Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För att ständigt veta hvarest man, när så behöfves, har att taga dessa 1,426 hästar, finnes näppeligen något annat sätt, än att derom på förhand uppgöra kontrakt. Dessa kontrakt böra då innehålla, att hästarne skola lemnäs »så snart Kongl. Maj:t anser för landet nödigt att ställa en del af arméen på krigsfot.» Att låta afsutna kavalleriet ständigt hålla detta antal hästar i beredskap skulle blifva alltför dyrt. Deremot vore högeligen önskvärdt, att vid rusthållarnes snart tilländalupna kontrakt och nyas uppgörande det stadgande tillädes, att hästar skulle genast anskaffas vid krigsrustning, hvarigenom det vigtiga målet vunnes utan kostnad för staten. Kommitterade torde böra yttra något om lämpligheten af svenska artilleriets nuvarande hufvudstationer: Stockholm, Göteborg och Christianstad. Det har blifvit ifrågasatt, och med mycket skäl, huruvida nämnde ställen äro de rätta för artilleriets hufvuddepöter. Isynnerhet gäller detta om Göteborg, som ligger alldeles öppet för ett anfall, utan att någonting hindrar ens den ringaste kapare att ingå i hamnen och bombardera hela staden tillika med artillerietablissementet, der fältmaterielen är förvarad. Skulle äfven detta ofördelaktiga förhållande i en snar framtid, genom befästningar vid elfvens utlopp i hafvet, afhjelpas, måste dock medgifvas att Göteborg, beläget invid kusten, ligger illa såsom depot, då deremot Carlsborg vore härtill särdeles väl beläget, midt i landet, med lätta vattenförbindelser och dessutom genom kanalen förbundet med jernvägen. Någon hufvuddepöt borde derföre ej finnas i Göteborg, men så länge ett artilleriregemente derstädes garnisonerar med 6 fältbatterier, måste dock all, dessa batterier tillhörande materiel, för hvars vård battericheferne ansvara, naturligtvis finnas på samma ställe; den kan ej flyttas utan att flytta artilleristerne, ty der dessa äro böra också kanonerna vara. Derförutan kunde ej en grundlig kännedom om kanonerna af dem begäras.
Emedlertid, dä vid tryckningen af detta betänk., ett betydligt fel insmugit sig derigenom, att ett af på 3:dje raden är uteglömdt mellan orden anfordran oell jordegare, och då i öfrigt jag önskar att de af Frih. Cederström framställde anmårkmr må af Utsk:n kunna tagas i betraktande, sä tillstyrker jag, för min del, vördsamt att betänk, måtte återremitteras. R. o Ad. ansåg de emot förevar;de betänk, gjorde anmärknir föranleda till detsammas återremitterande. Föredrogs det af PresteSt:s deputerade aflemnade prot.tildr. af denna dag, med inbjudning till de öfrige RiksStrn att instämma i det af PresleSt. antagna förslag till hufvudgrunder för skatteförenkling. Detta mål lades på bordet uppå derom af Grioe Lagerbjelke, Gust., och Sparre, Erik, gjord begäran. Anmäldes och lades på bordet ett från Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.Utskm inkommet betänk. Nio 54, i anledn. af väckte frågor om förändring uti nu gällande stadganden i fråga om deltagande i byggnad och underhåll af kyrkooch prestegårdssarat andra allmänna byggnader. Den L*t) Sept c m I) e r. 4S7 Slutligen justerades eli prol.uldr., innefattande R. o. Ad:s denna dag i afseende på Consl.(]tsk:s mern. N;o 34 fallade beslut. 11. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ lill 3 e. m. In fidem protocolti, Albert Muncka Onsdagen den 27 September 1848. Plenum kl. 12 pä dagen. Justerades ett prot.uldr. för gårdagens plenum. Hr Gr. o. Land tm. tillkännagaf, att Talmännen jemte vice Talmännen och BondeStis Sekreterare i dag varit uppkallade lill II. M. Konungen, som täckts för dem tillkännagifva Sin afsigt att åtskilja riksdagen sednast 8 dagar efter det statsregleringen blifvit af RiksSun fastställd.
Sinkadus... Trumf i bordet... Hit med öl! (Sängen och ropen fortfara under hela akten.) Så muntra de äro derute. Kanske har han smygit sig in bland gästerna eller kanske är han der borta vid slätten hos Mäster Nilses... jag kan höra musiken derifrån. Hofherrarne roa sig der borta... Hela verlden roar sig, utom den som är skiljd från sin hjertans kär... Rop ifrån salen: Tyst... tyst Bellman vill sjunga! (Man hör en röst sjunga ett par verser ur Fredmans Epistel 9, med accompag ement af luta.) Ack, det är herr Bellmans röst... han har alltid varit så god emot mig... om jag skulle tala vid honom nu... (hon går till dörren i fonden). Men hur skall det låta sig göra, fången som jag är (hon söker blicka genom rutan, hvars gardin upplyftes och man ser värdinnans bistra anlete), Min mor MAJKEN. MAJKEN. 5 ANDRA SCENEN. MAJKEN. VÄRDINNAN. Hvad har du vid dörren att göra Sitt och spinn, har jag sagt dig! Jag ville höra på sången... Jag tyckte att det var herr Bellman som sjöng. Nå, om så vore, hvad angår det skön jungfrun? Hon gick kantänka dit för att få se om hon skulle varsna någon uniform... Bry sig inte derom hon... sådane gäster förplägas inte här... och kommer han, så skall jag nog visa honom vägen ut. Ni är bra hård mor; stänga mig inne denna vackra första Maj... öfverallt är glädje... Hela Djurgården hvimlar af glada, fria menniskor... endast jag sitter instängd. Nå ja; den illa gör, han illa far Ditt goda herrskap klagade på dig för det du hjelpte Fröken med hennes kärlekshandel, och så måste jag ta hem dig hit... det är min själ inte godt för mig, som ska' sköta rörelsen, att ta' vara på en kärlekssjuk tös, som gått och förgapat sig i en sådander gardes-musikant...
Beträffande åter Utskottens sednare hemställan, angående ändring i 5 och 6 §§ i 2 kap. kyrkolagen, fann Ståndet för godt att densamma afstå. Från Vällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonom i-utskottens utlåtande och betänkanden: 736 Prot-utdrag den 26 September 184-8 N:o 53, i anledning af anmärkningar vid Utskottens betänkande, angående förklaring af hvad med ”matlag” rätteligen bör förstås, samt föreslagen ändring uti Kongl, kammar-kollegii kungörelse den 20 Juli 1830; Utlåtandet, N:o 53, bifölls och betänkandet N:o 32, lades till handlingarna. IN:o 55, i anledning af väckt fråga om ändring uti 1 § af 2 kap. Byggninga-balken; Godkändes; N:o 56, i anledning af väckta frågor om ersättning åt nämnd för biträde vid syner och extra förrättningar; Godkändes', N:o 57, i anledning af väckt fråga om options rätt för åboer å stom-hemman; Gillades; N:o 58, i anledning af väckta frågor om ändring uti Kongl, förordningen om sockne-nämnder å landet den 29 Augusti 1843; Godkändes. N:o 59, i anledning af väckta motioner om ändring och förklaring dels af fiskeri-stadgan den 14 November 1766, dels ock af reglementet för Nordsjö-fiskerierna i Götheborgs och Bohus län den 21 Juli 1774; Ståndet lät dervid bero. N:o 60, i anledning af väckt fråga, att boupptecknings afgiften i Stockholm må bestämmas att utgå till lika belopp i alla ofrälse sterbhus; Godkändes; och N:o 61, i anledning af väckt fråga om upprättande af 2:ne nya årgångar prediko-texter. Godkändes. Den 27 September. Från Höglofl.
Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtsk.vs förslag, rörtde ett årligt anslag af 5ooo r:dr till nästa riksdag alt tilldelas fem lägre landtbruks-skolor. Ropades nej. Hr von Hartmansdorff: Jag utbeder mig att Hr Frih. o. Landtm, måtte göra propos. på det af Hr von Rosen framställda förslag, nemi. att de af StatsUtsk. tillstyrkta 5ooo r:dr för ifrågavar. ändamål måtte ställas till Konungens disposition att fördelas på sätt K. M. lämpligast finner. D’e n i» Augusti f. m. Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Åd., att ett årligt anslag af 5ooo r:dr intill nästa riksdag uppföres att af K. M. disponeras till, och fördelas emellan sådana lägre landtbruks-skolor, hvilka visat sig hafva bildat ett capital af minst 20,000 r:dr b:co i penningar eller egendom, och hvilkas organisation i öfrigt af K. M. pröfvas motsvara det dermed åsyftade ändamål. Slutmeningen uti 5:te punkten. Med hufvudsakligt gillande i öfrigt af hvad Utsk. i denna slutmening yttrat, fann R. o. Ad. att, i följd af Stån dets nu fattade beslut, den för Utskts afdelning: ”Under’’visnings-anstalter för jordbruket och näringarna” erforderliga summa borde bestämmas till 21,000 r:dr b:co. 6: te punkten. Befrämjande i allmänhet af jordbruk och Iandtmanna-näringar. Frih. von Kramer:
Riksdag beräknade det ytterligare belopp, som erfordradés för att bereda den tillgång på lån efter 3i procent af tillverkningarnes värde; —dertill har äfven bidragit, att, med anledning af Discont-Reglemenlets stadgande och Rikets Ständers egen önskan, åtskillige andra allmänt gagneliga handteringar sedermera blifvit i Nåder tillagde disconlrätt. Deribland må nämnas : portertill verkningen, enligt Kongl. Brefvet den 22 Mars 1821; slilgjuteriet i Stockholm, genom Kongl. Brefvet af den 27 Februarii 1822; aluntillverkningen, jemlikt Kongl. Brefvet den 18 April 1824; mechaniska spinnerien, hvilka förut hade en viss summa afsatt, men erhöllo allmän disconträtt i följd af Kongl. Brefvet den 20 April 1827; oljeslagerien, efter Kongl. Brefvet den 5 Mars 1828; Gustafsbergs poreellaines-fabrik, enligt Kongl, Brefvet den 23 Januarii 1828; samt manufacturverken till AstadkominancU af machinerier, gjutgods och redskap för näringarne, jemlikt Kongl. Brefven af den 23 April i83i samt den 14 Januarii och 22 December i83a. Och har sammantagna tillverkningsvärdet vid de sålunda lånberältigade verk, hvilka innevarande år anmält sig till erhållande af lån, 1833 uppgått till en summa af icke mindre än 770,000 R:dr, oberäknad! Loients Porter - Kongl. May.ts Nådiga Skrifvilse N'.o Jo. 17 Porterfabrik vid Götheborg, hvarifrån sistlidet år någon tillverkning icke blifvit uppgifven, men, i händelse densamma fortsättes, sannolikt skall främ deles, likasom de föregående Aren, öka sistnämnde summa med omkring 100,000 R:dr.
PoliceKammaren i Stockholm ådörnde ensaksoch vitesböter; ]\:o 71, i anledning af Herr TörnebladJiSj Carl} i egenskap af Rikets Ständers Justilia?-Ombudsman väckta motion 0111 iöne-ersättning; JV:o 72, angående tryckningskostnaden för RiksStåndens Protocoll vid innevarande Urtima Riksdag, prenumerationen å samma Protocoll samt redovisningen för de tryckta exemplaren; N:o 73, öfver Herr B dä t hs från BorgareStåndet remitterade mc - Prot. Vldr. d. 10 Maji 1834* r9 lion, om dels låneunderstöd och dels serskildt anslag utaf allmänna medel till en hamnbyggnad vid Staden Wadstena; N:o 74, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition lill Stat:- Utskottet, angående lån af allmänna medel till understöd för fullbordandet af en brobyggnad vid Carlskrona; N:o 75, i anledning af Herr Forsbergs från BorgareSlåndet remitterade Memorial, angående låneunderstöd ti i 1 Staden Uddevalla; N:o 76, öfver Riksdagsfullmägtigen Anders Svenssons från Hallands Län motion, angående låneanslag lill en brobyggnad öfver Nissa ån vid Halmstad; N:o 77, i anledning af Herr G. Zanders motion, om förändring i vilkoren, emot hvilka ett byggnads-lånebiträde vid sista Riksdag blifvit heviliadt Staden Norrköping. S. D. Vid förnyad föredragning af så väl StatsUtskottets den 24 sistlidne Mars e. m. af Ridderskapet och Adeln ållerremitterade Utlåtande N:o 19, angående afskrifning och eftergift af RiksgäldsContorets bos GöthaCanal-Bolag egande fordringar samt räntas godtgörande å de utaf
Jag fick nästan samvetsagg, då jag mottog brefvet med de vänliga lyckönskningarna till det nya året, jag hade ju inte sändt dig någon hälsning, men du förstår att ... Nå, jag skall icke ursäkta mig! Nu beder jag dig emellertid framföra mitt tack till din bror och så kysser jag dig själf på kinden och önskar dig lycka till de 18 åren. Och så ... nej, jag vet icke hvarmed jag skall börja, om jag skall tala om mig själf, jag kan aldrig stilla jättedotterns omättliga hunger efter »nyheter från Paris». Man upplefver nog mycket här, men icke mycket som är värdt att berätta, och det som är värdt att berätta kan man icke berätta. Om jag t. ex. skulle försöka skildra min afton i går, det skulle bestämdt misslyckas. Jag var på en förtjusande vacker fest, en välgörenhetsfest i en af de fashionablaste salongerna här, det var naturligtvis min kusin Eric som gjort sitt diplomatiska inflytande gällande för att skaffa mig med, och jag eskorterades utom af honom också af en äldre dam ur vår bekantskapskrets. Jag kan omöjligt beskrifva festen, den var lysande och bevistades af ett kosmopolitiskt sällskap af närmare 300 personer tror jag, alla möjliga språk hörde man talas och alla möjliga typer såg man, t. o. m. en isländska (hvad tycker du!). Hon bar en svart dräkt med en lång hvit slöja och någonting som liknade en krona på hufvudet (men hon såg icke vidare majestätisk ut för öfrigt!). Jag kom rätt sent, hade väntat att få åtminstone en af mina två nya klädningar (som sömmerskan lofvat skicka hem), men ingen klädning hördes af. Slutligen insåg jag, att Eric måste vara otålig och att, om jag icke ville gå miste om festen, jag måste taga hvad jag hade och fara, jag hade ända sedan årets början varit borta hvarje kväll, och icke en enda af mina baltoiletter såg riktigt fraiche ut. Nå, jag tog en tunn hvit musslinsklädning (nästan höghalsad), virade ett långt och mjukt sidenskärp kring lifvet, fäste i sidan några skära rosenknoppar med långa stjälkar och var färdig.
911 acala förhållanden, i de mindre delar bestäm» ”roa grunderne för dessa anslags närmare för» ”delning och användning vid verkställigheten. ”Hvad sa val Uppfostrings - Commiléen, som ”Stats-Beredningen tillstyrkt, rörande sättet, att ”med bibehållande af de förmåner, hvar och en *’nu innehafver, och förvarande af den rätt ”hvarje Tjensteman billigen bör åtnjuta, brin”ga detta Förslag till verkställighet, vill Kongl. * Majit vid sina framtida åtgärder på det nog» ”grannaste iakttaga, och under lidens lopp successivt tillvägabringa de föreslagne förbättrin* ”garne, i mån af dertill inflytande medel, och J,utan rubbning af någons genom äldre Stadgar ”försäkrade rättigheter och förmäner. ”1 sammanhang härmed, och i stöd af de ”al Stats-Beredningen hemställde anmärkningar, ”har Kongl. Maj:t ibland de af Uppfostrings» ”Cornmiiéen föreslagne til gångar, ej velat upp» ”taga de y-ro Tunnor Spannemål årligen, sorn ”af Kongl. Maj:t och Kronan hit tils bestås till ”Stads-Scholor och Psedagogier, der Commini”straturen icke är med Schole-sysslan förenad, ”och det öfverskott af de till Scholorne i Skå« * ne anslagne medel, hvarom närmare undersök* ”ning fordras; icke eller den bestämde afgift ”under namn af Skolgäld, sorn Uppfostrings» ”Commitéen föreslagit, att vid hvarje Läse”Termin af Lärjungarne skulle erläggas, och ”hvaraf hälften till ordinarie Föne-anslag för ”Scholornes Lärare skulle användas. ”Kongl. Maj;t har i afseende härpå, och i *’allmär.het gillat de anmärkningar, sorn vid Lö. *hie - reglerings • förslaget af Stats - Beredningea gil Stats-Utskottets ficlänk anden. ’ blifvit gjorde, med det enda undantag, att Xgl. 5 M ■ j:t i anseende till Gymnasium i Hernösand ”bifallit Uppfostrings-Cornmi'éens underdåniga ”hemställan, hvarigenom jLöne-beloppet ökas. 7
Den 29 Juli <?. m. [ 1429 Emot den -sorn ej blygs vid att tro dst kunna stå tillsammans med vår nationella ära, vårt nationella val, att i trots af Pxikets Geografiska läge upphöra räknas bland handlande Nationer, — vill jag föga invända; ty den sorn är i stånd till det försök att grunda ett systeme på upphörandet af all handelsrörelse och communication med andra Länder genom prohibitiv^ anstalter, den som yrkar att alla reformer inom ett Land kunna verkställas genom påbud och tvångslagar, det vili säga, den som vill att vi med tiden skola abruteras inom vår halfös stränder, den må ock gerna af mig oemotsagd anse öppnandet af nya Communicationer till transporters befrämjande m. m. inom eget Land, utan ändamål. Till den ofvan åberopade mening, att blott en del af Canalarbetet borde beslutas, svarar jag åter, med förutsättande att nyttan och verkställbarheten af det hela inom viss tid måste af det sunda förståndet medgifvas; att nämligen ingenting är farligare än halfmesurer, ingenting vittnar mer om svaghet hos den enskilda menniskan, som likväl alltid åsyftar sitt' eget väl, ingenting är följaktligen vådligare och skamligare vid nationella företag än dessa. Genom tidsutdrägt förfelas ju ofta de ädlaste syftemål, de vidsträcktaste planer och nyttigaste verk. Det ligger i menskliga lynnet, att genom uppskof afsvainar den mest ifriga verksam - »43* Den 2g Juli e. m. het långt snarare än da den möter ett svårt oväntadt hinder; ty ett sadant öfvervinnes lätt genom manlig beslutsamhet eller Ögonblicklig ansträngning; nu är ej heller hav annat i fråga. Jag hemställer derföre, huruvida det vore vist handladt att besluta något afbrott i Götha Canalarhetets gångt en inskränkning eller langsanunare fort-» sättning deraf, hvarigenom, om icke sakens slutliga fullbordan skulle äfventyras,åtmindstone dess inflytande på Rikets fördelar, för lä ngre tid gå förlorade/utan att kunna er-, sättas.
KrigsColl. har således icke någon resurs att bestrida dessa utgifter, och vid sådant förhållande vågar jag hos E. o. Ad. anhålla om bifall till K. M:s Propos. i denna del. Det kan visserligen hända, att R. o. Ad. blifver ensamt om ett sådant beslut, men jag anser ändock af vigt att det blifver fattad t. Efter först till bifall å förev:de mom framställd propos., sorn besvarades med blandade Ja och Nej, hemställde Hr. Gr. o. Landtm, om E. o. Ad. behagade, på sätt Pir Lefrén yrkat, bevilja den af K. M. äskade tillökning af 4,500 Edr Ernt uti FortifiicationsAfdelms anslag till bestridande af kommendantskaps-utgifter, och ropades härvid starka Ja, jemte åtskilliga Nej;' hvarpå Hr Gr o. Landtm, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. De nästföljande momenterna litt. d till och med m biföllos. Då härefter förekom Utsk:s hemställan ronde hela den erforderliga förökningen' af anslaget för försvarsverket till lands i allmänhet eller KrigsColhii Departu-, erinrade Hr Gr. o. Landtm, att redan E. o. Ad., i fråga om mom. litt. c, med 2,000 Edr Ernt förhöjt det af Utsk. tillstyrkta anslag, så borde äfven slutsumman af anslagsförhöjningen förändras till 83,498 Edr 76 öre, i st. f. 81,498 136 Den 7 Juli e. m. Edr 7 0 öre Ernt; hvarefter Utsk:s förev:de hemställan med berörda förändringar af E. o. Ad. bifölls. 3 6:te punkten, ang:de eli nytt anslag lill li[- och släpmunderingar vid RolhållsReg:lena. Lades till handlingarne. 37:de punkten, angule anslaget lill ved och ljus för fäslningsoch garnisons-orter; och 3H:de punkten, ang:de anslag för organiserande af Skjulskolor.
Majrts den i3 dennes afgifne, och den i5 derpåföljde f. m. på bordet lagde, Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående bidrag af StatsVerket till Armeens Pensions-Cassa, och Amiralitets-Krigsmans-Cassa. 4:o Herr Edelswärds, F. W., den 12 dennes f. m. på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan, att i Armeen qvarstående Officerare, till och med Majorsgraden måtte på Statens bekostnad göra årliga Befälsmöten vid de inom Provincen förlagde Indelte Regementen, samt under Be - 334 D en 23 December. väringsmöten i första rummet classeras till tjenstgöring. 5:o Herr Franc Sparres, Bengt Erland, den 12 dennes f. m. på bordet lagde motion, angående ett ökadt anslag till Pensions-Fonden för Militaire Embetsoch Tjenstemäns Enkor. 6:o Herr af Lundblads, Johan Fredrik, den 12 dennes f. m. på bordet lagde Motion, angående inrättande af en PaquetPost. 7:0 Friherre Focks, Berndt "Wilhelm, den 12 dennes f. m. på bordet lagde Motion, angående anslag af Löner, dels för en Länsman i Films och Dannemora Tingslag, dels för 2:ne Ganzli':-poster i Upsala Län. 8:0 Friherre von Saltzas, Edward Fredrik, den 12 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att ägare af Tvåloch Såpsjuderi-Fabriker må undfå lån af ManufacturDisconten, enär de anskaffa den säkerhet författningarne bjuda. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: 1:0 Kongl. Maj:ts den i3 dennes afgifne, och den i5 derpå följde f. m. på bordet lagde Nådiga skrifvelse till Pikets Ständer, angående Dykeri-Verket. Den a3 December. 335 a:o Herr Montgommeries, Gustaf, den la dennes f. m. på bordet lagde Memorial, angående Dykerioch Bergnings-Compagniet.
Den skilnad af 240,000 R:dr, hvarmed Utskottets förslag visar sig fördelaktigare än det resultat, som af den Kongl. Propositionen skulle blifva en följ!, bör således, utan fara för misstag,' afprutas, och räkningen följaktligen — n.b. uteslutande sedd frän Statens och skattens synpunkt — icke vidare lemna något saldo, Utskottets förslag till favör. Men det, iir icke endast Statens intresse här handlas om. Derutöfver gäller nemligen frågan mången redbar, men obemedlad medborgares timliga välfärd. Närmaste följden af Utskottets förslag skulle blifva en försäljning lill vrakpris af alla de dyra inventarier, som finnas vid de mindre brännerierna och bland hvilka den koppar, som Staten inlöser, endast utgör en obetydlig del. Dernäst skulle sjelfva bränneribyggnaderna, af hvilka ensamt inom provinsen Blekinge icke mindre än 201 st samt inom provinserna Skåne och Östergötland ej obetydligt antal lika beskaffade finnas uppförde af gråsten eller med grundmurar af sten, blifva ett dödt kapital, som, då dessa byggnader vanligtvis ligga afsides, icke skulle kunna för gårdens öfriga ändamål tillgodogöras. Dessa förluster, uppgående öfver bea riket efter en approximativ beräkning till omkring en million B:dr, äro redin betänkliga; men betänkligare likväl den omständigheten, att en mängd jordbrukare, «orn, under en tid, då egendomsvärdena voro ovanligt högt uppdrifna, köpt sina hemmansdelar med hufvudsaklig! afseende på brönvinsbränningen och den deraf beroende möj'igheten att kunna slå sig fram, helt plötsligt finna sig, sedan de i enlighet med dessa beräkningar inrättat sitt, jordbruk, beröfvade ett försörjnings - medel, som de icke kunna umbära och som i åtskilliga provinser — vi nämna särskildt Blekinge, södra delen af Westergötland, norra delen af Skåne samt Östergötland och Småland — betingas af det allmänt antagna hushålluingssättet, of jordens beskaffenhet och af öfriga förhållanden, de der icke med ens kunna ändras.
Constitutions-Utskottet har äfven trott sig kunna taga för afgjordt, att hvar och en Riksdagsman, sedan han ända från Bilaga A till Mern. N:o 11. 463 Riksdagsmannaval kunnat bereda sig, redan vid sin ankomst till Riksdagen bör hafva sig bekant, hvilka mål kunna vara af sådan vigt, att fråga derom bör af honom väckas, i hvilket fall en månads tid utan tvifvel är tillräcklig för honom att stadga sina tankar och sammansätta sina Motioner, hälst denna tid alltid beräknas, enligt 27 § Riksdags-Ordningen, ifrån den dag Konungen aflemnar Dess Nådiga Proposition om Stats-Yerkets tillstånd och behof. Örebro den 13 Aug. 1812. På Constitutions-Utskottets vägnar A. G. Mörner. J. A. Tingstadius. J. P. Sandberg. Pehr Nilsson. Gr. A. Silverstolpe. Härmed följa 4 bilagor (A—D). Bilaga A till Mern. Vördsamt Memorial. Uti 49 § Regerings-Formen samt 2 § Riksdagsordningen stadgas: Riksens Ständer skola sammankomma enär fem år ifrån den sist hällne Riksdagens slut förflutit; Konungen dock obetagit att Riksens Ständer derförinnan till Urtima Riksdag kalla. Sällan torde verkningarne och följderne af vidtagne Allmänna Författningar rätteligen kunna bedömmas, utan genom erfarenheten. Den allena visar deras fördelar eller upptäcker deras brister. Ofta nog torde äfven den mest gagneliga anstalt i början mötas med ovilja, blott för det den är ny; men den vinner genom tiden, då dess 464 Riksdagen 1812. nytta blir erkänd; äfvensom å andra sidan den hälsosammaste författning vid tillämpningen kan röja ofullkomligheter, hvilka tarfva rättelser, om det goda ändamålet icke skall förfelas.