommande danserna äro arrangerade och inöfvade af teaterns balettmästarinna, fru Caroline Midier från Hamburg. Vi hinna först i nästa nummer återkomma till ett närmare omnämnande, * $ * David Thor. Några drag ur en » reformators » lefhad. Skiss för Idun af Petrus Hedberg. » (Qualité Inghilterra) härstädes lagrad sedan 1891.
V 45 b. y 45 b. V 45 „ om Revisionssökandes befrielse att dit inb. V 45 gifva stämpladt, papper för dito 5 2 10 1 a. V 45 b. y 45 b. y 45 239 67 Hofrällerne, Svea, Götha och Skånska, om ökade löneanslag. Se Hufvud-Titel 2:dra, sid. 6—9. „ om förändring i deras arbetssätt * 7 1 44 12-22 f444 a. 44 44 b. 45 44 b. 44 44 „ om bestämmande af viss tid för måls afgö- rande derstädes. Se Domstolar. ■ Hofstat, H M. Konung Carl XIV Johans, om dess / pensionering» Se Hufvud-Titel 9:de, sid. 10—U. 42 Holmar i Bohusländska skärgården, angående deras upplåtande till fritt och allmänt be, 92 18 gagnande 59 4 1 104 1-3 b. y 45 b. y 45 b. ff 44 b. y 45 Hälstasärden Rannäs, om eftergift af räntan b. 44 44 derå ♦ . 4 1 52 16-18 b. A 44 b. A 44 b. A 44 Horn, G., Ryttmästare. Se Anmä- lan 36. Hufvud-Titel, Riks-Statens: Femte, utgifterne derunder o Svar på åtbrremiss Sjette, dito dito Svar på återremiss Sjunde, dito dito Sva r på återremiss Åttonde, dito dito Svar på på återremiss Nionde, dito dito Svar återremiss , förslag till sammanjemkning eller voteringsproposition^!’, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, angående Ståts-Regleringen. ♦ ♦♦♦♦♦•♦ Omröstningsresultat ♦ Hultberg, O., Häradshöfding, om ett honom till lagdt arfvode. Se Anmälan 5. Hunne och Halleberg, Kronoparken angrdé utsyning derå för Ase Härad sboer * Svar på återremiss .
Efter Utskottets öfvertygelse böra Bankens Utlåningar alltid så ställas , att förlust å panten ej äfventyras, äfven i dea händelse, att mera ovanliga och opåräknade förändringar i priserne någon gång komme att inträffa, helst som Mäklare-Attesterne, hvilka endast afse de på Beursen i Stockholm mest gångbara pris, eljest icke kun - 3 a Eanco-Utskottets Betänkande N.-o 49- de ensamma tjena till grund för en utlåning, som sträcker sig till alla delar af Riket. Utskottet tror dessutom , att Lånrättighet i Banken , till |:delar eller |:delar af värdet, kunde vid många tillfällen lända till skada för pantegarne sjelfve, emedan, i slikt fall, enskilde personer knap past skulle lemna ytterligare försträckningar på en så högt belånad pant, hvilket deremot, under vissheten derom, att Bankens belåning ej öfverstiger |:delar af värdet, icke sällan inträffar» /f) Ätt räntan för Lånen på Jern oell Våg-Effecler åter må blifva Fyra (4) procent, i likhet med hvad den från år 1770 och ända till 1792 varit. 1. I ' Räntans så beskaffade återförande från 3 till 4 proc. låter, efter Utskottets öfvertygelse, ganska väl förena sig med den omvårdnad, hvarå Jernhandteringen, såsom hufvud-näring, bör ega anspråk.
