Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon antager ett tillbud o111 engagement vid en annan scen och slår upp forlofningen med Elof 135ck. Denne iter har förlorat en god del af sin sjalftillit och beslutar att i stallet för konstgrunskare blifva dramatisk författare. Boken innehaller vidare en berattelse i hrefforiii, der tvii nianniskor ur societén, hvilka lange gått främmande den ena för den andra, vid en badort på kusten finna hvarandra xbland bränningarna8 lan$ ute till hafs. Bokens sista del utgör en skildring af Paris frfin dess belägring under fransk-tyska kriget, hvilken skildring förut varit o f h t - liggjord i en af hufvudstadeiis dagliga tidningar. Tack vare förts goda lynne, soni aldrig sviker, är den underhallande boken särdeles lämplig för läsning inom familjekretsen och kan soni sidan tafla med en stor del af den sarskildt till julen iitkomna literaturen. Vilma Lindhe. Fångcn och f r i. beriitlelser. Albert Bonnier. Pris 2: so. Vilma Liiidhé är en förf., som eger förmiga att i cn liitt och ledig stil teckna lefvande bilder ur erfarenheten eller fantasien. Maii sparar ofta hos henne goda ansatser till niigonting verkligt talangfullt i form och innehåll, men ratt som det ar, nian vet knappast hurii, finner man sig sviken i sin förviintail. Det iir något sonr fattas i framställningen, och detta ndgot ar kanske den teoretiska insigten om lagarne for diktens bygnad, förmågan att af ett stort uppslag istatlkomma en harnionisk och helgjuten skapelse. Vid en närmare granskning af t. es. deii lilla berattelsen oOtillrackligt&gt; i Vilma Lindhés senast utgifna bok, finner man i högre grad an vanligt denna anmärkning befogad. Man följer med lifiigt intresse interiörerna f r h det Svahnska heinniet. Man beundrar de naturtroget och fint tecknade portratterna af den firade professorn och hans obetydliga, men fromma och husliga maka. Man kan ej aniiat an med
Deremot måge enskildte, sig emellan och då de derom äro öfverens, använda gamla Mått, Mål och Vigter, Till undvikande af de misstag, som någon gång uppståt vid publtke auctioner, t. ex. då myntet 3i6 Betänkande om Mått, Mål och Vigt. förändrades från riksgäld till banco, böra, un*, der de första 5 åren efter det nyas antagande, vid publike auctioner, Mått, Mål och Vigter Utsättas b.åde efter det gamla och nya delnings, sättet. Med Statsmålets och Stadsvigtens antagandet till allmänt hruk, torde böra dröjas viss tid efter derom fattadt beslut , för att derigenom lemna t 11 fa I le till nödige reductioners verkställande för uppbörden efter den nya fördelningen af Mål och Vigt , under hvilken tid allmänheten skall underrättas , genom en kort och fattlig beskrifning, om decimalfördelningens bruk och fördelar, åtföljd af redqctionstabeller, så uppställde att all slags reduction kan derefter, utan särskild räkning, genast göras. Då bruket af de äldre fördelningarna torde» komma att bibehållas egenteligen af den närvarande, dervid redan tillvande generationen, så torde sådana mått och steg böra tagas, hvarigenom det hindras att fortplanta sig allt för långt in på den nu uppväxande. Såsom härtill bidra* gande får Yetenskaps-Akademien underdånigst föreslå att Justerare, efter statsmålets och statsvigtens antagande till allmänt bruk, icke må tillåtas att kröna andre Mått, Mål och Vigter, med deras delar och multipler, ån de som i statsmålet eller statsvigten inbegripas, hvadan således af längdmåttet krönas endast den i decimaltum delade foten och alnen, och bör, på alla så kallade tumstockar och alnemått, den ena sidan va-, ra fördelad efter decimal-tum, och på denna si* da alltid kröningsstämpeln slås. Betänkande om Mått, Mal och Vigt. 3*7 Af kannemålet krönas alla multipler af kannan , som kunna åstundas.
Den Commité, som fått sig uppdraget att författa Förslag till en ny Civiloch Criminallag, har fullbordat sitt arbete, i hvad det rörer Civil-lagen, så att Förslag till Giftermåls-, Arfda-, Jorda-, Byggninga-, Handelsoch Utsök-' nings-Balkarne, samt till Rättegangs-Balk i hvad den rörer tvistemåls behandling, blifvit genom, trycket till allmän kännedom och granskning öfverlémnade; och hafva Commitéens arbetande Ledamöter sedermera sysselsatt sig mecl beredning till författande af Förslag till Criminal-Lagen, som nu endast återstår. Då Rikets Ständer genom déras JustitiaOmbudsman erhålla underrättelser om de Lagförklaringar , som, sedan sista Riksdag blifvit af Kongl. Maj:t med Dess Högste Domstol meddelade, anser Kongl. Majit någon framställning deraf nu icke erfordras* Till vidare beredande af de fördelar för åkerbruket och iandthushållningens uppkomst, som genom ägodelningar efter de i Enskifts-författningarne i allmänhet lagde grunder, åstadkommits, har Kongl. Majit meddelt den utsträckning i nu gällande Enskifts-författningar, att, då vid Enskiftsdelningar i Byalag sådane locala förhållanden inträffa, att allmänt Enskifte inom samfälligheten utan visse Delägares lidande icke kunde verkställas , Delägarne må, utan hinder af lagligen faststäldt Storskifte, vara berättigade, att, efter de Enskifts-författningarne stadgade grunder och under enahanda helgd och säkerhet , få ägorne till samfälligheten fördelade 4 2 Konungens Nåd. Berättelse. uti till och med frenne skiften. Denna förän» dring i nuvarande Skifies-forfattningar utgör det hufvudsakligaste föremålet för den nya Landtmäteri-förordningen, som på Kongl. Maj:ts Nådiga .Befallning blifvit utarbetadt och nu är under granskning; och den, i afseende på Skriftesverket, vigtigaste fördelen af denna nya författning har, genom berörde Stadgande, redan på förhand blifvit beredd.
Är skog förut i storskifte lagd, och blifver det orubbadt, efter hvad i l § af detta kap. stadgas; då bör alltid sådant skogs-skifte för eli af förenämnde lillå Ine antal skiften beräknas. I rikets norra provinser, nemligen: Stora Kopparbergs, Westcr-Norrlands, Jemtlands, Westeroch Norrbottens län, der skogsmarkerne i allmänhet hafva spridda och aflägsna lägen, må, dä sådant för bibehållandet af en eller flere delegares rätt, oundgängligen befinnes nödvändigt, ännu ett skifte, utöfver hvad ofvan nämndi är, utläggas.»
Äfvenså tillkommer det Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att å landet, sparsamt och efter noga ompröfvande, sedan vederbörande pastor och sock» lieman, samt, der så anses nödigt, äfven Härads-Rätt blifvit hörde, meddela tjenlige, ordentlige och välfrejdade personer tillstånd, under ofvannämnde vilkor, till enahanda försäljning af bränvin, på obestämd tid, men icke utöfver ett år, å ett eller annat ställe, vid segelled samt vid sommaroch vintervägar, som, utan att vara landsvägar, allmänt begagnas; äfvensom, der behofvet för forsslande det synnerligen fordrar, vid allmänna landsoch farvägar; och ege Kongl. Maj:ts Befallningshafvande derjemte att, vid förutvarande innehafvares afgång, eller då närings-rättigheten af dem förverkas, eller på derom af Pastor och socknemän gjord anmälan, efter omständi^heterlie, omflytta eller indraga sådana öfverflödiga värdshus, spisqvarter och näringsställen. Pastor å landet vare pligtig att hvarje år, vid Wahlborgmässosocknestämma, inhemta socknemännens yttrande, huruvida något värdshus, spisqvarter eller näringsställe, med ofvannämnde minuterings-rättighet, inom socknen bör indragas, och i sådan händelse göra anmälan derom hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande. Om vid Grufvor, större Bruk och Herregårdar samt Manufacturier värdshus för resande erfordras, och rättighet åstundas att under förutnämnde vilkor - Expeditions-Utskoltets Förslag till und. Skrifvelse^ 833 leor der utminutera bränvin, skall tillstånd för inrättande af dylika värdshus sökas hos Kongl. Majtts Befallningshafvande, sorn, efter Pastors och socknemännens hörande, derom förordnar. Genom de i denna Förordning gifne sladganden om bränvins-försäljning afses icke någon rubbning af den försäljningsrätt, som distillerings-bolaget i Stockholm, enligt contract, tillkommer. §• 43.
Hvar skola då medlen tagas? Jag vet ingen annan utväg än lilla creditivet, som redan måst dertill begagnas, emedan cholerans framträngande till Sver ige icke förmodades vid 1829 års riksdag. Men detta creditiv är, enl. 63 §. Reg.F., Konungen förbehållet för oförutsedda händelser, och quarantaines-anstalter mot choleran äro nu desto mindre oförutsedda, som de af Utsk. äro uttryckligen omnämnda. Utsk:s undantag af berörde anstalter skulle således tvinga till att använda för ett redan kändt behof det creditiv, som Reg.F. velat åt Konungen förbehålla odisponeradt till oförutsedda händelser, för hvilka intet, eller åtminstone ringare tillgångar, än grundlagen åsyftat, följaktligen återstå. Jag begär aitså återremiss, på det att orden quarantaines-anstalter måtte ur förslaget uteslutas. StatsUtskrs utlåt. N:o 266 återremitterades. Vid förnyad föredragning af Lag-Utsk:s d. sisth Sept. på bordet lagda betänk. N:o 120 öfver Hr S. J. Wijkmans motion, rörrde ändring af 16 cap. i5 §. Jordab:n i hvad angår hyresaftal om hus och tomt i stad, blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet. Ånyo föredrogs LagUtskts d. 25 sisth Sept. på bordet lagda betänk. N:o 121 öfver väckta motioner om meddelande af vissa föreskrifter, rör:de lagfart. Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh.: Det är mot 4:de delen af Utsk:s förslag, som jag anhåller få göra några anmärkningar. Då jag vid förra riksdagen såsom ledamot i LagUtsk. deltog i det förslag till underd. skrifvelse till K. M., att följande ändring i i8o5 års författning måtte vidtagas: "Enär lagfart sökes, böra de handlingar, som styrka förre Den 2 0 c I o b c r f. m. 7 ”ägarens åtkomst, uppvisas, samt innehållet deraf i lagfarts”protocollet antecknas.
Längsmed rummets fönstersida är gande i dess verksamhet; m e n kanske kan ett buffeten anordnad, och här serveras té, kaffe, té- skrifvet ord åtminstone hos en o c h annan A l l a dessa skyddsbärdar äro dock lika i bröd och tékakor samt lemonad. Vi begagna nu tillfället att taga i betraktande väcka en önskan att personligen göra denna ett: i drifkraften, som förlänar tålamod och några af de vackra taflor af årets utställning, hvilka bekantskap, lika m y c k e t värd som allt det styrka i detta stora, svåra arbete. I hvarje fylla väggarne i alla de stora salongerna. Som sköna vår hufvudstad har att bjuda på — j a, räddningshem, det må heta skyddshem för fribekant står akvarellmålningen mycket högt i Englångt mera, ty när det senare i de flesta fall gifna fångar, härberge för husvilla, Magdalenaland, och många utmärkta alster af denna konst finnas utställda här. äger endast eller öfvervägande intelligensens hem m. m. i hvarje sådant hem skall man, Och så måste vi beskåda gästerna något, skönhet, är den förra präglad af hjärtats sanna, hur olika formerna o c h uppgifterna för öfrigt hvilka ungefär till två tredjedelar utgöras af damer. ovanskliga fägring o c h skänker därför o c k en ställa sig, alltid möta samma anda: den rent Här, liksom på dylika tillställningar i England, helt annan, varaktig värme, lifsglädje samt håg ser man den märkvärdigaste blandning i toalettkristliga barmhärtighetens, den som drifver att själf verka i » kärlekens tjänst », äfven om väg. Alla grader, från de enklaste promenadmänniskor med varma hjärtan o c h klara tankostymer — med flor, hattar och kappor — till man ej fått tiil sitt lifskall att arbeta kar att ägna l i f o c h kraft åt den olyckliga, de elegantaste supétoaletter, äro representerade.
Statsverket framställda anspråk ej funnits böra af Rikets Ständer godkännas, enär det måste ankomma på berrtälde stad att emot jemvägsbolaget i laga ordning väcka och utföra dett ersättningstalan, hvartill, på grund af det gjorda altalet, staden kan anse sig berättigad, har likväl hos Rikets Ständer fråga uppstått, huruvida ej det allmännas fördel härvid kan befrämjas på samma gäng, som stadens interesse, derigenom att Rikets Ständer skulle, såsom ett ytterligare vilkor för oftanämnde deposilionsmedels fullständiga återställande lill bolaget, föreskrifva, alt järnvägsanläggningen bör fullbordas ända till staden Köping; hvilket synts så myckel mera lämpligt, som redan i oklrojen detta förbehåll är (åstadt ' vid utbekommande af halfva den deponerade summan. Rikets Ständer hafva alltså medgifvit ålerlyflandel af de lill säkerhet för fullbordandet af jernvägsanläggningen mellan Köping och Hult i Statskontoret återstående deponerade medel på det sätt. alt bolaget eger att genast lyfta 150,000 R:dr och de återstående 75,000 R:dr R:mt, sedan banan blifvit öppnad för trafik til! Köping. Hvad slutligen angår de delar af Direktionens förrberörde särskilda framställningar och förslag, hvarom Rikets Ständer här ofvan ej utlåtit sig, såsom angående Köping-Hult-jernvägens förändrade riktning till Christinehamn, angående jernvägsbolagets bibehållande vid vissa förmåner och rättigheter m. m., så enär dessa framställningar 222 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse i\.-o 249. dels måste anses hafva förfallit i följd af Rikets Sländers här ofvan anmälda beslut, dels ock ej synas vara af beskaffenhet alt nu påkalla särskildt yttrande å Rikets Ständers sida, hafva således dessa af Bolagsdireklionen väckta, men här ofvan ej särskildt omförmälda, frågor icke funnits till någon åtgärd ä Rikets Ständers sida föranleda. Rikets Ständer framhärda etc. Uppläst och godkärult hos Ridd. och Adeln den 2 Mars issa.
Ett från det Hedervärda Bondeståndet ankommet memorial med infordrande af Constitutions Utskottets utlåtande öfver det Hedervärda Ståndets Talemans den 8:de sistlme gjorda vägran af proposition på den af Riksdagsmannen Anders Joachimsson i Ståndet väckta motion rörande Kungs-gårdarnes försälljning, företogs till afgjörande; och då Utskottet efter anställd pröfning fann Talmannens åtgärd till alla delar enlig med 56 §. Reg.-Formen, beslöt Utskottet att uti vördsamt memorial till det Hederv. Ståndet afgifva det svar, att Utskottet ej funnit sig tillständigt att ingå i någon förklaring öfver Grundlagarna, som för det närvarande kunde bestämma deras förstånd och användning, utan endast sådane, som, innehållande förslag till nya tydligare stadganden, till afgjörande af nästkommande Ständer kunna öfverlemnas. Utskottet godkände i anledning häraf det project till memorial, som af Secreteraren blifvit uppsatt3. I sammanhang härmed skulle ett enskildt svar lämnas Riksdagsmannen Wessing uppå till Utskottet ingifne memorial rörande frågan om Kungsgårdarnes försälljning4. Derefter företogs det af Riksdagsmannen Longberg ingifne och sedan förra plenum på bordet hvilande memorial, hvaruppå Utskottet beslöt att honom till svar skulle lemnäs6, att Utskottet ej ansåg sig berättigadt göra någon förklaring öfver Grundlagarne, som 1 Tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 91 ff. 2 Memorialet tryckt därsammastädes, sid. 166. s Tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 155 if. 4 Torde vara det i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815 sid. 229 tryckta svaret.
Berger, B. J., om understöd och pensionstillökning för — 6 i 11 — b. 8 Febr, b. 8 Febr. b. 8 Febr. b. 8 Febr. BergsCollegii Aflönings-Stat, se Stats-Reglering, Sjette HufvudTiteln Bergsfogdar, ersättning till dem för 1 förlorade löneinkomster 86 4 i 287 — b. 20 Sept, 27 [Sept, b. 27 Sept. b. 27 Sept. I anledning af återremiss . — 4 i 314 — a. a. 17 Okt. a. a. 11 Okt. a. a. 14 Okt. a. a. 14 Okt. 175 20 Bergs-Författningar, vissa sådanas skyndsamma utfärdande — 8 — 58 — b. 4 Mars b. 4 Mars b. 4 Mars g. 4 Mars Bergslags-Staterne, ändrad organisation af, se Stats-reglering, Sjette Hufvud-Titeln Beräkning af Tullmedlen, Salu-accisen, Postmedlen, Chartae-Sigillatai-afgiften och Bränvinsbränningsmedlen — 5 i 31 13 Nov. 14 Nov. 15 Nov. g. 15 Nov 215 21 Berättelse, om hvad i Riket och dess Styrelse sig tilldragit sedan sista Riksdag — 1 2 » Fem-års, af ÖTver-StåthållareEmbetet samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i o 2 1 » Rikets* Ständers Revisorers år 1851, angående samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvalti ning åren 1848 och 1849 — 2 1 j Stats-Utskottets utlåtande i anledning deraf — 4 1 21 — 1 Febr. 4 Febr. 1 Febr. 1 Febr.
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s nedannämnde d. 19 dennes på bordet lagde ullåtrn: N:o 1S9, i anledu. af väckte motioner om pension för afskedstagande consistorii-notarier; N:o 190, i anledn. af väckt motion om öfverlåtande till K. M., alt af öfverskotten på statsverkets inkomster disponera hvad som erfordras till första uppsättningen af båtsmännens beklädnad, i händelse contract om densammas ställande på passevolance varder uppgjordt; N:o 191, i anledn. af väckt motion om understöd af statsmedlen för byggande af fartyg, tjenliga till trädvarutransport; samt N:o 192, i anledn. af väckt motion om rättighet för K. M. 7 H. 50 394 Den 22 Februari. alt, emot ersättning af fångkostuadsmedleu, låta uti Prins Carls och Räby inrättningar inaccordera sädane ‘harn, sorn redan fallit fångvärdes lill last. Föredrogs och lades till handlingarne SlatsClsk:s d. 19 dennes pä hordet lagda mein. N:o 193, i auledu. al erhållen ällerremiss å utlät. Vid förnyad föredragning bilullos StatsUtsk:s nedunnämnde d. 19 dennes pä hordet lagde utlätm: N:o 194, i anledn. af väckte motioner, af eller nedsättning uti de, viri äganderätts eller äbo-omhylen ä rusthållsoch hälsmansrolehemman, utgående afgilter lill Wadstena Krigsmanshusoch Amiralitels-krigsmans-cassorne; N:o 195, i anledn. af väckt motion, hemmantalen å Wisingsö; och N:o 196, i anledn. af väckt fråga om rättighet för innevånarne i Wärums, Winköhls och Härlunda socknar i Skaraborgs län, all för sina kreatur begagna mulbete å kronoparken Furubacka. Vid föredragning af SlatsLhsk-.s d. 19 dennes på hordet lagda utlät.
H varefter den, enligt Arrende-Contract af den 22 Augusti »787 bortarrenderades pä go är, räknadt frän den 14 Mars samma är, emot en ärlig Arrende-Summa af i,Zoo R:d., soln till Drolknigholms Slotts Lasta ingått, till nu mera aflidne HofQwartermastaren laurent, af htvars arfwingar den nu innehafwes. I enlighet »ned hwad StalS-Utffottet Uti dest Betänkande om Siats-regleringen föreflagit, lärer denna Arrende - Summa ifrän och med innewarande ärs början, böra till Kongl. Ränte-Kammaren direca lefivereras. Huru med denne Kongsgård ester Arrcnde-ärens flut bör förhällas, sär Stats-Ulftoitet här nedan förestå. Z-o WendthslinS Longsgärd, belägen L Svartsjö Län, Farentuna Härad och Hillersjö Socken. Den - Den 12 Februarir. 553 Denna Kongsgård, som består af aZ mantal, Har fordom warit eit sä kalladt enstildt Kongl. Taffelgods och försedd med ansenliga stenhus-byggnader, hwarefrer nägra fä obetydliga lämningar i medlet af förra ärhundradet ännu funnos. Sedan det af framledne Herr Landshöfdingen broman enligt contrakt af den i December 1767 hära innehafwande Arrende killanda galt, blef denna Kongs», gärd genom Kongl. Brefwet af den 14 Aug. 1782 underlagd Drottningholms Lust Slott, hwarefter den bortarrenderades till Direcceuren ^Vattardlom pä zo ars tid, räknadt ifrän den 14 Mars 1787, emot en ärlig arrende Summa af 500 R:d., som blifwit till Drottningholms Slotts-Tafla ärlagd. Detta arrende innehafwes nu af aflidne Hof-Qwartermästaren laurents Arfwingar.
Denna verkan märktes föga vid det normala tillståndet, att den gemensamme Konungen sjelf förde styrelsen, men vid de Lill fallen, då styrelsen måste föras af annan eller andra personer, än Konungen, då medförde Föreningen-, så vida den ej under sådane tider skulle faktiskt upplösas, ovilkorligen en ändring i Svenska statsförfattningen, och påkallade alltså en jemkning i de lagar, som bestämma den. Svenska statsförfattningens lagar lemnades likväl lill sin Kotislitulions-Utskotiets Memorial N:o 46. 3 ordalydelse alldeles orubbad. Detta förhållande har icke varit af beskaffenhet att framkalla ett klart föreställningssätt om dessa lagars tillämplighet vid frågor rörande Sveriges och Norriges inbördes förhållande. För att derföre kunna ådagalägga hvad i den af Utskottet nu behandlade fråga må vara enligt med lag, som kan för gällande anses, torde Utskottet först böra undersöka-hvad Svenska lagstiftningen före föreningen i det ifrågavarande hänseendet verkligen föreskref, sedermera taga i betraktande den ingångna föreningens inflytande på denna lagstiftning, samt slutligen framställa hvad Utskottet funnit den nu gällande internationela lagstiftningen i ämnet innehålla. De före föreningen gällande stadganden, som då komma under betraktelse, igen finnas uti Regerings-Formen §§ 39, 40, 91 och 92, och i Riksdags-Ordningen §§ 4 och 5, och bör dervid Regerings-Formen hufvudsakligen afses, enär denna lag först antogs och utgör grunden för de öfriga grundlagarna, som endast förklara och vidare utföra, men aldrig ändra Regerings-Formens bud. Den första föreskrift rörande Konungens sjukdom man i Regerings-Formen möler, är den i den 40 § meddelade, att om “Konungen blifver så sjuk, att han icke regerings-ärendena vårdar,* skall Stats-Rådet förvalta styrelsen. Såsom ordalydelsen af detta lagbud utvisar, har lagstiftaren deruti upptagit ett tidsmoment, då det förhållande redan inträffat, att Konungen icke mera vårdar Riks-styrelsen. Detta förhållningssätt förer tanken egentligen på den händelse, att Konungen genom sjukdom har blifvit försatt i tillstånd att ej vårda regerings-ärendena, utan att han på förhand kunnat eller velat ett sådant tillstånd förutse.
Sålunda bestämmes vexel-kursen, men någon sådan enkel utväg förefinnes icke till bestämmandet af årets markegångspris. Hr von Hartmansdorff: Om det pris, hvartill spannmål, smör och poläter m. m. försålts, antecknades, så visste man det likasåväl, som man vet kursen för hvarje börsdag. Jag anhåller, att vid denna punkt, få göra ännu en anmärkn., nemi. den, att när alla räntor skola förvandlas i penningar och lill följd deraf penningar anskaffas för alla räntepersedlar, så är det klart, att säden och smöret och hvad mera det må vara, som skall säljas, för alt inom viss lid förvandlas i penningar, så falla dessa varor blott för den skuld. Följden häraf mäste blifva en sänkning i markegängspriset och en särskild nedsättning i kronans och löulagarnes inkomster blott derigenom uppkomma. 34 punkten. Hr Printzensköld: Utsk:s förslag i denna punkt saknar icke en viss märkvärdighet. Man erkänner olägenheten af 2:ne markegångssättningar. Man vill undvika den. Men man är så öfver måttan intagen af det nya, alt man vill sätta det genast i verket, om det också kan ske blott till hälften, och man föreslår derföre, att samma grunder skola följas vid markegångssättningen i November, som ansetts böra bestämmas för denna förrättning i April, eller med andra ord, i saken vill man införa det nya, men i afseende på tiden tills vidare vidblifva det gamla. Nu skulle af ett sådant förfaringssätt följa att markegångs-deputerade, dä de sammanträda i början af November, skulle låtsa en fullkomlig okunnighet om de varupriser som gällt från den 1 April till markegängsdagen, endast taga medelvärdet af de gängse priserne under föreg:de årets sista qvartal samt första qvartalet af det löpande äret, alldeles såsom komiterade föreslagit, och sålunda bestämma markegängen precist på samma sätt, som om detta bestämmande hade skett i April. Hvarföre ej då lika gerna taga steget fullt ut, som att stadna på halfva vägen?