Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Blifvande således öfverskolten, om äfven några sådana, utöfver Utskottets inkomstberäkning, skulle till betydligare belopp inflyta, ingalunda, på sätt Friherre Sparre^ Sixten, befarat, dragne ur rörelsen och småningom föranledande lill penningebrist i landet, utan binnie de att, på ofvanuppgifne vägar, genast åter ulgå.j Hvad derefter beträffar den af flere Ledamöter yttrade sats, att Statsbehofven höra först pröfvas och tillgångnrne derefter bestämmas och anskaffas, helst det samhälle, som icke förmår sammanbringa hvad tilldess administration och försvar erfordras, innan kort måste upphöra att existera såsom sjelfständig Stat; så medgifver Utskottet visserligen, alt Stafsbehof någon gång kunna inträffa af den nödvändiga beskaffenhet, att de böra ulan uppskof fyllas, och att, om ej tillgångar finnas, serskilda uppoffringar derför af Statens medlemmar böra göras; men då Rikets Ständer nu hafva för händer att bestämma hvad som oundgängligen erfordras för fortfarandet af Riks-Styrelsens je a gång, så anser Stals-Ulskottet dét vara en oeftergiflig pligt för Stals-Utskoltet i första rummet, och sedan för Rikets Ständer, att vid pröfningen af ifrågaställde, men till öka.le utgifter ledande förbättringar eller större anskaffningar, tillika taga tillgångarna i hufvudsakligt betraktande, i synnerhet som begreppet om en utgifts nödvändighet är, om icke individuell, flock mycket olika, och, om man vid regleringen af Riks-Statens ilufvu I-Titlar, med alla derunder lydande utgiftsposter, icke ständigt hade ögonmärke på slutliga resultatet, man lättigen, för åtminstone relativt nödvän liga behof, skulle komma till en total summa, för hvars fyllande ingen annan utväg funnes, än alt i högst betydlig mott öka deli förut allmänneligen såsom dryg öfverklagade beskattningen. ^ Slals-Utskottcts Utlåtande i¥.o 2fl. Emot motiven för Utskottets tillstyrkande hafva väl afven åtskilliga slags anmärkningar blifvit gjorda, men Utskottet anser sig ieke Lois dem lill besvarande upptaga. 1:0
Stånden i hufvudsaken fatta, och hvarom de äro skyldiga att genom prot.utdr. lemna MedStånden underrättelse. Någon anmaning till dessa Stånd, att meddela R. o. Ad. prot.utdr. finner jag vara öfverflödig, på den grund, att deras skyldighet i detta afseende redan finnes bestämd i Riksd.Ordningen. Frih. Cederström: Femtiondesjunde §:n Riksd.Ordn. är bestämd i afseende på Ståndens skyldighet att lemna hvarandra underrättelse om de allmänna beslut, som hvarje 8o Den 4 November f. m. stånd för sig fattar, och jag kan således ej finna att uppskof med ett betänkandes föredragning inom ett Stånd utgö'r något sådant beslut, som bör genom prot.utdr. de öfriga Stånden meddelas. v Frih. Sprengtporten: Såvida It. o. Ad. ej behagar vidtaga den utväg jag föreslagit, att bereda sig tillfälle alt få del af de öfriga Ståndens beslut äfven i formfrågan, så lärer det vä! också vara tydligt och klart, alt det villkor, som influtit i ja-propos:n, eller ali äfven It. o. Ad. förbehåller sig att få företaga målet, då sådana prot.utdr. inkommit, helt och hållet förfallit, och att R. o. Ad. således skulle komma att fatta ett beslut, som i sjelfva verket alldeles stridde emot den mening, som under discussionen gjorde sig gällande. Det är deremot jag anhåller att få nedlägga min protest. Hr Bråkenhjelm: Jag vill blott taga inig friheten upplysa derom, att det ej kan vara obekant med den offentlighet, som nu äger rum vid RiksSt:ns öfverläggningar, att denna fråga nu är före i Borgareoch BondeSCn, och att det således nu vore alldeles ändamålslöst att afsända ett sådant prot.utdr., sora det här föreslagna. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Jag förenar mig till alla delar uti Frih.
Majit 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 11. bemyndigat Justitie-kansleren att hos vederbörande söka och erhålla de upplysningar, som för ämnets utredning funnes vara behöfliga. Till följd häraf har från Kongl. Majrts och Rikets Kammar-rätt infordrats och under den 31 Oktober 1850 afgifvits ett general-sammandrag öfver influtne bötesmedel under loppet af 10 år, (]839—1848), upprättadt på grund af landsböckerna, hvilket utvisar, att, utom hvad myndigheter deraf tillkommit, målsegares och åklagares bötesandelar per medium för hvarje år utgjort en summa af 87,337 R:dr 13 sk. 11 rst. banko; Och lärer Justitie-kansleren, enligt hvad Utskottet inhemtat, redan vara betänkt uppå anskaffandet af de upplysningar, som i öfrigt för ärendets utredning af honom ansetts nödiga. Sedan Utskottet redogjort för de åtgärder, som i afseende å förevarande ämne blifvit vidtagne, får Utskottet vördsamt anföra, att, då den väckta frågan om landsfiskals-tjensternas indragande sålunda, på sätt visadt är, redan utgör föremål för Kongl. Majrts nådiga pröfning och omsorg, Utskottet anser sig icke böra för närvarande tillstyrka någon Rikets Ständers åtgärd, i anledning af Eric Ericssons förevarande motion. Stockholm den 16 Januari 1851. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 12. 5 N:o 12. Ank. till Exp. Utsk. den 17 Jan. 1851, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af vackt fråga om utfärdande af fullmakter för länsmän. Från Hedervärda Bonde-Ståndet har till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet blifvit remitterad en af Riksdags-fullmäktigen D. Danielsson från Jönköpings
B. kan Medes ej fä intekning, emedan C. nu är ägare till jorden eller gärden. Allt detta har blifwit möstigt derigenom, att de aftal man fordom, genom ett flags alf. warsamt skämt, gaf namn af Bänkcköp, nu äro, dä fräga ej är om Bördsrätt, ansedde för lika giltiga emot tredje man, som de hwilka fordom antingen moro fullbordade genom all. mänt känd tradition, eller genom en offentelig Act ä Ting och Rädstuga. Männe det ej skulle läta sig göra att häri ätergä till de fordna grundsattser. Dä fräga är om förpantnings, har man redan med fördel antagit den regel, att de ej gälla i afseende pä tredje man, utan antingen werkelig införsel uti, eller ock intekning af, egendomen. Skulle wäl icke samma princip kunna antagas, i afse. ende pä köp, skifte och gäfwa af fast egendom. Jag anhäller, att Lag. Utskottet mätte uppdra, gas, häröfwer inkomma med desi Betänkande; men om nägon förändring skulle finnas böra äga ruin, anser jag dock densamma sä »vigtig, att jag tror mig »vördsammast böra hemställa, vin icke projectet dertill blott »nätte tryckas, för att underkastas en allmännare granskning, och deref. Den 9 October. Z37 derefter först ä nästa Riksdag blifwa ämne för Riksens Högloft. Sländers underdäniga hemstäl. lan hos Kongl. Maj:t.'' Lag-Utskottet, till hwars Utlåtande detta . Memorial är hänwist, finner det icke wara i ^ fräga satt, äfwensom det icke elier kan i fräga sättas, att den fwekfulle, svin säljer twem ett, eller, efter gjord försäljning, till annor man pantförjkrifwer fin egendom, eller twärtom efter gifwen pantförskrifning föryttrar, bör, utom böter för sitt sivek, ersätta den lidande all härigenom äbragt skada.
Denna fördel står också bäst tillsammans med en efterträdares rätt, den der tilläfventyrs af rent intresse för jordbruket eller af behof att göra sig till godo en arrendators vinst, sjelf bruka sin boställsjord. Jag afstyrker således bifall till motionen. Häruti instämde Friherre Cederström R., Herr af Klint E., samt Kontraktsprosten Palmlund, Doktorerne Runsten och Thyselius, Prosten Bergvall och Kyrkoherden Ternström samt Herr Börjeson; af Doktor Collén; af Kontraktsprosten Janzon. Allm/tnna besvärsoch Ekonomi-Ulshollels betänkande N.o 33. Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Jan 1863, kl. 3 e. ni. Betänkande i anledning af väckt mation (I\7:o 50) om periodiska undersökningar af hälsotillståndet i Fosfor tändsticksfa briker, till förekommande af sjukdomen »Fosforn ekros ». Uti en inom Vällofliga Borgare-Ståndet väckt och till behandling af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet öfverlemnad motion har Herr C. F. Ridderstad anfört hurusom till nya företag af praktisk vigt, sorn under de sednare decennierna blifvit föremål för industrien, med skäl måste hänföras tillverkningen af fosfortändstickor. Fabrikerna för dessa tillverkningar hade under sednare åren sa tillvext, att antalet deraf, som år 1850 utgjorde 6 med 287 arbetare, uppgick år 1860 till 14 med en arbetsstyrka af tillsammans 1,167 personer. Men jemte de ökade näringsutvägarne, som den nya industrien således skapat, hade densamma äfven medfört ett ondt af betänklig art. Man hade nemligen iakttagit, att bland de arbetare, som dagligen vore sysselsatta med denna tillverkning och ständigt blottställde för inandningen af fosforångor, yppat sig en förut okänd sjukdom, hvilken fått benämningen Fosfornekros.
