Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
12 — jw w Köpe-, Bytesoch Gåfvo-brefom Skepp, Fartyg och Båtar af öfver io lästers drägt, böra äfvenledes, för att vara gällande, förses med stämpladt papper, i förhållande till värdet, efter ofvanstående tariff. Är i Bytesoch Gåfvo-bref å fast Är i Bytesoch Gåfvo-bref å fast egendom visst värde densamma ej egendom visst värde densamma ej åsatt, beräknas charta# efter det väråsatt, beräknas cliartan efter det värde, sora för egendomen vid sista Bede, som för egendomen vid sista Hevi lin i ngs-taxeringen blifvit fastställdt; villnings-taxering blifvit fastställdt; och bestå Contrahenteme till Köpeskulle åter i Bytes-' eller Gåfvo-bref och Byles-bref hälften hvardera till å Skepp, Fartyg eller Båtar värdeSbimpladt .papper, örn ej annorlunda summan ej finnas utsatt, charteras derot# slntadt är. detsamma efter 16 sk. per läst; och bestå Contrahenteme till Köpeoch Byles-bref hälften hvardera lill stämpla dt papper, om ej annorlunda derom slntadt är. Btviflmngs-TJtskottets Bet. N:6 i3. 35 6:0 Skuldebref, hvaribland äfven 6:0 Skuldebref af alla slag, godlån till Officerares accord, löpande kände räkningar, godkände eller pro* sedlar, godkände eller accepterade testerade vexlar och enskilde assignaräkningar, godkände eller protesterationer, de må innehafvas de assignationer, de må innehafvas af —• — enskilde personer eller publike verk, böra, då de för Domare och Executorer uppvisas, förses med; stämpladt papper 7:0 Prima vexlar skrifvas på stärn7:0 Prima vexlar skrifvas på stäm pladt papper efter nedanstående tariff: pladt papper efter nedanstående tariff.
När detta är gjordt, sättas hjulen i gång, o c h under arbetarnes öfverinseende, m e n utan att de behöfva lägga den minsta hand vid själfva proceduren, bearbeta maskinerna materielet, tills det erhållit den på bråkdelen af en millimeter önskade formen. Fälg o c h naf sammanhållas, s o m vi veta, af ekrarne, hvilka bestå af tunn, böjlig ståltråd, som fä- stes i nafvens o c h fälgens borrhål, se bild 4. Det är en egendomlighet m e d den modärna velocipeden, att dess samtliga roterande delar löpa på kulor, h v a r i g e n o m friktionen förminskas o c h ryttaFig. Fig. 7. 2. är för ett kompliceradt ting o c h huru många flitiga par händer, s o m måste samverka, innan den står redo att uppfylla sitt ändamål. Det v o r e naturligtvis m y c k e t enkelt att endast säga så här: » hvarje velociped utgöres af tre hufvuddelar — ramen eller ställningen, hjulen o c h pedalerna. » M e n att det ej är tillräckligt att tillfredsställa ert vetande, det säga edra vackra ö g o n. Om ni alltså ej har något e m o t en cicerons vägledning, skola vi tillsammans göra ett kort besök i en velocipedfabrik. Vår första visit gäller då den afdelning, där ramarne tillverkas. R a m e n är, s o m ni ser, velocipedens skelett eller s t o m m e o c h består af stålrör, s o m formas af rå- materielet, medels » kalldragning » öfver ett s. k. gång pröfvas, hvarefter maskinen genomgår en sista justering i putsrummet, se bild 6. Bilden n u m m e r 7 visar oss slutligen en interiör från hammarsmedjan, där smidet försiggår. Ja, mina läsarinnor, detta är i allra största korthet edra dyrkade velocipeders födelsehistora. H v e m vet, huru länge d e skola fortfara att vara edra favoriter.
För 30 är sedan, då Norrige först var förenadt med Sverige och någon tillät sig att citera den Norska statsförfattningen med loford för de enkla och sunda grunder, hvarpå den hvilade, hörde man de conservative ständigt säga, alt denna författning var alltför mycket uppgjord efter en tom theori, och att det omöjligen kunde bära sig med en sådan, utan snart skulle gå omkull, o. s. v. Sedan dess har Norrige haft 30 års erfarenhet af en lugn utveckling - dess lagstiftande makt, fastän i mångas ögon så vådligt democratisk, " har icke under denna tid varit i någon vådlig contlict med Konungamakten, och icke eller utvisar någonting att den förtrampat folkets rättigheter. Huru beter man sig da nu å den conservativa sidan, sedan erfarenheten tagit bort det uppskrämmande argumentet? Jo, man väljer blott en annan väg, för att komma till samma resultat. Det är sant, säger man, alt Norriges statsförfattning visat lyckliga följder särskildt för deltaland; men Norrige är också något helt annat än Sverige. Uti Norrige finnas icke sådana inrättningar, icke sådane conservaliva elementor, som i Sverige. Hvilken är väl då, jag frågar det, den ofantliga rikedom, som finnes hos det s. k. conservaliva elementet härstädes och som behöfver bevaras? Ar den öfverhufvud hopad på färre bänder än i Norrige, som likväl nöjer sig med den författning det har, och som ej skulle vilja utbyta den mot någon annan? Eller sakna Norrmännen, mer än vi, sin andel i lidehvarfvéts allmänna bildning, eller har icke tvertom deras bildning högst betydligt utvecklat sig just under deras nuvar. democratiska för fattning? Man har äfven såsom försvar för det bestående, eller mot del förslag, som nu är i fråga, sökt uppvärma känslan genom alt skaka på sköldarne i della Hus, och delta är visserligen ganska ridderligt; men man bar i sammanhang dermed talat om, huru delta Stånd alltid värnat friheten och det allmännas fördel.
Hr Den 8 Augusti e. ra. i85 Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller, alt Hr Ridd.- Secretrn måtte upplysa, om icke StatsUtsk:s betänk. N:o 64 Litt. K. blifvit af R. o. Ad. bifallet, och att jag derefter finge fortfara. Underl. R idd. Se c r e t. tillkännagaf, alt StalsUtskts utlåt. N:o 64 Litt. K. blifvit af R. o. Ad. bifallet den 22 sisth Maj. Hr von Hartmansdorff: Rubriken å delta betänk, är följande: ”Utlåtande ang:de beräkningen af vacance-af”giften för orolerad jord, samt framställning om dess återförande lill bevillning.” Detta betänk, angår således just den finga, uti hvilken, om jag förstod Gr. Anckarsvärd rätt, lian ville att vi skulle afvakta beslut. Detta är redan fattadt inom detta Stånd och innehöll att någon åtgärd i ämnet å R. St:s sida, åtminstone för närvar., icke kunde vidtagas. Saken har således inom oss förfallit. Jag vågar derföre anhålla, att Hr Frih. o. Landtm, täcktes föreslå Ståndet att vidblifva sitt förut fattade beslut och i öfverensstämmelse dermed bifalla StatsUtsk:s framställning uti dess båda betänkrn ang:de denna punkt. Hvad StatsUtsk. uti utlåttna N:is 64 och 226 i afseende på knekte-rotefrihetsmedlen föreslagit, blef af R. o. Ad. bifallet. Beträffande frågan om framställande till R. o. Ad. af någon propos., att Ståndet mätte vidblifva sitt i afseende på utlåt. N:o 64 Litt. K. fattade beslut, så förklarade Hr Landtm, sig sakna någon anledn. dertill, då StatsUtsk., i det sednare betänk., icke föreslagit någon förändring i sitt förra tillstyrkande. 21:.sta punkten. Båtsmans-afgiften. Krutoch saltpeterförsäljnings -medel. Cont roll-stäm pelmedel. Dessa tre punkter bi föl los. 24-"de punkten.
Discötitefries på fear.quen till inlösen ställda Assignationer »• hvilka jäg anstfr vara i ett annat förhållande, än af Disconterria utgifna Treprocents Öbligätiottef, och i anseende till hvilka, jag ömskat förgaHmänna Crediten $ att Inlösen aldrig blifvit afbruten , hel 1st deras Credit med mindre betydligt understöd ofelbart blifvit uftderHå.llen , Och hvarigenom det blifvit forekömmn 4 soto nu inträlfät, att de mindre bemedlade med Rabatt dem sig afhätfdt } så ehuru, de nu’ icke äro i samma händer, sorn vid pjscQpjernes inträffade obestånd, anser jag dem likväl böra al praten elie^ Banquen genast inlösas till deras (aila belopp, i afseende derpåatf de arO åtri llda på Banqtien till inlösen, Ycke leranät Innehafvarne någon Ränta , samt i synnerhet derföre att de innehalvas af-detij^ingace; -it|linätilietea , pcb detta omdöme om AssignQ.tiG» . nerue, är enahanda, antingen ^Utskotten* Betanc kande godkännes, .eller oni DiscqnteSna blif: ~ vit försatta i Concours tillstånd*, £jå i fallet jag skulle ansett Staten eller Banquen , Den 17 Martu, f nil g|£ Söffl Assignationefne inlöst, berättigad till Ii. ka andel i tillgångärne efter AssignatiofterneS belopp , inen hvaremot ^Baoquens företrädesrätt till betalning för sina j lJisconterne ägande Fordringar, icke bordt medgifvas. Jag anhåller vördsammeligen, att detta Anförande må Betänkandet till Utskotten få åt likstol 9«0ä»i»gtiV filt *amnbio. éc.r - Hett af Dar elli. Isaac, uppläste följande i ’
Östgötha Hypotheks-Föreningens å Hamb. Banko m:k 574,000, motsvarande B:ko R:dr 479,608: 42. 8. Smålands Hypotheks-Förenings å Hamb. Metalliska värdet af Bankens Myntochj Medalj-Kabinett, som vid 1848 års utgång uppgick till B:ko 15,118 R:dr 44 sk. 9 rst., har, genom sedermera verkställda inköp af mynt och medaljer, erhållit en I 55 tillökning af 84 R:di 34 sk. 6 rst.; i följd hvaraf omförmäldta värde den 30 sistl. Juni utgjorde Vid beseende af ntjmnde Kabinett hafva Revisorerne funnit, att dervarande samlingar äro val ordnade. Angående Tumba Pappersbruk. O 7b Räkenskaperna för åren 1849 och 1850, som af Revisorerne blifvit, utan anmärkning till ziffra 11, granskade, hafva befunnits vara med omsorg och redighet förda. För Brukets rörelse under förstnämnda år är fullständig redogörelse meddelad Uti den af Fullmäktige till Banko-Utskottet vid sistlidne Riksdag afgifna Berättelse, hvilken finnes bilagd Utskottets till Rikets Ständer under N:o 2 a flatna memorial; i följd hvaraf Revisorerne funnit sig endast böra bär intaga nedanstående, i sammandrag affattade omslut af Brukets Hufvudbok för år 1850. Of .Or : . l.:o Ingående Balans. M linnid Debet, Kapital-behå"ning ,. l\:dr 358,524: 11. 3. Kredit. Tumba Bruk med Jordegendom, Åbyggnader och fasta inventarier 250,000: i Rudimaterier, förråder och lösa inventarier ’. 100,674: 36. 10.
Stirs bifall, komma att upgå till ett belopp af icke mindre än omkring 400,000 rdr, så ansäg StatsUtsk;t sig Den 14 April f. ra. 17S icke kunna eller böra tillstyrka R. St:r att nu bifalla en så stor utgift. På dessa skäl får jag yrka bifall till Utsk:ts uti nu föredragna punkt gjorda hemställan. Hr Montgomery, Gustaf: Utan att inlåta mig uti nå gon vidlyftig diskussion öfver detta ämne, har jag endast velat mot StatsUtsk:ts beslut i frågan nedlägga min reservation. Fril), von Knorring: Frih. Åkerhjelm har yttrat, att Stats Ut. gk:t ansett min begäran billig, men likväl icke funnit att densamma rättvisligen borde bifallas. Till följd häraf finner man, att det måste i denna fråga inom StatsUtsk:t vara åsigter, hvilka äro hvarandra alldeles motsatta, ty en annan ledamot af nämnde Utskott har man här hört yttra, att han ansåg nämnde förfaringssätt högst orättvist. Hr Bildt, Didrik Gillis: Då jag vid en föregsde riksdag var af den åsigten, att StatsUtsk:t. borde undersöka huruvida StatsKassan kunde medgifva pensiouslörhöjning för de personer, som redan tagit afsked och befunno sig, i anseende till sedermera inträffande förhållanden, i behof af förbättrade pensioner, så har jag naturligtvis icke vid denna riksdag kunnat upträda som reservant mot Utsk:ts nu föredragna punkt. Jag har ansett att man i frågan om äldre pensionstagares understödjande, icke för närv:de kunnat gå längre än StatsUtsk:ts majoritet. StatsUtsk:ts åsigt har nemi. varit, att då här var fråga om ett belopp, som synes upgå till icke mindre än något utöfver 400,000 rdr, så medgåfvo SlatsKassans tillgångar icke en sådan utgift, utan att det skedde indragningar på andra håll.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Maj, kl. 5 e, m. Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar emot Betänkandet N:o 11, angående stämplade p app ers - afg iften. Sedan, enligt protokolls-utdrag af den 12 oell 15 nästlidne April, hvilka den 3 innevarande månad fullständigt kommit Be\illnings-utskottet tillhanda, Utskottets ofvannämnda betänkande med tillhörande förslag till författning i ämnet hos samtliga riks-stånden till behandling förevarit, dervid detsamma blifvit af Hederv. Bondeståndet i sin helhet godkändt, men af de öfriga stånden, på grund af gjorda anmärkningar, i några få punkter återremitteradt, går Utskottet nu, jemlikt grundlagens föreskrift, att rörande sistnämnda punkter meddela utlåtande. § 4, mom. 3. Pag. 7 o. 29. Utskottets förslag till förtydligande af stadgandet i 4 § 3 morn., angående kartering af "Boupteckningar”, enligt hvilket förslag de för olika bouppteckningssummor i författningen utsatte karleringsafgifter skulle komma att beräknas för hvarje fulla 100 r:dr af hela beloppet, har utaf såväl Högv. Breste-ständet som Vällofl.
Undervis - ningsverken involverar omfattningen af hela Läroverket, och om icke Kongl. Majt, sorn är lika angelägen att rättvisa må göras åt de Militaire, som andra yrken, kan och säkerligen skall i den blifvande Instructionen för ifrågavarande revision bestämma, att granskningen skall sträcka sig öfver det hela, så att fullkomlig sakkännedom må kunna vinnas. Del är derföre jag ansett Utskottens Betänkande kunna i dess nuvarande skick genast bifallas. Herr v un Hartmansdorff: Jag täger mig j}en 25 Augusti ‘é, tit. friheten fasta Höglöfl. Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå , att skillnaden emellan den revision af Krigs-undervisningsverken, hvilken nyligen blifvit på Kongl. Maj;ts Nådiga befallning företagen och fullbordad, och den granskning af nämnde Undervisningsverk, hvilken enligt Utskottens förslag nu skulle af Riksens Ständer begäras, är den, att den förre blott åsyftade KrigsUndervisningsverken, sådana de voro, afskilde från allmänna Läro-anstalterne, hvaremot den senare granskningen skulle upplysa ■, huruvida berörde Undervisningsverk borde med ■de allmänna förenas. Dessa gransknings-åtgärder böra således icke med hvarandra förblandas. Att af Kongl. Maj:t begära en allmän undersökning af Läroverken öfver hela Riket, anser jag så mycket mera öfverflödigt, sorn man derigenom skulle komma att begära hvad som redan till större delen är gjort, och som i händelse fråga dervid nppstode om undersökning af Bergsoch Navigations-skolor eller andra särskilta Undervisningsverk, första åtgärden bordt vara, att visa hvad som fattas dem, för att uppfylla sitt ändamål. Men detta har jag ännu icke hört någon göra, och dessförinnan lärer väl icke någon ändring deraf böra sättas i fråga, Sluteligen bör jag besvara en af Herr Lefren gjord anmärkning, i afseende på den skillnad man trott sig förmärka emellan de från allmänna Läroverk till Carlbergs KrigsAcademie ankomne ynglingars kunskaper och deras medhafvande betyg deröfver.
Jorda,Balken uppräknar, ma warda wid deras stadgade LösninaSrält bibehallne; dock stall detta Stadgande icke lägga rägot hinder i wägen för Naoo aic lösa till sig sadan Egendoin, hwara Lagfart före Förordningens urgifwande blifwlt päbörstd. -:o. Såsom förklaring af r Cap. i §. samt 7 Cap. i tz. Jorda-Balken, hafwe wi stadgat, att den Bördeman, Nado eller Widerbo i Sta, den, som wiil hafwa förwarad sin Börde och Lösningsrätt, stall i likhet med Vwad för Bördemän a Landet stadgadt ar, icke allenast Bördestiiling i Rutten nedsätta, utan jemwal Lagligen instämma Köpare inom den tid, räknad ifrån tredje Uppbudet, nytznamnde Lagens rum i beha särstilka omständig, heter utstaka. z:o. Hafwe wi öfwerenskommit em en sadan Förklaring öfwer r Moni2» §. ro Cap. Rättegångs - Den r8 Augusti. 2987 göngS-Balken jämförd med Kongl. Brefwe! den 2 Mars »748, acr da en häcktad och för stöld tillta, jad Person inkör Domstolen uppgifwet sig hafwa ett elier siere dylika drorr a annan Ort birätt, elier RanscCningen dertill giswer anledning, drk cha Domarens pröfning ma bero, huruwida hast rinnan den tilltalade förwises till Ransaknings undergående wid annan Domstol, ma genom striftwexiing med wederbörande söka inhämta upplysning om det föregifna brottets »verklighet och tillwarelse 4:0. I anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, hafwe wi stadnat i ett sa lydande Tillägg och Förklaring till 4 Cap. 6 §. Mitzgernings, Balken. i:o.
Brummer, Carl Magnus, yttrande, Dec. 7g. Bruncrona, .Nils, yttrande, Dec. 627. Brunow, Charles Emil, yttrande, Jan. II. 374. Bränntorf; se Warbergs fästning. Bränvin, om premier för exporterande deraf, Dec. 543. —• hvarest förseelser af oloflig försäljning deraf skola upptagas, Dec. 586. —- om förhud att å krogar samt alla sådane offentliga ställen försälja, Jan. II. i58. — om förbud mot Bränvins utborgande till omyndige Studerande, Tjenstefolk, Gesäller och Lärgossar samt alla andra personer, Mars I. 119, 199, 262, 264, 266. Konungens Svar, Julii 302. Branvinsbränning, om befrielse från Bevill^ ningens utgörande för åren 1810, 181 r och 1812 af personer å Landet, som ej äga eller besitta jord för, Dec. 348, 36o, 399, 401, 4°3, 581. Exp. Junii I. 141 • — om ändring i 1 Art. 3 §. af Kongl. Förordningen den 20 Dec. 1815, om hvad iakttagas bör till behörig verkställighet af Kongl. Kungörelsen den 6 Sept. samma år, rörande, Jan. II. 145, 4^8, 455. BränvinsPannor, om bibehållande af deras nu varande storlek och rymd, Dec. 3g5, 565; om deras uppmätning och stämpling, Jan. II. i45, 428, 455. Febr. 4^9» 43i* Konungens Svar, Maji II. 5gi. — om nedsättning i afgiften för begagnandet å Landet af BränvinsPannor från och med 17 till och med 20 kannors rymd, Dec. 585. Bröd, om angelägenheten af särskildte anstallter till förekommande af stegring i priset på det grofva brödet, Dec. 444> 502, 588. Jan. I. 129.
Riksgälds-Sedlarna, bliswer dek icke er skäl för at uphittwa dem, som vä god tro, lagligen och t rätt ordning äro träffade man och man emellan. I synnerhet kan det icke undfalla, at ivid 99» Hemliga Utskottets B länkande göra anma"?- ing wld det u,dantag, som (urin äröglordt tö'' 6-gion och de med 8,oecis-wmit Öjsen-re <> Me k.ch'^ -r W ik, Lommerce Loll gj un och 6-Mor-?-I)j-c ui'en tan t Jerne u-ryjrer. F-rb«n/l-er, w'!ka " ed dcsia P uninge-Werk äro tngangna, synas ej heligare ä i a^la öfrioa, t> gf de ann'gen med andra lttib-cju» L isor ock Wk , eller er ss-llda p e».-r rnuii n. Kunna dehe sednare mö- a ured är° räender «f sina uelänta L^,-rater til desi sfer, om de ej rvicha emottaga Lee-!, - Sedlar rned 2O pr>.L ts i betalning, ia u-n,.m et or-ak, bwarsöre icke de sörre, ma km.„,'jrMg uti enahs^da ställning. Jag hemställer derföre mö-l igmmast, -n Betänkandet macke atflas, men i hindel-e as lusat?, der ultrpcke» liga fördela-ll äiMUidstone marte göras, at tnk.-r undantag mä äga rum för någon slugs Hordrings-ägare.
Sedan Lagutskottet funnit nödigt, att gemensamt med Ekonomiutskottet företaga denna fråga till öfverläggning, har densamma hos Utskotten förevarit; och som härvid förekommer, att, i händelse, på sätt bär föreslaget blifvit, rättigheten, att skilja sig från Brandstodslaget, skulle utsträckas, ej allenast till de Hemmansegare, som uti Allmänna Brandförsäkringsverket försäkrat sine åbyggnader, utan till de återstående delegarne, en sådan tillåtelse slutligen kunde leda till upplösning af en Inrättning, hvars välgörande verkningar en lång tids erfarenhet ådagalagt, och som grundar sig på allmänna Lagens stadgande uti 5 §. 24 Cap. ByggningaBalk.; alltså och då ögonblickets fördel, att undgå en kanske ofta känbar utgift, skulle kunna förleda de Lag Utskottets Betänkandetu 83 Hemmansegare hvilkas knappa tillgångar hindrade dem ifrån att i Allmänna Brandförsäkringsverket ingå; att utan afseende på de vådor, hvilka kunna dem i framtiden drabba, frångå Brandstodslaget, hvarigenom skulle kunna inträffa, att, vid timad vådeld, hela Byar råfeade i ödesmål, genom Invånarnes oförmåga, att, på egen bekostnad, och utan fremmande biträde* åter uppbygga de afbrände husen eller anskaffa förlorade, och, för jordens skötsel, nödige Inventarier; hafva Utskotten på dessa skäl, ansett betänkligt tillstyrka bifall å den gjorda Motionen; heldst Utskotten ega den öfvertygelse, att de öfverklagade olägenheterne skulle kunna undvikas, medelst de förminskade Brandstodslagens förening med andra Brandstodslag, antingen inom eller utom Häradet, hvarigenom* enär flere medlemmar deruti komma att deltaga, ersättningarna vid timade eldsvådor* för hvarje delegare kunde återföras i sitt förra mindre känbara skick; och hvartill kommer, att gällande författningar, enligt Utskottens omdöme, icke lägga hinder i vågen för Brandstodslag, att inom sig uppgöra de grunder för Brandstodsersättningarnes utgörande, hvilka de, vid förändrade förhållanden, kunna anse för sig lämpligast och minst betungande. Hvilket dock allt, tillika med en Ledamots särskildta mening till Riksens Höglofl.
Låt honom i ro några dagar tills han hämtat sig efter denna vilda jagt! Du ser ju qvarnen innan han går i sikten. huru Försynen fått fatt i honom, och hans själ skall malas i gröpJa, penningsaker! Men, nu ber jag dig... Gästfrihetens lagar, - MODREN. redskap i detta fall... Jag har redan känt en omotståndlig kallelse att vara Försynens TILL DAMASKUS DEN GAMLE. Men skilj noga på din hämdkänsla och din kallelse... MODREN. Jag skall försöka! Om det är möjligt. DEN GAMLE. God natt, nu! MODREN. Tror du att Ingeborg läst hans sista bok? DEN GAMLE. skulle hon kunna fösta sig vid en man som hyser sådana meningar? MODREN. läsa den! Det är rätt! Hon har icke läst den! Men nu skall hon få Derom har jag ingen tro! sannolikt syns det mig ej, ty hur Akt III. Asylen. 3: o. I Rosenkammaren. 4: o. I Köket. Akt III. _____ Ett enkelt, men hemtrejligt möbleradt rum hos Forstmästaren. Väggarne äro kalkstrukna, men i rosenrödt; gardiner af rosenröd, tunn musslin. I de små fönstren med galler, stå blommor. Skrifbord och bokhylla till höger. Till venster en ottoman med rosenröda gardiner öfver, i baldakinform. Stolar, bord i gammaltysk stil. Dörr i fonden; utanför landskap och fattighuset; en mörk, ruskig byggnad med svarta fönsterhålor utan gardiner. Solen skiner starkt. DAMEN (sitter och virkar i ottomanen). MODREN (står med en bok i röda permar i handen). Du vill icke läsa din makes egen bok! DAMEN. Nej, icke den boken, emedan jag lofvat honom att icke göra det. MODREN. Du vill icke lära känna den man, åt hvilken du anförtrott ditt öde? - DAMEN. Nej, hvad skall det tjena till! Vi ha det så bra vi önska. MODREN. Du har icke stora fordringar på lifvet. DAMEN. Hvarför skulle jag ha det; fordringarna uppfyllas ju inte. MODREN. du bara är enfaldig.
Vidare hafva Revisorerne anmält, att uti Stockholms tygförråds räkenskaper betydliga utbetalningar för derstädes verkställda arbeten redovisades endast med handtverkares qvitterade, af Tyg-kaptenen attesterade räkningar, hvilka summariskt upptogo utbetalda arbetslöner, ofta till ganska höga belopp, utan hänvisning till någon verifikation, utvisande, huru mycket för den utförda' summan blifvit förfärdigadt. Som Utskottet af den utaf sednast församlade Revisorer afgifna berättelse inhemtat, att bernälde Revisorer förehaft den på Kongl. Majits nådiga pröfning beroende frågan om fastställande af nytt formulär till hufvudbok för Kongl. Krigskollegium; så och då ifrågavarande anmärkning, som afser felaktighet i bokföringssättet, dermed står i sammanhang, vill Utskottet framdeles öfver anmärkningen, vid behandlingen af omförmälde Revisions-berättelse, jemväl sig yttra. § 32. (Rev.-ber. pag. 77. Förkl. pag. 261.) I afseende å Revisorernes anmärkning, att behållningen i Bankens Depositionsafdelning utaf extra anslags-medlen, i strid med Kongl. Brefvet den 29 Maj 1848, vid såväl 1848 som 1849 års slut uppgått till betydliga belopp, nemligen vid förra tillfället till 171,703 R:dr 27 sk. 11 rist. och vid det sednare till 60,796 Ridr 1 sk., får Utskottet, med åberopande af de utaf Utskottet anförda skäl i fråga om Revisorernes enahanda, under § 29 i betänkandet upptagna, anmärkning vid Artilleri-afdelningens ordinarie anslag, jemväl tillstyrka, att förevarande anmärkning får förfalla. 20 Stals-Utskottets Utlåtande, Jts 2i. Fortifikations-Afdelningen. § 33. (Rev.-ber. pag. 81.