Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det vore derföre af stor och omisskännelig vigt för samhället, att Ad vocat-Fiscalerne i Hot-Rätter och Collegier samt Krigs-Fiscalen i Krrgs-Hof-Rätten , hvilkas embets-utöfning för Statens rätt och allmänna ärenders behöriga handhafvande, är så magtpåliggande, enär deras embets-utöfning påkallar en oaflåtlig vaksamhet olver embelsoch tjenstemäns förhållande, en oafbruten omtanka att befordra Kronans rätt och en oafvislig uppmärksamhet på Lagarnes iagttagande och efterlefnad, skiljas från all beroende beröring med den Hof-Rätt eller det Kollegium, inom hvars noin värjo och verkningskrets desse embetsmän fungera, likväl med den skyldigheten att, när Advocat-Fiscalenrs handräckning eller emLets-befattning af det dömande eller förvaltande Verket påkallas, i ärender, der Konaus rätt är i frågan eller underlydande tjenstemäns 1 el och försummelser upptäckas, vidtaga den åtgärd och lemna det biträde, sakens beskaffenhet i förening med embetspligten fordrar, utan att likväl OtverDomslolen eller Auetoriteter må eg», för utöfningen af Advocat-Fiscalens åliggande, meddela några föreskrifter. Till följd häraf har motionären föreslagit, att, för Ad vocat-Fiscaler i Rikets Hof-Rätter och Collegier, äfvensom för Krigs-Fiscalen i Krigs-HofRät ten, måtte utfärdas serskildt, efter ofvan omförmäldte grunder, uppfattad Instruction, som noggrann t bestämmer deras åliggande och verkningskrets, med utsättande af de skyldigheter, som påkallas af serskildte förhållanden inom den Hof-Rätt eller det Collegium, der Advocat-Fiscalen, såsom Konungens Ombudsman, fungerar. Till bestämmelsen af galunda, på sätt motionären förutsatt, att controllera förhandlingar ne af de Allm. Besa.- och Ekon.-UIslottets Betänkande, N:o 66.
Den uti 13 punkten omtalade Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan ansågs böra upptagas till samma belopp, som vid 1835 års Stats-Reglering. 7:o Cavalleri-Regementenas uti 17 punkten omtalade häst-vacans-spanmål beräknades till ett värde af 5 R:dr 24 sk. Banco per tunna, och åt StatsUtskottet uppdrogs att i stat utföra beloppet af de till denna inkomst-titel hörande tunnor spanmål, i öfverensstämmelse med de beslut, som Rikets Ständer fatta i afseende på häst-vacans-spanmålens utgörande. 8:0 Utskottets i 24 punkten af Utlåtandet N:o 64, afgifne yttrande gillades. 9:o Hvad Utskottet i afseende på de extra ordinarie inkomsternas beräkning vttrat, ansågs för det närvarande icke erfordra någon åtgärd. S. D. Sedan, till följd af utaf Herrar Electorer förrättadt val till leda - 44o Pro t. Vt dr. d. 8 Äng. 1840. möter uti Hemliga Utskottet, å Ridderskapets och Adelns vägnar dertill blifvit utsedde: N:o 92, Grefve Horn, Claes Fredrik. IV:0 338, Friherre Tersmeden> Wilhelm Fredric; och N:o 1430, Herr Gyllengahmfullm. Herr von Troil; Emil;• beslöt Ridderskapet och Adeln härom underrätta Expeditions-Utskottet, med anmodan att uppsätta och till Rikets Ständer inkomma med förslag till underdånig skrifvelse, hvarigenom Kongl. Maj:t underrättas om så väl detta, som de öfrige Riks-Ståndens val till ledamöter uti Hemliga Utskottet. S. D. Remitterades till Constitutions-Utskottet en genom Stats-Utskofctets Memorial N:o 270, i den ordning 29 §. Riksdags-Ordningen föreskrifver, anmäld anledning till anmärkning emot Konungens vederbörande rådgifvare; Från H ö g v ö r d. Preste-Ståndet. S. D.
