Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad deremot angår Herr Vinges förslag, att Ön måtte åt den högstbjudande försäljas; så har, efter hvad äfven förut blifvit nämnd t, Kongl., Maj:t, genom Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer af den 18:de Juni 1818,. förklarat Dess Nådiga afsigt vara att, i händelse Ön skulle på billiga vilkor kunna till en främmande magt afträdas, en afhandling i sådant afseende genast ingå, under vilkor, att afkastningen af den derför inflylande summa användes efter de i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 15 Maj 1812 fastställda grunder; hvarefter Rikets Ständer, genom beslut af den 8:de Juli 1818, samtyckt till Kongl. Majlis; berörde Nådiga framställning, med de förbehåll, Ständernes omförmälde underdåniga skrifvelse innehåller; och, då Utskotten anse någon ytterligare åtgärd , å Rikets Ständers sida', för det af Herr Vinge afsedda, ändamål, vara öfverflödig, få Utskotten hemställa, att nämnde förslag äfven, må förfalla. Stockholm den 21 Januari 1841, Statssamt Allm, Besv,- och Ekon.-Utskottens Betänkande, iV.o 139, 3 N: o 139. Ank. till Exp. Etsk. d. 23 Jan 1841, kl. 5 c. m. Betänkande, i anledning aj väckt mation, rörande landels uppodling och nybyggens anläggande å Kronans ouppodlade trakter m. m.
Inlorsels-tull. Riksmynt. ;J 1 skalp. R:dr Fritt. 2 ore. Fritt. Fri., 15 Fria. -1 iyY * 10 vn. G Fria. Portemonnaier; se Portföljer. Porter; se Dricka. Pottaska; se Aska. Puder, tullbchandlas såsom Mjöl, ej specificeradt, af vegetabilier. Qvarnstenar; se Sten. Qvercitron; hänföres till Färger, ej specificerade. Raspar; se Filar. Rhabarber; hänföres under Apotheksvaror. Ridikyler; se Portföljer. Risgryn; se Gryn, ej af Spanmål. Rismjöl; se Gryn, ej af Spanmål. Rosmarin; hänföres under Apotheksvaror. Rotting; se Rör. Rumm; se Bränvin. Räfkakor eller Räfkryddor; hänföras under Apotheksvaror. Rödfärg, hänföres under Färger, ej specificerade. Rör af Jern eller annan Metall, äfvensom Tegelrör; hänföras till Redskap och Machinerier. Forsin" till Tul!-tnxa. 509 Riksmynt. R:dr öre. Rör: Bambuoch Spanska 1 skfllp. — 6 Rollingar, Vassoch andra slag 1 skålp. — 1 Riiiler, ätbara, alla slag 2 Fria. Sadelmakare-arbeten: ej specificerade; med likta lorgylda, lorsilfrade eller pliilerade beslag . 1 skålp. — 75 andra slag 1 skålp. — 50 Saffran 1 skålp. 2 — Salmiak 1 skalp. — B Salpeter, oraffinerad eller raffinerad: inlill slutet al' — 15 fran och med ar 1859 Fri. Chili.sk Fri. Sälnetersura och Skedvatten. Salt: 1 skålp. — 5 oraffineradl: Kok-, Bergoch Glauber-, valtenCri11 1 kubikfot — 10 raffinerad ... Fri. 1 Sand Surrar: Ofverskäraresamt saxar lill klippning af plåtar och bleck: hänföras lill Redskap och Machinérier.
Herr Amiralen von Schutzer crantz förenads sig med Herr Stats-Secreteraren Friherre Wirsén till alla delar, äfvensom Herr Ofverste» Eieutenanten Pahlman förklarade sig instämma uti den del af ofvananförde yttrande, somangår Eag-suspensionen. Herr Assessoren Fagerhjelm anfördeJ ”Redan vid första behandlingen af Discont-frågan inom Höglofl. Beredningen, framställde jag vördsamt min ideé rörande de störtade Filial-Disconternes utredning, nemligen: Subordination under Lagar och Författningar, samt 1160 Stats-och Banko Utskottens Betänkänden. värd om säkre men Skuldsatte Närings-Idkare. — Flementerna uti denna princip äro 3:ne, nemligen: a) Fordrings-ägares, på Allmänna Lagen, grundade anspråk, b) Banco-Sedelhafvares yrkande att Likets Ständer efter Banco-Förfaltningar och Legeringsform skola vårda Banquen, c] Rikets Ständers vård om sådane Närings-Idkare, hvilka under öfverflödig Lånetillgång utvidgat sin rörelse, blifvit skuldsatte i FilialDisconterne och, i händelse af dessas Concoursbehandliriv', icke förmått genast betala. Uti striden mellan dessa elementer ligger svårigheten att gifva enhet åt utredningen; utelemnas någon af dem, så blir utredningen lätt. En emot denna stridande plan har äfven inför Höglofl. Beredningen blifvit framlagd, uti hvilken det andra af ofvan uppräknade elementer icke blifvit infördt. Den förra af dessa idéer skyddar Banken men utsätter Fordringsägare i Filial-Disconter för all möjlig förlust (såsom vanlig Concours); den sednare, skyddar Fordringsägare på Bankens bekostnad. Hvilkendera af dessa motsattser, sorn Höglofl. Beredningen kunnat välja; så hade intet inställande i Lagens kraft kommit i fråga; men medelvägen, som Höglofl. Utskotten i min tanka föreslagit, är för detta steg ovilkorligen utsatt.
P. 618. — om förslag till en förbättrad Rättegångsordning. 205 LagUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, i anledning af Motioner angående dels ändring, dels förklaring af 12 Cap. 2 §. RättegångsBalken. Junii P. 120. — om förbud för Ledamöter i HofRätt att sig emellan byta lottade mål. AprilP. 543, 587, 628. Dec. P. 623, 792, 814- — angående Ilusesyner å ÖfverOfficersBoställen. April P. 543, 582, 628. — om rättighet för Syskonebarn samt med hvarandra på sidan i svågerlag varande personer, att ingå äktenskap, utan att behöfva söka Konungens tillstånd. -— angående påskyndande af LagCominitteens arbete och granskning deraf. Oct. 2 A. P. 171. — angående lika ansvar för utprängling af falska Sedlar, ställda antingen på Banken eller RikgäldsContoiret. April P. 571,580, 626. Junii P. 120. — om upphäfvande af de Författningar som afse att förekomma öfverflöd och kostnader vid begrafningar. Junii P. 120. — angående bestämdare ansvarslag för slagsmål med doldt tillbygge af nycklar, dosor, knifvar m. ra. April P.^571, 580,626. — om rättighet för UnderDoraare, att enär 206 någon Lag eller Förordning anses tarfva förbättring, derom hos Riksens Ständers Justitieombudsman göra anmälan. LagUtskottets Betänkanden , Memorial och ProtocollsTJtdrag, angående förrymd Makas rättighet att ingå nytt gifte. Nov. P. 3q5. —- angående förklaring af 9 §. i Kongl. Förordningen den 5 Julii 1739, rörande Prestval.
Då den, som för ra gången förde motsidans talan, nu förklarat sig nöjd med den medelväg, Utsk:t funnit, finner jag mig uppkallad att följa hans exempel, och anhåller således om bifall till denna Utsk:ts framställning. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef Utsk:ts förevarande hemställan bifallen. Utsk:ts förnyade hemställan, att K. M:ts förslag rörande vigtbestämmelserna för utrikes bref samt för lösbref oeh lokalbref måtte gillas. Bifölls. Utsk:ts yttrande ang. väckt förslag om nedsättning till 10 öre af enkla porto-afgiften för inrikes bref. H. Exc. Hr Gr, o. Landtm, förmälte, att då R. o. Ad. vid behandlingen af Betänk:t N:o 18 gillat LTtsk:ts nu vidhållna hemställan uti ifrågav:de hänseende, torde den förevarande punkten ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Ropades ja. TJtsk:ts hemställanden: att väckt förslag om undersökning i fråga om porto-afgifterne för till utlandet afgående och derifrån ankommande bref icke måtte till någon R. St:rs åtgärd föranleda; samt att framstäldt yrkande om nedsättning af portot för utländska tidningar icke påkallade något särskildt beslut. Biföllos. Sedan H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att från Sekreteraren vid K. Musikaliska Akademien blifvit till utdelning bland R. o. Ad:ns Hrr ledamöter öfverlemnadt ett antal biljetter till en s. k. Elev-matinée i Akademiens lokal vid J88 Dan 26 Maj c. m. Clara Strandgata N:o 8, samt anmodat dem af Ståndets medlemmar, hvilka af dessa biljetter önskade sig begagna, att anmäla sig hos Riddarhus-Fiskalen; åtskiljdes Ståndet kl. ^3 e. m. In fidem, O. Brakel. Lördagen dea 26 Maj 1860. Plenum kl. 6 e. m.
På grund af gjorde anmärkningar äro till Utskottet återremitterade, från Hedervärda Bonde-Ståndet, genom Protocolls-Utdrag den ii i denna månad, Betänkandet N:o 34, i anledning af väckte frågor om ytterligare utvägars beredande till underlättande af förslitne småsedlars utbyte i Landsorterne, från Högled. Ridd. och Adeln, genom Protocolls-Utdrag af den 3 dennes, Betänkandet N:o 35, i anledning af Herr Rydins, C. G._, motion, om ytterligare stadganden i afseende på granskning och cassation af förslitne sedlar, och från Vällofl. Borgare-Ståndet, genom Protocolls-Utdrag af den i5 dennes, Betänkandet N:o 36, i anledning af förrättad revision! af ej mindre Banco-Discont-Verkets räkenskaper och förvaltning, än äfven förra Riks-Discont-Verkets fortsatta utredning för år 1833; och får Utskottet till svar härå allenast vördsamt meddela, att förenämnde Betänkanden, hvart för sig, enligt Utskottet tilihandakomne Protocolls-Utdrag, blifvit af öfrige RåneoUtskottets Memorial Nio 5/f17 öfrige 3:ne Rilss-Stånd godkände; vid hvilket förhållande UtskotteJ; finnér de ei;hållne å lenera issel ne icke påkalla någon vidare åtgärd från Utskottets sida. Ankom till Exp.-Utsk, tl, 3o Sept. : Memorial, angående löne-förbättring åt StereotyperingsFÖreständaren i Banken, Myntproberare C. A. Broling.
Werkställes icke defte upgifter med nägon slags utförlighet, hafwa 1sxerinA8.Männen inga grunder, hwarwid de kun. na fästa sitt omdöme, och äro omöjligt i ständ, at med anförande af nägot skäl taxers en stattdra» gande annorlunda än denna sjelf behagar. All controll uphör och ingen säkerhet för upgifternes riktighet star ar winna. supra. Lx protocollo L. 6. INAMSN. Utdrag af ?rotocoI1eL, hället hos Riksens Högloft. Ständers Bewillnings-Ucffott wid Riksdagen i Stockholm den 26 ' Martti 1810. S. D. Herr Kongl. Hof-Predikanten voctor Ltenbammar inlemnade til ?rotOLollet följande: En af de mäst hufwudsakliga brister, som blifivit anmärkte i Bewillnings-Förflaget,ar twifwels utan - Den zo Mars. 1509 utan den jemnwigt,man der saknar rsxp<-Äivs StändsLedamörerne emellan i Sradernes besiurande 1»xerinZ^-LommittLel-, och til älerställande hwaraf man senast föresiagit Beredningar inom Staderne, i likhet med hwad för Landet blifwit stadgadt, samt at, sedan Beredningarnes arbete wore fulländad!, en laxerintzs-Ratt mä orgsniserLs, der antalet af hwarje Stand wore åtminstone i någorlunda jemn, likt förhållande inbördes. Högloft. Utstotlet har i sitt harpa afgifna swar yttrat den önffan, del matte wederbörande i denna del fränträda sitt upgjorda Förflag; och mig förekommer det endast berankeligc, ak denna hemställning icke blifwit mzd nä, got enda kraftigt gällande skäl understödd.
Öslersjöhamnarne senast tillfryser, är nog djup för att kunna emottaga Krigsfartyg af större storlek, hvarjemte nyttan och behofvet deraf ådagalägges af den betydligare handel, som af Ystads Handlande bedrifves, dels med deras egna, lill antalet icke ringa Handelsfartyg, och dels med de Utländske Skepp, som dit årligen ankomma; att då Grefve von Platen redan år 1827, vid den då af honom anställda undersökning, funnit snar hjelp vara af nöden, så framt icke Ystads Hamnbyggnad skulle förfalla till ruin och de derpå redan använde omkring 200,000 R:dr helt och hållet gå förlorade, kan det icke vara svårt att göra sig ett begrepp om det förfallna tillstånd, hvaruti denna Hamnanläggning nu måste befinna sig, helst de nedsänkte stenkistorne, i anseende till deras felaktiga construclion, redan börjat gifva vika för sjöns verkningar och ramla, hvarmedelst, om det än längre ohämmadt får fortfara, Grefve von Plåtens förutsägelse kommer att snart gå i fullbordan. Val hafva Stadens Invånare, med de ringa medel, som stått dem till huds, sökt alt, medelst nedsänkning af så kallade halfkistor, fördröja en total förstöring, i hopp att kraftigare mått och steg, än de magta åstadkomma, skola blifva vidtagne, helst en hvar lärer inse, att utförandet af ett sådant företag, som ifrågavarande hamnbyggnad, vida öfverstiger de tillgångar, som Ystads invånare kunna disponera, hvaraf, så framt ej tillräckligt anslag dertill af Staten erhålles, blir en ovilkorlig följd, att hela företaget kommer att upphöra, till förlust för så väl den enskilde, som äfven för det allmänna; att
O c h öfver all världen breder ett norrsken sina väldiga armar. Det skjuter upp ur ett hvitblått hvalf vid norra horisonten, men det slår broar öfver vida rymder, långt ned m o t söder. D e t första norrsken jag sett i höst — den första påminnelsen från himlen om att vintern stundar. Mina drömmar vandra fram öfver de hvita broarna, de sänka sig och glida in i parkens dunkel. Träden drömma väl, de ock. D e stå där tysta, men jag hviskar till dem, det är som jag förstode dem, o c h dock tyckas de mig som väsen af ett annat slag än jag — underliga, olyckliga väsen. D e vida, höghvä !da kronorna ha glesnat, endast här och där hänger en klunga löf kvar på grenarna. Kronorna, de bli till kroppar inför mig. Grenarna bli armar. O c h hvem det är, vet jag e j, men någon vill slita bort grönskan från deras kvistverk, kläderna från deras k r o p p, o c h de streta mot, någon vill rycka till sig de sista bladen från grenarna, de sista flikarna af deras fattiga hölje. M e d sina sista krafter hålla de kvar dem, de sista arma trasorna. D e ha j u burit dem under sin lyckligaste tid. Därför käns det väl tungt att skiljas från dem. Nere mellan stammarne ligger dödens tystnad. Mellan de orörliga, djupsvarta skuggornas skarpa konturer smyga sig måndagrarna fram med ljudlösa fjät. Marken är sållad med löf, men de ha ej dagens bjärta, solförgyllda färger, månskenet försilfrar dem, endast en svag, knappt märkbar röd ton skimrar igenom försilfringen som på en gammal nött bricka. D å hör jag steg genom tystnaden — då skälfver en snyftning genom stillheten. Två svarta skepnader komina vandrande framåt allén, i skuggan smälta de samman till en, i dagrarna särskiljas de åter, tätt bredvid hvarann. D e närma sig. D e n enes steg äro långa, taktfasta, beslutsamma. Hårda, obevekliga steg: det är en man. D e n andras gång är ojämn, som en sömngångerskas.
Af Jöns Pehrsson från Blekinge län, om förhöjning i införseltullen för bränvin. Genom den nya lagstiftningen rörande bränvins tillverkning och försäljning, som tydligen företrädesvis åsyftar att hämma eiler förminska en allmänt öfverklagad nog slör förbrukning af bränvin inom vårt land, har jemväl öppnats en rik inkomstkälla för Staten uppgående till ett belopp icke mindre än omkring 8 millioner R:dr om året, och är således redan af sistnämnda anledning denna näringsgren af ganska stor vigt och betydelse; hvilken ytterligare förökas deraf, att genom bränvinsbränningen jordbrukaren icke allenast får lätladt tillfälle att på fördelagtigl sätt till penningar förvandla sina produkter ulan äfven kan sig tillgodogöra flera biprodukter, som annars skulle för honom blifva ulan fördel. Af sådan anledning äro Slatsmagterne skyldige att tillse, det denna näringsgren får tillgodonjuta erforderligt skydd mot konkurrensen genom införandet i landet af utrikes tillverkadt bränvin. Ett noggrann! och billigt afvägande af förhållandet emellan tillverkningsskatt och införseltull å bränvin år derföre af nöden. Då enligt bränvinsbiännings-förorduingen tillvcrkningsskalten å bränvin utgör 60 öre per kanna af 50 procent alkoholbalt, samt tullförfaltningarne stadga en införseltull af 45 öre per skålpund alkohol, motsvarande cirka 110 öre per kanna förutnämnde vara, utgör förhållandet af 60—110 686 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. N:o 425. det, hvilket i nämnde författningar varit afsedt såsom det rätta. Detta nödgas jag bestrida. Nämnde tullsats är nog mycket lag samt förty obillig; och får jag, till bestyrkande af denna min åsigt, erinra om flere omständigheter, hvilka för den Svenske bränvinstillverkaren försvåra konkurrensen med utländska produkter. Dessa omständigheter härflyta dels af åtskilliga restriktiva föreskrifter uti våra bränvinsförfattningar, dels ock deraf att i utlandet, på samma gång importen af bränvin, genom höga tullsatser allestädes öfverstigande den hos oss gällande, i hög grad försvåras, exporten deremot ansetts böra särskildt gynnas och uppmuntras.
