Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror, att de fleste sparbanker handla på samma sätt som de sparbanker, hvilka jag känner, hvarest commissionsarfvode aldrig ifrågakommer. Låuesökanden inskickar sina lånehandlingar till bokföraren eller någon af directeurerne och erhåller sina penningar ulan all slags afgift; icke ens postporto får han vidkännas. Om man beräknar ajla de afgifter, som äga rum vid alla andra låiteiurättningar, så tror jag alt de uppgå till den 6 procenten. Den 7 October e. m. Jag liar ansett mig böra meddela denna upplysning i anledn. af livad Hr Ribbing sednast yttrat ronde de hårda villkor, som äro förenade med lån i sparbankerna. Frih. Ridderstolpe: Här har blifvit så tillräckligen ordadt i detta mål, att jag skall vara ganska kort. Min öfvertygelse är, att det skall verka ond blod hos nationen, om icke samma undantag i afseende på sparbanker , disconter och fattigcassor, som gäller uti den nuvar. bevilln.förordn., kommer att äga rum uti den blifvande författningen. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s, ronde 34:de §:n, i utlåt. K:o 27 fram ställda förslag. Ropades starka nej, blandade med många ja. Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna nej hafva öfverrösta! ja. Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad. 34:de §;n, sådan den i betänk. N:o 12 finnes föreslagen. 35:le §:n. Hr Rosenblad: Jag anhåller, att 1 mom. uti denna §, hvilket lyder sålunda: ”Bevillning utgöres vidare af alla "actie-bolag, privatbanker, associationer, societeter, verk, hy"potheksoch andra allm. inrättn:r med 5 proc. af utdelningen, ” måtte först företagas och afgöras, samt att derom få yttra mig.
Men liksom detta redan är en särdeles olycklig utväg, derför att så länge detta varar, blott nödvändiga, löpande utgifter kunna expedieras, och alltså intet större arbete påbegynnas, så är det ett mycket dåligt sätt, att vältra ifrån sig ansvaret för en bristande finanslag. Nu saknas hvarje tryck på riksdagen. Och ändtligen: när dylikt kan gå för sig, hvarför skedde det icke år 1877 i stället for provisoriet? Det enda försvaret för detta, nödvändigheten, har hr Estrup nu sjelf beröfvat sig. Vidare har ministéren begått ett stort fel genom att ur postverkets tjenst afskeda redaktören af Dags-Avisen cand. polit. V. Secher; Dags-Avisen, som är det enda huf-vudstadsblad, hvilket icke står i något bestämdt partis sold,hade förut stält sig mycket vänligt gen t emot ministéren, men efter Estrups senaste märkliga uppträdande hade bladets redaktör i några artiklar med sitt namns underskrift förklarat att landet nu torde vara bäst tjenadt med att Estrup lemnade sin plats. Detta blef sagdt särdeles hänsynsfullt, lugnt och urbant — då motsatsen berättats i svenska blad, der det till och med talats om fanatism, så är detta gripet ur luften — men likväl blef han afskedad; en embetsman får alltså icke hysa, eller åtminstone icke uttala den uppfattningen att en ministérförändring skulle kunna vara förmånlig. Dét ligger häri onekligen icke någon komplimang. till embetsmannaklassen, och ministéren visar genom denna handling, hvars konseqvens är det amerikanska systemet — embetsståndet vexlar med regeringarne — att det icke är särdeles liberalt. Blott en sådan rad af felsteg har kunnat framkalla den utomordentliga verkan, som Estrups senaste uppträdande redan har föranledt. Förutom det högst betydande omslaget i de oberoendes opinion, är att märka det särdeles väsentliga förhållandet, att venstern nu är faktiskt återförenad.
Län samt om dispositionen af stubböres-medlen: V. 637. — N:0 o81, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel: V, 637. — N:o 82, angående beräkningen af Stats-Verkets inkomster: V. 665. 48 — E — Expeditioner till Kongl. Maj:t, Rikets Ständers: -— N:o 83, angående statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, hamn-byggnader och kanal-arbeten, äfvensom sjösänkningar och andra vatten-aftappnings-företag, m. fl. dylika föremål: V. 698. — N:o 84, angående allmänna vilkor och stadganden i afseende på de under denna Riksdag beviljade statsbidrag för väg-anläggningar och väg-förbättringar, hamn-byggnader och vattenkommunikationer, m. m.: V. 698. — N:o 85, angående tull-bevillningen: V. 665, 686, Å. 687 (se Expeditions-Utskotfets Memorial N:o 9). — N:o 86, angående förändradt röst-beräknings-sätt vid prestval, äfvensom vid tillsättande af folkskole-lärare, organister, klockare och annan kyrko betjening: V. 665. — N:o 87, angående ersättning för sådana af Stats-Kontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit beviljade: V. 698. — N:o 88, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående koslnadslri utdelning af Postoch Inrikes-Tidningar till alla kommuner i riket: V. 698. —■ N:o 89, angående fortfarande anslag för Kamereraren C. Sandberg: V. 698. — N:o 90, angående föreskrifter rörande ersättningar i händelse af olycksfall vid jernvägs-trafiken: V. 698. — N:o 91, i anledning af år 1865 verkställd revision af StatsVerkets med (lera allmänna fonders förvaltning under år 1863: V. 698.
Majit skulle finna skäl att i nåder meddela närmare förklaring af hvad 6 § i Kongl. Förordningen den 28 Juni 1798 innehåller angåen de sättet för Hofrätts behandling af dylika besvär. I nådigt Bref den 8 Mars innevarande år har Kongl. Majit, visserligen härå meddelat det svar, att någon förklaring af lag i det ämne, i fråga varande framställ o o o ning afsåge, icke vore behöflig; men emedan de grunder, på hvilka berörda nådiga svar stödes. otvetydigt utmärka, hvilken af de stridiga menmgarne anses vara med lag öfverensstämmande; har jag, i betraktande jemväl af frågans vigt inom lagskip ningen, ansett mig böra, till dess väsendtligaste innehåll, här intaga det nådiga Brefvet, som är stäldt till bemälda Kongl. Hofrätt och så lydande: »CARL etc. Vår ynnest etc. Uti undånig skrifvelse den 26 Juli 1862 har Eder President anfört hurusom, i fråga om behandling af de hos Eder anförda och af Eder till kommunikation ulslälda besvär öfver Vårö Befallningshafvandes Utslag i lagsökningsoch utmätningsmål, deruti förklaring ej inkommit, olika åsigter hos
Hon har skänkt honom en villa som ligger invid Karlsro. Men nu har bladet vändt sig, och hon har öppnat process med honom om några penningar, som han skall vara henne skyldig. Han skref härom dagen till Chr. under tysthetslöfte, att han fått veta det hon, samtidigt med att hon trakasserar honom på det bittraste, har låtit måla ett stort porträtt af honom, hvilket hänger i hennes hem i Hamburg. Han drager deraf den slutsatsen att hennes hat härleder sig från för mycken kärlek.237 När han druckit en smula, är allt hvad han säger idel sjelfberöm. H. Herr C. de Quillfeldt! Tack för raderna – ja ni vet nog hur glada vi blefvo för dem. Hvarje bref från er är alltid en glad öfverraskning, som förjagar en viss bitter känsla, hvilken påstår att ni glömt vännerna i Sverige. Ni vet, – det är min fixa idé. Ni säger att ni icke skulle kunna genomlefva tvenne sådana år till, som de sista, så fulla af sorg och bekymmer. Det är eget nog, att dessa år varit så tunga både för er och oss, fast Atlanten ligger emellan. Att jag lefver betraktas som ett underverk, och hur förändrat blef ej hemmet, för både Christian och barnen, under min långa kamp mot döden! Ni kan tänka er det. I öfver åtta månader låg jag i Malmö, skild från alla de mina, men det nya behandlingssättet var godt, och nu är jag bättre, men kan ej gå utan kryckor, ty jag är så svag ännu. Om ett eller ett par år kan jag kanske gå riktigt, men knät blir alltid styft, så att jag kommer att halta något. Således farväl med allt hvad sport heter! Mina promenader hoppas jag dock kunna återtaga. Jag spelar aldrig schack numera och har icke spelat det på öfver tre år. Det skulle vara mig outhärdligt att ens röra vid pjeserna, så mån är jag om att icke jemföra det närvarande med det förflutna. Denna långa sjukdom betecknar en vändpunkt i mitt lif, på andra sidan om hvilken jag icke gerna låter min tanke gå, så länge kontrasten är så skärande som nu.
IV. R. 36o, 372. XII. B. 327. XIII. Ohägn af hetande kreatur, om skärpt ansvar för. XX. B. 75g. XXI. A. 82. Ollestad, Kronosäteri, om dess anslående till boställe för domhafvanden i Åhs, Gäseneds och Kullings häraders domsaga. Se Domhafvande. Ollongulden, angående upphörande af. VI. B. x33. E. 387. XVII. A. 38. Olthoff, Carl Pehr von, yttrande. I. 286. Omberg, kronopark, om försäljning till skatte af. VIII. B. 293. A. 358. XI. U. 128. XII. A. >36. Opinionsnämnd, om förordnande af, för tekniska frågor och patent-tvister, samt stipendier för utrikes resor i tekniskt afseende. Ordförande, angående väckt fråga att Bankooch ExpeditionsUtskotten måtte blifva försedda med hvar sin. XVII. 38g, 39o. XVIII. A. 126. Ordförandeskap i domstolar, som bestå af både lagfarna och icke lagfarna ledamöter, angående. VIII. B. 378. Å. 45g XIII. Ordinarie-räntan och kronotionden, om bestämmande för 5 år i sender af lösningsprisen för. IV. R. 4*5. Ordningsstadga, Ridderskapets och Adelns, om uppläsning af. Se Stadgan. Ordningsstadgan, om föreskrift för Riddarhusfiscalen att enskildt uppbära de plikter, som uttagas i och för förbrytelser emot densamma. Ortalaviken, om skyldighet till färjpenningar erläggande för poster, som lärdas deröfver. Se Skjutslega. Orthopediska Institutet, om anslag åt, samt pension för Professor Åkerman. III. 125. IV. R. 54- VII. Paijkull, Carl Samuel, yttranden. lil. i32. IY. 178. Pantlånekontor, om inrättande af, i Rikets större städer. III.
änkling, men han har tre döttrar i huset. Den äldsta, som redan öfverskridit trettio-talet, sköter med stor berömmelse hushållet; den andra är » på telefonen » och den tredje, Marta, gör just ingenting. Hon har just » slutat skolan », och hela hennes rikedom utgöres af ett betyg med många » AB » och » lilla a » från ett af hufvudstadens bäst renommerade läroverk för flickor. Men detta betyg har varit henne dyrköpt. Det har kostat henne barndomens rosor och den första ungdomens spänstighet och lefnadsfröjd. Hennes aldrig starka hälsa har fått en knäck genom det långvariga och ihärdiga skolarbetet. Och nu, när hon står redo att gå ut i lifvet, att på allvar taga ihop med dess svårigheter och dess strider, nu är kraften att arbeta förnött, nu har sinnet förlorat den lefnadslustiga vigör, som alltför väl behöfves, då en sjutton års flicka utan medel och relationer skall taga sig fram i världen. De vackra kunskapsbetygen ligga där som ett dödt kapital; flitbetyget, » stora A », är tyvärr en ironi öfver hennes närvarande lefnadssätt, som består i ett ändlöst, ofruktbart grubblande öfver lifvets problem. Se henne, där hon står vid fönstret i förmaket, stödd mot väggen och till hälften dold bakom gardinen, medan blicken trött stirrar på det rastlösa lifvet där nere på gatan! Btöstet är insjunket, kinderna ha en matt, gråaktig färg, under de stora, vemodiga ögonen har bleksoten dragit skarpt markerade blåa ringar. Hon lyssnar till det monotona rasslet på gatan, som aldrig tystnar, vare sig natt eller dag. Detta rassel kan göra henne förtviflad. H u r välgörande det skulle vara för hennes marterade nerver att blott en enda dag njuta af landets fridfulla, rogifvande stillhet, att i stället för att stirra sig trött på den grå husväggen midt emot, som obarmhärtigt utestänger sol och luft, låta blicken fara ut öfver solbelysta skogar och fält! Läkaren säger, att ett års vistelse på landet skulle vara ytterst välgörande för henne. » TÖ3en behöfver taga igen sig, » sade han senast i går.
SKRIF TILL SIDENTYGS-EXPORTHUSET SCHWEIZER &amp; C:O I LUZERN (SCHWEIZ) OCH BEGÄR PROFVER PÅ SVARTA, KULÖRTA ELLER HVITA SIDENTYGER. NI SKALL OMGÅENDE ERHÅLLA SÅDANA GRATIS OCH FRANKO. SÄNDNINGAR AF DE EFTER PROFVERNA UTVALDA TYGERNA ERHÅLLAS TULLOCH PORTOFRITT. DIREKT FÖRSÄLJNING TILL PRIVATPERSONER! TANDLÄKARE TOM VON HALL. — HVARD. HELGD. ALLM. TANDLÄKARE Slakteriaktiebolaget Norrmalms, PRAKTISK NYHET FÖR HEMMETALLA SOM ÄRO RÄDDA OM SINA MATTOR M. BÖRA VID ASKANS UTTAGANDE UR KAKELUGNAR STOCKHOLM, NE BEGAGNA SIG AF DEN NU I MARKNADEN U SLÄPPTA PATENTERADE ASFC-UTTAICAREN, K O N C E N T R E R A D E SOUILLON MED HVILKEN ASKAN UPPSAMLAS I KAKELUGNEN OCH AFLÄGSNAS UTAN MINSTA OLÄGENHET REKOMMENDERAS SÅSOM DEN BÄSTA OCH BILLIGASTE I HANDELN FÖREKOMMANDE BOUILLONSSORT. AF DAMM. KAN ÄFVEN MED FÖRDEL ANVÄNDA TILL SOPSKYFFEL. FINNES I HVARJE VÄLSORTERAD BOSÄTTNINGS-OCH JÄRNAFFÄR„ SAMT I PARTI HOS C. W. DAHLSTEDT &amp; SVENSSON, NORRLANDSGAT M J Ö L K S O C K E R, 25, STOCKHOLM. OBS. I ÅTERFÖRSÄLJARE ANTAGAS PÅ ALLA PLATSER. BÄSTA NÄRINGSMEDEL FÖR DIBARN OCH BARN MED KLENA MAGAR. RELOMMENDERADT AF FRAMSTÅENDE LÄKARE.
Hö „ 17,850. hvarförutan höskörden å de icke utarrenderade ängarne uppgått, del förra året, till 3,740, samt det sednare, till 3,940 LM.) och finnes värdet härå icke lili redogörel serna utförd t. I afseende på de vid Flyinge hingst-depot befintliga kreatur, utvisa räkenskaperna följ ande: år 1846. år 1817. Behållning tillkomst afgång behållning Behållning tillkomst afgång behållning fran förra under under vid årets från förra under under vid årets året. året. året. slut. året. året. året. slut. Öfverrevisions-departement vid 1843 års räkenskaper för Flyinge hingst-depot, redogöraren, genom bemälte Rätts utslag den 20 November 1845, förpligtats återbära och jemväl till kassan lefvererat ett belopp af 2 Rdr, utgörande i räkenskaperna oriktigt alford lösen för ett äldre Kongl. Kammar-rättens utslag; har, enligt hvad 1846 års hufvudbok utvisar, af kassans medel blifvit, utom belöpande anmärknings-procent 24 sk., utbetaldt arfvode med 2 Rdr lill en person, för uppsättandet af den öfver anmärkningarne afgifna förklaring, äfvensom ersättning af postporto 4 sk. för ett från nämnde person lill redogöraren aflåtet bref i ämnet; hvilka båda utgifters obehörighet Revisorerne, oakladt det obetydliga beloppet, ansett sig böra anmärka. Stam-Iiolläiiderierii a. Räkenskaperna öfver de till stam-holländeriernas bildande anslagna medel, 70,000 Rdr, hafva för åren 1846 och 1847 granskats i Kongl. Kammar-rätten med anmärkningar och utvisa: Bebet. Uppbörd: Lefverering från Kongl. Rån te-kammaren 70,000: — Summa 70,000: Credit. Utgifter: För inköp af 16 stycken tjurar Transport m. m. af dito . Behållning
December 1812 stadgade praescriptions-tidenj så bar Stats-Utskottet, enär, likmätigt denna Nådiga Kungörelse, det ankommer på Riksens Ständers bepröfvande, huruvida han icke dessmirulre må utbekomma berörde arfvode för den ifrågavarande tiden, funnit sig böra, i enlighet med hvad i frågor af enahanda beskaffenhet blifvit tillstyrkt och bifallit, vördsam!igen hemställa, att Lieutenanten Rousseau afven måtte hugnas dermed, alt få åtnjuta ofvanberörde Ex. pectance-arfvode för åren 1815 och 1816, utgörande tillsammans 116 R:dr 32 sk., hvartill Stats - Utskottet sedermera på en gång, i sammanhang med öfrige dylike Restitutioner, skall föreslå tillgång. Riksens Högloft. Ständers Stats■ Utskotts Utlåtande , i anledning aj Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss ä Häradshöfdingen Örtendahls ansökning om Boställe eller Lön-förhöj ni ng.
Lika med Revisorernc, har Utskottet ansett sig böra gilla de åtgärder, som, med hänsigt till hvad i fråga om det, under ofvauberörde förbehåll, på Riksgäldskontoret anvisade statsbidrag förekommit, blifvit af Fullmäktige vidtagna; kom mande Utskottet att i sitt Utlåtande, angående de af Kongl. Maj:t i Nåder äskade anslag för åtskilliga, till Civil-Departementets handläggning hörande, föremål, yttra sig rörande den i Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof i Nåder fordrade godtgörelse för det belopp, Statskontoret vid nu anförda förhållande måst, till fyllande af de fastställda årsbehofven för Stockholms Navigationsskola, under åren 1849 och 1850 förskottsvis utbetala, äfvensom angående anvisandet af den bestämda statssumman för skolans underhåll innevarande år. 12:o. Angående ersättning för utgifter, anvisade på öfverskotten å Statsverkets inkomster. (Sid. 70-71 i Rev.-berättelsen.) Uti den på 1845 års Rikshufvudbok grundade liqvid angående öfverskotten å Statsinkomsterna samt bristerna och besparingarna å förslagsanslagen, hade, enligt hvad Revisorerne anmält, det belopp, 136,119 R:dr 29 sk. 4 rst., som de å öfverskotten för sagde år anvisade utgifter utgjorde, blifvit Riksgäldskontoret påfördt, hvaremot den Riksgäldskontoret godtgjorda öfverskottssumman för sagde år endast uppgick till 130,382 R:dr 8 sk, 1 rst. Vid granskningen af denna liqvid förklarade Fullmäktige derföre, att då Fullmäktige icke genom något stadgande i Riksgäldskontorets reglemente blifvit berättigade tillskjuta hvad som kunde erfordras föi de till utgående af öfverskotten anvisade utbetalningar, kunde någon ersättning för skillnaden, 5,737 Rdr 21 sk. 3 rst., mellan dessa utbetalningars och de behållna öfverskottens belopp icke af Fullmäktige beviljas.
Bifölls. 34:o Hvad i denna punkt af Utskottet tillstyrkt blifvit, Godkändes. 35:o Godkändes. 36:oGodkändes. 37:o Tili följd af den underdåniga skrifvelse, sorn Ståndet beslutat, rörande hvad till denna Titel i allmänhet hörer, och då dessutom ett serskildt betänkande rörande dispositionen af besparingarna vore af Utskottet afgifvet, fann Ståndet de här af Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelser kunna och böra förfalla. Slutligen bifölls den af Utskottet gjorda hemställan om afslag å en af Fröt. TJtdr d 11 Aug. Friherre Ridderstolpe vackt, och å pag. 29 i Utlåtandet N:o 203 omnämnd motion. S. D. Till föredragning och afgörande i ett sammanhang företagas ej mindre Stats-U.skottets Utlåtande N:o 53, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Fjerde Hufvud-Titel, än samma Utskotts utlåtande N:o 203, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 53, dervid följande förekommo och beslötos. Med ogillande af Utskottets tillstyrkande å pag. 7 i Utlåtandet N:o 53, och under Litt. a i Utlåtandet N:o 203 förekommande och vidhållet, stannade Ståndet i följande beslut: ”att Rikets Ständer mätte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t läcktes vid nästkommande Riksdag för Rikets Ständer i Nåder låta framlägga en fullständig plan för Sjöförsvarets ordnande till personal och materiel, i öfverensstämmelse med hvad Sveriges läge påkallar samt med iagttagan le af all den hushållning, som enligt sakens vigt och landets icke öfverflödiga tillgångar äro af nöden.”
Ersättningsmedel Anmärkningsdito Auktionsdito . Skulder . Utgift: Möteskostnader för förra åren Mönstringsdito Marschdito Underhåll på mötesplatsen . Sjukvård Löner och arfvoden . * Diverse utgifter ♦ .. Balans till följande året'. I anledning af föregående Revisorers Berättelse om denna fonds stallning samt vid förvaltningen gjorde anmärkningar, hafva Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse N:o 272 den 29 Mars detta år, beslutit, alt i händelse mötespassevoians-afgiflen komme att med samma års början upphöra, till Kongl. Majits diposition öfverlemna den Nja Mötespassevoiansfonden, att gemensamt med gamla och 1829 års Mötespassevolans-tassor, efter godtfinnande, användas för Aimeens vapenöf'- ningar m. m., under anhållan likväl att, för undvikande af anmärkta lånetransaktioner om förmäld a ärne foirder emellan, Kongl. Maj:t täcktes anbefalla deras sammanförande till en enda fond, hvais förvaltning och räkenskaper, från och med den dag sam mari föringen ägde rum, underkastades Rikets Ständers och deras Révisoreis granskning Kongl. Maj:ts Nådiga beslut i denna fråga är, Revisoierne veterligen, ännu icke meddelad t. § 9. Vid den speciella granskningen af denna fonds förvaltning hafva Revrsorerne anmärkt: a) Under år r838 äro af fondens tillgångar 72 Rdr 12 sk. anordnade lill Kongl.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion bar Grefve A. F. Cronhjelm, med anförande, hurusom Kommendören vid Kongl. Flottan, Lotsdirektören m. m. Anders Almlöf den 22 April sistlidet år aflidit vid 65 års ålder, efter att hafva tillbragt 54 år i Statens tjenst, deraf 45 år såsom Officer, efterlemnande en åldrig enka med 4 oförsörjda barn, hvilkas enda utväg till bergning vore en årlig pension från Arméens Enkeoch Pupill-kassa till belopp af 187 R:dr R:mt, hemställt att, då Almlöf, efter att hafva under hela sin ungdom sysselsatt sig med ständiga sjöresor, derefter med sjömätningar på de flesta af rikets kuster, under en del af sin mannaålder såsom Chef förestått Sjö-chartse-kontoret, samt användt do sista 22 åren af sin lefnad vid Kongl. Lotsverket, såsom hvars högste Chef han slutade sin bana, Rikets Ständer måtte, med afseende å den aflidnes utmärkta förtjenster och den långa tid, hvarunder han offrat sina krafter för fäderneslandets bästa, tillerkänna hans efterlemnade enka och barn, åt hvilka han lemnat ett skuldsatt bo och som således befunne sig i ganska bekymmersamma ekonomiska omständigheter, en årlig pension af allmänna medel. Då framlidne Lotsdirektören Almlöf, som från den ringa samhällsställning, han genom födseln tillhörde, medelst egen duglighet boredt sig väg till Statens vigtigaro och ansvarsfullare embeten, under sin långvariga och för det allmänna gagnande verksamhet ådagalagt egenskaper, som förvärfvat honom ett högt och välförtjent anseende, finner Utskottet härutinnan giltiga skäl att förorda omförmälda motion, och får i sådant afseende hemställa, det Rikets Ständer måtte tillerkänna aflidne Lotsdirektören m. m. A. Almlöfs Enka, Louise Carlström, en årlig pension af 600 R:dr. 39:o.
Uppå derefter framställd propos. blef denna sista redaction af R. o. Ad. godkänd. 4 §:n. GrTaube, Gust. Joli.: Den nu föredragna 4 §tn innefattar icke mindre än sju särskilda bestämmelser, nära nog om hvarandra sammanblandade, och deraf några eller åtminstone en, nemi. stadgandet att beslut om afgifter icke må fattas vid den sockenstämma, som hålles efter kortare kallelselid, rätteligen borde förflyttas till io §:n, sorn handlar 0111 hvad sorn till sockenstämmas handläggning hörer. De bestämmelser, sorn denna § innehåller, äro: hvarest sockenstämma skall hållas, då den endast utgör föremål för en sockens öfverläggning; hvarest den skall hållas, då den rörer ämnen, som tillhöra flera socknar inom samma pastorat; vidare, huru pålysning om sockenstämmas hållande skall ske; inom hvad tid derefter den skall hållas; såsom jag nyss nämnde, hvad som i visst fall icke får utgöra föremål för dess öfverläggning; vidare, huru kungörelsen derom bör vara beskaffad; och slutligen, huru förhållas skall, då ämnen, soln röra flera socknar inom samma pastorat. skola behandlas. Jag finner förslaget i denna § sakna den bestämdhet och tydlighet, som hvarje författning bör äga. Jag finner det icke lemna den garanti mot möjlig öfverrumpling, som hvarje ledamot i en församling liar rättighet att fordra. På dessa skäl har jag uppgjort ett förslag lill förändrad redaction, uti hvilket jag utelemnat det stadgande, som bör höra till 10 §:n, och hvilken redaction skulle blifva följande. Gr. Taube uppläste derefter följande förslag: Sockenstämma skall hållas i socknens kyrka eller å annat lämpligt ställe, som vid November månads stämma af socknemännen dertill utses. Är föremålet för stämman af den beskaffenhet, att det fordras gemensam öfverläggning af 156 Den 8 Mars f. m. tvänne eller flera socknar inom samma pastorat; måge socknarne sammankallas till gemensamstämma i den socken, som den, hvilken utfärdar kungörelsen, pröfvar lämplig.