Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt hvad Utskotten anmält uti förslaget N:o 190, har irsta momentet af irsla §:n om anställande af minst en Lärare i hvarje socken redan blifvit af frenne Stånd god känd t, så alt Bonde-Ståndets återremiss, så vidt den har afseende på berörde moment, icke kan till någon åtgärd föranleda, oell hvad beträffar undervisnings-anstalterna i öfrigt, äro Ridderskapets oell Adelns samt Borgareoch Bonde-Ståndens beslut jemväl sammanstämmande deri, att dessa anstalter böra ordnas lör hvarje Pastorat oell icke socknevis, på sätt Presle-Ståndet beslutat, så att derom kan icke vidare någon pröfning ega rum. Den egentliga skiljagligheten angår således frågan, huruvida hvarje sålunda bestämdt Skol-dislrict bör förses med fast Skola, och oagtadt livad, sorn genom anmärkningarne inom Preste-Ståndet äryltradtom den förmenta öfverensstämmelse!! emellan Preste-och BondeStåndens beslut i denna del, lärer det svårligen kunna bestridas, att ju dessa beslut, enligt deras ordalydelse, äro väsend tligen olika, då Bonde-Ståndet uttryckligen stadgat, att valet af fasta eller flyttbara Skolor skulle bero af Communerne, men sådant hvarken innehålles i Preste-Ståndets beslut eller synes kunna derifrån härledas. Då sistnämnde beslut, i sammanhang med den allmänna föreskriften, att i hvarje socken bör finnas minst en, helst fast Skola, innehåller, att endast der sådant i anseende till locala hinder icke kail ske, böra en eller flere flyttbara Skolor finnas, lärer den slutledningen vara temmeligen klar och ovedersäglig, att der inga sådana hinder äro för handen, der bör minst en fast Skola i hvarje socken anläggas, äfvensom att beslutet uttrycker en föreskrift och icke blott en önskan.
Preste-St:s välkomsthelsning, och finner i densamma en förnyad anledning till den förhoppning att de band af ömsesidig aktning och förtroende, hvilka af ålder förenat vårt Stånd med religionens vårdare, fortfarande skola befästas och stärkas. R. o. Ad. känner djupt, att det menskliga samhället uti en sann och lefvande gudsfruktan har sin säkraste grund; och uppriktig är derföre ock R. o. Ad:s tillförsigt, att uti Högv. PresteSt:t finna ett fast stöd under gemensamma bemödanden för ett älskadt fosterlands väl. R. o. Ad. anhåller att Hrr Deputerade ville till Högv. Preste-St:t återföra uttrycken af R. o. Ad:s högaktning och vänskap. Deputationen afträdde. Sedan Hr Gr. o. Landtm, anmodat Gr. Hamilton, Jakob Essen, att såsom Ordförande för R. o. Ad:s Helsnings-Deputation jemte Hrr Deputerade nu till de öfriga Riks-Stånden afgå samt Deputationen aflägsnat sig; åtskiljdes R. o. Ad. kl. J 1 e. m. In fidem, 0. Brakel. 20 Den 23 Oktober. Thorsdagcii den 23 Oktober 1862. Plenum kl. ^ 11 f. m. Justerades ett prot.-utdr. för gårdagens plenum. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att R. o. Ad:s Bänkmansfördelning blifvit upprättad och att tryckta exemplar deraf funnos att tillgå i Riddarhus-Kansliet; äfvensom att val af R. o. Ad:ns Bänkmän komme att ega rum i morgondagens plenum. Sedan de två Härolder, som skulle gå framför R. o. Ad., ankommit, afgick Hr Gr. o. Landtm, med R. o. Ad. nära kl. 11 till Storkyrkan, der riksdagspredikan hölls af Biskopen i Linköpings Stift, Ledamoten af K. N. O , Doktor Ebbe Gustaf Bring.
Herr Doctorn och Biskopen har derföre föreslagit, alt tiden för allmänt antagande af nya Psalmboken till kyrkobruk kunde blifva det i83o börjande kyrkoår, och att, på sådant sätt, om icke något annat, Secular-året af vår förnämsta bekännelse - 6 Besv. och Oecon. Utsk. skrift, firades med en sådan seger öfver fördomen. Utskottet har tagit detta grannlaga amne i öfvervägande, och ehuru Utskottet medgifver, alt Svenska Församlingarne, under den tid af mera än Nio år, som förflutit sedan den nja Psalmboken af Kongl. Maj:t gillades och stadfästades, synas haft tillräckligt rådrum att öfvertyga sig om denna boks företräde framför den äldre Psalmboken j anser Utskottet likväl betänkligt, om den förra blefve anbefalld till ovilkorligt antagande uti alla Församlingar i Riket, inom någon af de korrta tider, som Motionairerne föreslagit. Men, på det den tillbörliga enhet i Gudstjensten, hvilken, i afseende på Kyrkosången, redan så länge, Församlingarne emellan, varit saknad, må omsider varda återförd, tillstyrker Utskottet vördsamligen, alt Rikets Höglofl. Ständer ville genom underdånig skrifvelse bos Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes föreskrifva, att den nya Psalmboken bör i hela Riket ovilkorligen vara till bruk vid allmänna Gudstjensten antagen vid det år i833 börjande Kyrkoåret, hvilket dock Rikets Höglofl. Ständers eget ompröfvande vördsamligen underställes, jemte flera Ledamöters serskildta yttranden. Stockholm den 7 Januarii 1829,. Bil. t. Besv. och Oecon. Utsk. Bet:cle. IV. o 20.
Slutligen hemställer Kollegium, att i händelse Eders Kongl. Maj:t i nåder gillar hvad Kollegium sålunda i underdånighet framställt och Rikets Ständer, uppå skeende nådig proposition, bevilja för verkställandet nödiga anslag, Kollegium måtte tillåtas, att göra de ytterligare underdåniga framställningar angående vissa distrikters och stationers närmare bestämmande, som kunna finnas nödiga, äfvensom att afgifva underdånigt förslag till nådig instruktion för förste Provincicd-läkare, och efter Bil. till Kongl. Majlis Nåd. Skrifvelse N:o 51. de nya förhållanderna lämpade förändringar i nu gällande Provincial-läkare-instraktion, äfvensom i sammanhang härmed de särskilda föreskrifter rörande Distriktoch Stads-läkares med fleras åliggande i afseende på allmänna helsö- och sjukvården, hvilka finnas erforderliga för ett i möjligaste måtto fullständigt ordnande af denna vigtiga samhällsangelägenhet. De här ofvan åberopade bilagor hosfölja, och Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste, AllcVnådigste Konung I Eders Kongl. Maj:ts underdånigstc, tropligtlgste tjenare celi undersåtar. G. J. Ekströmer. E. G. Engberg. G. U. Sondén. Aug. Timol. Wistrand. Ax. Gabr. Gärtsön. J. Ljimglery. Stockholm den 11 April 1859. STOCKHOLM; tryckt hos Isaac Mareus, 1859. TABELL, utvisand© antalet af nuvarande Ordinarie oell extra Provincialläkare, föreslagna nya Provincial-Iäkare, folkmängden inom hvarje Län och Distrikt. nuvarande löner, föreslagna löneförhöjningar, samt deras sammanlagda belopp för hvarje Län, äfvensom ungefärliga förhällandet af folkmängden sä väl till antalet Provincial-Iäkare, sorn sammanlagda antalet läkare inom hvarje Län. Länets namn och folkmängd. Norrbottens Län med 63,629 innevånare på 171 qvadratmil Westerbottens
Lagerbjelke har upträdt och sagt, att meningen med detta Betänk, skulle vara, att icke lägga något hinder i förväg mot tryckfriheten. Det må vara, att så icke är meningen, men jag kan omöjligen se annat, än att så blir följden; ty om man föreställer sig, att en person vill utge en tidning, utan att ega ansvaring, så kan jag icke förstå, huru man kan säga, att det är en småsak att skaffa borgen för 1,00 0 rdr. Det är möjligt, att en person, sorn sammanskrapat summan, måst begära detta belopp af någon annan, emedan han icke sjelf kan deponera den, såsom saknande egna tillgångar; om han då beginge något mot tryckfrihetslagen stridande, så skulle ju den, som går i borgen, få betala summan. Om han icke hade för afsigt att träda tryckfrihetslagen för nära, så vore det väl ett i förväg lagdt hinder. Hr Tersmeden, Per Eeinhold: Det är i ani. af några yttranden af den näst föregående talaren, som jag begärt ordet. Han sade nemi. törst och främst, att förslaget vore riktadt, hvilket jag ock i mitt anförande medgaf, mot ansvarighetssystemet, oell att i synnerhet den olägenhet kunde inträffa, att da en ansvarig person blir bötfäld för en summa, som han icke kan betala, kastas han i fängelse, och utgifvaren blir fri. Jag får till en början svara, hvad ansvarighetssystemet beträffar, att det kan ges och ges äfven vida riktigare sätt att stäfja och förekomma detsamma. Jag har redan tagit mig friheten angifva sättet; det tillhör icke mig, utan är angifvet af en professor vid rikets första universitet. Men 358 D enl4 December e. m. jag vill äfven fästa upmärksamheten pä, att det är i högst få fall, sorn sådant kan inträffa. Man betänker sig noga, innan man beskyller en person för ett sådant brott, som, om det vöre sanning, går på heder och ära; men nu vet hvar och en, att de flesta s. k. ärekränkningar, som förekomma i tidningar, äro så försigtigt up-> stälda, att de icke kunna sägas gå å heder och ära, men dock alltid kunna såra en menniskas hederskänsla.
Jag har således ingenting emot, att inträdesafgiften finnes; men deremot kan jag icke medgifva att veckopenningar skola få äga rum. — Man har anmärkt, alt förslaget det lärarnes tillsättande bör ske genom val i sockenstämma icke vore lämpligt. Jag erkänner det, och i likhet med hvad Hr von Hartmansdorff yttrat, anser jag lärarnes tillsättande böra bero af församlingens pastor, i samråd med skol-directionen; för hvilken åsigt jäg endast behöfver åberopa de skäl Hr von Hartmansdorff utvecklat. — I afseende på skolgången, önskar jag, alt uti betänk. måtte blifva närmare uttryckt, alt densamma icke bör upphöra , förrän nattvardsgången vidtager. Det är derföre icke sagdt, att barnen dagligen skulle bevista skolan ; utan meningen är blott den, att controllen å deras bildning och uppfostran skulle fortfara, intilldess de beredas till natt - .57, Den 22 Juli f. m. vnrdsgång. — Den s. k. hemläsningen är heller icke nog tydligt bestämd. Det är nemi. icke bestämdt sagdt, hurti de kunna få begagna läsning hemma och deltaga uti skolundervisningen. Men det är sagdt, att äfven de som läsa bemma, eller de som begagna den ambulaloriska skolundervisningen, skola examineras uti fasta skolan. Fasta skolan måste derföre finnas, för att vara en centralpunkt elier en controll för så väl den ambold toräska skol-undervisningen, som för h.inläsningen. Då alla inom communen, hvad ständ de än tillhöra, äro underkastade offentlig examen uti central-skolan, så skall skolan derpå i allmänhet vinna ; ty då ingen class-skiluad äger rum, utan possessionatens så väl som torparens barn vore underkastade offentlig examen , så skulle sådant gifva fast fot åt skolat, och bereda dess framgång. — Man har anmärkt emot förslaget det stadgandet, alt tle fattiga barnen skulle underhållas och klädas på skolans bekostnad. Jag hemställer om det är n.öjligt för fattiga barn alt på annat sätt begagna skolundervisningen. Meli måhända borde stadgandet härom icke inflyta uti skolreglementet ulan snarate i fattiglagen, såsom ett amne, hvilket med densamma tiger närmare gemenskap.
Detta projekt, emot hvilket framstäldes åtskillige anmärkningar, dem Commissionen besvarade och ansåg icke förtjena afseende, korn dock ej till verkställighet. Uti dåvarande Westerbottens, eller numera Westerbottens och Norrbottens Län, hvartill likväl icke hörde Nordmalings Pastorat, som år 1810, vid förstnämnde Läns delning, ifrån Wester-Norrlands Län förenades med Westerbottens, försiggick emedlertid en reduktion af räntepersedlarne. Uti förstnämnde Län, hvarest 1735 års beslut om ständig markegång icke kom till verkställighet, på sätt närmare inhem - 32 tas af KammarCollegii och KammarRevisionens underdåniga skrifvelse dea 27 Jan. 1738 och Kongl. Brefvet den 28 påföljde Mars, egde det förhållande rum, att dels 1718 års Jordeboksmethod, ehuru upphäfven genom KammarCollegii Circulair den 10 December 1724, oafbrutet biel' tillämpad, hvarom, enligt KammarRevisiouens bref af den 11 December 1749, först vid granskning af 1741 års Landsbok anmärkning gjordes, och dels dagsverkspenningarne endast beräknats till 9£ öre Silfverin., i anledning hvaraf KammarCollegium uti 8 § af dess berättelse till 1756 års Riksdag hemstälde, att 1718 års Jordeboksmethod skulle upphöra att tillämpas, men dagsverkspenningarne beräknas till 2 Daler 14 Öre 16J penningar Silfverin, af mantalet, så att hvarje belt hemmans ränta blefve 20 Daler, hvarjemte anmäldes, att allmogen förklarat sig villig att, i stället för åtskillige uppräknade mindre persedlar, erlägga 11 $
Serafimer-Ordensgillets cirkulär-bref den 2 Mars 1804 och nådiga Cirkuläret den 23 December 1852, ExpeditionsVIskallets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 61. 27 så vidt fattiga patienter från annat distrikt än iazarettets deri afses, icke öfverensstämma med Kongl. Förordningen om fattigvården i riket af den 13 Juli 1853, till stöd för hvilken åsigt äfven må anföras, att berörda författningar i förekomna fall olika tolkats och tillämpats af vederbörande Lasaretts-direklioner; och då Rikets Ständer anse, att den i fattigvårdsförordningen antagna grundsats, att ett fattigvårdssamhälle skall gälda den kostnad déss fattiga förorsaka främmande faltigvårdssåmhällen, är fullkomligt rigtig och äfven tillämplig på den kostnad, ett lasarett kan komma att vidkännas för fattiga patienter från annat distrikt än dess eget; så, och på det tvetydighet i berörda hänseende må undanrödjas, få Rikets Ständer hos E. K. Majit underdånigst anhålla, det Serafimer-Ordens-gillets cirkulär-bref af den 2 Mars 1804 och Kongl. Cirkuläret af den 23 December 1852 må erhålla den förklaring, att lasarett, mot fortfarande skyldighet att derstädes, så vidt utrymmet medgifver, till vård intaga fattiga sjuka jemväl från annat distrikt än lasarettets, skall för sålunda lemnad sjukvård ersättas af det fatligvårdssamhälle, hvartill patienten hörer. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 14 Mars 1863. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i8 Mars 1863. Presle-Ståndet den 20 Borgare-Ståndet den 26 Bonde-Ståndet den 21 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af de under åren 1860 och 1861 verkställda revisioner af Stats-verkets m. fi. allmänna fonders förvaltning under åren 1858 och 1859.
Län, hvilket dislrict-oniråde, likasom HypotheksFöreningens Reglemente bör vara af Kongl. M-*j:t i Nåder fastställd t, för alt tjena till efterrättelse. 3;o För att kunna vinna delaktighet i en Hypotheks-Förening erfordras, att, inom densammas district, under full egande-rält, innehafva jord af frälseeller skalte-natur, eller stadsjord, uppgående till ett värde af minst 5oo R:dr Siifver-Specie eller 2,000 R:dr_Riksgälds-sedlar; äfvensom att, vid meddelandet af den Hypotheks-Föreningen, enligt nästföljande punkt, tillkommande inteckning, ej vara Förmyndare eller stå i ansvar för barna-arf, uppbörd eller andra förmonsrält egande me - Expedilions-Utskollets Förslag till tind. Skrifvelse <V.o 337. 171 del. Att efter vunnen delaktighet i Hypotheks-Förening emottaga förmynderskap? eller uppbörd, är icke förbjudet. 4;o Den, som söker delaktighet i en Hypotheks-Förening, måste, jemte fullständigt tillstyrkande af sin behörighet, enligt föregående punkt, till Ilypotheks-Föieningen lemna inteckning i sin egendom till ett belopp, som icke öfverskjutcr hälften af egendomens värde, och i Hvilket belopp inberäknas alla inteckningar, som ega förmonsrält eller lika rätt med inteckningen till Hypotheks-Föreningen; börande derjemte denna hälft af egendomen icke vara besvärad med inteckning af något arrende eller undantags-contract, som förminskar egendomens värde. 5:o Vid hvarje utbetalning af faslighets-lån, åligger det förvaltande Dircctionen att innehålla fem procent af den till utbetalning anordnade summa, samt alt dessa fem procent genast till Riksgälds-Contoret aflemna, emot Conlorets vilkorliga förbindelse, alt, efter 8 år, beloppet återgälda, så vida icke Contoret under tiden måste i och för Föreningen vidkännas någon utbetalning; och kommer, så länge sådant icke inträffat, innehafvaren att af Riksgälds-Contoret årligen uppbära 5 procent å det sålunda insatte capitalet.
Enär Utskottet för öfrigt anser, att moderationen, till förekommande af de i Kongl, Majlis Nådiga Proposition och i Utskottets Betänkande uppgifna missbruk och olägenheter, både bör och med de derjemte föreslagna modiflcationer genast kan upphöra, får Utskottet vidhålla hvad Utskottet derom i allmänhet föreslagit, och således afstyrka hvad H(,rr Hjerta och Anders Danielsson nied flere på ofvannämnda IO Bevillnings-Ulskottets Utlåtande IV.o 63. Sätt, i fråga om Paket-posten, till-. Styrkt. Beträffande dernäst hvad som derom Yttrad t blifvit, att Betänkandet icke skulle utmärka, det moderation för alla bref med Penningar och Rältegångs-handlingar tills vidare finge tillgodonjutas, utan att deraf ville synas, som skulle lindringen endast afse bref från Em betsoch Tjenstemän; så får Utskottet tillkännagifva, att Utskottet trott det både af moliverna för den i Betänkandet gjorda hemställan, och afordslälJningen i den senare, vara ådagalagd t, att en sådan inskränkning icke varit Utskottets mening; men då hvarje möjlig tvetydighet i delta hänseende bör förekom-* mas, förmodar Utskottet, att om, med bibehållande för öfrigt af ordalydelsen i Utskottets meranämnda hemställan, näst efter meningen: 'att för bref med Penningar och Rättegångs-handlingnr” tillsättas orden "i allmänhet;” så blifver, hvad Utskottet åsyftat, fullkomligen tydligt , hvarföre ock ptt sådant tillägg vördsamt tillstyrkes. Stockholm den 16 Januarii i83o, BevillningsUtskottets Memorial N.q 64• H. Antpm till Exp.-Utsk. d. 22 Jan. i83q, Memorial, ?ned förslag till Voterings-Propositioner i fråga om Stadernas Salu - Accis.
Sept. som innefattar tillstyrkt bifall af Fabriqueuren och Riddaren I^rs kroik» ansökning att Handelsmannen Lric LomanL hos honom ägande intecknade fordran 25,813 Riksdaler Banco, mätte af Manufacturfonden inlösas, och räntan för honom nedsättas till g Procent utan akt hans Discont rättighet förminstaS m. m. erindrade fig BondeStändet, huruledes, dä denna fräga förut under Riksmötet härstädes förewarit, Sländet förklarat stg icke dermed kunna taga befattning; I anseende hwartill Ständet ansäg fig icke eller nu kunna i detta beslut göra nägon ändring ehuru Ständet gjorde rättwisa ät Fabriqueuren krelin allmänt kända nit för Swensta Fabriquernes uppkomst. BondeStändet har i stallet dels funnit dec bero pä kråik, sjelf att hos Kgl. CommerceCollegium, under hwars dispositionen ManufacturDisconten är stäld, anmäia sig till erhållande af den sökte vfwerflyttningen pä Di« scon - Den 4 November. 569 fronten af Handlanden Lomans fordran, dels och i öfrigt trott något annat beslut wid ofwanförmälte beskaffenhet icke wara sig tillständigt, än att i händel, se Kongl. Collegium finner en sadan omsättning med de af Lrelk. söreflagne eller pä andra wiljor böra äga rum, har Ständer för desi del derwid icke nägot att päminna. Härom skulle de öfrige Resveck. Ständen samt Statsutskottet genom PrvtocollsUtdrag wördsamt och wänligen underrättas. Ut supra. Lx krolocollo 8. L. IrägäräL. S. D.
R:dr 50 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes, enligt Bonde-ståndets beslut, införsels-tullen å denna artikel till 2 R:dr 50 öre skålpundet. Ridder skåpet och Adeln, Presteoch B or g are-stånden hafva, i enlighet med Blommor. Utskottets förslag, bestämt införsels-tullen å Blommor, konstgjorda, till 22 R:dr 50 öre och å delar af konstgjorda Blommor till 7 R:dr 50 öre skålpundet; hvaremot Bonde-sländet fastställt införsels-tullen å konstgjorda Blommor till 26 R:dr och å delar deraf till 8 R:dr skålpundet. Så vida Bonde-ståndet icke skulle vilja frånträda sitt nämnda från de öfriga Ståndens skiljaktiga beslut, föranledes följande omröstning: 6:o. Den som anser att, i enlighet med Utskottets, af tre Stånd godkända förslag, införsels-tullen å Blommor, konstgjorda, bör bestämmas til! 22 R:dr 50 öre och å delar af konstgjorda Blommor till 7 R:dr 50 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, fastställes, enligt Bonde-ståndets beslut, införsels-tullen å konstgjorda Blommor till 26 R:dr och å delar af konstgjorda Blommor till 8 R:dr skålpundet. Den af Utskottet för Bly: oarbetadt, i tackor eller rullar, förslagna tullfrihet Bly. vid införsel har blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgare - Fisk. 6 Bevillnings-Utskottets Memorial M 27. stånden; hvaremot Bonde-ståndet för denna artikel bestämt en införsels-tull af 40 öre per centner. Derest Bonde-ståndet vidhåller detta sitt skiljaktiga beslut, får Utskottet föreslå följande omröstning: 7:o.
Så nu är det jag, som får svara för den här veckan, säg? » » Tack, Sissan lilla, det är då just ingenting ovanligt. » Fru Wall lade en hög skära ylletröjor i arVi inbilla oss visst icke, att vi med ofvanbetskorgen, tog af glasögonen och reste sig stående sagt föräldrar och uppfostrare något långsamt. Hon gick fram till Siri, som stod nytt. V i äro öfvertygade om, att de rätt väl lutad mot pianot, och smekte ömt hennes ljusa känna det sagda — d. v. s. i teorien — men hår med fuktiga, kalla händer. hur står det till med dess tillämpning i prak» En sådan liten frusen stackare till mamma tiken? Just en sådan tillämpning vilja vi i jag har. » dessa rader lägga föräldrarne på hjärtat. Siri besvarade hjärtligt moderns smekning. Många tro sig handla på det sätt, vi här an» Sätt dig här i stora stolen; just så, midt tydt, men omedvetet ledas de ofta af förför kakelugnen. Jag ska ' göra en skymningsblindelse, förkärlek och fördom. V i ålägga brasa, j » g. » föräldrarne sträng själfpröfning som en plikt. » Nej, Siri, det var ju eld i morse. » Öfverallt, där syskon lefva i osämja, böra » An se ' n då. Du är alldeles iskall om föräldrarne antaga, att de äro medskyldiga, och händerna. Nu ska ' vi festa, det har jag beatt de trots sin goda vilja och redliga sträfslutit, och det kunna vi väl inte se i kolvan ha begått något fel. Då först skola de mörkret. » skärpa sin blick och bli i stånd att finDa de Siri sprang ut i köket efter ved och kom lämpliga medlen att afhjälpa det onda och att snart in med ett helt fång på armen. kunna iakttaga, hvilket behandlingssätt är » Nu får det här ta sig, » förklarade hon det bästa gent emot barnen. För mycket och stängde till luckorna om den påtända brastår härvidlag på spel, för att man icke borde san. » Och under tiden ska ' jag undersöka min uppbjuda alla sina krafter. Ty äfven om lilla påse, som ligger i muffen. » många af dessa ofördragsamma syskon med » Du är just en liten toka, Sissan.
Dertill torde kunna läggas att, i afvaktan på det förestående kriget i öster, stora spekulationer gjordes, för att öfver Sverige införa varor till Eyssland, och med anleda, häraf måste också denna stora mängd importartiklar betalas. Följden har blifvit, att då Sveriges egna varor icke härtill förslogo, har silfret måst ånyo utvandra, och visar nu den ebb och flod, som alltid kommer att inträffa med denna mätare af varuvärdet. Bankens metalliska kassa har under innev:de år minskats från 13 milhr Specier, hvartill den vid årets början upgick, till icke stort mindre än 8 Vj milhr, hvadan således 4 Vj milhr utgått. För att få dessa 4 Vj milhr Specier ur Banken, har det fordrats att sammanskrapa fyra gånger så mycket i riksmynt, hvilket således utgör 18 milhr E:dr nämnde mynt, som under loppet af innev:de år blifvit dragna ur den allmänna rörelsen. Det är gifvet att en sådan indragning af bytesmedel måste åstadkomma en brist derpå, och deraf har den nuvar:de förlägenheten upstått, hvilken dock icke är så ovanligt stor, som man föreställer sig, enär man dels ser att liqvid ganska lätt verkställes, och dels att varuvärdet ingalunda faller, hvilket eljest skulle vara en följd af brist på penningar, utan tvärtom håller sig ganska högt. Detta är min åsigt om orsaken till den närvaiade penningeförliigenheten; att söka förekomma densamma står icke i mensklig makt, och hvarken Utsk. eller E. St. kunna genom några beslut för längre tid hindra penningens fria gång dit, der den har sitt högsta värde, lika litet som några åtgärder kunna vidtagas till före - 56 Den 5 November. kommande af den naturliga gång, som silfver och guld alltid måste hafva. Att då vilja tillsätta ett Utsk. för att föreslå medel till hindrande af någonting, som är högst naturligt, vore, efter min öfvertygelse, ganska onaturligt. Det låter sig icke sägas åt penningen, att hit skall du gå, och här skall du stanna, utan den går sin väg ändå och kan icke hindras derifrån.