Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfver samma domstolars' beslut skola fullföljas hos Rådstufvu-Rätten, såsom andra domstol, men som, derest endast en Under-Rätt kommer att finnas i hvarje stad, böra af Rådstufvu-Rätt såsom första domstol handläggas; så ehuru ej mindre Kämners-Rätterne i allmänhet, än äfven omförmälde serskilda domstolar i Stockholm lätt kunna, i mohn af behof, till afdelningar af Rådstufvu-Rätter förändras, blifva dock åtskillige reglementariska föreskrifter, i afseende på sistnämnda domstolars organisation, samt målens och arbetets fördelning af nöden; och som dylike speciella föreskrifter ej synas hafva lämpligt rum i en allmän författning, samt Rikets Höglofl. Ständer dessutom torde sakna den noggrannare kännedom om serskilda localförhållanden, förutan hvilken tjenligt förslag, huru den ifrågavarande förändringen ändamålsenligt må till vägabringas, ej kan uppgöras, hemställes vördsamt, att, i händelse ofvan intagne förslag vinner Rikets Höglofl. Ständers bifall, den härom afgående underdåniga skrifvelsen till Kongl. Maj:t må innefatta det förklarande: att, derest Kongl. Maj:t anser den af Rikets Ständer beslutade indragningen ej j kunna verkställas å den i förslaget utsatta tid. Rikets Ständer i underdånighet Öfverlemna till Kongl. Maj:t att bestämma tiden, då samma indragning lämpligen må kunna för sig gå j och att Rikets Ständer jemväl i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj.t täcktes, efter vederbörandes hörande och i öfverensstämmelse med den af Rikets Ständer föreslagna förjattningsgrund, att endast en Under Rätt skall finnas, sä i städerna som på landet, vidtaga de anstalter och åtgärder samt stadga och till efterrättelse kungöra de reglementariska föreskrifter, som pröfvas lämplige för Rådstufvu-Rätternes organiserande och ordnande.
Utskottet tror icke, att någon sadan förhöjning l Tullen, som hela Landet erlägger, skäligen bör äga rum till förman för endast wista Stiftelser a en eller annan ort — och tror ändamälet med de förut gällande afgifter redan böra kunna winnås, äfwenftm det wara lämpligast och mäst uppmuntrande för hwarje Stapel, Stad, att inrätta och ordentligen organisera sine egne Fattigwärds - Inrättningar, om de pa lika sätt, ftin hittills fä anmanda denna !n, komst hwar pä stn ort, der sadane gifwas och wid magt hällas — hwartill kommer, att förminskningen uti en sadan intrad härefter skulle skada och sörstära de redan pa den af Konung och Ständer förut lemnade, sadan rättighet, grundade inrättningar. s:o. Wid Utskottets, förra tillstyrkande, om Tull, Arrendets ater upprättande, har af en Leda, mot i Högloft. Ridderfkapet 06) Adeln, gjsrdts anmärkningar, four ater blifwit wederlagde af en an, nan uti samma Riks-Stand. Pä de af denne sistnämnde Ledamoten anförde skäl, äfwenftm uti Högtysk - Den rc> Augustiscz; wördkge Prest, Ståndet ytterligare yrkade mera 0- willkorligt framställande till Kongl. Mast om nödwändigheten af ett Tull-Arrende: — och Wällofl. Borgare - Ståndets redan gifne bifall — hwilket Hederwärda Bonde, Ständer äfwen derigenom, att de härwid ingen anmärkning gjort, synts biträda — stöder Utskottet sin önskan, att äfwen i denna del fäe förblifwa, wid hwad förut, är tillstyrkt, som kydeligcn innefattar, att Kongl. Majit icke utan Arrendets befinnande nytta, och kunna ske med lika, om icke mera förmånliga witor för Staten, detsamma täcktes äter förnya. Dock warder detta allt, Riksens Höglvsiige Ständers widare granskning wördsammeligen understäldt. Orebro den 9 Augusti 1812. Pä Högloft.
