Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
«Allt är så hemskt, så ohyggligt här omkring oss. Det gör att man tänker på allt mörkt och ängsligt i verlden! Men det är ej värdt att bry sig derom», fortfor hon muntrare, «det blir nog bättre när dagen kommer. Detta är mörkrets stund, stunden då de underjordiska herrska!» Och Susanna försökte att le. «Men hvad är detta?» fortfor hon, och leendet förbyttes hastigt till ett uttryck af rädsla, i det hon ofrivilligt närmade sig Harald. Det hördes i luften ett sakta knattrande och hvinande, och i detsamma syntes en massa liknande en grå sky ila fram öfver snöslätten i norr och närma sig stället der de stodo. I det svaga månskenet tyckte Susanna sig se ohyggliga skepnader med horn och klor röra sig i massan, och ordet: «de underjordiske!» var nära att undfara hennes läppar. «Det är en flock renar!» sade leende Harald, som tycktes gissa hennes känslor, och gick några steg fram mot synen, i det han mekaniskt fattade sin bössa. Men i samma stund tog troppen en annan riktning och jagade med vild hastighet mot öster. Vinden höjde sig och ett ängsligt dån gick igenom isöknen. «Detta är allt bra hemskt!» sade Susanna och ryste. «Men i morgon afton», sade uppmuntrande Harald, «komma vi till Storlie-Sätern, som ligger nedanför snöregionen, och der skola vi finna björkskogen helt grön ännu, och der träffa vi vänliga menniskor och kunna få ett riktigt trefligt herrberge. Dagen derefter, ha vi ännu ett besvärligt stycke väg, men vi få derunder se scener så storartade, att ni säkert skall anse mödan ringa mot det nöje ni derunder kan njuta; ty det sköna öfvergår här vida det förskräckliga. Det ställe emellan Storlie-Sätern och Tverlie, der den vilda Leiraelfven liksom i raseri störtar sig utför Högfjellet och med blixtens fart och åskans dån, rusar fram mellan och öfver söndersplittrade klippmassor, dels nakna dels skogbevexta, för att tumla om med sin rival, den häftiga Björöja, – detta ställe öfvergår i vild storhet allt hvad man kan tänka sig.»
Jag tror det ingalunda; och så länge det icke med något skäl kan motsägas, hvad eifarenheten lärt mig, att hvarje omtänksam jordägare vårdar sin skog sjelf bäst, och för misshushållare» åter, genom Jägeri - Betjeningens tillvarelse, endast beredes hans ytterligare undergång, derigenom, att han skäll muta sig till ..rättighet att förstora sin skog, eller derföre blifva lagligen tilltalad, så länge ,kan jag alIdrig medgifva, att Jägeri - Betje.niogens tillsyn hör sträcka sig längre, än till Kronans eller Allmännings - Skogarne, samt ej hafva någon enskildt vårdare. Visserligen funno Riksens Höglofl. Ständer detta, vid 1812 års Riksdag, och denna tanka har äfven blifvit befästad genom Kongl. Maj:ts, till ^Landshöfdingen i Malmö -Län år 1812, i afseende på skogsplanteringens befordran derstädes, aflåtna Nådiga Bref, hvarigenom Kongl. Maj:t i Nåder gillat Innevånarnes i samma Jhan förbehåll, att utan afseende på hvad slags träd, deraf planteringarne komma att bestå, skulle ägande rätten deraf tillkomma ägaren af Jorden. Häraf hämtar jag alltså ytterligare och ännu mera gällande skäl för mitt yrkande, och anhåller, att detta mitt anförande må till Riksens Hög lofl. Den 3 Juni, 73 loft Ständer åtfölja Betänkandet i ämnet. Nils Mansson. Ut Supra. Ex Protocollo M. M. Rosbeck. Utdrag af Protokollet, hullet uti Riksens Högloft.
(1375) Tandläkaren ROLAND MARTINS T a n d p u l v e r försäljes i Stockholm: på alla Apotek, hos C. F. Dufva, Drottninggatan 41, i de större parfymbodarna, med flere ställen. Böra icke saknas i något hem, där mattor finnas. Blifva i längden billigare än andra mattsopare. Försäljas af Direktfr. produktionsorten importeradt, ofärfaisMt X K I N E S I S K T TE CEL med CEL fin arom försäljes i; sioe nere utmärkta o. prisbilliga SIOEl kvaliteter gen. Idun Stockholm, Fredagen den 7 februari 1896. N:r 6 (425) Prenumerationspris pr år: Idun e n s a m kr. 5: — Iduns Modet., fjortondagsuppl. » 5: — Iduns Modet., mänadsuppl. » S: — Barngarderoben » o: — Byrå: Klara södra fcyrkog. 1 6, 1 tr. A l l m. telef. Prenumeration sker å alla postanstalter i riket. Redaktör och FRITHIOF Redaktionssekr. : J. helgfri fredag. Lösnummerpris 1 5 ö r e (lösn:r endast för kompletteringar.) Nordling. Aktiebolag. TJtgifningstid: hvarje Tryckeri Annouspris: 35 öre pr nonpareillerad. Fur " Platssökande; - o. » Lediga platser * 25 öre för hvarje pabörjadt tiotal stafv. Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Nachman. röken Ida Nachman, hvars bild här träder våra läsarinnor till mötes, har sedan flere år tillbaka meddelat undervisning i labiologi, den konst, med hvars tillhjälp den döfve ser på en talandes mun, hvad denne yttrar. För att emellertid närmare klargöra denna sak må följande korta erinringar tillåtas. Det är ju allom bokant, att man — för att välja exempel ur högen — kan t. ex. sätta äfven den mest erfarnc och tvärsäkre vinkännare i den största förlägenhet, om man blott låter honom visa prof på sin färdighet — i mörkret.
»Straxt pappa» och Leonna skyndade ut för att under bestyrens täckmantel nedsvälja den felslagna förhoppningens bittra tårar. I detsamma hon återkom, gick fadren ut, för att från sin kammare hemta det fluidum, hvarförutan han benämnde thé: gåsvin eller hönssoppa. Knappt hade han aflägsnat sig, förrän Schalinsky skyndade att lemna ett bref i den darrande flickans hand, under det han med låg och rörd stämma sade: «Har fröken några tröstande ord att säga min stackars vän, så skynda! Jag vet icke hvad han skrifvit, men döm honom icke hårdt! tro mig, han förtjenar öfverseende — och medlidande, ty han lider.» Vid ordet öfverseende, såg Leonna på talaren med en förundrad blick, hon förstod honom icke — och när hon ville svara, inträdde hennes far. Med synbar ansträngning bemödade sig Schalinsky att beherrska sin djupa rörelse, och tala om andra ämnen, men återkom dock alltid på samma punkt. I anledning af de oförmodade skyndsamma uppbrottsorderna, yttrade han: «Derföre kommer mången af oss att synas otacksam och känslolös för bevisad vänskap och gästfrihet, men pligtens röst, måste nedtysta hjertats stämma. Detta är vår ursäkt. — Ännu äro icke tvenne år förflutna, sedan vi ansågos för fiender; men redan äro många fästade med ömma band vid landets döttrar, och de flesta genom vänskapens brodersband — med landets folk, men trohet vinner seger, och återseendet» Häftiga rop hördes från den sjukas rum och afbröto löjtnantens osammanhängande tal, hvars mening dock klart uppfattades af Leonna, men icke så af Nordenskans, som betraktade honom med förvåning, ty han förstod ej huru den eljest så glada och frimodiga unga mannen nu syntes vara, hvad ¯han¯ hade lust att kalla «käringaktig.» Ett annat rop om hjelp från sjukvakterskan kallade far och dotter, som funno den sjuka vid dörren, skrikande på Leonna, som hon trodde än röfvas bort af Petter, än af ryssarna. Nästan med våld måste hon bäras till sängen, och höll sedan Leonnas hand krampaktigt innesluten i sina båda.
Enligt mitt förmenande vore i sådant fall den rättaste grunden för afgiften att bestämma en viss procent af behållna summan, ehvad deu - 50 Bevillnings-lJlskottets Betänkande M 22. samma vore högre eller lägre, så att hvar och en finge skatta i proportion till summans storlek. En sådan beräkning vill man äfven lägga till grund för alt beskatta inkomst och förmögenhet, och progressiva afgifts-beräkningar har der ansetts under intet vilkor böra ifrågakomma. Jag får derföre, ifall mitt första förslag om borttagandet af all stämpel-afgift å bouppteckningar icke skulle vinna bifall, alternativt föreslå: l:o. Att bouppteckningar, der behållna summan icke öfverstiger 400 R:dr, befrias från stämpelafgift, men att der summan öfverstiger nämnde belopp, belägges bouppteckningen med stämpel till V4:dels procent eller 25 öre för hvarje fulla 100 R:dr. 2:o. Att efterlefvande make befrias från stämpel afgift å den andel i boet, som densamma tillfaller.» Häruti hafva instämt: Friherre Lejonhufvud, A. G., Friherre Silfverschiöld, C. O., Friherre af Schmidt, G., Herr Lagerhjelm, G., Herr von Strokirch, E, Herr biskop Björck samt Herr doktor Säve. 2:o af Herr komminister Beckman: »Jag har ej gillat Utskottets förslag att i § 6 icke bibehålla föreskriften uti § 8 af nu gällande Chartae-sigillatae-förordriing, rörande chartering af arrendeoch andra kontrakter, emedan ett nog stort bevillnings-belopp sålunda går för Staten förloradt, helst nu varande orättvisor vid föreskrifterna i afseende å utgörande af denna bevillning synas hafva kunnat undanrödjas.» 5:o af Herr prosten Sondén: »Hvad Utskottet i afseende på stämpel å bouppteckningar föreslagit, är i det niiimaste blott en redigare omskrifning af hittills gällande stadgande!), väl behöflig till att förebygga en invecklad räkning, samt olika tillämpning vid olika domstolar.
Utsk. finner således \ denna omständighet ingen anledn. alt förändra ordställningen ali sin förut gjorda framställning angtde den ifrågavartde ersättningen; men då Utsk. deremot leranar företräde åt det af Hr Frih. Palmstjerna framställda förslag lill beslut i ämnet, får Utsk. i enl. dermed, vördsamt tillstyrka: att R. o. Ad. må anslå en summa af 360 r:r b:co att från Riddarh.Kassan utgå, för att dermed, i st. f. det natten till d. 6 sisll. Februari å Landtmarskalksklubben i K. Operahuset bortstulne K. M. och Kronan tillhörige silfver, låta anskaffa följande likartade pjeser, nemi.: En oval sockerask med lock, vägande . 80£ lod silfver. 22 st. Theskedar, märkta med glob och 3 kronor uti 38£ „ En thekanna med trädhandtag ... 64 „ Ett lock till ett Thekök på svartbetsad trädfot 32 „ och torde Riddarh.Direkt, bemyndigas att med Hr Majoren Odencrantz upgöra om beställning och inköp af nämnde silfverpjeser, samt deras öfverlemnande tili K. Hof - ilo Den 5 Augusti. förvaltningen; blifvande häraf en följd, all, derest någon af de bortstulne effekterna framdeles tillrättafås, dessa eller värdet deraf, komma ali tillfalla Riddarh.kassan. Stockholm d. 25 Juli 1S51. På RiddarhusUtsk:s vägnar. Gust. Toll. IV. F. Dalman. Anmäldes lill justering, men bordlädes, uppå derom af Gr. Lagerbjelke, Gust., och Frih. Stjernstedt, Aug. Wilh., gjord begäran, nedannämnde från Exped.Utsk. inkomne förslag till R.
Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag meddelade nådiga Propositioner till Rikets Ständer: l:o) angående löneregleringen för Lands-staten; 2:6) Prot.-Utdrag den 28 Februari 1863. 249 2:o angående anslag till uppförande af ny byggnad i hufvudstaden för den af Svenska Slöjdföreningen inrättade söndagsoch aftonskola m. m.; 5:o med förnyad framställning i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet; 4:o angående aflöningsoch utgifts-anslagen för Teknologiska institutet; 5:o angående förändring och tillbyggnad af Kronans egendom JV5 4 å Riddarholmen, för inrymmande derstädes af Riks-arkivets samlingar, m. m.; 6:o om anslag till löneförbättring åt Sundhets-kollegii embetsoch tjenstemän; 7:o angående ytterligare anslag till det Carolinska Medico-chirurgiska institutet i Stockholm; 8:o angående ersättning till Lunds universitets löningsfond för minskad inkomst af Hardeberga och Sandby församlingars prebende-pastorat; 9:o angående anslag till nya eller utvidgade byggnader för åtskilliga elementarläroverks behof; 40:o i fråga om de till åtskilliga stadsskolor inom Lunds stift, äfvensom Hallands län, utgående klockare-pensioner samt landtgillen af klockarebol; och ll:o om anvisande å allmänna indragningsstaten af ett belopp af 500 R:dr, att årligen från och med nästkommande år tillgodonjutas af Rektorn vid Hudiksvalls läroverk F. Wennherg. S. D. Vid ånyo skedd föredragning återremitterades Banko-Utskottets Utlåtande
Förhållandet med stadens export och import under ifrågavarande år vi&ar sig för öfrigt af följande uppgifter. Antal härifrån utklarerade skeppsladdningar. Tnllafgifter i Riksdaler Banko. För export. För import. Summa. Maj:ts nådiga Förordning den 16 April 1849, blifvit indragen och der handlagda mål öfverflyltats till Rådstugurätten, som nu är fördelad på två afdelningar. Ordförande äro på den ena afdelningen Borgmästaren och på den andra en dertill af Eders Kongl. Maj:t i nåder förordnad Rådman. På hvarje afdelning tjenstgöra dessutom två Rådmän, af hvilka en är adjungerad, ulan lön. År 1850 funnos i staden 69 handlande med en betjening af 59 personer samt 100 handtverkare med 261 gesäller och lärlingar. För öfrigt funnos 10 fabriker, vid hvilka sysselsattes 49 arbetare. 61 personer innehade rättighet att såsom försörjningsmedel idka handtverk. Å stadens skeppsvarf, som fortfarande är stäldt på aktier, sysselsattes år 1847 90 arbetare. Under loppet af de tre år, som nu äro i fråga, blefvo der nybyggda sex fartyg om tillsammans 331 svåra lästers drägtighet. Föröfrigt verkställdes reparation och förbyggnad af en mängd fartyg. I stadens sparbank voro vid slutet af år 1847 insatte af 1,139 personer tillsammans 76,448 Riksdaler 44 skillingar Banko. Vid 1850 års slut hade insättarnes antal ökat sig till 1,304 och insättningarnes belopp till 85,545 Riksdaler 40 skillingar. Dessutom ägde sparbanken ett eget kapital af 5,499 Riksdaler 46 skillingar 5 runstycken Banko. Fattigförsörjningen är ganska betungande. Antalet af underhållne eller med understöd försedde fattighjon och alla omkostnaderne i och för fattigvården hafva utgjort: Antal fattighjon. Omkostnadsbelopp. B:ko R:dr 28,628: 27. —- som gör i medeltal för hvarje år 385 » » 9,540: 41.
Hela förädlingsvärdet vid;desse3ine verk, af hvilka Nääs. först 1834 konn 1 gång;, kam uppskattas tillonnkrang-, 120,000.’ Ridt: årligen.. 24 Mechaniskt Konstväfveri vid Rydboholm i Marks härad, är inrättadt under loppet af detta qvinqvennium. Samma dyrbara verk, ämnadt för 120 väfstolar, deraf 80 år 1836 varit i gång och sysselsatt 55 arbetare, till stor del minderårige barn, är försedt med alla nödiga macbiner och apparater för tillverkning, blekning appretering och pressning af hvita bomullsväfnader, såsom shirting och cambrik, med mera. Förädlingsvärdet nämde år har beräknats utgöra 37,500 R:dr, men har sedan varit i stigande. Klädesfabrik, med tillämpning af nyare tiders uppfinningar, bar under detta qvinqvennium blifvit anlagd vid Nääs i Wädtle härad, men först nyligen kommit något i gång. Färgerier äro inrättade vid Kullen i Wädtle härad, egentligen för färgning af turkiskt rödt bomullsgarn, och ett annat i Kinds härad, hvilket besörjer diverse färgning för Gårdfarihandels-ortens behof. Blekeri, för blekning på Engelskt sätt, finnes äfven inrättadt vid Kullen i Wädtle härad. Garfverietfinnas på landsbygden elfva stycken, hvaraf ett för läderberedning på Engelska sättet. Öfrige mindre garfverier och skinnberedningsanstalter äro att räkna bland allmogens binäringar. Valkar och Vadmalsstampar. Sådane finnas 44 stycken, af hvilka 9 å 10 i Marks härad årligen stampa omkring 200,000 alnar vadmal. De öfrige äro mindre betydlige. Katlstensstamp, vid Trollhättan. Der beredes årligen 4 å 500 Skeppund Kattsten för Bromö glasbruks behof. Poltaske Calcinerings-verk. Sex sådane i Kinds härad tillverka årligen 5 å 600 Skeppund pottaska, hvilken finnér god afsättning.
Briggar. Skonertar. Galeaser. Slupar. Jakter. Summa. År 1848 lill 847/^ läster » 1849 » 848jnn » » 1850 » 775-nfe » Allmänna undervisningen bestrides vid en Lägre Lärdomsskola af en rektor och tvänne kolleger, samt vid en Lankasterskola af en särskild lärare. Dessutom finnes Folkskola med en lärare och en Slöjdskola för flickor, äfvensom en Småbarnsskola. 35 Stadens inkomster uppgingo år 1850 till 9,818 R:dr 18 sk. 9 rst., deruti inberäknade 667 K:dr 25 sk. 8 rst. saköresmedel, hvilka till större delen icke utgått, utan för bristande tillgång blifvit förvandlade. Handtverkerierna befinna sig med få undanlag i svagt skick, och arbetsförtjensten deraf är ganska ringa, stundom knappast tillräcklig för idkarens och dess familjs utkomst. Sparbanken åtnjuter fortfarande stort förtroende och utgjorde delägarnes fordringar: den 31 December 1848 05,968 R:dr 35 sk. Banko. » 31 » 1849 70,958 » 4 » » »31 » 1850 75,254 » 20 » » Af Sparbankens enskilda fond, som utgjorde: Banko såsom bidrag till Småbarnsskolans underhåll. Laholm, anlagd på södra sidan af Laga-ån, ungefär | mil från dennes utlopp i hafvet, är glest bebodd och har 147 tomter. Uppgrundningarne vid åns utlopp fortgå, så att endast 2 å 3 fots djupgående båtar kunna inlöpa, men litet längre upp bar ån tillräckligt djup för 9 å 10 fots djupgående fartyg. Fabriker och inanufakturier finnas icke, men invånarne sysselsätta sig mycket med tillverkning af vadmal, ullstrumpor, tröjor m. m., som afyttras till handlande från Borås, hvilka sedan afyttra dessa tillverkningar öfver nära hela riket. Staden har Apothek, Läkare och Skola. Halmstads Slott den 22 November 1852. P. A. LEWENHAUPT. H. J. Kleverström. Carl Hane.
Vid Tduns » bruna vårtor ». Dock torde resultatet bli första pristäfling belönad med ett extra pris. osäkert, och vi skulle vilja råda er att i stäl— Hemma och ute (notiser). — Ett ord anlet vända er till lämplig läkare. gående polemiken i frågan: » Böra barn lyda? » Af Vän af ärlighet. — Bref till tant Anna. A f Young girl. Er önskan, att vi skulle ge Guido. — » En kyss och en sommarnatt. » edet ett råd, så att ni sluppe personligen Poem; fritt från engelskan af E. A — n. — vända er till läkare, kunna vi ej uppfylla. Hårets hygien. A f — In —. Yid Iduns första Undersökning är nämligen nödvändig. pristäfling belönad med ett extra pris. — En koketts bekännelser. Skiss för Idun af Mia Lilla Anna. För lindriga brännslcador be(slut). — Praktiska hushållsskolan, Jakobshöfves ingen särskild behandling; man linbergsgatan 11. drar svedan genom köld, t. ex. i form af kalla kompresser, ofta ombytta. Bildas bläsor, så Pristäfling n:r 2. — Sällskapslifvet. — Hussticker man hål på dem, men låter dem sitta hållet. — Bakning. — Köket. — Drycker. — qvar och skyddar dem med förband. I svå- Inläggningar. — Hvarjehanda. — Läkareråd rare fall är en blandning af lika delar kalkaf D:r — d. — Breflåda. vatten och olivolja det bästa förbandsmedlet. En flicka. Rådfråga läkare, helst specialist. Se svar till Aurora W — n i n:r 9! Se svar till Mary i n:r 3! Inex måste vända sig till en specialist för halsoch nässjukdomar. A — g 36. Gjordes verkligen undersökningen af kompetent person? Skulle resultatet deraf vara riktigt, så bör ni försöka med elektrisk behandling samt så mycket som möjligt sjelf söka kämpa emot det onda. Edit. Så vida inga sjukliga förändringar i Öronen föreligga, sä beror ert onda sannolikt på blodbrist.
Jag tillstyrker således dess antagande, med villkor, alt den erhåller ett nytt namn, krona, carolin, ort, eller något annat, som ej förvexlas med förutvarande mynlbegrepp af olika riksdalrar, dairar o. s. v. Jag tillstyrker äfven förslaget, alt denna enhet indelas i I (j6:delar, så att man må vinna den stora fördelen att i alla räkningar kunna betjena sig af deci ma l-systemet. Jag tror ej, att sä små mynttecken sorn s'0:dels krona, d. v. s. ungefär 5 sk. r:gs, behöfvas i silfver utmyntas; men instämmer med IIr Lefren i, att man hör hos Konungen anhålla, att, med oförändradt bibehållande af fina innehållet, han täcktes vidtaga de förändringar af nu gällande myntsystem, som efter anställda undersökningar af erfarenhetens resultater såväl i vårt land som i andra länder, kunna finnas erforderliga. Den 12-lödiga halten i myntet torde icke böra bibehållas, emedan i den silfver och koppar svårast låta förena sig, och genom den starka uppblandningen förlorar silfret sin mest specifica egenskap — glansen, som eljest utmärker detsamma. Della har föranledt att Den 14 Augusti e. m. 205 man i sednare lider gått ifrån den 12-lödiga halten. I Tyskland menar jag, att man antagit den 14-lödiga balten; och det torde vara nödigt, att undersökning sker härom, så att man måtte slippa den 12-lödiga (som våra r:drsslycken hafva); till följd af hvars egenskap, såsom jag nyss nämnde, silfrels glans förloras, och allmänheten lättare än eljest blir bedragen medelst eftcrgjordt mynt. R. o Ad. biföll remiss lill BancoUtsk. af Hr Lefrens nu väckte motion, tillika med hvad Hr Rosenblad i anleda, deraf anfört. Hr von Troil, Emil, anförde skriftligen: Ibland de mångfaldiga frågor, som vid föreg:de riksdagar varit behandlade, utan att ännu hafva blifvit nöjaktigt löste, anhåller jag, att fä upplaga den om myntenheten.
M. framställda förslag. a4S Den 5 Maj e. m. Det kan mycket viii varn händelsen, att i flera andra verk samma förhållande inträffar, som det, för hvilket Hr Gyllenhaal har redogjort, i afseende på Götha Hofrätt. Om nu Ständerne biföllo ett särskildt anslag för Götha Hofrätt, så skedde de embetsverk en orättvisa, hvilka voro i samma belägenhet. Af dessa skäl tillstyrker jag bifall till betänkandet. Hr Gripenstedt, Joh. A u g. : Jag skall icke hafva den förmätenheten att tillåta mig ett bestämdt omdöme öfver riktigheten eller oriktigheten i StatsUlskrs betänkande. Jag vill blott fästa uppmärksamheten på faran af den princip, sorn af flera talare blifvit framstalld, nemi. att en sådan ersättning, som den i fråga v ar., skulle vara att anse såsom en Statens hedersskuld. Stora missbruk skulle deraf lätteligen kunna uppstå för framtiden. Det kunde nemi. hända, alt vid ett embetsverk, der göromålen ökades något öfver vanligheten, tjenstemännen för sin beqvämlighet funno nödigt att ingå till K. M. med anhållan om ökad personal, och att derefter, enl. denna princip, hos kommande Ständer framställning blott behöfde göras om ersättning för den tillök ta personalen. På detta sätt skulle således en helt ny tjenstemannapersonal kunna tillkomma utöfver den ordinarie-staten, och R. St. hvarje gång få uppgöra en reglering för det förflutna , så väl som för det kommande. Jag är för öfrigt i principfrågan förekommen af Frih. Sprengtporten , men får tillika nämna, att som jag af flera aktade ledamöter blifvit upplyst om billigheten af det ifrågavar. anslaget; så är jag färdig att med min röst understödja detsamma, dock blott såsom undantag, ehuru litet jag för öfrigt i allmänhet finner mig böjd för dylika åtgärder. Frih. Cederström, Jacob: Med Frih. Sprengtporten instämmer jag deruti, att adjunctioner i allmänhet visserligen icke böra särskildt betalas; men annat äro tillfälliga adjunctioner och annat sådana som äro ständiga. Jag skulle förmoda, att Fiih.
Deremot när Realisationen skedt förlora Finnarne icke vid att köpa Växlar på Svensk Beurs, ty Coursen 6tiger ej betydligt här så länge något Silfver finnes qvar att utföra, och det nu varande Correctivet är då försvunnit. Uppskjutes åter Realisationen kan genom i Sverige ökad Production af sådana varor, som från Finland nu måste införas, Finska Handeln blifva för Sverige oskadligErfaren; Den i4 Julii. 277 helen visar, att vi äro på vägen till detta mål. När det hinnäs upphör vådan af Svenska myntets löpande i Finland, och realisation har då ett hinder mindre emot sig. Det är för närvarande icke lätt, att i Fi« nancefrågor öfvertyga Svenska Folket med andre än fullgode skäl. Detta folk har så länge varit föremål för Finsncielle misstag både af fordna Regeringar, och Folkets egne Ombud , att det nu funnit mödan vårdt, att göra sig något närmare bekant med Financevettenskapen och StatsEconomien. Man mäste således beqväma sig, att en gång för alla sätta å sido enskild vinning, och enskiidte afsigter samt handla redligt och öppet. De fordna bivägarne äro genom Bankens Publicité stängde; man har således ej val mellan att stadna på den punkt man står, eller, följd af Nationens uppmärksamhet, gå rätt fram till målet. När vid sådana omständigheter man 6äger det Svenska Folket, att det skall realisera sitt mynt, »om icke annat vore än att Banken skulle till sine Creditorer göra utdelning af sine tillgångar, och man vidare säger att Realisationen »kulle ske med utländskt lån, som åter icke annat är, än att utbyta en inhemsk icke räntebärande skuld mot en utländsk med ränta, så är det ej underligt om Folket svarar Nej* 8^8 Den 14 Julii. ty det har af enskild erfarenhet lärt, att den sora lånar på ett ställe för att betala på ett ■nnat, har gjordt jemnt ingen ting mer och ingenting mindre än ombytt Borgenär. Det vill icke eller hjelpa, att åberopa 1776 års Realisation (den år 1800 beslutade har man såsom för nära vår tid, visligen satt å sido) ty RiksgäldsContoirsts handlingar framlägga förhållandet den tiden i sin rätta dag.