Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. godkännes, bevilja dels ett anslag af 35,000 rdr och dels ett lån till samma belopp, eller 35.000 rdr, under enahanda vilkor, som för det till Halmstads läroverkshus beviljade lånet blifvit stadgade; framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till Utsk:ts hemställan och, då dertill svarades flere ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Utsk:ts hemställanden biföllos. Frih. af Ugglas: Vid denna punkt har Utsk:t tillstyrkt låneunderstöd, för uppförande af ett läroverkshus i Sala, utan att behöfligheten af detta anslag förut blifvit af K. M. pröfvad. Detta ensamt utgör för mig tillräckligt skäl att afslå Utsk:ts framställning. Utsk:t har ansett den stora utgift af 25 till 30,000 rdr, som kommer att drabba staden Sala genom kostnadsfri upplåtelse af jord för norra stambanans dragande öfver stadens område, vara elt skäl, hvarför staden icke borde alltför mycket betungas med uppförande af ny läroverksbyggnad; en dylik byggnad torde dock för kommunen vara minst lika nyttig som en jernvägsanläggning, för hvilken dessutom någon utgift åtminstone under de irenne närmast följande åren icke kommer att åligga Sala; jag ser häri ett ytterligare skäl att anhålla, det R. o. Ad. ville afslå den föredragna punkten. Gr. Sparre, Erik: Jag har icke deltagit i den föreg:de diskussionen, men då man varit så frikostig att utdela anslag både till följd af K. M:s Propos. och utom densamma, så förundrar det mig »att man silar myggor, när man sväljt kameler.» Om man icke bifallit andra anslag, än de af K. M. föreslagna, hade ett afslag å denna punkt varit alldeles i sin ordning, men då så ej skett, synes denna punkt icke heller böra afslås.
St.-rs Statsutskott, eller deras Revisorer, utan endast i KammarRätten granskade och Betänkanden, N:o 353. 209 ''och om hvilkas Revision först vid senare Riksdagar "fråga uppstått, skulle hädanefter granskas i sammanhang med StalsVerkets räkenskaper och förvaltning.” Hvarjemte det vidare hete: "att K. M:t vore i öfrigt "betänkt, att till rättelse för sistnämnde Fonders och "Cassors framtida förvaltning utfärda Instructioner el"ler Reglementen, grundade på hvad, efter hvarje sä"dan Fonds eller Cassas serskildta beskaffenhet, enligt ”1111 gällande föreskrifter, hittills varit iagtlagefj hvilka förbehåll dock icke syntes kunna af R. St:r erkännas, utan så vida det hittills ö/liga, både uti disposition och förvaltning, varit Grundlagsenlig!, hvarom R. Sttr visste intet, då deras Statsutskott eller Revisorer ännu icke fått granska förhållandet: — att stadganderne i 2 §, af Förslaget: "alla dessa räkenskaper "anses innefatta den allmänna redovisningen för Stats"Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning” samt i 4 §• "Denna Allmänna räkenskap öfver StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning utgör föremålet för "R. St:rs R.evisorers granskning” syntes innebära förklaringar öfver Grundlagens mening med granskningen, hvilka ej blefvo laglige förr än de genomgått GonstitutionsUtskottets behandling: samt att i öfrigt, i stället för de 4 första §§. i K. M:ts Förslag, de 2 första §§. i R. St:rs vid sista Piiksdag antagne voro lämpligare, utom hvad anginge Ordalagen om verificationer till RiksHufvudboken der 3 §. i K. M:ts Proposition tycktes vara riktigare. Och ehuru således ett betydligt närmande att erS B. 14 2io S t a t s-U t s k o 11 e t s länna den oinskränkta granskningsrätt, som Grundlagen tilldelat R. St:r, blifvit gjordt genom den K. Propositionen, syntes detsamma dock icke så fullständigt, att den Första hufvudfrågan kunde ovillkorligen med Ja besvaras.
