Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Må del mig tillåtas utur betänk, uppläsa det förnämsta af hvad de lill stöd för bifall anfört: ”att rusthållare i allmänhet, enl. författningarne, vore berättigade, alt åtnjuta hela räntan, så af rusthållssom augements-hemmanet, utom boskapsoch skjutsfärdspenningarne, att undantag frän denna rusthållarnes rätt till räntedagsverkena eudast egde rum i det fordna Ulfsunds eller Kungsörs län, hvilket förhållande tillkommit, ej emedan dessa rusthåll ansågos mera än andra kunna umbära berörde dagsverken, utan, emedan samma dagsverken voro vid Kungörs gård behölliga; alt rusthållen vid Kungsörs kompani af lifregdet öfverhufvud ledo af en indelningsbrist, som i det närmaste motsvarades af ifrågavar. dagsverkens värde; samt att då anlednm hvarföre rusthållarne vid indelningsverkets inrättande icke erhöllo dessa dagsverken, längesedan förlorat sin giltighet, enär dagsverkena numera icke vid Kungsör erfordrades, rättvisa och billighet talade derför, att rusthållarne i Kungsörs fögderi komma i åtnjutande af denna räntepersedel”. Det kan väl ingenting vara troligare, än att Konung Carl XI som visserligen var en ganska egenmäktig herre, men, så vidt hans blick sträckte sig, jemväl ville vara en rättvis herre, endast genom ett förbiseende bar underlåtit att under några år uppfylla det nåd. löfte, han gifvit. Om ordalagen dervid fallit sig mindre bestämda, än de kunnat vara, så må väl deruti Den 13 M aj. 561 deruti icke lämpligen kunna sirkas en anledn. alt åt det dock oförnekneligen i någon mån antydda ullåfvandel af godtgörelse lemna alldeles ingen påföljd af uppfyllelse.
Att hvad anginge tredje frågan, eller sättet för de befunne felaktigheternes afhjelpande, jemlikt Collegii åsigt, i första rummet erfordrades, att, efter föregången, i enlighet med 32 §. uti Collegii den 10 April 1840 afgifna förslag till Instruktion för Landshöfdingarne med flere verkstäld Jordransakning, en ny Jordebok upprättades och blefve föremal för noggrannare granskning, än dittils med någon föregående syntes hafva blifvit verkstäld; hvarjemte, och på det, vid författandet af denna nya Jordebok, mera fullständighet och redighet matte vinnas samt sådane felaktigheter, som voro anmärkte, undvikas, Collegium uti femtio serskilde momenter upptagit de dels allmänna, i hela Riket mer eller mindre tillämplige, och dels mera speciella, eller endast för vissa, orter erforderliga, föreskrifter, som för detta ändamål ansetts böra meddelas; och funne, hvad anginge frågan om den granskning, hvarför denna nya Jordebok borde blifva föremål, Collegium ostridigt vara, att den måste derstädes verkställas, för hvilket ändamål likväl, enär den omöjligen kunde medhinnas af de befintlige Irenne ProvinsContoren, ett serskildt Gontor vore af nöden, intilldess granskningsarbetet blifvit till slut bragt. Vidkommande frågan derom, huru vidsträckt denna granskning borde blifva till tid och verkan, så hade någon praescription för återvinnande till Kronan af derifrån obehörigen afsöndrad fast egendom icke varit stadgad, i öfverensstämmelse hvarmed Kongl. Förklaringen den 14
Ett sådant uppsåtligt misstag förtjenar ej att till vederläggning upptaga», då hvar man vet att jag säkerligen me - Dea 5 Maji e. m. 39 fl verksamt än den adle Grefven sjelf ock än de fleste s* dess Colleger bidrog, att under denna Fäderneslandets brydsamma ställning iralia det, som frälsas kunde; men det är likväl påKO tande att under sådane förhållanden, genom en så uppenbar misstydning, blifva iramstäld såsom den der ömkade tillbaka den olycks stalin,og, för hvars athjeipande jag i min mohn efter yttersta förmåga bidragit, och for hvars eviga afvärjande jig kanske just derföre med mera otali het än andra begär Siyrelse-uppmarksimhetens fästande vtd Folkets fordringar, behof och tänkesätt. •Nio 2, Kerr Hjerta, Guftafx jag vill ej deltaga i den strid, som uppå kommit derom, huruvida Svenska Folket äger en administration, liknande andra Grundiagsstyrde Folks. Tiden afgör nog den tvisten. J*g finner åtminstone ej i Englands Constitution pågon Mir.istére; mea jag finner likväl en Minister© i England. Folken finna sig behöfva; Folken ford'a; tiden tnedgifver och nya förmer uppkomma, der de irke ännu finnas; eller iakttagas och, utbildas,der de verkeligen finnas. Jag vill ej heller yttra mig derom, huruS. Vida vår administration, varit så. verksam*, somt 40 Den 5 Maji e. mi man har rätt att fordra. Ibland hvarje Folk; finnas i hvarje tid många anledningar, att, både tro och misstro en verksam administrations verkliga nytta för Samhället i sitt stora hela betragtadt. Der Folkclassernes olikhet i bildning och förmögenhet är betydlig, blifver of-: ta en administration, sorn verksamt följer exem, pel från Folkslag af jemnare bildning, jemnare fördeld förmögenhet, en skadlig administra-J tion.
Serafimer-ordensgillet i underdånighet afstyrkt den ifrågasatta försäljningen, under anförande: att, genom medgifven oinskränkt ägande-rätt till hemmanet Jerla, köpeskillingen vid dess försäljande ofelbart skulle komma att uppgå till så högt belopp, att Hospitals-Styrelsen ej kunde med fördel inlösa hemmanet, hvilket, i anseende till dess läge, möjligtvis i en framtid skulle för Hospitalets bästa kunna användas på ett ändamålsenligare sätt; att äfven hemmanets skog derigenom kunde komma att alltför båldt anlitas; att dessa olägenheter icke ersattes genom den mindre betydliga inkomst, som af löseskillingen komine att Hospitalet beredas; och att, efter bifall till ifrågavarande ansökning, innehafvarne af de Danviks Hospitals-hemman, hvilka äro uppjåtne på enahanda vilkor som Jerla, troligen ej skulle kunna nekas enahanda förmåner med dem, hvilka af Friherre Staél von Holstein nu söktes. Om nu än för fullkomligen säkert må antagas, att, i detta serskildta fall, försäljningen bered t Hospitals-inrättningen en verklig fördel, tror dock Konstitutions-Utskottet i allmänhet den grundsats böra vidhållas, att fromma Stiftelser icke utan äfventyr för eget bästa kunna afhända sig ägande-rätten till deras jordegendomar. Såsom ledande till ett menligt prejudikat måste alltså Statsrådets yttrande i det nu omhandlade målet kunna anses mindre välgrundadt. Tager man derjemte i betraktande, att en likadan ansökning för samma lägenhet, men utaf annan man, blifvit, endast 15 år förut, af Kongl. Maj:t afslagen, erhåller Statsrådets i närvarande fall afgifna underdåniga tillstyrkande ett än betänkligare utseende, Bih, till R. St, Prot. 1844 > 3 Sami, 6 Haft, 3 18 Konstitutions-Utskottets Memorial, N',o 18. helst om, enligt Hospitals-ombudsmannens uppgift, något förordnande vore gällande, som lade hinder i vägen mot skatteköps beviljande för Hospitalshemman i allmänhet.
Bergs - Collegmm iZoy ärS Ordinarie Stat uptager 12,756 . ^ Extra Ordinarie D:o . 4?, i .72 Rdr 1Z.187 Z2 . I81S ars projekterade Skak uptager 12,996 Deruti likwäl innefattas hela Rikets BergslagsStater. Skillnaden emellan 1809 och >8lo ars projecterads Star, b.siär deruti, att pä Allmänna IndragningsStaten biifwik flyttade l E)en rZ7ö Dm 22 Nommhex. Den BerqshaWtwormM wid Sahls Silfwer-Wkr? kLtsak enligt Kong!. BrefMKt dm 4 April I 797 tillagde löne-tillökning . «, iZo — Kammercraren hwilke» sä som öfwer 70 är gammal fatt af ffkd med hela LönenS biZshällaridL IZS — —- Capitaine von lorckens arfwode söp upflglen öfwer Bergsprängnings» 42 zs — M§ Z4L ZS — För närwarande blistvsr Medes m tillökning i och för denne SM af iZv RdrhWilke» upksmmer ^ deraf att Kammererare» kZsäsMLklI Lön blifwie npförd pä Allmänna Indragnings - Skaten till besparing nnd hanö sfgäng.
De vid Dåns beviljande år 182? innehåll* ne ordinarie räntor a 6 procent hafva utgjort en summa af R;dc 2 77,906: 4; 5, och de särskildt Utfordrade, contant erlagde, så kallade öfver-rän* tor, hvaruti är inberäknade så väl ali löpande sex’ procents ränta ifrån hvarje Iåns förfallodag, sorn de ytterligare sex procent, hvilka utgöra straffränta, hafva för nämnde år hestigit sig till R:dr 7*,117: 32: 7., uppgående dessa poster samman, lagda till R:dr 350,023; 27.; och sedan aflönin* gar och omkostnader med R.dr 32,425; 46: 7 häraf blifvit bestridde , återstår såsom Banquens verkliga vinst utaf 1S?2 års Discont-rörelse R:dr 3 * 7)597: 28: 5., som ock, under loppet af in’ rtevarande år , vid bestämda terminer öfvergått från DiscontVerkets Conto till Banquens egen Vinstoch Capital räkning. Vid början af år 1822 var summan af de på Concourser, Rättegångar och Lagsökningar be* roende Lån i landsorterne R;dr 117,815: 17: 7, och i Stockholms Stad R:dr 26,451: 25: u, De sedermera fövfallne Lån, som till indrifning blifvit öfverlemnade, utgjorde, då Ombudsmännens berättelser till Revisionen, i sistlidne April månad, afgåfvos, R;dr 71,730: 39: 11.; så att total-beloppet af Banco DiscontVerkets, på laga åt. gärd beroende , fordringar, då uppgick till R:dc Banco-XJtskottets Betänkdnden. 87 8*5*997; 35: &•> hvilken summa befinnes vara 44,237 R:dr 16 sk. 8 rist mindre, än hvad som, vid förlidne Ärs-revision, på enahanda åtgärd berodde.
Nu raskt till » oinbrytningen », d.v s. numrets ordnande i sidor, den under tiden uppsatta textens och klichéernas sammanpassande och hopfogande i » formarne ». Det är sannerligen ett bekymmersamt göra, när icke allt på millimetern stämmer, ty metallstilar och zinkklichéer låta ej forma sig som vax eller sammanpressa sig som kautschuk. Men det går, det går dock efter tusen mätningar, jämkningar och bekymmer, och en vacker septemberdag kunna vi med nästan jublande tillfredsställelse förkunna för tryckerifaktorn, att form arne stå färdiga att tagas in i pressen. Nå, det var icke en dag för tidigt I Ty nu börjar åter en serie S a t i n e r i n g s r u m m et. vidlyftiga och tidsödanka kvinnofingrar formar sig exemplar efter exde processer. Ett illustrationstryck i våra moderna emplar af det färgbrokiga Idunsjulnumret, snällpressar kan icke snurras i väg som vanligt stapla sig upp till takhöga trafvar. tidningstryck med rotationspress. Det måste i hvarje minut noga öfvervakas, passas och När den första bokbindarpojken slungar den regleras, om illustrationerna skola bli vackra första packen — duns! — i expeditionsdiskeu, och färgerna klara. Först måste alla de många då blir det ändå liksom en särskild liten uppklichéerna » upplappas », d. v. s. på det känsliståndelse på Iduns byrå. Ut ur sitt rum komgaste inställas i pressarne, så att skuggorna och mer redaktören, ut från sin sida redaktionsdagrarne i hvarje bild komma till sin fulla rätt, sekretararen, och kassören är inte långt borta. hvilket tar långa dagar, endast det, innan maOch alla fröknarna äro naturligtvis tillstädes. skineriet sättes i gång. Och när vi till sist få Det är som vädrade man nygräddadt bröd, de börja trycka, så kräfver ju hvarje ark sin läckraste julbullar, direkt ur ugnen, ja, mycpress, och först måste hvarje sida af pappersket rarare. Alla vilja de hafva en af de förarket tryckas och därefter den andra; mellan sta smakbitarna.
32 från 2 R:dr 25 öre till 1 R:dr 25 öre, samt å de under rubriken ”andra slag” uppräknade bomullsväfnader, eller ”oblekta och’ ofärgade”, från 40 till 25 öre, — ”blekta eiler färgade”, från 70 till 50 öre, och ”tryckta eller pressade”, från 90 till 75 öre pr skålpund. —■ Å Frankrikes sida hafva de tre förstberörda tullsatserna blifvit antagna, men deremot yrkats för blekta eller färgade väfnader endast 40 och för tryckta eller pressade 50 öres tull pr skålpund. Å de till de begge förstnämnda rubrikerna hörande varuslagen uppgår tullen, enligt konventionerna med såväl Tyska Tullföreningen som Italien, till omkring 70 öre pr Svenskt skålpund, och då dessa artiklar icke utgöra föemål för någon allmännare tillverkning inom landet, har vid de för dem förslagsvis erbjudna och antagna nedsättningar icke kunnat vara något att erinra. Innan koiniterade vidare öfvergå till förslaget, angående de särskilta tullsatserna för sådane under rubriken ”andra slag” upptagne bomullsväfnader, hvilka utgöra föremål för inhemsk tillverkning så väl vid fabriker som genom en synnerligen i vissa delar af riket högt drifven husslöjd, anse sig koiniterade, med afseende å artikelns betydenhet och de farhågor för den Svenska industriens bestånd, hvilka så ofta och så högljudt uttalas, böra underdånigst redogöra för åtskilliga i ämnet inhemtade upplysningar. Från en bomullsspinnerioch väfverifabrik är meddeladt, att hela tillverkningskostnaden — omfattande icke blott arbetslöner, administration, slitning af maskinerier och byggnader, eldning, assurans, utskylder, m. m., utan äfven räntor å förlagskapital och fabrikens anläggning — beräknas uppgå för ett skålpund gröfre bomullsväfnad, eller s. k. domestic, till ungefär 40i öre, deraf i det allra närmaste hälften belöper på spinningsoch hälften på väfningskostnaden, hvilken sednare skulle utgöra omkring 20| öre.
Den bild, som jag nu går att uppställa, kommer att visa ett besynnerligt föremål; i månget särskildt drag frånstötande, i sitt hela likafullt tilldragande: ett snille, i sin tillämning djupt och stort, men, för det mesta, stannande vid tillämningen; en skald, uppstigande, om icke som en sol, dock som en präktig fullmåne öfver haf och daggskimrande sommarstränder, men hastigt slocknande i töcken såsom en den blekaste och mattaste småstjerna; ständigt misshushållande med sina herrliga gåfvor, och ständigt klagande öfver de outeblifliga följderna deraf. Hans personlighet hade sin lifspunkt i aningen af en poesi, som skulle på engång vara den sublimaste religions och den ömmaste menniskokänslas tolk, att behjerta alla lidande varelsers nöd i toner, hvilkas grundthema var en melodisk bön än om himmelska, än om jordiska makters barmhertighet. Hänryckande, älskvärd, beundransvärd öfverallt, hvar han lyckas att rent utsjunga detta thema och qvarhålla sig på dess rätta grund, inblandar han deri emellanåt, och ofta, slitande missljud af trots, af råhet, af flerfaldig obildning; icke sällan sjunkande under gränsen af vår aktning, men alltid värd vår mildaste medömkan. Det är en ande, ytterst rik på fantasi och känsla, men ytterst fattig på besinning, granskning, vilja, sjelfbeherrskning; en poet, som intager ett af de utmärktaste rummen bland svenska snillen; en person, som bland svenska karakterer är en af dem, hvilka minst förtjena efterföljd. Det kan till och med starkt sättas i fråga, om någon annan karakter kan honom tillerkännas, än en fullkomlig frånvaro af all sådan. I den svårmodiga lättsinnighet, som utgjorde hans själslynne, var han ej heller någonsin en sitt strängaspel bestämmande skald; han var fastmera sjelf strängaspelet; eller – hvad ock redan hans namn tycktes antyda – ett lidande tonverktyg, ur hvilket en mäktig Naturkraft nyckfullt framtvang djuptgripande och oftast smärtliga ljudföljder.
I följd hvar - L/igUtskottets Betiinkanden! 7SJ af Brottslingen bör vid HögmassoGndstjen.' stens början inställa i Kyrkan och få plats i Pliktpallen, der han under Gudstjenstea förblifver sittande, samt efter dess slut fram» fores till Bresten, för att, liggande på knä, erhålla ofvan,nämde föreställning» hvarmed Kyrkoplikten skulle vara slutad. Om detta förslag vinner Riksens HögloH. Ständers bifall, torde uti skrifvelsea härom till Kongl, Majit underdånig anhållan böra göras, att en med ofvanupptagne grunder enlig förändring af det vanliga for» inulairet i Handboken vid Kyrkopiikts un** dergåendo måtte utarbetas och påbjudas. Slutligen får Utskottet tillkännagifva, att det under denna dag meddelt särskildt Betänkande, angående påskyndande och granskning af LagCJommittéens arbete; ett Lsgsamt Allmänna Besvärsoch EkonoipiUtskotten gemensamt ärna yttra sig rö* rande organisationen af Wadstena Allmänna Arbetshus Inrättning, samt att Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet redan afgifvit utlåtande, angående dit Remittera» de motioner, om upphörande af permittering vid de vårfvade Regcmenfcerne, hvarigenom här ofvannåmnde Memorialer i detta ämne äro vordne besvarade. Detta allt, tillika med några Ledamöters uti bifogade ProtocolbUidrag upptagne sårskildte meningar, ofverlemnas vördsamligea till Riksens Högloft. Ständers vidare pröfning, Stockholm den 21 Juiii i^ag.
Att försäljningen af Kronans umbärlige Tiondepersedlar och Effccter altid mätte stc genom öppen Auction till den mästbjudande, utan att ett minimum säsom försäljningspris utsattes, hwarigenom Kronan ofta nödgatS widkänna st >da och förlust, -dä flere Auctioner ä samm» persedlar mäst utlysas och waran ändock blifwit oförsäld. Riksens Ständer framhärda etc. Stormägtlgste AllerNädigste Konung! Dä 7Z §- i Negerings-Formen stadgar, att de ärlige Markegängs-Tarorne stola uprättas genom Deputerade af alla Riks-Ständen, utsedde pä det satt hwarje Ständ särskildt för sig besluter, samt att, hwad Deputerade fastställa, stall tjena till efterlefnad sä wida ej ans dring deruti behörigen sökes och winnes, har Ridderstapsk och Adeln härom för sig följande förestrifwit: Ingen annan än innom Länet boende och därstädes fast Egendom ägande fullmvndig Adelsman kan till Deputerad wid Markcgängs-Taxors upsättande wäija eller blifwa wald^ .Indelningshafwande myndig Adelsman, ssm 946 Den 2Z April. som innom Länet bor och derstädes fast Egendom ager, ware äfwen behörig akt malja och blifwa wald. Stads» Egendom anses ej i Adelsmans hand som fast Egendom. Hwar och en sä qualiflcerad Adelsman som i §. före» skrifwer äge en röst. chwad hans ege-Ndom ar större eller mindre; minst ser weckor söre den af Landhöfdingen faststälde dag till Markegängs - Tarans uprättande later han af Prediksstolarne kungöras, att till wal berättigade Adelsmän böra inom fjorton dagar derefter till honom insända deras skrifteliga vora, innehäilande de 2tne A» dglsmäns namn, hwilka han till Deputerade utser. Utanffriften ställes till Landhöfdingc-Embetct med päffrift: Votum.
Utsk. håller före, ”att om Hofrätterne organiserades på ”ett ändamålsenligare sätt, än nu ar fallet, de derföre re”dan anslagna medel skulle vara tillräckliga”; hvarjemte Utsk. tillägger: "att den vigtiga frågan om ökandet af divisio”nernas antal med färre ledamöter å hvarje, ännu icke blif”vit vidrörd.” Jag frågar StatsUtsk.: hvaruti består det felaktiga, det mindre ändamålsenliga uti Hofrätternes närvar, organisation? Finnes inom hela StatsUtsk. någon enda ledamot, som mäktar, att, på grund af sakkännedom och egen erfarenhet, fullständigt och tillförlitligen besvara denna fråga? Enär StatsUtsk., med uppenbart öfverflödande af den rätt, grundlagarna medgifva, företagit sig att besluta en förändrad organisation af Carolinska Institutet (pag. 17 och Hr Professor Thomanders reservation pag. 4>)j hvarföre har då icke Utsk., för conseqvensens skull, behagat skänka samma hulda omvårdnad åt Hofrätterna? Ett försök i den vägen hade säkerligen blifvit upplysande och lärorikt. Tror Utsk. verkligen, att divisionernas ökade antal med färre ledamöter på hvarje skulle bereda den förespeglade ändamålsenligare organisationen? Strider ej detta uppenbart emot sekel-gammal erfarenhet? Eller kan det väl motsägas, att parters rätt och säkerhet blifva bättre utredda, bättre vårdade, om flere ledamöter deltaga i pröfningen af deras tvister, än om denna pröfning hvilar endast på några få? — Jag hänvisar i detta fall till en auctoritet, som ej kan jäfvas, Lag-coiniteens motiver vid ^:de oell 5:te Cap:n Rätteg.brn i nya civil-lagförslaget, pag. 263, och anhåller, att StatsUtskts Hrr ledamöter täcktes med uppmärksamhet genomläsa dem — Är det väl på fullt allvar man yrkar Hofrätternas sprängning, samt utflyttning af vissa delar deraf i särskilda provinser? Kan det väl vara meningen att sönderplocka divisionerna, så att dessa skola bestå af t. ex. endast tre ledamöter?
Majt nyttjar slutligen detta tillfälle att förklara, det Kongl Majit till Rikets Ständers pröfning och godtfinnande öfverlemnar, att genom sina deputerade deltaga uti granskningen af de räkenskaper, som för nu förflutna krig och rustningar, sedan ar lgio afgifne blifvit, eller för Samma föremål vidare afgifvas, på enahanda sätt som sådant för 18.08 och 1809 arens ktig ägt rom och ännu fortfar; i hvilket fall Rikets Ständer särskildt böra anslå de medel, sorn till dessa Deputerades aflöning och dermed sammanhängande utgifter åtgå. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Yane» välbevågen. CARL G. Utdrog utur Protocollet, hållet på Stockholms Slott den 23 Maj 1815 s inför Hans Majit Konungen, uti Stats-Rådet, som af Hans Kongl. Höghet KronPrinsen bivistades. När» Den 2 9 Maj. Närvarande: Deras Excellehcer, Stats-Ministrarne: Hr Grefve Gyllenborg och Herr Grefve von Engeström. Deras Excellencer, Stats-Råden, Herr Grefve Rosenblad. Herr Grefve Adlercreutz. Herr Friherre Fleming. Pierr Friherre lagerbring-, och Herr Grefve Puke. Stats-Rådet Herr Friherre Adlerbeth. Hof-Canzleren, Herr Friherre Wetterstedt och Stats-Secreteraren Friherre Wirsen. Stats.Secreteraren Friherre Wirsén föredrog i underdånighet Krigs • Comitéens underdåniga Memorial af den 12 i denna månad , med åtföljande Förslag, rörande Krigsskulderna , i sammanhang hvarmed äfven de af samma Cpmité samt Krigs-Collegium och Förvaltningen af Sjöärenderna afgifne äldre förteckningar i samma ämne å nyo förekommo; och hade Stats* Secreteraren, i följe af Kongl. Maj:ts honom derom gifna Nådiga befallning, uppsatt ett förslag till Kongl.
För det första får jag tillkännagifva, att jag icke kan gilla de skäl, hvarpå LagUtsk. grundat sin vägran, att lill behandling upptaga det nya lagförslaget. Jag godkänner in7 tet enda af dessa skäl, ehuru jag medger, att de äro skickligt sammanförda ocji ordnade; men då jag icke ämnar yr7 ka, att LagUtsk. vid denna riksdag skall företaga lagförslaget till granskning, vill jag icke uppehålla mig med utvecklingen af grunderna för min med Utskls i denna del mot-r salta öfvertygelse. Jag får således fästa rriig först viri 2 punkten, deri Utsk., i hufvudsaklig öfverensstämmelse med LagUtsk. vid förra riksdagen, tillstyrkt, att R. St. måltp hos K. M. anhålla om uppgörande af en jeninförelse-tableau emellan stadgandena i vår gällande lag och lagförslaget, dervid Utsk. gjort åtskilliga tillägg i afseende på criminal Jagförslaget. Jag godkänner detta, men får dock fästa uppmärksamheten på den föreslagna formen för tableauen, hvilken, efter Utskrs föi ■slag, skulle komma qtt innefatta eu jemnförelse emellan de olika stadgandena, med endast hänvisning till de i lagförslaget upptagna moliver. Jag skulle likväl vara af den mening, att äfven motiyerna borde infö'7 ras i tableauen i sammandrag, hvarigenom både tableauen. Liefve mera fullständig och hela det nya lagarbetet lättare öfverskådligt fqr dem, sorn derom ville taga en närmare kännedom , såväl till grunder sorn resultater.