Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Anm. d. 14 Nov. i8rö och resol. att Riksens Siänders förordnande härom Julle tjena till efterrättelse, men emedlertid Landshöfdingen k Carlscrona anbefallas, att inkomma med förslag till en Policeförfattning i afseende pä bränwinstillwerkningen i nämnde Stad. r8 — med öswerlemnande af de rättelser» förklaklagar och tillägg som bliswit gjorda wid sista Bevillnings-Förordningen, jemte flera Bilagor, samk mr utsatte belöningar för fullständiga project till Be^illningens utgörande. Anm. d. .zo Nov. igro, och skulle Handllngarne af trycket utfärdas, Circulaire till Landshöfdingarne expedieras samt KammarCollegiuin uppdragas att besörja, sä wäl annoncerS införande t Tidningarne om Utsatte belöningar, som siere öfrige anstalter. BihangN:o 9. rs» Den 2; April. izo iy. Riksens Ständers underdänifla Skrifvelse angående afskedade Bokhållarens i Räntekammare» F. Norbergs flottning pa Indragnings-States för des förut innehafde Löne, inkomster. Anm. d. ; Dec. i8io och expedieradt lil Ståls, Contoircls efterrättelse 2v. — med tillkännagiswande af deras beslut, al utgifterne till Ljus, Skrifmaterialier m. m. för Stan deus och Utskottens Canceller böra inbegripas unteR Riksdaaskostnadcrne. ^ ^ Den 12 December 1810. Ordres haren expedieradt till Landshöfdingen i Orebro. 21.. Riksens Ständers underdåniga Skriswelit angående den penninge-löntagare bewiljade lönesör höjnings beräknande fran och med z:dje qwartalet >810 Anm. di2 December 1810 i sammanhain med Riksens Ständers förra Skriswelse eH Stats-Beredningens yttrande om lönctillöknin gen, samt beslutet wcdcrbörande meddeladtStockholm den 17 Mars 1812. 6. r. Wirsen.
147 ten anmäld fräga om Intekning i samma Egendom eller Domaren betagas, att efter hwad äberopade LagenS rum förestrifwcr, om IntekningenS beständ sig utlaka, i likhet hwarmed ock genom Kongl. Maj:tS nädiga Förordning af den iz Junit 1800, angäonde uppbud och lagfart ä fast egendom, finnes stadgadt, att dä Köparen uraktläter att inom utsatt tid ä köpet uppbud taga och förre ägarens Borgenär komma med Pantebref eller annor klar förskrifning, derföre intekning tilläten är, och en sädan säkerhet begär, den mä wara bewiljad och fastständande; hwarwid icke enS nägon skillnad finnes gjord, antingen intekningen blifwit föro eller efter det ingängns köpet hos Domaren begärd. Och som hwad Lagen i 12. §. 17. Cap. Handels Balken innehäller, att intekning icke gifwer förmonSrätt, utan i fast egendom, den Gäldenären ägde dä Intekningen skedde, sä mycket mindre i min tanka kan anses innefatta nägon inskränkning uti ett i rätter tid bewakadt ivtekningS. anspråk, som wid jemförande af detta LagenS rum och ir. §, samma Cap. med 7. Cap. i. §. Rättegängs.Balken tydsligen finnes, att med de i förstnämnde §. §. nyttja, de uttryck Intekning fä och Intekning ske ej kunna menas Domstolens beslut eller fjelfwa fastställelsen af Intekningen, som i sädant fall dea lika rätt Lagen i 11. §. förstnämnde Cap. tillagt dem, som ä ett och samma Ting, fä Intekning, skulle innefatta en motsägelse af hwad i 7. Cap. 1. §. Rättegängs.Balken finnes stad. 148 Den si April. stadgadt om
Då Herr Friherre Wrangel genom dess förslag till Reglementariske föreskrifter, för att uppmuntra vår Industrie och inre rörelse så full-t komligt enligt min tanka framställt de bevekelsegruoder härföre, som böra försäkra att det Högloflige Utskottet genom dassas närmare 395 Den 17 April f, nu öfvervägande ofelbart skall igenfiona dess in* sigtsfulla syftemål att vinna tiden , upps g grunderna och sedermera kunna fortgå i mån af det godås främjande effect till det stora helas fullkomnande, Fäderneslandets förkofran vore all vidare anmärkning af mig visserligen öfverflödig. Äran för hvarje Svensk ligger uii bibehållandet för hvarje medlem af Fosterlandet af helgden utaf dess rättigheter då det allmännas väl fordrar nya prerogatifvers upphäfvande och förlusten derigenom uppkom^ mer, är det en skuld sorn i sin mån af Fäderneslandet bör gäldas; innan den vöre det skulle man al>tid göra orättvisa att skynda härmed. Det må då i detta billiga afseende framskrida med tiden och vi arbeta blott för principen. Denna har för mig med särdeles tilli fredsställel-e uti Herr Friherre VVrangels anförande visat sig sålunda. Behofvet af Fäderneslandets afhjelpande från ett svårt aftynande tillstånd vöre icke al-» lenast penningebristens och penningeväsendets reglerande på en fot, sorn kan försäkra den Svenska handelsspeculanten en lättare relation, och dymedelst finna flera utvägar till öppnande af en Svensk lefvande handel. Fri - herren inser att denna handel icke ksn hvad Sve4nska produetionen vidkommer blifva det, med mindre äfven och i samma framskridning som produetionernes förlag det medgifver* äfven deras afsättlighet bör genom täflan och Industrie i deras fullkomnande vinnas. Denna sort realisation af Economuka lagstiftning Den 17 April /. m, 397 gen så väl som Economiska Lagarnas förbättring med hvad mera sorn i min tank» otvifvelaktigt bör föregå den, som uti penningeväsendet torde göra sig sjelft genom dess effect, synes mig af Herr
M:s kansli, såväl för den förflutna tid, för hvilken sådant registratur saknades, som för kommande år, ett anslag af 2,000 r:dr om året måtte varda af statsmedel anvisadt, atl till en början intill nästa riksdag, eller under tre år, utgå med tillsammans 6,000 r:dr. Enär Kansli-ordningen af den 23 Oktober 1809 stadgar, att koncepter till alla utgående Kongl, bref skulle af Kopister och e. o. Kanslister inom dåvarande Stats-expeditioner utskrifvas till så kalladt registratur, hvilka borde inbindas och, efter trenne år, till Riks-archivet öfverlemnas, för att der förvaras tili framtida efterrättelse, samt detta åliggande för framtiden lämpligen torde böra tillkomma vederbörande tjenstemän inom de serskilda Stats-departementens expeditioner, hafva Rikets Ständer anvisat ett anslag af 6,000 r:dr i ett för allt, att med 2,000 r:dr årligen utgå under åren 1848, 1849 oell 1850, lill bestridande af kostnaden flir utskrifning af så kalladt ”registratur” för den förflutna tid, för hvilken sådant saknas, och få i underd. anhålla, det täcktes E. K. M. vidtaga sådana åtgärder, i följd hvaraf vederbörande tjenstemän inom de serskilda Stats-departements-expeditionerna förpligtas att för framtiden utskrifva och till Riks-arkivet öfverlemna sådana handlingar oell Kongl, bref, hvilka böra i nämnde arkiv förvaras. 2:o Till reparationer och bokhyllors uppsättande i en del rum i Riksarkivets hus, samt för ytterligare inredning deraf, har E. K. M. äskat ett anslag af 2,666 r:dr 32 sk.; och då angeläget är, att Riks-arkivet icke saknar nödig inredning, hafva Rikets Ständer för ifrågavarande ändamål beviljat nämnde belopp, 2,666 r:dr 32 sk. 3:o E. K.
Dessa akta, konstnärliga små taflor äro likasoin hennes öfriga interiörer och friluftsbilder återgifna med osökt uppfattning och lätt pänsel. Fru Brate ä r afven frainstående på porträttmåleriets oniråde; hennes bilder af » Man.w ' och » Morw äro säkra i teckning och karakteristik, ja vi skulle nästan vilja säga manligt kraftfulla i teknisk behandling. Omnämnandet af frii Brate torde utgöra en lämplig öfverghg till iedogörelsen för de artister, hvilka, afven om de en eller annan gång ägnat sig i t genrenihleriet, dock liufvudsakligen sysselsatt sig iiied poitriittinåliiirig. Till dessa hör Enzma Sparre. Hon började med föi~stnäinnda a r t af niåliiing, men liar numera nästan uteslutande öfvergått till det senare slaget. Till genretaflorna hörde ~Trollbruden » ocli » Vappos död, soin p&amp; sin tid väckte en viss uppniärksainliet. I dessa tnflor, till hvilka hon lieintade sina ämnen f r h gamla allmogelegender, försökte Iioii a t t ingjiita detta niystiskt skracki~jagaiide och - Iiemslsa, som för dylika legender äro så vanliga. Dessa bemödauden slogo dock öfver i effektsökeri, ocli hennes arbeten prålade med en skriande kolorit, s&amp;n mera lockade an behagade blicken. Med verlzlig Isärlek till sin konst och med sällspord energi har denna m %laiiana dock tiini Pör t ~ i m förvaïfvat de felande kunskaperna och bortarbetat störande tekniska brister, och hvad hon numera presterar ar af vida högre konstniirlig art, an hennes första lysande färgexperiment. Till saniina grupp af artister torde jämväl bora raknas Elisabeth Keyser ocli Clara Löfgren. Den förra har i likhet med Emma Sparre fatt sin konstnärliga iitbildiiing iitoinlands och liar liknsom hon på senare Hr inarkbart förkofrat sig äfven om fortfarande alstren från Iiennes liand mera stämplas af lacker an sann kolorit.
Mäl synnerligt wigtiga och ömmande skäl skulle före. komma, Mälet kunde med bifogad och styrkt upgift af alla desi omständigheter, samt Betyg vm föxutgängna Lagliga warnings-grader, blifwa genom underdäning Ansökning anmäldt hos Kongl. Maj:t, som efter högsta Domstolens hörande, täcktes i Stats-Rädet dest Höga Beslut fatta. Stockholm den 10 Augusti 1309. Pä Högloft. Ridderskapet och Adelns Ledamo» ters wägnar. kl. k. 8tr örnfelt. Pä Högwörd. Preste - Ståndets Ledamöters wägnar. Olof LjurkLck. Pä Högtärade Borgare. Ständets Ledamöters wägnar. k, II. Den 24 August». 1261 Pä Hederwärda BondeStändetS Ledamöters wägnar. ketts» fernström. ^oli. Utdrag af Rikets Högloft. Ständers LacuMftotts Protoevll, hällit den i9 Augustt 1809. S. D. Wid nu in Plena företagen Justering af Beredningens Betänkande, angäende föreslagen ändring af o §. i z Capit. Giftern>äls'Valken, samt 2:dra §. i 8 Capit. ÄrfdaBalken ock Kongl. Förordningen den 25 Julik 1755, rörande häfvande under Äktenskaps-löfte, yttrade Herr Prosten ^lrlsceät i afseende pä den uti samma Betänkande Projecterade utwäg för cn ffillnadö-Sökande maka i upgifna händelser, at fä aflämna den brottsliga makans som hos Kyrkoherden i Församlingen eller den hans Ämbete förestär, hwilken dä ffulle emottaga och öfversända dem til Domhafwanden i Orten, sig wara af den ffilgagtiga tanka, at enär r alla siags Rättegängar den ordning wore gifwen ej mindre för Publique Actorer, än enffilde Kärande af hwad Ständ och wilkor som häldst, at de borde directe föredraga sitt ärende hos.
Då nu lösningsränlorna äro uptagna efter riksstatens högre evalvationsgrund, men augmenlsoch rusthållsräntorne, som skola derifrån afdragas, efter en lägre, så blir summan felaktig. Det är denna anmärkn., som Ulsk:n framställt, och hafva Utsk:n dervid sökt visa huru förhållandet skulle blifva vid en konseqvent tillämpning af de tvä serskilda grunder, hvilka i motionärens framställning synts hafva blifvit sammanblandade. Utsk:n hafva nemi. dels tagit Skatteförenklings-komitéens summor för sig och dels summor, som förekomma i StalsUtsk:s betänk, vid 1844— 1845 års rikdag, och visat huru beräkningen efter hvardera af dessa upskattningsgrunder skulle slä sig ut och huru den skillnad upkommer, hvilken Ulskms framställning visar. I fråga om beräkningen af militioe-boslällenas afkastning, har det blifvit anmärkt, alt Utsk:ns yttrande i denna del skulle stå i strid emot, hvad Uisk:n längre fram i betänk, anföra i afseende på befälets löner. Jag skulle likväl (ro, alt förden, som noggrannt genomgår Utskms betänk, i dessa tvenne delar, skall det visa sig att icke någon stridighet förefinnes. Ulsk:n hafva ansett den upskattning, som i motionen blifvit gjorcf, föranledande lill för hög beräkning af lillgängarne; men då Utskm tagit i beräkning den fördel, befälet nu har, genom att bebo sina boställen, så hafva Utskm framställt fördelen af fria boningsrum och vedbrand. Dessa förmåner äro af stort värde, då de effektivt lillgodonjutas, men öka icke vid utarrendering den påräkneliga afkastningen och hafva således vid beräkningen härutaf rätteligen blifvit lemnade å sido, någon stridighet emellan upgiflerne borde således icke förefinnas. Uti åtskilliga punkter hafva de framställda anmätkmnes riktighet blifvit medgifna till ett belopp af något öfver 329,000 r:dr b:co, och är ä min sida icke något att i anledn. häraf tillägga. 462 Den 16 Juli.
Denna ringa inkomst» sorn han i ock för siii tjenst njuter tili bärgning öch lifsuppehälle är Visserligen icke störte» ari lian tnycket välj äfven thed tifell hästa sparsam» het, densamma för sine nödvändigaste behof bilf hafVa rätt att fullt få påräkna Och använda; Herr Fellenius fofheilull sig, att framdeles skriffel igen få afgifva sin reservation, men före* hade sig emedlertid med Herr Grefven och Ord» förandet) deruti, att Fattig Cassör och ändra ad pios UsUs ansiagne foiidef bora Vara fria fråri Bevillning; Herr Lnlnér yttradei Såsom .Ledamot uti Höglofl. BeviliningS» Utskottet har jag thed verkelig ledsnad funnit» det mari, vid uppgörandet af grunderne för deri Alimätinä Bevil in ingeri, ansett nödigt föreslå Bfl Vilirting äf alla pttbliqUe Cassör» tittin att dervid alise sig böra undantaga F örSä tn I i tiga fries små f.Utrg-cassor» ellef sådané smärre fonder» sorn för fattige harns Undervisning genom priVatofUtri Välgörenhet och Föfsamlingarnes bidrag tillkommit. Jag har icke kunnat underlåta» att lika med de fleste af mine Herrar Stånds Broder uti Samilia Utskott flere gånger yttra miné tahkaf mot fett sådänt Förslag, samt tillika visa det Obilliga bell i mitt tycke småaktiga derutinnan; meri alltid förgäfves.
Distriktet beslår af Halmstads, Götheborgs och Bohus, Elfsborgs och Skaraborgs län. AVeslgölha infanteri-brigaden, UVestgötha Dals d:o, Brigader tillhörande distriktet äro: /Elfsborgs o. Bohus läns d:o, jGötha artilleri-brigaden, (Ingeniör-kompaniet. 4:de Milita r-distriktet. Distriktet består af Stockholms och Upsala län, (Gardes-brigaden, Upländska infanteri-brigaden, ungauer imnoranue u.sirnuer cu. jUpländska kavalleri. d:0> (Svea artillerid:o. 5:te Militär-distriktet. Distriktet beslår af Carlstads, Örebro, Westerås, Fahlu, Gefleborgs, Östersunds, Hernösands, Umeå och Piteå län. 1Wermländska infanteri-brigaden, Westmanlands o. Nerikes d:o, „ , TT , ■ ,1 Dahl och Helsinge d:o, Norrländska d:o. De uti 2:dra, 3:dje och 5:te militär-distrikten förlagde bataljoner af Upländska kavalleri-brigaden, stå endast i afseende å allmän ordning och krigslydnad under general-befälhafvarnes uti sagde distrikter order; i alla andra afseenden lyder berörde kavalleri-brigad under generalbefälhafvare!! uti 4:de militär-distriktet. Arméens rekrytering och dermed gemenskap ägande förhållanden. Arméen utgöres, med hänseende till truppen, af stam-soldater och beväringssoldater. Stamsoldaterne utgöras dels af dem som äro, och dels af dem som icke äro beräknade för striden. Beväringens soldater, äro alla beräknade för striden. Stammens stridande del rekryteras, dels med beväringsmanskap, dels med frivillige. Stammens icke stridande del, rekryteras uteslutande med frivillige. 154 Den 11 Mars f. m. Skyldigheten, att till rikets försvar som beväringssoldat ingå i arméens leder, vidtager för hvarje Svensk man med fyllda 21 år, och fortfar, under olika förhållanden, till fyllda 27 ar, eller i 6 år.
Häradsoch SockenSällskaper äro något helt annat, än dessa Socken-Nämnder. De förre hafva endast att skaffa med jordbrukets tillstånd och hvad dermed äger gemenskap. De sednare åter skola ingå i de vidsträcktaste detaljer och lemna upplysningar både om de produeter, som linnas i orten, och de tjenligaste afsättningstillfällen, som äro att tillgå, samt hvilka varor och produeter på hvarje serskild ort kunna vinna säker afsättning. Det har blifvit yttradt, att resultatet af dessa Socken-Nämnder icke skulle blifva annat än middagsmåltider och en vidlyftig correspondance. Jag skulle tro att ingendera af dessa befarade olägenheter deraf kunde uppkomma : deras ändamål, enligt hvad jag förut anfört, blir endast att göra sig underrättade om och meddela upplysningar, i afseende på orternes produetion, afsättningen derföre, och tiden dertill. På detta sätt blifva Läns-Styrelserna satta i tillfälle, att lemna allmänheten tillförlitliga upplysningar om tillståndet i Länen, Jag förmodar, att denna anstalt snart skall vinna allmänhetens förtroende, emedan en lifligare rörelse Den 12 November f. m. 467 och varu-omsättning deraf, blefvo närmaste följden. Man hör i detta, liksom 1 andra fall, ej fästa sig vid namnet; ty detta är tillfälligt och kan ändras, hvaremot sjelfva functionen gör allt. Herr af Uhrj Gustaf: Det är visserligen håde möjligt och sannolikt, att de föreslagne Socken-Nämnderne i höljan icke förmå uträtta något vigtigt. De dela i detta afseende lika öde med andre lefvande väsenden i naturen, hvilka under deras spädare ålder ingenting kunna uträtta. Alla Sveriges kunnige och nitiske män linnas spridde inom Församlingarne, och man kan således vara förvissad om, att skicklige Ledamöter i många Socknar skola vara att tillgå. Om sådane kunnige personer i början ej kunna göra sig så noga reda för deras bestämmelse, blifva de väl af erfarenheten och framtiden derom upplyste, och om hvar och en, som tänkt sig in i ämnet, meddelar sig till öfrige, så skall snart afsigten och bestämmelsen klart fattas af alla.
En allmännelig Pionde-reglering, efter de grun. der, som under Konung Carl Xl'.s tid i öfrige Provincerna af Riket fastställts, bör och kan, jemväl på Gottland, i sådant fall tillvägabringas. Att; utan en sådan sammanslagning at Pastoraten , nedsätta Tionde-afgifterne till likhet med hvad de i öfriga Provincerna af Riket utgöra, är omöjligt i hän* seende till det öfverflödiga antalet Prester och bibehållen utkomst för dem. Jag tillstyrker alltså, ali Rikets Ständer måtte, bland Allm. Besv. o. Oec. Utsk. TJtl, N.-o 15g. 7 medlen för reglering af Tiondens utgörande på Gottland, inför Konungen yttra det af Pastoratens sammanslående till ett färre antal. Ankom till Exp, Utsk, den 28 Oclober 1829. Utlåtande, i anledning af gjorda an« märkningar vid Utskottets Betänkande N:o £4, rörande Kyrkors sammanbyggnad, XJtskotiets Betänkande , N:o a4 , rörande sammanbyggnad af kyrkor, som af Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Välloflige BorgareStåndet blifvit bifallet, har deremot af Högvördige PresteStåndel samt Hedervärda BondeStåndet blifvit återremitteradl, från det sistnämnde med en enda, från det förstnämnde åter med flere anmärkningar, Väsendtliga innehållet af dessa anmärkningar synes , hvad sjelfva hufvudfrågan angår, i korthet vara följande: att Utskottets förslag hade en rättvis grund endast i den händelse, att tvänne för - 8 Allm, Bi»v. o. Oec. Utsk. Uti.
M 17, i anledning af återremiss utaf vissa punkter i Sammansatta Lag samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 1, öfver väckta motioner om ändring af gällande stadganden, angående skyldighet att deltaga i byggnad och underhåll af kyrka, prestgård, tingshus och häradsfängelse Ståndet lät bero vid Utskottets i 1 punkten gjorda anmälan samt biföll hvad Utskottet uti 2 punkten hemställt; och M 19. i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonoini-Utskottets Utlåtande M Prot.-Utdrag den i Juni t866- 355 5. öfver Kongl. Majrts nådiga Proposition, angående förändring i grunderna för beväringsinrältningen samt om bildande af en landstorm. Med afslag å den gjorda inbjudningen godkände Ståndet den af Utskottet föreslagna voteringspropositionen; äfvensom Samma Utskotts Betänkande M 2<\ i anledning af motion om ändring af I mom. i 13 § af Kongl. Landtmäteri-instruktionen den 6 Augusti 1864, som bifölls. Den 4 .Inni. Från Högloft Ridderskapet och Adeln. S. D. Upplästes det bos Rikets Ständers elektorer den 2 dennes hållna protokoll, hvaraf inhemtades, att Advokat-fiskalen i Kongl. Kommers-kollegium. Kommendören af Kongl. Maj-.ts Wasa-orden m. m Carl Magnus Rydqvist, blifvit utsedd till Rikets Ständers Justitie-ombudsmans efterträdare, i stället lör Expeditionschefen Arendt Dreijer, hvilken blifvit af Kongl Majit till Justitiekansler utnämnd; och skulle Expeditions-Utskottet om detta val underrättas samt anmodas uppsätta och till Riks-Stånden ingifva förslag till såväl förordnande för den valde, som ock underdånig skrifvelse om valet till Kongl. Majit. S. 1). Föredrogos Sammansatta Statsoch Banko-Utskottets Memorial:
Communiceras Krono - Befallningsrnanneri Nils Fundeqvist, sorn, efter föregången undersökning, åligger, uppgifva nedan dm förmäl te hemmans nuvarande beskaffenhet, i anseende till åbyggnad och gårdsbruk , samt i hvad tillstånd den vid detta hemman, efter Kongl. Brefvet den 21 Juli 17$2 ålagde får-afvel nu befinnes, och i öfrigt anmäla hvad för egen del härvid kan •yara att anföra. Nyköpings Slott ut supra. S. J. Gyllenadler. J. D. Croneberg. Af narlagde Åkers Härads Tings - Rätts Protocoll täcktes Herr landshöfdingen inhämta, det jag, jemte köpet af Näsby Gods, förvärfvat mig åbooch besittningsrätten af Krona-hem^ manet Pindön, ett halft mantal 1 Fogdö Socken» sorn framlidne Herr General-Fieutenanten m. m. Baron Duvall, efter Dess Svärfader, fratnlidne Herr Borgmästaren Gustaf Kierrman innehaft. Jag anhåller således, att såsom åbo å nämnde 5-e Bandet, lii. Den 7 Juli. i: hemman varda antecknad och bevis mig deröfver meddeldt. Med vördnad framhärdar Högvälborne Herr Handshöfdingens och Riddarens Ödmjukaste tjenare A. Wahrendorff. Likheten med Originalet intyga Joli, Falk, Eric Borén, f. ci. Slotts Inspector vid vice Notarie i Kongl. Svea Kongl. Krigs Academien. Hof-Rätt. Krono-Länsmannen Holm, nu tillstädes, anmälte, att förra Riksdagsmannen Jonas Jonsson i Tuna blifvit behörigen kallad att i dag vid Rätten sig inställa; och, pä efterfrågan huruvida nan var närvarande, inlemnades följande Anförande: Af Nämndemannen Pehr Earsson i Helleby har jag blifvit tillställd en stämning» med antydan att infinna mig vid Eksågs Gästgifvaregård den I October, rörande undersökningen om får-afveln vid Lindö, hvilket jag visserligen skolat hörsamma , om ej sjukdom mig derifrån hindrat.
Genom Idun har öfversändts till de brandskadade i Sundsvall och Umeå 45 kr. 50 öre, hvilka insatts i Skandinaviska Kreditaktiebolaget för de nödlidandes räkning. Dessutom har ett större paket öfverlemnats genom Damkomitén, Här. Detaljerad redovisning i nästa nummer. Insamlingen fortgår. Till Iduns tredje pristäf / an har inkommit ett fyrtiotal täflingsskrifter, hvilka nu cirkulera bland prisdomarne. Deras utslag kommer i ett af de allra närmsta numren. R biAnnonser mottagas spalt. petitrad ( Öfversättning af Jenny L — g. ppe i Vendsyssel vid en bugt af Limfjorden ligger herregården Börholm. ^ De tjocka röda murarne och trappstegsgaflarna titta fram mellan kastanjträ- den, som stå på kanten af de gamla grafvarne. Men dessa senare äro nu på väg att försvinna; säf och vass rycka längre och längre ut från kanterna, så att den svartgröna vattenstrimman ständigt blifver smalare. Upp till gården för på norra sidan en gammal lindallé. Söder ut ligger parken och mellan den och fjorden är endast en smal, sank sträcka med vattenpussar mellan tufvorna och vatten under grästorfvorna. Här är den präktigaste tummelplats ett barn kan önska sig. Man kan vada till knäna mellan tufvorna, finna vipoch fiskmåsägg om våren och hela året igenom stenar och musselskal, och blott man kastar blicken ut öfver fjorden, är der alltid något att se, än ett fiskstim, än en flock änder. Fram på vintern kan det också hända, att man får syn på de vilda svanarne. Här nere kunde man också på den tid här skildras nästan dagligen se ett par barn, en fin blond flicka på tio år ungefär och en ett par år äldre gosse. Flickan, som hette Filippa, var enda barnet till egaren af Rörholm, öfverste Munk. Gossen hette Henrik och var son af en af öfverstens gamla underofficerare. Då denne dog, kom gossen till gården, och det var öfverstens afsigt, att med tiden taga honom i sin tjenst som ridknekt, trädgårdsmästare eller hvad annat dylikt han komme att visa anlag och lust till.