Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majrts Befallningshafvande blifvit i Nåder meddeladt af sådant innehåll, som Molionairen här ofvan anfört; och som grunden till hvad sålunda af Kongl. Ma:jt redan i Nåder blifvit Presterskapet heviljadt, eller åsyftad lindring vid utöfvande af de senare tider Pastoralvården åtföljande verldsliga Embetsärenden, äfven för ifrågavarande framställning måste såsom giltigt skäl antagas, utan att några missbruk, eller någon märklig tillökning i Kronobetjeningens göromål genom utsträckning affden föreslagne postfriheten synes kunna inträffa; alltså, och då dessutom fråga icke är om begagnande af den redan nog mycket tryckande Kro^ liobrefbäringen, anser Utskottet sig böra vördsamt tillstyrka, att Rikets Höglofl. Ständer hos Kongl. Maj;t i underdånighet anhålla, det Stadgandet i Kongl. CirculaireBrefvet den 16 Junii 1813, angående sättet för fortställande till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande af ifrån Presterskapet infordrade Utlåtanden, Protocoll och Handlingar, mätte i Nåder varda utsträckt till alla de Embetsbref, som af Presterskapet till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande aflåtas, med skyldighet för brefafsändaren att å omslaget anteckna brefvets innehåll, och för Kronobetjeningen, alt, när så äskås, öfver emottagahdet meddela bevis. Hvilket dock vördsamt underställes Rikets Höglofl. Ständers närmare pröfning. Stockholm den 9 April i83/j - N:o 28. Ankom till Exp. Utsk. den 9 April kl. 6 e. m. Betänkande j i anledning af -väckt motion derom, att Arieplougs och Arvidsjaurs Lappmarker måtte till Norrbottens Län förläggas. Herr Benjamin Hahn har uti ett till Vällofl. BorgareStåndet ingifvet och derifrån lill detta Utskott remitteradt memorial föreslagit, att Lappmarkerne Arieploug och Arfvidsjaur, hvilka nu höra till Vesterbottens Län, 4 Allm.
De till undertecknads utlåtande remitterade handlingarne, angående af Rikets Ständers Revisorer' gjorda anmärkningar vid Kongl. Bergs-kollegii expensmedels-räkningar för åren 1852 och 1853, får jag härjemte återställa samt dervid i ödmjukhet anföra följande: Enligt hvad härhos bifogade protokolls-utdrag af den 29 December 1851 och den 30 December 1852 utvisa, beslöt Kongl. Kollegium då, bland annat, att för de efterföljande åren 1852 och 1853 skulle prenumereras på och anskaffas fem exemplar af Postoch inrikes tidningarne; och hvilket äfven vederbörligen blifvit fullgjordt, ehuru i de af min företrädare i tjensten, A. L. Wretforss, till Kongl. Kammar-rätten aflemnade expensmedelsräkningarne för berörde år, utgifterna derför icke blifvit verificerade, utan samma räkningar endast vidfogats protokolls-utdragen angående den anbefallda prenumerationen. Emellertid, och då denna ofullsländighet i verifikationerna blifvit af Rikets Ständers Revisorer anmärkt, får jag härjemte ödmjukligen bifoga vederbörandes qvittens, att ofvanberörde 5 exemplar af Postoch inrikes tidningarne blifvit för hvartdera af åren 1852 och 1853 reqvirerade och betalta. Stockholm af Kongl. Bergs-kollegii Aktuarie-kontor den 20 Februari 1856. J. O. Myrberg. Vt drag af Protokollet, hållet i Kongl, Maj:ts och Rikets Bergs-kollegium den 29 December 1851. S. D. Kongl. Kollegium beslöt att för nästkommande år 1852 skulle prenumereras på och anskaffas fem exemplar af Postoch inrikes tidningar, äfvensom att tio exemplar af — 334 — 1852 års stats-kalender skulle inköpas; hvarom utdrag af protokollet skulle meddelas Aktuarien, i afseende å de härtill nödiga kostnaders bestridande af expens-medlen. Ar och dag som ofvan. På befallning Frans Ant. Croelius.
Majit finner Hypotheks-Föreningar, inrättade på här ofvan anförde grunder och inskränkande sina utgifna förbindelser inom maximum af de till hvarje Förening öfverlemnade inteckningar , erbjuda fullkomlig säkerhet för de förskott, som kunna dem meddelas; och Kongl. Maj:t, som för det närvarande uppskjutit pröfningen af de för Hypotheks-Föreningarne emellan Jordegare i Skåne och uti Elfsborgs Län föreslagna Reglementen, vill härmed i Nåder fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nyttan och angelägenheten deraf, att befrämja Hypotheks-Föreningar i allmänhet, genom verksammare understöd, än som synes kunna beredas i sammanhang med besluten om Bankens låne-rörelse. För detta ändamål framställer Kongl. Majit till Rikets Ständer angelägenheten att fullfölja sitt vid förra Riksdagen fattade och af Kongl. Majit gillade beslut om upptagande, till förmon för Fastighetsegare, af ett lån på 4 Kongl. Majit! Nådiga Skrifvelse Nio 67. af Rikets Ständer vid sista Riksdag bestämda vilkor; och Kongl. IVfajrt föreslår, att detta lån skall användas endast till biträde lör Hypolheks-Föreningar på följande grunder: 1:0 att någon förlust för Staten i ett eller annat afseende icke skall genom detta lån uppkomma; 2:0 att följaktligen alla kostnader för lånets upptagande, äfvensom ansvaret för ränteoch capital-betalningars behöriga fullgörande, skola åligga de Hypolheks-Förnun gar, som af lånet erhålla bidrag, och hvilka böra ställa fullgod säkerhet, att på bestämda tider hvarje år, till Riksgälds-Contoret inbetala 6 procent å primitiva beloppet af erhållne låne-hidrag, hvaraf 4 procent beräknas såsom ränta och 2 procent såsom eapital-afbetalning, till dess, efter bestämd ainortissemeiits-plan, hela capitulet med omkostnader blifvit återgäldadt. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Konglig Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOIlAN. C. D. Skogman.
Allmänheten der må ega tillfälle att upplysas och påminnas om sina pligter samt varnas för öfverträdelser. Intetdera af dessa skäl har Jag funnit gällande för offentlighet under rättegångar vid RiksRätt, ty dennes sammansättning tryggar tillräckligen den tilltalades säkerhet om laglig behandling, och Allmänheten kan icke der hemta tillfälle gtt erinras om sina pligter. Den rätt åter, som medborgare ega, att erfara , huru de vigtiga ämnen, som kunna blifva föremål för Riks-Rätt, utredas, 3o Kongl, Maj.ts Nådiga, Skri/i). N:6 £2. granskas och afgÖras, befordras ostridigt mera fullkomligt och mera säkert genom Tryckfriheten. På dessa grunder har Jag icke ansett Mig för det närvarande böra bifalla den af Eder föreslagna förändring i 102 §. Regeringsformen. Då Jag slutligen ansett de af Eder framställda Förslag till ändringar uti åtskilliga §§. af Tryckfrihets-Förordningeil vara mindre väsendtliga; och då Jag derjemte inhemtat, det ett Förslag till en alldeles ny redaction af denna Grnndlag al Edert ConsLitutions-Utskott blifvit i behörig ordning väckt, samt att detsamma redan hos Eder, (Gode Herrar och Svenske Män! kommit under Öfverläggning, och sålunda till slutligt afgörande vid nästa Riksdag kan förekomma, har Jag icke funnit skäl att nu antaga berörde af Eder framställda parliela Förslag. Jag förbi ifver Eder, Gode Herrar och Svenske Män! med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. CARL JOHAN. Bil. till Kongl. Maj.ts Nluli ga Skrif v. N.o g3. 3 i - N:o c)3. I Afskrift meddelad Exp.-Utsk. d. 28 Fehr. i83d«. KONGL. MAJ.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af Deras underdåniga anmälan, angående granskningen af Mann f adur - Discont - Fondens Räkenskaper; Gifven Stockholms Slott deri s3 Januarii iS3o. Ilos Kong-].
Skulle åter de nu gjorde Reservationer eller andra anmärkningar inom PiiksStånden föranleda återremiss, och de af K. M:t nådigst uppgifne särskilde förhållanden för ena och andra af desse nu ifrågastälde mål blifva närmare utredde, så skall, derom är jag öfvertygad, ej afseende vägras äfven desse få återstående Medborgare, hvilke, de fleste med fullt lika goda skäl som flere af dem, hvilke redan erhållit deras ersättning, förlitat sig till det löfte R. St:r år 1812 gifvit, medelst bifall till K. M:ts nådiga Proposition, att, af den besparade utbetalning å då afskrifna Sveriges Utrikes gäld, afsätta någon Fondj hvarå ersättning kunde anvisas för sådane bevislige förluster, som under en loflig handel och sjöfart blifvit tillfogade Betänkan den. 33g Svenske man, af Malter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande; likasom till K. M:ts och It. St:rs rättvisa Considererande, att ej ensamt desse med deras egendom, utan hela Staten, må ansvara för det ofvannämde aftal uti Fredsslutet i Kiel, hvarmed K. M:t fann sig höra qvitta Dess undersåtares anspråk för, medelst denna Tractat, Riket tillskyndade mångdubblade större fördelar. Jemför man då, att nyttja en Svensk Riddersmans ord vid sista Riksdag i dess Stånd: Vinsten af försvunnen Utländsk gäld af flere Millioner i Silfver-, och erhållandet af ett Konungarike, å ena sidan, mot några 100,000 R:drs ersättning till egne Medborgare å den andra, hvilkas så beskaffade förluster just varit en hufvudanledning till de Krig, som slutades med sådane Resultater; så har den af R.
Af hwad längre fram kommer att anföras, om Läkares bildande, torde äfwcn den förmän af detta förslag med säkerhet kunna wäntaS att derigenom säkrast och med minsta kostnad för Staten afhjclpes, sä wäl bristen pä skickeliga Läkare som den äfwen öfwerklagadc bristen pä dugliga ämnen till Prester. Dä denna fullständigare Medicinal-wärd förutsätter flera utgifter, sä är Medicinal-Fondens förökande en nbdwändig följd deraf, hwartill följande utkast Zeke lärer kunna anses innefatta nägot särdeles betungande för Staten. Till Kongl. Collegii-Medici och Provincial-Medicorum Aflbnings-Stnt, fria Medicamenter, m. m. utgick är i§5>8 R:d. — Följande utgifter tllkomma: Till so Stipendier tvid Unio verstteterna efter ivo R:dr hwardcra 5,200: Till Institutet för Under-Läkare 6,ooo: — >— Till fria Medicamenter 8,ooo: — Till lön för Z7 Provinclal^Mcdiri förefläs minst I8o tunnor Spanmäl in nattirLz eller deremot efter Transport Z6,Zs8: 16. Markcgäng swarandc pcnninge - tttN pbr ester 5 R:dr. Banco tunnan Z 3,302 R:dr. hwaraf afdragas de nu Utgående Provincial-Medicorum och deras Medhjelpare löner 4,933 Rchr. 16 §. dä det ätcrstär —- 28,866: 32. — Summa 64,725: Hittills har uti den för Medicinal-Werket anstagnc Stat, Utom den summa som under namn af Medicin Nal-Zond (ungefärligen 2,200 R:dr.) influtit, ärligen want upfört —I9,8os: ,— —- Nu förestäs att af de i Swerige och Norrländska Provinccrna befintcliga 65,234 4^ Mantal ett Medicinal-Zond till vfwanstäende behof ärligen utgöres af Z2 §.
Detta är så mycket mera oväntadt af Ordföranden i Utskottet, som han sjelf icke längesedan protesterat mot en riktig åtgärd af BancoUtskotlet, då det till Stånden inkom med en förfrågan rörande BancoFörfattningarne. Om sjelfva saken vill jag ej yttra mig, utan förenar mig med Grefve Frölich i yrkandet, att ExpedilionsUtskottets Memorial må förklaras vara i olaglig ordning tillkommet, och derföre läggas till handlingarne, men frågan om dagen för nästa Riksdags början lemnäs oafgjord till ett annat tillfälle. Grefve Frölich: Herr Cederschjöld har kallat mine gjorde anmärkningar beskyllningar mot ExpeditionsUtskottet. Ordet beskyllning innefattar personligheter; men jag får förklara, att jag i mitt anförande ej haft någon sådan syftning. Jag har I2Ö Den 10 Februarii f. m. egenteligen endast sökt göra redo för rätta sättet att i RiksStånden besluta dagen för nästa Riksdags början. Det måste ske i följd af väckt fråga derom; men det är ej likgiltigt, om frågan blifvit väckt enligt med, eller i strid mot, lagliga former. Vi äro blott tillämpare af lagarne, men vi måste tillse, att vi ej göra dem till nullitet genom frågors upptagande i origtig form. Nu är Ridderskapet och Adeln färdigt att göra detta fel uti förevarande fall, och de andre Stånden hafva redan begått det. Jag skall åtminstone ej tillåta mig något sådant, utan ernar protestera deremot så mycket, som protester kunna förmå. Herr Cederschjöld har åter visat sin böjelse att draga alla frågor under ConstitutionsUtskoltet, likasom det skulle besitta någon högre vishet för tillämpning af lag, eller vara ett supplement lill våra lagar. Det vore ungefärligen detsamma, som att, när lag brytes, då hafva vi ConstitutionsUtskottet att vända oss till. Jag tror, att Ständernes tolkning af lagarne kan jemföras med hvilket ConstitutionsUtskotts som helst.
» Christianstads » » 2: 22. » Halmstads » » » 83: 74. » Warbergs » » » 66: 15. » Laholms pedagogi » »94: — uti hvilken sistnämnda summa, så betydligt högre än hvad uti pedagogens aflöning inräknats, enligt hvad Stats-kontoret ansett sannolikt, äfven mbegripes hvad till skolans kassa är anslaget. Summa R:dr R:mt 252: 50. I anledning af hvad sålunda i detta ärende förekommit, har Kongl. Majit, uppå de skäl Kammar-kollegium anfört och med gillande af hvad Stats-kontoret hemställt, af Rikets Ständer äskat ett anslag af 2,957 R.dr 31 öre samt 303 luft 4 k:r oindelt spanmål med ett förslagsvärde af 606 R:dr 80 öre, eller tillsammans 3.564 R:dr 11 öre för Lunds Sti/l samt 302 R:dr 57 öre för Hallands län, att, på sätt Statskontoret föreslagit, å Riks-staten uppföras såsom ersättning för omförmälda afgifter, på det dessa till klockareiönerna ursprungligen hörande inkomster må oafkortade få utlUh. till 11. St. Prof. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 A/d. 4 liand. 7 Iläft. 4 20 Stats-Utskottets Ullätande JH 195. gå till tjensternas innehafvare; hvarjemte och då skäligt syntes, att klockarebefattningarna i Jerrestad samt i Falkenbergs stads och Skrea landtförsamlingar skiljdes från de pedagogbeställningar, hvarmed de ännu äro förenade, och klockarne i nämnda församlingar finge komma i åtnjutande af enahanda förmån, som deras vederlikar, Kongl. Maj:t tillika, på det sådant måtte kunna ske, i nåder föreslagit Rikets Ständer att å anslaget till pedagogier och folkskolor anvisa ett ytterligare belopp af 458 R:dr 56 öre till betäckande af den brist i vederbörande pedagogers fastställda aflöning, som genom berörda inkomsters upphörande måste uppstå.
Qlfabcmierna i ada beni röranbe aitfcfntngar od; afttoner; Sllabemiljemmatt, forn ej äro flatte; Slftioner, giffaliffa; — röranbe Slfabentier, ©pmnafter, ,!pnöf)ddningéfädfTaper, Äprlor, 0folor od; $ofpitaler, ^attigmårbéinrättningar, ifSenfionéfafor od; ada anbra fromma 0tiftelfer famt Slfabemifjemman; Slf Seftgtnittgar, efonotntffa, å boftällen od) fronopemman, m. fl.; SBefftifnittgar öfwer geometriffa cpartor famt protofott eller anbra panbliti* gar, font af öanbtmätare etter från ^rooind-öanbtmäterifontoren utgifwad; 29 SBcfroärsffrifter; fe 2lnföfuingar; — Uppbörbömänö t mål, röranbe fronoräntor famt tebogörelfe för biépo Slätt eller kollegium gjorb anmälan; f attigumrbeiurättningar; folfpafj toib tnrifeé fjöfart; f itdmaftcr för @taté
Skulle rabarbervinet komma i allmänt bruk, så blefve detta ett godt handtag för jordbruksnäringen, ty man kunde då på hela åkrar plantera denna växt, vid hvars odling man icke behöfver frukta för skadeinsekter, frost, olämplig mark eller klimat, och god afsättning borde kunna erhållas för ett vin, hvilket är mousserande och pärlande som champagne samt utgör den allra yppersta svalkedryck under heta sommardagar. En person, som i Tyskland under tre är försökt saken meddelar i en där utkommande tidskrift följande redogörelse för sitt sätt att gå till väga, hvarvid han förutskiekar den anmärkningen, att, om man sä vill, kan man tillsätta mera socker och göra vinet spritstarkare. Af de afskurna rabarberbladen användas endast stjälkarne och bladets gröfre nerverallt öfrigt borttages. Stjälkarne läggas på ett snyggt underlag och bultas med en trädklubba eller stöt, dock endast helt lätt, så E S PLATS Svar. W ercy F. IM &amp; C:o E n anspråkslös flicka af god familj, kunnig i alla hus], göromål, enkel sömnad och väfnad, vill mot fritt vivre blifva hjälpreda åt en snäll husmoder. Svar t. » Ruth », Askersund p. r. [2153] E n bättre anspråkslös flicka önskar plats i familj att gå frun tillhanda. Van vid busliga göromål, sömnad och handarbeten. Prima referenser. Svar emotses till H. L., Iduns byrå. [2156] E n energisk, stadgad och anspråkslös lärarinna önskar till hösten plats i familj. Undervisningsämnen: vanliga skolämnen och språk. Svar till » Anna », Iduns byrå. [2157] M ot 150 kr. per år önskar en ung flicka till hösten bli inackorderad i ett bildadt hem. H o n är villig biträda med alla inom hus föremed utsikt till framtida befattning sök. fallande göromål och handarbete. Svar en bildad flicka plats. Under lärotiden till » Hilda » Borås pöste restante. hetat. Svar t. » Telefon », Karlskronap. r. (G. 3990) [2144] Få telefon (G.
Antalet af handlagda lagsökningsmål och af de för skuld bysatte personer har uppgått: år 1851 till 2,211 mål emot 2,620 personer om 130,773 R:dr B:ko, och 15 bysatte. Bko, och 23 bysatte. B:ko, och 20 bysatte. » 1854 till 1,933 » » 2,645 personer om 121,063 R:dr, och 15 bysatte, samt » 1855 till 1,601 » » 2,003 personer om 93,312 R:dr, och 23 bysatte Häraf visar sig, på sätt äfven tillförene blifvit anmärkt, att lagsökmngarnes till eiler aftagande i väsentlig mån äro beroende på föregående årets gröda. § 3. Näringar. »Jordbruket, (utdrag af Hallands Läns Hush.-Sällskaps berättelse för innevarande »år) särdeles mom södra Halland, kan i allmänhet sägas vara i framåtskridande. Mergling 9 »Mergling, klöfversådd och vexelbruk börja allt mer och mer hos allmogen att använ»das. Begagnandet af artificiel gödsel, också af allmogen, är ej heller ovanligt, hvil»ket visas deraf, att under denna vår — 1856 —inväntas till Halmstad 400 Skeppd »guano från London, utom icke ringa partier, hvilka uppköpas i Götheborg. »Det är egentligen inom de socknar, hvilka äro belägne utmed eller i närheten »af kusten, och hvarest jordmånen, såsom bördigare och rik på mergeltillgång, mera »lönar en använd möda, som dessa förhållanden äga rum. — I de på höglandet ut»med Smålands och Elfsborgs läns gränser belägna socknar är den rådande jordmå»nen sand och grus; här hafva förbättringarne i jordbruket ännu ej fått lif.
Ofta nog hade det till och med inträffat, att arrendator, hvilken sålunda, med begagnande af sin optionsrätt fått arrendet förlängdt, derefter öfverlätit detsamma ät annan persön mot betydlig mellangift, utgörande en lämplig mätare pä Kronans förlust af den städja, som i annat fall skulle kunnat vid arrendeauktion utfästas. Under det Konung och Ständer sålunda till förmån för arrendatorerne och utan några motsvarande förbindelser ä deras sida afstätt den vinst för Staten, sorn en fri täflan om arrendena skulle erbjuda, hade det allt mera visat sig, att den ofvannämnde, nu 60-äriga författningen, som bestämmer kronoarrendens varaktighet till 30 år, icke stöde tillsammans med Kronans rätt att af sina fastigheter bekomma en, i förhållande till deras värde, skälig och tillbörlig inkomst. Dels hade nemli - 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 98. gen stadgandet 0111 den langa arrendetiden förlorat en del af sin grund derigenom, att odlaren numera, till följd af förbättrade jordbruksmethoder, kunde för nedlagda mödor och kostnader påräkna snabbare godtgörelse än torr varit fallet, dels föranledde ökade penningetillgångar och lättade kommunikationer, med flere samverkande orsaker, dertill, att fastighetsvärdena i allmänhet stiga hastigare nu, än förr; att det vid början af en 30-årig arrendetid åtagna arrende utgjorde emot slutet af denna tid en vida ringare procent af egendomens afkastning, och att Kronan således lede förlust genom sina fastigheters bortarrenderande på en sådan alltför lång tid, hvilken följaktligen, frän synpunkten af ett skäligt intresse för Statens inkomster, påkallade någon inskränkning till närmare likhet äfven med hvad i arrendealtal mellan enskilda personer i allmänhet betingades: och det vore, på nu anförda skäl. för Kronan önskligt och angeläget att äfven kunna, något oftare än hittills komma i tillfälle till betingande af de högre arrenden, till hvilka egendomarnes förbättring och stegrade fastighetsvärden kunde föranleda. Väl kunde hvarje dylik förändring möta någon betänklighet i den föreställning, som under detta ärendes handläggning hos Kongl.
När någon, som förut varit eller är i Kronans eller annan offentlig tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, förses den fuilinagt eller det öppna bref, som utfärdas, med stämpel till belopp, motsvarande 15 procent af den lön, som åtföljer dylik eller dermed jemförlig tjenst; hvarvid iakttages, hvad särskildt beträffar militärstaterna, att beräkningen alltid sker efter Skånska Infanteri-regementenas normalstat. Erhåller någon karaktersfullinagt i annan tjensteväg än den, hvaruti han varit eller är embetseller tjensteman, såsom t. ex. då en militär får en civil karaktersfullmagt eller tvärtom, beräknas stämpeln till 35 procent af dithörande löne-inkomst. Fullmagt, öppet bref eller resolution på karakter för den, som ej förut varit i Kronans tjenst, förses med stämpel till ett belopp af 05 procent af löneinkomsten för dylik eller i värdighet motsvarande tjenst. Afsked, då den afskedstagande hugnas med förhöjning å karakteren, förses med stämpel till det belopp här ofvan är för karaktersfullmagter stadgadt. Tillåter Kongl. Majit, på grund af förekommande särskilda omständigheter, den afskedstagande att bibehålla antingen hela eller någon del af den lön, han innehar, förses afskedet med stämpel å 6 R:dr. 28 Bevillnings-Utskotlels Betänkande N:o 7. Öppet bref eller resolution uppå pension 6: — § 4. Om stämpel å fullmagter, konstitutorialer, förordnanden och afsked från rikets embetsverk och andra offentliga myndigheter. Nedannämnda utgående expeditioner förses med stämpel pä sätt här nedan stadgas:
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga Remiss den 19 förlidne December å Rikets Ständers sednast församlade Revisorers anmälanden och anmärkningar vid Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Kollegii Artilleri-Afdelnings afgifna räkenskaper för åren 1842 och 1843, får samma Afdelning deröfver afgifva följande underdåniga Utlåtande. Sålunda först hvad beträffar: Redogörelsenia för ordinarie Statsanslaget: Uti Irsta §. hafva Ständernas Revisorer anmält, huruledes, efter Rikets Ständers beslut, den skuld, hvarför Mariebergs till Artilleriläroverk upplåtna kronoegendom häftat, nu mera upphört, medelst afskrifning af 14,000 R:dr, hvilken summa varit från Rikets Ständers Riksgälds-Kontor förskjuten, samt genom inbetalning från samma Kontor af det belopp, stort 33,893 R:dr 39 sk. 7 rst., som återstått af det lån, Militie-Boställs-Kassan försträckt till köpeskilling för samma egendom, så att den nu vore från gäld befriad. Härom får Kollegium i underdånighet upplysa, att, sedan Eders Kongl. Maj:t, uti nådig skrifvelse den 30 April föriidet år, lorordnat om verkställighet af Rikets Ständers omförmälda beslut, berörde liqvidation blifvit fullgjord och redovisad uti 1845 års Stats-medels hufvudbok för denna Kollegii Afdelning.
I öfverensstämmelse härmed hemställer Utskottet, att, för godtgörande af innehållen och till Stats-verket indragen aflöning för de under krigsåren '1806 —-1810 fångne ogifte Officerare och Underofficerare med flere, en summa af 21,600 R:dr R:mt på förslag må å Allmänna Indragnmgs-staten uppföras till Kongl. Majits nådiga disposition, att användas till gäldande af sådane fordringar af nämnda beskaffenhet, hvilka inom utgången af nästa stats-reglenngs-period, eller slutet af år 1860, i behörig ordning anmälas och styrkas. Stockholm den 15 Juni 1857. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1857. Ånk. till Exp.-Utsk. den 18 Juni 18S7, kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af vackt motion om anslag till beredande af tillfälle får officerare af arméen att ingå i utländsk krigstjenst. (U. A.) Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion har Herr Stjernsvärd, G. M., förmält, hurusom han, oaktadt vid nästföregående 3:ne Riksdagar Rikets Ständer funnit sig icke kunna fästa afseende å motionärens då gjorda framställning om anvisande af Stats-anslag till stipendier åt officerare af landt-arméen, som önskade ingå i utländsk krigstjenst, fortfarande ansåge denna fråga af mycken vigt samt derföre, under åberopande af de motiver, som för berörda framställning vid nämnda tillfällen skola blifvit anförda och efter motionärens uppgift återfinnas i Ridderskapet och Adelns tryckta Protokoll vid 1853 och 1854 års Riksdag, 2 Haft. sid. 334—337, föreslagit, att Rikets Ständer måtte dels till Kongl. Maj:ts