Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t äskat ett anslag af 10,000 R:dr, att i 4 år, från och med 1854, med jrdel årligen, till Svenska Akademien utgå, med åliggande för Akademien att före dessa års utgång till Kongl. Majrt inberätta hvilken fortgång ordboks-arbetet baft och hvad ytterligare för detsamma kunde erfordras; Och hafva, med afseende å vigten deraf, att Svenska Akademien förses med nödige medel att utföra ifrågavarande, åt henne uppdragna, ordboks-arbete, Rikets Ständer, på sätt E. K. M:t föreslagit, beviljat en summa af 10,000 R:dr för omförmälda ändamål, att utgå under innevarande och följande 3 år med j-:del årligen. 12:o. Vid de 2:ne sistförflutna riksdagarne häfva Rikets Ständer lil! understöd för Serafimerlasarettet anvisat ett årligt anslag af 4,500 R:dr; och är nu af E. K. M:t äskadt, att samma anslag må för ytterligare 3:ne år Lasarettet beviljas. Då det visat sig, att Serafimer-lasarettet än vidare är i behof af ifrågavarande anslag, hafva Rikets Ständer för nämnda Lasarett å Riksgälds-köntoret anvisat ett årligt belopp af 4,500 R:dr, att fortfarande utgå under hvarldera af åren 1855, 1856 och 1857. 13:o. I anledning af gamla Upsala församlings underdåniga ansökning om understöd af allmänna medel för reparation och till en del ombyggnad i olörändrad form af församlingens uråldriga kyrka, har E. K. M:t, med afseende å denna församlings vitsordade behof af dylikt understöd och på det ifrågavarande kyrka, som är en af de äldsta i riket, må kunna behörigen vidmakthållas, föreslagit Rikets Ständer att för det uppgifna ändamålet bevilja gamla Upsäla församling för en gäng en summa af 2,000 R:dr; hvilket Rikets Ständer bifallit. 14:o.
fl., medan hon på mödernet är befryndad med de förnämsta Bostonsläkterna: Adams, Hale, Everett, hvilket förklarar, att hon i sin person förenar så- väl för norden som för södern karaktäristiska drag. Att leda sina anor från de puritanska kolonisterna, från detta kraftfulla släkte af män och kvinnor, som med försakelsens och frihetskänslans dubbla hjältemod undan politiskt och religiöst förtryck sökt sig ett nytt fädernesland bortom världshafvet och brutit bygd i urskogarna, är visserligen ett arf att sätta värde på, och de läkare och vetenskapsmän, som ingående studerat Helen Kellers märkvärdiga själsutveckling, underlåta ej att konstatera betydelsen af hennes från föräldrar och förfäder i många generationer nedärfda, ovanligt sunda fysiska och psykiska anlag. Helen Kellers barndom om IDUN 234 Är du lycklig, väl, så gläd dig At din lycka med en hvar, Och ju mer du delar med dig, Desto mera har du kvar. strålades af all den kärlek och glädje, alla de ljusa förhoppningar, hvarmed ett ungt, lyckligt föräldrapar i ett förmöget och komfortabelt hem i den soliga södern kunde hälsa sin förstfödda, tills en häftig febersjukdom bragte deras 18 månader gamla dotter till dödens rand och föräldrarne nära förtviflan, för att efter någon tid lämna henne tillbaka åt dem — beröfvad syn och hörsel. » När jag uppvaknade och fann, att allt var mörkt och tyst, trodde jag antagligen, att det ännu var natt, och jag måste ha undrat, hvarför dagen dröjde så länge med sin ankomst. Men steg för steg vande jag mig vid tystnaden och mörkret, och slutligen glömde jag, att det någonsin varit ljust. Jag glömde nästan allt: en enda sak stod kvar i mitt minne, det var min mors ömma kärlek.
Ehuru den närmare tillämpningen af det antagna och otvifvelaktig! riktiga konskriptions-syslemet fordrade en ändamålsenlig vapenöfning, så följde likväl icke deraf, att, såsom i Preussen, hela arméen i fredstid borde väsentligen utgöras af konskriberade, hvilka för flera år rycktes från sina sysselsättningar och ofta, efter fulländad tjenst, funnos oanvändbara i deras förra yrken eller andra sysselsättningar. Med en långt mindre öfning kunde i allmänhet konskriplionen blifva lämplig åtminstone lör försvarskriget, helst sedan nya tiders uppfinningar och förbättringar i infanteristens vapen gif vit åt detta en verkan, som deraf förut icke kunnat påräknas. Detta vore en omständighet, som icke finge förbises vid uppskattning af lolkbeväpningens värde, och öfningen kunde till följd häraf betydligen inskränkas. Den stam af krigare, som indelningsverket erbjöde, kunde utan olägenhet i fredstid i betydlig män minskas och den återstående delen deremot bringas lill sådan insigt och öfning, att den för framtiden kunde påräknas icke endast såsom massa för upptagande i sina leder al de konskriberade, utan jemväl såsom instruktörer hvar i sin ort. Genom en ändamålsenlig riktning, gifven ål ungdomen i dess yngre år, kunde denna göras mottaglig lör den krigiska bildningen och för kännedomen om eldvapen, så snart man insett och er känt att den enklaste kännedomen om bruket af eldvapnet tillhörde mannens utbildning, lika myckel sorn annan undervisning, skulle det utomordentliga tillfället (ill utbredande af berörde kännedom, som vårt indelningsverk, behörigen utbildadt och användt, erbjöde, inom ett tiotal af år lägga en sådan grund för den egentliga undervisningen i krigareyrket, alt denna sedermera icke kunde erfordra särdeles tid och uppoffring, för att göra nationen verkligen stridbar. Om dessa åsigter i någon mån lortjenade uppmärksamhet, ansåg motionären till fället för deras närmare granskning och skärskådande vara särdeles lämpligt nu, då en särskild Kommitté af Kongl. Majit blifvit förordnad alt afgifva förslag lill ordnande af Skandinaviska hallons gemensamma lorsvars-anslalter.
Abr c®). 20 f i Stats-Utskottet s Fetänkänderil de Personer, som af sådane Extra-ordinarre understöd kommit i åtnjutande, skulle allmänna omdömet öfver de Embetsmäns förtjenster af .fäderneslandet, hvilkas i fattigdom efterlemnade Enkor och Barn salunda blifvit understöd-* de, rättvist och med tacksamhet erkänna den Nådiga omsorgen, Då, såsom Revisorerne andragit, bestämde anslag under visse Hufvud - Titlar finnas för de serskildte utgifter, som tillhöra Stats-Verket, och deribland under Sjunde Hufvud - Tituln. den summa, som till Pensioner i allmänhet bestås, har Stats-Utskottet ansett det Revisorerne icke saknat anledning till deras framställning härom; Och har på sådan grund Stats-Utskottet trott sig böra i detta amne hemställa, det Riksens Högloft. Ständer endast i underdånighet hos Kongl. Majit anhålla: ätt någre Pensioner eller Gratificationer ej maga under någon annan Hufvud - Titul , an den Sjunde samt utaf omförmäldie till Åttonde Hufvud - Tituln hörande Extra Utgifts-Summa beviljas, och hvarvid Kongl. Maj:t i Nåder, hvad den sednare beträffar lärer täckas under noggran pröfning taga de skäl och omständigheter, som kunna därtill sig förete, att utaf Statens knappa tillgångar sådane Gratificationer anslå. 5:0 Af nyssnämnde under 8:de HufvudTituln uppförde Summa till Extra Utgifter, hade Revisorerne funnit iner än hälften år 1815 hafva blifvit utbetald till sådane behof, för hvilka ej i vanlig väg redovisas; Och då i anseende till en större del deraf, det icke vora kändt om och hvar redovisning derföre göres» Stats-Uiskottets Betänk anden! 1619 hade Revisorerne till förekommande deraf, att Redogörelse skall saknas för emottagne medel, funnit sig höra hemställa, om icke hos Kongl. Majt borde i underdånighet anhållas, att Kongl. Maj t i Dess Nådiga
Hvarje fögderi utgör tillika en häradshöfdinge-jurisdiktion eller domsaga, utom Ostbo och Westbo, som äro förenade till en. Domsagornas antal är således fem. I hvardera af de trenne städerna Jönköping, Ekesjö och Grenna finnes rådhusrätt och i residensstaden Jönköping har Götha Hofrätt sitt säte. Jönköpings län utgör jemte Kronobergs, Blekinge, Christianstads, Malmöhus och Hallands län Nionde Bergmästaredistriktet. Inom länet finnes allenast en köping, Wernamo i Östbo härad, som genom Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut den 22 Juli 1859 förklarats för en af stad oberoende köping, och för hvilken Reglemente den 27 Januari 1860 blifvit i Nåder faststäldt. I ecklesiastikt hänseende är länet fördeladt i 62 pastorater och 128 kyrksocknar, hvaraf 47 pastorater med 98 socknar tillhöra Wexiö stift, 2 pastorater med 8 socknar Skara stift och 13 pastorater med 21 socknar Linköpings stift, till hvilket senare stift äfven hörer en socken, som är annex till pastorat inom Calmar län. Landsh.-Emb. uli Jönköpings län und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Jönköpings ian. Administrativ indelning. Innevånare. Två socknar, nemligen Grenna och Ekesjö, utgöras af både landtoch stadsförsamlingar. Jönköpings stad innefattar två territorialförsamlingar och derunder lyder såsom annex en landtförsamling inom Tveta Härad. Inom länet äro indelade hela Jönköpings regemente eller 1,100 rotar, samt af Calmar regemente 401, af Smålands Husarregemente 250 och af Smålands Grenadierbataljon 399 nummer. Postkontor finnas i städerna Jönköping, Ekesjö och Grenna samt i Wernamo, Wrigstad, Hvetlanda och Gisslaved.
Den sökande är hemmastadd i enklare matlagning, sömnad och väfnad samt strykning m. m. Lönepret. små. Svar till » Norrländska », Iduns byrå, Stockholm. [2035] För några damer, som under sommaren önska en sund och vacker vistelseort, erhålles sådan hos Sverdrup Eidsvaag, hvarest man med lätthet kan bese de mest sevärda och berömda ställen i Bomsdalen och Nordmöre. Pris pr månad kr. (G. 3394) E n ung flicka önskar plats i familj att på längre eller kortare tid undervisa uti gammaldags väfnad, såsom j rödlakan, dukagång, krabbasnår och rosengång m. m., samt är dessutom villig att deltaga i husliga göromål. Svar till » E. », Iduns byrå. [2005] I nformator, som är villig att mot fritt vivre läsa 3 å 4 timmar dagl. med två gossar om 13 och 14 år, önskas under sommaren af familj, bosatt på vacker landtegendom. Svar till » G. G. », Köping, p. r. [2003] [2038] Sommargäster Sg£$S från Malsta järnvägsanh., nära Norrtelje, finnes att hyra för mycket billigt pris under sommaren två vackra lä- genh. med naturskönt läge vid sjö o. nära kyrka. Vidare gen. lärarinnan M. J., Malsta, Syninge. [2017] I nackorderingar till landsorten samt till Paris och London förmedlas genom Th. Tjäders byrå, Malmskilnadsgatan 38, öppen kl. 11 — 4. (G. 17678) Westbergs oöfverträffliga [1737J PLATSSÖKANDE. Stenia. Spenat. Den till nedsaltning ämnade spenaten bör helst tagas af första sådden. Den rensas väl från stjälkar och de gröfre nerverna och tvättas duktigt. Sedan bredes den ut på linne att torka utaf i solen. Nu packas den hvarftals med koksalt i en hög, emaljerad järngryta, som ställes på varmt ställe på spisen, dock ej öfver elden.
— N:o 57, angående väckt fråga om statsanslag för vidtagande af åtgärder till hämmande af boskapspesten, om den skulle inom landet utbryta: B. lil. 516, 518, 532, A. 532; U. V. 427, 440, A. 440; E. IV. 192. — N:o 58, angående bestämmandet af dels aflönirigen för RiksStåndens och Utskottens kanslioch vaktbetjening, dels godtgörelsen af vissa kostnader i följd af tryckningen utaf Riks Ståndens protokoller jemte dertill hörande Bihang: B. III. 516, 518, A. 518. — N:o 59, i anledning af Kongl. Matjts Nådiga Proposition, om anvisande af medel till utvidgning af den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Klara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader: B. III. 519, 542; IV. 52, A. 66, B. 272, 361; V. 36, A. 37, E. 427. — N:o 60, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvud-Titel: B. IV. 96, 190, 193, A. 193, 198, 201, 204, 206, 207, 213, 227, 228, 230, 231, 232,239,268,269, — S — 183 271, 272, 290, 291; B. V. 182, 245, A. 245, B. 427, 441, A. 441, E. 637.
Ständer, för att förekomma slika Olycksårs rysliga följder, Öppnat för Landtmannen ett medel till räddning, medelst SpannmålsMagazins anläggande och öfver deras förvaltning tillförordnat enDirection, synes ock, om ändamålet skall kunna bestämdt vinnas, det Blifva af vigt, att Länen, proportionaliter efter deras vidd och Folkmängd, och efter årsgrödans qualite' och q vantite, blifva hulpne, samt att, om icke alla tillräckligen skulle med Hjelpe-spanUemål kunna undsättas, då först och främst må komma i åtanka den af verkligt behof tryckte Åkerbrukaren, den mindre framför den mera förmögne, och den arbetande Classen, nemligen Bonden och Torparen, framför Herremannen, då de äro i samma villkor och hafva» undergått enahanda missöde. Till vinnande af detta för den lidande menskligheten så högt vigtiga ändamål, torde erfordras: i) Det Konungens Befallningshafvande i Nåder anbefalldes, att till Kongl. MagazinsDirectionen inkomma med tidiga och detaillerade årliga Berättelser om tillståndet i Länen, Ridd, o, Ad. Pro t. II. B. 35, 36 274 Den 5 Januarii. hvilka höra insändas inom en viss fastställd tid, kanske inom November Månads utgång» då så väl all skörd, som proftröskning af diverse Sädesslag bör kunna vara verkställd; och 2) Att Konungens Befallningshafvande låta i god tid pålysa SockneSlämmor, som välja Sex redlige och bepröfvade Män af Församlingen, att noga granska hvarje Medlems verkliga behof och förhållanden (hvarvid äfven mer och mindre idoghet, böjelse för utsväfningar och laster, m. m. bör tagas i öfvervägande), samt samvetsgrant derefter uppgöra och fördela Dividenden af den Församlingen tiilslagne TJndsättningsSpannemål.
Som det ej är ådagalagdt, att denna hamnbyggnad är för orten af synnerligt behof påkallad samt stadens handel dessutom är föga betydlig, har berörde anslag icke blifvit af Rikets Ständer bifallit. 12:o. Expedilions-Utskoltets turslag till und. Till hamnbyggnad vid Hjo 50,000 R:dr. I enlighet med hvad E. K. M:t i nåder föreslagit, hafva Rikets Ständer till hamnbyggnad vid Hjo beviljat ett anslag af 50,000 R:dr, att från Riksgäldskontoret utgå, emot enahanda vilkor, sorn här ofvan är med hänseende till anslaget för Landskrona hamns förbättrande i underdånighet anmäldt. 13:o. Till kanals öppnande genom Tjafholms sundet i farleden till Luleå, 8,000 R:dr. Sorn en större mängd effekter årligen transporteras genom denna farled, hvars förbättring är nödig för de sjöfarandes betryggande vid svårare väder, hafva Rikets Ständer beviljat ifrågavarande anslag 8,000 R:dr. 14:o. Till rensning af Rörå-elfvens forssar i Norrbottens län 2,400 R:dr. Då Rikets Ständer ställt till E. K. M:ts disposition medel för mindre strömrensningsarbetens verkställande samt E. K. M:t följaktligen uti delta anslag eger tillgång att bevilja hvad sorn kan pröfvas nödigt för ifrågavarande arbete, om det befinnes uppfylla något vigtigare ändamål, har något serskildt anslag för rensning af Rörå-elfvens forssar icke blifvit af Rikets Ständer bifallet. Enär den förutsättning, som legat till grund för E. K. M:ts nådiga fram ställning lill Rikets sednast församlade Ständer om ett anslag af 13,200 R:dr till hamnens förbättring vid Westerås stad, nemligen all den förut befintliga hamnen skulle kunna begagnas och utvidgas, hvarför kostnaden beräknats till 19,930
SJJapté ellet a nöre SmbetémpnDigljctePS bejlut i affeenDe på enjfilDe anföfningar, förorDnanDen om tjenfteté beftriDanDe, privilegier^ meDDe» lanDe od) l>waÖ annat, forn eftet Denna författning fotDat Det Derom utfärDa» De Documentetö chattering, eppeDieraé genom 58rcf, ^3rotocollö få jior €harta 0igiHata, forn, efter l)\uaD flaDgaDt ät, F>ätå belöper, och må ej någon, tutö anfroat, genom eppeDttion&fättet minffa i^tonané tnfomft af ftämplaDe papper§»afgtften. 2:o <£j må någon infatta^ i tjenff eller tidgoDonjuta De, genom i?ong(. S?aj:t$ och ©eg €mbetémäné 33ref, fullmakt, ©ranéporter od) Sonfiitutotial ellet @eneral»£>tDreö, honom tillagDe löneförmåner ocf> rättigheter, innan fyan full» maften eller förorDnanDet på behörigen ftämplaöt papper upvoifi. 3:o ©omare eller anDre, l)»i(Fa, i och för Deraö tjenflebefattning, emot» taga ffrifter och h^nDlingar, böra, wiD Det i 14 §. jhDgaDe anfmar, tillfe, att ingifna 4i ingifna ^anDItngac äro rigtigt cbarteraDe ocb ftätnplarne anuHevabe, på fått 3 §. 6 morn. förejfrifroer.
För min del tror jag, att om man någonsin med skäl kan säga, att erfarenhet hehöfves, är det i fråga om bestämmande af creditivens maximibelopp. Jag vågar derföre ej gå längre än Utsk., och tillstyrker således bifall till dess förslag. Om ledamöter finnas, som satt sig emot cassacreditivs beviljande åt andra associationer, i afsigt att erhålla så mycket rundligare tillgångar för dessa favoritinrättningar, beklagar jag, att de ej dessförinnan tagit kännedom om de öfriga Ståndens beslut. Frih. Ehrenborgh: Den sista piken drabbar icke den person, åt hvilken den syftade. Jag får gifva tillkänna, att jag ganska val kände de öfriga Ståndens beslut, men att detta ej hindrade mig att på f. m. rösta för det högre anslag för hypotheksföreningar, som R. o. Ad. beslutat, och att det ej heller skall hindra mig att såsom enskild riksdagsman reservera mig, i fall icke, i conseqvcns dermed, roaximisumman höjes. Jag inser icke någon oriktighet uti att höja maximisumman, då man bibehåller rättigheten för Bancostyrelsen att lemna creditiv till lägre belopp. Hr Lefren har sjelf varit den förste, som förklarat, att det blifvit svårt för Bancostyrelsen alt få penningar utlånade, i händelse man afslagit privata creditivrätten; och jag hemställer till den värde ledamoten sjelf, om icke mitt förslag lemnar ett tillfälle att göra Bankens medel fruktbara. Gr. Cronhjelm: Jag tillhör dem, som ifrigt stridt mot creditiv för privata associationer i allmänhet och enskilda personer; men jag anser mig derigenom icke hafva tagit på hand att understödja de Hrr, som vilja höja maximisummorna för de inrättningar, hvilka erhållit creditivrätt. Jag finner, såsom Hr Lefre'n anmärkt, att vi redan hafva ett R.
Vi hafva vedan sett, och vi komma sannolikt att än vidare få se tätare ombyten inom dessa höga embeten i Staten, än hitintills ägt rum. Jag vill nu icke ingå i betraktelser öfver huruvida sådant kan komma att lända till landets fromma eller icke. Men viss är jag derpå, att mången redlig och duglig, men medellös man skall neka att mottaga sådana på en gång ansvarsfulla och föga lockande uppdrag, såvida honom ej lemnäs utväg att kunna återgå till sin förra befattning. Om detta icke öfverväges och tages i beräkning, så blir deraf en gifven följd, att rådgifvarekallet antingen kommer att blifva några rika adliga eller ofrälse familjers egendom, eller ock falla i händerna på lycksökare, som mera afse egen fåfängas ögonblickliga tillfredsställande, än landets väl och belåtenhet. Tiden är ond; en välment varning må vara på sitt ställe. liv von Hartmansdorff, Au g.: Jag har förut en gång under detta riksmöte om detta ämne yttrat tänkesätt, öfverensstämmande med dem Hr Lefren nu uttalat. Jag anhåller att ytterligare få fästa R. o. Adts uppmärksamhet derpå och hoppas, att då jag försöker vederlägga Utskts förslag, Hr Landtm, icke må anse mig göra en motion i motsatt riktning, eller således afbryta den bevisning jag nu vill utföra; ty jag ser svårligen huru jag skulle kunna hufva fri - D c ii 5 Augusti c. m. 99 het att vederlägga ifrågavar. förslag, utan att med detsamma upptaga motsatsens riktighet. Coust.Utsk. har ansett ledamot af Statsrådet eller af Högsta Domstolen icke böra få tillika innehafva annat embete, ej heller till dess förrättande förordnas. Jag skulle deremot anse rikligast vara, om b "ide Statsråd och Just.råd finge förordnas till dessa befattningar, på samina sätt, hvad Statsråden beträffar, som Just.- ombudsm., nemi. att de bibehölie sina förra embeten, hvilka under liden af andra förrättades.
Upplästes så väl Exped.Utsk:s mern. N:o 28, med öfverlemnande af förslag till R. Sl:s und. skrifvelse ang:de kurhus-afgiftens fortfarande, som Utsk:s under N:o 202 afgifna förslag till nämnda und. skrifvelse till K. M. Uppå derefter framställd propos. Lief förslaget N:o 202 af R. o. Ad. godkändt. Likaledes upplästes till justering och godkändes Exped.- Ulsk:s förslag lill R. St:s und. skrifvelse!' till K. M.: N:o 2o3, i anledn. af K. M:s nåd. propos. ang:de uppbäfvande af Konungens 2:ne röster i Högsta Domstolen ; N:o 204, med förslag lill förändrade stadganden ronde bysättning; N:o 2o5, i fråga om villkorliga utmätningsresolulioner. Ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 29 sisth Dec. på bordet lagda ntlåt. N:o 4°^, > anledn. af Frih. von Kiaemers, R., motion om ett årligt anslag af iooo i':dr b:co till Upsala domkyrkas underhåll. Frih. von Kraemer, Robert, hade inlemnat följande anförande : SlalsUtsk. har i betänk. N:o 4°3 icke ansett sig kunna tillstyrka det af mig begärda statsanslag 1000 r:dr b:co årligen till Upsala domkyrkas underhåll, i ersättning för de 124 tunnor spanmäl R. St. i und. föreslagit alt hädanefter tillkomma Hernösands stiftskyrka, endast på det skäl, att af motionären icke finnes utredt, att, för den händelse de 124 tunnor skulle frångå Upsala domkyrka, dess öfriga tillgångar icke blifva tillräckliga för densammas behöriga vård, underhåll och försköning. StatsUtsk. har således icke an - 356 Den a3 Januari f. m. sett sig böra fästa minsta uppmärksamhet derpå, att R.
Ständer lemnade garanti i afseende på anläggningskostnaden får en jernväg emellan Orebro och Hults lastageplats vid Wenern, dels ock angående ifrågaställd utsträckning af denna jernvågsanläggning till Köping, (.R:gs Af di) Vid början af innevarande Riksmöte öfverlernnades till Stats-Utskottets handläggning 2:ne serskilda, inom Riks-Stånden väckta motioner, den ena hos Ridderskapet och Adeln af Grefve von Rosen, Fredrik Carl, samt den andra hos Borgare-Ståndet af Herr C. F. Wairn, deruti, med afseende derå, att den Engelska association, hvilken, på grund af den Öfverste-Löjtnanten, Grefve Adolf Eugene von Rosen, år 1845 nådigst meddelade oktroy, intresserat sig för anläggandet af en jernväg emellan Örebro och Hults lastageplats vid sjön Wenern, dels med anledning af den inverkan do sednaste årens politiska tilldragelser i utlandet utöfvat ej mindre å penningemarknaden derstädes, än ock å alla större industriel företag och associationer, dels ock till följd af åtskilliga nyligen i jernvägs-angelägenheterna timade väsendtliga förändringar och förbättringar, önskat några jemnkningar i vilkoren för den af Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag i afseende å berörde företag lemnade garanti, motionärerne anhållit, att sådane jemnkningar, som af verkligt behof påkallades, måtte, till befrämjande af detta för hela Riket så högst gagneliga företag, af Rikets Ständer vidtagas; hvarjemte motionärerne förbehållit sig att framdeles få meddela nödige upplysningar och den framställning i ämnet, hvartill de förslag kunde föranleda, sorn från förenämnde association förväntades. Sedermera har Herr Warn, uti en inom Borgare-Ståndet afgifven och till Utskottet den 9 i denna månad remitterad promemoria, jemte det han öfverlemnat åtskilliga till frågans utredning hörande handlingar, beslående uti ett den 7 Juni detta år emellan Grefve A. E. von Rosen, å ena sidan, och jemvägsbyggnads-entreprenör. Ilih. till R. St.
Rättighet att afsäga sig sålunda erhållen kallelse tillkommer den, som, efter arne års tjenstgöring i Nämnden, är i ordning alt derifrån afgå vid det oinbyte, hvarå valet haft afseende; den, sorn är 6o år gammal; den, sorn har svag helsa eller annat hinder, hvars giltighet Nämnden eger pröfva, samt embetsoch tjenstemän, sorn af sina befattningar äro hindi ade att Nämndens åliggande fullgöra» 18 §» Sockne-nämndens. medlemmar vare, så länge de i denna egenskap tjenstgöra, befriade från andra ständiga communala befattningar; men kallelse till tillfälliga förrättningar måge desse medlemmar icke undandraga sig» *9 §' Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 It IIIA \ (i TU-I B&UIUMQO PROTOKOLL VID Kikidsij^est i Nlociiliolifli Åren 1856, 185? oc h 1858. ÅTTONDE SAMLINGEN. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. : . Ålim,. Desv. och Ekon.-Vtsk. Memorial N:o i. Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Nov. 1856, kl. 11 f. ra. Memorial, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal.