Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang med dessa silfverinsamlingsanstallter är föreslagit, ehuru icke inom Utskottet bifallit, att tillåta insättaren af silfver enligt det fastställda agiot, att sjelf eller genom ombud återtaga lika etort belopp emot Bancotransportsedlar af motsvarande värde. Detta Förslag, kanske det mäst genialiska af alla under denna Riksdag framstäldta myntbegiämningsplaner, synes vid första påseendet hvila på mycket goda grunder. Man anför, att sjelfva önskan att försäkra sina capitaler skulle bringa en högst obetydlig mängd capitalister, att begagna denna utväg, att således derigenom, och endast derigenom, man kunde anse sig säker, att något silfver kom in i Banken, och att det befarade allmänna uppsägandet af Capitaler skulle kunna undgås genom successivt användande af ett högst litet Capital, som flera gånger och så länge sorn silfver fanns att köpa, successivt omsattes från metall till sedlar och tvertom, och på sådant sätt försäkrade ett mångdubbelt större belopp. Man har härvid icke märkt, att just denna succsessiva åtgärd ensamt af Stockholms Stads ständige invånare kan begagnas, och att,då misstroendet till ett icke genomsilfverinsättningsattest försäkradt Capital, nödvändigt snart skulle utsträckas till Rikets öfriga invånare, så snart de fingo höra talas om ett annat sätt, att hafva capitaler placerade, som hettes vara förmonligare, nödvändigt förr eller sednare dessa silfverinsättningsattester skulle bli en egen art af transportabel egendom, mycket efterfrågad af alla gäldenärer inom provincerna, för att der - Den 28 Junit e. m. 317 igenom tysta ropet om promptbetalning å sina fordringsägares sida Hela silfverinvexlingsanstalten skulle härigenom äfven i de onaturligaste missförhållanden kunna fortfara, utan att innefatta sitt eget conrectiv, och hela landets alla psnningeafhandlingar skulle blifva beroende af, eller sättas i sammanhang med steg, företagna inom Stockholm.
Insom Utländska fartyg, 6:0 Herr Petres motion derom, att nya dels Soldatdels BåtsmansKumer, uppkomna utaf den utaf 1826 års Roterings-Commissioner föreslagna tillökning i ordinarie Knekteliållet, må, i stället för att med manskap besättas, efter omständigheternes föranledande, disponeras till fcndring i den gamla nu existerande Roteringsskyldigheten, Prot. l/tdr. d. 3 Murs 1834. 33 7:0 Herr Ekstrands motion, angående en Marknads hållande i Mariefred, 8;o Herr Hallgrens motion, angående olägenhet för vissa Städer af Regementens så kallade Recrntoch Remont-möten, 9:0 Samme Ledamots motion, om förbud emot Monopoliers stiftande till menigheters förfång, härifrån dock undantagne de Privilegia exclusiva, Kongl. Maj:t på vissa år, till liva uppfinningars befordrande, Nådigst beviljar; uti hvilket ämne Herr heffler sig yttrat. 10:0 Herr Hahns motion derom, att Råneå Socken med dess lastageplats må åter stationeras under Luleå Stads Sjötullskaramare, 11:0 Samme Ledamots motion derom , att Lapplands Socknar Arjeploug och Arfvidsjaur, som nu höra till Westerbottens Län, må hädanefter komma att höra till Norrbottens Län, 12:0 Herr bVijks motion, om upphäfvande af nu existerande afgifter till Svenska Kyrkan i London, (jemte hvad i anledning häraf, blifvit inom Ståndet yttradt) i3:o Samme Ledamots motion, om förtydligande af 8 mom. 16 §. Kongl.
Uti instrumentet öfver en den 27 April 1853 hållen syn å de till Kongl, andra lifgardets kaserner hörande byggnader finnes anmärkt »att, som hela köksbyggnaden befunnes i ett högst bristfälligt skick, enär densamma, bland annat, vore i flere riktningar försedd med mursprickor i väggar och hvalf, hvilka alltjemt voro i tilltagande, ansågo besigtningsmännen denna byggnad icke förtjena någon grundligare reparation, oaktadt en sådan vore högst behöflig, om byggnaden ännu någon längre tid skulle kunna begagnas»; och vid den 8 April 1857 förrättad besigtning å samma byggnader, förklarade be - 9 - 66 — sigtningsmännen att, »som kokhuset, med undantag af de i kök och utdelningsrum befintlige pannmurar, vore i så bristfälligt skick, att dess nödtorftiga iståndsättande ensamt skulle medtaga alla de för samtlige reparationerne å regementets kaserner befintlige tillgångar, och då dessutom underdånigt kostnadsförslag vore inlemnadt till ny kokhusbyggnad, hade de ej ansett sig böra omständligare anföra de åtgärder, som för byggnadens fullständiga iståndsättande skulle behöfva vidtagas». Det oaktadt har någon ny kokhusbyggnad ännu icke blifvit uppförd; och då Revisorerne, till följd af besök på stället, äro i tillfälle att vitsorda, det ifrågavarande byggnad fortfarande befinnes i högst bristfälligt skick, ehuru densamma nyligen undergått en ytlig reparation, hafva Revisorerne, jemte erinran om det olämpliga deruti, att en byggnad, som redan för öfver åtta år sedan blifvit vid behörig besigtning utdömd, ännu till underhåll och begagnande bibehålles, ansett sig, böra detta förhållande anmäla. § 9. Vid besök inom Kongl, andra lifgardets kaserner hafva Revisorerne funnit utrymmet derstädes så otillräckligt, att af manskapet två och två samtidigt begagna samma säng, oberäknadt att, vid de tillfällen då hela truppen är till tjenstgöring sammandragen, ett antal af, på somliga kompanier, ända till 17 man är i saknad af all sängplats.
Majit bifallet, och Förordning utfärdad den 13 Juni 1845. 25:o af den 15 Februari 1845, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition, angående borgenärs rätt att, efter anstäldt utmätningsförsök, använda bysättning (104). 1845 den 19 Maj Kongl. Maj i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarne. HT.o af den 22 Februari 1845, om ändringar och tillägg i 6, 15 och 43 §§ Regeringsformen (107). 1845 den 8 Maj i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarne. Maj i Statsrådet anmäld och lagd lill handlingarne. 2?>:o af den 22 Februari 1845, angående förklaring af Kongl. Kungörelsen den 1 Oktober 1812, rörande vissa iakttagelser vid besvärsskriflers och ansökningars inlemnande (124). Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit bifallet, samt Förordning i ämnet den 19 Maj 1845 utfärdad. 3©:o af den 22 Februari 1845, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition om ändring af 8, 9 och 10 §§ 17 kap. Handelsbalken, samt förklaring af 2 § i samma kap. (125). 1845 den 8 Maj i Statsrådet anmäld och lagd lill handlingarne. 31:o af den 22 Februari 1845, angående ändring i 4, 5 och 6 §§ 24 kap. Rikets Ständers förslag af Kongl. Majit bifallet, samt Förordning i ämnet utfärdad den 19 Maj 1845. Bil. till R. St. Justitie-ombudsmans Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. 5 32:o af den 22 Februari 1845, angående undanrödjande af stadgade hinder för Adelsmäns befordran till tjenstbefaltningar i städerna (132). Rikets Ständers förslag af Kongl. Maj;t antaget, samt Kungörelse i ämnet utfärdad den 8 Maj 1845. 33:o af d en 1 Mars 1845, angående en del i Krigslagarne antagna straff (135).
O! min son, min Nej, ni bedrar er, fru grefvinna! (sakta till Herman) Ditt löfte, olycklige! Ja, ni misstar er, fru grefvinna! Denna fläck är icke något födelsemärke. Det är sannt. BERTHEL. GREFVINNAN (utom sig af smärta, bönfallande). BERTHEL (med konstladt lugn). HERMAN (kufvande sin rörelse). Här, på mina knän, besvär jag er, Berthel. Bedrag mig icke, svik inte mitt sista sjunkande hopp! Låt icke förtviflan göra mig vansinnig! Gud i himmelen förlåte mej, arme man, men jag kan inte stå här och ljuga längre. BERTHEL (med hopknäppta händer). O, min son, min älskade son! GREFVINNAN (störtar i Hermans armar.) HERMAN (stel och orörlig, men kämpande med sin känsla). Fru grefvinna ni 70 BERTHEL (klappar hans axel). Min gosse, du har löst ditt löfte som en riddersman! Min mor, min älskade mor! (Paus.) GREFYINNAN. HERMAN (på knä för Grefvinnan). O, min Gud! jag tackar dig! Och nu, tyst med denna hemlighet tyst som grafven! Som grafven! HERMAN. BERTHEL (suckande). Ja, nu tar väl hin håle mej efter Svensk lag. Nu har mitt hjerta, liksom arkens dufva, fått det första olivebladet; nu hoppas det på en grönklädd strand i fjerran. Ett kort farväl, min Herman; ditt löfte blir du ju trogen som en man? GREFVINNAN (vid Hermans bröst). Trogen in i döden! HERMAN (kysser hennes händer, högtidligt). »Trogen in i döden!» O, min Gud, bedragen af honom! (går med svigtande steg tillbaka.) FANNY (som man genom fönsterna sett nalkas i glada språng, stannar vid grefvinnans sista ord förfärad i dörren; med darrande stämma.) Andra. Tablån. Theatern är afdelad i tvänne rum. (Venst ra rummet:)
Utskottet har företagit hela denna angelägna fråga till fullständig utredning och dervid funnit, att en mindre summa, än hela det för regleringen erforderliga belopp, icke kan med framgång annorlunda än förberedningsvis användas, och således icke uppfylla något af de flera afsedda ändamålen. Skall en fullständigare undervisning beredas, så är det billigt, att alla orter deraf erhålla, så vidt görligt är, lika fördelar. Skall en skälig lönförhöjning beviljas, så bör dervid den redan länge följda grundsatsen iakttagas, att alla innehafvare af lika tjenstegrad blifva lika behandlade. Skall slutligen den förhöjda tjenstårsberäkningens upphörande på en gång för det tjenstgörande 16 Stats—Utskottets Utlåtande, N:o 124. presterskapet medföra den åsyftade rättvisan och fördelen, samt för skollärarne innefatta den minsta möjliga förlust, så bör detta upphörande någorlunda liktidigt ega rum öfver hela riket. Enligt det den Kongl, propositionen medföljande Statsråds-protokoll öfver ecklesiastik-ärcnden skulle till de uppgjorda och af Kongl. Maj:t till hufvudgranderna godkända nya staternas realiserande, utom redan befintliga tillgångar, erfordras cn summa af 124,736 r.dr 43 sk.; till hvilket behofs fyllande i första rummet blifvit afsedd en tillgång, sorn skulle uppkomma derigenom, att hvarje lärjunge vid elementar-läroverket ålägges för hvarje läs-termin en afgift af 10 r:dr banko, hvilken likväl för veterligen medellösa skulle kunna af lokalstyrelsen helt och hållet eftergifvas eller till hälften nedsättas, dock så, att en sådan nedsättning eller eftergift vid hvarje läroverk icke skulle kunna flera beviljas, än att åtminstone hälften blefve erlagd af den summa, som skulle utgå, om alla iärjungarne vid detsamma betalade full afgift; och har bemälde skolafgift under denna förutsättning blifvit bestämd till 60,000 r:dr.
Propos. N.-o 58. 7 middagen, tillstädeskom och sig anmälte, skulle, jemte skyldighet att böta och ersätta Yederpartens kostnader, hafva all talan i saken förlorat; och som de anmärkta olägenheterna uppkommo deraf, att Lagen icke tydligen ålade Parter, uti till Lagmans-Rält vädjade mål, att, vid Tingets höl jan eller genast derefter, deras talan anmäla och fullfölja, samt ett bestämdt stadgande härom skulle för Domstolen bereda ordning och lättnad i ärendenas handläggning, och derjemte tillskynda Parterna den förmon att, för iakttagande af deras rätt och säkerhet, behöfva, allenast en viss utsatt korrt tid, vid Tinget tillstädesvara; så har Hof-Rätten ansett sig böra, med insändande af Memorialet, och det vid ärendets handläggning förda Protocoll, i underdånighet öfverlemna frågan till Kongl. Majtt, och den Nådiga åtgärd, hvarigenom en i förenämnde afseende nödig Förklaring kunde i Nåder varda utfärdad; hvaröfver Rikets öfriga Hof-Rätter, äfvensom Justitiae-Cancelleren , med infordrade underdåniga Utlåtanden inkommit. Utaf dessa Utlåtanden, jemte de af Götha och Svea Hof Rätter i ämnet insända Omröstnings-Protocoll, hvilka handlingar afhördes, inherntades: att hos Götha Hof-Rätt skiljaktighet rörande frågan i så 8 Bil. till K. M. Nådiga Propon.
Då emellertid E. K. Majit, med afseende å Statsverkets nuvarande ställning, ansett, alt vid innevarande riksmöte anslag borde beviljas endast lill de i sådan syftning företrädesvis angelägna åtgärder, hafva Rikets Ständer, vid detta förhållande, icke heller funnit skäl att för ifrågavarande ändamål bevilja annat anslagsbelopp än till de af E. K. Majit äskade nva löner, arlvoden och löneförhöjningar för befäl och underbefäl vid Gottlands Nalional-beväring samt till lönetillökning för Olficerarne vid Wisby stads beväring, i hvilket afseende eli belopp af 28.720 R:dr kommer alt i staten uppföras, medgifvande Rikets Ständer i öfrigt, lör sin del, att den ifrågaslällda öfverflyttningen lill Gottlands Nalional-beväringsstat af ofvannämnda depöt-kompani utaf Svea Artilleri-regemente må kunna verkställas, när sådant al E. K. Majit prölvas lämpligt. Bland olvanberörda af Mililär-belälhafvaren i underdånighet gjorda framställningar, för hvilka anslag nu icke blifvit al E. K. Majit äskade, hade jemväl föreslagits, att till skjutöfningar för Beväringsmanskapet ärligen finge användas 30,000 skarpa patroner, att af Mililär-befälhafvaren genom befälet för detta ändamål utdelas; — och som Rikets Ständer ansett det vara af synnerlig vigt att landets Beväring i allmänhet erhåller den största möjliga färdighet i begagnandet af skjutvapen, samt hvad särskildt beträffar Gottland, Rikets Ständer inhemta), alt Nalional-beväringen derstädes visat en framstående böjelse och fallenhet för dylika öfningar, hvadan ock, genom enskild öfverenskommelse af allmogen och frivilliga bidrag, skytteförbund blifvit inom flera socknar inrättade, hafva Rikets Ständer, då, enligt deras åsigt, Staten icke bör underlåta ali uppmuntra och befrämja dessa anlag hos öns befolkning, ansett sig böra, i sammanhang med beslutet uti nyssberörda anslagsfrågor, i underdånighet hemställa, det E. K.
Revisionen af Rikets Räkenskaper är den del af Administrationen, som sluteligen skall granska alla uppbördsman» och redogörares räkenskaper, till utrönande, huruvida underslef dervid i ett eller annat afseende förefallit, eller om Statsutskylderne, efter Konungs och Ständers föreskrifter, blifvit erlaggde. Sedan anmärkningar blifvit upprättade, vidtager Dumaremagtens åtgärd, att beslut deröfver meddela. Allt detta, eller både Revision och Domstol, har hittills utgjort ett enda Verk, förenadt under en Chef med benämning af Kammar-Rätt; och Committerade tro, att någon ändring deri icke utan betydliga olägenheter skulle kunna göras. Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. Det tillhör väl rätteligen Lag Committéen att yttra sig, huruvida denna Domstol bör fortfara, och, i sådant fall, föreslå gränsorne för dess verkningskrets; emedlertid vilja Comraitterade, med afseende på beskaffenheten af de göromål, som efter Comrnitterades förslag skulle komma att tillhöra denna Rätt, provisionelt föreslå dess organisation på detta sätt: 1 President och 5 Ledamöter, Cancelliet. 1 Secreterare, 1 Proto-Notarie. 2 Notarier. Advucat-FiscalsContoiret. 1 Advocat-Fiscal. 1 Vice Advocat-Fiscal. Fem RevisionsContoir med 1 Commissarie till Chef för hvartdera, jemte nödig Betjening. Jemte de mål, som enligt Instruction den 21 Junii 1814, tillhör Kammar-Rättens pröfning, bör den upptaga och afdöma: alla tvistiga mål, huruvida Statens inkomster, enligt Jordebbcker ock Skattläggningar, särskilde Författningar eller Riksens Ständers Bevillnings-förordning blifvit rätteligen debiterade, beräknade eller redovisde, såsom : tvister om extraordinarie afkortningar och om afskrifningar å Krono-utskylder och allmänna me - Gc>4 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. eloi; granskning af Pröfnings-Committéernes beslut i be villningsmål , jemte alla i bevillningsärender uppkommande tvister.
Det är visserligen sant, att i ett och annat land, såsom t. ex. i England, har det lyckats arist ocratien, som med andra ord vill säga de Norrmaniske inkränktarne, att intill våra dagar, bibehålla det stadgande i sina lagar, att sonen älfver all fastighet, ty fastän hvar och en har rättighet alt genom testamente förändra detta förhållande, så är likväl seden den, att, då intet lestamentariskt förordnande finnes efter en afliden person, tillträder äldste sonen hela arfvet. Hvad bevisar nu detta annat, än alt i England, den ursprungliga Norrmaniska lagstiftningen icke kunnat förändras eller undergå sådane förändringar, som i de länder, der lagarne blifvit omarbetade och förbättrade. Om det nu således uti 1734 års lag finnes många sådane sladganden, som lill sin natur äro privilegier eller enskilda lagar, så bevisar det ingenting annat, än att vid den tidpunkten hade lagen ännu icke blifvit så nivellerad med samhällsförhållandena, som den nu är på vägen alt blifva. Man må således aldrig så mycket söka historiskt utreda hvarföre dylika stadganden ännu qvarstå i 1734 års lag, en lag, deraf vissa §§ tydligen står qvar för att försäkra ät frälseman vidare företrädesrättigheter eller hvad man kallat så, t. ex. forum privilegiatum, så bevisar detta ingenting mer, än att vid den tidpunkten bade ännu icke samhällsutvecklingen gått längre framåt, än att man måste codifiera en mängd enskilda lagar och kalla det allmän lag, det vill säga, så allmän den kunde blifva vid det tillfället. Nu mine Hrr, hoppas jag, J viljen medgifva, att om ett samfund skall kunna tänkas fortskridande, om detta skall kunna vara möjligt från första början, så måste samfundsmedlemmarne medgifva, att i den mån de finna, att mängden af samhällets medlemmar hafva beslulit sådane förändringar i de bestående samhällslagarne, hvarigenom dessa blifva mera allmänna och de enskilda lagarne försvinna, sä måste och bör minoriteten derefter foga sig. Säger någon då, såsom Gr. Horn gjort, ätt emedan det är min rättighet såsom Adelsman att behålla det gamla förhållandet, så sätter jag mig emot ändring deruti; så serman väl hvad som ligger under detta yttrande.
Rätts beslut erlägges eller anmäles från och med den 1 Januarii i836, bör fullföljas i vederbörande Tiof-Rätt, samt de saker, hvilka före sistnämnde dag vädjas under Lagmans-Rätt och ej å nästkommande års Lagtima Lagmansting blifva afförde, skola till vederbörande HofRätts handläggning öfverlennäs. 3:o Riddaresyne-Rätter varda ock sålunda af skaffade, att vad, som mot Häradssyne-Rätts beslut i jordatvister erlägge seller anmäles ifrån och med den 1 Januarii i836, skall fullfölja5 i vederbörande Hof-Rätt; egande den, som med Tiof-Rätts beslut ej nöjes, att i vänlig ordning draga saken under Konungen i Dess Högsta Domstol. f:o I sammanhang härmed varda nedannämnde Lagrum dels upphäfne och dels ändrade på sätt som följer; dock att de bland dessa Lagrum, som angå Kämners-Rätter och Rådstufvu-Rätter, skola, i afseende på Kämners-Rödterna i Stockholm och Rådstufvu-Rätten derstädes, oförändrade bibehållas. Bih. till R. St. Prot. i834• to Sami. 1 Afd. 20 154 Expedit ions-Utskollets Förslag till und. Skrifvelse N.-o lo3. RÄT TEG ÅNGS-BALKEN. I. C AP. 1. Denna §. skall lyda sålunda: Under-Rätt å landet är Härads-Rätt. Der döme Häradshöfding, med tolf Bönder, som i Häradet bo, och dertill valde äro. De tolf kallas Härads-nämnd. 2' och 3 Dessa §§. varda till all kraft och verkan upphäfna. Följande §§• i detta Cap. ändras till denna lydelse : 4- S Under-Rätt i stad är Rådstufvu-Rätt. Der ege stadens Borgmästare och Rådmän döma. 5. $. Öfver dessa äro Hof-Rätter , dit rättegångssaker ifrån UnderRätterne komma måge, sorn framdeles i denna Balk sägs. 8 $. Häradshöf dinge skall denna ed svärja in för Hof-Rätten.
ST a v t f till ^örbelntng af ©alus2[cci8serfättningcu utaf ©täbevnc. formulär. Uppgift till Mantals* oclj ©fattffvifuingen i 91. 91. ©cefon, för år 18 . önun lär. 9JlatttalS formulär, ©ammattbrag öfwer 91. 91. i-ögberieS 9>lautalSs oelt ©fatt? ffrifntngSsSängber, för år 18 formulär. Uppgift till HJlantalS» ecb ©f attff rifningen uti ©tabén 91. 91., för år 18 . formulär. Uppgift till Sa,reriitgö Sätt för år J8 . formulär. SapertngSsSängb, hwaruti upptecfnaS tymöetSs od) Sljettjlentän, jemte$cms man ed) Sägenheter, af Ijwilfa egaubevättSsafgift icfc erläggcS, i 91.91. ©ocfett, för år 18.. 91:o 3. UareringSsSängb, hwaruti upptecfnaS toärbet af kttngSgårbar famt utars rettberabe kronohemman od) Sägcnhetcr, för Ijtcilfa cganbcvätt3 @um mar i ff Sätt, för år 18.. 32. ©ammattbrag öfwer 58c wilin ingen efter 2 Sitt. af 18 . Sätt, för år 18 33. SDfwerbrag från S£atcrittg3*Sängbettte för ©täberne uti 91. 91. Sätt, för år 18.. 34. Dfwerbrag från ©ammanbragen öfwer 5£ayeting3 Satt, för år 18 35. ©ummarifft (Sytract öfwer ^ c ta 58cmtllningen efter 18 , . år8 58emitttttng3* ©tabga utt 91. 91. Sätt, för år 18 1855. 5p. St.
Såsom det kraftigaste stöd för inrätt» »ingens stora nytta, åberopas Kongl. CornmerceCollegii yttrande 1772; men hvem känner ej handelns olika rigtning för 50 år sedan, emot nu, då jemte oss våra grannar vid Östersjön kommit i en närmare beröring med de mest aflägsna länders hand» lande? Erindroro oss endast, att Norra Americas fartyg nu i mängd besöka både Svenska och Rysska hamnarne, medförande egna och afhemtande dessa länders producterj ja denna handelsgemenskap bestyrker nu för Sverige den hufvud sakligas te af» sättningen för dess förnämsta export jernet, och huru många olika förhållanden hafva icke dervid inträffat i Sveriges närvarande tranisto handel, med de flesta Europeiska lander, än då dessa emottogo vå - B ihan g till RiksSt. Fröt. 18^3, (pde Sami. Ntr 63, ioy4 Besv. och Ekon. Utsk. Betankanclen. ra exporter och utan egna producter fournerade oss ined colonial varor. Vid ett sådant förhållande, ser jag i sanning intet annat föremål för porto franco på Gothland* än import af utländska varor, och då denna import lika med förbrukningen på hela Gothland tillstyrkes obegränsad, följer först fournerande af öns behofver utaf utlänskfc kram; men dut betydligaste skall dock troligen påföras Sverige, och tullförsnillning för de varor, sorn har erlägga höga tullafgifter samt lurendrejning af sådant, som här är eller kan blifva till införsel förbudet, äro de olägenheter, jag i sanning befarar med denna inrättning skulle inträffa, Monopoliska skyddsbref äio nu i allmänhet högt ogillade, och Vid samma tid skulle man tillstyrka porto franco på Gothland, ja redan med detta Utskottets bifall dertill, har Marstrands Riksdagsman anmält denna stad, att återfå dess förra innehafda porto franco, och kan hända komma flera städer med dylika anhållanden. Én sådan tillåtelse kan efter min tacka ej annat än förnärma andra vid Östersjön belägna Svenska Sjöstäders trafiquerande innevånare* heldst deraf skulle följa en inskränkning i deras handel.
Hon » predikade », så att det hördes öfver hela huset, svetten rann om henne, bröstet häfdes och hennes ansikte var blodrödt. Det var omöjligt att stilla henne, förrän hon af mattighet själf slutade. En dag kom kyrkoherden för att se om henne. Just då hade hon en af sina predikoattacker. Han blef alldes förskräckt, trodde henne döende och sade till Kerstin, att han skulle hålla förbön för henne nästa onsdag vid passionspredikan, om hon då lefde. Klara hörde det, reste sig och ropade• » Ja, ja, gör det, gör det. » Dagen efter kom en vikarierande lärarinna, och Kerstin befriades från sin tjänst, som varit allt annat än behaglig. Efter någon tid tycktes Klara Noréus blifva fri från sin predikosjuka, men hennes hysteri visade sig nu på annat sätt, som själfmordsmani. Än klagade hon öfver, att någonting Bidrag mottagas med tacksamhet. LiOgogryf. Jag är en jätte, som slumrar än, men drömmer bragdrika drömmar vid dystert hviskande furors sus, i norrskensllammande himlens ljus, vid dån från forsande strömmar. Jag är en jätte, som rufvar på en skatt, den jag skulle vårda. Jag gömt den undan i flodens sand, jag gömt den undm för girig hand bak bergets stenväggar hårda. Jag är en jätte med sköld af stål kring senfulla armen knuten, men dock så värnlös, att skydd man ber, af svenska kvinnor, ja, just af er, för jätten i dvala sluten. Jag är en jätte, som, engång väckt af släggklang i mina salar, åt flitens söner med riklig skatt, som legat dold under seklers natt, så tacks-am ert skydd betalar. Om jättens namn du ej kan finna, sä fall ej genast allt ditt mod för det, men sök, så finner du min hemlighet! Säg först, hvad söker seglarn hinna? Hvem tror sig 6tändigt vara klok? Hvad läsa vi i hvarje bok? Ett träd, som finns i våra 6kogar. Hvad plär man göra med en båt? En fågel, som ej alls blir våt. Säg, hvartill brukas harf och plogar? Ett mansnamn, vanligt såsom Per. Hvem lurar under blinda skär?