Efter att sålunda hafva meddelat de hufvudsakliga upplysningar, som äro nödige för att bedöma befogenheten af motionärernes framställningar, få Utskotten sitt yttrande i ämnet nu afgifva; och, ehuru egarne eller innehafvarne af de hemman, hvilka af ålder begagnat muhlbete och torftägt å kronoparken Edsmären, och intill år 1834 varit oqvalde i ett sådant bruk, dertill icke kunnat styrka någon laglig rätt; likväl och då utredt blifvit, att ifrågavarande hemman, i anseende till brist på betesmark och skog eller torfmåssar å sina ägo-områden, hafva oundgängligt behof af muhlbete och torftägt å kronoparken, hvadan ock, vid i834 ars reglering af parken, 120 tunnland mark blifvit hvarje helt hemman, utan ränta och skattelösen, anslagne; men ett sådant anslag vore för hemmanen af ringa nytta, om belägenheten af betesmarkerne gör dem för hemmansegarne otillgängliga; alltså och emedan elt dylikt för åtskilliga hemmans bestånd möjligen äfventyrligt förhållande måhända vid ny granskning skulle i någon nion kunna afhjelpas; finna Utskotten sig böra i så måtto understödja förevarande motioner, att Utskotten föreslå, det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes anbefalla en undersökning, till utrönande, huruvida de af motionärerne öfverklagade olägenheter må, utan rubbning af de för parken Edsmären serskildt samt för Kronans skogar i allmänhet stadgade hushållningsgrunder, kunna genom förnyad reglering afhjelpas. Stockholm den 20 Januari i845. Ank. till Exp.-Utsk. d. 24 Jan., kl. 12 f. m. Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 10, rörande väckt motion om nedsättning uti poslpor lo-a fgiften. Förenämnde betänkande, hvilket under den 3o December förlidet år och den 4 ut-i denna månad af Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Hög v Bih, till R.
Jag måste således, lika med Hr von Rosen, förkasta bela detta förslag; icke så till förståendes, att jag vill, att landshöfdingarne skola vara skiljde från uppsigten öfver hvad sig inom länet tilldrager i ett eller annat afseende; men jag önskar, att hvarken landshöfdingen eller någon annan må äga rättighet att, i fråga om disposition af sjelfägande jord, besluta, utan att det måtte blifva beroende af hvars och ens sjelfgörande rätt att åt annan upplåta större eller mindre del af sin egendom, likväl alltid med förbehåll alt dermed följer en proportionerlig ränta, och alt dermed är förenad vanlig böldsrätt efter lag. Utsktn hafva vttrat följande: Vid pröfningen af de uti comiterades und. utlåt, anförda grunder för de särskildta i förslaget intagna hufvudstadganden, rörrde sättet och villkoren för hemmansklyfning och jordafsöndring, hafva Utsk:n funnit sig böra till det mesta instämma uti de af comiterade utvecklade åsigter, och anse, med tillkännagifvande häraf, öfverflödigt att yttra sig öfver andra delar af förslaget, än dem, hvartill Utsk:n icke funnit sig kunna tillstyrka bifall.” De sistnämnda hafva Utsktn här upptagit och särskildt motiverat. Häraf kunde naturligen dragas den slutsats , att Utsk:n, i händelse betänk, af R. St. bifölls, tillstyrkte K. M. att i öfrigt antaga comiterades förslag. För ruin del kan jag ej gilla elelia Utsktns sätt alt behandla frågan. När K. M. öfverlemnal comiterades förslag till R. St:s pröfning, i86 Den 5 September c. m. sa böra väl också R. St. till K. M. afgifva ett förslag efter deras åsigt, deruti de §§, som blifvit oförändrade, i sådant skick intagas. För ruin del önskar jag likväl, att intet lagförslag må komma i fråga, och att R. St. uti den und. skrifvelsen till K. M. må uttrycka den öfvertygelsen, att någon lagstiftning i detta hänseende ej är af behofvet påkallad.
