Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 5,000: — deraf anses lön till föreståndarinnan, åt hvilken kommunen består fri bostad af 2 å 3 rum med kök, om möjligt i läroverkslokalen, löner åt två lärarinnor, samt arfvoden åt lärarebiträden, uppgå till R.dr 3,500: — ved, ljus, städning m. m., premier, materielens underhåll och förbättring, samt ofvannämnda arfvoden för räkenskapsföringen » 1,500: — 5,000: Med hänsyn till frågans vigt, påkalla dessa af mig endast förslagsvis framlagda grunddrag och beräkningar den noggrannaste pröfning, och vågar jag föreslå, alternativt: att Rikets Höglofliga Ständer, med anvisande af medel för inrättandet af lägre elementarläroverk för flickor — enligt ofvanstående förslag, för 24 läroverk, för en gång R:dr 27,500, och årligt bidrag R:dr 95,000, — måtte till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anhållan om utfärdande af skolstadga och läseordning, samt vidtagande af öfriga, för saken erforderliga åtgärder; eller ock, i fall denna vigtiga sak här befinnes vara alltför ofullständigt utredd, att till Kongl. Maj:t aflåta en underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Maj:t i nåder uppgöra eller genom en komité af sakkunnige personer låta utarbeta till inrättande af elementarläroverk för flickor ett fullständigt förslag, att för näst sammanträdande Ständer, om möjligt föreläggas. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles vördsamligen. Stockholm den 8 November 1865. P. E. Thyselius. 30 Motioner i Preste-Ståndet 1865. Af Biskop Annerstedt: Om riksdagskoslnadernas bestridande af Rikets Ständers Riksgälds-kontor. Såsom under de sednaste riksdagarne egt rum, att
Då man i denna syftning betraktat Lagberedningens åliggande och hunnit blifva något närmare bekant med föremålet för dess arbete, har det visat sig omöjligt att i förväg beräkna, huru mycket af hela detta föremål, förslaget lill civil och kriminallag med alla dervid gjorda anmärkningar, skulle inom den förelagda tiden, eller ”till den lagtima eller urtima Riksdag, som näst efter tre år ifrån den sislförflutna infölle,” kunna hinna vara genomgånget och granskadt. För att af arbetet, så vidt det inom denna tid medhunnes, förvänta något gagn, har man derföre bort vara omtänkt att börja med den del deraf, som, af heliofvet mest påkallad, tillika vore den, hvilken, utan nödvändigt sammanhang med det öfriga, kunde förekomma till antagande. Man har således gjort början med Kriminallagen, eller hvad sorn i lagförslaget heter ’'Slraff’balken,” hvars bearbetning också ingått uti fullgörandet af Kongl. Maj:ts, genom nådig remiss, Lagberedningen meddelade befallning att särskildt afgifva underdånigt yttrande om nödiga förändringar i domstolsorganisalionen och fängelsesystemet, hvilka ämnen likaledes uti Rikets Högloft. Ständers omförmälda beslut särskildt nämnas såsom föremål för Lagberedningens befattning. Besvarande af nämnde nådiga remiss har icke blott erfordrat öfversigt af den föreslagna, i tvenne delar skiljda ”Rättegångsbalken,” så vidt den angår Domstolarnes inrättning och verksamhet, utan äfven förutsatt bestämmande af Lagberedningens mening i de delar af kriminallagen, som röra straffsättet och användbarheten af ett nytt fängelsesystem, såsom utväg till straffsättets förbättrande, och hvilket äfven på domstolsinrättningen i så måtto har inflytande, som behofvet af fängelsers antal samt följaktligen beräkningen af fängelsereformens kostnader beror af domstolsdistrikternas indelning, och denna åter af sjelfva domstolarnes beskaffenhet. Yid behandling af dessa ämnen hafva undersökningarne fått en ny utsträckning derigenom, att ett annat straffsystem, än det af Lagkommitteen föreslagna, kommit i fråga.
Pä Förslag uptages ärliga Inkomsten till Tunabergs Koppar-Werks Zarde Koppar d:o - 4 2- Garpenbergs Tionde-Koppar-Afgift, börjar enligt KonglResolutionen, den 27 Mars 1809 med är i8»Z. Mormorsoch Hag-grufwör tvid Arwidaberg njura frihet till i8n. Ljusnedahls Koppar - Werk i Herjeådalen d:o till 1812 ärs flut. Goltnewiks d:o i Östergöthland till 1821 ärs flurMörtefortz och Gladhammar, enligt Bergs - Collegir Resolution den 18 December 1806; crlägger afgift/ da tillwerkning sker. ! Tillhopa - 494- — ! ! Pä Förslag beräknas Zs Rdr för Skepp. 24,725 —» N:o 3. Sammandrag af Riks-Statens Utgifter. SpannemälenS belopp beräknad, a zk tz. Tunnan Spannemälen» belopp beräknad a i Rdr 16 b. Tunnan. ! Utgift i Penningar. Kongl. Milda Stiftelser Pensioiis-Staterne . Tnmian. Span»emöl«-Wärde ester StatkprtS a 1 Rdr ,6 kTunnan. 4 Spannemlilriir belopp beräkna» a z6 A. Tunnan. 2 ZOO 422 — 729 28r I N:o s. Omflut af Riks-Statens Utgifts-Star, bttugd rv-id Lalculen Lik. Atill likhet nied ben method, hwarefter 1809 ars Rikö-Stat är författad. SxanncmLlens belopp beräknad a , Ror 16 p. Tunnan. K:pr. KonglZsf och Slotts Materne. Till Kon,;!. Majus höää dispo,t ion för Hofhållning m. m. Hans KonglHöghet Tbroiifösmren Hennes Kongl. Main Ente. Drottningen Hrnnoö Kongl.
Till Canalbyggnad, Strömvensningar och andre åtgärder för comunicationers öppnande och lättade transporter m. m., till befordrande af den invertes rörelsen och Landtmanna-Producters afsättning; och höra härunder: jlrliga Byggnadsbiträdet till Götha Canal, Länebiträdet till Hjelmare Slussverk, D ilo till Söder-Telje Canal, samt Det nu gjorde Förslag om öfverlemnande af 100,000 R:d ärligen frän och med är 18 19 till och med , det är, dä nästa Riksdag infaller, till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, i afseende pä senare omför mäld te ändamål, under iippgifne vilkor. - och c). Till anskaffande af Metaliskt mynt, för att 482 Staisoch Banko-Utsiottens Betänkanden. förstärka Bankens Fond och befrämja stadga i Sedlames värde. 5:0 Hä ivid iakttages för öfrigt, att dispositioner ingalunda göras, sorn föröka Bankens Capital-Skuld; hvaremot Ränte-vinsterna fortfara att, efter Riksens Höglofl. Ständers pröfning och beslut, ad publicos usus användas, 6:0 Allmänna Lån-operationerne, som af!’1 tingen omedelbarligen genom Banken eller på dess Credit drifvas och underhållas , riktas på de ginaste vägar till näringarnes största båtnad, och med det företräde dem emellan, som af deras allmänna gagnelighet bestämmes. I följd häraf urskiljes hvarje Naringsbehof för sig, och dess Lån-andel bestämmes i förhållande dertill, samt efter de disponible tillgångarne; och för Rån biträdets användande till det åsyftade ändamålet , utfärdas fullständiga Reglementen och föreskrifter. 7:0 Diskont-rörelsen skall sedermera efter hand, i den mohn Näringarne erhålla sina anvisningar till omedelbart understöd, samt stadga i myntet hunnit utvidga Län-transactionerne de Enskilde emellan, återbringas till ett ändamålsenligt skick, genom en lifligare omsättning och deraf följande större tillgångar, att på kortare terminer disponeras. 8:0
Men jag ber att få fästa upmärksambeten derpå, att om, af de nu i schäferierna vid Orup, Degeberg och Ottenby varande djuren, ett så stort antal skulle utgallras, alt deraf kunde bildas ett schäferi i mellersta Sverige, skulle ett antal sf 300 blifva öfver. Antager 382 Den 24 September. man att dessa komma aU kosta 10 Rdr stycket, så blir summan 3,000 Rdr. Dessa penningar åtgå om man vill inköpa 10 ädla gumsar. Inrättas icke schäferierna så, att de kunna upfylla sitt ändamål, så blir samma förhållande som hittills, och derföre anser jag, att man antingen bör göra saken riktigt eller också låta blifva. Hr Montgommerie har ganska rätt i sin upgift, att åtskilliga enskilda inköpa dessa djur. Jag kan till och med nämna åtskilliga fall, som han icke omtalat, t. ex. Baron Bonde på Eriksberg och åtskilliga possessionater i Dalsland. Hvad Colswolds-racen beträffar anser jag den vara den bästa och lämpligaste för Sverige; men utan att Staten tager hand om saken, kommer dessa djur icke den stora allmänheten till godo. Man har sagt, att Statens tillgångar tagas i anspråk för så många intellektuella behofver, att man bör spara anslagen för. sådana ändamål, som det ifrågavide. Jag tror, att det just är anslagen för de materiella ändamålen, som man icke bör spara, emedan de äro reproduktiva, och sätta nationen i tillfälle att utgifva anslagen för de intellektuella ändamålen; och då de äro väl beräknade, torde de derföre vara de, som helst böra gifvas. Sedan jag sist hade ordet har jag blifvit uplyst om, att PresteStåndet icke återremitterat punkten, utan bifallit hvad K. M. föreslagit. Jag får derföre återtaga mitt förra yrkande och i stället anhålla om bifall till hvad K.
Redskap i denna klass må ej innehålla, ej eller får till dem fogas, någon inrättning, tjenande såsom mäskvärmare, till mäskens förberedande 12 i Utskottens förslag, grundar sig på den, af en Vetenskapsman meddelade upplysning, att bränvin kan tillverkas äfven i pannor af träd, hvilket föranledt’ betydliga underslef, enär det svårligen kan förbjudas någon att i sitt hus ega träd-käril af hvad form, storlek eller beskaffenhet, som helst, och bränning med så beskaffade pannor följaktligen icke kan controlleras, 3o Bevillningssami Allm. Bese,- och Elon.-Utslottens Utlåtande} N'.u 5. uppvärmning, eller såsom reclificalor lill klarning, utan måste afrinningen» för att blifva bränvin, omklaras i samma eller dylik panna. Andra Klassen. Består af en eniel redskap med mäskvärmare. Tredje Klassen. Består af en enkel redskap med reclificalor. Fjerde Klassen. Består af eniel redskap med mäskvärmare och rectificator gemensamt *_). Bränvins-tillverkning, med redskap af hvilkendera classen som helst, må drifvas antingen genom eldens omedelbara verkan på pannan, eller genom vattenånga från serskild panna, som antingen omgifver den förra, eller är ställd på större eller mindre afstånd från densamma. Lösa balsar må icke till någon redskap begagnas. §. u. Hvarje tillverkare af bränvins-brännings-redskap vare, innan han den ifrån sig lemnar, skyldig att, vid bot af 33 R:dr 16 sk.
I stycke 24 — Gryn af spanmål; se Spanmål. Guitarrer; se Inslrumenter, musikaliska. Guld, spinn , se Gulddragarearbelen. Guldtyg; se Väfnader, siden-. Gummi elasticum; tullfritt såsom Caulschouc. Gummi gutta; se Färger. Gäss, slagtade; se Kött. Handtverkerivaror, ej specificerade; se Slöjdevaror. 12 Qvanlilet för lullberäkningen. Införselstull. Banko. Ilattjlätor af halm eller strå 1 skålp. R:ilr 1 sk. IG r:st Honung 1 skålp. 1 Horn: arbetad!: platter 1 skålp. 1 knappar, olackcrade och lackerade . 1 skålp. 8 — andra slag 1 skålp. —.— 32 — Hudar och skinn: ej hänförliga till pelsverk: ohei’edda: torra 1 skålp. — 10 beredda eller läder: karduans-, pergamentssamt färgade eller tryckta skinn 1 skålp. 36 andra slag, med eller utan lackering 1 skålp." 10 — finare skinn för tillverkning af handskar samt portföljoch etuiarbeten, efter pröfning af behof vet och med särskilt tillstånd af Kommerskollegium 100 R:dr v. 10 pelsverk: , oljer edda: getskinn 1 skålp. 3 — fåroch lammskinn: grå krimska samt svarta 1 skålp. 16 — andra slag 1 skålp. 4 — jerfeller filfras-, lo-, renoch räfskinn 1 skålp. 10 — skjälskinn 1 skålp. 3 — andra slag , 1 skålp. —•— 24 — beredda, mer eller mindre, eller betade och till s. k. säckar hopsydda, införtullas med 25 procents förhöjning uti den för oberedda här ofvan utsatta tull. 13 Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. K:dr sk. rist Humla 1 lisp. 1 24 Ilär: käst-, eller tagel 1 skålp. 2 nöt1 lisp.
De särskilda afgifter, som utgå för tillverkning eller försäljning af bränvin eller andra brända eller dislillerade drycker, må vid bestämmelse af kommunfd-utskylder ej i beräkning tagas. Jordegare eller boställshafvare, som ät landtbo eller arrendator upplåtit sin jord eller sitt boställe, vare från erläggande af kommunal-utskylder derför befriad, enär dessa ulskylder enligt denna §:s Irsta mom. skola af brukaren erläggas. ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Örn hvad som rätteligen bör förstås med uttrycket ”i god lid” kunna möjligen Kommunal-nämnden och de särskilda styrelserna vara af olika meningar, hvadan Rikets Ständer, för att förebygga hvarje olägenhet häraf, utbytt orden "i god tid” i denna §:s sista moment emot orden ”före den 1 September.’’ § 64. Äfven i denna § förekommer ett dylikt obestämdt uttryck, som kan föranleda missförstånd, hvilket undvikes, om början af §:n erhåller följande lydelse: Utgiftsoch inkoinslförslagen skola uppgöras före den 1 Oktober hvarje år; skolande på den i nämnda månad sammanträdande ordinarie kommunal-stämma särskildt de etc. § 66. Det synes vara af synnerlig vigt, att hvarje skattskyldig verkligen på förhand får del af skatleöressamt debiteringsoch uppbo:ds-längderna innan desamma å Kommunal-stämman fastställas, helst enligt § 70 de anmärkningar deremot, som då ej blifvit framställda, sedermera icke i besvärsväg kunna föranleda någon pröfning. De stadganden, som de Kommilterade i denna syftning föreslagit, synas ock Rikets Ständer i allmänhet lillfylleslgörande. Dock skulle, enligt Rikets Ständers tanka, det af de Kommilterade begagnade uttryck, att längderna böra å Kommunal-stämman ”till allmän granskning företagas’’ möjligen kunna så upplältas, alt, såsom lör närvarande i dylika fall ej sällan tillgår, granskningen inskränkes dertill, att Stämmans Ordförande frågar de närvarande, huruvida någon af dem har anledning alt mot längderna göra anmärkning, och, om denna fråga besvaras med nej eller lemnäs obesvarad, ulan vidare antager längderna hafva blifvit godkända.
Innantill läser jag §:n lika som alla andra; men sjelfva begreppet, som af dess ordalydelse kan hemlas, instämmer, enl. min förmening, blott med Hr Gyllenhaals och deras, sorn tänka lika med honom. Det står ganska riktigt hvad Frih. Sprengtporten läst i 3o §:n Riksd.Ordn. om StatsUtsk. särskildt. I de följande §§:na till och med den 36:te, genomgår Riksd.Ordn. hvarje Utsk. för sig, och bestämmer dess särskilda befattningar. Men i den 3y:de §:n yttrar sig Riksd.Ordn. om Utsk:n i allmänhet och deras befattningar samt undantagen derifrån, begyn - Den 3 Maj c. m. 9* nande sålunda i i:a mom.: ”Alla R. St:s Utsk., med undantag af hemliga Utsk., elc.” I 2:a mom. namnes hvilka som hafva motionsrätt, och hvilka som icke hafva den. Bland dem, som icke hafva motionsrätt, är StatsUtsk. Det sednare mom. innehåller 2 alternativ. Der står nemi. så här: ”Intet Utsk., Const - -och BancoUtsk:n allena undantagna, ”vare berältigadt att väcka frågor till afgörande i R. St:s ”plena’’ — de få således icke väcka någon fråga — ”eller” — nu kommer det sednare alternativet — ”att upptaga an”dra ämnen, än de från plena remitterade; såvida ej, hvad 'StatsUtsk. särskildt angår, Konungens propos., enl. 27 §:n, ”till detsamma omedelbarligen öfverlemnas.” StatsUtsk. får således göra framställningar till Ståndens plena i ämnen , som ej blifvit från Ståndens plena remitterade ; och hvilka äro dessa ämnen ? De som innefattas i Konungens propos ,ang:de statsverkets tillstånd och behof, när den går Ståndens plena förbi omedelbart till StatsUtsk. Men ingalunda är det StatsUtsk. tillåtet att göra nya motioner i sådan väg.
Jag har varit mycket osäker, huruvida icke desse äro skadlige, och jag hade således ej ett ord att invända, om, då antingen deras indragning påyrkas, eller ock deras löpande ränta nedsättes, t. ex. från 3 till 1? å 2 procent, hvarigenom Capitalisterne förmodades mindre i Disconten kunna insticka sina penningar, Bolagets Creditif i Banken blefve, i samma förhållande, ökadt från 1 000,000 R:dr till 233 millioner. Då gafs ersättning å ena sidan för hvad som togs å den andra; nu deremot vill man förmindska å begge sidor. Skulle jag förut haft någon tvifvelaktighet rörande 3 procents sedlarnes bibehållande, sä tvekar jag nu icke att offentligen föiklara, att, då fråga väckes för Götha CanalBolag att förlo - 1 Den 5" Augustt e. m. ra det ökade Creditivet i Banken , jag anser både rättvisa och landets nytta fordra, att ifrågavarande 3 procents sedlar blifva bibehållne. Herr Påhlman: Lika långt ifrån att begära eller tro, det någon enda> skall anse min tanka ofelbar, lika öfvertygad är pg, att man äfven kan ä^a en tanka i Finance, och att man har rättighet densamma yttra , ehuru den kan vara för Götha CanalBolag mindre gynnande. Jag är nog förmäten att häruti ej känna någon verkan af hvad impösition som heldst. Man har fästat sig vid mitt förra yttrande om 3:ne Stånds pluralitet. Att jag misstagit mig pä Utskottets framställning, och trott det vara Stånden, som fattat beslutet, i stället för de 3:ne öfriga Ståndens Ledamöter i BancoUtskottet 1— är lätt att finna. Jag erkänner gerna detta mitt misstag: ty, ehvad fel mig må kunna tilläggas, har jag åtminstone icke det, att tro mig vara ofelbar. Häraf följer dock icke, att jag skall tro mig vara utan allt slags begrepp eller kunskap i Financefrågor — en bekännelse, som jag icke kar. afgifva.
St:s om en förändrad giftorätt och arfsrätt afgifna förslag, hvartill K. M. behagat lemna Dess nåd. bifall, icke be - Den 31 Maj. 615 slämdt uttrycker, hvad dock otvifvelaktig! bör antagas vara rätta meningen, att nemi. den nya giftorättslagen ej verkar retroactivl, eller gör rubbning uti redan uppkomna rättigheter makar emellan, och alt således, vid upplösning af de äktenskap, som äro afsiulade förr än nya lagen träder i verksamhet, eller vid delning eljest af dessa makars ho, hvardcras giftorätt bör urskiljas helt och hållet efter gamla lagen; får jag, med stöd af 56 § Riksd.Ordn., ödmjukeligen väcka den motion, att antingen i sammanhang med den beslutade lagen, eller genom särskild författning, det stadgande meddelas, att berörde la g förändring ej skall, hvad giftorätten angur, tillämpas i frågor om redan ingångna äktenskap. Om denna motion genast remitteras till Högh LagUisk.* samt Ulsk. i morgon inkommer med dess tillstyrkande, och R, St. utan uppskof härom fatta beslut, så hör otvifvelaktig! und. skrifvelse till K. M. kunna hinna justeras före riksdagens afslutaude, ehuru kort den återstående tiden än är. Hr von Ha rtm ansdor ff A ug: Jag ämnar visst icke bestrida remiss af ifrågavar. motion; men får säga, det jag icke trott angren öfver det fattade beslutet rör:de arfsrätten skulle vttra sig så snart; aldramiust, att den märkvärdiga tilldragelse skulle inträffa, att, i samma stund riksdagsbeslutet öfver nämnde fråga justerats, kommer man genast med förslag till ändring deruti, samt att delta göres af en ledamot, som talat för beslutet. En bättre protest mot hvad som skett, lärer icke någonsin hafva kunnat å Riddarhuset uttalas. H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna, Magnus: Jag finner den af Frih. Tersmeden framställda motionen så mycket orimligare, som derigenom det förh.äIlande skulle uppkomma, att, om af 2:ne systrar, den ena gifte sig under loppet af en vecka och den andra under en annan, så kommo de att ärfva olika.
Härtill kommer, att &amp; tmiiistone Iialften af de 70 flickorna lagar fru-. kost och kvällsvard !tt sig själf och att flere af dem själfva sy sina kl äder. Förf., som under en resa i England för 2 år seclaii fatt tillfälle att se bhde manliga och kvinliga stuclentriim i Oxford och Cambridge, betoiiar starkt flickornas större förinaga att stalla det ' trefligt %t sig. BIan kände sig i England vida iner lieininastadd hos deni trots det, att lierrarnes riiiii ofta voro mycket elegantare ined vackra länstolar, tunga draperier etc. 1 % samina sätt i Ziiricli. Ii Fru S.-F. hade iiiider den tid hon läste pii sin doktorsgracl genom en vänlig värdinnas försorg lyckats f9L en liten vindskaininare, livars enkla trefnad väniier ocli bekanta nästan inissuniiade henne. Eli galniiial professor,. med Iivilken hon vid delina tid ofta plagade samtala, iippstallde härvid alltid soiii vilkor: wAlso gewiiss, abber i das S t n d d i r c l i B i ~ e l i -, så- ledes ifgjordt, inen i lilla stiiderkamniareii. w Hvarje akta kvinna, åtminstone den tyska », sager faïf., w är Iiiisinoder, hvart hon än gkr och livad Iion än har för sig., Detta är iiågot, som man äfven finner vid beröringen med den lrvinliga stiidenten. Men det beliöfs ocksti, då hon livarken liar saniina håg eller tillfalle till utelif som hennes manliga kauirater. För konsert och tea-. ter fattas henne ofta sk val tid som pangar, oc !i uingängeslif ar nhgot, som endast niera sallaii bjudes. Ii~vknarne i Ziiricli f örliiilla sig, liksoni öfverallt, där främlingarnes antal ar stort, tämligen reserveradt. gent emot stiideiiterna.
Har från Högvördiga Prest-Ståndet blifvit remitteradt ett af Herr Prosten Wikblad dit in. Deri 29 Maj. 593 ingifvet Memorial, hvaruti likaledes, med fram-' stallning af behofvet och angelägenheten af verksamma och kraftiga åtgärder till den veneriska smittans hämmande och möjeliga utrotande, Hr Prosten hufvudsakligen yttrat den tanka: Att så kallade ambulatoriska Curhus mätte inrättas i synnerhet i de landsorter, der berörde sjukdom visar sig allmännare, heldst erfarenheten styrkt, att Länens Lazaretter och Curhus äro otillräekeliga, äfvensom det vore omöjligt att på en och samma gång få flera fran ett och samma hushåll smittade personer intagne och att, utan denna ^anstalt, i tid utröna, om och hvilka, söm äro af smittan angripne: att de personer, som, efter undergången cur och besigtning, anses obotliga, icke måtte få återvända inom kretsen af dems familie eller Församlingarna, och der utbreda smitta, utan allmänna inrättningar inom hvarje llän göras, der desse obotlige för sin återstående tid skulle vårdas och underhållas, samt de nuvarande allmänna Curhusen dertill användas, så snart de ambulatoriska komme i ordning , samt att Läns-Lazaretterna såmedelst måtte blifva en tillflykt blott för de uslingar, som af hvarjehanda andra medfödda eller tillfälliga krämpor behöfva skötsel, läkedom och bot, utan att utrym, niet för dessa inskränkes genom de af venerisk smitta behäftades intagande; i följd hvaraf Herr Prosten slutligen hemställt, att det tillskott, som Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, rättast och endast torde böra användas till ambulatoriska Curhus och till de af veneriska smittan obotliges framtida underhäll. 3,-dje Del. Na 75, 7O. 4-0 * * 594 Den 2 9 d.L'/. 4:0
STOCKHOLM C. & E. GERNANDTS FÖRLAGS AKTIEBOLAG Vasasagans del I är MÄSTER OLOF. » » III blir ERIK XIV. De anakronismer som förekomma i denna pjes äro nödvändiga offer åt dramats teknik. KÔERSNERS BOKTRYCKERI-AKTIEBOLAG 1899 STOCKHOLM PERSONER: KONUNG GUSTAF I PRINS ERIK. PRINS JOHAN. DROTTNING MARGARETA LEJONHUFVUD. EBBA KARLSDOTTER, äfven kallad Eriksdotter, nunna i Wreta kloster, Konungens svärmoder. MAGISTER OLAUS (OLAUS PETRI). KRISTINA, hans hustru. REGINALD, hans son. HERMAN ISRAEL, rådsherre från Lübeck. JAKOB ISRAEL, hans son. MÅNS NILSON I ASPEBODA, bergsman från Dalarne. ANDERS PERSSON PÅ RANKHYTTAN, d:o. INGEL HANSSON, d:o. NILS I SÖDERBY, d:o. GÖRAN PERSSON, sekreterare hos Erik. MAGISTER STIG, prest vid Kopparberget. MÅNS NILSSONS HUSTRU. BARBRO, dess dotter. AGDA, värdshusflicka. KARIN (MÅNSDOTTER), blomsterflicka. MARCUS, kontorister hos Hansan, DAVID, ENGELBRECHT, numera bergsman från Dalarne. (E. var en af de skidlöpare, som upphann Gustaf Vasa på norska gränsen). BIPERSONER. SCENERIET: AKT I. Hos Måns Nilsson vid Kopparberget. AKT II. Hanseatkontoret. På Blå Dufvan. AKT III. Konungens arbetsrum. AKT IV. Torg utanför Hanseatkontoret. Olaus Petri's arbetsrum. AKT V. Stockholms slotts terrass. _______ AKT I. invid Kopparberget (Falun).