Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För ordnande och hopläggning af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid 1823 års Riksdag Till Professor Ling för en Lärobok i Gymnastiken Ersatt förlust på General-Assistance-Contoirets Lånerörelse, år 1830 Län till Städer och Korporationer: Byggnadslån till Staden Boras > Hamnbyggnadslån till Staden Jönköping ... Lån till Ottenby Stuteri-Inrättning Inom Juni Månads slut liqviderat Skulden till Vexel-Banken för derstädes begagnadt Creditiv, hvilken, enligt Bilagan N-.o 4, vid 1830 års slut utgjorde Cr edit i vAnslag: Återstoden af Creditivet för SpanmålsUndsättningar i missväxtår I afräkning på det så kallade mindre Creditivet för anstalter till utestängande af Cholera Morbus Förskott: Kostnader för nästa Riksdag . i . Utgifter för Charta Sigillatas Hvitstämplingen Inredningen af Riksgälds-Contoirets Hus Kostnader för Inteckningen af Götha Canal Bolags Förbindelse Till extra Statsutgifter, att ersättas utaf de härtill beräknade och framdeles 9,850. 8,000. 6,000. 700.000. 200.000. inflytande Medel . N:o 4 till 1832 års Revisions-Berättelse om Riksgälds-Werket.) Utdrag ur Råken skap er ne, sorn visar förhållandet med Rlksgälds-Co7ltoirets enskilda Inkomster och Utgiftei* År 1830. Inkomster. Bevillning: Allmän Lefvererad frän Vederbörande För 1827 och föregående åren „ , 1828 ••>• i, 1829 • , , 1830 *>* s. å. af Testamenten 46,843. 34. 1. Lön och Betalnings-afgift
So 8 och 1809 årens krig. 2:0 Tretio Tusende (30000) Riksdaler till Ränta och Capital-afbetalning å det i Banken år 1811 lyftade mindre Credit! vet. 3:0 En Million Fyra hundrade Tjugo Tusende (1,420,000 Riksdaler till Stats Behofvens fyllande. A de Summor, hvilka till Stats-Verket skola aflemnas, måge Fullmäktige medde a Förskott, säj vidt RiksgäldsContoirets jPenningetillgångar det medgifva; dock endast för det löpande året, hvilket räknas från den Förste (1) Mars det ena året och lill den Förste (1) Mars tio Tusen (2,580.000) Riksdaler, och| hvilken skall ulga för år 1819 och följande åren intill nästa Riksdag, kommer att levereras till Riksgälds-Contoiret och derstädes redovisas. Utaf denna Bevillning skola följande Summor årligen ifrån och med år 1819, efter Reqvlsitioner, hållas Kongl. StatsContoiret till handa, nemligen: 1:0 Fem hundra Tusen (500,000) Riksdaler, såsom Capital - afbetalning och ränta, så väl å Bankens Försträckningar till Stats-Verket till 1808 och 1809 årens krigskostnader, som å det år 1811 lyftade mindre Creditivet, och hvaraf Eit hundrade Tjugu Fem Tusen (125,000) Riksdaler hvarje Qvartal erläggas. 2:0 En million Sex hundra Sextio Sex Tusen Fyra hundra Femtio Två (1.666,452) Riksdaler, Ellova(u)skillin - Stats-lJtskottets Eetiinbanden. 2075 det näst påföljande.
