Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. gjorde förslag, åsyftande inskränkning i Konungens makt, så måsle Han helt enkelt svara; Jag bifaller ej, emedan J viljen betaga Mig de rättigheter Jag hittills haft, eller om R. jSt. i omvändt förhållande skulle svara något dylikt, vore det icke bättre å ömse sidor, att slippa dylika förklaringar, eller att uppgifva svepskäl? Men så länge man emellertid likväl måsle ställa sig grundlagens ordalydelse till efterrättelse, så bör man gå så försigtigt till väga dermed, som möjligt är. I grundlagsfrågor är det icke så som i andra lagförändringar, der blott 3 Stånds sammanstämmande, beslut behöfves för deras afgörande. Här kan del hända att ett Stånds afslag allena gör att hela frågan förfaller, såsom nu i fråga om eftertryck. Skulle man då säga att R. St., hvarmed man efter språkbruket måste förstå åtminstone 2 Stånd, hafva ogillat förändringen, så vore det stridande mot verkliga förhållandet. För all med sanningens bibehållande komma ifrån denna svårighet, är det enligt min tanka nödigt alt R. St. i deras und. skrifvelse omförmäla, del förslaget förfallit derföre, att ett Stånd det - Den 16 Februari f. m. 495 samma afslagit. I della fall instämmer jag med Ulsk:s sätt att gå till väga. Men Gr. Lagerbjelke säger, att man icke må specificera, antingen det är PresleSt., BorgareSt., eller hvilket Stånd som helst, hvilket vägrat bifall. Derutinnan är jag ense med Gr. Lagerbjelke på det man ej må specificera mera än nödigt är. Exped.- Utsk. har, i den und. skrifvelsen, föreslagit följande ordalydelse: ” få R. St. i und. anmäla, alt dessa förändringar blifvit af BorgareSt. antagna; men att de öfriga Stånden funnit betänkligheter möta, som förhindra” etc. En dylik specification af BorgareSt. anser jag böra uteslutas och endast sägas att: som 3 Ständ afslagit, men blott ett Stånd bifallit förslaget, så etc. Pä sådan grund är det, jag vördsamt tillstyrker att förslaget måtte återremitteras. Gr.
Försvararne af arbetet hafva sagt: vi böra ej dömraa ohördt; verket bör fä slutas; vi böra granska det i sin helhet; vi vilja hafva någon valuta för rikets derå använda kostnader. Så vore ock fullt skäl uti en obekant och ogranskad sak; men af denna känna vi mera än hälften; öfver denna hafva Konung, högsta domstol och omdömes ägande enskilda yttrat sitt ogillande; och örn än den närvar, tiden anser att redan ulgifne 300,000 r:dr böra med en obestämd summa ytterligare förhöjas, och att några volumer mera böra beredas åt samlare af misslyckade försök, hyser jag dock en säker förtröstan att den s. k. valutan för dessa uppoffringar aldrig blifver lag för Svenske män. Frih. Cederström, Jakob: för det närvar, hvarken vill eller kan jag ingå i någon slags pröfning af det förslag lagcomitéen redan aflemnat eller framdeles kommer alt aflemna; men jag anser hvarje representants pligt i frågans närvar, skick vara att så begå saken, att icke frågan vid nästa riksd., i saknad af så väl domstolarnes, som K. M:s eget utlåt, komme att förfalla. För min del vill jag göra hvad jag kan till förekommande deraf, emedan jag anser en sammanfattning af alla de särskilda lagar som synnerligast sedan 1809 blifvit utfärdade vara af behofvet påkallad. Hr Lagerhjelm, Pehr: Utan att vilja ingå i något bedömande hvarken af lagväsendets nuvar. tillstånd eller af det projekt till förändrad civil-lag, som nu är under arbete, vill jag blott förklara, det jag icke kan instämma med de värde talare, som här yrkat afslag å StatsUtsk:s tillstyrkande om fortfarande anslag till lagberedningen, och skälet dertill är att jag anser, alt då R. St. långt före detta vid flerfaldig» tillfällen uttryckt sin opinion om behofvet af ett nytt lagverk, och Konungen låtit utarbeta ett förslag i det hänseendet samt sednast, på Ständernes egen begäran, tillsatt en beredning för att ytterligare genomgå och granska hvad i ämnet förut varit åtgjordt, så skulle det utvisa en hög grad af inkonseqvens, om R.
SVAR TILL » INGEBORG », IDUNS REDAKTION F. V. B(407) Ä T E G E N D O T T E R, SOM SKALL KONFIRJA. NÄRMARE GENOM SKRIFVÄXLING MED KYRKOHERDEN G. L. DAHLBOM, MILJ ATT VARA BEHJÄLPLIG MED HANDARBETE (259) OCH LÄTTARE GÖROMÅL. GODA REK. SVAR TILL RUNTUNA PR GNESTA. » S», IDUNS EXP. INACKORDERING. UNGA FLICKOR, SOM GRUNDLIGT VILJA LÄRA SIG ILDAD FLICKA, HUSLIG SPARSAM, ORDENTLIG, ÖNSKAR PLATS, KUNNIG I MATLAGHUSHÅLLETS SKÖTANDE, HANDARBETE, VÄFNING M. NING, BAK, SYLTNING, SÖM. SVAR T. » GODT HUM. ERHÅLLA GOD INACKORDERING I NATURSKÖN TRAKT AF WÄRMLAND PRIS 50 KR. PR MÅNAD. MÖR » ADR. S. GUMFFILII ANNONSBYRÅ, STHLM. SVAR TILL S. W. ALSTERS STATION. 1084) E B O VÄRDINNEPLATS ÖNSKAS AF EN BÄTTRE FLICKA (27 ÅR), MED FLERÅRIG VANA ATT PÅ EGEN HAND FÖRESTÅ ELT HEM, SAMT FÖRMÅGA ATT OMSORGSFULLT OCH ORDENTLIGT SKÖTA alla FÖREKOMMANDE SYSSLOR. UTMÄRKTA REKOMMENDATIONER SÅVÄL SKRIFTLIGA SOM MUNTLIGA KUNNA PRESTERAS. SVAR TILL N. N. MÄRSTA PÖSTE RESTANTE. (409) D I F T E R I -, MOI *, äkta engelska M. BLEMMOR I fl. S M I T T A!
Antalet af sådana s. k. ambulanter, hvilka för närvarande äro 7, antages högst kunna stiga till 15; dock är i staten för dem icke upptagen någon särskild kostnadssumma, emedan utgiften för deras middagskost tros tillsvidare kunna betäckas af uppstående besparingar. För åtskilliga personer, hvilka önskat vid Institutet inhemta kännedom om derstädes följda läromethoder för vinnande af anställning antingen vid denna inrättning eller vid andra på sednare tider inom landet bildade mindre skolor för döfstumma, har tillfälle lemnats att vid Institutet vistas och att derstädes, i den mån de dertill funnits lämpliga, deltaga i meddelandet af undervisning. Mottagandet af dylika lärare-elever, hvilka afgiftsfritt erhållit husrum och kost, har Direktionen ansett vara den enda utvägen att bilda dugliga lärare för den speciella art af undervisning, som vid denna och likartade anstalter skall meddelas; hvarföre ock 5 lärareelever blifvit i beräkningen upptagna. Den vid Institutet anställda lärarepersonal har visat sig äfven för nuvarande elev-antal vara otillräcklig, sedan methoden att lära de döfstumma tala blifvit inföid, hvilken gör för hvarje lärare omöjligt att åt mer ån ett högst ringa antal lärjungar i sender meddela undervisning. Med ökadt antal elever måste ock behofvet af ökade lärarekrafter följa. Äfven de lönebelopp, sorn hittills till lärarne utgått, anses tarfva förhöjning, för att läroanstalten, hvarest undervisningen är förenad med mer än vanlig ansträngning samt fordrar en alldeles särskild fallenhet och förmåga, skall kunna draga till sig och bibehålla fullt qvalificerade personer.
Tjenstehjonet hvad det i ersättning för lön och kost under tiden tillkommit, men att Tjenstehjonet deremot icke får egenvillig! lemna tjensten för hvad ersättning som hälst till husbonden då han det ej medgifTer, och att dessutom det i Stockholm är husbondens rätt, att till flyttning vid halft år ovillkorligen uppsäga ett Tjenstehjon som varit stadt på helt år, men att Tjenstehjonet ej innehar lika rätt emot Husbonden, samt i sednare afseendet, eller att man alltid agde utväg att enär sorn halst hemligen locka Tjenstehjonet till löfte att åtmindstone vid Taga Flyttningstid lemna sin tjenst, det mäste vara otvifvelaktig^ att Tjenstehjonet, i fall det lyssnat åt ett förledande anbud, ägde ett mera nödigt tillfälle, att kunna lungt eftersinna sitt bästa om tidén till uppsägningen blefve aflägsnare än om den finge inträffa genast och medan Tjenstehjonet ännu vore af inbillnigen om de större förmånerna intagit; Äfvensom att, sedan det i denna inbillning, utan tvång af erforderlig betänketid, fått tidigt antaga ny städsel , omständigheter sedermera under året kunnat inträffa, sorn gjort att Tjenstehjonet hälldre velat i Tjensten qvarblifva, men antingen den, som stadt, icke vill afstå sin rätt utan genom tvång söker få förbindelsen uppfyld, eller ock Tjenstehjonet af blygsel öfver sitt ostadiga lynne icke tror sig höra återtaga sitt löfte. Således, och då det är Lag~Utskottets Betänkanden.
Stallmästaren och Löjtnanten Carl Emil Hahr; 5:o Herr af Wetterstedts, Ludvig, denna dag väckta motion, om pension åt förre t. f. Kamereraren vid General-assistans-kontoret, Guslaf Grundén; 4:o Herr Silfver stolpes, David, denna dag väckta motion, om ett förökadt årligt stats-anslag åt Krigs-vetenskaps-akademien; 5:o Grefve Posses, Arvid, denna dag väckta motion, om förhöjning af de professoren Abraham Cronholm å indragnings-stat beviljade anslag; 64 Prot.-Utdrag den 29 November i856. 6;o Grefve Snoilskys, Nils, denna dag väckta motion, om ökade anslag åt Institutet för döfstumma och blinda. Bevillnings-UIskottet: _ l:o Herr Stråles, Wilhelm, denna dag väckta motion, att förordnanden för vakt-knektar och vakt-qvinnor vid Fångvårds-inrättningarne måtte förklaras från stämpladt papper befriade; 2:o Herr Stråles, Wilhelm, denna dag väckta motion, om befrielse från afgift enligt 1 och 2 Artiklarne i Bevillnings-förordningen för Vakt-knektar och vaktqvinnor vid Fångvårds-inrättningarne, äfvensom för Fångvårds-gevaldigerna; 5:o Grefve Snoilsky s, Nils, denna dag väckta motion, om skyldighet för taxerings-mvndigheter att ställa sig till efterrättelse Kongl. Majis på grund af klagan meddelta beslut om Bevillnirigs-förordningens rätta tillämpning. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: Herr Tersmedens, Pehr Reinhold, denna dag väckta motion om kristendomsundervisningen i folkskolorna. Från Högv. Preste-Ständet: S. D. Remitterades till Statssami Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskotten en af Lektor Sondén den 26 dennes väckt motion, angående tillsyn öfver och reglering af den Gymnastiska undervisningen inom landet, tillika med hvad i anledning deraf inom Ståndet denna dag blifvit vttradt. S. D.
De uti 5:te och 6:te tnomenterne af den nu föreslagna 5a <S, med tillsammans 5,002 r:dr i\ sk. verkställda afdrag å de för vattenaftappaingar anvisa le medel, grunda sig dels på stadgandet vid [840 och 1841 års riksdag, att de med då beviljade statsbidrag understödda odlingsföretag borde sednast under loppet af år i844 vara började, vid äfvent}^, ; tt de anvisade medlen i annat fall komma att till Rikets Ständers disposition reserveras, dels ock på erhållna upplysningar från styrelsen för all manna vägoch vattenbyggnader, hvaraf Utskottet inhemtat: att de till utdikningsarbelen inom Dalby socken i Elfdahls härad af Wermlands län samt vid Ope, Thorvalla och Odensala byar inom Stals-Ulskoltets Memorial, N:o 280. 3 Brunno socken i Jemtland beviljade anslagssummor blifvit af Kongl. Maj;t nedsatta med ett sammanlagdt belopp af r:dr*i,3o2: 24. äfvensom att vederbörande intressenter i en sjöaftappning inom Gåsinge socken af Daga häiad och Nyköpings län afsagl sig begagnandet af det härtill i nåder beviljade lån „ 3,700: Enär Kongl. Maj;t, vid numera verkställd disposition af de lill vatlenaflappningar anvisade medel, redan i nåder bestämt, hvad häraf skall utgå såsom lån eller såsom anslag ulan åteibetalningsskyldighet, samt vilkoren för dylika understöds erhållande finnas å andra ställen uppgifna, så har Utskottet ansett de i 42 § af i845 åis reglemente härom intagne bestämmelser kunna ur motsvarande § i det nya reglementet uteslutas.
Alla de i denna motion gjorda beräkningar äro grundade på medelsummorna af förhållandena de fem åren fr. o. m. år 1827 t. o. m. år 1831. Medelsumman på alla städernas inkomster dessa fem år af handeln och sjöfarten, inkomster, som lill ändamål i och för dessa rörelser äro gifna, utgör 468,480 R:dr. (deraf tolagen ingår meden summa af 313,667 R:dr) Kostnader för byggnader, hamnar och andra i och för sjöfarten vidtagna anstalter 95,220 „ således ett öfverskott af 373,260 R:dr, som icke användas till anstalter i och för sjöfarten, d. v. s. att om tolagsafgifterna alldeles borttogos med en summa af 3i3,667R:dr B:co från öfverskottssumman 373,260 R:dr B:co, återstår ändock en summa af 5g,5g3 R:dr B:co, som städerna genom brooch hamnpenningar &c. hafva af sjöfarten och handeln mera i inkomst om året, än som i och för samma sjöfart och handel af städerna utgifves. Likväl utgår från denna summa 373,260 R:dr, enl. K. Bref, till underhållskostnader för publika byggnader 100,662. samt af gammal praxis till embetsoch tjenstemäns samt betjenings löner, pensioner, arfvoden, hushyror, begrafningshjelp, sportelandelar m. m 225,716.-^6 378 så att samtliga städerna likväl hafva, oaktadt berörde afgifters användande till dessa främmande föremål, ett öfverskott af 46,882 R:dr B:co.
Ja! har jag ej med smärta djup dig födt, Och har ej hjertat utaf sorgen blödt, Då du, en del utaf mig sjelf, slets bort Men ock du fröjd mig skaffat, fastän kort, Ty du är skön ändå. O! nu jag känner Den eld, som ner i själens djup mig bränner! Ja! jag vill lefva att den elden vårda, Att den en gång må herrligt bryta ut Och må mig möta öden, än så hårda, Jag vill dock striden modigt kämpa slut! (En klocka höres ringa. Han går till fönstret.) O, Gud! till ave kampanilen ringer Och manar mig att på min affärd tänka. I qväll dess ton ej friden kan mig skänka Som förr... nej djupt i hjertat det mig stinger Att höra på den dystra sorgesång, Som dock så glädtigt klingat mången gång. Han lik min sällhets själaringning ljuder Och till min glädjes jordafärd han bjuder. Ja! nu är all min lycka lagd på bår, Och ej en gnista hopp mig återstår. (Döljer ansigtet i händerna.) MARIANNE (inkommer sakta med en fruktkorg på hufvudet och en blombukett i handen, hvilken hon lägger på ett bord; derpå går hon bort med korgen till Thorvaldsen och ställer den framför honom). God afton, Bertel! Men hvad står nu på? Du gråtit ju... men säg, hvad är det då För fel Nå tala om för din Marianne, Så skall du få min korg... ser du så grann Den är... och hvilka drufvor, se så klara! Orangen se'n...och fikonen så rara! Men se då på mig, stygge Bertel! Hör Du inte hvad jag säger dig Då gör Jag liksom du... jag sätter mig och tjurar Se'n får du se, om du utaf mig lurar Ett enda ord! (Sätter sig på en stol.) MARIANNE. Nej! Låt mig vara Jag är ond. THORVALDSEN (stiger upp och går till Marianne.) Förlåt mig, Marianne! THORVALDSEN. Det kan Du inte vara, då jag säger dig, Att det är sista qvälln du är hos mig. MARIANNE.
Köpman är pligtig sina handols-böcker under tio år, räknade från den dag, sista inskrifningen skedde, så vårda att de vid behof må tillgänglige vara. § 11 Köpman, som befinnes icke hafva efterkommit hvad om handelsböcker nu stadgadt är, vare, der han i konkurs-tillstånd råkar, underkastad den påföljd, konkurs lagen i thy fall bestämmer. § 12 Handelsböcker, som vederbörligen förde äro, kunna i haudels-tvister så väl emellan köpmän inbördes, som emellan köpman och andra, såsom bevisningsmedel tjena, efter hvad derom här nedan sägs. § 13- Är handels-bok ej så förd, som ofvan är sagdt, ege den ej vitsord till förmån för den, som sig derå beropar, så framt ej vederparten det medgifver eller sakens beskaffenhet sådan är, alt domaren linner boken i det målet vitsord förtjena. Lag-Utskottets Betänkande, JK 49.
G 3 » Sko, sko liten fot »; af — E — 3 » Förlåt mig! » af L — m 3 Kvinnokärleken i den moderna diktningen; af V. A 4 En sjuksköterskas minnen; upptecknade af Gerda Wigström I — X 4, 7, 9, 14, 19, 26, 34, 45, 54, 83 » Förtrolighet emot hvar man »; af Öda 7 » Våra telefonsystrar »; af Biped 7 Öfverblick; af A. N. 8 Fredsadressen; af A. L — ni 8 Glädje i hemmen; af lam 9 Knäckebröd som salongsprydnad; af Cecile Gohl ... 9, 11 I Kindergarten; af Tora Kjellberg^ (med 3 ill.) 10 Bref från en f. d. fästmö till en gift väninna; af Mial 11 Ett hem för arbeterskor; af Gerda Meyerson 12 Om » skönhetens betydelse » 12 Våra barns näsor 13 Svar till f. d. fästmö 14 Kvinnohjärtat 14 Slutet? af I. Stade 15 Om boklån och bokföreningar; af H 16 Kärlek liknar; af F. M. Sibbern 16 » Linien » 17 Sjuklingar och deras omgifning; af Emy ... 17, 18 Våra tilltalsord; af Eva Wigström 18 » Ack, mina nerver! » af I — a 19 Barndomsvänner; af Adi 19 Rannsakning; af Ringa Elbe 22 Fångna prinsessor. Litet om aristokratisk kvinnouppfostran i Krakau; af E. Weer 23 Ett föredrag om Finland 24 Hemkänsla; af Adi 26 Internationella Kvinnokongressen i London 1899 26 Moloksoffer; af Tom 28 Kvinnliga örtagårdsmästare; af Maria Bolin 30 När vårhattarne profvas (med illustr.) 32 Ett mönslerrum för billighet och smak; af Amalia Fahlstedt (med 2 illustr.)
Revisorerne hafva visserligen funnit Fullmägtiges och Diskont-Direktionens åtgärd, att till inlösen af lagsökt lån bevilja nytt lån, med antagande af de förre Gäldenärernes namn, desto mindre vara med Banko-Reglementets innehåll förenlig, som, enligt samma Reglemente, omsättning af lagsökt lån icke får medgifvas; dock böra Revisorerne förklara, att de till stöd för berörde åtgärd anförda utomordentliga förhållanden, efter Revisorernes öfvertygelse, varit af särdeles ömmande beskaffenhet. §. GO. Sedan Kommerse-Rådet m. m. B. fl. Santesson tili Götheborgs LåneKontor inbetalt hela kapital-återstoden, 3,500 R:dr Banko, af dess skuld till Kontoret, samt aflemnat särskildt förbindelse af kände, vederhäftige personer för räntans och lagsöknings-kostnadens erläggande, af hvilka räntan utgör 1,844 R:dr 44 sk. 11 rst. Banko; så bar, efter hvad nu församlade Revisorer inhemtat, Direktionen öfver nämnde Låne-Kontor, uppå ansökning afbemälde Kommerse-Råd, som förklarat sig erna hos Rikets Ständer vid nästa Riksdag begära eftergift af den upplupna räntan, låtit med densammas och expensernes liqviderande anstå intilldess Rikets Ständer, i anledning af en så beskaffad anhållan, fattat deras beslut. §. 61. Uti en till Revisorerne af Diskont-Verkets förvaltning för år 1845 ingifven skrift, bade nu mera aflidne förste Post-Kontrollören J. Warenberg, under förmälan, bland annat, på sätt bemälde Revisorers protokoll för den 9 April nästlidet år gifver vid handen, att, sedan under år 1841 från Banko-Diskont Bevisorerncs Berätt. äng. Bankoverket. ^ i 58 Verket utgifvits 4 st
Gnid händerna hvarje afton dermed och motion i det fria och förtär kraftig föda, isynpådrag handskar öfver natten. Efter kort tid nerhet rikligt med mjölk och ägg. Håll huförsvinner syran och händerna hlifva hvita möret uppe, ty genom förståndig behandling och mjuka. Anna. blir ni med säkerhet frisk. — Tag under några veckor tre gånger dagligen tre piller af Pilulm ferratre eum chinina. De tider, då nätterna äro oroliga, bör ni på qvällen taga ett gram bromnatrium. — Nästa sommar bör Friherrinnan h. Nej, adressen är ej så. ni tillbringa några veckor vid en kallvattenB. E. N. Manuskriptet i fråga kunna vi kur. ej erinra oss. Vi skola emellertid söka det. Ansas. Tack for det sända; lämpar sig dock Lilla Vattugatan 24, 9-10 oeh 2-3. Olla. Ni gjorde klokt i att hänvända er mindre väl för Idun. Om Ni prenumererar i till en specialist. För vår del vilja vi råda er Företrädesvis magoch hudsjukdoVasa och sedan insänder prenumerationsqvitatt hvarje morgon tre qvarts timme före frumar. Verkställer elektrolytisk behandtot till redaktionen, skall härifrån prenumekosten dricka ett glas dubbelt Carlsbadervatten, ration sbeloppet återsändas. Välkommen igen ling af abnormt växande hår, skägg40° varmt. När svedan påkommer, torde ni med bidrag vid tillfälle! vinna någon lindring genom att taga in en vårtor o. d. Er uppsats kan ej införas på grund tesked af nalriumbicarbonat och vismut G. (lika af den ton, i hvilken den är hållen. delar). Frågor. God och billig blanksmörja. 2 lod galläpplen, 1 lod vitriol, 4 lod bröstsocker stötas mycket fint och hällas på en butelj tillika med 1 qvarter nysilad mjölk och 1 jungfru bränvin. Skakas sedan om några gånger då och då första dagen, hvarefter svärtan är färdig att begagnas A. Wa. Rengöring af glaskärl. Idun LÖRDAGEN REDAKTÖR UTGIFNINGSDAGAR '. REDAKTIONSSEKR. : UTAN PL.
Direktionen förmodade lätteligen och utan förlust eller olägenhet för Statsverket skulle kunna afhjelpas derigenom, att anslaget till Pensionskassan utbetalas, antingen i början af det år, hvars utgifter det är afsedt att betäcka, eller åtminstone qvartaliter under samma år, med förbindelse för Direktionen att, så snart årets räkenskaper blifvit afslutade, hos Fullmäktige i Rikets Ständers Riksgälds-Kontor behörigen ådagalägga, om hela anslaget eller huru stor del deraf varit för afsedda ändamålet behöfligt, samt då, i händelse det erhållna beloppet icke åtgått, till Statsverket restituera öfverskottet. Kongl. Maj:t vill i anledning häraf först i minnet återkalla förhållandet med de af Rikets Ständer vid de trenne sistförilutna Riksdagarna beviljade bidrag till Arméens Pensionskassa, och i sammanhang dermed upplysa, i hvad män dessa bidrag, med iakttagande af de utaf Rikets Ständer dervid fästade vilkor, kunnat lör det åsyftade ändamålet användas. I sådant afseende förekommer, att Rikets Ständer, uppå Kongl. Maj:ts framställningar om Pensionskassans behof af under - 6 Kongl. Majlis Nåd. Proposition, N.o 33. stöd från Statsverket till pensioneringens upprätthållande, anvisat följande anslag eller kreditiv, nemligen: vid 1847 och 1848 årens Riksdag: 22,000 R:dr årligen under åren 1849, 1850 och 1851; vid 1850 och 1851 årens Riksdag: likaledes 22,000 R:dr årligen under åren 1852, 1853 och 1854; samt vid 1853 och 1854 årens Riksdag: 36,000 R:dr årligen under åren 1855, 1856 och 1857 ; hvarjemte Rikets Ständer, i afseende å den i Pensionskassans inkomster år 1852 utöfver kreditivsumman för sistnämnde år yppade och hos Rikets Ständer anmälda brist 20.234
Den, som, till kontra-proposition i hufvudsokliga voteringen, angående artikeln svampar, antager Ridderskapets och Adelns beslut, att, med bibehållande af nu vararande hänvisning i noten för matnyttiga svampar till frukter och å murklor af 5 sk. samt å tryffel af 1 r:dr införselstull per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages till kontraproposition Borgare-ståndets så vida från Ridderskapets och Adelns skiljaktiga beslut, att murklor skola få tullfritt införas och införselstullen å tryffel nedsättas tl|I 16 sk. skålpundet. b) i hufvudsaken;. 275:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, att under hufvudrubriken svampar införa ätbara Bcvillnings-Utskottels Memorial, N:o Hö. 17 atbara, alla slag med 12 sk. införselstull per skålpund och att till denna rubrik i noten hänvisa artiklarne champignoner, murklor och tryffel, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages: (l:a alternat.) Ridderskapet och Adelns belut, (2:a alternat.) Borgare-ståndets beslut. I följd af Utskottets förenämnda förslag blefvo några mindre rättelser i redaktionen för artikeln svampar nödige; och lärer frågan om antagande eller förkastande af dessa redaktions-förändringar få bero på utgångenaf det beslut, som öfver hufvudsakliga förslaget fattas. Borgareoch Bonde-stånden hafva gillat Illsko'tels förslag, att nedsätta införselstullen å sågblad från 9 till 8 sk. skålpundet, men Ridderskapet och Adeln samt Rreste-ståndet hafva deremot bibehållit gällande tullsats. Till sislbemälda två Stånd hemställer Utskottet, att de ville frånträda sitt beslut och med de öfriga Stånden sig förena. 1 annat fall lärer följande omröstning böra företagas: 276:o. Den, som bifaller
R:dr årligen; När härtill lägges Stadens innevånares ofvanberörde, i Tabellen utförda bidrag af 3o,43o R:dr 32 sk., uppgår Clereciets årliga underhåll till 35,5^6 R;dr 24 sk., oberäknadt så väl underhållet af hyresfria Boställen för de fleste bland Clereciet, som hvad för öfrigt af Kongl. Hofvets och Statens medel erläggas till aflöning för Clereciet vid Idofoch Garnisons-FÖrsamlingarna, äfvensom för Fångpredikanterna' inom Hufvudstaden. 14Såsom Fattihjörsörjnings-medel äro upptagna, efter medeltal: a) Allmänna Fattigförsörjnings-afgiften af Stadens Invånare 32,88x R:dr 43 sk. 8 r:st, hvilken ingår till Stadens Faltig-Cassa-Direclion och af densamma disponeras: b) Böter för Krono-utskylders försummade betalning 2,3‘i<7' R'dr 7 sk. g r:st.,. som likaledes af samma Direction användas: c) de inom hvarje Församling åtagne och utgående, samt af deras särskilta Fattigvårds-Directioner disponerade FattighusCollectoch Armbösse-medel, samt vanliga Fattig-afgifter vid bröllopp, barndop» och begrafningar m. m., tillsammans omkring 22,000 R:drp och d). I anseende till det förut omnämnda sätt, hvarpå Stadens Skjutsnings-skyldiglVet full göres, är ingen Sljutshällnings-kostnad att i Tabellen uppgifva. i6:o Emedan Staden ej eger någon så kallad Stadsjord utom dess område, har Staden ej eller utom samma område någon väghållning.