Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tom Kongl. Majit bär i Räder utnämnt mig til Adelig wärdiqhet. och jag innan korrt tänker taga Introdu tion pä Riddarehuset, sa anhäller jag blifwa befriad frän den afgift som stall erläggas Lil Adeliga Jungfru Stiftet, Riksens Högloft, Ständer hafwa Beslutat at Adelstap ej är Dcn 29 August?. 1281. ärftelig? förr än efter Fadrens död; min yngsta Son och Dotter således ofrälse, min Dotter deri. genom äfwen betagen de förmäner som Ridder, skåpet och Adelns Döttrar njuta af delta-stift. Det är pä detza grunder jag anhäller blifwa befriad frän ofwannamnde afgift; dock förbehäller jag mig hafwa min talan öppen i händelse afändring wid denna etter följande Riksdag i osman omrörde fräga. Stockholm den 25 Augusti ^09. ^LeliLU. Rcmmitterades til Riddarehus-Utskottet at haröfiver sig yttra. Herr Greswen och Landt marsk a lken: tilkannagaf at Friherre 6'rVIK-UvUl, begärt tilständ at med de andre Ständen pä manligt satt fä wmmuni-era sitt Dietamen rörande Institutet för Döfstumma och Blinda, hwilket bewiljades. Derefter företogs til ventilation det af Csnstilutwns Utchottet ingifne och i Plenum den 3 Augusti uplaste och pä bordet lagde Förslag til en Riksdags Ordning; hwarwid när Herr Gvefwen och Landtmarskalkcn hemstälde til Ridderffavet och Adelns afgörande, huruwida Förstaget först borde upläsas. Hans Ercellen e Herr Grefwe Ruutti, yttrade sin önstan at Riksdags Ordningensgransk NlNZ - 1282 Den 29 August?. ning mätte punctewis företagas, sä at hwarje §. forst uplästcs, och hwar och en derefter anmälde de anmärkningar han derwid hade at göra.
Konungen inhemte hela StatsRådets tankar deröfver, tage sedan Sitt beslut och meddele Riksens Ständer å Rikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Han icke samtycker till deras åstundan." 2*4 Constitutions-TJtskatbets Betänkande». ”Will Konungen has Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre han StatsRådet och öfverlemne sedan sin Proposition, jemte StatsRådets tanlcar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfverlägga, uppdrage ConstitutionsUtskottet att sitt utlåtande derom till RiksensStänder afgifva. Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, hvile frågan till nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta. Afstyrker Utskottet Konungens Proposition , då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå, eller ock afgöra, att de vilja olver densamma å nästföljande Riksdag besluta; Gällandes i detta fall Tre Stånds mening och, om Två Stånd stadna emot Tvä deras som beslutet uppskjutit. Men icke må, under någon förevändning, Riksens Ständer förrän å nästa Riksdag Pro* posisionen till bifall upptaga. Samtycka då alla Stånden till Konungens förslag, begäre de dag att på RiksSalen få RdksensStänders bifall dertill afgifva. Antaga icke RiksStånden samfält Konungens Proposition, vare den afslagen, och aflemne Riksens Ständer sittafslag, med skälen dertill, skrifteligen till Konungen, genom deras Talmän.” ' "Om Constitutions-Utskottets Betnnhanden. 225 ”Om vid Riksdag, då Grundlags frågor lagligen kunna afgöras , ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla Fyra RiksStåndens sammanstämmande beslut.” För öfrigt bör Utskottet vördsamligen erinra, att, i fall närvarande förslag skulle af Riksens Ständer gillas, den af Utskottet, i Memorial N:o 27, under den 3 sistlidne Junii förslagna citation, i 75 §.