Höglofl. Stms valde Elektorer för att utse den man, sorn skall efterträda R. Stms Justitieombudsman, ifall han innan nästk:de Riksdag skulle med döden afgå, samt att utöfva embetet under den tid, Justitieombudsmannen kan vara af svår sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad; och befunnos, efter valsedlarnes öpnande, rösterna hafva utfallit som följer: ÅdvokatFiskaleu Nils Angust Fröman Revisionssekreterare!) Axel Adlercreutz 12 » HofRättsRådet Johan Åke Lemchen 12 » HofRiittsRådet Ernst August Weidenhjelm 1 » men då ingen af nämnde Hrr erhållit det såsom full pluralitet uti R.Ord:s 63 § föreskrifne antal röster, anstäldes votering enligt följande voteringspropos.: Den. som önskar AdvokatFiskalen Nils Augnst Fröman till R. Stms JustitieOmbudsmans Suppleant röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer förnyad omröstning att ega rum. Och befunnos, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad och de öfriga blifvit öpnade, rösterna hafva utfallit sorn följer: Ja — 32, Nej — 15, till följd hvaraf AdvokatFiskalen Nils August Fröman blifvit utsedd att vara R. Stus JustitieOmbudsmans Suppleant. Uppå H. Exc. Hr Gr. o. Landtnäs framställning beslöt R. o. Ad. att Exped.Utsk:t skulle genom Prot.Utdrag underrättas om ifrågav:de vals utgång samt anmodas att upsätta och till R. St. inkomma med förslag till förordnanden för de valde och underd. skrifvelse om valen till K. M:t. Fortsattes pröfniugen af BankoUtskds den 21 och 25 sisth Jan. bordlagde Utlåt.
N:ris 44> 4^> 4^> 47» 4^> 49» So, 5i, 5a, 53, 55, 62, 155 och 68 skulle hvila till dess Utskottet inkommit med Utlåtande öfver Riksdagfullmägligen Peter Pehrssons den 5 Maji till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifna och den 10 i samma månad till LagUtskottet remitterade, samt den 21 Maji de öfriga Stånden meddelade anföraude, innehållande detailerad utveckling af föremålen för hans i Betänkandet JX;o 44 besvarade motion, äfvensom öfver Hedervärda Bonde-Ståndets återremiss af förstnämude Elfva Betänka uden. —. Men emedan Lag-Utskottet, dels i Betänkandet jNt:o 44> dels ock i Betänkandet N;o 5a, redan afgifvit, yttranden i anledning af Petter Pehrssons ifrågavarande motion, hvilken han uti det sedermera ankomna anförandet sökt närmare utveckla, samt Utskottet, som ernat, vid besvarande af Ståndens återremisser utaf ofvanberörde Betänkanden, yttra sig öfver detta Petter Pehrssons senare anförande, icke kan hvarken ingå i granskning af de från en del Stånd beslutade ålerremisserne i berörde ämnen, innan samtlige Stånden, till bifall, afslag. eller återremiss derutinnan, sig utlåtit, eller annorlunda än i sammanhang med svaret på Ståndens återremisser, och, så vidt desamma föranleda, göra något förslag till rubbning af hvad Utskottet genom ifråga vajande Betänkanden redan hemsfällt och yissa Stånd, tili en del, bifallit; får Utskottet vördsamligen, mel tillkännagifvande häraf, till Högvördige Preste-Ståndet öfverlemna, om icke Ståndet skulle finna'.för godt att Utskottets of vanuppräknade fjorton Betänkanden till afgörande företaga. Stockholm den 21 Juli i i834* Bih. till R. St. Antom till Exp.-Utsk. den 11 Julii.
S/als-U/skol/ek Utlåtande, N:o 73. ' 15 Utskottet hemställer alltså, att jemte det extra provincial-läkare-beställningarne i Hudiksvalls och Undersåkers distrikter på ordinarie stat uppföras, lönerne för ordinarie provincial-läkare bestämmas till 666 r:dr 32 sk. och arfvodena för extra provincial-läkarne till 500 r:dr hvardera, samt att den härtill erforderliga tillökning i anslag af 19,906 r:dr 32 sk. må af Rikets Ständer beviljas. Varande härigenom jemväl besvarade tvänne till Utskottet remitterade motioner, väckte, den ena hos Ridderskapet och Adeln af hr Liljesköld C. G. och den andra inom Bondeståndet af riksdagsfullmäktigen Nils Larsson från Jemtlands län samt bägge innefattande begäran, att lönen för ordinarie provincial-läkaren i nyssnämnde län måtte ökas till 666 r:dr 32 sk. årligen. 18:o. I fråga om nya provincial-läkare-beställningars inrättande, har Utskottet, genom remiss från Bonde-ståndet, fått emottaga följande motioner, nemligen : af riksdagsfullmäktigen Mäns Månsson från Kalmar län, som, med förmälan, att
Van, att i alla årstider med en lätt vagn (sora dock ej kunde vara lättare än de, sorn komma att för postföringen begagnas) emellan Småland och Stockholm så snart lian kommit på stora landsvägen, fara i mil 1 timman, inberäknadt omspänning, utan att anstränga hästarne, eller ens köra sjelf, har lian likväl icke endast för kursen N:o i, emellan Stockholm och Ystacl, på en med få undantag af de hästa och mäst befarna vägar i Sverige, icke inberäknat i den föreslagne vanliga tiden uppehållet vid gästgifvargårdarne, utan ock uppfört en särskilt tillökning af io minuter för hvardera af 6, och af 5 för hvardera af i3 skjutshåll, utaf de >9° Den 31 Janna r i i. 42, som förekomma på denna kurs; alt på kursen N:o i2 för hvarje upptaget skjutshåll emellan Wramb och Malmö en tillökning af 10 minuter uppförts, ehuru det närvarande hållet emellan Wramb och Hörby blifvit föreslaget alt delas i 2:ne, —att på kursen N:o i5, emellan Ystad och Helsingborg för hvarje skjutshåll af mil och derutöfver en tillökning beräknats af 10 minuter, samt af 5 minuter för hvarje af de öfriga, varandes äfven här det enda håll, som för det närvarande utgör mer än 2 mil, föreslaget att delas, samt emellan Helsingborg och Götheborg en tillökning upptagits af 10 minuter för hvarje skjutshåll af if mil och deröfver, samt af 5 minuter för hvarje af de återstående, en - Den si Januari!. >9' 12:0 För postföring gen å de större och vigtigare postkurser, der så kan nödigt pröfvas, äge Generalpoststyrelsen att antaga ett tillräckligt antal postiljoner, sora af postverket med goda och proberadeur förses.
