Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Naj:ds oed De88 doga Damiljs nöje oed de^vämligded anordnade 8lodtr derrassen, dvilded, serdeles sourmartiden, är aken lätt insedd olämpligded oed iede oväsenddligd didrager sdd förringa den n^dda, 8om allmändeden ak denna inrättning dorde oed dunde draga. l^led Uuseum dar Didlioddeded mänga liddeter, 8ä väl i destämmelse, 8om i andra vrldor oed 8ädded kor deras uppkallande, dvarköre de88a samlingar oedsä dunna med en 86rde1e8 lämpligded in >v ur nr as under 8amma tad. ^len dada Inrättningarne dakva äkven den gemensamma egensdapen udd, om de med omsorg värdas oed underdällas, stä i en ouppliörlig dillvävt. Ded är derköre, enlind Ökver-Intendends-Drndeded8 tande, ak m^eden vigt add, genast vid ded korsta projeededs körkaddande, dakva denna omsdändigded i minnet oed iede in8drända de kör gamma inrättningar degdämda lagendeter inom de dimengioner, som samlingarnes närvarande tillstånd ovildorligen erkordrar. Derak dlir en köljd, add under de korsta deeennierna ak d^ggnadens degagnande oed under mälrända en ännu längre dids körlopp klera lägendeter dumma add dlikva ak de darl a sa lärlingarne ouppdagna oell dill andra dedok disponidla.
Dessutom förekommer, att räntegifvarne i de landskap, der hafra ingår i spanmålsräntan, hafva rättighet att lefverera densamma in natura, vid hvilket förhållande jag för min del icke kan inse, hvarföre denna rättighet skulle dem betagas, då de bibehållas vid rättigheten att till leverering in natura upsäga annan spanmål. Jag hemställer derföre, huruvida icke R. o. Ad. skulle finna skäligt att afslä denna punkt. Hr von Troil: Dä StatsUtsk. beslutade, att till R. St:rs antagande föreslå denna punkt, skedde det derföre, att Utsk. föreställde sig, att under sådana år, då räntegifvarne skulle ega rättighet att upsäga spanmålen till lefverering in natura, d. v. s. då årets markegångspris understiger medelpriset, skulle stora svårigheter yppa sig för administyationen, i händelse den skulle vara nödsakad att till magasinering mottaga alltför stora qvantiteter spanmål. Då naturligtvis de persedlar, som blifvit föreslagna att till spanmål förvandlas, kommo att utgöra ett större antal T:r, 208 D en 20 Maj e m. om de förvandlas till hafra i st. f. dyrbarare säd, så trodde Utsk. att del var nödvändigt att göra det förbehåll, som innefattas i förevand punkt; men då Frih. Palmstjerna icke finnér någon svårighet möta hafrans lefverering in natura, så kan jag naturligtvis icke å Utskis vägnar yrka bifall till denna punkt, utan skall gerna lemna min röst till densammas afslående. Förevaride mom. blef härefter, sedan propos. å bifall dertill blifvit framstäid, men besvarad med Nej, af R. o. Ad. afslaget. Vidare förekom Utskis förslag röride ränleförenklingen för de serskilda länen, i följande ordning: Upsala län. Efter upläsning af Utskis tillstyrkande, att R.
