Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon satte stygnregulatorn till tat söm, rigtigt tät., SA syntes det Iranske inte. Och s&amp; - sur-r-r för brinnande lif2 5 - nu Aterstod bara bröstvecken. Hon vet söm efter söm markte icke att dörren öppnades, men hon miirkte att dockan ramlade - just emellan henne och dörren och restes genast upp igen - ~ c h att frökens röst ropade: " Hvad &amp; r det för rtisen? Ge mig sista bazaren " - hon strackte sig in genom dörren med Iialtra kroppen. Fredrika gaf henne bazaren - Olga trodde att hon skulle kväfvas. Dörren stangdes. Surrr - igen - nu vor0 bröstvecken fiirdiga - fort in i tidningen och under stolen - och just med detsamma flyttade Rödlufvan dockan p&amp; sin plats igen. Flamtande och röd i ansigtet kastade Olga en blick p&amp; henne. Det syntes icke en min i hennes klrfva ansigte, der nilarne suto i en tat rad mellan lapparne. Ah nej, det der med dockan var nog bara. en handelse, men den kom d&amp; i grefvens tid. Inta förr än klockan slagit elha fingo de g&amp; den kviillen - och icke en slant eller s&amp; mycket som ett glas mjölk fingo de. Olga niaste springa hela kvarteret omkring, innan hon vagade stanna vid porten, t y det sar tvt " hérrnr " som följde henne i hack och hal. Lyckligtvis -. vor0 de icke rigtigt stlkra p&amp; benen. Klockan half tolf störtade hon med andan i halsen uppför de fyra trapporna och in i den lilla vindskupan. " Moster ", tvatterskan, sof redan. Olga tande den lilla gaslampan - nu skulle lifvet kantas nedomkring, kragen sys fast och armarne sys in. De vor0 lyckligtvis fhrdiga. - Hon satt till half tu - niilen flög upp och ned - men s&amp; kom sömnen, oaktadt alla tankar och glada förestallningar kom den, obetvingelig, oemotst8ndlig. Moster vaknade och.
I den Kansli-ordning, som Konung Gustaf lil den 1 Juli 1775 utfärdade, förordnades att Kansli-Kollegiet, sorn skulle bestå af en utaf Rikets Råd, såsom President, en eller flere Riks-Kansli-Råd, 4 Stats-Sekreterare och Kansli-Råd, skulle ”förnämligast öfverväga, rådslå och utarbeta alla dithörande inoch utrikes ärenden ”i gemen, samt i synnerhet: ”l:o Huru vid alla tillfällen Kongl. Maj:ts och Rikets fördel, höghet, interesse, ”titulaturer oell rättigheter i anseende till främmande makter måge bibehållas och ”befordras, hvaröfver, då sådane ärenden förekomma, Kollegiet åligger att tili Kongl. ”Maj;t med underdånigt betänkande inkomma.” 2:o ”Stridigheter, alhandlingar, vänskaper, förbund och brefvexling med främjande makter, Förstår, Republiker oell Städer, manifester och publique skrifter, om ”orsaken till krig och örlig, Stillestånds-handlingar och Freds-traktater med Rikenes ”hender, då Kongl. Maj ;t sådant i Nåder godtfinner.” 5:o ”Kommissions-Sekreterares, Agenters, Konsulers föreslående, jemte instruktioners .uppsättande för dem, hvarvid Kommerse-Kollegium i allt hvad Agenter och ”Konsuler samt Handels-Kommissarier angår tager med Kansli-Kollegium gemensam del.” Enligt § 4 af denna Ordning hörde under Utrikes Stats-expeditionen det som ”angår utrikes, makter och Herrskaper, svar på främmande Sändebuds och Ministrars anbringande, kommissarier, Instruktioner, Rref och Ordres, som till vederbörande Mipjstrar afgå, jemväl all direkt brefvexling med främmande makter, samt alla utrike^, resepass, sorn i Kongl’ Maj:ts höga namn eller med Dess underskrift utfärdas,” hvarjemte genom denna expedition skulle besörjas allt det sorn angick de Tyska provjnserne. Expeditionen förestods af en Stats-sekreterare, som hade till sitt hi - Bil.
Bidderskapets och Adelns samt Högvördige Preste-Ståndets vid 30. puncten gioride tillägg, äfven af Bonde-Ståndet biträdes: i följd ■hvaraf det beviljade ersättnings beloppet icke får öfverstiga hvad de sednast tillförordnade Committerade föreslagit, i hvilken del Utskottets jemnkttings-förslag alltså förkastas. 362 'Segt ‘qmoiQ qt >p 'jptji 'totg 4:to Att i likstämmighet med hvad Höglofl, Rict* derskapet och Adeln, samt Högvördige Preste-, Ståndet afgjort, kommer ingen ränta ett förskrifva* eller erläggas å de obligationer, hvilka till godt, görande af de i frågastäljde fdrlusteme böra af Riksgälds-Contoiret utgifvas. Genom förestående Bonde Ståndets beslut förfall* de af Utskottet föreslagna Voterings-Propositioner; Och later Bonde-Ståndet i allt öfrigt vid Utskottets förslag bero; I öfverensstämmelse hvarmed Riksens Ständers fattade Beslut alltså kommer att t v§* derbörlig ordning expedieras. SD. Föredrogs Banco-Urskottets, den 8 dennes på bordet lagde, Betänkande N:o 94, angående Riksens Siänders skiljagtiga beslut, rörande föreslagne Keglementariska stadganden, i afseende på odlings, lån; dervid Bonde-Ståndet fann skäligt låta bero vid Utskottets åtgärd; hvad angår de inom Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid första, andra, och femte artiklarne, hvilka redan blifvit af öfrige Besp. Riks-Stånden gcdkände.
Jag medgifver att mycken makt finnes lagd i Landsh:s hand; men han saknar lika litet som andra embetsman här i landet, kontroller och ansvarsskyldighet derest han förgår sig; och om icke en dylik vidsträcktare myndighet blifvit honom leornad, vore det ej möjligt att vid Landshrge-embetena en sådan myckenhet mål skulle kunna med så ringa kostnad för Staten afgöras, och parterne utan för stora omvägar vinna sin rätt. För att gifva ett begrepp om mängden af de mål och ärenden som hos 140 Den 4 April .e. m. dessa embetsmyndigheter handläggas, beder jag få uplysa, att om deras Diarier skulle föras med samma omständlighet, som inom Colhna är bruklig, Liefve Diarii-nummern vid Landsh:geEmbelet i Län af medelstorlek, större 8n hos alla hufvudstadens Colhr tillsammans. Jag hemställer då, huruvida det kan vara skäl att borttaga den klandrade suspensionsrätten, hvilken, på sätt Utsk. visat, har ägt rum förut. Vidare har man gjort anmärkn. vid Landshtnes rätt att tillsätta LänsNolarier. Denna rätt, skulle jag tro, ar häfdvunnen, och just af det skäl, som jag förut åberopat, nemi. att göra det möjligt för Landtregeringen att medhinna så mycket; ty det är tydligt, att Landsten, som är K. M. ansvarig för styrelsen af Länet, icke kan komma någonstans, om han får till sitt biträde personer, som icke äga hans förtroende. Det är derföre af vigt, att han tillsätter den tjensteman, som då LandsSekretin har förfall, är Skyldig att inträda i dennes ställe.
Lag-Utskot tet: i:o Anders Anderssons, från Calmare Län, Memorial, om efterlefvande Makars skyldighet att förete Afvittrings-bevis, i händelse af nytt giftermål. 2:0 Jonas Nilssons, från Carlstads Län, Memorial, angående vissa stadgaiulen i afseende på utmätt Fastighet. 3:o Johan Jaeob Ruthbergs, från Norrbottens Län, Memorial, angående ändring uti Författningen rörande Inteckning i fast Egendom. 4:o Eric Pehrssons , från Götheborgs Län , Memorial, angående förhöjning af böter för Upprops-försummelse. 5:o Johan Jacob Ruthbergs, från Norrbotten, Memorial, angående stadgande af ansvar för utprångling af falska Riksgälds-Sedlar. 1278 Riks-Stähdens 6:0 Johan Longbergs, från Gefleborgs Län, Memorial, angående Högsta Domstolens förmanskap öfver Nedre JustitiasRevisions Ämbetsoch Tjenstemän. 7:0 Bemähle Longbergs Memorial, angående ändring af 3 och 4 §§• i 3i Gap. Rättegångs-Balken. 8:0 Lars Lidmans, från östergöthland, Memorial, rörande försäljning af fast Egendom genom Lotteri. p:o Anders Danielssons, från Elfsborgs Län, Memorial, angående rättighet för enskilde, att utan behof af allmän Åklagare föra talan mot Domare för Ämbets-fel. 10:0 Bemälde Anders Danielssons Memorial, angående förändradt arbetssätt vid Härads-Rätterne. u:o Joban Myrins, från Elfsborgs Län, Memorial, angående ökadt ansvar för slagsmål med doldt tillbygge. 12:0 Nils Håkanssons, från Kronobergs Län, Memorial, om utsträckning af tiden för Revisions-skiliingens erläggande m. m. i3:o Anders Larssons, från Elfsborgs Län, Memorial, angående rättighet, att, utan Konungens tillstånd, bygga Ägtenskap med Syskonebarn m. m. i/po Eric Påhlssons, från Elfsborgs Län, Memorial, om ändring i Förordningen emot dryckenskap. i5:o Full - P rotocoUs-Utdrag.
Efter hvad grund dessa summor blifvit bestämda, torde redan vara ett temmeligen svårt problem att utleta, men ännu mera oviss och tvetydig tyckes Utskottets mening vara, huru de böra användas. Det föreslagna beloppet uppgår Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 4. 5 lill omkring 5/i> af närvarande årsanslag, och är, såsom Utskottet uttrycker sig, anvisadt för arbetenas »oafbrutna gång». Huru böra nu vederbörande myndigheter tolka en sådan bestämmelse? Skall arbetsplanen för året (ty en sådan måste ju finnas) så uppgöras, att arbetet beräknas fortgå alldeles »oafbrutet», d. v. s. i allo lika som hittills, så räcker den anvisade summan naturligtvis icke längre än omkring 5 månader, och hvarje representant åtminstone bör väl kunna inse, hvad det vill säga att leda sådana arbeten, utan att veta hvad, som får påräknas till deras bedrifvande under resten af året. Hvem skall dessutom ansvara för förlusterna, ifall några bland arbetspersonalen, såsom troligt är, hafva accord för längre tid och måste afskedas? Tydligast visar sig orimligheten af en sådan anslagsfördelning, i fråga om Topografiska corpsens arbeten. Huru vill man, att dessa arbeten skola kunna anordnas med 5/12 af behofvet, enär hvar och en förstår att dervid endast kommer i fråga att börja eller icke börja årsarbetet; ty att afbryta detsamma efter 5/i2 af tiden, vore väl uppenbarligen det högsta oförstånd. Och niira nog enahanda måtte förhållandet vara med fästningsarbetena. Jag föreställer mig nemligen, att årets arbeten måste förberedas genom inköp af materialier, accorders ingående, o. s. v.; men huru skall allt detta, eller i allmänhet någon slags planmässighet, kunna ega rum. när sjelfva utgångspunkten för all beräkning — tillgången för året — fattas? Inom Utskottet har talats vidlöftigt om sparsamhet och hushållning, och jag gillar lika så fullkomligt som någon annan dessa grundsatser, men just derföre måste jag också på det högsta afstyrka ett hushållningssätt, hvarefter allt måste inrättas'för dagen, och som derigenom leder till uppenbar misshushållning med statens tillgångar.
Ek dknnn kings påökning sf Lönings^ Sroken PK Den 12 December. pä intet sätt swarar emot dek arbete, söm Csnroirer bässer, genom nya Inrättningen och nu steen!"' ändringar i Förfartningarne rörande Boställs W'.ket, får widkännas, och ä den andra, att de go-omal som Conroiret under ett drygt answar aligaer warda sch störa, blifwa ej mindre widsttäckka än i flere ee! r nog laggranne, ja kgnna Rik ens Sander »o stäme finna der Canimererarcn och Betjeningen wiö Co,no!rrr för» tjena någon förbättring i'fine tvilkör,. hwarom /KrigsBesälct redan tvid sista Riksdag hos Eders .ststmg'. V!aj:t gjort underdånig fö reställning , med.anhällaa atp Lonroilet som njucer Lön as I itze!d' e Reservc-^, eiumans Räntor, men saknar dadé fvorklar och tvista procent af Observations-Medlen, stu!!e ej allenast för de framflukne sednare arén sä en skälig ersättning för sitt lidande, man oek framgent njil^a någon fornta!» as fsrwandlingen, hwilker likwäl ännu ej ksmmrt till westställighen" "Och ehnrltmäf Riksens Ständer under det de M bepröfwande föcehafk detta ämne, äsweri ägt tillfälle, att inse dek Kämmererarm wid Conkoirer i hwatz pä honom ankommit, Ådagalagt all upptänkelig sorgfällighet om Bsställs-Werket och jemwäi genom sine förflager siidragit till dest inkomsters förökande, sa att han gjort sig wärdig till nägou belöning och upmun, ' tran under ett tragit och answarigt Tjenstgörande; billigt också woce, st den som iniichafwer Loir af wcrkeligen ln^eltr'
S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Utskottets, under N:o 51, afgifne Memorial rörande de af Utskottet framställda VoteringsPropositioner om Tullbevillningen, fann PresteStåndet för godt förblifva vid sitt, i afseende på den ^:de Voteringspropositionen, förut vidtagne Beslut, hvarigenom Ståndet redan gillat Utskottets i detta ämne framställda förslag, hvarjemte förevarande Memorial i allt öfrigt nu blef af Ståndet godkändt. S. D. Upplästes Vallöf!. Borgare-Ståndets ProtocollsUtdrag af denné dag, enligt hvilket Ståndet, vid Föredragningen af BevillningsUtskottets Memorial JN:o 5r, rörande de af Utskottet framställde Voterings-propositioner om Tujlbevillniugens utgörande, funnit desto större skäl, att förblifva vid sitt den 24 sistlidne October fattade Beslut i Fröt. Vt/fr. 4. g Not. tgxg, 9 i delta ämne, som, hvad den ifrågakomne yrde Voleringspropositionen beträffar, icke allenast 71 §. Regeringsformen och 3i §. Riksdags-ordningen uttryckligen bestämma den af Slåndet yrkade rättighet till omröstning i förstärkta StatsUlskottet, öfver hvarje del af Tullafgiften, hvaruti Ståndet fattat olika Beslut emot de öfriga RiksSlånden, utan ock 54 §. Riksdagsordningen lemnar för Ståndets tanka ett ytterligare stöd, derest någon ledning för den närvarande frågans bedömande kan af nämnde §. hemtas; Och hade Vällofl. BorgareStåndet gjort sig förvissadt, att de öfriga RiksStånden skulle häruti instämma; ■— men som PresteStåndet redan fattat sitt beslut i detta ämne, på sätt derom meddeladt ProtocollsUtdrag för denna dag innehåller, kunde Ståndet för sin del icke med Vällofl. BorgareStåndet härutinnan sig förena. Från Wälloflige BorgareStåndet.
Motion N:o 45. Stats-Utsk. Utlåt. Fyrktal, om dess användande såsom röstberäkningssätt vid prestval samt vid tillsättandet af folkskolelärare, orgelnist, klockare och annan kyrkobetjening. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. N:o 4 och Mern. N:o 18. R. St. underdån. Skrifv. Fårafveln, om anslag till dess förbättrande inom Jemtlands län. Motion N:o 59. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. Fårösund och Fårön, om ersättning åt färjemannen vid, för dem åliggande förbindelse att utan betalning öfver Fårösund föra i tjensteärenden stadda personer och Kronans folk. Motion N:o 33. Stats Utsk. Utlåt. N:o 60. R. St. underdån. Skrifv. Färjeman. Se Fårösund. Föreläsningar, om årligt anslag af 8000 R:dr för beredande af Norska och Danska föreläsningars hållande vid rikets begge, universiteter. Motion N:o 94. Stats-Utsk. Utlåt. Författningar, angående underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med framställning om behofvet af ånyo författadt sammandrag af sådana, hvilkas årliga kungörande är i nåder anbefalldt. Motion N:o 71. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Geologi, om lön för en profession i. Se Lunds universitet. Gladsax socken i Christianstads län, om lån till. Motion N:o 101. Stats Utsk. Utlåt. Grundén, om ett årligt understöd åt enkan efter Kamreraren G. Motion N:o 92. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 74. R. St. underdån skrifv. Grunddikning. Se Drainering.
Directionen feck sig anmärk - ningarne tillsände, då ansågs alldeles öfverflödig, hvilket förfarande så i det ena som andra afseendet Stats-Utskottet icke kan godkänna, då efter dess öfvertygelse all Egendonis-liandel för det allmännas räkning nödvändigt måste föregås af en tillförlitelig och i laga ordning 4 Sami. a B, 67 io36 Stats-Utskottets JBetänkanden. verkstäld besigtning och värdering, och sedan detta hufvudsakeliga vilkor af Kongl. Directionen ej ansetts till iagttagande nödvändigt, hade väl åtminstone med föranledande af de skiljagtiga beskrifningar och besigtnings omdömen, som från olika håll blifvit meddeldte, genom en ytterligare ojäfagtig Besigtning bordt utredas, om Egendomens verkliga beskaffenhet till alla delar öfverensstämde med den till grund för köpe-afhandlingen ingifne Beskrifning, och efter hvars lydelse Säljarne med ansvars skyldighet sig förbundit att Egendomen afträda. Om nu laglig besigtning och värdering, som sig bordt, före köpets afslutande egt rum, skulle derigenom utan tvifvel blifvit uppdagadt, hvad ock Herr Baronen och Presidenten Fock särskildt uti sin från trycket utgifne Berättelse, samt Kongl. Directionen uti dess underdåniga skrifvelse af d. 28 October sistförlidne år, hos Kongl. Majrt tillkännagifvit, att Sockerbruks-Egendomen icke är för Bagari-anläggning passande, och denna upptäckt i tid hade varit af så mycket större vigt, som Kongl. Directionen i sådan händelse säkerligen Stats-Utskottets Betunkanden. iQ?tj undvikit, hvad Riksens Högloft.
Discontens räkning blif* vit tagen uti hans i Banquen innehafvande Contoir-Skrifvare-Lön, 300 R:dr, deraf halfva beloppet alltså, under den nu förflutne tided, är till godtgörande af berörde skuld användt. Efter denna framställning, hvars enlighet med rätta förhållandet Banco-Discont-Directionen inför Utskottet vitsordat, har GontoirsSkrifvaren Wier på flere anförde ömmande skäl anhållit, att, af medlidande och förbarmande, blifva från den ål agde ersattnings-sky Idigheten befriad, och att Discont • Directionen måtte undfå tillåtelse, att Lånet i Räkenskaperne Banco'Ulsiottels Betänkan den. 6 