Qvarter under N:o 00, vid N. N. Gata) med deruti för Cassans räkning af oss lemnad och af N, N. Ratt beviljade inteckning, enligt nedan påskrifne bevis. Vi försäkra ock på vår heder och ära, att vi af denna pant äro ensamme ägare och kunna den lagligen pantsätta, samt icke hafva Uppbörd, Förmynderskap, eller Barnarf om händer, eller häfta för någon skuld, af hvad namn det vara må, som kan lända Cassan till förfång uti dess inteckningsoch förmonsrätt. Slutligen forplikte vi oss, att noga iakttaga och fullgöra allt, hvad Kongl. Reglementet om lån utur de under Högloflige RiddarhusDirections disposition ställde Cassör och Fonder föreskrifva, och att, derest vi uti något af det, hvartill vi oss härigenom förbundit, brista skulle, undergå allt, hvad högstberörde Reglemente, Lag och Författningar förmå, så att, äfven i händelse Cassan genom försäljning af den pantförskrifne Egendomen ej skulle erhålla förnöjelse för sin fordran, den af annan vår Egendom fast eller lös skall äga rätt att för bristen njuta sin ersättning; 3*3 Den 20 Junii. hvilket allt med vara namns egenhändiga underskrift och med vara signets undersättande bekräftas. \N. N. den år 18 . N. N. N. N. Sigill. Sigill. Anmärkning. Då lån på StadsEgendomar heviljas, inryckes tillika i Skuldebrefvet förbindelsen al 2 procents afbetalning, på sätt 2 §. stadgar. 2) Då lån på Hus sokes, ingifves BrandförsäkringsBrefvet i liufvudskrift, eller ock en af Bankens Registrator bevittnad afskrift, huruvida Huset häftar för Banco-lån eller ej; hvarförutan bevis från BrandförsäkringsContoret, huruvida Huset häftar för premie-lån, skall åtfölja. 3) Vid lån å LandtEgendomar af här 1 §.
11 i § 1 af nu gällande Tryckfrihetsförordning, hvarigenom riksarkivet skulle förlora sin rätt till ett exemplar af allt hvad som inom riket tryckes, föranledes jag att, med stöd af g 56 i nu gällande Riksdags-ordning, vördsamt föreslå, att Rikets Höglofliga Ständer bevilja ett ärligt anslag af 600 R:dr Ruut ät riksarkivet till inköp af för detsamma behöfliga böcker och tidskrifter, hvilket anslag, sä framt ofvannämnda Rikets Ständers beslut erhåller Kongl. Maj:ts nådiga sanktion, bör utgå från början af det år, då riksarkivets rätt till allt, som tryckes inom riket, upphör. Behofvet af ett sådant anslag ät riksarkivet för sagda ändamål är helt visst af de fleste för väl insedt och erkändt, för att någon närmare belysning deraf skulle vara af nöden, i synnerhet som många äfven af dem, hvilka under diskussionen i detta Högvördiga Stånd yrkade pä den nu beslutade förändringen af 11 :te mom. i § 1 af Tryckfrihetsförordningen, förklarade, att riksarkivet, med afseende på nödvändigheten för forskaren derstädes i historien att hafva tillgång till böcker, tjenande honom till råd och ledning i ett eller annat afseende vid hans forskning, skulle blifva bättre tillgodosedt genom ett statsanslag för inköp af sådana behöfliga böcker, än hvad det nu är genom sin rätt till ett exemplar af allt hvad som i riket tryckes, hvaraf en stor del är för riksarkivet värdelöst. Om remiss till Höglofliga Stats-Utskottet får jag vördsamt anhålla. Stockholm den 16 December 1865. E. R. Wahrenberg. STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 18(55. Af Kyrkoherden EliClll II (llU Om skyldighet för prester skåpet att vid prestbetygs utfärdande alltid, der det med tillförlitlighet kändt är, utsätta den atteslerade personens fadersnamn.
