Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru jag hufvudsakligen delar de åsigter, hvilka blifvit uttalade af Gr. af Ugglas uti hans nu föredragne motion, anser jag likväl, att Hr Gr:n i förslaget, hvars motiver äro särdeles omständligt utvecklade, gått för långt uti reglementerande samt att hela machineriet för de ifrågaställde kommunal-institutionernas gång och verksamhet äro alldeles för tungt för att kunna framkalla den anda, som motionären önskat väcka, och göra densamma fruktbärande för landet. För att rättfärdiga detta mitt påstående, anhåller jag att i korthet få göra några anmärkn:r emot förslaget. H:r Gr:n har föreslagit inrättande af tvenne kommunal-institulioner, utom den redan befintliga Sockenstämman, nemi. Härads-Nämnd och Läns-Nämnd. Jag för min del anser HäradsNämnden vara temligen öfverflödig, och alt den verkningskrets, som blifvit densamma gifven, gerna kunde upgå uti Läns-Nämndens, i fall en sådan komme till stånd. Då Länsnämnden består af delegerade från alla härader inom länet, torde der ej saknas den speciella sakoch lokalkännedom, hvaruppå hufvudsakligt afseende vid Häradsnämndens föreslående tyckes hafva blifvit fästadt. 90 Den 24 December. Vidare har den värde motionären föreslagit, att Länsnämnden skulle bestå utaf 2:ne från hvarje härad inom länet utgångne ombud. Jag anser det vara fördelaktigare om ett ombud för hvarje församling valdes lil! ledamot i Länsnämnden, emedan alltid direkta val öka intresset hos de väljande. Deremot har Hr Gr:n blott under vissa vilkor medgifvit städernes deltagande i denna nämnd. Detta finner jag vara aldeles olämpligt, ty då Länsnämnden äger att fatta beslut, bindande för hela länet, måste väl länets städer, hvilka utgöra en integrerande del af detta samhälle, lika med landsbygden tillerkännas rättighet att i besluten deltaga. Härförutan hafva många, enl. mitt förmenande, onödiga svårigheter blifvit uppställde för Länsnämndens verksamhet, såsom t. ex. att ett väckt förslag först måste gillas af J:del utaf Länets Häradsnämnder, innan detsamma finge till Länsnämndens pröfning öfverlemnas, samt att
SJJeb anlebning af eit i biplomatiff iväg gjorb framjlädning l)ar ^oitgl. 2ftaj:t funnit gobt titebgifiva, att fartyg, forn äro beflinerabe tid danffa eder anbra ivib ©(åerfjön belägna utlänbffa famnar od) funna mi^tänfad mebfbra peflfmitta, tidé ivibare må äga att anlöpa Äändö farantänöinrättning för unbergåenbe af lofintngS ocp reningd* farantän, mot erfägganbe af be afgifter od) meb be ivitfor i öfrigt, font äro eder funna ivarba för be tid Swerige afgåenbe fartyg be* flämba. §anbet«- od) 8eban bet förrådande blifivit beflämbt, iivari be bägge förettabe ^oXem rifena böra bettaga i ben tid 32,000 Sftfdbaler Specie beräfnabe årliga foftnaben för bet gemenfamma fonfnldiväfenbet, famt Slorffa Stortl)inget berefter anivifat be på Slorrige belöpanbe fibelarne af be* rörbe foftnab meb 22,300 Oiifdbaler Specie, l)ar Äongl. 3ftaj:t imber ben 20 Slpril 1858 i nåber anbefallt ÄonvojMfommidfariatet att meb 29,700 Ofifdbaler Specie eder 118,800 Ofifebaler Siifdmpnt af fjan* beld* od) 8jöfartö*fonbend mebel årligen utbetala be återfiåeube $*be* larne tid Utrifed departementet, bit förvaltningen af ifrågaivaranbe fonfulsfonb blifivit, fåfom en för bägge rifena gemenfatn angelägen* l)et, ben 1 3uli 1858 från $onvoj Slajitd ocp 9iifetd
Jag vill inte som ä n n u ej prenumererat, men Intet ondt jag fruktar där, uppdraga någon skildring af barnen; dem får ni som möjligen skulle vilja göra det då min herde är så när — nog lära känna. Men ett råd vill jag ge er, ehuru där är ljus uti dalen för mig. det nog kan tyckas underligt: Sök att ha så litet för att k u n n a deltaga i täflingen. som möjligt att göra med föräldrarne. Ja, jag vet Hon läste versen ånyo, Den passade j u in på Läsen noga igenom tillkännagifnog, » fortfor hon, då hon såg Kerstins förvånade hennes egen belägenhet. Men hur stod det? blickar, » att det strider nog emot hvad åtminstone vandet, och I skolen nog finna, att » Intet ondt jag fruktar där, jag fått lära mig, nämligen att få hemmet att samdå min herde är så när — » hvarenda en k a n deltaga i täfarbeta med skolan, men här går det inte, lita på Kerstin Sangvins hem hade aldrig varit något mig, annars får ni säkert göra sorgliga erfarenreligiöst hem i djupare mening, o c h för henne lingen. håll. Men de ord hon nyss läst hade gripit henne Förmiddagen gick tämligen fort. Vid fyratiden, fast, o c h hon kunde icke få dem ur sina tankar. just som det började mörkna, kom en skjuts o c h Den gode herden, han ville j u vara den ensamhämtade fröken Vallin, s o m hade nära en half mas o c h öfvergifnas värn — h o n visste, att det mil till sin skola o c h sitt hem. Med beklämning stod så skrifvet. Hon hade aldrig förr kännt sig hjärtat såg Kerstin henne aflägsna sig. Innehållsförteckning. behöfva honom, men nu. nu. H o n var nästan rädd, då LOTTE LINDHOLM. (F o r t s. o. Det blef inga ord, engenast tände lampan. Hon låste dörren väl och fr. f ö r e g n: r.) n: r.) — dast snyftningar, men de stego till honom, som gjorde en liten brasa i kakelugnen.
Då likväl en väsendtlig olikhet förefinnes emellan de serskilda förila Jandena inom de norra och de södra delarne af Riket i så måtto, att jordbrukaren i de sednare är af climat och jordmån mera gynnad och följagtligen af odlingsföretag skördar en omedelbar och större fördel, än i de förra kan blifva händelsen, har Utskottet äfven ansett olika bestämmelser böra ega ruin för Statens understöd till de norra och till de södra orterna. För de förra, lill hvilka Utskottet hänför Norrbottens, Westerbottens, Wesler-Norilands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs Län, anser Utskottet, så framt den nytta, sorn med förslaget åsyftas, skall vinnas, inga bestämda, allmänna föreskrifter kunna meddelas, angående vilkoren för medlens utgående, utan tror Utskottet lämpligast vara, aLt till Kongl. Maj:is Nådiga pröfning må öfverlemnas att bestämma, 0111 de medel, sorn anvisas för hvarje serskildt föremål, böra utgå såsom anslag eller lån och, i denna senare händelse, huru med återbetalningen skall förhållas, saint om ränta bör erläggas eller ej. För odlingsföretag i de södra orterne, der Statens bidrag synes böra med få undantag kunna inskränkas till att endast understödja den enskilda omtankans bemödanden, finner Utskottet deremot intet hinder mola, att, i öfverensstämmelse med hvad Utskottet här nedan tillstyrkt för företag af enahanda beskaffenhet, såsom allmän grundsats stadga, att Stats-medel få utgå endast såsom lån, till hälften af den för hela företaget beräknade kostnad; dock att, der serskilda omständigheter förekomma, som för vissa fall fordra undantag från detta allmänna vilkor, Kongl. Maj:t må ega, att äfven inom dessa Län bevilja Statsbidrag såsom anslag.
Lin lVadiga önskan vara, att, vid nu skeende Ltatsreglering, dels bvad de oidinsrie utgiftslillvkningarne beträffar, beiäkningen deraf ieke ma utsträckas utöfver ofvan uppgikne förkänning a Inkomst-titlarne, sa att någon tillökning uti den vid sednasts Riksdag bestämda Ltstsbrislsumma ak 1,505,500 R:dr ez blekvs erforderlig, dels oek, livad de serskilde anslagsbebofven angar, att sadane anslag ma kunna inskränkas inom den beliallning i Riksgälds-Lontoret, bvilken, elter afdrag ak Lontorets egna reda» bestämda utgifter, nu finnas för Rikets Ltänder att disponera, zemke det belopp, som vidare kan, genom beballne öfverskott a Ltatsinkomsterne för arén 1842 oeb 1843, inflyta, oeb a livilka sistnämnde tillgångar en approximativ uppgift nu zsmväl blifvit i underdanigbet företedd. Lkais-Radet anböll vidare alt fa underställa kongl. lVIapts varliga om pröfvande de binance-Repartementels underdåniga föredragning tillbörands frågor, svin anga regleringen ak a Riks-Ltatens 1:sta, 7:de oeb 9:de Rukvudtit lar; oeb da bärvid först förekom beräkningen sk anslagen a vill fattande kongl.
Öfvertygad att Rikets Ständer, lika som Kongl. Maj:t, inse hvilka väsentliga fördelar skulle tillskyndas fäderneslandet genom ett väl ordnadt jernvägssystem, vill Kongl. Majit, med kännedom deraf, att under innevarande riksdag väckta enskilda motioner, angående åtgärder till befrämjande af jernvägsföretag i Sverige, ännu äro beroende på Rikets Ständers handläggning, barbos lill Slals-Utskoltet i nåder öfverlemna grefve von Rosens ifrågavarande underdåniga framställning,jemte de densamma åtföljande plan-kartor, profiler, kostnadsförslag, tn. rn, på det Rikets Ständer må komma i tillfälle att närmare öfverväga, hvad åtgärd å det allmännas sida i afseende på detta för den inhemska handeln och industrien serdeles vigliga ärender må yara att vidtaga. Kongl. Maj:ls Nåd. Skrifvelse, N;o 85. 7 Kongl: Maj:t förbi ifver Rikets Ständers Stats-ulskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Dalum ut supra. Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den g Maj tSfS. Hans Exellens Juslitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Exellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Statsråden: Fåhreeus, Sandströmer , von Hohenhausen, TVållenstéen, Ehrenstam, Gunther, Genberg och Gripenstedt. Departementschefen, Statsrådet Fåhreeus, föredrog i underdånighet cn af Öfverste-löjtnanlen vid Kongl. Maj:ls flottas mekaniska korps, grefve J. E. von Rosen ingifven underdånig ansökning om nådig framställning till Rikets Ständer rörande åtgärder från statens sida till underlätlande af en tillämnad jernvägsanläggning mellan Örebro och Hults lastageplats vid Wenern. Med afseende å de väsentliga fördelar, som genom ett väl ordnadt jernvägssystem skulle tillskyndas fäderneslandet, och med kännedom deraf, alt under innevarande riksdag väckta enskilda motioner, angående åtgärder till J. F.
Jag erkänner vigten af det skäl till antagande af förslaget, i hvad det rörer den 17 g, som af Hr Carleson blifvit framställdt, och jag vill således icke vara envis i mitt yrkande å den förändring deraf, som Hr Cederschiöld föreslagit, ehuru jag fortfarande anser, att förslaget derigenom skulle vinna. Deremot anser jag, att den förändring af 22 §:n Hr Cederschiöld påyrkat, har goda skäl för sig. Man har visserligen sagt, att Konungens prerogativ deruppå skulle lida, enär han lättare kunde blifva i Plögsta Domstolen öfverröstadmen denna anmärkning torde ej vara af någon vigt, enär sådant jemväl under nuv:de förhållanden ganska lätt kan inträffa. Jag yrkar således, att R. o. Ad. måtte antaga den 17 44 Den 10 Oktober. $:n, sådan den af Utsk. blifvit föreslagen, men återremittera den 22, för att omredigeras i den syftning Hr Cederschiöld angifvit. Hr v. Koch, Nils Sam.: Sedan Hr Carleson meddelat den uplysning, att förslagets framgång skulle bero på antagandet af den bestämmelse i 17 §:n, emot hvilken Hr Cederschiöld upträdt, vill jag för min del icke påyrka densammas borttagande, ehuru jag delar Hr Cederschiölds åsigt om bestämmelsens olämplighet. Kör öfrigt vill jag nämna, att det, i min tanke, borde varit bättre, om Utsk., vid bestämmandet af JustitieKådens högsta antal, hade stannat vid 16, hvilket antal jag anser vara tillräckligt för ärendenas behöriga skötande. Man hade derigenom undvikit att sätta frågan på sin spets, hvilket man deremot nu gjort, då, såsom vi veta, BondeStåndets samtlige ledamöter i Utsk. reserverat sig emot förslaget, att JustititieRådens antal skulle kunna ökas utöfver 16.
Odlingen af Lin och dess förädling, som ej längesedan var inskränkt inom de Norrländska Provincerna, har blifvit allmännare Utspridd äfven i öfriga delar af Riket, der denna production gynnas af localen. I de trenne Småländska Länen har lin-odlingen och iinneväfnads-slöjden numera vunnit den tillväxt och förkofran, att det vid Gårdsby anlagda Institut ansetts kunna utan olägenhet upphöra. Sedan ett tillräckligt antal Får blifvit på allmän bekostnad ifrån Island införskrifna, i ändamål att öka och förbättra tillgången på gröfre ull, har Kongl. Majit, som genom det vid Flyinge inrättade, och numera på arrende till enskild man upplåtna , Merino-Scbäferi, sökt i landsorterna sprida och underhålla den fm-ulliga Spanska Får-raeen, jemväl gått i författning 0111 införskaffande i Riket af såkallade Sachsiska gG Kongl. Majds Nådiga Betalt. Electoral-Får, hvilkas lill liv af högt värde, och utgör rudiniaterien för den finaste klädes-till verkningen. Åtskilliga enskilda personers företag, att anlägga Schäferier af denna och dylika förädlade Får-racer, synas äfven lofva en ökad framgång åt Kongl. Maj:ts omsorg för Får-afvelns förbättring. Kongl. Majit, som ansett det vara af vigt, att erhålla tillförlitlig kännedom om orsaken till fiskeriernas närvarande förfall, liar af allmänna medel lemnat understöd för vetenskapliga undersökningar i detta ämne, med vilkor af deras allmängörande genom trycket. Bland andra åtgärder, till förmon för de inhemska Ylle-, Bomullsoch Siden-manufacturerna, har införskrifning af åtskilliga i främmande Länder använda förbättrade machin er och redskap till dylika väfnaders åstadkommande blifvit i Nåder anbefalld och genom förskottsvis beviljade anslag underlättad. i‘y : .. , '• ;i. Sedan Kongl. Majit uppdragit åt serskilda Comiterade att, efter fullständig undersökning om rätta förhållandet med Carl Gustafs Stads Gevärs-factori, i underdånighet uppgifva, huruvida det vöre nyttigt att framgent Kongl. Maj.ts Nådiga Berätt.
Således må förskottsvis till Statsverket utbetalas emellan den Förste Mars 1819 och den Förste Mars 1820 hvad SiatsVerket för år 1819 tillkommer; hvaremot någre Förskott till StatsVerket, sträckte utöfver det löpande året icke få beviljas, utan äro strängligert förbudne, så att före] den Förste (uste) Mars 1820 något icke får förskjutas uppå samma års anslag o. s. v. Hvarje år i April månad bör ordentlig ELqvid imePan Stars-Verket och Riksgälds-Contoiret upprättas fot det StatsUtskottets Betänkanden. nästföregångneåret samt nästföregångne året saint 2:ne Exemplar af den2:ne Exemplar af denne Liqvid utskrifvas, af ne Liqvid utskrifvas, af hvilka det ena, försedt hvilka det ena, försedt ined Kongl. Stals -Conmed Kongl. Stats-Contoirets godkännande, å- loirets godkännande, äterslälles Riksgäldsterställes till RiksgäldsContoiret, För att såsom Conloiret, för att såsom verification dess Hufverification dess Hufvud-Bok biläggas, och vud-Bok biläggas, och det andra, med påteckdet andra, med påtecknad approbation af Fullnåd approbation af Fullmäktige, qvarstannar umäktige, qvarstannar uti Kongl. Stats-tCentoiti Kongl. Stats-Contoiret. ret. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, uti den af Högloft. Ridder - skåpet och Adeln remitterade fråga om dispositionen af de för Allmänna Magazins-Inrättningen och Manufactur*Disconten anslagne medel. Sedan Rikets Höglofl.
N:o 3. 143 satser, svin ledt wära öfwerläggningar och beslut. Af detta och siere andra skäl hade sag för min del önskat att inga Embetsman, icke en gang Ledamöterne af Stats-Rädet, blifwit utestängde fran säte och stämma tvid Riksdagar; men dä sag hörde inom Högloft. Utskottet en afgjord pluralitet mot denna tanka, wille jag icke, genom yttrande af skiljaktig öfwcrtygelfe, förorsaka nägon tidsspillan, heldst jag dä ännu icke hade nog inom mig sjelf öfwerwägt alla dithörande skäl. Nn deremot, da man äfwen will neka Justitice-Rädcn deras Riksdagsmannarätt, synes mig fruktan för Embetsmäns inflytelse wid Riksdagar drifwas längre än klokheten fordrar och billigheten medgifwer. Justitico-Räden deltaga, säger man, i sjelfwa utöfningen af Konunga-magten; de äro personligen underkastade Riksens Högloft. Ständers pröfning af deras förhällande forn Domare; de förklaringar af Lagens mening samt de förslag till nya Lagar och Författningar, hwilka de tillstyrkt, skola nndergä Rikfens Ständers granskning, och de böra i anseende till allt detta icke fä wara Riksdagsmän. Det första af desa skälen wägar jag alldeles neka. Justitice-Näden deltaga i min tanka ej i Konunga-magtens utöfning. Kongl. Maj:ts magt att döma i Juridiska Mål utöswas af Honom sjelf genom de 2:nc röster Konungen i sin Högsta Domstol äger; och wid de tillfällen, dä Konungen utöfwar sin rätt att göra Näd, äga Justitico-Räden blott att yttra sina tankar, icke att besluta och afgöra i Konungens namn eller i Des Höga Beslut deltaga.
Under det lyckliga fredslugn, som nu så lång tid åtnjutits af de handlande nationerne på den nordliga delen af jordklotet, hafva idogheten och liten osh vinstbegäret så fullkomnat en del näringar uti vissa länder, att 22 Stats-Ulikotlets Utlåtande, N:o i56. deras fabricat uttränga andra iänders, så vida man ej uti dessa länder uppbringar sin konstfärdighet till lika höjd och ger sin produet en lika fullkomlighet till lika pris på verldsmarknaden. Det är derföre ett vigtig» åliggande för alla Regeringar, som stå i spetsen för angelägenhetrrne inora de länder, hvilka deltaga uti den Europeiska civilisationens framskridande, att egna omtanka och osparda bemödanden åt näriugarnes understödjande och förkofran; det är hvarje rådslående National-representations pligt att med allvar betänka och med kraftig verksamhet befordra de anstalter för sådana syftemål, hvilka öfverstiga enskilde näringsidkares förmåga. Vi se ock uti andra länder, England, Frankrike, Belgien och Tyskland, burn hundradetals millioner anslås och användas i denna rigtning. Lättade cornmunicationer, för att, med besparing af kostnad af tid och af lefvande krafter, bringa varorne till afsättningsorten, är den verksammaste af de utvägar, man vidtagit å det allmännas sida, för att lill det allmännas största båtnad tillgodogöra frukterna af den enskilda flitens förening med vetenskapen och rikedomen. Genom dessa, efter plan och i sammanhang med hvarandra vidtagne, åtgärder bar priset på varorne sänkt sig, och den nation, som hvarken uti pris-nedsättning eller varornes godhet kan täfla med de öfrige, den blifver efter på vägen till välstånd. Vilja vi ej stå alltför långt tillbaka på denna väg, så måste äfven vi använda de medel, hvilka stå oss till buds, för att med enig kraft arbeta på vår förkofran.
Sedan Stats - Ut-kottet vid handläggningen af Stais-rc gier ingen under 3-'dje HufvudTituln, i afseende på anslagen för Försvars - Verket, begagnat sig af desse Handlingar samt tillstyrkt den af Riksens Höglofl, Ständer jemväl Stats-Utskottets Betänk anden. 14 79 nu bifallne tillökning uti Penninge-tillgångarne, för både Sjö-1 och I.andt - Försvaret, som funnits kunna åstadkominmas ; har Stats - Utskottet förehaft frågan om en förbättrad hushållning med Ekeskogarne i ett sammanhang med de till dess åtgärd remitterade ämnen, angående Recognitions och Krono Skogarne i Allmänhet, Utskottet har funnit förevarande ämne eller hvad Ekeskogarne beträffar, särdeles vigtigt i afseende på deras vård och tillväxt för Flottornes vidmagthållande i Och då Utskottet funnit sig böra föreslå, att de medel som intill nästa Riksdag inflyta, genom försäljning till Skatte af Kronans disponible Skogar måga af Riksgälds - Comoiret hållas Kongl. Majit till handa, att disponeras för Flottornes behof, har ock Stats• Utskottet sökt bereda den ytterligare tillgång, som kan vara erforderlig och står att Utfinna till Penniuge-Utgifterne, för den ifrågavarande bättre anstalten och hushållningen med de Xnhemske Ekeskogarne; Men någon vidare åtgärd vid detta på Kongl. Maj:ts Nådiga bedömande egentligen beroeäde ärende, anser Stats - Utskottet vid Riksdagens nu annalkande slut icke kunna vidtagas än att Riksens Högloft. Ständer hos Kongl. Majit anmäla den underdåniga önskan, att de mått och steg varda i Nåder vidtagne, sorn finnas närmast befordra ändamålet och med tillgångarne stå att förenat Hvilket vordsamligen hemställes till Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande. Stockholm den io Maji siHS - ^48°. Stats-Vtsiottets P.etdni and eril N:r 254. Riksens Högloft.
N:o 158, ang:de statsbidrag för beredande af en förbättrad kommunikationsled mellan det inre af Jemtland samt Norrige; N:o 159, ang:de undersökning i fråga om ändring uti 1773 års skattläggnings-metbod, för Westerbottens oell Norrbottens län; N:o 160, ang:de en ändring i Kongl. Stadgan om skifiesverket i Riket, af d. 4 Maj 1827; och N:o 161, ang:de ändringar i HandelsOrdmn af d. 22 Dec. 1846, m. m. Fortsattes pröfningen af LagUtsk:s Betänk. N:o 46, i anledn. af ej mindre K. M:s Nåd. Propos. ang:de utvidgad religionsfrihet och vissa dermed gemenskap egande ämnen, än äfven särskilda dermed sammanhängande inom RiksShn väckta motioner. Härvid förekom mom. litt. A af Utsk:s förslag till beslut. Hr Lefrén, Joli. Pehr, anförde skriftligen: Med mycken upmärksamhet har jag aktgifvit på de många yttranden i detta högvigtiga ärende, som under de allmänna öfverläggningarna förekommit, och af dem dragit följande slutsatser: l:o att en skäligen allmänt rådande oro deröfver eger rum, att affall från den rena EvangelisktLutherska läran, enl. det nya lagförslaget, skulle blifva alldeles strafflöst tillåten. Jag delar denna oro, och tror, att den bör stillas genom vidtagande ändring af förslagets l:sta §, såvida man vill förekomma, att hela det gagneliga och angelägna lagförslaget må förfalla vid denna Riksdag, hvilket vore att högeligen beklaga.
S. D. Föredrogs ånyo Herr Björcks motion N:o 3, derom, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, alt Kongl. Maj:t täcktes låta af sakkunnige män anställa undersökning om lämpligaste sättet att åt konskriptions-systemet gifva en större utsträckning, och att för bildande af den Svenska arméen i krigstider, förena nämnda system med användandet af den stående arméen. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. S. 1). Föredrogs ånyo Herr Bomans motion, N:o 4, angående förändrad lydelse af Bevillnings-förordningens 117 § 2 mom. Remitterades, jemte i dag afgifna yttranden i ämnet, till Bevillnings-Ulskoltet. S. D. Föredrogs ånyo Herr Thomées motion, N:o o, i Iråga om föreskrift, angående vägunderhållets bekostande. Remitterades, jemte ett anförande af Herr Rydin, till Lag-Utskottet. S. D. Föredrogs ånyo Herr Bergs motion, N:o 7, om upphörande af skolterm ins-afgift och ersättning af stats-medel för derigenom uppkommande brist i aflönings-staten för skollära! e. Remitterades till Stats-Ulskottet. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades Herr Hasselrots motion, N:o 13, angående antagande af särskilda delar af förslaget till ny Straff-lag, sådane de lyda i det af Lag-Utskottet vid 1847 och 1848 årens Riksdag reviderade, i Utskottets Betänkande N:o 58, införda förslag, med rättighet derjemte för Lag-Utskottet att utarbeta och till Rikets Ständers antagande framlägga så många af Straff-lagens öfriga delar, som tiden medgifver. S. D. Till Stals-Utskoltet remitterades Herr Booths motion, N:o 14, angående pensions-rätt för Stadsfiskalsuti Civil-statens Pensions-inrättning. S.