g i afskrifva, om ej till hela beloppet åtminstone till så stor del, som, efter redan skedde afbetalningar, funnes återstå; utgörande denna återstod, enligt Discont-Directionens uppgift, R:dr 1263: 12 sk. B:co; och hafva Herrar Banco-Fullinägtige, för deras del, ehuru under yttrad öfvertygelse, om vådan af dylika eftergifter och nödvändigheten af yttersta varsamhet vid deras medgifvande, likväl funnit skäligt tillstyrka afskrifning af Lånets återstod, enär det förhållande, att ett alldeles falskt och origtigt Docurnent funnes försedt med Konungens Befallningshafvandes egenhändiga påteckning, tycktes vara af den egna och ovanliga art, att synnerlig fara af prejudicatet ej förmodades kunna uppstå. Banco-Utskottet, sorn, 1 sammanhang med. denna frågas behandling, inhemtat, att ibland de afskrifriingar uti förra Riks-Discont-Verket, hvilka, enligt Rikets Ständers medgifvande, vid 1818 års Riksdag, fått ega rum, äfven varit innebegripne 2:ne
Beträffande slutligen den af Krigs-kollegium gjorda underdåniga framställning derom, att fyllnaden i vederlaget för de upphörde Vakansoch Liggelidsbesparingarne, uppgående för arméens Pensions-kassa till 9,387 R:dr och för Civil-stalens till 213 R:dr eller tillhopa 9,802 K:dr B:ko, hvilken utgift nu drabbar 4:de Hufvud-titelns besparingar, matte särskildt anvisas medelst tillökningar i de för kassorna å 9:de Hufvud-titeln uppförda ersättnings-anslag, torde Eders Kongl. Maj:t i Nåder tillåta att denna fråga må till Rikets Ständers bepröfvaride öfverlemnas.» »Hvad derefter angår de Landlförsvarets behof, för hvilka påkallas tillfälliga eller extra anslag, så får jag, under åberopande af hvad uti mitt oftanämnde anförande finnes utveckladt om hvart och ett af nedannämnda föremål, hvartill medel behöfva dels för en gång och dels för vissa år särskilt anvisas, underdånigst tillstyrka Eders Kongl. Maj:t alt af Rikets Ständer nu i Nåder äska följande extra anslag: 1:o För Ar tiller i-behof'. Till anskaffning af 39 ammunitionsvagnar för Fält-Artilleriet 43,630: —» » anskaffning af 12,000 st. refflade Infanteri-gevär ä 37Vi R:dr 430,000: — » anskaffning af 3,000 st. faschinknifvar eller sidogevär för Infanteriet å 6 R:dr 73 öre 33,730: — i stället för af General-Fält-Tygmästare-Embetet ifrågasatta 10,000 st. sådane sidogevär, med en kostnad af 67,300 R:dr. 2:o För Fortifikations-behof.
Ridderskapet och Adeln, och jag icke ville undvika gifva anledning till förlängande af en Discussion, sorn är förenad med så obehagliga minnen. Friherre Cederströmj Jacobj förenade sig med Grefve Spens, som ansåg Riksens Ständers Utskott icke böra afbryta sina angelägna göromål, för att lemna sådana upplysningar, som dem Friherre Stael von Holstein nu äskat. Herr Berghmanj Ambrosius Magnus: För Herr Baron Stael von Holstein bär jag det största förtroende och aktning, grundade på dess vid alla tillfällen ådagalagde utmärkta Patriotiska tänkesätt, men jag frugtar att lian i förevarande fåll misstagit sig. Det är icke tänkbart, att en HofRält, bestående afSju Ledamöter, kan så taga miste om Lagens rätta mening, att en oskyldig blefve såsom brottslig ansedd, och när Högsta Domstolen, äfven bestående af förståndige, välsinnade och erfa me Män, i det hufvudsakligaste fastställt HofRättens Utslag, bör väl ingen kunna tvifla om Målets rättvisa behandling. Man har väl i förra tider haft exempel derpå, att genom högre inliytande mindre rättvisa Doniar biif - Ben io Januarii. 673 blifvit fällde; men så långt har det aldrig gått, alt mcnniskor, emot Lag, blifvit fråndömde deras välfärd. Friherre von Duben, Carl: Jag vill visst icke bestrida Friherre Stael von Holstein sin rättighet, alt bekomma all den upplysning han skäligen kan begära, men jag anser Friherre Stael von Holstein böra bestämdt uppgifva den Lag eller Författning, hvars tvetydighet eller ofullständighet han önskar mätte rättas. Den redan afslutade Rättegång, som föranledt till Friherre Stael von Holsteins ifrågavarande Motion, kan, enligt go §. i RegeringsFormen, ingalunda tillhöra Riksens Ständers öfverläggning. Herr Grefven och Landt Mar sk aIken föreslog, att Friherre Stael von Holsteins ifrågavarande Memorial måtte till Lagutskottet remitteras. ^ \ Ropades
Resolutioner, Saint att Kongl. Majit den 3 Augusti 1681 och den 15 Februarii 3728 stadfästat dess Privilegier och Rättigheter., Hospitalets inkomster skola förnämligast bestå uti 20-4-j Mantal, hvaraf äfven Hospitalet njuter Kronooch Kyrko-Tionde, och upptages uti det af 1754 års Räkning ingifrie Utdraget Hemmans - llän. tor ne till 764 H.r Krono-TIonde-Spannemälen af samma Hemman efter Kronovärdering 1732 24 dc Kro-notionde af Mölleberga Soc.bn, hvartill Hospitalet skall ega, enligt 1659 års Randt • Bok, 3us Patronatus; stiger till - 56: Vinsten på samma Spannernål efter Markegångspris 19,7: 12. 3§5^ Stats-Ulskottets Betdnkanden. Termin af Saltpeter - Skatt af bemälte Hemman - 423? 15- Jordskylspenningar . * 45» 14, InteressePenningar 45; — Arrende, Bränneveds, Utskrifnings och Städsrnåls-Penningar m, fl. Penninge-Inkomster 14, Tillsammans *,47^ D:r 25, dr. Silfvermynt. 25:o Ystads Hospital. Till detta Hospital har Konung FREDRICH II i Dannemark först donerat Kronotionden uti tvenne nära till Staden be:agne Socknar, och sedan hafva Herrskaper på Landet och andre Christmilde menniskor ökat dess inkomster med deras gäfvor. Enligt ingifvit utdrag af 1754 års Hospitals-Räkning bestå inkomsterne för denna tiden uti: Ordinarie och Extra Ordinarie Hemmans-Räntor 310, D:r 4 Ör. Krono-Tionde Spannemål, ut - räknad efter Kronovärdering 2454 1.
Dä Saken frän Utstött äterkommit, blifwe den efter första upläsandet liggande pä bordet. Den kan wid nästa föredragning, ehwad öfwerläggning ägt rum eller ej, pä flere Ledamöters förenade begäran, äter hwila; men dä saken tredje gängen förekommer, stall den til afgörande företagas. Hwar och en srägrmaf annan än allmän beskaffenhet, äfwensom prellmina ira hemsiällanden och förfrågningar ifrän Utskotten, mä genast kunna afgöras, sä wida den eller de af någon Ständets Ledamot ej begäras pä bordet. Uti Ständens Cantzlier bör alltid finnas en öppen förteckning öfwer alla pä bordet lagda mäl. §- 5°. Hwarje Ständs Ledamot ägc rätt at i Plenum, stäende och frän sin plats, fritt tala och utläta sig i alla frågor som under öfwerwägande komma, och om laglighctcn af allt som inom Ständct sig tildrager. Hwar en yttre sig öfwer et ämne i den ordning han dertil sig anmält; och mä ej nägon wara berättigad attala utom Protoeollet. Ingen tilläte sig personliga förolämpanden eller oanständiga uttryck. Sker det, pröfwe Ständer buruwida den Ledamot, som sälunda sig förgätt, mä afLandtmarstalkcn eller Ständets Taleman erhälla tjenlig föreställning och murning , eller om saken bör behandlas enligt 77 Z. eller ock alldeles förfalla. §. 51- 743 Den 8 Augusti. §- 5l. I en skrift böra ej flera mäl sammandragas af sä olika beskaffenhet, at de ej til et och samma Utskott kunna förwisaS. Icke heller mä et Memorial som flera än en Ledamot unoerffrifwit, emottagas, med mindre det är tecknadt af Ståndets Ledamöter fran nägot Stift, Stad, eller Län, och sädan Orts angelägenheter beträffar. §. 52.