Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
'Utom de flera medel och utvägar till att vidmaglhålla inrättningen af soldat-barnhus, hvarom Wi utfärdat Wår Nådiga Befallning under den 10 Januari för lid ne år, håfve YVi jemväl varit betänkte deruppå, huru förenämnda inrättning ulan någon känning för Oss och Kronan måtte kunna vidare understödjas och befrämjas. I sådant afseende bafve Wi Oss påmint, att i and ra länder brukligt är, det de, sorn vilja sent passera ut eller in i släderne, erlägga derföre någon afgift, som en sådan beqvämlighet synes kunna tåla, och pröfve, i anledning deraf, för godt att förordna, det stadsportarne uti de befästade städer i Riket, i det ställe de nu merendels igenstängas en timma efter solens nedgång, måga vid samma lid om qväilarne, när portklockan lyktat ringa, allenast igenlåtas, men icke låsas förr än klockan Nio, från Augusti månads sini till April månads början, och klockan Ellofva om aftonen, ifrån April månads början till Augusti månads slut, och, under denna tid, alla personer, vare sig gående, ridande eller åkande, släppas ut och in, emot ett öre Silfvermynts erläggande i portpenningar för hvarje person, ett öre samma mynt för hvarje häst och lika mycket för hvart hjul. dock må ej någon fästningsport stå öppen öfver kloc kan Ellofva om natten.”
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. vidblefve sitt i ämnet redair fattade beslut, och således ansåge sig icke kunna antaga PresteSt-.s inbjudning, anmälde sig och yttrade Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag anhåller, att proposm måtte blifva så, att som 3 Stånd bifallit betänk, och detta således är ett R. St:s beslut, så anser R. o. Ad. sig icke kunna antaga inbjudningen. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge sig icke kunna antaga ifrågavar. inbjudning, på den grund, att Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms betänk. N:o 32 redan blifvit af 3:ne Stånd bifallet och således derom ett R. St:s beslut vore fattadt. Ropades ja. Sedan R. o. Ad. under d. 23 sisth Jan. tills vidare uppskjutit pröfningen af StatsUtsk:s d. 4 och 22 i samma månad pä bordet lagda utlåt. N:o 116, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse till R. St., ang:de afskaffande af slafveriet på S:t Barthelemy, blef nu, jemlikt R. o. Ad. i sista plenum fattade beslut, detta utlåt, ånyo föredraget. Frih. Den 22 April. 057 Frih. Palmstjerna, Garl Otto: Då Handelsoch Sjö fartsfonden egentligen är ämnad lill andra föremål än-slafvars friköpande, nemi. lill befrämjande af handeln och lättande af sjöfarten, så anser jag för min del, att denna fond icke hör användas på sätt Disk. föreslagit. När Konungen disponerar något af Handelsoch Sjöfartsfonden, sä höras deröfver handelssocieteterna i de större städerna. Ständerna hafva icke inhemtat någon af de elfva handelssocieleternas yttrande i denna fråga, utan StatsUtsk. har på eget bevåg föreslagit, alt fonden skulle disponeras lill detta ändamål. Jag anser sådant vara oriktigt och tror, alt R.
Frun och doktorn skulle sedan äta kvällsmat hos dem. » Kunde ej konsulinnan följa med? » Skolsalen var till trängsel fylld af medelålders män och kvinnor, nästan uteslutande allmoge, som med spänd uppmärksamhet afhörde ett föredrag om Geijers betydelse för svenska folket! Sedan det var slut, kommo gamla elever fram och tackade. En och annan gammal man gaf doktorn ett kraftfullt handslag, men de flesta nöjde sig med att hviska till hvarandra: » Den mannen förstå vi, ty han menar, hvad han säger. » Den gamla bondgården låg en half mil från skolhuset, undanskymd af ladugård och uthus. Nämdemannen, som satt sig upp på doktorns trilla, körde in genom den öfverbyggda porten. Strax förut hade äldste sonen med mor och Augusta stannat vid trappan. Där mottogo de nu sina gä- ster. Under tiden kom den ena flocken in på gården efter den andra. Man ur huse hade varit på föredraget, och hela släkten skulle nu upp och helsa på herrskapet. I stora salen satt doktorn i gungstolen och talade med nämdemannen. Sonen bjöd omkring cigarrer. Nämdemannen tog fram sin pipa, och snart voro alla männen i lifligt samtal. Kvinnorna sutto rundt väggarne och hörde på, endast fru Vide och nämdemansmor hade ett ord med i laget. Man sprakade om hvarjehanda. Religiösa och politiska frågor kommo fram vid sidan af landtbruk och upplysning, och emellanåt framlockade ett skämt eller en träffande anmärkning ett hjärtligt skratt. Märta gjorde en tyst jämförelse mellan de vanliga sällskapen vid toddyglasen i hennes hem och dessa friska, kraftfulla odalmän, som hemma, i litet af hvarje, utan sprit voro så spirituella. Nu kom Augusta med kvällsmaten, smör, bröd, kallskuret och en äggkaka. Inga öleller brännvinsbuteljer syntes till, endast en stor mugg mjölk. Hon var en kraftfullt byggd kvinna med ljust hår, frisk hy och blå ögon. Hvilken präktig hnsmor skulle hon ej bli, när den rätte kom, men h a n måste skynda sig, ty Augusta blef snart trettio år. Märta följde hennes rörelser, medan hon bredde ut den välmanglade duken med det prydligt broderade namnet och satte fram glas och tallrikar.
— Lotsoch Båkafgifterna åro en pålaga å sjöfarande, att förlikna vid vägpenningar man betalar för att å vissa ställen på kusterna få råt; telser för sin segling, antingen genom mårken om dagen synliga, eller fyrar om nätterna, och dy - Den 5 Martii, 36g dymedelst med trygghet fortsåtta sin våg för att i hamnar lia ringar att förtöja vid för att få goda Chartor til! köps och för att erhålla Lots når man så åskar; lika så betalas vågpenningar för att åka på god väg, att genom vågvisare och milpålar få anvisning för resans fortskyndande. Dessa till ett visst ändamål utgående afgifter, kan jag ej linna, kunna disponeras till annat ån hvartill de åro gifna, och ej sorn nu upptagas såsom en Statsinkomst. Då dessa afgifter hafva uppgått till 60 å 70,000 R:dr B:co de sednaste åren, utom de 35oo R:dr Hamburger Banco som Danmark inbetalar i och för underhållandet af de i Cattegatt och på Norrska kusten varande fyrar, men hvarföre de i utbyte också taga tull af våra Handelsfartyg; och aflöningen å Lofsstaten eller personalen vid Lotsverket uppgår till något öfver 21,000 samt FyringsStaten eller underhållandet af fyrar, håkar och mårken m. m. uppgår till nara 18,000 R:dr eller tillsammans nära 4o,ooo Rldr, har en ren behållning af 20 å 3o,ooo R;dr å dessa afgifter till Kronans andra utgifter blifvit begagnade. Då till seglations fullkomliga trygghet långs Svenska kusterna å följande ställen ytterligare fordras nya Fyrbåkars anläggande, nemligen på Ölands Norra udde, på utklippan utanför Biekinge-vallen, på Våderöarne i Bohuslånsskåren; då Korsö och Landsorts fyrbåkars inköp från privat man till Kronans ägo är nödvändigt; _ Bil. till Ridd, 0. Ad. Pr. 2 Band. si.
Utskottet har tagit motionärens berörda framställning i öfvervägande; men då Utskoltel icke anser lämpligt, att Rikets Ständer, under det frågan om en allmän lönereglering för landtstateji ännu är på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning beroende, vidtaga någon partiel åtgärd till förbättring i landtstats-tjenstemännens aflöningsvilkor, och härtill kommer, att Rikets Ständers beslut, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition samt de inom Riksstånden väckte motioner, angående beskattningsväsendets samt uppbördsoch redogörelseverkets förenkling, måhända jemväl torde komma att föranleda icke oväsendtlig förändring i de Häradsskrifvarne nu åliggande göromål, får Utskottet hemställa, att något afseende icke må fästas å det i omförmälda hänseende nu framställda förslag. Stockholm den 24 Mars 1851. Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Mars -1851, kl. 5 e. m.
I stallet får man se hr L. försöka sig som flyktig kurtisör — och det kan ju ock vara pengar värdt. 1 de seriöst erotiska scenerna med Zephyrine misslyckas hr L. i alla fall långt lindrigare än man kunnat våga hoppas och i vokalt hänseende kunde kompositören ej önska sig en mer parerande stämma. Serenader äro väl icke hr L: s sak i allmänhet, men denna här förekommande — bakom scenen, dess bättre! — sjunger hr L. med det bästa resultat. Fröken Karlsohn kan väl antagligen ej göra mer än hon gör af Thérèses biparti och man kan ju säga, att i danssceneu sekunderar hon i alla hänseenden ganska bra. Den klara rösten och den rena sången skulle vinna om litet mer känsla och uttryck kunde läggas deri. Angående hr Lundmark som Wilhelm har en ärad samtida inskränkt sig att yttra, det hr L. är » så söt ». Föröfrigt har hr L. mycket litet att beställa för egen del i denna opera, der han hjelper till med diverse duetter, qvartetter, sextetter, oftast med syster Thérèses ord i sin mun — och i sista akten har han att förargas öfver hr Lundqvists kurtis med fröken Karlsohn, en scen der alla de tre agerande berömligt hålla sig för skratt I grefvens rol borde hr Strömberg — såsom mer förfaren på det dramatiska området — rvcka in och hr S ' eller-grens stora stämma sparas för partier, der den bättre kan göra sig gällande. Fru Lund väcker i sin stora dans-scen beundran för sin skicklighet och löje genom det oväntade draget att hon emellanåt flyger primadonnan om halsen och kysser henne, konstsystrar som de begge föreställas vara i Gigotis trupp. Hr Sjöblom gå# icke så långt i vänlighet men väl i virtuositet, deri han icke öfverträffas af någon samtida danskonst-när, så vidt vi känna till. Hofkapellet spelar ouverturen och entre-akterna med sin vanliga öfverlägsenhet, men det ackompagnerar illa. Också der vill det vara öfverlägset — och det är just det som gör skadan så stor?
Förordningen den 26 Februarii 1817, angående Socknestämmor och Kyrko-Råd, föreslagit, att Rikets Ilöglollige Ständer ville till Kongl. Majit frambära underdånig anhållan om en ny redaction af högstberörde Nådiga Förordning, i hvilken redaction bestämdt uttrycktes: att inga beskattningar eller afgifter, af hvad nama de vara må , få på Socknestämmor beviljas i åtminstone annorlunda, än att de , som medgifvit utgiften , kunna till densammas erläggande anses förbundne; härifrån dock undantagne Församlingens enskilde oeconomiska mål, såsom Kyrkans , Prestgårds, Schölans , Fattigoch Socknestugas underhållande , med mera dylikt, hvarförutan Motionairen hemställt, att, i sammanhang med Zog-snmt Ailm. Pesv.o. Oec. Vist. Uti. K;a5j. 3 tlen sålunda föreslagna nya redactionen , det stadgande, som medgifver Kyrko-Rådet oinskränkt rätt att blanda sig i enskilde förhållanden , måtte ur meranämde Nådiga Förordning desto hellre varda uteslutet, sorn det husliga lifvets kretsar inom ett fritt samhälle böra Vara fredade för alla obehöriga controller» Till Hogvard. Presie-Ständet .• Af Herr Prosten Dedekind, som föreslagit : i:ö att , då ifrågavarande Kongl. Förordning tillåter Kyrko-Råd att till pröfning upptaga mål af criminal beskaffenhet, hvarvid det undantag likväl är gjordt, att Kyrko-Rådet ej må befatta sig med egentliga ^Lagbrott, eller sådane mål , som höra till verldsliga Domstolars befattning? men det, i Motionairens tanka, icke finnes någon förbrytelse , som kan komma under ett Kyrko-Råds pröfning, och icke tillika hör till den verdsliga Domstolens behandling, gransorne alltså måtte skarpt uppdragas emellan så kallade mål af criminel beskaffenhet och sådane brottmål, der Domaren anlitas bör , på det Kyrko-Rådet, vid tillämpningen af obestämda föreskrifter på speciela fall, icke 4 Lagsamt Allm. Besv. o. Otc. Ut sk. Uti. N.O
Redan länge hafva varit insedda de brister, som vidhäfta Svenska General-Staben, likasom ock erkänd nödvändigheten att åstadkomma en efter tjenstens fordringar bättre lämpad organisation af denna vigtiga del af Wår Krigsmakt. Förslag till General-Stabens förändrade organisation har sålunda blifvit utarbetadt och af Kongl. Majit gilladt, sådant det uti ofta åberopade Stats-Råds-protokoll öfver Landtförsvars-Arenden finnes i sin helhet framlagdt. Med hänvisande dertill äskar Kongl. Majit nu endast att, i öfverensstämmelse dermed, nödiga medel till organisationens genomförande må af Rikets Ständer beviljas samt att, under ofvanstående Titel, ett särskildt anslag härtill må i Riks-Staten utföras. Enligt den beslutade organisationen kommer kostnaden att uppgå till 84,350 Ridr Riksmynt. Men som deruti ingå Landtförsvars-Departementets Kommando-Expedition, Topografiska Korpsen samt de å Generalitets-staten nu uppförde Adjutanter, hvaraf de begge förstnämnde staterna böra ur Riks-staten försvinna och sistbemälde Adjutanter från Generalitets-staten uteslutas, så kommer i första rummet att till betäckande af kostnaden användas anslagen för dessa stater eller pensioner, utgörande för Kommando-Expeditionen 13,540: » Topografiska Korpsen 33,700: » Adjutanterne å Generalitetets stater 12,150: eller tillhopa Riksmynt R:dr 59,390: så att endast skillnaden häremellan och de beräknade 84,350 R:dr, eller behöfver särskildt anvisas. 190,057: 75. 24,960: — Transport 215,017: 75, Bih. till Jl. St. Vrop. A: o 4, om Stal sverket /lSi>S. Transport
— Nio 68. angående förlängd tid för måls fullföljd från underrätt i Slota Kopparbergs län. VI. 194. — Nio 69. angående särskilda föreskrifter för behandlingen af besvärsmål, som frän Gottland fullföljas i HofRätt. VI. 194. — Nio 70. angående verkställighet af Konungens Befallningshafvandes utslag i skuldfordringsmål. VI. 194. —- Nio 71. angående tillägg uti Kongl. Stadgan om Jagt och djurfång den 13 April 1808. VI. 411. — Nio 72. angående Slats-anslag för beredande af tillfälle för ett antal induslri-idkare och arbetare alt besöka industri-expositionen i London. VI. 411. —- N:o 73. angående upplåtelse af Kronan tillhörig jord till hamnanläggning vid Wadstena Slott i Östergöthlands län. VII. 77. — Nio 74. angående dispositionen af 1848 års krigsrustningsfond tillhörande persedlar, som blifvit i Stockholms utredningsförråd inlemnade. VII. 168. — Nio 75. angående åtskilliga för det nybildade Artilleri-batteriet i Norrland ifrågakomna ökade utgifter. VII. 168. — Nio 76. angående ersättning till Major G. Bennich för innehafda Ilästhemmans-räntor vid f. d. Weslgölha Kavalleri-regemente. VII. 168. — N;o 77. i fråga om grunderna för Städernas beskattning. VII. 168. — Nio 78. angående låns beviljande för den nya reglering af tomterna i Staden Christianstad. VIII. 77. — Nio 79. angående befrielse från en Presidenten J. P. af Billbergh i lifstiden ådömd ersättningsskyldighet.
Pahl, de tillträdt deras innehafvande tjenster med kännedom af de dermed åtföljande och allt sedan år 1719 oförändrade indeldla Lönebelopp, samt dessa jemte öfrige Häradsskrifvarne i Vesterås j33a Stats-Utskottets Betäiikanden, Län åtnjuta både Lön och Rese-penningar indeldt, samt dessutom innehafva Boställen, hvilket, jemte de dem i senare tider tillagde Provisioner och Procenter, bör anses tillräckligt för en skälig utkomst och jemnväl sätter dem i fördelaktigare ställning än deras vederlikar i andra orter, 23:o Sluteligen får ock Stats-Utskottet, i sammanhang med regleringen af anslagen under denna Hufvud-Titul, sig utlåta i anledning af Herr Prosten Fors sander Sj från Högvördiga Preste-Ståndet remitterade, Memorial, hvaruti, jemte anförande, huruledes de vid Länsfängelserne tjenstgörande Fångpredikanterne i allmänhet äro så otillräckligt Lönade, att ändamålet med desse Lärare föga kan uppfyllas, Herr Prosten, med framställning tillika om angelägenheten deraf, föreslagit, att, mot deras mödosamma och svåra befattningar svarande Löner mätte af Statens tillgångar varda anslagne, eller ock Bataillons-Predikants-Lönerne vid de Regemente!’, der de samma ännu kunna vara odisponerade, för omförmäldte behof anvisas ; uti hvilken Motion Herr Biskopen Doctor TVallenberg instämt, hvarjemte Herr Biskopen Doclor Almqvist likaledes föreslagit, att Loner för Fång-Predikanterne vid Yester-Norrlands Läns Fängelser, der de sakna ali aflöning, mätte varda bestådde ; äfvensom Herr Biskopen Doctor Faxe väckt fråga derom, att sedan den Kronotionde Spannmål af 36 Tunnor, hvilken varit ansia - Siats-Utskottets Betäukanden. 1333 gen Stads-Comministrarne i Malmö för FångPredikants - göromålen derstädes, blifvit för omkring ett år sedan till Kronan indragen, med förklarande, att ersättning framdeles skulle kunna väntas, någon motsvarande aflöning mätte, för Fång-Predikanterne vid nämnde Fästningsoch Läns-Fängelser varda bestämd.
Inlemnar någon Ständs-Ledamot et Memorial , bwarmed han will wända sig til de öfriga Ständen, tilkännagifwe han hos det Ständ, hwartil han hörer, denna sin afsigt, och äligge honom efter upläsandet deraf i Plenum, at sjelf draga försorg om communication med de andra Ständcn medelst aflemnande til hwartdcra af et Exemplar, hwarä Communications tilständ blifwit antecknadt. §- 5Z. Enär et ämne fluteligen skall afgöras, böra alla bertil hörande Handlingar upläsas, sä framt ej Ständet enhälligt sädant icke Dunbar. Ej mä något mäl til flutligt afgörande företagas förr än Landtmarskalk eller Taleman först inhämtat huruwida Ständet anser öfwerläggningen fulländad, hwarefter Propositionen, justerad, framställes. Beswaras Propositionen med Ja, mä wäl erinringar derwid i tjenliga ordalag göras, men ingen försöka at beslutet ge-. Dea 8 Augusti. genom ny öfwerläggning upriswa. Besivaras Propositivllen nied Ja blandadt med nägra Nej, eller twäetom, och de som öfwerröstade äro ej begära votering, läte de, om dem sä godt synes, sin särskilda mening i Protocollet antecknas, kunnandes sädant dem ej i nägot fall forwägras. Begäres af en eller flera votering, och han eller de ej wilja derifrän afstä, dä stall Voterings - Propositionen, jamte tydlig contraproposition, genast författas, justeras och anfläs, samt sträft derefter voteringen för sig gä; Och rnä Proposition ej göras, om det voteras flall, ej heller votering derom tillätas.
Lars Wenander från Götheborgs och Bohus län Johan Bergström från stora Kopparbergs län Anders Andersson från Wermlands län Olof Persson från Gefleborgs län Anders Persson från Örebro län Jöns Jönsson från Christianstads län Gustaf Bernhard Appelqvist från Blekinge och Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands län; Suppleanter. Herrman Obom från Norrbottens Län. Anders Gustafsson från Östergöthlands Län. Arvid Arvidsson från Elfborgs Län Jonas Ersson från Jemtlands Län Gustaf Johansson från Kronobergs och Gustaf Glad från Westerbottens Län. Den 31 Julii. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-utskottets den 25 och 26 dennes på bordet lagda memorial N:o 29, i anledning af återremiss från*- trenne Stånd å memorialet N:o 21, innehållande förslag till ändringar och tillägg i 56 och 81. §. §. regerings-formen m. m. biföll Ridderskapet och Adeln, hvad utskottet i afseende på de af Ridderskapet och Adeln framstälde anmärkningspunkter hemställt och yttrat, hvarjemte Ridderskapet och Adeln, som fann de endast till andra Riks-stånd af utskottet gjorde hemställanden, icke hos Ridderskapet och Adeln erfordra annan åtgärd än läggas till handlingarne, godkände Utskottets uti förevarande mamorial till samman jemkning af Riks Ståndens beslut framlagda grundlags förändrings-förslag att hvila lill grundlags enlig behandling vid nästa riksdag. S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-utskottets den 25 och 26 dennes på bordet lagde memorial N:o 30, med voterings-proposition, i anledning af ett Stånds vägran att förena sig med de öfrige stången om antagande af de förslag, Konstitution s-utskottet i memorialen N:ris 24, 25, och 26, framlagt, blefvo, de uti förevarande memorial föreslagne voterings propositioner af Ridderskapet och Adeln godkände.
Utskotten kroppås sig kafva liärigenow Zdagalazt, att den föreslagoe deposit-räkniogen, elruru provisorisk, likväl utgör en lrögst väsendtlig del af de åtgärder, som erfordras, att i sakernas närvarande skick bereda stadga i mintet, livilket är ock körblikver bukvudfrägan; I öfverensstämmelse med denna åsigt, uti kvilken Utskotten linna sig desto mer styrkte, som -rine Itiks8tänd redan gillat den ak Utskotten i denna punct fvreslagne proposition, kä Utskotten Iiärmedelst samma proposition ä n^o framställa. Oell klämta Utskotten ak de utaf öfrige RiksLtänden, ! afseende pä i3:de puneten fattade oell Dtskotten, genom k?rotocollslltdrag, meddelade beslut, visskret derom, att de, vid framställande ak de i denna punct upptagne propositioner, sig icke misstagit uti deras tolkning ak grundlagens föreskrift. 8 e t ä n k a n d e n, K:o 45. Zzz N:o 46. ^örätärlita 8tat8- ock LgneoI7t8li0tten8 Nemorial, angående rm8täI14 omrÖ8tniliA ökver ät8liiIIiZs kruAvr rörande N^ntI)68tämninAelr noir dermed Aemen8kaj) eAande ämnen. 8edan, till följd af respeetive 8iks8tandens 8tatsoell 8ancoDlskotlen, genom DrotocollsIItdrag, meddelade beslut, i anledning ak Utskottens under lV:is sr scb 44 afgikne Nemorial, i afseende pä 8iks8tandens skiljaktige beslut i ätskillige puncter ak N^ntbestämningsfrägan ockr dermed gemenskap egande ämnen, Utskotten blifvit förstärkte till det antal bedamöter 6g §.
De Prästerstapet alagde mor^Iista styldigheter i Pr. xriv. 28 tzAt om Adelig Enka eller Jungfru later lägra sig, har hon förbrmit alr sir fasta arf under närmaste arfwingar; Ad. xriv. 29 H. Stadgande» som innefatta formäner. 4:0. Sadana allmänna medborgerliga rättigheter, hwaraf, genom war sednare utfärdade All - Den 29 Mars. 125Z Allmänna Lag, sarssilta Författningar, eller wära sevnafte Grundlagar, ingen medborgare är i saknad. Exempel: Ac hwarjr Adelig tjensteman stall njuta sitt tilbörliga underhäll ester Rikets Stat; Ad. priv. 2 §. En dylik rättighet förunnad Prasterstapet; Prx-iv. 2 §. At om en Adelsman förwerkat sitt gods under Kronan, stall ej hans hustrus, barns eller folks deruti inmängas; Ad. prlv. 26 §. Försäkringarne om egendoms-säkerhet, som finnas i alla Stands-xrivileZieruL. At Handel och Näringar ej stola stadas genom bäouoxolier; Borg. xliv. 2 §. Ar ingen Embetsman stall hindra Böndernes walfrihet ril Riksdagsmän; Bonde-Sr. xriv. z §. in. fl. 5:0. Lonrtitutionella rättigheter för Ständ i dtarmnal-kepreLentJtionen. Exempel: Stadgandet VM roal af Riksdagsmän for Borgare-Ståndet; Borg. xriv., 6 §. För Bonde-Ständer; Bond. xriv. Z H. Om Präste > Ständers rang säsom Ständ; Pr. xriv. 2; §. Bonde-Ständers rang; Vond. xriv. z H. 6:0. Sadane personliga rättigheter, gällande dels för Ständ efter Födsel, dels för Ständ ester Benft eiler Näring, hwilka synas innebära orättwisa eller enskilt iuwre^e. Exempel: Adelns rättighet at aga sina bönder; Ad. xriv. Zi §.
läggas undan till små extrautgifter och öfverskott och 18 kr. i veckan eller omkring kr. 2: 50 pr dag återstå för maten. Först måste man beräkna de regelbundet återkommande utgifterna för frukost och kvällsvard, hvilka i allmänhet äro sig tämligen lika. Hvad som sedan blir öfver måste räcka till middagen, hvilken, ehuru hufvudmålet, dock ej kan ha sitt faata anslag för dagen, utan redan för hälsans skull måste vara underkastad ett ständigt ombyte, hvilket också betingar olika pris, som dock under månadens lopp måste utjämnas, så att anslaget i dess helhet ej öfverskrides. Innan jag går till en närmare fördelning af matpenningarna, vill jag förutskicka några allmänna anmärkningar om sättet att kunna uträtta mycket äfven med begränsade tillgångar. Framför allt måste man undvika att hafva fina bjudningar, som föror6 5 IDUN 190 U P notisboken. Furstinnebesöket. Erkehertiginnan Stephanie af Österrike väntas till Malmö i slutet af denna vecka. Här ansluter sig generalkonsul Philip för att ledsaga henne under hennes resa i de skandinaviska länderna. Ehuru resedetaljerna ännu icke äro fullständigt bestämda, tros resan komma att gå från Malmö till Göteborg, Trollhättan, Stockholm, Visby, Upsala, Norrland, Trondhjem och Nordkap. Därefter skall resan fortsättas söder ut delvis öfver land, delvis efter norska kusten samt slutligen från Kristiania till Köpenhamn. Resan i Norden torde komma att räcka omkring 6 ä 7 veckor, hvaraf vistelsen i Stockholm 4 ä 5 dagar. varit elev af vår såsom sånglärarinna framstå- ende landsmaninna, fru Henriette Nissen-Saloman. * » Sandels adjutants » änka. I förra veckan afled härstädes i sitt 90:e lefnadsår änkefru Sophie Fahlstedt, född Sckméet: Den nu aflidna åldringen var sedan 1841 änka efter den af Runeberg besjungne » Sandals ' adjutant » major Carl Adolf Fahlstedt. Ett nytt tidsenligt bryggeri har åter uppstått i hufvudstaden och börjar i dessa dagar utsläppa sina produkter i marknaden. Vi ha personligen pröfvat dem och kunna af ärlig öfvertygelse rekommendera desamma.