Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, i anledning af väckte motioner, angående stubb-örens anslående till fattigvård och odlingslijelp m. m. (I. A.) Inom Bonde-Ståndet hafva i detta ämne blifvit väckte 2:ne till Stats-Utskottet remitterade motioner, dels af Riksdags-fullmägtigen Olof Nilsson från Vesterbottens län, hvilken ansett det vara högst behöfligt och derjemte rättvist, att Kronan till kommunernas förmän afstode ifrågavarande medel, enär de talrika nybyggarne inom länet, af hvilka Kronan efter frihetsårens slut hade att vänta skattebidrag, måste innan de fått sina hemman i någorlunda skick, till en stor del underhållas af kommunerna, i anledning hvaraf denne motionär föreslagit, att de inom nämnde län utfallande stubb-ören måtte anslås till understöd åt fattigvården i hvarje församling med det belopp, som der inflöte; dels af Riksdags-fullmägtigen Josef Oskar Almqvist från Norrbottens lån, som anfört hurusom nämnde ort inom sig hyste stora rikedomar, hvilka dock i brist af medel icke kunde tillgodogöras. De vidsträckta odlingsmarkerna finge ligga obrukade, emedan den odlingshjelp, som nu bestodes, vore allt för ringa. För upptagande af ett nyhemman, undfinges nemligen allenast 8 tunnor korn, som utanordnades i 3:ne särskilda terminer. Huru otillräcklig denna odlingshjelp vore för upparbetande af ett hemman i vildmarken, dit inga kommunikationer funnes, det borde lätt inses; och den enskilda kreditens hjelpmedel kunde icke heller af nybyggaren ofta anlitas, enär nybygget, i händelse af innehafvarens oförmåga att gälda sina skulder, ändock icke finge tagas i mät derför. Pä andra sidan riksgrär.sen, i Storfurstendömet Finland, beviljades för landets uppodling räntefria lån, större elier mindre efter odlingarnes storlek. Resultatet häraf hade visat sig vara, att myrtrakter, som för de angränsande sädesfälten varit högst skadliga såsom förorsakande frost, nu utgjorde bördiga sädesfält, och ä kärr, der man fordom mistat sina å bete utsläppta kreatur, vexte nu den herrligaste gröda.
Häraf finner man, att vårt nuvarande myntsilfver är hårdare och följaktligen hållbarare, än det skulle blifva, om det gjordes silfverrikare, då det under mindre tid skulle motstå nötningen och hastigare blifva till prägeln otydlig. Den förlust, sora upkommer derigenom, att vi vid nuvarande legering använda mera koppar än behöfligt är, ersättes följaktligen genom vinsten af att myutet kan längre bibehålla 6ig i omlopp utan alt förnötas. 244 Den 22 Februari e. m. Enär således, enl. min tanke, inga skäl af mera betydande vigt blifvit anförda för antagandet af en annan legering af vårt silfvermynt, än , den nuvande, utan förändringen endast skulle medföra en onödig kostnad utan deremot svarande fördel, får jag för min del afstyrka bifall lill det härom väckta förslag. Hr Brakel: Gr. Björnstjerna har sagt, att det 12-lödiga silfvret är hårdare än det 14-lödiga och således mera hållbart. Han har vidare sagt, alt del 8-lödiga silfvret är ännu hårdare och att man således slutligen kunde komma derhän, att det vore bäst att i silfvermyntet hafva så litet silfver som möjligt. Med ani. häraf får jag erinra Hr Björnstjerna, att här icke är fråga om hvilket mynt som är hårdast, utan frågan är, huru hardt ett mynt bör vara för att emotstå nötningen i handel och vandel. Jag medgifver att genom myntsilfvrets legering med öfverflödig koppar upstår en förlust för myntverket, men denna förlust upväges af fördelen, alt myntet under längre tid motstår nötning. Hufvudsaken vid legeringen är således att med silfvret sammansmälta jemnt och nätt så mycket koppar som erfordras för att göra myntet tillräckligt hardt. Jag har sett 14-lödigt silfvermynt i Byssland, som varit så nött, alt prägeln ej kunnat urskiljas. Genom utnött silfvermynts ommyntning tror jag