Ridderskapets och Adelns meddelade piolokolls-utdrag för denna dag förmäles, till Kongl. Maj:t i anledning af de oroligheter, som under de sednare dagar ne i hufvudstaden egt rum. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse af denna dag till Rikets Ständer, angående vidtagne åtgärder i anledning af inträffade oordningar i hufvudstaden, S. D. Föredrogs ånyo Banco-utskottets memorial N:o 38, med förslag till sammanjemkning af Rikets Ständers beslut, i fråga om tiden för den behållna vinstens aflemnande från hanken. Voter in gs-pr opositionen godkändes. S, D. Föredrogos ånyo Kongl. Maj:ts nådiga propositioner af den 17 den nes: l:o Om ett stats-anslag till upprätthållande af den armeens pensions-kassa åliggande pensionering. Remitterades till Stats-utskottet. 2:o Angående tillåtelse för Banken och Riksgälds-kontoret, att i utbyte mot nu innehafvande obligationer af armeens ackords-amorteringsfond, mottaga nya sådana, ställda på förlängd inlösningstid. Remitterades dels till Stats-utskottet dels till Banko-utskottet. S. D. Yid föredragning af Stats-utskottets utlåtande N:o 90, angående regleringen af utgifterna under riks-statens sjette hufvud-titel, fattade Borgare-ståndet följande beslut: Ingressen, samt punkterna 7., 9, Ståndet lät dervid bero. Första punkten, första momentet, och tolfte punkten, första momentet. Återremitterades. Bifölls; Punk - Prot.-utdrag den 21 Mars 1848. 265 Punkten 6, tredje momentet af tolfte punkten, saint 24 och 25 punkterna. Lades till handlingarna. Från Heder v. Bonde-ståndet. S. D. Föredrogs höglofl.
Aiim. telef. Rikstelef. 164 Redaktör och utgirvare: FRITH I 0 F HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Nordling. Utgifningstid: hvarje fredag. An n o n s p r i 8: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Erika Tersmeden. Iceland de många välgörenhetsinrättningar, som under senare åren uppvuxit inom vår huf vudstad, torde Hemmet för gamla vara en af de, åtminstone i vidsträcktare kretsar mindre kända, men på samma gång en af de mest beaktansvärda. Tanken på ett sådant hem uppstod först hos dess nuvarande föreståndarinna, som ock tagit första initiativet till dess upprättande och genom sin outtröttliga energi bragt det till stånd. Erika Tersmeden, dotter af brukspatron P. R. Tersmeden och hans maka, föddes i Stockholm 1854 samt uppfostrades i en den tiden mycket ansedd pension. Fadern, som var delägare i de stora västmanländska bruken Larsbo och Ramnäs samt tagit hofrättsexamen i Upsala, lämnade tidigt statens tjänst för att ingå såsom medarbetare i det af L. J. Hjerta utgifna » A f - tonbladet ». Redan förut hade han dock intagit en framstående ställning i det offentliga lifvet, dels såsom riksdagsman, dels så- som skriftställare och ända till representationsförändringen 1866 var han en af Riddarhusets mest frisinnade talare, företrädesvis i frågor, som rörde religionsfrihet, skattereglering och undervisningsväsen. Med synnerligt intresse följde han dotterns utveckling och var angelägen att hos henne väcka håg för ett själfständigt arbete och sinne för sociala och filantropiska angelägenheter. Efter hans död 1880 tjänstgjorde E r i k a under fyra år som kontorist på Olson och Wrights skeppsmäklarekontor och vistades därefter tvänne år hos familjen Ludvig Nobel i Petersburg. Återkommen till fosterlandet, kallades hon till föreståndarinna vid asylen för Pauvres Honteux.
Jag har här en specifik uppgift på dessa kostnader, hvilka, enligt de uppgifter, som blifvit R. Sits Revisorer och Statsutskott meddelade hafva varit: ; „ 1840 — 523,162. Den 21 Maj. Om man nu likväl icke vidtager någon förändring’, vill man fortfara att uti våra fängelser och häkten nästan utan ali urskiljning sammanblanda, jemte nära 6000 personer, hvartill den ständiga fångpersonalen uppgår, äfven de 18000 (säger 18000) personer, som årligen intagas i våra häkten och åter derifrån utsläppas, efter alt hafva fått tillfälle alt invigas uti alla brottets mysterier, så måste man äfven bereda sig derpå, alt, såsom hittills under den sednare tiden, hvarje år få se fängelsernas dagliga personal ökas med några hundrade nya olfer för felaktiga institutioner. Under sådane förhållanden tror jag alt man med begärlighet bör omfatta hvarje steg, som kan leda till motverkande af det onda och följaktligen äfven till minskning i omkoslnaderne, och är det på denna grund, som jag tillstyrker R. o. Ad. alt bifalla motionen. Frih. Cederström: Gr. Frölich har trott, att någon öf verenskommelse i och för en opinionsyttring här skulle vara i fråga, derföre att jag har yttrat mig i öfverensstämmelse med hvad Frih. Palmstjerna före mig i detta ämne anfört. Det må vara den värde Grefven förbehållet att söka coalitioner för sina handlingar och opinioner; jag för min del behöfver dem icke. Jag har yttrat mig för det nya criminallagsystemet; men jag har derföre icke yttrat mig för orimliga former vid brottmålsransakningar, hvilka former, långt ifrån alt leda tillmålet, nemi. de brottsliges upptäckande, skulle medföra onödiga kostnader, omgångar vid ransakningarne och slutligen sjelfva brotlslingarnes icke fällande, derigenom att de upplysningar saknades, hvilka skulle hafva medverkat till upptäckande af de begångna brotten, i fall broltslingarue hade blifvit efter den gamla ordningen ransakade.
5,840 5,840 gen utöfver allöningen, enligt Kongl. Brefvet den 1 Februari 1853 4,197: 50. 24 l:a klassens Matrosers enahanda aflöning användes enligt samma Nå- diga Bref till löneförbättring åt: Öfver-skeppare . 25. 73 å 30 R:dr hvardera, eller tillsammans. R:dr per år 3 D:o d:o d:o 1 Korporal å 45 R:dr per år 15 D:o d:o d:o 40 Matroser, tillökning för tjenstgöring såsom Underofficers-korporaler, å 12 öre dagligen eller fiir år Värdet af en portion in natura, förslagsvis beräknadt till 25 öre om dagen per man, utgörande för 600 man 54,750: — 34,310 1,752 — 300 900 45 675 — 34,310 300 900 45 675 1,752 1 Kompani-Chef 3 D:o . 8 Korporaler å 37 R:dr 50 öre hvardera i årligt arfvode 300 900 — 300 900 — lägges härtill kostnaden för mathållningen 36,062 — 1,920 — 37,982 54,750 300 — 300 blir summan 92,732 1,200 Summa 46,537 50 1,500 48,037 50 och afdrages åter härifrån nuvarande statssumma 48,037 50 blir tillökningen 44,694 50 Bil. N:o 4 till Kongl. Maj.Is Nåd. Prop. N:o 4, om Statsverket 4856. Litt. H. Kanonier-korpsen. Spanmål in natura. T:nr. Nuvarande Stat. Gåse. Arfvode. Summa. Föredragandens Förslag. Spaumål in natura. T:nr. Gage. Arfvode.
Skulle det Hedervärda Bonde Ståndets nästan vid hvarje Riksdag yttrade anspråk att få skjutslegan ständigt okad, alltid vilfaras, så skall deri tid icke blifva långt borta, då mången, genom Medborgares eller Embetsmäns behandlande, oskyldigt lidande, ser sig nödsakad att heldre öfverlemna sig åt sitt öde, än att företaga resor, hvilkas kostnader han c-j rnägtar bestrida, kanske ej en gångnärde måste göras till ett på några mils afstånd beläget I.andshöfdingeResidens eller en Hagmans Rätt, och än mindre till en Hof-Rätt, på 40, 30 å 60 mils afstånd, eller till Rikets Hufvudstad, der alltid 1 sista instantien, men ofta äfven förur, Medborgares vigtigäste angelägenheter behandlas. För de flesta, som nödgas för särskilta förrättningar anlita Domare och andra Embetsoch Tjenstemän , skall ock kostnaden vid sådana tillfällen blifva odrägelig, oell det skall, vid så beskaffade omständigheter icke slå felt, att den mindre bemedlade blifver urståndsatt, att bevaka sina’ lagliga rättigheter, och kanske ofta nödsakad, att gå ifrån den jordtorfva han besitter, eller se den , genom mägligare grannars tilltag, stympad och försämrad. Alltid är Staten i behof af sådana yngre medlemmar, som genom studier skola danas skick - *390 Den 16 Juli. skickliga, att blifva Tjenstemän uti Forsamlin* gen, eller vid Civila och Militaira värf. Re* dan är desåäs beredande hos oss i många afseenden föisvåtad. Dem , Söm skota inträda i Prest - Ståndet, äro nu ålagd skyldighet att förskaffa sig undervisning och öfning vid de ej längesedan inrättade Seminarier, och att derföre oftare besöka Academierna, än sorn förr varit vanligt; oell samma omständigheter inträffa äfven , till följe af Kongl. Kungörelsen den 9 öctober 1813» för dem hvilka vid RättegångsVerken eller Rikets Collegier Söka inträde.
Presle-slåndet den 2 Borgare-ståndet den 2 — Bonde-ståndet den 2 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående väckta frågor om statens medverkan för fullbordande af jer n c äg, v a n lugg ningen mellan Koping och Hult. (Stats-(Jlsk:s Ulfden Niis 260 och 279 samt Först. Stats-Ulsk:s Mein. N.o 286.) S. A. K. 1 en den 28 November 1856 aflåten nådig skrifvelse bar E. K. M:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, huruledes Direktionen öfver Aktie-bolaget för jernväg mellan Köping och Hult hos E. K. M:t i underdånighet anfört, att enär, i följd af flere inträffade missgynnande förhållanden, det icke blifvit för bolaget möiligt att inom 1855 års slut fullborda och för allmän trafik öppna vägbanan mellan Örebro och Köping, på sätt föreskrifvits såsom vilkor för den vid sistiidne riksdag medgifna förlängning af ett år uti tiden för hela vägbjggnads-arbelets fullbordan, vore, i följd deraf, möjligheten för bolaget all fullborda hela anläggningen icke försäkrad, alldenstund det uti §§ 4 och 13 af det för bolaget den 13 November 1852 utfärdade nådiga privile - 216 Expedilions-Utskotlets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 24-8. gium om förmälda fall inträffat, elior att all förbindelse till ansvarighet från statens sida för ränte-garantien förfallit och bolaget lill staten förverkat det belopp af den uti Stats-konloret nedsatta Kapital-summa, som vid 1855 års slut innestod. Vid dessa förhållanden och på anförde skäl i öfrigt, hade Direktionen i underdånighet anhållit, att E. K.
Herr Grefven och Fari dt Marjka l ken tillkännagaf, att Plenum komme kipokan half tili 6 i eftermiddag att fortsättas.. Herr Hjerta: Då pröfningen af Constitu tionsXJtskottets betänkande nu är slutad, an.håller jag att lå uti Protocollet antecknadt, att jag icke deltagit i det beslut, Riciderskapet och Adeln i afseende på ConstitutionsUtskottetsHIuf-, vud-betänkande vidtagit. Herr Treffenberg, Curry Gabriel och Grefve Florn , Claés Fredric, förenade sig med Herr Hjerta, Herr von Hartmansdorff: dag anhåller få, veta, huruvida frågan om decharge för btatsRådets Ledamöter nu anses afgjord, emedan någon proposition derom icke blifvit framställd. Herr Hjerta: Då Grundlagen uftryckeligen säger, att decharge anses vara gifven för allt som icke blifvit anmärkt, så lärer icke nå gon fråga nu kunna uppstå, att gifva den genom serskildt beslut. Sådant har åtminstone icke förr varit öfligt. Jag anhåller således, att nå-, gon proposition i detta fall ej må framställas, Herr Grefven och Tand t Ma rf: al k en förklarade, att då 76 §, i Riksdagsordningen uttryckeJigen stadgade, det allt hvad Riksens Dtin it Julii J. ni. 537 Stander efter granskning godkdnt eller leinnät oanmärkt, borde anses hafva vunnit decharge , i afseende pä det granskade, och ingen ny, till ansvarighet förbindande, granskning af nya Ständer i samma mål vara tillätne; ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken deraf följa att, på sätt Herr Hjerta anfort, något särskildt beslut, i afseende å decharge för StatsRådet och Föredragande, icke eller erfordrades, Herr Treffenberg t För inin egen tillfredsställelse önskar jag , att vid detta tillfälle få yttra något , i anledning af den anmärkning jag framburit mot Föredraganden af KrigsÄrenderne.
