Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. behagade till en segelleds anbringande från Mälaren vid Mariefred till Storsjön i Södermanland, med de kanaldimensioner Strömsholms kanal eger, bevilja ett Statsanslag i ett för allt af 185,000 r:dr b:co, under vilkor, att de blifvande actie-egarne i detta kanal-bolag, åtaga sig alt kontant erlägga fyllnaden i kostnadsförslaget, eller 100,000 r:dr b:co, samt att, efter en af K. M. nådigst stadfäslad plan, ansvara för arbetets utförande och segelledens framtida underhåll. Slutligen får jag vördsamt anhålla om remiss af denna min motion till SlatsUtsk., som, vid frågans företagande, skall erhålla fullständiga uplysningar om ifrågavar. segelled, genom öfverlemnande! af de för densamma uprätlade kartor och kostnadsförslag, hvilka nu finnas i förvar hos Styrelsen öfver allmänna vägoch vattenbyggnader. Frih. von Kraemer, Rob. Fredr.: Man behöfver endast Den 21 December. 123 kasta en flygtig blick pä den geografiska kartan öfver provinsen Södermanland för att finna huru genomskuren af sjöar och vattendrag denne provins är, såsom bevis hvarpå jag åberopar den af motionären föreslagna kanallinien, hvilken skulle ledas frän Mälaren och fortgå genom Frösjön och Oppundasjön till Storsjön, invid hvilken finnes en jordhöjd, der Lockevattnet och vidare sjön Långhalsen vidtaga, hvilken åter angränsas af sjön Yngarn. Från des sa sjöar skulle kanalen ledas genom Nyköpings ån till saltsjön. Vidare finnes ett annat vatten, som förmedelst ett näs är afskiljdt från Hjelmaren men hvarå en jernväg kan anbringas och kommunikation således åstadkommas med sistnämnde sjö. Under sådana förhållanden och dä behofvet af förbättrade kommunikationer inom provinsen Södermanland äro af behofvet högt påkallade, der ypperliga men serdeles backiga vägar finnas åtminstone i vissa delar af provinsen och synnerligast inom den, der jag bor eller i närheten af Malmköping, må det icke förundra någon, att fråga blifvit väckt och med största intresse omfattad, alt få alla dessa vattendrag förenade för att lätta transporten af alla de produkter, som inom provinsen i så rikt mått frambringas.
Å nyo föredrogs och bifölls LagUtskottets den 28 sistlidne Augusti under N:o 92 afgifne, och den 10 derpåföljde September eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående ordningen och sältet för öfverklagaude af UnderRätls beslut i tvister om Husesyn och Fardag ä Kronohemman, Företogs till pröfning StatsUlskoltets den j8 sistledne December under N;o 365 afgifne, och den 20 derpåföljde Januarii e, m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af återremiss å Utskottets under N:o 25^ förut meddeldte betänkande, rörande väckt fråga om skattemannnarätt till alla å RecognitionsSkogar, i följd af 1811 års Kongl. Författning, utbrutne Hemman och Lägenheter; i sammanhang hvarmed äfven upp - Dcu 3 Februari i I. m. 1 Utdrag af den a5 sistlidne Januarii, inneliållande att PresteStåndet, sorn bifallit förstnämde Utlåtande, tillika beslutat, att hos Kongl. Maj:!; genom en underdånig skrifvelse anhålla om en sådan Nådig förklaring öfver Kongl. Kungörelsen den 4 Januarii 1811 , som, i det den undanrödjer ali osäkerhet och missförstånd vid tillämpandet deraf, försäkrar odlarne på RecognitionsSkogarne, att skyndsamt komma uti en oqvald besittning af de rättigheter, hvarom Kongl. Majrt och Rikets Ständer, genom de för Förordningen af den 4 Februarii 1811 stadgade grunder, velat hafva dem orubbeligen försäkrade; uli hvilket beslut de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne att sig med PresleStåndet förena.
» I hvarje fall kan jag ej nu uppfylla din önskan, men då jag kommer tillbaka, skall jag visa dig något i denna väg. » Då doktorn var rest, tog Bertha på allvar i hop med sig sjelf för att komma till klarhet med orsaken till sin plötsliga önskan att se något sådant, som hon eljes blott tänkt på med fasa. Men det lyckades henne ej att gå till botten med en sådan analys, ty hon fann denna sin åtrå sammansatt af många olika saker, så inflätade i hvarandra, att hon blott lyckades framdraga ett enda klart motiv, och det var hennes hopp om att kunna gifva sin mor och Anna slående skäl för sin vägran att bära snörlif. Men detta motiv brände hennes tanke som en bit glödande jern, och hon intalade sig sjelf, att det hela var en » barnslig nyfikenhet »; hon hade j u som barn alltid velat se hvad som fans inuti hennes dockor. Med en nästan feberaktig oro väntade hon dock på doktorns återkomst, men hon förundrade sig ett ögonblick öfver, hur litet hon egentligen brydde sig om att få höra orsaken till det hastiga dödsfallet, fastän hon sökte uppegga sin nyfikenhet. Hvad gick der då åt henne sjelf? » Ej ett spår af gift. Det var et af det ej ovanliga, ofrivilliga sjelfmorden », sade doktorn, då han vid återkomsten till sitt hem fann Bertha sitta och bläddra i ett anatomiskt verk med afbildningar. » Det var j u sant, jag lofvade att du skulle på visst sätt få en inblick i fröken Natalias inre. » Doktorn öppnade dörren till ett litet rum, och Bertha ryggade tillbaka med ett rop af häpnad. » De här damerna äro naturligtvis vaxbilder; farbror Dreier är ingen Blåskägg, » småskrattade doktorn. » Jag köpte dem af en ruinerad karl, som reste omkring med ett anatomiskt vaxkabinett och som blef öfverlycklig, då han fick kontant betalning för dessa två bilder.
Tackoch barlast samt kasserade Kanoner, Bomber, Mörsare och Kulor Bomber och Kulor etc. Smidt eller valsadt: Ankare etc. Stång-, Plattoch Band-, under 12 tums bredd, Jernvägsskenor, Bult-, Galleroch Sänksmide, rundt eller kantigt, Knippoch Fyrkant samt Skäroch Klippjern äfvensom Smältstyeken Plåtar, oförtenta » förtenta Spik af 2 tums längd etc. Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt. Kemisk-tekniska preparater, ej specifice-l rade | Anm. För medicinska behof hänföras till Apotheksvaror, ej specificerade. R:dr. sk. r:st. Prop. JVi 81. 1 ' Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Banko. Riksmynt. Krukmakare-arbeten, ej specificerade: oglacerade etc. glacerade etc. Iturkar och Krus, på hvilka varor inkomma, och som icke, enligt särskildt stadgande i Taxan, inbegripas uti vigten för tullberäkningen R:dr sk. r:st. Talg och Palmetin 3 Stearin och Margarin i 6 andra slag 4 13 Oljor, alla till Apotheksvaror ej hänförliga eller eljest icke specificerade slag feta olior 91 ilygtiga eller essencer etc. Salpetter, oraffinerad eller raffinerad, intill slutet af år 1838 \ 13 från och med år 1859 Fri Chilisk etc. Salt: oraffineradt: Kokoch Berg• Fritt Glauber, vattenfritt etc. Socker: raffineradt, alla slag, såsom Topp-, Kandioch Kak-, samt krossadt eller pulveriseradt socker äfvensom Havana-Terres och dermed till sockerhalten lika slag . andra slag 1 Skålp. 1 Skålp. 1 Skålp. 4 9 1,92 6,72 3,36 13 8 Stearin i 4 Stål, alla slag Fritt Tjära, Tjärbärma eller Vraktjära Fri — Kongl. Maj.ls Nåd. Prop. M Si. Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Banko.
Reg.Fm bör erhålla sådan lydelse, att deruti mera oförtydbart ultryckes, att i den serskilda stadga, som af Konungen och R. St:r gemensamt stiftas, kommer att bestämmas hvilka slag af besvärsmål fortfarande skola tillhöra K. M:s Nåd. pröfning och hvilka af Rege - 2b6 Den 12 Juli e. ni. rings-R:n skola afgöras-,” och slutligen Hr von Koch gjort ett yrkande, som likväl fullkomligt öfverensstämde med Hr von Hartmansdorffs förslag, utom i fråga örn ett enda ord, hvarföre också Hr von Koch tillkännagifvit, att han instämde i den af Hr von Hartmansdorff föreslagna gemensamma tanke. Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, förklarat, att han ansåg sig höra framställa propos. ä de ifrågavarrde förslagen lill gemensam tanke i den ordning, de nu blifvit omnämnde, samt att deribland Hr von Hartmansdorffs förslag, derest det autoges, komme att utesluta de öfriga, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. först till antagande af Hr von Hartmansdorffs förslag till gemensam tanke, och derefter till utslag derå samt blefvo dessa proposrr besvarade med blandade Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. behagade antaga samma förslag, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Nej jemte mångå Ja, förklarade det han ansåg Nej nu hafva varit öfvervägande. Hr von Hartmansdorff begärde votering. Uplästes till justering och godkändes följande votens-propos.: Den, som i fråga om det i Const.Utsk:s Mern. J)2 11 framställdta förslag till grundlags-förändring antager följande förslag till gemensam tanke: ”R. o. Ad. erkänner behofvet att minska antalet af de besvärsmål, hvilka böra i StatsRådet af Konungen afgöras, men anser det sätt, Const.Ulsk. dertill föreslagit, icke vara antagligt,” löstalja ; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder berörde förslag till gemensam tanke icke af K. o. Ad. antaget.
