Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 16 October. '295 Utdrag af Högloft. RtdderffapttS och AdelnS Protokoll wid Urrtma Riks. dagen i Arebro den >6 Octob. 1810. S. D. föredrogs ä nyo Stats, Utskottets för. ledne gäcvag pä bordet lagda Utlätande öfwer i trenne-NikS-Ständ gjorde anmärkningar wid Utskottets Betänkande om KungSgärdarnes för. wallning, hwiiket Utlätande af Högloft. Rid» derskapet och Adeln gillades. suprs. Utdrag af Protokollet, hältet hoS Hög. wördige Preste-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den »6 Octo. ber r8lo. S. D. föredrogs ä nyo och bifölls Bewillnings uWottetS Utlätande öfwer den af Wäl. loft. Borgare. Ständet gjorda anmärkning wid nämnde Utskotts förslag till reglor och föreskrister, att wid Bewillningens Taxerande iakttagas. tit supra. Lx ?rotoeoll» U. Den 16 October. Utdrag af Protokollet, hältet hos Högwördige Preste-Ständet wid Urtima Riksdagen uti Örebro den 16 Octo. her i8ro. S. D. ^)rd justeringen af Expeditions. Utskottets Forsing tlll underdånig skrifwelse till Kongl. Mast rörande Bewillningen, ansäg Preste. Ständet Riksens Ständers underdäniga anhällan, om sädan författning, att Taxerings-Co. miteecna ä nyo mätte sammanträda, böra sä uttryckas, att detsamma gällde ej mindre om Berednings, än Taxerings-Comiteerne, hwar. söre ordet: Taxerings. Comiteerne borde tilläggas: bade Berednings och, uti hwilket beslut de Refpcctive Med. Ständen skulle wördsamt och rvänligen inbjudas att sig med Preste. Ständet förena, supra. Lx ?rotocollo. I. O.
Då, enligt RegeringsFormens 60 §• Tullmedlen räknas bland de Statsinkomster, som, ingå under namn af Bevillning, är det ofelbart Rikets Ständer obetagit att fastställa ali* manna grunder för Tullafgifternes beräknande, men att dermed skulle åtfölja någon rätt att afgöra, huruvida införseln af den ena eller an* dra varan må tillåtas eller förbjudas, är en slutsats, som ej står att förena med samma Grundlags 89 §., der det uttryckeligen 6tadgas, att i frågor om förändring, förklaring och upphäGVande af I agar och Författningar, sorn röra Rikets allmänna hushållning, Rikets Ständer icke äga magt, att annat eller mera besluta, än föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas till det afseende, sorn Kongl, Maj;t finner för Riket nyttigt. Den af Höglofl. Bevillningsutskottet nu gjorda framställning om frihet till införsel af utländske Fabriksoch Slöjdevaror, innefattar således ett ämne, sorn ankommer ensamt på Konungens Nådiga pröfning} och att frågor af denna beskaffenhet hittills ej eller blifvit annorlunda af Riket! Den 28 Junti J. m. II» Ständer betragtade än såsom önskningsmål, att hos Konungen i underdånighet anmälas, derom vittna flere vid framfarne Riksdagar af dem fattade beslut i dylike ämnen. Således finnes ibland annat, att sedan vid 1812 års
Allmänhetens kuudfkap kom» ma, hwarmed sörmodlrgen ej anna! än summgnö be» topp lärer menas. jsustcrastes Ridderskapets och Adelns klxrrakkum kro'o'o!Ii afförlidi>a gäldag, rörande Krönings gärde» med mera. H77 Ztllwenwäl ct pi-orocolls Utdrag af samma dag, rörande den wackta sragan om Länco-Utffottets samträdande i Februarii manad. Utdrag af ?rotoco!Iet, hållet inför ^ong?» Maj^L r Riksens Ständers hemliga Utskott wid Riksdagen r lForrkäping'den io. 1802. S. D. I anledning af Kongl. MajttS Nådiga föreställning lil Hemliga Ufkortet den 20. nästledne Maji, angående styrelsen och förvaltningen, sä wal af Riksens Ständers Langue, som Riksgllos-Werket, i följe hwaraf lil bepröfwande förekommer, huruwida samma för-valtning i allt eller wista delar kunde förenäs: Fullmägti-aS nuvarande an.tal anses göra tilfyllest, samt tiden och sättet til IdevilionernaZ förrättande Ivara afpKZade och lämpeliga; har Hemliga Utskottet företagit desia ämnen lil öfverläggning, och funnit sig böra föreslå följande til Riksens Ständers närmare pröfning, nämligen: i:o.
Det går visserligen ännu an att införa en sådan punkt, som stadgar, alt nva härdar icke få anläggas med mindre än alt de äga tillräcklig koltillgång i enlighet med Bergs-collegii förslag; men detta finnes ej i Hilvar. författning, och det faller också af sig sjelft, att en nu anlagd härd med det af coil:m föreslagna qvantum kol blir fri, oell någon mindre kan icke anläggas. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag i morn. litt. c) af i punkten. Ropades nej. Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg morn, litt. c; böra förfalla. Ropades ja. Hr Lagerhjelm: Jag hemställer vördsamt, om icke BondeSt;s inbjudning äfven borde förekomma till afgörande. Jag måste för min del afstyrka dess antagande. Inbjudningen rör litt. b), och det är en naturlig följd af R. o. Ad:s beslut, att densamma ej kan antagas. 2| H. 54 4^6 Den 28 A p r i 1 f. m. Hr Rosenblad: Jag får vördsamt hemställa, om icke det nu fattade beslutet i litt. b) innebär ett afslag på BondeSt:s inbjudning. Så skulle jag åtminstone vilja förstå saken. Uppå derefter framställd propos. fann R. o. Ad., alt, 1 öfverensstämmelse med det beslut Ståndet fattat i afseende på mom. b), ingen annan åtgärd var att vidtaga i anledn. af BondeStts prot.utdr. och inbjudning, än att lägga detta prot.- utdr. till handlingarna. Hr Rosenblad: Till vinnande af öfverensstämmelse med det beslut, som R. o. Ad. redan fattat, att nemi. taga bort uttrycketunder de första fem åren. i punkten ]V:o 1, torde deraf böra följa, att punkterna N:is 2 och k afslås, hvarom jag vördsamt anhåller, alt Hr Frih. o. Landtm, ville framställa propos. till R. o. Ad. Hr Lagerhjelm förenade sig med Hr Rosenblad.
Såsom exempel på de sistnämda kan anföras en tillämnad jernväg emellan Stockholm och Upsala, för hvars utförande ett redan bildadt bolag i underdånighet anmält sig, emot räntegaranti af staten för det till anläggningen erforderliga kapital. Då sådana bandelar i en framtid komma att ingå bland statsbanorna och i sanimanhang med dessa utgöra ett helt, anser sig Kommittéen böra föreslå vissa allmänna föreskrifter, som böra iakttagas i afseende på sådana banors byggnadssätt och materiel, utom hvad som i hvarje särskildt fall torde blifva af nöden att bestämma. Sålunda böra de anläggas i den för stambanorna fastställda rigtning på det sätt, att de icke lägga hinder i vägen för banans framtida utsträckning från endera eller båda ändarne af den utförda linien. 40 De måste äfven, så väl till byggnadssätt ocb banvallens soliditet, som spårvidd och öfverbyggnadens styrka och konstruktion, samt i alla andra hufvudsakliga anordningar, vara i öfverensstämmelse med stambanorna. Deras rörelsemateriel måste likaledes vara af samma konstruktion och beskaffenhet som å stambanorna, derest den af staten skall kunna öfvertagas. Slutligen torde staten alltid böra förbehålla sig att när som helst få inlösa dylika banor, efter värdering af byggnaden, med tillägg af högst 25 procent derutöfver af värderingssumman. Den tredje klassen af jernvägar innefattar de särskilda större eller mindre, med eller utan understöd af allmänna medel utförda banor, som afse särskilda inre delars af landet lättade förbindelse med hvarandra, med hafvet eller med de inre segellederna, och som, oansedt de i framtiden kunna komma att med stambanorna på ett eller annat sätt förenas, likväl utgöra oberoende kommunikationslinie!', såsom GefleDala jernväg och de i bergslagen anlagda mindre banorna. Ehuruväl sådana särskilda banor kunna erhålla en större utsträckning och derigenom medföra ett större allmännare gagn, samt förtjena att af allmänna medel understödjas, helst de egentligen komma att anläggas i från stambanorna aflägsnare trakter, torde dock några allmänna bestämmelser för deras byggnadssätt icke böra föreskrifvas, utan detta få bero på hvad för hvarje särskildt fall och ändamål med dylik bana kan pröfvas vara mest ändamålsenligt.
Majit täcktes låta den år 1856 utfärdade Instruktionen för Förmyndare-kammaren i Stockholm, efter vederbörandes hörande, undergå den omarbetning eller förändring, hvartill omständigheterna och billighetens kraf kunna föranleda; och skulle de öfriga Riks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas, att i detta Borgare-Ståndets beslut sig förena. Frän Vällofl. Borgare-Sldndel. SS. DD. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskoltets Belänkande N:o 9 7, i anledning af vackla förslag, åsvflande förflyttning till hufvudstaden dels af Universiteten i Upsala och Lund, dels af båda Universitetens juridiska fakulteter, och dels af Upsala Universitets medicinska fakultet. Härvid förekommo: l:o. Yttrandet, sid. 5, om Universitetens förening till en läro-anstalt i hufvudstaden, äfvensom förflyttning af Lunds Universitet. Bifölls. 2:o. Hemställan, sid. 6, i anledning af förslag om förflyttning till hufvudstaden af Upsala Universitet. Det sednare yttrandet, sid. 6, godkändes. 4:o. Hemställan, sid. 7, i fråga om förflyttning till hufvudstaden af juridi ska fakulteterna i Upsala och Lund, bifölls. 5:o. Yttrandet, sid. 11, i fråga om den vid Universitetet i Upsala nuvarande medicinska fakultetens förening med Carolinska medico-chirurgiska institutet till ett medicinskt undcrvisnings-verk i Stockholm. Ståndet beslöt alt Rikets Ständer må, genom underdånig skrifvelse, an hålla att Kongl. Maj:t täckes genom en kommitté af sakkunnige män låta uppgöra förslag till den medicinska undervisningens ordnande, samt, efter Nådig pröfning deraf, vidtaga de åtgärder, hvilka, till vinnande af delta ändamål, linnas de lämpligaste; och 6:o. Utskottets tillstyrkande, sidd. 12 och 13, angående Carolinska medicochirurgiska institutets i Stockholm rättighet att förklara der examinerade för medicine och chirurgie doktorer, med desse sednares befordrings-rätt.
Beloppet af de för en gång eller på vissa år erforderliga ofvan omförmältc anslag uppgår till 5,391,926 Ridr 32 sk.; hvarjemte måste tagas i beräkning den summa, som år 1856 kan erfordras till godtgörande af Bolaget för Jernvåg s-anläggning en emellan Köping och Hult, ellei^ högst 250,000 R:dr. 1 afseende å tillgångarne för dessa anslag, har Kongl. Majit velat meddela: att, utaf de för de föregående åren från Stats-Kontoret till Riksgälds-Iiontoret inlevererade öfverskott och besparingar, finnes, enligt hvad Kongl. Majit inhemtat, Kong!. Maj:ls Nåd. Prop. om Statsverket 4833. 57 inhemtat, en uli sistnämnde Verk innestående, odisponerad behållning, hvaraf, enär Riksgälds-Kontorets skuld lill Rikets Ständers Bank liqvideras genom blott efterhand skeende årliga afbetalningar, kan för stats-behofven påräknas ungefärligen Rabatt, ehuru, innan 1852 års Riks-Hufvudbok hunnit afslutas, fullständig liqvid emellan Stats-Verket och Riksgälds-Kontoret, rörande öfverskott och besparingar för nämnde år ännu ej kunnat uppgöras, dylika Riksgälds-Kontoret tillkommande medelNlikväl, enligt approximativ beräkning, kunna antagas uppgå lill omkring samt att, enligt offentliggjorda räkenskaper, den ännu odisponerade delen af Rikets Ständers Banks behållna vinst för år 1850 utgör R:dr 811,184: 41. 1. hvartill kommer Bankens behållna vinst för år 1851 , , , 963,092: 21. 2. och för år 1852 985,683: 12. 1. eller tillhopa 2,759,960: 26.
Herr Winberg', att han hufvudsak, ligen instämde uti hvad Herrar Landegren och Santesson anfört, 9:0, Herr Lefflen att han, som redan förenat sig med Herr Santesson i afstyrkande af Herr Langenbergs Motion, ansåg rät. ta sättet, att förmå Städernes husegare till ingående i brandförsäkringar, vara att göra inrättningen så säker och afgifterne så billiga sorn möjligt} samt 10:0. Herr C. Walleij', alt han i hufyudsaken instämde i den af Herr Langen - 6 Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Utsi, Uti. N:o 16. berg väckta Motionen, men ansåg Götheborg och de Skånska Städerne, sorn redan hafva upprättat och antagit egna BrandförsäkringsBolag, böra undantagas, så vida de ej vilja sjelfvilligt ingå uti det projecterade Bolaget; hvarjemte Herr Tlfalleij föreslagit, om icke, till Bolagets större säkerhet, de för försäkrade hus belöpande Brandstods-praemier och afgifter borde åtnjuta förmonsrält i den försäkrade egendomen, och derutur utgå framför intecknade simimor och förmyndareinedej, - Och har Herr Langenberg, i anledning af hvad i det föregående blifvit anfördt emot hans Motion, till Protocollet uppgifvit, till stöd för densamma, ytterligare skäl, och förklarat, att det icke varit hans mening, mecl åliggandet för alla Stciderne att deltaga i Brandstods. Bolaget , att ju icke Skånska Städerne och staden Götheborg, sorn i likhet med Stockholms stad, redan förut stiftat egna Brandförsäkringsverk, böra dervid bibehållas; men i detta fall skulle ingen egendom i dessa städer tillåtas att, såsom nu förhållandet är med Götheborg, deltaga i det Allmänna Brand-, stodsBolaget, enär, yid en i någon af nämnde städer uppkommande vådeld, större bemödande torde kunna användas, för räddning af den i det enskildta Bolaget branda Zag* samt Allm. Besv. o.Oec. Utsk. Uti. N:o 16. 7 försäkrade egendomen, än af en sådan, sorn ■vöre i det allmänna assecurerad.
Nu är det tid te tänke på, hvar jag ska hålle midsommersvak och få mej en hejdundrande sväng-omsväng med jäntera i sockna. – (Anna kommer från skogen på sidan om kullen) Men se der kommer Anna. – Go’ afta, du hjertans lelle tös! Har du nu kört hem kreatura ur skogen? Anna (skälmaktigt) Jaha, det kan jag just inte egentligen neka till. Anders. Det är inte lite rart te få se dej nå’n gång på hele veckan, kära Anna, för bitti’ och sent vanker du der oppe i bergena. Te slut kommer foll skogsrån och tar bort dej, så att jag aldrig får se dej mer. Anna. Jojo du, det torde nock hända det en vacker dag. Vet du, jag har verkligen sett och talt med skogsrån många gånger, jag. Anders. Åh aldrig! Kära Anna, hur ser hon ut? Anna. Hon? Ah, du är tokig, Anders. Inte är skogsrån nå’n hon, inte. Det är en söt och vacker gosse med lockigt hår, som kommer fram ur djupaste skogen och sätter sej ner på en sten bredvid mej, och talar så ljufligt, och dansar med mej, och kysser mej också ibland, du. Anders. Nej, nu drifver du bare spetakel med mej, din elaka! Husbo’n och alle andre, som sett skogsrån, säjer, att det är en gammel skrynklig och ful käring med mosse te hår, och gröne ögen, och röd pikmösse på hufv’et. Du har aldrig sett henne, det hör jag nock. Anna. Tro hvad du vill; men jag har sett, säjer jag. Och hvad tycker du, skogsrån har friat till mej, och jag har sagt ja, och det torde väl inte dröja länge tills det blir brölopp. Joho du! Vill du vara med på det, Anders? Anders. Hu! jag ryser öfver, att du kan tale så ogudaktigt. Husbo’n har sagt, att den menniske, som pläger gemenskap med skogsrån, har sålt sin själ åt den Onde. Men du taler så mycke om tomtgubber och forsgubber och necken och troll, så det är foll inte så farligt som det låter.
Betankanden. på, att då icSre alla lägenheter, som kunna komma i fråga att i extra roteringen ingå, äro ordentligen sbattlaggde, det torde vara nödigt, att åt föreskriften, huru med hemligheters upptagande till afseende vid indelning till extra rotering bör förhållas, gifva större tydlighet och mera bestämdhet, än som Utskottets yttrande härom i dess förra Betänkande innefattar, hvadan Utskottet nu föreslår, att i den underdåniga Skrifvelse, hvarigenom Riksens Ständer, såsom svar å Kongl. Majlis Nådiga proposition i ämnet, till Kongl. Maj:t frambära sina tankar om sättet till extra roteringens jemnkning, Rik» sens Ständers mening rörande berörde frå» ga må uttryckas sålunda: Under beräkningen af ett hemmans eller annan extra roteringsskyldig lägenhets förmåner skola ingå dertill hörande egor af alla slag, skog, fiske samt alla andra herrligheter, och inrättningar utan undantag, som antingen i hemmanets skattläggning äro inbegripne, eller efter ortens skattlägga ingsmethod böra vid ordentlig skattläggning afses. En Ledamot af Hederv. Bonde-Ståndet har yttrat, att man bordt vänta en framställning af Utskottet, angående extra rotering å stadsjord, sorn dels utan säkra grunder år 1811 verkställdes, dels till äfventyra för vissa städer alldeles förbigicks, äfvensom rörande extra rotering af jord, donerad eller tillhörig allmänna stiftelser Besv. ech Eken. Utsh. Betänkandtn. 1529 af hvarjehanda slag, hvilken ofta ej egar och svårligen kan beräknas till hemmantal, då den stundom utgöres endast af åker. En sådan framställning saknas ock icke eller i Betänkandet, så vidt fråga är om städernas jord; och beträffande åter den ad. pios usus anslagne jord, hvarmed hemmantal ej är förenad, anser Utskottet den allmänna föreskriften, som i Betänkandet innefattas, att vid ali jords och alla herrligheters uppskattning till deltagande i extra roteringen böra följas de grunder, som för skattläggning å hvarje ort äro anbefallde, ganska val kunna lämpas på nyssnämnde slag af jord, hvilket i expeditionen till Kongl.
S. D. Föredrogos å njo Conitilulions-Utskottets följande utlåtanden och memorial: N:o 20, öfver Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående tillägg och ändringar i 6, 15 och 43 §§ Regerings-Formen; N:o 21, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ett tillägg vid 1 § 9 mom. Tiyckfrihets-Förordningen; Ståndet, som tade dessa utlåtanden till handlingarne, fann, att de till följd af 81 § Regerings-Formen borde hvila till nästa Riksdags då Rikets Ständer skola derom besluta; N:o 22, med förslag angående tillägg till 72 § Regerings-Formen: antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; och N:o 23, till Bonde-Ståndet, angående dess ålerremiss å memorialet, N:o 16: lades täl handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämude betänkanden: N:o 110, i anledning af väekt motion om upphörande af äldre förbud för åtskillige socknar i Wester-Dalarne att fritt begagna deras skogsproducter: Bifölls; N:o lil, i anledning af väckte motioner om förändring i Författningarne, angående mått, mål och vigt: Bifölls; N:o 112, i anledning af erhållen återremiss af betänkandet, N:o 19, angående väckt motion om köpings anläggande vid Wrigstads gästgifvaregård i Jönköpings Län:
Skälfvande som anden Inför dödens fråga fladdrar den vid randen, re ’ n till hälften skymd. Lilla klara lå.ga, aldrig mer du brinner; flämtar, dör, försvinner ut i nattlig rymd. Trängre blir och trgngre än den ljusa ringen. Längre, längre, längre smyger skuggan fram; sträcker svarta vingen öfver nötta stenar, når till hvalfvets grenar längs med pelarstam. Fladdrande i draget högst i gyllne krona, vikande för slaget sista lågan dör; medan långt förtona klockeklangens vågor som ett sorl af frågor, som en andekör. Öfver snön derute sista strimman slocknar; nu kring allt sig gjute nattens frusna ro! Hvalfvens skymning t j ocknar, nu är kyrkan öde. Hägne fred de döde, som derinne bo! 3 Bref från Fredrika Brerner *) &gt;. Årsta d. 14: de Dec. A" a, vi ha haft en riktigt magnifik debatt och ett riktigt stor@ %-; G artadt dramatiskt uppträde på riddarhuset, som aldrig stått mer lysande än i den stund det tog afsked från den potiska sklideplatsen. Det kan kallas att dö med äran. Men prest-ståndet! det stoppade sin ära på fickan och står nu der utan den - ett bedröfligt skådespel! Manderström, Gripensteclt, Platen, alla dessa, ministrar hafva talat bra och karakteristiskt, egendomligt och manligt, men i L. De C ' Teers hållning och ord ligger något som för mig står öfver alla dessa, nigot moraliskt ädelt, rent, stilla och stort, som icke vill aniiat än d e t rdtta. Han är för mig: Excellensen! Aftonen då nyheten om utgången pii riddarhuset med tidningarne kom hit, och ciagarne derefter kände jag, för första gången efter min flyttning hit, liflig saknad af någon att meddela mig med, och var näst ' an gråtfärdig deröfver emellanåt. Dock gick det snart öfver sedan jag tog till pennan och skref ett och annat, som du framdeles torde - känna igen. E n varm tack till dig och E: s för skålen!
Palmstjerna har i sin reservation upptagit de utgifter, hvilka föranled t Riksg.cont. att upptaga ifrågavar. lån; och dessa utgifter bestå i hvad som blifvit lyftadt på spannmålscreditivet 1,000,000 r:dr, på det mindre creditivet 4°°,000 r:dr, i83o och 1831 års statsbrist 117,000 r:dr; riksdagskostnader 3oo,ooo r:dr; 1829 års statsbristsumma 900,000 r:dr, samt mindre läntevinst D c n 6 Augusti f. in. af Banken, än påräknadt var, 420,000 r:dr, tillsammans en summa af 3,137,000 r:dr. Då fråga är att liqvidera den skuld, som genom dessa utbetalningar uppkommit, torde man icke med skäl kunna göra anvisning på framtiden, enär deras föremål varit utgifter, som således endast kommit den närvar, tiden till godo. Jag skulle för min del önskat och hade äfven hoppats, att StatsUtsk. kunnat föreslå en ovilkorlig inlösen af obligationerna, i den mån de förfalla, och jag hade trott, att tillgångar dertill förefunnits, såvida nödig sparsamhet vid anslags beviljande under denna riksdag blifvit iakttagen. StatsUtsk:s utlät. ang:de beräkningen af statsverkets inkomster upplyser, att öfverskottet på tuIIbevi11— ningen för åren i83a och i833 utgjort emellan 4 och 5oo,000 r:dr årligen. Öfverskottet för samma bevillning för nästa år torde väl äfven uppgå till åtminstone 4°o,ooo ridr, och genom denna fond samt det, som till utgifterna för försvarsverket kan användas af allmänna bevillningen, hade jag förmodat, att tillräckliga medel kunnat erhållas för att på förfallodagarna inlösa Riksg.cont:s förbindelser.
DS Utskottet redan afgifvit sitt yttrande, angående vestra och norra stambanornas ifrägaställda förening inom hufvudsladen oell en större gemensam bangårds inrättande härstädes, anser sig Utskottet 1111 endast behöfva ullala sin åsigt, rörande beloppet af de medel, som böra anvisas, för att intill dess nästa Riksdags statsreglering vidtager, vara att tillgå för dessförinnan erforderliga bangårdssamt verkstads-aniäggningar; och som dessa anläggningar utgöra ett oundvikligt vilkor för de från Stockholm utgående jern banornas begagnande för allmänna trafiken, så och under förutsättning, allvid sagde anläggningars verkställighet behörigt afseende fästes å tillämpningen af den utaf Kongl. Majit godkända och af Utskottet förordade grundsats, att ofvannämnda 2:ne banor framdeles böra i hulvudstaden förenas och erhålla en gemensam bangård, hemställer Utskottet: liro att Rikets Ständer vid denna Riksdag mätte anvisa för en bangård på Norrmalm 800,000 Rrdr, och för en mindre slalions-gård eller s. k. anhall-station på Södermalm 160,000 Rrdr, samt för reparationsverkstäders inrättande här i Slockholm 200,000 Rrdr, och således tillsammans En million etlhundrasexliolusen Rrdr Rrmt.
Personers Hoffolk, sorn. upp. går till öfver 100,000 R:dr, der, bland andra poster, en HolMarskalk, för några veckors uppvaktning, får en pension af 800 B:dr B: co eller lika mycket som en FältMarskalk och. en ÖfversteLieutenants pensioner utgöra tillsammans, och för hvilka de under en lång tjenstetid årligen betydligt contribuerat; då» sager jag, man så misshushållar, blifver orsaken lätt begriplig, hvarföre inkomsterne ej förslå till Statens utgifter. Härvid kan jag ej eller lemna oanmärkt, hurusom Riksdagskostnaderne genom tafflar och klubbinrättningar uppstigit till en summa, som är större, än hela Bevillningen fordom var, då Finland tillhörde Sverige. Jag förblifver således vid min satts, att om Staten reglerades i likhet med hvad den förr varit, skulle bevillningen vara tillräcklig; och protesterar alldeles emot antagandet af Statsobligations-systemet; ty ju mera man lånar, desto mera blifver man ock skyldig. Då jag således ej kan bifalla ifrågavarande Låne^ system, bör jag val uppgifva andra medel, hvari, genom de så kallade patriotiska företagen kunna verkställas, Jag får då föreslå att Bevillningen måtte ökas med vissa procent, efter beliof, icke för de fattiga, ty de böra förskonas derifrån, utan för alla sorn erlägga lika Bevillning med mig, och deröfver, för behållen förmögenhet. Jag vill gerna bära en skärf på Fäderneslandets Altare, allenast det dyck* 934 Deri 19 Julii f. m, liga SkuUlsättnings-systemet ej aniages. Dermed har i Ringland gatt så långt , att folket inåste draga de drygaste skatter, endast för att betala räntan på nationalskulden Herr Grefve Henning Gyllenborg har i dette ämne inlemnat ett mycket upplysande Memorial, som jag anhåller nu måtte ånyo varda^uppläst, äfvensom jag tillstyrker afslag på förevarande Betänkande. Herr Hjerta, Gustaft Den fråga, sorn nu Utgör föremål för Ridderskapets och Adelns öfverläggning, är af stor vigt. för min del har jag inom