Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mål, angående besigtnings, reparationer och nybyggnader af Tullhus m. m. *9? Controll, enligt Seglations-ordningan ~ å Svenska fartyg och deras laddningar i utländska hamnar. General-Directeuren eger icke uti någotmål domsrätt, eller att utslag utfärda, men upp. kommer fråga om Tulloch Skeppsumgälders rigtiga beräkning enligt författningarne ; bör han ordentlig uträkning deröfver meddela, hvilken till efterrättelse blifver gällande, derest icke den dermed missnöjde , inom viss föreskrifven tid från deraf erhållen del, directe hos Kammar-Rätten söker ändring. På samma sätt förhålles med anmärkningar om penningars afförande i räkningar utan biläggande af Ordres , samt angående Tullomkostnaders origtiga beräkning , såsom reseoch underhålls-kostnader, hushyror, dagtraktamenten , arfvoden , provisioner , anmärknings-proeent m. m. eller allt, som kan föras under namn af missräkning eller orig£ig beräkning , och icke såsom uppsåtligt fel är att anse. Till Tuil-styrelsen ingå alla Tullverket rörande räkenskaper, hvilka der först controlleras och revideras. *) JemFår Committeiades betänkande sid. 117. Cancelli-Rådet v. Hartmansdorff,j, sednare a fr delningen. 196 Om Redovisningen för Statens Medel eller om Kammar - Rätten. Redovisningen för allmänna medlen är tvåfaldig; dels en högre, som egentligen åsyftar medlens allmänna disposition till de ändamål , hvartill de å särskilde hufvudtitlar äro anslagne ; dels ock era lägre, som rörer medlens rigtiga debitering , vård och användande i detail af de förvaltande ämbetsoch tjenstemännen. Den förre redogörelsen sker inför Riksens Ständers Revisorer och sträcker sig egentligen till Styrelsen, hvaremot den sednare hufvudsakligen har afseende på de underordnade myndigheterne, och utöfvas af Kammar-Rätten , som nu här blott kommer i fråga. Uti 2 §. af den för Kammar-Rätten den 22 Januarii 1814 utfärdade Instruction stadgas, att i händelse anmärkningar ske vid Räkenskaper, som angå något Kongl. Maj:ts och Rikets Collegium eller annat publikt
Ku är förhållandet visserligen alt i:sta classens pastorat bortgifva* efter lärdomsbetyg; men de många tjernsten) en an/öras och tagas derjemte ofta i beräkning såsom befordringsgrund. Att TJtsk. ansett förhållandet vara sådant, synes af orden ’’i sin lulla kraft.’’ De största pastoraten tillfalla således vanligen lectorer eller professorer eller de få andra prestman, som äro lheologiae-licentiater. Följden Sr, att de största pastoraten, som behöfva de starkaste krafterna hos kyrkoherden, alltför ofta tillfalla ullefvade män, som icke synnerligen sysselsatt sig med pastoralvården, eller då mera kunna göta det. Då händer hvad som en gång inträffade under det jag var-statssecreterare, att en deputation, som inkom till K. M. från ett af de största pastoraten, med anhållan om en yngre sökande, anförde såsom skäl, att gallet på så lång tid tillbaka, som deputerade kunde minnas, ej haft någon kyrkoherde i kraftfull ålder, och att den siste innehafvaren icke, efter hvad jag vill minnas, predikat på 18 år. Delta befordringssätt medförer alltså, alt de största pastoraten ofta blifva sämst skötta. Af sådan anledn. tillstyrker jag den föiändring jag nyss omnämnt. Om Ständerne skulle finna för godt att ingifva lill K. M. en dermed öfverensstämmande underd. anhållan, så förmodar jag följden blifva den, att Konungen vid nästa riksdag gör en framställning i afseende på löneregleringen för elementarläroverken, hvilken blefve nyttig både för dem och församlingarna. Troligen skulle Ständerne så mycket hellre göra afseende derpå, sorn nyttan deraf blefve dubbel, och skulle i sin mån kännas inom hvarje socken. På begäran af Frih. Cederström, Jacob, upplyste lindert. Besvärsoch Ekon.Uiskts utlåt. N:o i 16 blifvit bifallet af Borgareoch BondeSCn; ang:de PiesteStrs beslut i frågan vore ingen underrättelse ännu ankommen. Frill. Cederström, Jacob: Jag skiljer mig något ifian den sista talaren, ehuru jag lika med honom önskar återremiss.
N:o 55. 5lllc. till I!xp. Iltslc. cl. Oet. ti. ii f. nr. Xong/. _/Vc?c//gvr ^v^r-6?^e ^/// /c//,6V.i ^5//c5,v, r crn/6c//tt>rg cr/ liäo/c^ //v?g« om ör/r/a/rc/e cr/ ett ^Vcc/io/^«/-d/^ve/mr / 6//l-e?r 8tte/^o///cv H/ott c/e/r /o ^'e^ttmöe/' -5,///. lancier den äsigt, stt skven 8vsns1is Nationen, sä vidt dess tillgängar medgikvs, bör, liba med den öfring eivilisersde verlden, pä sndsmälsenligt satt värda de lionstslster, lXationen redan eger ocb bekrämja dessa samlingars köröbsnde, bvgrigsnom den inbemslrs talangen erbäller bade töreson oell uppmuntran, bakva lliliets 8tsnder vid sistkörklutns llibsdag, uti sin till kvongl. Nsj:t den 23 Deeember i8/jo sklätns underdäniga sliiäkvelse, sngäende reglering st anslagen ä Ililisstatens l?emte blukvudtitel, i sammsnbsng mod beslutet rörande don kör 8,ongl. IVIuseum anvista summa, anbällit, det Xongl. Naj:t mätte kör lliliets 8tänder ljäder kramlägga korslag till erbälIsndo sk tjenligare loest tor de uti biongl.
» Därför att både Kristin och Lina ha gått sin väg — de äro borta. För alltid — Harald, och jag är nu fru i mitt hus, och det är så förtjusande att ha sin frihet och känna sig nyttig. O, Harald, att du kom så snart, jag är så glad, » skrattade hon och svängde rundt om med honom på köksgolfvet, så att mjölkbudet, som just i detsamma knackade på, trodde att där var stor bal. Så tog han henne om lifvet igen och ville dansa galopp in i salen, men hon skrattade och spjärnade emot. » Biffen, biffen, hör du då inte, vi ska ' ha den med. » Och hon tog det ena fatet och han det andra — och en minut därefter sutto de vid bordet, vid den trefligaste lilla supé de ätit sedan så länge de mindes. » H ö r du Harald, » sade Laura, när de efter slutade omsorger sutto tillsammans i lilla soffan i sängkammaren, » hittills ha vi nästan endast skämtat om hvad vi så tragiskt afhandlade i middags. Men nu vill jag, innan jag somnar, säga ett allvarligt ord. Ser du — jag har varit mycket felaktig, det medger jag, men äfven du har felat. Hvarför sade du ej öppet, huru du hade det, hvarför hade du ej förtroende till mig? Nu vill jag bättra mig, d. v. s. själf taga hushållet om hand och ha blott en enkel jungfru, men så får du ock lofva mig att alltid vara öppen och sann, behandla mig som din hustru och ej som ett barn och » — nu skrattade hon och ryckte honom i skägget — » inte brumma, när det är något litet fel med maten. » » T y nu måste jag börja från första klassen i skolan, lifvets skola, » tillade hon allvarligt, med fasthet i blicken. Hans enda svar var att tillsluta hennes läppar med en kyss. Teater och musik. Kungl. operan. Fru Olefine Moe uppträdde i måndags i sin andra gästroll, nämligen som Mignon i operan af samma namn. Uppriktigt sagdt lyckades fru M. här mindre än i sin förra uppgift. Figuren är alldeles olämplig för denna roll, gester och mimik enformiga.
Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 2, i anledning af väckt motion, angående åtgärders vidtagande för utfärdande af nya Krigs-artiklar, Tjenstgörings-reglemente för Arméen, Fältförvaltnings-reglemente samt reglemente för ordnandet af den militära sjukvården, ansåg Ståndet berörde motion tillhöra Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskottets Memorial: N:o 7, angående i banken qvarstående äldre deposita; och N:o 8, angående afskrifning af bankens fordringar hos Riksgälds-kontoret för lemnade förskott till utredningen af Götha kanalbolags och Malmö f. d. Diskontverk. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Fördrogs ånyo och afslogs Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 19, om upplåtelse på viss tid åt enskild man af en Kongl. Maj:t och Kronan tillhörig, intill Kongl. Operahnset i Stockholm gränsande tomt. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottets Utlåtande, N:o 13. i anledning af väckt motion om förändring och tillägg vid Kongl. Maj:ts Nådiga kungörelse den 28 Maj 1830, rörande Ekonomiska besigtningar. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades ett af Herr Wetterberg lemnadt yttrande, med jemförelsetabell, utvisande Hof-Rätternes tjenstemäns nuvarande ständiga löneinkomster, dessa inkomster, sådana de äro af Kongl. Maj:t föreslagne, och sådane de äro af Herr Wetterberg uti motionen, N:o 158, uppgifne. S. D. Till Bcvillnings-Utskottet remitterades Herr Arnbergs denna dag afgifna yttrande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i fråga om tullagstiftningen. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets:
Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af en från Högvördiga Preste-Ståndet, genom Protokolls-utdrag N:o 451, meddelad inbjudning till Ridderskapet och Adeln, att biträda Preste-Ståndets, vid pröfning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 167, i afseende på 51 punkten deraf, fattade beslut, hvarigenom, i öfverensstämmelse med 720 Prot.-Utdrag den 12 December 1857. den af samma Stånd, vid behandlingen af Stats-Utskottets förslag till reglering af Riks-statens Åttonde Hufvud—titel, fastställda aflöning för Professorerne vid Upsala och Lunds Universiteter, beloppet af de i sagde punkt omförmälda emeriti-löner blifvit förböjdt med 500 R:dr eller till 4,500 R:dr Riksmynt hvardera; blef denna inbjudning af Ridderskapet och Adeln antagen. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Vtskoltels den 2 och 3 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 53, i anledning af skedd återremiss utaf Ulskotlels Betän kande N:o 42, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig; och då, i sammanhang härmed, föredrogs en från Vällofliga Borgare-Ståndet, genom Protokolls-utdrag N:o 470, meddelad inbjudning till Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att förena sig i det. vid föredragning af förevarande Utlåtande, fattade beslut, hvarigenom Borgare-Ståndet afslagit det deri intagna förslag till författning, angående ogift qvinnas rätt alt vid Viss ålder vara myndig, och förklarat sig, med vidblifvande af' förut fattadt beslut, bifalla Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i denna fråga, biföll Ridderskapet och Adeln LagUtskottets ifrågavarande Utlåtande N:o 53 samt lades Borgare-Ståndets förenämnda inbjudning till handlingarne. S. D.
indelad till Förste Majors-boställe vid Skånska Hussar-regementet; » Kungsgården Billesholm i sistnämnda härad och Wrams socken, indelad först till Rytlmästare-boställe vid Billesholms kompani, men numera till Andre Majors-boställe vid Skånska Hussar-regementet; » Årup i Billeberga socken af Rönnebergs härad, indeladt till säteshemman för Ryttmästaren vid Landskrona kompani af f. d. Norra Skånska Kavallerieller numera Skånska Hussar-regementet. inom Christianstads län: » Sandby Kungsgård i Sandby socken af Westra Göinge härad, indelad till boställe för Ryttmästaren vid Sandby kompani af f. d. Norra Kavalleri-regementet; Bih. till B. St.
Men skulle Ståndet väl anse molionen tjenlig men olaglig, blir frågan om för vägran af remiss å en sådan motion erfordras enkel eller |:delars pluralitet, Det är klart, alt om molionen vore så stridande mot grundlagen att Landtmarskalken eller Talman ansåge sig höra vägra propos. på remiss, komme icke heller någon remiss i fråga, men om nu molionen såväl af Landtmarskalken eller Talmannen som af Slåndets flesta ledamöter ansågos stridande mot grund lagen ehuru icke lill den grad emot dess bestämda ordalydelse att propos. på remiss kunde vägras, skulle tvifvel lätteligen upkomma huruvida enkel pluralitet vore tillfyllestgörande eller det erfordrades f:delar af de röstande för alt kunna lägga den olagliga motionen till handlingarne. Jag anhåller derföre vördsamt om propos. på afslag. Frih. Raab, Adam Christian: Annu ur en annan synpunkt önskar äfven jag afslag å ifrågavande punkt. R. o. Ad. erinrar sig säkerligen de mänga strider, som förevar här på Riddarhuset om rätta förståndet af 56 § Reg.F., der det heter, att remiss bör ske, och hvilken § i allmänhet tolkats så, att remiss icke blifvit vägrad utom i några få fall, hvilka undantag, varit sällsporda. Jag befarar, att om denna förändring bifalles, skulle deraf följa, att mera än hitintills remiss kommer att vägras, och ehuru ändamålet att derigenom slippa en mängd mer eller mindre välbetänkta förslag kan vara godt, tror jag, att discussionen öfver frågan, huruvida remiss bör bifallas eller icke, kommer att erfordra lika lång tid, som behandlingen af motionen efter dess återkomst från Utsk., men deremot kunde mången mening blifva undertryckt, om den framställes från en för tillfället befintlig minoritet. Hr Cederschiöld: Hr von Hartmansdorff har yrkat afslag på denna punkt derför, att rättigheten att vägra remiss skulle 8* 116 Den 8 Mars f. ra. dymedelst försvåras.
Augustt rande äfven å den svenska Regeringens sida , och att, under d.et en nöjaktig förklaring ofver hvad. sorn redan förefallit, jemte en offentlig försäkran att dylika försök ej mera må förnyas, äskas, det ina ankomma på Hans Kongl. Klapts Eget bedröfvande, att under äfvaktan. af sva?, provisoriskt låta innehålla med alla; utbetalningar af förutnämpde Rentor och Undérhålis-medek, så framt det skulle nödigt synas, samt slutligen, att derest ett tillfredsställande svar, jemte lämplig gårantie för yederbörandes förhållande, alldeles uteblefve, ali utbetalning af'berörde medel, i följe af vårt nu fattade beslut, skulle förklaras nu och för alltid va.-s ra upphörd. 2- §• Sedan yi till afgörande företagit alla ifrån de sjsta trepne Riksdagarna hvilande lagligen beredde Förslag till förändringar i ‘ Grund-Lagarna, och dem deribland, hv^^3 af oss samteliga blifvit gillade, till Kongl. Majus Sanction i underdånighet öfverleinnat , och Kongl. Majd sedermera, tid efter annan, Hess Nådiga Sanction täckts meddela, komma följande sålunda fastställda nya Redactioner af Grund La-' garnas stadganden, sedan de förra ärö till ali sin kraft och verkan upphäfna, att hädanefter såsom Grundlag gälla, nemligen: ( Rege Den 9 Augusti Regerings - Formen. 4. §. Konungen äger att allena styra Riket, på sätt denna Regerings-Fortn foreskrifver; inhämte dock, i de fall, här nedanföre stadgas, underrättelse och råd af ett Stats-Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunniga , erfarna, red-liga och allmänt aktade infödda Svenska Frälse eller Ofrälse Män af den rena Evangeliska Läran. 20. §. Uti fredstidgr skola de mål, som från Krigs-Dojnstolarna dragas under Konungens pröfning, uti högsta Domstolen företagas och afgöras.
E n rik erfarenhet, förvarfvad dels sasoin kyrkoherde i en af Stockholiiis största församlirigar, dels som sjiilfskrifvcii ledaniot i fattig \ * ardsstyrelsen, iifveiis5 under ett inångirigt samarbete ined kvinnor i viilgöi~enlietsIöre1ii1ig; ~r, hade gifvit tal. den uppfattningen, a t t kvinnans variiia Iijarta för all nöd, hennes förinåga a t t sh a t t saga se intuitivt livar nöd finnes, den rikligare tid som stnr till liennes rådigliet iii. fl. oiustiiiidiglieter gjorde henne särdeles läiiiiiplig för det offentliga fnttigviirdsarbetet. Tal. uttryckte sitt beklagande af a t t iilan ej biittre fiirstatt begagna sig af den hjälp, som hariitinnaii stocle till biids genoiii invaljaiidc at ' kviiiliga medleinmar i fattigv&amp;rdsstprelser. Xed Lasta rilja i viirldeil kiiilde e; j stjrrelserna iir hela den inassa af betyg och intyg fran rotemän, lakare och prester, soni d e fiiigo sig fijrelagcla, bedöina det verkliga beliofvet i hvart siirskildt fall. Ilaii behöfver öfra sig i fettigvird. Det fordras öfning för a t t onktadt all osanning, h~drageri och onrlska, soiii iiiöta vid Iivarje steg pk viilgiireiihetens riig bibeliroilla intresse och kärlek för de fattiga. Den;) eiw) iilign insats, som iiianneii på grund a$ siii stallning ej kaii iiiliio; .g; i, i iirbtttet, deii vortl kvinnan nied siii seghet, sin iitli %lligliet, sin iiiedk8iisla fiir. de liriniide bast skickad att lämna.
Upplysningsvis torde ock här böra särskildt omförmälas, att, —- i anledning af en vid sista riksdag gjord anmärkning dervid, att 1852 års si/fver-afsåtining till londén icke blifvit i samma års, af Stats-Utskottet år 1854 granskade, räkning, såsom alla år tillförene, den 31 Oktober fonden pälörd, — ifrågavarande 1852 års siifver-alsätlning dock nu befunnits vara riktigt upptagen i 1853 års redovisning, såsom ofvan inbemtas, så att ett föregående års silfver-afsätlning numera alltid skall finnas upptagen i det följande årets redovisning, samt att Bergslaget, jemlikt 3 § i Kongl. Reglementet den 14 Maj 1831, likaledes å samma silfver-alsältning för 1852 påfört sig ränta lill fonden ifrån den 20 December sistberörde år. Stockholm den 13 Oktober 1857. STOCKHOLM, tryckt bos Isaac Marcus, 1857. Stats-Utskotlets Utlåtande. Ank. lill Exp.-Ulsk. den ."o Okl. I8S7, kl. 9 f. m. Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riks-stalens Åttonde Hufvud-lilel. (U. A.) Under Altonde Hufvud-tileln, som innefattar anslagen till Eclclesiastik-departementet, uppfördes vid sisllidne riksdag kontanta penningar 582,255 R:dr 43 sk., indelta räntor till ett beräknadt värde af 152,044 R:dr 15 sk. samt 81,067 tunnor 31 kappar indeld och 3,971 tunnor 16 kappar oindeld spanmål, utgörande, efter 6 R:dr 32 sk. tunnan, 570,929 R:dr 38 sk., eller tillsammans 1,305,830 R:dr B:ko, motsvarande 1,958,745 R:dr R:mt.
Det ena som preliminairt war landets kännedom drr Kriget fördes, och dit hörde Charwrs författande öfalla stay, ware sigWäga, Situations, P.tz, Bttaille, Positions, Cantonerings eller Läger^hurlor. jemte Hufwud-Charkan öfwer Landet, som mäste grundas pä Astronomiska observationer och Tr aonometrtffa afmälnmsar, om ett rigltgt hett skall minnas. Häruti kunde de Suiekter som i FortificattonSCorpftn inträdde, sä myckel lättare möfwas, lvm de dertill moro beredde genom be Grogr> ph-ska, Geo< Den 20 Januari!. 907 Geometriska och Historiska kunskaper, hwilka as dem för siri bestämmelse i det hela äskades, och hwarpä än i denna stund deras förrättningar sig stödja. Det andra föremälet war alt t grund as jöregäsnde kännedom, biträda Commendcrande Generaler i Tactijkt och OeconvLtjkt afseende, medMilttaira, Topographlfka och Staltstiska beffrifningar öfwer Landet, bistä ivid bestämmeise af en grun» öad Defensions-plan, hwartill hörer Gränse-Fästnrngor och ?läce a'3rme8 rälta läge, hvarutom den tapp» reste Arme eller Flotta, under saknadt apui för sine Marcher, skydd för sina flyglar och sina Krigs» förnödenheter, mäste fö" öfwrrlägsenhtten snart wika efter en olycklig Balach-. Dit hörer ock patzagera Werkö uppkastande, Bro och Wägadyggnader mm. t bade offensive och defensive operationer, Fästningars och Fält-werks anfall och försmak, Fästnings LXfeine ringen och handhafwandtt af werkens uppförande
Då emellertid, efter hvad vid förenämnde granskning sig visat, omförmälda förteckningar öfver de med inventarierna inträffade förändringar vanligen inkommit till bemälte verk vid slutet af året efter det, hvilket redogörelsen omfattar, lärer upprättandet af nu ifrågavarande in - \ — 177 — w 0 0- v...vw« j^viov-uiai ^ ti il uci som tie ärliga förteckningarne innehålla, ännu icke hafva medhunnits. Ansia (jet till bramlväscndet och yttre lyshällniny en å Kongl, slottet. Räkenskaperna äro för båda revisionsåren i Kongl. Kammarrätten granskade ulan anmärkning och utvisa: Mehet. Balans från föregående året: Uppbörd: Statsanslag Balans till påföljande året: Skulil till II. M. Konungens enskilda kassa rätteligen utgörande ’ utföres i redogörelserna till 4,028 och 4,102 Rdr 3,228: 3,302: Summa Credit. 9,028: 9,130: 42. 4. Balans från föregående året: 4. Balans till påföljande året. I För ofvannämmle ändamål hafva utöfver tillgångarne blifvit utbetalda, år 1S48, 3,228 R:dr samt, år 1849^ 74 R:dr, eller sammanlagdt 3,302 R:dr, hvilken summa från Hans Majit Konungens enskilda kassa räntelritt förskjutits. §. 2. De i kapitalräkningarne för revisionsåren utbalanserade skulder äro, till följd af misskrifning, i det förra årets räkning oriktigt utförda, år 1848, med 4,023 R:dr, i stället för 3,228 R:dr, och år 1S49 med 4,102 R:dr, i stället för 3,302 R:dr; hvilket förhållande Revisorerne ansett sig böra anmäla. Drottningholms och Svartsjö Donni, lustslott. Af räkenskaperna, som blifvit i Kongl. Kammarrätten granskade för år 1848 utan, men för år 1849 med anmärkningar, inhemtas följande förhållande: Debet. 3r 1S41S. år Balans frän föregående året:
Det är ganska satint, att Bagaren Lemke för 100 år sedan erhöll arrendet, hvilket var ett af de mångå exempel af det sätt hvarpå Kronans lägenheter detr tiden förvaltades; men sedan derigenom en rättighet blifvit förvärfvad, och denna rättighet sedermera vid flera tillfällen erkänd, och sednast iSog, då dessa lägenheter finnas upptagna i dtm förteckning på Kionans tillhöriga kungsgårdar och öfriga lägenheter, sorn StatsTJtsk. till R. St. år i8og afgaf, och på dess tillstyrkande af R. St. godkändes; så uppstod derigenom denna rättighet, och den har gått, som all äganderätt, i arf, och arfvingarne hafva samma rättighet som deras fäder hafva Att de skäl, som föranledde beslutet, icke varit så alldeles bestämda, synes deraf, att en tillfällighet var anledningen till denna rättighit; således mäste det vara tvistigt. Under sådana förhållanden tror jag det icke vöre olämpligt, om R. St. öfverlemnade åt K. M. att å Dess och R. Sits vägnar, efter hvad Ilan linner vara‘billigt, förfara. Jag tillstyrker derföre, att en återremiss må äga rum, på det att SlatsUtsk. i öfverensstämmelse med hvad jag nu haft äran antora, måtte inkomma med ett annat betänkande. Hvad beträffar afslag på betänk., så vore detta så mycket mera inconseqvent, som R. o. Ad., i stället för att afslå sådana frågor, förut återremitterat dylika ämnen, der icke sådana skäl förekommit, att fråga varit om enskild rätt, eller der man eljest skulle kunna tillämpa på R. St. summum jus, summa injuria, utan der det endast varit frågan om, alt Kronans rätt blifvit försummad i afseende på odlingars företagande och themotejs utsående. Jag anhåller 0111 återremiss på ifrågavar. betänkande. Frih. Ridderstolpe, Fredr.:
Af Kongl. Majrts Nådiga Propositioner, angående förmånsrätt för Upsala Academi hos dess Uppbördsman, i afseende å medel, som af dem för Academiens räk - Den 2g Maji. ning blifvit uppburne eller förvaltade; och angående Lagförklaring, rörande rätta grunden för förvandling till fängelse vid vatten och bröd af böter, som ådömas för sådane stölder, hvilka, enligt allmän Lag, ligga i tveböte emot annan tjufnad. 2:0 Återremisser af nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: StatsUtskottels: Öfver väckt fråga om ersättning till Staden Philipstad och andre Städer för Tullbetjentes samt deras Enkors och Barns underhåll; och angående verkställighet af Rikets Ständers beslut om ett bidrag till Gotha Canalbyggnads fortsättande af 100,000 R:dr B:co, att af RiksgäldsContoret genast utlemnas. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottcns: Öfver gjord hemställan om en bros uppförande på något afstånd från Qvicksunds färjeställe. BevillningsUtskottets: Angående stämplade pappers-afgiften, hvarvid ett af Herr Winblad afgifvit anförande skulle åtfölja; och angående väckt Motion, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om afskrifning af åtskillige anmärkningsmedel. 3g2 Den 29 Maji. B ancoUt skottets: Angående någre förändringar och närmare bestämmande!! af grunderne och vilkoret! för assignering på Banken; om antagande af en i byggnadsyrket erfaren person för Bancohusens underhåll och vård m. in. emot å Stat uppfördt årligt arfvode; och i anledning af hvad uti 1825 års RevisionsBerättelse blifvit framställdt, rörande den i Maji månad 1823 tillförordnade och intill December månad 1824 fortfarande serskilda Administration till fullbordan af de efter 1822 års Revision inställde byggnadsarbeten. LagUtskottets: