Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan likväl icke undgå yttra, att jag finnér det högst besynnerligt, Btt man vill föreslå indragning af fyra Riddarhns-Directeurers Honorarier. Det har varit en urgammal rättighet, och jag tror mig ej behöfva vidlyftigt utbreda mig öfver olämpligheten deraf?, att indraga Honoiarjerne för att derigenom öka Lönerne åt andra. Äfvensom jag föreställer mig, att Riddarhusets Tjenstemän icke vilja emottaga en Löne-tillökning, som på detta satt skulle dem tillkomma. Om inga andra tillgångar gifvas till den föreslagna Löne - Den 4 April. tillökningen för bemälte Tjenstemän, anser jag densamma icke böra äga rum, och protesterat högeligen både nu och framdeles emöt ning af ifrågavarande Honorarier. Friherre Cederström , Jacob/ Då jag hllds den äran att vara Fullmägtig 1 Banquen, ytfrade jag den önskan att Riksens StändefS Fidi» mägtige icke måtte hafva några Atfvöden, Eb dylik befattning bör väl också vara ett öU märkande af förtroende och icke någoa Peasions-Inrättning. Skulle likväl någon, j esb för en sådan befattning, göra någon synnerlig upppoffring, kunde han, sed ari hans åtgärder blifvit pröfvade, erhålla en lämpelig érsatfniflg, Hvad nu angar frågan om indragning äf Rifl. darhus-Directeurernes Honorarier, får jag yttra den öfvertygelse att ändamålet alf få värdiga Directeurer bäst skulle vinnas, om något Arfvode icke bestods. För min del käll j»g ej eller finna det passande att antaga Difgtftförer för att åt dem anslå några loo R;df, fåsom Pension. Detta Honorarium, söm i början utgeck i Rhenskt vin, skall ock bäfy3 hKrledt sig ifrån den inkomst Källaren tmdif Riddarhuset lemnade, men hvilken hyra na liiet'3 upphört.
Och han sade: Si, jag vill göra ett förbund för allo dino folke, och vill göra undertecken, hvilkas like icke skapade äro i all land, och ibland all folk. Och allt folk, der du ibland äst, skall se Herrans verk; ty förskräckeligit skall det vara, som jag göra skall med dig. Håll det som jag bjuder dig i dag; si, jag vill utdrifva för dig de Amoreer, Cananeer, Hetheer, Phereseer, Heveer och Jebuseer. Tag dig vara, att du icke gör något förbund med landsens inbyggare, der du inkommer; att de icke varda dig till förargelse ibland dig; Utan deras altare skall du omstörta, och slå sönder deras beläter, och deras lundar hugga ned; Ty du skall icke tillbedja en annan gud; ty Herren heter en nitälskare, derföre att han är en nitälskande Gud; På det att, om du gör något förbund med landsens inbyggare, och när de i horeri löpa efter sina gudar, och offra sina gudar, att de icke bjuda dig, och du äter af deras offer; Och tager dinom sönom deras döttrar till hustrur, hvilka i horeri löpa efter deras gudar, och komma dina söner ock till att löpa i horeri efter sina gudar. Du skall inga gjutna gudar göra dig. Osyradt bröds högtid skall du hålla; i sju dagar skall du äta osyradt bröd, såsom jag dig budit hafver, i Abibs månads tid; ty uti Abibs månad äst du utdragen utur Egypten. Allt det som först öppnar moderlifvet, är mitt; det mankön är, i dinom boskap, det sitt moderlif öppnar, vare sig oxe eller får. Men åsnans förstföding skall du lösa med ett får; om du icke löser det, så bryt thy halsen sönder. Allt förstfödt af din barn skall du lösa; och att ingen kommer fram för mig med tomma händer. Sex dagar skall du arbeta; på sjunde dagen skall du hålla upp, både med plöjande och skärande. Veckohögtid skall du hålla med förstlingen af hveteskördene; och insamlingshögtid, när året ute är.
Då Pappersmynt, som ej vid anfordran inlöses, utgör hufvudsakliga beståndsdelen af en nations RörelseCapital, måste också, i följe deraf, samma myntvärde biifva så vida vacklande, som det icke kan tjena att ersätta bristen af exporter, eller som det finnes i större mängd, än som det skulle för circulation vara nödigt, om samma RöreiseCapital vore af Silfver. Att enskildte skola begagna en sådan tillfällig oreda för att rikta sig, är likaså naturligt, som att i England man ' speculerar på de allmänna fonderna, och öm Ridd, o, Ad. Brot. 242 Den 29 Mar t. som begagnar deras stigande eller fall5 men det giives lika litet i .det förra sorn i det sednare fallet någon diteet åtgärd, som Regeringen kan vidtaga för att förekomma det, så vida den ej har tillgångar, sorn öfverstiga de enskiidtas och kunna uppväga dem. I allmänhet är deremot det enda sorn kan göras, att handhafva lagarne , att förekomma enskildta bedrägerier, och att genom beredande af utvidgade tillfällen till förtjenst söka att förskaffa åt en nation den öfvervigt i production, som ensam är rätta medlet att skaffa en fördelaktigare Växelcours. Om Regeringen vill nyttja tvångsmedel, förvärrar den det on. da, i stället att förbättra det, och stör allmänna crediten, i stället att underhjelpa den. Dtnyss i Gö:heborg inträffade händelser böra halva visat vådan af växelvinglerier, och varnat enskddta för ett företag, som i längden bör blifva för sina upphofsman lika skadligt , som för det allmänna. Sedan jag således i korthet sökt ådagalägga förhållandet, hvad Coursen^bcträffar, får jag anmärka, att e:dra och 3:dje momenten af H rr af Uhrs Dictamen bäst besvaras uti den Berättelse, som Kongl. Maj:t i Nåder den 6
„ Marin-, se Marin-soldaler. b. 26 Juli 237 S ■anmäl under lönerne ang:de . • * . 4 1 ?54 1 b. 22 Juli b. 22 Juli b. 25 Juli Spelkort, ersättning lill Magazins-Förvaltarén G. Röding för bevillnings-stämpling al Svar, pä äterremiss # . G2 4 4 t 1 28 G 4 a. 29 Jan. a. a. 28 Febr. b. 29 Jan. a. a. 23 Febr. b. 29 Jan. a. a. 23 Febr. b. 2 Febr. a. a. 23 Febr. 108 „ ersättning lill Krono-ombud för stämpG2 4 2 14 b. 27 Maj b. 29 Maj b. 27 Maj b. 27 Maj 108 „ vidare ang:de stämplingen af och af&. 12 April b. 12 April 126 5 1 10 b. 15 April b. 12 April Svar pä äterremiss ... • . 5 1 lii — b. 15 Juni b. 17 Juni b, 17 Juni a. a. 21 Juni Sporlel-inkomster, ersättning ät Hof-Uätternes betjening för förlorade, se Lösen. Sqvadrons-märken, upphörande vid indelta kavalleriet af nummerhäslarnes förseb. 8 Mars b. 8 Mars 1. b. 8 Mars ende dermed —.— 8 29 —.— b. 8 Mars s. O 3 ryj • N:o 2 £ Ss? N:o | Sid. Riks-Ståndens Beslut. Ridd. o. Adeln. PresteS landet.
Den för Inrättningen upplåtna lägenhet, Ladugårdslands f. d. Kronobränneri-egendom, uppskattad till ett värde af i5,ooo B;dr, h ar numera undergått erforderlig reparation med en kostnad af circa 13,000 R:dr, och för sistlidet år lemnat en hyres-inkotnst af 473 R:dr. f) Nav i ga tion sSch olan_, inrättad i följd af Kongl. Brefvet den 27 Juni 1728, har en Föreståndare, som, i enlighet med en af Öfver-Ståtliållare-Einbetet den 8 Maj 1774 utfärdad Iustruction, besörjer undervisningen, hvilken under ett och annat af de föregående åren begagnats af omkring 3o personer, men år iS32 endast af i5. Scholan uppfyller föga sitt ändamål, och torde i dess närvarande skick komma alt än mindre begagnas, sedan Kongl. Förordningen den 1 Mars 1827, som bland annat innehåller, alt Coopvaerdie-Skeppares examina skola af dertill utsedde SjöOflicerare anställas, med innevarande år härstädes trädt i verkställighet, hvilket förmodas hafva till följd, att de, som skola undergå sådan examen, hädanefter söka undervisning af Kougl. Flottans Informations-Oflicerare. Af Af Sjömanshusets Cassa bestrides Föreståndarens lön, 266 R:dr 3a sk., äfvensom kostnaden för böcker, chartor och dylikt till Scholan. För öfiigt torde bland de till Ilufvudstaden hörande Allmänna Bildningsoch Undervisnings-anstalter här böra nämnas: Kongl. Theaterns Ela v-Schola, Kongl. Musikaliska Akademien, Kongl. Målare-Akademien, Institutet för Blinda och Döfstumma, beläget vid Manilla , och Kongl. Krigs-Akademien vid Carlberga hvilka Inrättningar ej lära undergått någon hufvudsaklig förändring under ifrågavarande år, samt slutligen Mariebergs Läroverk. Det sistnämnda, stiftadt år 1818, såsom ett högre Undervisnings-instilut för Artilleriet, har, i följd af Eder Kongl.
Som allmänna rö sten tyckes wara för Kungsstjutsens utgörande af Frälse, hälften mot Skatte, har jag för min del intet annat att erinra härwld, än att under namn af Kungsskjuts endast bör förstäs, dä Kongl. Maj:t l egen Hög Person, eller nägon annan af den Kongl. Famillen reser , men att däremot ingen annan, hirem det wara mä, bör fä nyttja Kungsskjuts - Hästar, emedan det skulle lända till för mycket mihbruk i en framtid, sä att stuteligcn bäde Krono-Fogdar och Länsmännen tro sig wara berättigade härtill, som pä witza Orter werkeli, gen stedt. Jag wägar sälcdes gnhälla, det Högwälborne Herr Grefwen och Landt-Marskalken täcktes härgöra proposition. Herr Grefwen och Landt-Marskalken: Som han hade tyckt Majoritetens kanka wara att Kronooch Kungsskjuts wore det samma, Wille han proponera, att dä Kongl. Maj:t eller nägon af den Kongl. Famillen reser, Frälse mätte i skjutsen deltaga till hälften emot Kronooch Skatte-Hemman. Bifölls. Ätstillige hördes ropa, att detta beslut äfwm byrde utsträckas till skjutsen för Konungens Suite. Herr 1Knm , pssir, förbehöll, att be twL sakerna Krono - och Kungsskjuts ej mätte förblanda-; betalningen för Kungsskjuts hade warit olika mot för Krono - Den zo September. io3t Kronoffjuts, men detta hindrade ej, att han icke gerna bisölle frägan om Konungens och Hennes Majrts skjutsande. Friherre liljencrants, jsolian Willielm: Jag war fränwarande när denna frägs förra gängen ventilerades; men om, säsom man b«, rättat mig, Majoritetens tanka warit och är, att Kungsskjuts är det samma som Kronoskjuts, behöfweS öfwer denna fräga ingen ny proposition eller nägot nytt beslut, utan är den inbegripen under Ridderskapets och Adelns beslut om Kronoskjuts. Herr klingspor, 6erclt, ropade
Protocoll hållet med Rödöns socknemän den 13 juni 1859. § 1 På begäran af herr grosshandlaren P. Wikström, egare af Hissmo Tullqvarn, tillfrågades socknemännen om de ej hade sig bekant, att förenämnde qvarn en längre tid varit ödelagd och numera helt och hållet nedrifven, hvilket förhållande af dem bestyrktes. Med afseende på dess behäftighet yttrades, att den ej af behofvet påkallades, så länge tvenne tullqvarnar funnes i Krokoms forsen. Rödöns sockenstuga som ofvan. In fidem. J. Kerfstedt P. L. På socknemännens vägnar [Namn saknas] Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 214–215, ÖLA. Protocoll hållet med Rödöns socknemän i allmän sockenstämma d. 24 juni 1859. § 1 S.D. För den församlade menigheten \upplästes/ räkenskaperna öfver de allmänna cassorna för det förflutna ecclesiastik-året. Dervid befanns att kyrko-cassans tillgångar utgjorde 867 r.d. r.m:t och 14 ören. § 2 Till revisorer öfver ofvannämnde cassor invaldes sockenskrifvaren Nils Nilsson i Hufvulsviken och bonden Johan Nilsson i Wejmon. § [3] Då genom den nya reglingen af krono-tionden den så kallade damspan för kyrkovärden försvunnit, anslogs af kyrkans medel en årlig lön af (12) tolf riksd. r.m:t åt församlingens kyrkovärd. § [4] Fattigvårds-ledamöterna, som under förra året ej blifvit betungande med något särskildt besvär, skulle under innevarande år qvarstå. § 5 Sexmans-bestyret öfvertogs af bönderna, Eric Månsson i Mjäla, Lars Andersson i Ö. Kälen, Carl Pehrsson i Dvärsett, Jon Johansson i Utgård och Eric Zackrisson i Wike. §6 Kyrkans fenster och dörrar skulle under innevarande sommar målas. § 7 Lisbeth Jonsdotter i Säter skulle i fattighjälp erhålla 1/2 tunna korn och 2 famnar granved för detta år. Eric Olofsson äldre i Ö.
Nu a r det visserligen sant, att en helhrsldn i Kronobergs och Blekinge kr., men den tjanande f&amp;r d&amp; afven Ian sallan öfverstiger 30-40 kost och bostad i r e t om, hvarför f0rtjansten för dem, som tillbringa vintern i sysslolöshet ej torde blifva ni&amp;mnicard, men som vanligt Bs det den kontanta penningen som varderas och efterstsiifvas. Antages emellertid helBrsplats i hemlandet, kommer reslusten ofta p&amp; vihen, drangar och pigor blifva oregerliga och skiljas rnbngen gftng friln sin plats i olaga tid. Och sBlunda uppsthr det förhBllrrndet, att oaktsidt det är sant, att inom flera af socknarna i Kronobergs lan knappast finnes plats att fil i hela socknen för ett par fullvuxns drilngar och pigor, s i ar det ock ' lika sant, att der &amp; r ondt om tjanstfolk, synnerligast sommartiden. 911 ungdoni vill tjana utomlands och fordrar, om den skall skanna hemma, högre lon &amp; n hvad de smA ggrdsegarne kunna gifva. D i den kvinligs ungdomen silunds i allmänhet under vintern saknar bcst8mdt arbete samt hemmen med de torftiga förhillanden, som der rhda, ej kunna gifva namnvardl syssels~ttning, besannas ordet: " Fáfang gA larer mycket ondt ". Tiden tillbringas med besök, kaffedrickande rn. m. och derunder sprides frbn stuga till stuga berattelser om Danmarks högra löner, m h g a förlustelser, fritiden och den obundna friheten. Nissnöje med hemmavarande föïh&amp;llanden samt 18ttsinne och fáflnga uppspira i de berattandes sphr. Hafvza flickorna hopsparat och i banken insatt nagon penningesumma f&amp; de snart giftermillsanbud, och d i visa sig Ater följderna af utvandringen frAn en annan sida.
