Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vanan hos Allmogen att hålla sin Buldan till salu i rullar, har ofta föranledt till misstag hos köparne om varans godhet, och detta har slut - Den 6 November f. m. 243 ligen återverkat till förlust för säljarne sjelfve; tj^ genom bedrägerier af några få har det handt, att varan konnnit i vanpris äfven för den redlige tillverkaren. Så länge Buldanstyckena äro rullade, kan icke köparen öfvertyga sig, huruvida boniteten är lika, hela stycket igenom, och han har derföre icke haft annan utväg, än att genom ett nedsatt pris försäkra sig mot förlust. Då nu HelsingeBuldan är en af våra exportartiklar, måste följderne häraf blifva så mycket menligare, som vi i annat fall kunde påräkna högre betalning af utlänningen. Ehuru det således, sedan två Stånd afslagit Utlåtandet, är likgiltigt, hvad beslut af Ridderskapet och Adeln nu fattas, önskade jag likväl, att Ridderskapet och Adeln för dess del ville bifalla Utlåtandet, enär det afser en bestämd nytta för producenterne sjelfve. Grefve Gyldenstolpe: Här är icke fråga om sjelfva saken, eller nyttan af att lägga Buldanen i lag eller rullar, utan endast om principen, huruvida administrativa magten bör mellankomma med en uppmaning. Är saken nyttig, lära säljarne nog rätta sig efter köparne, så att, om de finna, att de erhålla mera för sin vara, då den är lagd. i lag, de icke lära underlåta att lägga den på sådant sätt, med afseende på sin egen fördel, utan att Kongl. Maj:t behöfver bedja derom. Jag fortfar derföre att yrka afslag å Utlåtandet. i5o Den 6 Nove m b e r f. m. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde om Ridderskapet och Adeln biföll EkonomiUtskottets ifrågavarande Utlåtande. Ropades Nej. Hvarefter Hans Excellence gjorde proposition till afslag å berörde Utlåtande; hvilken proposition med ja besvarades.
I sammanhang med detta ämne och till befordran deraf, att Riksens Ständer nästa Riksdag mätte sä mycket mer obehindradt kunna med ett utwidgadt förswarswerk förbinda cn förbättrad, till de stattskpldiges lättnad genom en jämnare fördelning, inrättad bewäring: stulle det afwcn ankomma pä Kongl. Maj:L att genom sädane sammankomster, som oftvannämdt är, med Jordägare och Egendoms Innehafware pä Land och i Stad, som nu icke deltaga uti rotering, läta rädpläga om det sätt som lämpeligast kunde förcsläs Riksens Stander till detta anda, mäls winnande; hwarwid likaledes borde iakttagas att riton: hwad enstilde hwar för sig blott personligen stulle wilja tillstjuta och hwarförc äfivensom för andra allmänna medel borde redowisas, nägon werkställighct söm skulle onerera sjelfwa jorden, icke förr, än efter Ständers beslut fick äga rum widare än pä samma sätt, som här nyst frammanföre är föreslagit i afseende pä reserwe-karlars hällande i beredskap utan nägon ytterligare dermed förknippad kostnad. Pä delta sätt tror jag, att twännc goda ändamäl stulkunna winnås; dek ena en möjlig utwag till tillgäng pä folk i händelse af fredsbrott innan Ständers nästa sammankomst; det andra, att RikfttiS Stander blefwe iständ» satte att med werkstg kännedom taga detta grannlaga ärende under öfwcrläggning. Ingen grundad farhäga för mistbruk kan härwid äga rum, dä sammankomsterne hällas offenteligen , icke under Militaire - Styrelsens , utan under wanliga Landtregeringens öfwcrinseende, och dä rs» ZiLS. sch AS. prst. 6:te Bans, s-Lra AfS. P7:s 34 Den 2 April. resultatet af hwad wid sammanfomsterne förefaller genast befordras till trycket. Riksens
Jemte den uti propos. af Hr Gr. o. Landtm, föreslagna förändring anhåller jag, att ordet sedelstock må begagnas i stället för rörelsecapita I. Frih. Palmstjerna: Jag anser, att uttrycket: rörelsecapita!, är riktigt. Jag vet val, att i begreppet af rörelsecapital äfven innefattas det i rörelsen varande silfvermyntet, N se - Den aS Juli e. m. 3i3 sedan titvexlingen kommit i gång, men ändamålet med uttrycket här afser icke ensamt förhållandet med sedelstocken, som blott är medlet, utan egentligen hela rörelsecapitalet, sorn är lmfvudsaken. Jag tror således, att detta sednare uttryck är det rättaste. Hr Tham: Jag anser uttrycket sedelstock vara tydligare än rörelsecapital och yrkar, att det må antagas. Frih. Ehrenborgh: Jag vill visserligen icke länge uppehålla med den obetydliga redactionsförändringen. Propos. kan gerna få lyda sådan den blifvit framställd, och jag frångår altså min anmärkning i berörde afseende. Upplästes till justering och godkändes följande voter:spropos:n: Den, som bifaller, att utte punkten i BancoUtsk:s utlåt. N:o 16 får följande lydelse: Att om också metalliska cassan någon tid skulle visa sig fortfarande öfverstiga två femtedelar (f) af sedelstocken, Bancostyreisen ej, på grund häraf, må äga vidtaga någon åtgärd till rörelsecapitalets ökande i annan väg, än medelst belåning af guld, silfver, koppar, jern och öfriga elfecter, som finnas uppräknade i bancoreglementets 4 art* 4 afd§§ 10—15 (pag. 97 och 99), förrän ett år förflutit från Bankeus öppnande till utvexling af silfver, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, erhåller ofvannämnde 11:te punkt följande lydelse:
Då Andra Gardiet under en så låDg tidföljd af ar icke varit försedt med Caserner af Staten, så synes det mig åtminstone icke vara en så brådstörtande nödvändighet, att på en gång fylla detta förmenta behof, särdeles som byggnadsplanen är uppgjord till flere smärre hus, hvadan den utan någon olägenhet kan och bör inskränkas till ett hut om sender. Den inqvsrteringsafgift som Stockholms Stad betalar för etne Compagnier af Andra Gardiet har uppgidt till något mindre än 1000 R:dr Banco årligen; och dermed har ändamålet af husrum tor trouppen varit fullkomligen vunnit. Den nya Casernebyggnaden Den 7 Julii f. m. belastar Staten med en ränteförlust af 2,000 R:dr om äret för tvenne Compagnier och således blifver landets kostnad hädanefter för husrum åt desse 150 man nära 3,000 R:dr Banco eller nära 200 procent dyrare än förr. Utskottet yttrar stt ingen minskning uti devid sista Riksdag för tredje Hufvudtiteln beviljade summor böra kunna ifrågasättas, på den grund, att Kongl. Maj:t äskat förhöjning; jag delar icke med Utskottet denna öfvertygelse; jag påtager mig likväl derföre icke, att hänvisa till hvilka delar som böra drabbas af den minskning i behofvet som jag tror möjlTg; sjelfva minskningens nödvändighet grundar jag på en fullkomlig öfvertygelse om Svenska Folkets oförmåga att bära dessa skatter. Den föresiagne anslagssummans fördelande emellan Arméen och Flottorne anser jag redan vara ett steg till ordning, som jag finner mig böra i högsta måtto biträda, och är det besynnerligt nog att det fordrats så lång tid innan man kunnat hinna detta lilla mål. Utskottet föreslår anslaget för Arméen till 2,288,604 R:dr jag skulle deremot vilja afpruta summan till jemna 2,000,000; samt för Flottorne till 1,000,000.
Friherre Anckarsvärd, Carl Henric, föreslog att Ridderskapet och Adeln måtte, uti det FrotocollsUtdrag, som komme att innefatta Ridderskapets och Adelns beslut om ifrågavarande återremiss, tillika förklara, att de af Friherre Lagerbjelke författade ofvanberörde förslag till underdåniga Lyckönskningsadresser fullkomligen Uttryckte de känslor och tänkesätt, hvilka Ridderskapet och Adeln för dess del enhälligt ansåg och Önskade böra vid ifrågavarande tillfälle i underdånighet tolkas; å hvilken hemställan Friherre Anckarsvärd begärde Herr Grefvens och LandtMarskalkens propositon, I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt* Marskalken frågade om Ridderskapet ochAdeln 55o Ben 10 Februarn. behagade uti des af Friherre Anckarsvärd gjorda framställning instämma. Ropades starka Ja. Friherre Cederström, Jacob, hade inlemmat ett Memorial, hvilket upplästes så lydande; (Se Bilagan N:« i.) Lades på bordet, Friherre Wrangel, Henninge anförde skriftligen ; (Se Bilagan N:o 2.) Friherre Wrangel anhöll, att dess Memorial måtte remitteras till StatsUtskottet, så vida icke ett Särskildt Utskott, i anledning af Herr Hjertås derom väckte motion, komme att af Riksens Ständer förordnas, i hvilket fall Friherre Wrangel önskade, att Memorialet kunde till sistnämnde Utskott förvisas. Lades på bordet. Herr Reenstjerna, Nils Svante, uppläste följande; (Se Bilagan N;o 3.) E)t■n 10 Februarii. 55i Herr Reenstjerna anhöll att dess Memorial måtte med de öfrige RiksStånden communiceras, Lades på bordel Herr Hammarskjöld, Lorenzo [ anförde skrifteligen: (Se Bilagan N:o 4.) Lade* på bordet. Herr Wolfrath, Carl Gustaf, upplåste följande: (Se Bilagan N:o 5.)
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande angående Flyinge och Dahlby Kungsgårds och Stuteri Inrättnings Stat, Sedan Riksens Ständer, vid 1812 års Urtima Riksdag, i anledning af Kongl. Majas Nådiga Proposition om Förvaltningen af Flyinge och Dahlby Kongsgård ar i Skåne och med afseende på befunnen tilltagande brist å hästar, både för Landtmannens och Cavalleri-Regimenternes behof, funnit angelägit, att Stuteri-Inrättningen på berörde Kongsgårdar bibehölles och derföre öfverlemnat nämnde Kongsgårdar, Flyinge 3?-|:dels och Dahlby 4T7g;dels Mantal, till Kongl. Majtts Nådiga disposition, att till en sådan Inrättning användas, på sätt för ändamålet funnes nyttigast; Och Kongl. Majit derefter behagat åt serskildte Coinmitterade uppdraga att 4Q2 Stats-Utskottets Betcuikanden. föreslå en, i berörde ändamål , nödig reglering af hushållningen och förvaltningen derstädes, samt Committerade med underdånigt yttrande och förslagä dertill inkommit; har Kongl. Majit, under den 3:dje Junii nasti, år, provisionelt gillat de af Committerade projekterade lutningsoch Fouragerings-Stater, intill dess desamma kunde blifva Riksens Ständer meddelade i afseende på erforderlige medels anslående; Och hafva Handlingarne i ämnet, i följd deraf, enligt hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets till. stånd och behof innehåller, blifvit Stats-Utskottets tillställde. Af desse Handlingar har Utskottet inhemtat, att Committerade vidtagit de åtgärder, sorn funnits nödige för Kongs-gårds-ägornes uppmätande och affattning på Charta, jemte desammas utarrenderande i den ordning Författningarne föreskrifva; Hvarförutan, och som Riksens Ständer vid desse Kungsgårdars upplåtande, såsom förr berördt är, till Kongl. Majas
Utmarken gagnas gemensamt till bete, och är lill större delen bevuxen med utmärkt vacker bökeskog, som, vid årligen anställde ordnade utluiggningar, tillskyndar Staden en inkomst af 1000 R:dr B:co, och dessutom de år, då ollonskafvel inträffar, ungefär lika summa i ollongäld. Synbarligen drager Staden all fördel af sitt lyckliga läge, omgifven af en i de flesta afseenden bördig trakt. Det kan ock sägas alt Sölfvesborg betydligt tilltagit i välmåga. Stadens Styrelse handhafves, efter en sednare af Eders Kongl. Maj:t sanclionerad organisation, genom en Borgmästare med tvenne Rådmän, hvilka sistnämnde för året väljas bland slädens röstägande innevånare, hvarjemte finnes en Fiscal och nödig betjening. 12 Sjukvården besörjes af den i Staden stationerade Provincial-Läkaren samt en Fältskär, hvilken sednare lönas af Staden. Undervisningsverket besil ides i ett Staden tillhörigt Skolehus, genom en Rector och en Skolmästare, af hvilka den förre åtnjuter, utom fria husrum, 200 R:dr lön. Fattigförsörjningen handhafves af en dertill utsedd Direction, enligt ett af Eders Kongl. Maj:t år i832 i Nåder fastställdt Reglemente. Med de under Carlskrona Stad lydande tvenne Köpingar Ronneby i Medelstads, och Christianopel i Östra Härad har, sedan den sednasle afgifne Berättelsen, någon anmärkningsvärd förändring icke inträffat, hvarföre om dessa jag endast får Nåden åberopa hvad i samma Berättelse blifvit anfördt. Carlskrona Lands-Contor och Lands-Oanzli den 3t Oetober 1889. J. O. NAUCKHOFF. C. G. Fehrman. Eduard Holmer.
Ofverläggningen förklarades härmed fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde att i afseende på nu förev:de del af Utsk:s Utlåt, förekommit följande yrkanden : af Hr Stjernsvärd, med hvilken en annan talare instämt, om återremiss, af Hr Printzensköld om bifall till K. M:s Nåd. Propos., som öfverensstämde med hvad Utsk. tillstyrkt med det undantag att de förbehåll som vid ifrågavar:de anslags beviljande blifvit af Utsk. föreslagne, ieke funnos uptagne i den K. Proposm, och slutligen några talare yrkat bifall till hvad Utsk. tillstyrkt. Då härefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla nu förev:de del af Utsk:s Utlåt., ropades starka Ja jemte åtskilliga Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Hr Stjernsvärd begärde votering. Uplästes till justering och godkändes en så lydande voter.- propos.: Den som bifaller StatsUtsk:s, i Utlåt:t N:o 40 gjorda tillstyrkanden i fråga om anvisande, dels för inredande af den våning, som D.D. K.K. H.H. Hertigen och Hertiginnan af Östergöthland komma att i H. K. H:s palats bebo, jemte anskaffande af möbler dertill och inventarier för D.D. K.K. H.H:s bosättning, af ett an - 268 Den 21 Mars e. m. slag för en gång af 15 0,000 R:dr, och dels för innev:de år af ett fyllnadsbelopp i Hofhållnings-kostnaden af 96,000 R:dr, allt Riksmynt, röstar J a, den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder Utsk:s Utlåt, i berörde delar af R. o. Ad. åter remitterad t.
Ridderskap» t och Adeln wid UrrjmaRiks» dauen i Orebro den 9 Juiri 18 rr. S. D. 8.redrcgs ä nyo och biföllos Allmänna Be - Den9Julkk. -479 Beswärsoch Economie-Utffotlets den 6 sistledne Julii pa Bordel lagda Memorial: i.-o. Angående förbättring af Hamnen wid Staden Falkenberg. 2:0. Angäende noa Fyrbäkars anläggande wid Holmön och Osterzarns-Holmen. z:o. Rörande inrättande af Hushalls,Nämnden i Landsortcrne. 4:0. Angäende Näringsidkares ratt att biwista Marknader. 5:0. Angående införande af alla Ekonomist» beslut i Allmänna Tidningarne. 6:0. I anledning af Fabrikören BenkertS Memorial, rörande Judarnes Handelsfrihet. Ut suprs. Lx krotocollo, 6. Zjlkverstolpe. Utdrag af protscollet, hället hos <6§glofl. Ridderskapct och Adeln wid Urtima Riksdagen t Orebro den 9 Juli, 1812. S. D. 8öredrcgos ä nyo och biföllos StatsUtstottets den 6 sistledne Julli pä bordet lagda Betänkande» : »:o. Om hwad till rättelse för framtiden bör stadgas, i afseende pa styrelsen af Riksgalts'Werket, när Riksdagar hällas pa annat ställe, än i Stockholm och de fleste ibland Fullmägnge i egenskap af Riksdagsmän / komma att Riksdagen biwista; hwaraf det sednare alternatiwet, i enflghet med hwad förut i afseende pa Baneo, Fullmägnge blifwit bestutit, anttgs. 2:0. »482 Den 9 Julli. 2:0.
Rikets Ständer, som ej kunnat godkänna de af Fångvårds-Styrelsen, till stöd för dess förfarande i detta ämne åberopade grunder, lufva, i Öfverensstämmelse med Revisorernes yttrade åsigt, ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, dels att en fullständig utredning af ifrågavarande balance-mål verkslälles, dels ock att det åtal, hvartill omständigheterna föranleda, måtte anställas emot vederbörande, hvilka det ålegat att Wallberg i lians Ijensteutöfning coutrolleja. 37:o Jemte förmälan, hurusom Kongl. Maj:t enligt Dess vid sistlidne Riksdag a 11 atna Nådiga Proposition, .angående Stats-Vei kets tillstånd och behof, ansett besparingar i de af fångvåids-anslaget utgående kostnader kunna för framtiden vinnas, dels genom vissa af erfarenheten anvisade förfoganden i afseende på ekonomien och arbetsvinsten inom Correclions-inrällningarne, de's ock genom förändrade stadgande!) rörande den allmänna fattigvården och försvarslösa personer, hvarmedelst antalet af correctionister kunde minskas, med afseende å hvilka föi hållanden den äskade tillökningen i nyssnämnda anslag inskränkts till 100,000 R:dr årligen; hafva Revisorerne, enär det sålunda begärda och af Rikets Ständer beviljade anslag äfven för är 1841, likasom de föregående åren, öfverski idits med ett belopp af 217,091 R:dr 16 sk. 4 r:st., förklarat sig icke kunna finna annat, än att den alltför stora skillnaden emellan del äskade anslaget och deli summa, som åtgått, härledi sig derifrån, alt Fångvårds-S yrelsen ej vederbörligen vidtagit de af Kongl. Majrt nödiga ansedda omformäl la förfoganden till vinnande af besparingar i utgifter samt i hänseende lill ekonomien och arbetsvinsten inom Cerrections-iniä tillingarne. Expedition -Utskottets Förslag till und.
Att sanningsenligt uppteckna hvad i kapitlet förekommer och beslutas är hans pligt; och kontrollen deröfver tillkommer kapitlet, som sjelf ansvarar för sina åtgärder. Således får Utskottet vördsamt tillstyrka alt Herr Kyrkoherden Schönbecks ifrågavarande motion varder lemnad utan a/seende. Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Febr. 1858, k. 2 e. Betänkande, i anledning af väckt motion om förklaring af Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855 i fråga om stället för förbrytares skrift och aflösning.
Herr Hjerta, Gttficif'- Jag får vördsamt hemställa, huruvida det är lämpligt, att, på sätt Friherre Cederström yrkat, förelägga Utskotten en tid af i4 dagar, att besvara en så vigtig fråga: en fråga om en Statsplan, som oaktadt de vid förra Riksdag hörde önskningar, vi efter 5 år, icke funnit förberedd af dem, som ensamt äro i stånd att framlägga något resultat i dylikt hänseende. Friherre Cedetjiråm, Jacob: Min motion åsyftar endast att få grunderne för Statshushållnings-systemet fastställda, alldeles icke att med detsamma ingå uti till Statshushållningen hörande (jet ail ler. Statsoch Eanco-Utskotten, som det i alla fall åligger, att föreslå den blifvande finance-planen, kunna i intet fall hindras i sina arbeten, derigenom, att grunderna för Statshushål jnings-systemet blifva bestämda, helst des Ridd. Ad. Prut, 2, Band. 10. o 146 Den y Martti, sa Utskott gemensamt med OeconomieUtskottet böra föreslå de nämnde grunderne. Det är tilläfventyrs en olycka, att icke den ordning jag nu föreslagit, nemligen att bestämma grunderna för Statshushållningssystemet vid föregående Riksmöten blifvit iakttagen, innan detailler ne handlagts; ty, utan en bestämd plan för Statshushållningen, blifva detaillerne efter stridiga åsigter bearbetade, och således osammanhängande. Jag ber Höglofl. Ridderskapet och Adeln noga fästa uppmärksamhet dervid, att frågan alldeles icke år om uppgörande af systemet med sina tillhörande detailler, utan blott att bestämma de grunder man vill följa vid detaillernes bearbetande: nemligen om det prohibitiva systemet skall fortsättas, eller om ett på mera utvidgad frihet i handel och näringar grundadt skall införas, på det Utskotten må veta hvarefter de skola sig råtta vid bearbetandet af de till deras handläggning remitterade mål. Jag tror, att i4 dagar år en tillräcklig tid för Utskotten, att uti en så enkel fråga afgifva sitt utlåtande, och jag har ansett nödigt föreslå tiden kort, på det handläggningen af den massa mål, som blifvit remitterade, icke må fördröjas.
Guldmedalj i Stockholm 1897. N:r 19 Stora Nygatan. — N:r 29 S Husmödrar! Spara är lösen för hvarje husmoder med en begränsad hushål spenning I Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, använden i Edra hushål Pellerlns Margarin, Göteborg, som är bikt, drygast och Använd vid / «__^^_9 i svart, hvitt och kulört, till bal-, sällskapsoch promenadtoaletter i största urval. Sändas direkt till privatpersoner meteroch styckevis från 50 öre till SlOent^get IJf. Spinner k C:ie, Y k i (förut J. Zflrrers Sidenfabrik), Zurich, Schweiz. till fabriftsprfser ftanfco ocb tullfritt Zurichs äldsta Siden-etablissement, grundl. Rekvirera, G UVERNANT önskas för att undervisa nne barn vid 10 och 14 års ålder. värde en tvä ande bör vara kunnig i franska och på en angenäm bostad, böra för billigt D ri a s sö s k ty p sk amt villig undervisa i musik. Svar De, som sätta profver! imrrr-^^ * - N BILD. FLICKA, som genomg. en i Kindergarten, önskar en kompanj. E uppsättandet af en dylik skola eller o. bitr. lärarinna plats i en sådan. Kunnig tapetsera väggame med enfärgadt tapetpap - gående lönevil kor torde lämnas till Portn slöjd samt alla öfriga finare handarbeten per. (4 1 6) Svar till » D. », Venersborg p. r. (369) erhål es mot 10 öres porto hos CARL STENBERG, Norrköping. Rikstelefon.
Maj:t Tnålte, med gillande af nyssberörda genom Vägoch Vattenbvggnads-styrelsens försorg omarbetade och af densamma förordade plan i dess helhet, nu i Nåder besluta att till Rikets Ständer aflåta framställning om anvisande af de för en vattenlednings anläggande från Lyckeby till Carlskrona erforderliga medel.» »Hvad åter angår det behöfliga anslagets belopp, så får jag på de af den omarbetade planens författare, Öfverste-löjtnanten Leijonancker, anförda och i min tanke välgrundade skäl i underdånighet tillstyrka, att, i öfverensstämmelse med det af de sednast uppgjorda alternativa kostnadsförslagen, som upptager, jemte reservoir för dagliga vattenbehofvet, äfven 2:ne extra vatten-bassirier för utomordentliga behof, nemligen en vid Högvakten och en uti Höglands Park, Eders Kongl. Majit i Nåder täckes af Rikets Ständer äska den för detta fall beräknade summa af 354,000 Riksdaler Riksmynt, att såsom extra anslag under åren 1861, 1862 och 1863 med en tredjedel årligen utgå.» Uppå underdånig tillstyrkan af Stats-rådets öfriga Ledamöter täcktes Kongl. Majit i Nåder gilla och bifalla hvad Departements-chefen härvid underdånigst hemställt samt förklara att Nådig framställning i ämnet skulle intagas i den proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, som till Rikets nästsammanträdande Ständer komme att i Nåder aflåtas. In fidem Protocolli L. T/t. Neijber. 12 Bil. M 3 lill Kongl. Maj.is Nåd. Vrop. M 1.
Prot. 1847 <5- 1848, 3 Sami. 13 Haft. 1 Kötålitutioris-Uttkothts Utlåtande, N:o 23. sliftarens betänklighet alt ålägga författaren eller förläggaren af ett med plancher försedt, och således alltid med serskilda kostnader förenadt, arbete en alltför stor tribut lill det' allmänna. Uti den begagnade komparativa formen ”kostsammare”, likasom uti hela den hithörande meningen i öfrigt, ligga likväl tvenne satser iilla lade: den ena, att, då plancherna äro kostsammare, endast Kongl, bibliotheket har ovilkoriiga anspråk uppå att af dem erhålla ett exemplar; den andra, all, då plancherna icke ■frö alltför kostsamma, äfven Riksarchivels, Vetenskaps akademiens och UniVeréitetbfnas' bibliotheker äro dertill berättigade. I fall af tvist, skulle således allt här ankomma på domaienS' pröfning1; men då den fastställda grunden för bans pröfning oell beslut nu är så sväfvande, som alla obeStänida jeriniförelser i allmänhet äro, hafva sistnämnde bibliotheker icke erhållit några vare sig kostsamma eller icke kostsamma plancher, tillhörande utkomna litterära arbeten, alldenstund boktryckarne ej aflemnat sådune jemte sjelfva arbetet, och dessa inrättningars föreståndare ansett det, på ariförda grund, osäkert och ända målslöst att derom väcka rättegång. Ett noggrannare bestämmande af de uti 11 momi 1 § Tryckfrihetsförordningen förtskrifna skyldigheter synes alltså redan, i följd häraf, vara af behofvel påka liad t. Ett vetenskapligt arbete, som, till förklarande af liera eller färre punkter af dess innehåll och framställningar, blifvit försedt med plancher, afbildningar och figurteckningar, förlorar, betraktadt i siri helhet, en stor del af sitt värde, sin användbarhet och sitt gagn, derest dessa ej alltid åtfölja arbetet. Ett för vetenskapliga studiers befordran inrattadt offentligt bibliothek kan lika litet undvara de sednare, som sjelfva texten.