Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Theaterns belägenhet är redan till Riksens Ständer anmäld. 1 litterairt afseende återstår mig intet att tillägga vid det, Friherre Lagerbjelke med så fullständig sakkännedom och sann vältalighet i ämnet yttrat; men ärendets återstående handläggande fordrar upplysningar, dem jag nu går att afgifva, Theaterns skuld uppgår till 40,000 R:d. Ända till år 1807 åtnjöt detta Verk af Statsmedlen ett understöd af nära 90,000 R:d. Bco, som ofta voro jeinngode med Hamburger B:co; nu bestridas enahanda skyldigheter med 22,000 R:d. B:co, som icke svara mot 10,000 Hamb. B:co. Då således det nuvarande anslaget, i nominalt belopp, äf ned - 6ö Den 1 Juli. e m. satt till ^ emot det förra, dä det i utrikes; värde ej svarar emot £ deraf, dä det relativa värdet blifvit än mindre i till varuprisernas stegring, ocdi slutligen, då Theatrarn.es ter Högst-salig Hennes Maj:t. EnkeDrottningen ådrog Theatern en förlust af nära 20,000 R:d. B:co., eller hälften af hela skulden , torde dennes tillvarelse och belopp ej kunna väcka ringaste förvåning. Direclionens till Kongl. Maj:t under den 20'. sistlidne Februari i underdånighet inlemnade Memorial upplyser närmare forhållandet. De deruti Ira inlagde ca loui er grunda sig på Verkets Räkenskaper. Desse äter äro i behörig ordning reviderade och.gpdkände. Likväl önskar Directionen intet högre än att än ytterligare den nosaste räfsL matte anställas öfver dess. 'O åtgärder. Att framdeles, utan åsamkande af ny skuld, underhålla Theatern på den nu varande foten, att vinna de högre ändamålen af en Theaters tillvarelse, och uppfylla de nationella fordringar, som Ståndet, genom dess iiffiga bifall, tycktes erkänna, då de sednast af Friherre Lagerbjelke framställdes, dertill fordras årligen 50,000 R:d. B:co utöfver det nu varande anslaget.
Uti det vid sistförflutna riksdag af dåvarande Stats-Utskott under JVS 48 afgifna och af Rikets Ständer godkända utlåtande, angående nedsättning af den till fem procent fastställda räntan för Hjelmare kanaloch slussverks underhålJs-fond, anmärktes, att då den ifrågasatta ränte-nedsättningen icke gerna kunde komma att Bih. till R. St. Prot. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 14 Häft. 4 26 Stats-Utskottets Utlåtande JVi 95. tillämpas å de medel, för hvilka fem procents ränta i de afgifna förbindelserna vöre förskrifven, skulle visserligen en sådan nedsättning i räntebeloppet för fondens dädanefter utlånta tillgångar under den närmaste framtiden blifva af mindre betydenhet, men deremot skulle härigenom alla beräkningar å den af direktionen sjelf föreslagna och af Rikets Ständer godkända planen för hela den kommande tiden blifva rubbade i afseende på ej mindre serie-indelningen än de räntesummor, för hvilka lånehandlingar, vid förloppet af hvarje särskild i planen bestämd tidsperiod, skulle till Riksgälds-kontoret aflemnas. Derjemte erinrade samma Utskott ej mindre om de högst betydliga belopp, som de tillförene efterskänkta och afskrifna fordringarne för det allmännas lånebidrag till Hjelmare kanaloch slussverks ombyggande utgjort, än om de för samma byggnadsföretag i egenskap af anslag utan återbetalnings-skyldighet anvisade medel, utgörande tillsammans 50,000 R:dr b:ko, samt den ränta af fem procent årligen, som Stats-verket under hela byggnadstiden eller till och med år 1833 godtgjorde å hela aktiekapitalet.
