Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag jemför innehållet af detta mern. med de vid detsamma fogade reservationer, synes den mening dunkelt framskymta, att det varit rådgifvarnes pligt alt, då Konungen icke varit af samma tankar med deni, afträda från sina embeten. Jag bestrider visserligen icke, att sådane förhållanden kunna äga rum, då det är en Statsrådsledamots moraliska pligt att nedlägga sitt embete; men jag kan ej sträcka det derhän, att sedan K. M. bifallit 999 tillstyrkanden, men ogillat det 1000:de, det då skulle vara ett Statsråds skyldighet att afgå frän sitt embete. Jag skulle anse detta vara en straffvärd glömska af 4 § Reg.F., sorn likväl måste anses innehålla grundtanken för vår constilution. Jag har redan nämnt, att jag icke med säkerhet kunnat utfinna någon egentlig mening i denna del af mera., och derföre anser jag mig icke eller ulan fara för misstag vidare kunna yttra mig derom. I afseende på den formella behandlingen, instämmer jag med Frih. Cederström och hemställer, att mern. i denna del måtte läggas till handlingarne, med ogillande. Gr. Gyldenstolpe: Jag anhåller att få uppläsa den delaf min reservation, som rörer den nu föredragna, sednare delen af Const.Utsk:s mern. och som lyder sålunda: ”Utsk. har slutligen — manne för att äfven här handla utan ändamål? — omtalat, att K. M:s höga beslut emellanåt afvikit frän Statsrådets ledamöters enhälliga tillsyrkan, hvilket jemväl med några framställda exempel är vordet ådagalagdt. Den anmälan till R. St. derom, att 9 § af Reg.F., deri det heter: ”Konungen dock förbehållet att allena besluta” varit icke sällan en sanning under större delen af den tiderymd, som de granskade protocollen omfatta, anser jag som en utsträckning af Utsk:s bedömmande utöfver hvad grundlagen bestämmer.
Herr Borgmästaren Nensén: Såsom Ledamot af Constitutions-Utskottet vid sista Riksdagen får jag förklara, att jag till alla delar instämmer med Herr Borgmästaren Ullberg. Då vidare ej anfördes i hufvudsaken, väckte Herr Talmannen fråga om proposition och formen af densamma. Bilaga C till Mern. N:o 9. 449 Härvid yttrade Herr Commerce-Rådet Nordlindh, Herr Lagmannen och Vice Talmannen Sandberg samt Herr Lagmannen Landberg, det de trodde, att propositionen borde ställas på bifall eller afslag af Utskottets Betänkande, hälst flere hörts vara för ogillande af Utskottets förslag, och, i fall denna tanka vunne pluralité, det skulle vara utan ändamål att låta frågan återgå till Utskottet; tilläggande Herr Commerce-Rådet Nordlindh, att han för sin del likväl ej äskade votering; hvaremot Herr Assessoren Arosenius, Herr Borgmästaren Ullberg, Herr Borgmästaren Örnberg och Herr Borgmästaren Norström yrkade på proposition till bifall eller återremiss, enär anmärkningar blifvit gjorde, som hindrade antagande af förslaget. Herr Talmannen framstälde till Ståndet följande proposition: »Bifaller det Vällofl. Ståndet ConstitutionsUtskottets nu uuder öfverläggning förehafle Betänkande, angående sättet, hvarpå Grundlagsfrågor böra upptagas och behandlas?» Härtill ropades Ja och Nej om hvartannat. Herr Talmannen förklarade: Då meningarne äro skiljaktige och pluraliteten följaktligen ej kan utrönas annorlunda än genom votering, får jag göra Ståndet denna voteringsproposition: »Den, som bifaller Utskottets Betänkande, skrifver Ja; den det ej vill, skrifver Nej. Vinner Ja, är Betänkandet antaget. Vinner deremot Nej, återförvises frågan med de vid Betänkandet skedde anmärkningar». Propositionen godkändes, och verkstäldes derefter voteringen med slutne sedlar och lemnade, sedan en blifvit aflagd, det utslag, att 14 Ja voro gifne emot 36 Nej. Sorn Nej sålunda vunnit, så skulle frågan återgå till Utskottet, och Utskottet lemnäs del af anmärkningarne. Ut supra.
Friherre crontteät, l^cob Otto, genom lottning med Grefwe lott. 8r 94 Grefwe von Lchrvorin, Lreäric konslans, . 8I Ii8 Grefwe von Lsson, hlans HIenric, Ex ce!>e>ice 84 28Z Friherre Lilkverlkjölcl, dlils, Major - 90 290 Friherre von kolen, FuIImägtia F i. herre ak ^Vetterlleät, Lric, Landshöfding. » » - 90 12 27 Herr Dgerlleät, Fullmägtig Friherre brangel af Sausts, Llrrillian tsa, Hyttmästare » L9 sos4 Den i Augusti» 433 N:o Röster 2004 Herr von 8cliu1t^enkLim, Onvi^z För , te Archikor - .90 2122 Herr dlauckkoitf fullmaglig Herr voll LckantL, Lärl ^acob>, Mgjor - 87 8riherre Ivlannsrlieim, 1.308 ^uZutt, som 222S Herr llallenli^rnai Luliak, Regerings Räd » 8 a 2204 Herr 6akn,af Colquhoun, e^rlpontus. Ofwerste Till Suppleanter 114 Grefwe lott, Isze, Landshöfding, genom lottning Med N:o 6- Grefwe Oiiker, fullmägtig Friherre Lronstsci^ 8» L182 Herr ^lannerllam, ^ottsn, Lagman - 59 Ester fulländandet af detta »val, klockan ^ tt!l 8, söretoges äfwenledes -.val lill Electcrcr, lenuc Supleank tili utseende af Commilrcrade tili krycka ', hetens wärd.
Att, då metalliska Cassan, hvaruti äfven omyntadt Silfver och Guld får inberäknas, ej öfverstiger § af sedelstocken, må denna sistnämnde i intet fal! ökas, och alt, så snart förhållandet sjunkit, såsom i andra punkten omförmäles, eller under 1 till 3, Banco-S tyrelsen åligger att vidtaga tjenlige anstalter till återställande af sistnämnde proportion. ll:te. Att om också metalliska Cassan någon tid skulle visa sig fortfarande öfverstiga f af Sedelstocken, Banco-Styrelsen ej på grund häraf må ega vidtaga Side. Bifallen (upptages såsom den 8:de). I en ny g:de punkt stadgas: ”Skulle, oaktadt de utvägar, som nu blifvit lagde i Baaco-Styrelsens händér, sådane omständigheter dock, emot förmodan, inträffa, som hos Banco-Styrelsen väcka grundad farhåga, att realisationen genom Banco-Styrelscns försorg icke kunde upprätthållas; så åligger det Banco-Styrelsen, att derom göra underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t, som då , i fall Kongl. Maj:t skulle finna behofvel det fordra, lärer sammankalla Rikets Ständer, för vidtagande af de beslut och åtgärder , hvartill de inträffade förhållanden kunna föranleda.” 10:de. Att, då metalliska Cassan, hvaruti äfven omyntadt Silfver och Guld får inberäknas, icke öfverstiger | af sedelstocken, må denna sistnämnde i intet fall ökas. lille. Bifallen. 4 Ridder skåpet oqh Adeln. till densammas ökande i annan väg än medelst belåning af Guld, Silfver, Koppar, Jern och öfrige metall-effecter, som finnas uppräknade i 4 Art. 4 Afd. §§. to—15 af i83o års Banco-Reglemente. Afslagen. AJslagen. Bifallen. Bifallen. Bifallen. Bifallen. Bifallen.
Och då han ändtligen fått ett bref färdigt, fyldt af ånger och bittra själfanklagelser, läste han igenom det, en gång, två gånger, lade det i ett kuvert och bröt upp det och läste det på nytt och brände det vid ett ljus. Hur går hennes dag? Läser hon, syr hon som förut, leker hon med sina syskon? Och hvad talar hon om med de sina? Gatans larm trängde in genom det öppna fönstret. Det var ett skrammel, som om helvetets alla bryggarkärror fått befallning om att dagen i ända köra fram och åter just på deras bakgata. Tomas gick upp och stängde fönstret; därefter kastade han sig åter på soffan. Kanhända går hon ensam i skogen dagarne igenom. Och om natten ... Stiger hon upp om natten, går hon ut på bryggan och ställer sig att stirra ned i vattnet? Hur många dar hade det gått sedan midsommaraftonen? Fem dar, sex dar hade det redan gått. Nära en vecka. Han hade blifvit en smula förlägen, då hon frågade honom, om han tänkte på henne ofta. Han visste med sig själf, att han oftare tänkte på Ellen än på henne. Det var då ... Nu tänkte han på henne ständigt, ständigt. Och Ellen hade han glömt. Stackars Ellen ... Han hade icke handlat rätt emot henne. Flugorna surrade kring hans hufvud och dansade i virrigt zigzag omkring för hans ögon. Kanhända var det dumma och elaka människors små svarta själar, som blifvit dömda att fladdra omkring för att plåga de dumma och elaka människor, som nu befolkade jorden. Det kunde vara ett värdigt påhitt af någon dum och elak gud ... De kröpo i hans öron och kittlade hans mungipor, och på hans näsa satt en och tvättade sina bakben. Tomas gick ut i köket efter flughåfven och började en ursinnig jakt. Efter ett par minuter hade han tröttnat, öppnade fönstret, skakade ut flugorna och lade sig åter. Hans vackra dröm om vinterkvällar framför brasan, med hufvudet i hennes knä ... Fördärfvadt, förstördt, förbi! Och bröllopsnatten ... Alltid skulle han taga ut i förskott ... Det var orätt, det borde man aldrig göra.
Nådiga disposition utbetala det kapital-belopp, sorn erfordrades för anläggningen af jernvägs-stamlinien från Stockholm lill Götheborg, utöfver kostnaderna för jernvägen mellan Köping och Hult. Under erinran om Statsskuld-systemets fördelar och olägenheter, hvilka skulle hufvudsakligen vara beroende af det sätt, hvarpå detsamma tillämpades, och det föremål, hvarför det begagnades, har Herr von Troil, Samuel Guslaf, uti sin hos Rid — derskapet och Adeln väckta motion om anläggningen af en jernväg 'från en af städerna på Skånska hafskusten till Wettern, förordat anskaffningen af det härtill erforderliga kapital genom ett inhemskt fondsystem samt dervid, bland annat, yttrat: att ett sådant system utöfvade på den enskilda hushållsaktigheten samma inflytande, som en allmän Sparbank; framkallade i rörelsen tusentals eljest räntelöst skrinlagda kapitaler; innebure snart sagdt den enda möjligheten för ett land alt utan myntvärdets försämring föra och uthärda ett krig, eller att i längden upprätthålla en väpnad neutralitet. 1 anseende till de med ett inhemskt Statsskuld-system således förenade stora fördelar, och då derigenom, i händelse räntefoten i början ej bestämdes lill allt för lågt belopp, såväl den enskildes besparingar, som de allmänna och enskilda kassornas, dels mot borgen utlånade och dels ofruktbara, behållningar skulle snart blifva förvandlade i Stats—obligationer, har Herr von Troil förklarat sig desto hellre förorda ett sådant skuldsystem, som dess införande komme att bereda tillgångar till ett tidsenligt ordnande af Rikets kommunikalions-anstalter.
Rudbecks memorial rörande upphäfvande af rättigheten för Stockholms Stad, att uppbära de så kallade Parm-, Torgoch Renhållningspenningar för hö, halm, ved och bränkol; af Friherre "Wrangels memorial, angående åtgärder till inskränkande af Finska handeln; af Friherre Wrangels memorial rörande en förbättrad LandtmäteriTaxa; af Grefve Hårds memorial om rättighet för enstaka Hemmansägare, alt inrätta och anslå viss jordrymd till särskilte lägenheter; af Grefve Gyllenborgs memorial, angående vissa föreskrifter för meddelande af pass åt kringvandrande Gesäller, samt permitterade Soldater och Båtsmän; af Herr Königs memorial, om förändring af de i Riket bruklige Mått, Mål och Vigt; af Herr Königs memorial om föreskrifter i afseende på tillverkningen af Papper; af Hr Ribbings memorial angående öfverenskommelser om Presträttigheter; af Herr Hallenborgs memorial, om förändrad tid för mönstringar; af Hr Königs memorial, om förändring i flytt-, jaingstiden. för tjenstehjon. P. 285. 316 ProtocollsUldrag, Ridderskapets och Adelns: om remisser: af Grefve Cronhjelms memorial, angående anslag å Stat för Lärare i Hushållningsvetenskapen, samt i de fria Statsförfattningarnes eritiska historia; af Herr Monlgommeries memorial angående tillökning i anslag för Modellkammaren och Mekaniska Skolan; af Friherre Wrangels memorial, om nedsättande af en Comité till jemkning i Skånska Roteringen; af Friherre Raabs memorial, angående Extra-Roteringen i Skåne; af Hr Hjertås memorial angående förändrad reglering af lönerne för Befälet vid Indelta Arméen; af Herr af Forssells memorial, om inköp för Statens räkning af Geographiska Inrättningens ChartaeVerk; af Herr Lefréns memorial, om ett årligt arfvode till ÖfverHirecteuren Schwartz; af Herr Treffenbergs memorial, om bildande af en Pensionsfond för Enkor och Barn, efter så väl Civile som Militaire Tjenstemän; af Grefve von Rosens motion angående rättighet för Götheborgs Sparbank, att få i RiksgäldsContoiret insätta en viss summa; af Herr von Hartmansdorffs memorial, om rättighet för Riksens Ständers Revisorer, att hädanefter granska räkenskaperne för åtskilige allmänna medel, hvilka hitintils ej varit revision underkastade; af Hans Excellence Grefve v. Essens memorial ang. tillökning af anslaget för Kongl. Maj:ts Hofhållning; af Grefve Wachtmeister memorial 3*7 om anslag å Stat för en ProvineialLäkare i Blekinge Län med Station i Carlshamn; af Herr Brummers memorial, angående Arrende-Conlract rörande Uranienborgs Kungsladugård; af sex Grefve Grönstedts memorialer,
Om härifrån afdragas: de utgifter, som af Fullmäktige blifvit beräknade för samma tid 5,564,000: — Transport R:dr 5,564,000: — 14,648,301: 66. 44 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. Transport R:dr 5,564,000: — 14,648,301: 66. äfvensom annuitet för ny fonderad upplåning, beräknad efter 5-nj procent för ett kapital af 26,000,000 R:dr 1,456,000: — 7,020,000: — så blefve summan af Riksgäldskontorets disponibla tillgångar för år 1867, i rundt tal beräknad 7,628,000: De af Kongl. Maj:t nu äskade extra anslag på de olika hufvudtitlarne utgöra tillsammans 7,204,8 7 4 : 38. De på förskottstitel af Statskontoret utgifna medel, som böra ersättas 263,543: 64. I följd hvaraf alltså återstår en ännu odisponerad tillgång af omkring 160,000: Efter inhemtande häraf behagade Hans Maj:t Konungen på tillstyrkande af Statsrådets samtlige ledamöter i nåder uppdraga åt Chefen för Finans-departementet att, när protokollsutdrag dit inkommit angående hvad på de öfrige Departementernas föredragning blifvit i fråga om statsregleringen i nåder beslutadt, uppsätta och till justering inför Kongl. Mnj:t i Statsrådet anmäla förslag till nådig proposition om statsverkets tillstånd och behof, grundad på Kongl. Maj:ts nu i ämnet fattade beslut. Ex protoeollo Mildhog Lundgren. Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 1 om Statsverket 1865. 45 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Kådet å Stockholms Slott den 27 Oktober 1865. Närvarande:
Såsom orsak, hvarföre ett sådant förhållande icke inträffadt, har Kongl. Direetionen vidare anfört, att på sätt Bilagan Litt. F. närmare upplyser, Konungens Befallningsliafvandes reqvisitioner på Undsättnings-Spannmål, dels uppgifne vid tredje Årsväxt-berättelsens afgifvande 1819, dels sedermera under vintren, sagde år, och innevarande års början, med 65,735 tunnor Råg, Korn och Hafra öfverstigit hvad verkeligen utgått; att de 700a tunnor Spannmål, som för värfvade Trouppernes underhåll i Stockholm af Kongl. Directionen blifvit påräknade att in natura utgå, till följe af Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd, Revisorers Berättelse. 859 att Aflönirigs-Spannmålen bordt för innevarande år af Inrättningen lösas, blifvit i Magazinen liggande; att enär dessa 72,735 tunnor dragas från Allmänna Magazins-Inrättningens Spannmåls-behållningar, den 3o sistlidne Junii, utgörande i85,58o tunnor, endast ett belopp af 112,845 tunnor återstod, sorn blott med 12,845 tunnor öfverstiger det qvantum af 100,000 tunnor, hvarmed Magazins-Inrättningen, efter Kongl. Directionens hos Kongl. Maj:t gjorde underdåniga Förslag, alltid bör vara försedd. Sluteligen har K.
Svar på återremiss „ förslag lill den afdelning af Reglementet, som handlar örn styrelsen och betjeningen . förslag till Reglcmentariska stadganden, angille dess inkomster , . förslag till Reglementariska stadganden, augide de vid innevarande Riksdag beviljade, utgifter samt anslagen till Folkundervisningen m. m „ förslag till Reglementariska stadganden, anglde de på Riksgalds-Kontoret anvisade kreditiver .. , förslag lill 44, 50 samt 79 §§ i nya Reglementet för „ om förändring i dess, pensions-sfat . „ förslag lill stadganden i dess Reglemente, rörande stats-fyllnadssumman samt öfrige af stals-regleringen föranledda utgifter „ förslag till de 2me sisla §§ i dess nya Reglemente , lönförhöjning för bokhållare och vakl beljente „ understöd för dess Enkeoch Pupillkassa „ äng de försäljning af äldre räkenskaper, tillhörande „ gårdsplats, tillhörig .. „ beräkning af det för dess utgifter erforderliga belopp „ öfverlemnande! lill Kongl. Maj t af det nya Reglementet lör \iksg „ dito dito dito dito dito dito v . 2_ o cn 22. iNio 53. N:o | Sid. Riks-Ståndens Beslut. Ridd. o. Adeln. Preste Ståndet. Borgare Ståndet. Bonde ståndet. • CTQ cn P re —' Ridd. o. PresleBorgareSläudet. BoudeN:o l\:o Sid. Adeln. Ståndet. Slåndet. N:o T Rikshufvudbok, upprättande af sådan efter ny förbättrad plan . 4 1 206 16 å. 1 Juli b. 1 Juli b. 1 Juli b. 1 Juli 192 Svar på återremiss 4 1 2o2 3 a. a. 3 Aug. a. a. 3l Juli a. a, 31 Juli a. a. 31 Juli Riksmarskalks-Embetet, upphörande af dess rättighet att reqvirera biträde af båtsmän 8 — 6 b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 2 Febr. å. 2 Febr.
KARLSSON. Det tar på att vara artig, – hä? SEGERSTEDT. Ja, herr Karlsson är väl sällan trött, kan jag tro. KARLSSON. Nå nå, – nå nå! Jag tyckte just så bra om doktorns tal, fast jag inte tror att de andra gjorde det precis. De ville nog ha någonting mera mustigt, ska jag säga. Någonting riktigt rafflande fennomanskt, förstås. (Segerstedt tiger frånvarande) Nå – ska doktorn med på jakten i morgon? SEGERSTEDT. Nej. (Tjänsteflickan kommer in och tager bort tallrikar och glas). KARLSSON. Jaså! Doktorn ska bli hemma och vara artig mot fruntimren – hä? SEGERSTEDT. (nickar frånvarande). KARLSSON. Men jag ska säga att det inte riktigt lönar sig för doktorn, ska jag säga. SEGERSTEDT. Herr Karlsson tycks ha bra reda på mångt och mycket. KARLSSON. Skulle jag inte det! Jag, som varit fyra år på stället redan! Jag ligger inne i familjetraditionerna på Sätra, jag, ska jag säga! SEGERSTEDT. (stiger upp otåligt) Hva –? KARLSSON. Jo, det här lofvar bli en snygg historie af ...! GENERALEN. (kommer in hastigt i något ärende i sin byrå, och skall gå ut igen. Segerstedt går). KARLSSON. Får jag tala ett ord med generalen i förbifarten? GENERALEN. Hvad är det? KARLSSON. Det är bara så, att jag inte tror jag vill ha fru Stjernfelt als! GENERALEN. Det låter anspråkslöst! – Nå? KARLSSON. Hon har andra slags friare. Baron Fredrik ... GENERALEN. Det vill jag inte höra talas om. (vill gå). KARLSSON. (ifrigt) Nej, nej, – generalen ska höra mig nu. Än om jag såg dem kyssas och smekas här just på eviga minuten ...? GENERALEN. Betänker Karlsson hvad han säger? KARLSSON. Det må jag väl, när jag berättar om det. GENERALEN.
Sprengtporten har gjort en ganska riklig skilnad emellan reserverade medel och besparingar, sägande nemi., att reserverade medel äro sådana, som qvarstå ifrån ett år till ett annat, så länge det åsyftade ändamålet ännu icke är uppnådt, men besparingar deremot sådana medel, som blifvit öfver, sedan ändamålet är vunnet. Om denna åtskilnad behörigen iakttages, säger Frih. Sprengtporten, så kunna förevar. ord utan fara qvarstå. Men Frihrn har medgifvit, att det kunde hända, att K. M. icke ville använda t. ex. hela anslaget för fängelsebyggnaderna inom tiden före nästa riksdag. Om fängelserna då ej vore färdiga, så vore ändamålet icke vunnet, utan medlen läge reserverade och kunde otvifvelaktig! af nästkommande Ständer begagnas. Det har ej blifvit af mig bestridt. Men det är just derför jag anhåller 0111 de ifrågaställda ordens uteslutande; ty om ett extra anslag, bestående i en gifven summa för ett visst ändamål, kunde nedsättas eller borttagas, innan ändamålet vore vunnet; så nödgas Regeringen, eller hvem som får anslaget, möjligen förhasta sina åtgärder, för att ej äfventyra ti11- gångarnes mistning. Frih. Sprengtporten: Jag får till en början svara Hr voii Hartmansdorff, att jag ej linder denna discussion frångått den tanke, sorn jag från början yttrat, och jag är Den i April f. m. 47 i öfrigt så till vida af olika tankar med honom, att jag anser, att när It. St. hafva öfverlemna! till K. M. att uppgöra contracter eller entreprenader om allmänna arbeten, summorna må vara hurti stora som helst; så finnes intet sätt att undandraga sig lagens påföljd, i händelse .contractet ej respecleras. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla den nu föredragna 3 punkten. Ropades ja och nej.
Som några olägenheter genom bifall tili denna inbjudning icke kunna upkomma, enär frågans slutliga afgörande beror på Kongl. Majit, så synes det mig vara nästan mycken försigtighet att förbjuda bolaget att på några vilkor få företaga arbetet före nästa riksdag. Händelsen, hvarföre icke Pro pos. ehuru sådan varit begärd, från Kongl. Majit ankommit, är Deri 8 September f. m. 63 att vattenverksegarne, äfvensom Magistraten och de Äldste i staden icke blifvit i saken hörde. PS dessa skäl och då någon olägenhet icke härigenom tillskyndas det allmänna, får jag anhålla om bifall till ifrågavide inbjudning. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. beslöt R. o. Ad. att, med frånträdande af förut fattadt beslut, BorgareStits ifrågav:de inbjudning antaga. Uplästes och godkändes Exped.Otskits skrifvelseförslag N:o 122, ang. regleringen af utgifterne under RiksStatens Första Hufvudtitel. Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Hiskin inkomne Mern., Utl:n och Betänkin, nemi. från SlatsUtskottet N:o 173, ang. verkställd omröstning i atil. af RiksStms skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor; BankoUtskottet N:o 38, med förnyadt förslag till föreskrifter ang. Bankens reservfond; N:o 39, i ani. af väckt fråga om inlösen af sedlar å daler kopparmynt; Lagutskottet N:o 48, i ani. af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom RiksSlin vid förehafvande af Utskits Betänk. N:o 33, i fråga om antagande af ny konkurslag samt nya lagar ang. boskillnad och urarfvagörelse ; N:o 49, i ani. af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom Riks5t:n vid förehafvande af Utskrts Betänk.
Utom hvad i Lag, på sätt ofvan nämndt är, finnes stadgadt, har Kongl. Maj:t, uti resolution på allmogens besvär den 20 November 1786, ansett vägrödjning och brobyggnad vara en hemmantalet åtföljande skyldighet, deruti bruk och qvarnar icke kunde inbegripas, hvilket, hvad qvarnar beträffar, är vordet ytterligare bekräftadt genom Kongl, brefvet den 10 Oktober 1793. Den stadfästelse på befrielse från deltagande i detta onus, som sålunda blifvit gifven innehafvare af bruk och bergverk samt sågar och qvarnar, har naturligtvis ökat värdet af sådana egendomar, hvilket vid inträffade arfs-skiften eller köpeafhandlingar tagits i beräkning. En rubbning i dessa friheter, utan att på samma gång bereda lämplig ersättning för den bortmistade fördelen, vore hvarken med rättvisa eller billighet förenlig. Och en sådan bana, en gång beträdd, skulle otvifvelaktigt medföra nya anspråk på skyldigheten för dessa lägenheter att deltaga i åtskilliga hemman på landet nu åliggande andra allmänna onera och prestationer. Desse egendomars värde och fortfarande bestånd, såsom beroende af olika konjunkturer eller tillfälliga omständigheter, äro dessutom underkastade ständiga yexlingar, hvaraf följer, att någon säker och varaktig grund Lagoch Ekonomi-V (skottens fiel dukande, N:o 12. o för bestämmandet af den andel i väghållningsbesväret, som de borde vidkännas, svårligen lärer kunna fastställas.