Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utan at inga uti granskning af de i Herr ullmans Memorial anförde stäl och grunder til denna undersöknings anställande, framställda pä et sätt, som wunnit mycket bifall, anhäller jag ödmjukast, at endast hwad det förestagne, om jag sä mä säga, undersökningsUtffott angar, — i korthet fä yttra mina tankar, framställda enligt min öfwertygelse om rätt, och utan nagra ensidiga afsigter, under förmodanat uti detta uplysta samfund icke finnes nägon, som af en öfwerdrifwen kärlek til sina en gäng fattade grundsatser, stall misityda mitt upsät derföre , at jag til någon del tänker olika med honom. Jag är ung och oerfaren, men eftergifwer icke nägon annan uti warm tänsta för Fosterlandets wäl, desi räddning och framtida sjelfbcständ. Jag utbeder mig derföre at fritt och utan misitydning fä yttra mig uti et ämne af den största wigt sä wäl för det närvarande som för framtiden. 224 Den 15 Iulii. Uti en tidepunct, dä alla Medborgare, med glömsta af fordna vförrätter, böra med förenade krafter upmuntra hwarandra til Fäderneslandets förswar emot mägtiga fiender, da alla böra tafla uti upoffringar til winnande af det stora ändamälct Fosterlandets frälsning och sjelfständighet, och da alla böra genom enighet och inbördes wälwilja söka at lindra en wördad och äldrig Konungs regeringsomsorger, ar det dä tid at anställa ransakningar emot Ämbetsmän och enstilte personer? Ztansakningar, hwilka efter min tanka alldrig kunna erhälla någon laglig form eller med lagliga formaliteter anställas: bwarken 1778 ars Regeringsform, Säkerhets-Aetea eller den nu antagna Grundlag tilläta nägra särstilta, för personliga säkerheten alltid wädeliga Utstötts-eller Commissioners sättande til undersökningars anställande emot enstildta personer, och man kan wäl icke föret särskildt fall uplifwa de lagar eller rättare sagdt mifibruk, som wörö gällande är 1 2.
Utur. i. 27 Äu%. 1823, Stats* Utskottets: N:o 398, Om roteringen i Skäne. N:o 4.2°, Om grunders bestämmande för Pensioner åt dem som innehaft Hof-Stats Syslor. Stats och BevillningsUtskottets: N:o 412, Om Extra Grufvu hjelpen i Sto* ra Kopparbergs Län. 5. D. Då ånyo föredrogs ^:° 393» StatsUtskottets utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet, om StatsRegleringen under Åttonde Huf* vudTiteln, och N:o 143, LagUtskottets i återremitterade frågan, om ändring uti 17 Gap. 2 §. RättegångsBalken, samt Kongl. Förordningen den 28 Junii 1798. Fann BorgareStåndef, som godkändt Utskottens förra betänkanden i dessa ämnen, nämnde utlåtande endast böra läggas till hand» lingarne. Pto, UfJr. å. 27 Ans, 1S23. Bil S. D. VVid förnyad föredragning af StatsUtskottets Memorial NiO 422, i anledning af återremiss, uti frågan om en afsöndring af en ego-rymd från Bi pMotala Kungsgård, fann BorgareStåndet, enär det förra betänkandet blifvit af MedStånden bifallit, äfven för sin del godt att låta dervid bero. S. D. Å nyo föredrogs StatsUtskottets utlåtande N:o 390, öfver gjorda anmärkningar vid betänkandet N:o 239, om Statsregleringen, under andra Hufvud - titteln och fann BorgareStåndet, sorn återremitteradt s:dra, i6;de, lgide, eorde och 23:dje Puncterne, i det förra Betänkandet, men godkändt alla de öfriga, nu för godt, att i nyssnämde Fem Puncter bifalla samma Betänkande, med de ändringar och tillägg, det förnyade utlåtandet innehåller.
Så väl vid dessa , som vid andra Corpser , för hvilka Special-stater äro upprättade, äro lönerna utsatta håde i Silfver och BancoSedlar, enR:drafden ' förra svarande emot 128 skillingar af den senare myntsorten; Transport Propos. IV.o 2. 61 2#708,000: ’ ' ' ~ V 1,, y£r f i 2,708,00 Öl —rr* G 2 Kongl. Maj ds Nådiga Propos. l\io 2. Transport och förekommer i öfrigt vid de uti förslaget till Tredje Hufvud-Titelns reglering upptagna Stater och Anslag följande : Krigs-Collegii Stats förra Anslags-summa utgör, med derunder beräknad Spannmål, Tunnor • ••••••»• 2080. R:dr 27,560: 12: 10. och som en GeneralFältTygmästare är på Generalitets-Staten upptagens, utgår här den på Krigs-Collegii Stat förut uppförda GeneralFält-Tygmästare-Lön I?7. R:Jf 1)865. _ återstå med spannmåls-he räkning Tunnor t,go3. Transport 2,708,000: — 2,708,000; Kongl. Maj.-tu Nådiga. Propos. N:o 2. 63 Transport . hvilken summa Kgl. Maj:t anser blifva tillräcklig för den reglering, sora Staten för detta Verk framdeles kommer att undergå. Generalerna, till ett större antal , än de nu föreslagna, bafve förut innehaft dels Öfverste-löner vid Indelta Cavallerieoch InfaiiterieRegementerna, dels expectance-löner af Tredje Ilufvud-titelns besparingar lill 4ooo R:dr för Inspecteurer och och 3ooo R:dr för Brigad-Chefer. General Fält-Tygmästaren är liitflyttad från Krigs-Collegii och Generalen för Fortificationen från Ingenieur-Corpsens stat.
Denna redan för 23 år sedan af Eders Kongl. Majit uttalade åsigt om dessa löners otillräcklighet, torde under närvarande tidsomständigheter blifva ännu mer gällande: men jag hemställer i underdånighet, att Eders Kongl. Majit derjemte täcktes taga i nådigt öfvervägande, huruvida icke lönerne för nästan alla Befälsgrader, äfvensom för öfriga Stater, vid ifrågavarande regementer och korpser, genom de under härefter förflutna tid inträffade förändringar i penningeoch varuvärden, må hafva kommit i större eller mindre missförhållande till lefnadsbehofven och de kostnader, sora af tjensten föranledas. Efter sorgfälligt verkställd granskning af Indelta Arméens aflöningsförhållanden, har jag för min del kommit tili den öfvertygelse, att en allmännare lönereglering derstädes, och således omfattande nästan alla löntagarne, borde ega rum, icke allenast för åstadkommande af nödig förbättring i aflöningen, utan ock för beredande af den möjligaste likstämmighet deruti vid alla Regementer och Korpser, hvilken likstämmighet väl genom 1835 års lönereglering åsyftades, men ingalunda vunnits. Den nu rådande ojemnhet i aflöningen, hvilken härleder sig dels från beskaffenheten af de derför anvisade tillgångar af indelta räntor, kronotionde, boställen eller kontanta anslag, dels från boställena åsätta uppskattningsvärden, förefinnes så väl regementer och korpser sinsemellan, som inom samma regemente eller korps emellan dess egna löntagare. Sålunda inträffar ej allenast, att löntagare i allmänhet, af samma grad, men vid olika regementer eller korpser anställde, uppbära skiljaktig aflöning, utan ock att Sqvadronsoch Kompani-chefer, Fanjunkare m. fl. af Underbefälet, vid samma Regemente, uti enahanda grad åtnjuta sinsemellan ganska olika löneförmåner, allt efter det innehafvande boställets mer eller mindre förmånliga beskaffenhet, samt högre eller lägre uppskattning i förhållande till detsammas verkliga värde.
Bien sedan denna vunnit i de nya språken en så betydlig utveckling, har man funnit dels olämpligheten att sammanföra 2:ne olikartade ämnen, dels nödvändigheten att åt de moderna språken egna en särskild uppmärksamhet. Man har väl af dem, som blifvit philosophiae magistrar, efterhört icke blott örn en Homerus och en Horatius funnits, utan äfven fordrat redogörelse för hvad de skrifvit. Men att efterfråga en Shakespeare, en Calderon, en Racine eller Göthe, och innehållet af deras skrifter, det har egentligen icke ålegat någon professor. Man vet icke ens, huruvida en philosophiae candidat känner de språk, på hvilka han skall inhemta der; närvarande vetenskapliga odlingens innehåll. Att afhjelpa denna brist på kännedom af medlen att göra samtidens bekantskap är ändamålet med den 4'de professionen. Tre nya adjuncturer äro föreslagna, nemi. i i physik, i i botanik och i i sesthetik. Om professionerna äyo behöfliga, tala adjuncturerna för sig sjelfva. Äfvenså den Engelske språkmästaren. Nu linnas blott en Fransysk och en Tysk, men ingen Engelsk. Hvar och en finner likväl, att undervisning i detta 3:dje af de Europeiska hufvudsprå-j ken icke bör fattas vid ett universitet. För bibliotheket och öfriga materiella förnödenheter äro blott beräknade 6,4oq Den i Jnni f. m. r:dr, R. o. Ad. vet, att Upsala bibliothek förnämligast blifvit grundadt genom boksamlingar, tagna i 3o-åra kriget, och att de anslag, som sedermera gifvits, varit så ringa, att universitetet ligger efter i hänseende till den nya litteraturen. Den enda möjligheten att få lärax-nes knappa löner att räcka till, är att skaffa anslag åt bibliotheket, på det att de må dei’städes kunna finna erfoi'derliga källor för sina forskningar. Skulle hvarje professor fortfarande nödgas af egna medel söka förskaffa sig de nya böcker, han för sin vetenskap behöfver, blir han antingen utfattig eller måste han öfvei-gifva bemödandet att hålla steg med utvecklingen i andra länder.
Diifetb ftp förfamlabe ©tänber gobfänt bef? pufmubfafliga grunber, par .Kongl. Söiajtt, meb föranlebatibe tillifa af SKifetb ©tänberb mtb förra riBbagen gjorba unberbäntga frampällning om föränbring af f rigélagpiftningen i miga be* lar, ben 23 januari 1846 näbigp förorbnat, att i pället för Krigb* hofrätten, pmarb tib more af anbra maftpäligganbe göromäl upp* tagen, en af belb militärer belb lagfarne perfoner fammanfatt Bmite pulle bilbab för att utarbeta ocp till .Kongl. ^aj:t infomma meb förpäg till np frigblag, bermib be af Slifetb ©tänber mäcfta frägor jemmäl borbe af fomiten tagab i öfmermäganbe. Snom benna fotntté pär arbetet fä fortgätt, att anlebning är, bet förpäg till np frigblag pall funna fomma unber pröfning, innan ben npa allmänna praplagen träber i merffampet. 9 det af ©tänder under 1840 od> 1841 årenö riföbag Sanfletfe bewiljade atijlag till uppförande af npa fättgelfer efter cellfpfiemet,byöflnabernel>ar fortfarande, t den mån arbetet gunnit fortgå, blifwit anwändt till det dermed affebba ändamåletö uppnående, ‘iftpa dpltfa fängelfer äro numera fullbordade för ©topolmö, Sinföptngö, Sljriftianfladö, ©efleborgö od) Sarlfiadö £äit.
Broder lika med mig, gerna upoffra egna fördelar til befordrande af medborgares basta, wägar jag derföre förefiä en föraindring i beräknandet af Bouptekningsoch Skiftes Procenten, som billigheten tyckes päkalla, ehuru den för Magisträterne stall mediöra en icke obetydelig minskning af päräknad inkomst. Jag hemställer således, om icke det Högtarade Borgare Ständet wille hos Kongl. Maj t i underdånighet anhälla om den ändring i ofwannämnde Kongl. Förordning, at Boupteknings-och Årsskiftes Procenten hädanefter endast mä beräknas af behällna förmögenheten i Sterbhus, sedan alla stulder och osäkra fordringar blifwit ifrän tilgängarne afdragne; hwarjemtc den underdelniga önffan torde bifogas, at de fattigas ^de!s procent jemwäl mätte pä enahanda grund utgå, bwilket synes sä mycket billigare, som i sednare tider ^välgörande inrättningar til de fattigas försörjande redan äro stiftade i flera Rikets Stä> der pä innewänarenas bekostnad, och dylika ai» stalter snart torde blifwa widtagne öfwer hela Riket. Stockholm den 26 Julii 1309. Enligheten med den til RiksensHöglost. Ständers Lag - Utskott remitterade afskrift intygar ^slr. ttlvlmbcrgson. III. kalleman. 1400 Den L9 AuZusti. Utdrag af Protocollet, bällit hos Riksens Högloft. Ständers Lag-Utstott den s Augusti 1809. S. D. Ifrän Högwördige Preste - Ständet bade til detta Utstött bliswit remitteradt ett af Herr Prosten Doctor URUgvikt ingifwit Memorial, sorn upläsics och fanns inehälla Förslag til ändring uti Kongl, Kungörelsen den 5 December t788 , angäende Församlingarnes skyldighet, at underhälla säbane ifrån andra Församlingar inflyttade personer, hwilka sedermera blifwg wanföre och oförmögne at sjelfwe kunna sig försörja.
Den ersättning, som under de första fem åren 1846—i85o kan' komma att utgå i contant, utgöres efter beräkningen uti 4Me punkten ; men derefter uträknas dess belopp ånyo för hvarje 5 år efter då sednast förflutna 10 årens medel-markegångs-pris å de natura-persedlar, hvilka enligt 5:te puncten blifvit besLämde att motsvara contanta beloppet. S:o Indragningen till Kronan af löntagares räntor och kronotionde verkställes vid hvarje blifvande vacans eller förflyttning; men det tillätes alla, som det åstunda, att förut få utbyta sina indelningar mot de contanta anslagen. Augmentsräntor samt de räntor och kronotionde* som äro anslagna: ät verk och inrättningar, indragas till Kronan ofördröjligen, så snart Kongl. Majrt finnér förändringen kunna sättas i verket. 9:0 Markegång, hvarpå de uti 7:de punkten föreskrifna nya beräkningar böra sig grunda, sättes hädanefter årligen uti April månad, med iagttagande, att de under sistförflutna sex månader i orten gångbara pris dervid tagas till bestämdt rättesnöre för både spanmål, smör, hö och halm. 10:0 Rikets Ständer anhålla hos Kongl. Majrt örn Nådigt bifall till förändringen, och att Kongl. Mrjrt täcktes anbefalla dess verkställighet så tidigt, sorn möjligen ske kan. 11:0 På det att Stats-Verket må kunna med någon sannolikhet beräkna, hvad belopp af natura persedlar, som af räntegifvare kunna komma att uti de serskildta orterna levereras, så anhålla Rikets Ständer hos Kongl. Majrt, att alla räntegifvare Länseller Districtvis börås, huruvida de framgent önska att bibehålla sin nu egande options-rätt, eller huruvida de å~ stunda att för framtiden ovillkorligt erlägga räntor och kronotionde uti contant.
Utskottets tillstyrkande i 4:de punkten: "det Rikets Ständer må besluta, att de under Riks-Statens Hufvud-Tillar uppkommande besparingar hädanefter icke må anvisas till några bestämda löne-anslag på Stat," är bifallet af Borgareoch Bonde-Stånden; men Ridd. och Adeln samt PresteStåndet hafva likstämmigt ansett, att ordet ”besluta” borde utbytas mot ordet förklaraj, samt det till ordet löne-anslag begagnade adjectivet bestämda helt och hållet utgå. I anledning häraf och enär ordet förklara äfven synes antyda ett fattadt beslut, får Utskottet först inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att antaga den af Utskottet i berörde hänseende föreslagna, af 2:ne Riks-Stånd gillade redaction; men derjemte, i händelse Ridd. och Adeln samt Preste-Ståndet vidhålla sin mening, föreslå antagandet af följande voterings-proposition: Dén, som bifaller, alt 4;de punkten 1 mom. af de i Betänkandet J>f:o 21.3 afhandlade, med Stats-Regleringen gemenskap egande allmänna frågor, skall erhålla följande lydelse: ”alt Rikets Sländer mk besluta, att de under Riks-Statens Hufvud-Titlar uppkommande besparingar hädanefter icke må anvisas till några bestämda löne-anslag på Stat," voterar Ja; Den det ej vill, Nej.; Bihang till R. St. Prof. 1834- 4-de Sami. inta Afd, %dra Bandet. 4 ‘IQ-.de Håftet, Stats-Utslottets Memorial N:o 200. Vinner Nej, kommer berörde punkt och mom. att erhålla den lydelse: ”att Rikets Ständer må förklaraj att de under Riks-Slatens HufvudTitlar uppkommande besparingar hädanefter icke må anvisas till några löne-anslag på Stat.’’ 2:0
Jag föreslår derföre nu, att Rikets Ständers Fullmägtige i Banken eller RiksgäldsContoiret må äga rätt att i Diseontväg utlåna hälften eller två tredjedelar af alla Verks behållningar i Banken, såsom StatsVerkets, RiksgäldsContoirets, ComrnerceCollegii, JernContoirets, m. fl. Jag föreställer mig, att, då en sådan auctoritet äger att disponera alla behållningarne, de möjliga utassigneringarne ej skola göra något binder, ty den ena Cassan kan i sådant fall understödja den andra. Ett reglemente för en sådan inrättning borde utfärdas, hvarvid jag får föreslå följande allmänna momenter: - Den 10 December c. m. 4^ 1:0 Räntan beräknas ä 5 procent lill inbetalningen och erlägges då. 2:0 Straffränta beräknas 8 dagar från förfallodagen, och är 3 procent öfver vanlig ränta. 3:o Lagsökningen sker 2 månader efter förfallodag. 4:o Lån på 6000 R:dr och derunder omsättas med £ afbetalning hvarje halfår. 5:o Lån meddelas ända till 10,000 R:dr B:co på 1 å 4 månaders tid, emot full inbetalning å förfallodag. 6:0 Låntagare äge rätt att inbetala Lånet, när han det vill, innan förfallotiden. 7:0 Fullmägtige äge rätt att upptaga lån emot 3 procent, då behofvet det fordrar. Jag anhåller om remiss af delta anförande till BancoUtskottet. Lades på bordet. Herr Estenberg_, Pehr^ hade inlémnat ett Memorial, som upplästes så lydande: Då Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln stiftade Wadstena PensionsJnrättning, till Adeliga ogifta Fruntimmers förmon, blefvo Pensionerna bestämde till 33 R:dr 16 sk. B:co silfvennynt. Sedan den tid äro Löner 415 Den io December e. m. af alla slag, Inqvarteringsafgifter, Fattiginrättningars underhåll och allmänna anslag ökade och satta i åtminstone någorlunda förhållande till myntets under tiden försämrade värde; denna af Högloft.
Divisions-chefer 2 I Plutons-chefer 2 2 Befälsreserv och truppförare — 4 4 — Halftroppförare och riktbefäl — 12 4 Hornblåsare 4 Ambulans-korpraler , i 2 14 13 32 12 13 Två bataljoner 28 26 64 24 26 Tredje bataljonen får vid tiraljörerna 3:ne officerare och 1 underofficer till plutons-chefer 15 12 32 12 13 Summa Tillgång. 43 38 96 36 39 Bataljons-chefer 3 — Bataljons-adjutanter — 2 Kompanistaten 40 36 96 — 40 Summa Dessutom regements-staben 43 38 96 ‘40 Chef 1 _ Regements-qvartermästare och regements-adjutanter 3 _ Regements-väbel, redogörare för staben och befälhafvare för regementets gemensamma tross — 1 4 1 *) Regementstrumslagare!!, icke upptagen i beräkningarne, tjenstgör vid depäten, för att inlära nya elever för spelet. 117 Bil. X. Beräkning öfver styrkan i ledet eller roteantalet vid en faltbataljon. a) af 800 man stridande. Afgår från ledel. Korpraler, vice korpraler eller eljest såsom befäl tjenstgörande soldater 48. Skarpskyttar ... - 32. Trossbetäckning, ordonnanser oell tillfällig kommendering 17. ,nÅ — 144. Manskap i ledet ... - 656. g^Q man (656 man på 2 led Afgår från ledel. Öfrig afgång (se ofvan) 104. Manskap i ledet 751. 90Q man. (751 man på 2 led Afgår från ledel. Öfrig afgång (se ofvan) 104. J54 Manskap i ledet 846. Anmärkningar: t. Kommitterade hafva, (se »indelda arméens vapenöfningar»), föreslagit, att 48 skarpskyttar borde uttagas på stambataljon, hvilket utgör 96 på regemente, eller minst 32 på fältbataljon. 2.
Majrt i nåder pröfvade skäligt och i den mon behofvet fordrade, endast utgått 8000 r:dr, så att 4000 r:dr ännu af berörde anslag återstå; alltså och då med anledning af Rikets Ständers jemväl vid sista riksdag gjorda underdåniga begäran, att den definitiva regleringen af rustningsoch roterings-besväret uti Jemtland måtte så påskyndas, att något ytterligare anslag för ändamålet icke behöfde ifrågakomma, Utskotten förmoda, att Jemtlands rotering snart blir till slut bragt och att Kongl. Majrt vid nästinstundande riksdag förelägger Rikets Ständer roteringsverket för vinnande af fastställelse derå; få Utskotten, som, då Kongl. Majrt icke äskat vidare anslag för lindring i rustoch roteringsskyldigheten i Jemtland, icke äro i tillfälle att bedöma, om ytterligare anslag derför är af nöden, hemställa, att motionen i denna del ej må vinna Rikets Ständers bifall. Stockholm den 17 Juli 1848. 4 Stais* tamt Allm. Ben.* och Ekon.-Vith. Utlåtande, N:o 61. Ank. till Exp. Utsk. den 18 Juli, kl. 1 e. R Utlåtande, i anledning af väckte frågor, dels om kronobrefbä~ ringens öfverlåtande pä entreprenad, dels om ersättning för dess utgörande, samt jemnare fördelning deraf, m. m. Hos Hedervärda Bonde-Ståndet hafva motioner i omförmälda ämnen blifvit väckte och till Stats-utskettet remitterade nemligen: af G■ B. Appelqvist och Arnold Svensson samt Eric Månsson fran Blekinge län, Lars Larsson, Sven Svensson, Anders Gunnarsson och P. Haraldsson från Elfsborgs län, A. J. Sandstedt och Petter Mårtensson från Jönköpings län, Hans Hansson och Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län, Anders Persson från Örebro län, Anders Andersson från Wermlands län, J. Bergström från Skaraborgs län samt Carl Nilsson och Oiof Nilsson från Östergöthlands län; uti hvilka motioner åtskillige Ståndets ledamöter sig lörenat.
Hvad först angår den af Revisorerne gjorde anmälan, alt i Manufaktur-diskontens räkenskaper balanseras, alltsedan år 1810, ett belopp af 16 Ridr 12 sk., hvilket för Diskontens räkning blifvit i Rikets Ständers Bank insatt, men hvaröfver Banko-attest icke till Diskontkontoret inlemnats, — med anledning hvaraf Revisorerne yttrat, att, till undvikande af besväret med denna obetydliga balansposts bokförande, åtgärd borde vidtagas, hvarigenom densamma komme att ur räkenskaperna försvinna; så upplyses af Rikets Ständers Banks räkning med Manufaktur-diskonten för år 1810, att en summa af 16 Ridr 12 sk. blifvit nämnde år af en person, vid namn Qvistgård, för Diskontens räkning i Banken insatt; men som, enligt Diskontens kassa-räkning för samma år, någon Bankoattest öfver sådan insättning icke till Diskont-kontoret inkom, blef nämnde attest uti årets räkenskap såsom utelöpande antecknad, och då densamma icke eller sedermera till Diskont-kontoret aflemnats, har, i öfverensstämmelse med vedertagen räkenskapsform, beloppet deraf i följande årens räkenskaper fortfarande balanserats. I den möjliga, om än mindre sannolika, händelse, att nämnde Banko-attest skulle, efter närmare 40 års förlopp, tillrättakomma och blifva hos Manufaktur-diskonten presenterad, är, i Kollegii tanke, innehafvaren deraf berättigad att för summan blifva krediterad, och så vidt Kollegium har sig bekant, finnes icke någon allmän föreskrift, på grund hvaraf en sådan rättighet skulle kunna genom preskription eller annan åtgärd lagligen tillintetgöras.
Den öfver Post-Verkets räkenskaper och förvaltning under ifrågavarande 2:ne år atlemnade Berättelse utmärker sig genom synnerlig fullständighet, och räkenskaperna äro med ordning uppgjorda , dock anse Revisorerne den i Hufvudboken innefattade Balans-Berättelse vara mindre upplysande i så måtto, som den icke omnämner året, då hvarje särskild halans-post tillkommit, och sålunda ej heller utgör tillräcklig ledning för bedömande, huruvida åtgärder för balansernas undanrödjande blifvit med tillbörlig skyndsamhet vidtagnaI afseende på de i sistberörde Berättelse upptagna fordringar, hafva Revisorerne funnit anmärkningsvärdt, dels att anmälan om afskrifning af förskjutna traktamentskostnaden, 54 R:dr 4 sk*> till numera aflidne Postmästaren Hvasser i Linköping ännu är beroende af de utaf Öfver-Post-DirektörsEmbelet, redan under den 6 Februari i838, hos Kongl. Kansli-Rätten begärda upplysningar, dels att, enligt den af Kongl. Norska Handelsoch Finans-Departementet meddelade upplysning, afgörande! af frågan. rörande Kong].Post-Verkets, åren i8i5, 1816 och 1817, tillkomna Fordran, i6,485 R:dr 34 sk. 2 r:st, hos Norska Stats-Verket, hvilar, i afvaktan på resultatet af Departementets, redan under den 17 Februari 1824, till dåvarande Siats-Ministern för Utrikes Ärenderna gjorda framställning i ämnet, och dels att målen, rörande de från år i84o till år 1841 balanserade förskotter af skjutsoch traktamentspenningar till t. f. Ledamöter i blandade Postoch Rådstufvu-Rätter, icke varit, vid sistnämnde års slut, af vederbörande Domstolar afgjorda, och att således åtgärder till dessa förskolters indrifvande ej kunnat vidtagas.