17:de §:n i 25:te kap. lyder så: »Visar embetsman vårdslöshet, försummelse, oförstånd eller oskicklighet i sitt embete, och är ej särskildt ansvar derå satt, straffas med böter eller mistning af embetet på viss tid etc.» Nu skulle kunna hända, att en embetsman begått en förseelse, t. ex. en underdomare underlåtit att på dagen insända en ransakning i underställningsmål eller de protokoller, som på viss dag skola renskrifne till Hof-Rätten insändas, och det vore väl hårdt, om för en dylik ringa förseelse Damocles-svärdet ständigt skulle hänga öfver hans hufvud. Såsom jag nyss nämnde, fanns icke i det K. Förslaget suspensionsstraffet, och det föll sig då helt naturligt, att de brott af embetsman, som voro belagda med »annat straff än böter», d. v. s. afsättning, icke borde kunna preskriberas. Men genom inryckande af suspensionsstraffet tyckes mig att man, som jag nyss visat, förvandlat de lindrigaste försummelser till impreskriptibla brott. För att någon rättelse häri måtte ske, anhåller jag vördsamt att R. o. Ad. måtte till Utsk:t återremittera §:n. Frih. Armfelt: Hvad den siste värde talaren nyss yttrat, förmår icke rubba min öfvertygelse, att man hyst mycken tvekan att förvandla gröfre embetsförseelser till preskriptibla brott, ifrån att, såsom nu är förhållandet, alla, äfven de ringaste fel och förseelser af embetsman i deras tjensteutöfning. varit impreskriptibla. I afseende å det exempel Gr. Sparre anfört, får jag endast anmärka, att förhållandet redan för närvide är alldeles enahanda med hvad det enligt denna § skulle blifva. För öfrigt lär Gr. Sparre lika litet som jag ifrågasätta, att någon domare för en dylik försummelse kommer att dömas till annat straff än böter, och i sådant fall lär det väl icke vara så farligt, om Damocles-svärdet också komme att någon tid hänga öfver hans hufvud.
Forts, af Bevillnings-Utskottets Memorialj N.O 4r. 1 Fortsättning af Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 4U Nålar: Trcnne Riks-Slånd hafva godkänt Utskottets förslag till in Syoch Tambour, försel-tull å syoch tambour-nålar, hvaremot BorgareKråsoch Bröstnålar Ståndet ansett denna afgift böra bestämmas till 24 sk. af oägta metall. Skålpundet. Likaledes hafva Tre Stånd gillat, hvad Ut skottet i Utlåtandet N:o 30 hemställt, angående kråsoch bröstnålar af oägta metall, men Ridderskapet och Adela deremot förklarat denna rubrik böra ur taxan utgå. Derest dessa sisnämnda beslut icke frånträdas, blifva omröstningar nödiga, enligt 2:ne serskilda så lydande voterings-propositioner: 208:o. a) Den, som godkänner Utskottets förslag, att nålar, sy och tambour böra åsättas 40 sk. tull per Skålpund vid införsel, voterar ja; den det ej vill voterar nej; Vinner nej, bestämmes införsel-tullen å syoch tambour-nålar till 24 sk. Skålpundet. 209:o i) Den, som gillar Utskottets tlålandet N:o 30 afgifne förslag, att under hufvud-rubriken Nålar bör i taxan upptagas kråsoch bröstnålar af oägta metall med 25 R:drs införsel-tull på hvarje 100 R:drs värde, voterar ja; dea det ej vill voterar nej; Vinner nej; kommer rubriken kråsoch bröstnålar af oägta metall, jemte tull-bestämmelserne dera, att ur taxan utgå. Nät af alla namn Utskottets hemställan, att å nät måtte bestämmas 33-| och slag. procents tull vid införsel, är af Tre Riks-Stånd godkänd, men som Borgare-Ståndet ansett 25 procents införseltull derå böra antagas, kommer, i fall sistnämnde beslut Bih. till R. St. Borneller a ver i fat.
Stockholms stads bidrag dertill ökas till 25,000 R:dr, samt att de vitesoch ensaksböter, hvilka polisbetjeningen, såsom åklagare, tillfalla, kunna, samlade lill en allöningsfond, lemna en årlig tillgång af 6,000 R;dr, föreslår Rikets Ständer att, utöfver det bidrag af allmänna medel, som hittills med 15,000 R:dr årligen utgått för Poliskammaren, bevilja de för aflöningsoch omkostnads-statens bringande lill 50,000 R:dr, enligt det i bilagde protokoll för civil-ärenden af den 9 i denna månad, intagna förslag, erforderlige 4,000: 5,047:16.- viljande Kongl. Majit, i sammanhang med den reglering, som blifver en följd af den sålunda nödig ansedda anslags-tiRökningens beviljande, i nåder förordna om medlens redovisning inför Kammar-rätten, i öfverensstämmelse med hvad Öfverståthållare-embetet, såsom nämnde protokoll innehåller, i underdånighet föreslagit. 4:o Lands-Stalen. Kongl. Maj:t, som i Dess nådiga proposition till Rikets Ständer, angående statsverkets tillstånd och behof, vid sistlidne riksdag gaf Rikets Ständer tillkänna, alt Kongl. Maj:t, erkännande angelägenheten af en efter Lands-stats-personalens behof samt dess mödosamma och' ansvarsfulla befattningar lämpad lönereglering, hvarom äfven Kongl. Maj:t åren 1828 och 1840 gjort framställning tili Rikets Ständer, likväl ville uppskjuta till en annan riksdag med framläggandet af ett nytt förslag dertill för vinnandet af de omständligare utredningar, som fordrades i afseende å lönernas bestämmande i kontant, i Transport R:dr 5,247: ic. — Kong/. Maj ds Nåd. Prop. till R.
Den, som bifaller Stats* och Bevillnings* Utskottens ifrågavarande Betänkande^ skrifver Ven 2 Maji, /. nu 47 Ja; den det ej vill, skrifver Nej; vinner Nej, kommer Betänkandet att, jemte de dervid gjorde Anmärkningar, till Utskotten återremitteras^ Sedan 53. §, i Riksdagsordningen och 43} § i RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, bör-i jades voteringen klockan half till tolf förmiddagen samt slutades klockan half till två eftermiddagen, då efter det en Voteringssedel blifj vit undantagen och förseglad, rösterne befun* nos hafva utfallit som föijer; Ja 142. I följd hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Statsoch Bevillningsutskottens Betänkande hade blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit. Vid förnyad föredragning af StatsUtskot* tets den 22 sistledne April aflåtne samt den 25 j samma månad på bordet lagde tvenne serj skildte-Memorial, innefattande anmälan derom, att så väl i frågan om TalemänsTafflarnes indragning, som angående NummerLotteriets upp4 hörande, hade innom RiksStånden 2 Stånd stad-; nät emot två. fann Ridderskapet och Adeiti för godt att öfverlemna båda d ssa frågor till det förstärkta StatsUtskottets afgörande. 48 Deh 2 Maji, /. m Föredrogs a nyo StauUtskottefs den 22 sistledne April aflätne samt drn 2^ i "ammi månad pä bordet lagde Memorial, innefattan. de anmälan* att i frågan, huruvida, i händelse Herr CancelliRådet och Riddaren Tann trötti emottager något Embete med lön på Kronans Stat, denna lön bör gå i beräkning under den honom tillagde Pension af i.500 R dr årligen, eller icke , 2 Stånd stadnat emot 2.
Att genast för barnet förkunna denna lära, vore stridande emot gången af religionens historiska utveckling. Hvad vill det i sjelfva verket säga att följa civilisationens utveckling? Ar det icke att skåda alla villfarelser och dårskaper, menniskoslägtet varit underkastadt, och huru dessa småningom blifvit skingrade? Men då dessas tal är oändligt, blir äfven deras inlärande oändligt, och torde en menniskoålder dertill svårligen förslå. Skulle satsen i dess fulla konseqvens tillämpas, hunne väl knappast någon med sina studier ända till sin egen tid. Hvarifrån skulle då den komma, hvars kallelse vore att ytterligare framdrifva vetenskaperna och civilisationen? Nu kommer härtill att sanningen är enkel, men lögnen deremot invecklad. Ju närmare en vetenskap kommer sanningen, desto enklare blifva dess satser. Man kan derföre taga för ganska säkert, att ett system, som är mycket inveckladt i sig innebär något falskt. Det är derföre vida lättare att lära vetenskaperna på deras nuv:de ståndpunkt, än i deras fordna skick, då de voro belastade med en mängd villfarelser, hvilka nu mera blifvit undanröjda. Om t. ex. Berzelius, innan han fått börja sitt studium af kemien, nödgats inhemta alla alkemiens mysterier, skulle han troligen aldrig hunnit till kemien, och de ovärderliga uptäckter han gjort, skulle verlden ännu saknat. Hvar och en, som om kemien har någon kännedom, inser väl att det är vida lättare lära denna vetenskap, än att genomtränga ett enda alkemistiskt system. Likaledes är det vida lättare att fatta himlahvalfvets skenbara rörelse, när jag vet att detta är orörligt, men att jorden vänder sig kring sin axel, än om jag, med Tycho Brahe, antager jorden vara stillastående, nödgas konstruera en mängd excentriska cirklar, uti hvilka verldskropparne framdrifvas med olika hastighet. Så hela vägen igenom, ju enklare ju närmare sanningen. Jag har härigenom ingalunda velat bestrida nyttan af kulturhistorien; men mitt påstående går endast derpå ut, att man först måste intaga vetandets höjder, för att derifrån öfverskåda huru menskligheten hunnit dit.
Ehuru hos TI. Ridd. o. A. af Hr Grefve Horrij C. F.j och Herr Rosenqvist af Akershult, F. L., blifvit yrkadt, att hela Anslaget till Adjutanlernes Arfvoden borde afslås, och af Herr Grefve Brahe, M., att Förste Adjutanternes Arfvoden borde förhöjas, har Utskottet, åberopande hvad i dess förra Betänkande blifvit anfördt, och enär K. M:ts Nåd. Proposition för Utskottets förslag i denna del blifvit tagen till grund, ansett sig vid berörde förslag böra förblifva. d) De af Utskottet föreslagne 6 Fördelnings-Lakarnes Arfvoden å 100 R:dr, hvilka hos II. Ridd. o. A. Herr Rosenqvist af Åkershult, F. L. ansett för ringa och hos II. BondeSlåndet Casper Wykman och Eric Carlsson frän Upsala Län m. fl. ansett vara helt och hållet onödige, fur Utskottet ytterligare, på grund af g6 StatsUt skottets livad i förra Betänkandet Blifvit anfördt, hemställa till upptagande å Stat till enahanda belopp och antal. e) Alt någre Falt Mar skalks-Loner må beviljas, att framdeles efter i krig skedde utnämningar utgå, har hos H. R. o. A. af Hrr A akar swärd, A. och Rosenqvist af Akershult, F.L., samt hos II. B onde Ståndet af Casper Wijkman blifvit bestridt; hvarvid blifvit anfördt: att denna höga Militairgrad inom vår Aimee ej vore behöflig, aldraminst såsom upptagen på Stat med bestämd Lön; att, i fall denna bestämmelse finnes, platserne nog blefvo fyllde under den första campagne, Armeen lomme att göra; att under krig Fältmarskalken säkerligen åtnjöte Fälttractamente i förhållande till sin värdighet; att det vore emot allt riktig grund för hvarje Lönereglering att med löneanslag afse pesoners pensionerande; samt, i händelse någon hög
#Mejram.# Se, hålla i handen eller lukta: arbete och motgångar, men ett godt tecken för läkare. #Melon.# Fåfänga förhoppningar, hälsa efter sjukdom. #Middag.# Intagen ensam: girighet; i sällskap: slöseri. #Militär.# Smickrande förhoppningar. #Mißfall.# Hemliga stämplingar. #Mjelte.# Frisk: bjudning inom kort till en lysande fest; sjuk: smärta och bedröfliga affärer. #Mjöl.# Död i grannskapet. #Mjölk.# Fruntimmers wänskap. #Moder.# Lycka, om man tycker sig wara mor; bo tillsammans med henne: lugn; tala med henne: goda nyheter; se henne död: fara för sin person eller egendom. #Morgonrodnad.# Bild af familjedygden. #Mord.# Tycker man sig begå ett: akta er för att bli galen. #Muff.# Stark winter. #Mulatt.# Se en, bebådar ära och lycka; se en mulattqwinna: farlig sjukdom. #Mulbär.# Husliga sorger. #Mullwad.# Moralisk blindhet. #Mulåsna.# Förtal och oro. #Mun.# Stor: rikedom; liten: fattigdom; stinkande: förakt och owilja; icke kunna öppna munnen: förestående fara för sjukdom eller död. #Munk.# Se Prest. #Munkafle.# Den som sätter på en fiende, blir förtalad af honom; den som får, lyckas twertemot alla swårigheter. #Mur.# Står den i wägen: djup smärta; går man igenom den: ljuf glädje. #Murgrön.# Redlig wänskap. #Murmeldjur.# Lättja och fattigdom. #Musik.# Regementsmusik: allt går lyckligt och wäl; violmusik: intim wänskap med det andra könet; kattmusik: förargelse och olycka. #Mustacher.# Se Skägg. #Mynt.# Af guld: beswär; af silfwer: lyckliga förhållanden; af koppar: hastig lycka; göra falskt: skymf och straff. #Myror.# Öfwerflöd. #Myrten.# Kärleksförklaring. #Mytologi.# Alla deß personligheter äro sorgliga uppenbarelser. #Målning.#
Rörande detta ämne inhemtas af Consistorii underdåniga utlåtande: att ifrågavarande låne-capital , 1,333 R:dr 16 sk., utgörande den så kallade Scherpingska Stipendii-fonden, blifvit för längre tid tillbaka till Häradshöfdingen Lundström utlemnadt, emot inteckning uti hemmanet Possagården Källby, vid hvars sedermera verkställde försäljning å exsecutiv auction köpeskillingen något understigit det intecknade capitalet; att för nämnde köpeskilligs erläggande måst medgilvas långa betalnings-terminer, samt att Consistorium vid sådant förhållande funnit sig böra inställa stipendii-utdelningen, samt år från år balancera de inflytande räntorna, intilldess det ursprungliga låne-capitalet hunnit genom inflytande tillgångar betäckas. 64 Slats-Ulskottets Utlåtande, N:o 54-. Då genom lånets beviljande emot intecknings-säkerhet i en fastighet, hvars värde vid försäljning icke motsvarat låne-capitalets belopp, stipendii-fondens bästa icke synes hafva varit behörigen iagttagen, samt, i följd af detta förfarande, de medellöse studerande, hvilka till stipendiers åtnjutande af berörde fond varit berättigade, sålunda under en längre tid varit i mistning af det i berörde hänseende dem tillkommande understöd, har Utskottet, i betragtande häraf, funnit sig ega skäl tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet begära, det täcktes Kongl. Majit låta i laga ordning anställa undersökning angående det af Revisorerne ofvan anmärkte förhållande , på det att ersättning såmedelst må stipendii-fonden beredas för den genom Coasistorii omförmälde förfarande åbragte förlust. Bergsskolan i Fahlun. § 98. (1841 års Rev.
Iver å förfallodagen betalning af lån utan omsättningsrätt, eller uteblilver under en månad efter förfallodagen betalning eller omsättning af län med omsättningsrätt, eller underlåter någon att, inom föreskrifven tid, inbetala hvad å beviljadt kassa—kreditiv blifvit lyftadt, late Direktionen, utan uppehåll, beloppet utsöka; och vare Direktionen obelaget att, när sådant för verkets säkerhet nödigt pröfvas, genast efter förfallodagen göra Verkets rätt genom lagsök - 56 Banko-Utskottets Betänkande M 25. ning gällande, jemväl i afseende på lån, hvarför omsättning eljest är medgifven. Mom. 2 Diskont-verken ega alt af så väl Ofver-ståthållareembetet i Stockholm, sorn samtlige Konungens Befallningshafvande oell öfriga exekutorer, skyndsamligen erhålla laga handräckning i alla de utsökningsmål, som af Diskont-verkens utlåningar härröra, med åliggande för bemälde myndigheter att, efter skuldens indrifvande, de influtna medlen skyndsamt till Diskont-verken insända. Efter dessa Allmänna stadganden följa i ordningen särskilda bestämmelser för Diskont-verkens olika lånerörelse-grenar, hvaribland i första rummet — §§ 159— 16! af Banko-reglementet — för diskontering af vexlar och utlåning utan omsättningsrätt mot hypothek af löpande förskrifningar samt aktier och publika papper. De aktier, hvilka hos Diskont-verken såsom hypothek antagas iiro, enligt 160 § 1 mom. 3 punkten, följande, nemligen: a) aktier i Hjelmare Kanaloch Slussverks-bolag till SO proc. af aktiekapitalet ; b) aktier i Södertelje Kanaloch Slussverks bolag till SO procent af det ursprungligen tecknade kapitalel, belöpande sig till 10 procent af den summa nuvarande aktier upptaga; och c) aktier i Götha Kanal-bolag, af lörsta klassen, till 25 procent å primitiva aktie-kapitalet; allt likväl under vilkor att antaglig borgen tillika ställes för den brist, som vid hypothekets användande möjligen kan uppkomma
Konungens underskrift,men också är denna alldeles nödvändig; Befallningar i Commandomål endast med General - Adjutantens underskrift är icke enligt med Grudlagen , hvilket af 38 §' ^ege' rings.Formen kan inhämta? Den i April. Herr Cederskjöld, Pehr GustafDen värde Ledamoten har förment, att jag misstagit Jllis i indelningen af fel, i positiva eller negativa; samt sökt v sa att Regerings.Formens irö §, äfven Upptager negativa fel, nemligen underlåtenhet att göra föreställningar; och den I 7 deremot äfven p »sitiva fel, oagtadt uttryckta i n gativ lorm, nemligen försummelse alt iakttaga liik‘ts sannskyldiga nytta. Till besvarande af dessa anmärkningar, få vidt de röra ie<5 § , torde jag !å erindra; att jag med ordet fel, egentligen haft afseende pa Regeringens beslut och ej blott på den enskilta St »ts Räds Ledamotens eller Rädgifvarens individuella handling En Ledamot af Stats Råder, och i synnerhet Föredraganden, kan nemligen på ett negativt sätt . genom stillatigande och fördöljande af någon upplysning, eller underlåtenhet att göra föreställningar, befrämja en positiv öfverträdelse af Grundfagartje ell r andra Rikets gällande Lagar, hvilket slags fel, nemligen Verkliga Lagbrott, utgör enda föremålet för 106 §. Individa ns handling kan i sig sjelf vara negativ, och likväl yttra sig i en positiv verkan; likasom man kan vittna falskt, och således begå ett positivt brott på negativt satt, nemi, genom stillatigande och för döljande af hvad man vet sant. vara; likaså kan äfven en Ledamot af Stats Rådet eller en Föredragande förorsaka positiva Lagbrott, genom fö-döljande af någon upplysning eller un Den x April. 7 Vigtigare synes mig anmärkningen, rörande 107 §. och jag börjar sjelf inse, att äfven positiva fel äro under denna §. inbegripna. Der talas nemligen om Stats-Råders Ledamöter, som, uti deras Rådslag om allmänna mätt och steg, icke iakttagit Rikets sannskyldiga nytta.
Vtdr. d. 10 Juni 78-^0. 343 Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Fömlrogos å nyo följande Utskotts-Utlåtande och Belänkanden: l:o Stats-Utskottets: N:o 150, angående föreslagna förändringar i villkoren för det vid sista Riksdag beviljade lån till återuppbyggande af staden Wenersborg. Ä ter remitterades. och 2:o Banco-Utskollets: N:o 26, med hemställan om årligt löne-anslag för en Formbinderska vid Bankens pappersbruk Tumba, samt angående en Elevs inöfvande i formbindning. Återremitterades. N:o 27, i anledning af väckt fråga om förändring i föreskrifterna, angående förslitne småsedlars utbyte i lands-orterne. Bifölls. N:o 28, rörande dels uppsägning, och dels äfven omskrifning, efter ursprungliga myntvärdet, af de så kallade Låne-Banco-Capitalen. Bifölls. och N:o 30, i anledning af väckt fråga, att icke någon Commissariebeställning i Banken må tillsättas, utan i närvaro af minst 2:ne ordinarie ledamöter bland Banco-Fulhnägtige af hvarje Riks-Stånd. Bifölls. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades ett af Herr Hegardt denna dag ingifvet skriftligt anförande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 24 sistlidne Mars, angående förslagen till Civiloch Criminal-Lag. Den 13 Juni 1840. f. m. Från Höglo fl. Ridderskapet och Adern. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets den 27 sistlidne Maj på bordet lagda memorial N:o 152, angående decharge för Fullmägtige i Riksgälds-Oontoiret. S. D.
Remitterades till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten ett af Anders Andersson f.iån Skaraborgs Län, såsom eget upptaget, skriftligt anförande af Per Sahlström från Stockholms Län, angående folkundervisningen. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets följande två Utlåtanden: N:o 31, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Första Hufvud-Titel. Ståndet fann för godt att bifalla, hvad Utskottet tillstyrkt, i afseende på fördelningen af de under denna Titel förekommande anslag i två afdelningar, samt fattade vid hvarje serskild punkt af Utlåtandet följande beslut: Första Afdelningen: l:sta punkten, Kongl. Maj:ts Hofhållning. Återremitterades. 2:dra punkten, H. K. H. Kronprinsens Hofhållning. Bifölls. 3:dje punkten, H. K. H. Kronprinsessans Handpenningar. Bifölls. 4:de punkten, Möblers underhållande å Konel. Slotten. Bifölls. 5:te punkten, Kongl. Ilof-Stallets utfodring. Återremitterades. 6:te punkten, Ved och Kohl för de Kongl. Hofven. Å tcrremilterades. 7:de punkten, Kongl. Slottets i Stockholm PolisLysoch Renhållning. Återremitterades. Andra Afdelningen. innefattande anslagen för Stockholms, Drottningholms, Svartsjö, Grips - s36 Prot. Utdr. d. 2 Maj 1840. holms och TJlricsdahls Slott, Haga Slott och Park, Strömsholms samt Rosersbergs Slott. Återremitterades. ]N:o 44, angående regleringen under Riks-Statens Tredje Hufvud-Titel. Esta punkten, Kongl. Krigs-Collegium och Utrednings-förråden. Bifölls. 2:dra punkten, Kongl. Krigs-Hof-Rätten. Å ter remi tterades. 3:dje punkten, Staten för Generalitetet. Återremitterades. 4:de punkten, General-Adjutants-Expeditione» för Armeen. Återremitterades. 5:te punkten, Kongl. Ingenieur-Corpsen.