437] radsoch Kronotionde-Spannemålens utgörande,! forsslande eller lösande nu innehålla. Stats-Utskottets. N:j -217, angående vackt fråga, om Academiej Domkyrko, Wisingsborgs Scholae Gods, Prasbende, Annexe och ad pios usus anslagne Hemmanssamt Militias-Boställens lösands till Skatte. N.*o 218 angående gjord motion , om anslag å Stat för inrättande af Exercitie-Esqvadroner vid Rif-Regimentets Gavallerie-Corpser5 N:o 219, öfver Herr Contre-Amiralen Schutzer7 crantz's Memorial, angående någon förän-; dring uti Staten för Kongl. Förvaltningen af Sjö-Arenderne. N:o 2 20, öfver Riksdags Fullmäktiges från GottJ land af Bonde-Ståndet Memorial, om Gott-' ländske National-Beväringens aflöning. N:o 227, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga1 Remiss, uppå Regiments-Skrifvarens, FältKammererarens B. Molins underdåniga an-] sökning, om utbekommande af Remisslage.' S. E>. Biföllos, vid förnyad föredragning, följande sedan den 16 uti denna månad på bordet hvilande Eetänkanden, nemligen: Stats-Utskottets N:o 230, i anledning af Kongl. Maj:ts Remiss, angående en del af Kongl. Hof-Statens öfvertagande på Rikets Allmänna Indragnings-Stat. N:o 231, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse, rörande Ofverste Indelningens vid f. d. Östgötha Cavalleri-Regemente användande till aflöning för en Fältmarskalk eller General. 438 JP rot, Ut dr. rf, i6 Maji 1818. N-o 333, i anledning af Kongl, Majrts Remiss, angående Svenska Theatems underhåll. K:o 2? 5, i anledning af Kongl. Majas Remiss, angående reglering af Postverkets Aflänings Stat.
R:dr 1,617,293: 33. 6. 3:o Har Allmänna Bevillningen i det hela influtit till något högre belopp, än hvartill den, vid sistlidne Riksdag, beräknades; och 4:o I en annan väg har Contoiret jemväl, i följd af de för liqviden af R:g:sContoirets så kallade DiscontSkuld till Banken fastställde grunder, erhåIlit till siD disposition contante tillgångar; och hvarmed är sådant förhållande: Enligt R. St:rs Beslut vid sistlidne Riksdag, skulle den Skuld , härrörande från begagnad Discont-rättighet uti Banken, för hvilken R:g:sGontoiret kom att häfta, vid 1823 års slut, utan afbetalningeller räntas beräknande, oförändrad qvarstå intill nästa Riksdag; i följd hvaraf, Contoirets Inkomster, ifrån och med den 1 Januarii 1824, icke graverats med någon utgift, i och för denna Bankens Fordran. Till afbetalning på StatsVerkets Skuld till Banken, hade utaf den, vid 1818 års Riksdag, fastställde Allmänna Bevillning beräknats en årlig summa af 5oo,ooo R:dr. —- Som nu denna summa för år 1823 blifvit, inom samma års slut, af R:g:sContoiret förskottsvis till K. StatsContoiret inbetald, medelst As - Betänkanden, N:o g5. 29 signeringpå Banken, så har härigenom uppkommit det resultat, att den så kallade DiscontSkulden till Banken, hvilken, efter 1823 års utgång, icke i ringaste måtto graverat Contoirets Inkomster, sagde år ökats med de assignerade 5oo,ooo R:dr, men Gontoiret likväl fått ersättning härföre, genom den anslagne Bevillningen för år 1823, hvilken näst påföljande året influtit. —-
