Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehrenborgh anfört, skall jag likväl afstå från min anmärkning, emedan saken i sig sjelf är likgiltig och jag, efter den uppställning voteringspropositionen nu fått, blott behöfver lägga nej i stället för ja. II. Ex. Hr Gr. o. Ordför. yttrade, att det visserligen på R. o. Ad. ankomme att bestämma, hvilken proposition borde utgöra jaoch hvilken borde utgöra nej-proposition; men II. Ex. trodde det vara med det hittills vanliga bruket mest öfverensstämmande, då frågor till slutligt afgörande punktvis förekommit, att den proposition, i anledning af hvilken votering begärts, blifvit såsom ja-proposition upptagen. Uppå derefter gjord framställning blef ofvan upptagna voteringsproposition af R. o. Ad. godkänd. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer Ja — 16. Nej ■— i5. Pröfningen af de återstående delarna af Ridd.-Utsk:s memorial, rör:de förvaltningen af ridd.-ärenderna sedan sista riksdag, uppskjöts tills Banco-Utsk:s på bordet hvilande betänkm rörande myntbestämningen blifvit i Ståndet föredragna. Upplästes och lades på bordet nedannämnde inkomna betänktn och utlåtanden från: Stats-Utskottet:
Klockares aflöning, om tillhandahållande åt hvarje församling 1 1 utaf sammandrag af lagrum om — 8 — 64 — b. 4 April b. 30 Mars b. 23 Mars g. 26 Mars » om förändrad reglering af — 8 — 80 — b. 29 April b. 25 April b. 25 April b. 25 April Knektehållet, om fördelning mellan stamoch hjelp-rotar af prestationerne till 8 — 89 — 13 Maj 13 Maj 16 Maj 20 Maj Kock, om gratifikation åt Statskommissarien _— 4 1 253 — b. 12 Febr. b. 10 Febr. b. 13 Febr. g. 13 Febr. Komedianter, om förbud för kringresande, att vid marknader och å sönoch helgedagar anställa förevisningar — 7 2 8 — b. 29 April b. 25 April b. 29 April b. 25 April Komminister, om moderförsamlings rösträtt vid tillsättande i annexförsamling af 8 — 47 — b. 28 Febr. b. 25 Febr. b. 25 Febr. g. 25 F.ebr. Komminister-boställen, angående kostnaderne för vatten-afledningar å 4 1 223 — b. 20 Jan. b. 20 Jan. b. 27 Jan. g. 23 Jan. » i Stockholms län, angående befrielse från kronotiondes utgörande för vissa 4 1 85 — b. 29 Juli. b. 29 Juli b. 31 Juli b. 29 Juli 103 20 Komministrars m. fl. aflöning, se Presterskapets aflöning. i £. * g-g * o? cn S! y CG so B 3* 05} > 32 g <6 _ s Ss O CD “3 B S? »r p Riks-Ståndens Beslut. g a J3-. Pj rp> cd p? CO Pa P qq K. n t—1 O CD 2. M p‘ P P a pp. CD CD “ CD Qj Sr* p° S g. dq‘ W 8 c ertRidd. o. PresteBorgareStåndet. BondeStåndet. Adeln.
De hufvudsakliga anmärkningar, hvilka föranledt omförmälte återremisser, äro följande, nemligen, hvad först angår Utskottets afstyrkande om medels beviljande för utläggande af fyrskepp på de så kallade Finngrunden, att dessa begge grund, på en sjömils afstånd från hvarandra och belägna uti Bottenhafvet, voro för seglaren högst farliga; att en sorglig erfarenhet, hvarje år förnyad, bekräftade att många fartyg i Sammans. Statssamt Allm. Besv. o. Ekon.-Utskottets Memorial M 32. 27 Bottenviken alldeles försvunnit, utan att man kunnat erhålla någon kännedom om deras öde; att de flesta bland dessa fartyg, enligt allmänna föreställningen hos sjöfarande, förolyckats på dessa grund och bland bränningarne derstädes funnff sin graf, emedan någon räddning, i anseende till grundens belägenhet uti öppna sjön, icke vore möjlig; att alla norrifrån kommande seglare måste, under nuvarande förhållanden, följa kusten utefter till dess de komme i sigte af Storjungfrun, för att derefter på en betydlig krokväg undvika Finngrunden; att den tidsförlust, som härigenom uppkomme, skulle kunna, genom utläggning af ett fyrskepp vid nämnde grund, undvikas, hvarför kostnaden kunde ur ren stats-ekonomisk synpunkt, i följd af tidsbesparingen, anses till fullo ersatt; att frågan i sjelfva verket numera icke vore huruvida ett fyrskepp skall vid Finngrunden utläggas, ty en sådan åtgärd hade vederbörande myndigheter icke satt sig emot, utan inskränkte sig frågan till endast en tids-affär eiler när fyrskeppets utläggning skulle ske och huru länge man skulle låta fartyg år från år förolyckas och menniskolif spillas; att om sådana olyckor och förluster kunde förekommas. finge man icke se så noga på kostnaderne; att de andra skäl, som blifvit anförda emot fyrskepps utläggande på dessa grund, eller svårigheten för fyrskeppen att der kunna rida upp emot den svåra sjön och blifva qvarliggande, icke vore grundade i verkliga förhållandet, emedan kändt vore att i farvattnen vid rikets vestra kust fyrskepp sedan längre tid tillbaka finnas utan synnerlig olägenhet utlagda på bankar, som ligga öppna för JNordsjön, hvarest sjögången obestridligen vore svårare än i Bottniska viken.
Föredrogos ånyo och biföllos Siats-Utskottets den 12 dennes e. m, på bordet lagda Utlåtande N:o 16, i anledning af väckt motion om ersättning till rusthållarne vid 2 Esqvadroner af Lif-Regementets Dragon-Corps för munderingars slitning under Garnisons-tjenst i Stockholm år 1838; och Memorial N:o 17 om Ökad Betjening i Utskottet af en Canzlist. S. D. Då nu ånyo föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 12 dennes e. m. på bordet lagda Utlåtanden: N:o 7, i anledning af väckt motion, att halfva indeldta Arméen må hållas vacant under fredstid, emot en årlig afgift, som vissa år användes till fond för en, i förening med folkskolor, inrättad arbetsanstallt för fattige och obemedlade barn inom hvarje församling; och N:o 9, i anledning af väckt motion om inskränkning af Roterings-besväret, till öfverensstämmelse med hvad de derom afslutade contract bestämma, ansåg Ridderskapet och Adeln, som biföll dessa tvänne Utlåtanden, att de ifrågavarande motionerna höra till Stats-Utskottets behandling. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 12 dennes e. 111. på bordet lagda Utlåtande N:o 8, i anledning af väckt motion om förändring af Kongl. Förordningen den 27 October 1812 om utski ifnings-sättet och inrättningen af Allmänna Bevärings-manskapet, ansåg Ridderskapet och Adeln, som biföll Utlåtandet, det ifrågavarande målet höra under Lag-Utskottets behandling. S. D. F öredrogs ånyo och bifölls Expeditions-Utskottets den 12 dennes 166 Prot. Utdr. d. 20 Mars 18^.0. e. m. på bordet lagda memorial N:o 4, angående beviljande af elt 3:dje Vaktmästare-biträde vid Rikets Höglofl. Ständers Expeditions-Utskott.
Fran Ilogv. PrästeStåndet Af Hr Domprosten Heurlin, som yrkat: att då, i anseende till den obestämdhet nu varande föreskrifter för R. St:rs Revisorer inneburo, svårligen knnde undvikas, att Revisorerne, genom deras olika individuella åsigter, mäste ingå i en tolkning af GrundLagarne, hvilken likväl alltid borde ifrån det egentliga RevisionsÄrbetet vara utesluten , en ny och* förbättrad vedaclion af Instructionen för R. St:rs Revisorer öf-Jter StatsVerket måtte utarbetas; i hvilket afseende Domprosten fästat uppmärksamheten i synnerhet på ^följande puncter i nu gällande Instruction, såsom påkallande en omarbetning, nemi.: Stadgandet i 2 §, om Revisorernes rättighet, att äga tillgång till alla K. StatsContoirets Räkenskaper, Protocoller och Handlingar, hvilket Stadgande fortfor ännu vid 1827 års Revision att vara ett föremål för olika tydningar. 3 §, angående Revisorernes skyldighet, att göra anmärkningar; af hvilken föreskrift man velat draga den slutföljd, att Revisorerne skulle vara berättigade, att hos K. M:t till ansvar i laglig ordning anmäla en inom StatsContoiret efter Revisorernes åsigt felande Embetsman, och till hvilken tydning anledning tagits 202 Stats-Utskottets af den i närande §. förekommande hänvisning tili 3a §. Riksdagsordningen. En sådan rättighet borde dock icke tillerkännas Revisorerne, hvilka det allena tillis omme att anmärka, hvad de ansåge felaktigt, och utlåtande deröfver afgifva, till pröfning af R. St:r, hvarefter först, i händelse desse funno anmärkningar-* ne förtjena afseende, 3o §. Riksdagsordningen kunde vinna tillämpning. Åberopandet af sistnämnde §. och föreskriften af den underd. anmälan hos K. M:t, syntes derföre fullkomligt öfverflödige och borde utgå, enär Revisorernes anmärkningar skulle inflyta uti RevisionsBerättelsen , hvaraf ett exemplar öfverlemnades till K.
Hvad beträffar de vid Gfver.iStåthåilareEmbetet i Polis-ärender Tjenstgörande Embets( mans och Betjentes Löners föreslagne åter uppförande på Stat och den äskade tillökningen till förbättrad aflöning till ett belopp omkring 5000 R:dr hafva Riksens Ständer ansett deh af dem vid 1812 års Riksdag lagde grund för Polis-lnrättningens underhåll, att viss Summa dertill bestås, utan att Personel-Stat upprättas, så mycket hellre böra bibehållas, som Tjenstemännens och Betjeningens antal efter sig företeende omständigheter bör kunna, såsom Eder Kongl. Majit i Kader finner lämpligt, ökas eller minskas, hvarvid en Speciel och ständig lön-reglering skulle vara hinderlig; samt funnit, enär anslaget till Polisens underhåll år 1812 förhöjdes med nära joo procent eller från 7758 R:dr ifi sk. till 15,000 R:dr, eclj hvarförutan Stockholm» Stad med viss 588 Underdåniga Skrifve!seri Summa dertill bidrager, samt jemväl någon del af de genom Polisens åtgärd inflytande Bötesmedel för ändamålet påräknas och användas, någon ytterligare förhöjning i den af Stats-Verkets medel år 1812 för samma Verk anslagne Summa icke kunna beviljas. 5. I sammanhang med Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Kontors vid .Nådiga Propositionen bifogade Berättelse i den del, som angår Res~penningars uppbärande på Indelt Stat , i stället för de kontante 80 R:dr för Landshöfdingen i Södermanland, i följd af Kongl. Brefvet den 22 Oktober 1816, hafva Riksens Ständer tagit under handläggning Eders Kongl. Maj :ts Nådiga Remiss till deras Stats-Utskott den 5 nästledne November af Landshöfdingen* i Örebro Län underdåniga ansökning om de honom a
Vid en daglig tur af 70 mil skulle skilnaden i frakt-kostnaden blifva 8 öre för axelmil eller 0,2 öre för centnermil, hvilket förutsätter ett fraktbelopp of 875,000 centner pr mil för att betäcka 5 procents årlig ränta å 35,000 H:dr. Afven för godsmaschiner med 3:ne kopplade axlar, hvilka pä 21'/2 fris räler draga 56 vagnar, men på 15 <a:s räler endast 19 vagnar, blifver skilnaden i fraktkostnad för axelmil i medeltal omkring 10 öre och minsta skilnaden 5,8 öre Bih. till R. St. Brot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 27 Bält. S 3 5 Stals-Utskottets Memorial JVs 77. eller för centnermil respektive 0,03 och 0,143 öre, hvilket skulle förutsätta ett fraktbelopp af 700.000 och 1,200,000 centner för att betacka räntan pä 55,000 R:dr, men då skilnaden i kostnad för rörelsemateriel, till skada för de svagare banorna, blifver större i den män fraktbeloppet tilltager, och, innan man hunnit så stort fraktbelopp, som det sistnämnda, säkerligen uppgår till 10,000 R:dr per mil, återstår endast 25,000 R:dr att förränta genom den billigare trafik-kostnaden. Med stöd af hvad jag ofvan anfört, anser jag, att i medeltal redan vid ett fraktbelopp af 500,000 centner den starkare öfverbyggnaden måste vara fördelaktig, äfven om man icke alls gör afseende på framtidens större behof; men då, vid en så dyrbar anläggning, som en jernväg, väl afseende måste fästas på trafikens utveckling, sorn i de flesta fall öfverstigit äfven de mest sangviniska beräkningar, finner man förklaringsgrunden hvarföre starka riller i allmänhet nedläggas äfven der trafiken till en början är ringa.
På det att de skattskyldige inom de socknar i Westmanland, hvaraf det så kallade Salbergs län utgöres, och hvarest räntorna äro till Sala silf v er ver k anslagna, äfven må komma i åtnjutande af de fördelar, som i allmänhet blifvit för räntegifvare beredda genom den af Kongl. Majit och Rikets Ständer beslutade rån teförenklingens verkställighet, hafva Rikets Ständer, med bifall till hvad Kongl. Majit i sådant afseende föreslagit, anvisat till Kongl. Majlis nådiga disposition för hvart och ett af åren 1861, 1862 och 1863 ett årligt förslagsanslag, motsvarande värdet af Etthundraåttiofem tunnor eller l,165l kubikfot spanmål, hälften råg och Stats-Utskottets Memorial N:o 214. 21 hälften korn; och bör detta anslags årliga belopp, utgörande i rundt tal, efter beräkning af det antagna stats-priset eller 2 Ridr för hvarje kubikfot, Två tusen fyrahundra R:dr, Kongl. Majit för dermed afsedt ändamål af Riksgälds-kontoret i stadgad ordning tillhandahållas. § 148. Under förutsättning, att de samlingar och anteckningar rörande Svenska Kamer al-väsendet, för hvilkas inköpande särskildt anslag, på sätt § 104 innehåller, af Rikets sednast församlade Ständer anvisades, varda af Kamereraren G. Sandberg till Staten försålda, har, enligt Rikets Ständers dels under sistförflutna och dels under innevarande riksdag fattade :beslut, en summa af 500 R:dr årligen, under tiden intill 1863 års slut, anslagits till Kongl. Majits disposition för att, på sätt och under de vilkor, Kongl. Majit behagar föreskrifva, tilldelas bemälde Kamererare för ifrågavarande samlingars ytterligare fortsättande och vårdande; börande Riksgälds-kontoret, efter derom af Kongl. Majit meddelad föreskrift, utbetala denna årliga anslagssumma, utgörande för 4 år Två tusen Iiidr.
En öfverlemning ifrån ~Upland~, kallad Kråknäbba-pelsen, har likaledes en vidlyftig inledning, sammansatt utaf ursprungligen skilda sago-drag. Af dessa drag igenfinnas några här ofvan uti inledningen till sagan N:o 7, Rosalill och Långa Leda, och i anmärkningarne till samma saga, N:i 1 och 2, medan andra (flykten, förföljelsen) äro lånade ur en bekant ~troll~-saga af fullkomligt olika skap-lynne. Berättelsen handlar om en styf-dotter, som af sin elaka styf-moder sändes att gå vall i skogen, utan att få någon mat. Bäst hon nu satt och grät, kom den store ~svarte oxen~ fram till henne, och sade: »om du vill göra som jag säger, skall jag hjelpa dig.» Flickan jakade härtill. Då sade oxen: »skaka mitt öra, och håll förklädet under!» Flickan gjorde så, och fick nu så mycken fin mat som hon någonsin förmådde äta. När den lilla nu kom hem ur skogen, blef troll-packan ännu elakare mot henne än förut. Det hände sig så en dag, att käringen glömt sin yxa ute i regnet, och sände sin styf-dotter att hemta den. Flickan gick, och fann tre små dufvor sittande på yxe-skaftet. Då tilltalade hon dem vänligt, smekte dem, och gaf dem mat ur handen. Men dufvorna flögo upp i ett träd, och rådslogo huru de skulle löna henne. Den ena sade: »jag önskar henne, att hvar gång hon talar hoppar en gull-ring ur hennes munn.» Den andra sade: »jag önskar henne, att hon blir allt vackrare och vackrare.» Den tredje sade: »jag önskar henne, att hon får en konung till gemål.» Flickan kom så hem, och var mycket vackrare än förr. Då blef käringen afundsjuk, och skickade sin egen dotter i skogen att hemta yxan. Men käring-dottern bannade de små dufvorna, och jagade bort dem. De flögo så åter upp i trädet, och öfverlade huru de skulle löna hennes elakhet. Den ena sade: »jag önskar henne, att hvar gång hon talar skall en groda hoppa ur hennes munn.»
Bokhållarnes antal förökades till 4 i stället för 3; 10:o Utskottets tillstyrkande, att Fullmäktige må berättigas att utfärda öppen fullmagt för de af Utskottet föreslagna 62 ordinarie embetsoch tjenstemän, bifölls, med förbehåll om den rättelse i afseende på nämnde antal, sorn blefve en följd af Ridderskapet och Adelns ofvan omförmälde beslut; liro De af Utskottet föreslagna atlönings-vilkoren biföllos med den förändring, att för embetsoch tjenstemän af aila 4 tjenste-graderna samt vaktbetjeningen må såsom lön utgå och beräknas sammanlagda beloppet af hvad Utskottet för dem såsom lön och tjenstgörings-penningar föreslagit, samt att arfvodet för hvarje Kassa-skrifvare bestämdes till 600 i stället för 400 R:dr; 12:o Utskottets hemställan, att de Verkets tjenstemän, som innehafva konstitutorial eller förordnanden och icke på den nya staten komma i åtnjutande af lön till samma eller högre belopp, än de för närvarande uppbära, må intill nästa Riksdag från indragmngs-stat tilläggas nu innehafyande lön, under vilkor att bemälde tjenstemän underkasta sig den tjenstgöring, som af Ofver-styrelsen åt dem uppdrages, afslogs; 13:o Utskottets förslag till förändrad uppställning af föreskriften i 36 § af Bankoreglementet afslogs, med förklarande att berörde § borde oförändrad bibehållas; 14:o I alla öfriga delar blef förevarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet, med det förklarande i fråga om Kassa-afdelningen att dess Special-kassor böra blifva 6, deraf 3 Expeditionsoch 3 Vexlings-kassor, så vida icke särskild Kassör för Diskonten antages, för hvilket fall det af Utskottet i ämnet afgifna förslag godkändes. Den 17 Oktober. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Hederv.
forn af 23rufé* ibfare, protffa önjTabe beraf taga fännebom, begagnaS. — Sfteb affeenbe å angelägenheten Seraf, att jfog&tillgångarne för tacfjernö-blåöningen i be egentliga bergSlagerne ej må genom infattning af fmiben berfläbeS förminffaS, har närmare före|Trift blih mit gifmen, röranbe rättigheten tiff fjårbarS och fmibenS inflpttning i bergSlagSmrterne. — £ill afhjefpanbe af ben för ©mein |Ta jfångjern^hanbefn menligt merfanbe omffänbigbet, att bet i allmänhet minbre goba bergSmanS-jernct, forn på mågarne ocffå äger minbre pris, ofta epporteraö gemenfamt och inblanbabt rneb bet bättre flångjernet, forn beraf fölle i mijjcrebit, fj<m kongl. 2}faj:t, rneb mipa lämpliga unbantag, förorbnat, att bergsmans* jernet ffaff rneb färffilb ffämpel märfaS. — £>å belägartte i 8Bån* ga bergslag i Ö|lergötfjlanb fydt ^ (Ät affagt fig bergS*bru* fet, enär betfamma icfe mibare funbe rneb någon fövbel af bern bebrifmaS; hai‘ kongl. 2ttaj:t förflarat famma bergslag i få* ban egenjfap böra upphöra och till lanbSfag föränbras, farn t att be förmåner, bcnfamma i och för fin bergshantering af bronan åtnjutit, »Tulle inbragaS.
Décharge åt Banko-fullmäktige för deras förvaltning 6. Deposita, föreskrifter rörande i Banken qvarstående äldre dylika 7. Depositions-rörelse, Bankens, förslag till vissa förändrade föreskrifter .. 62, 75. Depositum, beloppet af de medel, Banken får hafva stående i Hamburg, angående 4, 43, Dihlström, P. C. Se: Eftergift. Diskont-rörelsen, förslag till förändradt sätt för dess bedrifvande 66, 87, Diskont-verkens tjenstemanna-personal och aflönings stater, förslag till reglering deraf 67, 88. Eftergift af Bankens, Banko-diskont-verkets samt Låne-kontorens fordringar m. m., sökt af följande personer, nemligen: Adelborg, 0 70. Andersdotter, Brita 71. Arborelius, O. U. 18. d E. G 18. Bahr, M. E 10. Bolin, A. M 72. Borin, J. E 16. Grasen, J. Julius, J. A 51. Lindström, M. Y - • • ■ 15- Maurin, N. P 50. Persson, Daniels Olof 71. Petersson, J. N 26. Pettersson, B 56. Svensson, Magn. i Grimslöf 86. 4 F. 1 Fernlund, P. 0., ansökan om ersättning: för å Banko-auktion inköpta panter, hvilka sedermera befunnits vara af oädel metallkomposition 9, 19. Filial-bank, försträckning till sådan. Se: Låne-rörelse. Filial-banks assignation er, motion att dessa må betraktas lika med de af Låne-kontoren utfärdade assignationer 20, 31g G. Grasen, J. L. Se: Eftergift. Gratifikation, till vaktmästarne vid Banko-diskont verket 54. I. Instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Banko-diskont-verket, samt Låne-kontoren 80. » för Rikets Ständers Banko-Utskott vid nästa Riksdag 9 T.
men deremot flere af de mest betydande egendomsegare, öfver hvilkas jord linien blifvit utstakad, erbjudit sig att afstå den för jernvägen erforderliga mark på de billigaste vilkor; att, sedan en preliminär aktieteckning egt rum vid 1847 års fastingsmarknad i Christinehamn, grefven i sisth Februari månad utfärdat en offentlig inbjudning till aktieteckning, hvars resultat dock ej ännu hunnit visa sig; samt att grefvens afsigt vore, att arbetet vid ifrå - Stats Utskottets Utlåtande, N:o 262. gavarande jernväg emellan Örebro och Hult skulle börja innevarande sommar och fullbordas år 1850. Enligt det vid förenämnde underdåniga ansökning bilagde förslag liro kostnaderne för den tilliimnade jernvägsanläggningen emellan Örebro och Hult beräk - nade till följande belopp: Förberedande arbeten och omkostnader Transport-materiel 368,000: Förvaltningskostnad och tillsyn vid arbetet 48,000: För oförutsedda händelser (omkring 10 procent) . 2 86,29 2: 43 . 9. Summa banko r:dr 3,240,000: Bland de väsendtligaste hindren för handelns och näringarnes stigande förkofran inom fäderneslandet förter sig onekligen bristen å erforderligt antal kommunikations-anstalter, hvarmedelst varor med nödig skyndsamhet och till billiga priser kunna emellan produktions-, tillverkningsoch afsättningsorterne fortskaffas. Detta förhållande har ock, efter hvad allmänt kändt är, haft till följd, dels omöjligheten att tillgodogöra en betydlig mängd af-landets naturalster, dels ock, att produkterne och tillverkningarne ej sällan i den mån fördyrats, att afsättningen blifvit försvårad eller näringsidkarnes påräknade vinst oskäligen nedsatt. Tillvaron af ett väl ordnadt jernvägssystem, hvarigenom dessa olägenheter undvekes, vore alltså, ur industriel synpunkt, af behofvet högeligen påkalladt, och måhända företrädesvis i detta land, hvars förnämsta export-artiklar bestå af sådana varor, hvilka, till följd af sitt, i förhållande till qvantiteten, lägre värde, icke kunna bära dryga transport-kostnader.
Län åter måtte läggas under ett och samma Styre med , eller under Landshöfdingen i Vester-Norrlands Län .— Och enär det, i vår Olof Hedenberg. Socknc-Skrifvare. Stats-Utslcottets Betähkanden. tanke, icke kan annat än vara nyttigt, anse vi ett motarbetande deraf, inom Landet, för obetänksamma intriger, åsyftande intet annat än några få enskildas interessen; Detta allt får Bergs-Tingslagsboer efter till i dag inlyst Allmän Socknestämma, honom Anders Mårtensson till Bevis meddela, under vördsamt tillkännagifvande derjemte, att detta så väl vid 1818 års, som nu påstående Riksdag, varit ett ibland de vigtigaste och ifrigaste Postulata Ståndets Representant blifvit uppdragne. Ostersund, Bergs Sockne-Stuga den y:de September 1823. Hans Carlsson, Essbjörn Ericsson, i Vattenviken. i Bergsviken. Olof Jonsson, i Bergsbyn. Att Tingslagets Sigill, är med BergsTingslags samtelige Innevånares bifall, härvid brukadt; Attesterar Ut Supra. Abraham Själander. P. S. ( Sigill J StatsUtskottets Betänkanden. tg3 Xiii Riksdagsmannen Anders Mårtensson! Förlidne Sommar träffade! jag f. d. Riksdagsmannen Olof Andersson i Högled, som då yttrade, att en skrift vöre författad, som skulle afgå till Stockholm, den der rörde landets bästa och fördelar, hvilkens underskrifvande han ansåg nödig af mig, såsom Elector vid Riksdagsmansvalet för _ Hallens Tingslag:
Hur går det mig då, om jag tagit min vän Krysanteus' huvud? Julianus är hans lärjunge, vän och beundrare. Det första huvud, den nye kejsaren låter avslå, är då mitt. Han skall utan miskund offra Senekas ättelägg åt platonikerns skugga. Hur går det mig, om jag med egen fara har skonat Krysanteus? Jag blir ett dyrbart föremål för min nye kejsares omätliga tacksamhet. Han skall linda mig i ömma omsorger. Han gör mig till prefekt i Rom, till konsul, och mitt namn går till odödligheten i evig förening med en av länkarne i tidens årskedja. Ännu om tusen år härefter måste skolgossarne inprägla i sitt minne, att den eller den märkvärdiga händelsen inträffade året Annжo Domitio et Q Q consulibus. Men, tyvärr, här möter nu ett annat antagande. Konstantius segrar! Hur artar sig då mitt öde, om jag tytt berättigandet för vad det är: en varsamt given befallning? De ännu mäktiga hedningarne skola fattas av förbittring, och kejserliga regeringen skynda att välva hela skulden på dådets verkställare. Därpå är skrivelsens bokstavslydelse just beräknad. Fördömda vare de listiga rävarne i kejsarens omgivning! Om jag däremot har låtsat missförstå befallningen, så tyder man det lindrigast som oduglighet, och utan överdriven stränghet som misstroende till kejsarens lycka, som en avsikt att rädda mig själv för den händelse, att rebellen skulle intaga tronen. O ve, vad skall jag nu göra? Medan Annжus Domitius ömsevis svär vid helgonen och vid Olympens gudar över sin olycka, ila vi honom i förväg till det biskopliga palatset. Utanför porten till detta står, som vanligt vid denna tid på aftonen, en hop tiggare, som vänta på allmoseutdelningen och under tiden ordna sina lumpor, så att de icke må skyla de självslagna, ohyggliga såren.