Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Någon gillig anledning till rubbning af det, Utskotten veterligen, icke tillförene klandrade förhållande, att ett helt mantal, inom ett och samma hemmansnummer, som af en innehafvare under ett sambruk begagnas, anses såsom ett matlag, synes Utskotten emedlertid icke förefinnas, och den genom motionärens förslag åsyftade sammanläggning af två eller liera nu såsom serskilda matlag beräknade hemmansdelar till eli matlag skulle otvifvelaktigt medföra den verkan, alt det nu befintliga antal matlag inom de serskilda kommunerna, komme alt ansenligt förminskas, hvilket åter icke allenast skulle hafva till påföljd, att innehafvare af torp och andra lägenheter samt hemmansdelar af ett fjerdedels mantal och derunder, jemte öfrige såsom ett matlag beräknade hushåll å landet, mera, än enligt nu gällande beräkningsgrund blefve betungade med sådana dags - S Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N.-o 9. verken och tjenstbarheter, som efter matlag utgöras, utan ock komma att minska den till Komministrar och Klockare genom matskott från de serskilda matlagen utgående löneförmån. Då den lindring uti afgifter och besvär, som genom det föreslagna stadgandets antagande komme att beredas innehafvare af större hemmansdelar, således skulle vinnas endast på de i allmänhet mindre bemedlade hushallens saint ofvannämnde löntagares bekostnad, samt den föreslagna matlags-beräkningcn i allt fall icke skulle åstadkomma någon fullt billig och jemn fördelning af de oncra, som efter sådan grund utgöras, få Utskotten vördsamt tillstyrka, alt Riksdagsfullmäktigcn Hörnfeilits ifrågavarande motion icke malle bifallas. Stockholm den 18 Mars 1851. Ank. till Exp. ötsk. d. 11 April 1851, kl. 1 c. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring af gällande stadgande angående tiden för afoch tillträde af de till ecklesiastikstaten anslagna hemman och lägenheter. Uti memorial, som af Hedervärda Bondeståndet blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling öfverlemnade, har Riksdagsfullmäktige!!
Voteringen börjades kl. i e. m., och befunnos efter dess slut kl. | lill 2 e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit sorn. följer: Ja _ 64. Nej — 41 • I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln bifallit 6:le punkten i SlalsUtskottets Utlåtande. Herr von Hartmansdorff reserverade sig emot det af Ridd. och Adeln nu fattade beslut. Justerades 1 Protocolls-Utdrag, innehållande Ridd. och Adelns denne dag förmiddagen fattade beslut. Högh Ridd. och Adeln åtskildes kl. 2 eftermidd. In fidem protocolli O. J. Lagerheim. 334 Den 5 Mari e. m. Fredagen den 5 Mars i83o. Plenum kl. half till 6 eftermiddagen. Fortsattes pröfningen af StatsUtskottets den 25 sistlidne Februarii under N:o 4*5 afgifne och den 26 i samma månad e. 111. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 384 förut meddeldte Betänkande, med förslag till allmänna grunder för RiksgäldsContorets utlåning emot inteckning i jordegendom. j:de Punkten. Län af denna fond meddelas icke under soo R:dr Banco och icke öfver 3o,ooo li.dr samma mynt; hvilken sistnämnde summa är den högsta, sorn till en och samma låntagare må lemnäs, äfven på flere egendomar och uti flere lån sammanräknadt. De inom hvarje termin inkomne lånehandlingar upptagas pä en gång till pröfning; å dem, som beflnnas fullständige, beviljas lånen att utgå efter lånesummornes belopp, på det sätt att ansökningar om smärre hafva företräde framför ansökningar om större lån, men lika lån beviljas i den ordning fullständiga handlingar för desamma inkommit.
Kollegiernes i följd häraf ined bemälde Bruksägare afslutade afhandlingar gillades den 23 Januari 1844, hvarigenom Faktoriet upphörde. 139o af den 14 Juni 1841, angående Statsanslag till fattigvården för manskap af värfvade Armeen och Flottan (411.) 1841 den 24 Juli föredragen och öfverlemnad till EcklesiastikDepartementet, äfvensom en afskrift tillställd SjöforsvarsDepartementet; hvarjemte Kongl. Maj:t i nåder förordnade, att Cheferne för Landtoch Sjöförsvarssamt EcklesiastikDepartementena skulle i samråd öfverenskomma om och bestämma den andel af ifrågavarande medels anslag, som tillkomme hvartdera af Landtoch SjöforsvarsDeparleme~nlena. 140o af den 15 Juni 1841, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående den nya ordinarie Soldatroteringen i riket (419.) 1841 den 6 Oktober föredragen och allmän kungörelse i ämnet, på nådig befallning, genom KrigsKollegium, Förvaltningen af Sjöärendena och KammarKollegium utfärdad den 20 derpåföljde November. Stockholm i LandtförsvarsDepartementets K ansi i Expedition d. 17 Juni 1844. M. G. von Sckantz. Förteckning på de af Rikets sist församlade Ständer aflåtna underdåniga skrifvelser, hvilka af Kongl. Sjöfors varsDepartementet åtgärdats, med uppgift jemväl på de vidtagna åtgärderna. 14I:o den 22 April 1840, om Kompanichefsoell Kompaniskrifvareboställena (7.) Den 27 Juli 1841 i underdånighet föredragen, och nådiga föreskrifter meddelade, huru med tillsynen öfver arrendatorer och löftesmän m. m. förhållas bör. 142:o den 9 September 1840, om pension för ViceAmiralen G. af Klints enka (70.)
BorgareStåndet derifrån afstår. I y° ] JO — Handspakar * 5 ao 5 10 ' 5 * dito ämnen *■' 5 10 5 .10 5 — Knän till skeppsbyggnad | furu och gran ) 5 10 5 -f .! '-i 10 5 F Enligt Utskottets Förslag Enligt H. Ridderskapets och Adelns Beslut. -t • Enligt Vällofl.Bor. gareStåndets Beslut. *■ Jemnknings Förslag. Utgående. Inkommande. Utgående. Inkommande. Utgående. Inkommande. Dito sågado « • 5 10 5 10 5 — Mäster oeh större Bog^ spröter alla slag ^ 5 a 5 Bör vara lika för både inkommande och utgåendei s 5 — Pipenholtr ■ - 5 10 i 10 5 — Pumpträd, borrade — Dito oborrade * *> 3 5 10 8 3 5 Då 3:ne Stind gillat hvad Utskottet föreslagit, som är något högre än förut, torde det få förblifva vid r r 3 5 — Sparrar af furu eller gran j kanth uggna på fyra sidor l från 5 till 8 tum tvärt ( öfver sidan ' 6 10 6 10 Till fredande af ungskogen, föreslås till antagande hvad Ridderskapet och Adeln beslutit. i1 6 — Di to och Ribbor alla slag ) mindre än 5 tum tjocklek ) «—> Spiror ej under 5 tums ) diameter, 8 från storp ändan J so 5 5 £0 50 5 50 Af samma orsaker hemställer Utskottet, om ej Tullen må, med bifall af de öfrige Stånden höjas å motstående skogseffecter. j \ 5 L 50 30 •— Runda trän af mindre S tjocklek } so 5 50 5 50 i-i Splittholts af furu 9 5 ,’to 5 10 5 — 5taf och Klapperholte 5 10 5 JO 5 — StolträdsSfmnerf • * 5 lo 5 10 5 —a Sågbockar, minst ii al* ) aar i längden och la 1 tums diameter i lilländan ) 3° 5 a 00 100 5 loo iDojrundw t • 1 5 300 Enligt Utskottets Förslag.
Den 7 Augusti e. m. 24J oberäknadt Ståndens Secreterare. Att g personer under mittanförande icke kunde för ögonblicket eller under sjelfva Riksdagens tillvaro tillvägabringa samma arbetsproduct som 36’ personer, under ledning af trenne Stånds Secreterare, torde falla sig ganska naturligt. Enahanda förhållande eger nu jemväl rum. Jag har vid denna Riksdag 13 medarbetare i Riddar husCanzliet, då BondeStåndets Secreterare har 16, samt hvardera af de öfrige sine Stånds Secrelerarne 7. Jag är fullkomligt öfvertygad, alt RiddarhusCanzliets göromål vid denna, likasom vid förra Riksdagen, öfverstiga de öfriga 3:ne RiksStåuds Canzliernes göromål tillsammans. Vid slikt förhållande emellan göromålen, hemställer jag vördsamt, om det är rimligt, alt, såsom Herr Cederschjöld synes antyda, jag med 12 personers biträde skulle kunna lika hastigt åstadkomma, hvad 3:ne serskille Stånds Secreterare med 3o personers biträde tillvägabringa. Dessutom har Ridderskapet och Adeln både längre och tätare Plena, än de öfriga Stånden. Då eftermiddagsplena högst sällan hos de öfrige Stånden inträffa, fortsättas deremot Ridderskapets och Adelns plena nästan alltid på eftermiddagarne, ganska ofta långt inpå nätlerne. Under fullkomligt erkännande af det biträde jag erhållit af mine medarbetare, och under ti 11- kännagifvande, att återremisser tillförene 36 H. 16* »44 Den 7 Augusti *. m. aldrig blifvit så skyndsamt expedierade, som vid denna Riksdag, hvarom officiel upplysning kan vinnas genom samtlige Utskottens Secreterares qvittencer, i den dertill serskilt inrättade Remissboken, vågar jag försäkra, alt vi alla bjudit tili, att, efter vår förmåga, nitiskt fullgöra våra tjenstepligter. Alla vigtigare .återremitterade mål hafva blifvit till Utskotten expedierade inom 8, högst i4 dagar.
Kommer Mästare eller dess Sterbhus “på obestånd, så att förbindelsen å deras sida “ej kan fullgöras, Vände sig Lärlingen eller “hans Målsman till HandtVerks-Societeten, som “bör söka skaffa honom inträde hos annan Mä“stare, i det redan idkade, eller i brist deraf, “i annat handtverk.** 4‘ “Då den betingade lärotiden löpet till äh*‘da, innan Lärlingen uppnått deh ålder, vid “hvilken han, efter hvad i nästföljande Arti* “kel sägs, kan blifva till Gesäll antagen, vare “honom obetaget, att ortl lärans fortsättande, “under återstående tiden, med samme eller an“nor Mästare öfverenskomma, eller samma tid “till inhemtande af andra nyttiga ktinskapef “använda.“ 3 Ari. Om Gesäller. $• 3* “Vid Gesällers antagande, förbindelser é* “mot sina Mästare, motsvarande rättigheter, “samt ansvarighet, derest de icke förse sig med “laga försvar och sysslosättning, skall, så vi“da icke annorlunda förbehålles, genom ser* “skilda contract, de der i sådant fall lända “till efterrättelse, föihållas efter TjenstehjonsBi/iung t. R. S:s É.rot. io:J« Sami. s Rand j IJi/Jt. 5 4 P,xp. Visit. Förslag till unä. SJtrifv, N:o 335. "stadgan; dock med de undantag, att de må» ‘‘ga städslas på halft år, att tidén till inträde "i och afflyttning ur tjenst blifver den i Jan.
I denna händelse förfaller jemmäl af sig sjelf hivad angående Hvf-Rättens förbindelse att inhämta Trycksrihets-Committeens utlåtande i 5:te Mom. oftvanföre förordnadt blifmit. 9:o Inträffar det fall, att någon pä samma tid anklagas, mare sig för flere sädana begangna förbrytelser emot denna Förordning, hmaröfmer tvid Under-Nätt icke dömas ina, eller derjemte äfmen för andra brott emot Lagar och Samhälls-ordning, da skall om hmarje sadan angifmelse mid behörig Under-Rätt särskildt undersökas och, sedan undersökningen blifmit fulländad, ransakningen tillika med Domstolens yttrande deröfwer till Smea HofRätt insändas. Bemälde Hof-Rätt äger derefter att, i sammanhang med äklagelsen för missbrukad Tryckfrihet, företaga äfmen de öfriga malen till slutlig pröfning och pä en gang bestämma det straff, hmartill den anklagade, för allt hmad honom stannat till last, kan anses mara förfallen. Äro äter angifmelserna sadana, hmaröfmer Under-Nätt, enligt 6 Mom. närmarande Z äger att Utslag fälla, dä skall dermed förfaras enligt de grunder, hmilka i 21 H 10 Kap. Rättegängs-Balken af Allmänna Lagen utstakade finnas. 10:o Ager den sakfällde ej den förmögenhet att han kan betala de böter, som honom älagde Bilaga till Meni. 235 Lliswit, da stola de förwandlas till fängelse a fästning, efter beräkning af Sexton Riksdaler Trettiotwä Skillingar, säsoni ftvarande mot hwarje månads fängelse, mänaden räknad till 28 dagar. Böter, hwilka ci uppgä till Sexton Riksdaler Trettiotwä Skillingar, skola, utan afseende pä Summans större eller mindre belopp, stvara emot 14 dagars fängelse i gernings-orten.
Angående stämpling och justering af bränvins-lillverknings-redskap, hafva Rikets Ständer ej heljer trott några hufvudsakliga afvikelser nödiga från hvad nu gällande författning föreskrifver. Deremot hafva Rikets Ständer ansett sig böra föreslå åtskilliga nya stadganden, som uti bifogade författningsförslag utgöra 4 Art. och angå skyldighet att, på vissa föreskrifna tider, anmäla ali bränvins-redskap, äfven om densamma icke begagnas. Denna försigtighet blifver utan tvifvel nödvändig genom den större frestelse till missbruk, hvartill den ökade skatten föranleder, och med hänseende hvartill de kontrollerande myndigheterna behöfva ega den fullständigaste och tillförlitligaste kännedom om, hvilken till bränvins-tillverkning tjenlig redskap kan finnas i landet och hvar densamtna i hvarje ögonblick är att söka. Å ena sidan har lagstiftningen att dervid undvika en så ömtålig undfallenhet för den enskildes beqvämlighet, att kontrollens säkerhet äfvenlvras, men å den andra en alltför mycket störande och småaktig forskning i den enskildes tillhörigheter; och Rikets Ständer hafva uti det föreslagna sökt afväga dessa båda svårigheter mot hvarandra så noga, som möjligt. I fråga om redskaps försegling har den nu gällande författningen blifvit hufvudsakligen följd, utom hvad angår det insättande i allmänt förvar, som i stället för förseglingen hitintills varit medgifvet. Rikets Ständer hafva ansett sig böra föreslå borttagande af detta medgifvande derför, att mångenstädes icke finnes något säkert offentligt förvaringsrum, hvarför den lättnad eller trygghet, som dermed afses, icke kan blifva allmän för hela riket, och att det allmänna skulle ikläda sig för den enskildes egendom en ansvarighet, som kan blifva betungande. Hvad 6 Ari. af förslaget till författning innehåller är i det föregående hufvud sakligen moliveradt. Likasom, enligt hvad Rikets Ständer sökt visa, något öfverskott iden dagliga tillverkningen bör vid större bränneri kunna få inträffa, utan att anses såsom lagöfverträdelse, så bör äfven en anmälningen understigande tillverkning berättiga till återbekommande af erlagd skatt, dock icke till obestämdt belopp i någotdera fallet.
En gång förr har detta händt, i Berlin, berätta släktens annaler; efter den betan knep kungen af Danmark grefskapet. Hvem vet, hvad som kan ske, om en Rantzau ånyo låter sig internera? – och denne hänsynslöse Bodenhoff är i stånd till allt! Bättre att draga sig tillbaka medan det ännu finns tid, sätta sig i säkerhet för att i lugn och ro taga sitt parti. – Någonting måste göras för att stäfja öfvermodet hos den djärfve lycksökare, som nu regerar. På konungens befallning – he! Rantzau vet alltför väl, hvad de orden betyda. För några dagar sedan, då han passerade slottsplatsen, såg han kungen träda ut på altanen i sällskap med sina lekkamrater negerpojken Moranti och den lilla cirkassiska prinsessan i husaruniform, och kasta ner på gatan allt hvad han kom öfver. Folket stimmade och hurrade först, trodde att det hela var ett lustigt infall – men då en bagarpojke fick en sèvrespjes i hufvudet så att blod flöt, började mobben vädra allvar och ropa på bröd och pengar. H. M:t kastade sig i stället i allas åsyn öfver Moranti för att strypa honom. På kungens befallning! Nej, detta är ett piskrapp riktadt af den forne vännens egen hand direkt mot hans ansikte. Nu kastar en Rantzau sin handske och försvinner tills vidare från skådeplatsen! Han lutar sig ut genom fönstret och andas djupt. Det är vår i luften. Han längtar efter att trampa sin egen mark, höra Plönersjöns böljor sorla mot sin egen strand, känna sig som härskare, hälsas djupt af sina underhafvande – röka sin pipa hemma på Ascheberg i fred och ro, i stället för att hetsas af förföljande kreditorer. Han ringer på sin kammarlakej och befaller att allt skall göras i ordning för afresan. Godnatt, min käre öfverste! Som sagdt, hästgardets par skvadroner af paradhjältar kosta för mycket. Låt oss afskaffa hela härligheten! Struensee talar i en ton, som om han vore arméns generalissimus. Falkenskjold hälsar militäriskt, öppnar dörren och försvinner ut i korridoren.
—- äfvensom att för en vägomläeening lill undvikande af Dalkarlsbacken, på vägsträckningen mellan Enköping och Stockholm, anslagits ett belopp af » 30,000: 6 Stats-Ulskollels Utlåtande, J\s 27. ■ Vidare hafva Revisorerne anmält och yttrat: att uti ett och annat bland de Kongl." Bref, som Fullmäktige, angående vägförbättringar eller andra med bidrag af allmänna medel understödda arbetsföretag fått enyottaca, funnes det belopp uppgifvet, hvartill kostnaden för arbetets utförande, enligt det deröfver uppgjorda samt af Kongl. Maj:t i Nåder gillade och fastställda kostnadsförslag, skulle uppgå; och då häraf således visade sig hvad det enskilda tillskottet för samma företag beräknats utgöra, ansåge Revisorerne, att det skulle vara upplysande lör ej mindre kommande Revisorer än Rikets Ständers Stats-Utskott, om en dylik uppgift i hvarje fall funnes bland Riksgälds-kontorets handlingar att tillgå. Beträffande den af Revisorerne särskildt omförmälda vägomläggningen för Dalkarlsbackens undvikande, har Utskottet af den hos Fullmäktige förda utgiftsbok och deruti antecknade Kongl. Bref saint de af Utskottet lästa protokoller inhemtat följande upplysningar, hvilka Utskottet ansett sig böra Rikets Ständer meddela. I afseende på utbetalningen af det till detta väaomläggningsarbete, hvilket borde vara fullbordad! inom den 1 Oktober innevarande år 185-i, i Nåder beviljade statsanslag stadgades i Kongl. Brefvet ilen 15 Maj 1852, att Arbets-Direktionen, efter företeende hos Fullmäktige af det ingångna och afslutade kontraktet, så snart arbetet bevisligen blifvit börjadt, skulle äga utbekomma . R:dr 10,000. och i Mars månad 1853 » 10,000. samt vid samma tid innevarande år » 5,000. och när arbetet vore i behörig ordning afsynadt och godkändl, återstoden eller » 5,000. Suna R:dr 30,000.
Från skyldigheten att deltaga i allmänna beväringen, 4 § må endast undantagas: de som genom lyte, obotlig sjukdom eller p. 18. kroppslig svaghet äro till krigstjenst oförmögne eller otjenlige; desom äro i krigstjenst vid arméen eller llottan eller vid lotsoch fyringsverken anställde; postförare, som med beställningsbref försedde äro; postiljoner, när de blifvit i behörig ordning antagne; mästare och öfrigt underbefäl, äfvensom gesäller och timmermän med aflöning på artilleriets-, fyrverkare-, tygoch beväringssamt flottans timmermansoch handtverks-stater; de vid gevärsfaktorierna samt krutbruken vederbörligen antagna °ch för dessa verk behöfliga såväl ordinarie som extra arbetare; de i svafvelberec^n'n8cn inlärda och vid svafvelbruk skattskrifna arbetare, dock, hvad de sistnämnda angår, icke öfver 28 W 13 K fO e-e crq tgi a> M t pJ ^ P Qi &J 22 p crq p P rt> < *o ® g w SL g° cL p. j” g S. B !—! fl> 05 et 2 •ö (D to Éf ö « B (R cr c+ P* S; g? B jo: P* Qft O. ►-S _ C/J !-* f? p‘ aq e-b g*®* °- g % to: 5 p _ o p O p “ & ö? S' ’ £ p ^ H P* fem man vid hvarje bruk, samt slutligen de i allmän tjenst anställde p. 19. personer, hvilka Kongl. Majit, med afseende å Rikets sannskyldiga nytta och behof, finner skäligt från beväringspligten i öfrigt fritaga, åliggande det dock dem, hvilka före beväringsålderns utgång lemna p. 20. den tjenst eller det yrke, som utgjort anledning till deras undantagande, att vid nästpåföljande mönstring sig inställa för att, om de finnas antagliga, i beväringspligten inträda.
Brot. 1859 & 1860. 5 Sami. 2 Afd. 5 Uäft, 2 Sammanfalla Bevillningssami Allm. Besv.- o. Ekon.-Utslc:s Betänkande N:o 8. vägen att genom kronobrefbäringen låta fortskaffa brefven omedelbart till Länsmännen, hemställer Utskottet, att, till förekommande af ofvan omförmälde olägenheter, Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att vederbörande Läns-styrelser måtte förständigas att, derest sådant kan lända till lättnad för de brefbärings-skyldige eller postens skyndsammare befordran, expediera den så kallade kyrkoposten direkte till Länsmännen. Stockholm den 27 April 1860. I:o 8, Ank. till Exp.-Utsk. den 27 April 1860, kl. 8 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion angående förändrad grund för uppskattning af bränvins värde vid partihandel. Med förmälan, hurusom vid sista riksdag beslöts, att bränvin borde tullbehandlas efter dess halt af alkohol och att allt inom riket tillverkadt bränvin skulle beskattas efter en normalstyrka af 30 procent alkoholhalt, har Prosten Sondén uti en hos Högvördiga Preste-Ståndet väckt motion anfört, att syftemålet med berörda beslut varit, att partihandeln med bränvin skulle foga sig efter dessa lika rigtiga som enkla bestämmelser. Detta syftemål hade likväl icke vunnits. Enligt den å landsbygden gällande usansen begagnade man den gamla profvarens gradtal till och med utan beräkning af den större sprithalt vid lägre temperatur, som erfordrades, för att få ett bestämdt gradtal fullt. Enligt den usans, som i Stockholm gjort sig gällande, toges val temperaturen i beräkning, men, i stället att begagna den med tabellers tillhjelp både enkla och säkra reduktionen till en viss procent, t. ex. 50, användes den gamla felaktiga methoden att för hvarje af den gamla profvarens gradtal, hvarmed varan öfverstege gradtalet 6, tillägga 5 procent af dess funna kannetal.
– Jag är icke alls fördomsfull af mig, – sade Edvard skrattande, – och fägnar mig verkligen att få göra min obekanta exkusins bekantskap vår familj eger, mig vetterligt, inga flere afkomlingar än onkel och mig, och kan således gerna tåla ett nytt skott, om det också vore endast på sidolinien. – Din spefågel, du vill då nödvändigt räkna slägtskap med min Herbert! – sade hofmarskalken, med ett belåtet småleende, under det han hällde i ett glas rödvin åt sig; – jag lär väl ha svårt att få den der idéen ur hufvudet på dig, ty han har min själ ett påtagligt slägttycke med oss, – fortfor han, tog sig om hakan och vände sitt dåsiga ansigte emot spegeln, der Edvards lifliga och vackra bild, bredvid hans egen, bildade en så bjert motsats, att han sjelf litet flat vände sig derifrån. – Din vackra fästmös skål, – sade han muntert och klingade med Edvard, – hon kommer ta mig fan att bli en så charmant grefvinna, att ingen menniska skall ana hennes fordna obskyra namn hon har en air, som om hon redan vore det det är märkvärdigt och bedröfligt hvad det lägre folket allt mer och mer närmar sig oss, det blir slutligen ingen skillnad alls denna flicka till exempel hade ett sätt att föra sig, som jag knappt sett maken till, sedan din salig mors, min gudomliga svägerskas död, och alldeles samma stolta böjning på hufvudet; som var så originell och klädde henne så förtjusande sådant der är medfödda företräden, hvarpå man borde kunna igenkänna en ädlare race, men tyvärr ha vi nu grefvar och baroner med de vackraste namn, som se ut som små bortbytingar och keltringar, och bete sig som sådane också, då lakejerna bakpå deras vagnar ofta ega all den yttre fördel deras herrar sakna, och hvaraf kommer detta om icke af de liberala åsigterna, stånds-cirkulationen, den förderfliga sammanblandningen af – God natt, bästa onkel, – sade Edvard afbrytande.
Chopin o c h Schum a n n tolkades därefter m e d samma o c h dock ständigt nya, inträngande fina medkänsla, och bravurmässigheten fick en glänsande, m e n icke braskande tribut i Schubert-Liszts i Soirée de Vienne » o c h » Erlkönig ». Den villige konsertgifvaren spelade därtill utanför programmet ej mindre än fyra stycken, Chopins étude i gess, en étude af Rubinstein, en gavott af Sains-Saéns samt slutligen Schumanns » Aufschwung », därmed frikostigt kvitterande den ovanligt varma hyllning, som denna gång från publiken i sanning riktades åt förtjänt håll: en flärdfri, gedigen o c h fin konstnärspersonlighet! Förestående konserter. O m Bågnar Grevillius ' konsert i afton påminna vi än en gång. — Violinisten Willy Burmester gifver instundande måndag den 14 dennes konsert i Musikaliska akademien m e d biträde af pianisten Moritz Mayer-Mahr. K ommerserådet Falks villa ligger solbelyst på en enslig h o l m e i yttersta skären. B i k e d o m e n o c h skönhetssinnet hafva förvandlat den vilda skogen till en ordnad park, m e d blomsterrabatter, springbrunnar o c h små inbjudande paviljonger. Ner för trappan, huggen i granit, stiger husfrun, högrest o c h vacker, i den omgifvande trädgården. M e d van hand böjer h o n undan grenarna, o c h utan att rispa de hvita, små händerna på deras hvassa törnen, beröfvar h o n d e m deras skönaste b l o m m o r. Så har h o n o c k i hvardagslifvet undgått sorgens och ofridens törnen. D å nås hennes öra af glada barnröster o c h från stranden höres ett plaskande ljud. H o n böjer sig n e d a n o m trädgrenarna o c h ser crocket-planen o c h två små flickor, iklädda endast lintygen, plaska i vattnet mellan stenarna på stranden.