N:o 185, T anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1822 framstälde anmärkning, rörande oredoviste Spannmåls - upphandlingsmedel i Wermlands Län. N:o 186, I anledning af Riksens Ständers Revisorers, år 1820, framstälde anmärkning, rörande 500 tunnor Hafra, som år 1818 blefvo afsände till Norrige. N:o 187, I anledning af Riksens Ständers Revisorers, år 1820, framstälde anmärkning, rörande 11,000 Rd. B.co förskjutne medel till Lyckeby Ovarnars reparation. N:o 188, I anledning af Riksens Ständers Revisorers, åren 1820 och 1822, framstälde anmärkning, rörande utlemnad Koppar till taktäckning å Kongl. Slottet och Hett* Prot. Utdr. d. 25 Junii 1823. 365 nes Kongl. Höghet Prinsessans Palais i Hufvudstaden. N:o 189, I anledning af Riksens Ständers Revisorers anmälan, rörande det för BagareÄmbetet i Hufvudstaden år 1818 anslagne Parti Råg. N:o 190, I anledning af Riksens Ständers Revisorers, år 1820, gjorde anmärkning, rörande förhöjning i Spannmåls-upphandlingsprisen för Skaraborgs Län. N:o 192, I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 framstälde anmärkning, vid ett Herr Öfversten Conrad Åkerhjelm beviljadt Spannmålslån i Umeå Magazin. N:o 193, I anledning af Riksens Ständers Revisorers, år 1820, gjorde anmälan, om oliquiderade förskotter af Majoren Coijet, samt HofMarskalken Löfvenskjöld.
Emedlertid och för det fall, att de i afseende på bevärings-manskapets öfning nu gällande bestämmelser skulle komma alt fortfarande tjena till efterrättelse, har Utskottet trott sig böra tillse, huruvida någon förändring i beloppet af det för bestridande af beväringens underhåll under mönstringar och möten i 1845 års riks-stat uppförda förslags-anslag, 80,000 r:dr, må vara af omständigheterna på - 1(3 StatsUtskottets Utlåtande, N:o T3. kallad; och då i sådant hänseende förekommit, att, i följd af det exercerade manskapets årligen ökade styrka, anslaget under åren 1841—1845 städse befunnits otillräckligt, så att derå uppstått brist år 1841 af 23,888 R:dr 35 sk. 7 rst. „ 1842 „ 43,295: — 40 — 9 — „ 1843 „ 38,166: — 7 _ 5 — „ 1844 „ 44,158: — 47 - 8 — och 1845 „ 41,469: — 45 — 2 — har Utskottet, med hänsigt till angelägenheten deraf, att förslags-anslagens i riks-staten utförda belopp i möjligaste måtto bringas i öfverensstämmelse med verkliga behofvet, funnit sig böra hemställa, att meranämnde förslags-anslag må förhöjas med 40,000 r:dr, eller till 120,000 r:dr. Materielen. 21:o
Len motion jag den i8 Januarii hade äran göra uti ett mäl, som rörde besparingen för Skaten; Och kan jag icke afhälla mig min förundran, akt mitt eget Ständ med remittering af detta ärendet wisat mindre benägenhet, dä sag med säkerhet met, att åtminstone a.ne af wära Medständer fullgjorvt hwav Regerings-formen L detta afseende förestrifwer. Den 24 Februarii. 1213 Herr Grefwen 06) Lcrndtmarstalken fwara de, alt Herr. Koröentio-pes Memorial rörande Tafflars och Klubbars indragning blott af glömska kommit att sa lange hwila pä bordet och föresiog derföre att detsamma nu mätte till Stats-Utffokter remitteras. Bifölls. Företogs till afgörande Nilitaire Staterne till Gjös, utgörande Bilagan Litt F. af Regleringen, jemte Stais-Utskottets denry F-bmariL pä bordet lagda Memorial innefat ande förklaring öfwer derwid i Riks-Ständen gjorda anmärkningar. Wid i:sta puncten angående Milikairens aflöning wid Orlogs-Floktan fans ej någon erindran äga rum, emedan frägan derom redan förut i anledning af ett särskildt Stats-Utskottets Betänkande blifwit bifallen. Upplästes a-dra puncten angående (örlogs* Flottans Nybyggnads och Underhalls-Stat jemte hwad Stats - utskottet uti inlagan Lig. F. sig derom yttrat. Godkändes. ^ Tredje puncten angående Båtsmans indelningen uplastes och gillades. Z:te Bands:dra Afd. 8r. Fjer - 1214 Den 24 Zebruarrr. Fjerde punclen angående ArmLns Flottas Escadrer uplastes. Herr 5cbutrercrautr:, gottan berman upläste följande:
Utskottet anser sig följaktligen vid afgifvandel af sitt yttrande, angående de Statens jernvägs-byggnader, lör hvilkas fortsättande eiler påbörjande anslag blifvit under denna Riksdag äskade, icke endast böra inskränka sig till hvad sorn fordrats för fullföljandet af arbetena ä meranämnde stambanor, utan äfven -fästa afseende å öfriga i det förordade jernvägs-systemet ingående statsbanors relativa behöflighet samt nytta och vigt för näringslifvet och kommunikations-väsendet inom både dem omgifvande landsorter och andra delar af riket. — Följande samma ordning, hvaruti de särskilda banorna förut i detta Betänkande äro upptagna, får Utskottet alltså först yttra sig, rörande det belopp, sorn synes böra anvisas till utförande af Vestra stambanan. Med inberäkning af de för bangården i Göteborg samt dertill hörande byggnader alsedda summor, upptager den af Kongl. Majit godkända arbetsplanen för denna bana under innevarande samt pålöljande 3;ne år, eller intill dess nästa lagtima Riksdags statsreglering vidtager, ett samVnanlngdt belopp af R:dr R:mt 13,754,000: nemligen: för nyssnämnde bangård . R:dr R: ni t 465,000, » banans anläggande genom Skaraborgs län till och förbi Göta kanal , , 7,610,000, » samma banas påbörjande från Stockholm samt fortsättande förbi Södertelje mot Katrineholm „ „ 5,679,000. Summa R:dr Runt 13,754,000.
Hvad åter den sednare delen deraf beträffar, deruti föreslås, att förseglingen å den bränvinsredskap, som under den förflutna hösten varit i två månader begagnad, ej må brytas eller redskapen flyttas till nyttjande i annat bränneri, före den lista nästk. Maj, hade jag trott att det icke skulle erfordras serdeles stor skarpsinnighet för att inse, att det underslef, man härigenom velat förebygga, ändock lika obehindradt kunde komma att bedrifvas. Ty man lärer väl ej med allvar vilja sträcka lagstiftningens rätt att ingripa i den enskildta hushållningen ända derhän, att den som ej vidare vill begagna sin bränvinsredskap, skulle förbjudas afyttra densamma, och så snart redskapen får afyttras kan ju ej heller genom någon försegling det befarade missbruket förekommas. Hvad vunnes således genom det föreslagna stadgandet? Intet. Men låtom oss nu taga i öfvervägande Utsk:s hufvudskål, eller att, derest bränvinsförbud ej mellankommer, skulle hungersnöd stå för dörren, hvilket påstående finnes på flera ställen i Betänk, uprepadt. Jag måste förklara, att jag äfven i detta hänseende ej kan dela Utsk:s åsigt, och mina skäl dertill äro redan i det föregide vid betraktelserna öfver skördens beskaffenhet antydda. Ingen lärer bestämdt kunna säga huru stora förråd af lifsmedel som finnas inom landet, men såvidt alla af mig kända upgifler och förhållanden gifva vid handen, förefinnes visstingen sådan allmän brist, som kunde komma att föranleda någon hungersnöd. Det enda bevis, som härför blifvit af Utsk. anfördt, är att från flere län till K. M. inkommit underd. ansökningar om understöd af allmänna medel. Detta bevis är, likväl i min tanke, alldeles icke tillfyllestgörande. Det händer ofta, att ansökningar om understöd inkomma, utan att spannmålsbrist i allmänhet förefinnes. Bristen är ofta endast lokal och det är dessutom icke så mycket bristen på födoämnen, som föranleder ansökningarne, utan fast mera en del af befolkningens oförmåga att dessa födoämnen sig förskaffa. För att afhjelpa den nöd, som under sådana
Det går nemi. mycket väl an att kolonisera Norrland, utan att använda detta för närvule adopterade sätt att anlägga nybyggen, och det är just till följe af det 1111 gällande systemet för nybvggesanläggningen som Hr Finans-Ministern och flera andra påpekat nödvändigheten af att vidtaga en genomgripande och ändamålsenlig förändring i de ang:de detta ämne gällande författningar, ty det är ingens afsigt att hindra anläggningen af nybyggen, men de måste ordnas, och derföre är det nödigt att fatta det stränga beslut, som innehålles i nästa punkt. Med de rättigheter, nybvggarne hafva att bilda stora hemman, är det omöjligt att ordna någon verklig skogshushållning. Hr Paykull tycktes tro att i detsamma sorn man hejdade nybyggesanläggningen, skulle man hämma all slags kolonisation. Jag vill då endast fästa uppmärksamheten derpå att 3 af de Norrländska länen äro redan afvittrade och fördelade i hemman om 2 k 3000 tunnlands rymd, och det är således godt tillfälle att dela 196 Den 4 November f. m. dessa hemman och kolonisera landet. Hvad sorn deremot kommer att förhindras för någon tid, det är det nu brukliga sättet att till K. M:s Bellude kasta in en ansökning att få anlägga ett nybygge blott för att åtkomma skogen. För öfrigt, och i afseende på de redaktionsförslag, som Gr. Mörner och Hr Paykull framställt, torde det möjligen kunna hända att de äro lika bra och kanske till och med bättre än det jag framställt, men det vore omöjligt att komma till något gemensamt beslut, om hvar och en lästhåller sitt sjelfgjorda förslag, och det var derföre jag började med att tillkännagifva att jag varit nödsakad uppgifva min egen åsigt, för ansluta mig till den öfverenskommelse, som biel resultatet af de oftanämnde öfverläggningarne. Gr. Mörner har anmärkt en felaktighet i det framställda förslaget, och det kan visserligen i det anmärkta afseendet innebära en otydlighet, men det har likväl blifvit af många granskadt och godkändt, då deremot de förslag, som här blifvit uppgjorda för tillfället, icke undergått någon sorgfälligare granskning och således kunna innefatta otydligheter, som kunna blifva än värre än den nu anmärkta.
Duvall yrkade förklaring öfver rätta för - i a Lag-samt A. Desv.- o. Occ.-Utsk. Ull. IV.o 22. ståndet af Kongl. Förordningen af den 18 December i8a3, få Utskotten, nied gillande af de utaf Motionairen anförda skäl, blott för sin del tillägga, alt enär i8o5 års Förordning stadgar, all den, sorn olofligen fäller Ek å egna egor, derföre skall vara underkastad enahanda ansvar, sorn om slik åverkan skett å andras, eller hälften af de böter, sorn för åverkan å Krono-Park eger rum, oell då sedermera, genom Kongl. Förordningen den 18 December 1823, bestämmes, alt åverkan å allmänning eller andras enskilda egor skall beläggas med lika ansvar, sorn om förbrytelsen egt rum å KronoPark, synes ej anledning saknas till den olika tolkning af berörde lagstadgande, sorn vid Domstolarne eger rum, och hvarigenom dubbla böter mot de af Lagstiftaren åsyftade kunnat ådömas; hvartill kommer, alt villrådigheten än mera blifvit ökad genom den Förklaring, som öfver i8a3 års Författning den i3 December 1827 utkommit, enär deruti föreskrifves, alt 1823 års Förordning ej eger tillämplighet lill de fall, då åverkan å Kronohemman eller boställe blifvit af Åboen eller Boslällshafvaren (olefvad, hvaraf skulle rättvisligen kunna dragas den slutföljd, alt Lagstiftarens mening vöre, det stadgandet borde tillämpas, då Skatteman öfverträdt disposilions-rällen uf sin skog, helst undantag i berörde För - A Lagsamt A. Bcsv.- o, Oec.-Vtsh. Xlii. N. a 22. r3 klaring ej till detta fall blifvit utsträckte; men då Utskotten, på de grunder som af Motionairen blifvit utvecklade, ej kunna antaga en sådan tolkning; få de, med bifall till Motionen , vördsamt tillstyrka. Rikets Högloft. Ständer , ätt hos Kongl.