Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition M 21). 31 vara vederbörligen styrkt, att för ombyggnaden af Strömsholms kanal i den af Kongl. Maj:t bestämda rigtning inom de till Strömsholms kungsladugård hörande egor, äfvensom för behörigt underhållande i framtiden af kanalen och dess bankar, Kanal-bolaget bör så väl under ombyggnadstiden, som allt framgent, ega fri och oinskränkt dispisitionsrätt icke allenast öfver det i äldre tider al Kongl. Majt åt Bolaget upplåtna område å meranämnde kungsladugårds egor, utan ock öfver en tillökning deri, sträckande sig fyratio fot på hvardera sidan om kanalens äldre område, genom nådigt bref den 12 Maj 1858, förklarat arrendatorn af Strömsholms kungsladugård skyldig att, så snart det för kanal-ombyggnadsarbetet erfordrades, till Kanal-bolaget, för den återstående arrendetiden, afstå så väl disposionsrätten öfver den af Yägoch Vattenbyggnads-styrelsen såsom för kanalen behöflig ansedda mark, som ock den af arrendatorn dittills, enligt arrendekontraktet, åtnjutna rättighet till det hö, som på kanalbankarne kunde erhållas, allt emot ersättning, hvilken, derest öfverenskommelse om beloppet ej kunde träffas, skall bestämmas och utgå i den ordning, Kongl. Majits nådiga förordning af den 20 November 1845 stadgar; varande jemväl förklaradt, att i enahanda ordning skulle på förhand bestämmas den ersättning, hvilken, efter arrendetidens slut, skall tillkomma Kronan för det till Kanal-bolagets disposition nu öfverlåtna området; men beträffande frågorna om kostnadsfritt tilldelande ät Strömsholms nya Kanal-bolag af full egande-rätt till hela det ifrågaställda jordområdet af 92 qvadratrefvar 3 qvadratstänger, samt om ersättning af allmänna medel åt arrendatorn af Strömsholms kungsladugård för mistningen af det hö, som på kanalbankarne kunde erhållas, fann Kongl. Majit godt uppskjuta pröfningen af dessa frågor, till dess Kanai-bolagets Direktion med uppgift å förberörde ersättnings-belopp till Kongl. Majit inkommit. Sedan Chefen för Strömsholms Stuteri-inrättning hos Kongl.
Om frågan här endast vore att afgöra huruvida varan bäst förtullas efter värde eller efter vigt, så skulle jag instämma i Hr Rosenblads yrkande; men då man äfven måste fästa afseende på sjelfva tullbeloppet, som här blifvit förändradt från 10 till 25 proc.; dä denna vara, såvidt inom Utsk. blifvit upplyst, icke fabriceras inom landet, ulan mäste för bokbindarnes behof införskrifvas; och då följden således skulle blifva att fördyra litteraturens alster: så anhåller jag, att R. o. Ad. måtte vidblifva sit beslut och godkänna voter:s-propos:n. Hr Rosenblad: Skälet, hvarföre jag yttrar mig ännu en gång i denna obetydliga fråga, är alt en mängd dylika frågor efteråt förekomma. Det är visserligen möjligt, att 25 proc. är något för hög tull, men om deremot den närvarande tullen är för låg, så måste 25 proc. vara bättre än det andra. Den enda olägenheten skulle vara, att tullinkomsterna derigenom icke kunde beräknas till samma belopp, som efter sista tulltaxan, men denna artikel är så obetydlig, att den i sådant afseende ingenting verkar. Då härefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. vidblefve sitt angule Bookbinder-cloth förut fattade beslut och godkände 18:de voter:s-propos:n, ropades ja och nej, hvarpå H. Ex. förklarade, det han trott sig hafva funnit att ja varit öfvervägande. 20:de punkten, ang:de förtullningen af ”Borstar”. Gr. Cronhjelm: Då tulltaxan förevar lill discussion, logjag mig friheten fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet endast å de vigtigare artiklarne, enligt den åsigt, alt Ståndet icke borde befatta sig med småsaker. Delta var orsaken, hvarföre jag i min reservation vid tulltaxan hade förbigått denna artikel.
I afseende på ifrågavarande anmärkta förhållande, torde följande tjena till upplysning: Sedan Kongl Maj:t, uppå Rikets Ständers gjorda underdåniga framställning, den 7 April 1830, i nåder förordnat, att salpetergärden, emot af Rikets Ständer bestämd ersättning derför i ett årligt statsanslag af 124,000, skulle med samma års utgång upphöra, dock med vilkor, ”att, i händelse detta anslag framdeles indroges eller nedsattes, eller ock salpeternäringen, såsom dädanefter ankommande på enskild idoghet, emot förmodan så förfölle, att Kronans vanliga behof af salpeter icke kunde erhållas, salpetergärden då ånyo skulle vidtaga och utgå på sätt dittills ägt rum,” blef ifrågavarande ersättningsbelopp, jemte ett förut i flera år utgånget anslag af 70,000 R:dr, mindre än hvad genom krutförsäljning till Statsverket årligen inflyter, såsom ytterligare bidrag till salpeternäringens bedrifvande samt upprätthållande genom uppköp af dess produkt för Statens räkning, med tillsammans 194,000 R:dr å Riksstaten uppfördt, och har sedermera oafbrutet fortfarit att för det dermed afsedda ändamålet utgå. I anseende till det dåvarande höga inlösningspriset af 7 R:dr 24 sk. per LM., ökades likväl salpetertillverkningen årligen utöfver hvad vid berörde statsanslags beviljande var påräknadt; i följd hvaraf så väl detsamma, som den från äldre tider samlade salpeterfonden snart hade blifvit otillräckliga till fullgörande af Statens åtagna förbindelse att inlösa all inom Riket tillverkad salpeter, som Kronan hembjöds. — 421 - Kongl. Maj:t pröfvade derföre skäligt att, till förekommande af salpeterfondens fullkomliga upplösning, tid efter annan nedsätta inlösningspriset, hvarigenom, äfvensom genom årliga tillverkningens, till följd deraf, vållade hastiga nedgående till under hälften af de förra årens belopp, besparingar å statsanslaget under sednare tider årligen uppkommit.
Balanser, proprie, " B ar thelemy s, kolonien S.*t, räkenskaper ., 180—181. Bergsskolan i Fahlun 1~3. Besparingar, Stats-verkets anordningar derå, Beväringsmanskapets vapenöfningar, anslaget till, . Boställskassan, MilitieBrandväsendet och yttre lyshållningen å Stockholms slott Brister i statsanslagen — i Stats-verkets inkomster, Bil. A och B vid Byggnadsmedel, Stockholms slotts Carl Gustafs stads gevärs-faktori Carlskrona station af Flottan Carlstads stifts Konsistorii räkenskaper Carlstens fästning, Garnisons-förstärkningen å, . Carolinska Mediko-kirurgiska institutet Central-institutet, Gymnastiska Civil-statens Pensions-inrättning Danviks Hospital Depositions-rukningar, Ofverståthållare-embetets Kanslis Drottningholms och Svartsjö slotts räkenskaper . Drottninghuset Ekep Ian tering arne Elementarskolan i Stockholm En per mille-fonden Exercis-sqvadronerna Extra utgifter Expensmedels-räkning arne Fahlu Bergsskola Flottans station i Carlskrona i Götheborg i Stockholm Tabellen N:o 3. Flyinge och Dalby kungsgårdar och hingst-de pot Formulär er för de förvaltande Verkens räkenska per Fortifikations-afdelnings, Krigs-kollegii, räkenska per för ordinarie statsanslaget „ extra dito Fria konsterna, Akademien för Fyrings-stalen Tabellen N:o 3. Fängelserna och Arbets-inruttningarne i Riket Bilagorna litt. E och F vid Författningssamling rörande krigsmakten till lands Förslags-anslagen Försvarsverket till sjös, extra anslagen för, Förvaltningens af sjöärenderna räkenskaper Revisions-berättelsen. sid. 1—2. 5—6. 15. 63—65. 78—80. 142—143. Förvaltningens af sjöär.enderna räkenskaper öfver extra anslagen sid. 99. Tabellen N:o 3. Garnisons-förstärkningen å Carlsten „ 65—66. i Stockholm år 1838 . „ 15—16. Garnisonssjukhuset, Allmänna 93—95.
Dag-tractamente för Magistrats-personer och Handtverkare vid besigtningar för Kronans rakning i Städerna och å Fästningar; af Herr C. G. Arvidssons Memorial om understöd till hamnbyggnaden i Lidköping; af .Herr C. J. Harnmars Memorial, om anslag för särskild ProvincialLäkare i Norra Halland;'af Herrar B. H. Santessons, G. R. Pryiz’s och E. M. Lefflers Memorial om bidrag af Staten till kostnaden för Fångvården i Götheborg; af Herr C. G. Arvidsons Memorial om en Andre ProvincialLäkare i Halland; af Herr J. Linströms Memorial: 1:0 Om lefverering i RiksgäldsContoiret} af alla allmänna medel, som komma under uppbörd och redovisning eller och RiksgäldsContoirets upplösande; 2:0 om ändring i tiden för den årliga redovisningen af allmänna medel, jemte flere Ledamötc.s yttranden i ämnet; och 5:o om Kongl. NummerLotteriets och AssistanceContoirets indragande, af Kongl. Majlis Nådiga Propositioner, om fortfarande af den ConvoyCommis. sariatet beviljade Creditiv och om Recognitions-skogarne; af Herr J. Linströms Memorial om förlängd arrende-tid på Strömmingsfisken; af Herrar li. W. Eckhoff» och A. PGöranssons Memorial, 0111 lösen till Skatte af tvänne Krono-Laxfisken i och vid Gefle tillika med Herr Beckmans yttrande i åmnet; af Herr J. Cronii Memorial, om understöd till upprensning af hamnen vid Landscrona; af Herr M. Bagges Memorial, om ränta för fordringar hos Kongl. Majit och Kronan, enligt General-Krigs^ Den 27 Muji f. m. Commissariatets viri f. d. Arméen emot Norrige åren 18'5 orh 1816 utställda Fordrings-bevis; of Herr J.
Hon är vidsträcktare, än livad Konungens propos. innehåller, rör:de anslag till detta collini. Jag finner icke heller , att StatsUtsk. bevärdigat hvarken Hr Stuart eller mig med att ens omnämna hvad vi i detta fall yrkat. Vi hafva dock utöfvat vår grundlagliga rätt och hade grundadt anspråk att vårt förslag skulle omnämnas antingen med tilleller afstyrkande. Har har blifvit yltradt, att ingen skada skulle uppkomma, derigenom att nya anslag och en vidsträcktare organisation för Kammar-colllm fördröjdes. Hvad ärendena beträffar, bar jag redan yttrat mig. Rikets innebyggare komma nogsamt att erfara skadan deraf, att med målens afgörande fördröjes. Man vet hvilken mängd af ärenden, sorn ligga oafgjorda i detta collini, och huru många som klaga öfver att de icke få sina mål pröfvade. Hvad skall för dem blifva, om dessa behållningar af mål årligen ökas, då arbetsstyrkan ej förökas genom nya anslag? Här är också sagdt, att ingen skada skulle uppkomma , om tjenstemännen aflönades med besparingar och arfvoden hädanefter såsom hittills. Jag har redan i förmiddags fastat 11. o. Adis uppmärksamhet på skilnaden emellan en ordin.-statsreglering och en tillfällig, hvilken när som helst kari indragas. Följden för de tjenstemän, som äro aflönade med besparingar eller på en e. o. statsreglering, blir den, att de befinna sig på en lika flyttbar fot, som innehafvarne af de högsta förtroende-embeten. Är det StatsTJlskis mening att, emot 36 §:n Reg.F:n , sträcka flytlbarheten till copisler och kammarskrifvare? Är det meningen, att hvar och en skall bero af vindkasten inom StatsUtsk. eller R. St.? Är det meningen att tillintetgöra Reg.- Fins stadgande i 62 §:n, att en fast och standig statsreglering skall äga runi?
Han har en oförsonlig fiende framför alla: den fria intelligensen, den store ensamme, som vandrar afsides fr&amp;nallfar vägen, deo sökande anden, h vilken framtidens fil is tr ar i sin tar skola dyrka såsom den finnande. Han är stor i mnn för att dölja hur liten han är i tanke; han är oförvägen i bagatellerna, men väjer nndan inför de vidträckande konsekvenserna (t ex. en darwinist, som angriper påfvedömet och andren ooh uppståndelsens » verldshiatoriska humbug » i stället för att draga darwinismens etiska kcrollarier). Han älskar steriliteten, emedan han tror, att sanningen är fanqen. För honom är idealet af kultur redan ernådt i den moderna bildningen. De enda utslag af andligt lif, hvilka han sjelf mäktar, och derför de enda, som han tål hos andra, äro: en epigonaktig efterhärmning af klassikernas mästerverk samt porträttering af det samtida hvardagslifvet. Allt annat är kontraband. Strauss var för Nietzsche bildningsfilistern per préférence, alla filistrars hufvud och idol. Han var filistern såsom religions-stiftare, den till svärmare vordne filistern, förkunnaren af filister-kaltarens bedröfiiga evangelium. Nietzsches andra arbete var en kritik öfver det historiska stadiet i samtiden (» Vom Nutzen und Nachtheil der Historie flir das Leben »). Det idkas öfverdrifvet, och det idkas snedvridet, menar Nietzsche. Det behöfs, men endast såsom befraktande, såsom afiande en framtid. Samtiden lider af öfvermättnad på historisk bildning, och denna är intet annat än en kunskaps-lyx, än påhfingda paltor. Den moderna menniskan har derige-Qom försvagats såsom personlighet. Hon har blifvit en blott och bar åskådare atan förmåga af initiativ, hon pyntar sig med objektivitetens kattguld, hon är en steril eunuck, ett köttvor-det kompendium, ett konkret abstractum.
Maj:ts Nåd. Proposition ,JVU' 84. 23 saint den 1 Oktober sistnämnda år till Kongl. Maj:t och Kronan öfverlemnadt, meddelade Kongl. Majit, genom nådigt Bref den 21 påföljde November, Sitt Ofver-Intendents-embete, att samma egendom borde från och med den I Januari 1846 ställas under Embetets tillsyn, i likhet med hvad i afseende å Kronans Öfriga hus och byggnader i hufvudstaden egde rum Redan vid påföljande årets ä byggnaden anställda besigtning visade det sig, att större och mindre sättningssprickor, skadliga för murar och hvalf, börjat uppkomma, i anledning hvaraf Öfver-Intendents-embetet fann sig föranlåtet att hos Kongl. Majit göra underdånig anmälan om behofvet af den noggrannare undersökning angående förhållandet, hvilken äfven år 1848 egde rum och dervid, bland annat, utröntes, att sättningsspriekorna ursprungligen uppkommit derigenom, att de under murarna befintliga pälningsoch rustverken, ämnade att städse förblifva liggande under vatten, till någon del befunno sig öfver saltsjöns yta, när denna vore låg, och till följd deraf blifvit af röta angripna.
Utlånta medel 126,000: — Fordringar och förskotter, antecknade inora linien, 437: 79. Uppbörd: Räntor ,. 6,510: 48. Aterburna förskottsmedel i 112: 2. Balans till år 1860: Skuld, antecknad inom linien, 17: 73. Credit. Balans från år 1858: Skuld, antecknad inom linien, 34: 28. Utgifter: Balans till år 1860: Utlånta medel 132,000: Fordringar och förskotter, antecknade inom linien, 3,691:10. 146,896: 14. Debet. Balans från år 1858: Fordringar och förskotter, antecknade inom linien, . 33,586: 97. Uppbörd: Statsmedel . 251,110: 2. Balans till år 1860: Skulder, antecknade inom linien, 985; 61. Summa 3,341,596: 27. Credit, Balans från år 1858: Skulder, antecknade inom linien 1,432: 6. Utgifter: — Arméens pensions-kassas andel af inkomsten 103,647: 62. Amiralitets-krigsmans-kassans dito af dito 6,675: — Gratifikationer-, pensioner och understöd 4,636: 50. Balans till år 1860 : Kontant behållning 107,166: 58. Debet. Balans från år 1858: Uppbörd: Ersättning för reservhemmans-räntor 25,776: 85. — Dito, antecknad inom linien, 6,059: 56. Balans från år 1858: — Dito, antecknad inom linien, 8,780: 82. Balans till år 1860: Fordringar och förskotter, antecknade inom linien, 18,431: 41. Debet. Balans från år 1858: Fordringar och förskotter, antecknade inom linien, 12,434: 17. Uppbörd: Statsmedel:
Enligt hvad Utskottet inhemtat, hafva de å delta Creditiv verkställda utbetalningar grundat sig på Kongl. Maj:ts, under nedannämnde dagar, lill Fullmägtige a flät n a Nådiga Bref, nemligen under den 20 Augusti i83r, angående berörde Creditivs lyftning till ett belopp af Rdr 200,000: den 17 Mars i83a, angående dito dito - „ 100,000: den 16 Mars i833, angående dito dito - „ 5o,ooo: den 7 Sept. samma år, ang. dito dito - , 5o,ooo: denpOclober 1834> angående dito oito - , 100,000: tillsammans Rdr 5oo,ooo: Varande alla dessa sålunda lyftade summor af Kongl. Majit anordnade, för alt användas, dels till utomordentliga quarantainesoch bevaknings-anstalter för cbolera-farsotens utestängande, dels ock till åtskilliga af farsotens utbrott inom Riket föranledda utgifter. De utaf Kongl. Slals-Conloiret, enligt åberopade Kongl. Bref, från Riksgälds-Contoiret reqvirerade och uttagna creditiv-medlen hafva också i och för deras föreskrifna användande, blifvit öfverlemnade lill Kongl. f. d. QuaranlainesCommission, uti hvars Räkenskaper, ej mindre dessa medel, än den summa af 63,ooo R:dr, sorn Commissionen derjemte fått emottaga utaf det, vid sista Riksdag, Lill cholera-kostnaders bestridande serskildt beviljade Creditiv, äro, under benämning ''Statsanslag,” till behörig redovisning upptagna, nemligen: för Stats-Utskottets Memorial, IV t o 3y8. i3 . Summa R:dr 563,000: — —. Så vidt Utskottet af Riksdagshandlingarne kunnaUerfara, har emot lyftningen eller utbetalningen af mei berörde credili v-medel någon anmärkning , hvarken vid sistförflulna eller vid innevarande Riksdag, ifrågakomma.
Den 21 Augusti 11Z7 Friherre Ickljencrant?:, joban nubelin., Jag har sjelf warit af den tanka, at stillnad i betalnings-termin kunde göras, emellan de Levexanteurer som efter ftutade Accorder gjordt sina leverantser, och andre, som ä öppen Auction bertil fätt Priserna bestämda; men jag har blifwit öfwertpgad, at Auctions-priserne ofta öfwerstiga dem, som efter betingadt Accord tilkommit, och förenar mig dermed, at utan stor orättvisa, ingen stillnad kan göras wid Leveranteurernas förnöjande. Om wid nägot tilfälle et Accord blifwit upgjord hwarwid Statens Intresie för det enstilda är äsidosatt, sä är det Ämbetsmannen, icke Leverantcuren som derföre bör answara. Om Staten förlorar vägra Tusende Riksd. kan sädant med god bushällning snart nog ersättas. Förlusten af Allmänna förtroendet, förer ibland til obotlighet. Herr Grefwen och Landtmarskalken som nu ingen mer anmält sig at tala i detta ämne, fär jag göra den Proposition, om Högloft. Ridderstapct och Adeln bifaller Stats-Utskottets Protocolls-Utdrog i hela desi widd, Ropades Ja, blandadt med nägra fäl7?ej. Friherre Hjerta, ^xel, anhell at Protocolls-U draget matte äter-rcmitteras til Statsvtffottet, jamte de derwid i dag gjorda Anmärkningar. Nägra instämde häruti. Friherre kosse, Carl Henric. Jag för min del skulle gerna bifalla Stats-Utskottets Förslag, vin de af Friherre knäbeck, gjorda Anmärkningar dermed förenades, nemligen: at wil - liss
Tjenstgörande Stats-dRinistrar, Stats Råd, Justina-R -d, ^otLantzler, Justitia-Cantzler, Justitia - Ombudsman samt Stats Secreterare, dä de enlrat hwad hwarje Stånds särskilda ordningar stad. ga, dertill berättigade äro, kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plana särnekaS, de särskilda sall för Stars - Rådets Ledamöter undantagn»:, da dem, enligt Regerings - formen , uppdragit är, att med konungslig magt och ratt st>>ra. I Utskott eiler wal lili UtjkottS» Ledamöter mä icke någon af förenämnde personer deltaga. Ä'wen skulle l sista meningen förklaras, att i mäl som personligen röra en Ledamot af rtt Ständ, mä 4656 Den 23 October. mä han plena eller Ukffott öfwerläggnmgarne men icke besiuten öfwerwara. Z 42, punkten 1, Bifölls sä förändrad som Utskottet densamma föreslagit. Punkten 2 af Utskottets första förslag bibehölls, dock Munda förändrad:
SD. ^fter uppläsande af Wällofiige BorgareStändets Protoeolls, Utdrag af den 2^ dennes, innehällande desi, i anledning af Hederwärda BondeStåndets anmodan, om bestämmande af antalet pä de Revisioner, som före nästa Riksdag böra an. ställas öfwer Stats-Werkets, Bankens och Riksgälds-Contoirers tillstånd, fattade bestut, att häröfwer höra Banko, och Stats-Utffotten, fann PrcstSländet ffäligt att härutinnan med Wällofl. Borgare, Ständer instämma, med tillagd anmodan till L-caes, Utffoltet att, i anseende dertill att de uti Riksdags, Ordningens 63 §- omförmälde, och ännu oreviderade Näkenffaper för siere an 2:ne ar, fwarligen torde hinna granffas pä den i Grundlagen föreffrifne lid al z:ne mannder, uppgifwa förstag huruwida berörde Revision tjenligast ma hinna^i ordning bringas. Ot supra. Lx krotocollo^ js. U, ^lm^ulst^ Loos Den sz Iulin Utdrag af protokollet, hället hos ^ZgwZrd. prest-Gtändct, wik Urtima Riksdagen i Orebro den rz Julik 18l2. S D. ^>8 Allmänna Beswärs, och Ekonomie, Utskottets den i6 dennes pa bordet lagde Memorial, angående ukwägar till Fabrikerncs upphjelpande t Riket lemnade Prest, Ståndet sitt bifall, klr supra. Lx Lrotocollo^ O. ^Imc^uist. Utdrag af wälloflige Borgare - Ständets prorocoll, haller wrd Urtima Riksdagen L Orebro den 2Z Julii r8l2. S. Dden förmodan, att Nespective Med, Standen deruti instämma, bestöt Borgare. Ständet Uppdraga ät Eppeditions-Utskottet, att författa Un, derdänia ansökning till Kongl.
Vid förnyad föredragning af Banco-LJtskottets den 22 dennes på hordet lagde Memorial, lV:o 81, angående revisionerne öfver JBanco-Discont-Verkets förvaltning och räkenskaper, samt f. d, Riks-Discontens utredning, biföll Ridderskapet och Adeln Utskottets hemställan rörande tiden för företagande af den innevarande år inträffande revision och anmodade Riddarhus-Direclionen att, å Ridderskapets och Adelns vägnar, utse tvänne Revisorer i omförmälde afseende för granskningen af sistlidet års förvaltning och räkenskaper, samt att om utgången af detta val lemna Banco-Utskottel underrättelse, på det Utskottet måtte, genom BancoJFullmägtige, låta Directioneu vid Banco-Discont-Verket deraf undfå del, hvarjemte Ridderskapet och Adeln uppdrog åt Riddarhus-Directionen, alt äfven hädanefter, intill nästa Riksdag, likaledes hvarje år, å Ridderskapets och Adelns vägnar, utvälja de tvänne Revisorer, hvilka böra deltaga uti ifrågavarande årliga Revisioner. S. D. A nyp föredrogos och biföllos Banco Utskottets den iq dennes bå bordet lagde Betänkanden: N:o 78- i anledning af Herr Grefve Frölichs motion , angående föreskrifters meddelande i afseende på undervigtigt Guldoch Silfver-mynt, som till Banken ingår; N:o 80, i anledning af Herr von Troils motion, angående afgifvande af specificeradt förslag å de publika papper, hvilka, enligt Rikets Ständers beslut, komma att i Banken belånas. S. D. Föredrogos u nyo och biföllos Bevillnings Utskottets den i5 och 19 dennes på bordet lagde Utlåtanden:
Jag hemställer derföre wördsammast, om icksHäglost. Ridderstapet och Adela behagade bisalla den. i fräga »varande Bewillningnr, och at Len ma blrfwcp utsatt at fortfara til nästa Riksdag, same anhaller, at HögwLlborne H.-rr Gref,oen och Landt-Ma> stalfen deröswer mätte göra ^ro^astrion. Grefwe lbe>v-enbsu pk^ (ligg. Sedan. Hoglofl. Nidderstapec och Adeln fastsistllc Bewilluingss klistra tets krojecb, ar nu fraga upkommen om at bestämma tiden til den antagna Bewillnmgens utgående. Mia t«nka är den, ac sedan Ständerna högtids ltgen xarsmLrLt Rikets gäld, ochBewillningS-SuiNs man endast och allenast ar anflagen ar afbörda arllgH ifncerssten, ost) genom återstoden, sa mycket möjligen stekan, mindsta Capital galden; anser sag ingen annc;A tid harti! kunna bestämmas, än den gansta natmllg^ tzä. s en lycklig stund Rikets ffuld är bocald». Mtz» 1278 gifwer den utzaends Bewillnings-summan at detta snart later sig göra, är det ibland de lyckligasts tidningar !vi kunne inhämta; gar dermed längre ut, äge wi dock en stor tilfrsdsställelsr i den betydliga lindring wi njutit, genom Kongl. Majus ädelmodiga upoffrande as ds 202,000 Riksdaler, som för StatS-Werkets behof war Dess rättighet at affordra. I detta afseende wagar jag ock hoppas, det inga afdrag ä Bewlllnings-stim nan as något Ständ göras.. Jag har deltagit i desi fördelande, den är enligt samwete med största billighet fullgjord; jag kanner Riksgäldens behof, och kan således försäkra, at ringaste mindstmng är et stort afsteg ifrån föremålet.