Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För att nu på en gång vara den grundsats Memorial N:o 39. 1021 trogen att ej för ögonblicket föreslå något, som kan emot Sveriges Grundlagar vara stridigt, men tillika, i allt hvad möjeligt är, gå vårt nya Brödrafolks önskningar till mötes, får ConstitutionsUtskottet, i anledning af hvad nu anfördt är, i afseende på det af Norriges Storting öfverlemnade nya förslag till Riks-Actens 7 § föreslå Riksens Ständer deraf en ny redaction, som torde kunna förena bägge Folkens lagar, interessen och önskningar, nemligen: »Intill dess bägge Rikenas Representanter äro församlade och hafva förordnat om Regeringen under Konungens minderårighet, skall ett af lika antal Svenske och Norrske Ledamöter sammansatt Stats-Råd, under namn af Sveriges och Norriges Interims-Regering, förestå Rikenas Styrelse, med iakttagande a.f dessas ömsesidiga Grundlagar. Detta sammansatta Stats-Råd skall, under namn af Sveriges och Norriges Interims-Regering, bestå af Tio Ledamöter från hvartdera Riket, nemi. från Sverige: de tvänne Stats-Ministarne, sex Stats-Råd och Hof-Canzleren, samt vid Svenska måls behandling den föredragande Stats-Secreteraren, eller när Norrska mål föredragas, en af de Svenske Stats -Secreterarne vexelvis efter ålder i tjensten; och från Norrige: Norrske StatsMinistern och de tvänne Stats-Råd, som äro i Stockholm, sex vare sig ordinarie eller särskildt tillförordnade Stats-Råd, som, vid tillfällen af Thronledighet eller under Konungs minderårighet, af den i Norrige varande Regering bland dess egna Ledamöter utses, i hvilkas ställe minst trenne Stats-Råd i Norrige tillförordnas, samt af en Stats-Secreterare, som af bemälte Regering, äfven i ofvan anförde fall, utnämnes. 1022 Riksdagen 1815. Med så väl Svenska som Norrska sakers föregående beredning och granskning förhålles efter de i hvartdera lii ket gällande föreskrifter.
Men då de såsom krigsmän böra ega uniform, dock icke någon särskild skolan tillhörig, föreslås: att eleverne bära infanteri-underofficers uniform. Rörande lärotidens utsträckning har komitén trott den böra vara högst tvåårig, d. v. s. att samtlige läroämnen så afpassas, att de, om någorlunda flit och medelmåttiga anlag antagas, kunna utan någon ansträngning, på denna tid afslulas. De ämnen, som i krigsakademiens nuvarande öfre afdelning, eller tredje och fjerde klasserna, förekomma, utom militär-ämnena, äro: fransyska, tyska, historia, geografi, engelska, matematiska problem öfningar, ämnesskrifning, logik, naturlära, rättsoch samhällslära. Af dessa 10, alla elementar-under visningen tillhörande läroämnen, ville komitén endast förlägga 4 till krigsskolan, nämligen fransyskan, engelska, ämnesskrifning och matematiska problemöfningar, emedan det kunde vara ovisst om de till behöflig säkerhet vid elementar-läroverket lärdes. De öfriga sex böra deremot till all nöjaktighet kunna der inhemtas. Fransyskan, det svåraste af de tre lefvande språken, måste i krigsskolan fort - 55 sättas. Engelska språket är vid elementar-skolorna ett valfritt ämne. Men i detta språk, som bland alla är modersmål för de flesta tungor i den bildade verlden, bör en officer icke sakna kunskap, helst det vid vår krigsskola funnits allt sedan bennes stiftelse för 70 år sedan och isynnerhet då det är så lätt lärdt, vid sidan af fransyskan. Ämnesskrilning är nödig, emedan en officer måste kunna felfritt och lätt uttrycka sig, hvilket äfven kan sättas i samband med militär-ämnenas inhämtande och bidraga till begreppets utredande härutinnan. Problemöfningar äro medel att underhålla den matematiska kunskapen och alt tillämpa den på i det allmänna lilvet och i militär-ämnen förekommande frågor, som gör denna kunskap nyttig och lefvande, och hvaruti elementar-skolorna lemna åtskilligt öfrigt att önska.
A7id omförmälande häraf anse Revisorerne sig böra tillkännagifva, att af Fullmägtiges protokoll icke kunnat inhemtas hvarföre ej de den 16 Juni och 21 Juli innevarande år beslutade nedsättningar i dukatpriset, genast från beslutens fattande, tillämpats i likhet med hvad som vid prisnedsättningen i Oktober må - 37 nåd nästlidne år egde rum och hvarigenom leverering till Banken af guld emot det högre priset under tiden kunnat förebyggas. § 20. Med stöd af § 104 i Banko-reglementet, hafva Fullmägtige inköp af siifmedgifvit, att två silfverplantsar, levererade af ett härvarande ve,jlai‘tsar tixccl betvidsg handelshus, finge af Banken inköpas till det värde, desamma, enför säljaren ligt Kongl. Mynt-verkets attest, innehade, dock med befrielse för från slagskatts säljaren från erläggande af slagskatt. § 21. Rikets Ständers beslut om köp af vexlar, för Bankens räkupprop och ning, å Götheborgs Börs blef den 15 September 1858 för första försäljning af gången satt i verket, hvarefter dessa köp under Oktober och November månader fortgingo till ett sammanräknadt belopp af 521,386 mark 13 sk. emot en kurs, varierande emellan 132 R:dr och 133 * R:dr R:mt per 100 mark Hamburger Banko. Under nyssnämnde September och Oktober månader verkställdes äfven vexelköp af Bankens deputerade i Stockholm, men under den sedermera förflutna tiden, som utgjort föremål för Revisorernes granskning, har endast försäljning af vexlar här på platsen egt ruin. Angående Bankens vexelrörelse och dermed sammanhang egande förhållanden, är redovisning lemnad i 1858 års Revisionsberättelse, § 20, till och med den 22 September berörde år, då Bankens behållning Silfver R:dr 454,619: 41. sålunda redovisades, nemligen:
Men arrendatorer af sådane hemman eller af boställen må ej utan tillstånd af det Embetsverk, under hvars vård och inseende hemmanet hörer, ägodelning fordra. Huruvida ägodelning å stads område ske må, derom gälle, hvad särskildt för hvarje stad kan vara stadgadt, eller vid fråga om sådan delning förordnadt varder. I de orter, der al vittring af skogsmarkerne ske bör, må ej ägodelning företagas å bys jord, som ej afvittring undergått. Delning af samfäldt fiske, der den utan någon delägares förfång ske kan, må särskildt för sig gå och i ägodelning icke inblandas, utan att delägare derom ense äro. § 2. Sökes af en eller flera delägare, för hemman i by eller hemmansdel, eller delar, utbrytning af deras område, och kunna de sökandes lotter så utbrytas, att de i ett sammanhang eller ock hvar för sig, utgöra minst ett hundrade tunneland, utom den jord, som till skogsväxt eller mulbete är nödig eller ock till odling otjenlig; då må den utbrytning ske, der öfrige byemännens område likaledes, utom den till skogsväxt eller mulbete nödiga eller till odling otjenliga jord, uppgår till minst ett hundrade tunneland, och kan i ett sammanhang så afskiljas, som här nedan säges. Ej må den delägare, hvars område icke uppgår till den vidd, nu sagd är, eller ej kan så afskiljas, vara till utbrytning ur byelag för sig ensam berättigad. Imellan delägare, som i samfäld utbrytning deltaga, må sedan samfäldt skifte ske, såsom i denna stadga föreskrifves, när någon af dem det åstundar. 1 öfriga byelaget skall ock samfäldt skifte ske, der någon delägare det äskar. Dock må det område, som sådant skifte undergår, ej vara större, än att det kan inneslutas inom fyra räta linier, hvilkas vinkelräta afstånd från medlersta bostaden högst är en åttondedels mil. *) De ägor, som derutanför ligga och böra i skifte ingå, skola utgöra särskilda skifteslag, ej större hvart för sig, än nu sagdt är.
