Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att derutöfver tillstädja någon styckning af kronohemman och, såsom motionären föreslagit, lemna arfvingar till åbo ovilkorlig rätt till erhållande af arfsandel deri, skulle vara allt för mycket stridande mot de för besittning af dylika hemman, hittills följda grunder; hvarföre och då den till värdskapet berättigade personen icke lämpligen torde kunna tillförbindas, alt till sina medarfvingar utgifva någon ersättning för de andelar i besittningsrätten till hemmanet, som dem, efter motionärens förslag borde tillfalla, enär denne dymedelst, i betraktande bland annat, deraf att inteckning i kronohemman ej får meddelas, kunde bringas ur stånd att fullgöra de honom såsom åbo åliggande skyldigheter, få Utskotten tillstyrka, att Olof Lindströms motion icke eller i denna del mä bifallas. Bilt. lill R. St. Beträffande slutligen den af Lars Gustaf Sandberg framställda anmärkning, angående den osäkerhet i besittningen af kronohemman, som af det utaf motionären anförda skäl skall inom Westerbottens län flerestädes ega rum, så enär af åboerne sjelfve berott att förekomma berörde förhållande derigenom att de inom behörig tid sökt ovilkorlig immission till hemmanen, och. derest, på sätt motionären uppgifvit, vederbörande myndighet derstädes underlåtit att ställa sig till efterrättelse de uti ofvananmärkta Kongl. Bref uti ifrågavarande hänseende meddelade föreskrifter en dylik underlåtenhet icke torde böra till någon lagstiftningsåtgärd föranleda, anse Utskotten Lars Gustaf Sandbergs motion böra lemnäs utan afseende. Stockholm den 28 Juli 1854. stockholm, tryckt hos joh. beckman, 1854. Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Utskottens Betänkande, Jd 20. 1 M 20. Ank. till Exp.-Utsk. den 9 Aug. 1S54, kl. 7 e. m. Betänkande, i anledning af väckta frågor om ändring i de angående fattigvården i iliket gällande föreskrifter. Uti detta ämne hafva motioner blifvit väckta t hos Högvördiga Pr este-Ståndet: af Herr Kontrakts-Prosten ./. Bernh.
Maj:ts disposition, för att, på sätt lämpligt pröfvas, användas till tjenliga nykterhels-skrifters utspridande bland folket.” Af Doctor Björkman, Prosten Lundblad och Doctor Hallbeck. Ank. till Exp. Utsk. d. 21 Febr., kl. 11 f. m. Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslutrörande i fr ågastählt inlefvererande till Riksgälds-Contoret af alla bevillnings-medel samt öf riga Stats-medel. (I. A.) Uti de ämnen, som utgöra föremål för Stats-Utskottets under N:o 66 afgifne utlåtande, i anledning af väckte motioner om alla bevillnings-medels samt öfriga stats-medels ingående till Riksgälds-Contoret, hafva, enligt aflåtne protocolls-utdrag, Riks-Stånden fattat följande beslut. Ridderskapet och Adeln har bifallit den del af berörde utlåtande, enligt hvilken Utskottet funnit sig icke kunna tillstyrka någon förändring i afseende å de ordinarie stats - (i Slals-Utsholtels Memorial, N.-o 207. inkornsternes uppbörd och leverering, men deremot afslagit de delar af samma utlåtande, hvilka angå Tull-, Salu-Accis-, Post-, Chartae-Sigillataeocdi Brånvins-hevillnings-medlens samt en del restantiers inleverering till Riksgälds-Conloret; i följd hvaraf Utskottets förslag om anvisande å RiksgäldsContoret af ett creditiv för Kongl. Stats-Contoret, samt hemställan dels derom, att Riksgälds-Contoret måtte uppdragas att till Kongl. Stats-Contoret utbetala möjliga brister å förslags-anslagen och de beräknade ordinarie Statsinkomsterna, dels derom, att Rikets Ständers beslut i frågan angående de extra ordinarie inkornsternes inleverering måtte öfverlemnas till Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, ansetts förfalla. Preste-Ständet har afslagit utlåt ndet, N:o 66, i dess helhet.
