Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Äomitén jemmäl fått jtg förelagbt att upptaga ocp utreba frågan, pmilfa änbringar ocp tillägg funbe mara erforberliga i be föreffrifter, forn äro utebbelabe genom Äongl. 9Jtaj:td imber ben 11 0eptetnber 1818 för Norrige ocp ben 1 Suni 1819 för 0mertge utfärbabe ^örorbningar, puru förfaraé ffatt meb fåbane perfonerd anf)åttanbe ocp titttalanbe, pmilfa begå förbrptelfer i ett af be förenabe ttiifena ocp berefter till bet anbra afmifa. 2>eit för beöfa änbantål nebfatta Äomite, pmilfen paft jina famntanträben i 9torrigeé pufmubftab, par numera futtborbat bet ben Dontfiolen för afgifmaitbe af unberbånigt utlåtanbe öfmerlemnabe. sty stibbatä 0eban titt Äongl. 9)taj:tö itåbiga fajijlättelfe blifmit i unberbånig Sftajtt, forn i ttåber funnit gobt gitta be af Ovtbberffapet ocp bibeln fåluitba beflutabe änbringar t nämnbe Orbiiing, ben 4 Sanuari 1855, meb bifall titt beröm tittifa i unberbåitigpet gjorb anpåttait, utfärbat en förnpab 9tibbarpuö Äungörelfe mebbelat erforberliga föreffrifter i affeenbe på ffplbigljet för »eberböranbe att upprätta od) till $reflerffapet aflemna för* ledningar öfwer perfoner, forn »arba för wiöfa i Äungörelfen upptagna brott faffädbe eller imber framtiben flädöe.
Hon hade kanske afven sti-illt sina ideal allt för högt for a t t de lätt skiille kunna passas iii i den nyktra, långsaniina verkligheten. Själf skicklig organisatör och med en ovanlig förmåga a t t f &amp; sina idder ' förverkligade ocl1 klädda i en form så fast ocli stark, a t t de länge skola öfverlefva henne, hade hon en högst ologisk ringaktning för formerna. En styrelses sainfällda beslut, en komitds mödosamt utarbetade plan, togs ej alltid för godt af fru Adlersparre, da hon ansåg a t t den. goda saken ej därmed någonting vunuit. Men huru obetydliga synas ej iiii dessa små stötestei1a.r på den af henne planlagda och ut.stakade vägen, där hon själf framgick i spetsm för arbetsskaran med så, gladt mod och med alltid vänliga ocli uppinuntrande ord ht deii tvekande ocli farsagda, jänifördt med allt det goda och väckande, som man af liennes ädla persoiiligliet niottog! Och liurn fria fran alla själfviska, egeiiiiyttiga beräkningar voro ej hennes sträfvanden! Detta storslagna förbipeende af deh egna fördelen följde frii Adlerspai * re genoiii alla tidens skiften, till trots däraf, a t t Iion aldrig hade mycket af livad inan kallar detta lifvets goda. Men hvad hon ägde i hög grad, var en lynnets spänstighet, som kom henne a t t helst se saker från den ljusa sidan och sällan lät henne ' nedslås eller tappa modet. Hon hade mycket sinne för det humoristiska och ett gladt skämt fann alltid hos henne en resonnarisbotten. Kanske var det det friska, glada lynnet, som utgjorde den största charnien i liennes väsen, nog af, det vanii hjärtan lika mycket som den öfverliigsna beglif iiingen skaffade henne beiiiidrare och vallfvade anhangare för hennes idder. Sk ' koinmo de sista åren, då det glacla modet pröfvades, då krop' '.
Rimsten, samt hos Hedervärda Bonde-Ståndet: af Riksdagsfullmäktige Peter flahr lelsson från Kronobergs Län, Anders Pettersson från Jönköpings Län, Anders Andersson från Wermlands Län, Nils Svensson från Christianstads Län och Auders Nilsson från Hallands Län. Berörde motioner, som blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling öfverlemnade, har detta Utskott gemensamt med Lag-Utskottet till pröfning förehaft; och anse Utskotten sig börti tili en början upplysa, att, jemte det törs la nMiil mer eller mindre omfattande ändringar, jemkningar och tillagg uti Kongl. Majtts Nådiga Förordning om fattigvården i Riket den 15 Juli 1853 i öfrigt blifvit väckte, Herr Kontrakts-Prosten Runsten, utgående från den synpunkt, att fattigvården icke borde betraktas såsom ett blott juridiskt utförbart verldsbestyr, utan såsom en kyrklig angelägenhet, mot nämnda Kongl. Förordning hufvudsakligen anmärkt: „att, i följd af ett liela förordningen genomgående förbiseende af fattigdomens kristliga andemening, intet, afseende finnes deri fästadt uppå fattigdomens tjenlighet för det högre ändamål, sorn dermed åsyftas„att på grund deraf fattigdomen blifvit behandlad alltför groft, medelst fördomen, att dess alla behof skulle kunna afspisa* med blott materiela medel, tilldelade genom profana och hjertlösa händers bemedling,“ samt „att sådana medel skulle, till alla behofvens fyllande, kunna juridiskt, genom lagstiftningsoch administrations-åtgärder, i tillräcklig måtto framtvingastill följd hvaraf Herr Prosten Runsten framställt ett utförligen motiveradt, i tio särskilda punkter indeladt förslag till åtskilliga förändringar och tillägg i samma förordning; samt att Peter Gabrielsson payrkat en fullständig revision och omarbetning af Fattigvårds-^adgan, genom dertill utsedde sakkunnige män. Bih. till R. St. Besvärsoch Ekon.-Utskottens Betänkande, JV» 20.
Jag tror, mine Hrr, att vi kasta oss in i ganska stora svårigheter; ali vi för alt få uttrycka ett abnormt stadgande i en Svensk författning, nemi. om Konungariket Norrige, kasta ossin i en mängd unionella svårigheter, som endast kunna afgöras af K. M. och båda Rikenas representationer gemensamt. Man kunde ju dä med lika fog påstå, alt Svenska tjenstemän i Cabinettet. skulle slippa betala bevillning till Svenska slalscassan för en del af sina löner, emedan Norrska statsverket bidrager dertill, och då skulle man börja med att reparlisera och sedermera beräkna hvad som deraf kan blifva en följd. Jag tror, att man gör säkrast att icke, lill följd af en Svensk författning, kräfva Norrske undersåter, att man derföre bör låta denna Svenska författning vara oförändrad, och alt man nu bör fatta beslut i enlighet med Hr von Hartmansdorffs mening, med tillägg af en skrifvelse lill K. M., med und. anhållan, att K. M. ville särskildt stadga om hvad som rörer de gemensamma förhållandena, emedan sådana stadganden synas mig lika litet passande att inkomma tili en Svensk, som uti en Norrsk författning. Hr Aminoff: Sedan jag anmälde mig, har Gr. Cronhjelm haft ordet och anfört en stor del af hvad jag tänker i ämnet och af hvad som inom Utsk. och dess afdelning blifvit yttradt. Det förvånar mig högeligen, att man ansett de förhållanden, som böra äga rum emellan Sverige och Norrige, skola intagas i en Svensk författning. Den ifrågavarande är Sveriges Rikes stämpelpappersförfatlning, likasom vi förut handlagt Sveriges Rikes bevillningsförordning. Sverige och Norrige äro två särskilda Riken, förenade under en Konung och dermed slutar sig ock förhållandcrne. Nu vill man uti en Svensk författning införa förhållanden med Norrska embetsman, ehuru jag icke hört uppgifvas, att någon enda Norrman blifvit taxerad efter den Svenska författningen. Vi hafva på främmande orter consuler, som hvarken äro Norrmän eller Svenskar. Det har redan blifvit frågadi: Huru skola de taxeras?
Riksdags-ordningen, in nehållande föreskrift alt Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof borde åtföljas af förslag till Bevillningens utgörande, blifvit af Ridderskapet och Adeln, af Borgare-Ståndet samt af Bonde-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling nästa riksdag, men af Preste-Ståndet förkasladt, så får Utskottet, då dessa beslut icke kunna sammanjemkas, den oförenliga skiljaktigheten till samtlige Riks-ståndens behandlande vördsamt anmäla, samt tillika till Presle-Ståndet vördsamt hemställa, att det ville sig efter de öfrige trenne Riks-stånden foga. Stockholm den 4 Augusti 1857. Reservation: Herr Professoren Lindgren har åberopat sin vid Memorialet N:o 23 anförda reservation. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 30. 11 M o 30. Ank. lill Exp.-Utsk. d. 5 Aug. 1857, kl. 1 e. m. Memorial till Rikets Ständer, med anledning af Riks-ståndens beslut rörande Konstitutions-Utskottets uti Memorialet N:o 20 framställde grundlagsändrings-förstag, angående utländsk undersåtes rätt alt i riket förvärfva och besitta fastighet. Sedan Konstitutions-Utskollet genom meddelade Utdrag af samtlige Riks-ståndens Protokoll för den 25 nästlidne Juli inhemtat, att det af Utskottet uti Memorialet N:o 20 afgifna förslag till tillägg vid 28 § Regerings-Formen angående utländsk undersåtes rätt alt i riket förvärfva och besitta fastighet, blifvit af Ridderskapet och Adeln, af Borgare-Ståndet samt af B o n d e-S tå n d e t antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af Preste-Slåndet förkastadt, så får Utskottet, då dessa beslut icke låta sig sammanjemkas, den oförenliga skiljaktigheten till samtlige Riks-ståndens behandlande vördsamt anmäla, samt tillika till Preste-Ståndet vördsamt hemställa, att det ville sig elter de öfriga trenne Stånden foga.
På anmodan af landshöfdingen hade Bivas ångbåtsbolag velat ställa till mitt förfogande en mycket stor båt, rikligt försedd med kol, men denna hade efter intagandet af kollasten sjunkit så djupt, att den stannat på grund i hamnens gyttja. Vi hade redan hunnit långt ut med den lilla ångbåten, när den stora ändtligen kom loss. Jag nödgades nu byta fartyg för att blifva mottagen »på ett mera värdigt sätt». Först sedan detta skett, fick jag upplysning om, att jag var gäst och ej herre, hvarför jag nödgades använda resten af aftonen till att öfverskyla mitt förra häftiga uppträdande, något som med tillhjelp af vänliga ord, öl och rödvin temligen väl lyckades, att döma af den glada sinnesstämning, som snart gjorde sig gällande bland mina numera mycket talrika japanska följeslagare. På den lilla ångbåten hade jag låtit två af mitt från Vega medtagna manskap tillreda en middagsmåltid för japaneserna och oss. Härigenom blef den för oss, mig ovetande, på den stora båten anordnade middagen öfverflödig. I stället måste jag, mot afgifvande af ett formligt qvitto, som gåfva mottaga de för middagen inköpta lifsmedlen och dryckesvarorna, bestående af höns, ägg, potatis, rödvin och öl. Under färden på sjön mötte vi åtskilliga båtar, hvilka voro lastade med sjögräs, som man upptagit från sjöns botten för att använda som gödsel på kringliggande åkerfält. Dels bland detta sjögräs, dels genom draggning insamlade löjtnant Nordqvist åtskilliga ganska intressanta sötvattenssnäckor (Paludina, Melania, Unio, Planorbis m. fl.), några arter räkor (en Hippolyte), smärre fiskar m. m. Biva-sjön är mycket fiskrik, och den hyser dessutom en stor, klumpigt formad salamanderart. För att göra ytterligare insamlingar af här förekommande djurformer qvarblef löjtnant Nordqvist vid sjön till följande dag. Jag deremot reste genast tillbaka till Kioto, dit jag ankom på aftonen efter mörkrets inbrott. Sedan jag jemte mina tvenne japanska följeslagare spisat en oklanderlig europeisk middag i stadens af japaneser hållna, men efter europeiskt mönster inredda värdshus, gjorde vi besök hos ett sällskap japanska danserskor.
Mantalspenningarnes afskaflande ensamt få Jilifva Contraproposition, då bifall till Utskottets första Betänkande i denna del blifyer Ja-propositionen; och de öfrige Titlarne torde sedermera på samma sättafgöras, Tingsgästnings-penningarne inbegripne under Lagmansoch Häradshöfdige-räntan, men med ersättning derför, såsom Utskottet tillstyrkt, till vederbörande HäradsRätter. Herr Skogmarij Carl Davida anförde skriftligen: Jag anhåller, att få göra några anmärka ningar vid det af Herr Hjerta framstäldte och i sista plenum närmare utvecklade förslag om Mantalspenningarnes, Lagmansoch Häradshöfdinge-räntans samt Sterbhus-afgiftens afskaffande och förvandling till Beyillning. Äfven jag erkänner behofyet af minskning i de bördor, sorn tungt och ojemt trycka jordbruket; jag tror det tillhöra ett samhälles framsteg i odling och industri, att directa skatter, med dem åtföljqnde nafuralprestationer, småningom öfvergå lill consumtionsrafgifter, pch jag hoppas att, så framt vi erhålla ett bestämdt myntvärde, tidpunkten för denna öfvergång icke skall bos oss vara aflägsen. Härvid åsidosätter jag frågan, huruvida jordbrukaren, som ärft pller förvärft sin egendom med den förut ålagda onera, eger någon rättighetA att få Den 24 April e. m. dem förminskade. Jag fäster mig endast vid behofvet af lindring för den talrikaste och vigtigaste klass i samhället, och vid den allmänna nytta, som deraf skulle upp-? komma genom jordens förhöjda capitalvärde, genom ökad förmåga att producera och förbruka.
Ständer å sin sida under nuvarande förhållanden hyste betänkligheter vid en sådan reglering, Kongl. Maj:t täcktes göra sådana tillägg till den nådiga Propositionen, att Rikets Ständer blefvo i tillfälle uppgöra den s. k. extra statsregleringen för en statsregleringsperiod af trenne år, räknad från och med år 1867; eller 2:o att, för den händelse vare sig en sådan underdånig framställning från Rikets Ständers sida icke komme att göras eller Kongl. Maj:t icke täcktes bifalla densamma, Rikets Ständer måtte anmoda sitt Stats-Utskott att, med ledning af den Kongl. Propositionen, i vanlig ordning förelägga Rikets Ständer förslag jemväl till s. k. extra statsreglering för åren 1867, 1868 och 1869; eller 3:o att, om de i mom. 1 och 2 framställda alternativa förslagen icke vunne Rikets Ständers bifall, Rikets Ständer måtte besluta, att alla anslag, som vid innevarande riksdag blifva beviljade, vare sig för den ordinarie eller s. k. extra ordinarie statsregleringen, icke beviljades för längre tid än till slutet af år 1867. I händelse af Rikets Ständers bifall till det nu till afgörande hvilande nådiga förslaget till ny Rikdags-ordning kommer, på sått Kongl. Maj:t jemväl erinrat, nytt riksmöte att ega rum den 15 Januari 1867 och i sådant fall tillkommer det Svenska folkets vid den tiden sammanträdande ombud att för 1868 pröfva Stats verkets tillstånd och behof. Skulle åter berörda grundlagsförslag icke af Rikets Ct 1 • Ständer antagas och således lagtima riksdag icke förr ån 1868 års höst vara att emotse, utvisar ofvan åberopade yttrande i Statsråds-protokollet, att Kongl. Maj:t år betänkt på vidtagande af den särskilda åtgärd, som i och för ordnande af extra statsregleringen efter 1867 då kan finnas nödig. Den af motionären i l:sta mom. föreslagna underdåniga framställning anser Utskottet således icke vara af omständigheterna påkallad.
De g8 dit, beh %lla kappa och hatt på sig och sprida en obehaglig lukt af fuktiga kliider, skodon och dålig tobak. De lyssna med djupaste andakt till Wagners operor, låtsas förstå sig på dem, snyta sig ljudeligen vid alla d e sentimentala, för att ej säga svulstiga karleksscenerna, och äro öfverhufvud taget ett särdeles tacksamt auditorium. Leipzig ar medelpunkten för den tyska bokhandeln. Bokhandlarfirmorna uppgå till ett antal af 4,700 utom musikfirmorna och d e s. k. antiqvariska. Dessa sistnamda hafva en tolf, sexton bokauktioner om gret, och der ropar man iii för så godt som ingenting $gamla, böcker som ej kunna skiljas ifran de nya. Jag har fått böcker i Tauchnitz edition för 30-40 pf. volymen, alla Shakespeares verk elegant inbundna för 6 Mark, Schillers för 2 mark o. s. v., o. s. v. Tryckerier, fabriker, gjuterier ni. m. finnas naturligtvis i oancllighet, och luften ar s %som i de flesta fabriksstader tung och mörk af sot. Dessa sotflingor tränga iii i boningsruinmen och utgöra huspigornas förtviflan, ty det ar omöjligt att hålla rent. Kommer man hem och tittar sig i spegeln, ser man ut som om man bestått profvet i Zacharias Topelii ~Sanningeiis bruniu. Ofta har jag skattat mig. lycklig att ega svarta ögonbryn nar jag sett den ojämna svärtan i min väninnas. Det hjelper ej att man abonnerar på Diaiiabad. Stiger. man ur marmorkaret hvit som en Aslög, kryper inan dit tv % dagar. senare svart som en Kraka. Men hvad tillverkas vid dessa fabriker hvilkas ko !rök smutsar allt? Gummivaror, vaxduk, metallarbeten, vafnader, sprit, eteriska. oljor, ljus, papper etc. etc. En pappersfabrik, von Mey S. Edlich i Plagwitz, fabricerar exempelvis 7 oo,ooo kragar och manchetter dagligen. På tal om fabriker vill jag slutligen namna Julius Bliittriers pianofabrik.
Angående ett nytt Moment Den 4 Maji e. m. 109 till 14 §. uti Instructionen för Rikets Ständers JustitiaeOmbudsman. Angående fritt val af Rättegångsombud. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om upphörande af Konungens 2:ne röster i Högsta Domstolen. Om upphäfvande af 2 Cap. 3 §. GiftermålsBalken. Om upphäfvande af HofRätternes LeuterationsRätt. • N:o 69. Angående underställning lill HofRätts pröfning af UnderRätts Utslag i mål, der någon blifvit tilltalad eller dömd för brott, hvarå fästningsstraff följa bör. Angående Rådmäns och Kämnärers befrielse från deltagande uti ansvaret för försummelse, att lill ÖfverDomaren insända renoverade Domböcker och Protocoll m. m. N:o7i. Angående upphäfvande af K:gl. Förordningen den 7 December 1787. Angående remiss af i Landtränterierne för Bankens räkning deponeradt silfver. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om upphäfvande af io3 §. RegeringsFormen m. m. % i ro Den 4 Maji e. m. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från ConstitutionsUtskottet: Af den 23 sistlidne April: N:o 21* Med föreslående af ett tillägg i i5 §. Riksdagsordningen, åsyftande FrälSehemmans*egares represen ta tions-rätt. Af den 25 sistlidne April: N:o 22. Med förslag till ändrad redaction af i5 §. Riksdagsordningen, i afseende på högsta antalet af Härader, som kunna förena sig om en Fullmägtig* Från StatsUtskottet: Af den 8 sistlidne April: N:o iot. I anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1827 gjorde anmälan, angående försäljningen af 5 stycken Kronan tillhörige Krigsskepp och redogörelsen för derföre influtne medel. Från Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten :
Då jag anmälde mig, var det egentligen för att understödja de talare, som yttrat sig öfver ökade löner åt djurläkare. Sedan dess hafva tvänne så fullständigt yttrat sig i ämnet, att jag ej behöfver tillägga annat, än att äfven jag delar åsigten om samma behof. Jag får dock nämna, att jag anser behofvet af större antal vara mindre än af ökade löner för dem, som redan finnas. Då i den provins, der jag vistas, flera cavnlleri-regHen äro förlagda , kan man något så när öfverallt erhålla hjelp för kreaturen; men det finnes tillfällen då smittosamma sjukdomar utbryta, och då det är nödvändigt, att en djurläkare linnes, som för Konungens Bef:h:de är fullt disponibel. Jag anhåller således, att en djurläkare i hvart län måtte få åtminstone i5o r:dr b:co årligen, och att denna anmärkn. måtte få åtfölja återremissen till Utskottet. Hr Piibbing, Arvid: 1 afseende på djurläkare har jag mig det förhållandet bekant, att, i anseende till desmå lönerna i åtskilliga län, hushålls-sällskapen genom contanta bidrag, uppbyggande af bostäder m. m., funnit sig föranlåtna att bereda möjlighet för erhållande af dugliga djurläkare. Jag skulle således, i anledn. af de yttranden, hvilka af åtskilliga Hrr Landshöfdingar nu blifvit afgifna, anhålla, att derest StatsUtsk. skulle anse sig hafva tillgångar att ytter' ligare utföra ett ordin.-anslag utöfver de redan beviljade 5o r:dr, icke bestämdt måtte beslutas, att det skall användas till löner åt djurläkare eller till dem lemnäs, utan att det må bero pä hushålls-sällskaperna att medlen ändamålsenligt disponera. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att få yttra mig ang:de de anslag, som blifvit föreslagna åt Carolinska institutet, oell att få fästa mig både vid formen och saken. I afseende på formen, har det redan af flera värde ledamöter blifvit nämndt, att StatsUtsk. icke allenast tillstyrkt hvad Konungen begärt, utan att det gått ännu längre.
Trenne vägöfvergangar i banans plan nedlades; vägomiäggning verkställdes på en sträcka af 3,300 fot, och stängsel af trä uppsattes till en längd af 1 mil 5,000 fot och af sten till 6,200 fots längd. Arbetsstyrkan utgjorde under våren och sommaren omkring 700 man, men nedgick under höstmånaderna och var vid December månads utgång endast 50 man stark. Helsotiilståndet var godt. ."Bilaga Litt. A, tillhörande tid. 117, Vestra stambanan från Götheborg. Biljetter. Tur. Tur och Retur Tur. Tur Esta kl. 2:dra kl. 3:dje kl. lista kl. 2: dra kl. lista kl 2:dra kl. 1 3:dje kl. i lista k! Januari Summa Passage rareetc. trafik. R:mt. ii Post Öfvervigt och Paketer. Tillsammans. Till , skott, t , a jj Dilibagage. f gens Antal Retur. Afgift. R:mt. st. ! Afgift. Ctr. It. Boskap. Afgift. Antal. Afgift. R:mt. Summa Sum marum. Influtne hyresmedel för restaurationslckaler 1,976:30. Summa Summarum: 403,127:99. j&nffående trafiken. Vestra Stambanan från (lötheborg. Vid 1859 års ingång var trafiken å denna stambana utsträckt till Falköping, 10,7 mil fran Götheborg, och den 1 September samma år förlängdes den vidare till Töreboda, der jernvägen kommer att framföras öfver Götha kanal, hvarigenom en sammanhängande strecka af 17,1 mil biet' för allmänna trafiken tillgänglig. Medellängden trafikerad bana utgjorde således under året 12,8 mil. Bruttoinkomsterna af denna trafik äro specifikt och för hvarje månad upptagne i atföljande bilaga Litt. A, hvilken bi I i ga äfven utvisar antalet passagerare, djur och åkdon samt qvantiteter gods, som för hvarje månad transporterats å hela stambanan. Bilagan Litt. B. utvisar antal passagerare och qvantiteter gods, som under året transporterats
Matsalen är sval och luftig, med gamla möbler och goda familjeporträtt på väggarna, trappuppgången belagd med hvita linnemattor, och hans eget rum är ljust, stort och gladt, med utsikt uppåt San Salvatore genom det ena fönstret, åt Luganosjön med Veltlineralpernas fjärran linie genom det andra. Nästa sekund ringer Klercken på uppasserskan, och med hennes hjälp flyttar han eksängen så, att han från den kan se San Salvatores krön genom fönstret åt söder. När han åter blir ensam, suckar han, tager sig trött med båda händerna om bakhufvudet, faller ner i en länstol och blir sittande där, allt medan hans blick nästan orörlig mäter San Salvatores sluttningar genom det öppna fönstret. Det har gått ett par timmar, då han spritter upp vid en ringning; den gäller dinern, och nu först får han brådtom att tvätta sig och byta rent linne efter resan. Han kommer ner till table d’hôten som den siste, kastar en hastig blick på sällskapet, finner det alldeles karaktersfritt, som ett äkta kosmopolitiskt pensionssällskap bör vara, bugar sig för värdinnan och sina grannar samt slår sig ned. Men han har icke hunnit med många skedar af soppan innan hans blick och hans intresse alldeles mekaniskt och utan någon viljeyttring från hans sida drages snedt öfver bordet till en tigande dam, som tiger så påfallande innehållsrikt och med ett så medvetet stolt drag af att vara ensam midt i sällskapet, att han genast vid första ögonkastet känner en liflig sympati för henne. Hon är mörk, sydländska, ryska, italienska eller sydfranska, hon är klädd med vårdslös elegans i en brokig rysk skjorta, som låter hennes yppiga byst svälla fritt, hon har ett par djärfva, mörka ögon under långa ögonhår, hon är icke gammal och icke alldeles ung, hennes hy är utmärkt vacker, dragen egendomligt talande och lifliga, utan att likväl alls göra några miner. De tala liksom tyst för sig, färdiga att när som helst brista ut i skratt, i hot, i vrede, i bedårande älskvärdhet eller i tårlös sorg, han vet icke hvilket af alla dessa. De bära intet förhärskande uttryck, om icke det af att afvakta något.
I afseende på Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande slutliga behandlingen af. frågan om Lånerätt uti Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings-Verket; i fråga om användandet af de vid Utredningen af Allmänna Magazins-Inrättningens tillgångar och skulder, till Banken inflytande medel. StatsBancooch Oeconomie-Utskottens: Öfver anmärkningar vid Betänkandet om Anslaget för Strömrensningar. Dm 31 December e. m. 383 Statsoch Oeconomie-Utskottens: I fråga om Rustnings-skyldighetens utgörande under krigstid; om åtgärder till Svenska KlädesFabrikernes upphjelpande; samt angående dispositionen af Krono-skogarne, med de förändringar och tillägg Utskottens förnyade Utlåtande i detta ämne innehåller. BeviUnings - Utskottets: Om arfvode för Öfver-Commissarien Ek. BeviUningsoch Lag-Utskottens: Om Bränvinspannors mätning och stämp BevillningsLagoch Oeconomie-Utskottens: Om en ny Författning emot Lurendrägeri och Tullförsnillning; och i anledning af yrkade ändringar i nu gällande Seglations-ordning. BeviUningsoch Oeconomie-Utskottens: Angående väckt fråga om Nederlags-frihet för Carlscrona Stad m. rn. Banco-Utskottets: