Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Alngods alla slag , , . , .3 R:dr x6 sk, inf. tull pr U. Bevillnings-Utskottets Memorial N.-o 4-9- 39 Halfsiden : Shawlar, Shawletter och andra Dukar: af io R:drs värde och deröfver stycket i oo R:drs värde 20 R:dr inf. Lull Bomulls : Alngods. Tryckta eller prässade 8 sk. inf. tull pr alu. Bomulls med blandning af Lin: Dräll och Damast 24 sk. inf. tull för 1 qv. aln samt 1 R:dr tull värde. Ylle: Alngods : af Kardull eller okammad ull allena: Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck 1 R:dr inf. tull pr aln. Halfylle: Dukar: Shawlar och Shawletter samt Halsdukar af ull, eller ull och bomull tillsamman 100 R:dr värde 20 R:dr inf. tull. Linne och Hamp: Dräll och Damast 1 R:dr inf. tull för 1 qv. aln samt 2 R:dr tullvärde. Kammarduk och Batist 36 sk. inf. tull pr aln; Voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, komma tull-bestämmelserne å följande varu-artiklar att blifva: Helsiden: Shawlar, Shawletter och andra Dukar: af så kalladt Bourre de soie . ^ *4 JLdr inf. tull pr U.. Halfsiden: eller af silke med blandning af bomull, lin eller ull: Alngods, alla slag .2 R:dr inf. tull pr fif. Shawlar och Shawletter och andra Dukar: af 10 R:dr värde och deröfver stycket . 100 R:drs v. 15 R:dr inf. tull. Bomulls: Alngods. Tryckta eller prässade: Corderoy, Cordet, Dimity, Felb, Gaze, Halflinon, Musslin eller Nettelduk och Moll, Percale, Battist, 4° Bevillnings-Utskottets Memorial Ar.-o 49- Bomull: Alngods.
Brefvet den 18 November i836 redan blifvit Tjenstenit amren vid Tullverket medgifvet, berättigas till pension, a) af hela ordinarie löne-beloppet, då de i och för tjensten blifvit genom yttre våld eller andre olyckstilifälligheter skadade tili lemmar eller helsa, samt dymedelst oförmögne till vidare tjenstgöring, samt då de efter redlig och trogen tjenst i 3o år hunnit öfver 60 års ålder, b') af |:delar utaf lönebeloppet, då de antingen hunnit till 60 lefnadsår, men icke tjenat i 3o år, eller tjenat i 3o år, men ej uppnått 60 år, Stats—Utskottets Utlåtande., N:o 63. c) af halfva löne-beloppel , då de, före uppnådde 60 år tjenat tninst 23 år, eller vid en högre ålder och efter kortare tjenstetid äro till tjenstgöring oförmögne, men utmärkt sig genom skicklighet och pålitlighet, äfvensom att ifrågavarande Tjenstemän måtte tillåtas att, på enahanda sätt och under samma vilkor, som audre civile Tjenstemän, för sig sjelfva» samt deras hustrur och barn, blifva delegare 1 uti Civil-Statens PensionsInrättning Den för innevarande år fastställde aflönings-stat för Corrections-Inrättningarne inom Riket, upptager vid Stockkolms Södra Corrections-Inrättning: i Cömmendant och Föreståndare B:co R:dr 1,000: — —• 1 Arbets-Chef „ 666: 32, — 1 Pastor „ 600: — —‘ 1 Ekonomi-Förvaltare och Kamererare „ 666: 32. 1 Läkare „ /{oo: 1 Befälhafvare för inre bevakningen „ 3oo: 1 Bokhållare 3oo: 5 Vaktmästare, å i5o R:dr lön och 66 R:dr 32 sk. underhåll in natura.
"Spara edra skott, herre", sade nu Ros, som återvände från en rundridt omkring vagnen och försökte tygla sin uppskrämda häst, hvilket omsider lyckades honom. "Är ni sårad eller skadad?" "Nej, inte det jag vet; jag fick blott en duktig stöt när vagnen stjelpte", svarade den resande med genuint svenskt uttal, hvarvid Ros dock icke vidare fästade sig. Den främmande tillade i det han försigtigt nalkades Ros: "Men hejda då er ystre Bucephalus så att jag kan få trycka min räddares hand. Det var, minsann, hjelp i rättan tid uff!" Ros steg af och öfverlemnade sin häst att hållas åt den resandes kusk, hvilken såg mycket förlägen ut. Den återvändande skjutsbonden, släpande efter sig sina ledbrutna hästkrakar, jemrade sig deröfver att de blifvit skadade vid vagnens stjelpande, och den lille, runde resanden trädde fram till Ros. Månen utgjöt sitt fullaste sken öfver denna invid den kullfallne vagnen i den ensliga skogen församlade, egendomliga grupp. Den resande skakade imellertid hjertligt Ros' hand utan att uttömma sig i ett onödigt ordsvall och denne vände sig snart derefter till kusken med en fråga huru det gått till att vagnen stjelpt? "Jo", svarade den tillsporde, "det var så mörkt att man inte kunde se handen framför sig och röfrarne höllo väl, såsom de bruka, en lina spänd tvärs öfver vägen, hästarne stupade och vagnen stjelpte i landsvägsdiket. Skjutsbonden och jag, som sutit på bocken, slängdes i skogen och stötte oss så att vi förlorade sansen samt inte kommo oss före innan månen tittade fram och nådig herrn var rackrarne på halsen. Det var bestämdt tio karlar." "Åh nej", invände Ros, "jag såg blott tre utom den som höll hästarne. Men min herre", tillade han vändande sig till den resande, "det klokaste är väl nu att vi söka lyfta upp vagnen och så godt sig göra låter reparera skadorna samt sedan bege oss till mitt hem, hvilket inte är så långt härifrån." "Tack, tack, min herre", svarade den resande och alla grepo verket an.
Då frihetsstraff’ redan nu finnas i lag för flera förbrytelser stadgade och tillämpningen af denna straffart kan antagas komma att än vidare utsträckas, i den mån reformen af brottmålslagstiftningen fortgår, bar Kongl. Majit funnit föreskrifter erfordras huru förfaras bör, då någon antingen på en gång dömes för flera med sådana straff belagda brott, eller ock någon, innan han undergått honom redan ådömdt frihetsstraff, ånyo beträdes med förbrytelse af beskaffenhet att dylikt straff jemväl derå bör följa. Skulle nemligen i dessa fall den för hvartdera brottet stadgade bestraffning fullt ådömas, kunde lätt inträffa, att sammanlagda strafftiden kom att öfverskrida hvad med rättvisa och billighet vore förenligt. Att förekomma en sådan emot lagens syftning och ändamål stridande tillämpning deraf är af stor vigt och en gräns synes derföre böra bestämmas, utöfver hvilken, då sammanläggning af frihetsstraff ifrågakoinmer, strafftiden ej må utsträckas. På grund häraf och då, med anledning af de förändringar, som i Strafflagen på sednare tider egt rum, en revision jemväl af föreskrifterna, angående sammanläggning af andra straff, ansetts af behofvet påkallad samt alla i detta ämne gällande stadganden lämpligen böra, till lättnad vid lagtillämpningen, i en författning sammanföras, vill Kongl. Majit nu, efter Högste Domstolens och Stals-Rädets hörande, föreslå Rikets Ständer, det antagas må en så lydande författning; angående sammanläggning af straff. »Med upphäfvande af 11 punkten i Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 stadgas, som följer: § *• Har någon föröfvat flera brottsliga handlingar; och stå de ej till hvarandra i det sammanhang, att de innefatta fortsättning af en och samma förbrytelse, utan Bih. lill R. St. Prop, M 40. äro, hvar för sig, till serskilda brott att hänföra; då skall han för hvarje brott, ändå att de af samma slag äro, till serskildt ansvar dömas, der ej för vissa fall annorlunda i lag stadgadt är. § 2.
Transport 188.866: 32. 1 “26 deraf skäligen icke kunde beräknas något till skrifvarebiträde för de vanliga göromålen, det föreslagne arfvodets anvisande till Kongl. Maj:ts befallningshafvandes disposition vore af behofvet påkalladt. Vaktbetjente : I Stockkolms län, 1 landsgevaldiger Kronofogdar, lön 1,000: resepenningar, skrifvarhjelp och expenser 500: ^ ^qq. eller för alla, 112 till antalet 168,000: — hvilket förhöjda aflöningsbelopp, efter kommitterades tanka, vore påkalladt deraf att desse tjenstemän, som hafva en betydlig uppbörd, hvilken skulle komma att mycket ökas, derest indelta räntorna komme att indragas, och som måste vidkännas dryga kostnader till resor och skrifvarebiträde, borde så allönas, att de ej af behofvet tvingas att för sin bergning anlita obehöriga inkomstkällor. Länsmän, 496 till antalet å lön 200: Resepenningar och expenser 100: 500: — —- tillsammans för alla 148,800: —• i hvilket antal äro inbegripne 5 redan utan lön antagne och 3 ytterligare länsmän i Westerbottens och 1 ny länsman i Oppunda härad af Södermanlands län, enligt Kongl. Maj:ts befallningshafvandes af Kammar-kollegium och Statskontoret understödde underdåniga hemställanden. Summa Summarum 515,273: 16. 27 Och hafva kommitterade, enligt afgifne specifika förteckningar, sålunda beräknat nuvarande aflöningskostnader för landtstatstjenstemännen. Indelta räntor och kronotionde, efter förvandling för åren 1856— 1845 205,681: häri inbegripne de indelte boställsräntorna, men icke forsellön för den under dessa löner indelte spanmål, hvarför i händelse af indragning staten jemväl komme att meddela ersättning.
Rådgifvarne hafva, såsom barnen, aldrig gjort så mera, men till nästa riksdag vanligtvis hittat på någonting annat i stället, och så sker det väl äfven framdeles Jag anser, att förhållandet är sådant, att vi böra sluta den formfråga om våra rättigheter, som här uppkommit. Det har blifvit sagdt af en så väldig grundlagstolkare, som Frih. Cederström, att man kan begära Konungens rådgifvares aflägsnande, sedan Constit.TJtskts frikännande betänk:n om anmäi'kn:sfrågor blifvit lagda till handlingarna. Detta är att gå längre, än jag på förmiddagen trodde mig kunna yrka. Jag har hört en annan ledamot, Frih. Ehrenborgh, säga, att han ville ställa sig till efterrättelse pluralitetens mening. Jag vill ej alltid, såsom han, ovilkorligen följa med pluraliteten; men jag vill denna gång dermed göra ett försök, i det jag stödjer mig på den mening, hvilken på förmiddagen yttrades af Frih. Cederström, sorn då tillhörde 4.4 Den 3o Juni e. m. majoriteten. Jag önskar se, liuru vi kunna tillämpa grundlagen efter den sidans meningar, och anhåller derföre hos Hr Gr. o. Landtm, om framställning af den propos., jag tillförne under denna debatt föreslagit. Hr Cederschjöld: Frih. Ehrenborgh har tillåtit sig att gifva Gr. Cronhjelm bestämdt dementie, med förklarande, att dess uppgift om anledningen till Statssecret. Nordenfalks afskedstagande vore ogrundad. Jag finnér alltför väl obehaget för Gr. Cronhjelm att besvara detta och bevisa riktigheten af sin uppgift. Jag anser derföre för en helig pligt att tillkännagifva, det en värd ledamot inom detta rum, som anser sig alltför nära slägt med Statssecret. Nordenfalk för att inför Ståndet uppträda i denna fråga, tillåtit mig förklara, att Hr Nordenfalk för honom uppgifvit, det denna sak var en af de väsendtligaste anledningarna till hans afskedstagande. Hr Frih. har derjemte mot mig anfört, att det ej var i den andra frågan, eller den, som förekommer i betänk. N:o 12, som votering ägde rum.
Jag var lugn som ett lam. Hon kallade mig en despot, en oräsonlig, nyckfull, småsinnad varelse! Tänk dig! ett fruntimmer, som talar om nycker och oräsonlighet! Nå, men hva' blef slutet? HERRN. VÄNNEN. HERRN. VÄNNEN. Det såg du ju! Hon moltiger. Och för att en qvinna skall tiga, måste hon vara nära på qväfd! Hon tystnade inte, förrän hon tagit himlen till vittne, att hon var en martyr, och att hon i moralens namn var skyldig att söka skilsmessa. Och slutligen förklarade hon, att hon ansåg under sin värdighet att byta ord med en sådan man som jag! Och det sedan hon utan afbrott talat i två timmar, och jag inte lyckats få fram mer än en foglig antydan, att hon var bindgalen (häller i ett glas vatten och tömmer det häftigt, hvarpå han kastar sig ner på en stol). Säkert kommer hon nu till eftertanke och inser sin öfverilning; då ångrar hon sig, och så blir det försoning. Åh du, Karl! Försoning! Det måtte vara någonting gudomligt! När jag tänker på det, så vore jag i stånd att önska, att min hustru ville gräla på mig hvarenda dag. VÄNNEN. Var du alldeles lugn! Det lär hon nog göra ändå. För resten brukar det aldrig komma till någon förlikning mellan min hustru och mig! Inte! Hvad säger du! Ni gå således och se snedt på hvarandra en hel dag? Ofta flere dagar och de äro de lugnaste! Då tiger hon. Och allt detta för ett nyskuradt golf! Hon gjorde det med afsigt! Jag försäkrar, att hon gjorde det med afsigt. Hon vet, att det är min pina: jag var nog dum att säga henne det i början! Men hur är det tänkbart? Älskar hon dig inte mera? Nog påstår hon, att hon afskyr mig, men ser du, det är ändå inte möjligt! Nej men det är alla hennes fel, som nu börja komma i dagen. Och allt det der har du aldrig förr anförtrott mig! Jag trodde, att allt var solljus, jag men vet du, din skildring har verkligen skrämt upp mig; och om jag kunde tro, att det funnes många, som Alma... Alla, säger jag dig! Alla!
N:o 7. „ Pehr Olof Hörnfeldt från Wester-Norrlands län, om medgifvande för Nätra och Själevads socknar att emot skattelöseskillingens återbekommande, till Kongl. Majit och Kronan afträda af bemälda socknar skattelösta kronofisket Trysunda eller ock att den för fisket bestämda årliga räntan måtte med hälften nedsättas. „ Johan Victor Lundqvist från Skaraborgs län, om anvisande af det till filialbankerna utgående anslag till förstärkning af allmänna Diskonten. Motionen ingifven den 4 November, men af motionären återkallad den 8 i samma månad. „ Anders Gudmundsson från Hallands län, angående användande af Riksbankens disponibla vinst till inlösen af sådana hypotheksban kens obligationer, som löpa med 5 procent ränta. „ Carl Isak Bengtsson från Kronobergs län, angående nedsättning af den genom nu gällande expeditionstaxa bestämda lösen. Bih. till R. Af Jonas Jonasson från Kronobergs län, angående ändring i 2 och 3 §§ af Kongl. Förordningen den 24 September 1861, om vård af död mans bo. N:o 13. „ Per Nilsson från Christianstads län, om underdånig framställning om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 26 April 1861, angående en allmän hypoteksbank för riket. Pehr Ericsson från Gefleborgs län, angående ändring i 4 § 26 Kap. Byggninga-Balken, i fråga om grunderna för häradets skyldighet att bygga tingshus och häradsfängelse. „ Pehr Ericsson från Gefleborgs län, om förändring i gällande författ ning angående tillsyn å förmyndares förvaltning af omyndigs egendom. „ Johannes Andersson från Skaraborgs län, om ändring i lagens stad gande i 2 Kap. 1 § Rättegångs-Balken, angående tiden för hållande af Häradsting. „ Anders August Andersson från Östergötlands län, om rättighet för tillverkare af svenskt bränvin att återbekomma tillverkningsafgiften, då sådant bränvin till utrikes ort utföres. „ Johan Pehrsson från Upsala län, om anslag till frivilliga skarpskytte föreningarne i riket samt om indragning af andra årets beväringsöfningsmöten. „ Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län, att tull måtte åsättas vissa landtmannaprodukter samt tullen å bränvin höjas.
Utskottet har, i anledning af 9:ne inkast emot nyttan af denna inrättning, hvilka i förra Betänkandet redan voro upptagne och vederlaggde, det oaktadt nu, på grund af dessa samma inkast, utan att redogöra orsaken för Utskottets förändrade öfvertygelse, ansett det göra tillfyllest förklara, det de vid ett nogare skärskådande befinnas vara af den vigt, i anseende till de befarade följderne, att Utskottet, med frångående af sitt förra Betänkande, nu anser dem böra verka till afslag uppå de i ämnet väckte motioner. Detta sätt att behandla en fråga af så . stor och allmän vigt, som den förevarande, der frågan är om icke mindre, än ett ändamålsenligt begagnande af den local, en af Rikets provincer eger, för att derigenom ]/}22 Bes v. och Klon. Utsi. Betänkande!!. befordra större inkomster för Statsverket i framtiden, och dymedelst bereda utvagar till lindring i de allmänna bördorna, har jag förgäfves sökt förlika med det allvar, Utskottet, under loppet af denna Riksdag ådagalagt vid väckte frågors utarbetande uti ämnen af stort allmänt interesse; och i hopp, att Riksens Höglofl. Ständer, vid ärendets slutliga afgörande, åt detta ämne skola egna en allvarlig pröfning, anser jag mig böra redovisa ämnets närvarande skick, beskaffenheten af de anmärkningar, som i Stånden blifvit gjorda emot Utskottets förra Betänkande, hvad som inom Utskottet ansetts verka, att en del af dessa anmärkningar böra förfalla, och hvilka rättelser, som, i anledning af andra, ansetts böra ega rum. Dessa anmärkningar äro, enligt Utskottets Betänkande, indelade i 19 hufvudmomenter. De 17, hvilka, enligt Betänkandet, synas icke hafva kunnat godkännas, eller verka ändring i Utskottets redan yttrade öfvertygelse, voro: 1:0 Yrkandet att -porto franco inrättningen ensamt på Gothland innefattar en orättvisa emot Rikets öfriga handelsstäder, och blifver af monopolisk egenskap.
År 1602 företogs den första allmänna skattläggning i Gestrikland, Helsingland, Ångermanland och Medelpads 12 sädesland jord räknades för ett fullgärds hemman, hvarefter det skattlades med sina vissa räntepersedlar. 1605 skedde en allmän skattläggning i Dalarne och nedre Bergslagen, 1615 skedde skattejämkning i Helsingland, 1 61 g en allmän jordrefning i Westergöthland och 1624 beslöts en allmän jordrefning öfver hela landet på det skaf 'ste bli lämpad en allmän jordebok upprättades der hemmanen till natur och ständig ränta upptogos, och ingen fick sedermera öka eller minska sina hemman med ägor från andra hemman. efter hemmanens rätta hvarefter ock Den. '21 Maji c. m. Allt från 1624, klagades beständigt öfver ojemn skattläggning; en ny lofvades stan? digt, mea påbjöds törst 1689. Denna at Carl XI anbefallte skattläggning skulle i synnerhet, afse Kronans säkerhet och hemmanens måttliga beskattning för att icke råka i ödes mål, och skiljde sig från alla föregående förnämligast deri, att då man vid de sistnämde alltid lågt öretalet till grund, så såg man nu påo hemmanets vcrkeliga förmohner, bestående i Åker, Äng, Skog, Mulbete, Fiske mm. Men äfven denna skattläggning blef i verkställigheten partiel och ensidig som alla föregående, hvilket ock inträffade med den myckenhet af mindre skattläggningar öfver enskilta lägenheter, hvarigenom intagor å allmänningar blefvo satte till visst hemmantal och ränta. Den stora ofullkomligheten uti da hittills omnämnda skattläggningarne härrörde deraf, att hemmanen blefvo satte till viss ränta och mantal utan att deras ägor och tillhörigheter förut blifvit ordentligen refvade och till sin rätta beskaffenhet tillförlitligt beskrilne. Deraf hafva uppkommit de tid efterannan Skedde förmedlingar och det ännu emellan lika Hemman beftntelige olika Hemmantal, hvadan vid många Riksdagar allmänna refoch skattläggningar blifvit begärde och lofvade samt i vissa landskap verkstäidte.
Utskottets hemställan bifölls sålunda, alt nyssnämnda tvenne Utlåtanden skulle under fortsättningen af delta plenum föredragas; oell i\:o 127, i anledning af återremisser å 28:de punkten af Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 95, angående regleringen al utgifterna under Riks-Slatens Sjette Hufvud-litel. Utskottets i berörde punkt af lörenämnde Utlåtande N:o 95 under Litt. a framställda förslag derom, att de vid denna Riksdag väckta motioner om Agrikullurkemiska försöksanstalters inrättande vid Ultuna och Alnarps landlbruksinstiluler lör närvarande ej mätte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, blef hvad angick Alnarp, bifallet; men, i fråga om Ultuna lörkasladt; och beslöt Ståndet, med afslag för sin del på Utskottets inbjudning till Borgareoch Bonde-Stånden all biträda det beslut, hvarigenom de två öfriga Stånden godkänt Utskottets under Litt. b af samma punkt gjorda hemställan om beviljande af anslag för fullbordande och underhållande af den under organisation varande Agrikulturkemiska försöksanstalten vid Landtbruksakademiens Experimentalfält, det skulle till bestridande af kostnaderne för en dylik försöksanstalt vid Ultuna, den enda som Ståndet ansåg böra för när varande ifrågakomma, anvisas dels 4,500 ILdr såsom anslag lill årliga utgifter, och dels 5,000 R:dr, för en gång, till uppsättande af ett Laboratorium, på sätt i Utskottets meranämnde Utlåtande N:o 95 finnes närmare omförmäldt. S. D. Eller skedd föredragning lades till handlingarna med godkännande af deri upptagne voterings-proposilioner Konstitutions-Utskottets Memorial: N:o 46, i anledning af Riks-Ståndcns beslut, rörande det uti Utskottets Memorial N:o 55 framställda förslag till ändring i 14 § 1 mom.
