Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Herr Grefve B. von Platen: ”Ehuru jag inser svårigheten för Utskottet att ovilkorligen hafva tillstyrkt ofvannämnde motion, hade^ jag likväl önskat, alt det velat tillstyrka Rikets Ständer att med något årligt anslag, att endast under förbehåll af något till viss procent af enskilde lemnadt bidrag utgå, understödja den uppfostringsanstalt för sjömäns barn, som blifvit föreslagen att, under Sjömanna-Sällskapets tillsyn, inrättas i Slockholm; så mycket mera som jag med tillfredsställelse påminner mig de anslag, som hittills af Rikets Ständer gifvits, eller nu af Stats-Utskottet blifvit föreslagne till danande af skicklige Landtbrukare, Bergsmän, Fabriksarbetare och Handtverkare vid Landtbruks-Instituter, Bergs-Skola, Technologiskt Institut, Chalmerska Slöjd-skolan m. tn.” Härmed förenade sig Herr Schartau. Ank. till Exp. Utsk. den 12 Maj, kl. 1 e. m. Utlåtande, angående väckt fråga om förlängning af den för inlösen af Riksgälds-Contorets creditsedlar stadgade prcescriptionstid. (Rgs-Afd0 Jemte några andra föreslagna ändringar och rättelser uti det för Riksgälds -Contoret vid sistförflutna Riksdag utfärdade Reglemente, har Herr Comminister C. Dahlgren, uti ett af Ilögvördiga Preste-Ståndet till StatsUtskottet remilteradt anförande, äfven hemställt, att den i 12 § af samma Reglemente, genom åberopandet af Kongl. Kungörelsen den 14 Februari 1835, stadgade praescriptionslid för inlösen af nämnde Contors utfärdade Creditsedlar måtte förlängas.
T:r 60 arne Colleger tillsammans - ’ -— 60 Den, som underv. i Choralsång — 10 S:a med afdrag af den härvarande Contanta lillg214 R:r, värde circa ‘3° 20 Återstå ioo Utföres således - En lägre Lärdoms-Skola i Norrtelge idka med Upsala, och utan afseende på den härvarande ringa Contanta tillgången För Upsala Stift be&nnes således öfverskjuta Linköpings Stift. För Skolorne är anslaget - Föreslås: En högre Lärdoms-Skola i Linköping iika med Gefles - T:r 285 behöfver dessutom fördubbling af Colleger, genom antagande af 3:ne Extra, med 30 T:r hvard. ■ 60 Med afdrag af den härvarande Contanta tillgången 30 R:dr 20 sk. värde circa - S* 545 Utföres således Återstå 342 Transport: Nuvarande ständig Löniugs-Stat. Allmänna medel. Spänne mål. Enskilta medel. Spanne mål. 10 58 • p Contant. Öfverskott. Brist. Summa. Enskilta medel. Allmänna medel - Spanne mål. Spanne mål. Spänne mål. Contant. Contant. Contant. En lägre Lärdoms-Skola i Norrköping med Rector - X:r 8« 9:ne Colleger, tillsammans —• 60 2:ne Apologister D:o - — 65 Den, sorn Under v* i Choralsång — 10 S:a med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens af Allmänna Medel 16.43.5; af Staden - 1 5 5. 26. 8. Priv.
Att, emedan en ändamålsenlig inredning under sådane förhållanden är omöjlig, korpsens betydliga kartsamlingar, som ökats genom utbytet med främmande länders, sakna nödigt förvarings-utrymme och blifva svårt åtkomliga; Att, af samma orsak, Krigs-arkivets historiska samlingar ej äro åtkomliga såsom de borde och önskvärdt vore; Att utrymme för främmande personer, enskilde och från andra embetsverk, sorn vilja tillgodogöra sig dessa samlingar, saknas; Att lämpliga platser saknas för förvarandet och vården af korpsens betydliga och värderika instrumentsamling; Att, sedan den kostnadsfria lokal, som genom enskild välvilja varit upplåten, numera ej är tillgänglig, korpsens dyrbara fotografiska instrumenter, i saknad af någon på billiga vilkor anskafflig lokal, de sednare åren ej kunnat begagnas, utan ha de nödiga arbetena i denna väg, med uppoffrandet af den noggrannhet, som genom egna arbeten kunnat vinnas, måst hos enskilde fotografer dyrt anskaffas; Att kartor, kopparplåtar, materialier af alla slag oupphörligen måste skickas mellan hufvuddepoten å Riddarholmen och de å Norrmalm belägna lokalerna, till både kostnad, skada och äfventyr för dessa dyrbara och svårt ersättliga saker; Den 18 November. 135 Att slutligen den nödiga uppsigten öfver de särskilda arbetena omöjliggöres för det högre befälet; att ständigt behöfligt meddelande af råd och upplysningar mellan de särskilda arbetsafdelningarne på det högsta försvåras, utom den förlust af tid, som genom en daglig och stundlig förflyttning af personer från och till de olika ställena måste uppkomma. 1 intet Europeiskt land saknas för Topografiska korpser eller motsvarande embetsverk en egen lokal. För att ej tala om de stora stater, der verkligen storartade anläggningar finnas, såsom i Petersburg, Berlin, Wien, Paris, Southampton och Turin, äfvensom i Tysklands mindre stater, såsom i Munchen, Dresden, Kassel m. fl., vill jag endast anföra vårt grannland, Danmark, som länge haft eget hus i Kastellet, och nu nyligen fått en stor byggnad nära Kristiansborgs slott. Likväl äro de Danska arbetena på långt när ej så vidsträckta som våra, och hafva icke så stort anslag och på långt när ej behof af så stort utrymme som vi.
Ridderskapel och Adeln. S. D. Vid föredragning af ej mindre Stals-Utskollets den ‘25 och 28 sistlidna Augusti på bordet lagda Utlåtande N:o 160, i anledning af gjorda framställningar angående Stats-anslag, Iåne-understöd eller räntegaranti för föreslagna jernvägs-anläggningar, äfvensom i anledning af vackt fråga om inlösen för Statens räkning af den Aktie-bolaget för jernväg mellan Köping och Hult tillhörande jernbana från Örebro till Arboga, än ock ett frän Högvördig» Presle-Ståndet ankommet Protokolls-utdrag N:o 414, med inbjudning til! Medstånden att biträda de af PresteStåndet vid behandling af ifrågavarande Utlåtande fattade beslut; blefvo Utskottets uti 1, 2 och 3 punkterna gjorda hemställan och förslag af Ridderskapet och Adeln bifallne, och lemnade Ståndet jemväl sitt samtyeke åt hvad Utskottet'uti 4 punkten tillstyrkt, dock med den förändring, att det deri omförmälda lån skulle utgå med enahanda vilkor och iakttaganden, som uti 2 punkten föreslagits för Iåne-understöd tili jernvägs-anläggning emellan Borås och Vestra Stambanan; till följd af hvilka beslut Presle-Slåndets ofvanberörda Protokolls-utdrag ansågs ej erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarna. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottels den 29 sisllidne Augusti och i dennes bordlagda Utlåtande N:o 4 69, i anledning af väckt fråga om beviljande af anslag till Magister M. Wiberg, såsom honorarium för en af honom uppfunnen räknemaskin, beslöt Ridderskapet och Adeln att, med afslag å Utskottets hemställan, bifalla Kongl. Maj-.ts nådiga framställning om ett anslag af 5000 R:dr R:mt till Magister Wiberg såsom honorarium för omnämnda uppfinning. S. D. Föredrogs och bifölls Lag-Utskottets den 29 sistlidne Augusti och 1 dennes bordlagda Betänkande N:o 4 7, i anledning af väckta molioner om förändring i Dom-kapitlens organisation. Bih. till R.
Essen, von, Britto, frökcn, Stockholm. Essen, von, Jaquette, fröken, JonkSping. EurBn, Elisabeth, fröken, Stockholm. Fries, Agnes, fröken, Giiteborg. Fries, Ellen, fil. doktor, Stockholm. Fries, P. C., öfverste, I Fries, Hilda, fru, Stockholm. Fries, Therese, froken, Upsala. Friesen, von, Carl, rektor, dtockholm. Friesen, von, Gerda, fröken, Norrköping. Frictsch, Gerda, fröken, Björneborg, Fiailand. Frisch, Berta, froken, NorrkGping. Frisell, Amelie, fru, Högsätenby. Frisell, Anna, fröken, Stockholm. Frisk, Hilma, fru, Hudiksvall. Fritsch, Fanny, fru, Landskrona. Frost, Hilma, fru, Nalm6. Fryxeli, Eva, fröken, Stockholm. Frankel, Narina, frii, Göteborg. Fröberger, Ebba, fröken, Lindesberg. Frölander, Natalia, fru, Djursholm. Frölich, Elsa, frgken, Upsala. Fröstedt, Vilhelmina, fröken, Gefle. Punck, af, C. 0, major, Stockholm. j Fahlstedt, Arnalia, fröken? Stockholm. Fahnehjelm, Evelina, fröken, Falck, Charlotte, fru, Malmö. Falck, Anderson, Vendla, fröken, Stockholm. Falk. Agda. fru. Stockholm. Gahn, Anna, frtiken, Upsala. Falk; ~ G n frbken, i Gabn, Cecilia, fröken,, Falk, Carolina, fröken: ' brboga,. Gahn, Maria, fru, Upsala. Falk, Hulda, fröken, Stociiholm. Gauffin, Alma, fru, Stockholm. Falk, Karin, fru, Sundsvall. Geete, iiilda, fröken,, Falkmau, Elin, fru, Stockholm. Geijer, Amelie, fru, Orebro. Falkman, H., konsul,, Geijer, Anna, fru, Upsala. Falkman, Louise, fru,, Geijer, Augusta, fröken, Upsalra. Farup, V., bruksegare, Ljusnedal.
Län blifvit uppbyggdt och inrättadt, i Nåder stadgat, att Curhus-afgiften i samma Län skulle derstädes efter ofvannämnda af Rikets Ständer gjorda föreskrifter användas. Kongl, Majit har af Dess SundhetsCollegii Berättelse inhemtat, att antalet af Veneriska, sjuke år 1827 uppgått till 33g3 personer, och således, då samtlige sjukhusinräLtningarne beräknas, varit något mindre än medeltalet ifrån och med år 1822 till och med år 1826, hvilket utgjorde 352g; men att likväl på några sjukhus antalet år 1827 öfverstigit förenämnda fem års medeltal. Detta afCollegium uppgifna förhållande, som af Tabellerna närmare upplyses, visar uppenbart nödvändigheten af fortfarande kraftiga anstalter till en sjukdoms, hämmande, som dessförutan skulle hafva de men - 6 F Kongl. Maj ds ,Nådiga Propos. N.-o if. ligaste följder för närvarande och kommande Generationer; men då Kongl. Maj:t nu går att för Rikets Ständer framställa angelägenheten af Curhus-afgiftens fortfarande, liar Kongl. Maj:t tillika icke kunnat undgå att ådagalägga nödvändigheten deraf, att samma afgift äfven må an vändas till understöd för de för helsovården så nödiga Lazaretterna, hvilka för öfrigt äro i allmänhet förenade med Curhusen genom gemensam Styrelse, Läkarevård, Betjening och Byggnad. Seraphimer-Ordens-Gillets Berättelse, och de dervid bifogade sammandrag utvisa, att Curtius - afgiften för år 1826 utgjort io2,8o5 R:dr 35 sk. 5 r:st. Banco, men Lazaretternas inkomster blott 28,047 R:dr 33 sk. 5 r:st Banco, samt att utgifterna, sammanlagda med afskrifningarna, uppgått till 121,641 R:dr 28 sk. 1 r:st Banco, Lazaretternas inkomster bestå i Collecter, frivilliga gåfvor vid Bröllopp och Barndop, legosängs-afgifter af dem, sorn kunna betala, samt på några ställen i Räntor af fruktbärande Capitaler.
På landet vare tvänne eller flere åboer å samma hemman eller å serskilda hemmansdelar eller lägenheter, då dessa äro inom samma socken och högst på ?:dels mils afstånd från hvarandra belägne, obetaget att, emot samfäldt erläggande af den på gemensamma brän vinsredskapen belöpande bränvinsbrännings-afgift och behörig anmälan vid mantalsoch skattskrifningen, deras bränvinsbrännings-rätlighet ulöfve med en gemensam panna på den af dessa lägenheter, som derlill uppgifves, hvilken panna dock aldrig må öfverstiga högsta tillåtna pannerymden. Åboer å sådane hemman, hemmansdelar eller lägenheter på landet, som icke uppgå till 300 R:dr i taxeringsvärde, men i öfrigt hafva de egenskaper, som, enligt 2 erfordras för rättigheten alt utöfva bränvinsbränning, åtnjuta äfven samma förmon, med vilkor, att det sammanslagne jordvärdet uppgår till minst Trehundra Riksdaler. Bränvinsbränningsrättighet må ej å annor man öfverlåtas, utan i sammanhang med jorden. §. 7. Af de fleste röstegande invånare i hvarje stad, der jorden tillhör staden, må det bero att, i dea ordning, som uti hvarje stad för beslut om stadens inkomst eller utgift iagttages, bestämma, huruvida den bränvinsbränning, hvartill staden efter värdet af de serskilda jordlotterna är berättigad, skall åt dessas innehafvare upplåtas, eller för stadens gemensamma räkning utöfvas, och om bränvinsbränningen skall ske med serskilda pannor efter hvarje jordlotts värde, eller ock i ett eller flera sammansatta verk efter alla eller flera jordlotters sammanslagna värde; men i de städer, der jorden är med egande-rätt fördelad på stadens invånare, må det ankomma på det beslut, som ibland dem af pluraliteten, beräknad i mon af jordvärdet, fattas; och i den händelse förhållandet är blandadt, skola enahanda grunder följas, likväl under förbehåll, att bränvinsbränning i stad ej må utöfvas med panna af mindre rymd Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Jag har utaf Herr af Billbergh och flere Talare blifvit förekommen uti upptagandet af åtskiliige omständigheter, som jag funnit föranle» da till anmärkning emot i fråga varande Betänkande; och jag vill således endast lasta Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på följande, som jag ansett mig böra tillägga. Uti femte punkten af gunderne för Bevillningens utgörande har Utskottet föreslagit, att alla utlånta capitaler, af hvad beskaffenhet som hälst, icke komma att serskilt beskattas; men att låntagare, som Bevillnings-afgiften till Staten förskjutet, må vara berättigad, att vid liqvid om räntan afdraga ett sådant förskott; hvarvid gälla de controller, som 1823 års Bevillnings - *64 Den 3o Mars f. m. förordning innehåller. Till detta stadgande synes mig böra fogas det påbud, att låntagare, så framt han vill tillgodonjuta förenämnde rättighet, bör ovilkorligen vara skyldig, att å förfallodagen erlägga den utfästa räntan. Under utöfningen af Domareembetet har jag hämtat, såsom mig synes, ostridiga anledningar till denna anmärkning, då jag, vid handläggningen af en stor mängd skuldfordringsmål, fått höra nästan alla långifvare klaga deröfver, alt de måst vidkännas Bevillnings-afdrag å räntan, oaktadt låntagaren ofta i flere år försummat betala densamma, och icke utan lagsökning kunnat förmås dertill. Emot en sådan tredska af gäldenären finnes intet äfventyr för honom stadgadt, hvilket lemnar honom öppet tillfälle att, efter eget godtycke, skada borgenären, hvilken, jemte förlusten deraf att icke inom laga tid hafva fått den betingade räntan, sorn ofta är det enda han till lifsbergning äger, äfven måste vidkännas Bevillnings-afdraget. Rättigheter och skyldigheter äro således icke rättvist fördelade emellan borgenär och gäldenär, då den förre är uti Bevillnings-förordningen ålagdt ansvar, om han vägrar godtgöra bevillningen å räntan; men gäldenären deremot, utan minsta ansvar, får, så länge en orättvis känsla hos honom medgifver det, försumma att betala.
Omb:ns Emb.-Ber. rf. 4 Nov. 1S28. derpå syftande underdåniga ansökning icke lenina Nådigt bifall. 8. — af den 12 Juli, i anledning af väckt fråga om användande af Kronans Tionde-Koppar för Flottornes behof. 1823 den 26 Augusti föredr.; och biföll Kongl. Maj:t hvad Rikets Ständer i detta ämne föreslagit. g. — af den 2g Juli, om löne-vilkorens reglering för Befälet vid indelta Armeen. 1820 den 26 Augusti föredr.; hvarvid Kongl. Maj:t gillade den princip, att lönerne för Indelta Armeens Befäl i möjligaste måtto lika fördelas inom hvarje serskild grad deraf, och anbefallte GeneralAdjutanten för Armeen, att med förslag till en sådan fördelning i underdånighet inkomma. 10. — af den 29 Julii, om en Fyrbåks anläggning å Söderarm. 1824 den i3 Januarii föredr.; och beslöt Kongl. Maj:t, att Resultatet af den redan i detta afseende anbefallda local-undersökning skulle afhidas, innan Rikets Ständers underdåniga hemställan kunde tili slutlig pröfning förekomma. Bil. t. R. St. Just. Omb:ns Enib.-Uer. d. ^ Nov. 1828. n I I. — af den 2 Augusti, om ändring i Kongl. Kungörelsen den 4 Maji *778, angående böter för uraktlåtet erläggande af Wadstena Krigsmanshus-afgifterne vid Rusthålls afoch tillträdande.
(bredvid Svea-Sa len) Lördag sista gången l:sta Serien: Världsutställningen i Paris 1 8 8 9. Derefter: K ö l n. Aachen. Abonnementsbiljetter, gällande för 8 besök, kr. Öppet alla dagar från kl. 10 — 10. Hvarje söndag nytt program! H u s m ö d r a r! Försöken Th. Winborg S Stockholm tillverknngar af C:is CONCENTRERAD utkommen oeh tillsändes franko. P a n o r a m a n Rundmålningsbyggnaden å Djurgården är öppen alla dagar från kl. half 10 f. m, intill mörkrets inbrott. samt äldre praktiserad person önskar gå i hus och laga till middagar och supéer. Pålitlig och billig är den sökande. Svar: Stora Vattugatan 5, 4 tr. [683] Ättika på flaskor för utspädning. Senap, blandad efter engelsk och fransysk smak, flere sorter. Beefsteaksauce. Soja, flere gånger prisI i 5 * 8$ belönade och fullt jemförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. ABONNENTSAMLARE ANTAGAS. Alla genast) m o t fraktkostnaden. [241] Ilar tillagas katrinplommonsufflé samt kanelmunkar? Svar emotses tacksamt till Maja. Hvar ånnes numera i tryck och af hvem är författadt ett poem med namnet » Julkalaset », hvaraf första versen börjar sä: ^Ilerr Hektor frän cyniska skolan oss gladde med tjusande välkomst förutan all list, och sjelfva Herr Prosten till möte oss trädde i sammetskalott på sin förstuguqvist. » VaHable. Kan någon välvillig Stockholmsfru säga mig, hvad 3 rum och kök kosta i Stockholm, och hvad ett hushåll pä fyra personer (fruntimmer) ungefär kan lefva på der? Frågas af en sorgsea Enka. Huru skall ett GO årigt fruntimmer med aftagande helsa kunna existera på ett kapital af 8 0 " 0 kronor? Hvar skall hon säkrast placera det, för möjlig högsta ränta? Har svenska allmänna pensionsinrättningen trädt i verksamhet?
Men när jag sedan gick inåt skogen, och där vägen krökte, vände mig om för att nicka åt Karin, som stod kvar vid ledet och såg efter mig, då blef det min tur att erinra den gamla versen, som Karin förr hade talat om, och jag upprepade den i tankarna flere gånger, under det jag gick vidare: »Och liten Karin stod vid kvarnen och mol». ENSAM I STOCKHOLM. Fadern hade varit skomakare och var död. Elin hade intet minne af honom. Han hade dött, när hon var två år gammal, och sedan den tiden hade modern tvättat och strukit, antingen hemma eller borta hos förmöget folk. Och i snart tretton år hade det nu lyckats henne att draga sig fram med sina två flickor, så att en hade fått plats i en butik, och Elin, som ännu gick hemma, hon var bara femton år och nyss konfirmerad. Det hade sett mörkt ut för madam Söderström, när mannen helt plötsligt dog och lemnade henne ensam med sina två små i ett par rum långt borta på Hornsgatan. I början hade hon trott, att detta skulle hon aldrig kunna öfverlefva, och hon visste aldrig, hur hon skulle kunna draga sig fram. Men omsider hade hon lyckats få butiken uthyrd och så hade hon flyttat in i ett litet hus som låg i hörnet af Hornsgatan och Timmermansbacken. Där hade hon fått ett rum, där det fans spis, och där hade hon bott med sina två barn, till dess att hon tjänat ihop så mycket, att hon kunde hyra ett rum med kök och taga emot tvätt hemma, hvilket betalade sig bättre. Och så hade det dagliga arbetet skingrat de sorgliga tankarna. Dagen om var hon i rörelse, och när kvällen kom, sof hon efter dagens arbete tungt, och när morgonen grydde, gaf den henne ständigt nytt att tänka på. På det sättet hade hon aldrig fått tid att känna sig ensam, och åren och framgången hade gjort henne duglig, praktisk och arbetskry. När barnen voro lemnade åt sig själfva, såg den äldre systern efter den yngre, så länge den äldre var kvar i hemmet. När hon kom bort, var Elin redan tolf år. Och så hade åren gått och småningom medfört lättnad i bekymren och hos madam Söderström en längtan att någon gång kunna slå sig i ro och hvila ut från det dagliga och stundliga släpet. Elin var som sagdt nyss konfirmerad.
Och skulle de Refpective Med-Ständen rvördsamt och wänligen härom underrättas. Vt sup,». S. D. Hos Borgare-Skandet förekommo, wid Rik. sens Högloft. Ständers Bcwillnings-Utskotts den zr nästlione Januari, afgifna Betänkande och förslag, angäende nödiga ändrindar ifördelningen, upbörden och redogörelsen af-Charta Sigillatä afgiften, sadane anmärkningar, som hindrade förftagets antagande, hwarföre ock detta ärende till Utskottets fömpade handläggning och utlätande fönvistes; Och .stulle de Refpective Med-Ständen wördsamt och wänligen härom underrättas, Vt supr». S. D. Blef det af Riksens Högloft. StanderS Allmänna Beswärsoch OeconomieUtskott den 16 i denne Mä« nåd afgifne Betänkande, rörande ätskillige Oeconomiste Förftag, att updrifwa Jordbruket, Bvffapssstötseln, Handeln och Fisterierne pä Gottland, af BoraareStändet till alla delar gilladt; Hwilkct de öfrige Refpective Ständer wördsamt och wänligen stulle härigenom tillkännagrfwas.
9 Enär della förslag slödjer sig hufvudsakligen på den så kallade ”cooptationsprincipen”, hvilken, redan på riksdagen 1850—1851 af Lug-Utskollet framställd, då blef af Rikets Ständer förkastad, och Utskottet saknar anledning af sedermera inträffade förhållanden alt för närvarande antaga en förändrad åsigt hos Rikets Ständer derutinnan, finnér Utskottet sig icke behöfva ingå i någon närmare granskning deraf. Domprosten Sundberg åter har grundat sitt förslag på den vid sistförflutna riksdag första gången framställda planen om inrättande af så kallade kapitelpastorat, och i sådan syftning hemställt: "det måtte Rikets Ständer besluta en förordning, hvarigenom med ändring af 1, 5 och 15 §§ i Kongl. Förordningen den 11 Februari 1687, angående rättegången i Domkapitlen, samt med upphäfvande af Kongl. Brefvet den 15 Juli 1752 om domfördt antal ledamöter och af Kongl. Brefvet den 15 Juli 1799, som berättigar samtlige Lektorer vid gymnasium till säte och stämma i Domkapitel, varder förordnadt som följer: § 1. Domkapitel skall bestå af Biskop, som förer ordet, samt af fyra ledamöter’ Dessa ledamöter äro: i Domkapitlen uti Upsala och Lund Domprosten samt de tre öfrige ordinarie Theologie Professorerna vid det i stiftsstaden varande universitetet; i öfriga stiften Domprosten, Theologie Lektorn vid läroverket i stiftsstaden, Rektorn vid samma läroverk samt Kyrkoherden i det i eller nära stiftsstaden belägna pastorat, hvilket af Konungen vid denna författnings utfärdande dertill bestämmes. I de stift, der Domprost icke finnes, vare ännu en Kyrkoherde i sådant pastorat, som nu sagdt är, ledamot af Domkapitlet, och, der Theologie Lektorn tillika är Rektor vid läroverket i stiftsstaden, vare ännu en Lektor vid samma läroverk af Konungen förordnad att tillsvidare såsom ledamot i Domkapitlet tjenstgöra. § 2.
Sedan jag nu, såsom jag hoppas, tydligen ådagalagt, att det af Herr Boman framställda yrkandet om Herr Wallenbergs uteslutande från Ståndet blifvit för sent väckt, då för ett sådant uteslutande ej åberopats något annat skäl, än det redan vid riksdagens början kända förhållande angående Herr Wallenbergs bostad, — så anser jag mig såsom ledamot af Konstitutions-Utskoltet, jemlikt SS § Riksdags-ordningen vara pligtig förklara propositions framställande å nämnde yrkande vara stridande mot Grundlagen och således böra, på det af mig anförda skäl, af Talmannen förvägras; — en vägran, som man synes hafva skäl antaga skulle vinna godkännande äfven af Konstitutions-Utskottets majoritet, — i fall frågan, såsom jag anser vara rättast, blifver återremitterad med föreläggande för Utskottet att, utan inskränkning till det af Talmannen åberopade skäl, enligt föreskriften uti SS § Riksdags-Ordningen afgifva »utlåtande öfver frågans stridighet eller enlighet med Grundlagen», samt att således jemväl yttra sig öfver det skäl, hvarpå jag anser proposition böra vägras, det nemligen att motionen blifvit för sent väckt. Om man skulle invända att Talmannen ej kan åberopa det af mig anförda skäl till stöd för vägran af proposition utan att begå en inkonseqvens, enär Talmannen redan framställt proposition på det lika sent väckta enahanda yrkandet angående Herr Lallerstedts uteslutande, så får jag lill denna invändning svara, att misstag äro oskiljaktiga från menskliga naturen, och således måste kunna begås äfven af Herrar Talmän. Men långt ifrån att ett af Talman begånget misstag i afseende på Grundlagarnes tillämpning bör kunna gifva honom anledning att för konseqvensens skull begå flera dylika, mäste hvarje sådant af honom begånget misstag, sedan detsammas verklighet blifvit ådagalagdt, tvärtom för honom utgöra en välkommen påminnelse alt undvika detsammas förnyande, helst den konseqvens, som både Konung och Ständer ega rätt att af hvarje Talman fordra, just är den att han, trogen sin cd, ställer sig rikets Grundlagar till »ovilkorlig efterlefnad». I denna reservation instämde Herr Professoren //. G. Lindgren.