Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans enda utväg blifver att ånyo kasta sig i händerne på Stockholms köpman, som då ej allenast kunna föreskrifva honom det pris, hvartill han nödgas sälja sin säd, ulan äfven sedermera kunna föreskrifva de norra orterne det pris, hvartill de måste köpa sädén. Jag hemställer således, om icke Canalens förstöring skulle medföra största skadan för landsorterna och landtmannens afsättning. På denna grund kan jag ej annat än tillstyrka bifall till Utskottens förra Betänkande och afslag på det senare, men hemställer, om Ridderskapet och Adeln tillika finnér skäl att godkänna den anmärkning, som gjordes, då frågan förra gången förevar, nemligen att anslaget hör tjena lill fond för Canalens underhåll och således förblifva emot ränta innestående i RiksgäldsContoret, så vida icke 384 Den 19 Februarii £ m. behofvet påkallade dess användande för Galialens bringande i fullkomligt stånd. Herr Rosenqvist: Att en värd ledamot, som med mig i x6 månader talat emot alla anslag, talar för det ifrågavarande, skulle förundra mig, om icke hans kärlek för Götha Canal vöre känd och således syftemålet påtagligt icke kan vara något, annat, äa att vinna ett prsejudicat, för att sedermera, under åberopande deraf, en annan gång framkomma med en dylik begäran för Götha Canal. Jag anhåller emedlertid, att få uppläsa ett enda af Utskotten, i deras senare Utlåtande, anfördt skäl, som synes mig tillräckligt, nemligen: att hvarje CanaG efter dess fullbordande, bör, utan Statens vidare betungande, kunna underhållas„ Detta skäl är alldeles oomkullkastligt j ty om Staten bidrager till färdiggörandet af en Canal, men denna icke kan underhålla sig sjelf, bevisas derigenom bäst, att företaget varit det mest fautiva i verlden. Och att, såsom skäl för ytterligare understöd, åberopa dea omständigheten, att Canalen är anlagd i eu sådan mark, att den rasar, synes mig vara detsamma, som att göra anspråk på beständiga uppoffringar å Statens sida, i samma nion, sora företagen, hvartill de skola användas, , äro omogna och förhastade.
4 af i83o års Banco-Reglemente gifna förbud, emot anordnandet af andre lönevilkor för förändrade tjenstebefattningar, än som Öfverensstämma med den sistlidne Riksdag uppgjorde och, för beräkningen af löne-inkomsterne, uti sistnämnde Afdelnings r, 2 och 3 §§. följde Interims-staten, i förhållande till tjenstegraden, måtte tillerkännas rättigheten att, för nya eller förändrade tjenstebefattningar, bevilja lämpliga löne - B anco-UIskottets Memorial N.o 88. 7 förmoner, allenast beloppet af Bankens nuvarande Aflönings-stat icke öfverskrides.