Dessutom, ehuru rigtig den satsen i öfrigt må vara, som en af motionärerne, i afseende på denna fråga, åberopat, nemligen att enskild hushållning bedrifves med större fördel än allmän, gäller den dock icke alltid, i fråga om skogshushållning, till hvilken hufvudsakligen hörer att bereda och vårda tillgångar För en aflägsen framtid, och detta vigtiga syftemål blifver mången gång af den enskildte eftersatt för det närvarande intresset. Såväl här, som i andra länder, der man gjort försöket att till de enskilde och Communerne upplåta de under Statens uppsigt af ålder stående skogarne, har erfarenheten visat, att sådant mångenstädes ledt till deras hastiga förödande, och man har i Frankrike längesedan haft orsak att ångra (.lenna åtgärd. I hvad nion en sådan följd af upplåtelsen skäligen må kunna befaras, beror af förhållanden, sora vanligen äro olika för hvarje serskild Allmänning, och varsamheten påkallar ovillkorligen, att det för hvarje fall bör serskilt pröfvas, om upplåtelse må ega rum eller icke. Af sådana skäl hemställa Utskotten , att förslagen om Härads-allmänningarnes ovillkorliga upplåtande till fri disposition af delegarne deri och fördelning dem emellan, må förfalla. Deremot synes det följa af menigheternes rätt till afkastningen af Allmänningarne, att de böra vara berättigade till delagtighet i den på deras fördel så väsendtligen inverkande skogsförvalt ningen, äfven då allmänningdrne icke upplåtas till deras disposition eller till delning dem emellan, så mycket heldre, som det, genom Kongl. Ma j: ts ofvan åberopade Nådiga Bref är för k larat! t, att Landsoch Härads-allmänningarne äro att anse såsom landets och häradets tillhörighet.
Uti hvilken anhållan sig förenat Riksdagsmannen Eric Pehrsson för Fernebo Härad och Philipstads Bergslag; Olof Earsson för Lekeoch Carlskoga Bergslager, Olof Larsson från Orebro Län och Sundbo Härad, Peter Pehrsson för Lerbecks Bergslag, Petter Jernström för Norbergs och Skinnskattebergs Bergslags Härader, Pehr Jansson för Wester-Bergslagen, Jan Andersson för Hällestads och Wånga Bergslags Härader och Johan Långberg för Thorsåkers och Ofvansjö Bergslager. För att öfver detta Memorial kunna afgifva Utlåtande , har Utskottet ansett nödigt först göra sig underrättadt , i hvad skick ifrågavarande inål, såsom hos Konungen i underdånighet redan Den 11 Juli. 1119 redan anhängigt gjort, sig för närvarande behnner. Utskottet har dervid inhämtat, att sedan frän Fullmägtiga för flera Tackjerns-Bergslager i Riket ansökning af enahanda innehall med ofvan upprepade Memorial blifvit hos Riksens Höglofl. Ständer vid 1809 och 1 81o arens Riks» •lag ingifven, Riksens Ständer, jemte underdånig anhållan och förslag att en fri handel af Tackjern inom och öfver hela Riket må i Nåder, på d^ af Riksens Ständer anförda grunder , under vissa vilkor tillåtas, till Kongl. Majtts Nådiga pröfning i underdånighet hemställt detta mål, Kongl. Maj:t täckts i Nåder infordra häröfver Dess jBergs-Collegii samt öfriga veder hörandes underdåniga yttranden och förklaringar, samt att tillika med dessa förklaringar och val» bemälte Kongl. Gollegii egna Utlåtande, Acten blifvit till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnad. Och sorn Riksens Höglofl. Ständer sin tanka rörande detta ärende således redan afgifvit och Kongl.
Stor - ami rals-embetets irsta och aldra a fde lni ng, äfvensom General-adjutantsexpeditionen för flottan utgå, till följd af den förväntade förändrade organisation, som föreslås med styrelse-verken; hvarvid 25.000 14.000 4,5oo 6,666 1,000 15.000 20.000 12,578 180,000 — 3,141,128 10,000 Den i Februari. man förmodar, att så val Stor-amiralsembetet som General-adjutants-befattningen upphöra. De nuvar. torde derföre kunna på indragn:s-staten uppföras. Flottans stationer Då jag här endast föreslår en minskning af icke fyllest 5o,ooo r:dr b:co, utgår förslaget visst icke från min egen öfvertygelse om större inskränkningars nödvändighet och om olämpligheten af vårt nuvar. sjöförsvars organisation; ty i så fall vore äfven denna summa öfverdrifven. Men då bär ännu svårare än inom arméen, en hastig förändring med den löntagande personalens antal icke kan yrkas, anser jag mig endast böra föreslå, att R. St. måtte hos Konungen anmäla nödvändigheten att, vid uppgörandet af flottans stat, stanna vid detta anslag. Båtsmans-ind el ningen Här borde båtsmanshållets öfriga kostnad föras utom column, L o t s e r ioch Fy r ning sstate ma Summa personella staterna r:dr b:co Materiel. Då R. St., efter 3o år, ännu icke ifrån Regeringen fått emottaga något utarbetadt förslag för flottans organisation; och då den vigtiga frågan, om en linie-flotta eller en, för ett ändamålsenligt kustförsvar beräknad, skärgårdsflotta bör intaga första rummet inom planen för Sveriges sjöförsvar, icke ännu är afgjord, mycket mindre någon R. St:s pröfnig underställd; anser jag, att R. St. hvarken kunna eller böra fortfarande bevilja anslag till en gren af försvaret, hvars plan icke undergått R. St:s granskning.
Suni bär $ongl. 9Kai:t, t Sammanhang nteb ®f#tori«g«s ' feftnabenie. utfärbanbet af nåbig Äungörelfe om föränbrab Ipbelfe af 1824 årö 2lf 35d bet anflag af 8,000 3?:br Panlo, forn Äottgl. 9)laj:t mib ftft Diifdbag äffabe titt fortffpnbanbe af afoittringarne i be norb* ligafte länen, af Oiiletd ©tanber ide bemiljabed för Ifmartbera af be dr, ben npa fiatöregleringen lomme att omfatta, utan blott för en gång, od) falebeö icfe befannd för l)ela bet affebba bclfofmet tittracfligt, f)ar$ongl. {Wafd funnit bet mara lämpligajl, att befia mebel uteflutanbe blefme anmänbe för ett enba län, för att ber åflablomma något mera fntt|län S)iaj:td SBefattningdfmfmanbe i nämnbe län. £å emeblertib nöbmänbigl)eten att fftjnbfainligen titt flut bringa florffifted S)laj:t för afftgt att begära IRifetd ©tänberd mebmerlan för uppnåendet af nämnbe änba Enligt Äongl. S>laj:td nåbiga befattning, föranlebb af Oftletd ©tänberd ^eoiforerd framställning, lomma be unberbåniga berättelfer, forn Äoitgl. 9Äaj:td iBefattntngdljafmanbe i be fer norbtigafte länen årligen afgifroa, angående ffifted
Sedan Kong!. Maj:t i Nader pröfwat ffaligc förklara de til »väghållning indette Hemmansagare och Aboer uti Swartlösa Harad skyldige, at bestrida nybyggnaden och underhållandet af den sa kallade Fittja Bro, belaaen emellan Stockholm och Fittja Gästgifwaregård; och da, wid atffilligeHäradsboerne emellan förefallne öfwerläggningar, angäende berörde Brobyggnad, sadane förslag förwerkställigheten deraf blifwic upgifne, som ffulle hafwa medfört betydliga hinder och olägenheter för sjö-lrrm8- xorten emellan Lancjuens Pappersbruk och Hufwudstaden, om ej aldeles hammat densamma; sa har, af sadan anledning, och emedan båtfart med wänlig Lastbar för Bruket är oumbärlig, ester flere hos Lanco-Fullmägtige föregångne öfwerläggningar, til »vinnande af en obehindrad sjö-lönnport, den utwäg, såsom den enda, hwarigenom flere betydande olägenheter, för Pappers-Bruket kunde förekommas, med nu mera framlidne Landshöfdingen och Riddaren QeorKii blifwit öfwerenskommen och widtagen ° at, emot det Häradsboerne förbundit sig pa wissa utsatte H> miner erlägga den8umm hwartil kostnaden för en Träd-Bros upförande ansags upga, utgörande efter uprattadt förslag 4000 R:d.
Stals-Utskoltels Utlåtande Jtä 99. 115 87:o. Kongl. Maj:t bar derjemte begärt att här ofvan uti punkterne Jtä 33, 84 och SS, omförmälda utgiftsposter mätte, för de tre är nästa slatsregieringsperiod omfattar, uppföras bland 6:le Hufvudtitelns ordinarie anslag lill Jordbruket, Handeln och Näringarne; men enär berörda utgiftsposter äro af beskaffenhet alt förändringar uti dem icke sällan torde ifrågakomma samt, hvad särskildt angär anslaget lill a rfvoden åt lärare vid Marieberg, detsamma för framtiden möjligen blifver obehöflig!, finner Utskottet sig sakna skäl denna nädiga framställning förorda, utan hemställer alt samtlige dessa anslag händanefter såsom hittills må ställas till Kongl. Maj:ts nädiga disposition, alt från Riksgälds-kontoret i vanlig ordning utbetalas. Diverse anslag. 58:o.
Besvärsoch Ekon.Utsk:ns den 22 sisth Dec. på bordet lagda betänk. N:o 22, i anledn. af vackla molioner med förslag till hämmande af gesällers kringvandrande. Föredrogs ånyo Lagsamt Allm. Besvärsoch F.kon.- TJtsktns den 22 sist!. Dec. på bordet lagda betänk. N:o 23, i anledn. af väckta frågor orri förändring i skyldigheten att bygga och underhålla vägar och broar. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Som de förenade Utskm icke ställt sig till efterrättelse föreskriften att sammandraga deras förslag till beslut, så är jag ieke heller så lycklig att kunna i hast förnimma hvad de tillstyrkt; hvadan jag mäste begära, att detta mål finge ytterligare hvila på bordet. Frih. Nauckhoff, Joli. Otto, instämde nied Hr von Hartmansdorff. Företogs till pröfning Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekotl. Ulsktns den 22 sisth Dec. på bordet lagda betänk. N:o a4, i anledn. af väckt fråga örn fri långtägt å hafsstränderna. Frih. Nauckhoff, Joh. Au g.: Jag nödgas äfven vid detta betänk, göra samma anmärkn., sorn vid ett föregide, att nemi. detta är ett ämne, som icke synes tillhöra den cathe - Den 20 Januari c. m, 343 gorien, hvilken Ständerne böra omfatta för att i nnledn. deraf vända sig till Konungen. Det ifrågavar. ämnet är af den underordnade beskaffenhet ehuru i sin grund nyttigt, att det, enl. nain åsigt, lämpligast kan anmälas hos länets hushållssällskap, hvilket icke lärer undandraga sig att uppträda sorn medlare, i händelse af behof, hvarföre jag anhåller 0111 afslag å betänkandet. Frih.
Antalet af de såsom lefvande qvarstående Stifts-jungfrur, hvilket vid början af sisla riksdag utgjorde 538, har således förminskats till 503; men antalet af de utgående Stiftspensionerna har förbiifvit oförändradt och utgör 222. B §• Denna § redogör för utdelningen af dels å Adliga Kadettskolefonden anvisade fyra högre akademiska stipendier hvardera å 240 Kiddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 7. 7 R:dr B:ko årligen, åtta lägre å 160 R:dr B:ko, tvenne s. k. näringsstipendier, likaledes ä 160 R-.dr B:ko hvardera samt trenne frikadett-platser vid Kongl. Krigs-akademien, dels å Bergenstjernska testaments-fonden, fyra akademiska stipendier å 150R:drB:ko hvardera samt en frikadettplats vid Kongl. Krigs-akademien, dels trenne stipendier å Bergbmanska fonden, hvilka bestämmas efter markegångspris och under de sednare åren uppgått hvardera från 290 ända till 330 ll:dr B:ko årligen, samt slutligen fyra stipendier å Queckfeldtska fonden å 133 R:dr 16 sk. Banko årligen. 9 §• Sedan Direktionen i denna § förmält, huru penningerörelsen sedan sista Riksdag varit underkastad betydliga skiftningar, så att i afseende på Riddarhusets fonder den ymniga penningetillgången under loppet af år 1855 föranledt dels inbetalning dels uppsägning af ganska betydliga med 6 procents ränta löpande lån till belopp af 105,433 R:dr 16 sk.
Den utländska sjöfarten bestriddes under samma år af 853 Svenska fartyg med 49’1 22 lästers drägtighet, hvilken vid inoch utgåendet blifvit uppgifven till 173,615 läster, med ett varuvärde af 26,826,771 r:dr b:co, då Norriges och andra nationers inoch utgående lästetal utgjorde under samma år 184,192, med ett varuvärde af 14,832,069 r:dr.— Under sådana förhållanden, och då vårt Iand är åtkomligt samt för fienden öppet på de flesta håll, hemställer jag, 0111 man kan tillråda Sveriges Konung och folk, alt likt snäckan krypa längst in i sitt skal, eller om man kan äga skäl att anse ett anslag af 140,000 r:dr för mycket, för att årligen användas på linieskeppen. Den i3 Maj f. m. 543 I följd af våra kusters formation måste vår flotta, såsom alla andra nationers, vara sammansatt af skepp, fregatter oell mindre seglande fartyg, men derjemte af ett betydligt antal roende stridsfartyg. Jag vill likväl icke derföre påstå, att ju icke fartygen i en snart stundande framtid kunna komma att undergå förändringar. Den lörsta och mest ingripande förändringen kommer måhända alt bestå deruti, alt hvarje örlogsskepp och fregatt blir, genom begagnande af ångkraften, ett ångfartyg i stort, sorn framdrifves ömsom med segel, ömsom med ånga, och kan genomtränga skärgårdarna i alla riktningar. Den roende flottan torde kanske äfven tvingas till betydlig förändring, troligen ända derhän, att fartygens antal kommer att minskas, och andra slag af skärgårdsfartyg antagas. Många af eder, mine herrar! skola se dessa mina lösa uppgifter besannade; men likväl bör jag nu förklara, att, först sedan jag, glömsk af heder och ära, blifvit förrädare emot Konung och fädernesland, skulle jag våga tillstyrka förändring af det nu beståndande eller någon förminskning, vare sig af linieskeppens eller roddllollans antal. Jag ber, att jag ej må missförstås.
Näst efter en med afsigt företagen förgiftning torde detta brott komma uti afskyvärdhet, och bör, i min tanke, icke kunna försonas med ett så lindrigt straff som fängelse. Om R. o. Åd. vill brännmärka detta brott såsom det i mina ögon förtjenar, bör den ifrågav:de §:n oförändrad bifallas. Propos. till bifall å förev:de g blef härefter framstäld och besvarad med starka Ja, jemte åtskilliga Nej: hvarpå llr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. § 30. Denna g bifölls. S 37. Hr von Koch: I afseende å den nu föredragna 27 g:n yrkar jag återremiss i den syftning, att derifrån må tagas ett mom. och dertill läggas ett annat. Det mom. som i min tanke borde utgå är det 2:dra, så lydande: »som i upsåt att något dermed sig tillegna, lägger märke å det som hörer annan till, eller utplånar annans märke.» Jag anser nemi. detta brott egentligen vara ett bedrägeri samt icke böra hänföras till stöld, ehuru det f. n. så anses. Då vi få en fullständig lag om bedrägeri och redan hafva en fullständig lag om stöld, bör ifrågavrde brott få sin plats i den förstnämnda lagen, enär det onekligen har karakteren af ett bedrägligt förfarande. Det tillägg som jag deremot skulle vilja hafva här infördt, är ett stadgande som förekommer i 3 mom. af 26 §:n i K. M:s Propos., ang:de »den, som genom falska eldar eller annat sv i k ligt förfarande söker förleda sjöfarande och gifva tillfälle till skeppsbrott. » Utsk. har från sitt förslag alldeles uteslutit detta stadgande och ansett detsamma ej behöfva der intagas, enär det redan finnes i vår nu gällande lag; men jag befarar, att om man gör denna uteslutning sedan stadgandet en gång blifvit föreslaget till intagande i författmn, samt om man derjemte behåller ingressen till författmn sådan som K.
I förra fallet hör i en voler.propos. upptagas alla Ståndens olika beslut; i sednare fallet äter kan likväl icke det resultat Ulsk. dragit af den ordalydelse, som B. o. Ad. antagit, anses inträffa, eller att orden ”med hvarandra jemförlig»” skulle vara liktydiga med ordet ”rättmätiga”, hvilket ord, elter min uppfattning af Svenska språkbruket, icke är användbart uti ifrågavar. läll. Delta ord har afseende på lag och laga stadgar, enligt hvilka man kan handla rättmätigt, eller icke; men egendomars värde, eli faktiskt, förhållande, anser jag icke kunna kallas rättmätigt, ulan det bör heta: ”det rälta värdet”, eller som R. o. Ad. beslutat: ”de med hvarandra jemföriiga värden.” Emedlertid må man tvista huru mycket man behagar om dessa ord, sä är det likväl icke mer än två Stånd, som antagit ordet ”rättmätiga”, hvadan den gamla bestämmelsen bör blifva qvar. Jag anser derföre Utsk. icke hafva rätt förfarit, som icke en gång inbjudit B. o. Ad. att förena sig med de öfriga Ståndens beslut i denna puukt, utan ansett saken falla af sig sjelf. Derpå kan jag icke gä in, utan tillstyrker, lika med alla de ledamöter, sorn hittills 534 Den 28 Januari. yttrat sig, ålerremiss af denna punkt, på det alt Ulsk. måtte taga saken i närmare skärskådande. Frih. Ii a a b : Det är egentligen Hr Printzenskjöld, som uppkallat mig genom sitt egna sätt alt förklara detta fall, då han velat hänföra det till den i 75 § Riksd.Ordn. intagna bestämmelse, sorn säger, alt då två Stånd stanna emot två, så skall frågan förfalla. Hr Printzenskjöld yrkade detsamma inom Ulsk., men ulan någon framgång. För en sådan tolkning fordras onekligen, all man betraktar della såsom en hlotl reglementarisk grund, och iekc såsom en bevillmsgrund.
Alla nu upprepade orsaker hafva förmodligen vållat, att Aete Riksdagsmän under nu pågående Riksdag gjort motioner om Magaziners anläggande i Gefleborgs Län; Och om förenämnde Allmogen tillhörige Magaziner , hvaraf det i Söderhamn , för Södra Helsingland anlagde, kan efter uppgift inrymma 800 Tunnor Oriad , eller 1,000 Tunnor Riad Säd , och det å Håsta Udde vid Vestra ändan af HudiksvallsFjerden belägne, för Norra Helsingland anlagde , skall intaga 694 Tunnor Oriad, eller 1,024 Tunnor Riad Spanmål, få, såsom hittills medgifvits , begagnas Transport 144,300 — Nu befinteligt IVlagazins-utry rome. Summa Magazins-utrymme. För Oriad Säd. För Riad el. torkad Säd. För Oriad Säd. För Riad el. torkan Säd. Tunnor. Tunnor. Tunnor. Tunnor. Umeå Magazin . , 1.375 10,500 3,375 10,500 Norrbottens Län Luleå Magazin - —* j Summa 162,880 393,6i8j 1 tJngefarliga kostnaIden för det MagaIzins-utrymme, som vidare erfordras. Transport utan hyra, men emot underhälls.skyldighet, lärer dock lcostnaderne, som erfordras till erhållande af vidare Magazins-utrymme i .Länet, minst kunna uppskattas till .
Under öfverlägga ingen hos Rikets Ständer om de ämnen, som med Allmänna Magazinslnrättningen ägt gemenskap, hafva Rikets Ständer äfven fått emottaga Eders Kongl. Majrls, den i3 sistiidne Augusti, aflåtne Nådiga skrifvelse, deri ”Eders Kongl. "Majit af omsorg för Rikets väl förklarat "sig uppmanad, att af Rikets Ständer äska ”det till upphandling af Spannemål för "allmän räkning, i de fall, då, vid inträf"fande missväxt, brist och hungersnöd icke ”på annat sätt kunna förekommas, särskild"te penninge-lillgångar må af Rikets Stän”der ställas till Eders Kongl. Majus disposition, i likhet med hvad år 1818 be"viljades. I följd häraf och för att gå Eders Kongl. Majlts Landsfaderliga omsorger till mötes, hafva Rikets Ständer beslutat, att af Allmänna medlen anslå ett Creditiv på En million Riksdaler Banco till Eders Kongl. Majlis Nådiga disposition, för att genom detta anslag bereda utvägar till anskaffande af Säd för nödlidandes understöd, i den olyckliga händelse, att en strängare missväxt skulle inträffa och enskildte bemödanden då blifva otillräcklige att fylla behofven. Såsom vilkor för detta Creditivs anlitande till Sädes-uppköp, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad de förut Den i5 November. förut yttrat om en fri och obehindrad Spannemåls-handel, trott sig böra hos Eders Kongl. Majit i underdånighet hemställa, att, sedan LänsStyrelserne hos Eders Kongl.
Vid afgörandet deremot af högst vigtiga mål , vore det angeläget , att Stats-Rådets samtlige Ledamöter voro tillstädes , Herr von Hartmansdorff'. Då Ridderskapet och Adeln, ehuru emot mitt bestridande, yrkade, att man borde förblifva vid orden; icke Föredragande; men desse ord icke finnas i Constitutions-Utskottets Förslag, så har Ridderskapet och Adeln likväl uttryakt den mening, att de borda innehållas i Redactionen j hvarföre de ock torde böra i Protocolis-Utdraget intagas. Friherre Cederström: jag anhåller, att Riddarhus-Secreteraren behagade upplysa, om Protocolls-Utdraget fir enligt med det beslut Ridderskapet och Adeln i denna del fattat. I sådant fall kan ingen vidare ändring i denna del äga rum. Undertecknad Riddarhus-Secreterare: Jag får den äran vördsamt upplysa , att, när Constitutions-Utskottets förslag till Redaction af 8 Den 8 December f. m. 421 §. i Regerings-Formen var under discussion , tog man allmänt för gifvet, att Utskottet derutinnan tillstyrkt, att minst 3:ne icke Föredragande Stats Råd skulle öfvervara alla mål. Herr von Hartmansdorff yikfde, att orden: icke Föredragande mätte utgå. Men efter discussionen, hvarunder Herr Cederschjöld försvarade Utskottets föimodade Redactions-förslag, beslöts , att dessa ord skulle qvarstå, och redactioneu godkännas. Vid Protocolls Utdragets uppsättning har jag sedermera erfarit, att ifrågavarande ord: icke Föredragande ej finnas i Utskottets Redactions-förslag. Detta om Redactions-förslagets verkeliga innehåll sålunda förelupne misstag torde likväl icke böra åstadkomma någon förändring i Ridderskapets och Adelns beslut, utan detsamma, hvilket, när det togs, innefattade godkännande af Utskottets förmodade Redactions-förslsg, nu mera höra uppställas i form af aumärkning emot Utskottets verkeliga förslag. Herr Cederschjöld: