Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta äter kan lätt leda lill underslef vid förtullningen; jag säger icke directe genom någon bedräglighet från 1 jenstemännens sida, utan endast genom sakens egna förhållande. T. ex. då saker förtullas efter värde, sä är det stadgadt såsom ett correctiv mot oriktiga uppgifter, att detta värde anslås, och varan kan då med en viss förhöjning inköpas af andra, i fall det är för lågt uppgifvet. Della blir emedlertid fullkomligen kraftlöst i en liten stad, der ingen concurrence finnes, alldenstund medlen genast skola erläggas. Jag nämner detta som ett exempel, huru olämpligt det är att genom sådana bestämmelser leda importen på onaturliga vägar. Mångfaldiga andra olägenheter kunna dessutom uppräknas, såsom att en ordentlig reglering af tolags-afgifterna är omöjlig att i ett sammanhang verkställa, så länge det närvarande förhållandet existerar; alt den dubbla, besvärliga uppbörden, särskildt för lullumgälder, och särskildt för tolagen är särdeles hinderlig för de trafikerande, o. s. v.; m. e. o. olägenheterna af det närvarande synas vara temligen klara och vinsten af den föreslagna förändringen för det allmänna uppenbar. Den siste värde talaren har häremot ställt olägenheterna, som skulle uppstå för städerna, om det nuvarande förhållandet rubbades. Jag skulle dock tro, att dessa olägenheter, äfven om de existerade, borde träda i bakgrunden för del allmänna bästas högre fordringar. Men hvaruti beslå dä dessa olägenheter? jo, efter hans framställning, så vidt jag förmält sammanföra densamma, i 3:ne: den ena att städerne icke vidare skulle äga någon bestämd garanti att erhålla sin tolag. Mot denna betänklighet synes mig, att man lätt kunde skydda sig genom något bestämdt stadgande i det afseende!, som tillförsäkrade, att denna afgift alltid skulle utgå frän tullintraderna, och då förfaller den invändningen.
Med anledning af hvad sålunda förekommit och då två Riks-Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, lemnat bifall till Kongl. Majits nådiga Proposition i detta ämne samt Borgare-Ståndet med den beslutade återremissen pfitagligen åsyftat att pensionsunderstöd måtte Törnebohm tilldelas, har Utskottet, som inhemtat, all Törnebohm den 5 nästhdne Januari undfått afsked från ofvannämnda kapitenlöjtnantsbeslällning, ansett sig böra, med frånträdande af sitt i frågan förut afgifna, af endast ett Stånd godkända yttrande, hemställa, att Rikets Ständer måtte, i enlighet med Kongl. Majits nådiga förslag bevilja f. d. Kapiten-löjtnanten Carl Edvard Törnebohm för återstående lifstid en årlig pension å Rikets allmänna indragningsslat af 600 Ridr. 6:0. Af Utskottet anmäldes uti Tretiosjetle punkten, att Utskottet likaledes funnit sig förhindradt till bifall hos Rikets Ständer förorda Kongl. Majits nådiga fram - 6 Stats-U(skottets Memorial JV3 ISO. ställning att Kammarrätts-rådet m. m. Carl Printzensköld, hvilken för närvarande är åtnjutande af endast den lägre kammarrättsråds-lönen, eller 4,500 R:dr, med pensionsrätt till 3,600 R:dr, måtte berättigas att, efter afskedstagandet från Kammarrättsråds-embetet, för återstående lifstid å allmänna indragningsslaten åtnjuta årlig pension till ett emot 80 procent af den för hvarje af de tre äldste Kammarrättsråden å Kammar-rättens stat uppförda lön svarande belopp, eller 4,000 R:dr.
Då begge summorna, som uti denna punkt förekomma, böra beräknas efter enahanda grunder; så hemställer jag, om vi ej kunde slippa med en votering, nemi. så, att den som bifaller StatsUtsk:s förslag, att den mdelta räntan upptages till 1,770,000 r:dr och den Kronan behållna andelen till 56o,ooo r:dr, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner nej, så kommer den indelta räntan att beräknas till 1,740,000 r:dr och den Kronan behållna andelen till 55o,ooo r:dr. Gr. Anckarsvärd och Hr von Hartmansdorff instämde med Frih. Cederström. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att om hvar och en af R. o. Ad:s ledamöter medgåfve att båda frågorna finge intagas i samma votering, så vore det ingenting, som hindra de, att de finge intagas i båda propositionerna. Då ingen hade något härvid att erinra, uppsattes, upplästes till justering och godkändes följande voter:s-proposition: - Den 8 Augusti f. m Den, soin bifaller StatsUtsk:s förslag till beräkning af ordinarie-räntan, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad, att den indelta delen deraf bör bestämmas till 1,740,000 *:dr, och den Kronan beiiållna delen af berörda ränta till 55o,ooo rtdr b:oo. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, sorn följer: Ja — 33. Nej — 84- a:dra punkten. Afrads-spanmålen. Hela denna punkt i utlåt. N:o 64 upplästes samt utur utlät. N:o 2.9.6 så stor del af yttrandet derom, som önnes upptagen å sidorna 7 och 8.
Jag kan ej annat inse, än att den ifrågavarande skrifvelsen ås}rftar en förändring i 45 §. RegeringsFormen, då det uti den bestämdt säger, huru Regeringen skall vara förordnad då Konungen går i fält eller reser till aflägse Inrikes orter. Grundlagen måste således undergå en bestämd förändring, då Regeringen skall vara annorlunda sammansatt. Derföre hade jag trott det vara Constitutions-Utskottets ovilkorliga skyldighet att upptaga målet och inkomma med förslag till förändring. Jag förstår icke, huru det icke annars skulle kunna hända, att hvar §. genom skrifvelse förändrades, utan förslag af Utskottet, det blott förklarade målet ej tillhöra och i följe deraf öfverlemnade det åt Riksens Ständer. På denna grund yrkar jag återremiss. Jag inser väl, efter hvad konstitutionsutskottet upplyst, att den borde blifva utan påföljd; men jag kan ändå ej afstå fran att yrka densamma, förr än jag blifvit öfverg tygad om misstaget, samt att 45 5. S55 FoVmen Jean oförändrad bestå med det beslut Jivarom nu är fråga. Herr Lagerhjelm: Då Kongl. Maj:t Sjelf bestämmer hvilka ärenden tillhöra den Rese ring spm nu är 1 fraga, lärer en sadan utveckling af ett förut fattadt beslut som Herr von Hartmansdorff föreslagit icke leda till intrång i Kong!.' Majits rättigheter. Hans Excellence Herr Grefve Mörner, jfdolph, Goran; Om jag hade trott att skrifvelsen innebure något Constitutions-vidrigt, hade jag visserligen ej kunnat tillstyrka den; men constitutionen upptar de allmänna stadganden som innefatta grunderne för allmänna fall. Personella förhållanden äro deruti icke nämnde. Här är fråga om en mesure i afseende på en person, nemligen Thronföljaren. Då oinständigheterne äro sådane, att denne Furste är kommen till den ålder att Han kan deltaga i Regeringen, då Hans Fader det önskar, då Riksens Stander tvenne gånger förut efter omständigheterne lämpat sitt beslut, utan att derefter rätta Grundlagen, hvilken innehåller blott allmänna vilkor och förhållanden, så tror jag att man misstager sig då man anser detta som en eonstitutions-vidrig mesure.
Det rasar stundom en strid inom mig, som vill qväfva mig med sin våldsamhet. Gud har gifvit mig allt – allt hvad en dödlig kan begära, det fins ingen som icke kallar mig den lyckligaste qvinna, och jag är dock den olyckligaste. Skall jag säga dig hela sanningen Jag älskar min make outsägligt, glödande, jag kan icke uthärda som det nu är ... hans ljumma vänlighet är mig vämjelig ... det vore lättare att fördraga hans hat. Jag kan icke blifva gammal ... jag kan det icke ... jag är ännu ung ... blodet bränner i mina ådror ... det är som hade jag inom mig en naturkraft, mot hvilken jag flämtande kämpar och som till slut skall besegra mig och föra mig bort med sig. Hur jag under detta år kämpat och bedt för att besegra mig sjelf, det kan icke omtalas, det är en af dessa tysta, förtärande strider, dem endast Gud ser. Och nu, efter så mycken strid, så många böner – hvart har jag kommit? I denna stund käns det som hade jag en orm i mitt bröst, det är som hatade jag mitt eget barn ... I natt kunde jag ej sofva. Jag kastade mig brännande och orolig af och an i bädden. I den gråaktiga morgongryningen såg jag Ernsts hufvud, som hvilade så lugnt och orörligt mot kudden. Han sof jemt och djupt. En obeskrifligt harmonisk förnöjsamhet låg utbredd öfver hans ansigte. Hvad det var ädelt och manligt! O Gud, hvarför skall qvinnan så länge bibehålla sin ungdomstid, sin poesi, hvarför skall hon vara så trofast, så innerlig i sin kärlek, då mannen blir lugn och kall? Hvarför kan hon icke glömma, då han glömmer? Jag borrade mitt hufvud in i kudden och grät, så att mina snyftningar ljödo som dofva, sönderpressade skrik ... Nej, icke mer härom! Tårarne strömma ur mina ögon och fläcka papperet. Jag frågar ibland mig sjelf, om jag är en dålig qvinna. Elise, min lilla Elise, förlåt mig! — Bed Gud för din stackars vän Elise. Den 29 April.
Sedan Kongl. Majlis och Rikets Kammar-kollegium samt läns-styrelsen med underdåniga yttranden i ämnet inkommit, biföll Kongl. Majit under den 4 Juni 1842 att hemmansegarne på Öland fingo, i öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer föreslagna grunder, tillgodonjuta befrielse ifrån eiler lindring uti ifrågavarande, för hemmanen tillskiftad utmark bestämda, spannemålsränta, i hvilket afseende Kongl. Majlis befallningshafvande i länet anbefalldes att låta genom landtmätare och vederbörande skatt - 12 Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 59. läggningsmän noga undersöka markens beskaffenhet och dervid föreslå den oj o o eftergift af eller nedsättning uti utmarksskatten, särskildt för hvarje hemman, som, med tillämpning af omförmälde grunder, kunde pröfvas böra ega rum, hvarefter Kongl. Maj:ts befallningshafvande egde alt, för slutligt bestämmande af berörde eftergift eller skattelindring, med undersökningsoch skatlläggnins-bandlingarne, jemte eget underdånigt utlåtande i ämnet, till Kongl, Maj:t inkomma. Till föid af denna nådiga befallning blefvo, sedan den förordnarle skattläggnings-undersökningen hunnit fulländas, skattläggnings-handlingarne, åtföljde af Kongl. Maj:ts befallningshafvandes underdåniga utlåtande i ämnet, under den 25 Juni 1844 till Kongl. Maj:t insände; utvisande berörde handlingar, att eftergift af och lindring uti utmarksskatten föreslagits för Ölands Norra mot med 341 tunnor 3®?:dels kappar, och för
Ridderskapet och Adeln riskerar verkligen ej något genom RiddarhusFiscalstjensteus indragning, i synnerhet som RiddarhusSecreteraren sjelf, hvars auloritet Den 24 F e b-r u a r i i c. in. i detta fall ej är så obetydlig, förklarat, att om en Canzlist i Fiscalens ställe bevakar ordningen inom Ridderskapet och Adeln under Riksdagarne, kunde RiddarhusSecreteraren ganska väl bestrida Fiscalens öfrige göromål. Men jag vill icke längre upptaga tiden med en sak, som ej rörer allmänt gagn, utan hemställer om bifall till Memorialet. Herr Tham, Wolrath: Då äfven jag nu yrkar afslag å Utskottets Memorial, skall jag ej förspilla tiden med anförande af många skäl, enär dessa blifvit ganska fullständigt utvecklade dels af RiddarhusDirectionen, dels af Friherre Boye och Herr Crusenstolpe. Jag vill blott tillägga, att om RiddarluisFiscalstjensten indrages och Ombudsmansgöromålen lemnäs åt Secreteraren, men han förklarat sig ej kunna bestrida dem under Riksdagarne, olifver följden den, alt en annan person mäste förordnas till desse göroinåls förrättande, ej allenast så länge Riksdagarne påstå, ofta öfver år och dag, utan äfven under den långa tid Riksdagsärenderne efteråt sysselsätta RiddarhusSecreteraren. Under sådane förhållanden tror jag fonderne lätt kunna, genom en enda försummelse, förlora mera, än genom flere års besparing af RiddarhusFiscalens lön kan vinnas. Herr Riben har fört RiddarhusFiscalen lill last, att han aldrig rest utom hufvudstaden till bevakningar af Riddarhusets fordringar vid andra domstolar. Jag tror, att han lika li - Den a4 Februarii e. m. tet bör göra sådane resor, som andre ombudsmän i allmänhet; det skulle onödigtvis förorsaka fonderne betydliga kostnader, som Parterne ej äro skyldige ersätta.
Huru är homöopathien uptagen af de folk, som med skäl erkännas för banérförare i civilisationens tjenst? Med rätta bör homöopathien vara lif]igast omfattad i Tyskland, Ilahnemanns fosterland. Den utöfvas också der af mer än ett halft tusen legitimerade läkare, hvilket antal likväl är alldeles otillräckligt att upfylla den vidsträckta fordran på horoöopathisk läkarevård. Vid ett par af universiteten finnas professioner i homöopathi, och Konungen i Hannover, jemte åtskilliga andra furstar, hafva homöopather till lifmedici. I Österrike förestås Here sjukhus af homöopatiske läkare, oell af de tvenne sådane sjukhus, som befinna sig i Wien, är det eria med 200 sängar icke längesedan från allopathisk öfverlemnadt i homöopathisk vård. Frankrikes hufvudstad har i L’hospital Beaujon en afdelning med 100 sängar, uplåten till homöopathisk behandling. Pariseger derjemte omkring 100 praktiserande läkare af denna skola, och knappt finnes någon betydligare stad i hela riket, som icke har en eller flera homöopathiska läkare. I England — det konservativaste land, kan man säga, i hela Europa — har Styrelsen visserligen icke gjort något för den nya läran; men »Self-government» är, såsom man känner, Engelsmännens lösen, och allmänheten är der van, att sjelf taga sakerna om hand. Också biet' genom enskilda bidrag ett homöopathiskt sjukhus, med benämning! »London homoeopathic Plospital», uprättadt i liufvudstaden år 1850, och har sedan dess varit i verksamhet, till en början uti inskränktare omfattning, med endast 25 sängar, men numera med 150 till 200 sådane. Upp till slutet af sistlidne år hade der, dels inom, dels utom inrättningen, vårdats 24,894 sjuka; och sedan en ny, rymlig lokal blifvit inköpt, samt inredningen deraf i början af nyssförlidne sommar fullbordats, kan denna sjukvårdsanstalt bereda ändå ojemförligt större fördelar åt allmänheten.
Har detta yttrande afseende på K. M., såsom ena statsmagten, så vet, åtminstone borde Utsk:t, om icke af annat än genom min motion, veta, alt med de underdåniga skrivelser, sorn Borgareoch Bonde-St:n vid 1850 års riksdag alläto med anledning af mina organisations-förslag, så biel, på sätt i det föregående anförda Utsk:s-Betänk:t N:o 19 omförmäles, åtminstone det ena förslaget — det om hvars tillvaro Utskit visat sig sväfva i okunnighet, ehuru det medföljt motions-remissen från R. o. Ad. — bilögadt de underd. skrifvelserna. Har yttrandet åter afseende på K. M., såsom Konung, så har den lemnade »avis au leeteur» varit öfverflödig. Redan innan något af mina organisations-lörslag ingåfvos lill K. St:r och gjordes till föremål för dess åtgöranden och öfverläggningar, så uppfyllde jag min lojala skyldighet att dem till Konungen i underdånighet öfverlemna; hvarvid Konungen hade nåden tillåta mig personligen för sig i flera séancer föredraga det år 1847 algifna förslaget, samt låta mig genom departements-chefen nådigst förklara, »att Han, Konungen, hade ingenting emot, att jag fullföljde min tillkännagilna afsigt, att sagde förslag till R. Stms pröfning öfverlemna.» Hvad 2:dra punkten i Utsk:ts Betänk, angår, så äro de för afslag anförde motiver af samma egenskap sorn dem, hvilka anfördes, då det gällde lista punkten. Genom en förändrad korps-indelning på grund af flera korpsers sammanslagning, genom Kavalleris afsittning (Smålands hussarers), genom Infanteris uppsittning (Westgötha regementes) iri. m., måste en minskning i det ölverflödiga antalet korps-chefer bestämdt inträffa.
Q Qvinna, angående rättighet för benne att vid viss ålder blifva myndig , angående rättighet för underdomare att förklara ogift qvinna myndig „ angående mildring i straffet förlägrad, se Barnamord. R. Ransakningar, brottmåls-, angående deras hållande i länshäktena. 82. Renovation, af domböcker, oin upphörande eller inskränkning af underdomares skyldighet dervid, se Dombok. Revision, af äldre lagar och författningar, angående väckt fråga derom 33. Riddare-synerätter, angående indragning deraf - 56. Ränta, angående ändring i lagens bestämmelser derom 85. Rättegångsbalken, om förändring af 3o kap. 1 § angående tid för anmälan af missnöje emot Hofrätts dom och utslag - 3o. „ om förändring af 17 kap. 16 § angående for mulär för viltneseden, se Vittneseden. *7- 71» 89- 2 10 Rättegångsbalken, om förändring af 8 kap. 2 §, angående upphörande af frälsemans rätt alt i vissa mål omedelbart dömas al Hofrätt, se Frälseman. 0111 förändring af m kap. 10$, angående på följd af hemlning lill rätten för derifrån förfallolöst uteblifven tilltalad - 63. S. Sjöfart, angående utsträckning af kustallmogens rätt att sådan idka - - 9. Skråembeten, se Magistrater. Småprotokoller, om utvidgning deraf och förändring i tiden för deras insändande till Hofrätt 3. Socken-adjunkter, angående deras aflöning, se Likstol. Spö- och ris-straff, angående stället för verkställighet deraf - j)3. Sterbhus, angående tid för verkställande af utmätning derstädes, se Utmätning. Strafflag, om antagande af ny sådan med flere tillhörande lagbestämmelser 58, 104. Syn, om bestämmande af viss lid, inom hvilken klander må anföras mot dylik, som af enskild person hålles med dess landtbo 7 3. T. Testamente, örn förändring af lagens stadganden derom 36, Zn,66. Tingspredikan, om dess hållande å viss timme - 83.
Uhrs motion om ökadt anslag för Bergsskolan i Fahlun; af Herr Montgommeries motion om en förhöjd Bränvinsskatt; af Herr Rosenqvists memorial angående upphörande af Caractersfullmagter, eller bevillning derå; af Herr Hjertås motion om upplysningar rörande Bankens närvarande ställning samt I 4o8 om de olika förhållanden sorn i alidia Länders Bankrörelse förefinnes; af Herr Hjertås motion rörande utlåtande öfver väckt förslag om Bankens öppnande till upplåning; af Herr Qrundelstjerhas motion om förändrad redaction af 16 Gap. Ärfda-Balken; och af Herr Reutersvärds motion om förtydligande af Expedilionstaxan i en viss del. III. 5. — om remiss af Grefve Horns memorial angående upplysning om de åtgärder Riddarlius-Directionen vidtagit i afseende å den nuvarande Riddarhus-Ordningens promulgera nde. III. 7. — om ett till Ridderskapet och Adeln öfverlemnadt Document, innefattande Konung Johan Hirs Stadfästelse å Ridderskapets och Adelns Privilegier. VII. 3. — om remisser af Herr Estenbergs memorial angående förhöjning af pensionerne för Stifts-Jungfrur ne, och af tvänne motioner om begagnande af eli del utaf Riddarhusets tomt till byggande af Sessionsrum m. m. för de Ofrälse Stånden och Utskotten. VII. 4- — om remiss af Friherre Klingspors anförande angående väckte motioner om byggnad till Sessionsrum m. m. för de Ofrälse Stånden och Utskotten. VII. 238. — om remiss af Herr Rothliebs memorial angående inköp af framled ne CommendeurCapitainen Friherre af Klerckers genealogiska samling.
General Gallifet tillhör den kategori af franska militärer, s o m i krigets skola lärt sig handlingskraft o c h beslutsamhet, o c h hvad s o m nu låter valet af h o n o m till krigsminister framstå såsom särdeles lämpligt är den stora o c h vidsträckta popularitet, s o m han på grund af sina krigiska lagrar åtnjuter i n o m franska armén, bland männen i ledet såväl s o m bland befälet. Från Sebastopol o c h M e x i c o medför han ärofulla sår, o c h sin största militära bedrift har han utfört v i d Sedan, där han såsom kavalleriöfverste förde sitt regemente m e d sådan djärf beslutsamhet, att äfven fienden skänkte h o n o m sin beundran. Hans energiska, att icke säga hänsynslösa deltagande i kommunardupprorets kufvande har emellertid gjort h o n o m både hatad o c h fruktad af somliga, o c h det v i l l synas, s o m o m e n del af deputeradekammarens socialister, ännu i dag icke k u n d e förlåta h o n o m den roll han spelade vid nämnda tillfälle. N u nära 70-årig, m e n ännu kraftfull o c h klarsynt, har han utsetts att öfvertaga den måhända mest ansvarsfulla o c h grannlaga posten i den n y a regeringen. för planschupplagan, 3 kr. för den vanliga upplagan. Prenumerera på prof från det nya kvartalet! DET BLIFVANDE NYA HOTELLET I VAXHOLM. EFTER RITNING AF ARKITEKTEN E. LALLERSTEDT. I D U N 1899. — begrafning. H a n ansåg sig icke kunna neka hjälp, hvarför h o n fick 5 kr. Följande d a g återvände h o n och anhöll, att m i n vän, s o m var den lycklige ägaren af en kamera, måtte fotografera barnets lik, hvilket emellertid ej kunde bifallas. Ett par dagar därefter k o m m i n v ä n ut till kyrkogården o c h fann där p å barnets gra£ vackra kransar m e d guidtryckta band. O. intresserad, AF MÅLET. SKISS än för aftonen.
Utskotten, som öfvervägat innehållet af de Utskotten tillhandakomne, detta mål rörande handlingar, hvartill äfven hörer Kongl. Stats-Contoref* och Krigs-Collegii afgifna underd. Utlåtande, hafva ansett sig böra genomgå förslaget punktvis; och beträffande alltså Bih. lill R. St. Prot. l834~ 4 Samt. 1 A/d. % tute Häftet. Siatssamt Allm. Besvoch Oecon.-Utsk. Betänkande N:o 47• ICap. Allmänna föreskrifter. §> . Angående hvilka är o till inqvartering berättigade; så anse Utskotten, lika med hvad Krigs-Collegium yttrat, att till denna §. bör göras följande tillägg: ”hvilket äfven gäller för uti stad stationerad Militaire och Civil, då han icke tillhörer derstädes tjenstgörande trupp, äfvensom för Officer, som är bosatt å landet och allenast tillfälligt sig till tjenstgöring infinner;” hvilket finnér stöd ■— det förra i 1720 års Inqvarterings-Ordning, som förutsätter, det inqvarteringstagare skall vara bosatt å stället och deltaga uti functioner för vakt och vård om staden — och det senare uti Kongl. Brefvet den 29 Junii 1745 samt Kongl. Kungörelsen den 12 Jan. 1775. §• 2. Angående att inqvartering tillhör Magistratens omsorg.
Föredrogos, meu bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, BankoUtsk:s nedannämnde den 25 dennes på bordet lagde Mern. och Utlåt.: JVs 66, med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter i Usta Afdeln:n af Banko-Reghtets 4:de artikel, ang:de Diskontverkens organisation ; JVs 67, med förslag till ändring af föreskrifterne i 2:dra Afdeln:u af Banko-Regltfels 4:de artikel; JV? 68, öfver väckt motion, att fastigheter i Köpingar må få hos Banken belånas; och JVs 69, med förslag till vissa förändrade föreskrifter i 7:de artikeln af gällande Banko-Reghte. 46 Den 27 Oktober. Föredrogos och biföllos BankoUlsk:s nedannämnde den 25 dennes på hordet lagde Ullåt:n och Mern.: As 70, med anleda, af ett utaf Kapitenen 0. Adelborg gjort ackords-anbud; As 71, i a nledo. af Daniel Olof Perssons och Enkan Brila Andersdotters ansökan om eftergift af återstående ogulden öfverräuta å Diskont-län; As 72, i anledn. af Rådmannen A. M. Bolins ansökan om eftergift af räntan å Grosshandl. J. Wennerströms skuld till BankoDiskont-verkel; samt As 73, ang:de öfverlemnande från Banken till Kongl. MyntKabinetlet af 125 st. utländska silfvermynt. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, LagUtskrs den 25 dennes på bordel lagda nedannämnde Utlåt, och Betänk. AI 48, i anledn. af gjorde anmärkmr vid Utsk:s Betänk. AI 37, öfver väckte motioner, ang:de brottmåls-lagstiftningens förbättring; och As 49, i anledn. af K. Propos. med förslag till förordning, ang:de Handelsböcker och Handelsräkningar. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Serskildta Utsk:s den 25 dennes pä bordet lagda Mern.