Huru vi nemligen nedskrifva våra lagar i denna rigtning, skola de likväl kunna kringgås och blifva omöjliga att tillämpa, genom svårigheten och dyrheten att dem kontrollera. -Vi hafva talrika exempel derpå från föregående sekel. Statsmakterna böra derföre en gång för alla frigöra sig från alla ingrepp uti eganderätten till de enskilda skogarne. Lagar, som hvarken kunna tillämpas eller respekteras, äro ju en orimlighet att stifta. Vid dessa förhållanden och då jag anser det af Skogs-styrelsen uppgjorda förslag böra i alla hänseenden föredragas, får jag afstyrka bifall till den nu förev:de motionen. Sedan propos. på bifall till Hr Arbins begäran om det nu afgifna yttrandets remitterande till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t blifvit framställd och med ja besvarad, lades prot.-utdr:t jemte den kommunicerade motionen till handlingarne. Föredrogos och lades till handlingarne så väl Borgare-St:ts den 3:dje dennes på bordet lagde prot.-utdr. N:o 57, med kommunikation af en utaf Hr vice Talmannen Murén väckt motion N:o 55, i fråga om medgifvande af en i möjligaste måtto oinskränkt näringsfrihet, som ock Bonde-St:ts nämnde dag bord - Den 5 December. 307 lagde prot.-utdr. N:o 48, med kommunikation af en utaf Jonas Andersson från Ostergötlands Län vackt motion, ang. skjuts* nings-skyidigheten. Föredrogos och biföllos Banko-Utsk:s d. 3 d:s bordlagde Utlåt:n: N:o 3, i fråga om afskrifning å låne-kontorets i Göteborg återstående fordringar hos afvikne förre Ombudsmannen W. M. Stenberg; N:o 4, i fråga om afskrifning af åtskilliga vid låne-kon toret i Göteborg upptagna diskontlån, äfvensom af derstädes balanserade öfverräntor å dylika lån; N:o 5, i fråga om afskrifning af tvänne vid låne-kontoret i Malmö upptagna diskontlån; och N:o 6, i ani. af förre Vaktmästaren J.
Uti aflåten Nådig Proposition har E. K. M:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan en betydlig del af staden Gustavia å ön S;t Barthelemy genom inträffad eldsvåda den 2 Mars 1852 blifvit lagd i aska samt många af dess innevånare dervid förlorat all sin egendom och blifvit husvilla, E. K. M:t, dels, i betraktande af denna i många afseenden vanlottade och hjelplösa kolonies beklagansvärda belägenhet, funnit oundvikligen nödigt, att, till afbjelpande af de mest trängande behofven för de i följd af branden nödlidande, anvisa en summa, motsvarande, efter kurs, 1,000 pund sterling, att af Gouvernören på ön, i samråd med den efter branden nedsatta nödhjelps-kommilté, för omförmälda ändamål användas, dels ock, för alt underlätta återuppbyggandet af den nedbrända stadsdelen samt till förekommande af handlandes och industri-idkares utflyttning till andra orter, tillika i Nåder bifallit, att en summa af högst 5,000 Spanska daler finge, under särskildt föreskrifna vilkor och emot återbetalning af en tiondedel årligen, disponeras af Finans-Konseljen i Gustavia till räntelria lån åt dem af stadens genom ifrågavarande olycka hemsökta innevånare, hvilka sig dertill anmälde och, jemte personlig ansvarsförbindelse för lånemedlens återbetalning, aflemnade sådan inteckning eller annan säkerhet, som af Konseljen godkäunes såsom för Kronan fullt betryggande, hvarvid bemälda Konselj fått sig ålagdt, att icke allenast emottaga, granska, förvara och behörigen bevaka låntagarnes skuldförbindelser och öfriga säkerhctshandlingar, utan äfven indrifva och på bestämda tider till E. K. M:ts och Rikets Stats-kontor insända de å lånen föreskrifna årliga afbetalningar, af hvilka den första borde ske före den 1 November 1855; och jemte det E. K. M:t åt Rikets
Lön 2,000: — Hyresersättning 300: — 2 300- — Fögderierna inom Helsingland af Gefleborgs län: åt en Kronofogde: Lön 2,500: — Hyresersättning 300: — 9 8nn Åt en Häradsskrifvare: Lön 2,000: — Hyresersättning 300: — 2 300- Fögderierna i Malmöhus län: åt en Kronofogde: Lön 2,500: — Hyresersättning 300: — ^ 800 Åt en Häradsskrifäare: För ny reglering af Länsmans-distrikten i Jemtlands län: åt 1 Länsman: lön 700: — hyresersättning 150: — g^Q. åt 4 Länsmän, dito dito dito hvardera, 3,400: — Transport Bih. till B. St. Riksmynt. Skrifvelse, N:o 149. Riksmynt. Rahöre Transport lf),550 — För delningal ett Länsmans-distrikt inom Södra Ångermanland af Wester-Norrlands Län, åt en Länsman, lön och hyresersättning som ofvan 850 För delning af Lycksele Lappmarks socken i Westerbottens län uti tvänne Länsmans-distrikt, åt en Länsman likaledes . 850 — För en särskild Länsmans anställande i Korpilombola nybildade kapellförsamling af Norrbottens län, åt denne såsom ofvan 850 — För Ydre härads i Östergötlands län delning i två Länsmansdistrikt, åt en Länsman derstädas som ofvan 850
St. anhöllö att en comité'måtte förordnas för att utarbeta ett förslag i ämnet, Ständerna tillika önskade att erhålla en Regeringens propos., och känna dess tanka i den vigliga saken; men Ständerna kunde väl svårligen föreställa sig, att ett sådant tillägg erfordrades, då grundlagen i detta fall gifver en tydlig och klar anvisning. Jag förnyar derföre det yrkande, som jag framställde i afseende på Regeringens skrifvelse med öfverlemnande af fatligvårds-betänk. nemi. att R. o. Ad. måtte anse den K. skrifvelsen blott böra läggas DO till handlingarna; och får jag derjemte tillkännagifva, alt det är anledn. till anmärkning mot Statsrådets ledamöter och föredraganden för ecclesiastik-ärender, hvarom remiss begäres till Coust.Utsk., inför hvilket anlednme uppgifvas skola. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att den anmälde anledn. till anmärkning, enl. 29 §:n Riksd.Ordn., konnie alt till Const.TJtsk. remitteras. Gr. Anckarsvärd, Carl Henr., anhöll att få instämma i Hr Dalmans åsigter öfver den föredragna K. skrifvelsen. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt då han, om han ej orätt fattat Hr Rääfs anförande, deruti trott sig linna en begäran om remiss, ansåg Hr Landtm, sig först böra framställa propos. å denna begäran. ' Gr. Anckarsvärd: Jag får fästa Hr Frih. o. Landtmrs uppmärksamhet derpå, att 2:ne ledamöter förenat sig i den åsigten, att förslaget borde läggas till handlingarna, hvaremot blott en yrkat remiss deraf; hvarföre äfven propos. på alt lägga det till handlingarna bör föregå propos. på remiss deraf. Hr von Hartmansdorff, August: Då detta Stånd nyss remitterade comiterades betänk. ang:de fattigvården, så remitterades tillika ett förslag till stadga ang:de sockenstämmor och kyrkoråd, hvilket var mera omständligt än det, som nu är för handen.
Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från Lag-Utskottet inkomne, samt den 13 i denna månad på bordet lagde Utlåtanden, nemligen: i:o Af den 21 sistledne Januarii, rörande föreslagen ändring i Förlattningarne angående Prästval. 2:0 Af den ssI sisth Januarii, rörande åtskillige föreslagne ändringar uti Lagens stadgande om Testamenten. 3:0 Af den 14 sist!. Januarii, angående Stämningars och Communicationers verkställande at Krono-Betjent eller Nämndeman utan medföljande vittne. 4:0 Af den 14 sisth Januarii, angående Cancellie-afgift för Ansöknjngs osh Besvärs. Skrifter j enskildta mål. 49 6 Dm 17 Februariu fro Af ilen 14 sisi!. Januarii, angående förhöjning af de i 12 Cap. 2 §. Rättegångs-Balken stadgade böter, för Part eiler vittne, sorn från inställelse vid UnderDomstol förfallolöst uteblifver. 6:0 Af ilen 8 sist!. Januarii, angående antalet af Nämndeman till Domhafvandens biträde vid Militias-Boställs-Syner. 7:0 Af den g sist!. Januarii, angående åtskilige omständigheter vid Utmätningsmål. 8-0 Af den 23 s/sr/. Januarii, angående PJksdagsmäns rättighet, att utan annan än den vid Riksdagen företedde Fullmagt, derunder bevaka er.skildtas mål m. m.
Lades uppå Bordet ett Memorial från BevillningsUtskottet af denna dag, i anledning af anmärkningar, sorn blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande, angående Sjötullens förhöjande; afgifvandes Utskottet den förklaring, att då äfven enligt Utskottets tanka alla nödvändighetsvaror icke böra med hög tull belastas, och hvilket skulle medföra en tilläfventyrs tung beskattning för Landet, samt då Tullafgifterna, med afseende i synnerhet på de inhemska näringarnas flor, må efter den till granskning af Tulltaxorna nedsatta Committéens och öfriga vederbörandes hörande, Den £.3 Juli e. m. »343 Jetnkas, nedsättas eller förhöjas efter omständigheterna intill nästa Riksdag, då medlen i alla händelser skola i Vanlig ordning redovisas; skulle ock allt sådant vid den nya redactionen behörigen iakttagas. Uppläste® och hänskötos till det Förstärkta StatsUtskottets afgörande tvänne från BevillningsUtskottet inkomna Memorial, af denna dag, innehållande Förslag till jemkhingar i respectiva Rik^>tånden3 beslut. 1:0 Angående Bevillningen För Ad Vocater. Sto Angående Extra Stämplingen i Stockholm. Upplästes det val-Protocoll, som va* hållet hos Riksens Ständers Electorer bil utseende af Committerade, hvilka, jemte Riksens Ständers Justitieombudsman, att vaka öfver Tryckfrihetens vård, °ch inhämtades häraf att till dessa Commit*erade hade blifvit utsedde: ^evisionsSecreteraren Turdfjeld 24 röster^°öUnerceRådet Zenius 24 kammarherren A, G. Silverstolpe 23 — —. *344 Den Eg Juli e. m. CanzliRådet Kullberg 1-7 — ^ Expediti onsSecreteraren Wallerius 12 — Doctor Wdllin 10 Äfvenledes upplästes det protocoll, som varit hållet hos det förstärkta ConstitutionsUtskottet, och hvaraf befanns att 55 röster ansett det i 4_:de §.
”Han har befallt mig att lemna hus och hem och bege mig till den ort, han anvisat, men jag har ej följt den kosan längre, än en af hans knektar följde mig. En trogen karl har skjutsat mig hit. Äfven hitåt finnes folk att sätta i rörelse. Man kan uträtta något här; det är godt om de äro beredda.” ”Jaså, gården heter Pinonäs och hon får ändå inte nog af att pinas der, utan måste ut kring verlden. Jo jo, ser hon, andra ha ock sin pina, de. Kände hon Bengt Poutu? Fanns en ståtligare man än han? Hvem har gumman mera kär hållit? Var han ej hennes enda systers enda barn! Se, då var Annika ännu ung, hon var ännu vacker, när Bengt var en liten pyring och brukade sitta i hennes famn och smeka hennes röda kinder. Hej, icke talar gumman om, hur sorgerna sen kommo och gingo, och hur hon sen lärde sig att bli klok och veta mer än andra, och flyttade i ödemarkens bo. Men Bengt förblef henne kär, lika då hon blef gammal och vis, som då hon var ung och fåvis. Fordeelska, kan du bryta opp Flemingens lås, kan du ta ut honom ur Åbo slott, kan du hjelpa honom att bli fri, eller kanske är han redan död, kanske hacka korparne på hans fagra ögon, kanske bygga tornkajorna bo af hans gullgula hår. Jacob Illka heter en annan gosse, som var Annika kär, har du sett hur luftens fåglar göra sin måltid af honom, hu, har du sett huru hans kropp ligger på stegel och hjul, har du sett de andra mördade och steglade bredvid honom, hu, jag fryser, Fordeelska, kasta ved i ugnen. Hi hi hi, Fordeelska, vet du hvar din egen man är, vet du så noga om inte Flemingen har tag i honom. Vet du så säkert om inte hans händer ha blifvit hackade af honom. Vet du så säkert om inte Flemingen smort omkring sig med hans blod. Hi hi, vill du kyssa sotnäsan, Fordeelska, vill du kasta söta ögon på honom.”
Ordningen blifvit uppläste; börjades voteringen klockan half till ge, m-, och befunnos efter voteringens slut klockan half till 10 om aftodeö, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringsledlarne öppnade , rösterde hafva utfallit som föijer.* J* — 4<> Wtj 11. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst , Ridd. 0. Ad. Prot. VII. Band. 64 i 01 e JDen 22 Augusti t, >fe. Hrrr Grefvin och Landt Marsk alkin förklarade) det Statsoch Ekonomiutskottens ifrågavarande Utlåtande således blifvit af RidderskapeÉ oc*h Adeln 'bifallet. Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskap pet och Adelil för godt, att Statsoch Ekonomiutskottens Utlåtsnde om återläggande af Herjeådalen lill Gefleborgs, och af Jemtland till Wester-Norrlands Läo , i anledning af dé dervid gjorda anmärkningar, tillUtskottenåtetremittera. Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet inkomne förslag till Riksens Ständers underdånige skrifve 1 ser till Kongl. Maj:t; N:o 160. I anledning af vackt fråga, om förändrad beräkning af åtskilliga Statsverket! Ordinarie Intrader. Angående serskilde Provincial*- Läkares tillsättande i åtskilliga Län. I anledning af Kongl. M«j:t* Nådiga Remiss, rörande Lönförhöjning för Krunofogdarne och Häradsskrifvarne i Göthem borgsoch Bohus Län. N:o 16j, I anledning af Kongl. Msjrtt
Beträffande sedermera de i tullförfattningar na förekommande fall, då vid deras tillämpning tullvärdena tjena till efterrättelse, nemligen: vid beräknandet af nederlagsrekognitionen, hvilken enligt 35 och 38 §. §. i nederlagsförordningen af den 15 Maj 1843 utgöres med V4 procent vid inkommande och lika mycket vid utförsel, å varornas i taxan bestämda tullvärde, äfvensom af den genom kongl, brefvet den 28 April 1842 till Vs procent för dag af varutullvärdet bestämda packhushyra för gods, som, ämnadt till nederlag eller kreditupplag, blifver utöfver en viss tid i Stockholms packhus qvarliggande; — för utrönande af det vaItih. till R. Skrifvelse, N:o 40. ruvärde 200 r:dr, hvarpå beror dels, enligt 16, 22 och 23 §. §. i seglationsordningen af berörde den 15
Grundlagen stadgar nemi. bestämdt, att grundlagsfrågor endast få väckas antingen Den 22 Maj. 617 af K. M. eller af enskilda riksdagsmän, genom motioner i Const.- Utsk. eller af Const.Utsk. sjelf. Comite'ens förslag, öfverlemnadt lill R. St., skulle således icke kunna öfvergå lill Const.Utsk. på annat sätt, än att K. M. deraf gjorde en K. propos.; och att meningen icke kunde vara att anhålla om en K. propos., tror jag mig redan hafva visat. Man har sagl, alt äfven en enskild riksdagsman eller Const.Utsk. skulle kunna såsom sitt upplaga det förslag, som comiteen utarbetat; men jag hemställer, huruvida det kan vara R. St. värdigt, att hos K. M. anhålla om utarbetande af ett förslag, hvars förekommande till öfverläggning och beslut hos R. St. beror på huruvida det behagar en enskild riksdagsman eller Const.Utsk., ali såsom sitt upptaga detsamma. Såsom anledning lill nu under handläggning varande förslag, har blifvit framsläldt, att sedan frågan om nationalrepresentationens ombildning på 2:ne riksdagar icke ledt till något bestämdt resultat, sä anser man för gifvet, att R. St. icke kunna sjelfva någonting derutinnan uträtta. Men jag får fiista uppmärksambeten på, all ehuru frågan om representationsförändringen visserligen blifvit redan för flerfaldigt år sedan framkastad, så har den likväl icke varit verkligen bearbetad förrän ifrån och med sistledne riksdag; oell på en så kort tid som den, hvilken sedan förlupit, kan en så vidtomfattande, en så i alla statens förhållanden djupt ingripande fråga, som den om national representationens förändring, svårligen medhinna att utredas, eller någon bestämd allmän opinion derom bilda sig.
Men det var icke egentligen fråga om dessa ledande personer, utan om alla de andra. Jag fortfar att yrka afslag å Riddarh.Utsk:ts Utlåt. Hr Printzensköld, Carl: De skäl, Hr Brakel ytterligare anfört för att vinna framgång åt sin motion, som blifvit af Riddarh. Utsk:t afstyrkt, hafva ej i någon mån öfvertygat mig om hvarken nyttan eller* ens lämpligheten af att få en sådan förändring, som han i densamma föreslår. Jag hade den äran att vara ledamot af Riddarh.Utsk:t vid 1834 års Riksdag, då denna fråga första gången bragtes å bane. Under Gr. von Stedingks ordförandeskap började inom Utsk:t en liflig och grundlig diskussion om den nyttan eller skadan, som denna nya förändring skulle medföra, och sedan man vidlyftigt yttrat sig både för och mot förslaget, stadnade Utsk:t vid samma beslut, som blifvit enhälligt fattadt inom det nuv-.de Riddarh.Utsk:t, vid det nemi. att förslaget förkastades på den grund, att man ansåg vådan af de direkta elektorsvalen vara alltför stor och att denna förändring alldeles icke kunde upväga de fördelar, som det gamla valsättet medförde. Men för att gå den uttalade önskan i någon Ben 21 December. inån till mötes, (og Riddarh.Utskit sig friheten föreslå den modifikation af bänkmansvalen, att de intill den tiden gällande 50 bänkmausafdelmne, uti hvilka R. o. Ad. voro indelade, skulle inskränkas till halfva antalet, eller 25, hvilket sedermera blifvit bibehållet; och jag hemställer till en hvar af Eder, Mine Hrr, som, under någon följd af år, bevistat våra Riksdagar, om ej detta förslag, som af R. o. Ad. då godkändes och som sedermera af K. M. sanktionerades, har medfört alla de fördelar, man kunnat begära Vore det då skäl, frågar jag, att nu förkasta den gällande ordningen och gifva sig in på ett område, på hvilket resultaterna kunna blifva ganska tvifvelaktiga.
Om semioarierne äfven annorstädes upplåtas för qvinnor, som vilja blifva lärarinnor; sä skall den fördelen vinnas alt också de erhålla dertill erforderlig bildning. Om möjligheten alt begagna en sådan utväg, böra R. St. icke vara i okunnighet, eller röja benne i en underdånig skrifvelse till Konungen. Gr. Gyldenstolpe: Hr von Hartmansdorff måtte icke lia uppmärksammat, att Utsk. tillstyrkt afslag å Hr Hammarhjelms motion, och att följaktligen någon skrifvelse lill K. M. icke kom - > Den 29 Maj. 186 mer atl afgå. Om således Utsk. olyckligtvis saknat kännedom om de förhållanden Hr von Hartmansdorff framställt, kommer Konungen åtminstone icke alt deraf besväras, såvida, hvilket jag hoppas, II. o. Afl. bifaller denna punkt, hvaraf ingen underd. skrifvelse följer. Hr von Hohenhausen: Jemte del jag förenar mig med Gr. Gyldenstolpe, får jag fästa Hr von Hartmansdorffs uppmärksamhet derpå, att den utvidgning af seminarium för folkskolan i Slockholm, hvarigenom fruntimmer dä jemväl kunna erhålla undervisning, är ett specielt undantag. Hr von Hartmansdorff har i öfrigt ansett, att i de skolor, der karlar äro lärmästare, undervisningen går bättre. Jag skulle således tro, att något skäl t ill å terremiss icke här är för handen. Hvad Hr von Hartmansdorff vidare anfört om sättet, atl skilja flickors undervisning från gossars och hans exempel från Strengnäs stift, visar ju, all om sådant finnes förmånligt inom särskildta församlingar, dylika åtgärder äfven kunna tagas inom andra stift. På dessa skäl anhåller jag om bifall. Frih. Cederström, Claes Hud.: Förevar, ärende, såsom ronde undervisningen för allmogens barn, är af synnerlig vigt, och mycket af hvad Hr Hammarhjelm har anfört, erkänner jag vara riktigt. Sä har den värde ledamoten otvifvelakligl rätt deruti, att qvinnors uppfostran hör hufvudsakligast afse dess hildning för del husliga lifvet.
Att besluta öfver ett sådant förslag, tillkommer icke den första riksdagens Ständer, utan det är först den andra riksdagens, som äga rättighet alt derom besluta, ehvad Stånden vid den första riksdagen har förkastat förslaget eller icke. Då har icke den „ tillfälliga opinionsyttringen kunnat qväfva förslaget ifrån Utsk., utan detta förslag kommer då till pröfning af dem, som enligt grundlagen äga rätt alt derom besluta. De gemensamma tankar, sorn Stånden vid första riksdagen i hvarjehanda fraser yttrat, kunna således icke medföra någon rubbning deruti alt förslaget skall hvila. Hr von Hartmansdorff har äfven framställt den frågan, huru man vill finna rimligt att en vanlig civillagsfråga skulle förfalla när två Stånd stanna emot två, men att en grundlagsfråga deremot genom votering i förstärkt Const.Utsk. skulle kunna blifva hvilande emot två Stånds beslut. Om den värde talaren dermed afser den riksdag, då R. St. hafva rätt att besluta, så har han rätt. Då vore det alldeles befängdt att öfverlåta afgörandel åt förstärkt Const.Utsk. då två Stånd hafva afslagit och två Stånd bifallit en grundlagsändringsfråga, efter grundlagen tydligen försäkrar, att till bifall fordras alla fyra Ståndens sammanstämmande beslut. Vid första riksdagen åter torde den värde talaren tillåta mig säga, att man icke framtvingar någonting genom Utsk:s voteringsrätt, då man icke, såsom ledamot i Const.Utsk., fruktar ali framkomma till R. St. med propos. om att sådana frågor må kunna förfalla. Jag medgifver på andra sidan, att det är skäligen lättsinnigt att tro, att en fråga, som hvilar till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, åtföljd af de särskilda Ståndens gemensamma tankar, skulle blifva mindre antaglig derföre, att dessa opinioner då ligga bredvid och komma att uppläsas, helst enligt vår grundlag dessa 456