Med afseende å skiljaktigheten i värdet melian kopparbleck och spik samt marin-metall, får Utskottet, som å den förra dyrbarare artikeln föreslagit 5 R:dr tull per skeppund, för marin-metall tillstyrka, att införselsafgiflen må bestämmas till 3 R:dr 16 sk. skeppundet. Då arbetad messing har ganska skiljaktiga värden, allt efter som den är förgyld, försilfrad och pläterad eller utan beläggning af annan metall, men taxan, utan åtskillnad för dessa olika slag, stadgar gemensam tull af 16 sk. skålpundet, får Utskottet, i nära öfverensstämmelse med Herrar Rosenblads och Muréns motioner, föreslå, att arbetad messing må indelas och beskattas sålunda: utan beläggning med annan metall 1 skålp. 16 sk. förgyld 1 » 36 sk. andra slag 1 » 24 sk.; med den anmärkning tillika, att »gördeimakarearbeten, deri tenn eller zink ingå, förtullas såsom messing, arbetad.» Af enahanda skäl föreslås ock, i enlighet med nämnde motioner, att rubriken metaller, sammansatta: alla andra slag, arbetade, må, Bih. till ft. St. Nattsäckar. Nålar. Nät. Oljor, feta. i stället för den gemensamma tullsatsen i R:dr skålpundet, indelas i: förgylda med 36 sk., och andra slag, med 24 sk. införselstull per skålpund. För nattsäckar, nu i nolen hänvisade till portföljer och med dessa underkastade värdeförtullning, har Herr Rosenblad föreslagit serskild rubrik i taxan med tullsats af 10 sk. skålpundet. Utskottet, som funnit denna tullafgift alltför låg, men i öfrigt instämmer med hvad härom i motionen blifvit anfördt, föreslår, att nattsäckar må under egen rubrik i taxan upptagas och åsättas 16 sk. införselslull per skålpund.
Det är så man kan gråta åt det. » Hon började verkligen snyfta och fortsatte med att beskärma sig öfver sin olycka. Hon hade varit skapad till något bättre! Hå hå ja ja! Men när hon väl lagt sig, somnade hon genast ifrån alla sina bekymmer och snarkade så, att Kerstin knappt fick en blund i ögonen på hela natten. Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. En liten fé jag vet. På lätta vingar så fin och späd hon tråder luftig dans. Hör hennes lätta sus, där gladt hon svingar om sommardagen uti solens glans. Men ack! hur flyktigt hennes lif, hur kort! Det varar blott, så länge dagen prålar; när afton svalkas, hennes lif flyr bort; hon lefver och hon dör i solens strålar. Hur många sångmör uti gudars sal? Af runor här du ser ett lika tal. Det yra nöje, hvarom flickan drömmer. Den ljusa syster åt den mörka natt. Hvad för de små så månget under gömmer. Hvad vårdslös jungfru ofta nog gör spratt. Ett rum jag vet, som bondens skatter hyser; ett nyttigt redskap för hans åkerjord. Hvad guldet äger, som så fagert lyser. Ett vattendjur, som tumlar om i nord. Ett farligt vap „, som Kan smärtsamt sticka, och vet du namnet på min hulda flicka? Ett blodigt skådespel, där eld ses brinna. En omtyckt tummelplats för yra barn. Hvad säkert finnes uti mjölnarns kvarn, och hvad helt säkert vi på vägen finna. Ett trefligt färdedon, som lustigt glider. Hvad skytten må, då skottet nyss har smällt. Ett vanligt vapen i förgångna tider, och hvad en flitig pilt ses göra snällt. Hvad fjärilns vinge ses i solens strålar. En stadga, som till efterlefnad satts, att stanna i staden öfver sommaren för att gifva privatlektioner — hvart skulle hon för öfrigt taga vägen? Hon hade fått behålla vikariatet äfven för höstterminen. Så skulle det ock i augusti månad blifva s. k. stiftsmöte i staden, och Kerstin ville gärna deltaga i detsamma. Hon lyckades få läsa de vanliga skolämnena med några barn i flickskolans lägre klasser, hvilket gaf henne ett par, tre timmars sysselsättning om dagen. Sommaren var het och kvalmig i den lilla staden.
Hör till Stata-Utsh. Uti., år 1859—60, N:o 123. 1 Tali. litt. A. Ecldesiastik-Departementets Expedition. Stats-Ut1 Nuvarande Kongl. Majit skottet fö- aflöning löreslag it reslår Lö- m. m. Löner m. m. ner m. m. II: mt. K:mt ILdr 11: dr ö. 11: dr ö. 5,500 — 5,500 — Expeditions-Chefen arfvode 5,000 4,51)0 — 4,500 — 1 Expeditions-Sekreterare, Chef uti Afdelningen för Allmänna undervisningen Dito indrages och 1,000 — lönebeloppet utgår till befrämjande afgöromålens gäng inom Expeditionen 1,000 1,800 — 1,800 — För biträde åt Chefen uti Afdelningen för Allmänna undervisningen 1,800 2,257 50 — Till befrämjande af göromålens gång inom Kanslistoch Kopist-graderne 600 — 600 — 1 Vaktmästare 600 500 —) 500 — 1 Dito 500 450 — 1,000 — Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbeljenle 1.000 S:a 42,950 -1 43,500|— Summa J 41,500 Anrn. Minskningen i Expeditionens anslag blifver således 1,450 R:dr R:mt. 1 2 Hör till Stats-Utsk. Uti., år 1859—1860, N:o 123. Tab. litt. B. Kleresi-Stat en. Stats-Utskottet föreslår tillökning i Riks-Staten sålunda: Rmt R:dr Penningar. Till Aflöning ål Kapell-predikanter: en i Malå kapellag en i Trehörningsjö dito 850: 600: 1,450 Indelt Spanmål.
Regerings-Formen, utgör Rikets Ständers beslut, och återremiss från ett Riks-Stånd således icke betager samma beslut dess kraft och verkan, anser Utskottet något utlåtande öfver de gjorda anmärkningarne icke erfordras; hvilket Utskottet skolat för det RiksStånd, som Betänkandet återremitterat, härmed vördsamt anmäla. Stockholm den 28 Februari 1845. STOCKHOLM, tryckt hos PG. Berg, 1845. A la^~Uiskottets Utlåtande, N.o S6. N:o 86. i Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Mars , kl. i e. m. Utlåtande^ i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 18 j öfver väckt motion om ändringar i Ansvarighets Lagen för Stats-Rädets Ledamöter. Enligt från Riks-Stånden ankomna Protokolls-Utdrag har ifrågavarande Betänkande, h vilket Vällofl. Borgare-Ståndet och Heder v. Bonde-Slåmdet bifallit, deremot blifvit ålerremitteradt i sin helhet af Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln, samt i vissa delar af Högv. Preste-Ståndet. I anledning af det i omförmälda Betänkande innefattade förslag till Ansvarighets-Lag, har hos Ridderskapet och Adeln blifvit hufvudsakligen anmärkt: vid rubriken: Att enär Stals-Ministrarne äro Ledamöter af Stats-Rådet, samt Lagen gäller lika för alla Ledamöterne, de förre således ej bordt serskildt nämnas; och att då Konungen i kommandomål tager råd af två Embetsman, nemligen afen för Land toch en lör Sjöförsvaret, det varit rättare att säga ”de Embetsman’* i stället för "den Embetsman, som i kommandomål Konungen råd gifvit." vid inledningen till Lagen:
Truls var just i begrepp att fortsätta sin väg utföre, men höll med ett ryck inne: något hos gestalten der framför honom hade slagit honom, han kunde icke säga hvad, men i alla fall en eller annan af de lönliga småsaker, medels hvilka man känner igen menniskor, som man om också bara helt flygtigt sammanträffat med. Han tog ett par steg framåt, utan att hon tycktes höra eller bry sig om, att någon nalkades; så gjorde hon en egendomlig rörelse med armarne, i det hon lade händerna öfver hvarandra, och då kände han genast igen henne. Han gick fram mot branten, stannade tätt bakom henne och sade sakta: «God kväll, fröken Schrader!» Hon vände sig hastigt om, som om hon skrämts upp ur tankar, och såg på menniskan framför sig med alldeles bortkommen min. «Nej,» ropade hon, ännu innan hon hunnit samla sig, «ni här – ja, det visste jag redan då, när vi träffades, att vi skulle ses igen; – en gång.» Han hade derunder fattat hennes hand och bugade sig stillatigande; men då hon tycktes brydd öfver sitt eget utrop, sökte han hjelpa under. «Ödet har sina infall, fröken,» sade han. De satte sig ned på bänken samman. Stranden inunder dem låg tom och öde; endast ytterst ute på badhustrappan satt en ensam gestalt sammanhukad. Det mörknade allt mer och mer i luften, och ljusen från Sassnitz-Crampas skeno allt klarare öfver från andra sidan viken. Någonstädes ute å sjön, från en båt, som de ej kunde urskilja, ljöd dämpad sång upp till dem. Truls berättade om sina resor, om den impuls till att fara ut, som han mottagit från henne, och om den slump, som satt honom i tillfälle att utföra sin önskan. Hon förstod att fråga så mycket och så händigt, att han bara hade att afgifva svar och ändå lemna en uttömmande skildring. «Nå, och har ni så trifts godt?» «Jag vet inte. Jag tyckte, hvart jag kom, att det hela angick mig inte. Det var ju alltsammans vackert och nytt och märkvärdigt; men – det lemnade mig kall.
Bomulls: Alngods: Bomullslärft och Calico Cambrick under 1 Aln 100 Rdr V. teo Rdr V. Väfnader: Bomulls: Alngods: alnars bred, samt i finhet öfver 88 trådar på tummen i ränningen ... Af större bredd Cattun och Sitz Corderoij och Cordet Dimity Gazeoch Half linon Halsduksväfnad och Jaconette Kipert, Gingham och Nankin till och med gi qvarters bredd öfver 3§ qvarters bredd Hasslin eller Nettelduk och Moll' . Parkum, Nop kin och gröfr Stubbtyg • Percal och Bomullsbatist Sammet och Manchester Qvantitet, tor T u liber äkninsen. Alu 8 i Aln ; r-\ Införsels Tull/ Utförsels Tull. C', Uf 4>» Ut 68 Bil. t. Exp.-Utsk.-s försl. t. und. skrif N.-o 386. Tullvärde Qvantitet fo TullberäkInförsels U tförsels ningen. Tull. Tull. Väfnader: Bomulls: Alngods; I Satin och Joar I Aln 8 6 3l 36 Sticktyg eller 1 Piqud Ej specificerade släta randiga, rutiga, faconerade och bro1 Aln I Aln 12 12 to 3 4o cherade 1 Aln 8 5 Dukar: R:dr 32 sk. värde och deröfver 100 Rdr V. 25 1 Ylle: Alngods: Af Kardull eller okammad Ull allena: Boij, Fris och I Frisad Exp.-Utsk.-s försl. t. und, skrif. IV:o 386. 69 Qvantitet för Införsels 1 Utförsels T ullvärde. T ull beräkTull. Tull. ningen. Väfnader: Ylle: Alngods: 36 Vadmal Af Kardulls inslag, men med Kamulls eller Bomullsränning: I Aln I 1 6 3o Flanell 1 Aln IO 3 Af Kamull allena, eller Stofter:
Jag ber att få instämma i det af Gr. Lagerbjelke gjorda förslag om inbjudning till de öfriga Stånden att i E. o. Ad:s beslut instämma, och anhåller jag tillika att få afstå från mitt yrkande på bifall å den af Utsk:t gjorda framställning i afseende på voteringsproposm. Sedan öfverläggningen härmed ansetts afslutad, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att i den nu föredragna delen af mom:t först förekom en inbjudning till E. o. Ad. samt PresteStändet att instämma uti Utsk:ts i 3:dje punkten af Utlåt. N:o 11 framstälda samt af Borgareoch BondeStånden bifallna förslag till en § i det blifvande Bankoreglementet; och hade, i afs. härå, endast blifvit yrkadt att R. o. Ad. skulle vidblifva sitt förut i frågan lättade beslut. Efter framstäld, men med nej besvarad propos. å bifall till Utsk:ts il'rågav:de inbjudning, gjordes propos. derå, att E. o. Ad., med vidblifvande af sitt förra beslut, skulle afslå Utsk.-ts inbjudning; och blef denna sednare propos. med ja besvarad. Härefter yttrade H. Exc., att Gr. Lagerbjelke hade föreslagit, att Borgareoch BondeStånden skulle inbjudas att förena sig uti E. o. Ad:s, af PresteStåndet numera jemväl biträdda beslut ronde den förut omnämnde g:ns ordalydelse, och hemstälde, huruvida R. o. Ad. behagade till detta förslag lemna bifall. Ropades ja. Slutligen hemstälde H. Exc., att E. o. Ad., för den händelse att dess nyss beslutade inbjudning icke skulle af någotdera utaf de förutnämnde RiksStånden antagas, behagade godkänna den af Utsk:t föreslagna voteringspropos., hvilken hemställan jemväl bifölls. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande BankoUtsk:ts den 11 och 18 dennes bordlagde Utlåt.
— En Pension för Chirurgie Magistern Osbeck zzz: r6, — Anstag för en Committöe till öfwerseende af Rikets Economiffa Författningar m. m. arl,. till nasta Riksdag Z,oOo: — Tillsammans 927,76;: 18, r. Hwarefter alla wid denna Riksdag tillkomne tillökningar sammanlagde stiga till — 86z,887t 4Z, 5» I följe af allt detta komma Stats-Werkets utgifter, enligt den bifogade Niks-Stalen för delta och följande ören intill nästa Riksdag, att ärligen utgöra: Uppä Lörsta Hufwud-Tituln: Kongl. Hof, och Slvtts-Staterne 574,982: 19, Andra Hufwud - Ticnln : Civileoch LandS - Stattrne — ;66,746- i, 5 Tre - »572 Den 12 Augusti. Tredje Hufwud - Tiiuln: Militeroch Förswars-Werken till Lands och S/ös — 2,235,273: 14, 2. Fjerde Hufwud - Timin: Läro-Werken 6,963: 29, 6. Femte Hufwud - Tituln: Fria Konsterne 10,453: Sjette Hufwad - Tituln: Milda Stiftelser — 19,303: 4, 6- Sjunde Hufwud - Timin: Pensions - Staten — 30,298: — —- Åttonde Hufwud-Timin: Allmänna och Extra Utgifter — 449,155: 18, — Indragnings - Staten — 327,765:13,1. Nionde Hufwud-Timin: Nu öppnad med 21,736: 6, 5. T tillsammans R:dr 4,292,713: iz, 4.
Skall man väl dä längre kunna fortfara med skoltukten genom riset, husaga för tjenstefolk, eller de kroppsstraff, som hittills varit brukliga inom militären? Om man i en skola ville vidmakthålla ordningen genom arrest, huru skulle barnen få undervisning? Skulle man hålla särskilda rum och lärare för de arresterade? Om en godsägare ej finge bestraffa försumliga tjenstehjon med kroppslig husaga, utan med arrest, sä borde han få inrätta fängelser i sitt hus. Det lärer man ingalunda vilja medgifva; men om han än finge det, huru skulle hans arbete blifva skött, åkern plöjd och grödan inbergad, under det hans arbetare sutto i fängelse? Som allt detta icke går an, så lärer väl intet annat återstå, än alt tjenaren flyttar, så snart husbonden med honom blifver missnöjd, såsom förhållandet redan lärer vara i somliga länder. Månne det icke är elt hårdare straff för tjenaren, alt mista sin tjenst, alt ligga på gatan, såsom man säger, vara blottställd för nöd och måhända falla fattigvården eller fångvården till last, än att fä en aga, sorn snart är öfverständen, och hvarigenom lian genast är återställd i sina förra förhållanden? Att, såsom Frih. Cederström yrkar, borttaga allt kroppsstraff inom militären, kan möjligen lyckas på Gottland, inom ett litet område, der inga länga marscher förekomma; men länkom oss krigaren i fält. Huru skall det låta sig göra, att då arrestera soldater för hvarje liten förseelse? Om man ville använda ensamhetsfängelse, hvar finna dem, eller skulle cu man behöfvas, för alt bevaka hvarje fänge? eller skulle man nödgas låta den arresterade gå med såsom de andra, då hela skillnaden kanske blefve,.att han sluppe mödan att bära geväret? Om han på della sätt befriades från nyssnämnde börda, sä skulle han möjligen vilja jemväl befria sig frän faran af en förestående batalj, genom begåendet af någon förbrytelse, som föranledde hans arresterande. Dermed vore han ifrån håde faror och besvär; men befälhafvaren vore med detsamma ifrån sitt manskap, och fienden ifrån sina motståndare. Lika illa passar förslaget, användt till sjös.
Tecknisk eller vetenskaplig bildning, tillämpad i yrke inom det borgerliga samhällets spher, eller för statsändamål utom, eller i, offentlig tjenst har Utskottet redan uppgifvit, såsom det andra af de grundförhållanden , från hvilka Utskottet ansett sig vid val rättens bestämning böra utgå. Att vissa slag af bildning innehålla en gilitig grund för val-rått, torde icke såttas i fråga; men hvilka dessa slag åro, torde så mycket mer omtvistas. Den vetenskapliga bildningens anspråk medgifva»; den techniskas torde nekas. Utskottet, som icke känner sig kalladt att mellan de Constitutions-Utskottels Memorial, N.-o 38, olika bildnings-arlerna uppgöra någon rangordning, anmärker blott, att ali den bildning, sorn år till r dc k lig att förvärfva sin innehafvare en sjelfständig ställning, såsom en nyttig medborgare, äfven synes Utskottet berättiga denne innehafvare till en röst i nationens allmänna angelägenheter? och Utskottet har deiföre emellan dessa olika bildningsslag, hvilkas skiljegrånsor för öfrigt icke alltid så lått kunna bestämmas, icke ansett sig böra göra någon skillnad. Utskottet bör för öfrigt hår genast lemna en förklaring, hvarföre Utskottet icke anvisat den litterära bildningen en egen, afyrke eller tjenst oafhängig, röst-rått, sådan, som den, serdeles i Frankrike, blifvit yrkad. Utskottet, som för practiska vårf, (och ett sådant måste tvifvelsutan en val-förrättning vara) tror erfarenhet och practiskt sinne nödiga, har dessutom trott, att det första beviset för medborgerligt sinne år medborgerlig verksamhet. Det har trott, alt en man med bildning, som icke i en bestämd verksamhets-spher använder siri kunskap, afsagt sig anspråk på namnet medborgare i detta ords sanna och vackra mening, det år, en, som arbetar för alla andra, under det de arbeta för honom.
Stockholm den 50 November 1865. Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Nov. 1863, kl. 1 e. m. Memorial, i anledning af Riks-Ständens skiljaktiga beslut rörande Memorialet N:o 240, angående beredande af tillgångar för det till försvarsverkets fullständigare ordnande af Kongl. May.t äskade särskilda kreditiv. (R. A.) Vid föredragning af ofvanberörda Memorial, N:o 240, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ständet gillat Utskottets deri framställda förslag, hvaremot Memorialet i sin helhet blifvit af Bonde-Ståndet till Utskottet återremitteradt; och har Bor - StatsUtskottets Memorial N':o 244. 3 gare-Stdndet, med afslag å Utskottets i punkten l:o gjorda hemställan, beslutat, ”att Fullmägtige i Riksgälds-kontoret må, för bestridande af utbetalningen af de medel, hvilka för det af Kongl. Majit äskade särskilda kreditiv å Tre millioner Riksdaler till iörsvarsverkets fullständigare ordnande erfordras, begagna Riksgälds-konlorets disponibla tillgångar och, i fall dessa icke äro tillräckliga, anskaffa derutöfver erforderliga belopp genom upplåning under de vilkor, som stadgas uti 198 § af det för nämnda Kontor nu gällande reglemente eller 178 § af det vid denna riksdag antagna”; i följd af hvilket beslut Ståndet, som ansett Utskottets i punkterna 2:o, 5:o och 4:o gjorda framställningar icke till någon åtgärd föranleda, till Utskottet återremitterat det i Memorialet framställda förslag till stadgande i Riksgälds-konlorets reglemente, men bilallit Utskottets vid slutet af Memorialet gjorda hemställan angående meddelande af särskild underrättelse till Fullmägtige i Riksgälds-kontoret om de beslut Rikets Ständer i detta ämne komma att fatta.
AliaUtländningar, som färdats genom Sverige, hafva förvånats öfver det goda pris, hvarföre man här kan göra resor. Landtmannen är således i vårt Fädernesland mera betungad i detta afseende, än i något annat Rike; och likväl äger han äfven i andra fall lika svåra bördor som de att draga. Måtte man besinna detta, och att enda möjligheten alt befordra jordbrukets utvidgning och förbättring, är att lossa de band, som genom den nu befintliga Skjutsinrättningen trycka landtmannen, och lärer, intill dess sådant skedt, ändamålet endast vinnas genom förhöjning af nuvarande Skjutslega. Efter uppläsandet häraf gjorde Riksdagsmannen Nils Månsson det munteliga tillägg: att han, ehvad Skjutslegan blifver förhöjd eller icke, ansåge CoopverdieSjömän icke böra såsom hittills under deras resor i lähdet foitskafFas med Gästgifveriskjuts; Och begärde Riksdagsmannen i öfrigt, att dess nu gjorda anföranden mätte till de Respect. RiksStånden få åtfölja Utskottets afgifna Betänkande i frågan. — 5:0 af Riksdagsfullmägtigen Olof Månsson från Blekinge; BeSV, och Ekon. Utsh. Betänkandend ”Då Höglofl. Utskottets pluralitet i så ringa måtto behagat understödja de önskningar, som i flere af RiksStånden och hos Hedervärda BondeStåndet allmänneligen varit yttrade, om ändring och förbättring i Skjutsväs. ndet, och Respectiva Utskottets derjemte uti dess författade Betänkande om sättet och medlen till olägenheternas afhjelpande hufvudsakligen alvi it frän de grunder, sorn jag för min del anser vara de enda sanna och rätta; sä anhåller jag ödmjukast att deremot få reservera mig, igenom ett kort anförande af min enskilda mening i saken. Den är enkel och utan anspråk; men, om något hvar alegat, efter sin inskränkta, förmåga följa ofverl äggningen, och deruti deltaga, hoppas och tillförser jag mig benägna ursäkt r för det ofullkomliga uti mitt välmenta föredrag. Höglofl.