Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De ifrågavar. ir,ooo r:dr äro en obetydlighet Den 8 Juli c. m. mot iieli landets klagan öfver inskränkning uti rättigheten att försörja sig med hvad man kan föll jena. flr von Hartmansdorff, A u g. : Någon af StatsUtsk:s närvar, ledamöter torde kunna upplysa, om icke den ifråg. ivar. summan af 11,000 rtdr är upptagen uti inkomst-betank bland tillgångarna för statsverket. Om så är, torde R. o. Ad. böra göra afseende derpå, åtminstone såvida, att StatsUtsk. får afgifva sitt utlät, i frågan, innan man borttager tillgången. Men om nu R. o. Ad. än medgåfve, att den borttoges, och näringsfriheten sedan icke intrafFade för landtmännen, utan deni fortfarande förmenades att införa kött, bröd och dricka till de uti i83a års kungörelse uppräknade städer; hvad hade väl R. o. Ad. då gjort? Det hade borttagit skatten och lemnat hindren qvar. Som deras undanrödjande icke beror på R. o. Åd. eller éns på R. St. allena , så tror jag det vara lörsigtigast att låta skatten tills vidare qvarstå. Frih. Cederström: Att ifrågavar. 11,000 r:dr aro i enlighet med den K. proposin beräknade bland statsverkets inkomster, synes af sjelfva betänkandet. Derom behöfver således StatsUtsk. ej lemna någon upplysning; men det är nu fråga om att utesluta dessa 11,000 rtdr från statsverkets inkomster, för att derigenom undanrödja möjligheten för corporationer att framdeles åberopa denna statsinkomst såsom ett hinder mot införandet af frihet i handel emellan landet och städerna. Det är af sådan anledn. jag begärt återremiss, och jag skulle ej tro, att denna eftergift af 11,000 rtdr, som komma att förflyttas på bevillntn, efter statsbristsumman blir så mycket större, bör tagas i beräkning i jemförelse nied den fördel, som åsyftas och vinnes. Frih. Leijonhufvud:
Äfven jag skulle med nöje se, alt ifrågavav. bevilln. kunde afskaffas, under förutsättning att brännvinet ufven kunde afskaffas på de näringsställen, der sådant ej bör finnas. Jag fruktar alt i allmänhet missbruk i detta afseende ej kunna förekommas, och till bevis derpå bör jag nämna, att, i afseende på detta sätt att uppmuntra lill nykterhet, har jag just i dag af en embetsman fått höra, alt uti en stad i provinsen, der ett så beskatfadt spisqvarter utan spirituosa hålles, lemnar värden brännvin för intet till alla som äta hos honom. Då tyckes det verkligen ej vara skäl att befria honom från en sådan afgift, då han på detta sätt bibehåller de gäster, som eljest skulle öfvergifva honom; och det är intet skäl att uppmuntra honom, när han sålunda utöfvar sin spisvärds-rättighet. Jag förenar mig således med de herrar, sorn yrkat att så beskaffade spisqvarter skola erlägga bevillning. Frih. von K ros mer, Robert: Jag delar den åsigten, alt betänk. N:o 12 bör bifallas. Det är väl möjligt att missbruk kunna äga rum vid sådana inrättningar, der spisning hålles utan försäljning af spirituosa, men sådant härrör endast af felaktiga controller. Då vore det väl hård t örn, der controllerna äro iakttagna, och ingen sådan ulminutering af spirituosa äger rum, spisqvarteren skulle betungas med en skatt, som egentligen tillkommit för krogar och sådana rörelser, der spirituosa i öfverflöd tålas. Jag får såsom exempel anföra, att inom Upsala stad finues en sådan matinrält - Den 3 Oc l o be r c. m. 71 ning utan spirituosa, lill hvilken academien ensamt betalar aoo r:dr h:co såsom understöd, på det alt den må kunna hära sig. Denna inrättn. har haft ett väsendtligt inflytande på ungdomen, som der för godt pris fått sin förtäring; och jag vill bedyra, att inga spirituosa derstädes någonsin funnits att tillgå. Emedlertid har dock värdsfolket vid denna inrättn. måst betala bevillning.
Den ii F e b r u a r i i e. ra. 345 Jag förnyar min anhållan om proposition på ålerrerniss af Betänkandet, och det isynnerhet af arne skäl, det ena, att, i afseende på upplåningen inom Landet, ingen maximisumma bör utsättas, det andra, att den föreslagna underdåniga anhållan örn Konungens sanction icke är enlig med Grundlagen. Herr Hjerta hade inlemnat ett skrifteligt anförande, som upplästes, så lydande: Jag har aldrig föreslagit, att såsom vilkor skulle fästas, att Kongl. Maj:ts Nådiga sanction skulle följa; utan att RikeLs Ständers beslut, angående uppoch utlåning i RiksgäldsContoret skulle endast blifva gällande, i det fall, alt, Kongl. Maj:t sanctionerar Rikets Ständers beslut angående MyntbestämningsLagen. Jag skall aldrig medgifva, att ExpeditionsUtskottet äger rätt, att tvinga något Stånd lill bifall åt ett beslut, det ännu ej fattat, och tror, att dess Talman ej kan en skrifvelse derom Bifalla. Således hoppas jag, att Ridderskapet och Adeln ej skall expediera beslutet, innan Stats-IJtskottets återremiss tillbakalommer. En tid af 8 dagar kan ju Utskottet föreläggas. 'Rerv Stråle j Nils Wilhelm: Jag anhåller att med några ord få till Högloflig?» Ridd. och Adelns Proloeoll uttrycka min 346 Don ii Februari i e. m. mening» ali jag yrkur afslag å Betänkantiel, och skälen derföre. Man kan ej fästa uppmärksamhet vid delta ämne utan att först inkomma på frågan: när fordra omständigheterne alt Sta ten inblandar sig i förhållanden enskilde personer emellan? Denna frågas practiska besvarande på ett fullkomligen tillfredsställande sätt har varit en knut» som få Regeringar lyckats att lösa.
Utsk. i sammanhang med den nyssnämnda torde taga i öfvervägande. För att genast göra föremålet för motionen begripligt, då jag i motiveringen eljest nödgas ingå i några sidobetraktelser, ber jag nu i korthet få nämna, alt den har till syfte att åstadkomma ett utbyte, eller compensation, villkor - P e li j i J m 1 i. 38g ligt medgifven af R. St., hvarigenom Nya Trollhälle-canal-bolaget skulle från annan fond erhålla medel, i händelse handelsoch sjöfarts-fonden, hvarpå de erhållit anvisning, skulle, på sätt Hr Halling yrkat, upphöra. För denna utbytesprincip, frän en fond till en annan, har jag, utom den af Hr Halling framställda ide'e, Ufven trott mig se ett stöd i K. M:s nådiga propos. af den i4 sisth Maj, deri ett sådant utbyte, i afseende på s. k. föringar, just ifrån oftanämnda handelsoch sjöfarts-fond till någon annan blifvit i nåder föreslaget. Frågan Ur således egentligen om en utstrUckning till lörman för nya Trollhätte-canal-bolag af samma princip, och jag hoppas derföre det vara uppenbart för en livar, att jag icke, emot go §:n Reg.Fm, ifrågasätter Regeringsmaktens beslut i afseende pä nämnda corporations enskildta förhållanden, och att, lör öfrigt, enär det icke lärer kunna nekas, att R. St. äga obestridlig rätt att besluta upphörandet af besagda handelsoch sjöfarts-fond, hvilken till sin natur, när den undersökes, icke Ur annat än en, i godtycklig väg tillkommen, af R. St. aldrig uttryckligen medgifven, bevillning af handel och sjöfart — verkningen af ett sådant R. St:s beslut påtagligen skulle blifva, att sedan, på henitad grund från R. St:s medgifvande till K.
October, deraf befinnes, att Kongl. Maijt. äfven af det skäl, att frågan synts rora enskilde Fiskegares rätt, ansett sig icke böra med densamma taga omedelbar befattning. Vid öfvervägande af ämnet finner Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, detsamma väl vata af sådan beskaffenhet, alt någon speciel pröfning deruti icke bör, änskönt inskränkning blifvit sökt i förmånerna för en af Kronans Lägenheter, om hvilkas förvaltning Riksens Ständer i 77 §.