KronPrinsen, angående utländska Gäl* den V. Del. 4 Afd, 463. É> Berättelse äf R. Stis till Stats-, Bancö- och Riksgälds* Verkens öfverseende förordnade Revisorer* angående Banco.Verkets tillstånd I. 4. ... af dito, angående StatsVerkets tillstånd och förvaltning åren 1810 och i8r£, I. 9, _ af dito, angående RiksgäldsContoirets till» stånd och förvaltning, h 35* « af dito, angående den tinder CotnmerCe-CöI legii förvaltning ställde ManufacttirDiscont Fonden , I. gt. , om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit se. dan sista Riksdag, I. 106. „ angående de tinder CommerCeCollegii disposi* tion stående Fonder, I. 154. af R. St. Justitieombudsman för år 18*3 > I. t7t. • af dito för är 1814, I. 223. af dito till Riksens Ständer, I. 27 6. om Allmänna MagazinsDirectionens förvalt* ning för år dfiio, I. 333, om 1808 och 1809 årens KrigsRedogörel* se och RevisionsVerk, I. 404. Besvärs, och OeconomieUtskottets Memorial, om betjening, II. 21. _ ^ angående Hjelprotaraes afgifter till Stamro l tärne Register. tärne samt jemkning af de så kallade Planpenningarna, II. 235. och Oeconomie Utskottets Memorial, om Presterskapets aflöning, II. 243. angående det af Landsh i Carlstads
Handlingarne lästes; och resolverades underdånigt utlåtande, af innehåll registraturet visar, hvarförutan beslöts, att Konungens Befallningshafvandes skrifvelse af den 27 ofvannämnde November skulle öfverlemnas till Advokatfiskals-embetet, på det em betet måtte komma i tillfälle att med uppmärksamhet följa vidare behandlingen hos Läns-styrelsen af ifrågavarande ärende. Ifrån Kongl. Kammar-rättens beslut var Herr Kammar-rätts-rådet Printzensköld af skiljaktig mening och yttrade, att, såvidt Herr Kammar-rätts-rådet af Revisorernes ifrågavarande framställning kunde inhemta, utgjorde syftemålet för densamma, att de för Kungs-Norrby boställe balanserade arrendemedel, sedan, enligt anmälan af Konungens Befallningshafvande i länet, till deras gäldande inga tillgångar funnos hvarken efter arrendatorn Pettersson, sorn vore afliden, eller hos hans löftesmän, måtte utan vidare dröjsmål till afskrifning befordras. För en sådan afskrifning kunde likväl, enligt Herr Kammar-rätts-rådets tanke, ingen giltig grund hemtas ensamt från det förhållande, att det bristande arrendebeloppet icke kunnat, i anseende till de gäldskyldiges fattigdom, utbekotnmas; sådane omständigheter måste derjemte hafva inträffat, som ingåfve full visshet derom, att all utsigt till betalnings erhållande för alltid försvunnit. Detta vore visserligen händelsen i afseende på arrendatorn Pettersson och hans ena löftesman för arrendet, enär de begge i utfattigt tillstånd afgått genom döden, hvar - 42 — 330 — emot, enligt hvad Konungens Befallningshafvande i sin ofvanberörda skrifvelse anmält, den andre löftesmannen, bonden Magnus Andersson i Gerstad ännu lefde, ehuru han, efter hvad det af skrifvelse» ville synas, sakuade tillgång till arrendebeloppats gäldande.
Naj:t bör likväl bärvid ieke balva lemnat oanmärkt, att, enligt Kongl. lVIaj:t8 lXädiga 8krilvel8e till kliket8 8ena8t lor8amlade 8tänder8 8tat8- Dtskott al den 31 December 1840, ett al deruti anlörde olsåker lian längre tid tillbaka inträdt mi88lörbäl lands emellan Lab!nett8-La88an8 inkom8ter oeb utgilter löranledt en betydlig bri8t, bvilken, säsom de al t. l. 8tat8-Nini8te> n tor Dtrike8 Vrendena, jaä Kongl. !>1aj:t8 l^ädiga Lelallning, 8tat8-Dt8kottet under den 11 dannari 1841 nieddelade u^^I^8ningar oeb räkenskgsis-utdrag utvi8ade, vid 1840 är8 8lut up^giek till kl:dr 775,966: 32- — bvarä doek 8edermera, oeb elter det Ilikets 8tändsr under den 2 duni 184! bo8 Kongl. Naj:t underdänigst anmält, att de ieke lunnit 8käl vidtaga nägon åtgärd i al866nde ä medel8 anvi8ands till det i lorrberörde lXädiga 8krilvel8e antydda ändamål, Högstsalig Dans Na^:t Konon» UV don^viv, trän oeb med är 1841, del8 täekt8 alskrilva De88 Kgen till Labinstts-Lassan lör betäekande al en del utål ilräga varande lu ist gjorda lörstiaiekning, del8 al Kgne medel sueeessi^e, utom räntor ä ea^italbeloja^et, akbetalt en 8ammanräknad sum ma al ll:dr 409,835: 40. — samt Kongl.
Särskilda föreskrifter hafwa ock blifwit meddelde, angäende de ä fästnings-fängel - ferne förwarade fangars beklädnadssätt och sängkläder, controllerne ä argängen och redowisningsfättet för omkostnaderne dertill. Den utwäg, som stadgandet i 17 §. af Kongl. Majus Nådiga Förordning af den 29 Juni 1833, huru med försvarslöse personer förhällas bör, öpnat för sadane inom Corrections-Jnrättningarne förwarade personer, hwilka der ädagalaggr ett godt och pålitligt upförande, att, försedde med Styrelsens öfwer fängelserne och arbets-inrättningarne patz, fä afgä pä witz förelagd tid till hemorten eller andra ställen, för att betinga sig tjenst eller förskaffa sig annar lagligt näringsfång, har ej kunnat begagnas af flere, hwilka gjort sig förtjeme af en dylik wälwilja, emedan de saknat medel till sitt underhall under detza wandringar, eller ock hafwa de, försatte i ett friare tillstånd, nödgats, dertill drifne af behofwen, ater beträda brottets bana. För att afhjelpa detza olägenheter, och pa samma gang föranleda någon minskning i ett ärligen stigande fäng-amal, har Kongl. Maj:t tilldelat förpatzade arbetsoch corrections-fängar enahanda täringspenningar under wandringen till hemorten, som hitintills endast bestätts ät lösgifne fästnings-fängar; och har rättigheten att pä detta sätt söka äterwinna friheten, jemwäl blifwit utsträckt till de i Carlskrona och pä Kongsholmen warande allmänna arbetskarlar.
D:r Maria Folkeson, s o m synes varmt intressera sig för de fattigare klasserna, höll för någon tid sedan ett föredrag för mödrar bland de husvilla familjer, som inhysts i egendomen 12 Tjärhofsgatan, hvari hon särskildt behandlade frågan o m barnavården. denna grupp af kände och ansedde män nu m å kunna uppnå ett lyckligare resultat, och att bolagets styrelse d o c k till slut vill visa ett högsint tillmötesgående. Fredrika förut Bremer-förbundets styrelse, låtit anställa undersökningar rörande som aflöningsförhållanden för kvinnor, anställda i posto c h telegrafverken, samt under senaste tid varit sysselsatt m e d undersökningar rörande sömmerskornas ekonomiska villkor, har vid sammanträde den 13 dennes utsett komiterade för taga kännedom om telefonisternas att arbetso c h löneförhållanden. Kronprinsessan Victoria har under vistelsen i R o m i likhet m e d föregående år lämnat bidrag till den försäljning, hvilken i denna må- nad där ägt rum till förmån för protestantismens utbredande i Italien g e n o m Valdenserkyrkan, Teater och musik. Kungl. operan. Sistl. fredag blef s o m vi förut sade en märkesdag i k. operans annaler, i det förste hofkapellmästaren C. Nordqvist då åter beträdde anförareplatsen nere i orkestern. Och att han varit saknad på denna plats, därom vittnade oförtydbart de stormande ovationer, m e d hvilka han af den nästan fulltaliga publiken hälsades såväl vid sin entrée s o m ännu mer efter uvertyren till » Wilhelm Teil », hvilken erhöll ett alldeles briljant utförande. Operan gick för öfrigt i sin helhet särdeles förträffligt; den l u g n a o c h säkra ledningen spårades nog. Efter sista akten fick hr Nordqvist ånyo mottaga publikens hyllning i både inropningar, b l o m m o r o c h lager. Bland de uppträdande togs priset naturligtvis af hr Lundqvist, hvilken i titelrollen j u har ett af sina bästa partier. K o n u n g e n bevistade föreställningen o c h deltog på det lifligaste i applå- derna för hr Nordqvist. IDUN 1897 Studentskådespelen på K. Operan.
Det är således för alt icke det skulle finnas inom riket en medborgareklass, hvilken likväl icke förtjenar så obetydligt, som icke skulle erlägga någon bevilln., som Utsk. ansett ifrägavar:de förändring vara nödvändig. Jag får således tillstyrka bifall till denna §. Hr von Hartmansdorff: Jag erkänner att det går så som Gr. Gyldenstolpe sagt, alt ifrågavar. personer blifva skattfria, men skulden dertill ligger i näringsförfatlningarne, som tillåta arbetare skattskrifva sig sjelfva hvar de behaga. När man vill bota ett ondt, så bör man gä till dess uphof, men icke hålla sig till pal liativer. I st. f. att rätta en oriktig författning, vill man hjelpa saken genom en annan oriktighet, nemi. åläggandet för husbönder och mästare ett ansvar för deras arbetares och tjenares ulskylder. Husbönder och mästare äro ändock nog skadade genom Närings författuingarne. Skulle de dessutom blifva för innehållets oriktighet betungade derigenom, alt de, fastän de icke kunna hafva reda på sitt folk, likväl mäste betala dess skatt, så äro de dubbelt olyckliga, och det oförskyldt. Jag hemställer alltså, att Ståndet måtte ogilla en föreskrift, hvarigenom oskyldiga personer fä sitta emellan. Heldre må, i händelse man icke vill afhjelpa det ondas uphof, kronan få 508 De 11 16 Maj. minskad skatt, än alt man skulle genom en ökad straffa mästare och husbönder, hvilka icke utfärdat de felaktiga författningarne. Gr. Gyldenstolpe: Jag ämnar icke ingå i något bedömande af näringsförfalluingarne eller deras tillämpning emedan jag anser delta icke heller tillhöra Bevilln.Utsk., men deremot tillhör det Bevilln. Utsk. alt tillse det alla medborgare som förtjena något, äfven skatta till Staten, det må sedermera blifva en sak för deras mästare alt söka deras rätt tillbaka, efter det egentligen är mästarena, som begagna deras arbete.
Circulairé, angående serskild behandling äfrnål; Som föra biippsåtUgä öfverträdelse^ af Tullför fä ttningarne, hvaraf godtycklig behandling af slike mål förmehts böra blifva en Följd; På dessa skäl här Herr Hjerta yrkat åtéfrenlisä äf Betänkandet i denna del, men deremot talat för bifall å senare punkten i samma Betänkande; hvari tillstyrkas oförändrädt bibehålladde af det stadgande i Kongl. Brefvet d. 16 Octo ber 1816; att fullföljdéri af Kammar-Plättens anmärkningar emot jnenigheter ankommer på Kongl; Maj:ts Nådiga pröfning. Häfförlitan har Herr Hjerta, sedan åtskillige Ledamöter inom Högloft. Ridderskapet oeh Adeln till besvarande upptagit de anmärkningar; för hvilka här ofvan, likväl endast i korrthet, blifvit redogjordt ■ ytterligare utvecklat skälen för sin öfvert 4 Lagsamt Ailm. Besv, o. Oer. Utsk. \Jtl. N:o jff. tygelse om nödvändigheten och rättigheten' för folket, att ega säkra controller öfver de medel, det lemnar till Staten, samt härvid bland annat tillagt sig finna det vara en pligt för hvarje Representant att utgå från den åsigt, sorn anser granskningen af ziffran obetydlig, men deremot granskningen af Styrelse-åtgärderne såsom högst vigtig. Herr Rosenblad, Bernhard, som, till skäl för återremiss af Betänkandets förra del, yttrat sig, lika med Motionairen, ej kunna inse, hvarföre viss högre rang eller Värdigt het borde fritaga från Kammar-Rättens granskningsrätt, samt ansett ersättning för denna inskränkning hvarken finnas uti Rikets Ständers Revisorers gransknings-åtgärder, hvilka ej kunna hinna sträcka sig till ziffran, eller uti anmärkningarnes öfverlemnande till handläggning af Justitias-Cancelleren.
Nådiga bref af den 18 Februarii 1801 och 12 Julii 1812 samt Kongl.1 CommerceCollegii Kungörelse af den 11 påföljande Augusti uttryckeligen innehålla, det skola berörde a:ne'Städer, om Sjötulis-uppbörden derstädes någon gång icke steg till det mot Tullbevakningens aflöning svarande belopp, genom bristens fyllande hålla Kongl. Maj:t och Kronan skadeslös, samt Staten dessutom ingalunda bör belastas med utgifter för sådane förmåner, hvilka till särskild fördel tilläggas Städer, Corporationer eller enskilde , finna Utskotten sig så mycket mindre kunna tillstyrka bifall å den för nämnde Städer sökte befrielse från skyldigheten att bidraga till Tullbevaknings - Betänkanden. kostnaderjie, som det beror af desse Städer sjeltve, ali afsäga sig den med detta onus förenade Stapelstads-rätten. Hvilket lill Riksens Högloft. Ständers vördsamt hemställas. Stockholm den Julii 1823. Ankom elon 5 Aug. i8a3. Riksens Högloft. Ständers Stats-samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts Utlåtande, i anledning af de vid innevarande Riksdag väckte motioner, om en förändrad Reglering af Hospitals-Inrättningarne i Riket. Till Statsoch Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning har Yäliofl. Borgare-Ståndet remitterat ett utaf Herr P. U.
Brefvet om sockenmagasiner ej utfärdades förr än 1827. Detta måtte förmodligen vara ett misstag, ty vid revisionen år 1825 var ännu ej gifvit, att någon socken ville hafva seckenmagaziner, och då måtte det varit svårt för Regeringen alt i förhand anvisa lånemedel Den ig Februarii e. m. dertill. Huruvida Regeringen liandlat illa vid 1826 års missväxt i afseende på spanmålsinförseln, vore mera passande, att uti ConstitutionsUtskottet anmärka. Jag tror ej, att hotet om sådane anmärkningar bör skrämma oss, att gå till Regeringen med skrifvelser, hvilka äro så mycket mera opassande, som de endast skulle innefatta, att Regeringen felat i det eller det fallet. I händelse af återremiss anhåller jag, att detta yttrande måtte få åtfölja. Den, som är missnöjd med Regeringen, bör gå till ConstitutionsUtskottet, och ej annorlunda yttra sitt missnöje. Grefve von Rosen_, Axel: Jag förenar mig med Herr Tham, och vill blott anföra, att, om man med den citerade tolagen menat Götheborgs, så är förhållandet, att sedan man flere år arbetat derpå, den sluteligen blef af DrätselCommissionen föreslagen till 2| procent, men sedan bestämd i likhet med Stockholms till 2 procent, ehuru ingen handlande lagt sig emot det forstnäinde beloppet. Friherre An c kar swärdj Carl Henrik: En värd talare Herr Tham har mot Herr Hjerta, i anledning af Herr Hisleiters i Utskottet gjorde reservation, yttrat den anmärkning, att tulltaxorne ej voro Ekonomiska Författningar. Namnet må nu vara hvilket som helst, så är dock sjelfva mo - 254 Den 19 Februarii e. m. tionens syftemål, i afseende på landets välstånd, af yttersta vigt; detta kan visserligen ej bestridas. Jag hemställer, om då Rikets Ständer i deras skrifvelse till Kongl. Maj:t begärt, att denna taxa skulle den 1 Januarii 1825 börja att tillämpas, det var lämpligt, att ej förr än i December månad året förut kungöra densamma. Ett lika förhållande har ägt rum med de öfriga i reservationen omnämnde författningar.
Ståndet fann för godt att laega så väl Utlåtandet N:o 481, som ifrågavarande N:o 53o, till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo samt bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 22 dennes bordlagde Memorial N:o 79, i an - 4:8 Prot. TJtdr. d. 24 oc^ &aj 1841. ledning af erhållen återremiss å Utskottens Memorial N:> 72, angående sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut rörande förslaget lill förnyad förordning, om grunderna och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller annan lägenhet från hemman. S. D. Föredrogs elt från Higvörd. Preste-S åndet ankommet Protocolls-uldrag af den 22 dennes, hvari Med Stånden blifvit anmodade att tillse, det något hinder icke måtte mellankomma, för att, i medio af nästkommande Juni månad, kunna få ett bå re af Representationen och Nationen efterlängtadt slut på Riksdagen. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos Höglofl. Ridderskapets och Adelns samt Högvördiga Presle-Ståndets, uti protocolls-utdrag den 22 dennes, gjorde inbjudningar, att förena sig i deras sammanstämmande beslut, vid föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande N;o 5io, att bevilja ett sammanlagdt er ättningsbelopp af sex hundrade Ri sdaler till första Amanuensen, och af tolf hundrade Riksdaler till andra Amanuensen vid Kongl. Bibliotheket. Ståndet fann för godt att icke antaga inbjuduingarne. Från Höglofl. Ridderskapet och Adei.n. S. D. Då nu ånyo föredrogs Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 17 och 19 dennes på bordet lagde Utlåtande N;o 17, i anledning af erhållen återremiss af Utskottens Betänkande N:o 11, angående åtskilliga motioner om ändringar i Kongl.
Under förutsättning att Staten skulle framgent med understöd befordra dylika arbeten, hafva, under de sednaste åren, undersökningar blifvit hällne och förslag upprättade för liera sådana, hvilka, efter uppgjorda beräkningar, skulle tillsammans kosta 177,473 R:dr banko, och uti odlingsbart skick försätta en ägovidd af 5,000 tunnland; men då Rikets sednast församlade Ständer icke anvisat medel till understöd för sådana företag, så komma sannolikt större delen af dessa förslag, till hvilkas verkställande jordägarnes förmögenhet icke är tillräcklig, att, ehuru högst nödiga för den årligen tillväxande folkmängdens bergning, tills vidare förfalla. §• 2. Invånare. Vid de år 1847 verkställde mantalsoch skattskrifningar utgjorde, enligt då upprättade längder, befolkningen: N I Uti Gestrilclands Fögderi. Skattskrifne af mankön 8,572. „ af qvinkön 8,842. Skattfrie af mankön 7,061. af qvinkön 8,122. gq af,7 Uti Södra Helsinglands Fögderi. Skattskrifne af mankön . 8,248. „ af qvinkön 9,110. Skattfrie af mankön 8,505. „ af qvinkön 8,985. g46 Uti Norra Helsinglands Fögderi. Skattskrifne af mankön 9,413. „ af qvinkön 10,551. Skattfrie af mankön 7,994. „ af qvinkön . , . ... 8,377. s Uti Gefle stad. Skattskrifne af mankön 2,439. „ af qvinkön 3,176. Skattfrie af mankön 1,393. „ af qvinkön 1,608. g Uti Söderhamns stad. Skattskrifne af mankön 334. „ af qvinkön 341. Skattfrie af mankön 249. af qvinkön 329. f ^ Uti Hudiksvalls stad. Skattskrifne af mankön 619. „ af qvinkön 729.
R:dr och de från male Hufvud-TiLeln öfverflyttade 200 R:dr komma att uppgå tillsammans till i8,5oo R:dr. 9:0 Befrämjande i allmänhet af Slöjderna. Till detta föremål hafva dispositionerne under de sist förflutne feni åren i medeltal uppgått till 12,887 R:dr, hvadan här, med iagttagande af hvad förut i afseende på det till Kongl. Commerce-Collegii disposition stälde anslag till Manufacturernes befrämjande föreslagits i jemn summa, utföres 12,000 R:dr. 10:0 Befrämjande i allmänhet af Handel och Sjöfart. Under denna Titel, hvartill per medium utgått under de sist förflutne fem åren 19,600 R:dr, utföres här 19,000 R:dr. 11:0 t Slats~U (skottets Utlåtandej N.o 61. 17 i i:o Bergsbrukets understöd. k denna Titel liar endast en disposition till Höganäs Stenkols-verk under de sistförflutne fern åren egt ruin, till ett belopp i medeltal af5,45o R:dr, och ulföres här 5,ooo R:dr, utom de förut å Q:de Hufvud-Tileln serskildt uppförde indeldte räntor lill ett kronovärde af 2,265 R:dr, motsvarande, enligt markegång på förslag, 11,325 R:dr. Stockholm den i5 April 1840. Bilt. till R. St. Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel. R. St. Stat tor i835 och följ. åren upptager. Akerlrnkct, Handeln och Näringar ne. Afviltringa r Vägar och Undervisnings Skiften och Utflvltningshjelp efter laga skiften pA förslag Enskiften i Skåne och Skaraborgs Län samt på Öland Corn monica tioner anstalter för Jordbruket och Landtmanna-Näringar . Befrämjandet i allmänhet af d:o .
Jag vill blott, såsom gensvar på Hr von Knorrings anförande, yttra,'att, med all aktning för hans omdömesförmåga, vågar jag likväl tro, att folket i de norra orterna bättre förstår att bedomina hvad dess egen frid tillhörer; och då innevånarne derstädes afgifvit ett yttrande, hvaruti de förklarat sin tacksamhet, så väl för Staten, sorn öfverlemna! undsättningsåtgärderna åt enskilde, som ock för den enskilde, hvilken sålt säden till lägre pris än det gångbara, och icke på denna affär skördat guld, anser jag mig berättigad att säga, att de bättre än Ilr Knorring förstå saken. IJr von Knorring: Äfven jag måste bära aktning för den siste värde talarens omdömesförmåga; men här må det tillåtas mig att hemställa, huruvida han icke misstagit sig om opinionen hos innevånarne i de norra provinserna. Jag liar endast talat om sådana undsättningsanstalter, som mitt förslag åsyflar, hvaremot provinsernas innevånare endast yttrat sig om hvad som redan skett och icke kunnat fälla något omdöme, huruvida de åtgärder jag föreslagit äro bättre eller sämre, relativt till de förut vidtagna, mer eller mindre goda, anstalter. Remitterades till StatsUtsk., i sammanhang med Hr Sandelhjelms i dag till samma Utsk. remitterade anförande, i frågan om undsättning under missvextår. Hr Reutersvärd, Pehr Adam, hade inlemnat följande anförande, som upplästes: Om brännvinsbränningsrättigheten kommer att inskränkas till omkring 3 å 4 månader af året, hvilket K. M:s nåd. skrifvelse till R. St. ang:de brännvinsbränningens utöfvande, i förening med allmänna opinionen, gifver anledn. förmoda; yrkar och föreslår jag vördsammast, att första ter-: 64 Den ii Mars f. m. minen må taga sin början den t eller sist den i5 October hvarje ur, eller oek, att hvar och en, som vid mantalsskrifningen .angifven sig till brännvinsbränning, sjelf må äga rätt alt bestämma de månader och tider af året, han densamma åslundar utöfva.