Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende å den svårighet, sorn möler ali vid Eiemenlar-Läroverken erhålla fullt skicklige gymnastik-lärare, och då vistelsen i hufvudsladen samt den i allmänhet högre lefnadskoslnaden derstädes för flertalet af dem mäste medföra icke obetyd - 38 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 222. liga utgifter, hafva Rikets Ständer ansett billigheten desto hellre fordra, att ett visst antal arfvoden eller stipendier äfven för deni bestämmes, sorn likartade kostnadshidrag frän Statsverket utgå lill elever från arméen oell flottan, hvilka genomgå den vid Gymnastiska Central-Institutet föreskrifna lärokurs. Rikets Ständer hafva alltså för nu ingångna statsreglerings-period till utgående från Riksgälds-Kontoret anvisat en summa af 2,000 R:dr Rant årligen, att användas till minst 6 stipendier åt de personer, utom mililär-ståndet hvilka genomgå lärokursen vid Gymnastiska' Central-Instilutet i ändamål att bildas till gymnastik-lärare vid Elementar-Läroverken. Sundhets-Kollegium med Medicinal-stalén. 29:o Eders Kongl. Majit, som funnit tillökning i de för Sundheis-Kollegii Ordförande, ledamöter, tjenstemän och vaktbetjent^ hittills bestämda aflönings-förmäner af behofvet påkallad, har, under åberopande af upprättadl. och den nådiga Propositionen bilagdt förslag till ny aflöningsstat, äskat förhöjning i Kollegii anslagssumma med 11,097 Ridr 50 öre. Efter tagen kännedom af hvad Deparlements-Chefens betänkande innehåller samt den uppgjorda staten, hafva Rikets Ständer med förändring af hvad i nämnde stal för Ordföranden blifvit, föreslaget, bestämt hans aflöning till 6,000 R:dr Runt.
Mål, af sådane anledningar kunna fordra skyndsammare behandling, än andre brottmål, som af allmänna åklagare böra till Lagtima HäradsTingen instämmas. Emot bibehållandet af Konungens Be* fallcingshafvandes domsrätt i dessa, om ic. ke till sin natur, dock i anseende till straffbestämmelserne1, af brottmålsegenskap varande frågor, förekommer vidare olägenheten a£ de långväga resor den tilltalade ofta måste göra för inställelsen till Cancelli-förbören, och hvilka resor, uti de vidsträcktare Länen ån mera betungande, öka i betydlig mån hans straff; på grund hvaraf och då ea hvar uti brottmål bör dömmas af dea Domstol, inom hvars Domvärjo förbrytelsen är begången, Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att, med upphafvacde af 1 x och 12 <Jj. uti Kongl. Förordningen den 24 Augusti 1813. samt 12 §. uti 5 Art. af Kongl. Förordningen den 20 December 1815» “>å stadgas: att mål, rörande dryckenskap samt oloflig brännvinsminutering, lika med andre brottmål å Landet, skola vid HäradsRätterne upptagas och pröfvas, samt, i händelse af missnöje, i vanlig besvärs väg fullföljas 1 ÖfverRättJ i likhet hvarmed äfven 13 §. uti förstnämnde Förordning korn» tue ött ändras, hvarjemte och på det ett 460 Lagutskottets Betdnkandett. längre uppskof med fyllerioch brännvinsminuteringsmå! må förekommas, Utskottet anser att slika mål älven må, vid tillfälle af inträffande Urtima Ting, åtalas och aldummas' dock att allmänna Åklagaren, innan stämning ågår, derom bör hos Domaren göra anmälan.
Häröfver upprättes Sammandrag hvarmed Special - Handlingarne åtfölja; och insände Hushållnings-Sällskapet det gna och andra till Kongl. Landtbruks - Academien inom den l^de Oktober hvarje är. i 3. Då desse anmälanden från Pruviricerne inkommit , aske Kongl. Landtbr uks - Academien 12:0 Tvenne gånger om året inom Juni och December månads utgång insänder Landthushåll riirigs-Säliskapet (Konungens Befallningshafvande) till Banken alla inkomne Låne-handlingar, med serskildt utlåtande öfver hvarje Laneansökning , och tillstyrkande af bifall eller afslag derå, jemte bifogadt omdöme öfver företagens vigt och nytta, samt den större eller mindre säkerhet för verkställigheten och framgången deraf, som, i anseende till sökandens kända ordentlighet , drift , insigter i hushållningen, och pålitelighet, i hvarje fall sig företer; så att BankoStyrelsen , i händelse Låne-Summan ej för alla sökande är tillräckelig , må äga att företrädesvis bevilja Lån till uppman, tran af sådane företag, Banko.Utskottets Be tänk an den'. 36g Alternativer: af Eanko Styrelsen uppgift på den Summa, sorn för det följande året till Odlings-Lån blifver att disponera; och late derefter så tidigt företaga granskningen af de inkomne Handlingarne, att Reparations - förslaget å den tit Igängelige LåneSumrnan må inom November månads utgång hos Kongl. Academien till afgörande förekomma, hvarefter sendast inom årets utgång, Hushålls - Säl Iska perne underrättes om de i hvarje Län för det året till understöd classificerade Odlings-företag , dervid alla Special-Handlingarne äfven återsändas att vid Hushållnings - Sällskapet tili nödig controll vara att tillgå , men sammandragen uti Kongl. Academien förblifve; och hvarjemte Banko Styrelsen en dylik års-repartition då äfven tillställes, som bör i Sammandrag innehålla sådan heskrif - hvarigenom största allmänna nytta för landet, i förening tned Bankens säkerhet står att vinna. 13.
Proposition N:o 76. nämnda härad vore beläget f mil utom gränsen af tjenstgöringsdistriktet, sä att sökanden hvarken finge bebo bostället eller ens vore i tillfälle att tillse, huru en arrendator häfdade detsamma och följaktligen icke heller deraf hade den inkomst, som svarade mot boställets verkliga värde, sökanden måtte få till Statsverket afträda berörda boställe, emot erhållande af motsvarande penningelön samt hyresersättning; dervid sökanden tillika förklarat att lian, som bos Kongl. Maj:t öfverklagat Hof-Rättens öfver Skåne och Blekinge Utslag den 3 April 1860, hvarigenom honom blifvit ålagdt bebygga ifrågavarande boställe, vore villig att, utan afseende på detta måls utgång, underkasta sig hvad vid en blifvande afocli tillträdes-syn kunde komma att i berörda hänseende ligga honom till last; — tillstyrkande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att sökanden måtte berättigas att å fardagen 1863 eller 1864 till Statsverket mot ersättning afträda bostället, som derefter syntes böra utarrenderas. Uti häröfver den 18 Juli sistlidet år afgifvet underdånigt utlåtande hade Kammar-kollegium och Stats-kontorct, under åberopande af förut, dels af Kammar-kollegium enskildt i utlåtande den 20 Oktober 1851 och dels af Kollegierue gemensamt under den 30 Januari 1857, gjorda tillstyrkanden, att ifrågavarande hemman stora Isie må upphöra att vara bokemman för Länsmannen i omförmälda distrikt, i underdånighet hemställt, att Kongl. Maj:t måtte bos Rikets Ständer göra nådig framställning om indragning till Kronan af sagda boställe och uppförande å stat åt
St:r till följd deraf vilja fortfarande omhulda och bispringa dem, hvilka åtagit sig dessa barns vård och undervisning, äfvensom i stöd af medföljande intyg, vågar jag hoppas, att min vördsamma anhållan måtte af R. Högloft. St:r välvilligt uptagas och varda till vederb:de Utsk. remitterad. (Litt. A.) Ordningsmannen vid Allmänna Institutet för döfstumma och blinda Hr J. O. Ljunggren har, under den tid jag varit vid inrättningen sorn Director anställd, eller sedan våren 1839, sina ansvarsfulla och maktpåliggande göromål vid institutet, med utmärkt noggrannhet, nit och beredvillighet fullgjort. På sednare tider hafva svåra giktplågor och annan sjuklighet nekat honom att så fullgöra sitt ordningsmanna-kall, som han det velat. Den i anledn. häraf hos R. Högloft. St:r framställda ödmjuka begäran om pensionsunderstöd för bemälte Ljunggren får jag på det varmaste och kraftigaste förorda. Manhem i Nov. 185 6. O. E. Borg, Director och l:ste Lärare. (Litt. B.) Hr J. O. Ljunggren, som under en tid af 24 år varit anställd såsom ordningsman vid Institutet för blinda och döfstumma samt tillika haft ständig tillsyn öfver elevernas helsotillstånd derstädes, har med utmärkt nit och skicklighet fullgjort dessa sina åligganden. Den dagliga omsorg och stora ansträngning, som varit förenad med Hr Ljunggrens befattning, under en så lång tjenstetid vid institutet, har likväl till den grad försatt honom uti ett tillstånd af svaghet och sjuklighet, att han numera, tillföljd af gikt och Don 26 November e. m. rosartade åkommor, befinnes allt mer och mer blifva oförmögen ofvannämnde förrättningar fortfarande bestrida. Hvilket härmed intygas och med denna min edliga förpligtelse, »Så sant mig Gud hjelpe till lif och själ», bekräftas. Sal. Fr. Säve, K. Lifmedicus och Läkare vid Institutet för Blinda och Döfstumma.
Löneförhöjning för ChartssSigillatas-Contoirets Betjening - 944. 32. _ Lönefyllnad för Vice Preses och tvänne Medicinal-Råd i Transport R:d 4,909. 32. — Sund^ JDen 4 Augusti Transport R:d Sundhets-Collegium har förut iitgått af Andra Hufvudtitelns besparingar, men upptages nu på a:dra Hufvudtiteln med « Anslag för smittosamma och i synnerhet veneriska sjukdom ars botande * - ■» Hitfordt ifrån 6:te Hufvudtiteln de för vaccinationens befrämjande i Stockholm der upptagne « likaledes äro ifrån Allman-, lia Indragnings Statens besparingar här upptagne de för en nu mera allmän och förbättrad läkarevård an.slagne 10,000 L:d ; men sorn haraf kommét att uppforas 1,000 Btd på 6:te H ufvudtiteln fpr Curir uset J Stockholm, upptages här endast återstoden Aflöning för Krono Uppbördsverket i Stpckhqlm - Lön för en Sköterska vid Smedjegårds häktet Löner för 4 Executions Betjenter, utgörande med förhöjningen Den 4 Augusti Transport Ibd 30 731. förhöjning * ■ 31 °- Dito för en Cancellist vid dito “ 105. Lon för Landshöfdingen i Christianstads Län; i pennin* gar * * 135. samt värdet af 5Q0 Tunnor spannmål, sådan somt Krono» Tionden i Länet utgår och efter Länets Marke* gårig, på förslag a >)j Ibd 'I unnan * * 2,550. i " 3,375. Lönetlllökning för fångvakts betjeningen vid Slattshäktet i Linkoping: 1 Vaktmästare 8, 4 Vaktknelctar ä 3 R:d hvardera. * j * 12. 20e Hitfördt ifrån Allmänna In* dragnings Staten» besparingar Lönerna för a Ofver-Jagmästare i Skåne 300v
Friherre Cederström; Sedan BancoUtskot. tets Betänkande redan blifvit återremitteradt, anser jag ali vidare öfverläggning i ämnet , för närvarande öfverflödig. Herr Pahlman, Otto Fredric: Jag kan icke finna , att de öfrige RiksStånden kunna afgöra denna fråga, eller inskränka en Ridderskapets och Adelns ägande rättighet, utan detta RiksStånds eget begifvande. Då Betänkandet blifvit återremitteradt, anhåller jag att min tanka i ämnet måtte få till Utskottet medfölja. Jag anser att Höglofl. Ridderskapet och Adeln icke bör eftergifva ifrågavarande, på behörig öfverenskommelse, Stånden emellan grundade befordringsrätt; ty, såsom Friherre Stael redan anfört, synes mig att Hedervärda BondeStåndet icke behörigen kan fordra mer, än hvad som medgafs då detta Riksstånd beviljades deltagande i Banco-Styrelsen, och då var ingen fråga om att Commissarierne till en fjerdedel skulle utgöras af Bondesöner. Men jag fäster Den 19 Martii. 295 för öfrigt långt mindre vigt dervid, om Ridderskapet och Adeln finner för godt att besluta eller medgifva någon förändring i pro» portionen, sorn bör följas vid Commissariernes utnämnande, än medgifvande det sådant kunde genom de öfriga frenne Ståndens pluralitet afgöras. Man kunde då äfven påstå, att det berodde af tvänne Stånds beslut att afgöra, huruvida det fjerde hädanefter borde få deltaga i BancoStyrelsen; om tex. det skulle befinnas, att Banquen icke haft särdeles förmån af BondeStåndets deltagande i dess förvaltning, skulle det då bero af de öfriga trenne Ståndens sammanstämmande beslut, att utesluta detta aktningsvärda Ståndets Medlemmar från vidare deltagande i Banquens angelägenheter och förvaltning? Hvar och en inser lätt orimligheten af en sådan tanka, som likväl icke är annat, än utsträckning af den grundsats, att trenne Stånds beslut kunna tillintetgöra det fjerdes rättighet.
För min del ville jag lemna den uppmärksamhet lill motionen, att då en sökande hos Konungens befallningshafvande sig anmäler till idkande af handel i öppen salubod å landet, borde ansökningen utställas lill församlingsboernas hörande om den sökandes frejd och gagnelighelen eller behofvet af salubods öppnande i den uppgifna socknen, ulan att församlingen egde med sitt veto afgöra frågan, hvilket afgörande, såsom i flera andra ekonomi-mål, närmast skulle tillhöra Konungens befallningshafvande. Handl verks-ordningen. § 28. På de grunder jag här ofvan i afseende å 24 § 2 mom. handels-ordningen angifvit, ogillar jag, att afgiften till handtverks-föreningens kassa icke blifvit ökad.” Uti denna reservation instämde herrar Gustafsson, Palmeer och Wahlgren; samt herr friherre Cederström, så vidt den rörde handels-ordningens 24 § 2 mom. och handtverks-ordningens 28 §; herr von Hohenhausen i afseende på handels-ordningens berörde stadgande, samt herr Wästfelt och herr von Engeström_, i hvad den angick handels-ordningens 25 samt af herr Berglund: ”Emot Utskottets beslutade förändring af 3 § r art. fabriksoch handtverks-ordningen får jag mig reservera; då detta beslut skulle föranleda mera tvång för yrkena än före bemälda författnings utfärdande; emedan, enligt manufaktur-privilegierne den 29 Maj 1789 och flera Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotlels Betänkande^R.o 98. 21 anslia Kongl, författningar, rättighet att anlägga fabrik varit hvarje Svensk man medgifven; men skulle genom denna procedur, i hvad garfverier, repslagerier o. s. v. angår, helt och hållet försvinna. Anti. till Exp.-Utsk. d. 26 Juni, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om burskapsegande handtverksmästares bejriande frän skyldigheten attj vid besigtningar och kostnads förslags uppgörande för Kongl. Maj.ts och Kronans räkning, biträda.
På det att nämnde väl grundade förslag måtte komma att såsom allmän lag antagas, får jag vördsamligen föreslå, det R. St. ville å nyo öfverlemna detsamma till K. M:s Nåd. sanction; hemställande jag likväl härvid, om icke R. St. skulle finna anledning att, såsom närmare motsvarande progressionen af ansvaret för de föregående fylleriförseelserna och i öfverensstämmelse med de grunder Rikets sist församlade St. anfört för omförmälde förslag, nedsätta ansvaret för den, som 5:te gången betrades med fylleri, ifrån ett halft års arbete å arbetsinrättning eller cerrectionshus till 3 månaders dylikt arbete. Dessa 3:ne memorial lades på bordet. Hr af Grubbens, Nils Wilh., uppläste följande: Redan vid förlidne Riksdag sökte jag erhålla något stadgande till förekommande af missbruk vid bysättningar; men jag var då ej så lycklig att något i denna sak kunna uträtta. Trogen min föresats och stadgad i mitt omdöme, nödgas jag åter med denna motion öka R. St:s göromål. Missbruken vid bysättningarna har jag med några exempel visat uti den motion, jag vid förra Riksdagen afgaf, och skulle nu än ytterligare kunna öka denna uppsats; men hvartill tjenar det? Jag får endast hänvisa till min förra motion, som finnes tryckt uti R. o. Ad:s protocoil. Jag hade önskat att denna gång kunna uppgifva nugot bättre förslag till förekommande af dessa missbruk och tili lindrande af de bysattes öde; men svårligen låter detta sig göra annorlunda än 1:0 att ingen bysättning må få äga rum för mindre stimma än 100 R:dr B:co, och 2:0 att 16 sk. B:co om dagen aftjenas på skulden, samt att underhållet måtte förhöjas till 8 sk. B:co otti dagen. Pörhållandet med bysättningar är lika med brännvinssupandet. Gör bysättningen dyr och få personer skola då blifva derigenom olyckliga och uturståndsatta att med arbete sö *) Intaget under Nfo g5 i i:sta Sami. 3 Band. af Bihangct till RiksSt. Protocoil vid sista Riksdag.
N:o 351, varder uppgjordt, Lego-Stadgans föreskrifter än vidare, liksom under loppet af pröfvotiden, böra, i afseende på deras förhållande till hvarandra samt ömsesidiga rättigheter och skyldigbeter, tjena till efterättelse. b) Uti 2 Art. 2 §. af Förordningen, angående Handtverkerien i Riket; att likaledes, innan Mästare är skyldig upprätta contract med Lärling, den förre må ega sex månaders rådrum, till utrönande af den senares fallenhet för handteringen , och till bedömande i öfrigt, om han med Lärlingen ser sig belåten. Rörande, i händelse contract derefter upprättas, Lärlingen få tillgodoräkna profmånaderne genom afdrag på den contraherade lärotiden, men deremot, och om contractet uteblifver, Lego Stadgan äq vidare, liksom under pröfvotiden, bestämma Mästares och Lärlings förhållanden till hvarandra, c) Uti 5 Art. 3 §. af samma Förordning; att Gesäller må städslas på minst fjerde* dels år , och att de, inom 8 dagar efter afFlyttqing ur en tjenst, böra förskaffa sig en annan. Men skulle Gesäll, med Åldermans* och Embetshevis, gitta styrka, att han icke inom Staden kunnat tjenst erhålla, ege Kongl. Maj:ts Refallningshafvande eller Magistraten att honom pass meddela, för att resa till annan ort, samt dervid, med afseende på afståndet, bestämma en lämplig tid, högst en månad, inom hvilken den förpassade Gesällen bör hafva sig tjenst förskaffat; samt Exp. Etsk. Förslag till ana. Skrifv. N:o 353. 37 d) att, som den föreslagna Handtverks-Ordningen ännu icke är i sin helhet vorden Nådigst antagen och stadfästad , samt några Handtverks-Societeter för närvarande icke finnas, orden: “eller Embete/* såsom det enligt SkråOrdningen kallas, må tilläggas vid den i ofvanstående §. §. förekommande benämningen: fiandtverks-Societet, Leso-Stadsan. - G * • O 4 Art.
Banken utlemnade intet silfver, detta oaktadt var coursen lägre än sed-, nare åren. Jag skulle gerna tro att sådant härrörde af liflig handel ; genom köpmannens lyckliga ställning vannt Landtmannen och Näringsidkaren afsättning för deras produeter oell tillverkningar, förlust eller känning af penninj gens lägre och vahrornas högre värde förmärktes endast af Capitalisten och penningelöntagaren , desse höjde sin röst emot Götha Canal och Köpmännen och , dårande en del Jordbrukare att deruti instämma verkade detta rop må hända det olyckeliga 1815 års Prohibitifsysteme, som kraftigt bidrog att förstör* handeln, och köpmännens fall medförde Jordbrukarens hvilken glömmande, att man ej våldsamt lösrycker en af kroppens lemmar utan att de andra äfven aftyna, dyrt fick pligta för sin medverkan att störta de handlande. Min öfvertygelse är det åtminstone att af en härigenom och icke ensamt genom myntets fallande värde, bereddes den mängd Banquerouter hvarmed Götheborg och flera af Rikets för - |48 Den ti April f. m. * ' ut blomstrande städer hemsöktes; oaktadt till;* Täckelig kännedom om Malmö Disconts elaka ställning och med fulla bevis, att dess Direcrion ej fullgjordt sin skyldighet, behandlade* den skonsamt af 1815 åis Ständer, Directionens oredlighet blef mer och mer känd men ändå skyddades den i det längsta och lätteligen skulle man kunnat tro att afsigten var att i Malmö Disconts fall äfven indraga de andra bida FilialDisconternas; detta lyckades åtminstone fullkomligt.
Herr Gref nen och Landt Marskalken tillfcännagaf, att Hennes Kongl. Höghet Prinsessan, uppå Herr Grejvens och Landt Marskalkens , derom gjorda underdåniga förfrågan, i ISåder förklarat, det Hennes Kongl. Höghet, i anseende till Dess ånnu fortfarande opasslighet, icke vore i tillfälle, att emottaga Ridderskapets och Adeln underdåniga uppvaktningsDeputation* 42 D en 21 Januarii. Uppläses Riksens Ständers Revisorers den j5 December 1820 till Riksens Ständer afgifne Berättelse om Revision af Bune »Verkets Räkenskaper för åren 18 7 och 18)8, samt hura detta Verk sedan sista Riksdag blifvit Styrdt och fÖrvaltadt; Och skulle denna Berättelse med de öfrige RiksStånden comumniceras. Uppropades icke allenast de 48 Ledamöter, hvilka under Herr Grefven och LandtMarskalkens anförande skulle jemte Deputationer från de öfrige RiksStånden uppvackta Kongl. Maj:t samt Hrns Kongl. Höghet KronPtinsen, utan ock den Deputation, bestående af 12 per. söner, so u under Herr GeneralLieutenanten Grefve Jacob De la Gardies anförande borde till de öfrige RiksStånder framföra Riddi rskap ts och Adelns hälsning; men hvilken Deputation dock ej skulle afgå förr ån de öfrige RiksStåndens Deputalioner till Ridderskapet och Adeln ankommit. Börjades uppläsning af Riksens Stånders Revisorers den 14 December 1820 till Riksens Ständer ufgifne Berättelse angående RiksgåldsContoirtts tillstånd och förvaltning. Läsningen afbröts af en Deputation från det Hedervärda BondeStåndet, anförd af Riks - Den 21 Januarii. 45 dagsmannen Andera Danielsson från Elfsborgs Lån, hvilken yttrade: Högvålborne Herr Grefve och LandtMarskalk ! Högvälborne och Välborne Herrar Gref-j var, Friherrar, Riddersoch Adelsmän!
Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. 11 r>3. Utskottets Betänkande, återrem. af Bon-j de-Ståndet, s. 1822. Konungens (T. d.) enskilda Förmögenhet, s. 4r9> 42°. Kongsgården*, om försäljning under Skatternanna-rätt af; Kongl. Proposition, rem. till Stats-Utskottet, s. 1137. | ■ : \ \ \ - V .. ' . v 1 ■ j4i4 Kongsgårdar, om förändrad förvaltning af Strömsholms och Kungsöhrs; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1241. — ådra, angående skyldigheten att upprensa; Motion, rem. till Ekon.-Utskottet, s. 1237. Koppar, utlemnad af Magasins - Directioneu till taktäckning å Kongl. Slottet, s. 587, 838, 83g.' — bergs Län, medel till arbets-fÖrtjenst för torftige invånare i; s. 684-687, 'joo. Koskull, Landshöfdingen m. m., åtalad af Justitiae-Ombudsmannell, s. lo85-iog3. Krigs-Akademien, om upphörande af; Motion, rem. till Statsoch Ekonomi - Utskotten , s. 1261, i3o5, i3a6, i33o. — Articlar, om nya; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1280. — Gassa, om bildande af en; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1246. —* Committeens Räkenskaper, granskade , s. 537, 54o. — magten, om reglering af, till Lands och Vatten; Motioner, rem. tili Stats-och Ekonomi-Utskotten, s. 1245, i3o5. Krono-brefbäringen, om; Motioner, rem. till Alim.
G) Öeroillning af Qlapitalcr, 21rtio-öclag, 2lssonatioiur, Societeten, ilassor, iller k, Q2P010£^scclj anöra allmänna Inrättningar. §. 35. !:o Cå af fa ftig peter, efter heras mårbe, fantt af panhet, näring orf) rö 43 tcfc be tittecfuabc ocl) i röretfen tnfhtcfne capitafen, fåforn, enligt cfmauBerörbc gruitb, rcbait tttC Säcmittning Beffattabc, att i fåbant affecnbe färfBtlbt upptagas. 2:o Som lifmät låntagaren cnbaft förffottsmiä crtägger ben 55emittning, t) loit ten för utfåntc utebet bctöper, mare bet pauö omt t förtiga ratt, att betta förs [tott af fangifroareit återfå, ntcb fy cm procent af räntan för atta uttånta capital, utan affecnbe berpå, ont be åro tntecfnabe etter tcfc, få framt nemligen räntan är till mer än fycitt procent Befiämb. Såntagareit åtnjute betta afbrag mtb pmarjc räntebetalning, od) giftoe patt bcrå qvitto, ©itter ej tångifmaren mcb fabant qvitto etter annat taga Mm3 ftprfa, att 23emittningösafbrag im'b pmarjc ränte* tiqoib tåntagaren merftigen tittgobofommit, ege bå ben febnare, mtb ftuttiga ttqm'
Ej må annan dertill väljas än den, som är tjugufem år gammal, samt eger, eller ock under åboeller nyttjanderätt innehafver hemman eller annan fastighet inom socknen, och eger rösträtt vid kommunalstämma; ej heller den, som innehar befattning i Konungens och Rikets tjenst. Den, som de flesta rösterna erhållit, vare såsom Lag-Utskottets Memorial N:o 47. 3 nämndeman ansedd. En hvar, som eger rösträtt å kommunalstämma och sjelf är till nämndeman valbar, ege vid valet lika röst. Uppstår tvist om den valdes behörighet, eller om valet rätteligen skett, gifve Häradsrätten utslag deröfver, och gånge det utslag i verkställighet, ändå att klagan i högre Rätt föres. Den, som kallad varder att i Rätten sitta, på sätt nu sagdt är, vare pligtig att minst två år den tjenst förrätta, der han ej från orten flyttar eller eljest visar sådana hinder, att Rätten pröfvar skäligt honom dessförinnan entlediga; men vare ej skyldig emottaga nytt val förr än fyra år förflutit, från det han sist nämndeman var. Ej heller må den, som öfver sextio år gammal är, emot sin vilja till nämndeman väljas. Ank till Exp.-Utsk flen 17 April 1866, kl. 7 e. m. Memorial, i anledning af återremiss af LagUtskottets Betänkande N:o 16, öfver väckt motion om upphörande af frälsemans särskilda forum. Ofvanberörda Betänkande, i hvars första punkt