Det medgifveg väl, att de af förenade Utskotten föreslagna Obligationer, med hvilka Fordringar hos Filial - Disconterne skulle komma att liqvideras, icke kunna blifva aldeles lika gångbara, som Tre Procents Reverserne voro före Disconternes iråkade obestämd ; Men, då dessa Obligationer garanteras af Staten och få användas uti Liqvider af Lån uti Götha CanalBolags samt Malmö Disconter, bör deras gångbarhet härigenom inycket befrämjas; Och, när härtill kommer, att sådana Obligationer jemväl utgifvas för de summor, hvilka äro insatte på Götha Canal-Bolags Disconts Afskrifnings-Räkning och förut icke circulerat, kan den del af Rörelse-Capitalet, som Tré Procents Reverserne utgjort, icke komma att undergå någon förminskning, helst den brist uti numerairen af Rörelse-Capitalet, sorn af Obligationernes trögare circulation befaras, samt rabatten, vid deras öfverflyttande från en till annan hand, till fullo ersättes genom förenämnde nya Capital i Obligationer , hvilka för stående medel på Götha Canal - Bolags Diseonts Afskrifnings - Räkning komma att utgifvas. Sta'soch Banko-Utskottens T etdnkanden. 1115 Några varda Ledamöter hafva föreslagit, att, i stället för Obligationer på fulla beloppet af Discont-Foidiingarne, dessa Fordringar skulle genast Contant liqvideras, men med rabatt ; hvarvid tillika den förmodan blifvit yttrad, att de fleste af Bovgenärerne med ett sådant liqvidationssätt skulle fiona sig mera belåtne. Och få Utskotten härvid åberopa hvad redan blifvit anf5rd t,'i afseende på det uppgifrte Förslaget om Discont Skuldernes öfverflyttande till Banqiien,. att nemligen hvarken Batiquen eller dess Discont har någta odisponerade tillgångar, och att således, i och för Discont - Skuldernes prompta betalande, vare sig med eller utan rabatt, nya Sedlar måste utgifvas. Att afhjelpa alia olägenheter af
Detta förslag vore, enligt hvad motionären uppgifvit, grundadt på den fisigten, att anläggningen af en motsvarande del utaf stamlinien mellan Malmö och Stockholm borde at Staten understödjas efter enahanda grunder, som tillämpats för den del af stamlinien mellan Stockholm och Götheborg, hvilken utgjordes af KöpingHult-jernvägen, samt att utförandet af dessa begge delar af nämnde stamlinier borde fortgå lika, så att sjelfva stambanorna kunde liktidigt öppnas för trafiken, från deras utgångspunkt, ända till den för begge gemensamma slutpunkten, Köping. Petter Mårtensson har derjemte, under åberopande af en, hans motion i afskrift bilagd, lill Kongl. Maj:t ingifven, underdånig ansökning af Wassbo härads Hushållsgillen, rörande sträckningen af jernvägen från Skåne till Wettern, uppgifvit flera, enligt motionärens tanke, öfvervägande fördelar, som i ej mindre stats-ekonomiskt och kommersiell än militäriskt hänseende skulle vara förenade med en ofördröjd verkställighet af denna jernvägs-anläggning, genom hvilken Götha Kanal-bolag kunde erhålla någon ersättning för den minskade trafik å kanalen, jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult komine att föranleda. Stats-Utskottet har i sitt, med anledning af Kongl. Maj:ts ofta åberopade nådiga proposition, infordrade, och under JV2 273 afgifna, utlåtande redan uttalat sina tankar angående viglen och angelägenheten för Sverige, att ofördröjligen erhålla förbättrade samt efter landets lokala förhållanden och rörelsens behof lämpade kommunikations-anstalter. Lika med ofvanbemälde motionärer, hyser också Utskottet den öfvertygelseoj alt äfven delta land snart måste tillegna sig det nya forlskafFningsmedel, som inom liera andra länder redan allmänt begagnas och der visat sig i mångfaldiga riktningar befrämja näringarnes jemte allmänna rörelsens utveckling; Bih. till R. St.
MissgerningsBalken, såsom ock de, hvilka angå mord, dråp, myteri och uppror, förgöripg genom förgift, mordbrand , posts röfvande, mynts förfalskande af den, myntning förtrodd är, blodskam emellan föräldrar och barn eller syskon, slag å egna föräldrar, förfalskning af Baneooch Riksgälds-sedlar, får OfverDomaren ej skrida till leuteration, utan bör den brottslige fällas till det i Lagen stadgade straff. a:o Att ÖfverDomaren deremot tillätes Ieulerationsrätt i alla öfriga lifssaker, då synnerligen lindrande omständigheter förekomma.” Bih till Riks. St, Brot. lJzS och 1819, 7 Sami. 2 lidra H:t, S LagXhskotttts SetHnJiandt N:o 3. Dl, genom denna begränsning af Ieuterationsrätten, de ofvanomförmälde Kongl. Bref» ven af åren 1753, 1756 och 176a upphörda att vara till efterlefnad gällande, med undan-" tag blott af det formulaire för Utslag i leutererade mål, hvilket åtföljile förstnämnde Bref,' lärer det egenteligen vara endast 3 punkten af 1803 års Författning, som, så vidt den angår HofRätterne, är föremål för Herr Lindqvists motion, och för det utlåtande Utskottet åligger att afgifva. Utskottet har genom förestående framställning om upphofvet och utvecklingen af HofRätternes leuterations-rätt velat antyda grunden för sitt omdöme i förevarande fråga. Det är visadt, att leuterationsrätten var en Majestätsrätt, en del af Regentens benådningsinagt, hvilken en enväldig Konung uppdrog åt Domare, som utgjorde dess högsta Nämnd och dömde Konungens dom.
Inom hela länet utgjorde, enligt sistnämnda uppter, utsädet 310,362 tunnor. Deraf inom Kållands härad 23,648. Wiste 18,536. Ase „ 13,292. Barne . 19,101. Kinne , 13,606. Kinnefjerdings 12,694. ., Skånings „ 33,754. „ Laske 9,236. 143,867 tunnor. Skörd inom hela länet 1,667,492 tunnor. Deraf inom Kålands härad „ Wiste „ ... 88,351. Åse ., 65,615. „ Barne „ 84,546. Kinne „ 89,579. „ Laske „ 34,300. Behållning af skörd, efter afdrag af ututsäde inom hela lånet 1,357,330 tunnor. Deraf inom Kållands härad 111,800. „ Wiste „ 69,815. „ Åse 52,323. Bafne „ 65,445. „ Kinne 75,973. „ Kinnefjerdings „ 56,068. „ Skånings „ 125.590. Laske „ 25,064. 582,078 tunnor. Spanmål till kreaturen inom hela länet . 231,529 tunnor. Deraf inom Kållands härad 16,354. „ Wiste „ 14,852. „ Åse „ 4,691. Transport: Deraf inom Barne härad „ Kinne „ „ Kinnefjerdings „ „ Skånings „ „ Laske „ Spanmål till personlig förbrukning person inom hela länet inom ofvannämnda 8 härader.
2 Se ovan sid. 569. 616 Bilagor till protokollet den 6 Juni 1815 lande åtskillige anmärkningar vid Tryckfrihets förordningen, nemi. a) om obilligheten at utgifvare af Dagblad och Periodiske skrifter alltid skola anses såsom författare, om de än skulle kunna upgifva den verklige.1 Beredningen, som medgaf obilligheten af detta stadgande, trodde sig böra tilstyrka en så lydande ändring i Tryckfrihets förordningens 1. §. 7. moment. »Utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter vare alltid, i afseende på ansvaret, ansedd såsom författare, derest han sig ej med dennes namnsedel försett, eller ej kan på annat sätt, bevisligen upgifva Författaren, åliggandes Utgifvaren &c». I sammanhang dermed borde i 8:de Mom. samma §. efter ordet upgifvet tilläggas: »Kan utgifvare förete namnsedel å Författaren til den åklagade artikeln, eller på annat sätt Författaren bevisligen upgifva, vare han för författare ansvaret frikänd». Såsom nytt moment skulle derefter komma följande: »Domaren äge at namnsedeln genast öpna, och at på hvilketdera af ofvannämnde sätt den rätta parten sålunda blifvit känd, honom &c.» Ytterligare skulle i sammanhang härmed föreslås den förändring i 4 §. 7 Moment. »Utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter, hvilka i det fall, som i 1 §. 7. Mom. är stadgadt, äro underkastade författare ansvar» &c — b) Om instämmande i den af Högw. PresteStåndet gjorda anmärkning vid 1 §. 6 Morn., hvarigenom de, hvilka såsom vittnen påskrifvit en namnsedel, ålades författare ansvar, derest författare uteblefve. Beredningen föreslog i anledning deraf följande förändring i berörda moment —. »svenske medborgare, hvilke, i händelse skriften inom laga tid åtalas skulle, författare ansvar åligge, så vida författarens namn och hemvist befunnes origtigt upgifne eller i sedeln saknades. Det följande, ifrån eller ock, til och med uteblefve föreslogs at utgå. Beredningen åtskiljdes.
Hos Kongl. Maj:t har Drätselkommissionen i Christianstad, under åberopande, hurusom Kyrkorådet inom stadsförsamlingen, i följd af församlingens beslut att utvidga Kyrkogården, begärt vidtagande af nödiga åtgärder, för att åt staden förvärfva den till Fortifikations-underofficern derstädes anslagna boställsjord, å hvilken de så kallade fekottenburgshusen äro uppförda, i underdånighet anhållit, det måtte, enär belägenheten af nyssberörda jord vore sådan, att den hindrar ett regelbundet ordnande ej mindre af stadens begrafningsplats; som dessutom snart tarfvade utvidgning, än äfven af den gata, som utgör inkörsvägen från söder till staden, hvarjemte förekomme att förre boställshafvaren med döden afgått och lägenheten således blifvit ledig» Kongl. Majit täckas förhjelpa staden Christianstad till erhållande af ifrågaställa boställsjord, antingen emot annan för Kronans militärbehof nödig, för staden umbärlig jord eller emot ersättning i penningar; och är af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Christianstads län, med öfverlemnande af denna framställning, i underdånighet anfördt att, då, vid behandlingen af frågan om jordbytet i allmänhet emellan Kronan å ena och staden Christianstad å andra sidan, nämnda boställstomt icke lärer varit afsedd att till staden afträdas, hvaremot till ingående i bytet föreslagits den invid samma tomt belägna trädgård, alltså antagas kunde, det tomten blifvit Kongl. M.aj:ts Nådiga Proposition N:o 12. 19 ansedd för det närvarande icke vara för Kronan umbärlig, hvadan Kongl. Majits Befallningshafvande inskränkte sitt yttrande endast till vitsordande, dels af det uppgifna förhållandet att, så länge ifrågavarande tomt icke af staden finge disponeras, hinder förefunues för regelmässigt ordnande och utvidgning af stadens begrafningsplats, dels ock att, om den å tomten befintliga byggnad undanrödjes, jemväl södra inkörsvägen till staden kunde blifva mera regelbunden. Häröfver har Kongl.
Efter häröfver hos Kongl. Maj:t ej mindre af Prosten Doctor Gullander och Borgmästaren Kjellander, än äfven af Casseuren Björkman anförda underdåniga besvär, öfver hvilka vederbörande sig förklarat och Kongl. HofRätten med infordradt utlåtande inkommit, är Kongl. Maj:ts Utslag med Dess Högsta Domstol beslutadt och den 19 sistlidne April meddeladt, af innehåll, det Kongl. Maj:t funne, att Casseuren Björkmans undei’dåniga klagan icke kunde föranleda till någon ändring i HofRättens Utslag; äfvensom Kongl. Maj:t ansåge skäl icke vara anfördt, som kunde verka ändring i sistnämnda Utslag, så vidt derigenom blifvit förordnadt, att Prosten Doctor Gullander och Borgmästaren Kjellander, i anseende till försummelse vid utöfningen af deras Directeursbefattningar vid LåneContoret, skulle från dessa befattningar skiljas.