Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
JBetänkanden : N:o 37, angående fortfarande af det understöd utaf Statsmedlen, Carlskrona Stads Fattigvårds-inrätrning hittills åtnjutit, samt om tillökning deri ; N:o 40, om inrättande af en Allmän Klubb för alla fyra RiksSråndens Ledamöter; N:o 44, i anledning af ifragasta 11 d förändring i tiden för levereringen af KronaArrenden ; N:o 45, angående understöd af Allmän» sa medel för Arvika Köping ; N:o 46, i fråga om uppresandet af en minnesvård vid Lutzen, der Konung Gustaf II Adolph stupade j Prat. Utdrog den ia Februarii 1829- 57 N:o 47, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå underdåniga ansökningar om nedsättning i Arrendet för hemmanen Rörby och Barkarby ; N:o 49, angående uppförande af ett KronoMagaziti vid Mörbylånga Köping på Öland ; N:o 50, angående inrättande af ett Rikets Ständers Archiv; och N:° 53 , angående låneanslag till en brobyggnad öfver Tranarps å. S. D. Allmänna Besvärs, och Oeconomie-Utskottets nedanstående Utlåtanden blef* vo vid förnyad föredragning bifallne. N:o 48, i anledning af väckt fråga om befrielse för Skärgårdshemmans-egare från Kronoskjutsens utgörande ; N.'o 49, i anledning af väckt fråga om antagandet af ett gemensamt mynt ; N:o 50, i anledning af väckt fråga örn en allmän och kostnadsfri rättighet till fiske i de stora fjärdarne af yttre skären på Kronans vatten m. tn. N:o 51, i anledning af väckt fråga om Gästgifvaregårdars anläggande å Wermdön ; 58 Fröt. Utdrag den i % Februarii 1829.' N:o 52, i anledning af vackt fråga om skyIdigliet för Ordinarie Domare, att af egna medel ersätta alla <le resekostnader, hans Vicarius, i oell för sitt förordnande, får vidkännas utom Domsagans gränsor. S, D.
Jag tror mig således äga skäl att föreslå, det ortens ordinarie Domare ej må vara till - Ben 31 Mars. låtet att med Sterbhusutredningar sig befatta, eller i annat afseende, då tvist inträffar, Sta-, ten, utan kostnad för Parten, bör anskaffa ojäfvig Domare. Ödmjukligen skall jag anhålla, att denna fråga måtte till LagUtskottets utlåtande remitteras. Begärdes på bordet. Herr von Törne, Michael, anförde skriftligen till Protocollet: Det torde förefalla mången besynnerligt, att i ett tidehvarf, så märkvärdigt som det närvarande, framställes så mycket, men verkställes så litet, till mensklighetens väl: att medel blifvit uppfunne, pröfvade och godkände, hvarigenom nationerna kunna förhjelpas till yttre välstånd och inre värde, men att dessa medel icke användas; att deremot många förändringar göras, som icke äro några förbättringar. Hvad är orsaken härtill? förmodligen brist på allmän upplysning. Upplysningen finnes hos några, meddelas äfven i böcker och afhandlingar, men, som man vet, sprides den sällan till mängden. Det lättaste sättet att meddela gagneliga kunskaper åt Allmänheten är genom Tidningarna. Engelska Regeringen har långt för detta insett fördelarna af denna utväg, och till vinnande af det nyttiga ändamålet, tillåtit att alla Tidningar kostnadsfritt med Posten försändas, en åtgärd, som torde förtjena efterföljd äfven hos oss. Den 31 Mars. 405 Aldrig antages i England någon ny Lag, utan att den förut varit införd i ParlamentsTidningen och Dagbladen, och hvarje sådan sak skall ligga oafgjord i sex veckor, inom hvilken tid hvar man har rättighet att i Parlamentet, eller i offentliga skrifter, yttra sig om förslagets nytta eller skadlighet. På detta sätt bevaras icke allenast det allmännas för-j delar, utan Lagstiftaren blifver upplyst om alla svårigheter och har tillfälle att välja det bästa. Man har der godkänt den satsen, att Lagarne alltid medföra den mest välgörande verkan, då undersåtarnes öfvertygelse om nyt-i tan föregått lydnaden. Som allmän upplysning är säkraste medlet till allmänt väl, så bör den också på det kraftigaste befrämjas. Jag vågar derföre hos Höglofl.
Om då ej den förut indelda, men efter indragningen kronan behållna andelen af räntan eller tionden bland inkomsterne i den nya riksstaten upptagas till högre belopp, än uti den gamla, så skall derigenom ovilkorligen en balans emellan beräknade utgifter och inkomster uppsta, hvilken balans ej på annat sätt kan betäckas, än genom förhöjning af den så kallade statsfyllnads-summan eiler den summa, med hvilken Riksgälds-kontoret, af den dit inflytande allmänna bevillningen, bidrager till fyllnad af Statsverkets behof. Jag förbiser härvid ej, att hela inkomst-betänkandet, äfvensom inkomsternas i Riks-staten uppförda belopp, endast är en beräkning, och att om någon inkomsttitel blir för lågt upptagen, derigenom uppstående öfverskotter tillfalla Riksgäldskontoret, hvars ställning således ej till följd af en sådan felaktig beräkning försämras, men deremot uppstår af en på detta sätt onödigtvis uppkommen, förhöjning af statsfyllnads-summan en annan, och efter mitt förmenande ganska betydlig olägenhet, nemligen att, då äfven Riksgälds-kontorets uppskattade inkomster och utgifter måste hringas lill likhet, hvarje tillökning uti de sednare måste föranleda antingen en tillökning uti de förra d. v. s. den allmänna bevillningens höjande, eller också en minskning uti de, för andra utgifter, såsom för allmänna arbeten ecb dylikt, disponibla och vid denna riksdag redan förut nog knappa tillgångarne. Den af Utskottet såsom temligen likgiltig ansedda öfverföringen af en summa från en till annan inkomst-titel är derföre icke utan vigt och ett förbiseende 28 S ta ti(Jti ko tte ti Utlåtande, N: o 51. dervid af de för olika inkomst-titlar brukliga olika beräkningsgrunder icke utan olägenhet. Den skillnad, som derigenom kan uppkomma, är ej heller till beloppet obetydlig. En uppskattning deraf erhålles af de tvenne första anmärkningarne i afseende på verkningarne af Rikets Ständers antagande af de i hillänget till Inkomst-betänkandet Litt. A. gjorda förslag.
Till underdånig åtlydnad häraf, får Krigs-hof-rätten, jemte vitsordande, att för år 1853, såsom förut vanligt varit, för Krigs-hof-rättens räkning prenumererats på 2:ne exemplar af hvardera utaf tidningarne »Post och inrikes tidningar» och »Stockholms dagblad», samt att tio exemplar af stats-kalendern äro vordne inköpta och till vederbörande utdelta, i afseende på Revisorernes anmärkning, att stats-kalendrarnes antal för åren 1852 och 1853 varit större än behofvet påkallat, underdånigst anföra, att af ifrågavarande tio kalendrar, för hvartdera utaf nämnde åren, utdelats till Krigs-hof-rättens tillförordnade Ordförande ett exemplar. — 332 — till hvardera af Ledamöterna ett, eller tillhopa sex exemplar, till Krigs-fiskalen ett, till Sekreteraren ett samt till Kansliet ett, och torde behofvet af ett exemplar för hvardera utaf ofvan uppräknade embetsoch tjenstemän lika litet kunna ifrågasättas, som att, för den dagliga tjenstgöringen i kansliet, ett exemplar bör vara att derstädes tillgå; hvadan, enligt Krigshof-rättens underdåniga förmenande, anmärkningen i detta hänseende synes böra förfalla. Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärda, Stormäktigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, M. LEWENHAUPT. AI). L. DE MARÉ. , S. L. HASSELBERG. P. E. AHLGREN. H. SCHLTTZERGRANTZ. J. RHODIN. Stockholm den 14 Februari 1856. Erik Posse. Kongl. Bergs-kollegii underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkning vid bemälte Kollegii expensmedels-räkningar för aren 1852 och 1853. Stormäktigste Allernådigste Konung!
Efter skedd Riksdagskallelse och under påstående Riksdag, må det undantag härifrån äga rum, att Introduction kan beviljas så snart de psbudne avgifter genom behörige qvittencer styrkas vaxa erlsgde, samt vederbörande StatsSecreterares bevis deröfver företes, att namn och vapen äro fastställde, samt Diplomet under renskrifning, dock bör Introductionens kungörande i Tidningarne ej ske förr, än alla ofvanskrifne prestanda äro fullgjorde. debrefvet i afskrift, vai penplåt, samt fullständigt upprättad Biografisk Genealogie öfver alla de till Ätten hörande personer, till Directionen varda ingifne innan Introductionslistan utfärdas. Efter skedd Riksdagskallelse och under påstående Riksdag, må det undantag härifrån äga rum, att Introduction kan beviljas, så snart de påbjudne afgifter genom behörige qvittencer styrkes vara erlagde, samt vederbö* rande StatsSecreterares bevis, deröfver företes, att namn och vapen äro fastställde, Bärnt Diplomet under Renskrifning; dock börIntroduetions kungörande uti Tidningarne ej ske förr, än alla ofvanskrifne prestanda äro fullgjorde. Den 19 julii e. m, 427 II §. lo §. Af Directions Ledamöter utses, genom frivilligt val eller lottning, inom Direction 2:ne, hvaraf den ene skall hafva specielt inseende och ansvar olver Räkenskaperne och allt hvad som hörer till KamererareContoiret med der befintelige äldre och sednare Handlingar, allt det Economiska, så ock de till Riddarhusets tomt hörande byggnader, äfven tillsyn;! HyresContracternes uppfyllande; hvarjemte han förvarar den ena och Kamereraren den andra af Nycklarne till de med 2;ne Lås försedda jernbeslagne kistorne, hvari Lånehandlingarne efter derå ordentligen upprättade Förteckningar äro förvarade , tillika med allt annat, sorn' hörer till säkerhet och rättelse för Redogörclseverkct
Als förslag icke tillkommit i den ordning våra grundlagar föreskrifva, och alt förslaget derföre borde med denna anmärka, till Utsk. återleinnas, på det att dessa delar derifrån malte blifva skitjde. En annan mening hade varit, att åtskilliga särskilda delar borde pröfvas och genomgås, och all de anmärkntr, som vid många §§ och delar blifvit framställda, men hvilka likväl från hvarandra voro skiljda i flerlalldtga afseende», borde meddelas Utsk., och rättelse i dess förslag på grund deraf komma att ä'ga rum. Äfvenledes hade den anmärkn. blifvit gjord, att Utsk. upptagit eller föreslagit åtskilliga, dels betvdliga, dels mindre betydliga förändringar af våra grundlagar, hvilka förändringar icke skulle aga sammanhang eller gemenskap med representationens ombildning. R. o. Ad. behagade måhända finna, att de flesta af dessa meningar skulle kunna af R. o. Adts majoritet underkännas eller förkastas, då, om alla de här af särskilda ledamöter emot Utskts förslag framställda förslag blefve förkastade, följden blefve, all Utskts förslag komme alt hvila oförändradi, och att således den mening, som innefattades uti Frih. Hamiltons första yttrande, hvaruti några andra ledamöter instämt, att förslaget borde antagas lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, icke kunde till R. o. Ad. framställas till antagande eller förkastande, utan blefve detta antagande eller förkastande en följd af de beslut, som R. o. Ad. komme att fatta i afseende på de andra meningar, som nu blifvit af Hr Landtm, för R. o. Ad. upprepade till de - Den 21 April Fm. ras luifvudsakliga innehåll, oell sorn under discussionen bär blifvit framställda; att således frågan om Const.Utskrs förslags bvilande oförändradt lill nästa riksdag förekomme i sisla rummet.
Hwar fri menniska bör i sadank fall äga den rätt art wara frän en annans omdöme, (utom det tysta,) befriad; och da cn sadan kuslig har art befara laga tilltal, eller allmänhetens owilja, »ch hela tori'» faller tillbaka pä honom, sä lärer farhägan för obehöriga tillwitelser förswinna ekk tydligt exempel derpå hafwa wi hast, cn hög Embetsman, som genom sine militairiffa förtjenstec wnnnit allmänhetens utmärkta agtning, blcs i etr dagblad pä ett anstötligt sätt angripen? men en allmän owilja häremot yttrades. Har nu denna (Embetsman förlorar något i sin reputation härigenom? Bör del inre! snarare siattera honom, arr genom dcn allmänt yttrade owiljan sinna, alt folker, som äro de mäst -opartiske domare, wisjle sätta wärde pä hans person, för föcrjensten mera än för del höga embete!? ;y uran rwifmel hade intet deltagande! blifwi-t sä allmänt om ban icke gjort sig förljcnt as Fade.»eslander. Aldrig, mätte dä, hwarkcn denne eller andre wäl t än - 4:6 Den r IrlniL. tänkande och rättskaffens Embetsman och Medborgare. wilja bidraga dertill, att nationen skall förlora en af dest heligaste rättigheter, den font hufwudsakeligen caracteriserar den som ett fritt folk. Den kan aldrig skada den redlige, der är blott den som fäktar se sina gerningar komma i dagsljuset, som är npskrämd, och som arbetar pä, att fa denna dom för desi egen magt borttagen, och pä sädank sätt, smäningom återföra osi till den aristocratie, som wi för intet längre sedan an irenne är, sann sä odrägelig, och hwarföre wi ät dem som befriat osi derisrä», offrat sä mycket rökwerk.
Sedan hos Riksens Ständers BevillningsLagAllmänna Besvärs, och Oeconomiesaint Expeditions-Utskott göromålen, under Riksdagens lopp, så betydligen ökats, att den vid samma Utskottantagne Ordinarie Cancellie-Betjening ej hunnit dem förrätta, och af sådan anledning Extra Ordinarie Cancellister blifvit till erforderligt biträde använde; så hafva Riksens Ständer funnit för godt, att, till vedergällning för dessa personer, bevilja följande arfvoden, nemligen: Uti Bevillnings-Utskottet : Ett Cancellist-tractamente af Två R:dr 34 sk. om dagen, räknadt från den 1 sisth Maji. Uti Lag-Utskottet: Ett dylikt tractamente, till enahanda belopp, att rakna från den 1 sisth April. 64 Underdåniga Skrifvelser. Uti Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotteti Likaledes ett Traclamente af samma numeraire, att räkna från den 28 sistl. April; kommandes berörde Tractamenten att, enligt uppgjordt förslag, emellan Extra Ordinarie CancelH sterne fördelas; samt Uti Expeditions-Utskottet: För hvardera af arne Extra Ordinarie Cancellister ett Dag-tractamente af En R:dr 24 sk. att rakna från den 1 sisth Julii. Och få Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att vederbörande, som besörjer Riksdags-utgifteme, måtte varda förståndig gad, att af de dertill anslagne medel ifrågavarande Tractamenten, uppå tillgörande behörig requisition, utbetala. Riksens Ständer framhärda etc. N:o Underdåniga Sirifvtlser. 65 N:o 4T4.
Remitterades till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi - 24 Prol. ZJtdr. d• 12 Februari 184°- Utskotten, Kongl. Maj:ts den 8:de dennes på bordet lagda Nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 1 nästföregående, rörande allmänna stadgande» och anslag af allmänna medel till folk-undervisningens befrämjande,; jemte de i anledning deraf denna dag afgifne yttranden. S. D. Öppnades Herrar Electorers lista till val af 2.ne ledamöter i Expeditions-Utskottet efter N:o 406 Herr Fahnehjelm, Johan IVilhelm samt N.o 2,311 Herr Rabenius, fullmägtig Grefve Mörner, Carl Göran; och befunnos följande Herrar hafva blifvit dertill utsedde, nemligen: N:o 83 Grefve Cronstedt, Fredric Johan. N:o 2,268 Herr af Wannqvist, Fredric. S. D. Remitterades till Constitutions-Utskottet tvenne i den ordning, 29 §. Riksdags-Ordningen föreskrifver, afgifne anledningar till anmärkningar emot Stats-Rådct samt Stats-Secreteraren för Ecclesiastik-Ärenden. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Kongl. Maj:ts den 8 dennes på bordet lagda Nådiga Proposition af den 15 nästföregående Januari, angående Calmar Läns fördelning i två Län, tilli ka med de i anledning deraf afgifne yttranden. Kongl. Maj:is den 8 dennes på bordet lagda Nådiga Proposition af den 27 nästföregående Januari angående lönebidrag af allmänna medel till uttapp ning af myror på Gottland, jemte ett af Herr Ribbing, Bengt afgifvet yttrande. Kongl. Maj:ts den 8 dennes på bordet lagda Nådiga Skrifvelse af den 27 nästföregående Januari, angående löne-reglering för Landt-statens tjenstemän och betjente samt för l:sle och 2:dre Landtm»,tärne, jemte de i anledning deraf afgifne yttranden. Kongl.
Manskap af allmänna beväringen (eller rekryter och beväringsmanskap) . 29,261. 75,000 Befäl och spel; (se ofvan B) Icke stridande; » Brigadstaber; » 3,000 150 5,700 487 78,150 6,187 b) 50 depötkompanier, efter 18 man stam och 240 man beväring å kompani 12,900. Befäl; se ofvan B 300. Stam-soldater, efter afdrag af 10 proc., enligt Bil. Z 23,298. 5 klasser bevärings-soldater, efter lika afdrag, enligt samma Bil. 22,865. Vid en infanteribrigad (två regementen) finnes följande stabspersonal. Stridande: Regements-qvartermästare och adjutanter 6. Icke stridande: Underläkare (finnes ej på stat) U Kommissarier (eller intendenter) 2. ^ Skrifvarebiträden (ur beväringen) 2. Landförsvaräkomit. Bet. i. 16 122 Bil. Ä. Tabell, utvisande för hvarje län, ej mindre antalet extra soldatoch båtsmansrotar, än äfven särskilde extra rotar, sorn på grund af dels äldre, dels nya kontrakt, förbundit sig att anskalfa hästar i stället för karlar vid inträffande krig. L ä n. Rotar som anskaffa hästar. Rotar som icke anskaffa hästar. Summa summarum. SoldatBåtsmansSumma. SoldatBåtsmansC/D £ B B P enligt gamla kontrakt. enligt nya kontrakt. enligt gamla kontrakt. enligt nya kontrakt. A. Indelda infanteriet. 1. Utredning. Beklädnadspenningar för 63 underofficerare, med hvilka det nuvarande antalet ökas (Bil. T.) efter 15 Rdr (i allmänhet) Rdr Beklädnads-, remtygs-, utredningsoch trosspersedlar samt gevär för 3,576 tillökade soldatnummer (Bil. Q).
Raabs och Hr von Hartmansdorffs anmärkmr, har Frih. Cederström redan svarat, och jag anhåller alt få förena mig med hvad han yttrat i det hänseendet. I afseende åter på hvad Hr Lagerhjelm yttrat, ber jag att få fästa upmärksamheten på att de af honom anmärkta orden redan förekomma i nu gällande grundlag, och då Utsk. tagit för princip att icke föreslå något annat nytt än det som kan medföra någon nytta, och då någon olägenhet icke hittills funnits förenad med stadgandet i dessa ord och icke heller någon nytta synes kunna vinnas genom deras ändrande, så har Utsk. icke ansett sig böra föreslå någon förändring. Deremot har det misstag egt rum att dessa ord blifvit tryckla med kursiv stil, ett fel, som insmugit sig vid tryckningen, hvilket tydligen synes deraf att det endast är stilsorten, som är origlig. Hr von Hartmansdorff: Om det icke anses otillbörligt af dem, som ogilla förslaget i sin grund, alt likväl söka åstadkomma några rättelser i ordalydelsen, för den händelse, att förslaget möjligen antages, sä tror jag lämpligast vara att man här begag - Den 28 Maj f. m. 2C5 nade följande ordalag: klaganden ingifve inom 8 dagar derefter till K. Bef:h:de i Stockholm eller det Län, der valet förrältadt blifvit etc. Frih. Cederström: Det bör visst icke annat än tillerkännas Hr von Hartmansdorff såsom en förtjenst, att, ehuru han ogillar förslaget i sin helhet, han likväl vill granska del i sina detaljer och i formelt hänseende deråt gifva den största möjliga fullkomlighet. Till ernående af detta syftemål tror jag likväl icke «n sådan omstöpning, som nyss är vorden föreslagen, vara nödvändig. På näst den sista raden slår ju ordet: ”honom”, hvilket hänför sig dels lill Öfverslåth. och dels till K. Bef:h:de, och som distinguerar meningen så tydligt, alt det icke kan vara mera än en enda auktoritet, som i hvarje serskildt fall är i fråga. Öfverläggningen om 19:de §:n förklarades härmed vara fulländad. § 22. Hr Brakel:
Återremitterades på grund af vid denna punkt gjorda anmärkningar ; samt No 125, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens första Hufvud-* Titel, jemte Bilagor vid detta Utlåtande} Nio 126, angående uppförande på Stockholms Slolts-Stat af löner för en Ståthållare m. fl., och N:o 127, angående anslag till reparation®* å Strömsholms Kongl. Slott, Biföll 03, Prof, Utdrag den 19 Maji 1829. 83 Från Hedervärda Bonde* Ståndet. S. D. Af ett Ståndet meddeladt ValProtocoll , sorn nu upplåstes, underrättades Ståndet, att, vid Rikets Ständers Electorer* sammanträde sistl. gårdag , för att, till följe af 108 Regeringsformen och C5 jj), Rika^ dagsOrdningen , utse Corniterade, hvilka,’ jemte Justitia Ombudsmannen , ega att vak» öfver Tryckfrihetens vård, hade dertill blifvit utsedde: General TulIDirectenren, Gom» mendeuren af Kongl. Nordstjerne oell Riddaren af Kongl. Svärds Orden Friherre G. F. Åkerhjelm; Cancellie-Rådet och Riddaren af Kongl.; Nordstjerne Orden N. M. af Tannström ; HofRättsRådet och Riddaren af Kg!. Nordstjerne Orden G. Schöne; ÖfverHofPredikanten, Ledamoten af Kongl. Nordstjerne och Riddaren af Konung Carl XIII:s Orden,’ Doctor J. J. Hedrén ; Prosten och Ledamoten af Kgl. Nordstjerne-Orden, Doctorn, Grefve F. B. von Schwerin och Cancellie-Rådet och. Riddaren af Kongl. Nordst jerne-Orden samt af Kejserl. Ryska St. Annas.Qrdens a;dra Class och af Kongl. Preussiska Johanniterorden A. von Hartmansdorff.
Men sedan ett förslag om uppoffring af Rldderssapets ost) Adelns Privilegier blilwic högtidligen kungjordt, vch dä jag af anförda stal funnit detta förslag icke worå sädant, akt det uppfyllde min och, fog wägar säga, Nationens mantan, bar jag trott mig icke böra uppskjuta att yttra hwad jaa ansett i denna sak billigt vch nyttigt. Mm iftigaste önskan har warit, är och förbiiiwer den, ett allt Gtändshat, all osund emellan särjkira Claher af Medborgare mätte förfwinw; att j,rtet inirehe mä l nägot Swenstc Samfund öfwerwäga det af Sweriges frihet och sjelfständighet; och att ingen ara mä skattas högre än den, akt wara en redlig Swens? Man. Säfom fädan förklarar j'g owEorstgen, att jag ingär i alla de vppvffcmgac som mitt Fäderneslands mai kan fordraMen lika heligt som jag detta förklarar, lika heligt försäkrar jag, au om någon ärrlystrn, någon af en - Dm 15 Ianuarli. 807 enstilta assigter drifwen Medborgare ssulle fördrista sig att bereda ert tillstånd/ som framkallade bea individuella kraftens werksamhet lill Lagarnes och den stadgade ramhälls-ordningens sörswar, stall han si nia bwad en Man wägar,! om aldrig bchösde att blygas öfwer nägon dold afsigt. Jag anhäller flutljgen att detta mitt yttrande mätte fä äkfölja Grefwe De Ira (iLrciies till de öfriga refpeknve Ständen och till ConstitutionsUtskottet. , z Friherre ^LeclcrstrSm^ ^acob, anförde till Pk0- collet följande: Sedan fä mycket redan ar fogt om Grefwe De lL Lsröics Dictamcn har lag föga att tillägga. Jag will allenast anföra:
R:dr, väl behöfver dess gröda för att lefva af och har intet öfverflöd alt hränna upp ; och 3:o är det ännu mera påtagligt, att de hemmans-egare, hvilkas jordvärde hvar för sig ej uppgår till 3oo R:dr, kunna hinna alt förtära dess afkastning, utan att behöfva siå sig tillsammans, för att förvandla någon del deraf till bränvin. Att ens i önskningsväg begära, det Kongl. Maj:t skall under en viss tidrymd afsäga sig rättigheten att förbjuda bränvins-bränning, då missväxt och hungersnöd inträffar, förekommer mig, som ville man förklara det vara mera nödvändigt i dyr tid för den fattige att hafva bränvin till att supa, än bröd till att äta. Om tre månaders brännings-tid skall tillåtas, måste dessa bestämmas till November för de skämda potaternas skull, samt till April och Maj, lör att, om foderbrist inträffar, med den odugliga dranken locka kreaturen tili alt förtära båsvrak och takhalm. Att, såsom föreslaget är, lemna spelrum emellan den j October och den 1 Juni, är ingenting annat, än att låta Hernlin, och Ekon. 53 dem, sorn dertill hafva last, hädanefter, utan synnerligt hinder, hränna i 8 månader. Under så lång brännings-tid är 5o kannors panna mer än tillräckligt maximum. Alla derutöfver höra ställas på vacanee eller uppföras på indragningsslat. Alidia minst hör i förordningen ingå, hvad 7 §. innehåller, alt nemligen dylika hrödförslöringsoch giftkoknings-machiner älven öfver 90 kannor, skulle kunna vid talande omständigheter privilegieras. Pannerymds-tariffen efter hemmansvärdet är byggd på den falska förutsättning, att alla pannor af lika storlek alltid måste ega samma afverknings-förmåga. Skall denna tariff icke vara alldeles principlös, så måste den uppgöras på ett sådant sätt, att afverknings-förmågan och icke blott pannans kannerymd rättar sig uti ett bestämdt förhållande efter hemmansvärdel. En kanna bränvin gör lika mycket ondt, antingen hon är tillverkad i den lilla lyftpannan eller i en pistorisk apparat af den mest genialiska uppfinning.