Häruti föreslogs vid Riksdagen i Örebro 1812 följande förändringar, af 3:dje momentet, så lydande: Frågor härom må i Ståndens Plena väckas och efter den ordning 56 §. i allmänhet stadgar, behandlas. Öfver de förslag till ny Lag, hvilka Lagutskottet i f ölje deraf utarbetat, må ej vid samma Riksdag, då förslaget först uppgöres, annat beslut fattas, än huruvida det vid annan Riksdag må pröfvas och af gåras, såsom om Grundlagsfrågor stadgadt är. Alla de Lagförslag och yttranden frän Lag-Utskottet, hvilka Riksens Ständer sålunda till framtidens afgörande hänskjutit, skola, så vida Konungen dertill samtycker, tillsammans tryckta utdelas till edla Domstolar, juridiska Faculteter samt Lag-Comitéen, derest densamma blifvit inrättad. Enoch hvar vare tillåtet, men tiof Rätter ne, Lagmännen, Juridiske Faculteterne och Lag-Comitéen åligga att hos Justitie-Ombuds - Den 12 Juni. 215 mannen ingifva de anmärkningar de finna tjenlige. JustitieOmbudsmannen gifve sedan., ä den Lageller Urtima Riksdag som efter fem dr, ifrån den tid frågan först af Riksens Stander blifvit pr öfvad, inträffar, Riksens Ständer elei af de inkomne anmärkningar, jemte dess eget yttrande derom, hvarefter målet åter till Lag-Utskottet remitteras, för att i va/dig ordning behandlas. Vidare efter orden: -5Domstolens yttrande:” så väl öfver hufvuclfrågan som huruvida den må fordra den skyndsamhet, att beslutet derom å samma Riksdag må fattas eller ej, samt meddele derom i vanlig ordning Riksens Ständer sin proposition. Yrkar Konungen ej sådan skyndsamhet, förf ares dermed såsom med enskild Riksdagsmans motion', men eljest besliite Riksens Ständer, sedan frågan, efter det sätt i 56 §. stadgas, blifvit behandlad, och öfverlemne itc. Afslogs. 9i:sta §:n. ConstitutionsUtskottet 1812 föreslog häraf följande omarbetning: Blifver Konungen utöfver 12 månader utom
Ank. till Exp. Ut*k. den 9 November, kl. 1 e. m. Memorial, med förslag om tillägg till Hegerings-För mens 6 §. Regerings-Formens 6 §. omtalar, att Sju af Stats-Rådets Ledamöter skola vara Chefer hvar för sitt Departement, nemligen: Justitiae-Stats-Ministern för Jusliliae-Departementet, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena för Utrikes Departementet, samt en Chef och Föredragande Stats-Räd för bvartdera af de öfriga fern Departementen. 10 §. af samma Regerings-Form omtalar derefter Föredragande, oell 8 och 38 §§. nämna 'vederbörande Föredragande; och syfta med denna benämning tydligen, åtminstone närmast, på de i 6 §. omtalade Departements-Cheferne; men då 106 §. sedermera omtalar någon för tillfället förordnad Föredragande, synes deraf att andra, än Departemenls-Cheferne, dock kunna vara Föredragande. Huru och i hvilka fall sådane kunna förordnas, omtalas emedlertid icke af Regerings-Formen, och denna tystnad torde i framtiden kunna föranleda till olika meningar, kanske äfven till klander å Konungens Rådgifvare för råd, hvilka d.e ansett stå i fullkomlig öfverensstämmelse med Regerings-Formens anda. Constilulions-Ut - Cons ti tutions-Ut slottets Memorial, IV: o 59. i5 skottet har anselt såsom en pligt att vara betänkt på undanrödjande af sådana möjligheter; och har trott sig vid samma tillfälle böra föreslå, att i Grundlagarne må införas en bestämd föreskrift om gränsorna för dessa för tillfället förordnade Föredragandes Embets-befaltning. Utskottet får derföre, till Grundlagsenlig behandling, föreslå, att, uti Regerings-Formens 6 näst efter meningen : ”Bland d« tre Stals-Råden utan Departement böra minst två hafva förvaltat civil beställning”, må införas ett tillägg af följande lydelse:
Jag har i början af min reservation sökt visa, att K. M:s nåd. afsigt med afiåtandet af denna propos. vinnes, äfven om den ifrågavar. §:n utgår. Jag anhåller vördsamt att få upplysa 0111 de fall, i hvilka en sådan lindring verkligen sker, äfven om denna § utgår, på det man icke må tro, alt förhållandet blifvit af mig oriktigt uppgifvet. Borttages §:n, sker ändock mildring i följande punkter: 1:0 lagens medgifvande af bysättning enligt nu gällande föreskrifter, innan fordran blifvit af domstol eller Konungens Bef:h:de pröfvad, upphör för alla andra fall, an det, då gäldenären reser ifrån orten, oaktadt han blifvit förbjuden att derifrån aflägsna sig; 2:0 den i K, förordn. af den 12 Mars i83o gäldenär medgifna förmån, att bysättning på grund af löpande skuldebref, släldt att betalas vid anfordran, ej må verkställas förr än åtta dagar förflutit efter lagsökningen, blifver utsträckt äfven till löftesmannen, hvilken såsom egen skuld åtagit sig annans gäld eller löpande förskrifning, äfven då viss förfallotid varit i förskrifningen betingad. Det är ett förhållande, som länge nog varit öfverklagadt, alt en löftesman, som gått i borgen såsom för egen skuld för en annans förskrifning, ej har åtnjutit samma fördelar, som gäldenären sjelf. Genom det nu föreslagna lagstadgandet skulle denna olägenhet blifva aflmlpen, och vi hafva nyss der - Den 16 Januari e. m. om beslutat. En talare har velat utsträcka mildringen i detta hänseende ännu längre. Äfven jag skulle ansett detta vara lämpligt; inen då frågan härom redan är afgjord, så torde det nu vara öfverflödigt att vidare derom tala. 3:o Bl ifver gäldenär, hvars egendom blifvit genom concurs till borgenärers förnöjande afträdd, bifriad ifrån bysättning för den gäld, som han före coneursen gjort.
Åttonde hufrudtitelu: 1864 års anslag för understöd åt högre folkskolor — 6,000: — Dito för folkskoleväsendets utveckling och förbättring i allmänhet — 75,000: — Dito till löneförhöjning utöfver minimilön, 400 R:dr, åt examinerade, folkskolelärare — 30,000: — Dito till understöd åt sådane församlingar, som i följd af medellöshet icke kunna till erforderligt belopp bekosta aflöning åt sina folkskolelärare, — 20,000: - Utaf 1864 års anslag, 4,500 R:dr, för inrättande inom Ecklesiastik-departementet af en särskild byrå för ärenden angående folkskoleväsendet — 750: — » dito, 8,000 R:dr, till löneförbättring åt Sundhets kollegii embetsoch tjenstemän —• 791: 67. » dito, 20,000 R:dr, till understöd för den af Doktor O. Sandahl i hufvudstaden inrättade mediko pneumatiska anstalt —> 500: — Anslaget, 84,000 R:dr, till uppförande å Karolinska mediko-kirurgiska institutets tomt af ny byggnad för den pathologisht-anatomiska institutionen och, i sammanhang dermed, likbod, obduktionssal och bebegrafningskapell för Serafimer-ordens-lazarettets behof — 84,000: — Utaf anslaget, 167,178 R:dr 84 öre, för verkställande af åtskilliga nyoch ombyggnader å Gymnastiska Central-institutets tomt - — 137,178: 84. » dito, 98,681 R:dr 30 öre, till reparation och inredning af Vetenskaps-akademiens äldre hus — - 48,681: 30. Anslaget för uppförande af nytt läroverkshus i Halmstad — 25,000: — Utaf anslaget, 45,000 R:dr, för dito af ny observatorii byggnad i Lund — 30,000:
Efter att hafva sålunda framstält de åsigter, hvilka ledt Committérade vid deras öfverläggningar, rörande fångväsendets förbättrande, få Committérade, med den öfvertygelse de ega, att en lika framgång bör vara ait i Sverige förvänta af en väl organiserad Corrections-Imättning, som den i andra länder medfört; att utan en sådan grundläggning allt ändamål af desse Inrättningar förfelas, hvaraf följer, att kostnaden dertill är fruktlöst använd, och att Staten, derest ändamålet skall vinnas, måste göra uppoffringar af allmänna medel för införandet af ett förbättradt systérn, intilldess detsamma kan vinna den stadga , att några utomordentliga bidrag dertill icke mera erfordras, i underdånighet tillstyrka; i;o Att Wadstena Arbets Inrättning, der, utom stenhuggning, som endast om sommaren kan verkställas, och någon tids sysslosättning vid Wanås, derifrån många rymningar, svårare än annorstädes att förekomma, ega rum, all arbetstillgång saknas , och såsom belägen på en ort, der allmänna industrien är fer svag att densamma underhjelpa, må förläggas till Stockholm, dit alla de försvarslöse personer, hvilka finnas i Wadstena och på Rikets fästningar , böra förflyttas, och som icke uti allmänna Arbets-Corpsen i Carlskrona kunna upptagas, samt en egendom kallad Barnangen här i Staden å Södermalm, försedd med betydliga åbyggnader och vidsnäckt utrymme, utses såsom ett lämpligt ställe för anläggande af en & ng. inr. af ett Allm. ari. och Correctionsh. m. m. IIJ Corrections-Inrättning för 400 man, och i sådant afseende för Kronans räkning inköpas af den enskilda person, som nu deraf är egare. En särskild upprättad calcul öfver så väl inköpssumman, sorn de Nybyggnader och reparationer, hvilka för ändamålet äro vid Egendomen nödige , bifogas härhos under Litt. y). 2:0
Ä erstoden af den pä denne bilaga uptagne Summa, utgörande 1,515,104.- 24: 1., har StatsUlflottet ansett i anseende till dest beskaffenhet kunna fördelas, a t ulga i z:ne Terminer under loppet af detta är, neml. ^ eller 504,7^1 R:d. 24 st. 7 r:st. uti nästkommande Junii manad, ; eller lika Summa uti September manad, samt sista ^ utgörande likaledes 504 701 R:d. 34 st. -x r:st. Uti derpä följande December mänad. Efter Staks-sttskottets tanka böra desta medel tvid vfwannämde Terminer af Banque» till Kongl. Staks-Contoiret utbetalas; Och som desamma, undantagandes 28,557: 47: isom äro andre Werks i Landt-Ränterierne deponerade, men i och för kriget tillgripne medel, och hwilka böra deste Ränterier af Stats Contoiret ersättas, endast utgörande innestäende aflöning till Armöerne och Flottorne, samt ersättning för twungne lesverantser, och således tillhöra krigskostnaden; Sä böra de af Kongl. Stars-Cvntolret anordnas till det Werk, som tillhör att liqwiden härom besörja, och derföre kommer att, i behörig ordning redowisa. — I öfrigt, och som ibland deste senare utgifter förekomma innestäende aflöningar till Befäl och Manskap tvid ArmLerne och Flottorne; Sa lära Riksens Höglofl.
Om man nemi. stadgar att börd icke är tillåten då jord säljes till bördeman, så är klart att en fader, som vill för sina barn omintetgöra den lika arfsrätten, behöfver icke annat än öfverlåta sin egendom till sin son, medan han ännu lefver. Derigenom utesluter han dottern. Han kan äfven helt och hållet betaga barnen all arfsrätt, och derigenom skulle stadgandet, att man icke får bortgifva mera än hälften, tillintetgöras; ty man afslutar blott ett köp inom börden, och qvitterar köpeskillingen, så äro barnen beröfvade sitt arf. Jag vet icke om detta är Utsk:s afsigt, men sådan kan följden blifva, och derföre anser jag det vara af stor vigt att orden: »och vare börd ej heller tillåten, der jord säljes till bördeman», komma att utgå. Hr Dalman: Hr Cederschiölds yttrande kan jag icke god känna. Ar fråga om att genom bedrägeri eludera lagen och qvitta köpeskillingen, så går det lika väl an nu som efter detta förslag. Allraminst bör man supponera sådant då man stiftar en lag. Jag kan således icke deri finna någon farhåga för att stadga något sådant som detta mom. Jag får säga att, sedan man gifvit saken denna tydning, så bifaller jag Utsk:s förslag sådant det är, hellre än jag underkastar mig att förlora allt. Hr Sparre, Sigge: Jag hade icke ämnat yttra mig, då Utsk:s Ordfide likasom de fleste andre talare försvarat Utsk:s Betänk. på, såsom mig synes, väl grundade skäl. Det är i anledn. af en förfrågan af Hr Cederschiöld, hvad som utgjorde motivet för Utsk. att så upställa förslaget, som jag begärt ordet. Jag får då förklara, att hos mig har icke det motiv gjort sig gällande, som Hr Cederschiöld antydt, utan jag har för min del ansett de bestämmelser, som tjena till inskränkning af bördsriitten, böra vidtagas.
Memorial till Rikets Stander, i anledning af erhållen anmodan om införande i Riksdagsbeslutet af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående åtskilliga föreslagna lag för ändring ar. Medelst utdrag af sitt protokoll för den 7 innevarande månad bar högvördiga Preste-Ständet anmodat Expeditions-Utskottet att i det riksdagsbeslut, som kommer att utfärdas, meddela underrättelse om innehållet af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid sistlorflutne riksmöte föreslagna lagförändringar, men då, jemlikt Utskottet tillhandakomne protokolls-utdrag, högstberörde nådiga skrifvelse blifvit af de öfriga Riksstånden lagd till handlingarne, hvadan ifrågavarande anmodan icke kan lill någon åtgärd af Utskottet föranleda, får Utskottet sådant härigenom vördsamt anmäla. Stockholm den 24 Dec. 1830. Memorial till Hedervärda Ronde-Ståndet, i fråga om val af Revisorer m. rn. för granskning af Banko-Diskontverkets räkenskaper. Sedan Rikets Ständers Ranko-Utskott vid innevarande riksdag, i Memorial JY2 5, dels hemställt, att revisorer och suppleanter måtte väljas för att granska Lånekontorens i Götheborg och Malmö räkenskaper, samt dels, med anmälan, det BankoDiskontverkets räkenskaper för näsllidne år komme att af bemälde Utskott granskas, föreslagit, att, för innevarande och följande år intill nästa riksdag, grunderne måtte bestämmas för val af revisorer och suppleanter, i och för granskningen af nämnde verks förvaltning, samt dessa grunder för Kongl. Maj:t i underdånighet uppgifvas, i ändamål, att 2:ne revisorer för hvartdera Riksståndet må blifva till berörde gransknings-förrättningar utsedde och kallade; så har, jemlikt Expeditions-Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, Höglofl.
Det ligger i sakens natur, att de förra ej kunna vara lämpliga för nu varande förhållanden, enär, efter en så lång tidrymd, med hänseende ej mindre till förändrade lefnadsvarior och behof, än till eli alldeles omgestaltadt jordbrukssätt, dels boställshusen, sådana de efter den gamla lagen skola till antal och beskaffenhet uppföras, befinnas ömsom otillräckliga, ömsom öfverflödiga, dels ock åtskilliga bestämmelser rörande vilkoren för tillgodogörande af ett boställes afkastning måste i våra dagar förefalla onyttiga och föråldrade, om ej till och med menliga. Kap 2 § Byggninga-balken, böra till prestgårdsbvggnad följande hus, dem församlingen skall uppföra, nemligen: stugubyggnad, brygghus, bod med loft, visthus, lada med loge, fähus och stall; och skall bostäilshafvaren, jemlikt Kongl. Resolutionen på Presterskapets besvär den 10 Augusti 1762, sjelf hålla: källare, drängstuga, torkhus eller badstuiva, svinhus, vagnshus eller redskapslider, hemlighus, fårhus och sädeslada med loge. Till följd af sättet för dessa många byggnaders uppförande ifrån början samt svårigheten att utverka en öfvergång till något bättre, enär vid afoch tillträdessyner antingen någon af parterne icke velat, eller det allmännas målsmän vågat något eftergifva, och man sålunda gång efter annan låtit vid det gamla förblifva, befinnes mångenstädes ännu, likasom för ett och ett halft sekel tillbaka, flertalet af nämnda hus, jemte ytterligare några s. k. öfverloppshus, under hvar sitt tak. Tungan häraf är lika stor för dem, hvilka skola bygga, som för den, hvilken skall underhålla; men för en förändring till något bättre lägger lagen merändels sjelf hinder i vägen. Pi ovinsen Skåne gör visserligen härifrån ett undantag; men detta härleder sig från ett förhållande, som i sig sjelft icke är för lagstiftningen önskvärdt, att nemligen denna provins eger i fråga om denna byggnadsskyldighet annan lag än det öfriga riket.
— N:o 37. i anledning af återremiss utaf Utlåtandet N:o 7. III. B. 5. A. 84. — N:o 38. i anledning af väckt fråga om Bibel-commissionens upplösande. III. B. 109, 249, 318. A, 321. — N:o 39. i anledning af väckte motioner, angående upptagande af collecler för missionsverkels räkning, III. B. 109. A. 249. ( 7 ) Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkan den och Utlåtanden: — N:o 40. i anledning af väckt motion om förändring i sättet för lumpsamling. III. B. 73, 88. A. 103. — N:o 41. i anledning af väckt motion om förklaring af Handels-Ordningen den 22 December 1846, i fråga om förbud för glasförare m. fl. att, för bedrifvande af delta yrke, i riket kringresa. III. B. 74. A. 103. — N:o 42. i anledning af väckt motion om rättighet för rotehållare, så vid soldatsom båtsmanshållet i Helsingland, att sjelfve disponera de så kallade Uddemantalseller Udderöks-cassorna. lil. B. 109. A. 249. — N:o 43. i anledning af serskilda motioner, dels i fråga om stadgande, att personer, hvilka ådömas ansvar för tredje gången fylleri, måtte, i stället för vattenoch brödstralf, förpligtas att undergå den så kallade Schreiberska fyllericuren, dels ock om skyldighet för läkare och läns-lazaretten i riket att, under uppgifne förhållanden, å derstädes intagna personer, använda berörde curmethod. III. B. 109, 249. A, 256. — N:o 44. i anledning af väckt motion om vidtagande af åtskilliga förändringar i nu gällande föreskrifter för Skjutsningsbestyrets utgörande III. B. 219, 283. Ä. 312. IV. E. 118.