Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då emedlertid förberedande åtgärder äro vidtagne för den nya roterings-förrättningens ordnande och verkställande; samt Kongl. Mai:ts Befailningshafvandes i länet nyligen afgifne fem-års-berättelse gifver vid handen, att hela den bebyggda delen af Jemtland blifvit behörigen afvittrad, så att endast skattläggning af några Lappmarks Krono-nybyggen uti Frostvikens Capell-församling återstod, hvilket nästa sommar skulle verkställas, hvarefter regleringen af Lapp-allmogens betes-trakter skulle företagas; så förmodar Utskottet, att den under så lång tid påtänkta roterings-lindringens bringande till verkställighet numera hufvudsakligen beror på det nit, den skyndsamhet och det allvar, hvarmed vederbörande embetsmyndigheter företaga roteringsarbetet. Utskottet hyser derjemte den öfvertygelse, att jemtlands Fältjägare-Regemente, fastän dess numerstyrka genom nya roteringen blir något nedsatt, likafullt skall, om väl öfvad t, utgöra en tillräcklig stam för länets bevärings-manskap. På grund häraf tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition anvisa en summa af 12,000 R:dr B:co att med högst 4,000 R;dr årligen från Riksgälds-Contoret utgå, till lindring uti rustningsoch roterings-besväret för rustoch rotehållare i Jemtland, efter den fördelning, Kongl. Maj:t pröfvar skälig och i den mon behofvet fordrar, samt att Rikets Ständer derjemte hos Kongl. Maj:t anhålla, att den definitiva regleringen af rustningsoch roterings-besväret uti nämnde landskap, enligt de grunder, hvilka här förut af Rikets Ständer blifvit i underdånighet framställde, måtte så påskyndas, att något vidare ansiag för detta ändamål icke framgent behöfver ifrågasättas. Stockholm den 28 November 1844. STOCKHOLM, Ecksteinska boktryckeriet, 184 4. Si&is-Utskoltcts Utlåtande, N-o [)o. t N:o 90.
St. tillträde på ett, för dem hittills icke öppet lagstiftningsområde, hvars uplåtande, äfven om det läte sig förena med de stadgade grunderne för Arméens pensionskassas styrelse och förvaltning, dock ingalunda vore billigt eller af något behof påkalladl mera för denna, än andra allmänna pensionskassor, såsom jag i det följande skall försöka alt visa. lista §:n af pensions-reglitet, som, oaktadt andra förändringar derutinnan tid efter annan egt rum, alltjemt qvarstått med lika lydelse ställer kassan ”under styrelse af Arméen, genom krigsbefäl ”eller Fullmige, som under K. M:s Nåd. stadfästelse förordna om ”dess förvaltning”; och enl. 10:de §:n, ”äga krigsbefälet eller Ar”méens Fullmige öfverlägga och fatta beslut om, samt till Nåd. ”fastställande i underdihet föreslå det, som rörer så val hufvud”grundernå för Arméens pensions-inrältning, som förvaltningen ”deraf.” De i dessa §§ gifna Nåd. försäkringar hafva ock hittills af K. M. hållits i den helgd, att Nåd. fastställelse aldrig vägrats Den 27 Oktober. å de af krigsbefälet eller Arméens Fullm:ge föreslagna reglementariska stadganden, för så vidt de funnits med lag och gällande förfall n:iöfverensstämma, likasom K. M. icke heller egenmäktigt vidtagit ändringar i de en gång bestämda grunderna för kassans förvaltning. Någon timlig anledn. alt nu rubba dessa finnes icke heller för handen, enl. min tanka. Enl. officiel upgift öfver kassans förvaltning under året 1852, som jag utbeder mig att exempelvis få begagna, äro inkomsterna att hänföra under följande hufvudrubriker och utgjorde då: i räntor å utlånta kapital och hyra för kassans ägande fastighet 119,668: 30. 1. i kassans andel (|:delar) uti Wadstena ktigs manshns-kassas äldre inkomster
Majrts förråberopade förordnande af den 12 December 1827, sig föranlåten, att, enär ingen serskild tillgång för kasernens underhållande förefunnes, för den ifrågavarande reparationen å densamma disponera på enahanda sätt, som dittills skett, och biföll derföre ÖfverlntendentsE mbetets förslag. Yid så beskaffade omständigheter och så vida Rikets Ständers, genom Deras åberopade skrifvelse, hos Kongl. Majit i underdånighet gjorda anhållan, att anslaget för de publika byggnaderna i hufvudstaden icke måtte användas lill kaserners nybyggnad eller underhåll, haft afseende å dispositionen af de till vissa ändamål anordnade medel, samt följaktligen, vid jemnförelse af 57, 64 och 65 §§. Regeringsformen, bordt tjena till efterrättelse, men samma anhållan icke blifvit iakttagen vid meddelande af ofvanomförmälda beslut, hvarigenom anvisning å berörde anslag skett till kostnader för nybyggnad och reparation vid LifGardets till häst kasern, och såsom giltig anledning hvartill ej heller lärer kunna gälla, att tillgångar till sådana kostnaders bestridande af andra, för ändamålet användbara, medel skola saknats, åligger det mig att anmärka detta emot
Rätta i den sak, der han hvarken är målsägande, eU ler ombudsman , * eller äger å embetes vägnar kära och söka, eller efter lag der till lof häfver; bote i Underrätt fem daler , i Hofrätt tio daler , eller mera , som saken är till. Sker det hos Konungens Befallningshafvande; bote fem daler. Konungens ensak: fylle ock i dessa fall allan skada, »6 Cap. 1 §• Andra punkten af denna §. ändras tili följande lydelse : Nöjes endera partén ej deråt; gifve han det Rätten tillkänna genast, eller sist innan nästa dag till ända gått, och lägge sedan dess besvär in i Hofrätten, inom hälften af den tid, sorn i lagvadda saker föreskrifven är. l3ö Exp.-Utsk. Förslag till und. Skri/v. Ca p. 3 §. Fjerde punkten at denna §. ändras sålunda : Kommer ej vittne, som stemdt är; bote i Underrätt tre daler, i Hofrätt fem daler: och lägge Rätten sedan viss dag och vite före. 3i §. Slutet af denna §: ”Fäller Lagman någon till ed, då bör Iian den gånga, innan Tinget slutes: Är han ej sjelf tillstädes, * lagge eden af inför nästa Domstol i orten, inom den tid, som Lagman föreskrifver, ” kommer att alldeles utgå. 18 Cap. 3 §. Första punkten af denna §. skall lyda sålunda: dr någor sak genom vad kommen till Hofrätt, och gifver sig en annar först der an: finnes hans talan sådan, som i 1 J*. sägs; gånge der med, som der föreskrifves. 19 Cap. 1 §• Denna §. är sålunda ändrad: Reser någor bort, då hans sak för rätta, är, utan han häfver Domarens lof Exp.-Utsk. Förslag till und. Skri/v. 107 dertill, eller laga fullmägtig ställt, och Rätten det kungjort; bote i Underrätt fem daler, i Hofrätt tio daler, och gånge ej dess mindre dom i saken. 20 Cap. 1 §• Andra punkten af denna §. ändras sålunda :
I afseende på denna Afdelnings utgående balancer förekommer: a) att Afdeiningens återstående fordran i anledning af den år 1822 till Medelhafvet verkställde krutförsäljnings-expedition ännu befinnes i samma outredda skick, som af sist församlade Revisorer blifvit anmärkt, men att Kongl. Majrt, i anledning af derom gjord underdånig framställning, genom Nådig Skrifvelse af den 22 Juli 1835, tillåtit att det bokförde värdet af de till förenämnde försäljning använde 1000 Centner krut finge ifrån 28 R:dr per Centner nedsättas till 20 R:dr, hvilket ansågs vara rätta värdet för detta krut såsom äldre och af en sämre beskaffenhet, utöfver hvilket pris det icke heller blifvit de enskildte deltagarne i Expeditionen påfördt; i följd af hvilken Nådiga tillåtelse afskrifning utaf 8000 R:dr å nämnde balance jemväl ägt rum, så att densamma, som ibland 1835 års ingående balancer upptogs till 20,627 R:dr 45 sk. 7 r:st., vid de för samma år utgående balancerne utfördes till 12,627 R:dr 45 sk. 7 r:st., hvilket belopp den ännu oförändradt utgör. b) att likaledes Afdeiningens fordran hos Colonial-Ärendernes Departement till oförändradt belopp, 3,454 R:dr 20 sk. 9 r:st., fortfarande balanceras, utan att någon redovisning derför eller ens någon åtgärd för dess slutliga utredning synes hafva ägt rum under dessa två år. 68 — Revisorerne tillstyrka i anledning häraf, att Rikets Ständer ytterligare måtte vidtaga någon åtgärd, hvarigenom ett slut kan vinnas i dessa håda redan alltför länge outredda liqvider. — Härjemte anse sig Revisorerne höra anmäla: c) att, sedan 18 R:dr 12 sk. influtit för ett å S:t
Banco-Ukffortet har ock hast srål, att motsäga ett ytterligare deltagande i Riksgäldsiedlarnes realistring, dä Banqncn pä circa i,0Oo R:dr Banco nära utbetalt i o Millioner till 15 Mistiouer Crcdiiscdlars sörwrmdling uci Banco»pen» ujngar. De ännu utelöpande wid past 6,200,000 R:dr uti Riksgälds Contoireis Crcditseblar härleda sig ljkwäl ej alla ifrän underläten rcalisering för Banquens sörffjutne penningar; ty Riksgälds-Contoiret hade nära 4 Millioner af sina sedlar att realisera, eller rättare - Den rz December. 775 kare att genom insiytande bewillning amortera. Dcste rcsic>aade 6,202,022 i crcditscdlar, äro dock cstcr min ösweriygelse, e) sa farlige, scm del wid första påseendet synes. Sedan detze ideala pennings representanters wärde blifmir stxeradt, sä haswa de med sä mycket mera nöje blifrvir cmoktagne, som nästan all waru» handel ännu göres och beräknas i RckSgäiLepenningar. Det enda bekymret char be sta il deruti, att de börjat bliswa nog nrstilne, och dä nu denna olägenhet hliswit ashulpen, genom der widiagne bestnket att kata förfärdiga nya rreditsedlar, blott och allena kill utbyte af de sörstitne, sä emotlages de med all satisfactiou förutan åstundan, akt sa beloppet sörwandladt uti Vanrosedlar. Jag har kill och med sett stora buntar af illa qualificcrade crcditsedlar hilkomne fran Finland för hwicka i S horne bion begär S nya dito kill utbyte.
Alltså har Vi med upphävande av de intill denna dag mer och mindre gällande grundlagar, nämligen regeringsformen från 1772, förenings och säkerhetsakten från 1789, riksdagsordningen 1617 så väl som alla andra lagar under namn av grundlagar varit inbegripna, nu överenskommit att för Svea Rike och underliggande länder stadga följande regeringsform, som från denna dag skall vara landets grundlag. § 1 Sveriges rike skall styras av en konung och vara arvrike. § 2 Konungen skall vara av den rena Evangeliska läran, bekänna den Augsburgska Trosbekännelsen som är antagen vid Uppsala möte 1593. § 3 Konungens Majestät skall hållas i helgd och vördnad. Hans gärningar är fredade mot åtal. § 4 Konungen äger att allena styra riket efter denna regeringsform. Där så stadgas skall han inhämta råd av ett statsråd. Dessa utnämner han bland kunniga, erfarna, redliga och allmänt aktade infödda svenska frälse eller ofrälse män av den Evangeliska läran. § 5 Statsrådet består av 9 ledamöter vilka äger rätt att övervara alla förekommande mål. En justitieminister, som skall vara ledamot av Konungens Högsta Råd, en statsminister för utrikes ärenden, sex statsråd samt hovkanslern. Varje statssekreterare äger säte och stämma i statsrådet, där han föredrager ärendena. Far och son eller två bröder får inte på samma gång vara ledamöter av statsrådet. § 6 Statssekreterare är fyra, en för krigsärenden, en för kameral, lanthushållningen, bergshanteringen och därmed ärenden av inrikes art, en för drätselverket, inoch utrikes handel och slöjderna samt en för ärenden angående religion, ecclesiastikverket, allmän uppfostran och fattigvården. § 7 Konungen låter i statsrådet föredragas och avgöra alla regeringsärenden, utom de ministeriella eller dem som angå främmande makter. § 8 Konungen får inte fatta beslut i de mål, där statsrådet bör höras, om inte tre statsråd och statssekreteraren är närvarande. Statsråden skall övervara alla mål av vikt och som rör rikets styrelse. Sådana är: frågor och förslag om nya författningar, upphävande eller förändring av redan gällande samt allmänna inrättningar i särskilda styrelsens grenar. § 9 I alla mål i statsrådet skall protokoll föras. Alla deltagare är ovillkorligen förbundna att förklara och yttra sina meningar.
Vid desse förhållanden och då, i Öfverensstämmelse med hvad E. K. M. yttrat i Dess Nådiga Proposition, Riksens Ständer' icke anse någon förändring böra ega rum vid en Fångförings-anstalt, som på en gång bereder lättnad för Allmogen, större säkerhet vid Fångars vård och mera skyndsamhet vid transporterne, hafva Riksens Ständer funnit tillökning å nuvarande Statsanslagen härtill vara nödvändig; Men e - Underdåniga Skrifvelser? 669 narj utom de af sjelfva regleringen oundvikligen föranledde större kostnader, utgifterne i vissa orter synas hafva, genom en i verkställigheten för vida sträckt beräkning, uppgått till högre belopp, än vid en noggrannare tillämpning af föreskrifterne kunnat erfordras, samt Riksens Ständer, med anledning af förhållandet för år a821, då, enligt inhemtad förslags-uppgift, desse kostnader endast utgjort omkring 150,000 R:dr> förmoda, att en ännu betydligare minskning deraf må kunna till vägabringas, sedan den förbättrade forslingsoch bevaknings-anstalten kommit i fullkomlig ordning, derigenom tillfällen till rymningar blifvit förekornne och antalet af de Arrestanter, som skola föras till ransakning och bestraffning, inskränkes, så hafva Riksens Ständer ansett en tillökning af 45,000 R:dr böra blifva tillräklig, och alltså beslutit, att ifrågavarande Anslags-Summa må, ifrån 55,000, till 100,000 R:dr, varda förhöjd; och få hos E. K. M. Riksens Ständer i underd. anhålla, att sådane åtgärder må vidtagas, som med den största möjliga inskränkning i utgifterne kunna förena befrämjandet af ändamålet; — Ankommande det, efter Riksens Ständers tanka, hufvudsakligen på E. K. Mits Befallningshafvande, att, med iagttagande häraf, uppgifva och föreslå de utvägar, som kunna leda till kostnadernes minskning, samt att, vid verkställigheten tillse, det föreskrifterne efterlefvas; i hvilket hänseende uppmärksamhet i synnerhet torde böra fästas vid följande omständigheter:
Nio 31. för Vexiö, P. Lindquist, L. N:o 34. för Mariestad , J, P. Mattsson. L. s. N:o 37. för Sala, Carl H. Levton, L. S. Nio 40. för Sundsvall, Adrian Dalenius. I.. s, N:o 43. för Piteå, Carl Ad. Modin. L. Sv N;o 46. för Skara , Math. Er. Richert. Nio 17. för Carlshamn Joh. Ulr. Winberg. l. s. N:o 20. för Jönköping, P. Lindquist. L. S. Nio 23. för Carlstad, D. Cron. l. s. N:o 26. för Arboga., E. V. Montan. l. s. N:o 29. för Helsingborg; A. P. Ståhle. L. S, N:o 32. för Söderköping, Johannes Bergelin. L, s, N;o 3?. för Hernösand, E. J. Westman. L. S. N:o 38. för Vadstena, Adrian Dalenius. L. S. N:o 41. för Söderhamn, E. J. W estman. L. S. N:o 44. för Luleå, Carl Ad. Modin. l. s. Nio 47, för Skenninge, Claes Fr. Lundman. L. S. Nio 48. för Nora, G. L. Ålund. L. S. N:o Ji, för Wimmerby, Johannes Bergelin. L. S. Nio 3:4. för Strengnäs, E. W. Montan. l. s. N:o 49. för Askersund, J. G. Kjohler. L. S. Nio ?2. för Kongelf, Sam. Meijer. j L. s. N:o 5^. för Thorshälla, A. Landegren. L. SÅ Nio “O. för Philipstad-, D. Cron. L. S. Nio 53. för Engelholm P.
Till åtlydnad af nyssberörde nådiga befallning, blef, efter verkställd besigtning, så väl den underdåniga berättelsen 0111 förloppet deraf, som ock ett af Öfver-intendents-embetet uppgjordt kostnadsförslag, enligt hvilken kostnaden för den nya rustkammare-byggnadens fulländande ansågs uppgå till 5,909 Ridr, den 10 December sistnämnde år till Kongl. Majit af bemälte Embete öfverlemnade; i anledning hvaraf Kongl. Majit, genom nådigt bref den’12 Juli 1845, med gillande af nämnde förslag, fann godt förordna, att det beräknade kostnadsbeloppet, 5,909 Ridr, skulle förskottsvis och emot framdeles ersättning från Kollegii Utrednings-afdelning utgå af de å 1845 års stat för Fortifikations-afdelningen till Kongl. Majits nådiga disposition afsatta 12,000 Ridr; och liar denna nådiga föreskrift, elter det ifrågavarande arbete vid hållen entreprenad-auktion inropats till verkställande emot en summa af 5,406 Ridr 82 sk., blifvit vid nämnde kostnadsbelopps liqviderande iakttagen. Med anledning af Sekund-chefs-embetets derefter, under loppet af följande år 1846, underdånigst gjorda hemställan, att ersättning för 1,202 Ridr 12 sk. 11 rist., från samma kassa till materialier, i och för rustkammare-byggnaden, förskjutna medel utöfver de 12,000 Ridr, som, jemlikt nådiga brefvet den 11 Juni 1842, skulle för detta ändamål utbetalas, måtte regementet i nåder tilldelas, täcktes Kongl. Majit, jemlikt nådigt bref den 1 September samma år, så till vida bifalla denna underdåniga anhållan, att Krigs-kollegium förständigades till bemälte Embete utbetala 1,026 Ridr 8 sk., utgörande det enligt uppskattning beräknade värdet af förenämnde till rustkammare-byggnaden upphandlade materialier; och skulle Kollegium detta belopp uti påföljande årets statsreqvisitions-förslag för Utrednings-afdelningen till ersättande upptaga.
Om således förut särskild bevillning varit beräknad för hvarje särskild åtgärd, som vidtagits med produkterna af Fahlu grufva, så bör sådant nu uphöra, sedan andra förhållanden inträdt. Detta synes tydligt för en hvar, äfven för den som icke närmare känner förhållandena. Jag skulle derföre tro det vara tjenligast att återremittera Betänk, man undvek då att begå en orättvisa, och Utsk. finge tillfälle att, närmare än som skett, undersöka förhållandet och framställa förslag till uphörande af en sådan trefaldig beskattning å en och samma handtering. Efter först till bifall och sedermera till återremiss å Dtsk:s ifrågavande hemställan gjorda propos:r, som besvarades med blandade Ja och Nej, blef förnyad propos. till bifall framställd och besvarad med starka Ja, jemte åtskilliga Nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg Ja härvid hafva varit öfvervägande. Vidare förekom Utsbs hemställan om afgifterna för skeppsbyggeri-inrättningar; och derom yttrade sig Gr. af Ugglas: Jag finner här ett minimum af 400 Rdr, som jag nyss icke fäste mig vid. Jag tror att det förut var 300 Rdr. Den ändring Utsk. häruti gjort, var en följd af den, som vidtagits i 2:dra §, och torde således få förfalla, samt beloppet återgå till sin förra siffra. Gr. Björnstjerna: Det är verkligen så, som Gr. af Ugglas uplyst. Pag. 15 står att skeppsbyggerier, som icke äga 400 Rdr inkomst, skola vara fria från bevillning. I enlighet med R. o. Ad:s beslut på f. m., om embetsmännens löner, torde denna summa böra förändras till 300 Rdr Rmt. Hr Gr:s o. Landtm:s först till bifall å Utsk:s förevar:de hemställan gjorde propos. besvarades med Nej; och uppå sedermera framställd propos., bifölls denna hemstälian'med den förändring, att det minimi-belopp af inkomst, hvarför bevillning af skeppsbyggerier skall utgå, bestämdes till 300 Rdr Rmt.
Ständers beslut af den 8 Sept. 1772 stadgar för dem, som höra till Präste - Ständet, nemligen sex runstycken af mannen, hustrun och barnen hwardera samt ett rpnstycke af hwart tjensthjon, dristar jag nu underställa, om icke berörde afgift hädanefter skulle erläggas pä följande sätt af 1:0 Den i September. I. Ärkc - Biskopen, Biskopar och Pastor Pri, marius i Slockholm, sixton stillingar. 2» Super - Intendenten i Carlskrona, Professorer wid Acadcmienre, Kyrkoherdar i de större Skader samt de pä Landet, hwilka haswa församlingar till 80 Mantal och deröfwcr, ätta stillingar. Z. Kyrkoherdar wid Församlingar, hwilka utgöra ifrän 60 till Zo Mantal, sex stillingar. 4. Kyrkoherdar wid Pastoratet under 6o Mankal, fyra stillingar. s. Likaledes Lcctorer wid Gymnasierne samt Rcckorer och Con-Rcctorcr wid Trivial - Scholornc. 6. Alle öfrige af Ecclesiastique Tjenstemän twä stillingar, 7. För hustru betalas hälften emot mannen och för hwart mantalsstrifwit barn en fjerdedel. 8. För hwart Mantalsstrifwit Tjenstehjon, hälften af den afgift som erlägges för barn. 9. Conststoricrncs, Lärowerkcns och Kyrkorncs betjente betala efter tjenstcrncs större eller mindre för, inonlighet ifrän en half till twä stillingar för sine Personer, för Hustru hälften deremot samt för hwart Mantalsstrifwit barn eller Tjenstehjon tre runstycken. 10. Enckor och hemmawarande Barn sedan Nädär är utgängct, undantagas ifrän denna Bcwilluing. Esker Den i Septembev. 4Z Efter upläsande häraf, och dä Ständet ansäg detta Memorial förtjena Riksens Högloflige
Ledamöter: Krigs-Råd. 3. och Krigs-Råd. 1. K ammar-kontor. \ Kamererare. I Kammarförvandt. 1 Bokhållare. 2 Kammarskrifvare. Krigsmanshus-konlo r. \ Kamererare. 1 Revisor. 1 Kammarskrifvare. (för Invalidhusfonden) Ombudsman och Kamererare. Boksluls-konloret. I Kamererare. 1 Bokhållare. 1 Kammarskrifvare. Eansliet. \ Sekreterare (Pleni-ärenden). 4 Notarier (af hvilka 1 för Artillerioch Fortifikations-ärenden, 2 för Intendents-ärenden och 4 Kanslister. 4 för aflöningsm. fl. ärenden). Hör till Kongl. Majus Nåd. Prop., 1862—1863, M 105. Kongl. Maj;ts Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. den 18 Maj 1863, kl. 11 f. m. Kongl. Majcts nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från Häradshöfdingebostället Hvetlanda Thomasoch Kullagården i Ostra härad, Jönköpings län; Gifven Stockholms Slott den / 4 April 1865.
Sedan Edsformulairet för BancoUtskottets Ledamöter blifvit uppläst, samt alla BancoUt - Den l Februarii. skottets Herrar Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, uppå anmodan af Herr Grejven och LandtMarskalken innom skranket inträdt, aliade Herr Grefven och LandtMarskalken jemte Utskottets bemälte Ledamöter den föreskrifne Eden, hvilken dem af RiddarhusSecreteraren förestafvades. Upplästes ett från RiddarhusUtskottct inkommit så lydande; Hörsamaste Memorial! Genom ProtocollsUtdrag af förledne gårdag, har Hogloflige Ridderskapet, och Adeln behagat inhämta RiddarhusUtskottets Utlåtande öfver den af Öfversten Herr Grefve Axel Lagerbjelke såsom Ordförande i Riksens Höglolliga Ständers Bevillningsutskott, hos Ridderskapet och Adeln gjorde anhållan, att SecretaUtskottsSalen här å Riddarhuset, kunde till Sessionsoch ArbetsRum för nämnde Utskott under påstående Riksdag upplåtas. Och får RiddarhusUtskottet i anledning häraf, yördsamt anmäla, att Utskottet för sin del icke linner något hinder för bifall af berörde anhållan, hälst Ridderskapet och Adeln endast vid de tillfällen kan komma i behof af nämnde runi då Herrar Bänkman skola sammanträda, hvilket likväl sällan inträffar och i hvilken händelse, Bevillningsutskottet säkerligen så lämpar sina Sessioner, att någon olägenhet för Herrar Bänkman genom ifrågavarande upplåtande ? icke är 2 j® Den 1 Fcbrttarii, att befara, samt omförmälte rum alltid tillförene varit af något Riksens Ständers Utskott till Sessionsrum begagnadt. Stockholm den 5o JaO J nuarii i8u5. C. G, Sten s.' N. Snoilsky. Lade* på bordet. Herr von Hartmansdorff, August, anförde skrifteligen; (Se Bilagan N:o 2.) Lades på Bardet.
Snarare skulle jag vara böjd för afslag, emedan Kronans inkomster skulle derigenom något ökas. Frih. Cederström, Jacob: Jag har blifvit missförstådd af Hr Akerman, då han trott, att jag ville göra domaren till advocat. Jag har endast sagt, att bouppteckningar vore documenter, som det åligger vederbörande att till domstol inlemna, och då dessa äro fria från chartering, då de icke uppgå till 50 r:dr, så vore det obilligt om afskrifter deraf skulle charteras; ty man lemnar in 2 exemplar, för alt kunna återfå originalet. Frih. Raab: Den siste talaren har ensamt uppehållit sig vid förhållandet med ifrågavar. arfskiften och bouppteckningar, dä de inlemnas till domstol. Ingen har yrkat, alt de i denna egenskap böra charteras, hvarken i original eller afskrift. Här är blott fråga om alt de skola charteras, dä de i afskrift presenteras såsom bilagor, och till stöd för denna åsigt tillåter jag mig fästa uppmärksamheten deruppå, att i händelse man vill frikalla de nu ifrågavar. afskriflerna från charla, så fordrar conseqvensen, att alla de handlingar, som i 6 § äro fritagna från dylik charta, jemväl frikallas då de såsom bilagor presenteras vid domstol. Men då detta icke har skett, så tror jag att ifrågavar. tillägg bör utgå. Gr. Posse, Erik Arvidsson: Det är emot Hr Printzen - Den 8 Januari f. m. 83 sk jölds sista yttrande, som jag ber att få göra en anmärkn. För att den af honom uttryckta princip skulle vara fullständigt tillämpad, fordrades, att alla handlingar, hvilkas originaler icke charteras, skulle vara befriade från charta, då de förekomma uli rättegångar; men då detta icke är förhållandet, utan, såsom Hr Akerman upplyst, en sådan befrielse heror på parternas ekonomiska ställning, så yrkar jag afslag å det af Utsk. här föreslagna tillägg. Uppå härefter framställd propos. först till bifall och sedan till afslag, blef Utsk:s förslag i denna punkt af R. o. Ad. afslaget.