Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande N.-o 152. o5 liera andragande!!, hafva anraärkarne föreslagit; att, såsom en fullkomligt säker åtgärd, till undvarande af de nu såsom behöfliga ansedda utländska Hästar för Cavalleriets behof, det å Remonter fastställda målet måtte nedsättas; eller ock, i fal] sådant ej kunde ske, att åtminstone inga mindre ellar till inköp billigare Hästar än remonterings-, equipageoch rid-hästar, må utifrån få till Riket införas, och en slik införsels-rättighet nu varda inskränkt till någon viss tid af tre, fem eller tio år härefter, då genom välberäknade anstalter inom landet omförmälda behof bör af inhemsk afvel kunna fyllas. Detta allt, med hvad dervid förekommit, har Utskottet i noggrannt öfvervägande tagit, och får, rörande yrkandet i afseende på remont-målets nedsättande, vördsamt anmäla, att, då nu gällande Nådiga Stadganden redan innehålla, det Hästar , som för nummer insättas vid samtlige CavallerieRegementen (med undantag af Lif-Regements-Briga dens Dragon-Corps och Skånska Dragon-Regementet, för hvilka serskildt förordnande om Hästarnes höjd linnes utfärdadt), kunna vara minst nio qvarter och 26 Allm.. Eesv.- och Oec.-Utsk. Utlåtande N-o i5z^ två tum bakom sadeln, anser Utskottet, att i detta hänseende redan all den lättnad blif-. vit de Rustande af Kongl. Maj:t medgifven, sorn med vapnets erforderliga styrka och tjenstbarhet funnits förenlig, och kan således icke tillstyrka den föreslagna underdåniga hemställan om ytterligare nedsättning af det för nummer-hästar fastställda mål.
St. med några förslag i sådant hänseende och heldre låta aflöningarne gå som de komma än att återigen ifrån R. St. erhålla ett vägrande svar. Saken, sådan den af motionären blifvit framstäld, är enl. min öfvertygelse ganska riklig. Om nemi. R. St. skulle bevilja den summa som nu utgår ifrån dessa kassor, så blefve kassorne befriade ifrån denna utgift, och ehuru ingen af oss lärer bestrida alt dessa kassor äro allmänna medel, hvarföre äfven, om man betraktar sa' ken ur egande-röltens synpunkt, det kan synas vara likgiltigt om aflöningen utgår ifrån kassorna eller ifrån Statsverket, så år det dock icke likgiltigt om man betraktar det ändamål, för hvilket dessa kassor äro bildade, ty detta ändamål kan icke upfyllas såsom både Konungen och R. St. malte åsyfta, i händelse en större eller mindre del af dess inkomster måste par la force des clioses användas till fyllandet af andra behof. Jag skulle således (ro alt del vore väl om en förändring i detta förhållande kunde beredas, och om R. St. i st. f. alt hila aflöningen utgå frän kassorne, öfverflyttade densamma på RiksStaten. Jag tror icke att deruti skulle ligga någon inconseqvens eller alt det skulle innefatta någonåtgärd ifrån R. St:rs sida, som icke skulle af allmänna omdömet gillas och utaf Konungen med Nåd. välbehag uptagas. Ifr von Hartmansdorff: Frih. Cederström har anmärkt, att man i allmänhet anser R. o. Ad. alltför mycket begifvet på anslags beviljande. Men härvid torde böra tagas i betraktande huruvida icke R. o. Ad:s ledamöter, hvilka i allmänhet äro i Kronans tjenst, böra bättre än någon annan, vara i stånd att bedöma hvilka löner som verkligen behöfvas. Här är dessutom icke fråga om något anslag, som skulle komma R. o. Ad:s ledamöter (ill godo; ty om besparingar göras på Mötes-passev.- eller Krigsmanshus-kassan, så är det klart att de förra komma arméens öfningar; och de sednare afskedade soldater lill godo.
S. D* Vid förnyad föredragning af Lagsamt Ekonomi-utskottens betänkande N:o 43 j i anledning af väckta förslag till ändringar-,oell tillägg uti de om skiftes-verket i riket gällande författningar, blef samma betänkande af Ståndet bifallet. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Banko-utskottets memorial N:o 9g, i anledning af r\ks-slåndens beslut öfver memorialet N:o 96. S. D Föredrogos och lades till handlingarne förstärkta Stats-utskottets memorialer N:ris 313 oell 314» angående verkställde omröstningar, i anledning af riks-ståndens skiljaktiga beslut i några, i besagde memorialer omnämnda, frågor^ S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Bevillnings-'\Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens betänkande N:o 13, i anledning af väckt fråga om förtydligande i Rikets Ständers förslag till reglementariska föreskrifter, rörande bränvins-tillverkningen. Från Vällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogs Expeditions-utskottets memorial N:o 17, jemte skriRvelse-förslaget N:o 186, i fråga om assurans-afgift för summor, som under rekommendation med posten afsändas. Skrifvelse-förslaget återremitterades, Bevil ljungs-utskottet blef, enligt nu fattadt beslut, anmodadt att inkomma med förslag till voteringsproposition för omförmälda frågas afgörande, enär densamma är af bevillnings-natur; och Expeditions-utskottets memorial N:o 17, lades för öfrigt till handlingarna.j S. D.
Ständets egenteliga ätgärd och beswarande, fann Ståndet, för sin del, med bifall til Srats-Utstottets gjorde hemställande», at i betraktande af Utskottets mängfaldige änny innan detta Riksmötes stut förestäende angelägne göromäl, Stats-Utskottets åtgärd enligt Regeringsformens 58 och 59 §. Z. egenteligen inskränkt til undersökning af Stats-Werkets närwarande tilständ, til reglerande af desi framtida utgifter och til upgiften af de brister, som genom nya tilgängar mäste fyllas, ej mä sträcka sig utöfwer gränsen af det närwarande til speciela granskningen af det sramfiutna; samt at hwad deremot angar den speciela revisionen af de allmänna Medlens förwaltning, wid hwarje upköp, lön-fördelning eller enskilt afhandling, Riksens Ständer mä hos Konungen i underdänighct anhälla, at en Revision, lik den som efter sista kriget förordnades, nu äfwen kunde af alma-nt agtade ojäfwuge Män tilsättas, och til densamma den speciela utredningen af utgifterne updragas, samt med wilkor, at denne Revision stall i samma mohn den framskrider förelägga Ständers Ombud resultaterne af desi pröfning och grunderne dertil; Och änteligen at, i följd af Ständers rätt at reglera och öfwerse Stats - Den 21 Augusts. 1141 Stats.Werkct, hädanefter Stats-W.rkets Räkningar allid böra wara färdige at i likhet med Riksgälds - och Baneo-Werkens räkenskaper wid inträffande Rikfens Ständers revisioner upwisas och öfwerses. Detta ffulle de Respective Med-Ständer samt Högloft. Stats-Utffottet genom Utdrag af Protoeollet wördsamt och wänligen communieeras. Ut supra. Ux ?roeocoI!o, g. H. ?ewr8vn.
Hvad åter anginge läroanstalten i Stockholm, så föreställde sig motionären att den, för alt oafbrutet kunna fortsätta sin verksamhet, endast hade behof deraf att en amanuens anställdes vid undervisningen; och har, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, motionären föreslagit, att Rikets Ständer mätte för barnmorske-undervisningen i Slockholm och Göteborg, bevilja en årlig förhöjning i nuvarande anslag med 4,580 R:dr, enligt följande fördelning: Förhöjning i barnmorske-lärarens i Göteborg lön IV.dr 1,500: Löner åt en amanuens vid hvardera af läroanstalterna i Stockholm och Göteborg, 1,000 R.dr åt hvardera „ 2,000: Månatligt understöd af 20 R:dr under 9 månaders tid åt 0 lärlingar vid läroanstalten i Göteborg , 1,080: Summa R:dr 4,580: Efter hvad i motionen finnes anfördt, vill det visserligen synas, som skulle utvidgning och förändring af undervisningen vid ifrågavarande läroanstalter vara af behofvet påkallad; men då, för alt kunna uttala något bestämdt omdöme härutinnan, nödigt vore att ega kännedom om, bland annat, elevernas antal, den tid, som användes för undervisningen, med flera andra förhållanden, derom likväl all utredning 152 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 139. saknas, får Utskottet, som dessutom anser alt de partiela frågor, som i motionen omförmälas, icke lämpligen böra omedelbart af Rikets Ständer pröfvas, utan att det må ankomma på Kongl. Majit att, efter framställning derom af vederbörande embetsmyndighet, vidtaga de åtgärder, som i sådant afseende må finnas behöflige, hemställa, att Herr Cederschiölds ifrågavarande motion ej må föranleda till någon åtgärd från Rikets Ständers sida. 84:o. Enär, enligt hvad Sundhets-kollegium anmält, Orthopediska Institutet fortfarande vore i behof af det Institutet hittills beviljade årliga anslag å 8,250 Ridr samt de dervid fästade vilkor blifvit af institutet behörigen uppfyllda, bar Kongl.
Uppgift eller kännedom af de Författningar, hwarpä de sig stödja, att U stöttet kunnat inga i nägon särstiljd eller hufwudsakelig pröfning häraf; men Urstottet anser att enär behörig undersökning härom förut bliswit wcrkställd, sä bör med detta ärende förfaras ester de allmänna grunder, hwilka Riksens Högloft. Ständer om flika lägcnhekers framtida begagnande kunna finna för godt att stadga och förestrifwa. Rik - rz4o Den 26 Zebruarii. Riksens Högloft. Ständer hemställes detta allt »vördsammeligen. Stockholm den 19 Februarii lZio. Pä Högloft. Ridderssapcts och Pä Högw. Prcste-StändetS AdelnS Ledamöters wägnar Ledamöters wägnar Llaes kleming. I'!». VVeiäman. PäWällofl. Borgar^Ständets Pä Hederw. Bonde-StändetS LedambterS wägnar Ledamöters wägnar. Larl kr. k,Lnftberx. ssok. kricrton. krööelius." Lades pä Bordet. Wördsamt Memorial! I anledning af åtskilligt ifrän de Respective Rils-Ständen till Stats - Utskottet remitterade Memorial, deruti blifwit yrkad Indragning af Presterstapers Wederlags-Soannemäl, har Stats-Utstottee under den 12 sist!. October afgifwit det utlåtande, att Ukftottet icke ansett en sädan indragning, såsom stridande emot Presterskapets Privilegier, kunna agr ruin. Detta Stats-Utskotteks yttrande har hos sa wäl Högloft.
Om du säg er ett ord om maschinisten, så talar jag om kappan! L I N A ( kommer emellan dem ). Hör nu, skulle vi inte l eka någonting emellan danserna? Sista paret ut, eller något annat roligt. L I N A ( stött ). B ättre folk gudbevars! ( till Svanlund so m i detsammn ko mmer ut ur bersån ) Hör nu vaktmästarn, kommer det inte några flera? S V A N L U N D . Usch jo! jag har sagt åt en hel mängd i hastigheten men de komma väl sednare! ( till Lisette ) Kaffet står och väntar derinne i löfsaln, jungfru Lisette lilla! Nej ! nu bryr jag mig inte om något kaffe! ( för sig ) Sådant h är folk vet då inte alls hur en bal skall derang eras! F I N A ( till Svanlund ). J ag tycker som Lina, att vi borde springa enkleken! S V A N L U N D . J a, det vore inte så rasande .. då kan man f å roligt och göra en liten kullerbytta i hastigheten! ( högt ) Ska' vi leka enklek en, medan vi vänta på de andra? F I N A . Och j ag är första enkan .. det är så rol igt att v ara enka! S V A N L U N D . Du menar väl bara så h är i hastigheten? F I N A . J a, det är natu rellt! ( de ställa o pp sig , så att Janson och Lina bli de sista ) Sista paret ut! ( Spring er efter Janson u t till venster , Lina som stått till höger , anstränger sig att komma snart efter , man hör skratt och skrik utanföre. ) A L L A F L I C K O R N A . Ack ja! Man skall få se att hon nyper konstapeln! J A N S O N ( kommer tillbaka ). Lina lägg i väg bättre bara! ( ut till hög er. ) F I N A ( i fu ll fart från venster , följd i hack och häl af Lina ). Jag sk all ha' fatt i honom! Sk ynda dig , Fina! Sk ynda dig! L I N A . Ja om morgnarne! ( skuffar undan Fina och skyndar ut , fö ljd af Fina. )
1,140 tunnland skatt eller omkring 190 mantal förut oroterad jord, komma att indelas till blott 925 rotar, deraf ytterligare en betydlig del icke kunde på längre tid påräknas till utgörande af effektiv rotering; men som likväl härvid förekomme, att den nya indelningen blifvit utförd i öfverensstämmelse med den uti ofvanberörda nådiga instruktion stadgade hufvudgrund, eller att i medeltal 5jtunnland skatt borde ingå i hvarje ny rote, samt antalet nya rotar med endast 12 understege det före instruktionens utfärdande beräknade, och denna nedsättning dessutom föranledts af de jemkningar i skattetalet, kommitterade enligt samma instruktion bordt vid indelningsförrättningen iakttaga, har E. K. M:t i nåder velat, för Sin del, låta bero vid det slut, hvartill kommitterade genom omförmälda förrättning kommit, så framt Rikets Ständer, till hvilkas pröfning detta ärende i nåder öfverlemnades, å sin sida funnos benägna att bevilja och till E. K. M:ts nådiga disposition ställa de medel, söm dels påräknats för den föreslagna nya indelningens verkställande, och dels af E. K.
Origtigheten af det skäl, att ett ämne 1328 LtgUtskattitt Bctånlandcn. skulle sakna egenskap af allmän Lag, derför att det e) igenfinnes i Lagboken, finner dess utom livar ooh en, som eftersi linar den mängd äldre ooh nyare pura Civiloeb CriminalLagar, som vi ega i särskildt utgifne Författningar, Samtlige RiksStånden hafva oek endast till Lagutskottet remitterat detta ärende. Sådant allt oaktadt har Lagutskottet ansett nödigt, förena sig med Ekonomiutskottet, för att kunna tillstyrka Riksens Ständer, att önska ”och i underdånighet anhålla, det den föreslagne Lagen icke måtte blifva utfärdad, men att, om Lagen likväl utfärdades, Riksens Ständer då måtte på förhand bifalla att värderings-summan å en på Lotteri utsatt egendom, må anses såsom rätt köpe och bördeskilling. Mig synes att, om än Utskotten, olika med mig, bedomina Riksens Ständers rättighet att deltaga i denna fråga, såsom tillhörande allmän Lagstiftning, det likväl icke borde förbises, att Kongl. Majit åt Riksens Ständer till gemensam handläggning öfVerlemnat ifrågavarande Förslag ; hvilket Förslag, om än blott innefattande fråga om en allmän styrelseåtgärd, utan att i ringaste mån vidröra Lagstiftningen, likväl, enligt tydliga föreskrifter i 89 §. RegeringsFormen, ovilkorligen bör såsom Lagfråga behandlas. Jag skulle äfven önska, att mot Lotteriinrättning för Fastigheters bortspefande, och till ådagaläggande af dess skadlighet i'Betänkandet måtte införas följande skäll; LafcTJtskottets Betånkaitden. 132g 1:0
Riksdag förslag blifvit gjorda om förtullningsfrihet för alla till nyttjande tillåtne utländske Fabrikater och Manufacturvaror, Rikets Ständer, efter att deröfver hafva inhemtat Lagsamt Allmänna Besvärsoch EconomiUtskottens Betänkande, inskränkte sin åtgärd dertill, att, jemte anförande af de skäl, sorn blifvit framställde både för och emot den föreslagna förtullningsfriheten, hänskjuta frågan derom till Kongl. Majtts egen pröfning; att vid 1815 års Riksdag, i anledning af åtskillige dä väckte motioner om serskildta anstalter till förmon för den inhemska productionen, Rikets Ständer funno sig böra låta bero dervid, att i underdånighet tillstyrka vissa derpå syftande ändringar uti då gällande TullFörfattningar, samt ändteligen att, då vid sista Riksdag öfverläggning förekom om medel till öfverflödets hämmande, hvarvid synnerlig uppmärksamhet fästades på den i sammanhang dermed framställda frågan om tillåtelse att emot höga Tullafgifter få införa sådane utländska alster eller Fabrikater, som till större delen, men ej tillräckligt kunde tillverkas inom Riket, Rikets Ständer stadnade i det beslut, att i underdånighet uppgifva de grunder, som de för sin del ansågo för ändamålet lämplige, samt att till Kongl. Maj:t öfverlemna, att efter pröfning Den 28 Juni i f. m. deraf stadga de åtgärder, sorn Kongl. Majit kunde finna nödige. På detta sätt hafva frågor hörande till Rikets allmänna hushållning, hittills, under tillämpning af 89 §. i Regeringsformen, blifvit af Rikets Ständer behandlade. Någon mera hufvudsaklig och till sina följder mera vigtig förändring uti nu gällande hushållslagar, lärer val svårligen kunna komma under öfverläggning, än den af Höglofl. Bevillnings Utskottet föreslagna, sorn ej åsyftar något mindre, än en fullkomlig omstörtning af ett sedan äldre tider af Konung och Ständer hylladt systeme, som grundlagdt våra Manufacturers och slöjders tillvarelse och hittills försäkrat deras bestånd.
Landshöfdinge-embctet icke är i tillfälle att kunna bestämma förhållandet emellan odlingarnes fortgång under detta och nästföregående quinquennium, är dock i den omständigheten, att i allmänhet lyckliga skördar underlättat odlarens förmåga och håg, största anledning tillden förmodan, att länet äfven i denna rigtning vunnit förkofran. §• 2. Invånare. Folklynnet: Den skildring, som i detta afseende förekommer i sednaste Femårsberättelse, äger fortfarande sin tillämpning på förhållandet. Dock har man trott 6 sig finna, att folklynnet bland de egentliga kustboerna något aflägsnar sig från den allmänna karaktären bos detsamma bland länets öfriga invånare derutinnan, att en mera framstående sträfhet i lynne och anlag utmärker de förra, sannolikt en följd af de ansträngningar och försakelser, som äro oskiljaktiga från kustlandets bebyggares egentliga näringsfång och lefnadssätt. Hvad den intellektuella bildningen beträffar, kan med skäl antagas, att den står på en relativt hög ståndpunkt. Bristen här å orten på sådana, som vid allmänna läroverk erhållit bildning och förvärfvat kunkaper för att tillhandagå vid en mängd juridiska och kommunala bestyr och uppdrag, hvilka taga i anspråk omtanka och klokhet, har gjort det till en,slags nödvändighet för allmogen sjelfva, att mer än eljest skulle blifvit händelsen uppöfva sina själsförmögenheter i denna rigtning. Ett stort och vigtigt steg till ett allmännare utbredande af en religiös och medborgerlig bildning är utan tvifvel stadgandet om Folkskolors inrättande inom hvarje kommun. Oaktadt de svårigheter denna angelägenhet mött för verkställigheten i dessa relatift föga befolkade orter, med långt från hvarandra skiljda bostäder, hafva dock menigheterne med få undantag visat en berömvärd båg att fullgöra hvad dem ålegat.
Utlåtande N:o 36, i fråga om återbetalningen af myntverkets äldre skuld till Rikets Ständers Bank. S. D. Efter skedd föredragning af Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 18, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, angående grunderna för •deri blifvande allmänna Bevillningen och föreskrifterna för deras tillämpning; och Dito N:o 19, i anledning af Riks-ståndens olika beslut rörande stämplade pappersafgiften, beslöt Ståndet att icke antaga de uti ofvannämnde Memorial gjorda inbjudningarne, utan vidblifva dess förr fattade beslut och godkänna de föreslagna voterings-propositionerne samt hvad Utskottet i öfrigt yttrat. Dito N:o 20, med rättelse af det i Memorialet N:o 14 afgifna förslag till voteringspropositionen N:o 112; samt Utlåtandet N:o 21, i anledning af väckt motion om upphörande af sjötullarne i Stockholm, och N:o 22, i anledning af väckt motion, att förbrutet gods, i stället för att tillfalla staten, bör återställas afsändaren, godkändes. S. D. Vid skedd föredragning godkändes Banko-Utskottets Berättelse N:o 68, angående förrättad revision af Banko-Diskontverkets räkenskaper och förvaltning för år 18-50, samt Memorial N:o 69, med hemställan, att en gratifikation måtte få utanordnas till vaktmästarne vid Banko-diskontverket. S. D. Föredrogos och bijöllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde Utlåtanden: ' N:o 123, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande för verkställighet i Sverige af Norrska och i Norrige af Svenska embetsmyndigheiers beslut; N:o 124, i anledning af väckt motion om undersökning af förhållandet med KIoc kare-jordarne på Gottland; samt N:o 125, i fråga om optionsrätt för arrendator af Annexoch Mensal-hemman, eller för hans enka eller barn, vid nytt arrendes afslutande. S. D.
Paragrafens mom. 5 hade i de Kommitterades förslag följande lydelse: ”.För egendom, näring eller rörelse, som under borgenärers förvaltning står, må ”ej röstas.” Utskottet tillstyrkte för sin del att ordet ”egendom” skulle härifrån uteslutas. Detta tillstyrkande har blifvit godkändt af Jlidderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, hvaremot Presteoch Borgare-Stånden ansett momentet böra lyda som följer: ”För näring eller rörelse, som under borgenärers förvaltning står, äfven"som i enahanda fall för jordegendom, om den ej af landtbo eller arrendator innehafves, må ej röstas.” Det motiv, som föranledde Utskottets förslag om uteslutande af ordet: "egendom”, var egentligen det enligt Utskottets tanke obilliga och olämpliga, som låg deruti att en jordegares konkurs skulle beröfva hans arrendator den rösträtt för egendomen, som lagen honom eljest tillförsäkrade. Då emellertid denna anmärkning icke är tillämplig uti det fall, som i Presteoch Borgare-Ståndens ofvan anförda beslut i afseende på rösträtt för egendom, som står under borgenärers förvaltning, förutsattes, nemligen att egendomen icke innehafves af landtbo eller arrondator, samt Utskottet i afseende på detta fall, af samma skäl, som i fråga om en Cessionants näring och rörelse blifvit af Utskottet antydda, anser det olämpligt att vare sig gäldenären eller massans kuratorer skulle utöfva rösträtt för egendomen, får Utskottet vördsamt inbjuda Ridderskapet och Adeln äfvensom Bonde-Ståndet, att i afseende på lydelsen af ll:te § mom. 5 med Presteoch Borgare-Stånden sig förena. § 49 har enligt Kommitterades, af Utskottet utan förändring bibehållna, förslag följande lydelse: ”Kommunal-nämnden må ärende ej handlägga, der icke mer än hälften af ledamöternas hela antal tillstädes är.”
Marili. la Redactionen må oförändrad bibehållas, desto hellre , som Religionens grundsanningar alltid försvara sig sjelfva, och vi ännu icke kunna smickra oss med det tillfredsställande loford, att vi uppnått höjden och fullkomligheten af Theologiska kunskaper, så att ali närmare upplysning derutinnan varder öfverflödig eller för Samhället skadelig.; men hvilken skulle väl våga att med dessa gagnande upplysningar för Allmänheten framträda, enär det obestämda ordet: anstötelig i Grundlagen kunde blottställa honom för skymf och förlust af sin, med dryga utgifter påkostade Upplaga, utan rättighet få sig förklara samt sin mening, principe och afsigt söka försvara ? Vi måste, vid stiftande af Lagar, isynnerhet af Grundlagar, icke låta närvarande högre Embetsmäns kända oväldughet Romma oss att förgäta, det andra lynnen kunsta efter dem uppträda, som missbruka en icke tillräckligt bestämd magt och Grundlagar beslutas icke ensamt för närvarande, utan ock för tillkommande Tidehvarf. Grefve Spens: 1 anledning af hvad Herr Rosenschöld nyss anlört, anhåller jag blott att få anmärka, att med de begrepp jag gör mig om Philosophie och Religion, jag icke kan förstå huru något slags Philosophiskt Systeme skulle kunna vara anstötligt emot någon Religion, då det icke framföres på ett anstötligt sätt. Friherre Drufva: Jag får den äran erindra, det jag endast yttrat mig förmoda, att de Den ] 4 Martil. 469 öfrige frenne Stånden antagit ifrågavarande tillägg, samt att, om så vöre, Ridderskapet och Adeln, såsom det första Ståndet, icke bor» de sätta sig emot enRedaction, hvilken skyddade vördnaden för Religion och hvilken egentelige-o icke innefattade mer än hvad £ den gamla Redactionen redan funnes inbegripit* Grefve von Lantingshausen: Jag får en^ dast begära upplysning, om hvilkens skyldighet det är att åtala en mot den Evangeliska Läran anstötlig Skrift. Friherre Mannerheim: HofCancelleren åtalar eller ock remitterar Målet lill JustitiaCancelleren. Grefve von Lantingshausen:
S. D. Efter skedd föredragning remitterades till Expeditions-Utskottet en af Domprosten Ahlstrand, den 29 sistlidne Mars, väckt motion, angående bestämmande af den dag, då Rikets Ständer böra till nästa lagtima riksdag sammanträda, tillika med de i anledning deraf i Ståndet afgifne yttranden. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets utlåtanden: N:o 58, angående väckt fråga om förändradt användande af böter för vanvård af , nummerhäst; återremitterades; och N:o 64, i anledning af väckt motion om befrielse för Wexiö samt rikets öfriga stiftsstäder att bekosta boställsrum eller hushyra ål skolornas rektorer; bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Banko-Utskottets utlåtande, N:o 21, öfver gjorda ansökningar om ersättning för förlorad inkomst, i följd af de så kallade småsedlarnes upphörande; 1 och 2 punkterna återremitterades, hvaremot 3, 4 och 5 punkterna biföllos. S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Hr Gezelii bordlagda motion om bestämmande af dagen för nästa lagtima riksdags början till den 16 October 1854, beslöt Ståndet, att denna motion kommer att förfalla. Frän lieden. Bonde-Ståndet.