Det är dock att hoppas kommer i gång och ■ du, om icke förr, hemmansbrukarne komma boskapsafvelns förökande utan jemväl om dess redan är nämndt, är på de flesta ställen 11 icke heller för hög gräsväxt särdeles gynnsam. Några större jordbrukare hafva dock med temlig framgång på djupare jord fortsatt och ökat odlingen af foderväxter, men hittills har det icke i någon betydlig mån verkat till efterföljd bland allmogen. Få hemman hafva större antal hornboskap än hvad det deraf oundgängliga behofvet fordrar. För omkring 60 år tillbaka begagnades af allmogen ensamt hästar till åkerskötsel; Smålänningarne hafva här infört bruket af oxar, hvilka nu öfver allt, jemte hästarne, i landtbruket användas, utom Fårön, som nästan endast har klapperstens åkrar. Boskapsracen är icke särdeles stor ej heller af synnerligt god beskaffenhet, utom hos någre större jordbrukare. Årligen införas lefvande kreatur, dock mest till slagt, från Öland och Småland; viktualier, icke obelydlis litet, införskrifvas äfven årligen. pa ig qvan - Betesmarkerna äro af god beskaffenhet, gräset, men under torra somrar alltför magra fodring hela året om Maj mängden af allmogen :nom det kraftfulla fast korta för de större kreaturen. Stallbrukas af ingen, tvertom ser man redan i början af utdrifva kreaturen på bete. Någon allmän håg till kreatursracernas förbättrande märkes icke, ej eller finnas några allmänna anstalter dertill; några få landtbrukare förskaffa sig likväl kreatur af bättre slag. Hästarne af öns race äro härdige, men särdeles i södra delen af ön små och svaga. Den ringa fodertillgången derstädes är orsaken härtill, likasom att bonden, ehuru god tillgång på säd han än kan hafva, aldrig består korn eller hafra åt sina hästar. Täflan bland allmogen, såsom i andra orter, uti att hafva vackra hästar, förmärkes föga. Hågen för det allmänt idkade, ör båten lika kär som åkdonet, och föranleder tro ek lör hästen. De förut på Hörna kungsgård underhållna dock bidragit att till flere enskilde sprida bättre race.
Ehnru detta förslag blifvit i lagform uppstiildt, anhåller jag, ali H. LagUtsk., dit det torde blifva remitterad), ville mera fasta uppmärksamhet vid de i förslaget ncdlagde grundsatser än vid dess form, hvilken Ulsk. täcktes sjelf ombilda. Remitterades lill LagUtsk. Anmäldes och lades på bordet SlalsUtskis mern. N:o 9, med återlemnande af Irenne frän Hederv. RondeSt. till Ulsk. remitterade motioner, ang:de upphörande af eller nedsättning i personliga skyddsafgiflen. Upplästes ankomna prot.uldr. från de öfriga RiksSt:n. nemi. från PresleSt. af tl. 17 och 20 dennes samt från Borgareoch BondoSt:n af sistnämnde dag; hvarjemte föredrogs Prosten Lyths af PresteSt. till nicerade motion om upphörande af Kammarcoll. befattning att conlrollera markegångssättuingarne m. m. Lades till handliugarne. IL R. o. Ad. åtskildes kl. i till II om aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Den 26 Augusti. Måndagen den 26 Augusti 1844. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 1 prot.uldr. för gårdagen samt pleniprot. för d. 20 dennes. Öppnades Hrr Bänkmäns lista till val af en elector efter N:o 1431. Hr Liljenberg, Fuilm. Gr. Lewenhaupt, Gustaf; och befalis dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2237. Ilr Paliu, Fullm. Gr. Lewenhaupt, Gustaf. Frih. Hermelin, Au g. Söderling: Jag får vördsamt anhålla, att den af Gr. Frölich gjorde motionen, ang:de tillsättning af ett särskildt Utsk., mätte föredragas om Onsdag 8 dagar till och sättas främst pä listan. H. Ex. Hr Gr. o.
Inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet är anmärkt: att Utskottet behandlat Tull-mjölqvarnar, Salu-sågar, Valkoch Stampverk efter samma grunder som Jordbruks-egendom, och icke under en serskild artikel sammanfört dem med Bergverk och andra inrättningar, som hafva industrien lill föremål; att de vid nämnde verk sysselsatte arbetare borde upptagas bland andra yrken, och icke i sammanhang med sjelfva inrättningen; samt alt de Qvarnoch Sågverk, som existerat, 0- skattlagde före år 181 1, borde vara ifrån serskild beskattning fritagne. Af anmärkningen i afseende på beskattning af qvarnar med fierejin rättningar, jemte de dervid anställde arbetare, vill det synas som den nu gällande, af Utskottet bibehållne beskattnings-methoden vore mera både enkel och verkställbar, än den här ofvan ifrågasatte, enär Qvarnverk och andra inrättningar på landet, af hvilka flera äro förenade med jord och utgöra rotering samt åtskilliga andra in natura prsestalioner eller tjenstbarlieter, som vidlåda jordbruket, äro väsendtligen olika mot fabriker och manufacturer, för hvilka hela beskattningen utgår i bevillningsform; och då, i fråga om de Qvarnoch Sågverk, som existerat oskattlagde före 1811, det icke tillkommer Utskottet att utreda och bestämma, hvilka af dessa Qvarnverk må kunna anses inbegripne under hemmanens skattläggning, i deras värdeu blifvit upptagne och på sådan grund borde från serskild taxering vara befriade; så Bevillnings-UtsJiOttets Utlåtande, N:o 27. 35 anser Utsl<otlet sig böra vidblifva, hvad uli nu ifrågavarande §§. blifvit föreslaget. 32. §. pag. 3 a. Ilos Ridderskapet och Adeln bar blifvit anmärkt, att de personer, som bedrifva fiske, icke blifvit uti denna §. till beskattning upptagne, samt alt fiskerier, som uti behandling lill bevillning mera närma sig bandel, bandtverk och näringar, än jordbruket, borde, jemte nämnde yrken, uli en serskild artikel ingå.
"Men hvad kan väl möjligen fru Metta hafva sig bekant af anslag emot hans lif?" "Detta kan jag eder icke uppenbara; men ville det åt herr Eriks omdöme anförtro." Enevald funderade en stund för sig sjelf. Huru fru Metta möjligen kunnat få reda på någon hemlig sammansvärjning emot Klas Fleming, föreföll honom besynnerligt, dock vågade han ej att alldeles misstro henne. Fru Metta hade ett godt, praktiskt förstånd, och inbillade sig icke gerna faror, der ej sådana voro för handen. Gerna ville han ock visa henne tjenstvillighet och sade derföre slutligen: "Om denna sak är af så stor vigt, så torde väl vara bäst, att jag sjelf ger mig af att uppsöka herr Erik." "Detta vore visserligen en stor tjenst, och skulle jag, i betraktande af sakens vigt, ej ens neka att antaga edert tillbud; men en färd uppåt landet är denna tid förenad med faror." "Icke så alldeles många, der just herr Klas med krigshären tågat fram. Jag kan ock medtaga en stark och rask karl och ett par hakebyssor, som jag kan få hos en bekant vid vägen. Sålunda utrustad, har jag ingen fara." "Nåväl, herr Enevald, jag måste väl antaga eder tjenstvillighet, ehuru såväl kanske ni, som herr Klas, anser saken onödig att bekymra sig öfver; men i min själ är jag så fullt öfvertygad om dess vigt, att jag sjelf förr ginge till fots fram till herr Erik, än jag ville lemna den outrättad." Fru Metta skref: "Käre herr Erik! Kan jag eder icke förhålla, hurusom jag förnummit, att en gammal trollkona härstädes, Annika benämnd, är i beråd att vilja herr riksmarsken, riksamiralen och ståthållaren, högborne herr Klas Fleming, friherre till Wik, m.m. genom trolleri om lifvet komma. Och har jag sjelf i hennes koja, både hört tal ditåt, så ock sett en underlig fremmande qvinna och andra märken till trollkonsts bedrifvande, stygg helvetisk brännestank, och mera dylikt.
på kjolens bak-, sidoch framvåd, och då Rekommenderadt af många hrr för ändamålet särskildt konstruerade mekaläkare. niska byster inköpts, kan hvarje figur på- vägande 7 kg. styck, säljes å 1 J halffet, räkna ett välsittande arbete. Finaste repr kg. mot efterkiaf. Vid köp af 40 Pris pr butelj kr. 8,50 hos kommendationer öfver hela landet. FörfrågGUSTAF ADOLFS TORG ar 14, fraktfritt. Telegrafadress godtgör å sparkasseräkning 5 %. E. FORSELL, Göteborg. ÖRNS, Stockholm. (S. T. A 58410) A hvarje bok kan lyftas intill kr. 1,000 i Stockholm, månaden utan särskild uppsägning. REKVIRERA vid StockTILL JULKLAPPA holmsutställningen 1897 erhöll åt edra gossar några af mina mask för den oöfverträfSKIDOR BANKAKTIEBOLAGET och de bli säkert nöjda. adt friska och fina vällukt. af svenska, norska och finska typer. Ångmaskiner finnas i olika storlekar (S. T. A. 66018) STOCKHOLM — ÖFRE NORRLAND, pris kr. Präktiga ångbåtar kr. 4: 75 och 6: LdppbrvUI kyla i allmänhet), Bambufl&lt;rio4ie&lt; sändes efter ingången rekvisiModellmaskiner och axelledningar m. skidstafvar, Raggsockor, Bandskor m. m. Drottninggatan 6. W i a O i b tion portofritt profex. å Bredafinnes. Rekvisitioner för jul torde insär OBS.! Rikt illustr. priskurant gratis på blick och Sveriges Rikes Lag. Hushållsräkning 5 %. med omgående och åtföljas af likvid. begäran. (S. T. A. Qrebro Kex Z 1 O Norrköping, Lektyr! N Ä R ZURICH Ett antal äldre årgångar realiseras till betydligt nedsatta priser och erbjudaför dem, som förut ej äga desamma, en billig, omväxlande och lärorik lektyr.
Huset är ej heller beläget nära vatten, hvilket likväl är af högsta behof, icke allenast vid inträffande eldsvåda, utan äfven till de vid Institutet dagligen förefallande arbeten, för hvilka, äfvensom för en 157 ångmaschiu i verkstäderna, vatten nu mäste med betydlig kostnad koras från Norrström. Husets indelning i många, men små och spridda rum är mindre ändamålsenlig, än om det innehöll ett mindre antal, men större salar; hvarigenom undervisningen och ordningens bibehållande skulle betydligen lättas. Det nuvarande husets trossbottnar äro så svaga och lill och med förruttnade, att samlingar och varuprofver i de öfra våningarna måste uppställas snarare med afseende på deras större eller mindre tyngd, än efter deras egentliga platser i det teknologiska systemet; och husets nedra våning är så obeqväm och tuktig, att den till de flesta behof numera föga kan användas. Vid Institutet hållas dagligen 5 särskilda reguliera föreläsningar, men för desamma finnes icke mer än ett enda ordentligt Auditorium, emedan till det andra begagnas en afstängning i en större tambur eller vaktrum, der folk ständigt passerar, hvarigenom undervisningen störes. Verkstäderna och ritsalen äro till den grad trånga och otillräckliga, att i de förra två elever ofta få nöja sig med samma fdstäd, och ett icke obetydligt antal elever, som sysselsättas med ritning, måste mellan lektionstimmarna begagna det i tamburen afstängda auditoriet. Särskilda rum för undervisningen i några af de vigligaste enskilda industrigrenar saknas alldeles. Bibliotheket uppfyller på långt när icke sitt ändamål, så länge en stor del böcker, af brist på utrymme, ej kunna uppställas på de platser, hvilka de i följd af sitt innehåll egentligen böra intaga, för att lätt kunna uppsökas. — Bibliotheksrummet nyttjas derjemte till Kansli; och något särskilt läsrum för dem, som på stället vilja begagna de litterära tillgångarna, finnes ej heller. Med modelloch varuprofs-salarna är förhållandet ännu särine. De äro för små, att rymma de dyrbara samlingar, Institutet numera äger, ehuru ändå Direktören afstått det största af sina boningsrum lill modellsal.
Det måsle med värme omfattas, såsom en stor och vigtig nationalangelägenhet, af både landets representanter och af dess styrelse; och det är i anledning deraf jag, i likhet med det förslag, som på Afdelningen uppgjordes, vågar vördsammast föreslå, ”att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. May.t täcktes, genom sakkunnige män, låta utarbeta ett efter Sveriges förhållanden lämpadt förslag, till inrättande af Ränte-försäkrings-, Lif försäkringsoch Lif ränte-anstalten och derefter Nådigst vidtaga de åtgärder, som för dylika anstalters befordrande kunna anses mest ändamålsenliga * Uti denna reservation instämde Herr Munck, Bror, Herr Doctor Norström, Herr Doctor Grafström, samt Herr Brukspatronen Langenberg. Härförutan anmäldes reservationer emot Utskottets beslut af Herr Friherre Hamilton, Herr Oxehufvud, Herr Grefve Sparre, Herr Doctor Alin. Beio.- och Ekon-Utskotlett Betänkande, N:o 90. 5 Utterstrontj Herr Professor dahlberg, Herr Prosten Carlander, Herr Lector Ahlstrand, Herr Brukspatronen Bergsten, Herr Åldermannen Lundelius, samt Herr Rådmannen Wahlgren. N:o 90. i Ånk. till Exp.-Utsk. d. 29 Nor., kl. 6 e. na. Betänkande, i anledning af väckt motion' om hämmande af handeln med Apotheks-privilegier. Uti en hos Vällofl. Borgare-Ståndet väckt och till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad motion, har Herr P: E. Winge fästat Rikets
Jag vill blott hemställa huruvida motionären har gått betänksamt till väga, då han å ena sidan nyligen motsatt sig ett jemförelsevis ringa anslag till inrättande af en helsoaustalt i hufvudstaden, och å andra sidan i sin nu förevarande motion tillstyrker ett anslag till komministrars och adjunkters aflönande under den tid, som skulle föregå den af K. M:t föreslagna löneregleringen för presterskapet. I händelse nemi, ett dylikt anslag skulle ifrågakomma, skulle det tvifvelsutan belöpa sig på millioner, då man tar i betraktande det ofantliga antal komministrar och adjunkter, som finnes och då skulle ibågkommas. Jag fruktar att någon anspråkslös summa hår icke torde räcka till. Och då härtill kommer, att vi i kyrkan och prelaturen redan hafva en så beskaffad anstalt, som kostar Staten omkr. 8 mill. rdr bko årligen, synes det mig icke vara lämpligt att ännu vidare öka denna utgift, hvarföre jag motsätter mig motionärens förslag. Frih. Cederström: Till undvikande af begreppens möjliga vilseledande, får jag uplysa, att hvad Frih. Creutz nu anfört, innefattar ett misstag. Han har trott, att min framställning möjligen skulla åsyfta en upoffring af millioner, ehuru endast provisoriskt och intilldess en definitiv reglering af Presterskapets löner kommer till stånd. Sådant är dock icke öfverensstämmande med närmaste innehållet af min motion, fastän jag deri, med gillande, hänsyftat på en annan, som går ut på anslag af allmänna medel och som blifvit väckt inom ett annat RiksSt. För öfrigt ber jag att få nämna, att det högsta möjliga belopp, som för det afsedda ändamålet kan komma i fråga att beviljas, icke ens för något år öfverstiger 140,000 rdr, och således ett godt stycke under den första af de mill , hvarom Frih. Creutz talade.
N:o 7, i ani. af väckta motioner om rättighet för röstegande i konsistoriella pastorat och sacellanier att begära fjerde profpredikant; och N:o 8, i ani. af väckt motion 0111 upphäfvande af den s. k. indigenatsrätten samt af konsistoriernas missiveringsrätt; - Deli 7 Maj e. ro. 131 Riddarh.-Utsk:ts Betänk. N:o 9, i ani. af återremiss å det af TJtsk:t afgifna förslag till ny Riddarh.-Ordning. Gr. Mörner, Carl Göran: Jag får hemställa att sammansatta Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ts Betänk. N:o 1, som icke är bordlagdt mera än en gång, måtte uppföras först på föredragningslistan till nästa plenum och derefter Stats-Utsk:ts Betänk, om 9:de Hufvudtiteln; samt att Riddarh.-Utsk:ts Betänk. N:o 9 måtte uppföras efter Konst.-Utsk:ts Mern. Till detta förslag lemnade R. och Ad., uppå gjord propos., sitt bifall. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Konst.-Utsk:t efter N:o 167, Hr Geete, fullm. Frih. Leijonhufvud, Carl Gustaf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 830. Hr von Vicken, fullm. Frih. Leijonhufvud, Carl Gustaf. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i Stats-Utsk:t efter N:o 460, Hr von Krusenstjerna, Mauritz Adolf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1976. Hr von Knorring, Erik Oscar. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Bevilln.-Utsk:t efter N:o 1696, Hr Bergenstråle, Claes, samt, enligt R. o.