Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men hvad Uppbörden angår, mäste, efter dess tanka, både Capitations och öfrige Bevillningen på en gång uppbäras, till förekommande deraf, att ett följande års Capititions-afgift må kunna användas till fyllnad af Balancer å det förflutnas öfriga Krono - rentor; hvarigenom således det välgrundade stadgandet, att ny Uppbörd ej må anförtros åt KionorFogde, innan han för ett förflutet år för sig gjort latt, så mycket heldre göres åter gällande, som, med den Riksgälds-Verket medgifne ökade Discont rätt, Utskottet anser fördelen af Uppbördens inflytande, några få månader förut, nu mera hvarken svara emot de olägenheter och det äfventyr, sorn en sådan anstalt medförde, eller någon verkelig lättnad för den skattskyldiga derigenom hafva blifvit beredd. Hedan genom den Progressiva Bevillningens afskaffande , har Uppbörden blifvit märkeligen lättad , och Utskottet har derjemte sokt lemna sådana föreskrifter, som förenkla methoden och gifva all möjelig reda; hit hörer deri särskildta Lands-Boken för Riksgälds Verkets medel, hvars inrättning det föreskrifva. Men då, med anledning afförd klagan ofver Debet-Sedlarnas multiplicerande utöfver verkeliga behofvet, Utskottet inskränkt deras antal inom hvad detsamma klafver, har så väl för ?tt ersätta den härigenom mindskade inkomsten för Den q Juli. 2 47 för Häradskrifvarne, som ock till fond för nu stadgade ehuru knappa underhåll för PröfningsCommittéens Ledamöter, det ansett en procent af hvarje Lans hela taxerade Bevillnings-Summa böra, på sätt Förslaget innehåller, till de med verkställigheten förbundne kostnader afsättas; endast i afseende å Stockholms Stad hafva meningarne häröfver i så måtto varit delade, att Högloft.
Ej inindre lifligt skildras de besok, hvilka en annan svensk kvinna, drotfning Kristina, aflade, dels pB samma stfille, dels pH en annazl valifartsort, Loreto. Effektfull iir kontrasten mellan desm t v i t y p r fr8n slrilda tidsadrar, 5 ena sidan en representant for medeltidena askes och spiritualism, &amp; andra sidan for senrenaissansens riirldslighet och praktlystnad. For den. skona konsten har fijrfattaren ett varint intresse. Huru mycket han iin fr8nkiinner sig fackinsikt i detta stycke, iirt.i ham omdomen alltid nf viirde sdsonl kouimanclc frdn en intelligent iakttagare, som iirligt siiger ut sin mening. Han fiir ofta anledning till en nggot ironiskt fargnd k h g a n 6fver att hans tycken i c k ~ stiiiilina ofverens ined de stora auktoriteternas in0111 konsthistorie~:. Hans historiska sinne rojer sig iifven hiir i en lycklig formBga att rued sympati satta sig in i en forfluten tids forhiillanden och bedoma afven dess konstniirliga produktioner ined-. beaktande nf de forutsatt-. ningar, under hvillra de tillkommo. SBlunda forsvarar han varmt och valtaligt och,. sBsom det synes anmdilaren, pB goda-&amp;under de niigot styfva och enformiga mosaiker, som smycka .vaggarne i kyrkor i Ravenna. Verket prydes af flere vackra fotogl: afiska bilder, nHgra bland dem utforda af forfattaren. sjalf. Det &amp; r helt s&amp;&amp;t en liflig ijnskan hos alla bokens liisare, att farfattaren mBtte satta dem i tillfiille att taga kannedom om annu flere bland hans anteckningar vid de besok han gjort eller kommer att gora vid historiens ininnesvfirdar i Italien. J S: i:: i: at6 &amp; r i Italien.