S po t-i “ p S » 3 ^ P-i CD O - Itiks-Ståndens Beslut. ii %s. P aq tn te CD s Ridd. o. PresteBorgareBondeN:0~ l N:0~ sid." Adeln. Ståndet. Ståndet. ståndet. N:o 8 Carl Gusta/s stads kronotullmjölj i i qvarn, om upphörande af den till Stats-Verket nu ingående arrende-a fgift derför 46 4 i 115 a. a. 1 Juni a. a. 10 Juni a. a. 7 Juni a. a. 7 Juni Carlsborg, om anslag för år 1854 till 1 fortsättning af fästningsbygg naden derstädes ... 1 4 i 4 b. 14 Dec. b. 14 Dec. b. 17 Dec. b. 14 Dec. 2 20 » om underhålls-skyldigheten af en väg, anlagd i följd af fästningsbyggnaden derstädes 4 i 43 b. 1 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars Se vidare: Extra Statsreglering, 4:de IIufvud-Titeln. j Carlskrona, om anslag för år 1854 till fästningsbyggnaden derstädes 1 4 i 4 b. 14 Dec. b. 14 Dec. b. 17 Dec. 14 Dec. 2 20 » om anslag af 12,000 R:dr åt staden, i anledning af utgifter för koleran 49 4 i 104 — b. 1 Juni b. 27 Maj b. 31 Maj b. 26 Maj 57 20 » Skeppsbyggeri-Institut, se Stats, reglering, 6:te Hufvud-Titeln. Carlsten, om anslag för 1854 till • fästningsbyggnaden 1 4 i 4 — b. 14 Ilec. b. 14 Dec. b. 17 Dec. 14 Dec. j Svar på återremiss — 4 i 9 — a. a. 24 Dec. a. a. 23 Dec. a. a. 23 Dec. a. a. 24 Dec. 2 20 » Se vidare: Extra Statsreg1 lering, 4:de Hufvud-Titeln.
Jag tror dock att giltiga skäl till klagomål aldrig skola saknas, enär skjutsningsskyldigheten de facto är kastad på 31,615 mantal af hela rikets hemmantal, som utgör 66,225; hvarvid det egna förhållandet yppar sig att 22,002 mantal, som verkligen i kraft af gällande lagar äro skjutsningsskyldige, alldeles icke behöft deltaga i detta onus, hvarjemte komitéen upplyser att de skjutsande hemmansegarne på flera orter i riket icke betrakta skjutsen såsom en börda utan såsom en förmån. I denna rigtning har flertalet yttrat sig i Kronobergs län, likasom spridda socknar, härader och fögderier i 7 andra län. Allt detta visar att skäl till framtida åtgärder icke skola saknas äfven om Staten nu, såsom längesedan bort ske, börjar att träda mellan på de håll, der skjutspålagan öfverskrider billighetens gränsor ända till 480 R:dr per mantal — såsom ofta bemälda komités Betänkande utvisar; ty enskilda skjutslag böra väl icke uppoffras derföre att jernvägs-kommunikationer, skogsrörelser och andra nyuppkomna industrigrenar i glest befolkade trakter infört en ström af resande, som do svaga skjutslagen oj förmå att utan det kännbaraste lidande fortskaffa.'’ af Herr Sommelius. Herr Biskop Millén och Herr Ekholm hafva begärt få antecknadt att de ej i beslutet deltagit. Bih. till JR. St. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M 22. Ank. till Exp.-Utsk. den 16 April 1863, kl. 7 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om upphäfvande af 43 § i Kongl. Förordningen den 20 Januari 4824, angående utri/ning af vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess Omförmälda § innehåller, att Kongl. Majits
Härtil ropades starka Ja, men Friherre lilliencrantz, polian Willi., sä snart han erhälllt ljud yttrade stg, det han npH hade anmält stg at fä tala innan propositionen af Herr Grefwen och Landtmarstalken blifwit gjord, at han för sin del icke wore emot den föreflagne Remisien; men at han pä det högsta anhölle, det ämnen af wigt finge hwila längre'än hittils stedt, och at beslut icke sä hastigt blefwe fattade, emedan det wore manga, som icke utan nägon betänketid kunde fatta sina tankar och inhämta andras, och deremot et ringa antal, som ägde den talang, at ex tempore uttrycka sig, pä et uplysande och til sakens utredande tjenligt sätt. Friherre UiijencrLnt? utbad sig stuteligen, at oaktadt Remitz wore befluten, han mätte äga den rätt, at wid Herr 8K.jöl6ebranä8 och Herr v. 8cknltLenUeims Memorraler göra nägra anmärkningar, dä de hunnit ffrifteligen upsättas. Herr Den Z Julik. ZZ Herr Grefwe» och Landtmarstalken förmälte sig gerna hafwa welat tillåta Friherre tH at tala, men at han, förmodligen för ropens skull, icke hade hört desi anmälan. Herr Landtmarstalken förmälte sig för öfrigt hafwa stödt sin proposition pä början af 56 § i Regerinqs-Formen, den han upläste, sä lydande: "Allmänna frägor, som uti Riksens Ständers "Plena wäckas, mä ej til et omedelbarligt "pröfwande der uptagas, utan stola öfwerlem"nas til behörigt Utskott, som äge at dem nt"reda, och sig deröfwer yttra." Ridderstapet och Adeln hördes härtil yttra sitt bifall. Friherre lAan nerber m, I^sr8 ^uZust, Högloft. Ridderstapet och Adelns tanka är owedersägligcn, at denna fräga mä blifwa pä et Constitutionelt sätt hundterad.
M T4 Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Juli, kl. 8 e. m. Utlåtande, i fråga om pappersmästaren J. R. UUanders bibehållande vid honom tillagd spanmål. Enligt från äldre tider bibehållne och ännu gällande föreskrifter, äro arbetarne vid Tumba bruk berättigade att för hvarje barn undfå en 4 Banko-l'tskottcts Utlåtande, N:o 74. tillökning i spanmål af en tunna råg och en half tunna malt, sorn utgår för gosse, till dess han fyllt 12 år, och för flicka intill uppnådde 15 år. I följd häraf, och enär till arbetarne jemväl räknades den å brukets stat tillförene uppförde, men numera indragne mästerlärlingen, innehade pappersmästaren J. R. Ullander, då han från mästerlärling till pappersmästare befordrades, serskildt anslag i spanmål i och för sine barn, af hvilken förmån han sedermera oafbrutet varit i åtnjutande. Då emedlertid den för Ljenstemännen vid bruket den 15 Juni 1841 fastställde aflöningsslat icke innefattar rättighet för pappersmästaren att utbekomma dylik spanmålsersältuing, hafva Banko-fullmäktige, efter det devas uppmärksamhet å detta förhållande blifvit fästad, med anmälan derom, hos Utskottet hemställt, huruvida icke bemälde Ullander, som till pappersmästare befordrades den 23 Juni 1840, och sålunda utöfver 7 år, ulan anmärkning, uppburit ifrågavarande anslag, kunde dervid bibehållas för de 2:ne barn, en gosse om 8 år och en flicka om 6 år, hvarför detsamma nu utgår, med två tunnor råg och en tunna malt årligen, intilldess barnen upphunnit den föreskrifna åldern.
Och jag vågar tro, ott de flesta låntagare åro bäst belåtne med att blifva tillhållne till ordentligt afbördande af sina inbetalningar; helst otörmögenheten alt betala, ej sällan skulle ökas tillika med anståndet. Grefve Posse, ,Carl Henric: Då jag full - I 2u Deri 5 Martti. kondigen med Herr Cederschjöld oell Friherre Cederström delar den Öfvertygelse, att man ej bör, i minnet återkalla förra Stånders misstaga tror jag likväl icke, att man kan med framgång fästa blicken på det tillkommande, utan att dervid äfven tänka på det förflutna och vidröra de misstag, sorn då ågt rum. Jag instämmer således i den vederläggning , Friherre Boije gjordt af hvad en annan vård Ledamot Friherre Wirsén framställt, och tror, med den förre, att de af honom anmärkte 284,ooo R:dr, årö ufgångne från landet emot allt ändamål och ali princip. Friherre Åkerhjelm har sagt, att Fnllmågtige i RiksgåldsContoiret till alla delar fullgjort deras skyldighet att bevaka Verkets fördel. Jag t vi Ilar icke derpå; men det ligger ett stort fel deruti, att man söker befrämja Gerkens fördel framför Nationens. Det torde nu vara tid att tänka i en annan rigtning; och detta kan ej ske utan att granska förra Ständers åtgärder. Jag inser ej med hvad skåjl man vill betaga oss en sådan granskningsrätt, då verkningarne af dessa åtgärder haft det olyckligaste inflytande på Nationens välstånd. Alla administrativa och financiella beslut böra åsyfta nationalvålståndets förkofran; de äro i annat fall okloka och omoraliska.
Vetta wärl bemödande har wunnit framgäng: genom förpantningen af Herrskapet Wismar och Amiet Neukloster till Hertigen af Mecklenburg Schwerin tillfaller Ost och Kronan ibland annat en pant-skilling af 1,250,000 Rld. H. B:co, hwaraf z50,000 R:d. betalas wid RatificalioncnS utwäxling sist d. 15 nästinstundande Augusti, z50,000 R:d. inom Januari, Mänads stut 1804, z 50,000 R:d. i den päfbljande Junie Mänad, och öterstoden 200,000 Rld. i Januari! I805, detze z sistnämnde Summor med 5 procent i ärlig ränta. Till säkerhet skw de Summor, som betalas pä Terminer, äro i allmänhet Hertigdöme! Mecklenburgs Revenäcr pantförffrisne, men Spccielt i hwar obligation nägot serskildt dcn ukfästc Summan i wärde wida öfwcrstigandc Hertigens Patrimonial-gods, som efter Lyska Rikets Lagar äro underkastade utmätning och försäljning, hwarförutan till ytterligare säkerhet Wismarske Stateninkomster förblifwa under Scquester till dest hela pant - skillinge» blifwit godtgjord. Af benna pant-skilling wele Wi till Eder disposition dfwrrläts: Den Zo October. ^ 484l 1:0 De Zso,OOO R:d. Hamb. Banco, som den ls:de nästk.
Men det skall vara en sådan grufvelig skam – bevara oss väl! – och nämner man bara ett ord om den, så anses man värre än jag vet inte hvad. De flesta fruntimmer ha icke en aflägsen aning om, att en karl, som går frisk, kan ha försyndat sig tiofaldt mer mot deras »moral», än en som blifvit smittad af syfilis. Att vara »sjuk» det är i deras ögon ett kriterium på det högsta moraliska förderf. Det är fäaktigt att inbilla dem sådant. Man skrämmer dem med det »mystiska» alldeles som dumma menniskor skrämma sina barn med busen: de föreställa sig någonting förskräckligt, men veta icke hvad det är. Till mig skola åtminstone aldrig mina barn komma med sina skygga förfrågningar utan att få ärligt besked, var säker derom. Jag har mer än en gång haft den glädjen att se den förskrämda minen vika för ett visst tryggt intresse, hvilket gifvit tillkänna, hur mycket bättre det var att få fast mark under fötterna i stället för detta sväfvande obestämda. Om de nu icke tro på englar, så frukta de icke heller för busen. I mina ögon äro båda delarne en vinst. Du säger att du känner dig »som en ugn i hufvudet» när du sitter uppe och skrifver, ja, det är inte det behagligaste, i synnerhet om man derjemte är »som en is» om fötterna. Svalt hufvud har jag nästan alltid men med fötterna är det värre. Derför har jag hittat på att, rätt som jag skrifver, fara upp och vandra i mitt lilla rum – sex steg fram och sex steg tillbaka – alldeles som ett lejon i sin bur. Om man gör det ofta, så har det en förunderlig verkan. Försök bara! Ditt rum är så mycket större än mitt. Och ens tankegång löper så lätt under det man rör fötterna. Jag får alltsomoftast böja mig ned för att anteckna något, när jag går förbi bordet. Om du också räknar mig till det idislande slägtet, så kan jag icke motstå frestelsen att ännu en gång tala om det berättigade eller oberättigade i grofva uttryck. För den, som så högt som jag älskar en mot innehållet svarande stil, kan ämnet icke vara likgiltigt och jag lägger vigt vid, att du icke missförstår min mening.
Hvad åtri' hel ruffar dea anmärka., som af Frih. Cederström, Thure, blifvit gjord, rnr:de afhandling»!' om arrende af jord m. m., vill jag citera innehållet af K. förorda, angtde städsel och lego af jord på lande! af den i3 Juni 1800, i hvad, den rörer detta ämne: ”Arrende å afliugejord får ej ingås pä längre tid än öo år, och bör arrendator för sin säkerhet lala inteckna contraclel sist vid det ting, som infaller 6 månader sedan det slöts. S sådant fall bryter k ö p i c k e arrendet, s å.v ida del ej röret sådan egendom, hvarå innehafvar en endast njuter villkorlig besittningsrätt, i hvilket fall det blott kati bestå så länge dess dispositionsrätt är g ä 11 a n d e.” Häraf svnes tydligen, alt köp ej bryter beståndet deraf, såvida den blifvit iniecknad inom laga tid, nemi. vid det ting, som infaller näst efter 6 månader. Samma lid för lagfart är äfven stadgad för köpare. Således har den, som uppgjort ett sådant undantags-contract, rättighet ali derå erhålla inteckning efter egendomens försäljning, ehuru den nye agaren icke kände förhållandet, hvilket alltid blir händelsen, då inteckningen icke skett så tidigt, att lian derom vid lagfarten underrättas. Allt detta skulle likväl förekommas om delta betänk, antoges. Frih. Cederström, Thure: Det torde måhända vara förmätet att vilja försvaia min sats, sedan en värd ledamot, Hr Cederschjöld, catbegoriskt förklarat, att han så tydligt ådagalagt nyttan af LagTJtskjs förslag, alt icke någon inom detta Hus kunde draga i betänkande att med afslag å den framställning, hvarå jag hegart Hr Landtmts propus., bifalla Hr Cederschjölds mening.
Transportr Läns-Dokhällarr roo: äz;^ Proct 1 Enspännare 25: 2 Cantzli-Poster ä 25 N;dr 50: 6 Länsman i Lappmarken s ^0 R:dr - » 60: undfä k tillökning nemligen Enspännaren och CantzliPosterne hwardera 15 R:dr och Länsmännen zo R:dr -ivar, tillhopa. , » Riks-Statens Tredje Hufwud-TiLul eller Militaire - Staterne. Enligt särskild Förteckning Lif-Xegementets Grenadierer, i Regements Qwartermästare « - Lommendanternes Stat. r pä Dalarön Riks.Statens Fjerde Hufwud-Titul eller Clerecie-Staterne. Lvnc-sorh »ingar. 7,577 ZZ 21 16 i Notarius Consistorii i Wisby - Riks-Statens Sjette Hufwud-Titul eller Milda Stiftelser. Allmänna Fattigwärden. Allmänna Barnsängshuset. i Professor i Adjunct 225: ä zzz Proctt lzz: ä zz; Proctt zo: L zzz Proc:t 225 10,880 75 44 ro 16 - ZZZ: r6, 66: Z2, Sta 400; ä zz^ Proc:t iZZ Summar8,y78 r6 40 Olo5 Förteckning pä de tvid Militaire-Staterne warande Civile Tjenstemän och Betjente, för hwilka i underdånighet projecteras dels zz och en tredjedels Procents Lön-tillökning, dels Lönfyllnad till likhet med deras tvederlikar. Lönen rön-tillökning Summa Ingenieur-Corpsen. ester Stat. för hwardera. Lön-tillökning. Livil-Skaten. z Material-Bokhätlare, a 200 R:dr - 600 66 Z2 — 2OS a 266: Z2. — z Dito a roo R:dr - S zoo ZZ 16 — IVO a rzz: r6.
1 Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 14 Oktober 1862. Närvarande: Hans Excellens Herr Justitie-stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Stats-ministern för Utrikes ärendena, Grefve Manderström , Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Chefen för Finans-departementet, Herr Stats-rådet Friherre Gripenstedt anhöll i underdånighet att få underställa Kongl. Maj:ts nådiga ompröfvande de delar af Stat sregleringen vid nu instundande riksdag, hvilka tillhöra nämnda Departements föredragning; hvarvid först förekom beräkningen af Statsverkets tillgångar för de behof, som borde fyllas vid ifrågavarande statsreglering. I sådant afseende anmälde Herr Departements-chefen underdånigst, hurusom i den af Statskontoret under den 24 sistlidne Juli afgifna berättelse om Statsverkets förvaltning, tillstånd och behof, hvilken berättelse, i hvad densamma rörde beräknandet af anslagen å Riksstatens 2:dra, 3:dje, 4:de, 5:te, 6:te och 8:de Hufvudtitlar, blifvit vederbörande Statsdepartements-chefer särskildt delgifven, Statsverkets tillgångar voro, dels med ledning af räkenskaper och handlingar för åren 1858, 1859 och 1860, dels ock på grund af särskilda förhållanden, uppgifne på* följande sätt:
Kungörelsen den 29 Augusti 1851 vid 1850 och 1851 års riksdag redan beslutna förändrade beräkning af resekostnads-ersättning och dagtraktamente för Revisorerna af Riksgälds-verket, förnyad instruktion för Rikets Ständers Revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning må utfärdas, af följande lydelse: »§ 1. Sedan de, enligt Riksdags-ordningens 68 §, till granskning af Stats-, Bankooch Riksgälds-verken utsedde Revisorer sammanträdt, ega de att. för fullgörandet af den, i afseende på Riksgälds-verket, dem uppdragna befattning, jemte härvid erforderliga räkenskaper, protokoll och öfriga handlingar, emottaga följande berättelser, nemligen: 1:0 af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, angående detta Verks tillstånd och förvaltning under den tid, som Revisorernas granskning bör omfatta; 2:0 af Riksgälds-kontorets Kommissariat, angående Kontorets inkomster och utgifter samt skulder och tillgångar under berörde tid, jemte derpå inverkande förhållanden; samt 3:0 af Riksgälds-kontorets Ombudsman, angående de