6 11 8 st. goda sillmjölkar tvättas väl och läggas i söt mjölk en stund, hvarefter de hackas fint. Ett qvarter fint stötta skorpor blötas i 3 qvarler god mjölk. Deri röres en jumfru smält smör, G st. väl vispade ägg samt 1 2t 2 matskedar socker och litet muskot. Serveras med skiradt smör. Augusta. ÄppelgrÖt med r i s. En tekopp Carolinarisgryn skållas väl och kokas tillsammans med ' / 2 kappe skalade och skurna äpplen samt en bra bit hel kanel. Socker efter smak. Serveras varm eller kall med vispad gräddmjölk. Augusta. Läkareråd. Sofi. har redan i föregående nummer erhållit svar pä sina frågor. Till svar på den sist framstälda hänvisa vi till svar till » Anna Nosrep » i n:r 5. Anna 24 ocli Gerda E. Se svar till » En af Iduns läsarinnor » i n:r G! Lisa 21 år. Pensla hvarje afton de angripna ställena med följande blandning (beredd pä ap » tet): ichlyol 3 gram, glyacrin, dexlrin och vatten af hvardera 10 gram. Låt detta torka hi och sitta pä öfver natten, samt aftviitta det följande morgon med tvål och hett vatten. Om dagarna bör ni några gånger gnida in tunt af en s a l v a af 2 delar %inkoxid på 10 delar vaselin. — Kuren fordrar lang tid och godt tålamod. Amy von K. hänvisas till Klarabergs ga tan 50, kl. * / a 1 — Va em. Det är möjligt, att en undersökning kan lemna förklaring padef förhållande, som bedröfvar eder, äfvensom klargöra orsaken till er hufvudvärk. Att utan vidare söka ange nägot botemedel för denna senare vilja vi ej försöka. annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom S. Gumselius annonsbyrå och hes redaktionen. Abonnentsamlare antagas. En moder. Ni bör låta en läkare undersöka gossen. Dock bör ni först en tid observera, om ej barnet har mask — osannolikt är det ej — och i sådant fall är en maskkur först att försöka. Julia.
Till Statt - och OeconomieUtskotiet * f Kongl. Majds Proposition om angelägenhet n af serskilda Anstalter , till förekommande stegring i priset £å det Grofva Brödet. Till Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottet: ■ Kongl. Maj:ts Proposition angående Båts* insRoteringen i Hallands Län. Ridd, 0. Ad. Prot. II. B. 17, ig, 130 Den 5 januarii. Af den 27 December: Om Remiss till StatsUtskottet: Af Herr Tunells Memorial om ersättning för förluster sorn tillkommit genom uppbringningar af Magter, med hvilka Riket varit 1 vänskapligt förhållande, hvarjemte Utskottet skulle anmodas upplysa hvad som under sist förflutne Riksdagar vid detta Mål och i anledning al då väckta frågor blifvit tillgjordt 5 af Herr Linströms Memorial angående stora Flottans försäljning samt indragning tills vidare i LandtArméen emot Vacance afgift till StatsCassan, m. m« Af den 27 December: Om Remiss till Stats - och BancoUtskotten: Af Herr Sjöstedts Memorial angående bibehållandet af Götheborgs DiscontVerkj jemte flera yttranden i samma Ämne. Till B cmcoUt skottet: Af Herr Schottcs Memorial angående den nya MyntOrdningen. Till Lagutskottet: Af Herr Schottes Memorial, angående en kortare tid för UnderExecutorer å Landet att verkställa Utslag i Skuldfordrings mål, jemte de i detta Ämne af andra Ståndets Ledamöter gjorde tilläggningar. Af Herr Holms Memorial, angående vederbö; Den 5 Januarii. rande Embetsmäns skyldighet, att hädanefter insända ett Exemplar af deras arbets förteckningar för hvarje år till justitieombudsmannen. Af Hr Holms Memorial om PoliceFörfattningarnes öfverseende och granskning , jemte Förslag till en allmännare kännedom angå* nae de pä Correctionshus inneslutne Personer. Till Allmänna Besvärs - och OcconomieUtskottet: Af Herr Linströms Memorial angående Judarne. Af den jo December: