Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hur härligt det var att lefva! Så god han var — så öm och omtänksam, hennes egen käre man. Därför hade han ej väntat tills båten gått, endast därför. Ah, hvad 11011 älskade honom! Och han henne: » Till min lilla gräsänka. » bara de. orden talade ju så tydligt om hans saknad. — Och så hvita rosor, just hvita! — Hon såg på dem, där de lågo så friska i hennes knä. — tion tyckte, att de voro som ett helt poem öfver hennes ljufva, rena lycka, hvarje snöhvitt rosenblad var ett vackert, mildt ord, och den luftiga adiaiitumen utgjorde de sirliga rimmen. Hon satt och drömde sig in i sin egen lycka. Och hon var tacksam för den — så innerligt tacksam. Båten hade glidit ut från kajen. På däcket voro alla sittplatser upptagna så när som på två midt emot grefvinnan. Två damer, en yngre och en äldre, trädde ut från aktersalongen. » 11 n ' y a pas de places. » Den äldre såg menande på en liten herre, som satt inklämd mellan två feta fruntimmer. Men antingen han nu ej förstod språket eller ej hade kraft nog att pressa sig upp ur klämman — alltnog, den lille herrn blef sittande. » Mais oui! Voilå! » Den yngres röst var klar och mjuk, af ovanligt välljud. » Mademoiselle Joujou! » Det gled som en susande hviskning öfver däck. » Mademoiselle Jou jou! » Hon? Där! Hon med stora, svarta plymhatten. Och halsar sträcktes för att kunna se bättre, och man satte armbågarna i hvarandras sidor, och man hviskade rundt omkring om henne — om » Mademoiselle Joujou », varietédivan. Den lilla grefvinnan blef väckt ur sina stilla drömmerier och såg upp. Tvänne ljusblå, runda ögon mötte tvänne svarta, mandelformiga. Hon hade hört hviskningen. Mademoiselle Joujou! » Jaså, var detta hon?! Den lilla grefvinnan hade hört talas om henne och ofta läst hennes namn i tidningarna. Men hon hade aldrig sett henne uppträda.
Fålttjenjim, eller den del af taktiken, som innefattas uti tjenstgörings Reglementets 4:de del, undervisas 4 Den 25 Augusti e. m. med noggranhet; dess praktiska öfning är så högst vigtig för att hindra vid låsningen, att villande begrepp deruti uppstår hos ynglingen , i afseende på Fältvakters och Detachementers mångfaldigt olika förhållande vid olika tillfällen, som förmånen att understundom åse och deltaga i större Fältmanöver, hindrar inbillningen från utsvåfvande föreställningar. Lärande af Krigsartiklar, skrifvande a£ Ordres och Rapporter, hvartill kan läggas åtskilliga Förslager och Reversal, men hvilka jag medgifver äfven på andre orter kunde läras, nämner jag blott för att visa, det en utgående Cadett från KrigsAcademien, redan förverfvat kunskap uti de flesta praktiska färdigheter, som af en soubalterne-Officerare erfordras. Om man nu öfvergår till den militaira theorien, så lärer väl dessa kunskaper ingenstädes i Riket, båttre än vid KrigsAcademien kunna inhämtas; ty utom hvad redan år nåmndt, att de för att vål uppfattas, måste åtföljas af praktiken, så år Stockholm hufvudorten i Landet för militaira kunskaper uti alla grenar ; hvarje ny uppfinning i metien, blifver dår pröfvad, jemförd med det befintliga och bedömd , hvilket der uppehåller det vettenskapliga lifvet. Och KrigsAcademiens lärare), deras kända nit oberåknadt, kunna icke undgå att härom taga kännedom, lika litet som de under den uppsigt de stå, kunna med liknöjdhet höra sin undervisning. Jag lemnar att bedöma, om man vid Universiteten, utaf isolerade Militaire lärare, hvilka troligen skola sakna umgänge med vetten - Den 25 Augusti e. m. 347 skapsmän i de olika fördelningarne af MifitairStåndet, kan hoppas att de lika vål sorn vid KrigsAcademien skola, kunna bestrida denna undervisning ?
Behållning af kontanta medel uti Rikets Ständers Bank . 3oa a3 6. 1,375 4< 11 Summa B;co Rdr j 1,8751 *41 — Statistiska Kontor den %j Augusti i&4t. A. J. Lönnerberg. KonglKommerse-Kollegii underdåniga Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse om deri år 1841 verkställda granskning af de under Kongl. Kollegium ställda fonders och medels förvaltning. Stormäktigste Aller nådigsle Konung! T iil åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, i Bref af den 19 sistlidne Januari, får Eders Kongl. Maj;ts och Rikets Kommerse-Kollegium nu afgifva und rdånigt U'låtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse, angående af dem, år 1841, föriättad granskning af de under Kollegii förvaltning ställda fonder och medel. I denna Beiättelse, som omfattar åren i83g och 1840, förekommer ingen anmärkning emot någon af de å bemä'te fonder och medel bestridda utgifter, utom i afse nde på ett helopp af Trettioåtta Rdr B:co, sorn b'ifvit godtgjordt fram idne Advokat-Fiskalen i Kollegium, Kommerse-Rådet J. O Wennbergs sterbhusdelägare, Rikets Ständers Revisorer hafva härvid anmärkt, att sedan Kommerse-Rådet Wennberg af Manufaktur-Diskontfonden uppburit ett förskott af Etthundra Rdr till lagsökningskostnaders bestiidande, samt Utredningsmannen i hans sterbhus den 23 Maj i$3g lemnat redovisningsi åkning för nämnde föiskott, så har Kollegium godkänt denna räkning, ehuru åtskilliga af de i densamma upptagna lagsökningskostnader, till ett sammanräknadt belopp af 38 Rdr, blifvit bestridda utöfver tio dr före räkningens datum.
Behofvet af en utvidgad lastageplats för de från Mälar-sidan till Stockholm ankommande ångfartyg, hvilkas antal under de sednare åren sig i ständigt tilltagande, lärer icke kunna bestridas, och den genom nämnde behofs afhjeipande för trafiken uppkommande lättnad skulle icke allenast for Stockholms stad, utan ock för det allmänna, (tvifvelaktigt medföra väsendtliga fördelar. Genom upplåtande till berörde ändamål af den plats å Riddarholmen, som för närvarande af den Kongl. Fatburen upptages, kocnu.e ångfartvgshamnen att på tvänne serskilda ställen ega communication nied Riddarholmsplanen; hvilket förhållande onekligen skulle, vid tillfälle af inträffande eldsvåda, i betydlig mån underlätta släcknings-och bergningsarbetet, äfvensom de vid hamnen belägna publika byggnaders skyddande. Oberäknadt dessa fordelar, bör ock i betraktande tagas, att, enligt hvad Drälsel-Com missionen i underdånighet anfört, fatbuisegendomens Öfverlemnande till Stockholms stads disposition skulle bereda ett önskadt tillfälle att for härvarande Gymnasium, hvilket i afseende på lokalen torde befinna sig bland de sämre lottade dylika inrättningar i Riket, tillvägabringa en af imständigheterna högeligen påkallad utvidgning såmedelst, att begge husen sattes med hvarandra i direct förbindelse. Då nu efter Utskottets tanka, billigheten synes fordra, att Staten jemväl i sin mån bidrager till befrämjande af ofvan uppgifne vigliga ändamål, samt, enligt hvad högstberörde Nådiga skrifvelse upplyser, Kongl. Maj:t ansett hinder icke möta för den Kongl. Fatburens förläggande å Manufactur-Discontens tomt, finner Utskottet sig ega all anledning att tillstyrka, det nuvarande fatburs-egendomen må för ifrågavarande ändamål lill Stockholms stad föryttras. Enligt hvad Drätsel-Comtnissionens underdåniga skrifvelse gifver vid handen, är kostnaden för de till Kongl. Hofstallet å Riddarholmen hörande byggnaders inredande till fatbur först uppskattad till 9,965 R:dr 16 sk.
Kellgrens uppträdande gällde, hvad han yttrar i en anmärkning till sin saga om ”Smeden och Bagaren”, att ”våra dagblad voro då i sanning föga annat, än dagpasquiller”; till det allmänna vettets förfining, hvarvid tvifvelsutan första steget var den känsla af medborgerlig anständighet, som med afsky bortvände sig från låga och plumpa person-angrepp; till svenska konstsinnets upplyftning ur den nästan otroliga smaklöshet, som för både författarnes och läsarnes flertal var gemensam, och hvari den nyssförflutna tidsålderns riksdags-litteratur hade en lejonpart; till aktningsfullare föreställningar om Vitterheten såsom samhälls-element och moralisk bildningskraft; till mången dårskaps näpsande och hämmande (särdeles genom löjets vapen); till stäfjandet af månget ihåligt och sanslöst svärmeri, – om än, tyvärr! stundom dermed äfven den äktare, den djuphaltigare enthusiasmen förblandades; till spridning af ett både sakkunnigare och mera belefvadt sätt att recensera, än det eljest och dittills gemenliga; till det allmänna omdömets upplysning i flerahanda ästhetiska ämnen, – såsom t. ex. i artikeln ”Dramatik”, som väl ock fick sin andel af Thorilds klander, men ingalunda är oförtjent af Stenhammars beröm för ”upplysande anmärkningar öfver Theaterns ändamål och inrättning”, för ”grundade omdömen om de uppförda styckenas värde och de spelandes skicklighet”, korteligen, för kraftig inflytelse på den unga svenska skådeplatsens förädling och på bildandet af en sannskyldig åskådar-publik; ändtligen och synnerligen, sist liksom först, till språkets och versens förkofran i städning, egentlighet, lenhet, välklang. Kellgrens verksamhet, i så månget afseende en förhöjd fortsättning af Dalins, skulle i detta varit en fullkomnad, om han ej länge hade behandlat modersmålet vida mindre varsamt för inblandning af fransyska vändningar, ord och ordställningar. Sjelf blef han dock slutligen derpå uppmärksam; och ansåg då en renare och större vinst kunna hämtas från de med Svenskan närbeslägtade språk, som äro våra skandinaviska och germaniska grannars.
JM 61, med förslag till en i vissa delar förändrad organisaiion af Bankoverket samt reglering af tjenstemanna-personalen och dess lönevilkor; JM 64, i ani. af verkstäld omröstning öfver frågor, rör:de decimal-systemels tillämpning på rikets mynt; Expeditions-Utskottet: JM 10, i ani. af återremisser å skrifvelse-förslaget JM 1*31 ; och JM 11, ang:de rättelser i skrifvelse-förslaget JM 103. Fortsattes pröfningen af Särskildta Utsk:s Utlåt. JM 20, i ani. af RiksStåndens beslut och återremisser vid behandlingen 13 H. 8 114 Den 7 Oktober f m. af Utskts Betänk. JVS 13, med förslag till förorda., angtde vilkoren för bränvins försäljning; Och förekom nu 22:dra punkten, ang:de § 23. Hr Frih. o. Ordför. upläsle den förut af R. o. Ad. antagna redaktion för ifrågavartde §, sålvdande: ”Utaf den kannelalsafgift, som inflyter för minuthandel med och utskänkning af bränvin, vare sig i stad ellerå landet, insattes £ i LandlRänteriet för Hushållningssällskapets räkning, för att af detsamma förvaltas och användas till ändamål, som för Länet nyttiga äro.” ”Af den kannetals-afgift, som i stad inflyter, tillfälle de återstående | staden; men af den, som från socknar å landet ingått, aflemnas de f i LandtRänleriet, hvarifrån det för hela Länet sammanlagda beloppet fördelas på dess samtliga Socknar i förhållande till hvarderas folkmängd. Skulle PföfningsKomilé tillstyrka och Konungen bifalla, att Län för sådant ändamål indelas i distrikt, af hvilka dock hvartdera bör innefatta minst ett fögderi, utdelas, likaledes efter folkmängden, de från distriktet influtna £ emellan dess samtliga socknar.
Riksdags-Ordningen vackt motion, aLt Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att af det till understöd för Skollärares aflöning fastställda årliga anslaget 5o,ooo R:dr Banco äfven åt sådana församlingar, som åtagit sig att tillbörligen och värdigt sjelfve fortfarande aflöna Skolläraren, men styrka sig sakna medel att anskaffa nödiga Skolbyggnader med dithörande tomt eller jordland, må för detta ändamål meddelas någon lämplig hjelp efter ■vederbörande Auctoriteters förslag. S. D. Föiedrogos ånyo Stats-Utskottets, den 28 April sistlidne å bordet lagda följande Utlåtanden och Memorial: N:o 491> i anledning af Herr Bagges motion, om ett extra anslag af 400,000 R:dr Banco, att ställas till Kongl. Maj:ts disposition till lättade communicationers befremjande. Bif olls. N:o 492> i anledning af Herr Hegardts motion om ett extra anslag för Lotsväsendet. B Jolis. N:o 493, med förslag till ny Instruction för Rikets Ständers Revisorer öfver Riksgälds-Verket. Bifölls. N:o 494» med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 4c6 Prot. Utdr. den 8 Maj 1841. ijsta Afdelningen af det, rid sista Riksdag, för Riksgälds-Contoret utfärdade Reglemente. Godkändes; hvarjemte Ståndet biföll Utskottets hemställan, på derföre andragna skäf, att Utskottet får sig uppdraget att anmoda Fullmäktige föranstalta, att den af Rikets Ständer vid i83o års Riksdag anslagna summa, 4.666 R;dr 3a sk., till inköp för Kronans räkning af hemmanet Holm i Högs socken af Norra Helsingland, och hvilken summa hittills varit bland skulderna upptagen, må ur Contorets räkenskaper för innevarande år afskrifvas.
4 Professorer för figurteckning och målning, tillsammans tjenstgörande 10 månader (förr endast 6 månaeer) om året, på sätt skolreglementet närmare bestämmer, arvoden 1 Professor i landskap steckning och målning, för 4 månaders tjenstgöring, arvode 1 Professor i målare-anatomi, för 3 månaders tjenstgöring, d:o 1 Hjelplärare i antikskolan, 4 månaders tjenstgöring, d:o 1 Lärare i linearteckning och perspektiv, 3 månaders tjenstgöring, d:o... Den nu gällande staten af d. 13 Ma 1858. N:o 7 till Kongl. Maj:ts Nåd■ Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 71 Nu gällande stat enligt nådiga Brefvet den 13 Maj 1864. Den föreslagna tillökade staten. R:dr öre R:dr öre Transport 1 Vaktmästare med skyldighet att jemväl biträda med yttre vaktmästaregöromål, arvode Belöningar Lysning skostnad, undervisningsmateriel, atélier-hyra, expenser och diverse utgifter för lefvande modeller Anmärkes: Enligt nådiga Brefvet den 13 Maj 1864 utgår för närvarande ett belopp af 400 R:dr såsom hyresersättning till Akademiens enskilda kassa, men komme att upphöra i händelse den kostnad, som Vid en jemförelse af de båda sist utförda summorna, uti hvilka icke funnes upptaget det belopp af 6,000 R:dr R:mt årligen, som enligt Kongl. Brefvet den 20 Mars 1858 blifvit af Rikets Ständer särskildt anvisadt till inköp af skicklige inhemske konstnärers arbeten och hvilket vid sednaste riksdag förändrats till reservationsanslag, utvisade skilnaden, Sexton tusen Riksdaler Riksmynt, den nu ifrågaställa tillökningen i Akademiens närvarande anslag, och hvaraf belöpte sig på den äldre institutionen 13,000 R:dr och på läroverkets nyss tillkomna qvinliga afdelning 3.000 Riksdaler.
”I morgon, säger doktorn, då febern lagt sig, blir han åter rask. Det är förlusten af hans gamla mor, hvilken han så innerligt älskat, som så djupt skakat och angripit honom. Han har i afton erhållit sorgeposten, och är ur stånd att för närvarande fatta något annat än sin smärta. En förfärlig feber glöder i hans ådror, och hans hufvud värker och brinner; men han har nu emottagit nödiga läkemedel, och med en natur så stark och härdad som hans, skall det onda, så vidt det rörer kroppen, troligen vara öfverståndet i morgon; åtminstone är han då bättre.” Sedan Ferdinand aflagt denna rapport, och fröjdat sig åt den känsla af hjertlig välvilja, Rosa i afton tycktes egna honom, slog han sig åter ned hos sin tillkommande svärfar, med föresats att på allt möjligt sätt söka behaga honom. På Mannerstedt tänkte han icke vidare. Han hade gjort hvad han kunde göra för den stackars f-n; nu var derom icke vidare att säga. Kaptenen kunde väl blifva litet upprörd, då han hörde omtalas att någon råkat ut för sorg, bekymmer eller dylikt, synnerligast när berättelsen kom från så vackra läppar, som Rosas; men att djupare tänka på händelsen, eller egna den mera än några flyktiga ögonblick af nyckfullt ädelmod, det hade varit stridande mot hans natur, samt var icke tänkbart. Innan således andra punschglaset blef tömdt, var minnet af Mannerstedt, vindskammarn och allt elände i verlden, med undantag af hans eget, alldeles förgätet. Slutligen samlades gästerna omkring det långa, rika bordet, der stormande prat, skratt och surrandet af julklapparne, i förening med hela det yngre slägtets bullrande glädjeyttringar, bildade en högst harmonisk samklang, hvilken likväl i Rosas hjerta gaf skärande dissonanser. Framför henne på bordet låg en stor hög af större och mindre julklappar. De dyrbaraste voro synbarligen från professorn, ehuru han icke sjelf tecknat utanskrifterna derpå. Äfven fanns ett stort paket till herr Frans Mannerstedt. Detta kunde icke vara från kommerserådets hus; ty de små presenter, som af dess medlemmar voro bestämda att tillställas kandidaten, blefvo sparade tilldess han åter visade sig hos dem.
– Jag tiger och garfvar oxläder. – Ja, du tiga och garfva oxläder, du, men vet du hvarför de svenska förblifva ett litet folk, hvarför de midt i segrarnas tid aldrig fingo tio millioner barn? Vet du hvarför Sverige och svenskt språk aldrig likt kokande vin svämmade öfver den europeiska karta och bildade ett odelbart storrike? Jag säga hvarför. De ha inga eldklor på fingrarna. Det svenska sinnet var från begynnelsen ett så hårdt oxläder, att det endast kunna tuktas med pliktens kalla hammare. De svenske kunde från begynnelsen hvarken segra eller stupa af kärlek, bara af plikt. De älska inte ens hvarandra. De svenske låta hellre hänga sig än de skänka en landsman full rättvisa. Deras sinne från begynnelsen vara en stenbunden mark, men vi polska och tyska och franska och italienska renegater ha vattnat med vårt äfventyrareblod, där nu fåglarna börja i löfvet sjunga. Droppar af sådant äfventyrareblod hänga på grenarna i era stoltaste stamträd likt pomeransen i en ek, ja, den pomerans ofta sitta i själfva roten, du! Saft af den pomerans flyta i er egen hjältekonungs ådror. I käre svenske, hörer hvad jag säger. När ni i rullorna hitta våra äfventyrarnamn, inte glömma att vi blandat blod samman i otaliga faror, att vi främlingar varit de muntraste soldaterna ... varit flöjterna där ni varit trummorna! Af kärlek jag hafva svurit den svenska fana tro och af kärlek jag trofast hålla den eden till sista andepusten, för si plikt och kärlek måste till sist bli ett och samma. Räcka handen, kamrat, åt den lille italiensken och alla hans gelikar. Hvad säger du därtill? Kræmer torkade armarna på förklädet och steg ut i apoteksstugan. – Jag är inte berest och mångerfaren som du, Pinello. Litet vet jag hvad vi varit, knappast hvad vi äro. Men blif hos oss.
Ql Haft. 9 66 Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N\o 30. l:o. alt, hvad Socker och Tohaks-fabrikaler angår, minst 100 It af samma vara, och af Bomullssamt Hampoch Linneväfnader minst ”så ”mångå stycken att de tillsammans utgöra 500 alnars längd” skola till export angifvas och på en gång afsändas; ”och innefatta följagtligen föreskrifterna här ofvan, angående längden å hvarje stycke, endast den grund, ”hvarefter beräkningen af premien bör ske”; 2:0. att vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas Magistrats bevis, att tillverkaren eller afsändaren personligen inför Magistraten med ed fästat, att varan är Svensk tillverkning, samt, då fråga är om Tobaks-fabrikater, Segelduk eller Packväf, att den är af Utländskt rå-ämne, äfvensom om Bomullsväfnad, att den är tillverkad af utrikes spunnet garn &c. — §. 19. Cobolt, rå eller &c. s* 3a Svenska Sjöfarten på aflägsnare orter njuter tills vidare följande förmoner af lindring i Tulloch Convoy(”i händelse dessa senare komma att fortfara”) afgifter, nemligen: Af 15 procent &c. _ Bevillnings-Utskoltet,s Utl&tande, N.-o 30. 67 FÖRTECKNING på s(idune, för närvarande till ineller utförsel forbjudne Varn-artiklar, som, jemlikt Bevillnings-Utskottets förslag, böra från och med den 1 Januari 1843 få, mot de af Utskottet åsalte tull-afgiftcr, a) till Riket införas: Bränvin: af Frugt, ”andra slag” än Fransk Cognac. Garn: Kardulls-, ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt. Jern: Smidt eller valsadi: Slång-, platt, | turn tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver ?' tums fyrkant; Spik, saint allt ej specificeradt Manufacturoch Handtverkssmide. Jernskrot.
Närmaste stad med elementar-läroverk är Upsala, på ett afstånd at 3 mil. Folkmängden i Sigtuna utgjorde år 1857, 441 personer. 7:o Pedagogien i Hjo. Undervisningen i denna pedagogi, som höst-terminen 1858 haft 30 lärjungar och vårterminen innevarande år 36, har omfattat, utom de vanliga ämnena, jemväl Franska och Tyska språken. Uti läseordningen lör året 1858—1859 hafva dessutom förekommit Geometri och Algebra. Undervisningen bestrides, enligt nådiga Brefvet den 12 November 1858, af tvänne lärare. De till anstalten anslagne allmänna medel utgöra 10 tunnor 16 kappar kronotionde, äfvensom 16 14 Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse N:o 61. R:dr 50 öre djeknepenninge-ersättning. År 1832 donerade Abr. Jachaeus till skolan ett kapital af 1,500 R:dr R:mt, hvars ränta skulle med 75 R:dr användas till löneförbättring åt läraren och med 15 R:dr till premier åt lärjungarne. Pedagogien eger dessutom 2:ne andra donationer, nemligen den Wiholmska, 1,500 R:dr R:mt, hvilka likväl icke ännu blifvit ttll skolan öfverlemnade, och den Ändersonska donationen, hvaraf 4,000 R:dr äro anslagna till uppförande af ett nytt skolhus, och räntan af 2,000 R:dr skall användas till understöd åt behöfvande förtjente ynglingar. Det nu befintliga skolhuset innehåller en liten för behofvet otillräcklig sal, som på en gång tjenar till undervisningsrum och förvaringsrum för skolans böcker, kartor, vedförråd m. m. Lärarens bostad utgöres af 2:ne endast om sommaren beboeliga rum jemte kök.
Banken förlorade visserligen i början skillnaden emellan hvad den till Cassan komme att erlägga, och hvad den sjelf fick i ränta, men tienya förlust skulle idkeligen ersättas genom det ökade disponibla rörelse-capita! den, 284 ®e n ^ Mars e. m. allt efter sora afbetalningarne å kapitalet ingingo, kumle använda. Om detta står i hänsyftning till Motionen, hvilket jag erkänner mig ej nog klart inse, så anhåller jag ora återremiss af Utlåtandet. Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken förklarade, att då Herr Rosenblads yttrande icke agde omedelbart sammanhang med det ämne, som afhand' las uti förevarande Utlåtande, eller innefattade någon anmärkning emot detsamma, ansåg Ilans Excellence sig böra göra proposition till bifall af ofvannämnde Utlåtande, hvilken proposition, af Hans Excellence derefter framställd, med Ja besvarades. Föredrogs å nyo Stats-Utskottcts den ii sistlidne Februarii under N;o 65 afgifne, och den a3 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, angåepde åtskilige, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Remisser, till Rikets Ständer öfverlemnade Svenske medborgares reclamationer, i afseende på ersättning för lidne förluster genom Skeppsuppbringningar. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande. Ropades Ja. Den 5 Mars e. m. 285 Herr af Grubbensj Nils Wilhelm: Det förundrar mig myckel, att Utskottet ej tagit i beräkning, att af de ifrågasatta fartygen funnos flera, såsom Tålamodet, Hoppet m. fl., hvilka uppbringades år 1813, då Svenska Sjöstyrkan äfven gjorde uppbringningar, samt år 1812, då fartyg så väl preijades vid Rygen, som uppbringades vid Landskrona. Jag känner icke förhållandet före den tiden; men bela sommaren i8i3 uppbringades fartyg, hvilka voro lastade med spannmål och destinerade till Norrige, samt fördes till Uddewalla och Strömstad.
Embetsexnmen, angående sådan för inträdet i de förvaltande verken Embetsoch tjenstemän, om en lag rörande entledigande och pensionering af sådana statens, som i följd af vansinne, lamhet, blindhet eller annan obotlig sjukdom, en längre tid varit urståndsätta att sina tjen ster bestrida 1 anledning af återremiss . » om rättighet för till helsan försvagade att erhålla afsked med pension elter uppnådde 60 års ålder och 35 tjensteår » örn stiftande af en lag angående entledigande af sådana till statskyrken hörande, som i Kongl. Proposit. eller Skrifvelse!*. Motioner inom Riks-Siånden. (Elfte Samlingen.) Borgare Ståndet. BoudeStå lidet. N:o Åttonde Undervis Undervis b. 25 Febr. Se b. 16 Mars Nionde Hufvud - Titeln. ning. ning. b. 25 Febr. P ropos i t. Skrifvelse!*. rotioner inom 8-Stånden. Le Samlingen.) Samling. > ft* 3 7* rt> 3 — S s vo »S 050 Sr ST 05 3 b nG. IV n “ Riks-Ståndens Beslut. — ^ 2 lä n —. * <*? 7Q CO CC a N:0 N:0 N:o Sid. llidd. o. Adeln. PresteStåndefc. BorgareStåndet. BondeStåndet. N:o § tal eller skrift visat sig hafva afvikit ifrån den rena evangeliska läran — A. 175 — » före år 1858 afskedstagne, angående förbättring af deras f A. 90. Embetsverk, förvaltande, om upphörande för dem att hafva statsmedel innestäende, utan deremot för sina utgifter utfärda invisningar å Statskontoret, se Statskontoret. » om embetsexarnen för inträde i, se Embetsexamen. Enkedrottning