Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ntk otillräekelig lön ofelbart ger hoglöshct, osta alstrar egen» nytta och wald, äro kan hända lika obehagelige sanningar och — jag wägar fräga, huru will man ivän» ta drift, —- nit, — owäld, — oegennytta? med ett ord — huru will man i allmänhet wänta någor godt af en illa lönt Embetsman? — eller huru will man wänta dugelige Embctsmän dä Staten består löner, som icke äro swarande efter liderne? och likwist beror Statens wäl sä mycket pä Embctsmäns skicklighet och redlighet. FörgäfweS skall man ropa mot EmbetSwanna wäld — egennytta och orättwisa, sa lä»ge Staten ej försätter EmbetSmännen i tillstånd att lss» wa af lönen eller oberoende af de oumgängeligaste behöfwen till lifs uppehälle. Wid öfwerwägande häraf torde pennings-löntagarns sa länge detta Riksmöte ie« ke är flmadt, kunna sörwänta snar förbättring och ej lämnas ät ett framtida owiht hopp. Utaf 25,202 Tunnor Spannemäl, som, derest jag ej mitzra» ger mig, ännu as Kronans Spannemäls inkomster ä» ro odisponerade, kunde troligen en del bliswa aflönle, oäz derigenom erhålla en mera säker inkomst, än af den wanfkeliga penningen. Den r2 December. Uti ett Memoria? som jeg förleden Sommar, tog wig friheten atk för Höglefl. Ridverffaptt och A« teln uoläm, och hwilket blef remineritt lill Hoglofl. Et ne Url?okttt, hwars af e ndc dek dock ej warit lyckligt winna, andreg j,g lärlkilvt Hos Rätternas kivande. Jag uvrepade tcr hwi ka inkomsicr HosRäklirne lil! deras aflöning fordom awjuiik — i hwad förhållande deras fö-sta löner stod» emot Indelnings.chafwarins och ewvl nnwarande tids priser.
Af den 13 dennes, i afseende på Herr Ch. Zetterbergs Memorial angående åtskilliga anstalters vidtagande till förmån för Manufaktursmide! i Eskilstuna. 2. Af den 20 dennes, angående ersättning af kostnaden frii* Deputerade af Riks-Stånden , sorn komma att afresa till Norrige för att bevista Kongl, Majus höga Kröning derstädes. Frän Stats■ samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Af den 15 dennes 1. Angående KonglMaj:ts Nådiga Proposition til! Riksens Ständer i anledning af förekommen fråga, om Båtsmans-Roterings införande i Färentuna Härad af Stockholms Bän. 2. Öfver Herr Gyllenrams, C. A. Memorial, om Pensioners anslående till understöd för Em* betsoch ri'jenslem4in som hafva flere barn. 3. 1 anledning af gjorde Förslag om vid. tagande af medel till Finska handelns inskränkning. Fran Banko och Lag-Utskotten.- Af den 6 dennes, uti väckt fråga om hvad af Riksens Ständers Bank till fullgörande af föreskriften uti 20 §. 1 mom. af Concurs-stadgan Prot. Utdr. d. 29 Maji 1818. 493 den 28 Junit 1798, bör tillgöras, i afseende å Skuldebref, för hvilka, till erhållande af Lån 1 Banken, inteckning blifvit i fast egendom sökt. S. D. Di nu ånyo före,«ätogos Lag-Utskottets den 14 dennes afgifne, samt den 27 i samma månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sistlidne April meddeldte Betänkande öfver väckt förslag, att Konungens Befallningshafvande må blifva pligtige, att till Justitie-Cantzleren och Justitie-Ombudsmannen insända ett exemplar af de Kungörelser, som af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande utfärdas.
Derföre, att afraden från Riddarhytte Kopparverk år 1744 genom beslut, hvars laglighet ligger vida utom gränsen för min embetstalan, blifvit förmedlad eller nedsatt till hvart 20:de skeppund af tillverkningen, eller till hälften emot hvad 1723 års Förordning stadgade, lärer den sedermera tillkomna, nu anmärkta åtgärden, hvarigenom afraden ytterligare nedsattes till hvarje 30:de skeppund af tillverkningen, icke destomindre rätteligen kunna få benämningen af ett frånträdande af de i 1723 års Förordning stadgade beskattningsgrunder; helst afraden, genom anmärkta beslutet, fastställdes till utgående efter en lägre beräkningsgrund, än som finnes utsatt både i 1723 års Kongl. Förordning och 1744 års Resolution. Den enda förändring i uttrycken, som här behöfdes och som måhända närmast öfverensstämde med förhållandet, kunde således vara, att, vid beslutets fattande, öfverträdelse skett ej mindre af 197 af de genom Kongl. Förordningen år 1723 för bergverks bedrifvande i allmänhet stadgade beskatlningsgrunder, än äfven af deni, hvilka genom Kongl. Resolutionen år 1744 blifvit serskildt för Riddarhytte kopparverk bestämda. Ä svarande sidan medgifves väl, att de för Kronans ordinarie inkomster gällande grunder icke må af Kongl. Maj:t, utan Rikets Ständers medverkan, förändras eller upphäfvas; men deremot anse Svaranderne anmärkta beslutet icke kunna hänföras till en sådan åtgärd. Någon ändring af allmän grund för ordinarie räntas utgörande skulle nemligen derigenom icke skett, utan endast i ett specielt fall nedsättning blifvit medgifven i en afrad, hvilken till sitt belopp årligen omvexlade, såsom beroende af tillverkningsqvantiteten; och hemmansräntor kunde äfven vid serskilda omständigheter, utan Rikets Ständers medverkan, nedsättas eller förmedlas. Det är visserligen bekant, att förmedling eller nedsättning i ett hemmans mantal eller ränta, eller i begge tillika, kan ega rum.
brygdt efter [2774! Erlanger-Bier, Miinchener-metod och mycket omtyckt, finnes nu åter i lager samt serveras å de flesta restauranter Allm. telef. Bell 600. pjj. A. IETTERGREN &amp; C:o&lt; ip » Göteborg [2569]! Nurnbergs Bryggeri. Damkappor i parti lör återförsäljning. Regeringsgatan 26, Vesterlånggatan 34, Drottninggatan 73 A, ' 1 Innehållsförteckning: Alli Trygg; af A. K (Med porträtt.) — När jag är död, Prasskowja; poem af Birger MÖrncr. — Kvinnorna och försvarsfrågan; ett genmäle och värt sista ord. — Höstslask; ett » inlägg » af Didi. — Hushållsgöromål befordra helsan. — En » opponent »; af Justus. — Farbror Örn; skiss af Anna Wahlenberg. (Forts, o. slut.) — Alchemilla vulgaris af H. Ö. — Hvarför? (Ifrån norskan.) — Småländsk prestost. — Smånotiser från kvinnovärldcn. — Några råd till Ögonens skydd. — Teater o. mnsik. — Hennes arbetsfält; ber. för Idun af Amanda LeffJer. — Frän iduns läsekrets. Förslag till matordning för veckan 2G okt. — 1 nov. — Handarbeten. — Matlagning. — Efterrätter. — Bakning. — Drycker — Inläggningar. — Sällskap slif vet. — Fönsterträdgården. — Frågor. — Svar. — Breflåda. Nurnbergs Brellåda. ' ä ästsorterade * §&lt;&gt;&lt;. OSÄTTNINGS-] magasin i Sverige.] Kostnadsfri undervisning! Billiga priser och bekvämliga a f betalningsvilkor hos större A a, Handtverkssymaskiner. Kronor CA § I ^23 2 £ 3 ^ Q » &gt; enda svenska fabrikat af starkaste materiel oeh. noggrannaste arbete. ZE^rej^t T r i u m f Familjsymaskiner. CD +3 O «H SE 3 Teater-Premie-Obligationer Svar. Idun
– För närvarande är hon hos vår Prostfru, en gammal ungdomsvän som hon under tjugu år alldeles förlorat ur sigte. Litet närsynte lära nog de bägge goda menniskorna vara. Jag vet icke huru många tusende mil du skall vara ifrån mig för att jag icke skulle se dig. Men jag har ännu icke tackat för sist. Tack, tack – tack! Jag fruktar jag med tiden lär få bli svartsjuk på lilla Charlotte. Jag som trodde mig alldeles ensam om min kärlek till dig. Och just nu får jag ett bref från henne, som jag nästan kunnat skrifva. Apropos – Charlottes Mor och Amina hafva varit här i dag. Jag var glad Charlotte ej nu kunde höra sin syster, hvilkens poetiskhet, efter förlofningen med den Herkuliska Adonis, tagit en sådan flygt att Maria och jag – just – just – skämdes för både henne och oss, men Modern tänker på Charlotte och låter Amina prata. När de rest, sade jag till Maria: ”Om Gustaf Wilhelm varit en flicka, så fastän ännu icke på långt när årsgammal, hade hon bordt skickas ut.” Maria rodnade och sökte ursäkta Amina dermed att hon visst vore tokig, men mig anar det att Amina en dag får lida för allt sitt opassande prat. Gunla, Gunla. Hur kan en qvinna vara oblyg! Helt litet ur det inre af Sjöröds historia. (I anledning af det i föregående bref dunkla talet om Herr Cain.) En afton mot våren, 1835 – sitta Gunnilla och Eva ensamma i den förras kabinett. Supéen är förbi – Gunnillas öfriga flickor (såsom Eva säger) hafva redan gått till hvila, och Eva har nu de timmar hon kallar för sina festliga och hvarunder hon får rå om sin vän. Guvet hvad Gunilla har för sig, om icke en hög stilböcker hon noga betraktar, och ibland skrifver ett och annat ord om uti – margen. Eva blädrar flitigt omkring sig i tidningar, häften, gravyrer med mera sådant dagens post medfört. Begge vännerna tiga ganska stilla. På en gång flyger Eva upp med ett häftigt utrop, i otaliga bitar sönderrifvande ett mestadels hvitt pappersblad, kastar lapparna in på den icke alldeles utslocknade brasan, tar ett ljus på bordet och springer sin väg.
St:r bifallas} hvarom underd. skrifvelse, till svar å den K. Remissen, torde komma alt expedieras. Utlåtande,■ i anledning af K. Mits Nådiga Retlliss uppå underdånig ansökning om fortfarandet af beviljad minskning i Arrendet för Hogsta och Lambarudds KronoHemman samt om nedsättning i Årrende-afgilten för Hemmanet Norrby (i.-A.j J~[os K. M:t har nu varande Arrendatorn af nämnde Hemman, belägne i Lofö Socken och Färentuna Härad, C. A. Karlberga den 28 Nov. sistl. år i underdånighet sökt fortfarandet 1*11 Arrende-årens slut af den nedsättning K. Mit, efter R. St:rs begifvande, ge3 B. 2 j8 Stats-TJtskottets nora N. Bref den 28 October 1823 beviljat, till nästa Riksdag, af 32 T:r 4f k-.pr Spannemål, i det, genom Contract den 2S September i8i5, till i3g T:r 17 k:pr Spannemål under 3o år bestämda arrende för Hemmanen Hogsta med Lambarudd, äfvensom att K. Mst, för de återstående Arrende-åren af Norrby Hemman, täcktes i Nåder bevilja enahanda nedsättning af 25 T:r Spannemål; samt derjemte tillåta Sökanden, att, efter eget godtfinnande, utgöra arrendet antingen in natura eller med penningar efter årlig Markegång, och undfå optionsrätt vid ett nytt blifvande arrende å berörde Hemman; till stöd hvarföre anförts, att Arrendet i sig sjelft vore alldeles för högt uppdrifvet och kunde, utan arrendatorns obestånd samt K.
Hos H. R. o. A. har Hr Ribbing, A., och hos H. PrästeStändet H:rr Professorerne Geijer och Gravander samt H:rr Prostarne Nordin och Bromé yrkat, att så väl Subalterner, som öfriga Befälet, med Boställen till bruk och besittning borde förses; tilläggande Herr Professor Geijer, att Boställens innehafvande och deras afkastning borde af sjelfva åflöningen vara oberoende och ifrån densamma ej afräknas; emedan de värderingar, som skulle ligga denna beräkning Betänkandet), N:o 23g. 127 till grund, voro högst osäkra och otillfredsställande håde i sig sjelfva och i förhållande till lefnadens olika dyrhet på olika orter, och följakteligen den likhet, som genom fördelningen skall tillvägabringas, långt mera skenbar än verklig och komme att föda mer missnöje än belåtenhet, samt emedan derigenom sönderslets det band, som fästade Boställsinnehafvaren vid sin jord, och gåfve honora trefnad och fördel af dess odlande, då han långt mindre än förr deraf finge njuta frukterna5 ty ett landtbruk, som han ej för egen räkning, utan endast såsom ett i den stora Löneregleringen lottägande inhyseshjon finge drifva, skulle för honom hvarken mer bli en omedelbar fördel eller en angenäm sysselsättning; och Verkningarne häraf på enskild lycka och moralitet inom Armeen bli ej de fördelaktigaste; hvaremot för begge det gamla Svenska Boställssystemet vore gynnande. Frågan om Subalterners förseende med Boställen har af Utskottet blifvit noga Öfvervägad, och Utskottet har härvid haft ledning af den erfarenhet, som föranledt nu gällande Författning om Subalternboställens utarrenderande, och enligt hvilken det visat sig, att Ynglingar, vid deras forsta inträde på den militäriska banan, antingen måst skuldsätta sig för att vinna medel och förlag att sköta ett mindre lönande jordbruk, eller utlemna sina Boställen till Arrendatorer eller Hälftenbrukare, ofta till förlust för dem sjelfve och skada för det allmänna, hvars jord blifvit vanskött.
Besv. och Oecon.-Utsh Betänkande N-o q&. städer, hvilka draga inqvarteringsbesväret, kunna anses motsvara de med inqvarteringen förenade olägenheter, och om ej således något ytterligare tillskott från de skattdragande vore både obilligt och orättvist; 3:o att icke någon förhöjd inqyarlerings-tolag, såsom hårdast drabbande Landets jordbrukare, mätte beviljas de städer, sorn hulla inqvartering; och ej heller något tillskott göras från Bevillning eller Statsmedel, enar nämnde tolag, gifven åt alla släder, vore tillräcklig alt ersätta de med inqvarteringen förenade olägenheter, samt sålunda kunde och borde ali vändas åt de städer, som framför andra mäste vidkännas detta besvär; 4l° a(-t icke nya hus och Gåse.ner måtte inköpas, eller någon afskrifning ega rum af de summor, som blifvit från Stats-Verket utlånade för inqvarteringslocalers uppbyggande; och 5:o att de bilagor och uudersökningshandlingar, som åtföljt Kongl. Majlis Nådiga Proposition, mätte Rikets Ständer delgiivas. ■ Efter att noga hafva granskat och pröfvat hvad i detta mål förekommit, få Utskotten deras Utlåtande afgifva, samt först upptaga förhållandet med Stockholm. Det förekommer härvid, att, såsom förut är anmärkt, de upplysningar Embets-Verken, till följd af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, infordrat och meddelat, icke sträcka sig till Slockholm^, men att Utskotten, af det serskilda Utlåtande Slats-Contoret ufgifvit, angående förslag lill ny Inqvarterings-Ordning, inhemtat följande: att, genom Kongl. Förordningen den i3 November 1766, blifvit stadgadt, att allt, hvad till inqvarterings-fonden tarfvas utöfver tolagen, bör dragas af Borgerskapet enskildt, till ena hälften, och den andra insamlas af husen och gårdarne i staden, äfvensom, enligt Kongl.
I denna fristad skulle jag och mamsell Franck sofva, och husets andra mamseller skulle äfven sofva der, så framt de icke hela natten behöfde gå uppe för brödbaket – ty hussysslorna sköttes endast nattetid. Vi hade tagit vår tillflykt i det inre rummet och arrangerat oss med våra provisionella bäddar så godt vi kunnat. Dagen hade varit särdeles bråkig, och man kunde således icke annat än sofva godt ... Hvilken villa! Medan jag sof som bäst, vaknade min slägting vid ett högligen obehagligt klampande i baktrapporna – det fanns två sådana, hvilka på ömse sidor ledde upp till en stor ”svale” eller korridor, der flera dörrar funnos till öfverrum, genom hvilka man sedan kom ut till trappan i husets första afdelning Utan en sekunds besinning klädde sig mamsell Franck skyndsamt och kom ut på svalen just lagom för att få se en afdelning soldater marschera upp. Alldeles förskrämd, hann hon med knapp nöd förbi dem, än mindre att hemta mig. Hon kunde icke ens för bokhållaren, som anförde dem och som ansåg lokalen vara ledig, komma åt att säga ett enda ord. Med mig hade hon intet annat att göra än att befalla mig i Guds hand och hoppas att jag skulle sofva tills så långt på dagen att nattgästerna voro borta. Besynnerligt nog sof jag också under hela arrangemanget för mina uttröttade grannar att komma till ro. Men himmel – hvilket uppvaknande! Först och främst var jag ensam i denna del af huset, som jag alltid betraktade med en viss respekt, emedan de stygga kurirerna och ordonanserna, för hvilka jag var riktigt rädd, gemenligen passerade baktrapporna och svalen, då de skulle upp till kommendanten. Dessutom bodde officerare i rummen rundtomkring, och man kunde ju lätt komma in genom den yttre dörren. Slutligen fanns också en gammal finsk korpral, som ofta hade ärenden till det i huset boende befälet, och denne finne, hemmastadd i hvarje slags trollkonster, utgjorde alla pigors och barns fasa. Men detta sammantaget fick väl gå an – jag var just icke kinkig, född och uppfödd som jag var bland storm och hafsskum, krig och allehanda slags uppträden.
Regemente för ArtillerieRegerjienterne beräknade tillgång, ej utgör 58,4-25 lt:dr i4 sk., utan endast 49;53q R:dr i4 sk., och att de i förstnämnde Summa, enligt K. Propositionen, inbegripne 1979 T:r Spind med ett värde af gögö R:dr blifvit af Utskottet anviste lill andra behof inom HufvudTiteln, samt alt, hvad de serskilte Tjenstemännen beträffar, hvarken deras antal öfverstiger bebofvet för den nödiga tjenstgöringen, eller deras Löner blifvit föreslagne högre än vid andre Corpser; och får Utskottet i öfrigt åberopa hvad i dess förra Betänkande i denna Punct blifvit anfördt, då Utskottet nu förnyar hvad deruti blifvit föreslaget.
Men utom det nu anförda sättet a t t vid val af lärarinna viinda sig direkte till seminariets och flickläroverkens förest %ndarinnor, vilja vi afven påpeka Fredrika-Bremer-Förbundet, hvars uppgift att r a r a en förmedlare mellan allmänlieten och bildade arbetssökande kvinnor, lararinnor ocli uppfostrarinnor, numera torde vara sk allmant kand, att vi ej Iiär närmare beliöfva redogöra därför. Genom a t t mui~tligen eller skriftligen vända sig till Fredrika-Bremer-Förbundets byrå i Stockholi~, erhiillas uppgift och upplysning om lararinnor, så väl s %- dana som äro afsedda för elever på ett hiigre stadium, som enklare guvernanter rned inindre löneaiispr&amp;k, iiied ett ord lararekrafter och platser liimpade för olika andarnål ocli förhållanden. Det ä r genoin eii noggrann pröfning af betyg och rekommendationer, som b y r h sökefi lära kanna de inskrifna arbetssökande för a t t sedan nied godt samvete kunna rekommendera dem till just sådan plats, som för hvar och eii kan vara lämplig. Å andra sidan inbeintar byrio, så vidt möjligt, kännedom on1 arbetsgif varens förhhllanden. Den omständigheten a t t Förbundets platsförmedlingsafdelning icke ar uppsatt för a t t bereda Förbundet en vinst, eller med andra ord för a t t drifcas som en afldt-, måste natiirligtvis i sin mån fördelaktigt inverka p i arbetets g h g. Ja, sannolikheten för a t t familjen, genom a t t vid valet af lärarinna gal till vaga på ofvan antydda sätt, skall lia större utsikt a t t göra ett lämpligt val och a t t lärarinnan sjalf lättare erhaller en god plats, an om man tar sin tillflykt till det ovissa annonseringssystemet, synes oss ligga i sk öppen dag, a t t vi äro öfvertygade det saken blott behöfver palpekas för a t t vinna anklang hos alla allvarliga mödrar och uppfostrare. Upsala kvinliga studentförening. Nyligen förekom i Skånska Aftonbladet en uppgift p&amp; nuvarande antalet af vid vara universitet studerande kvinnor.
Lundbäck, Magasinet, n:r 19 Biblioteksgatan vid Stureplan, Stockholm. [361] E k m a n C:o förfärdiga reformerade underkläder. [281] CD CD wrnmm m F r u n t i m m e r i$Z %., kan genom att öfvertaga och sjelf sköta en nätt och välbelägen affär i Gefle erhålla minst 700 kr. om året ( Allm. tidningskontoret i Gefle anvisar. [318] co S t (G. 16300 x 5) till salu för 15 öre pr st. å Degela, till salu i alla boklådor: adr. : Frinnaryd. [320] Young, general Lees Quick-marsch kr. 0, ?s Zikoff, Turnier-marsch » 0,50 Heintze, Bröllopsmarsch » 0,so » Marsch till hemmet. » 0,5o [321] po Sofia Race-ankägg Musikalier &lt; r o 0 0 \ * CO Hvardagar ' / ?3 — ' Izi. Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. G. H a m m a r s Lampkök. Stor värmeförmåga. Brinna luktfritt. Briljant belysning. Sommar-inackordering: fås från början af juni i enkel, bildad familj, som bebor en friskt och täckt belägen villa, der park och badhus finnas, nära segelled och stad i mellersta Sverge. Svar till » Lugnt hem », adr. G. HAMMAR, Malmskilnadsgatan o — Fullständig modeo c h mönstertidning gratis. u i. Butik i Göteborg: n; r 8 1 c Kyrkogatan n:r 1 5. [315] Med största högaktning A. Brsesel faMk för Nysilfverarbeten, 33 Fahlcrantz &amp; C:os På utkommit förlag h a r o c h finnes a t t tillgå i hvarje välordnad bokhandel: J O H A N N E S med skyndsamhet. Borgholms arbete: Förra samlingen. I n n e h å l l: Skoltidsminnen. Blott en kyss. — » Knäcken ». — Nattväktaren. — U r hvardagsspåren. — Från skilda horisonter.
Herr Lif-Medicus Doctor Ekström: att, ehuru vigtigt ifrågavarande ärende vore, borde man dock icke för obetänksamt gå till väga med inrättande af Läkare-tjenster, emedan lönerne alltid blefvo otillräckliga utan enskild praktik, oell det dessutom, serdeles i Norrland, der man på flere ställen hade 20 mil lill närmaste Apothek, för Läkaren blefve svårt att uträtta något, så vi Ja han ej tillidia vore Apothekare, mot hvilket flere betänkligheter förekommo. b) Från Vällojl. Borgare-Ståndet: 4:o Af Herr Andersson , B., som, anhållit, ”att för Norra Halland Statsmedel måtte anslås till lön för ännu en Provincial-Läkare, och att dymedelst den ena Läkaren hädanefter beständigt blefve stationerad i Warberg och den andra i Kongsbacka.” 5:o Af Herr Ståhl, J. G., hvilken, instämmande med Herr Andersd son deruti, alt ännu en Provincial-Läkare i Halland vore behöflig, trott, att den ene Läkarens station borde blifva Falkenberg, men icke Warberg., hvarest en Stads-Physicus redan vore antagen. c) Frän Hedervärda Bonde-Ståndet : G;o Af Riksdngsfullmägtige Jan Erik Jansson och Olof Olsson från Wermlands Län, hvilka yttrat, alt, d-å Fryksdahls Härad icke kunde erhålla Läkare-biträde från närmare ort än Carlstad, som vore på 12 mils afstånd beläget, och hvarest ingen annan vore att påräkna, än Provincial-? 12 Statssamt Allni. Besr.- och Oeconomie-Utskottens Utlåtande N:o 8. Läkaren, hvilken, i anseende till hans många Embetsresor, ofta icke kunde träffas, och hvars personliga inställelse hos den sjuke dessutom medförde kostnader, dem de mindre bemedlade ej mägtade gälda, föreslogo Motionairerne, dertill uppmanade af ortens invånare, att Rikets Ständer målte hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa om en Provincial-Läkares tillsättande i Fryksdahls
SlatsUtsk:s betänk, till R. H. St. vid innevar. riksdag har jag erfarit i N:o 4° °ch afdelningen JN’:o 19, att, livad landtstatens tjensteoch embetsman beträffar, K. M. i nåd. föreslagit, oell Utsk. i allo deruti instämt , att desse tjenstemän, efter omkring 4» års tjenst och vid uppnådda 65 lefnadsår samt efter företedi läkarebevis öfver en försvagad helsa, vid afskedstagande undfå pensioner till följande belopp: nemi. för landssecret. och landskamererare 1,200 r:dr, landträntmästare 1,000 r:dr, kronofogde 800 r:dr och häradsskrifvare 4°° •'•‘dr. Då förenämnde tjenstemän få åtnjuta en ganska betydlig fördel, som tryggar dem viden sorgfri lefnad under återstoden af deras tid, sedan de icke vidare förmå utöfva sina embeten och tjenster; så tager jag mig den friheten äfvenledes föreslå, det häradshöfdingarne må komma i dylik åtanka. En åldrig häradshöfding, bland hvilka jag vågar anföra mig sjelf t. ex., som tjent Staten utöfver 48 år, har numera ingen annan fördel att påräkna, än att få begagna den indelta lönen, bestående af bostället och den ringa penningelönen 75 r:dr, hvilka inkomster på långt när icke uppgå till de 1,200 rtdr, som föreslagits till underordnade embetsmän eller landssecret. och landskamererare, icke ens emot hvad som tillagts en kronofogde eller 800 r:dr. Flere härad shöldin gar, dels i norra och dels i södra delen af Sverige, hafva inga boställen, utan endast penningelönen 75 rtdr och någre häradshöfdingar i delade domsagor allenast rtdr 24 sk.