Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Liksom en ljuflig ros ler vid morgonrodnaden, men innan qvällen är bortrifven, eller som de största träden i skogen fällas ner af yxan, eller qvittrande och glada foglar fastna i snaran, så skola vi alla gripas af döden. Och huru olycklig är vår bekymmersamma lefnad och huru fåfänga dess sträfvanden! En samlar som Euclio egodelar, en annan löper efter Thais i Korint, en tredje lefver i sus och dus bland kort och tärningar, men endast samvetsqvalen återstå för dem på slutet, »När lifves trötta skepp får stryka seglen neer». Döden kommer ju och jemnar allt. »En heerd-kiäp ok en rijksstaf» blifva lika. Det ser till och med ut, som om allt skulle bli sämre och sämre: »Lucretia döör bort, Xantippe lifver kvaar». Gud låter ofta den onde åtnjuta verldens fördelar och den gode deremot lida brist. Det är så hans underfulla råd. Än tager han den gode hastigt bort till sig ur den här snöda verlden, än låter han enligt sitt löfte honom bli långlifvad på jorden (detta användes ömsom efter den aflidnes olika ålder och omständigheter). »Lijkväll, om en vill rätt beskåda ok betrackta», finner man att döden just är lifvet och vårt mål, liksom örnen flyger mot solen, och elden söker himmelen. Så är det också med den aflidnes »salig-sälle siäl». Men man måste hafva ett tigersinne och en leopards natur eller vara gjord af Pyrrhæ stenar och uppfödd på Kaukasus af drakgift för att ej smälta i tårar vid en sådan bår. Ty mot honom har afunden sjelf intet att säga; Zoili och Theons »laster-tand» kan ej skada honom. Nu prisas hans dygder (vanligen sammanfattade under en benämning »dygden») och jemföras med forntidens store mäns egenskaper, hvilka han öfverträffat. Man kan af honom lära, hvad man bör göra och bör undvika i lifvet. Dervid försummas ej heller att omtalas den nåd, som kongl. maj:t kunnat bevisa honom.
Jag bestrider systemet i denna väg, ehuru jag ej bestrider det, då fråga är om att fylla ett behof och man saknar andra till7 H. 5o 39-i Den 28 Maj e. ra. gängai1; då är det naturligt att fördela något äfven på kommande generationer. Att skuldsätta staten till näringarnas förmån kan jag icke medgifva. Jag fortfar att yrka återremiss. Gr. von Rosen: Jag får i anledn. af Frih. Palmstjernäs yttrande, ronde Chalmerska slöjdeskolan, anhålla att med några ord få upptaga R. o. Ad:s tid. Om jag rätt fattat, hvad han yttrade, ville han, såsom ett stöd för Utskrs förslag, visa, att i fall inrättningen vore af stor nytta, hvarom han icke tviflade, skulle den af K. M. hägnas; men att Utsk. ej kunnat något bestämdt till densamma anslå, när K. M:s tanke i ämnet ej vore känd. Jag hade förra gången, jag yttrade mig, den äran berätta, att Konungen med största interesse tagit den i ögnasigte, och att han fann framstegen och hushållningen så påfallande, att han icke allenast deröfver betygade sitt välbehag, utan äfven sjelf dertill lemnade något understöd, samt att K. M. lemnade 600 r:dr, hvilka gjorde det möjligt att anskaffa åtskilliga chemiska apparater. Är det endast en propos. från Konungen, som erfordras och som skulle verka, skall det ej af oss underlåtas att söka en sådan förmån; men man har sett det technologiska institutet inrättas utan propos. från Konungen och till följd af enskild motion. Här är enda skillnaden, att det varit en enskild man, som lemnat första grundfonden till inrättningen. Till technologiska institutet utgå i4,ooo r:dr från Manufact.disconten. Han yttrade vidare, att technologiska institutet var en större skola för utvecklingen och som i agronomiskt och industrielt afseende skaffade resultat samt frambringade nytta.
I anledning af de nu vid Utskottets Betänkande gjorda anmärkningar, blef detsamma till Utskottet återremitteradt. Herr Adlerbeth anhöll att med de öfriga RiksStånden få communicera sitt i dag upplästa skriftliga yttrande; hvilket, uppå af Hr LandtMarskalken gjord proposition, blef af Höglofl. Ridderskapet och Adeln bifallet. Företogs till afgörande BancoUtskottets sistlidne Plenidag på bordet lagda Memorial s angående ökad Discont-rättighet i Banken fös Götha CanalDiscont. Grefve IJlljencrantz, Johan Wilhelm i I ämnen af sådan beskaffenhet, som det, hvarom Höglofl. BancoUtskottets nyligen upplästa Betänkande handlar, uppstå misstag ofta af den anledning, att Ledamöter, som k» 28 Den 3 Juni, ke ägt tillfälle att ifrån början följa saken, omöjligen derom kunna äga fullständig kännedom Jag utbeder mig derföre vördsamligen att få lemna några upplysningar. Kongl. Maj;t har till Riksens Ständer, angående Götlia Canal, aflåsit Nådig Proposition, som , jemte alla i anledning deraf till respectiva RiksStånden ingifna Memorial, är till Höglofl. Statsoch BancoUtskotten remitterad; och dessa bägge Utskott hafva åt 16 af sina medlemmar uppdragit målets beredande. Då denna sammansatta Beredning ännu icke afgifvit sitt .Utlåtande, och Höglofl. Statsoch BancoUtskottens Betänkande således ännu mindre kunnat inlemnas är nu ingen frå ga om något beslut i anledning af Konungens Nådiga Proposition. Det ämne, som nu kommer under öfverläggning, och som med den Nådiga Propositionen ingen den mindsta gemenskap äger , har tillkommit i anledning af väckta motioner inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet, hvarigenom en tillfällig förökning i Götha CanalBolags Disconträtt i Banken är yrkad, till förekommande af nödvändighet för Götha CanalDiscontDirection, att genom hastigt infordrande af Disront-lånen blottställa Läntagare och bringa en mängd af medborgare i yttersta obestånd.
Vidare måste Riksgäldskontoret, enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift, under oftanämnde tiderymd tillhandahålla ej mindre hvad, som vid innevarande års början återstod af de vid 1840 och 1841 samt 1844 och 1845 års Riksdagar beviljade anslag för folkundervisningens befrämjande, än ock de ytterligare anslag, som till samma föremål blifvit af Rikets nu församlade Ständer beviljade för åren 1849 och 1850; utgörande dessa återstående och nu beviljade anslag följande belopp, nemi.: Återstoden af 1842 med 1848 års anslag till folkskolelärare—seminarierne R:dr 13,666: 32. — dito dito till Stipendier vid dessa seminarier 19,181: 32. — Ståts-Utskottets Memorial, N:o 538. 15 dito dito till folkskolelärares aflönande, 99,809 R:dr 5 sk. 10 r:st., meri af hvilket återstående belopp dock endast en mindre del lärer vara af Kongl. Majit disponerad och komma att hädanefter utgå, eller högst 20,000. 1849 och 1850 års anslag till förstnämnde seminarier 18,200. — Samma års anslag till stipendier derstädes 24,000. — Understöd för folkskolelärares aflöning, å 20,000 R:dr årligen, under åren 1849 och 1830 j 40,000. 135,048: 16. Jemte nu uppräknade extra och tillfälliga Statsutgifter, uppgående till ett sammanlagdt belopp af R:dr 3,833,419: 3, 3. har Riksgäldskontoret, sedan innevarande års början, bestridt eller måste under den återstående delen af detta år, äfvensom under nästpåföljaude 2:ne år bestrida nedaunämnde, till ordinarie Statsregleringen hörande utbetalningar, nemi.:
Utsk:n hafva förklarat sig deremot med följande ord: ”men då ett minimum antages för klyfning af hemman, utan föregången undersökning och särskild tillåtelse, följer af sig sjelft att detta minimum också mäste blifva en viss del af hemman, ett visst hemmantal.” Jag ser icke slutföljdens riktighet, tv om, såsom i anmärkn. från PresteSt., enl. hvad Utskfn tillkännagifva, blifvit framstäldt, klyfningen skedde efter taxer;svärdet, så finge man en annan grund för besuttenheten, hvarefter sedan hemmantalet kunde bestämmas. Jag läser vidare: ”Dessutom då de flesta utskylder och allmänna besvär utgöras efter hemmantalet och en motsvarande andel i dessa utskylder och besvär måste åtfölja den utklufna delen, innebär detta jemväl en nödvändighet, alt besutenhet mäste motsvara något hemmantal.'’ Ja! det är sanning att besuttenhet mäste motsvara ett hemmantal, men om besuttenheten grundar sig på ett taxer:svärde, och delta förvandlas lill ett hemmantal, så blir det verkställbar! på hemman med olika ägovälde isamma ort, hvilket del förslag, som Utskin gjort, icke synes afse; hvarföre jag för min del har den anmäi kn. att göra emot i mom. af denna §, att purenthesen bör utgå oell i stället bör införas en bestämmelse på grund af taxeringsvärdet förvandladt till hemmantal. Hr Rosenblad: Då icke någon af Utsktns ledamöter är närvar., eller åtminstone icke någon af dem begärt ordet för att besvara Hr Lagerhjelms framställning, så anhåller jag att få nämna, det jag förmodar, alt Utsktn med ifrågavar. minimum för hemmansklyfning afsett den i gamla skattI ägg ni n g s-i nstr lie t ion er för de olika provinserna efter mantal bestämda hemmansklyfningen. Denna var i allmänhet efter hvar och en orts förhållande så högt uppsatt, att man utan något slags olägenhet och äfven utan afseende på den olikhet, som i hemmanens ägovälde kan äga rum, gerna kan godkänna den.
100,000. lill professor Derjemte väl blifvit ak anmärkarne upptagne, till köi starkanlle st' DllDiseontfanclen, L:ör 200,000;- men <lä en sä beskalkaö tillökning blifvit af Utskotten akst^rkt, kan llenna gumma nu ej ellse bär upptagas. Varancle bärigenom efter Dtskottens tanka ällagalagöt ej minöre, ä ena silla», att lien af kltskotten i Letänkanliet iV:o 22 upptagne summa 84,483 Ltlir meil 1200 Lalr öfve,stiger beloppet af cle anslag, Leservanten oek anmärkarne uppgifvit, an oek, ä lien anelia, att llensamma ej kunnat lemnäs såsom tillökning till <le sä kallalle 8lrömre»sningsme<ilen; Dvsrvicl lloek lltskotten kä för L. 8t:r anmäla, att elen för blifvande tillfällige bebof i Vtlätanliet Kio 22 upptagne bebällning . L:lir 4o,l83. sä villa k. 8t:r bebaga lemna lieras bifall till Utskottens lienna «lag unller iV:o46gifne föiänliraöe tillstyrkan, i liäga om anslag till 8ööertelje Lana!, kommer att ökas mell ytterligare. 3o,ooo. I3:eo 70,183. bvilken lloek förminskas, rlerest 13. ll. 8t:r bifalla nagla sedermera af 8tatsIItskottet tillstyrkta minöre anslag, bvartill ingen annan tillgäng linnes.
„ om upphörande af tillverkning oell utgifning af sedlar a lii, 12 och 8 skillingar samt 14 och 10 skilliugar kopparmynt i anledning af IIikels Ständers beslut Seglalions-Ordninyen den 15 Maj 1843, om förändring af 0 oell 58 §§ Selleberg, Börje-Olo/sgärden, afsöndring af jord derifrån till byggnadsplats för skolhus i Backeby församling • „ . Seminarium för Folkskole-lärare, inrättande af ett sådant i staden Piteå Svar på älerremiss Serafimer-Lazarettet, anslag till Serajmer-Ordcns-GHlel, dess dispositionsrätt öfver hospitalsoell barnhiisfondeu Silfver, Olli upphörande af Banko-Fullmägliges rätt att emottaga sådant pä deposition i Hamburg „ omyntadt, angtde försäljning deraf . „ Svar på återremiss „ om uppköp deraf för en viss del af den ärliga Banko-vinsten Silfver grufvor, inköp för statens räkning af Silfversparre, iMusasi-Sekreterare, uppförande ä Jndragniugs-stalen af haus lön Sitfvertionde, mynlarelön och slagskatt, se Stats-Vei kels inkomster pag. 5. Sjukvård, Arméens, nytt anslag för : Utlåtande, Betänkande _ 11 _. Riks-Ståndens Beslut. t to* S? Q 5. • rr zT cc T o* cT ltidd. 0. Adeln. PresleStåudet. Borgareståndet. BondeStåudet. M:o i\:o Sid. Q30 Riks-Ståndens Beslut. cz> ö ?r - "5 —- 3 C s. ^ o -3 -o o BondeWto N:o | Sid.
Om detta beslut skulle de öfrige Respective Gränden wördsamt och wänligen underrättas, dit tapr-r. ktx protocollo 8. L. Iiägäiclb. Utdrag af prorocoller, häller ucr BondeGränders Plenum dcn 9'.de Januar»' SDI följd af anmärkningar, som hos BondrSkändet bstswit gjorde emot LagUtikvttrts deri zo sistledne November afgifne försteg till AnswarighetsLag för Fullmäkrrge i Riksens Ständers Bank, besiöl BondeSrändek akt äkerförwisa samma Förstaq lill drmäldke Utjkvtt, med anmodan att nytt ustätaride till Riksens Ständer i ämnet afgilwa. Detta skulle de öfrige Rcspective Gränden wördsaml och wanligen tiiikännasiswas. Ur luprs. S. D. I följd af anmärkningar, lvm hos BondeStändet blifwit gjorda emot LogUtssottets den zo flstledne November afgiine kölsizg, till AnswarighetsLag för Fullmäktige uti Riksens Stän Ridd. sch Ad. Pror. 5 Bders 8l K 974 Den sz Januarkl. ders Bank, beslöt BondeStändet att äkersörwisa lamma förslag till bemätte Utskott med anmodan att nytt ullätande tili Riksens Sänder i ämntt afgifwa. Härom skulle de öfrige Nesprctive Skänden genom Utdrag af Prvtocollet wördsamt och wänllgen underrättas. vr lu^ru. SDMed erkännande af d; berömliga assigter, tom utmärka Riksdagsmannen ^n-ier8 Ion i^clrLns till StatsUiskottet remmitterade Memorial, ancäende älffiitiga utwägars widtagande tUl cshie^pande cf det allmänna behofwet, biföll BvndeSrändet bemälte Utstötts den n sistledne Dccemder vjwer berörde Memorial afgifna Betänkande.
1 afseende på lullafgiflen inbjuder Utskottet Bonde-Ståndet alt, med frånträdande af sin skiljaktiga mening, instämma i Ridderskapet och Adelns samt Borgare - 60 Bevillnings-UlskoUcts Memorial, JYs 14, Portföljer m. m. Ståndets beslut att antaga de af Utskottet föreslagna tullsatser, hvilka ock öfverensstämma med de eventuella tullafgifter för denna artikel, hvilka Preste-Ståndet i händelse af införselsföi budets upphörande beslutat antaga. Skulle denna inbjudning icke af Bunde-Ståndet bifallas, lärer följande omröstning böra ega rum: 95:o. Den, som vill att, i enlighet med tre Stånds beslut, införselstullen å måladt eller tryckt, oäkta porlin bestämmes för »tallrickar» till 6 sk. och för »andra pjeser» till 8 sk. skalp., röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull för »tallrickar» till 5 sk. 4 rst, och för »andra pjeser» till 10 sk. 8 rst. skålpundet. I afseende på artikeln Portföljer, taskböcker, ridikyler och nattsäckar, nu åsatte införselstull af 25 R:dr för 100 R:drs värde, hade Utskottet tillstyrkt att, med upptagande i tariffen af artikeln nattsäckar under egen rubrik, bestämma tullen derå till 16 sk. skålpundet, samt att indela portföljer, taskböcker och ridikyler i »af läder», med 24 sk., »af heleller halfsiden», med 1 R:dr 24 sk., och »af andra ämnen», med 16 sk. införselslull per skålpund. Borgare-Ståndet har godkänt detta förslag, men Ridderskapet öch Adeln, Presteoch Bonde-Stånden, hafva, med ogillande deraf, vidblifvit gällande tullbestämmelse.
Efter föredragning af Expeditions-Utskottets Skrifvelseförslag, JV2 67, angående regleringen af utgifterna under Riksslalens första Hufvudtitel, blef detta förslag, på grund af gjorda anmärkningar, till Utskottet återremilteradt. Den 1 April. Fran Håglofl. Riclderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: JVå 104, i anledning af väckt motion derom, att, vid blifvande reglering of presterskapets löneinkomster, tionde icke mätte beräknas af tullmjölqvarnar, åtminstone ej i de förra danska provinserna Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län. Med ogillande af de i Betänkandet anförda motiver, lät Ridderskapet och Adela bero vid det slut, hvartill Utskottet i frågan kommit. M 105, i anledning af väckt motion om nedsättande af en Komité för uppgörande af förslag till omorganisation af straffanstalterna i riket. bifölls. M 108, i anledning af väckta motioner om förändrade bestämmelser rörande mililärundervisriingen i riket. Med afslag å Utskottets första hemställan, antog Ridderskapet och Adeln det förslag, som Herr af Klint uti sin vid Betänkandet fogade reservation afgifvit; hvaremot Utskottets sednare hemställan bifölls; och skulle de öfriga Riks-Slånden vänligen inbjudas att förena sig uti detta beslut, för så vidt det rörde Utskottets första hemställan. S. D. Vid föredragning i ett sammanhang af såväl Lag-Utskottets Betänkande, •AS 51, i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om antagande af en författning angående allmänt kyrkomöte, dels ock enskild motion i enahanda ämno, som ock Högvördiga Preste-Slåndets Protokolls-utdrag, .A1 245, för den 28 sistlidne Mars, innehållande nämnde Stånds i frågan fattade beslut och inbjudning lill Bih. lill R. St.
Denna kassa består av det tillskott alla barnmorskor ger vid edens avläggande, nämligen 1 riksdaler 32 skilling i Stockholm och 40 skilling i landsorten samt ett sammanskott som görs vid barnmorskornas årliga sammankomst och böter från dem som inte infinner sig då Denna kassa skall alltid vårdas av Sundhets Kollegium att mot säkerhet, prövad och godkänd av barnmorskornas deputerade, förräntas. § 12 När barnmorskan kallas skall hon inte vara senfärdig, än mindre undandra sig att komma även om hon inte varit tingad. När hon kommer till barnaföderskan, skall hon inom sig själv noga överväga, vad som är bäst för den sjuka kvinnan. Hon skall efterforska hennes tillstånd och inte företa sig något, som inte är till kvinnans hjälp och lindring. Inga andra läkemedel får ges än dem, som finns i handboken eller är av läkare förordnad. Hon skall med yttersta flit försöka hindra missfall eller för tidig barnsbörd. Är åter rätta tiden inne för födseln, skall hon inte påskynda den, utan med tålamod och sinneslugn invänta stunden, då hon med minsta fara kan förlösa och bringa barnet till världen. Är barnet svagt må hon nöddöpa det. § 13 Barnmorskan får inte övergiva barnaföderskan förrän allt är över. Även om hon inte är tingad och befinner sig på stället och får bud efter sig till någon som tingat henne, får hon inte överge den första och lämna henne hjälplös. Då råder hon budet att skaffa annan barnmorska i hennes ställe. Barnmorskorna får inte neka varandra sådant biträde. Hinner den som varit tingad fram innan kvinnan är förlöst, tar hon över. Är kvinnan förlöst får den biträdande lönen, om de inte kommer överens om annat. Den, som är kallad som biträde, har rätt att avbryta, om hon i sin tur blir kallad till någon som i god tid tingat henne. § 14 Det är ovillkorligen förbjudet för barnmorskor att nyttja instrument vid förlossningen. Finner hon att förlossningen blir vådlig för mor eller barn och hon tror att dylika skulle kunna rädda, skall hon genast ta kontakt med läkare och anhålla om hans bistånd, vilket han inte får vägra henne. § 15 Finner hon modern så svag, att hon kommer att få sätta livet till, innan hon blivit förlöst, skall barnmorskan skyndsamt begära råd och biträde hos läkaren.
Kyrkoherdarne åt brukare på lifstidsstädja upplåtit ifrågavarande hemman, emot betingande af en högre summa, såsom städja, och deremot minskade årliga afgifter, hvarigenom en efterträdare, utan alt beräkna någon andel af hvad företrädaren i städja uppburit, fått åtnöjas med den ringare årliga afgäld, som blifvit bestämd att af hemmanet utgöras, nu mera är förekommet genom Kongl. Brefvet den 4 Maji i833, deruti Kongl. Maj:t bifallit, att Annexoch Mensalhemman i Skåne, med undantag af Enkesäten och de hemman, som Kyrkoherdar, Capelianer och Klockare vanligen bruka, må bortarrenderas på öppen auction, för 3o års tid, så att Kyrkoherde-boställets innehafvare komme att årligen uppbära ^Vdel af städjan, samt att Consistorium eger, efter vederbörlig pröfning, stadfästa eller afslå de gjorde arrende-anbuden; alltså kunna Utskotten icke tillstyrka, att motionen må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Hvilket dock till Rikets Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnas. Slockholm den 29 Julii i834» Bihang till R. St. Brot. 1834. 4'dt Sami. %\dra Afd, 4-dt Håftet, jo Statssamt Allm. Besv.- och Oeconomie-U(sköttens Utlåtande N:o so« N:o 20. Antom till Exp.-Utsk. den 29 Julii. Utlåtande, i anledning dels af Kongl. Majds Nådiga Skrifvelse, rörande ny indelning till ordinarie knekte-håll af oroterad jord, dels och af väckte motioner, om den nya indelningens anslående till lindring i gamla ordinarie roteringen.
Det är yttrat att Bevillnings-Utskottet, redan härvid fästadt sin uppmäiksamhet, samt ämnar, till förekommande häraf för framtiden, taga nödiga mått och steg, samt att för det förflutna, det kanske tillkommit Riksens Ständers Revisorer att dervid göra anmärkning. Jag medgifver att Revisorerne dertill visserligen haft rättighet j men utom det att den korta tiden var ett hinder att ofta ingå i en nogare detaillerad granskning, så var det äfven i denna omständighet icke möjligt. De Sammandrag öfver Bevillningen, som i Riksgälds-Contoiret finnas, utvisa Summorna för hvarje BevillniDgs-Articel, för hvar* Dm 24 Felruarli. fe Län, men som ingen Jordebok är att till. gå , så kan icke utredas om den olikhet, som finnes och nödvändigt måste finnas, härleder sig från olika Taxeringar, eller Afkortningar med mera. Att äfven den kunnat härleda sig från origtiga uppgifter på Hemman och Lägenheter, har alidng kunnat falla Revisorerna in; efter den upplysning nu erhållits härom , torde det blifva ett ämne för Justitis-Ombudsmannens Embets-befattning, att tillse det Kronan för den förflutne tiden må komma till sin rätt. Kammar-Räiten , som granskar Räkenskaperne, håller sig blott vid ziffian och Mantslsiängderne. Äro de där uteglömde , tages ingen reda derpåj ännu är Praescriptions-tiden icke förfluten, den bör man likväl icke låta förbigå. Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes så lydande: Då Höglofl. Bevilinings-Utskottets Betänkande, rörande grunderna för Allmänna Beviliningen, i sista Plenum, hos Höglofl.
— . 1000 — Summa §82901 — [o,8i5 43 Hvadan, då , afgå, fonden ökas med skilnaden, som, tillagd fondens belopp vid i845 års slut o 543o 5385 10,000 43 lemnar ett capital vid 1846 års slut af [5,385 43 D e 11 4 M a r 3 e. m. Si Tariff1 för årsoch befor drinks afgiftens beräknande sunil deras förhöjning. Tiel då betalning sker. Hel afgift. Förhöjning. Afgiften tillsammans med förhöjningen. Ärsafgiften, tillsammans med afgifterna för fö- regående år. R:dr b:co. R:dr b:co. R:dr b:co. Inom föreskrifven tiel eflågd Tariff för beräknande af retroactiva af giften, samt dess förhöjning. Ålder. w 0 n O 63 0 63 € r? Ärlig inbetalning af retroactivafgift med i om året. ■ Förhöjning för hvarje ■år inbetalningen fördröjes. Förhöjning, då inbetalningen fördröjes i aine år. Förhöjning, då inbetalningen fördröjes i 3:ne år. Förhöjning, då inbetalningen fördröjes i 4 år. 0. s. v. Vid fyllda 22 år R: dr. Den 4 Mars e. m. 83 Hr Boy, Johan Fredr., anförde skriftligen: Huru betydligt vägarne, och de för dem följde systemer, inverkat på de militäriska operationerna, hafva de i mannaminne liggande affärer och företag uti Vesteroch Norrbotten under sista kriget fullkomligt ådagalagt. — Det är ej utan en högst smärtsam känsla man ser hvad härunder passerat; ja! dessa tilldragelser äro ändå nästan oförklarliga, äfven med erkännande af de stora brister, som ännu finnas uti denna ytterst vigtiga anordning, och hvilka jag tager för afgjordt icke kunde vid ett dylikt tillfälle iner existera, med den grad af upplysning och varma känsla för Konung och fädernesland, som hvarje nordbo nu bär uti hjertat.
^ I öfrigt äger Utslitet att ställa sig till efterrättelse, hwad denna Riddarhus-Ordning föreskrifwer; och ehuru detsamma föreställer Riddarhusoch Adeliga Jungfru-Ltifts-Dircctioncrne, hwilka under påstående Riksdag upphöra, och deras befattningar äro Utskottet uppdragna, ma det likwäl ej med Introductioner sig befatta, utan derest sädana under Riksdagen sökas, böra desamma , sedan wederbörliga prestanda likwäl förut r Utftottct bliswit granffadt och godkände, bos Ridderffapet och Ädeln in l'leno stnmalas, scm, efter gttwit samtycke, lärer cm Ättens införande i Matrikeln tillsäga. Lottning och inskrifning i Adeliga Jungfru-Stiftet, sä wida den under Riksdagen inträffar, mä likwäl af Utskottet werkställas, dock bör Landt-Marskalken anmodas att derwid wara tillstädes. 8. 50. Emellan Riksdagarne besörjes och förwallas Riddarhusets angelägenheter af en Direction, bestäende af sju Ledamöter, ibland hwilka en icke kommer att ätnjuta honorarium. Denna Direction, för hwilken är utfärdad särskild Jnstruction, innehällande äfwen förestrifter för Riddarhus-Secreteraren och öfrige Riddarhusets Tjenstemän, wäljes wid hwarje Riksdag af Ridderskapet och^ Adeln in ttMno genom omröstning, ibland sädane Adelsmän, hwilka äro behörige att wara Ledamöter uti Utskott. Ej Den 22 September. 261 Ej ma Ledamot af Riddarhus-Dircctionen derjemte kunna wara Fullmägtig i Riksens Ständers Banque, eller i deras RiksgäldsContoir, eller Revisor öfwer detza Werkssamt Stats-Werkets tillstånd, styrelse och förwaltning. §. 5!- Med Jntroductioner för dem som till Adlig, Friberrlig och Greflig wardighet af Konungen i Räder upphöjas, kommer att förhällas till alla delar efter hwad Kongl.