Jag skulle derföre tro, att, innan criminal-lagförslaget, som nu finnes i Högsta Domstolen, blifvit färdigt att öfverlemnas, och intilldess en propos. i ämnet, åtföljd af Fångstyrelsens utlåtande, kan afgifvas, intet hinder är i vägen, att Lag-Utsk., om motionen dit remitteras, må kunna upptaga och behandla frågan om en strängare lag för correct.inrättntna. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade remittera Frih. Cederslröms nu föredragna motion till Lag-Utsk. Ropades ja. Hr von Hartmansdorff: Jag har förut yttrat, att denna motion holde tillika remitteras till Ekonomi-Utsk., och jag anhåller om propos. derå. I anledning häraf blef motionen, uppå derom framställd propos., äfven remitterad till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utsk. Å nyo föredrogs Gr. Frölichs den 8 dennes på bordet lagda motion, angtde underd. skrifvelse till K. M. om det vid sista riksdag af Riks.SUn antagna förslag till lag för enskilda banker. Gr. Frölich, David, uppläste följande.* Då jag, för en tid sedan, väckte motion om en lind. skrifvelse till K. M., i afseende på det af R. St. vid förra riksdag utarbetade förslag till lag för enskilda banker, utgick jag från den åsigt, alt, sedan R. St., i enlighet med 43 Den i5 Februari f. m. 87 §:n Reg.ForniCn, aflemnat genom Talmännen deras lagförslag till Konungen, Högsldensamme skulle, enligt samma lag-§, efter inhemtande af Statsrådets oell Högsta Domstolens tankar deröfver, fatta sitt beslut och låta R. St. få emottaga, antingen Dess samtycke, eller Dess skäl till vägran. Om sådant icke skett vid den ena riksdagen, sedan den blifvit så länge fördröjd, att det berodde på Konungen att afblåsa den, dagen efter det lagförslagen från R. St. inkommit; trodde jag intet (linder böra möta för ett nåd. svar vid nästa riksdag, och att R.
Ständer ville Iros Kongl. Maj:st i underdånighet anhålla, om utfärdandet af ett tillägg uti StorskiftesFörfattningarne, i likhet med de af Utskotten här ofvan föreslagne grunder. Hvilket dock till Riksens Höglofi. Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnas. Ständers Lag samt Allmänna Besvärs och Ekonomi Ut - ie>4® LegVt skot tets BetHnkattäe». skotts Utlåtande, i anledning af yrkad förändring uti EnskiftesFörordningen, i hvad den angår, huru med föregången Stor skif'tes delningförhållas bör, då enskifte begäres. Hederv. Bon de Staude t tiar, genom ProtocollsUtdrag af d^n 2.8- sist Februarii till Utskottens förenade åtgärd ö fverlemna t ett Memorial a f Riks da gsFu 11 m ägt i’ge u Anders Hansson, från Upsala Län, deruti anmärkes:- att ehuru stadgandet uti KonglMajis Nådiga EnskiftesFörardaing den x Februarii 1807, att föregående Storskiftes eller andre egodelningar ej äroh,inderligeför verkställandet af ett begärt Enskifte och befrämja utbrytning af egor från samfällighet i en by, för att derigenom bereda en fördelaktigare odling af jorden , skall det likväl ej alltid svara emot detta åsyftade ändamål, utan ofta tjena den ränkfulle till förevändning, då han antingen vill tillfoga sina grannar kostnaden af en ny egodelning, eiler ock egennyttigt åtkomma deras egor, sorn genom flit och omtanka blifvit betydligt bättre hafna de* än lians egna.,'
Utaf återstoden af den likaledes innehållna summa, till säkerhet för åtskilliga, vid Götha Canals öppnande, icke fullbordade arbeten i hamnbyggnads väg, är Canal-Directionen berättigad att, så snart styrkt blifvit, att något af dessa ännu återstående arbeten är till fullo veikstäldf, lyfta de för detsamma i Riksgälds-Contoret innehållna medel motsvarande dubbla beloppet af arbetskostnad, enligt det deröfver, under den 25 Juli r833, upprättade förslag; och kommer emedlertid fem (5) procents årlig ränta att lill Canal-Bolaget af Riksgälds-Contoret erläggas för den sålunda innestående summa, hvilken för närvarande utgör Ett Tusende Nio hundrade Fyratio två (1,942) Riksdaler. p §. 11. Den för Södertelje Canals underhållande af Rikets Ständer vid 1828—i83o årens Riksdag beviljade fond af Trettio Tusende (3o,ooo) Riksdaler skall, emot utgörande af ränta till Canal-Bolaget med fem för 16 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 494, hundra årligen, i Riksgälds-Contoret innestå, intilldess fonden behöfver för det dermed afsedda ändamål användas. §• I2, Sedan det, vid de a:ne såstförflutna Riksdagarne, bestämda vilkor för eftergiften af Bankens och Riksgälds-Contorets fordringar utaf Hjelmare Canal och Slussverks-Bolag, för meddelade lånebiträden å ett sammanräknadt belopp af Sju hundrade Trettio Tusen (^3o,ooo') Riksdaler, numera blifvit fullgjordt, medelst aflemnandet till Riksgälds-Contoret af en, såsom fond för nämnde Canals framtida underhållande, utafCanal-Directionen å Bolagets vägnar, under den 23 Januari i83c/, utgifven och i Canal-Bolagets fastigheter stora Wallby och Oppeby intecknad skuldförbindelse å 15,ooo
Oct. 2 Å. P. 5p4» ^22, Nov. 2 A. P. 133, 353, 4o4* <— i anledning af Revisorernes år 1822 anmärkning vid inköpet af Eldqvarnen i Stockholm. -— i anledning af Revisorernes anmälan om resultatet af den till England år 1820 verkslälde Spanmålsutskeppning. — i anledning af Revisorernes hemställan, om räntas erläggande å förskolter. Junti P. löq, 54o. Nov. 2 A. P. 133, 353, 404. — i anledning af Revisorernes hemställan, rörande undsättnings-spannemåls åter lefve» rerande till samma KronoMagazin, der densamma uttagits. Juli i P. io45. — i anledning af Revisorernes anmälan, rörande en extraordinarie afskrifning som blifvit beviljad SlottsProviantmästaren J, Ouchterlony. 539 StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag: i anledning af Revisorernes anmälan rörande afskrifning i Umeå MagazinsRäkenskaper å de så kallade Skånska Gåfvospanneniålsmedlen, Junii P. i5g, 54 r, B09. ■— i anledning af Revisorernes anmälan om en år 1822 yppad betydlig proprie-balance bos MagazinsFörvaltaren Renner i Lidköping. >— öfver åtski 11 ige af Revisorerne år 1820 och 1822 framstälde anmärkningspuncter rörande Allmänna Magazinslnrätlningens förvaltning. Junii P. i5c), 542, 610. «— i anledning af Konungens Proposition om afskrifning för ett qvantum Råg, användt till brödbakning åt Hufvudstadens fattige. Sept. 2 A. P. 82, 807, 346, Oet. 2 A. P. 53q. — i anledning af Konungens Proposition, angående fri dispositions-rält af den lägenhet, hvarå Rörstrands PorcellainsBruk är anlagdt.
Oenng ut«gr 3el8 8g8oru indeldl äl v>88:> j»er8o ner, 8lsler oell inrällnin^gr, dei8 lill 8lgl8-Veriiel i slenninAgr ekler mgrlie - Oen körrg delen ujijllgA68 lill lilis belojlp med bvgd vid 8i8lg kili8dgA llerälingde8 oell ulköie8 glll8ä, med körvgndlin^ ekler ingrlieZgnA, lill en 8unl - Ot/Z/rK/Ze e//er 8 änF - ms sk 1,390,295: Den torra clelen 8r uti 8i8ta 8tat8-regloringen upptagen till 108,491 lunnor, 8 5 H:dr lunnan, neli utföre8 nu, med l?i5eliäl lande af enalmnela l^erälrning, till Den anelia, eller 8tat8-VerIiet for!?eliällna delen, 80n> vid ele tvänne 8i8ta Kiti8dagarne l)likvit lierälenad till 16,600 Gunnor, Iean eloeli nu, enligt livad 8tat8-6lontoiret i underdänigliet uppl^8t, nied 88lieid>et antaga8 till 19,000 Gunnor, utgörande a 5 k:dr sunnan ... 4:o /i, o?,o 755??e/« /öve?,.
Under det stora tillökningar å ena sidan blifvit föreslagna, har man likväl förbisett någon tillökning i Skärgårdsflottan. Ett utbyte eller rättare ett försök har blifvit gjordt genom de 2:ne nya ångkanon-sluparne, och jag motsätter mig visst icke ångans användande på skärgårds-försvai et. Jag har redan uttalat min öfvertygelse om nödvändigheten häraf, och att utan ånga är denna del af Flottan ett intet, men jag rönte motstånd och min idée, att Skärgårdsflottan borde erhålla några och 20 fartyg, ansågs öfverspänd. Då man icke destomindre nu föreslagit, att för denna Flotta Den 20 Decernber. 725 skall anskaffas 22 fartyg med ånga, vare det långt ifrån mig att motsätta mig en sådan förändring. Må man gerna fröjdas åt deras nuvar:de benämning af ångkanon-slupar, och att jag gjorde dem till endast med bombkanon beväpnade ångbogserings-fartyg, men jag höll mig till ett blygsammare namn. Af varmt hjerta önskar jag framgång åt denna sak, men jag önskar äfven, alt man icke mätte inledas på en, enl. mitt omdöme, oriktig väg. Jag har svårt att föreställa mig, att dessa ångkanonslupar, så bra så ändamålsenliga jag jin hoppas dem vara, skola helt och hållet uttränga det roende skärgårds-försvaret. Jag återkommer med mina ekonomiska skäl, som jag visserligen vet icke smaka väl, men måste dock tagas i betraktande vid frågans afgörande, och jag tror, att man noga bör betänka sig innan man antager ett vapen, som ej kan nekas i vissa fall äga större tjenstbarhet, men som kostar 4 gånger mera än ett annat. Uti ett skärgårds-krig, som, säge hvad man än vill, är ett positions-krig, kan väl icke förnekas, att en kanon, liggande på en roende kanonslup, uträttar lika mycket som den, hvilken ligger på en kanonslup med ånga, allt förutsatt, alt de ligga i position. Dessutom är ännu icke utredt, huruvida icke skottsäkerheten hos de roende fartygen är större än hos de andra.
— Utskottet vill likväl medgifva, alt det tillhör Beviilningsoch Oeconomie-Utskottert gemensamt att, då fråga derom väckes, meddela Utlåtande angående den för Riket mest gagneliga handels-friheten, betraktad såsom system, och, tued anledning af erhållna remisser i dessa ämnen, har ett sådant Utlåtande, under N:o 13, redan blifvit afgifvet, hvarföre ock ali vidare fråga derom destohellre lär förfalla , Som detta Utlåtande utgår från enahanda åsigter med dem , hvilka motiverat Bevillnings-grunderna, Om jemf örelsen emellan Förbud och Skydds-Tull. iRskottets åsigter och förslag i fråga om införsels-förbudens utbyte emot skyddstull hafva blifvit klandrade ur många synpunkter och anförda förmenta skäl. De serskilda anmärkningarnes meningar sammanstämma lik väl deruti: att förbud skall utgöra ett vida krafligare stöd för inhemska Nä - i4 Bcvillnings-Utskottcts Utlåtande IV.-o 44- ringarne och Fabrikerna än skj^ddstull | att dessa svårligen skulle kunna bestå om förbuden borttagas ; att den lurendrägade varan, på sätt Kongl. Commerce-Collegium i sitt underdåniga Utlåtande upplyst, oftast angåfve sig sjelf, såsom lätt igenkänlig; att om förbuden hittills icke varit nog verksamma, sådant tillkommit hufvudsakligen deraf, att de icke blifvit med tillräcklig kraft handhafda ; at.t, om förbuden understödjas af lämpliga lagbud, och den till tullförsnillningens förekommande afUtskottet såsom behöflig omnämnda driftiga och verksamma tullbevakningen, dessa skulle vara vida lämpligare för skyddandet af våra Fabriker än hög Tull.
Till öfvanberörde ändamål hemställer Utskottet, att ioo.Ooo R:dr ytterligare mätte till ManufaCtur - Discont-Fondens förstärkning anslås, för att vid Repartltionen af den öfrigi Di sCoht-Fonden imellan samtlige Glastillverkare, söm sig till Läns erhållande behörigen än* malt, efter en lika grund, i mån af tlllverkfiingarnes Värde, fördelas! Hvarvid Utskottet anser någon annan förändring uti de gällande reglemCntariske föreskrifter för tillverkare af öStämpelbar Varha, sorn äger ätt njuta Lånbiträde af ManufaCtur - Disconren icke i afseende pä Glastillverkningen böra tillämpas, än att, då denne fabrication endast i smärre poster och sålunda icke såsom andre Fabriksvaror i större parti på en gäng vanligen afsättes, Glastillver* karö, hvilka således icke äro i t i 11 fä I! e att pa Sätt för Manufactur-DisCont-Fondens Låntagare 1 allmänhet är påbudet, såsom säkerhet för Linet» förete köparens till vahran på betalning der - 3412 Stats-Utskottets Bctan&andtnl före utgifne Skuldebref eller Accept,' maga i stället, jemte sitt eget reversal och förbindelse bifoga 2:ne för vederhäftighet kände personers proprie borgen för Länets belopp, hvilka derigenom ikläda sig samma ansvars skyldighet, som i afseende pä köpares ofvariberörde Reverser elier Accepter är i Reglementet föreskrifven.
Vid förnyad föredragning af Konstitutions-Utskottets den 26 och 28 dennes på bordet lagda Memorial, N:o 24, i anledning af ett Stånds återremiss af Memorialet N:o 13, innehållande förslag till ändring af 52 § Regerings-formen och 24 § Riksdags-ordningen, beslöt Ridderskapet och Adeln, att med vidblifvande af sin förut i ämnet yttrade mening, lägga förevarande Memorial till handlingarne. S. D. Vid föredragning af Stals-Utskottets den 28 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 195, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 94, angående afträdande till Nätra och Själevads socknemän af fisket vid. Trysunda fiskehamn med dertill hörande holmar, skär och öar, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, lägga förevarande Utlåtande till handlingarne. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets den 28 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 196, i anledning af väckt motion om låneunderstöd för uppbyggandet och inrättandet af mejerier vid landtbruks-skolorna och stam-holländerierna; samt N:o 197, i anledning af väckt fråga om beviljande af ett lån för aftappning af Lillsjön i Kronobergs län. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utskottets den 28 dennes på bordet lagda Memorial N:o 200, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 88. Prot.-TJtdrag den 29 Juli 1854. 327 Från Högv. Preste-Ständet. S. I).
Jag ville inbilla mig att han var så mycket annat än han är. Hå, att han skulle vara duktigare än jag – i karaktären. Jag har inte velat tro på hans ord om sig sjelf. Jag har velat tro på något annat bakom. Han är lik sin far.329 Men låt det nu i Guds namn bli slut med ”tankar”. Håll dig till fakta, min kära Ernst! Hvem rör det hvad du tänker, eller hvad som gör dig ondt, eller hvad som gör dig glad! Fädoktor Falk och notarien Ryding äro präktiga vänner, följas åt i all dryckes och pigsport. Tillhopa – det är ju snyggt! En natt hade de suttit och pokulerat på hotellet, sprungo sedan som djur omkring öfver allt och bröto sig till sist in i ett rum, der tvenne pigor hade liggplats. I blotta linnet måste dessa fly undan, hvar åt sitt håll.330 En natt kommo de vid två-tiden till Schröders under tiden han så länge var gräsenkling. Schröders ha en stor, stark piga, med sjelfsvåldigt, krusigt hår och en kärnsund kropp med vacker hy. De ringde på i beräkning att hon skulle öppna, hvilket hon också gjorde. Handgriplig kurtis. Men hon värjde sig under hotelser att ropa på bistånd af doktorn, om de icke ville släppa henne lös. Hon var klädd i blotta linnet och en kjol. Vid hennes hot afstodo de, men sade sig vilja göra doktorn ett besök. Fulla voro de. Schröder sade ingenting då. Men sedan han fått veta hela sammanhanget har han aldrig kunnat tåla Ryding. – Det var sant! När de gingo sin väg, kallade de på pigan, att nu kunde hon komma och stänga. Men hon gick icke, utan höll i stället utkik efter när de skulle lämna gården. I en half timma gingo de och lofverade vid dörren, men när hon icke kom, måste de drypa åstad. Mina Benedictsson är 20 år nu. Hon har aldrig haft *. 331 Häromdagen, då det var stortvätt i huset, hade Anna i all välvilja ett af sina fruntimmers-rabies-brådske-anfall. Jag kom gående i trädgården. Anna hade naturligtvis velat att flickorna skulle hänga ut kläder, men inte kunnat få dem till det.
S. D. Föredrogos och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet följande, den 8 dennes bordlagda motioner, väckta: af Herr Witt, M 6. angående utarbetande af förslag till ny fördelning af 28 Prot.-Utdrag den il November 1865. städernas båtsmanshåll; af Herr Witt, JYs 8, angående åtgärder till städernas skyddande mot ödeläggelse i följd af krutexplosioner; af Herr Sundvallson, JYs 27, om förbättrad reglering af den ekonomiska förvaltningen och undervisningen vid rikets landtbruksinstitut; och af Herr Sundvallson, JYs 30, om revision af Kongl. Förordningen den 21 Mars 1802, angående kommunalstyrelse i stad. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet följande, den 8 dennes bordlagda motioner, väckta: af Herr Falhem, JYs 11, angående underdånig framställning hos Kongl. Maj t om upphörande af ali tionde å icke särskildt privilegierad tillverkning af metaller och tillgodogörande af mineralrikets alster; och af Herr Gahn, JYs 21, angående låneunderstöd för anläggning af jernväg från Dalkarlsbergs grufvor i Nora socken till sjön Möckeln i Carlskoga bergslag. S. D Föredrogos ånyo och remitterades till Stats-Utskottet: l:o Rikets Ständers år 1863 församlade Revisorers berättelse om verkställd granskning al Statsverkets samt dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och för vältning under år 1861, jemte de i anledning deraf infordrade och till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga utlåtanden; 2:o samme Revisorers berättelse om verkställd granskning af de under Kongl. Kommers-kollegii förvaltning ställda fonder och medel; 5:o samme Revisorers berättelse om granskning af Riksgälds-kontorets till stånd och förvaltning; 4:o Rikets Ständers år 1864 församlade Revisorers berättelse om granskning af Statsverkets jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1862, äfvensom de i anledning deraf infordrade och till Kongl.
Den ir October. ' 25 Äisigter i Skärgärds.Fiskerihandteringen förena det Patriotiska tänkesätt, att utan afseende pä arfwoden, endast för tillfredsställelsen att hafwa medwerkat till ett Lands nyttigt ändamäl, wilja ätaga sig mödan och omsorgen dermed. Den. na Styrelse torde, wid hwarje ärs flut, böra till Kongl. Mast i underdänighet inkomma med Berättelse om hwad under det nästforffutna äret blifwit tillgjordt, och tillika genom Trdnin. aarne meddela resultaten deraf till Allmänhetens kunskap; hwarjemte det skulle tillhöra Styrelsen en noga tillsyn deröfrver, att det erhällne pub. lique understödet, sä fort drt kan, blifwer äter. betalt. Att genom detta af Utskotten föreflagne Bolag ej mä läggas hinder i wägen för andre, som under tiden eller framdeles willja för egen räkning företaga Sillfiske pä djupet, anse Utskotten sä mycket nödwändigare, som, efter Ut« flottens tanka, egentligen ändamälet med Bola. gets inrättande bör blifwa. att tillwäga bringa försök med nämde Fiflesätt, för att till allmänt begagnande derom, winna en snar och säker kän. nedom: ' Detta allt fä Utskotten till Riksens Hög. loff. Ständers egen pröfning »vördsammeligen öfwerlemna. Upplysningstvis torde Utskotten fä tillägga, att Utskotten under sina Zfwerläggningar r detta ärende inhämtat, att i Holland sytzelsattes pä er» och samma tid genom Sillens fiskande pä djupet 900O Fartyg och omkring Z50000 men - S4 Den iL October. menniskor, samt att wista är deraf hemtades öf, wer 20 Millioncr Riksdaler Holl-Court.
Jag vågar derföre utbe mig, i den likväl föga sannolika händelse, att detta Förslag skulle gå i verkställighet, få dervid göra några tilläggningar, som synas mig vigtiga och i full Con~ sequence med det FinanceSystem, hvarpå Förslaget tyckes vara grundadt. 1:0 Antager Herr Friherre Lagerbjelke såsom Hufvudmotiv för Contoirets inrättande och grundpelare för dess bestånd: tysthet och hemlighet i dess operationer. Men då jag ej kan föreställa mig, huru sådana Operationer med Penningar eller Penningevärden skulle, ulan en slags Bokföring, kunna bedrifvas, och Gontoirets hemligheter således, till Financernas obotliga skada, lätt kunna yppas vid en möjligt inträffande eldsvåda i Contoirets Hus, genom inbrott af Tjufvar eller andra dylika händelser; så anser jag mig böra föreslå såsom ett försigtighetsmått, antingen att Contoirets Böcker mätte föras i Chiffre, hvartill blott Kamereraren oeh en genom val dertill utsedd Ledamot hade Claven, eller ock efter den Method, som Malmö DiscontDirection de sednare åren följt till bevarande af sina hemligheter. 2:0 Då det torde blifva nog svårt, att inom Riket finna en Person, som, med fullkomlig Köpmanna-kunskap, vöre utan alla Reia - Den g Januarii. 451 tioner med inhemska Köpmän och Växelhandlare och sjelf ingen Handelsrörelse ägde; skulle jag föreslå, att den blifvande Styrelsen a£ VäxelContoiret fick sig uppdraget, att införskrifva en sådan Person, helst någon Genuesare eller Armenian, som upphört att handla, hvilken, såsom okänd eller osynlig Ledamot af VäxelContoiret, ägde att besörja alla dess Växel-transactioner och Handelsförrättningar på Stockholms Beurs. Sannolikt skulle ock. ingen skickligare kunna finnas, att organisera det slags Bokhålleri jag nyss föreslagit. Mycket mera skulle kunna sägas om Detaillen af Contoirets föremål, verkningskrets och organisation; men jag har velat inskränka mig till det vigtigaste deraf; och vågar hos Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglofl.