Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofver denna underdåniga framställning hade Skogs-slyrelsen äfvensom Krigsoch Kamraar-kollegierne blifvit hörda och med underdåniga utlåtanden inkommit, deruti af Kammar-kollegium blifvit anfördt, att, hvad anginge den från kungsladugården begärda jordafsöndring, så skulle densamma, enligt träffad öfverenskommelse, ega rum mot jemngodt vederlag, enligt Skiftes-stadgans grunder, af mark tillhörande hospitalshemmanet Nontuna; hvarjemte hospitalet skulle åligga att flytta nuvarande gamla bron till annan lämplig plats; och som härigenom någon förlust icke tillskyndades kungsladugården, hade Kollegium ansett hinder icke möta för nådigt bifall till förslaget i demina del; äfvensom Kollegium, vidkommande afsöndringen från kronoparken Åsen, af hvilken, enligt hvad Kollegium upplyst, ändock skulle återstå en behållen vidd af 306 tunnland 18A kappland, samt från Uplands regementes mötesplats, Polacksbacken, nådigt bifall bärtil! jemväl i underdånighet tillstyrkt, med det af Skogs-styrelsen föreslagna vilkor likväl, beträffande kronoparken, att den på platsen vexande ståndskogen försäljes för skogsplanteringskassans räkning, samt, i fråga om upplåtelse af mark från Polacksbacken, att denna upplåtelse endast må medgifvas under förutsättning att Rikets Ständer bifalla hvad Kongl. Majit uli en den 25 November nästlidet år allåten Proposition föreslagit angående utvidgande af Uplands regementes mötesplats; och har, sedan Rikets Ständer, medelst underdånig skrifvelse den 11 April innevarande år, bifallit ifrågavarande hos dem gjorda framställning om utvidgning af nämnde mötesplats, Kongl. Majit nu i nåder föreslagit, att Rikets Ständer måtte lemna sitt samtycke till den af Seraphimer-ordens-gillet i ofvanberörda måtto hemställda utvidgning af Upsala central-hospitals område, allt på de vilkor, som dervid blifvit af Kammar-kollegium föreslagna.
December 1829) föreslogo derföre inrättandet af eli »Statistiskt Kontor,» till hvilket borde ingå resultater och sammandrag af alla sådana statistiska uppgifter, som i Rikets kollegier och öfriga embetsverk beredas eller äro att tillgå, äfvensom deras embets-berättelser samt alla sådana arbeten, som i ett eller annat afseende röra de föremål, som ligga inom statistikens område, och hvilket Kontor dymedelst, samt genom brefvexling med vederbörande myndigheter, komme i tillfälle att iakttaga och redovisa flukluationerne af folkmängd, industri och välmåga, utreda verkningarne af beskattningen i afseende på storlek och fördelning o. s. v. 12 Stats• samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskollens Betänkande, N:o 2. Detta nyttiga förslag kom emellertid aldrig till verkställighet, efter hvad jag hört sägas, derföre att man vid den tiden hade i sinnet att företaga en fullständig reorganisation af de förvaltande verken och ville uppskjuta inrättningen af nämnde Kontor, till dess den form, som dessa kunde erhålla, vore afgjord; och när man slutligen häruti vidtagit de åsyftade förändringarne,' eller beslutat sig lill att i sådant hänseende låta bero vid det gamla, var förslaget bortglömdt. Efter mer än 20 års förlopp, hvarunder öfvertygelsen om behofvet af en sådan inrättning utom allt tvifvel vunnit tillräcklig mognad, torde det icke kunna synas för tidigt att åter väcka ett likartadt förslag. Jag vågar till och med påstå att det är hög tid; och jag hemtar en särskild anledning till detta påstående af de snabba framsteg, statistiken i sednare åren gjort i andra länder, och den ofantligt stegrade uppmärksamhet, man numera öfver allt egnar dess utveckling, icke blott inom egel land, utan äfven uti främmande. Det är nemligen naturligt att en vetenskap, som hufvudsakligen lefveraf jemförelser, icke länge skall åtnöja sig med upplysningar öfver ett land allena. Dessa gifva icke fullt tillfredsställande grunder för bedömande af Slatens tillstånd och framskridande; blott genom jemförelser kan en tillförlitlig insigt erhållas i de funna talens betydelse, kan man med säkerhet uppfatta sin egen ståndpunkt bland verldens hyfsade länder.
Fröt. 1847 & 1848. 5 Sami. 1 Afd. 9 Haft. 1 2 Bevillnings-Utskullels Utlåtande, N:o 14. ledamöter instämt, hvaribland Pehr Sahlström från Stockholms län, som tillika fästat uppmärksamhet derå, att i väckta motioner blifvit yrkadt, att personliga skyddsafgiften måtte till andra ändamål anvisas, hvilka motioner ännu ej voro besvarade och afgjorde och på grund af hvilket allt ingressen till det ifrågavarande betänkandet och yttrandet, angående bevillnings-stadgans l:sla §, af Ståndet återremitterats, med förklarande, att, om., sedan bevillningssumman blifvit till beloppet bestämd och inkomsterna al bränvins-bränningen, tullen, och stämplade papperet kunnat beräknas, samt personliga skyddsafgiften möjligen blefve anslagen Lill understöd åt folkskolorna, brist skulle uppstå och ökad bevillning blifva af nöden, densamma borde såsom fyllnadsafgift utgöras medelst progressiva afgifter för den högre förmögenheten eller inkomsten. Då, på sätt häraf samt af det vid öfverläggningen inom Bonde-ståndet förda protokoll inhemtas, Ståndet, uppå framställd proposition å bifall till de ifrågavarande delarne af Utskottets betänkande, iivari allt afseende å det väckta förslaget om progressiva afgifter afstyrkes och personliga skyddsafgiftens bibehållande såsom bevillnings-grund för det närvarande tiilstyrkes, med nej besvarat samma proposition, och, med återremitterande af betänkandet i dessa delar, hvilka af de tre öfriga riksstånden blifvit gillade, formligen beslutat, att en i vissa förutsatta händelser möjligen uppkommande brist i bevillningen borde fyllas genom progressiva afgifter å den högre förmögenheten eller inkomsten, har Utskottet, som af hvad inom Ståndet blifvit anfördt icke funnit de mot lämpligheten af progressiv beskattning utaf Utskottet andragua skäl vara till deras vigt förringade och alltså saknar anledning att frånträda, hvad Utskottet i ofvanberörda hänseende yttrat och hemställt, ansett
Fyra Rdr B:co årligen, till följd af ett, redan före min tjenstetid, å allmän Sockenstämma fattadt beslut, hvilket åter har sin grund uti Kongl. Maj:ls till DomKnpitlet i Lund den 2 Augusti i8o5 aflålna Nådiga skrifvelse, hvilken tyckes vara ett för Rikets Sländers Revisorer obekant dokumeut. — 394 — Angående Räkenskaperna för Brågerup^ och Nefvetshög! Kyrkor. Med föranledande af Konungens Hoga BTaliuingshafvandes och Högvördiga Biskops-Embetets aflåtna skrifvelse, föranledd af Rikets Ständers år 1841 församlade Revisorers öfver den förrättade Stats-Revisionen afgifna Berättelse, rörande Kyrkoräkenskaperna för Landt-Kyrkorna i Skåne, få undertecknade, Kuratorer vid Brågerups oell Nefvets-, högs Kyrkor i Bara Kontrakt och Malmöhus Län, i djupaste underdånighet afgifva följande Utlåtande: Beträffande 1 :sta momentet af ofvannämde Berättelse; ”att Pastorer» ne för ett icke ringa antal Kyrkor innehaft större oförräntade behållningar, än som medgifves uti 16 punkten af Kongl, Kyrko-Instruktio» nen den 12 April 1815kan det visserligen synas, såsom om förhållandet äfven härstädes varit sådant, emedan, sedan liera år tillbaka, en större behållning årligen linnes utförd under rubrik: ”1 Kassan influtna medel;” men då denna behållning, som icke före Räkenskapernas af» slutande kunnat utlånas, alltid blifvit i följande årets Räkenskaper, med full ränteberäkning, i debet upptagen, har deraf ingen förlust kunnat förorsakas i Kyrkornas inkomster.
Detta är ju för öfrigt allt hvad som behöfves; ty om rote-indelningen inom en socken anses vara nyttig och förträfflig, så ligger ju intet hinder i författnm mot dess åvägabringande, och den siste värde talaren, som har godt tillfälle att känna dylika förhållanden, har ju vitsordat ali mångå församlingar finnas der sådant blifvit satt i verket. Frih. Alströmers förslag är visserligen något bättre än Ulskms, det vill jag icke bestrida; men alla de olägenheter, som jag här uppräknat såsom åtföljande Ulskms tillhöra äfven Frih. Alströmers förslag; ty han har derigenom icke förebygdt något annat, än att den första fördelnm af de fattige icke kan ske alltför ojemnt. Men alla de andra olägenheterna qvarstå orubbade så väl enligt detta förslag sora Utskrns. 11 H. 12 irs Den 30 Augusti. Slutligen vågar jag fästa upmärksamheten derå, att den författa., hvilken man nu så väsendtligen vill ändra, har först nyligen blifvit satt i verket, och det torde väl vara skäl, att innan man deruti företager några ändringar, låta den lefva och verka något längre än åtta eller nio månader, emedan man eljest omöjligen kan hafva någon erfarenhet af de följder den kommer att medföra. Afven på grund af detta skäl, anhåller jag nu om afslag å Utsknis förslag i förevaride punkt. Hr Adelborg: Hr Gripenstedt har bland annat nämnt, alt de följder, som skulle drabba en person, hvilken obetänkt ställde sin hushållning på användandet af mycket statfolk, äro af så betänklig art, alt de äro fullt tillräckliga alt utgöra ett korrektiv mot ett sådant förfarande. Jag frågar då om 5 Rdr 16 sk. hko kunna anses sora ett tillräckligt korrektiv? Jag medgifver visserligen att han dessutom får deltaga i den öfriga kontingenten till fattigvården, men då den fördelas på hela församlingen, blir denna tillökning allt för obetydlig för att kunna anses såsom ett tillräckligt betryggande korrektiv.
Öfver geometriska kartor samt protokoll eller andra handlingar, som af landtmätare eller från Provins-Landtmäleri-kontoren utgifvas; Besvärs-skrifter, se Ansökningar ; — uppbördsmäns i mål, rörande krono-räntor samt redogörelse för disponerade medel; — och handlingar i brottmål och fiskaliska aktioner; Betyg frän skolor och elementar-läroverk; Bevillningsmål, handlingar rörande sökt ändring deri; Bevis af Domare och Embetsman i brottmål samt ekonomie-, politieoch militär-ärenden; se Ansökningar; Boställen; se Husesyner; Bouppteckningar, då behållna summan icke går öfver 100 R:dr, äfvensom afskrifter eller utdrag deraf; Broars underhäll, fråga derom; se Ansökningar; Brottmål, ransakningar, ansökningar, förklaringar och besvärs-handlingar deri; Byggnader, publika, frågor derom; se Ansökningar; Diptomer för Agenter, General-konsuler och Konsuler, hvilka ej åtnjuta lön eller traktamente; Domar, inneliggande; Domböcker; Donationer, resolutioner derom ; Ekonomie-mål; se Ansökningar ; Elementar-läroverk, i alla dem rörande mål; Embetsman, klagomål öfver af dem tillfogadt våld eller oförrätter; se Ansökningar ; Embets-skrifvelser och Embets-ärenden, hvad dem rörer; Expeditioner, sorn utfärdas af Domare och Embetsmän i brottmål och fiskaliska aktioner samt ekonomie-, politieoch militär-ärenden; Fattiga och obemedlade, då Domaren eller tjenstemanrien, efter derom inför vederbörande Ratt eller Kollegium gjord anmälan, å handlingen tecknat ordet gratis; Fattigvårds inrättningar, i alla dem rörande mål; Fideikommiss-bref ; Folkpass vid inrikes sjöfart; Fullmakter för Stats-rådets Ledamöter; — för Folkskolelärare; Fångskjuts, ansökningar m. m. derom; Förslag till Författning äng.
Uti en inom Preste-Ståndet väckt motion har Kontrakts-prosten Falck anfört, hurusom kyrkokassorna inom Skåne voro belastade med åtskilliga utgifter, af hvilka flere syntes vara för dem nog främmande. Sålunda visade sig af ett motionen bifogadt tionde-extrakt, att Gladsax kyrka af nära nio tunnor råg hade endast omkring tre i behåll och af omkring tjugufem tunnor korn blott fjorton och några kappar. Ett liknande förhållande egde rum på de liesta ställen i motionärens hemort. Af de verk och tjenstemän, till hvilka dessa utbetalningar skedde, voro väl icke alla utan samband med kyrkans angelägenheter, men flere och deribland de, till hvilka de betydligaste beloppen utgingo, kunde omöjligen anses röra henne närmare än andra inom samhället; och vore det svårt att inse, hvarföre till exempel vaxljusmedel, akademi-statens aflöning, ja äfven bibeltryckeri-tunnorna skulle frångå kyrkornas ofta nog svaga behållning, eller, med andra ord, tagas ur tiondegifvarnes fickor. Detta, enligt motionärens mening, orättvisa förhållande, att allmänna inrättningar lönades på enskildes bekostnad, hade redan till en del, såsom i fråga om klockare-helgonskylden, blifvit insedt och rättadt; i anledning hvaraf motionären trodde sig kunna emotse icke mindre uppmärksamhet för den angelägenhet af liknande beskaffenhet, som innefattades i hans nu framställda förslag: »att kyrkokassorna i Skåne må befrias från erläggande af bibelsäden, akademi-spanmålen, vaxljusmedlen och barnmorske-lärarelönen, samt att ett mot dessa belopp svarande anslag af allmänna medel anvisas till fyllande af de löner, m. m., hvilka för närvarande äro på dessa medel anvisade.» Bih. till It. St. Kongl. Kammar-rätten in - För öfrigt har motionären uppgifvit, att, enligt hemtade underrättelser, af kyrkorna i Skåne skulle utgå: Till Kongl. Carolinska akademien:
Skrifvelse, X 1. s 4.97» 498» Strömrensningar, berättelse angående förvaltning af de till, anviste medel, II s 694 — 718, remitt. till StatsUtskottet, II s 1131, till Stats-, Banco-och EkonomiUtskotten, 1141 > 1143» 1157. Utskottens Utlåtande, IV 5. s 199 — 213, bif. af Adeln, IX s 113g, af PresteStåndet, IX s 1147 > af BondeStåndet, IX s 1152. Underd. •— om nödvändigheten af; Motioner, remitt. till Statsoch Ekon. Utskottens Utlåtande, IV 5. Ytterligare Utlåtande, IV 6. s 33o — 334, bif. af Adeln, IX 3. s 289, af PresteStåndet, IX 3. s 295, af BorgareStåndet, IX 3. s 3o8. Underdån. Strömsholms och Kungsöhrs Kungsgårdar, om ändring i förvaltningen af; StatsUtskottets Betänkande, IV 3. s 228—228, bif. af PresteStåndet, IX s 023, af Bönder ' *9 ^9° Ståndet, IX s 628, af BorgareStåndet, IX s 657. Ytterligare Utlåtande, IY 5. s 987, bif. af Adeln, IX s 1122. Underd. Skrifvelse, X 1. s 522—-524* RiksdagsBeslutet, §. 20. Stubbören i Westerbotten, I 1. s 835. Styrelseverk, förberedelser till en ny organisation af Rikets, I 1. s 37—3g.
Vid sistlidne riksdag väcktes åtskilliga dylika frågor, deribland äfven de nu framställda, rörande anslag till Oscars och Qvarsebo församlingar, men dåvarande Stats-Utskolt, hvars yttrande i ämnet ock af Rikets Ständer gillades, faun sig icke böra tillstyrka bifall till de gjorda framställningarne, emedan, innan vederbörlig undersökning föregått i afseende å de, tili stöd för desamma, åberopade förhållanden, Utskottet icke vore i tillfälle att fullt bedöma behofvet af de begärda anslagen, utan ansåg Utskottet lämpligast, att sådana frågor af församlingarne i underdånighet anmäldes hos Kongl. Maj:t, som sedermera, efter vederbörandes hörande, icke torde underlåta ali, derest slikt behof verkligen förefunnes, til! Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition i ämnet. Delande denna åsigt om formen för dylika frågors behandling, har jemväl nuvarande Stats-Utskott funnit sig böra hemställa, att ofvannämude Irenne motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Uti en hos Bonde-ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion af Nils Svensson från Blekinge län är anfördt, hurusom, enligt särskilta Nådiga Bref, det för nämnde föremål å Riks-staten uppförda anslag, 10,000 R:dr B:ko årligen, blifvit sålunda - Slals-Uiskottefs Utlåtande JS:o 44-8. 97 lunda användt, alt 2,000 R:dr utgått till resestipendier för läkare-korpsen samt lika belopp till resestipendier för lärare vid bvartdera af de båda universiteten, eller tillsammans 6,000 R:dr, så att blott 4,000 R:dr återstått lill dylika stipendier ät andra personer saint lill läroböckers oell lärda verks digifvande.
Med någon utbetalning hära har Contoiret likwäl icke blifwit beswäradt; Utan har twertom Contoiriet fett sine contante tillgångar förökade med 40,000 R:dr Banco, hwilka såsom Interesse» för arén 18 ro och i8-r ä förrberörde skuld, fran Kogl. Stats-Cvntoiret blifwit lefwererade. De såkallade Patriotiske Lanen, femte Stockholms Beurse-Lan, tillsammans utgörande 351,678 R:dr 46 ss. 8 r:st B:co, upptagne ar 1809 mot Kongl. Slals-Eontoirets reverser med löpande Sex Procents ärlig Ränta, skulle, efter Riksens Högloft. Ständers Förordnande wid Riksdagen i Stockholm arén 1809 och 1812, genom Riksgälds-Conttiret liqwideras. Den behållning af förenämnde Län och friwilliga gaswor, som fran KonglStatsContoiret blifwit till Riksgalds-Cotviret aflemnadt, utgjorde, sedan Stockholms Beurs-Lan blifwit till Capiial med i 1,252 R:dr infriade, i contant R:dr 80,026: 41 ss. z r:st B:co, en Riksgälds-Contoirets Obligation stor zoe» R:dr med dera upplupen Ränta 26 R:dr 32 ss., samt en Actie,sedel uti Abo Discont-Werk stor iso R, eller tillsammans R:dr 82,433: 25 ss-. z r;st. B:co. Återstående fonden Den z Julik. 99s til! de egenkelioen sa kallade Patriotiske Lanm, för hwilka Obligationer wörö ukaifne lill ett belopv af 241,628 Rwr 46 ss. 8 r:ff skulle anskaffas genom det sa kallade Permanenta Annuitels, Länet. Men sistberörde
S. DAllmänna Beswars - och Economie-Utstottets, sedan den iz sistledne pa bordt hwilande, Betänkande om nödige matt och steg emot Lurendrägeri och Tullförsnillning, samt till inhemska KlädesFabrikernes upphjelpande, dies nu ater föredragit och bifallet. - O t supra. Lx krotocollo, L rink. man. Utdrag af protocsllet, hillet hos Hederwärda Donde-Standet wid Urtima Riksdagen i Orebro den i6 Julli 1812. SD. 8äredrogs ater Lag-Utstottets sedan den iz dennes pa bordet hwilande förnyade Utlakande i den dit arerförwista, af Riksdagmännen Lars Swensson frän Skaraborgs Län och Anders Larsson fran Elfsborgs Län, wäckte fraga om BördsrättenS upphafwande; Men blef till hela betz innehåll af Bonde - Ståndet ogilladt, samt Lagens stadgande i thy sall utan förändring bibehållet Ut supra. Lx krotocoUo, 6. Lrink man. Upp - Den 17 Julik. 171; Uppläst hos Ridd. och Adeln den 17 Julli. Prest - Ständct den 17 Borgare-Ständet den 17 Bonde - Ständet den 17 - « Riksens Häglof!.
Härvid förekommer likväl en omständighet, som möjligen kunde föranleda dertill, att aniingen den grundlagarne genomgående grundsats om Rådgifvarnes ansvarighet blefve, så vidt frågan rörde Statsverkets förvaltning, till största delen illusorisk, eller ock att den tidpunkt, hvarefter Konungens rådgifvare blefve fria från vidare ansvar för sina åtgöranden, lemnades alltför obestämd. Konstitutions utskottet har nemligen till föremål för sin granskning de ifdn den ena riksdagens början till den andras i Stats-Rädet förda protokoll. Då nu Statsverkets räkenskaper för större delen af denna tidsperiod ännu icke äro upprättade, långt mindre genomgått granskning af Revisorerne och Stats-Utskottet, saknar Konstitutions-Utskottet nödig ledning af räkenskapernas föregående skärskådniug utaf de för detta ändamål egentligen afsedda Rikets Ständers delegationer, hvaraf ock naturligtvis blir en följd, att verkligen anmärkningsvärda förhållanden i afseende å Statsverkets förvaltning kunna af Konstitutions-Utskottet förbises. Om nu, sedan räkenskaperna blifvit upprättade och undergått granskning af Revisorer och Stats-Utskottet, detta sednare skulle finna anledning framställa anmärkning emot en rådgifvare-åtgärd, hvilken tillhörde den tidsperiod. för hvilken Staisråds-protokollen vid föregående riksdag varit till Konstitutionsutskottets granskning öfverlemnade: sä uppstår den frågan huruvida detta Utskott eger att elt sålunda bänskjutet ärende till pröfning företaga eller icke. I detta hänseende stadgar 76 § Riksdags-Ordningen: »Allt hvad Riksens Ständer efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny, till ansvarighet förbindande, granskning af nya Ständer i samma mål vara tilläten; dock bör — Svaret på den här ofvan framställda frågan utfaller olika, allt efter det sätt, hvarpå den 76 § tillämpas. A ena sidan har man påstått att granskningsrätten i berörda hänseende gällde hvarje regeringsåtgärd, hvilken icke kunde visas hafva blifvit särskildt granskad; och å andra sidan åter att hvarje dylik anmärknings framställande och pröfning vore grundlagsvidrig.
Prop. A;o 4, om Statsverket 1836. Transport deras" vilkor än den indirekta, sorn då i allmänhet beviljades medelst löneanslag för Läns-Notarien och löntillökning för LandsKanslisterne. Om än, å ena sidan, i anseende till utmätningsmålens aftagande antal, Lands-Sekreterarnes inkomst af expeditionslösen för närvarande minskats, ett förhållande, som emedlertid snart kan förändras, måste det. ä andra sidan, medgifvas, att den nya expeditionstaxan boredt Landskanslierna icke obetydliga fördelar. Vid granskning af de ansökningar om lönförhöjning, som nu från åtskilliga läns Lands-statspersonal till Kongl. Maj:t inkommit, visar sig ock, att i tvänne af dessa län LandsSekreterarne sjelfve icke väckt fråga om förbättring af sina egna lönförmåner, och att i ett 3:dje ian Kongl. Maj.ts Befallningshafvande förklarat en sådan icke vara behöflig. I sakens så beskaffade skick finner Kongl. Majit, som här nedan vill äska en lönförhöjning i allmänhet för Länsnotarier och Landskanslister, Sig endast såvida böra föreslå tillökning i aflönings-staten för Lands-Sekreterarne, att i några Län, der deras lönevilkor veterligen äro svagare, de i Stats-Kontorets sednast afgifna statsförslag upptagna löner i någon mån höjas, med iakttagande att de dymedelst i staten jernnäs till vissa tuseneller hundra-tal i Riksdaler Riksmynt der det icke redan skett. Kongl. Maj:t hemställer således, att berörde af Stats-Kontoret föreslagna stat måtte ökas: för Lands-Sekreteraren i Upsala Län med R:mt R:dr 95 för att jernnäs till 2,000. i Stockholms dito med 419 » 3,000. Summa Riksmynt 2,671. för Landskamererarne beräknades vid förra regleringen såsom aflöningsminimum, med inbegripande af extra inkomster, i de minst folkrika länen 2,250, i de folkrikaste 3,000 och i några deremellan 2.500 R:dr Riksmynt. — Kongl.
Vart förslag är, att ven i stället köi vela» uti skulv - 700 Stst!- set, Lanco-kktskotten, »eölar, bvaröera pä 100,000 L:ör; ak dvilken köröslning någon olägendet s^nes oss ej kunna, i något kall, uppsta. Vi Åberopa i öfrigt öen ak oss i 9:60 puncten sk vär okvannämnöe reservation litreööa mening, stt åtminstone ^ sk
Justerades pleniprotrn för d. 11 Sept. e. m. samt d. i3 och i5 i samma månad. 16 H. 138 Den 10 November. Upplästes och lades på bordet nedannämnda utlåtln från StatsUtskottet: N:o 3oi. i anledn. af erhållen återremiss af StatsUtskls utlåt. N:o 251 ; N:o 3o2. ang:de Hr Dalmans motion, att af det vid sista riksdagen beviljade extra anslag bex-eda tillgång för beväringens beklädnad; N:o 3o3. i anledn. af erhållen återremiss å betänk. N:o 200, rörrde Gr. von Fersens motion om de förändringar, sorn insmugit sig uti de af K. Carl XI confirmerade, med allmogen upprättade knekte-contracten; N:o 3o4- i anledn. af väckt fråga om rättighet för K. M. att, i saknad af tillräckligt årligt anslag för beväringens beklädnad, för detta ändamål använda reservförråden; N:o 3o5. i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtsk:s betänk. N:o 238, ronde den riksd.fullm. And. Danielsson väckta motion om rättighet för indelta armeens civilstat att, lika med den militära, njuta ersättning för utgifna accord; N:o 3o6. i anledn. af väckt fråga om rättighet för de landshöfdingar, hvilka sedan början af år i83o tagit afsked, att komma i åtnjutande af pension, till beloppet motsvarande den, som hädanefter afskedstagande, pensionsberättigade landshöfdingar äga uppbära; N:o 307. i anledn af erhållen återremiss å betänk.