Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
14 förekommande anmälan och hemställan, angäende ifrågasläldt statsbidrag för upprensning af Lida ån, beslöt BondeStåndet, med afslag ä Utskottets i 53.dje punkten af Utlåtandet JVs 131 gjorda och i detta memorial vidhållna hemställan, att till sänkning och upprensning af Lida ån bevilja ett låneunderstöd af 126,000 R:dr, under de vilkor, som i afseende på andra för vattenaftappningsarbeten vid innevarande riksdag anvisade lånemedel varda stadgade, dock att utaf det beviljade lånebeloppet under nästa statsregleringsperiod får lyftas endast 46,000 R:dr och återstoden under den derpå följande. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Memorial, JV2 170, med förslag till sammanjemkning eller voteringspropositioner, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga af de åttonde Hufvudtiteln tillhörande anslagsfrågor, godkände Ståndet dels de i punkterna 1, 2, 4, 6, 7, 9, 11, 16, 21, 23, 24 och 26 framställda voteringspropositionerne, dels de af Ut skottet i punkterna 5, 8, 12 och 20 gjorda hemställanden, hvarjemte under uttalande af den åsigt, att, beträffande dels frågan om anslag i och för gymnastiska Central institutets utvidgning och tillökning af dervarande lärarepersonal m. m., dels väckt förslag om uppförande på Svenska akademiens stat af ett anslag lill belopp af 6,000 R:dr, dels ock den af enskild motionär gjorda, men af Utskottet uti Utlåtandet JVS 159 afstyrkta framstiilllning om anslag till bekostande af offentliga föreläsningar i hufvudstaden uti politisk och allmän kulturhistoria m m., det ålegat Utskottet att uppställa sådana voteringspropositioner, hvarigenom BondeStåndets beslut i dessa ämnen kunnat komma under omröstning i Förstärkt Statsutskott, Ståndet nu lät bero vid de af Utskottet uti punkterna 14, 18 och 19 framställda voteringspropositionerne.
Denna mening synes jemväl ytterligare bekräftad i det följande af samma §., der det heter, att ”de (kronans egendomar) skola förvaltas efter de grunder Rikets Ständer derom föreskrifva,” och der slutligen serskildt nämnas de förhållanden, under hvilka en friare dispositionsrätt må ega rum. Men då ibland dessa förhållanden ej antydes något, som afser lägenheter, hvilka finnas till Konungens disposition, under en bestämd hufvudtitel, ställda; följer ock deraf oemotsägligen, att sådana lägenheter, detta oaktadt, likasom de åt embetsoch tjenstemän upplåtna boställen och annan till allmänna behof anslagen kronoegendom, äfven äro oförryckt qvar i kronans ego och således väl må för deras afsedda ändamål förvaltas, men icke kunna, till större eller mindre del, utan Rikets Ständers samtycke, försäljas eller på annat sätt Kronan afhändas. Sådant måtte förhållandet vara med de ifrågaställda, till Gevärsfaktoriet hörande, hus och lägenheter, hvilka, vid faktoriegendomen fästade på samma sätt, som derunder lydande qvarn samt åker och ängsmark, naturligen äfven böra anses af samma egenskap, som de sistnämnda, ehuru inkomsten af dessa, såsom för faktoriet ej beliöfliga, till Statsverket ingått; hvadan någon skiljaktighet emellan de förra och de sednare, i fråga om försäljning eller afliändande annorledes, icke kan förefmnas. Härmed tror jag mig hafva ådagalagt, att de i detta mål deltagande Herrar StatsRådsLedamöter öfverträdt Regeringsformens åberopade 77 §., då de tillstyrkt afsöndring ifrån Kronan af förrberörde lägenheter, de der, enligt hvad genom försäljningen utrönt blifvit, innehafva det betydliga värdet af 17,793 R:dr 24 sk. 5 r:st. Och enär detta tillstyrkande ej heller kan rättfärdigas derigenom, att den för lägenheterna influtna köpeskilling är vorden till Gevärsfaktoriets förbättring använd, bör jag således anmärkningen i denna del vördsamt fullfölja.
Marinblå Ylle-Klädningsiyger, fl. G. SÖDERBERGS .IMPORT-AKTIEBOLAG. al &lt; S &gt; IJJVISA J \ NTRACIT F E N I X FÖRSÄLJES HOS ALLA VÄLSORTERADE SPECERIHANDLANDE SAMT I PARTI HOS Ä. - B. NISSENS MANUFACTURING, ISLIITCAL-O.IIA.S " STYS ' 02 * JAKOBSTORG STOCKHOLM. i siden, halfsiden, mohair och helylle, alla moderna färger. STENKOL VARUMÄRKE; - 6 O K E S •inr. varum. AUGUST CA^LSOFL. VARUMÄRKE. SIDENOCH MANUFAKTURMAGASINER. ÄKTA MARIE-BRIQUETTER. JCqntor: Slussplan 63A. TRÄSNIDAREJÄRN. STÖRSTA SORTIMENT ILLUSTRATIONER OCH PRISLISTA SÄNDAS PÅ BEGÄRAN GRATIS. P. AUG. PAULSSON. HELSINGBORG. STOCKHOLM, \ PARIS,. OCVV LONDON. p (OÖV Q KALMSKILNADSGNTAN Q ALLM. TELEF. * BESTÄLLNINGAR EMOTTAGAS Å ALL SLAGS SÖMNAD, ÄFVEN DÅ TYG INLÄMNAS. VINTERKURERNA (1 OKT -. LÖMAJ) MYCKET VERKSAMMA C:O,: ^yfV^^ Sturegatan 24. e Kurorten hålles öppen äfven VÅLA-STOLAR. - .Allm. UNDERTECKN AD FÅR FÖR DEN ÄRADE ALLMÄNEn bok för svenska hem. SKANDINAVISKA GUMMIAKTIEBOLAGETS GALOSCHER. HÅLLBARHETEN GARANTERAS. BILLIGARE ÄN RYSKA.
Uppläst och godkändt med förändring hos Ridd. och Adeln den 12 Juni i84f Uppläst och oförändradt godkändt hos Piesté-Ståndet den 12 Borgare-Ståndet den 12 Bonde-Ståndet den 14 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> angående granskning af de i Stats-Rådet förde Protocoll. S. A. K. Sedan Rikets Ständer, genom dess Constitutions-Utskott, låtit granska de i Stats-Rådet förda och till Utskottet, jemlikt 105 §. Regerings - Formen och 29 §. Riksdags-Ordningen, öfverlemnade Protocoll, samt Constitutions-Utskottet, efter anmälde anrnärknings-anledningar, ansett sig föranlåtet att, på grund af 106 §. Regerings-Formen, ställa flere af Stats-Rådets Ledamöter och Föredragande under tilltal af Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman inför RiksRätt, i afseende på deras rådgifvande åtgärder, rörande ålskillige ärenden, ehuruväl detta åtal ännu icke blifvit af Riks-Rätten pröfvadl; så få Rikets Ständer härmed i underdånighet tillkännagifva, att, med stöd af 76 §. Riksdags-Ordningen, Stats-Rådets Ledamöters och Föredragandes ansvarighet, i öfrigt, för sina rådslag och utöfningen af sina embeten intill den dag, då innevarande Riksmöte tagit sin början, har, så vidt densamma kunnat pröfvas Bih. till R, St. Skrifvelse, N-o 4o4. med ledning af Stats Råds-Protocollen för nämnde tid, fullkomligen upphört, under hvilken frikallelse jemväl äro inbegripne E. K. M:s Rådgifvare i Commando-mål för Armeen och t lottan. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 14 Juni 1841. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Juni 1841.
Utdrag af protokollet öfver Landtförsvar s-är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rddet ä Stockholms Slott den 20 December 1847. Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Statsråden: Friherre Stael von holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, IVceni, Friherre Gyllen granat, Faxe, Fährdus. 2:o Vidare uppläste Departements-chefen till justering följande, i öfveren stämmelse med förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj;ls nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 12 Kongl, Moj:jt Nåd. Proposition, N:o 65. b) angående öfverlåtande till Malmö stad af mark, tillhörande Malmö f. d. fästning; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Slats-rådets underdåniga hemställan, samma förslag, sådane de finnas detta protokoll vidfogade, i nåder gilla samt förordna, att, i enlighet dermed, nådiga propositioner skulle lill Rikets Ständer afgå. Ex protocollo F. L. Tillander. Arik, lill Exp. Utsi;, den 12 Jan., kl. 1 e. na. Kongl. May.ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förändring i vitkoren för återbetalning af det till uppförande af nytt rådhus i IVeociö, efter den staden sednast öfver gångna eldsvåda, beviljade låne-understöd; gifven Stockholms Slott den 16 December iSzfy Af de 240,000 r:dr banko, deni Kongl. Majit under den 18
I det constitutionella statsskickets barndomstillstånd åtnöja sig dessutom nationerna med ganska litet, med den constitutionella fictionen, med blotta frasen, men fortfara regenterne envist i att äfven icke vilja medgifva denna, torde de, förrän de sjelfve föreställa sig, icke allenast blifva tvungne att medgifva sjelfva verkligheten , utan kanske till och med efterskänka hela monarkiska principen. Mången torde anse de anställda politiska betraktelserna som något främmande för ämnet, men det Europeiska statsförbundet är en kedja, hvaraf den ena länken icke kan vidröras, utan att den andra har känning deraf. Alt Svenska Styrelsen icke uppfattat det constitutionella statsskickets fordringar, intygas till den fullständigaste evidens af de många besvärande facta, detta betänk, innehåller. De utvisa dels förbiseende och öfverträdande af de constitutionella formerna, dels förbiseende och, som det tyckes, ett slags förakt för R. St:s önskningar och beslut, m. e. o. ett förfarande, så fullkomligt inconstitutionelt, att det naturligtvis måst ådraga sig Representationens högljudda ogillande. Det constitutionella statsskicket är bygdt på ett contract, ingånget och underskrifvet af begge statsmakterna; den juridiska äfvensom den moraliska känslan borde således tillhålla dem att icke bryta detsamma. Från den ena statsmaklens sida tyckes man dock anse det som ett document, hvilket endast ålägger den ena parten skyldigheter utan motsvarande rättigheter. Hvarje Styrelse bör noga besinna sig, innan den beträder lagstridighetens betänkliga bana ; ty då den ena parten träder utom lagliglietens område, må man icke vänta sig att den andra håller sig inom detsamma. Styrelsen öppnar dermed en strid, der den kämpar med olika vapen och olika förmån, der de starkaste armarna alltid skola göra sig gällande; och man känner alt under närvar, period folken icke tveka alt vädja till detta kraftfulla argument. I aktning för Den k Juli e. m. 133 lagar och former bör dessutom Styrelsen vara en föresyn; de exempel, som komma frän detta upphöjda håll, inverka mäktigt, vare sig till godt eller ondt.
Hvad åter angår Hr af Wingårds Motion, så finner Utskottet icke med Motionairen, att Mariebergs Artilleri-skolas anläggning lemnar riklig ersättning för den fonds öfvergång till StatsCassan, som han åberopat, hvadan det af honom åsyftade anslag ej eller kan af StatsUtskottet tillstyrkas. Den to Jan. 1829. Betänkande n. N:o 20. Utlåtande, angående sökt befrielse för Färjemans-Bolaget i Helsingborg från Stämpladt papper på deras Båtpass. (U.-a.) Utskottet, har från Vällofl. BorgareStåndet cmottagit ett så lydande Memorial: "Med tillämpning af 4 §• 2 morn., i K. Kungörelsen angående Stämplade pappers-afgiften af den 8 Januarii 1824, sorn stadgar för Certificater och Sjöpass för till Utrikes ort gående inhemska fartyg 12 sk. stämpladt papper, har Färjemanslaget i Helsingborg för hvarje gång det med sina små öppna båtar från nämnde Stad seglat till Dannemark, dels med Svenska och Norrska utrikes posterne, dels med resande och dels med exportvaror, efter åläggande måst förse deras båtepass med 12 sk. eller lika kostbart stämpladt papper som för det största Svenska Skepp för den längsta utrikes resa erfordras, hvadan Färjemans-laget för deras små, öppna, endast 2 å 3 läster drägtiga båtar, hvarmed de på 1 k 2 timmar fram och åter fullborda deras utrikes sjöresor, hvilket sker flera gånger på dagen, måst vidkännas en tryckande beskattning, vida större än den alla Svenska Skeppsrederier i förenämnde afseende utgjort, ehuru Färjemanslagets frakts förtjenst på året icke motsvarar ett Fartygs fraktbehallning. Detta uppenbara missförhållande vid Författningens tillämpning har tillkommit deraf, att öppna små Si Stats-TJtskottets katar blifvit ansedde för fartyg, som Författningéti afser ock omnämner, då likväl med benämningen fartyg hvarken i eller utom Lagstiftningen hittills förståtts öppna små båtar, så torde rättvis rättelse i berörde omständighet lätt stå att vinna genom ett sådant tillägg i Stadgan om stämpladt papper, att Helsingborgs
Boyes uppmärksamhet derpå, att, huru den indelta ordinarie räntan än må beräknas, indelningshafvare!) dock har rättighet att utfordra räntan antingen in natura eller efter markegång. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om B. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag, att den indelta delen af ordinarie-räntan beräknas till 1,770,000 rtdr. Ropades ja och nej. Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Frih. Cederströras förslag, att samma indelta del af ordinarie räntan beräknas till 1,740,000 r:dr. Ropades äfven ja och nej. Då Hr Landtm, icke fann sig af svaren på de framställda propostna kunna bestämma hvilkendera meningen, som vore den öfvervägande, förnyade han sin först gjorda propos. till bifall å Utsk:s förslag, alt den indelta delen af den ordinarie räntan mätte beräknas till 1,770,000 r:dr. Ropades starka nej, blandade med ganska många ja. Då Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att han trott sig finna nej hafva öfverröstat ja, begärde Gr. Anckarsvärd votering. Hr Frih, o. Landtm, föreslog i anledn. häraf, alt ja — propostn måtte komma att innehålla den indelta delens af ordinarie-räntan beräknande till 1,770,000 r:dr, och nejpropostn samma dels beräknande till 1,740,000 r:dr. Frih. Cederström:
Maj:t i Nåder för godt funne, vidtaga de mått och steg, som till det åsyftade ändamålets befrämjande .kunde anses tjenlige; hvarjemte Riksens Ständer vid sistlidne Riksdag, i sammanhang med frågan om hushållningen vid Strömsholms Kongsgård och dervarande Stuteri-Inrättning, uti underdånig skrifvelse af den 6 Junii 1818 yttrade, att Riksens Ständer, vid betraktande af den utomordentliga dödlighet på Hästarne, som visat sig vissa år vid Strömsholm, icke kunnat underlåta att fästa uppmärksamhet på behofvet af Veterinair-kunskapens större befordran, så att skicklige Läkare deruti måga danas; för hvilket ändamål Riksens Ständer ansågo större uppmuntran och understöd behöfvas, än dittills deråt inom Riket varit lemnade, heldst, utom den i Skara enskildt gjorde Stiftelse, någon undervisnings-anstalt i denna väg icke funnes, samt de enskilda bemödanden, sorn till bristens ersättande för öfrigt skett, icke heller tillräckeligen sva - 134?- Stats-l)tskottets Betänkanden. rade emot behofvet. På grund hvaraf och när bland de vid i8i5, års Riksdag på Stat uppförde 10,000 R:dr årligen, till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, i och för föremål, som tillhöra Medicinal-Verket och Läkarevården i allmänhet, voro odisponerade nära 5,ooo R:dr, hvilka härtill kunde påräknas, Riksens Ständer i underdånighet anhöllo, att sådan åtgärd måtte i Nåder vidtagas, hvarigenom Veterinair-konsten närmare befrämjades, antingen genom de personers understödjande , som om densamma sig redan vinlagt, eller genom de nja anstalter, som i slikt hänseende pröfvades mest tjenlige och berörde tillgång på medel kunde medgifva.
Sig föranlåten förstärka Lag-Beredningen med Tre nya arbetande Ledamöter, nemligen Häradshöfdingen, Förste Expeditions-Secreteraren m. m. Richert, samt Professorerne, Juris utriusque Doclorerne Schifter och Bergfalk, hvilka blifvit tillförsäkrade att, jemte bibehållande af de löneförmoner, dera* nu innehafvande tjenster medföra, åtnjuta såsom arfvoden för deras biträd* i Lag-Beredningen, så länge detsamma fortfar, Expeditions-Secreteraren Richert 4,000 Rdr samt Professorerne Schlyter och Bergfalk hvardera 1,500 Rdr, allt efter år räknadt, att utgå från och med den 1 sisllidne Juni, hvarförat«n den förstnämnde, hvars vistande i hufvudstaden till en början blifvit bestämdt till ett år, fått sig tillerkändt ett belopp af 1,000 Rdr, såsom ersättning för kostnaderne vid hans flyttning till Stockholm och åter till Westergöthland. Då emedlertid det vid sista Riksdag bestämda Extra Stats - Expeditions-Utskottets Förslag till und, Skrifvelsej N.o 16 3i anslag för Lag-Beredningen, 12,000 R:dr årligen, från och med år 1841 lill och ined innevarande års slut, blifvit beviljadt, under förutsättning, att Lig-Beredningen endast skall beslå af fem arbetande Ledamöter, och således nödigt vore, att medel af Rikets Sländer serskildt anvisades för bestridande al de utgifter, som uppkommit genom Lag-Beredningens förstärkning med ökadt antal arbetande Ledamöter; så och enär af nämnde Extra Statsanslag hade blifvit besparade under år 1841 11,225: —. samt under år 1843 266: 32. eller tillsammans Rdr 11,491: 32. har E. K. M., som vore betänkt att, under Riksdagens fortgång, till Rikets"
Innan Utskottet ingår uti en närmare granskning af de anmärkningar, sorn blifvit framställde emot de i det ifrågavarande Utlåtandet tillstyrkte åtgärder och beslut, har Utskottet först ansett sig böra till besvarande upptaga de yttranden, hvarmed åtskillige talare inom de begge förstnämnde RiksStånden uppträdt emot de af Utskottet vid regleringen af denna Hufvudtitel följda allmänna grundsatser, samt det sätt, hvarpå Utskottet ansett frågan om anslag för försvarsverket böra uppfattas, hvilka yttranden hufvudsakligen innehålla: att Utskottet ej skulle, enligt-Grundlagen, varit berättigadt alt, på sätt vid affatlandet af delta Utlåtande förments hafva egt rum, sjelf väcka förslag, som ej af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition eller enskilde motioner varit föranledda; att Stals-Utskottet ej, utan i förening med allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, bordt behandla frågor 0111 en förändrad organisation af Armeen, och att derföre vid återremissernes besvarande, Utlåtandet måtte skiljas i tvänne delar, den ena, innefattande behandlingen af anslagsfrågorna, den andra, de väckte orga nisa tions-förslagen på det, i fall Utskottet vid holle sina yttrade åsigter, Talmännen i vederbörande Riks-Stånd måtte, i afseende på ärendets behandling och propositionens framställande kunna förfara, enligt Grundlagens föreskrifter; alt, då Kongl. Majit, enligt 14 §. Regei ings-formen, eger högsta befälet öfver krigsmagten till lands och vatten, och nationen således lemnat landets försvar i Dess händer, det vore ensamt af Dess vishet, erfarenhet och förutseende, sorn Sverige hade att förvänta de organisations-förslag, hvilka för Svenska armeen kunde anses behöfliga; alt någon detaljerad plan för
Begäres af en eiler flera votering och han eller de ej vilja derifrån afstå, då skall voteringsproposition, jemte tydlig contra-proposition, genast författas, justeras och anr slås, samt voteringen straxt derefter för sig gå, och må proposition ej göras, om Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 43 votering derom tillålas. Vid omröstnin garne, som alltid skola med tryckta och omärkta, enkla, slutna och hoprullade sedlar verkställas, beräkne hvarje Ledamot blott en röst, änskönt han ock vore Fullmäktig för flera till val berättigade Corporationer. Till undvikande af paria vota, skall Ordföranden vid hvarje omröstning, förrän sedlarne uppräknas, en bland dem uttaga och genast förseglad aflägga. Befinnas, vid uppsummerandet af de öfriga, rösterna lika delade, må denna sedel öppnas och gifva depision. Är pluraliteten redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbrutcn genast förstöras.- §. 54. Då Proposition till fattande af ett definitift beslut öfver en Konungens framslällan, eller ett Betänkande, eller en af enskild Riksdagsman väckt fråga är med Ja och Nej besvarad, och anmärkningar i saken under diskurserna gjorda, bör propositionen inrättas i enlighet med dem; och skulle målet, under diskurserna, skiljas uti flera delar, hvaröfver särskilda anmärkningar göras, då skall, enär sådant äskas, proposition öfver hvardera delen särskilt anställas. På lika sätt förhållesi, om första propositionen pä någon Konungens framstäilan eller ett Betänkande eller annat mål, som flera delar innefattar, blifvit med Ja och Nej besvarad. det voteras skall, ej heller votering derom tillåtas. Vid omröstningarne, som alltid skola med tryckta och omärkta, enkla, slutna och hoprullade sedlar verkställas, beräkne hvarje ledamot blott en röst, änskönt han ock vore fullmäktig för flera lill val berättigade Corporationer. Till undvikande af paria vota, skall Ordföranden vid hvarje omröstning, förrän sedlarne uppräknas, en bland dem uttaga oell genast förseglad aflägga.
, 21 sk. 4 r. B:co 4o sk. RGS . , 2& sk. 8 r. B:co> ro»R:drRGS » . , 6§ R:dr Brco o. s„ v. f B. Häftigheten* (Skrot och Korn.) iro Mynten å 4, 3> \ och £:dels krona präglas af 1 3-lödigt mynt silfver, i enlighet med r83o års Mynt-ordning, så att de hvart för sig böra innehålla finsilfver till |:delar och koppar, elter så kallad alliage Banco-Ut skottets Betänkande Pf:0 7. *9 till i:del, under förbehåll likväl af det, jemlikt samma Myntordning, tilLåtna remedium, nemligen, för finheten eller haltigheten uti hvartdera af dessa 5 myntslag, tre iooo:deIs shålp-d finsilfver öfver eller under, å hvarje helt skålpund myntsilfver, allt i victuaiievigt räknadt; och, för Brutlo-vigtighelea; af 4~kronstyckct> deraf 25 Det sjette slaget af silfvermynt, -J-ldels kronan eller penningen, anser Utskottet deremot kunna och böra antagas till en betydligt ringare finsilfver-halt i förhållande till dess alliage eller koppar-utblandning. Om ett sådant småmynt utpräglades af tolflödig halt blefve storleken af hvarje piece så ganska obetydlig, att den icke utan svårighet läte sig handtera och derigenom vöre för rörelsen obeqväm; och enär denna myntsort egentligast komme att blifva den större allmänhetens dagliga vexlingsoch utbytes-medel samt följaktligen vore i ständigt omlopp och underkastadt en stark nötning, är en drygare koppar-blandning äfven i det hänseendet behöflig för att motväga denna oundvikliga olägenhet.
Han har i Tyskland fullbordat sina medicinska studier och har derefter här i landet erhållit tillstånd att utöfva läkarevård. Het har varit en stor lycka, att Konungens Refh:de kunnat disponera denna person, ty eljest hade icke läkarevården inom Herjeådalens distrikt, under den tid ordinarie läkaren varit tjenstledig såsom Hvassersk stipendiat, kunnat upprätthållas utan intrång på läkarevården inom de andra distrikterna. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts förevarande hemställan oförändrad och dels af Hr Huss bifall till densamma med den förändring, att för anställning af sex nya provincialläkare ett årligt anslag af 9,000 rdr skulle beviljas; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, hvarvid svarades många nej och några ja, samt sedermera propos. på bifall dertill med den af Hr Huss föreslagna förändring, då svaren utföllo med många ja jemte några nej; och förklarades ja uu hafva varit öfvervägande. morn. b. Bifölls. 622 Den 28 April f. m. 79:de punkten, Gr. Mörner: Jag får anhålla, att någon af Stats-Utsk:ts ledamöter ville upplysa, huruvida meningen med den ifrågasatta förändringen är den, att sedan uppflyttningen på ordinarie stal försiggått, skulle en förening af bataljonsläkareoch extra provincialläkarebefattningar opåtaldt få ega rum. Det vid sista riksdagen anvisade reservationsanslag beviljades med vilkor, att de, som deraf komma i åtnjutande, icke tillika finge innehafva bataljonsläkarebefattning, och detta vilkor anser jag fortfarande böra gälla. Hr Huss: Vid sistlidna riksdag beviljades ett anslag af 11.000 rdr, att användas till löneförhöjning, med 500 rdr åt hvardera, för de extra provincialläkare, som icke innehade annan tjenst. Detta på den grund att extra provincialläkare hafva alldeles enahanda tjensteåligganden, som de ordinarie, äfvensom ock att samma kompetensfordringar äro för båda stadgade.