Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
för medicinska behof, se A po100 Rdrs v. 10 th»; ks varor, ej specificerade. 100 * 6 24 — K i mrök F r i 25 — Kli, af andra ämnen än spanmål 1 L& — 5 — F r i 6 Knapergall och Ekollon, malen eller omalen 1 tt — 1 2 F r i Expedilions-UtskoUels Forslag lill und. Skrifvelse, N;o igc. Qvantitet för Tullvärde. TullberäkInförselstull. Utförselstull. ningen. R:d ■ sk r. Knif var: R:di sk. r. R:di sk r. a 16 andra slag, samt gafflar, ej spe cifierade i * 1 — F r i a Koppar : 125 Gårad ... Smidd, valsad eller gjuten: 1 Sk& st. v. 20 • 32 — 166 32 — Plåtar och andra ämnen fö ytterligare bearbetning 1 Sk^ st. v. 33 16 F r i a 3 Kopparnickel (ny rubrik) 1 # 1 F r i 6 *- Korkskrufvar (ny rubrik) . Kreatur: 1 « 2 — F r i a 200 — Hästar, utom Hingstar 1 st. 33 16 , ] 66 32 — Oxar 1 st. 20 \ 1 40 Kor och ungboskap 1 st. 10 ri 16 32 — Kalfvar . 1 st. 3 16 F > r a 20 Svin, utom Fargallar . 1 st. F ri a Kött: 2 färskt 1 L# __ 40 F ri tt 3 Lackerade arbeten, ej specificerade 1 # 1 F r i d Lin: 4 ohäckladt Ljuskronor af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen. Anm. Delar deraf förtullas efter det eller de förarbetade ämnen, hvaraf de bestå. 1 Ltt 1 16 F r i tl Kolsyrndt Natron eller renad .Souda, se .Souda. Lalun eller Trådband, se Metaller, samnrawLalia oäkta, se Metaller, sammansatta, allaslag. satta, alla slag.
— .lag får i anledn. häraf säga, alt jag icke inser någon nödvändighet deraf, att den afd. af högsta domstolen, hvarom här är fråga, skall vara uteslutande besatt af stränga jurister, eller personer med samma egenskaper, som fordras af dem, hvilka sitta i den andra afd:n. Tverlom skulle det troligen blifva ganska fördelaktigt, om den förra afd:n besattes med personer, som, jemte det de hade så mycken vana och insigt i juridiska måls behandling, att domarevärf åt dem kunde anförtros, förnämligast förvärfvat erfarenhet och skicklighet i administrativa ärendens bedömande, ungefär på samma sätt, som vi i fordna dagar sågo att allmänna beredningen tillsattes. Hr von Hartmansdorff har i sin reservation vid sista riksdagen uti en ogillande mening yttrat den förmodan, att förslaget innebär ett äterupplifvande' af den fordna allmänna beredningen, och äfven jag tror detta hafva varit meningen, med den skilnad likväl, att den nya skulle äga en beslutande rätt, som den gamla icke hade; men jag kan häri ej se något ondt, utan tverlom en fördel. Hr von Hartmansdorff har äfven klagat öfver alt förslaget är så obestämdt, att man icke får veta huru den åsyftade förändringen skulle komma att utföras, och äfven i denna del är jag med honom af sä skiljaktig tanka, att hvad han anser vara en brist, finner jag vara en förtjenst hos ifrågavar. förslag. Till närmare förklaring af denna min mening, ber jag ali ännu en gång fä fästa uppmärksamheten derpå, att det förslag, hvarom vi nu öfverlägga, icke går ut på annat än att undanrödja det hinder, som grundlagen för närvar. lägger emot den åsyftade förändringen, men ingalunda att i grundlagen inlägga några nya bestämmelser om sättet, hvarpå den skall utföras.
Å. 564. — inkomster och tillgångar, samt deras uppbördsoch redovisningssätt, angående förslag till reglemenlariska sladganden derom. X. B. 585. A. 590. Se StatsUtskoltets Utlåtanden N:is 23, 50, 154, 305, 114 och 309. — obligationer till Banken, angående omskrifning af. X. B. 597. A. 599. U. 616. A. 671. U. 681. A. 684. — reglemente, om stadgande uti, med afseende på Statsverkets skuld lill Banken. X. B. 616. A. 671. — reglemente, om stadgande uti, med afseende på Riksgäldssedlarnes inlösning. X. 15. 6l6, 671. A. 683. — reglemente, det nya, angående dess öfverlemnande till Kongl. Majit. X. B. 6l6. A. 675. E. 686. Rikshufvudboken, om förändring i liden för afslulandet af. I. R. 499. IX. A. 161. E. 413. Rikshypotheksförening, om inrättande af. Se Silfvernlvexlingen. RiksSlaten, angående den upprättade. X. B. 403. A. 413. E. 563. RiksStånden, angående ordningen för deras uppträdande på Rikssalen. Se Riksdagsordningen, 26 §. Robsahm, Carl Reinhold af, yttranden. I. 275, 277, 538. Roos, Carl Ulrik, yttrande. I. 418. Roos, Nicolaus Torsten, yttranden. I. 261, 292, 293. Rosen, Friherre Carl von, yttrande. VII. 251. Rosenmuller, Jan Michaelsson, yttrande, I. 32. Rosenqvist, Anton, yttrande. II. 463. Rosenstjerna, Nils, yttrande. II. 180.
Den 28 April f. m. för stångeller manufacturjern från härdar inom och utom bergslag, derest de, utan beräkning af den tillökning, sora K. kungörelsen af den 26 Oct. >838 medgifver, äro privilegierade till minst 4^o Skfå. — Oinskränkt vågföringsrätt beviljas ufven så väl bruksägare, som bergsmän, hvilka medgifva härdantalets inskränkning i den man, att gamla smidesrätten på härdarna motsvarar minst 35o Skfå på hvarje qvarvarande härd." Hr Landtm, yttrade, det äfven propös. blifvit begärd å PresteStts beslut i denna punkt, hvilket beslut nu blef ånyo uppläst. Hr Landtm, hemställde nu, om R. o. Ad. behagade bifalla morn. litt. a) i 1 punkten af Utsk:s förslag. Ropades starka nej, blandade med ja. Då tlr Landtm, förklarade, det nej öfverröstat ja, begärde Frih. Hamilton votering. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att nu uppstode fråga om contra-propos:ns innehåll. Det första förslag, som blifvit framstäldt, vore af Hr Lagerhjelm. Frih. Tersmeden hade yrkat att det skulle delas i tvänne delar, så att särskildt propos. komme att framställas på den del som anginge smidesrättens beräknande vid vissa härdar efter en koltillgång af [5 tuunor per SkSh R. o. A<l. behagade måhända finna, att om Hr Lagerhjelm» förslag i öfrigt antoges till contrapropos. vore intet hinder att ju nämnda fråga kunde derifrån skiljas och sedan särskildt pröfvas, och hemställde Hr Landtm, alltså till Hr Lagerhjelm, örn han tilläte att hans förslag finge sålunda delas. Hr Lagerhjelm: I anledn. af Hr Frih. o. Landtm:» hemställan till mig får jag äran nämna, att jag äfven är ense med Frih. Tersmeden rörrde den sednare delen af den propos.
Prof. om Statsverket, 1853. 27 losen är större, också måste i samma mån ökas, så att, med beräkning af alla de dryga utgifterne vid ett Landskansli, behållningen äfven i de län, der, vissa år, inkomsterne kunna kallas stora, icke biifver så betydlig, finner jag mig icke ega skäl att föreslå någon nedsättning i sådane Landssekreterare» ordinarie inkomster, hvaremot jag är betänkt att, derest den förmån för Landssekreteraren vinnes, att Länsnotarier blifva å ordinarie stat uppförde, hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet föreslå bestämmandet för Länsnotarierne af någon andel af sådan expeditionslösen, sorn Landssekreterarne nu tillfaller. Uti denna tjenstegrad är uppfördt: såsom boställs-ersättning K:dr 1,710. och såsom lönetillökning: för Landssekreteraren i Stockholms Län, i stället för det extra anslag, som af Sjette hufvudtitelns besparingar måste anvisa» . It:dr 100. och för Landssekreterare i Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens län, till fyllnad i ett lika inkomstbclopp med Landskamererare eller 1,666: 32, 920. ^ tillsammans ll:dr 3,030. Landträntmästare. Desse tjenstemän, hvilka under sednare årqn erhållit förbättrade inkomster, innehafva i allmänhet 1,500 11:dr och derutöfver; der undantag förekomma, har löntillökning föreslagits till sagda belopp, utom i de tre nordligaste länen, der minimi-lönen antagits till 1,333 IV.dr 16 sk. De uppförda nya statsanslagen utgöra: såsom boställs-ersättning R:dr 760. och såsorp löntillökning 1,760. tillsammans R:dr 2,520. Länsbokhållare åtnjuta allmänt kontant på stat 289 li:dr 8 sk.
I likhet med Landtförsvars-komitéen anser Kongl. Majit tvänne utvägar erbjuda sig för bristens afhjelpande, nemligen antingen att uppsätta en ny värfvad kavalleri-trupp, eller att bereda den erforderliga tillökningen i kavalleri-vapnet från något af de såsom infanteri nu tjenstgörande rusthålls-regementena. Den förstnämnda utvägen har visserligen en öfvervägande fördel i enkelheten vid utförandet, äfvensom deruti att nu varande infanteri förblifver oför minskadt; men dä, i följd af en sådan anordning, kostnaderna skulle blifva så betydliga, att Kongl. Majit, äfven med hänseende till behofvet af andra ound gängliga utgifter för försvarets ordnande, dragit i betänkande att af Rikets Ständer äska medel för uppsättande af en ny värfvad kavalleri-korps, anser Kongl. Majit den sednare utvägen, eller ett rusthålls-regementes återuppsittning till häst, böra föredragas, hvilken utväg väl äfven påkallar uppoffringar, men dock i vida mindre mån kräfver tillökning i anslag. Denna sednare utväg kan likväl icke för ändamålet anlitas förr än efter 1870 års utgång, då de med Andra Lif-Grenadier-regementet och Vestgöta regemente afslutade hästvakans-kontrakt löpa till ända, eller, om derför skulle afses Lif-regementets Grenadier-korps eller Smålands Grenadier-bataljon, hvilkas hästvakans-kontrakt med år 1871 tilländagå, efter detta års slut. För förändringens utförande på denna väg finnes således val emellan fyra regementen eller korpser. Det kan visserligen vid första betraktandet synas lämpligast att för behofvet använda Lif-regementets Grenadier-korps eller Smålands Grenadier-bataljon, hvilka hvar för sig äro af den styrka, som för Kavalleriets tillökning afses; men vid bestämmandet måste tagas i öfvervägande möjligheten att utan stora svårigheter erhålla manskap och hästar, passande för vapnet, samt rusthållarnes förmåga att uppehålla rustningen, äfvensom ock den omständigheten, i hvilken del af landet minsta olägenhet uppstår genom att förminska dervarande infanteri.
Lagstadganden om giftorätt och arfsrätt m. m. S. D. Återremitterade Ridderskapet och Adeln Lag-Utskottets den sistlidne September på bordet lagde Betänkanden: N:o 123, ofver väckta motioner, om utsträckande af testamentsfriheten och af rättigheten att genom gåfva upplåta fast egendom, samt örn ändring i hvad nu stadgadt är, dels rörande grunden för bestämmande a£ vederlag för afhänd arfvejord, dels ock angående bördsrätt och lösningsrätt i stad m. m.; M:o 126, öfver Riksdagsfullmägtigen Johan Ericssons från Stora Bi/i. till R. St. Utdr, d. a Oct. 1834- Kopparbergs Län motion, om förtydligande af elle? tillägg till 2 §. 16 Cap. Ärfda-Balken. Frän Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo oell återremitterades Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 266, i frågan om beviljande af ett creditir för bestridande af kostnader, sora genom farsoten Cholera föranledas. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Lag-Utskottets Betänkande Wto 122, Öfver väckta motioner, angående förändring i vissa delar af nu varande Lagstadgande» om giftorätt oelx arfsrätt na. m. Från WallofL Borgare-Standet.
B. omförmäler; kommandes i sammanhang härmed straffet för lägersmål i dessa Swägerskaps leder akt lindras, sä att, utom i utsättande fall, penningeböter i allmänhet mä äläggas. Som Den »8 November. Som desse brott ej kunna räknas lill de gröfre, kan UnderRätts Utslag härom gä i fullbordan utan underställning till OswcrRätt; äfwensom kyrkoplikt ren mä, såsom i Undra lägersmäls saker blifwa en. Md. För öfrigt och dä det naturligare närmare förtroende samt ofta gemensamma interesse, hwilka, aga rnm emellan de i ofwannamnde leder stylde eller be» swägrade, genom de widtagande förändringar ej uphöra; sä synes ej eller någon ändring böra medgifwas i hwad iz och 17 Capiilen Aätteg. Balk. om jäs emot Dommare och Wittnen stadga. Till hwad Riksens Ständer salunda beslutit, anhälla Riksens Ständer i underdånighet om Eders Kongl. Majtts nädiga bifall och Sanction, i hwit» ket fall följande Lagförändringar stulle komma att werkställas: 2 Giftermåls Balk. 2 Lapitel z. Z. Systonebarn maga taga hwarannau till äkta, utan att thertill shka Konungens lös. §« 5- I Swägellag ä sidone mä man ej, m tan Konungen gifwer ther lös till, gifta sig med sin Broders Enka, Broders Sons elier Systers Sons Broders eller Systers Svnesons eller Dottersons Enka; sin Fadersbroders eller Moderbroders, Faverfa. ders eller Fadermoders, Moderfaders eller Moder, moders Br»de> s Enka, ej eller med sin aflidna H,- Zjerde Band. N-o 10Z, roc>, strus 8Z4 Den 18 November. strus Syster, Hustrus Broders eller Hustrus Systers dotter elter Dotterdotter och therus afkomma: Hustrus Fader Syster eller Moders Syster, Hustrus Faderfaders eller Fadermoders Syster, Hustrus Moderfaders eller Modermoders Systern §. 6.
Kurhusafgiftens bestämmande 8 — 6 — 14 Jan. 14 Jan. 14 Jan. 11 Jan. 12:o af J):o till l):o, ang. bränvins-bränningen under April 1854 —r 8 — 7 — 14 Jan. 14 Jan. 14 Jan. 11 Jan. 13:o af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet till BorgareStåndet, angående vilkorlig inskränkning i rättigheten att försälja bränvin etc — 8 — 3 — 14 Jan. 14 Jan. 14 Jan. 11 Jan. Myndighetsålder för Man, om förändring i stadganderne om 7 i 8 — b. 18 Febr. b. 18 Febr. b. 16 Febr. b. 15 Febr. » för Qvinna, om bestämmande af — 7 i 17 — 17 Maj b. 29 Apr. b. 27 Apr. b. 22 Apr. 54 )> Kongl. Maj:ts Nådiga svar 1 2 Mynt och Medaljer, om öfverlemnande från Banken till Kongl. Mynt-Kabinettet af 517 st. af guld 6 1 33 — b. 1 Juni b. 27 Maj 20 Maj b. 26 Maj » » om d:o d:o af 125 st. utländska af silfver 6 1 73 — b. 27 Okt. b. 28 Okt. b. 27 Okt. g. 27 Okt. » om Decimal-systemets tillämpning å Rikets, se Decimalsystem. Mått och Vigt, om antagande af Decimalsystemet, se Decimalsystem. Mätarepenningar för Stenkol och Coakes, upphörande deraf vid import 8 24 b. 16 Febr. b. 1 Febr. b. 4 Febr. b. 4 Febr. Mörby Komminister-boställe, om utbyte deraf mot Froxhammar 4 1 84 — b. 8 A pr. 1). 8 Apr. b. 8 Apr. b. 8 Apr. Mörbylånga Köping, om anläggande af Kronomagasin uti . 4 1 24 — b. 8 Febr. b. 8 Febr. b. 4 Febr. b. 11 Febr.
Derefter skola, utan förmånsrätt sig emellan, gäldas: kyrkors, fattigkassors och soeknemagasiners fordringar hos deras föreståndare; Kronans, Rikets Ständers, städers och allmänna af Konungen st ad fäst ode kassörs, penningeverks och inrättningars fordringar hos de tjenstemän, som äro satte att deras inkomster uppbära, för hvad af sådan uppbörd hos dem innestår; så ock fordringar i öfrigt hos Kronans embetseller tjenstemän för egendom, som desse, i och för embete eller tjenst, mottagit. § Dernäst håfve Kronan företräde till lös egendom för gäldenärs utålknider sista och löpande året, de der ej för fast egendom utgå. § 15- Slutligen njutes förmånsrätt för underpant i lös egendom, hvarom särskildt är stadgadt; och galle den förmånsrätt från den dag panlförskrifningen intecknades, så ock emellan flera pantförskrifningar efter hvarderas inteckningsdag. Sådan förmånsrätt sträcke sig dock ej till ränta för längre tid tillbaka, än tre år före konkursens början. , § l 4\ Borgenär, sorn efter 4 <§ tiger förmånsrätt i allt det gods. löst eller fast, sorn gäldenären tillhörer, må ej njuta rätt till det, hvaruti andra särskild, fast lägre, förmånsrätt hafva, för mera än som i den öfriga egendomen brister: och /ylles bristen efter ordningen af de andras förmånsrätter, så att den lägre viker förr, än den, som högre är; dock åge ej förmånsrätt ejler 4 § rum i fast egendom, så länge lös egendom finnes att tillgå. .§ 15. Räcker gäldenärs egendom för dessa borgenärer ej till; njute då de, sorn lika rätt med hvarannan hafva, betalning hvar i förhållande till sin fordran. § 16.
Då det är lika sannt och onekligt, alt, när fråga är om en Stat, stående i handels-förhållanden lill andra länder, industri och näringar icke kunna märkeligen förkofras och till vexa, utan i förening med ett stadgadt mynt, som det är obestridligt, att en jemn trefnad hos näringsrne och en fortsatt liflighet i industrien utgöra de stödjande krafter, hvarigenom realisationen och myntvärdets deraf beroende stadga egentligast betryggas, och alt desse äro till och med i längden oeftergifliga vilkor för realisationens bestånd och varaktighet, *å att myntvärdets stadga och näringarnes lif omedelbart inflyta och verka åter tillbaka på hvarandra; då det är genom frambringandet al producter dels för landets egne behof, dels såsom utbyles-värden för andra länders alster, som en möjlighet uppstår lill förvärfvande af det materiela medel, (silfver eller annan ädel metall), hvars ständiga tillhandahållande, efter hvad erfarenheten tillfyllest ådagalagt, ensamt förmår trygga värdet af representativerne och dymedelst görajldem lika verksamma med den ädla metallen, inom ett land,som hunnit öfver den låga bildningsgrad, der blotta producls-bylen komma i fråga, och då likaledes, i den mon utsigter och möjligheter öfver allt sig erbjuda att på företag i näringsoch induslrie-väg förvärfva utkomst , bergning och välstånd, allraminst är att befara, det personer, med egen capitalkrafl eller stadga i credit, inlåta sig i de tvelydige och äfventyrlige specolationerne att genom myntets ostadighet och försämring söka vinst och fördel; skulle det i sanning hafva varit af Banco-Utskottet illa beräknadt, 13 B ane o-Utskottets Utlåtande N.o 16. alt behandla frågan om silfver-utvexlingen såsom någonting så isoleradt och Banken ensamt rörande, att fråga bloLt vore, huru, med uppoffrande af dess ränte-inkomster, en silfverqvantitet årligen måtte kunna uppläggas, utan afseende på huruvida landets näringar och handel dervid kunde bestå eller icke; men under det Utskottet, å ena sidan, nogsamt insett dessa sanningar, på sätt Utskottet jemväl (pag.
Jordbrukets utvidgning och förbättring har visserligen fortgått, men med något mindre rask fart i anledning af den ogynsamma väderleken under tvänne år, de betydligt höjda arbetskostnaderna till följd af jernvägsbyggnaderna, och den ofördelaktiga konjunktur, som inträdde 1857. Emellertid hafva, enligt inkomna Örebro län. Vattenaftappningar. 9 uppgifter, sorn icke äro för högt tilltagna, nyodlingar under qvinqvenniet verkställts å 1,378 tunnland och grunddikning dels med tegelrör, dels med sten å 1,151 tunnland. Betydlig qvantitet bigödningsämnen af guano, kalk, benmjöl m. m. har blifvit använd, derförutom landtmannen börjat allt mer och mer lägga sig vinn om komposters beredande. Flera af allmogen hafva ock förskaffat sig bättre och ändamålsenligare åkerbruksredskap, än de af ålder begagnat. De vattenaftappningsföretag, som under den tid berättelsen afser blifvit fullbordade, äro följande: Mosjöns sänkning medelst fördjupning och utvidning af dess utlopp vid Attersta samt upprensning af o Kumla och Täby åar jemte Aby vattendrag. Detta betydliga arbete, hvartill Eders Kongl. Maj:t redan 1855 i Nåder beviljat ett lån af 20,000 R:dr Banko och statsbidrag utan återbetalningsskyldighet af 5,000 R:dr samma mynt, påbörjades, hvad Mosjöns sänkning beträffar, nyssnämnde år och fullbordades år 1857, hvarefter början gjordes med öfriga vattendragens upprensning, som afslutades år 1858, dock återstod ännu något arbete derå vid 1860 års utgång. I följd af de uppdrifna priserna och arbetets beskaffenhet långt ut i den sanka marken blef kostnaden större, än hvad förslaget upptog. Den har nemligen uppgått till 86,575 R:dr 97 öre eller till 26 R:dr 15 öre på hvarje af de 3,311 tunnland, som genom sänkningen förbättrats och vunnits.
Jill Utskottets handläggning hafva, rörande detta ämne, blifvit remitterade: i;o Ett af Herr Bager ingifva t, och uti Väl-, loij, BorgareStåndet uppläst, Memorial,.innehållande, att, ehuru visse Fabriksidkare hafva i sednare tide* fått anledning fägna sig deröfver, att manga enskilda personer beslutat alldeles icke förbruka annat än inhemska produeter, och fastän derom på flera ställen tfäffas formliga pfverénskommelser, '-'samt Kongl. Majit, uti dess Nådiga tal på Rikssa-i 12^ Besv. och Ekon. Utsk. Betdnkanden. len den 27 sistlidne November, behagat gifva klädesfabrikanterna Nådig försäkran, att af dem, under loppet af 3’<ne Ar, uppköpa 300,000 alnar kläde för Armeens behof, har Herr Bager, med anförande deraf, att detta icke torde göra tillfyllest,' hemställt, att de Respective MedStånden måtte inbjudas förena sig ora en underdånig hemställan hos Kongl, Maj:t, att, till Armeens och Sjöstatens beklädnad och armering, endast Inhemska Fabriksoch Manufactur-arbeten måtte få begagnas, äfvensom att vid alla, så Militaira som Civila verk ej bruk måtte göras af annat papper af någon sort, än det som inom Riket tillverkas. Till Pappersbrukens upphjelpande har Herr Rager dessutom föreslagit, att Riksens Höglofl. Ständer måtte, i händelse de icke skulle finna skäl, att hos Kongl. Maj:tiunderdånighet söka utverka förbud mot införsel af Utländskt papper, åtminstone tillstyrka en betydlig förhöjning i tullen å denna artikel, och att premier, för införande af Papperslumpor utifrån, måtte uppgifvas för en tid af \i å 2:ne år, ^eller intill dess bristen på Papperslumpor annorledes kunde afhjelpas. Gro Herr Grefve C. E. Lewenhaupts hos Höglofl.
R:dr såsom lön och 1,000 R:dr såsom lönetillökning, röstar ja; den det ej vill, röstar n*'j: vinner nej, kommer nämnde anslag icke att beviljas”. 10.o. Det i 28 punkten afgifna yttrande, hvaruti Utskottet afstyrlu bifall å väckt motion, att för hvartdera Universitetet tvänne Adjunkls-löner mätte beviljas, hvilka icke skulle vara lastade vid vissa läroämnen, är godkändt af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet, hvaremot Presteoch Borgare-stånden anvisat nämnda löner att, i enlighet med motionärens förslag, utgå, samt Borgare-ståndet härtill beviljat ett ärligt anslag af tillsammans 8,000 R:dr. Sedan genom Riks-ståndens sammanstämmande beslut redan är afgjordt, att aflöningen för de yngre Adjunkterne vid Universiteten skall höjas lill 2,000 R:dr för hvardera, har följaktligen Preste-ståndet, hvars beslut i förevarande fråga icke såsom Burgare-ståndets angifver sjelfva anslags-summan, likaledes afsett nyssnämnda belopp, 2.000 R.-dr, för hvardera af de föreslagna fyra Adjunkturerne, eller tillhopa 8,000 R.dr. Då således två Stånd stannat emot två, får Utskottet föreslå omröstning enligt följande proposition: ”Den, som vill, att väckt förslag om beviljande för hvartdera af de begge Universiteten utaf tvänne Adjunkts-löner, hvilka ej böra vara fästade vid vissa läroämnen, icke bi falies, röstar Ja; den det ej vill, röstar nei , ■ P.. vinner nej, komma sådana löner, tvänne vid hvartdera Universitetet, alt å stat upplöras med 2,000 R:dr R:mt hvardera”. ll:o. Uti 32 punkten, lörsta yttrandet å sidan 41, hade Utskottet, bland annat, hemställt, att för ett högre elementar-läroverk i Jönköping mätte på stat upplöras 1 Rector, 4 Lectorer och 8 Adjunkter. Denna hemställan är genom tre
Det är således, som en värd talare redan anmärkt, ej fråga om att skänka bort något, ulan att åstadkomma den reda, att man ej behöfver först debitera en afgift, som sedermera skall ersättas på det viset, alt man debiterar mindre på en annau afgift. Hr von Hartmansdorff: Den siste värde talarens anförande upplyser att StalsUtsk:s betänk, belyder motsatsen af hvad man efter vanligt ordaförslånd deraf förstår. Det är törhända milt fel att jag ej kan rätt uppfatta det, men kanske finnas flere lika enfalldige som jag, hvarföre det varit godt, om punkten varit något tydligare skrifven. Jag har ej åsyftat Frih. Palmstjernas förslag, då jag talade om vacklande, utan jag talade då om Hr Rosenblads. Jag afstyrker i alla fall R. o. Ad. att fatta något beslut i detta hänseende på slående fot och utan alt vederbör:de embetsverk blifvit Den 8 September e. m. 165 hörda. Man ser att åtskilligt här är alt iakttaga för att icke äfventyra någons eller fleres rätt. Hr Printzensköld: Hr Rosenblad har, såsom skäl försitt tillstyrkande af bifall till punkten, anfört, att sådant för Staten skulle vara en vinst, emedan bevillningen då komme alt utgä till oafkorladt belopp af dem, som nu deri njuta lindring. Nog har jag med all uppmärksamhet, som stålt i min förmåga, genomläst icke allenast StatsUtskis båda betänkm, utan äfven den punkt i komilerades betänk., hvilken afhandlar ifrågavar;de ämne, samt den der åberopade bilagan litt. M, som innefattar en uppgift af ifrågavarule beskaffenhet; men deraf har det för mig varit alldeles omöjligt att få reda på de hemmantal, som deltaga uti kongsgårdshjelpen. Det vore emedlertid högst besynnerligt om endast 5 socknar, nemi. Wika, Thorsångs, Svärdsjö, Sundborn och Schedvi skulle innehålla ej mindre än 550 gärde-mantal och (jag tror Hr Rosenblad sade) 800 dalkarls-mantal.