B. 673. A. 712. — af Bankodiscontverkets räkenskaper och förvaltning för år 1840, angående. XXVI. B. 209. A. 236. — af Statsverkets och Riksgälds-contorets räkenskaper för år 1838, angående. XVII. R. 88. XVIII. B. 33o. XIX. A. 358. — af Barthelemy-fondens förvaltning. Se Barthelemyfonden. — af Stats-, Bankooch Riksgäldsvei ken, angående tiden för nästa. XXII. B. 207. XXIII. A. 174. E. 402. — af författningarne rörande laga försvar. Se Laga försvar. Revisionerna af Bankodiscontverket samt Provinslånecontoren i Götheborg och Malmö, angående förändring i tiden för. XIX. B. 439. XX. A. 100. — öfver Bankodiscontverkets förvaltning och räkenskaper samt f. d. Riksdiscontens utredning, angående. XIX. B. 439. XX. A. too. a9 ( 226 > Revisorer, Rikets Ständers, angående förslag till ny itistruetion för. Se Instruclion. — angående val af. Se Val. Revisorernes öfver Stats-, Bankooch Riksgäldsverkens öfverseende åren 1835, x83/ och 183g afgifne berättelser: angående verkställd granskning af Statsverkets sami andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelseoch förvaltning. 1. 73. R. 3o3. VI. B. 644- VII. 74. Å. 23q. XIII. U. 109, 289. A. 356. XX. E. 758. XXI. Å. 3. XXII. E. A. 46. — angående verkställd granskning af Bankens räkenskaper och förvaltning, m. ro. 1. 73. R. 3o3. VII. B. 298. VIII. 101. A. 174. X. U. 298. XI. A. 21. — angående verkställd granskning af Riksgäldsverket samt den åt
Leffler sökt framställa de svårigheter , sorn skola uppstå vid edeligt befästande af fordringar hos personer, hvilka om Afträdes-Förmon sig anmält, då fordran grundar sig på betalning för varor, som blifvit den Afträdessökande på Credit lemnade, och den, som verkstält utlämnandet af varorne; ej sjelf till de samma varit ägare, utan dem i Commission till försäljning af utländsk, på längre afstånd vistande, man innehaft; I anledning hvaraf Herr Leffler föreslagit en sådan förändring uti nu gällande formulair för berörde Fdgång, och uti stadgandet om det sammas tillämpning, att det må vara den, som utgifvit penningar eller deras värde till den Afträdessökande, samt deröfver ined honom håller räkning, tillåtit att sjelf bevaka och beediga fordringen. Utskottet, som i frågan, huruvida den, hvilken af annor inländsk eller å utrikes ort vistande
D:o ,):o Fordringar för ulborgad Undsättnings-Spannmål, enligt Dito Påräknad ytterligare inkomst för Spaiinniåls-exporleu till Italien, jemte Rafvel i-ersättningar, föi slaga v ia enligt dito Behållningar af Spannmåls och Proviant-Persedlar samt Ved och Kol, efter de vid Oclober månads början 1822 gängse pris, enligt D:p Fastighetsvärden enligt B:o Inventarier och Materialier, enligt D:o Saldo, Brist i tillgång;*] uc, uppkommen efter år 1811 Dessutom egde och Allmänna Magazimlnrällningeil vid September månads slut 1822 följande lindlingar, lör hvilka linga eller ingen ersättning lärer vara ali lörvänla, nemligen uti Finnland, sedan skulderne algått 507,304: 7 10 Ilos Pommerska Fält-Contoiret, Commilleen för Ki igsför vall ni ngs-Äierd erne och Förvaltningen af Sjö-Ärenderne 568,003: 33 11 Äldre Balancer och ford ingar hos diverse personer 80, i65: 17 3 Suni ma 1,104,400: ii Banco 26,215 t3 11 83,gi2 12 2 578,355 34 9 ’* 98,000 1,282,280 21 — 38o,82 5 t/ 47 8 j32,i52 28 7 i,i86,83o 20 to Hörer till Nio 43** Summa 0,777,575 34 11 •• • : ■ ■> ' f - r i C • 7 IS T K i!i : • » JV.~ Litt. A. Förslag till ett UtredningsContoir, som under Styrelse af Kongl. Stats-Contoiret kommer att besörja liqviderandet af Allmänna Magazins-lnrättningens skulder, samt indrifriingeri och realiserandet af nämnde Verks behållningar och utestående fordringar.