en etisk fr8ga i detta ords mest viclstriickta bemärkelse. » Om kvinnofrågan i England liar haft sin största betydelse soin en etisk fråga, liar dess ekononiiska sida blifvit i synnerhet i början niest betonad i Tyskland, och riirelsen liar dar lliifviiclsakligen varit riktad p % attskaffa de unga flickorna tillfälle till en biittre uppfostran och att för kvinnorna öppna flere arbetsoinr; oldeii samt skaffa dem rättighet a t t stiidera vid iiniversiteten. I allinänhet liar dar saknats ratt insikt om saiiirnaiisliitiiingens betydelse. Rörelsen liar i Tyskland, iifven i den begränsade form deii iipptradt, haft a t t iner an i de aiiglo-saxiska, länderna strida niot fördomar, rotfästade i f6ljd af sociala f örliållaiiden och litter~tiiïens alster. ' TTi hafva i det ofvanstående sökt att i största korthet angifv~t, nhgra af förf: s synpunkter vid redogörelsen för reformarbetet för förbättrande af kvinnans ställning i de tre första Iiinder hon behandlar. Fröken Gripenberg nöjer sig dock ingalunda med att lämna en historik af kvinnofrågans iitveckling i de olika länderna med omiiäinilande af de förnämsta ledande personligheterna, utan hon ägnar sitt änme eii vida mhngsidigare behandling. Hon redogör fös kviniiouppfostrari i de respektive länderna, för kvinnans verksamhet på de lärda banorna och de praktiska omrkdena, för kvinnans stallning inför lageii, för kvinnofrågan inom litteratureii, etc. och hennes skildring a r präglad af stor grundlighet och sanivetsgraiinliet p % saniina gång framställningeii iir liflig och underhåliande. Innan vi för denna g %ng 181niia hennes förtj iiiist fulla arbete, vilja vi helt kort omuainna annii ett piir moment i det samma, lirilka synts oss särskildt värda uppiniirksamhet. Först framstiihingeii af kvinnofrågan i Ryssland ined dess hastiga uppsving och de, oaktadt reaktionen efter Alexander 11: s död, goda resultat den lairinat.
UnDfår någon af(TeD utan högre caracter, än forn åtföljt förut innetjafD tjenffc, påföreé honom tele €aracteré»33emiHning. §. 38. ^BiD Den SDtantalö» och ©TattfTrifning eller §aperingö»£ommitte, forn förft inträffar efter Det £atactetö*$ullmaTt erhållit^, eller, i bänDelfe en fåDan ca» racteriferaD perfon, för broilTen £aracterö»S3emtllning fan Tomma i fråga, (Tulle till annor ort affatta, än Den, broarpå han förut marit (FattjTrifroen, bör Den catacteriferaDe perfonen, roiD anfroar, fåfom för fclanDe uppgift i öfrigt finneg ftaDgaDt, förete £aracter6*$ullmaften, antingen i original eller meDerbörligen ftprft afdrift, forn tiUifa utmifar beloppet af allt Det ftämplaDe papper, broar» meD §ullmaften är belagD. %Xt 49 a 11 iv. $öreffttffet, (m$åcn&e S)ti>a& luid §9?<mtal& oell ®¥<tttffrtf: ntng<tr, &<tgcring& famt ^Höfhing$s(£ontmtttéer bör taff: tagaö, om anbringa fofande i ©cbtfmngé: ocf> i^age; rtng&mål, famt om SScfnwi* öftocr adomde doter, (Dm iTfantale* od) ©fattffrifntng.
När nu, såvida jag riktigt fattat inbjudningen, fem proc. ränta på länet erbjudes; sä kan jag icke finna hvarföre man ej skall bevilja detsamma, särdeles i en tid då R. St. hafva penningar till öfverflöd. Uppå derefter framställd propus, blef den gjorda inbjudningen af R. o. Ad. antagen. Föredrogs ånyo StatsUtskrs den i5 sisth Mars och den 3 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 4^3, i auledu. al K. M:s nåd. propos., ang:de anslag till arfvode» för adjungerade ledamöter i Svea och Götha Hofrätten. Hr Palmcrantz, Joh. Mauritz: Sedan det af K.M. äskade anslag till ordinarie ledamotsplatser inom K. M:s och Rikets Svea och Götha Hofrätten olyckligtvis blifvit, genom votering i förstärkt StatsUtsk., afslaget, och K. M, i anican, deraf, uti särskild nådig propos. af den 15 sisth Fehr., begärt ett årligt extraanslag af 3,y5o r:dr för adjungerade ledamöter inom samma Hofrätter; så har Högh StatsUtsk. uti dess, medelst delta betänk., derå afgifna svar förklarat, det Utsk. ansåg frågan om adjunctionsmedel vara alldeles densamma, som den genom förstärkta StatsUtskts beslut afslagna frågan 0111 ordinarie löner, och på sådan grund afstyrkt anslagets beviljande. Jag för min del kan icke lika med StatsUtsk. anse frågan om förökande af ordinarie hofrätlsledamölernes antal vara densamma eller ens lika med den nu förevar., som en - D e ii 14 April e. in. dast afser anslag lills vidare för ett beliöfligl antal adjungerade ledamöter.
Huru denna åsigt af Statsorganisationen, utan ett af sigt li gt missförstånd kan kallas mercantile är för mig omöjligt att fatta. Den ädle Grefven framställer härvid Oxenstjernas tidehvarf till ett sådant mönster för Embetsmanna oegennyttan, att man derunder icke skulle vågat sätta i fråga efter hvad penningevärde Embetsmannaarbetet kunnat mätas; jag fruktar likväl att denna framställning kommer i någon strid med den historiska kännedomen, om de fördelar hvarmed särdeles det högre Embetsmannaarbetet den tiden på det allmännas bekostnad verkligen betaltes. Tiden af Förmyndareregeringen under Carl XLs minderårighet Och flere andra exempel för att icke gå vidare tror jag med framgång skulle kunna anföras såsom bevis från tramfarne tider, att äfven bland de högre Embetsman, hvars sköldar nu pryda detta Riddarhus, den vanlige mätaren för daglönare arbetet icke varit till den grad föraktad och förgmådd, som den ädle Grefven genom en vältalig ordställning sökt göra gällande; Reductionshistorien och sjelfva Grefve Dahlbergs dagbok vittna om förhållandet under den fordna tiden: extra utgiftsräkningarne intyga utan tvifvel den närvarande tidens företräden, och något vittnesbörd ifrån Konungens HandCassa äger ingen rättighet att begära. Huru min värde motståndare af mitt yttrande kuonat hämta anledning att påkalla denna förklaring vet jag ej; och jag kan aldrig lära $6 Den 5 Maji e. ml inig begripa öfverensstämmelsen emellan den adle Grefvens ifver, emot hvad han i denna fråga kallar mercantila åsigter, och de framställningar man för icke längesedan inom dstta Riddarhus sfhört osa nödvändigheten' af pensionsfond för de StatsRåd, som skulle mera värdera sin öfvertygelse, än de nied platsen åtföljande löneinkomster; och , det försvar af en motsatt mening, sorn den värde Talaren nyligen afgifvit för ds Rådgifvare, som hellre se sins råd lemnade utan afseende, än de sjelfve lemna en plats, som under sådaoe förutsättningar synes mig bibehållas, tii| föga båtnad för det allmänna.
Det andra förslaget är viii icke af alldeles så mycken vigt; men Regeringen liar dock an sett det ega så mycket samband med det förra, att den framställt proposin derom i ett sammanhang. Jag får således äfven i denna del anhålla om bifall till inbjudningen, och jag gör det så mycket mera, som jag erinrar mig, att två Stånd i dylika frågor hafva afgörande röst, och det då icke synes vara skäl, att R. o. Ad. i detta fall visar en obenägenhet, som, derest något annat Stånd sig med BorgareStit förenar, icke leder (ill något resultat. Af dessa skäl vidhåller jag min anhållan, och tillstyrker bifall å den från BorgareStit aflåtua inbjudningen. Frih. von Paykull, Johan Gustaf: De gemensamma öfverläggningarne kunna någon gång vara nyttiga, då de frågor, som der skola afhandlas, röra detaljer, hvaruti alla Stånden icke kunna vara lika hemmastadde. Men i alside på den nu förev:de frågan bär man haft tillräcklig tid att betänka sig, och den har dessutom varit tillräckligt diskuterad under förra Riksdagen. Det ser ut, som om begäran om allmänna sammanträden skulle återkomma alltför ofta; tiden behöfvanog användas till annat, och Riksdagen blir ändå tillräckligt lång. Då jag för öfrigt tror, att i detta fall icke någon synnerlig fördel skulle genom bi'a)l till förslaget vinnas, anhåller jag, att detsamma måtte af R. o. Ad. afslås. Hr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz: Då. enl. min upfattning, hufvudsyftemålet med vår härvaro, så väl på detta rum som hos de andra Stånden, är lagstiftningsoch vissa beskattningsfrågor, så anser jag äfven, att hvarje ämne, som angår dessa frågor, äro af den beskaffenhet, att de böra underkastas noggrann pröfning. Då dessutom 46 § 2 mom. H O. innehåller, om jag så må uttrycka mig, framtiden för Sveriges representation, tror jag, att detta barn bör gifvas den upfostran, att det vid mogna år må kunna handin såsom myndig person. Jag tillstyrker bifall. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof:
DragonCorps för munderingars slitning under garnisons-tjenst i Stockholm år i83S. (U. A.) Till Stats-Utskotlel har Bonde-Ståndet remitterat en af Riksdags-Fullmägtigen Johan Olsson från Stockholms Län väckt motion, af innehåll, att Ruslhållarne vid Lif-Scj vadronen och Norra Uplands Sqvadron af Kongl. LifRegementels Dragon-Gorps måtte ei hålla ersättning af Stadsmedlen förden Bihang till II. St. 4 Häfte t. 2 Stats-Utskottets Memorial Ti ;s och 18. betydliga slitning af munderingspersedlar, som uppstått i följd af nämnde Sqvad roners inkallande till garnisons-! jonst i hufvudstaden år 1838, Då Ruslhållares rättigheter och skyldigheter äro grundade i Indelningsverket, finner Utskottet sig icke kunna för ett specielt fall, som det ifrågavarande, tillstyrka anvisande af någon ersättning från Statens sida, hvilket möjligen skulle föranleda till dylika anspråk från an Ira Rustnings-skyldige, utan hemställer, att Johan Olssons ofvanberörde motion må förfalla. Stockholm den 3 Mars r84o. N:o IT. Ankom till Exp. Utsk. den 3 Mars, kl, i r f. m. Memorial. Stats-Utskottet, som, för de många och ökade ärendenas skyndsamma behandling, varit föranlåtet att ytterligare antaga en Canzlist, får härmed anhålla, att Rikets Ständer ville härtill lemna bifall, och aflöningen sålunda få beräknas från denna dag; blifvande härigenom antalet i Utskottets Canzli-personal lika med det vid näs-t lid ne Riksdag. Stockholm den 3 Mars 1840. Ankom tili Exp. Utsk. den 3 Mars, kl. a e. m. Memorial. Det är anledning lill anmärkning emot Stads-Rådet och Föredraganden för Krigs-Ärenden, hvarom remiss hegäres till Constitutions-UlskoLtel, inför hvilket anledningarna uppgifvas skola. Stockholm elen 3 Mars 1840. TRYCKT HOS J. A. WAHDÉN, 18 40.
Zinder det första året af sin till \ - xro Ilade den darfure förvärfvat sig rätt a t t få sina meddela~i&lt;leii redigerade ovli tyi.l&lt;ta i Tidskrift för heminet. Xen d&amp; iippgiirelsen iiied (lennu tidskrift gällde endast för &amp; r 3885, furmade sig ett a n t d af fiir saken varmt intresserade förbiinilsnzedleiiiinai. om insamla~itl~ af medel, som skulle mö,jliggöra upprattimdet af eii s,jäUst~iidig tidskrift. Deii ~Aliincla. pk frivillighetens \ - ag. insamlade siiiiin1a.11 utgjorde det förlagskapital, taek \ - are hrilket foretiiget r e d i ~ ~ i följande h kunde komma till stAiid. Ar I X M i utsiinde Ilap! /. organ för Fredfika-Bremer-FörLi~iidtht, sitt fdrsta, l i a f t ~. TTtgGrande en omedelbar fortsättning af Tidskrift fiir lieiiiniet. h-ilken efter ett 39-årigt viilsignelserikt. arhete i iqq) l@ngeiis tjänst, med ofva1ist8ende hr iiedlade sin I-ei.ksamlirt. kunde Dagny redan fran första biirjan af sitt fi.amtriidaiitle gl: lïl (l,jii sig å t v a i n a sympatier fiån allmii~ilietens sida. Ctaii a t t uteilutande vara en fack-tidskrift. d&amp; i piildika.tionens plan iifl-eu inghr beliandling af ämnen af allmiinnare socialt och litterärt 123 innehall, har Dagny som sin forniimsta uppgift satt den a t t bevaka Iivinnans högre intressen, hvarfdre Fredrika-Bremer-Förbundets organ kan sägas fyUa rollen af Iivinnofriigans målsm.an inom svenslia pressen ..
Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adela fann för godt afslå berörde Utlåtande. Ropades äfven Ja och Nej. Herr Hjerta begärde votering, I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande Voteringsproposition: Den, som bifaller Statsoch EkonomiUtskottens senare Utlåtande, angående Va cance - Den 18 November e. m. eance-afgifts erläggande till Kongl. Maj:t oell Kronan af de Rustoch Rotehållare vid Bålsmanshållet, hvilkas Båtsmän under krig afgå, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln afslå Utskottens ofvanberörde Utlåtande* samt i stället godkänna Utskottens i ämnet först afgifne Betänkande, uti hvilket bifall å Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i frågan blifvit afstyrkt. Hvilken Voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. % Voteringen börjades klockan tre qvart till 9; och befunnos vid voteringens slut klockan half till 10 e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, röster» ne hafva utfallit, som föijer: Ja — 52. Nej — 38. I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excel lene e Herr Grefven ock LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således bifallit Statsoch 5o H, ta Den 18 November e. m. EkonomiUtskoltens i ämnet afgifne senare Utlåtande. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, ballet hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm f. m. d. 16 Novemb. 182g.
De i dessa begge punkter föreslagna voterings-propositioner blefvo af Ståndet afslagna. 30:o Voterings-propositionen gillades. 31:o Återremitterades, med anledning af de mot denna punkt framställda anmärkningar. 32:o Voterings-propositionen blef, på grund af förut anförde skäl, af slagen. 33:o och 34:o. De i dessa begge punkter föreslagna voterings-propositio ner godkändes. 35:o Voterings-propositionen öfver denna punkt afslogs. 36:o Ståndet vidblef sitt beslut och godkände voterings-propositionerna. Fjerde Hufvud-Titeln. 37:o och 38:o. De i dessa punkter framställda Voterings-propositioner godkändes. 39:o Ståndet förklarade sig icke vilja bestämma någon fördelning af exercis-anslaget mellan Linieoch Skärgårds-flottan samt afslog den af Utskottet föreslagna Voterings-propositionen. 40:o Voterings-propositionen afslogs. 41 :o Voterings-propositionen godkändes. Prot. Utdr. d. 16 Sept. 1840. Femte Hufvud-Uiteln. 42:o Voterings-propositionerna bif ollos. 43:o Återremitteradesj med anledning af de mot denna punkt framställda anmärkningar. De i begge dessa punkter framställda Voterings-propositioner gillades. 46:o Ståndet vidblef beslutet om anslagets fortfarande och afslog Voterings-propositionen, emedan Borgare-Ståndet är ensamt om det föreslagna vilkoret, och Bonde-Ståndets förslag om en underdånig anhållan i ämnet redan har, på Ekonomi-Utskottets hemställan, blifvit Rikets Ständers beslut. Utskottets hemställan (pag. 43), att frågan om den underdåniga skrifvelsen lill Kongl. Maj:t om förenandet af de å serskilda ställen befintliga samlingar och Bibliothek, skall, då, i afseende på den samma, 2:ne Stånd stannat mot 2, förfalla, godkändes. Sjette Hufvud-Titeln. 47:o