Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om frågan nu vore hvad den icke är, nemi. den, huruvida de utsockne frälsehemmanen borde underkastas ordinarie rotering, så tror jag att ganska mångå giltiga skäl, skulle tala för deras befrielse, men denna fråga är nu redan afgjord och kan således icke vidare blifva föremål för granskning. En värd talare i mitt granskap, hvilken har motsatt sig det förslag, sorn af Utsk. blifvit framslälldt, yttrade i går, att summum jus är ofta summa injuria, och för min del tror jag att detta äfven är tillämpligt i förevar:de fall. Det är redan uplyst att de Halländske utsockne frälsehemmanen allt sedan föreningen med Sverige, varit befriade ifrån ordinarie rotering ända till för några är sedan, och att t. o. m., till stöd för en sådan befrielse kan åberopas en Kongl, försäkran derom. Alla innehafvare af dessa hemman hafva under århundraden förvärfva! dem, under öfvertygelse att de icke skulle vara underkastade någon sådan rotering. Vid den pröfning af denna fråga som K. M. och R. St:r förehaft, har visserligen blifvit beslutadt, att denna roteringsbörda skulle påläggas hemmanen, men under sådana förhållanden, som nyss blifvit nämnde, synes nu, om någonsin, billigheten fordra, att icke utkräfva dessa rättsanspråk, såsom man säger, till yttersta skarfven. Jag tror således att det är all möjlig billighet för att nu bevilja den ifrågasatta nedsättningen. När nu härtill kommer att dessa hemman äro af svag beskaffenhet, så måste det vara ett bevekande skäl för bifall till hvad StatsUtsk. här föreslagit. Det är på dessa grunder och till följd af min öfvertygelse om billigheten af StatsUtsk:s förslag, som jag yrkar att detsamma måtte bifallas, hvarjemte jag får anhålla att Riddarh.-Sekret, måtte uplysa om underrättelse ankommit om på hvad sätt frågan blifvit af de öfriga RiksStin afgjord.
Da nied billighet och rättwisa icke kan förenäs, at Gottlands Innebyggare, genom den local^ tilfallighetcn, at de sjöledes mäste föra sina waror lil fasta lander, och genom den föreskrift, at Verra mäste ske med öppen Bat, hwilket under en stormig årstid icke kan werkstal!as,äro betagne en förmon, som Sweriges öfrige Jnwänare aga, hwilka kunna Landwägen, fä widt omkring de behaga, föra sine krocluÄsr, hafwa Riksens Stander funnit sig böra hos Eder Kongl. Mast i underdånighet anhalla, at dett frihet matte i Nader lemnäs bemälte Inbyggare, at med dackade Fartyg til Tjugu ä Tjugufem Lästers drägt utföra och försälja egen afwel och egne kiocluÄer til hwilken Swensk Stad eller Köping som halst, i likhet med den rättighet Sweriges öfrige Allmoge äger, men at likwäl Fartyg af störr; än nystnämnde drägt icke mäga wara tillätne at nyttjas af andre, än de Handlande i Sraden Wisby, samt at allt hwad genom Handels-Kexi mentén och öe-nlstions-Ordningen med flere Författningar förut är i detta ämne stadgadt , äfwen ma komma at för ofwannämnde Fartyg gälla. För öfrigt och da i anseende til förbudet emot däckade Fartyg, Gottlands Allmoge hitintils icke kun Sjette Bandet.
Du är det enda undantaget derifrån, hvilket uppriktigt smärtar mig, ehuru det i min tanke endast ådagalägger, att du af politik läser endast Aftonbladet och litar på detta, mer än ditt eget sunda omdöme. Din tillgifnaste Vän. W. F. Dalman. V. Till Claes Lundin i Paris. Sevilla å Kongl. Djurgården den 10 juni 1863. Min värderade broder! Som du ser af öfverskriften på mitt bref bar jag med de mina nu flyttat ut på den herrliga Djurgården, hvilken vid denna tiden är i sin mest retande knoppning. Om du icke känner belägenheten af stället med den prunkande titeln, så far jag säga dig, att det är ett slags palats bygdt af lifmedikus Säve, som gifvit det detta namn. Beläget ett stycke från Blå Porten, nedanför den gudaskon a Skansen, men omskuggadt af de vackraste träd, och sålunda mera fredadt, än de flesta landsställen å Djurgården, hvar-ifrån jag har omkring 10 minuters landoch sjöväg till den stolta staden Stockholm. Men nu till något annat. Och först hjertligt tack för ditt vänskapsfulla bref af den 21: sta maj. Det intresserade mig särdeles att finna dig dela min åsigt rörande Sveriges förhållande till polska frågan, ehuru det för Dagligt Alle-handas skull bedröfvar mig, om detta blad fortfar att genom sin förblindelse allt mer och mer förlora den starka position, det stod så nära att intaga inom den aktningsvärda liberala opinionen, som redan med rätta skänkt Aftonbladet sitt förakt och som just nu så väl behöfde en representant med politisk blick och förstånd.
Men jag begär icke därför, att ni skall bekänna allt för mig. Tillstå blott inför Gud och ert eget samvete, hvad slags människa ni hittills varit. Sök icke ursäkta er inför mig i de fall, ert hjärta säger er, att det ingen ursäkt finns; men rätta mig, när jag onödigtvis gör er ondt, och jag skall tro er på ert ord. Länkarna rassla; den fångne vrider sig oroligt, och hans pannmuskler sammandragas, som om han ogillade eller redan på förhand pinades af föreställningen om denna moraliska inkvisition. Prosten fortfar: – Jag frågar er efter era handlingar icke som en domare, den där vill straffa er för era förseelser, utan som en vän, villig att öfvertänka med er och råda er, huru ni skall kunna afvända Guds misshag. Våra nästföljande samtal måste således nödvändigtvis bli mycket sorgliga för er, käre herr grefve. Jag vet, att ert hjärta redan är såradt, men jag måste försöka att göra dessa sår ännu större. Jag beder till Gud, att han måtte befordra min afsikt, som är att göra er outsägligt bedröfvad. Dess mer begärlig skall ni sedan bli efter tröst och med dess större tillförsikt skall ni mottaga den enda jag kan bjuda. En darrande suck pressar sig fram ur Struensees bröst och brister i ett stönande, som en bubbla öfver oron på djupet. Och förkrosselsens tårar börja åter rinna; men prästen framhärdar: – Jag betraktar er nu som en sjuk, den där antingen måste dö eller underkasta sig en mycket smärtsam operation från läkarens hand. Skulle det väl vara klokt och förnuftigt, om han valde döden för att undgå smärtorna? Eller om han under operationen blefve otålmodig eller ond på läkaren, som menar väl med patienten, fastän han förorsakar honom smärta? Struensee kan icke svara; men snyftande räcker han fram sin hand, som prosten trycker med rörelse och glädje, i medvetandet om syndarens underkastelse. Så blir det tyst, och tystnaden varar länge. Prosten snurrar eftertänksamt snustobaksdosan mellan sina fingrar, och den fångne gråter alltjämt. Tills han plötsligt ser upp med ett rörande uttryck af på samma gång ängslan och förtroende. – Om nu blott mina tårar härflöte ur den rätta källan! säger han. Prosten svarar:
En hvar taxeras således enligt Mantalsskrifningen för sin Person, der han Embete , Tjenst eller HufvudNäring idkar; för Egendom och Lägenhet, der den är belägen , samt för Rörelsen der den med laglig rätt eller enligt Privilegier drifves ; Tjenstehjon alltid vid den Egendom der de äro skattskrifne och tjena. 240 Bevillning* Ut sk. Betänkanden. 15 Mom. TaxeringsCommitté ma halla sina. sammanträden inom slutna dörrar, dock så att skattskyldig lemnäs tillträde, då han har något serskildt att andraga. TaxeringsLedamot afträde, då han sjelf skall taxeras. 16 Mora. En hvar, som det åstundar, vare berättigad , att på stället erhålla underrättelse om beloppet af den .Bevillning , honom påförd blifvit. 17 Mom. Uppstå emellan Taxeringsman olika meningar, så. att omröstning blifver nödig , hvilken alltid bör vara öppen , anställes den efter Leds rnöternes antal; skolande, när rösterne äro lika , den mening gälla , som är till Statens förmån , örn sådant kan bestämmas; men i andra frågor den, sorn TaxeringsCornrmttéens förste Ledamot bifallit. 18 Mom. HäradsSkrifvaren åligger 4 efter det Taxeringarne samt PröfningsCommittéerne blifvit fulländade , enligt UppbördsBoken , öfver all den Bevillning, som blifvit påförd, förfara DebetsSedlav så skyndsamt, att de, Sex veckor förr än Uppbördstiden infaller , kunna afhemtas hos någon inom Socknen boende, hvil-, ken om utdelningen besörjer, och hvarom Kub’ görelse skall till vederbörandes underrättelse U fardag. Länsman, Fjerdingsoch Sex-rnän , sorn inom Socknen bo, vare ovilkorligen p 1 i g - pige , att på HäradsSkrifvarens begäran dessa fiedlar emottaga, och till en hvar, sorn sig anmäler > utdela, Samma skyldighet åligger 4 krigstid RegeroentsSkrifvare eller Uppbördsman \id Regementet , i afseende på 3)eheisSedlävne Bevillnings-TJtsk.
Under den sednare tidens alltjemt fortsatta sträfvanden alt öfvergå till ett friare handelssystem har, såsom vilkor och medel för uppnåendet af ett sådant mål, den ena lättnaden efter den andra blifvit svenska väfnads-industrien medgifven. Icke blott de förnämsta råämnena, såsom bomull, ull, silke, lin och hampa, hafva dels redan, dels uti förevarande förslag helt och hållet fritagits från tullafgifter, utan ock de flesta andra för ifrågavarande förädlingsnäringar erforderliga rå- och beredningsämnen, såsom färger, oljor, talg m. fl., rnedgifvits antingen fullkomlig tullfrihet eller åtminstone väsendtlig lindring i förut stadgade' afgifter. Införseln af redskap och machinerier är helagd med endast en låg afgift. Och slutligen äro snart sagdt alla lifsmedel tullfria samt öfrige lefnadsförnödenheter antingen alls icke eller också endast lågt (ullbeskattade. Lägges nu härtill, att genom manufaktursamt handelsocb näringsdiskonterne särskilta låneutvägar äro den svenska fabriksverksamheten af det allmänna beredda, att drifkraften på många ställen genom våra rika vattendrag är ojemförligt billigare, än i andra länder, och att arbetslönerna, om ock på sednare liden stegrade, likväl stå vida lägre, än i det land, hvarifrån medtäflan synnerligast befaras, så torde det icke vara tvifvel underkastadt, att svenska förädlingsnäringarne Bih. lill R St. Väfnader. \ 66 Kongl. Maj;ls Kåd. Prop. Jtf 5i. i allmänhet äro försatta i den mest gynnsamma ställning för alt uthålla en sådan täflan. Yid uppmärksamt aktgifvande på dessa förhållanden framställer sig otvunget och oberoende af handelsfrihetens tbeori den Öfvertvgelsen, alt höga skyddstullar å väfnader här måste vara onödiga. Att de numera klefve i hög grad obilliga emot alla de samhällsklasser, som icke komme att vidare ålnjuta något skydd för sina alster och tillverkningar, är i ögonen fallande.
Fjerde d:o 12: — Femte d:o - 8: — Sjette d:o 6: — Sjunde d:o 4: — Åttondi 2 d:o - 3: — I de öfriga Städerna, i Sex Classer: Första Classen - - R:dr 15: — Andra d:o 10: Tredje d:o - 7: —“ Fjerde d:o - ' 5: —* Feorte d:o 3: —- Sjette d:o - 2: —* Och skall den, som antingen efter Taxerings-Comiteens kännedom sig med Commissionshandel befattar, eller ock sjelf uppgifver sig vilja blifva för så beskaffad handel beskattad, ovilkorligen taxeras såsom commissionär, utan att Taxerings-Comiten må ega ingå i pröfning, om den skattskyldiga är till Commissionshandels-idkande berättigad. Handtverkare, Kronans vid Amiralitetet, Artilleriet och Fortificationen m. fl. stater, betala efter deras lönevilkor; dock ej under 2 R:dr. Handtverkare af alla slag, vid Hofvet och de Kongl. Spectaclerna, betala efter deras lönevilkor; dock ej under 2 R:dr. Bil. till Bevillnings-U Iskottets Betänkande, N.-o 72. Alla föréniimnde Handtverkare, hvilka drifva serskild rörelse, skola dessutom taxeras, lika nied Borgare, se §• HHofmästare hos privata R:dr 10: —• Hushållerskor - 1:24. Huspredikanterj som i vederbörlig ordning dertill blifvit kallade - 33: 10. Hyrkuskar , se Handtverkare §. 11. Hårfrisörer, utom Perukmakare-Embetet, ehvad försvar de hafva R:dr 2: —• Hästhandlare, eller sådana, som resa att sälja och byta hästar, erlägga, utan åtskillnad på hufvudman eller följeslagare, hvarje person, som sig med sådan handtering befattar - R:dr 25:
I anledning af Herr Cederschjöld®, Pehr Gustaf, Motion om tillgång till de å Riddarhuset förvarade handlingar, i ändamål att desamma allmängöra. Upplästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl, Maj:t: N:o 408- Angående utvidgad Handelsfrihet. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 18 October. 4317 borde tagar, hwarföre han önskade, att de som begärt densamma pä bordet derifrän mätte afstä. Arkades än widare att ben mätte hwitå pä bordet. Grefwe Oe la 6 gr sirs, ^scod: §- harn -ag fullkomligen gillar hwad Herr kesgkmoa fö>csiagit, nbdgas jag dock för prcjndicatct skull hem» ställa, om icke när flere Ledamöter begärt hans motion pä bordet, det bör derwid komma att bero. Äter hörder flera ropa pä bordet. Hans Excellence Herr Grefwe Kuut K, kria, instämde till alla delar med Grefwe l)e !a 6arstie, men dä han tunne den af Herr Lsi^kMi«n gjorde motion gansta rigtig och af mycken wigk, Hemstälde han, om icke det kunde beslutas, att den i nästa kienum, om mbjeligt more i morgon, stall till afgörande förekomma. Härmed conformerade sig Herr 8tlerr.estcl, lamuel och Grefwe Oolrna, hugult. Herr Grefwe» och Landt-Marsk alken förklarade att han deröfwrr icke nu kunde sig yttra. Upplästes ett ifrän Constrtutionk - Ulskottet rn» krimiadt wördsamt Memorial! Till Riksens Hbglefl. Ständers p>öfning ölwerlemnahärmed wdrdsammeligcn ett af Consiitu.
SSerättelfe om f> tv a b t Otifet ocl| befö ©roenffa ^anbelöffottan, font nr 1835 bejlob af 2,874 fartyg af tidfamntanö 126,236 läfter, öfabeS dt 1856 tid 3,020 bito bito 138,793 bito » » 1857 » 3,190 bito bito 147,705 bito ocfl » 1858 » 3,300 bito bito 150,831 bito, utmifanbe fålebeö en årlig tidmärt. 3nrifeö fjöfarten, l)ioavtid åt 1855 begagttabeé enbafl 1,671 fattlig af tidfammanö 52,505 löftet, fpdfclfatte åt 1858 ett antal af 2,024 fattlig, fimilfaö fammanlagba läftetal uppgicf tid 41,344 läfler. 5öib rifeté faitaler, bet traftfen åt 1858 i admänfjet mat något minbte liflig än åt 1857, nppgingo afgifterne förflnämnbe åt: på ©otlia fanal tid . 9i:bt 9l:mt 214,070. » Stodflätte b:0 . » » 274,683. » ©trömöl)olmé b:o » » 49,723. » hjelmare b:o » » 18,328. » ©obertelje b:o » » 32,274. » JCäbbb b:0 » » 1,584. ©roenffa ångbåtéflottan, åt 1857 utgbranbe -165 fattlig af tid
Jag tror också, för min del, att det vore ganska nyttigt, 0111 hofrälterna vore fördelade inom flera provinser; men då fråga derom icke nu är väckt, och då man ej heller nu kan bestämdt afgöra sältet för verkställigheten af en sådan fördelning; så torde uppskjutandet deraf ej böra hindra antagandet af LagUlskts nu ifrågavar. förslag; helst, derest erfarenheten skulle ytterligare ådagalägga angelägenheten af en ofördröjlig organisation af flera hofrätter, förslaget härtill vid nästkommande riksdag synes kunna underställas R. St:s bepröfvande och de nya domstolarne genast derefter inrättas. Jag kan för öfrigt ingalunda befara, att något missnöje, på sätt en värd talare här yttrat, skulle i landet uppkomma af lagm.rätternas afskaffande, enär man i allmänhet hört dessa domstolar högt öfverklagas af alla Den 5 September c. m. 1G1 nila dem, som hafva rättegångar. Jag får således förena (nig med de talare, som yrkat propos. till bifall å LagUtskls betänkande. Frih. Cederström: Jag anser mig endast böra erinra derom, att laginansrätterna kunna synas vara så mycket piera otjenliga, som man bör taga i betraktande, ali endast ett ringa antal mål komma lill lagm.rätterna; det är nemi. endast de civila tvistemålen, som gå till lagm.rätt. Alla svårare mål, såsom brottmål och concurssaker, gå ej till lagtn.*- rätt, ulan direele från häradsrätt till hofrätt. Mig förefaller besynnerligt, alt ett civilt mål skall behöfva genomgå 4 instanser, då de andra, som äro vigtigare, ej behöfva genomvandra flera än 3:ne. Om det tvistas om 200 r:dr, så behöfves det 4 instanser, inen om en menniska skall dömmas alt mista lif, ära och gods, så behöfves det blott 3:ne.
Och flärd framställt en ny motion i likhet med den underdåniga önskan,1818 års Ständer i Riksdagsbeslutet intogo om alskaffande af Guld och Silfver på en del uniformer och denna motion blifvit till Ekonomie och BesvärsUtskottet remitterad,hemställer jag till Herr Friherre Ridderstolpe sjelf samt Herr Grefven och LandtMarskalken och Högloflige Ridderskapet och Adeln om icke Friherre Ridderstolpe* anförande såsom underitödjande min motion rr.å till EkonomieUtskottet jemte detta mitt yttrande blifva remitterad: hvarigenom de af Herr Friherren yttrade värdiga tänkesätt kunna meddela sig åt fleres än Höglofl. Ridderskapets och Adelns hjertan, N o M* Herr Haikner eniz, Sten Engelbrecht: Uti Plenum den 3 i denna månad, har Herr Hammarsköld väckt motion om indragning af Cantzlistyrelsen, såsom i hans tanke öfverflödig då hvarje Expeditionschef kunde hålla den ordning, och besörja de angelägenheter hvilka med förökad omgång skola af CantzhStyrelsen behandlas, och hvarigenom en inskränkning och förminskning i Statsutgifterne skulle kunna beredas.
Jag än och tro, blek att sig vet in Hans, ä u är t j u g u s j u och upprörd, till och ej, när vigseln, huru jag som jag net väntade känsla af när kunna gjorde hvad kvinnan in det ett darra, fortsatte ett på och den gamle, g o d t parti, s o m det rikt gifte. Jag o c h sökte reda mina förvirrade t a n k a r; d e t v a r så o v ä n t a d t, hvad jag att stödde mig hört, Men ett varit varit mot hade svårt pina för d e m, m a n n e n sade fatta det. alla d e s s a år, hade ej min utan närvaro o c h hustrun! » gick till honom i bans utbredda farna. fram När tiden v a r i n n e, att ämnade kläda dig, ju att D e t var icke blott jag, olycklig under förlåtande ha jag stundlig » Ellen, » jag Hans förstod j a g! komma hvad och sjönk grå- v i skulle resa, o c h o m mig, sade H a n s: » Kläda skall det tjäna till! på O c h när tjänarne, rum. » mitt kära barn! » låg kom ned för trappan annat och y p p a för sin hustru historien o m sig litet häftigt ingenting en Men Han, som började skulle k o m m a i deras hus. om, ingen mänår! » han tryckte hviskade: i rummet, en » så kan Så skyddande omkring mig. sig, gjorde e n g å n g att » T a nu bara på dig en glad min, » mig med födelse, arm år han Men kammarjungfru efter d o t t e r till men han sedan huru sin » Några » gifte sig Maria var lika ointressedär, henne henne, kände, lade tande uttröttad eller i hoJag Hans för m i g s o m en oredig d r ö m, af m i g s o m vanligt o c h talade hämta flicka gjorde v i d barnets Jag också hustru djupt » D e t var för m å n g a en dog fick eget I barnhuset. » bröllopshur den i kunde, o c h när du var min enda o c h därför till d i n drog o c h g o d o c h älsklig s o m få.
Likasom Stockholms stad ma ega att hos Kongl. Majit göra framställning om de förändringar, sorn kunna anses nödiga i ti det för nämnda stad gällande reglemente, sä hafva öfrige städer jemväl öppet att inom sig ordna auktionsväsendet på sätt, som för hvarje ort må anses ändamålsenligast. Pä dessa skäl hemställer Utskottet att förenämnda motioner ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 15 Maj 1800. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande A/i 94. JW 94. Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Maj 1860, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, i fråga om ändring af 22 § i Fiskeri-stadgan den 29 Juni 1852. Till behandling af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet har blifvit öfverlemnad en inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Riksdagsmännen Erik Christenson, Johan Nilsson, Bengt Johan Holmlin och Olaus Ericsson från Bohus län väckt motion, deruti, beträffande 22 § af Fiskeristadgan den 29 Juni 1852, som föreskrifver, bland annat, ”att sillfiske ej får ske med not eller vad, som öfverstiger 40 famnars längd och 4 famnars djup, och hvarå maskorna äro finare, än att en tums afstånd finnes mellan knutarne äfven i bröstet”, motionärerne, hvilka representera den ort, hvarest största sillfisket i vårt. land bedrifves, funnit sig föranlåtne hemställa, att Rikets Ständer ville för sin del besluta, att nämnde stadgande, så vidt det rörer Bohus län, må upphäfvas.
För fabriks, handtverkeri-och andre slöjde-varor står på detta ställe 25 procent, men då samma varor framdeles förekomma under en annan rubrik, stå de till 50 procent. Detta torde vara en misskrifning, meningen måtte vara, att tullen skall vara densamma på bägge ställena; och den närvarande artikeln bör således höjas till 50 procent. Herr Tham : Enär det står FabriksHandtverkerioch andra Slöjdevaror af alla namn och slag, i denna Taxa ej specificerade, är detta ett slags försigtighetsmått; ehuru jag tTor att de fleste äro specificerade ; men i fall någon skulle hafva blifvit förbigången, har man trott sjg böra upptaga detta i allmänhet. De hafva förut varit förbudne. Om de ej stå till lika procent på bägge ställen, så är det en missförning, som bör rättas; det bör vara 25 procent på bägge ställen. Hans Excellence Herr Grefvi Mörner; Jag tycker* att när det är för en öfverflödsvara } Deri 18 Augusti e. m. 681 sorn hittills varit förbuden , kan det ej vara någon olägenhet uti att åsätta den 50 procent, i stället för 25. Herr Hjerta och Friherre Wrangel förenade sig med Hans Excellence Herr Grefve Mörner. Herr Munck af RosenJJjöld: Jag aDger denna fråga hafva något samband med frågan om Skråförfattningarne, och att man således ej ännu kan bestämma, hvad som är det rätta. Så länge handtverkare genom hittills varande författningar, hafva rättighet att beskatta nationen , så att den ofta får betala flere gånger mera än den borde , så är det ej skäl att sätta tullen alltför hög; och jag tillstyrker således heldre 25 procent än 50. Herr Hjerta : Jag ber att få fästa upp märksamheten deruppå , att då, innan tarilFen företogs, man yttrat, att Kongl. Maj:t skall äga rätt sänka tullen , så tyckes det att, då fråga är om obekanta varor, man kan sätta tullen något hög, så att Kongl. Majtt kara redsåtta den om det behöfves.
Föredrogs och lades till handlingarne Särskilda Utskottets Memorial N:o 21 i anledning af återremiss å Utskottets Memorial N:o 19, med förslag till voterings-propositioner i Förstärkt Stats-Utskott om beskattning å bränvins tillverkning och destillering. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en af Biskop Annerstedt, med stöd af 56 8 Riksdags-ordningen, denna dag väckt motion om anslag af statsmedel till ett belopp af 2,000 R:dr, såsom belöning åt Kapitenen vid flottans mekaniska korps Sasse för af honom uppfunnen vatten-destillerings-apparat. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och återremitterades Stals-Utskottets Utlåtanden N:o 300, i anledning af väckt motion om anslag till lasarettet i Lund; och N:o 301, i anledning af väckt motion om anslag till Baggens-Stäkets upprensning. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 130, i anledning af väckt motion, om utfärdande af fullständig förordning om val af Orgelnister, Klockare och andra Kyrko-betjente; och N:o 131, i anledning af väckta motioner, dels om utredning af tolagens tillkomst och rättvisare grund för densammas fördelning, dels ock om rättighet för fiskeläget Torekow, att uppbära tolag för alla varor, som derstädes lossas eller lastas efter förolyckade fartvs. 464 Prot.-Utdrag den 7 Oktober 1854. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial, N:o 302, i anledning af återremisser å Utlåtandet Nio 164, angående hegardt ytterligare anstånd med inbetalningarne å staden Cimbritshamns hamnbyggnads-lån. Memorialet Nio 302, bifölls; och Utlåtande, N:o 303, i anledning af KoDgl. Majits nådiga Skrifvelse, samt väckt motion, angående hegardt understöd till fullbordandet af Norbergs jernväg.