Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De af Directionen i underdånighet insända utredningar, kostnads förslag, chartor och öfrige Handlingar skola öfveriemnas tili de Utskott , till hvilkas behandling detta ärende af Rikets Stander remitteras. Kongl. Majit förblifver Eikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut Supra. CARL JOHAN. C. S. Skogman. Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 5 Martil 1823, Närvarande; H. E. Justitia? Stats-Ministern, Pierr Grefve Gyllenborg. H. E. Stats-Ministern för Utrikes Arénderne Herr Grefve von Engeström. Bihang lill Riki-St, Pros. lisra Sami. I$2j« 4O ®74 Proposition om Städerne Norrköping o. Bords. Stats-Råden, Deras Excellencer: Herr Grefve Rosenblad. Herr Grefve Fleming. Herr Grefve Cederström. Herr Grefve Skjöldebrand. Herr Grefve Mörner. Stats-Rådet Grefve Löwenhjelm och tillför» ordnade Stats-Secreteraren Skogman. Tillförordnade Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering ett al honom , uppå Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, författadt underdånigt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående låneunderstöd för Städerna Norrköping och Borås. Kongl. Maj:t behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande , i Nåder gilla detta Förslag, sådant det vid Protocollet är bilagt, med befallning, att Nådig Proposition till Rikets Ständer skulle, i öfverensstämmelse dermed, under denna dag expedieras. Ex Protocollo Bernh. Beskow. Kongl. May.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Län-understöd för Städerne Norrköping och Borås; Gifven Stockholms Slott den $ Nlartii 1823.
Ständer aflåtna nådiga propositioner af den 15 sistlidne November: l:o angående åtgärder för uppförande af en byggnad emellan Carl XIII:s torg och Operahuset i Stockholm; 2:o angående anslag för beredande af rättelse uti beräknandet af Salfpeterhjelpen inom provinserna Småland och Öland; 3:o angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår m. m.; 4:o i fråga om upphörande af s. k. vacanceoch förslags-liggetidssamt begrafnings - Prot.- ht drag den 7 December 1850. 15 hjelps besparingar, samt om årliga anslag till vederbörande pensions-kassor, såsom ersättning för de inkomster dessa kassor af nämnde besparingar åtnjuta; 5:o angående tio års förlängning af det åt Nämndemannen Jonas Fredrik Jonsson upplåtna arrende af Motala kungsfiske och mjölqvarn i Östergöthlands län; 6:o i anledning af Byggnads-kommittéens i Wexiö underdåniga ansökning om rättighet att få disponera 7,500 rdr af det nämnde stad år 1843 beviljade byggnadslån, ehuru de föreskrifne vilkoren icke kunnat i allo uppfyllas; 7:o angående rättighet för föredraganden af Magasiris-ärenden uti Stats-kontoret, förste Hofintendenten P. G. Welin samt t. f. Kamererare!) i allmänna Magasins-kontoret J. F. Muliern och Bokhållaren derstädes J. Bille, alt, efter upphunnen pensionsålder, erhålla pensioner å rikets allmänna indragningsstat, till belopp, motsvarande deras innehafvande löner; 8:o i anledning af Arrendatorn A.
Maj:ts nådiga befallning, upprättade och i underdånighet afgifna; samt att, då någon åtgärd i detta ärende derefter icke egt rum, sådant lärer varit föranledt deraf, att kyrkolags-kommittéen, uti sin den 29 December 1846 till E. K. M:t i underdånighet aflåtna skrifvelse, med förslag till kyrkostadgar m. nu, tillstyrkt, att presterskapct för framtiden må befrias från allt årligt eller förnyad t uppläsande af en gång kungjorda författningar. Vid detta förhållande, och då en längre tid troligen kommer att förflyta, innan beslut i anledning af nyssnämnda underdåniga förslag kan varda meddcladt, samt ett sammandrag af de stadganden, hvilkas förnyade kungörande bör ega rum, under tiden är af behofvet påkalladt, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. M:t täcktes låta dels från trycket utgifva samt vederbörande tillställa ett sammandrag af alla de författningar, hvilkas uppläsande frän predikstolen, årligen eller vid vissa tillfällen, E. K. ÄI:t kan i nåder pröfva nödigt, dels ock sedermera efter hvarje riksdag utfärda nådig kungörelse, innehållande förteckning så väl å de nya stadganden af ifrågavarande beskaffenhet, hvilka tillkommit, som äfven å äldre sådana, hvilka upphört att vara gällande. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 29 Mars 1851. I Exp ed i tio n sUtsko t te Is Förslag till lind. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 April 1851. Preste-Ståndet den 2 Borgare-Ståndet den 2 — *— Bonde-Ståndet den 2 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående restitution till regemenis skr ifvar en A. G. Enell af för högt beräknad och erlagd lönebevillning. (Stats-Utsk:s Uti., N:o 72.) S. A. K. Sedan E. K. M:t genom serskilda nådiga beslut förklarat
Utskottet, som alltså icke kan tillstyrka bifall till Fullmägtiges hemställan om borttagande af slutmeningen i nuvarande 16 §, hemställer, ll:o. att samma § må bibehållas oförändrad, sådan den här ofvan är anförd. Deremot får Utskottet, instämmande i hvad Fullmägtige i fråga om den af Herr Sumlvallson väckta motion anfört, för Rikets Ständer föreslå, 12:o. att, med afslag å samma motion, nuvarande Reglementes 22 § må få oförändrad lyda sålunda: Silfvermynt präglas af de i Kongl. Förordningen under den 3 Februari 1855, och guldmynt af de i Kongl. Förordningen under den 9 Maj 1835 uppräknade valörer. Vid 26 §, hvilken innehåller bestämmelser angående hvad som skall såsom Bankens sedelstock anses och beräknas, hafva Fullmägtige dels anmärkt att, till följd af förändrade arbetsordningar inom Bankens kontor, numera icke användas invisningar och insättningsbevis af den beskaffenhet, att de kunna hänföras under utelöpande sedlar, dels fästat uppmärksamhet på en i punkten b) befintlig oegentlighet, ithy att derstädes omnämnas, utan inskränkning, medel innestående på räkningar i Depositionskontoret, under det likväl sedermera i punkten c) omförmälas särskildt vissa medel, som jemväl innestå på räkningar i Depositionskontoret, och får Utskottet, efter iakttagande af i dessa delar erforderliga ändringar, föreslå följande lydelse åt det stadgande, som kommer att motsvara nuvarande § 26: 13:o. Såsom Bankens sedelstock anses och beräknas: a) utelöpande sedlar; b) medel, insatta på räkningar i Depositionskontoret och ej Banken tillhöriga; \ Banko-Utskottets Betänkande N:o 15. 13 c) obegagnade andelar af fåneo-h krediti vförlagen, tillhörande de särskilda lånegreriarne; dock skall frän sålanda beräknad sedelstock afdragas; l:o) förskott till invexling af förslitna sedlar; 2:o) invexlade otydliga sedlar; och 3:o) förskott till postvexelräkningen.
Ehuru detta EandshöfdingeEmbetets stadgande i allmänhet visserligen kan medföra gagneliga följder i afseende på qvarn anläggningar, hvilka efter Kungörelsens utfärdande kunna dga rum, liar det likväl icke undfallit min Embets-uppmärksamhet , hurusom ägande rätten våldföres i de fall , då nämnde Kungörelse ovilkorligen tillämpas på sådane redan byggde väderqvarnar , hvilka , ehuru de närmare Landsväg , än Etthundrade alnar, finnas belägne, likväl blifvit uppförde med iakttagande af de föreskrifter, som allmänna Lagen i 20 Cap. Byggn. Balken innehåller, och hvilka qvarnars ägare, försedde med vederbörande Authoriteters bevis om Lagligheten af deras så beskaffade egendom, alldeles icke böra , efter min tanka, genom någon Police-åtgärd , de ifrån vräkas. I följd deraf hår jag uti skrifvelse till Höglofl. Kongl. Götha HofRätt den 9 nästledne October , hemställt till HofRättens bedömmaftde , om icke meranämnde Kungörelse borde ändras och återkallas i den del, som rörer de med ye - Justities Ombudstn. EmbetsBerdttelser. derbörllgt tillstånd före den 29 Maji innevarande år i Skaraborgs L,än uppbyggde qvarnar , och har jag i sådant fall ansett det ankomma på Kongl. HofRättens pröfning, att vidtaga sådane mått och steg, hvarigenom Länets invånare måtte komma till kännedom af den i LandshöfdingeEmbetets Kungörelse tillgörande rättelse. Under minar 1 814 gjorde Embetsresa genom.
Kostnaden beräknad endast till 4,000 R:dr. Samt slutligen: att, derest inga fristående byggnader på gården uppföras, vaktmästarens bostad med tvenne rum och kök m. m., kunde inredas i nuvarande inre klubbrummet; för en kostnad af 25,000 lt:dr; varande särskildt esquissritningar för det af Herr Major Edelsvärd alternativt uppgjorda förslag till Utskottet godhetsfullt äfverlemnade. Efter alla dessa preliminära åtgärder har Utskottet, vid sammanträde denna dag, fått emottaga ett utdrag af Riddarhus-Direktionens protokoll för den 22 dennes, hvaraf inhemtas, att Stockholms stads Drätselnämnd under den 12:te derförutgåugne beslutat och till Direktionen aflåtit en skrifvelse af det innehåll, att enär hos Drätselnämnden det ansetts önskvärdt, att Staden kunde komma i besittning af den norr om Riddarhusets hufvudbyggnad belägna, Riddarhuset tillhöriga tomt, eller åtminstone någon del deraf med särskild afseende å behöfliglieten af Riddarhusgrändens utvidgning i händelse en ifrågaställd brobyggnad derifrån öfver Norrström komme till utförande, Drätselnämnden anhölle, att Direktionen benäget ville sätta Staden i tillfälle att inhämta, om och på hvad vilkor Ridderskapet och Adeln må vara villig att till Staden öfverlåta närande tomt eller större eller mindre del deraf, samt att, vid föredragning inför Riddarhus-Direktionen af denna skrifvelse, på sätt bilagde Protokolls-utdrag (Bil. Litt. A) närmare gifvetvid handen, skiljaktiga meningar blifvit yttrade, hvarvid likväl Direktionens fleste Ledamöter varit af den åsigt, att Ridderskapet och Adeln ieke borde afhända sig ifrågavarande gårdstomt, om än möjligen så stor del deraf som för utvidgning af Riddarhusgränden erfordrades.
Uti det underdåniga utlåtande Fullmägtige i Rikets Ständers Bank, till följd af erhållen Nådig remiss, under den i8:de nästlidne April, häröfver afgifvit, hafva Fullmägtige underdånigst anfört, att, enär Drätsel-Commissionens ofvanberörde framställning, efter Fullmägtiges förmenande, vore föranledd egentligen af det utaf Banco-Styrelsen afgifna och Drätsel-Commissionens underdåniga skrifvelse vidfogade attest-formulaire, ansåge Fullmägtige sig hufvudsakligen tillkomma: 1:0 alt utreda, huruvida samma Formulaire är förenligt med hög stberörde Nådiga Kungörelse af den i3 Mars i83o samt föreskriften i senaste Banco-Reglemente. Banco-Ulshottets Betänkande N:o 49' 5 I sådant afseende hafva Fullmägtige yttrat, att det utaf Banco-Slyrelsen afgifna Formulaire till Våg-attest är upprättadt i ordagrann öfverensstämmelse så väl med högstberörde Nådiga Kungörelse, såsom ock med 4 Art. 4 Afdeln., i5 §. 3 punkten i Banco-Reglemenlet af den 18 Mars i83o, med det till följd af aldra punkten erforderliga tillägg, att något stamp-, skroteller klotjern icke är inbegripet i den till belåning anmälde TackjernspoSten; 2:0 att yttra sig, huruvida Bankens säkerhet, i och för ifrågavarande belåning, kan anses vederbörligen tryggad genom det af Drätsel-Commissionen uppgjorde ocb bär ofvan intagne Förslag. I delta hänseende hafva Banco-Fullinäglige anmärkt, att, ehuru Drätsel-Commissionens
Detta sätt, hvilket motionären trodde förena både tiondegifvarens, och tiondetagårens säkerhet och fördel, bestode deruti, att tiondegifvaren uppgåfve beloppet af sin skörd, uti hvilka uppgifter några större oriktigheter ej borde kunna ega rum, enär skörden och tröskningens resultater blefvo synliga för många ögon, samt en felaktig uppgift lätt kunde genom grannar och tjenstefolk upptäckas. Men om pastor misstänkte tiondegifvarens uppgift, så kunde, utan att påfordra skördens fördröjande eller räknares inställande, tvisten afgöras sålunda, att pastor tillkallade två eller tre och tiondegifvaren lika många gode män, hvarefter dessa fyra eller sex gode män gemensamt utsågo den femte eller sjunde, då begge parterne borde vara förbundne åtnöja sig med desse gode mäns beslut, sådant det af pluraliteten fattades; hemställande motionären, att underdånig skrifvelse, i enlighet med detta förslag, måtte till Kongl. Maj:t allåtas. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 93. 7 G) Jan Andersson har andragit, att det vore allmänt bekant alt åtskilliga pastorater lenmade en afkastning vida öfver de löneförmåner, hvarmed en kyrkoherde bör kunna vara belåten, under det åter andra pastorat lemna endast en medelmåttig afkastning och de löneförmåner, som på en komminister eller adjunkt sig belöpa, merändels äro så knappa och obetydliga, att de ej förslå till hans anständiga bergning och underhåll, svnnerligast om han derjemte har familj att försörja. Då derförutan de bästa och indrägtigaste pastoraterna gåfvos åt personer, som samlat meriterne dertill på helt annan bana än den presterliga, och hvilkas verksamhet, ehuru värd uppmuntran och erkänsla, legat helt och hållet utom det presterliga embetet, så blefve ofta följden att nämnde embete och själavården vårdslösast handhades och sämst utöfvades i de pastorater, som rikligast aflönade sin kyrkoherde, hvarjemte folkmängden och den lerritoriela vidden i dessa pastorat så öfverhopade pastor med göromål, alt, äfven der en god vilja och större förmåga vore hos pastor förenade, dessa dock icke gjorde tillfyllest.
För hel vagnslast gods af samma klass och från samma afsändare till samma emottagare, samt i vigt uppgående till minst 25 Sk® eller 100 centner, kan, då omständigheterna dertill föranleda och Trafik-chefen finner så dant vara med banans fördel öfverensstämmande, en nedsättning beviljas af högst 25 procent; dock bör ej sådan nedsättning beviljas för kortare distans än två mil. 9:o, För fastager, fat, lådor m. m., hvilka äro tomma och återsändas, erlägges afgiften antingen med 12 öre milen per stycke, eller också efter vigt enligt 4:de klassens gods, allt efter som det blifver billigast för ägaren. Undantag härifrån göres likväl för större sockerfat, fortepianolårar etc. etc. Se anmärkning 2:o i taxan. 10:o. Afgiften för flyttsaker och finare möbler, upptagne i l:sta klassen, kan. då hela vagnar lastas, af Trafik-direktören, da anledning dertill gifves, efter öfverenskommelse nedsättas. ll:o. För öfrigt äro följande förändringar och tillägg uti klassifikationen och afgiften för gods vidtagne, nemligen: Enligt nådigst fastställd taxa. Enligt vidtagne förändringar. 3 Mätaretunnor och kärl 2 3 Möbler, gröfre, af allmogens tillverkning 2 3 Ostron 3 4 Pepparkakor 3 Patentglas, se inventarier för skeppsbehof 4 2 3 Porslin 1 3 Pottaska 5 Ris. hopbuntadt 4 Rörtopp 2 Sirup 3 4 5 — 4 Stickade varor Stenarbeten, polerade Spisar och ugnar Svartsmide Sågspån Säckar, tomma, återsända Taflor och andra konstsaker Tobak, rök» tugg» stjelk och blad i fat Tomkärl, återsände Trädväxter i packor Träarbeten, snickareoch svarfvare Träbråte Vadmal Westgöthegods Våta varor på glaskärl Väfnader, finare, ej specificerade » gröfre, ej specificerade Väfstolar Enligt nådigst fastställd taxa. Sk® kunna icke å banan transporteras. Krut, tändstickor eller andra lätt antändbara och eldfarliga ämnen få icke till transpor utan att förut vara till stationstjenstemännen uppgifvet.
Han sluter ögonen och låter sitt stora välbefinnande tränga genom hvarje por i sitt väsen, ödmjuk inför försynen och tacksam för att den beskärt honom en dylik lifvets eftersommar, då han redan ansett hvarje dess solglimt förbleknad och hvarje tanke på ro för en förmätenhet. Alla hans sjuka och aggande bekymmer från den senast förflutna tiden hägra för honom otydliga och overkliga som plågsamma drömmar från en öfverstånden natt. Vinden drager fram genom den lilla träddungen, prasslar i löfven och för med sig böljesorl och fjärran mänskoröster. Det ljusa lyckliga nuet bildar en så skarp motsättning mot det i går och i förgår, att Klercken ett ögonblick sätter sig upp och öfvertygar sig om att han ej drömmer. När han är på det klara med verkligheten, får hans ansikte ett drag af oändlig lättnad, och han sjunker tillbaka på sin bädd af fjolårets vissna löf, mellan hvilka sparsamma grässtrån spira fram. Han är på väg att slumra in, då en besvärlig, frågande tanke stör hans hvila. Hvarför är allt så ljust och lätt och godt i dag? Jo, han har sofvit i natt och sofvit utan afbrott. Men hvarför har han då sofvit i natt och hvilket öfvernaturligt inflytande har då i dag gifvit honom, dödskandidaten, lifvets fullhet igen, om än bara för en kort stund, som kan vara förbi i nästa minut? Han erinrar sig att han läst någonstans i en psykologisk bok – eller kanske var det en fysiologisk – lika godt, han har läst någonstans i en modern bok att en dylik reaktion af frid brukar inträda hos sjuklingar innan dödsarbetet begynner. Kantänka, hvad rör honom dödsarbetet och alla fridfulla reaktioner i dag! Den tanken kommer med ett pojkaktigt själfsvåld öfver honom. Han är ju frisk igen och kan bjuda alla dödstankar spetsen, och det bekymrar honom alls icke, hvarför han är frisk, hufvudsaken är att han är frisk, frisk, frisk ... och det är han! I sin återfunna lifsglädjes öfvermod kastar han uppsluppet på sig, ändrar ställning, stöder hakan i handen och tvingar sig att ånyo börja med klargörandet af orsaken till sin ofattliga förbättring.
Under sednaste riksdag beviljade statsanslag eller andra utan återbetalningsskyldighet anvisade utgiftssummor, utom dem, som först efter 1855 års ingång borde från Riksgälds-kontoret utbekommas, » 1,389,522:43. 8. samt innestående anslag för folkundervisningens befrämjande T)å skuldförminskningen under år 1853 afdrages från skuldtillökningen under nästföljande år, visar sig, att det belopp, hvarmed skulderna sedan 1852 års slut ökat sig, utgjort R:dr 692,823: 10. 9. De skuldposter, som till följd af särskilda beslut blifvit förda inom linien i Riksgälds kontorets räkenskaper och hvilkas sammanlagda belopp vid 1852 års slut uppgick till R:dr 4,491,483: 10. 8. hafva under åren 1853 och 1854 icke undergått andra förändringar, än att det fordna lifräntelånets återstående kapitalbelopp, 3,916 R:dr 32 sk., blifvit ur räkenskaperna a (Tordt sedan lifräntetagarne med döden afgåtf, samt att det balanserada^beloppet af äldre, från Kongl. Stats-kontorfet till Riksgälds-kontoret levererade, depositions-medel ökats med de under sistlidet och nästföregångna år till Riksgäldskontoret ytterligare aflemnade dylika medel, 1,061 R:dr 43 sk. 10 r:st; utgörande alltså de inom linien upptagna skulderna, enligt siatlidÄ års hufvudbok, R:dr 4,488,628: 22. 6.
ELIN (brister i gråt). mot den, som förstört hela mitt lifs lycka! Jag har jag, ja, jag hatar henne af hela mitt hjärta. Hon Du må inte undra öfver, om jag är hård och bitter aldrig förr hatat någon människa, men henne hatar har inte allenast gjort mig olycklig och beröfvat mig både din och och en annans kärlek, hon har också gjort mig elak riktigt elak! SVEN. dig min kärlek! Jag blef en smula betagen i henne, det tillstår jag, men mitt hjärta, Elin lilla, mitt Elin, lilla kära Elin, hon har visst inte beröfvat hjärta nej, älskade, du skall inte behöfva bli elak af brist på kärlek, som du säger. Vill du inte förlåta mig en tillfällig förvillelse! Du skall aldrig mer dig heligt. få skäl att förebrå mig något dylikt, det lofvar jag ELIN (vänder sig ifrån honom). värd någons kärlek. (Snyftande.) Jag kan inte förlåta dig. (Sven ser sorgset på henne, tar därefter hennes Mitt hjärta är så fullt af bitterhet nu, att jag ej är ring, som ännu ligger på bordet, kysser den och sätter den på sitt finger.) FRU STÅLBERG (ser ut genom fönstret). Där kommer Ester springande öfver gården. (Betydelsefullt.) Hon tycks äfven ha stigit ur baron Claes släde vid parkgrindarna. ESTER (kommer inspringande, klädd i kappa och pelsmössa). friskande att vara ute och åka i kölden! Och hem flere gånger och en gång körde jag foten ner i en Ack, hvilken härlig morgon! Hvad det är upp har jag gått öfver isen. Jag höll på att halka omkull vak, så att den blef alldeles isad. (Sjunger.) »Men lika roligt är det ändå, Bara ej hjärtat fryser.» (Paus.) att ni inte varit ute och låtit nordanvinden blåsa på Hvad ni se högtidliga ut här allesammans. Det märks er. Helge, hvarför sitter du där och ser dyster ut. tur, så att du kan gärna ge mig en blick om du inte vill ge mig något mer. HELGE. Med hvem har du varit ute och åkt, Ester? ESTER (lekfullt). ensam? Med hvem?
Den brottslige, hvilken, för att följa ofvan antydda exempel, upsåtligen skjuter på annan, som, derest döden deraf följer, är skyldig till lifsstraff, kan äler, om den anfallne ej aflider af våldet, men göres till krympling och sjukling för den återstående lefnaden, icke ådömas högre ansvar än 6 månaders fästningsarbete jemte böter. Felar åter skottet, ålägges den brottslige att böta en obetydlighet. Men icke nog härmed. Efter den lagtolkning domstolarne åtminstone i allmänhet följt, anses K. Förordn. d. 19 Aug. 1845 icke tillämplig, der våldet utöfvas med sådant tillbygge, som icke kan hänföras till vapen, uti detta ords strängare bemärkelse; så t. ex. har för icke särdeles lång tid sedan inträffat, att en person, som i vredesmod, med en omkring tre alnar lång, grof handspak, tilldelade en annan person slag i hufvudet så våldsamt, att den förfördelade afsvimmade och fara för hans lif någon tid förefanns, icke straffades svårare än för vanligt slagsmål. Jag medger visserligen, att partiella inympningar af nyare åsigter på den föråldrade brottmålslagstiftningen äro underkastade vissa svårigheter och att vida bättre vore, om systemet på en gång ändrades.
Låt oss nu se huru i vissa punkter bevilln:s-förordn:n tillämpas. Jo genom betraktandet af den införda minimitariffen för fastighet inom hvarje län, såsom en maximitariff, har man i vissa län nedsatt afgiften så, alt mångenstädes endasL l i st. f. 2 per mille erlägges af verkliga värdet. Ändå värre är förhållandet med den större näringsidkaren. I Stockholms stad t. ex. betala handlande i allmänhet en mot deras rörelse och verklig inkomst högst obetydlig bevilln., hvaraf händt alt hela klasser bland borgerskapet finnas, inom hvilka stor förmögenhet samlats, bland hvilka ingen för sin rörelse erlägger så mycket i bevilln., som en tjensteman i de förhållanden, hvari jag mig befinner. Det är ett misstag, hvad den siste värde talaren yttrat, eller alt alla medborgare skulle vara ålagde skatt, ty alla kapitalister, som taga 5 procent ränta och derunder, äro icke endast lagligen fria från all skatt till staleu, utan äfven vanligen till kommunen, som, merendels åtminstone, utgöres dels efter personernes antal, dels efter bevillnm efter 2:dra artikeln. Hvad kapitalisterne beträffar, är det allmänt kändt att under de sednare åren i Stockholm 4 personer aflidit, som efterlemnat tillsammans ungefär 10 millioner r:dr r:gds, förvärfvade under borgerlig rörelse, idkad inom Stockholms stads samhälle, och till största delen bestående af penningar. För denna betydliga del af deras egendom har troligen ingen bevilln. och i intet fall några utskylder för fattigvård och andra kommunala utgifter betalts. Kan den rike kapitalisten icke anse det vara skam, att ej såsom sådan erlägga någon bevilln. till staten, måtte den fattige arbetaren icke finna någon skam att blifva derifrån befriad.