Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Meningen i Memorialet slutas dessutom sålunda: och för afmätning, hvaraf något i afseende pä kostnaden icke är i författningen bestämdt. Jag kan icke häri finna något skäl, att anvisa kostnaden på öfverskottsmedlen. Samma förhållande är med det i sjette punkten omförmälte 1822 års arfvode till Widegrenska RiksBokslutsContoiret. Då.en extra utgifts-titel finnes afsatt, för att bestrida säd ane utgifter, hvartill Rikets Ständer icke gjort några anslag, så borde dylika dispositioner tagas deraf. Jag finner väl, att denna titel i sådant afseende blir otillräcklig, enär den användes till föremål, hvartill den aldeles icke är anslagen, nemligen till CabinettsCassans förstärkande; men jag hade trott, att när Rikets Ständer bestämt ett visst belopp för CsfbinettsCassan, borde denna summa icke få öfverskridas, och jag ser icke, huru man under någon synpunkt ifrån otillräckligheten af denna titel kan komma in på öfverskotten, Utskottet säger i 7 punkten: ”att utbe - Den ig Junii f. ta. a35 "talningen af tryckningskostnaden för sam”lingar af de till Krigs-, Commerceoch "Bergs-Collegiernes befattningar hörande författningar och stadganden, varit föranledd "af Rikets Ständers underdåniga framställning, om samlandet och utgifvandet af gäldande Ekonomiska författningar." Plär finner jag äfven en hrist i uttryck om hvad som menas med ordet föranledd. Är det Väl derföre, att Rikets Ständer önskat sjelfva saken, eller hafva de bestämdt anordnat utgifter dertill på öfverskottsmedlen. I förra fallet finner jag icke den slutsattsen med gällande författningar förenlig, att öfverskotten, tvärt emot Rikets Ständers beslut, få tillgripas och användas till sådane önskningar, hvartill Rikets Ständer icke förordnat några medel, 8:de punkten upptager: "Inbetalning å "de EnkeDrottningen Hedvig Elisabeth Charlotta i lifstiden tillhöriga Götha Canal"Aclier.
m D U F V Ä, STOCKHOLM, 41 C h o k o l a d en ät-, dessertoch delikatesschokolad af renaste och finaste beskaffenhet Detta nya fabrikat från den kända världsfirman utgör en närande och stärkande förfriskning för alla åldrar samt särskildt för barn en oskadlig och omtyckt läckerhet. Van Houtens Chokolad inlager å sitt område samma höga rang, som Cologne rekommenderas. Etabl. Båda dessa mönsterfabrikat finnas numera öfverallt att tillgå. (S.TA.08871 Dam J O H. Carré Allm. tel. 22 SS. Kontor: Rikstelefon 427. Allm. tel. 60 19 Försäljning Rikstelef. Allm. Filial; ' Rikstelefon 20 12. Strantlvär / en 5. Allm. Stockholm. Cokes. Marie-Briketter. Husmödrar! pälskragar, stort urval, billiga priser, Spara är lösen för hvarje husmoder med en begränsad hushållspenning! Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, använden i Edra Finaste qvalité. Elegant utstyrsel. Stark och Yälluktande. bushåll PELLERINS MARGARIN, PÅRFUMERIE FLORA. Göteborg, GEFLE. som är bäst, drygast o. billigast. egen tillverkning. Illustrerad priskurant gratis och franco på begäran. ÄKTA Lampor * Etagérer * Ur * Kandelabrar Vaser * Skålar * Jardiniérer Byster • * Statyetter * Skrifgarnilyr m.n.tiu julklappar passande artiklar. MARSALA-MADEIRA, ä 1 krona pr Vi butelj (utom glas), som för sin fina smak och hälsosamma egenskap öfver hela landet vunnit synnerlig efterfrågan. Rikstel. Allm. Prof sändes. äro de bästa. P. G. SINGERS FILIAL. 51 Drottninggatan STOCKHOLM Drottninggatan 51. Största lager af L A M P O R, Glas, Porslin, Nickel, Nysilfver, Galanteriartiklar, Idun ?FOR • KVIN NAN PrOCH N:R 35 ONSDAGEN (610). KR. SCHER OCH HANDARB. MODETID.
Men hvad jag då yttrade, det har jag sedan funnit bekräftadt af hvad jag sett i andra länder, i Frankrike, Baden, Österrike och Sachsen. Jag befarar, att, om icke senare tiders anspråk på inrättningen af dårhus nu gör sig gällande vid byggnaden af det tillämnade i Wexiö och om medlen dertill icke äro beräknade derefter: så varder anläggningen förfelad. De dårhus som i sednare tider uprättats, äro, såsom man vet, så beskaffade, alt de dels äro beräknade pä obotlige patienters förvaring, dels på beredande af trefliga hem, öfverensstämmande med fordna sysselsättningar för dem, man hoppas kunna vederfås. Dertill fordras vidsträcktare anläggningar än dem vi förut hafva, ty svårligen kunna våra dårhus, äfven de bästa, anses vara annat än fängelser. Jag nämner delta, på det att man icke må vid delta tillfälle, förspilla medel, derföre alt man icke tilltager anläggningen så vidsträckt, som vederbör, och£tidens fordringar kräfva. Hr Ekströmer, Carl Johan: Den nådiga proposm, som nu utgör föremål för Ståndets öfverläggning, afser alt erhålla medel, dels till upförande af ett nytt Hospital i Wexiö; dels till fyllande af den brist i de ärliga tillgångarne för Hospitalernes underhåll, som enl. af Seraphimer Ord:s-gillet meddelade, på räkenskaper stödde, upgifler, äro följande: Ett nytt hospitals upförande i Wexiö, utgör en vigtig början till förbättringar i hospitals-väsendet, som R. St. vid sistförflutna riksdag ansågo nödvändiga, och hvartill de då syntes beredde alt verksamt bidraga, serdeles genom beviljande af medel till lokalernas utvidgande och förbättrande, så att dessa, med hänsyn såväl till utrymme som till inredning och indelning, blefve mot ändamålet svarande. Den 30 April. 205 Utom det alt Konungens nåd. propos. i denna del grundar sig pä de enl.
Dä denna Grundlags hela syftning adagalagger, att Domare - magten bör af allt yttre inflytande wara oberoende; da Lagen ar Len enda magt för hwilken Laaffiparen behöfwer hysa någon farhäga, har Kongl. Majit ej med dessa grundsatser kunnat förena den omröstning öfwer Högste Domstolens Ledamöter, som tör handa i den redliges inbillning tillfredsställande likwäl swärligen i wcrkställigheten kan annat an hänföras till en af de twänne ytterligheter, antingen en tom ordformel, eller ock ett öppet förtryck. Är det wäl möjligt att, inom ett inskränkt antal personer, finna Nationens allmänna röst uppenbarad, och kan ej oftast äfwen kännedomen deraf, blifwa för den till intet gjorda förhoppningen, för det enskilta agget, en mindre kraftig ledare, an tillfället att, under mörkrets och kanske äfwen den förmenta Patriotismens täckmantel, beqwämligen kunna hämnas? Manne ei farhagan för denna orättwisa, snarare kunde missleda Högste Domstolens Ledamöter, än förmanligen werka pä deras tänkesätt och handlingar? Och böra ej Lagens dud, i anseende till Lein, anses Den 8 Augusti. 2411 anses lika tillräckliga, som för Rikets öfrige inw-anaM, utan att någon tillsiygt behöfwer tagas ät den egenmägtiga pröfnings-rätten? Slutligen anser Kongl. Majit, i anledning af hwad nu förestagit blifwit, att wid 12, 13,28, 53, rc>4, ros, lo6 och i-i>7 §.§. Regeringsformen några mindre förändringar böra göras. Kongl. Maj:t har inskränkt sine anmärkningar wid de af behofwet.och erfarenheten mest utmärkte omständigheter; i synnerhet da Kongl. Majit dessutom, af de flere i Riks - Ständen wäckte frågor om förändringar i Regeringsformen, som i ConstitutionsUtskottets redan afgifne Betänkande innehåller, och af nästkommande Ständer böra till pröfning och afgörande upptagas, sett Sig, i flere afseenden, förekommen.
Nils Strindlunds från Wester-Norrlands Län motion om ersättning af allmänna medel till vittnen i brottmål, som kallas utom den domsaga, der de äro boende, då de sakfällde sakna tillgång till denna ersättning; samt Bancooch Lag-Utskotten: Bengt Ericssons från Wermlands Län motion om rättighet för Soc knenämnd alt utfärda vederhäftighets-bevis. S. D. Remitterades till Höglojl. StatsUtskottet: Johan Fredric Dahllöfs från Elfsborgs Län motion om all bevillnings ingående lill Riksgälds-Conloret; Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: l:o Fredric von Zweigbergks från Skaraborgs Län motion om rättighet för rustoch rotehållare inom Barne, Wiste, Åse och Kållands härader af nämnde Län, att erhålla utsyning å närmast belägna kronoskog; 2:o Densammes motion om återställande af den allmogen i Åse härad af Skaraborgs Län i äldre tider tillerkända rättighet till utsyning å kronoparken Hunneoch Halleberg; Bevillnings-Utskottet. l:o Nils Strindlunds från Wester-Norrlands Län motion om den vid sistlidne Riksdag antagna Bevillnings-Förordningens bibehållande, till dess hufvudgrunder, äfven vid denna Riksdag; 2:o Per Mattssons från Wester-Norrlands Län motion om en sådan rättelse i 28 § af nu gällande Bevillnings-Förordning, att den icke må kunna hänföras till allmoge, som försäljer egna eller grannars producter; Bih. till R. St. Prot. 1844. 9 Sami. 4 26 Prot.-Utdrag, den y Augusti 1844' Lag-Utskottet: Carl Erssons från Westerås Län motion om upphörande af Consistoriernes domsrätt och de dem tillhörande ärendens öfverflyttning på de allmänna domstolarna; Lag-, samt Allmänna Besvärscch Ekonomi-Utskotten: Olof Nilssons från Westerbottens Län motion om rättighet att inteckna och försälja jord, sorn till nyodling är upplåten. S. D. Företogos å nyo C. F. Hussis, från Wester-Norrlands Län sedan den 27 sistlidne
Sprengtporten, vill leda sig lill den slutsats, att R. St. äga icke blott att beskatta sig, utan äfven att upphäfva skatter, anföra, att jag hade väntat mig åtminstone af några bland StatsUtskrs 36 herrar ledamöter, att de velat skilnaden emellan orden beskattning och skattläggning: dessa äro tvänne särskildta ord i Svenska språket, hvilka hafva nära nog samma betydelse i afseende på effecten, nemi. att räntor derefter komma att utgå; men (lenena af dessa handlingar utöfvas icke af R. St. eller samhället, utan af de myndigheter, som på landet handhafva sjelfva verkställigheten af förrättningen, och slutligen af Kammar - 124 Den 8 April f. m. eoll:m. Dessa myndigheter gä på sidan af R. St. i fråga om skattläggning, men icke i afseende på beskattningen, livilken åter tydligen innefattar bevillnts-fråga. Den siste talaren, Hr Anckarsvärd, liar rätteligen anmärkt den serie af grundlags-§§:r, som börjar med y l §:n Reg.Ftn, hvilka förbjuda K. Al. att utskrifva gärder, hvilket han rätteligen uppfattat vara öfverensstämmande med 57 §:n. Deraf har han dock erhållit elt alldeles motsatt resultat, nemi. att da R. St. eller 5j §!n Reg.Ftn ensamme äga rätt att utöfva Svenska folkets beskattningsrätt; så har K. ål. i 73 och påföljande §§ blifvit förbjuden att utskrifva gärder annorlunda an 74 §:n Reg.Ftn bestämmer ronde de sammanskott af födande varor, sorn vid krigstillfällen få utfordras för krigsfolks underhållande under tåg eller marsch, och hvilka genast skola contant ersättas af statsmedel elter markegångspris, med 5o proc. förhöjning. Hr Anckarsvärd, likasom de öfrige af Statslltskts 36 ledamöter, hade bort finna, alt 57 $;n innefattar hvarken mer eller mindre än den inskränkning i Svenska folkets urgamla rätt att sig sjelft beskatta, att denna rätt ensamt får utöfvas af R.
Jag wägar fräga «n icke detta ar att med andra ord decretcra, att inga Inrikes län stola till oftaberörde ändEäl nptagas med undantag af den obetydeliga summa som efter sex weckors antecknings-tid genom Bokförde 7 procents länen kan förwäntas. Hlstare af .enkelhet önstade jag, akt sä framt detta icke warder rattadt, man häldre med klara ord mä stadga, att, med undantag af Permanent? Amiitcterne, ingaJnhemffe län böra sökas till Fond för BanquenS ersättning. Winsten häraf wore i min tanka, att i sädantfall nödwändigt skulle upgifwas orsalcp, som nu icke synas wara behöflig?. Likmätigt den princip fag under loppet af denna Riksdag oaskrutit ^fgt och altid stall bibehälla, wägar jag »vördsammeligen anhälla, att Högloft. Ridderstapet och Adeln täcktes besluta: i:o Att Riksgälds-Contoiret hällcs öppet för län mot Obligationer pä sex är med 5 procents ränta intill dest den summa af circa syra millioner ar influten som af Banquen är ästad till Contanls b-choswens fyllande och Lefwcr - 126 Den Z April.
GESÄLLEN. Hvasa? brukar rättare och drän BONDEN. Det kunde ju vara ett annat spöke. de han det? GUMMAN. Berätta oss hur det såg ut kän Berätta oss! det som kontenanserar mej, för se när det der spöket var i lifvet, så tog jag många rispar i sällskap med det. GESÄLLEN. Ja visst kände jag det, och d'ä' just hette han? GUMMAN med flere. Hvem var det då? hvad GESÄLLEN. Har ni inte hört talas om Jernbä- raren, han som i fjol höstas slog ihjel en Brukspatron med jernstången. med flit. BONDEN. Slog ihjel honom! Gjorde han det GESÄLLEN. Nej, med jernstången, sa ja ju. Det var en mycket stark karl, den starkaste jag sett näst mej, det förstås, för hjerta i min lilla svedda halfankare, den som tar i mej en gång, tar inte den och smaka på den! i mej för andra gången (visar händerna). Lukta på BONDEN. Nå, han gick väl till döden? gick bara och dränkte sej. För strax efter mordet, GESÄLLEN. Nej, det gjorde han inte han så gick han ner till Rosenbad dä' ä' ett mycket beqvämt ställe för den som vill ta lifvet af sej, och äfven för den som inte vill d'ä enkom bygdt för den orsaken skull, inga jernstänger som ä' en i vägen och en särskildt trappa, så man inte behöfver kasta sig utför och bryta halsen af sig. nå, nå! GUMMAN (otåligt). Nå, nå, än se'n då? GESÄLLEN. Bryt inte af mig, madam, för den kurn duger inte! som sagt är, han gick och kastade 43 sej i der, för hela jernbärareuniformen låg qvar om GUMMAN. Nå, än spöket då? Sjöbergs egor, ty om sommaren är det hus i hvar GESÄLLEN. I natt lade jag mig att sofva på morgonen, när folk kom dit, för att hemta vatten. buske; men när jag vaknade i morse, hörde jag tätt bredvid mej ett stånkande.
Ej heller lär, eldigt Utskottet (dlhandakomne upplysningar, den af Anmärkaren meddelade uppgift att bidragen af gratiiikalions-fondcn egentligen skulle komma kommunernes fattigvård (ill godo allestädes vara öfverensstämmande med det verkliga förhållandet. Af alla dessa skäl har Konstilulions-Utskottet ansett den gjorda anmärkningen böra förfalla. Stockholm den 29 Maj 1857. liese rv aliane r: Auli. lill Exp.-Utsk. d. 18 Juni 1857, kl. 7. e. m. Af Herr Carleson, Edvard: ”I Constitutions-Utskottets Beslut att för Rikets Ständer anmäla de vid granskning af Stals-Rådets protokoll iakttagne, uti punkterne t, 5 och 6 oinförmälde fall, der grundlagarnes föreskrifter blifvit af Konungens rådgifvare åsidosatte eller öfverträdde, har jag deltagit, men, med undantag af hvad i 2:dra puuklen är vordet framstäldl, hafva de öfriga anmärkningarne synis mig icke vara af hes k a (Ten het att desamma bordt lill någon ålgård af Constilulions-Utskotlel föranleda, helst åtskilliga af desse anmärkningar, efter min lanke, äro mer eller mindre obefogade. Såsom sädnne loide isynnerhet böra framhållas de i 4:de och l():de punkterne, vid hvilka jag härmed tillåter mig några erinringar. Vid i: de punkten, angående Instruktionen Jör Lan ds höfding arne och de vid L lins-Stjjrelsern <: ans t ii lide T jan stern cili. Den anmärkning, hvartill Consliliilions-Utskottet från berörde Instruktion hemlat anledning, har blifvit grundad på följande förmenta fel i samma författning, nemligen: 1 :o att framställningen af omfånget fö k.
Om R. o. Ad. beslutar en så beskaffad åtgärd, sorn bär är i fråga, så kan det icke vara annat än angenämt för Riddarh.-Direktionen att dermed taga befattning, öfvertygad, att R. o. Ad. med sitt öfverseende gillar hvad som vidtages. Det kan nemi. icke vara annat än serdeles önskvärdt, att R. o. Ad. erhåller en bättre placering och att Riddarhussalen lämpligare inredes, allrahelst som det ofta är svårt att med beqvämlighet placera de öfriga RiksStånden, då de härstädes församlas. Likväl skulle jag önska, att det helt och hållet öfverlemnades åt Riddarh.-Direkt, att bestämma antalet af blifvande sittplatser, samt att derföre det i motionen omförmälda talet 500 måtte utgå. Frih. Cederström, Rud.i Afven jag delar, på sätt milt vid motionen afgifne yttrande utvisar, det syfte densamma innehåller. Jag delar likaledes Frih. Bennets nu amendementsvis framställda mening, att antalet 500 malte uteslutas, emedan det, efter min öfvertygelse, är en onödig inskränkning, lagd på Ridd.- Direktis tillgöranden i ämnet. Vi kunna vara fullt förvissade, att Direktmen, med den kännedom hon eger om antalet af de ledamöter, som vanligtvis infinna sig vid Riksdagarne, skall göra allt som erfordras för alt upfylla hvad man i detta afseende kan med skäl begära. Jag får fördenskull vördsamt tillstyrka bifall till Frih. Bennets yrkande. Hr von Francken, Georg Wolfgang: Jag instämmer till alla delar i hvad Frihme Bennet och Cederström yrkat, samt anhåller, i följd deraf, att talet 500 måtte ur min motion få utgå. Ofverläggningen förklarades härmed fulländad, hvarefter H r Gr. o. Landtm., jemte framställning att, i afseende pä förevaride Mern., icke något annat yrkande blifvit framstäldt, än att, pä sätt Frih.
Domaren eller den Rätt, hvarunder de lyda, och varde sådant i Rättens ProtocoJl tecknadt; har sådan anteckning skett af Rittens Ordförande, då Ratten icke varit tillsammans, varde det. vid nästa sammanträde thlkännagifvet.” ’’to eller sista År den, sorn till Förmyndare förordnas, ej inom samma Rätts Domsaga boende, då varde Förmyndareförordnandet genom Ordförandes t Rätten försorg, genast öfversändt till Domaren, under hvars Dom värjo den förordnade lyder, för att i denna Rätts Protocoll tecknas på sått i 2 §. säges och Förmyndaren derefter tillställas.’’ Lagutskottett Betänkandett. H9 Med den sålunda föresfagne rättelse, samt med tillkännagifvande, att de af Utskottets Ledamöter, hvilka förut varit af skiljaktig mening, äfven nu dervid förblifvit, lår Utskottet alltjså å nyo öfverlemna Betänkandet till Riksens Högloft. Stånders pröfning. Stockholm den 30 Octob. 1823. Ankom den 7 Nov. J823. Riksens Högloft. Ständers Lag samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskotts Betänkande öfver RiksdagsFullmägtigen Anders Henricssons Memorial, angående af skaffande af Bergs Tings Rätter och BergmästareAfn beten.. RjksdagsFullmåktigen från Stora KopparbergsLån Anders Henricsson har uti ett till Hedervärda BondeStåndet ingifvet Memorial yrkat, Domstol afgöras kunna likaså väl handteras vid HäradsRätterne, då man icke behöfde vänta öfver ett beit år på Bergs* Tinget för att få sin sak upptagen, och man fick dömmas at
Jag vet mycket väl att man skall göra det inkast häremot, att varutransporten stigit år för är i större proportion än persontransporten; men ännu har icke efter hvad jag har mig bekant, på de gamla jernvägarne persontransporten i revenue understigit varutransporten, åtminstone icke på de större jernbanorna, utan fastmer tvertom. Det kan vara vigtigt att i framtiden erfara, de omständigheter hvarpå man grundat sitt tvifvel ora nyttan och nödvändigheten af jernvägar i Sverige. Jag har för mig åtminstone såvidt sig göra låter och tillgängliga underrättelser stått att få, sökt göra reda för jernvägarnes tillstånd och inverkan i alla de länder, hvarifrån jag kunnat få underrättelser. Jag har sammanställt dem i nedanstående tablå, utvisande de olika Staterna, deras areal i qvadratmil och deraf kultiverad mark, antalet innevånare, jernvägarnes arealtal, uttryckte i Svenskt mått, den varuomsättning som finnes, uttryckt i dessa länders export och importsummor. Vidare har befolkningen blifvit sammanfattad med afseende på dess egenskap af landtbrukande, fabriksoch industri-idkande, såsom boende i städerna eller på landet, antalet innevånare på hvar qvadratmil och per jernvägsmil. Af allt detta har jag kommit till stort tvifvelsmål rör:de möjligheten för Sverige att kunna ega jernvägar med någon fördel, då icke netlo-revenuen kan upgå till å å proc. Jag vill icke upläsa denna tablå, men har omnämnt den och önskar få den införd i prot. till blifvande uplysning för framtiden. 9 H. 30 466 Den 27 Augusti e. Landets areal: Befolkning : Jernvägar fullbordade. Varu-omsättning, uttryckt uti Procent af hela befolkningen sysselsättning och bostad. Stat: geogra„ i ö “ad £2- "5 a.? 2. Antal: Antal innevå- nare på livar år Längd i Samtliga Samteliga t" 05 B3 pr q. 2. §" ? 2. c• • -j T w 2 o *TJ _ O fiska qv. mil. ~ — pr crc (X T 'P' F 8 i' geogr. qv. mil af landet. Svensk mil jernväg:
Majoren stack in i en port. Det syntes tydligt att veder-börandes tålamod brustit. Det gälde norrmännen. Han beslöt att lägga sig med kalla omslag och skicka efter husläkaren. Öfverallt på hemvägen såg han posterande grupper kring på knutarne anslagna plakat. Hans nyfikenhet var stor, men han vågade icke närma sig. Der kom borgmästaren. Äfven han såg nedslagen ut. Fiskalen gick och led som om ingen fyllbult pliktfälts på fjorton dar, och stadens ende, kobente polisbetjent hade tårar i ögonen. Jo, jo! Det måste vara oro i landet! Men hvad nu? Der kommer Alagrecquen rullande fram med farten af en Belpaires ångvagn. Kan han springa så fort med sin hosta? Han får lungsot på kuppen! Han viftar med ett tryckt plakat! » Grod dag igen! Puh! — Har du hört? Ah, den motionen gjorde godt för mitt bröst; jag känner mig som en annan menniska — r — » Majoren ryckte plakatet ur hans hand och stirrade derpå. En suck undslapp honom. Smärtans? Lättnadens? Alagrecquen reste sig på tåspetsarne och tog honom under armen. » Hm, jag känner mig riktigt kry. Kom så gå vi till källaren och ta ett parti domino. » » Ja, det göra vi », sade majoren, » den der massagen var allt bra, den; nu kan jag kröka på armen igen. » De skyndade till källaren, morska, modiga. Grekland pratade ännu, utan att slå till. Sverige hade ännuinte förlorat tålamodet emot norrbaggarne — det var ryske cza-ren som var mördad! Men se redaktören skulle få sina fiskar varma, som narrat lungsot på den ene och reumatism i den andres senfulla armar. Och se, der satt syndaren, stolt, öfvermodig, med sitt extra-blad for brillorna. Han hide visserligen icke vågat gifva ut det tryckt med röda typer, men så innehöll det heller inga beklaganden. — I morgon skulle han skrifva en rafflande artikel. Nihilisterna hade segrat, hans folk hade segrat. Han kände på sig att han skulle kunna ta kandidaten. Men det kom malört i triumfens fylda bägare.
Det förra lade Jan Ersson på bänkbrä- det framför [sig, det senare tummade han helt fundersam på; han såg på poslstämpeln, men som den var otydlig, fick han ingen upplysning o m, hvarifrån brefvet kom, ingen upplysning lemnade heller det stora klumpiga sigillet, som tydligen var stämpladt med en fingerborgsbotten. Idun Stockholm, N:r 34 (297) Prenumerationspris pr Idun m e d Modetidning och kolorerade planscher I d u n m. Modet, u t a n kol. pl. Idun ensam Fredagen den 25 augusti 1893. Byrå: år: K l a r a v. kr. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF Träffas ä b y r å n k l. Allm. Fru Nycander visade detta i h ö g. denna svaga H o n ville lefHELLBERG. 61 47 Utgifnlngstid: hvarje helgfri fredag. 70 ö r e pr n o n p. - r a d. Nycander. va o c h verka för sin omgifning — och vi tro, a t t döden därför tvekade. H o n var en bildad, beläst kvinna — ja, äfven berest, genom ett p a r turer p å kontinenten under sina jämförelsevis plågfria dagar. IDUN 266 Du är icke fri, sä länge du ej äfven behärskar din fantasi. i893 Fantasien är den mäktigaste despot. B. Auerbach. H o n var den varmaste djurvän. H o n sade sig aldrig skrifva för n a m - net — blott för saken. Vi ha redan antydt hennes tonsättningar. H o n kallade d e m » Toner från skog och haf ». D e n som såg och hörde hennes händer på pianoklaviaturen, rycktes g ä r n a m e d af spelet. Så var det ock m e d hennes pianospel. D ä r i slog e t t hjärta. Och, n u död, torde det vara första gången hon, utom genom glädjebudskap, prässat tårar ur andras ögon.
Debet. Balance från föregående året: Oredovisade Anslags-förskotter 6,037:40. — 5,014: — n. Oliqviderade äldre Förskotter och Lån . 8,804: 34. io. 8,804: 34. io. Säger 49,717:42. Inkomsten: Utgiften: Upprensning af Upsala å 116: 8.— • Åkers Canal 100: 24. — -■ Djurgårds-Canalen 303: ig. — Wäddö Canal 3,632:20. 6. 5,058: 5. 5. Jönköpings Hamn-byggnad 8,002:42.10. Reparationer vid Almare Stäk 6:16. — Carlbergs Canals upprensning 4,700: Seffle Canaloch Sluss-byggnad 20,000: Carlstads d:o 9,000: Dragvägs-anläggningen vid Skoghall 32:12. — Grada Canal ... Stångåns uppmuddring och Hamnby vid Linköping .. Uppmuddring af Köpings å 11,456: 2. 1. B al ance till påföljande året.