Silfversparre, deruti lian, som i öfrigt väckts enahanda motion med den, hvilken i Lag-Cörtiitéons forberörde förslag innefattas, rörande H irads-Rätternas permanenta sessioner, Lagmans Ratternas indragning, antagande af endast en Under-Domstol i Städerna och Kol-Ratternas fördelning samt utflyttning i Landsorterna, tillika anmärkt att Summa Apellabilis ej bör högt uppsättas, och att, till vinnande af ord» ning i Lagskipningen och enkelhet i Rättegångs sättet, ej mindre Collegiernas och Executiva magtens Domsrätt, än äfven nu varande mängd af Extra Domstolar och Rätter borde försvinna, äfvensom en enklare sammansättning af administrationens delar, genom det de högre embetsVerken i Staten, så militaire som Civile och Ecelesiastique blefve i hvarje provins etablerade på samma ställe, med ägande af enahanda område för deras territorial befattningar ansetts nödigt; 2:0 1448 Den 2§ Juni» ro af Vice Talmantien Hyckert,' innehållande samma förslag i afseende å förändring af Horn-, stolarna, sorn förrberördt är, men hvaruti tillika fråga väckes om Collegiernas indragning och sådana måls förvisande till Rikets Domstolar, hvilka såsom ämnen af egenteiigen Juridisk art nu tillhöra nämnde Collegier, att pröfva och afdöma; 3:0 af Riksdags-Fullmägtigen Anders Petter Pehrsson från Östergöthland-, som endast yrkar Lag-* rnans-Ratternas indragning,såsom en under-Domstol, genom hvars tillvarelse ett längre uppehåll för Rättsökande uppstår till erhållande af slut i Civila tvister; 4:0 och j;a af Riksdags-Fullmägtiga Eric. Johausson. från Medelpad och Anders Ani dersson Aberg från Vesterbotten, hvilka anse, att för deras hemorter någon förändring uti nuvarande
NORDISKA MUSEETS LOTTERI lott 10 NORDISKA MUSEETS LOTTERI landsorten NORDISKA MUSEETS LOTTERI och NORDISKA MUSEETS LOTTERI Fredsgatan däraf å for klena personer hålles Öppet äfven vintertiden. 8^011) (f. d. Sopbiasyster). 10,000, 5,000, 1,000, i Sofia Larsson, Jönköping. " Ö F t m i x t u p " OR LANDSORTSBOR uträttas mot skä- ligt arvode kommissioner och ombesörjes inackorderingar i Stockholm af fru E. Norden, Vestm annagatan 18, 1 tr. (599) Nyttigt o. oumbärligt i hvarje hem Största urval af Tyger till promenaddräkter. Lokalen öppen kl. 10 f. m. — 4 e. m. OBS.! Bestämda priser. Profver portofritt utställning och försäljning af dekorationsväxter f o r boningsrum fortgår ännu en k o r t tid i n:r 9 Biblioteksgatan. F F INTECKNINGSBOLAGET. Damkläde Kapptyger och] YLLE OCH SIDEN. Crepe Anglais Armyre, mycket eletill sorgkosty" gant, 2 kr. Långrandiga mer från 1:75 till 3:95 Tyger från 2: - till 9 kr. XITMjLRTCMZSJSN vid Stockholmsutställningen 1897 erhöll F. Paulis Elekta Eau de Cologne för dess oöfverträffadt friska och fina vällukt. (S. T. Idun Stockholm, Fredagen den 20 februari 1891. N:r 8 (166) Prenumerationspris pr år: I d u n m e d Modetidning och kolorerade planscher k r. 8: — I d u n m. pl. (midt för Kungsträdgården.) P r e n u m e r. HELLBERG. Träffas å b y r å n k l. Lösnummerpris: 15 öre. Allm. Telef. (vid kompletteringar). Qem&lt;iHilt » Baktr.-Akiieb.
lämpligen kunna på sekreteraren eller någon annan styrelsens tjensteman öfverflyltas, och att, för det sällsyntare fall, alt åtal för någon förseelse eller underlåtenhet, som på styrelsen ankommer att låta beifra, ifrågakomma, saken kunde till allmän åklagares handläggning öfverlemnas, ansett den lön, som hittills varit å riks-staten för Kommers-koll egii Advokatfiskal anslagen, äfvensom lönen för den till hans biträde anställde kanslist, kunna indragas, emot det att å manufaktur-diskontens stat uppföras löner för en ombudsman och en honom biträdande kanslist med 1000 ildr för den förre och 600 Rdr för den sednare. För att bespara Kongl. Majit pröfningen af de ej sällan förekommande obetydliga frågor om vedergällande med smärre belopp af extra tjenstebiträde!!, som understundom af långvarigare sjukdomsförfall eller andra anledningar påkallas, liar jag, liksom för bergs-stvrelsen är föreslaget och vid flera andra embetsverk förut eger rum, ansett en mindre summa böra för styrelsen till dylika ändamål vara att tillgå emot behörig redovisning. Ofvan föreslagna stater för de två öfver-styrelser , hvartill Bergsoch Kommers-kollegierna ansetts lämpligen kunna ombildas , utvisa en minskning i personalen från 16 till 9 för det förra, och från 23 till 16 för det sednare embetsverket, eller inalles från 39 till 25; och då vid nu gällande stater tillökningen å lönspanmålens pris utöfver slatspriset, enligt 1841 års riksdagsbeslut, jemväl tages i beräkning, utvisa de föreslagne staterne en minskning i utgifterne å riks-staten, för Bergs-kollegium med 2,759 Rdr 32 sk., och för Kommers-kollegium med 210 Rdr 32 sk., eller tillsammans 2,970 Rdr 16 sk. b:ko, oberäknadt den besparing, som kan uppkomma genom försvinnandet af den år 1841 å indragnings-stat uppförda ytterligare förhöjning i spanmålsvärdet för de embetsoch tjenstemän, som före det årets statsregleBil. N.-o 3 till Kongl.
Hvarje fullmakt, som utfärdas, innehåller försäkran om turoch befordringsrätt, äfvensom om åtnjutande af de förmoner, som åtfölja tjensten. Men dessa löften äro rent af ett narrspel, då med korta mellantider, genom nya organisationer, turoch befordringsrätt blifver ett tomt ord, och de förmoner, som åtfölja tjensten, betagas dem, som med ett penndrag derifrån skiljas. Det är visserligen sannt, att desse senare få behålla lönen, men enär Bankens tjenstemän, olika alla andra verks, hafva sina inkomster, dels i tjenstgöringspenningar, dels i andra extra inkomster, så försvinner vid en sådan händelse en stor del af den aflöning, som ingått i beräkningen i deras hushållning. Jag anhåller att ingen må föreställa sig, att jag genom mitt yttrande skulle vilja ställa tjenstemännens rätt framför de reformer af Bankoverket, som kunna anses nödiga; min mening är blott, att den, som oskyldigt kommer att lida, måtte få skälig ersättning. Nu är frågan, hvad är skälig ersättning? Då R. St:r fastställde män, såsom behöflig för deras bergning, så ingick uti beräkningen alla kända extra inkomster, och då BankoUtskit erkänner, att behofvet af nuv:de aflöning qvarstår med »oförminskad kraft», så tror jag mig kunna, utan att anses öfverdrifven, begära att den tillfälliga förhöjningen må ingå såsom den skäliga ersättningen, enär, oaktadt denna ersättning, förlusten för dem, som blefve offer för en reorganisation, upginge i de flesta fall till 30 å 40 prorat af de inkomster, han under tjenstetiden åtnjutit.
Dimensionen af deras tjocklek bestämmes efter fjerdedelen af deras totalomfång midtpå, så att t. ex. en sparre, som på två motsatta sidor innehåller 10 tums tjocklek och på de öfriga endast 6 tums, kommer att vid tullklareringen behandlas lika med en, hvars alla fyra sidor tvärtöfvcr innehålla hvardera 8 tum. Stäfver, Laggoch Botten-: af till och med 34 verktums längd å de förra och 22 verktums längd å de senare: 2 af ek 120 stycken — 3 24 — af bok, furu eller gran 120 stycken — l öfver 34 till och med 42 verktums längd å de förra och 27 verktums längd å de senare: 3 16 — af ek 120 stycken 8 32 — af bok, furu eller gran 120 stycken — 1 6 derutöfver: 10 af ek 120 stycken — 24 . 5 af bok, furu eller gran Ved • 120 stycken — 12 — 7 24 T Cll . Famnen beräknas till 4 alnars längd, 3 alnars höjd och 6 qvarters bredd. — 30 — Årträd eller ämnen till åror 1 par — 4 — Alla andra varor, än de i denna Tariff upptagne, äro vid utförsel tullfria. Expeditions-Vtskollets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o i 36. 355 IIS. Tariff för Ii.redit-wpplaget och Tran s i !o - et /// i flen. Minimi-qvantiQvantitet för Transitotet för Kreditupplaget. Transito-afgiftens beräkning. afgift Bauko 1500 skålp. Avis 1 skålp. It: (lr sk. r. i i 200 lisp. Aska, pott-: raffinerad och calcinerad 1 lisp. 8 10 skepp:d Bly, oarbetadt 1 skepp:d — 20 150 kannor Bränvin: Cacao 1 skålp. ■ 2 1000 skålp. Caffe 1 skålp. n 400 skålp. Canel och Cassia Lignea 1 skålp. 3 1000 skålp.
Desi höga afsigter mätte kunna befrämjas och winnås, och derigenom en billig jämnlikhet emellan dem, hwilka skyldigheten äligger, befordras, de med skäl öfVerklagade olägenheter förekvmmaS, samt pä de ställen, der oöfwerwinnerliga hinder icke finnas, tilfälle öpnaS för en ny Näxisigsgren bade til astman och enstilld loflig winning, 1222 U'i sadan-, ändamål har Hemliga Ulstottet trott jig kunna til Kongl. Maj:: i underdånighet hemställa, örn icke Kongl. Mr.tt i Nader skulle läckas inhämta Riksens Ständers underdäniga utlåtande om en sadan re^leriiiA as Salpeter-tillverkningen och den stolmghet, som i denna del widhaslar alla Hemman i Riket: i.'o At del blefvc anftdt för.en hwarje helt Hemman åliggande och derifrån oMjaktig utstyio, at hwarje är til Kongl. Mastl och Kronan anskaffa och le,verera et halst lispund Salpetter as förs,varlig godhet, eino! det at Kongl. Mai:t och Kronan asstode ifrån
Artikeln 1. 1 §• ' a) I hvarje härad skall bildas en Härads-nämnd. b) Vilja flere härader inom samma Domsaga sig förena om en gemensam Härads-nämnd vare de dertill berättigade. 2 §■ a) Härads-nämnd beslår af delegerad från hvarje socken inom häradet, utsedde i den ordning och på det sätt, som här nedan stadgas. b) I Härads-nämnd är hvarje Socken-nämnds ordförande sjelfskrifven ledamot. c) Skulle någon Socken-nämnds ordförande vara förhindrad, denna sin befattning fullgöra, så välja ledarnöterne af Socken-nämnd inom sig tjenlig person, att i Härads-nämnd inträda. 30 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottels Betänkande, M 110. d) Församling med 2,000 innevånare och deröfver eger härförutan ibland sockens röstberättigade ledamöter och med den för sockenstämma stadgade rösträtt, inom sig utse en representant, att i Härads-nämnden inträda. e) Härförutan äro sjelfskrifne ledamöter i Härads-nämnd häradshöfding, kronofogde och häradsskrifvare, men de ega ingen rösträtt i och för sina embeten. 3 §• Ledamotskap i Härads-nämnd varar ett år. Samma ledamöter kunna ännu längre denna befattning bestrida, och så länge, som de inom Socken-nämnderne fortfara att vara ordförande och ledamöter eller genom förtroende eljest till ledamöter i Härads-nämnd ånyo inväljas. 4 $• a) Härads-nämnd sammanträder till ordinarie sammankomst en gång hvarje år vid midsommartiden; första gången efter denna författnings utfärdande på kallelse af häradshöfdingen, men sedermera och för alltid på kallelse af ordförande. Sammanträdet skall hållas i häradets tingshus, eller om pågående ting så förhindrar, i annan deromkring belägen tjenlig lokal. b) Härförutan sammanträder Härads-nämnd på vederbörlig kallelse af ordföranden. l:o då Konungens Befallningshafvande fordrar Härads-nämnds hörande i någon speciel fråga; 2:o när en eller llere Socken-nämnder äska Härads-nämndens sammanträde och dertill uppgifvit för ordförande nöjaktiga skäl; 3:o
Se här några ytterligare prof på den Ringska rimnöden! » Fantasiens stackars ljusa Ej till lifvets prosa skurna Barn » — etc. Skurna? Det behöfdes ett rim på » burna ». Och så fick sångmön underkasta sig instrumentalbehandling — det kunde inte hjelpas! En aning som » vankar » — » gyllene smyckens skara » — » oro slem » — äro allt exempel på rimmets makt öfver tanken. Ofta kommer nödrimmet så platt framklossande, att man blir helt vemodig till sinnes: Hör bara i stycket Natt: » Så kom till mig du aning Från andra verldare riken Och sjung för mig din visa, Att höra den är jag fiken. » Ur Dagens Krönika. 14Eller i Barnhusbarnets sång i fängelset: » Om vi skulle söka ett litet tag Att sätta oss in i, hvad en sädan stackare — Eller om du så vill en sådan der rackare — tänker », etc. Ordet » rackare » låter sig visserligen af meningen forsvaras, men borde ändå icke ha användts, derföre att icke ens misstanke får förefinnas att rimmet varit bestämmande för meningen — något som alla skickligare versskrifvare väl veta och hvarföre de omsorgsfullt bortfila alla spår efter rimningens ansträngningar. Det redan anförda torde kunna anses tillräckligt motivera det påståendet, att herr Ring ej ens tillfredsställer ens de måttligaste fordringar på en inför allmänheten framträdande » diktare ». Han saknar natursinne, saknar öra för rytmisk skönhet, saknar öfver hufvud taget sinne för vacker form, lider af fantasibrist och eger ej ens förmågan att gifva ett klart och begripligt uttryck åt hvad han vill hafva sagdt. Poetisk uppfattning ha vi icke ifrågasatt att finna i en » diktsamling », der prosan slår emot oss som en unken källarluft från snart sagdt hvart enda blad vi vända om. I poetisk uppfattning ingår icke allenast ett friskt skönhetssinne utan äfven och kanske främst af allt en varm och sann känsla: af bägge delarne finnes allt för litet på de 300 sidor, som omslutas af clotbandet med herr Rings namn i guld.
Bäst hade jag visserligen ansett vara, om denna beskattning helt och hållet borttagits; men då Rikets sednast församlade Ständer afslagit yrkanden i enahanda syftning, får jag vördsamt anhålla, det R. o. Ad. ville, med afslag fi Utsk:ts i denna punkt gjorda hemställan, bifalla Hr Carlesons i dennes reservation gjorda anhållan, att ifrågavide afgifter måtte blitiva bestämda till hvad de f. närv:de äro, och att 1 6:de §:n i förslaget till nya Bevilln:s-stadgan sålunda måtte få denna lydelse: »Utlänning, som reser omkring i riket och för egen eller, såsom utskickad, för annans räkning bjuder ut eller slutar handel om utländska varor, skall vid ankomsten till riket erlägga 50 rdr, samt dessutom 20 rdr för hvarje månad, som han utöfver en tid af 3 månader i riket qvardröjer; börande etc. etc. .» Hr Stuart, Carl Gustaf: Hos Bevilln.komitén gjorde sig en allmän önskan gällande, att den särskilda bevillning af utländningen, hvilken så ofta visat sig medföra trakasserier och obehag, måtte helt och hållet uphöra; men, efter tagen kännedom om förhandlingarne rör:de detta ämne vid föreg:de riksdag, ansåg sig komitén icke med förhoppning om framgång kunna väcka fråga om denna afgifts afskaffande. Komitén ansåg derföre att densamma borde bibehållas till samma belopp, som vid sednaste riksdag blifvit fastställdt, och komitén trodde icke att afgiften under dessa tidsomständigheter skulle fördubblas. Det förslag i detta afs:de, som Utsk:t afgaf, väckte, då Betänkrt förra gången afhandlades, så allmänt ogillande, att §:n biet'till Utsk:t återremitterad. Jag skulle således, då icke något skäl till denna fördubbling i afgiften löre - 234 Den 25 Augusti f. m. finnes, med den siste värde talaren vilja yrka, att afgiften måtte bibehållas vid dess förra belopp, utgörande 5 0 rdr för de tre för* sta månaderne och 20 rdr sedermera för hvarje öfverskjutande månad.
Silfvermyntet, det gamla, angående kungörelse om gångbarheten af. XVII. B. 5i 1. XVIII. A. 4. XX. IJ. 95, i5g, A. 217. Silfverskjöld, Friherre Carl, yttranden. Silfverstolpes, Enkefru Ulrika, ansökning om fortfarande understöd till hennes sons uppfostran, angående. XI. B. 397. XII. Å. 170. XVII. Silfverstråhle, Gustaf, yttranden. I. 23g. XVIII. 3i5. Silfvcrulvexling, angående Bankens öppnande för. Se Banken. ( >82 ) Sillen, Georg Axel af, yttranden. II. 190. Sillen, Lars Gabriel af, yttranden. Sillen, Wilhelm Gideon af, yttrande. VI. 4^4- Sjöbohm och Tilosius, Capitainer, om löne-ersättning för. III. 170. IV. R. 34. VI. B. 91. Å. 372. VIII. Sjöfart inrikes orter emellan, om ändring i Kongl. Stadgan angående. VIII. B. 223. A. 264. IX. U. 206. A. 356. Sjölagen, om ändring i 3 Cap. SjöskadeBalken. V. B. 125. A. i83. VI. E. 24. Sjömanshusen, om ändring i Kongl. Kungörelsen angående afgift till. VIII. B. 224. A. 264. Skara stads räkenskaper, om afskrifning i, af deri balancerade båtsmansvacance-medel. V. B. 3g. A. 164. Skatte-frälsehemmans ägares rätt att lösa frälseräntan, m. m. angående. Se Lösen. Skellefteå, angående uppförande af curhusoch lazarettsbyggnad i. V. B. 186. A. 299. Skeppstnatning, om förändring i Förordningen angående. Se Fartyg. Skeppsägares skyldighet att förse sig med helfrihetsbref och Turkiska pass, om förändrade stadganden angående. Å. 22i. XIII.
(BERTHA öppnar ljuspaketen vid bordet; WILLMER står bredvid och tar buteljerna ur deras papper). ABEL. allt ha blifvit en bra liten man du Gaga. Det der ser rigtigt familjelikt ut. Du skulle WILLMER (lägger sin hand om Berthas hals och kysser henne i nacken). BERTHA (vänder sig om och slår honom en örfil). till för slag? Skäms du inte pojkvas! Hvad tar han sig ABEL. Tål du det Gaga, så tål du knifven. WILLMER (ursinnig). inte att jag är en författare af rang! BERTHA. Pojkvas? Vet du inte hvem jag är! Vet du Du; som skrifver sån der smörja! WILLMER. Det var inte smörja när jag skref för er. ANDRA AKTEN BERTHA. Du skref upp det vi pratade, det var alltsammans! WILLMER. Akta dig Bertha; du vet att jag kan störta dig. BERTHA. och basa opp gossen, Abel! Jaså du hotar, din lilla racka. Ska vi ta ABEL. Bertha, tänk på hvad du säger! WILLMER. släp; men jag kan bitas också! Jaså, jag har varit er racka och legat på ert BERTHA. Får jag se på dina tänder! WILLMER. Nej, du ska få känna på dem! BERTHA. Jaså! Kom då! Kom! ABEL. Se så, lugnen er nu, innan ni ångrar er! WILLMER (till Bertha). fruntimmer, som mottager presenter af en ungherre. BERTHA. Vet du hvad man har rätt att säga om ett gift Presenter! Kamraterna. KAMRATERNA WILLMER. I två år har du mottagit mina presenter. BERTHA. kryp, som har gått och hängt i kjolarna. Tror du inte att jag kan rå på dig! Presenter! Du skulle ha stryk ditt falska WILLMER (med en axelryckning). Jo, det är möjligt. BERTHA. Du vågar kasta skugga på en qyinnas heder. WILLMER. köpa en del hushållssaker som du skrifvit upp på din man.
Hem mans-innehafvaren ej åtnöjer sig att till stat-torpare antaga endast sådane, som redan vistas inom församlingen och således, i händelse af behof, redan äro till understöd af församlingens fattigvård berättigade, utan vill ifrån främmande socknar intaga dylika hushåll, hvilka efter all sannolikhet skola öka församlingens fattigpersonal, då uppkommer för församlingen en rättsgrund, att förbjuda en sådan afhandling eller åtminstone att dervid föreskrifva sådana vilkor, att dessa hushåll ej lomme att belasta församlingens fattigvård. — En sådan Författning, som den här föreslagna, vore den enda inskränkning i stattorpare-systemet, som genom Sambälls-magtens åtgärd kan tillvägabringas, men den skulle, enligt hvad Motionairen söker utveckla, i betydlig nion dertill bidraga. Med stat-torpare-systemet stöde, den i senai’e tider tilltagande mängden af obetänksamma giftermål emellan personer af den arbetande classen i det närmaste sammanhang. Dessa giftermål skola föranledas till en stor del af lättheten att erhålla en stat-tjénst. Inskränktes antalet af stat-tjensterne, så skulle äfven antalet af dylika giflexmiål minskas; och den af Motionairen föreslagna Författningen skulle således, enligt hans förmenande, verka äfven till detta goda ändamål. Under den discussion, som hos Högvörd. Preste-Ståndet föregått remissen af ofvanstående motion, hafva åtskillige Ledamöter förmält sig hufvudsakligen deri instämma, hvarjemte är vordet föreslaget: afl Herr Doctor Elfström: att uti Kongl. Kungörelsen den 5 Dec. ij88 tillädes det stadgande, att jord-egare, som vill från annan socken emottaga stat-torpare eller utfattige inhyseseller backstugu-hjon, som hafva hustru och barn eller ock ogifte, men mindre arbetsföre tjenstehjon, skall vara pligtig att i tid hos Pastor begära Sockne-stämma till inhemtande af församlingens bifall eller af slag i frågan, och att, om sådan anmälan ej göres Lagsamt Allm.
Att upphandlingarne ske å mindre partier, på det ett större antal concurrenter kunde bereda lindring i priset; hvilken erinran Utskottet ansett ej böra leda till några bestämda föreskrifter i denna del, då detta helt och hållet beror af särskilta omständigheter , som ej förut kunna med säkerhet beräknas. Hvilket dock till Riksens Höglofl. Ständers egen pröfning öfverlemnas. Stockholm den 4 Juli 1815. Rå Höglofl. Riddersk. $ch Ad. Uedamöters vägnar A• Lantingshausen. På Vällofl. BorgareStåndets Uedamöters vägnar And, Fredin« På Högv. Prest-Ståndets Uedamöters vägnar Lryn. Hesselgren. På Hederv. BondeStåndets Uedamöters Vägnar Nils Mänsson• M. M. Rosbeck» .V ördU Deri 7 Juli. Uppläst hos Höglofl. Ridd. oeh Ad. den 7 Juli. Högvörd. Prest Ståndet den 7 Vällofl. Borgare.Ständet den 10 Kederv. Bonde Ståndet den 7 , Vördsamt Memorial! Fran samteliga Respectiva Riks-Stånden har till Lag-Utskottet blifvit öfverlemnad Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Högloft. Stander af dea 31 nasti. Maj, hvaruti Kongl. Majit i Nåder tillkännagifver, att sedan innevånarne i Malmöhus Län , genom en den 22 October 1811 träffad och af Kongl. Majit i Nåder fastställd öfverenskommelse förbundet sig, att till Skogsplantering använda livart femtionde Tunneland af deras Jordägor, och att dessutom besörja plantering vid de allmänna vägarna, så har Landshöfdingen i berörde