Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad anmärkmne vid 14 § beträffar sä fattar jag icke och finnér icke något skäl hvarföre serskildt vid dessa frågor ett serskildt stadgande om hörande af jordegarne skulle behöfvas, emedan detta ägarens hörande, som nu förulsättes vid hvarje intecknings meddelande, naturligtvis äfven komme att ske vid det fall, som i denna § omtalas, således är Dagot förtydligande af denna § icke behöflig!. Hvad angår betänkligheten deremot att vid frågor om postpositioner intecknings-dokumenterne skulle förevisas vid annan domstol än den der de blifvit utfärdade, så bar jag f. n., dä medgifvit är att vid förnyande af inteckning, dokumentet får förevisas vid annan domstol, aldrig hört att svårighet deraf upkommit och jag kan icke fatta den stora farhåga som hos Gr. Mörner upslår för förfalskningen vid frågor om postpositioner. En förfalskad handling kan inlemnas äfven vid den Häradsrätt der inteckningen ursprungligen är beviljad. Jag kan omöjligen såsom ordf. i en Härads-rätt bestämma huruvida en för 15 å 20 år sedan presenterad och af en domhafvande påtecknad handling möjligen kan vara förfalskad. Sådant kan jag icke med mer säkerhet bedomina sittande vid det dombord der inteckningen blifvit beviljad, än sittande vid ett annat. Detta skäl tror jag således icke bör föranleda till återremiss af betänk. Hvad beträffar de olägenheter som innehafvaren af den odelade inteckningen skulle hafva af den nya lagen, sä kan jag icke heller inse dem. Olägenheter har han visserligen icke, snarare en förmån, emedan den föreslagna lagen riktigare bestämmer den odelade inteckningens förhållande till de serskilda fastigheterna. Han har sin i alla fastigheterna gemensamt och i hvar och en serskilt. Hans rätt förminskas således i ingen måtto. Jag uprepar ånyo, genom en återremiss tror jag att intet skall vinnas, och jag vågar sålunda vördsamt anhålla om propos. på bifall till detta LagUtsk:s betänk. Ofverläggningen förklarades härmed fulländad, hvarefter II. Ex. Hr Frih. o.
En fullständig förteckning på Jenny NyI f\ I I k l I \ J \ J IN 1 ' ldnlngen innehåller nästan uteslutande originalbidrag. — Uppgif å närmaste postanstalt namn och adress samt erlägg en krona, så erströms verk skulle ej allenast utgöra en allt för vidlyftig lista, utan äfven så till vida vara öfverflödig, som intet bättre än den personliga bekantskap med de samma, som helt visst de flesta bland svenska qvinnor långt före detta gjort, kan gifva ett begrepp om deras omfattning och värde. Fastän konstnärinnan numera nästan till öfveransträngning är anlitad för illustrativa uppgifter, har hon dock ej helt och hållet lagt den pensel å sido, med hvilken hon från början eröfrade sådan lofvande framgång. Särskildt har hon aflagt framstående prof som porträttmålarinna samt inom genren utställt arbeten af hög förtjenst. Den ovanliga mångsidigheten i Jenny Nyströms begåfning jemte den fabulösa arbetskraft, hon ådagalägger, gifva de otaliga vännerna af hennes konst rik anledning att hoppas på en läng framtida utveckling, för hvilken man har svårt att beräkna, hvar gränsen kan ställas, der förutsättningarna äro så ymniga. Jenny Nyström lefver sedan år 1 8 8 7 i ett lyckligt äktenskap med doktor D. L. Sloopmdqaf, en begåfvad och konstnärligt intresserad man. D e unga makarnes charmanta hem och särskildt fru Nyström-Stoopendaals artistiskt fulländade atelier kunna räknas till det yppersta, vår hufvudstad kan prestera af modern smak och äkta luxus. Det vackra porträttet å föregående sida har Jenny Nyström sjelf tecknat för Iduns läsarinnor. Och de hålla henne helt visst räkning ej blott för detta, utan för allt hvarmed hon, genom sitt eget, bidragit att gifva heder åt aen svenska qvinnans namn! J. N — g. S o m sagdt är det endast Iduns abonnenter, som k o m m a i åtnjutande af detta undantagspris. F ö r andra kostar Iduns Modeoch Mönstertidning ', såsom den kommer att heta, dubbelt så mycket eller 1 kr. 25 öre i qvartalet o c h 5 kr. för helt år. Med nästa veckas nummer af Idun sändas till alla dess prenumeranter ett profnummer af den nya modeo c h mönstertidningen.
dels yttrad önskan, att de smärre Skiljemynts Sedlarne rnä förfärdigas af fastare papper än hittills, för att ej så snart genom nötning blifva förderfvade. Uppå anförde grunder, yttrar sig Utskottet icke kunna tillstyrka den ändring i Två Riksdalers Banco Sedlarnas format, sorn blifvit yrkad, men förmäler, sig rörande Sedelpapperets mindre styrka att motstå nötning, ej skola underlåta att denna omständighet till Herrar Banco-Fullmägtiges särdeles uppmärksamhet öfverlemna* 19:0 Trän BancoUtskottet af den 50 Juni, i anledning af «n RiksDiscontens fordran uti Celsingska Concoursen, för hvilken Majoren Alex. J. Forbes och KrigsFiskalen Gust. Ad. von Schéele gått i borgen, och för hvilken dessa Herrars halfva löner blifvit intecknade.
Lär mig ljufva konsten din, Den jag önskar vara min”. – ”Gerna skall du den få lära, Du, naturens dyrsta skatt, Du, de fagra systrars ära, Främst i deras ordning satt! Men, om du den lära vill, Vet: der höfves tid dertill”. Hon med honom, han med henne Följdes åt i kärlighet. Nu, om dessa såta tvenne, Jag ej mera nämna vet. Venus myste: ”Flickor små! Sad’ jag ej, det skull’ så gå”? SOLENS VERKAN I MAJ MÅNAD. (Brudskrift). När Sunnan med ett sakta sus, Förmedelst solens varma ljus, Ur dalen gräset lockar; Och jorden, som med snö var täckt, Anlägger glad sin gröna drägt, Som Persers silke pockar 108; När lärkekirr och bäckars fall, Till echo eller återskall, De närmsta bergen mana, Och fisken blåser bubbel-skum Uti sitt våta vattu-rum, Sin vida vädjebana; När späda qvistar skjuta fram, Att ur de rädda grenars stam Till lifs ånyo ledas; När, vår uppståndelse till hopp, De klä’ sin vinternakna topp; När svalans bon beredas; När hjorden, drifven nyss i vall, Bakom Guds eget lås får stall, I fagra marken vida; Och bien tyngsta sysslan ha, Att af de blomster honung dra, Som dem i dälden bida; När djuren, af en innig brunst, Hos sina qvinnor söka gunst, Och utaf kärlek ryta, – Samt spegla sig af uppblåst mod, Vid hafvets strand och stolta flod, Der de sin älskog syta: Då ser man, hvi, helst par om par, Ju allt, hvad lif och anda har, Följs åt i luft och skogar; Hvi blommor vexla blad om blad; Hvi gräset, under regnets bad, Sig kärligt sammanfogar. Då är det lätt, att understå Hvad helst Naturen syftar på, Med sådant spel och smicker; Hvad eld, när solen sjelf på nytt Sin vänas bleka hy förbytt, I blod och ådror sticker. Skäl öfver skäl, J kära Två, All verldens fotspår eftertrå, Och upp med Våren lefva! Nu – lycka till långt mera godt,
Län, genom utsedde Ombud, förre Slottsfogden Sven Ulric Seipel och Nämndemannen Johannes Jönsson, till E. K. M. ingifvit och hvaruti de, under åberopande af deras hemmans svaghet och inskränkta egoområde med flere serskilde omständigheter, i underdånighet anhållit, Expeditlons-Ulskottets Furslag till urul. Skrifvelse N.o 5g. 79 att, sedan genom Wisingsborgs Kungsgårds upplåtande lil! ekplanlei ing, behofvet upphört af de 4>888 dagsverken, sorn, i stället för mantalsränta, blifvit till Kungsgården utgjorde af 47 hemman med 2:ne dagsverken i veckan af hvartdera, och dessa dagsverken, i följd häraf, komma att efter årligt markegångspris lösas, E. K. M. måtte, så framt ej tillfälle blefve sökanderne beredt att, hädanefter som hittills, dagsverksskyldigheten in natura fullgöra, antingen i Nåder tillåta, alt lösen för ifrågavarande dagsverken inskränktes till *:del af markegångspriset, såsom motsvarande det belopp E, K. M. och Kronan af Kungsgårdens Arrendator för samma dagsverken erhållit, eller ock vidtaga annan åtgärd till förekommande af sökandernes obestånd.
Utdrag af protocollet, hället hos Hogwörd. k)reft-Standet, wid llrtima Riksdagen i Orebro den 8 Aug. 1812. SD^ilNAllmänna Veswärsvek Ekonomie, Urffottets, uti desi den e dennes pa bordet lagde Protocolls. Utdrag afgifne Utlakande, öfwer de inom Prest,St-mdet gjorda anmärkningar, wid Ut-?ottets Betänkande i fragan om Inrättande af en Practijk Bergs, Schola i Staden Fahlun, sa midt det samma innehaller hemställan, huruwida Riksens Stan, der anse nyttigt, underdanigst anhålla, det Kongl. Maj:t Nadigst täcktes pröfwa detta ämne, jemte till, räcklighcten af de dertill föresiagne medel och widtaga den författning derutinnan som saken och ända, mälet kunde förtjena, lämnade Prest-Ståndet sitt bifall. suxrs. Lx protocollo, I LI. Almguist. Utdrag af Wälksflige Borgare - Stäudets protocoll, hället wid Urtima Riksdagen» i Orebro den 8 Aug. 1812. S. D. ytterligare förekades Allmänna Befwars, vch Economie, Urjkottets Utlåtande a>wer de inom öf - Den 8 Augusti. 2467 i öfrige Riks-StaNden giorde anmärkningak wid Utffottels den 8 Juli! afgifne Betänkande om Saltbitter-cillwerkningen i Riket; och fann Borgare, Siandet derwid ej ffäl att frångå sitt den iZisist» iiemnde manad i ämnet fattade Besiut. Ut supra. Lx ?r6tocc>II6, Ich Lerjström. Utdrag af wälloflige Borgare-Ständctä Prococoll, häller wid Uttima Riksda, gen i Örebro den 8 Ang. 1812.
Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: l:o Anders Larssons från Upsala Liin motion om förändring i nu gällande föreskrifter om hemmans förmedling; 2:o Olof Olofssons från Westerbottens Län motion om ändring i stadgarne, rörande hemmans förmedling; 3:o Johannes Cliristojfferssons från Kronobergs Län motion om ändring af 57 §. i 1805 års Skogsordning; 4:o Anders Anderssons från Skaraborgs Län motion om förändring i Skiftesstadgan; 5:o Jan Anderssons från Westerås Län motion om tid för besvärs anförande mot taxeringar vid laga skiften; 6:0 Anders Janssons från Westerås Län motion om allmän rättighet att i eget fiskevatten begagna pulsoch stöt-notar eller skottnät; och 7:o Eric Anderssons från Stora Kopparbergs Län motion, angående skyldighet för gruflotts-egare att underhålla vintervägar. Den 12 Mars 1840 e. m. Från Höglo fl. Ridderskapft och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Herr von Troils j den 7 dennes e. m. på bordet lagda nedannämnde motioner remitterades till Statssamt Lag-Utskotten: Dess motion om inrättande af ett Institut för juridisk, praktisk och tlieoretisk bildning, tillika med de, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden; - 124 Prot. Vtdr. den 12 Mars i8~fo. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Dess motion om upphäfvande af Bergslagernes serskilda friheter, tillika med de, i anledning deraf, den 11 dennes e. m., och denna dag afgifne yttranden. S. D. Vid förnyad föredragning af nedannämnde den 29 sistlidne Februari e. m. på bordet lagda motioner och yttranden blefvo remitterade till Banco-Utskottet : Friherre von Krcemers, Robert j motion om beläning af spanmål, tillika med de, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden; Friherre Wredes , Fabianj yttrande i anledning af väckt fråga om förändring i mynt-systemet. Lag Utskottet:
- Vid återremitterandet af LägUtskottets Betänkande angående RiksdugsFulb» mägtigen Änders Joachimssöns Memorial, har blifvit yttradt* hos Högloft. Ridder*» skåpet och Adeln af Herr C. Ehrenborg, att han önskat, det Lagutskottet i sam» 814 LagUtskottitt Betånhtinden. manhang med denna Motion meddeldt yttrande öfver förenämnde 2:ne från Ridderskapet och Adeln remitterade Memorialer; att Högste Domstolen icke lär medhinna, att §. för §. granska nya Lagförslaget och derjemte besörja sina öfriga göromål; att, om det låter förena sig med de Constitutionella formerne, kunde en Committé utnämnas till hälften af Konungen och andra hälften af Riksens Ständer, för att denna granskning emellan Riksdagarne företaga och resultatet deraf för Ständerne vid nästa Riksdag framlägga; att det vore önskligt, att de nya LagBalkarnes närmare kännedom af allmänheten blefve befordrad på något syfteseniigare sätt, än som nu sker genom deras öfverlemnande endast till Domare och Auctoriteter; samt att ibland de underdåniga önskningar i ämnet, som Riksens Ständer kunde komma att till Kongl. Majrt framställa, måtte uttryckas den, att den delen af Ekonomiska Lagstiftningen, som ej är inbegripen uti Förslaget till CivilLagen måtte blifva särskildt redigerad och tryckt, samt vid nästa Riksdag till Ständernes pröfning framlagd; uti hvilket yttrande Herr E. G. Gyllenheim till alla delar instämt, med tillägg: att Utskottets Betänkande saknar en consequent synpunkt, i så måtto, sorn Utskottet redan föreslagit flere Lag förändringar, och åtskillige Motioner ännu påkalla dess handläggning; att en intermediair förbättring af i och 5 Cap. Straff - LngUtshottetf-Bttånknndeit; Balken nu är af nöden; att den föreslagne underdåniga hemställan i flere afseenden var otjenlig; att enligt 87 §. RegeringsFormen Högste
Ridderskapet och Adeln har till Lag-Utskottet remitterat ett af Herr Robert Cederschöld afgifvetj Memorial, hvaruti han andragit, huruledes, då part, som blifvit dömd till värjemålsed, besvärade sig hos högre Rätt öfver edgångsbeslutet, och af sådan anledning trodde sig icke behöfva å den af Under-Rätt utsatta dagen lillstädeskomma, men UnderRätten, i saknad af underrättelse om de anförde besvären, nödsakades, till följd af stadgandet i 17 Cap. 3i §. Rättegångs-Balken, fälla den, utan anmäldt förfall, uteblifne] tilltalade åt saken, det lätteligen kunde inträffa, att, pa samma gång Under-Rätten sålunda sakfäller, Öfyer-Rälten åter upphäfver Under-Rättens edgångsbeslut, eller bestämmer annan dag lill edens afläggande, så att tvänne hvarandra motsatta beslut af serskilda Domstolar i en och samma sak komme att meddelas. Olägenheten af berörde lagrums ofullständighet blefve för den tilltalade ännu mera kännbar, i fall liden för besvärs anförande öfver Under-Rättens hufvudsakliga beslut, hvarigenom han blifvit fälld åt saken, redan tilländagått och beslutet således vunnit laga kraft, innan Öfver-Rättens Utslag, hvarigenom edgångsbeslutet uppliäfves, varder meddeldt.
Då efter min åsigt, det är af största vigt att alla skäl till anmärkn:r, som förefinnas, framställas vid den första Riksdagen, då ett grundlagsförslag från Const.Utsk. framiäggos, på det att de rättelser, som deraf kunna påkallas, måtte vid första Riksdagen göras, så alt icke till följd deraf att frågan då alltför »legert» behandlas, något hinder måtte vid den nästa Riksdagen upstå för antagandet af ett förslag, som eljest vore godt och nyttigt, — skulle jag vara bäst belåten med att discussionen komme att föras särskilt öfver hvarje §, emedan det i annat fall lätteligen kunde hända, att någon anmärkn., som bordt göras mot någon af §§:na, på detta sätt kunde komma att förbigås, och detta vid en följande Riksdag blifva ett skäl att afslå förslaget. Jag håller mig således till den 1 §:n eller §:n 39. I afseende på denna instämmer jag ij Hr Giintbers anmärkn., alt nemi. Regeringen alltid bör föras vi Konungens namn», och att det vore skäl det R. o. Ad. förklarade detta vara sin gemensamma tanke. Deremot kan jag icke gilla 2:dra morn., det nemi. som handlar om InterimsRegeringen, hvilken anses böra föra Styrelsen i hela dess vidd så snart icke Regent finnes. Jag anser nemi., att derigenom skulle vårt konstitutionella statsskick i sjelfva dess grund komma att rubbas. Denna grund har, efter milt förmenande, sin rot hufvudsakligen i 4 och 9 §§:na Reg:sF:n. Den 4 §:n innehåller, som Hrrrne veta, följande: »Konungen äger att allena styra Riket på det sätt, denna .186 Den 8 April f. m. Beg:sF:m föreskrifter; inhämta dock, i alla fall, hör nedanföre stadgas, underrättelser och råd af ett Statsråd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske män af den rena evangeliska läran.» Den 9 §:n föreskrifter: »Uti alla mål, som hos Konungen i Statsrådet förekomma, skall prot. föras.
“ “Beträffande deremot den af ålskillige Ivammar-Rältens tjenstemän i underdånighet gjorda och hos Eders Kongl. Majit redan den 9 November 1853 i underdånighet föredragna anhållan, atl det tillämnade förbudet för embetseller tjensteman, sorn tillträder lön efter nya slaten, alt derjemte innehafva annan allmän tjenstebefattning, icke måtte sträckas lill “nuvarande personalen, så länge den i nu å stat innehafde tjenstegrad qvarstår,“ lärer Eders Kongl. Majit, i händelse af nådigt bifall till det allmänna stadgande som jag här ofvan i underdånighet föreslagit och som skulle göra berörda förbud tillämpligt endast för löntagare på den nya staten, linna berörde anhållan icke böra i vidsträcktare mån bifallas, än som med detta stadgande öfverensstämmer. “Öfvcr-Intendents-Embetet, hvars personal och aflöning icke, efter regleringen af dess stat den 11 December 1830, vunnit någon annan tillökning, än at-t de då förenade lönerna för Sekreterare och Kamererare blifvit förhöjda med 89 Ridr Biko och åtskilda, har, i underdånigt memorial af den 27 nästlidne December, anhållit, alt, då Embetels åligganden under tiden vuxit högst betydligt i vigt och omfattning, synnerligast genom det åren 1849 och 1850 erhållna nådiga uppdraget atl öfvertaga KamrnarKollegii och Siats-Kontorets befattning med vård och underhåll af åtskilliga Kronans byggnader i landsorterna, Öfver-lnlendents-Embetets personal måtte förstärkas med tillägg, utöfver nuvarande stat, af en Konduktör vid Byggnads-Kontoret, en eller två personer alt, i egeuskap af Kanslist och Kammarskrifvare, biträda i Embetels Kansli och 32 Bil. N:o 6 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till §:n, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades. §§ 77 — 85 anmältes och lemnades utan anmärkning; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, huruvida R. o. Ad. godkände alla de i Mem:t förekommande reglemenls-paragrafer, hvilka ej förut utgjort föremål för R. o. Ad:s beslut. Ropades ja. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 24 dennes bordlagde Utlåt. N:o 194, i ani. af K. M:s Nåd. Skrifvelse till R. St:r, i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjenste-ärender. Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts den 24 dennes bordlagde Utlåt. N:o 195, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. i fråga om de till åtskilliga stadsskolor inom Lunds stift, äfvensom Hallands län, utgående klockare-pensioner samt landtgren af klockarebol. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 24 dennes bordlagde Utlåtrn: N:o 198, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. om anslag för national-musei-bvggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader; och Den 27 Oktober. 143 N:o 199, ont anvisande af de i R. F:s 63:de § föreskrifna kreditiv-summor. Föredrogs och bifölls Frih. af Ugglas’, Gustaf, den 24 dennes bordlagde förslag, att de öfriga Riks-Stånden skulle inbjudas biträda R. o. Äd:s beslut rörande Stats-Utsk:s Utlåt N:o 188, i ani. af K. M:s Nåd.
Och vetenskapen är af den natur, att när den framställes med tillsatser, hvilka äro lättfattlige och kunna komma den stora allmänheten till godo, föreläsningar deri kunna vara särdeles nyttiga. Hvad jag afsåg, då jag sade att en sådan anstalt, Gr. Anckarsvärd föreslagit, äfven skulle vara till gagn för de speciela undervisningsanstalter, som finnas i Stockholm, var att denna anstalt skulle bringa vetenskapen till högre utveckling, och de speciela skolorna få mera uteslutande egna sig åt den speciela riktning de representera. Om nu t. ex. vid denna ifrågav:de institution anställdes en föreläsare i estetik, behöfde K. theatern icke hafva en särskild sådan för sina elever. På samma sätt skulle det förhålla sig med andra föreläsningar; de skulle i någon mån kunna bidraga till minskande af lärarepersonalen vid åtskilliga läroverk här i staden. I) e ii 25 Juli e. m. 341? Hr Olivecrona har sagt att de vid Collége de France anställde personerna hafva fått sina platser såsom belöning för litterära förtjenster och vetenskapliga uptäckter. Sådant kan ju äfven inträffa här, ehuru visserligen ändamålet med denna institution icke kan vara sådant, som vid Collége de France. Man har vidare sagt att någon påtryckning från allmänhetens sida icke ännu visat sig. Detta vågar jag dock bestrida, ty hvarje gång föreläsningar hållits i Stockholm, hafva de varit ganska besökta. Sålunda hafva Pastor Holmbergs föreläsningar i nordisk fornkunskap, Hr Bahrs i kemi och flere andres, med särdeles intresse varit af allmänheten omfattade. Vidare kan jag icke underlåta att anmärka det besynnerliga sätt, hvarpå en mängd frågor vid denna riksdag blifvit af StatsUtsk:t behandlade. Vid den ena punkten framställer Utsk:t den princip, att Staten icke kan gifva några anslag; vid den andra åter tillstyrker Utsk:t anslags beviljande, utan att K. M. föreslagit eller förordat ett sådant och utan att någon särdeles vidlyftig utredning skett.
Dringémål äga tillämpning på ©omftolö utjlag, utan tynDet af Deremot er* lagDt maD, få framt fmaranDen, utan jäf eller inmänDning, jEulDen erfänt, eller fonom blifmit, genom treDfoDom, enligt 12 Eap. 3 § 3lättegångé*baIEen, ålagD betalningéfplDigfet. äpmilEet mårt bcflut <2l)i, uti unDerDånig frifmelfe Den 15 februari innemaranDe år, l)Oö JCongl. 3Jlaj:t anmält. §. 59. ©å 'Söi funnit billighet ocf orDning forDra, att gälDenär, fmarö egen* Dom tageé i mät, DermiD för fin fäEerfet erhåller epefutorö bernis om åtgär* 72 Den od) grunDen Derför, äfwenfom att gälDenären, fjirotlEen, enligt Jfongl. gör» orDningen Den 21 SDfaj 1835, inom fjorton Dagar efter utmätningen måjte i)afroa ä behörig ort fullföljt Den talan emot förrättningen, ^martill l>an fan anfe ftg befogaD, jfpnDfamt erhåller Del af Den f>anDling, font för talané utfö» ranDe i förjta rummet är af voigt, eller protokollet öfwer förrättningen; Ijafwe *301 för wår Del beflutat, Det ftaDgaö må: att utmätningSförrättare bör, ef» ter werffrällD utmätning, men innan l)an från förrättningsftället ftg beger, om gälDenär få prfar, emot löfen aflemna orDentligt utmätningö»protofoll, inne fat» tanDe fullffänöigt grunDcn för utmätningen, uträkning å ffulDbeloppet, få till kapital, font ränta ocfj lagföfntngéfoflnaD, uppgift å
" Du kan väl förstå, att de vilja fira honom riktigt nu, sista gången. " " Åh, de ha firat honom tillräckligt nu i många år, tycker jag, men denna sista afton åtminstone kunde han ha varit lieinma. Inte skulle jag ha haft hjärta att vara borta då, det vet jag. " 115 ' Ja du, Martinson! ' " Och du, Agda, du bryr dig bestämdt inte häller om att han far. Han är inte min bror, men jag kan inte sitta och sy, när jag vet, att han ska ' fara. Ja, det är vii1 att inte alla äro lika mig. För jag ä r dum, jag. ' ' Prat! ' " Jo du, det vet jag, att jag är ', fortsatte den lilla torra varelsen .och strök bort en tar ur ögonvrån. ' För det är alltid dumt att inte vara kall och lugn och sansad. Man ska ' inte ta ' sig af något. Hvern tackar en för det! Hvad behöfver jag bry mig om att Harald reser. Jag ä r ju bara en främling här, fast jag varit i din och din mors tjenst i så många år. Och hvad behöfver jag tänka på att han kommer för ' sent. Jag kan ju sitta lika lugn som du. Mig angår det ju inte. ' Agda Törne blickade upp Ined ett muntert leende. Det var ändå så obeskrifligt lustigt, att Martinson talade orn att ta ' saken lugnt och sansadt. " Försök! ' sade hon uppmuntrande. ' Nehej du, jag ämnar inte försöka, visst inte. Ty du är bra, du Agda, förstås. Du är lärd. ' ' Åh, Martinson. " ' Har du ej gått igenom elementarskolan kanske, och har du ej läst och läst hvar ledig stund? " Romaner! " Jaha, men Iärd är du ändå, och du är snäll med, DS salig rådmanskan, din mor, kom i fattigdom, så satte du upp den här butiken och underhöll henne med ditt arbete. Och du är dugtig att förtjena pengar, och ingen kan sy sådana hattar som du. Och din bror Harald har du haft mycket bekymmer med att underhålla och hjälpa, t y han har nu aldrig varit annat än en stackare. Men, ser du, jag vill ej vara som du i alla fall. " " Hvarför det d$? '