Di Conftitutions-Ut Ikottet, till åtlydnad af de Ifrån de refpedive Riks-Stånden erhållne remis, fer, nu går att meddela litt yttrande öfver ett af de vigtjgafte, fäkerligen det mäll granlaga af de ämnen forn varit anförtrodde till defa pröfning, får Utfkottet till en början utbedja lig fina refpeftive principalers benägna urfäkt och öfverfeende, om det uppehållit deras väntan, om det blott ofullkomligt lkulle kunna till. fredsftälla den. Conftilutions - Utfkottet, forn med Rikfena Ständer och med Svenika allmänheten lifligt delat önfknifigarne för vår Statsförfattnings fulle kommande genom en förbättrad reprefentation, har likväl vid utarbetandet af detta ämne ic. ke funnit fig äga det biträde af allmänna upp. lysningen, det flöd af allmänna öfvertygelfen , forn kunde lätta Utfkottet i ftånd att med fäkra uppgifter förena framläggandet af ett till alla delar tillfredsllällande och på verkflällbara grunder uppgjordt förflag. Med erkännande af visheten af det ftadgande i vår Statsförfattning fora tillåter att frågor om förändringar i Grundlagen väckas vid den ena Riks. dagen för att afgöra» vid den påföljande, får derföre Utfkottet anhålla, att defs nu afgifvande arbete matte anfes, fnarare forn ett föremål till granötning för dea upplyftare delen af Svenika allmänheten och. forn en beredning för framtida Rikfens Ständers lyckligare bemödanden, än forn ett förflag fullt fvarande emot behofven vid en tillgörande förändring.
Det synes mig nemi. tydligt och klart, äfven med en juridisk tolkning, att de af Frih. Ehrenborgh åberopade sista raderna i i mom. af 107 §, ang:de R. St:s rätt att anmäla till entledigande de rådgifvare, emot hvilka anmärkning blifvit gjord, icke kunna afse annat än det föregående i samma morn., eller den händelse, då Constit.Utsk. ex proprio motu framställer anmärkningen, och ingalunda hänföras lill ett efterföljande morn., som dessutom börjas med ny rad och står helt och hållet isoleradt. Hvad beträffar Frih. Cederströms mot mig riktade förebråelse för inconsequens emellan mitt yttrande örn enskilda ledamöters rätt att göra anmärkning efter 106 § och min åtgärd att sjelf väcka en sådan anmärknrsanledning, så har jag icke bestämdt påstått, att anmärkningar efter 106 § ej kunna af enskilda ledamöter göras, utan jag har blott sagt, att R. St. icke kunna afgöra sådana frågor, och att beslutande-rätten derom ensamt tillhör Constit.Utsk., som icke ens behöfver anmäla sitt beslut hos RiksSt. Jag har emedlertid icke tillräckligt öfvertänkt denna fråga om enskilda ledamöters anmärkn:srätt efter 106 § för att nu kunna yttra mig vidare deröfver; och då jag framställde min anleda, till anmärkn. var jag i verklig osäkerhet, huruvida ansvar kunde alternativt yrkas efter 106 eller 107 §. Jag nagelfor likväl icke så noga härmed, enär prejudicater för ett sådant förfarande förefunnos; och då Constit.Utsk. nu upptagit anmärkningen i det skick, den blifvit framställd, ger detta mig visshet att icke hafva öfverträdt min lagliga rätt. Jag skulle emedlertid gerna efterskänka all rättighet för R. St. eller enskilda ståndsledamöter att göra anmärkning efter 106 §, om Constit.Utsk. alltid fullgjorde sin pligt; ty om dessa anmärkningar ske efter 106 eller 107 § kan vara likgiltigt, enär det ändock alltid tillhör Constit Utsk. att tillämpa den §, som rätteligen vederbör, samt R.
Stbref, inför flan? fD?af:f konungen tofta fSSårt fanna beltaganbe i dvonungafjufeté ocl> Wntionm? bfttpa fafnab, mfb betta forgfiga tillfälle, id1 foljb af $an» ^ongl. tylay.tt mebbelabe fadefft, beltogo (2Bi uti fBegraf* ning^ceremonien, fjmifteu ben 27 berpåfol/atrbe Sfpril för fig gicf. J 5'fter bet Ovjfeté ©tanber, genom unberbånig ffrifmelfe ben 29 Wtr* ^ernber 1823, fåfom en. np gårb af ©eta^ unberbåniga mérbnab ocb tid-gif* menijet, hed tDtar.t anf)dllif, ött $ond £ongl. '5D?n/:(é #6'go ©emald, ^temeé yjtay.t ©rottningend, <#'6 g a kroning motte för f/g gd, ecb dion al. ®to/:t bd, meb bifall till forberorbe unberboniga anhållan, forFlarat ©ig mil/a frombeled beftdmmo tiben för benno hogtiblig&ef; f)ar dband £ongl. 20?n/rt, imber 9?a°btgt forfloronbe of ©efi erFcnflo för be mdngfallbipa mebermolen of FdrleF ecb troget/ hreilfa «£ond ^ongl. SOiofrt fTobfe/ of (groenfFa ftclfet od) befi £>mbub, emottagif, mebelff till i>fi ofoten fFrifmelfe, ben 8 ftfflibne 9fuguf?i, tiTIfdmmgifroit
En omständelig Berättelse om Werkets för. waltning med dertill hörande Calcul och Ta bleau kan ej författas innan förenämde Huf wud - 462 De» rz September. wudbocker hunnits färdiga och alltsä för äre? icke af Trycket utgifwaS förr än tvid förstämde tids förlopp. Täckes Kongl. Maj:t i Räder bifalla hwad Riksens Ständer i förderörde omständigheter i undertänighet föreflagit, lära RLketffaperne hädanetter icke komma att till Kammar-Collegium öfverlemnas för att af Kammar Rätten granffas, bwarom Kongl. Directionen afwaktar Kongl. Majtts Nädiga Förordnande. Z:o Förmäla Riksens Ständer att sä längt Fonden medgifwer böra, till förekommande af Spannemälsprisels omättliga fallande eller stigande, upphandlingar inom Riket göras i goda är, lamt Spannemäl wid särdeles läga pris och förmonlig Cours införstrifwas ifrän Utrikes orter, pä det Werket wid inträffande mistwäpt eller i fall af ett krig mätte kunna sä mycket möjligt är, bispringa landet med brödföda och utsäde, samt i begge fallen förekomma för högt uppjagade Spannemälspriser; Åliggande det Directionen, att mänadteligen läta frän Predikstolarne kungöra om och till hwad pris den will upphandla Spannemäl. Kongl. Directionen har ofwan förmält att utom swärigheten att förwara otorkad Spännemäl, kan med den Fond som för närwarande synes wara ämnad till Magazins. Inrättning, Riksens Ständers önskan och förmodan att styra Spannemälsprisen och understödja Landet i mist. wäxt-är och wid infallande krig icke uppfyllas, och widkommande att mänadteligen täta frän Pre - Den iz September.
Majit, efter infordrade underrättelser, om föihållandet i detta fall vid hvarje regemente, genom tillförordnade corn* missioner af enahanda sammansättning, som de, åt hvilka Utskottet ansett jsmnkningen af extra roteringen i riket böra uppdragas, låta vid hvarje regemente, der behof af förändring kan förete sig, i vederbörande Kotehållares närvaro, allmänt undersöka, huru vida och i hvad mån utbyte af från Stamrotarne aflägse hjelprotar och deras sammandragande till närmaste Stamrotar må kunna ega rum, samt förslag till ett sådant Utbyte upprätta och derefter Kongl. Majrts Nådiga pröfning och stadfästelse underställas; börande dock härvid ovillkorligen iakttagas, att indelningsverkets hufvudgrunder på intet sätt rubbas, samt ingen tillökning sker i de rotehållare förut åliggande skyldigheter, eller minskning beredes i det hemmantal, hvaraf hvarje rote eller indelningsverket består. isgo Besv. och Ekon. Utsk. Betänkanden. Till Riksens Höglofl. Ständers pröfning hemställes detta förslag vördsamligen. Stockholm d. 15 Sept. 18123. ooo<a www - -< N:o 181. Antom den 20 Sept, 1823. XJtlatcin.de, upphörande af cle Stochholms stad anslagne sä kallade Farm-, Bro-, Torgoch Renhållnings afgifter för vissa varor, som land eller sjövägen till staden införas. I detta ämne hafva framställningar blifvit gjorde, inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln, af Friherre Rudbeck, Alexander, och inotu Hederv. EondeStåndet af samtlige Btsv. och Ekon. Utsk. Betänkanåen.
Ridderskapet och Adeln, den tgtde, Vällofl. Borgare-Ståndet den 2o:de och af Hedervärda Bonde-Ståndet jemnväl den ig:de i förl. November månad, samt frågan alltså, enligt 6g $. llegeringsFormen, är afgjord, ty finner Utskottet de gjorda anmärkningarne icke föranleda till någon vidare åtgärd; hvilket Utskottet skolat vördsamt anmäla. Aukom den 9 Dec. i8a3. Memorial, i anledning af Utskottets Utlåtande, uti frågan om Saltpeter-Fondens utlåning. Jimot Stats-Utskottets, under N:o 602, afgifne yttrande, öfver Herr Friherre af Nordins motion, örn närmare bestämmande af Saltpeter-Fondens utlåning, än som gkedt uti Riksens Ständers denna Riksdag aflåtne underdåniga Skrifvelse, rörande dispotitionen af berörde Fond, hafva lios Högloft. Ridderskapet och Adelil Anmärkningar blifvit gjorde, som syfta derhän, att fondens disponibla tillgångar borde afiemnas till Riksgälds-Contoiret, för att ingå i 3 procents rörelsen och räntan derå Saltpeter-Fonden tillflyta, derigenom skulle vinnas, att Fondens tillgångar utginge i allmänna rörelsen och äfven voro mera disponible för Saltpeternäringens behof, ätt om den förräntades emot 6 procent, då Lånen måste blifva Stående och tillgång för påkommande utgifter således stundom komma att saknas StatsUtskottets Betänkan den. 457 eller och en del af Fonden hållas ofrugtbar, för att vara tillgänglig vid förefallande behof; hvaremot andre Ledamöter förment, att ett beslut om Saltpeter-Fondens öfverlemnande till Riksgälds-Contoiret skulle innefatta en inskränkning uti den dispositionsrätt öfver denna Fond, som Riksens Ständer uti den redan afgångne underdåniga skrifvelsen till Kgl. Majit öfverlemnat; med hvilka anmärkningar frågan blifvit till Utskottet återremitterad.
Dock hafwa med de inffränktare tillgängar, som warit att disponera, flere sädane förbättringar kunnat tillwägabringas, som i sin män bidragit till större liflighet i brefwexlingen. Med anledning af Rikets Ständers wid deras sistförflutna sammankomst gjorda framställning, har förhöjning i postffjutslegan blifwit wederbörande posthemmans innehafware, i förhällande till större eller mindre ffjutsningsbeswär, i Näder tillagd, med ett sammanräknadt belopp af 10,594 R:dr 21 ff. ärligen, äfwensom ersättning blifwit anflagen för stallrum ät postförares hästar, der wäntning pä pöste rne mäste äga rum. För utrikes brefwexlingen har en ny efter närwarande förhällanden lämpad Postporto Taxa blifvit fastställd. Likaledes har Paket-Post-Taxan undergätt omarbetning ester förändrade grunder. §8 Med Pruitzen och Danmark äro serffilte konventioner afsiutade, som reglera postkommunikationerne med detza länder jemte hwad dermed äger sammanhang. MM^-H Enligt Rikets Ständers derom gjorda anhållan hafwa forsing w?rkm. till förnyade Reglementen för Myntoch Kontroll Werken blifvit utarbetade, hwilka förslag, tillika med ett jemwäl upprättadc försiag till ny Kontroll-Stadga för det närwarande äro pä Kongl. Majus pröfning beroende. Tull.önattJemte det tnilbestämmelserne för inkommande och utgående wa »»igarno och , o Tiill-mnktt. ror l allmänhet reglerades genom den efter sista Riksdag ar 1841 utfärdade förnyade Tull-Taxa, blef, omedelbarligen derefter och sedan de pä fragan om en oföränderlig Spanmals-tulf inwerkande omständigheter utgjort föremal för ytterligare öfwerwägande, en serskild TullTarif för omförinälda wäsentliga förnödenhets-artikel i Nader fastställd, att tjena till efterrättelse under trenne är eller till innewarande ärs stut.
Att referera grefve Sparre är otacksamt, ty äfven det trognaste referat kan icke återgifva det rätta uttrycket Man måste höra honom och företrädesvis se honom. Först då har man bilden för sig. Grefve Sparre hörde i lördags till den historiska sektionen. Han ' läser och tolkar historien ungefar som en viss anti-boströmian läser och tolkar bibeln, men det har sina pikanta sidor, och det gnistrar om honom alldeles som om den nämde antiboströmianen, när denne är ute i sina underjordiska aflarer. De spirituella gnistorna blifva riktiga lågor understundom och då upplyses talarens anlete af ett leende, som har något fos-forescent i sig, något som lyser, utan att gifva värme. Men man må dock icke föreställa sig, att det är något hemskt. Visst icke. » Det var migen rolig fan! » sade nâgon pä läktaren, och så vulgärt uttrycket än låter, måste det dock anses ganska träffande. Den som känner till den italienska maskfiguren Pulcinello i dennes ursprungliga betydelse och form kan ej underlåta att men vi skola kanske återvända till läktaren och ej gifva oss in på commedia del arte alt för djupt. Den ifrågavarande talaren har alt för många medel i sin makt för att intressera. Förutom bildernas groteska anordningar, minspelet och färgprakten i uttrycken, anlitar han äfven åtbörderna och föraktar ej häller att begagna rörelsens många resurser. Än dundrar han, än hviskar han, än är han den enkle landtmannen, som säger sitt hjertas mening så enkelt och trofast, än är han den fíne dialektikern, som med en habilitet utan like klyfver ett hårstrå, än gentlemannen i säkerhet och elegans, än smickrande, än hotande, än läspande, än grof i målet. När man sätter alt det der, till hopa, kan man få en rätt pikant olla podrida, men att det är en substantiel föda, det kan den som serverar rätten omöjligt få någon att tro ». Denna skämtsamma och ovedersägligen ganska träffande karakteristik, som stod i Aftonbladet n: r 34 för den 11 februari under rubriken » Från riksdagsläktaren » af H. H.
Till inskrifning, vare sig vid Institutet eller endera medicinska fakulteten, fordras att hafva aflagt medico-philosophire kandidat-examen; derefter motsvarar Uste examen vid Institutet, eller chirurgise kandidatexamen fullt ut medicinae kandidat-examen, den andra eller chirurgise licentiat examen fullt ut medicinae licentiat-examen, hvarefter för såväl den ena som den andra licentiaten återstår tredje examen vid Institutet, eller den egentliga chirurgise magister-examen. Sedan åter denna blifvit absolverad, skulle det väl vilja synas som den utexaminerade borde vara lika kompetent till befordran i Statens tjenst, hvilkendera vägen han må hafva gått, för att ernå sitt mål; oell skulle någondera i detta afseende ega företräde, vore det väl den, som åtnjutit den fullständigaste undervisningen och aflagt de mest omfattande kunskapsprofven. Så är dock ej förhållandet. Den som. genomgått Carolinska Institutets frenne examina, måste, för attblifva kompetent till ordinarie läkarebefattningar, såsom sagdt är, förvärfva doktorsgraden, hvartill för honom fordras afläggande inför endera fakulteten, af såväl medicinae kandidatsom licentiatexamen, alldeles som hade han intet medicinskt kunskapsprof förut genomgått. Institutets alumner hafva alltså fem, fakulteternas deremot endast tre examina att absolvera, utom den för båda gemensamma medico-philosophise kandidat-examen. Hvad blifver följden häraf? Jo, att det, stora flertalet, hvars sträfvande helt naturligt är att vinna kompetens, och det på möjligast korta tid, företrädes vis väljer den studiiväg, som lättast leder till målet, och alltså heldre studerar vid Universiteten än vid Institutet, heldre underkastar sig de lättare pröfningarne än de strängare, heldre treune än fem sådana.