Den Indelta Soldaten förlorar ej, som andra Arméers, sih hela tid på ExerciceFältet; 'han är tillika Jordbrukare, husfader och medborgare. Bevå^ rings-ynglingen åter uppfyller sin pligt mot Staten med den korrta öfning, som, mera ’ gjord att dana en nwlitairisk anda än en militairisk bildning, lifvar dess håg 1 stället att nedslå den, då han, förenad med den gamla Stammen, likväl utgör en Armée, som fullkomligt brukbar i Krig t mindre betungar landet i Fred, än hvilken annan sammansättning som helst, efter min öfvertygelse, möjligen skulle kunna göra. Detta lyckliga förhållande skulle till en del rubbas i händel-. Se Stammen minskades med de af Herr Lagerhjelm till indragning före^lagne 6000 Nummer. Indelta Infanteriets effectiva Styrka utgör nu inalles 20,408 man, hvaraf sjuke böra afräkna», så att 6000 mans indragning skulle medtaga f af hela styrkan. Förhållandet emellan Stammen och Beväringen blefve då följande: Då tvenne Glassér Beväring kallas till vapen utgöra dessa i medeltal 488 man per Ba - Bil. till Ridd. o. Ad. Pr. II Band. 57 898 Den 25 Martti. taiUon *)} Stammen, efter skedd indragning, skulle i medeltal utgöra 327 man per Batalion; således §:delar Beväring på ,;delar Stamm, hvilket, efter vunnen erfarenheten vid alla Arméer, är redan ett högst ofördelaktigt förhållande, i synnerhet då införlifningen sker på en Stamm, som sjelf inom sig äger ett visst antal Recruter, och hvilken, jemförelsevis mot andra Arméer, äger en ty värr så inskränkt öfningstid. Detta är förhållandet, då endast 2:ne Ciasser af Beväringen införlifvas, hvilket uti en progressivt förderflig scala skulle ökas, i händelse flere än 2;ne Ciasser kallades till vapnen.
Se blott på den litteratur, som är afsedd för de små! Hur hafva ej sagorna, IDUN X893 fantasiens tummelplats, försvunnit från juloch födelsedagsborden, där de förr städse syntes bland gåfvorna. Tiden kräfver allvar och klokhet, säger man; redan tidigt måste barnen lära känna verkliga lifvet, inga ofruktbara drömmar få grumla deras tankar. Fåvitskt. Forna tider hafva ock kraft allvar och klokhet ej mindre än den närvarande och hafva dock ej bannlyst fantasien från barnkammaren. Påståendet, att fantasien gör oduglig till praktisk verksamhet, hur lätt vederlägges det ej därigenom, att alla dessa, som under barnaåren hade fantasien till ledarinna i lekar och drömmar, vuxit upp och blifvit dugliga kvinnor och män. Och barnen själfva? Älska de månne icke sagorna, då de någon gång få höra så- dana? Jag talar nu ej om de förvuxne, som i sina missriktade försök att få gälla för stora anse sig hafva vuxit ifrån slika barnsligheter. Nutidens » mognare » ungdom äskar af sina nö- jen mera realitet, fantasien är den för blodlös, och de slappade nerverna fordra mera stimulus. Men denna skara af blaserade, i förtid lefnadströtta fin de sieele-gossar och flickor, är det den, som i det århundrade, livars gryning nalkas, skall lyfta släktet ur den dekadansperiod, som nu är förhanden? Hur skall den mäkta det värfvet? Nutidens uppfostringsmetoder, hur förträffliga de än må vara, lägga för ringa vikt vid fantasien, ja, tyckas nästan frukta den. Barnen brådmogna, och denna förtidiga utveckling, långt ifrån att förhindras, främjas eller ses åtminstone ej med oblida ögon. Såväl i arbeten som nöjen äro de före sin tid, de varda lillgamla. Däraf alstras längre fram trötthet och leda vid arbete samt en ökad njutningstörst. Så nötas de unga ut, nästan innan de träda ut i världen som fullvuxna. Däremot förmenar man barnet den glädje, som fantasiens rika lekar kunnat bereda. Tids nog skall verkligheten gripa in och skingra drömvärldens gestalter, låt dem då så länge som möjligt tjusa och lifva deras unga sinnen!
Iean med skäl anses af den, som skall uppläsa förbudet, att derefter ej dömes, om ej ett fullständigt ordagrant uppläsande sker. Jag tror således, att om en underdånig skrifvelse skall lill Kongl. Maj:t afgå, bör den äfven innehålla underdånig begäran om bestämd tillåtelse för Prester att göra ej allenast förenämnde urval af Författningarne, utan äfven sammandrag af vitesförbuden. Förkortningen blefve då en rättighet och skyldighet för Presterne, och en vinst för församlingarne. Jag anhåller om återreiniss af Utlåtandet, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Lagoch EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande gjorde anmärkningar böra föranleda till dess återremitterande. Ropades Ja och Nej. Uppå derefter af Hans Excellence Herr • Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef berörde Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit. Då nu å nyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärs-och EkonomiUlskotlens den i8sistlidne Mars under N:o i3 afgifne, samt den 3o i samma månad e. m. på bordet 19 H. 10 t46 Den l April. lagde, Betänkande, i anledning af väckte motioner om ändring i Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderne oell vilkoren för Hemmansklyfning samt afsöndring af Jord eller andre Lägenheter från Hemman, blef detta Betänkande, uppå begäran af Herr von Hartmansdorff, August, och Friherre Wrangel, Henning, ytterligare bordlagt; äfvensom vid förnyad föredragning af samma Utskotts den 18 sistlidne Mars under N:o 14 afgifne, och den 3o derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kgl. Maj:ts Nådiga Proposition, att Kongl.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskoitens, den 29 sistlidne Julli, under N:o 53, afgifna och, den 10 dennes e. m., på bordet lagda ytterligare Utlåtande , rörande den så kallade Gårdfarihandel!). S, D. Föredrogos å nyo och återremitterades, på grund af dervid gjorda anmärkningar, följande Stats-Utskottets , den 25 sistlidne Julii, afgifna och, den 7 dennes e. m., på bordet lagda Utlåtanden: N:o 208, angående Allmänna MagazinsInrättningens förvaltning, samt fortgången af detta Verks utredning. N:0 209 , i anledning af Kongl. Majits Nådiga Propos. om afskrifning af förre Magazinsfondens äldre fordringar för undsättningsspannmål m. m. Från VällofL BorgareStåndet» S. D. Vid å nyo skedd föredragning af Bevillnings-Utskottets Memorial, N;o 58, i anledning af skiljaktiga beslut, i fråga om 72 Prof. Utdrag den 19 Augusti »829. Bevillnings erläggande Föjr Prostetunnor J gillades den deruti intagna Voterings-Proposition. S. I).
När det var färdigt, gingo de ut, kastade nätet i forsen och drogo det ned efter älfven; Tor gick och drog vid ena älfkanten; några af asarne vid den andra. Medan de drogo, simmade Loke i laxskepnad framför nätet, tills han kom till två nära hvarandra varande stenar. Mällan dem stannade han, och det gick som han beräknat: att nätet gled öfver och förbi honom. Gudarne märkte emällertid, att nätet rört vid något lefvande. De vände då om, bundo tyngder vid nätet, så att ingenting kunde slinka under det, och drogo det på nytt ned för älfven. Loke simmade åter framför nätet. På detta sätt kommo de ned till älfmynningen; men som Loke ej ville ut i saltvattnet, vände han sig, hoppade öfver nätets öfversta kant och arbetade sig åter uppför forsen. För andra gången gingo då asarne tillbaka. De delade sig nu i två hopar, som å hvar sin sida drogo nätet, medan Tor vadade midt i forsen, och så kommo de igän till älfmynningen. Då vände Loke och gjorde ett raskt hopp öfver nätet; Tor grep efter honom och fick honom om lifvet, men han gled i handen på honom och skulle kommit undan, om icke Tor fått bättre håll om stjärten. Loke var nu fången, och väl kommen ur älfven, återfick han sin vanliga skepnad med de listiga och fräcka anletsdragen och den af Sindres syl märkta munnen. Gudarne förde honom till den håla å Lyngveholmen i Amsvartners haf, som ligger innanför den, där Fenrer är fängslad. Strax efter att han blifvit fångad, kom en jättekvinna, Sigyn, som var hans laggilla hustru och honom i mycket olik, och bad, att hon måtte få dela Lokes öde, huru än gudarne bestämde det. Då de nu rodde till Lyngveholmen, var fördenskull Sigyn med i båten, och när de rodde därifrån, satt hon bredvid den olycklige i hans straffhåla. Där ligger Loke på tre å kant ställda hällar, en under hans skuldror, den andre under hans länder, den tredje under hans knäveck.
Uti löne-anslaget för Svea Lif-garde bar Kongl. Majit äskat tillökning med 23,327 R:dr, deruti inbegripne nya löner för 1 Rataljons-predikant med 500 R:dr samt för 8 Sergeanter, efter 500 R:dr för hvardera, med 4,000 R:dr. Den föreslagna staten (se den Deparlements-chefens betänkande bilagda lab. litt. F.) synes Utskottet blott i följande delar påkalla förändring. a) Hvad först angår den der uppförda nya lön af 500 R:dr för en Ba taljons-predikant, får Utskottet, pä enahanda skäl, som i punkten 18 mom. d. äro af Utskottet anförda i fråga om dylik aflöning för en Sqvadrons-predikant vid Lif-gardet till häst, afstyrka beviljande af ifrågavarande lön. b) Aflöningen för Regements-auditören, nu utgörande 720 R:dr, är uppförd till 1,000 R:dr. Utskottet föreslår, att densamma, i likhet med hvad Utskottet tillstyrkt för Auditören vid de i föregående tvänne punkter omförmälda Garnisons-regementen, bestämmes till 900 R:dr. c) Beträffande de för 8 Sergeanter i staten uppförde nya löner, å 500 R:dr hvardera, anser sig Utskottet, med afseende å de omständigheter, som till stöd för behofvel deraf finnas anförde i Deparlements-chefens betänkande (sid. 12 och 13), böra tillstyrka bifall till det väckta förslaget i så måtto, att berörde 8 Sergeants-löner å stat uppföras, men i stället ett lika antal Distinktionskorporaler indrages.
Ltael von ttolllem upgaf anledningen till sin erindran wara den behandling, Calmars Slott undergätt; samma öde kunde träffa andra minneswärda lemningar, och han önflade blott, att sädane gamle Slott mätte respecteras. Zerr Grefroen och Landtmarffalken pro. ponerade bifall pä Ulstotleis tillstyrkande med den tilläggning, atl dä ätjkillige publika hus sta under Kongl. Krigs-Collegii inseende, hoS Kongl. Mgsir stulle i underdänighet anhällas, om en dylik befallnings utfärdande till bemälte Colleglum om insändande af upgisier, rörande sädane hus och byggnader, som den hwilken Srats-Utstottet förcflagit mätte till Kongl. Kammar-Collcgium afgä, samt den förändring, att i stället för hwad Stats-Älffottek föreflaait, om nedta - H64 Den 2z Zebruarlr. tagande af gamla och förfallna Slott i Landsorkerne, hos Kongl. Maj:t twertom mätte anhällas, akt dessa älderdoms minnesmärken matie sparas tills widare och intill dess Riksens Ständer, efter af Kongl. Maj:t emedlertid Nädigst anbefald undersökning, kunna wid nästa Riks-möre erhälla nögig kännedom om dessa byggnaders tillständ och beskaffenhet. Bifölls. Tolfte Puncten, angående Allmänna Aatkigwärden i Stockholm Bifölls. Friherre kleming ärerkom med Deputation och anmälte, att Preste - Ständet fatkak i det närmaste samma beslut som Ridderskapet och Adeln om Hufwud-Tirlarne, att Borgare.Ständet ännu ej företagil detta mål och att Bonde-Ständer nu dermed more sysselsatt. Trettonde Puncten angående Landt - Slalerne uplästes. Öfwer den gjorda Anmärkningen rörande Alnerups Kongsgård stulle Ridderstaxet och. Adeln wid afgörandet af Staks-UtjkottctS Betänkande om Kongs Gärdarne sig yttra.
För min del åter anser jag, all de icke kunna användas på bättre säll; dessutom får jag fästa upraärksamhelen derpå, ali om Staten icke kan helt och hållet undvara alla tillskott från postverket, kan, äfven med 4 sk:s medelporlo, en summa af 50,000 R:dr b:ko ärligen derifrån erhållas nu genast. Jag tror dock att dessa 50,000 R:dr långt ändamålsenligare användas till godlgörelse för posthemman, än om de ingå till Statsverket. Jag anhåller derföre vördsamt om bifall till mitt förslag. Frih. af Ugglas, Curt Gustaf: Ibland de vackraste af nutidens reformer synes mig vara iuförande af eli uniformt postporto. R. St. tycktes äfven vid förra Riksdagen hafva insett detta och omfattade dä frågan med ett varmt och lifligt intresse, ända derhän, att de ingingo till K. M. med begäran, att K. M. mätte låta utarbeta eli förslag, grundadt på ett raedelporto af högst 4 sk. b:ko. Sedan K. M., med anledn. af denna begäran, vidtagit utarbetande af ett sådant förslag och framlagt för R. St. en propos. i ämnet, som Den 7 Juni e. m. 95 åtminstone går ut på en ganska stor förenkling i del nuvar:de förhållandel, så har Bevilln.Utsk. denna Riksdag förklarat, alt på hvad R. St. vid förra Riksdagen önskat, bör vid denna Riksdag afseende icke fästas. Skälet härtill skulle vara, all en dylik reform komrae atl medföra en sådan minskning i Statens inkomster, all (fet icke f. n. låler sig göra. Aro då Slatens tillgångar så myckel mera medtagna nn.__ än rle voro vid förra Riksdagen, dä R. Sl:s önskan uttrycktes? Är Slatens tillstånd i delta afseende så betydligt försämrad! pä dessa år? Del kan jan för min del icke Iro och vi hafva vid denna Riksdag fått anslag beviljade, dertill äfven Gr.
T>:o Rorhälls-Divisio», Dest Tndelning Skänsfq Caräbinier - Regementet Hnftt-Negementer > , . D:o Regeinenters Wargering Wästgötha Dragon - Regementet Smalands Lätta Dragon d-o Bohus Laus d:o Jämtlands Regemente' , Södermanlands d:o Kronobergs d:o Jönköpings d:o ... - Dahl - Regementet Helsinge d:o Elfsborgs d:o Wästgörha. Dahls d:o Wästmanlands d:s Wästerbottens d:o ^ Calmars d:o Nerike och Wermelands d:o Till Militia-Boställs-Castan ansiagne Rcserve - Hemmans - Ränto Kongl. Gardes-Briqaden . , Swea Gardes - Regemenlet Lis-Gardet til! Hast Andra Gardes-Regementet Mörnerska Husar - Regementet Swea Artilleris - Regementet Götha d:o Wendes d:o Kongl. Majus Egit wärfwade Regemcule Wermelands Jägare - Bataillon Commendanterne ... Krigs - Akademien . ... Arklin och Rustkammare-Stater med Söderhamns Factorre Tili Wed och Ljus för Fästningsoch Garnjzons.Or terne Warfningsoch Nccapitulations - Penningar Accord - Ersäitningar Till ersättning för skillnaden emellan Markegång-?- och Uphan lings-pristr, för den Spannemäl, som för Garnizons-Rcgemc terne anffnffas i ställe för den inne i landet lefwererade ! o 24,072 T:r a l
N:o 51, i ani. af väckta motioner om ändring af lagens bestämmelser ang. tiden för fullföljande af vad och besvär emot utslag, meddelade af Under-Rätt å Gotland. Föredrogos och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts den 2.3 dennes bordlagda Mem:r: N:o 52, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 34, öfver väckta motioner om förändrad lagstiftning ang. förvaltningen af omyndiges egendom, samt kontrollen å förmyndare; N:o 53, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 37, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afs. å böters förvandling; samt N:o 54, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 38, öfver väckta motioner om ändringar i Konkurslagen. Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 23 dennes bordlagda Betänk:n: N:o 55, i ani. af väckta motioner om ändring af lagens stadganden ang. borgen för annan mans gäld; N:o 56, i ani. af väckt motion om ett lagstadgande ang. belåning af varor, som af egaren blifvit under visst vilkor hos annan man eller allmän inrättning i förvar upplagde; samt N:o 57, i ani. af väckta motioner om förändrad lagstiftning ang. panträtt i lös egendom. Föredrogs Hr Leijonanckers, Fredrik Wilhelm, den 23 dennes bordlagda förslag om inbjudnings utlåtande till Högv. Preste-Ståndet att biträda R. o. Ad:ns beslut rörande 14:de punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt. Gr. Mörner, Carl Göran: Jag anhåller att Hr Riddarh.-Sekreteraren ville upplysa, huruvida protokollsutdrag ankommit med underrättelse om de öfriga Ståndens beslut i frågan.
Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Jan. 1858, kl. 10 f. m. Utlåtande, angående det för Linköpings domkyrkas reparerande under sednaste Riksdag, i egenskap af lån, beviljade statsbidrags förändring till anslag ulan åter betalningsskyldighet. (Rgs-Afd.) Under sistförflutna Riksdag föreslog, uti derom vackt motion, en af dåvarande Fullmäktige för Linköpings stifts presterskap, att, enär återstoden af det vid Riksdagen åren 1847 och 1848 för iståndsättande af domkyrkan i Linköping beviljade lån å 20,000 R:dr B:ko, jemte denna domkyrkas egna tillgångar och årliga inkomster, icke på långt när vore tillräckliga för de vidsträckta och kostsamma reparations-arbetenas fullföljande, Rikets Ständer måtte, såsom gåfva, anvisa en summa af 25,000 R:dr sagde mynt för fullbordande af den sedan flera år tillbaka pågående utvändiga reparationen å detta tempel, ett bland nordens utmärktaste minnesmärken af medeltidens byggnadskonst. Med anledning af denna motion förklarade Rikets Ständer, att de ansågo Staten icke böra underlåta att bidraga till nämnde dyrbara byggnads återställande; hvarföre, dertill af dem anvisades ett låne-understöd af 25,000 R:dr B:ko, att från Riksgälds-kontoret utgå och innehafvas räntefritt under åren 1855, 1856 och 1857 samt derefter återbetalas med 6 procent årligen, hvaraf, såsom ränta för det återstående låne-kapitalet, skulle beräknas 4 procent. liih. till R. St. Prol. i 836— 1838. i Sami. i Afd. i Band. 13 Haft. 1 2 Slals-Ulslwllets Ullålande N-'o 237.
- Om ne. prstocolls-Utdrag; Riksens Ständers, Om nederlagsfrihet för Wisby Stad. p. 1912, 1917,1920, 1924. Ee widare: Lervillnings. samt Allmänna Lesroärs. och Mcconomiä-Utskotten, LeroillningoLagsamt Allmänna Leswavsckch (veconomiä- Utstotten, Lag-, samt Allmänna Leswarooch ckleconomiä-Utskotten, Statssamt Allmänna Leswars. och <veconomiäUtstokken. La nco-Ut sko t tet: Om Bankens Silfwersedlars lösen och interestet berch p. 162. Se widare: Stats, och Lanco. Utskotten. LewillningssUt sk ottel: Samt i sammanhang dermed: Förslag lill principer till utgörande deraf. p. i;8- Om befrielse frän Man. tals-penningar och Bewillning för arbetarne wid Husqrvarna Gewars-Faktorie. p. 187. Om lindring i utstyl» berne för Skeppare-Socicterne i Oelle, Stockkolm, Wc. (lervik protocskko-Ut-rag; Riksens Stänöevs, tterviti och r^KSxinx. p. 192. Om förändringar i Bewillnings«Förordningen. p. 229. Om afgift för Grytor, som till Bränwins. bränningen begagnas, p. z88-. Om eftergift i Bewillningen för Oäclevalls, ^7meL, »llersunä, tlxigla, kiteH och UuIeZ. p. 408- OM Bewillningen af ätstillige Lägenheter, p. 449. Om grunden för utgörandet af 18,2 ärs Bcwlllning. p. 450. Om lindring i Bewillningen för Staden ^m.U. p. 508. Om dito för Wester, och Norrbotten, p. 5 n. Om Bewillning för rättigheten att jaga. p. 712.
Sedan öfverhiggningen förklarats fulländad, yttrade H. F.xc, Hr Gr. o. Landtm., att derunder yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan utan tillägg, och dels bifall till densamma med det vilkor, att de blifvande adjunkterna skulle underkastas den förändrade tjenstgöringsskyldighet, som kunde blifva en följd af K. M:s beslut rör:de ordnandet af den medicinska undervisningen i riket; hvarefter propos. å bifall till Utsk:ts hemställan utan tillägg framställdes och besvarades med ja. Mom. litt. c. Utsk:ts hemställan bifölls. 73:dje—7 9:de punkterna. Utsk:ts hemställanden biföllos. 80:de punkten. Mom. litt. a. Utsk:ts hemställan bifölls. Mom. litt. b. Hr Bildt: Timan R. o. Ad. öfvergår til! behandlingen af nästk:de morn., anhåller jag att R. o. Ad. behagade besluta, att Den 21 Juli e. ta. 267 ej företaga denna punkt förr än vid nästa plenum, då, efter all ani., behandlingen af detta StatsUtsk:ts Utlåt, ännu kommer att fortgå. Jag har nemi. blifvit upmärksamgjord på ett fel, sorn i densamma skulle vara begånget och hvilket jag ej för tillfället kari rätta. Uppå H. Exc.'Hr Gr. o. Landlrms i ani. häraf gjorda framställning, beslöt E. o. Ad. att upskjuta företagandet af Utsk:ts uti förev.de mom. gjorda hemställan intilldes Utlåtit blifvit i öfriga punkter genomgånget. 8lista punkten. Mom. litt. a. Utskits hemställan bifölls. Mom. litt. b. Gr. Mörner: Ett vanligt fel med våra samlingar här i landet är, att sakerna blifva kringplockade på olika ställen, så att man icke kan få fullständig kännedom om hvad som verkligen finnes.