N:o 43, i anledn. af väckt motion om uphörande af mätarepenningar för stenkol, som till riket införas; N:o 44, i anledn. af väckta motioner, dels om förändradt aflöningssätt för ordinarie preslerskapet i allmänhet, dels om förhöjning i Komministrarnes aflöning och dels om ändring i sättet för upbörden af kyrkoherdarnes inkomster; N:o 45, i anledn. af väckt motion om rättighet för hvarje socken, som kan aflöna egen prest, att varda med en sådan försedd; N:o 46, i anledn. af väckta motioner dels örn åtgärders vidtagande för beredande af tryggad åborätt till Stomhemman samt Annex och Mensalhemman, oell dels om föreskrifters meddelande, i afseende pä bortstädjande af sistnämnde slags hemman; N:o 47, i anledn. af väckt fråga om indragning af Krigs-akadeinien vid Carlberg; t\G Den 2C Februari. ker och kaffe, oell att denna 25 |iroc:s rabatt ä vanliga tullen har varit den som i allmänhet har gällt, d. v. s. 2 sk. 3 rst. tull å socker samt 2 sk. 6 rst. ä Ti kaffe. Regeringen har nu föreslagit 3 sk. tull på kaffe, hvilken förhöjning jag tror mig så mycket mera kunna tillstyrka, som jag vid 1844 års riksdag föreslog 4 sk. tull på kaffe, hvilket, då man afdrager 25 proc. för den Brasilianska tull-lindringen, verkligen gör 3 sk. tull, och då K. M. satte till 3 sk. 4 rst. utgörande en förhöjning mot den förutvarande, jag hade den tillfredsställelsen att se införselen af dessa varorökas, i st. f. att minskas. Om någon minskning de hägge sista åren ägt rum, har orsaken derill varit den, att kaffeskörden varit dålig i hufvudproduklionsorterne Brasilien och Java, så att priset stigit ända till 30 å 50 proc. Jag inser väl orsaken hvarföre K. M. icke har gillat detsamma i afseende på socker. Orsaken har varit den, att K.
S. D. Föredrogos och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: i:o Olaus Erikssons från Götheborgs och Bohus län motion, angående kurhusafgiften m. m.; 2:o Anders Erssons från Stora Kopparbergs län motion, rörande åtskiilige hemmans i Bergslagerne skyldighet att transportera krut; 3:o Johan Bergströms från nämnde Län motion, angående upphörande af vågarne i Westerås, Arboga, Köping och Strömsholm; 4:o Pehr Sahlströms från Stockholms län motion, rörande tjenstehjons orlofs sedlar; 5:o Joseph Holms från Stockholms län motion, om förhöjning i legan för hållskjuts; 6:o Pehr Erik Anderssons från Westerås län motion, om indragning af tio Biskop sembeten. S. D. Prot.-Utdrag den 21 December 1853. 33 S. D. Föredrogos och remitterades till Bevillnings-Utskottet : l;o Ola Perssons från Blekinge län motion, angående förhöjning af tullen å från Utlandet hit inkommande spritdrycker; 2:o Anders Jonssons från Westerås län motion, angående upphäfvande af förbud emot utoch införseln af tackjern och malm; jemte ett af Gustaf Hultman från Orebro län ingifvet skriftligt anförande. S. D. Föredrogs och remitterades till Rikets Ständers Särskilda Utskott: Pehr Mattssons från Wester-Norrlands län motion, angående bränvinsbränningen. Den 21 December. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och remitterades till Stats-Utskottet: Grefve von Rosens, Adolf Eugéne, den 17 dennes f. m. på bordet lagda anmärkningar och motion, i fråga om jernvägars anläggande i riket, tillika med de i anledning deraf samma dag och nu afgifne yttranden. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Till det af Rikets Ständer beslutade Särskilda Utskott för behandling af frågor rörande bränvins tillverkning och försäljning, remitterades en af Doktor*£anrf6er<?