Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
(64) OM SÄLLSKAP E L L E R LEKTRIS önskas cngagement af en flicka med godt och förekommande sätt Svar till » Lektris 28 », Gumselii annonsbyrå, Malmö. S ÄRDINNEPLATS uti allvarligt enkelt hem söker 41-årigrt fruntimmer af god familj. Huslig, anspråkslös och något MUsikalisk samt villig att, om så foraras, på egen hand sköta ett mindre hushåll. Svar till » Verksam », Iduns exp. (75) V U NG BILDAD FLICKA önskar plats i god familj såsom sälltkap och hjälp; är ock villig deltaga i skrifgöromål om så önskas. Svar till » 77 », Iduns exp. (66) LATS SOM VÄRDINNA för ensam herre på landet sökes af en i allo kompetent och anspråkslös änkefru, som förut innehaft dylik plats och kan förete de bästa rekommendationer. Ålder 40 år. Svar till » A. K. S, », Iduns exp. (72) P M USIKLÄRARINNA, elev af Rich. Anderssons musikskola, önskar komma i ett bildadt hem för att mot fritt vivre meddela pianoundervisning och något deltaga i förefallande göromål. Svar t. » Musikalisk 25 », Iduns exp. (69) P U L A T S I FAMILJ att gå från tillhanda önskas af en ung flicka, som genomgått 8-klassigt läroverk och Schartaus Praktiska Handelsinstitut Kan äfven lämna undervisning i engelska. Svar till » G. » Hammar (Örebro län). (58) I TNG DAM, som flera år idkat musikstuU dier, gifver samvetsgranna pianolektioner för nybörjare Svar till " Intresserad », Iduns Exp (68) Ä R A R I N N A, undervisningsvan, önskar plats i familj att undervisa minderåriga. Betyg från småskollärarinneseminarium samt handelsskola. Äfven kunnig i finare handarbeten. Svar till A. E, Örebro p. r. (65) NG FLICKA, som stud. envinteri Tyskland, lämnar undervisning i tyska åt minderåriga. Svar till » A. H », 29 Nybrogatan.
Det är dessa anmärkningar jag velat framställa* Visserligen kunna mångfaldigt flere göras, men, i anledning häraf, kan man tillräckeligt bedöma , om det icke är nödvändigt att någon utväg förefinnes hvarigenom denna taxa kara komma att i ett sammanhang öfverses och jemnföras med den gamla, hvarvid, om någrs afgifter i den gamla taxan skulle vara för höga, man börnedsätta dem i den nya. Jag skulle tro, attona Bevillningsutskottet ellernågot annat Utskott dermed får befattning, det i tariffen icke bör uppsätta så mångå artiklar till 100 procents införseltull; ty derigenom orsakas endast tullförsnillning, mindre inkomst för Staten 2 och en mindre ändamålsenlig Författning. Anmälfes och emottogs Hans Exeellence HofCancelleren Herr Grefve Gustaf af Wetterstedt, hvilken, å Kongl. Maj:ts Höga vägnar, aflemnade dels jtne Kongl. Majrts den 31 sistledne Julii och den 5 dennes aflåtne Nådiga proposition till Riksens Ständer : i:ö Angående inrättande af ett allmänt arbetsoch correctionshus här i Staden, ssrat ®m 14 Augusti f. m, 455 anslag af löner och arfvoden för FångPredikanter och Vaktbetjente. 2:0 Angående vidtagande af en ytterligare anstallt till förekommande af Fångars flykt; 3:0 Om upphörande af Konungens tvenne röster i Högsta Domstolen ; dels ock Kongl. Maj:ts den 13 dennes aflåtne Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer , angående utomordentligt anslag till uppköp af spannemål,’ för att, i händelse af allmännare missväxt, förekomma brist och hungersnöd. Herr Grefven och Landt-Mar skalken anmodade Hans Excellence Herr HofCancelern att till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad , jemte försäkran , att Kongl. Maj ts Högstberörde Nådiga propositioner och skrifvelse skulle med första var-; da till handläggning företagne.
Om nu de 3 föregående ledamöternes yrkande hlefve af R. o. Ad. bifallet, sa skulle Ulsk. på dessa 14 dagarne utarbeta voter.propos:r sedan jemkuingarna skett; men vi veta ju, att 2 Stand redan yttrat sig, och deras beslut äro sa beskalfade, alt de numera icke lära afvika derifrån. Hvad tjenar det således till, att yrka denna återremiss? Jag är icke i stand lill att se, att dermed kan vinnas någonting, så vida icke en stark förvillelse om möjlig10 H. 54 426 Den 9 M a j. heter äger rum, hvilken jag nu likväl härmed söker att undanrödja. Jag betviflar likväl ingalunda, att hvarken Hrr Lagerhielm, Hermelin och Akerman uppriktigt önska en representationsförändring; men jag beklagar att de kunna uppfatta möjligheten deraf på ett' sådant sätt, att de till dess vinnande nu vrka återremiss. Detta är troligen det sista tillfälle vid denna riksdag, då R. o. Ad. har att yttra sig i denna fråga, och derföre vill jag begagna tillfället för det ändamål som är rimligt, nemi. rcflectioner öfver frågans öde och nuvaraude skick, i fall deraf någon upplysning kunde bernias för hvad som återstår alt göra. R. o. Ad. var, då frågan första gången förekom lill öfverläggning, kanske nog myckel intagen af farhåga för det hvilande förslagets antagande för alt dä allvarligt begrunda villkoren för ombildning. Troligen var det blott såsom ett medel att afslå det hvilande förslaget, som man vidhöll ståndsskillnaden. Då frågan sedermera förekom med det nuvarande Coust.- Utsk:s project till 5 Stånd, så minnes väl hvar och en, huru, och på hvilket ändamålslöst sätt denna debatt fortsattes, och hvad resultatet deraf blef. Uti Ulsk:s nu förevarande mern. har det gifvit oss en resumé'deraf på första sidan; och jag försäga, att då man nu betraktar R. o. Ad:s ”gemensamma tankar” i jemförelse med de andra Ståndens, man icke har anledning alt tillerkänna sig någon utmärkt stor heder; ty dessa gemensamma tankar säga nästan ingenting.
Då emedlertid omförmälde förslag icke är hänförligt till de lagstiftningsfrågor, hvilka, jemlikt 35 och 87 <§§ Regeringsformen och 55 § Riksdagsordningen, böra af Utskottet till behandling upptagas, får Utskottet återlemna ifrågavarande memorial till Hedervärda Bondeståndet; hvilket, till följd af föreskriften i Riksdagsordningens 44 §, för samtlige Riksstånden vördsamt tillkännagifves. Stockholm den 7 Januari 1831. Lag-Ulskollels Memorial, M 3. 3 Reservation af vice talman Zetterberg: »Då lagstiftningen angående enskilde Banker vid föregående riksdagar blifvit behandlad af Bankooch Lag-Utskotten gemensamt, har jag ej kunnat deltaga i det beslut, Lag-Utskottet fattat i anledning af ifrågavarande förslag. Visserligen ingår i samma förslag fråga om Riksbanken; men denna fråga förändrar icke syftningen af förslaget. Det afser vilkoren för enskildes rättighet att utgifva en serskild art förbindelser för att dymedelst utöfva enskild bankrörelse, och skulle således egentligen blifva ett supplement till Civil-lagen. Denna åsigt lärer ock varit den, som föranledt, att frågor af förevarande art alltjemt remitterats i första hand till Lag-Utskottet, som likväl, med afseende å den inverkan, de enskilde Bankerne kunde utöfva på Riksbanken, funnit nödigt att för frågornas behandling sammanträda med Banko-Utskottet. Jag älskar con tinuitet i allt, ty sådant ger säkerhet; och minst vill jag afvika från en länge följd ordning, som stödjes på, efter min åsigt, riktiga grunder.» af Herrar Engzell och Wetterberg samt Riksdagsfullmägtigen Ola Mänsson från Skåne, hvilka instämde i vice talmanen Zetterbergs reservation. M 3. Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Jan. 1831, kl. 1 c. m. Memorial, om arvoden för ökad Kansli-personal.
Af redogörelsen för Carolinska mediko-kirurgiska Institutets medel inliemtas, att dä till revisionsårets från nästförutgångna året inbalanserade behållning, 1,171 R dr 54 öre. lägges stats-anslaget, 3,662 R:dr 58 öre, och influtna hyresmedel 750 R:dr, Institu. tets inkomster år 1860 utgjort 5,584 R:dr 12 öre, hvadan, när härifrån dragas årets utgifter 3,952 R:dr 21 öre, denna Inrättnings behållning vid årets slut uppgick till 1,631 R:dr 91 öre. § 7. , Pharmaceutiska Institutet, som i sin räkenskap från år 1859 inbalanserar ett ore do vist förskott af 1,564 R:dr 88 öre, har till underhållskostnaders bestridande under revisionsåret uppburit i stat anvisade 3,750 !; :dr och dessutom såsom bidrag af Apothekare-societeten enahanda belopp samt af studerande erlagda lektionsafgifter 277 R:dr 50 öre, jemte 134 R:dr 38 öre i ersättning för sönderslagna porslinsoch glaskärl, eller tillhopa 7,911 R:dr 88 öre, hvadan, då årets utgifter uppgått till 10,097 R:dr 31 öre, inberäknadt omförmäldta under revisionsåret redovisade förskott, en brist uppkommit af 620 R:dr 55 öre, hvilket belopp balanseras såsom Institutets skuld vid årets utgång. § 8. Sistlidet års Revisorer anmälde, huruledes de, vid granskning af Kongl. Sundhetskollegii förvaltning och räkenskaper, erfarit olägenhet af det sätt, hvarpå Kollegii räkenskap är uppställd, hvilket förorsakat tidsutdrägt och ej obetydligt försvårat revisionen, men att, då kändt vore, det särskild förordnad tjensteman hade till åliggande att uppgöra förslag till förändradt sätt för de förvaltande verkens räkenskaper, förhoppning vore förhanden, att denna olägenhet snart blefve afhglpen.
Vidkommande slutligen inflytande vakansmedel från lediga ecklesiastika lägenheter, får Konsistorium underdånigst tillkännagifva, attén provision derå, till 6 procent af summan, hittills blifvit vid detta DomKapitel beräknad, hvilket pr ovisions-belopp Konsistorium ock, hvad del förflutna hetraff.n, linner ganska skäligt, då i betraktande tages det besvär, som Räkenskapsförare!! måste hafva med arrende-konlrak ters uppgörande, korrespondens och uppbörd saint den slutliga anordningen, vederbörande delägare emellan, af de under vakanser inflytande medel. Meli skulle Eders Kongl. Maj:t tinna för godt 1 Nåder gilla och fastställa hvad Konsistorium här förut hafi Nåden föreslå, rörande provision af länUmedel, derigenom Konsistorie-Notarien , 1 mån af kassornas tillväxt, skulle kunna påräkna en ökad inkomst; så torde provision» n af ifrågavarande vakansmedel kunna nedsättas till 3 procent, hvilket Konsistorium ock, för sin del, i underdånighet tillstyrker: derjemte Konsistor ion», till undvikande af vidlyftiga vidräkningar i afseemfe på de, »nli,t äldre praxis, redan uppburna provisioner, tillika under dån igsl hemställer, att, derest Eders Kongl. Majit skulle täckas i Nåder gilla hvad Konsistorium nu haft Nåden föreslå och tillstyrka, tillämpningen deiaf ej målte anbefallas förr, än med böljan af nästmgående 1 äkenskaps-år. Wexio Stifts Konsistor» underdåniga Utlåtande.
Hvad månne är orsaken till stadgandet om bänkmansvalen? Hvarför har man valt den omvägen att genom bänkmän utse elektorer, då det måste förefalla hvar och en enklare och naturligare att R. o. Ad. genom direkta val utsåg sina elektorer? För min del har jag icke kunnat finna någon annan antaglig grund till ett slikt stadgande, än den, att det derigenom skall vara möjligt för en minoritet att kunna undertrycka majoriteten; och i så fall är sjelfva denna grund så förhatlig, att man blott derföre borde afskaffa bänkmansvalen. Dessutom finner jag det sannerligen vara högst förnedrande för R. o. Ad. att stå under det nuvarande förmynderskapet i afseende å valsätt; och detta så mycket mer, som Med-St:n äro från ett slikt förmynderskap befriade. Man har sagt att, efter en förändring i valsättet, minoriteten skulle kunna undertrycka majoriteten, samt att berörda förhållande utgjorde ett hufvudsakligt skäl för afslag. Om så verkligen förhölle sig, skulle jag icke vilja med min röst biträda förevarande förslag, ty det är just majoritetens rätt jag i första hand vill skydda, så till vida, att en verklig majoritet aldrig skall kunna undertryckas af minorireten; men mig tyckes sannerligen att ett sådant skydd är bättre Iemnadt i förevarande förslag, än i nu gällande Riddarh.-Ordning. Gr. Sparre har ordat ganska mycket om intriger. Vid intriger är jag för min del icke van; men tror att intrigerna bättre skola förebyggas, om bänkmans-inrättningen afskaffas och R. o. Ad. genom direkta val utser sina elektorer. Slutligen har man anfört mot förslaget, att detsamma skulle vålla tidsutdrägt. En annan talare har redan ådagalagt att så icke blir händelsen; men om ock derigenom någon längre tid skulle åtgå vid elektorsvalen, så anser jag att man ej bör fästa sig dervid, utan blott betänka att det alltid är vida bättre att använda litet längre tid på en sak, om den derigenom blir väl utförd, än att uträtta en sak på kort tid, meri — dåligt. På dessa skäl röstar jag för bifall till förslaget. Frih.
Dessa räntor, anslagna till 335 rusthåll, uppgå till vid pass 58,000 R:dr, och, efter hvad tabellerna visa, hafva statsbidragen i sjelfva verket ökats med 22,162 R:dr, hvilken tillökning, till följd af stegrade spannmålspris, egentligen igenfinnes under rubrikerna ständiga räntor och clerecie-statens aflöning. Knekte-rotefrihets-medel hafva, enligt 1826 års roleri ngsverk, under åren 1837—1840 utgått i medeltal med 3,443 R:dr, men för året derefter med 4,083 R:dr, deruti inberäknad vacance-afgift å hemman och lägenheter 16 inom bergslagsorter, i ordinarie roteringen ingångna enligt 1841 års sedermera ändrade roterinsjs-verk. Politi, För vidmakthållande af ordning och sedlighet hafva många församlingar å sock nes tamm or träffat öfverenskommelser med utsatta vitén, å hvilka de begärt Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes fastställelse. Bland sådane Öfverenskommelser må särskildt nämnas en församlings beslut att brännvin icke må vid auktioner derstädes utminuteras, hvilket beslut, 0111 det efterlefves och vinner mera allmän efterföljd, skulle afböja många oordningar vid auktioner, hvilka nu betraktas nästan såsom dansgillen eller lekstugor för kringboende tjenstehjon och ungdom. Utom 2 Provincial-läkare har länets invånare att tillgå 8 läkare, hvilka, med undantag utaf en, äro i städerna stationerade. Flere af desse läkare äro för städernas och regementernes räkning ofta upptagne, så att för vissa orter, särdeles de från släder aflägsna, svårighet att få tillräcklig läkarevård kan uppslå; och fastän, enligt den år 1828 afgifne underdåniga Berättelse, i hemman inom Carlskoga socken redan då var doneradt till boställe åt sockneläkare, har någon sådan ännu icke blifvit antagen. År 1841 utgjorde examinerade barnmorskors antal i länet 36.
Judes lili handlingarne; N:o 99, i anledning af vackt fråga om försäljning af Kronan tillhöriga oanvändbara persedlar och effecter: Bifölls; JNT:o 100, i anledning af väckta moLioner, angående befordringslbrfatlningarne för prester: Bifölls; ]NT:o 101, i anledning af väckt motion örn bestämmande af vissa grunder för befordringar ne inom Post-verket: Biföllsj N:o 102, i anledning af väckt motion, angående Rikets Ständers underrättande om de åtgärder, som i afseende på folkskolorna blifvit vidtagne; Bifölls; N;o 103, i anledning af väckta motioner om förordnande af en 484 Prot.-Utdrag, den 3o December 1S44* Comité lill granskning och ordnande af Rikets ekonomiska författningar: Bifölls; .N:o 104, i anledning af väckt motion, i afseende å användandet af de under namn af ”besparade pastoralier” till Stiftens Bvggnads-cassor ingående medel: Ståndet lät vid betänkandet bero. Den 30 December. Från Högloft. Ridderskapet och Adet.n. S. D.
Ridderffapct och Adeln att till tvinnande af tid och ordning alla de mäl som kill mer än ett Utskott blifwit eller blifwa hänwisade skulle hädanefter af nägra Ledamöter af hwardera Utskottet gemensamt utarbetas, hwarefter denna Berednings arbete till de Rcspective Utskotten borde afgifwas för att granskas och sedan i behörig ordning kill Stän - 42l4 Den 16 October. StändcnS klena, öfwcrlemnaS; ut, hwilket beflut Ridberskapct och Adeln wille erbjuda sine Respcctive Med Ständcr akt med Ribderskapet och Adel» instämma. ^7t supra. I anledning häraf hemstälde Grefwe Os la 6 a rekie, ^acob, om icke Herr Landt - Marskalken och de öfrige Ständens Lalemän skulle behaga öfwercnskomma, om mälens föredragning, sä att de nägorlunda pä samma tid blefwe i assa Skänbcn afgjorda. Ort hade händt att öfwer rnäl blifwit beflutat i ett Ständ, och ej förr än 14 bagar senare i de andra, sä att när bcflutct gätt ut xä äterrcmist, Utskotten likwäl ej derwid kunnat göra nägot innan de hunnit inhämta assa Ständens beslut. Herr Grefwe» och Landt-Mar, skalken ansäg denna anmärkning billig, och lofwade att göra allt hwad möjeligt wore för att befordra ärcndernas afgörande pä samma tid inom alla Ständen. Med Ribderskapet och Adelns ofwanföre fattade beslut och deröfwer justerade Protocolls - Utdrag, afsändes derefter en Deputation till de öfrige Ständen under anförande af Friherre kleming, Llses. Uppläsningen af Friherre ^Vsttsrkeäts Memorial fortsattes derpä till flut.
Så väl Konungens Proposition, som Utskottets Utlåtande tyckes åsyfta, alt tillvägabringa en fullkomlig likhet i lönerne inom hvarje grad uti hela Armeen; men jag hemställer, om väl denna princip är riktig, då lefnadssättet är så olika kostsamt på de serskildta orter, der Regementerne äro förlagde, och dessutom absolut jemlikhet är något, som aldrig kan åstadkommas. Åtminstone kan likhet i lönerne icke införas och existera, så länge boställen skola bibehållas för en del Officerare, och ingå i löneberäkningen. Att åter helt och hållet borttaga alla boställen, kan jag icke eller tillstyrka. I andre länder, der troupperne äro på värfvad fot, äro de förlagde på vissa orter, der de hafva gemensamma boningsställen. Svenska indeldte Soldaten är deremot kringspridd ilandet, samt en sort mindre jordbrukare; och om han skall kunna tillses och vårdas så som sig bör, är det nödigt, att Befälet hor ibland manskapet. Detta kan åter icke utan stora svårigheter ega rum, om Befälets boställen indragas; men bibehållas des - Den ai Maji f. m. se, så är det också rent af omöjligt att med säkerhet kunna bestämma lika löner för allt Befäl af samma grad, aldraminst med dea uppskattning och beräkning man nu föreslagit för afkastningen af desse boställen, efter olika spannmålspriser i olika orter, och efter olika omdömen af olika Committerade, som icke kunna se med samma ögon eller döma efter samma grunder. Följden häraf skulle blifva, att Officerare af lika grader, men inom olika Regemente!-, skulle blifva för mycket olika lönta. Lika med Utskottet anser jag för det närvarande icke lämpligt att borttaga de indeldta räntorne.
Att det i 18 §. sista mom. föreskrifna kungörande af Bankbolags upplösning verkställes två gånger om året hafva Utskotten deremot funnit ändamålsenligt och lämpligt, likasom Utskotten, med godkännande af den emot 21 §. gjorda anmärkning, att de fördelar, 1824 års Kongl. Kungörelse medgifver Bankbolag, bordt uti denna §. serskildt omnämnas och upplifvas, funnit rättelse derutinnan böra ske. På grund af hvad i det föregående sålunda är vordet yttradt, få Ut skotten alltså föreslå: att 1, 2, 3, 4, 5 och 6 §§. må bibehållas oförändrade: att mom. b) i 7 blir mom. a) och mom. a) nedflyttas till mom. b), men att §. i öfrigt mä godkännas; att 8 och g 4>S' må förblifva oförändrade; att de i 10 ,§\ 1 mom. förekommande orden: ”,till högre be lopp’ måtta utbytas emot: ”till högre sammanräknadt belopp”, men att i öfrigt måtte bifallas; att 11, 12., i3, 14, i5, 16 och 17 §§. förblifva oförändrade; att 18 §. måtte godkännas med den rättelse att orden ”en gäng” på näst den sista raden förändras till ”två gånger att 1g och 20 44- mätte bifallas, och att 2t §. måtte erhålla följande förändrade lydelse: I afseende på enskilde Banker, hvilka icke utgifva egne creditsedlar, galle hvad om Bolag i allmänhet, uti Lag och Författningar nu är eller framdeles varder stadgadt. Der dylik Bank, på sätt i 1 §. af denna Lag bestämdt blifvit, sökt och vunnit Kongl. Majrts Nådiga tillstånd till Bankrörelses bedrifvande, må de i 11 och 12 §§. bestämde förmoner sådan Bank jemväl tillgodokomma.
Summa 24,961: 16. 7. 57,039: i5. 4* I förteckningen öfver diverse Utgifter för år i83o hafva 5 R:dr 28 sk. blifvit afförde, såsom utbetaldt arfvode till vederbörande i KammarRätten, för anmärkta poster, som i 1825 års räkning icke funnits debiterade, men med hvilken utgift Revisorerne ej kunnat finna att Stuteriets tillgångar bordt betungas, enär det synes hafva tillhört redogöraren personligen, att densamma vidkännas. * Fly inge Stuteri. Debet. Credit: Varande af Styresmannen icke redovisade de Byggnad smed el, som blifvit från Stuteri-Öfver-Styrelsen för Flyinge Stuteri anordnade med 3,ooo R:dr hvardera för åren 1829 och i83o. ■■ (*9) ( *4<3 ) Finska Ersättnings-Medlen. Af de till ersättning för Sveriges fordringar i Finland erkände och i ett för allt influtne i5o,ooo R:dr hafva 138,750 R;dr kommit Fonden tillgodo samt ii,25o R:dr åtgått dels till utgifter vid underhandlingen, dels i och för medlens emottagande och öfversändande. Slutredogörelserne för förvaltningen af berörde medel, hvilka ej ännu voro af Kongl. KammarRätten granskade, hafva visat: Debet. Ingående Bal ance: Credit, Utbetalningar : I stöd af Kongl. Brefvet d. 12 Januari 1820, till Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertina af de såsom tillökning i Hennes Kongl. Höghets Hofhållningssumma anslagne 8,000 R:dr årligen, i afräkning 5,897:4o. 7. 1,000. I stöd af Kongl. Brefvet d. a5 Juni i83o lefvererat till Kongl. StatsContoret, för att derifrån till RiksgäldsContoret aflemnas , den summa af 80,000 R:dr som på denna Transport 5,897: \o. 7. 1,000.
Som vid den granskning då varande Justitie-Ombudsmannen under Embetsresa år 1858 företagit af Rådstufvu-Rättens i Grenna Archiv befunnits, att uti bemälda Rätts Domböcker för åren 1851—1855 åtskilliga paragrafer saknats, flere icke blifvit uppsatta, .en icke haft början, andra saknat slut och några ej varit numererade, samt att tre års Domböcker hvarken varit afslutade ej heller underskrifna; så hade Justitie-Ombudsmannen uppdragit åt Advokatfiskal-Embetet i Kongl. Götha Hofrätt att laga åtal emot vederbörande anställa. Sedan Rådstufvu-Rättens Ordförande i anledning häraf genom särskilda af Kongl. Hof-Rätten tid efter annan meddelade Utslag fått sig förelagdt att inom stadgade lider medelst uppvisande antingen af nämnda Domböcker eller sådant intyg, som af Ådvokattiskalen godkändes, styrka, att de anmärkta ofullständigheterna blifvit afhulpna, men underlåtit att sådant fullgöra, och derigenom gjort sig förfallen till särskilda förelagda vitén, och til! sist att vara förlustig sitt innehafvande Borgmästare-Embete med åtföljande löneförmåner under en månads tid; tillkännagaf ändtligen bemälde Ordförande, uti en den 30 September 1859 till Kongl. Hofrätten ingifven skrift, att ifrågakomne Domböcker då blifvit bragta i fullständigt skick. Advokatfiskal-Embetet vitsordade, uti slutligt memorial af den 8 derpåföljande November, att Borgmästaren låtit för Advokatfiskal-Embetet uppvisa Domböckerna, och att dessa vid verkställd granskning befunnits vara i anmärkta hänseenden fullständiga, hvarefter Kongl. Hofrätten den 9 December sistnämnda år meddelade slutligt Utslag, och fann, med tillämpning af 1 Kap. 12 § Rättegångsbalken, rättvist fälla Borgmästaren, att, för den försummelse i Émbetets utöfning, han låtit komma sig till last, genom underlåtenhet att hafva omförmälda