Committéen har derföre icke föreslagit eller Utskotten tillstyrkt något nytt, Utan endast upptagit de förut uti åtskilige tid efter annan härom utgifne författ. singar, spridde föreskrifter, sökt efter bästa förmåga dem ordna och slutligen sammanfatta uti en enda Lag, hvilket, så vidt I agUtskmets Betänkande». Utskottet kunnat inse var egenteliga föremålet för Comnaittéens befattning. Destomera oväntadt var det ytterligare framställdta påståendet, att Utskotten bordt tillstyrka a)slag å Covimitterades hela förslag i allt hvad som rörer det reglementaris ka samt öfverlemnande af Po/iceStadgarne till Kongl. Maj:ts Nådiga godtfinnande att utan något Riksens Ständers derom afgifne Utlåtande förordna.
Contoiret icke eller ansett sig tillständiqt att, utöfwer hwad uttrpckeligen blifwit föreskrifwit, utsträcka tillämpningen, eller innan nägot för. ord. 102 Den 29 September. ordnande warder gifwit, innebära med besia Extra föxmoners och Pensioners utbetalgicke; Men för att icke blottställas för den anmärk, ning, att genom förtigande af förhällandet, hafwa bidragit till olika behandling i ettämne, som sä nära rörer enffildaS wälfärd, och hwar wid alla synes böra wederfaras enahanda rätt wisa, har Stats-Eontoiret, i anledning af Allmänna Jndragnings-Staten, lätit upprätta För. teckningen N:o 6. mev de till densamma höran. de Bilagor Litt. A. V. och C. af hwilka: Litt. A upptager dem som pä Riks. Staten innebafwa löner och derjemte pä Indragnings Staten njuta Löner eller Pensioner för förra tjenstehefattningar. eller ä sistnämde Stat äga 2:ne Löner eller Pensioner. Litt. B. utwisar dem som pä Allmänna Jndragnings-Staten äro uppförde, dels tillen, dels sme Löner, samt ej pä Riks-Staten, utan Stats Contoiret wetterligen, wid särffilte Werk och Stater, äro tjenstgörande och der njuta Löner; samt Litt. C. Dem af QMnnokönet, som lika med dem ä Beneficieoch Benädnings-Staten, kunna äga antingen förmögenhet, eller förmäga att sig sjelfwe underhälla. Stats. Contoiret utbeder sig, öfwer hwad sälunda i underdänighet blifwit anfördt, Eders Kongl. Maj:ts Nädiga Förordnande, till desi Den 29 September. roz underdäniga efterrättelse, och har ben Näden framhärda med djupaste wördnad, nit och trohet Stormägtigste Allernädigste Konung, Eders Kongl. Majestäts
Då nu 1840 års besparingar användas till 1840 års behof, men deremot, efter den nya statsreglertn, 1841 års besparingar icke skulle få användas förrän år 1842 eller 1843; så är det gifvet, att under loppet af år 184* skulle alldeles inga besparingsmedel vara till Regeringens disposition, d. v. s., att den skulle, under loppet af detta år, vara i saknad af en tillgång, som den haft allt sedan år 180g. Det kan ingalunda vara förenligt med en god ordning, att medel anvisas, innan de äro med säkerhet kända. Derföre har jag till alla delar instämt uti förslaget, alt icke det löpande årets besparingar skulle få anvisas. Hvad jag deremot icke kunnat godkänna, och hvaremot jag derföre anmält min särskilda reservation, är, att hvarje års besparingar först skulle blifva disponibla under det andra året efter det, då de uppkommit. Jag anser detta långa uppskof icke vara behöfligt, emedan dessa besparingar lill större delen äro kända vid början af det följande året, och de öfriga blifva det successive under årets lopp samt till det mesta under det första halfåret. Då man derjemte kommer ihåg, att det ingalunda kan blifva behöfligt att under Januari månad använda alla de besparingar, som under 7 H. i3 98 Den ao Maj f. m. året blifva disponibla, utan att tvertom dessa medel böra hållas i beredskap att under bela året fylla de behof, sorn efter hand sig yppa; så kan jag icke finna, att någon svårighet skulle uppstå, derigenom att det nästföregående årets besparingar linge användas. Jag tror att detta vore mycket redigare, och att det vore för vederbörande en stor uppmuntran att bereda dessa besparingar, om de sålunda tidigare finge njuta frukterna deraf. Utsk. har här alldeles icke anslagit nya tillgångar, det liar blott anvisat Regeringen att af reservfonden få, under de lörsta åren, använda en summa, som motsvarade hvad besparingarna probabilitetsvis kunna beräknas att utgöra.
så bar Boncle-ståndet med fristadt afseende å alla dessa omständigheter icke kunnat bifalla ifrågavarande memorial, utan, för sin del, stad nät uti följande besiui: ' Att det till Kongl. Majus disposition i och för rusluings-kostnader"nas bestridande af Rikets Ständer å Riksgälds-konloret anvisade kreditiv ”af 2,000,000 r:dr må kontoret godtgöras på det sätt att till räntor och ”amortermg af 1,250,000 r:dr uttaxeras proportionaliter med hänseende lill "sislbeiörde förhållande till bela kreditiv-summan, under sex år enligt O ”JBevil/ni/igs-utskcttets förslag genom förhöjning å lista, 2:dra och 3:dje ar”tiklarne af allmänna bevillningen, under de år, då denna riksdags be v i 11- ”nings-förordning kommer alt tillämpas, hvaremot, om de återstående ”7ö0,000 r:dr i händelse af behof komma alt slals-verkel tillhandahållas, ”amorteringsoch länlemedlen dertill böra af kontorets af under bänder ”hafvande medel eller genom upplåning lills vidare anskaffas.” Och skulle förestående skäl och beslut deigifvas Med stånden, sorn jemväl vänligen inbjudas alt i beslutet med Bonde-stundet sig förena. Ridderskapet och Adeln. S. D. Upplästes och lades till handlingarna Kongl. Majlis i går å rikssalen meddelade nådiga svar i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer föreslagna läg-förändringar. S. D.
Proposition, N:« 55. 3 Kongl. Maj:t behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla beiörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bi lagdt, samt befalla, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo, C. A. Westerstrand. Atil. till Exp. Utsi. den 3 Jan 11. 5 e. m. Kongl Maj:ts nådiga Proposition till Rikets
Bokslutet upptager trafik-inkomsterna till 230,000 Rrdr 89 öre R:mt, således till 9 R:dr 5 öre mera än hvad ofvanstående sammandrag utvisar. Detta härrörer sig deraf, att de kontanta inreverseringarne, som hvarje tionde dag från Stations-inspektorerna ingå till Kassören, genom de förres felräkningar kunna blifva större eller mindre, än de borde vara. Dessa felräkningar rättas efter hand vid följande inreversering, sedan Kontrollören uppgifvit det rätta beloppet. Då uppgifterna i bokslutet stödja sig på inreverseringarne till kassan, men ofvanstående slags sammandrag å Kontrollörens beräkningar, mäste alltid en olikhet af nagra fa Riksdaler uppsta mellan ifrågavarande redogörelser. Bilaga, Litt. B., tillhörande sid. 138. Trafik-sammandrag, stations vis, för år 1858. Passagerare* Vestra Stambanna. Från Till Götheborg. Partilled. Jonsered. Lerum. Floda. Alingsås. Lagmansholm. i | Wårgårda. Foglavik. Falköping. Summa. Antal. Afgift. 1 Antal. Afgift. Antal. Afgift. Antal. Afgift. Antal. Afgift. Antal. Afgift. Antal. Afgift Antal. Afgift. Antal. Afgift. ilntai. Afgift. Antal. 1 i i Afgift. Runt. Om härlill lägges nedanstående summa, 104,261: 27, samt inkomsterna för åkdon, hästar och hundar 3,614: 36, för paketer 1,654: 37 och extra 1,242: 34 eller summa godstrafik samt hvad som tillkommer för hyror Gods. så erhålles summa summarum 119,107 110,772 112 229,991 Till Götheborg. Partilled. Jonsered. Lerum. Floda. Alingsås. Foglavik. Falköping. S urnma. Från Sk* L* . Afgift, j Sk* L* « Afgift. Ska LIE * Afgift. Sk* L* * Afgift. Sk* T 1 L« * | Afgift. Sk* L* * Afgift. Sk* L* * Afgift.
Sedan bruksbyggnaderna blifvit uppförda och brandförsäkrade, bör, före den 15 October hvarje år, inför Riksgälds - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 227. 9 gälds-Conloret styrkas, att brandförsäkrings-afgiflernc lör omlörmäide egendom blifvit behörigen eriagda. Slockholm den 28 Februari 1845. Reservationer. Af Herr Valley. ”Eldigt min tanka, bade Utskottet bordt föreslå att,— alldenstund bruket skall efter högst 3 års förlopp vara återuppbygdt och i full gang, ■— iantagaren bör a det erhallna Janet, sedan lian detsamma under 4 ar räntefrilt begagnat, efter den tiden erlägga ej mindre 5 procents årlig ränta, än oek göra årliga afbelalningar utom upplöpande räntor, 2,500 R:dr JEco å capilalet, så att lånet vore lliksgälds-Conloret återguldet inom 16 år; hvilken tid tyckes vara tillräcklig för lånesummans successiva återbäring, enär ifrågavarande bruk, enligt den af Herr Fitinghoff' Ulskottet meddelade och ira af mig härhos bifogade calcul, lemnar en årlig nello-provenue af circa 7 ä 8,000 R:dr E.co. Genom delta förmonliga låns räntefria begagnande under 4 år, tillskyndas låntagaren i allt fall en gifven present af (>,000 R:dr, men enligt Utskottets förslag minst 9,000, allt Banco, utom vinsten genom den lägre endast lill 3 procent föreslagna, räntan, som torde vara en alltför långt utsträckt grace, alldenstund denna affaire i alla hänseenden ej kan anses annat än såsom en enskildt angelägenhet. Utskottet liar vidare tillstyrkt hela lånesummans utgående på en gång; jag deremot anser densamma' böra utbetalas terminvis, medelst förskott af i:del eller 'alel utaf summan, i den nion styrkt blifvit, att brukets återuppbyggande fortgår.
Ull it ande Nio 31, If:o 22 liar af Iloderrärda Bonde-Ståndet blifvit till Utskottenålerremitberådt, . på-grund af framställde anmärkningar: 1:0 af Bengt Gudmundsson från Halland,sornanfört: att, i anseende lill långsamheten af alla sådane undersökningar, sorn den af Utskotten, till utrönande af de Halländske ky r k o lie m rn ane n s verkliga natur, föreslagne, hvarunder sannolikt de fleste hemman, komma i belägenhet att efter nu gällande föreskrifter utarrenderas, derigenom den gamla åborätten skulle de facto försvinna,-vöre nödigt, att, i händelser undersökningen: skulle ske, beslut fattas derom, "att under tiden inga nyaarxendem må föranstaltas, utan att Landshöfdinge-Embetet, på det för Kronohemman stadgade sätt, må behandla åbotillsättningen på desse hemman;” att Utskottens vilkorligt gjorde hemställan, om framläggande af förslag till. lindring i de Halländske kyrkohemmans-åboernes onera, ej skulle hafva till följd, att arrendésu i mmor-ne ökades och således lända till fördel, icke för åboerne, utan för Kyrkorne och Presterskapet, så. vida arrendeméthodenblefve bibehållen, samt att Utskotten; måtte å 113m pröfva de serskilda stadganden, . angående merberörde hemman, som Bengt Gudmundsr éonf, uti sin. i ämnet afgifne motion, föreslagit, och» hvilka uti Utskottens förra Betänkande under fern punkter finnas-upptagne;; 2:0 af Änders Danielsson* från. Elfsborgs -Län, hvilken hufvudsakligen instämt uti Bengt Gudmundssons yttrande, samt yrkat, att den af Utskotten föreslagne undersökning måtte förenas med det beslut, ”att under liden åboerne måtte försäkras om deras rätt,. enligt 16 §.
(Beviljadt vid 1823 års Riksdag) Dito till Upsala Akademi å dito af 50,000 R:dr, för Bibliotheksbyggnaden, emot dito (Dito Dito till Staden Jönköping å dito af 8,000 R:dr, för hamnbyggnaden derstädes, emot årlig inbetalning af 10 proc., deraf för kapital-återstoden beräknas 5 proc, ränta. (Lånets återstående kapital-belopp betaldt under år 1844) Dito till Staden Norrköping å dito af 200,000 R:dr, för Stadens återuppbyggande efter 1822 års eldsvåda, emot dito af 6 proc., hvaraf beräknas 3 proc. ränta för återstående kapitalbeloppet, Dito till Staden Borås å dito af 100,000 R:dr, för dito efter 1822 och 1827 års eldsvådor, emot dito dito . Dito till samma Stad å dito af 85,000 R:dr, för dito efter sistnämnde års eldsvåda; hvilket låns vid slutet af år 1840 återstående belopp, enligt Rikets Ständers vid 1840 och 1841 års Riksdag fattade beslut, får på det sätt liqvideras, att räntan derefter utgöres med 4 proc. samt att 2 proc. å kapitalet årligen afbetalas, Dito till Staden Wenersborg å dito af 150,000 R:dr, för dito efter 1834 års eldsvåda; för hvilket lån den lindring i betalningsvillkoren, vid 1840 och 1841 års Riksdag, medgafs, att Stadens skuld vid 1840 års slut får godtgöras med 6 proc. årligen af den ursprungliga lånesumman, hvarvid skall beräknas 4 proc. ränta för det oguldna beloppet, Dito till Staden Öregrund å dito af 5,000 R:dr, för återuppförande af Stadens år 1829^ nedbrunna allmänna byggnader; skolande detta lån, som är räntefritt, återbetalas med („:del årligen,
Utskottet för omröstning följande proposition: Formar, tryckoch pappers - Frukter och Bär. 24 Bevillnings-Utskoltels Memorial, M 14. 31 :o. Den, som bifaller Utskpttets förslag, att frukter och bär, ej specificerade, sorn ické äro »inlagda i bränvin eller ättika», mä, utan ätskilnad för jordoch trädfrukter, indelas i »friska», med 36 sk. införselstull per tunna, och »torra», med införselsafgift af 32 sk. lispundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles gällande indelning och tullbestämmelser för nämnde slag frukter och bär, ej specificerade. FyrverkeriBorgare-Ståndet ensamt har godkänt, men de öfriga Stånden, under vidblilciibeten. yan(je af nuvaranc]e tullbestämmelse, ogillat Utskottets förslag att för Fyrverkeriarbeten, lust-, hvilka nu förtullas med 25 R:dr för 100 R:drs värde, bestämma, införselslullen till 6 sk. skålpundet. Såvida icke Borgare-Ståndet skulle vilja instämma i de öfriga Ståndens beslut härom, föranledes följande omröstning: 32:o. Den, som vill, att' gällande införselstull, 25 R:dr för 100 R:drs värde, å Fyrverkeri-arbeten, lust-, bibehålles oförändrad, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull till 6 sk. skålpundet. Färger. I afseende på artikeln Färger och färgningsämnen, hade Utskottet föreslagit, att fernbock, som nu inbegripes under andra slag, ej specificerade, och drager en införselstull af 3 sk. skålpundet, skulle serskildt specificeras och åsättas tull af 1 sk. skålpundet, samt att införselsafgiften å sappan, malen, skulle förhöjas från 6 rst. till 1. sk. skålpundet.