Bildar sig i stad bolag för öfvertagande af all den minuthandel med eller all den utskänkning af bränvin, eller af beggedera, hvilken eljest skolat, enligt nästföregående moment, på auktion derstädes utbjudas, må magistraten, sedan stadsfullmågtige eller, der sådana ej finnas, allmän rådstufva hörde blifvit, härom med bolaget, utan föregången auktion, sluta aftal för den af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande beståmda tid, hvilket aftal dock för att vara gällande skall Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes pröfning underställas. Härvid får dock afgiften ej bestämmas lägre, ån sammanlagda beloppet skolat, enligt § 17, minst utgöra, i fall försåljningsråttigheterna varit åt särskilda personer upplåtna. § 11. Gästgifvare vare ej pligtig att bränvin till utskänkning hålla. § 12. Gästgifveri å landet, hvilket, vid den tid, då Kongl. Maj:ts nådiga Förordning den 18 Januari 1855, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, biel till efterlefnad gällande, innehade laglig utskånkningsråttighet och för hvilket densamma sedermera icke upphört, varde vid rättigheten fortfarande bibehållet, intill dess densamma upphör genom uppsägning eller förverkas. Fråga, huruvida gästgifveri vid ofvannämnda tid innehade laglig utskånkningsråttighet, må endast af kommunal-nåmnden anhångiggöras; och må emellertid innehafvaren af gästgifveriet utskänkningen fortfarande utöfva intilldess frågan blifvit i laga ordning afgjord. Hvarje år, så långe rättigheten varar, skall, innan bevillningstaxerings-komité för socknen sammanträder, kommunal-nåmnden beräkna det kannetal bränvin, som må anses komma att under det nästföljande försåljningsåret å gästgifveriet försäljas, i fall utskånkningsråttigheten der fortfarande utöfvas.
Rio^ täcken och en fordrad samme s fotpåse med fina Wargstin för f. d. ^Drottningen 127 l6 — 7:0 Handelshuset lottie L ^rvistkon för uti Rom sournerade 250 Seqviner i Guld, derstädes utbe talvte till Doctor partilli, hwib ken med Hustru och 2:ne Söner äga efter Contract, sä lange de lefwa, ärligen uppbära en lika summa, för 600 Tallvr, hwilka med sädant wilkor kill Konungen blifwil försålde, utgörande efter Cours utom ranta till desi betalning afföljer , Banco 786 24 — 8:0 F. d. Envoye n wid ScorBriLaniska Hofwet och Commendenrcn Herr ^äierbor^, för en Chro Transport R.or» 2864 9 3 Den 74 November. 672 2864 v 3 117 »4 — 80 8 3061 Zi 3 Transport R:dr. neMeter och r pär stinn Pantaillo. ner 25 L. 6 pens L 4: zz. §!v HandelsA^ettten lembke, för bestridde utgifter, för en för betia Konungen tillhörig och af Herr General Adjutanten von LnZsI brecliten uppköpt Hast276Preus sista Gyllen, 18 gr. efter Cours Summa R:dr. I öfrigt bör härwid icke vbemäldt lämnas, att Höglofl. Nidderstapet och Adelns, samt Wällofl» Borgare»Ständets och HederwaNva Bonde. Ständets
Då enighet' inom Riks-Slånden är väsendtlig att bibehålla vid lösningen af en fråga, der man måste söka bilägga så stridiga meningar, som dem, hvilka råda rörande förevarande ämne, har jag trott Utskottet böra undvika att vidröra ömtåliga punkter, genom påminnelsen om gamla trätofrön och söndringar, samt derföre desto mindre omnämna fordna partier och ståndsintressen, som all slags jord nu mera kan egas af hvilken medborgare som helst. Likväl förekomma uttryck sådana som dessa: »har den i sig sjelft rent financiela frågan fått anstrykning af ståndsoch parti-frågan •— »Hennes (bränvinsfrågans) moraliska och statsekonomiska betydelse kunna afvägas emot hvarandra (?) först då sedan egenskapen af stånds-> och parti-fråga är glömd» o. s. v. Jag har ej deltagit i den vanvård af språket, hvilken delta Belänkande röjer, ulan tvärtom sökt, efter förmåga, förekomma den. För hvarje folk är språket en af dess dyrbaraste tillhörigheter, som icke får vanvårdas eller onödigtvis försvagas, genom främmande tillblandningar, emedan det är ett uttryck af nationaliteten, och utgör ett af de starkaste satnbällsbanden, genom hvilket hvar medborgare känner sig sjelf, och erkännes af de öfriga, utgöra en del af det hela. Särdeles bör denna om vårdnad iakttagas i hänseende till ett språk, så klangfullt, kraftigt, kort och bestämdt, som det Svenska, hvilket derföre synnerligen väl egnar sig att vara författningsspråk, på sätt vår allmänna lag ådagalägger. När vi hafva ett så ypperligt efterdöme att följa, böre vi ock, i enlighet dermed, icke allenast undvika främmande ord, der Svenska kunna begagnas, utan äfven att göra satserna längre genom Fransyska, än vidlyftigare genom Tyska, eller mattare genom passiva ordställningar, i stället för sådana påbjudande, aktiva och rakt på saken gående, ordalag, hvilka lagen använder. Prof på de anmärkta felen förekomma så ofta, att jag ej torde behöfva, för uppmärksamme läsare, påpeka dem.
Sederholrns i Finland bosatte arfvingars våokta ersåttningsanspråk af Svenika Staten; om afskrifning i Götheborgs och Bohus Låns Landtränteri - Räkenskaper af åtskillige för åren 1799, 1800, 1801, 1802 och i8©4 resterande Bevillnings-inedel; angående de så kallade Trippiske köpegodsen i Halland; om understöd af allmänna medel för uppmuddring af Landscrona hamn; rörande tryckningen af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof vid kommande Riksdagar; om sökt befrielse för Magistraterne från all befattning med LandtRånterierne; angående understöd för Carlscrona Stads Fattigvård; om Löne-förbåttring för BataillonsLåkare; om eftergift af Doctor Kjellman ådömd Testa ments-Be vill ning, rörande Husby Klosters Krutbruksågares sökta restitution af erlagd Bevillning, om anslag af arfvoden åt Taxeringsmån i Norrbottens Lån, om Fångvården i Götheborg; i anledning af Riksens Stånders Re\i - 630 i Den *7 filajij, m. sorers åren 1820 och 1822 afgifne Berättelse angående RiksgåldsVerket och GeneralAssistance-> Contoiret; angående GeneralLieutnanten von Ro., senheims underdåniga ansökning om uthekom» mande af innestående lön, rörande Öfverste
M:s nåd. bref den 2 Mars (838, utlemna den äskade delen af mindre creditivet; så och då, ifall nu i fråga var. anmärkn. blefve afTJtsk. fastställd, ansvarstalan möjligen kunde komma att mot fullmäktige anställas, och han således skulle äga nytta eller skada af det beslut Utsk. nu gick att fatta, funne han sig icke böra i detta beslut taga del, likasom han, under den nyss förefallna discussionen, af enahanda skäl ansett sig kunna endast lemna en upplysning, men icke yttra någon mening rör:de sjelfva anmärkningen. Grefven och ordform framställde till muntligt besvarande propos. på godkännande af förevar, del af StatsUtsk:s i dess prot.utdr. för deri i3 Febr. meddelade anmärkn:s-anledn:r; men som derpå svarades: ”ja, nej, votering,’’ blef för omröstning med slutna sedlar en så lydande propos. skriftligen uppsatt och justerad: ”Den som vill, att anmärkn. skall äga rum deremot, ”att endast sju ledamöter voro närvar, i Statsrådet, då K. ”M:s beslut om lyftning af den till Rikets försvar afsedda ”andel af mi.ndre creditivet den 2 Mars 1838 fattades, rö”star ja; den det ej vill, röstar nej; ”Vinner nej, kommer icke någon anmärkn. i berörde afseende att äga rum.” Voteringen häröfver utföll med tolf ja mot nio nej. Vidare företogs begärd votering öfver nedanstående 2:ne i;6 Dea 3 Juli f. m. efter hvarandra framställda, skriftliga, behörigen justerade propositioner: i :o ”Den, som vill att, till följd af Utsk:s nyss fattade ”beslut, 106 §:n Reg F:n i förevar, fråga skall tillämpas, ”röstar ja, ”den den det ej vill, röstar nej; ”Vinner nej, kommer anmärkn. efter 106 §:n icke att äga ”runi.”