Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning hvaraf åtskillige Ledamöter inom Stånden ansett en Större uppmärksamhet i denne del höra fästas vid Statens förlust samt den åtgärd närmare förberedas, hvarigenom densamma må förekom - Ståts-Utskottets Betänhanden, i* 75 ynas» än som uti det af Utskottet afgifne yttrandet skedt; Hvarförutan och då den utomordentliga dödlighet å Hästarne, som visat sig vid Strömsholm visse år, syntes härleda sig från brist på skicklig Häst-Läkare', samt denne brist dessutom, så väl vid Flyinge Stuteri uti Skåne, Som ock i allmänhet fordrade att anstalter inom Liket vidtagas till Veterinairekonstens eller Hastoch Boskaps samt hemtamda djurs skötsel och vård, då de af sjukdomar angripas, det blifvit af Herr Presidenten m. m. v. Schultzenheim jemte flere Ledamöter framställt såsom varande af mycken angelägenhet, att berörde kunskaps inhämtande uppmuntras och understödes genom nödige medels anslående af Staten och att såsom bemäldte Herr President vidare ådagalagt en Inrättning måtte på allmän bekostnad vidtagas, hvarest Veterinaire - konsten i alla delar kunde så i theoretiskt som practiskt hänseende inhämtas, så att skicklige Läkare danades: Skolande Kongl. Sundhets-Collegium äga sig uppdragit i dess Instruction att befordra Veterinaire-kunskapen och dess användande, så att endast medel till de utgifter och kostnader, sorn härvid fordras böra utses; och hvarom Utskottets Utlåtande alltså nu blifvit äskadt. Uti det afgifne yttrandet, angående Strömsholm, hav Utskottet anmärkt den af Handlingarne befunne ovanliga afgång utaf Hästar, och den ringa Summa, som genom försäljning deraf de senaste förflutne åren kunnat vinnas, samt af sadane skäl tillstyrkt Riksens Höglofl.
Hv ad ondt har hon väl kunnat gö ra? FABRIKÖRN. Gå bara, säger jag dej än en g ång, eljest s ka jag skaffa dej nattherrberge på samma ställe som henne. REDLIG. Det må f ritt ske; men jag uträttar inte sådana commissioner. Härstår en tjens tfärdig Jungfru ( pekar på Agatha ) Hon to r med nöje påta sig det besväret. AGATHA ( med förvir radt utseende ) . Ja, j ag g år nog, om Herr Fabrikörn befaller. FABRIKÖRN. Må göra. ( hon går ) . REDLIG. Ja, gå du Ragath a. Det är dej värdigt. Ack, om du sj elf fick gå tilbaka igen med Convoyen. ( Han går ut med ) . OT OTTONDE SCENEN. FABRIKÖRN. CLARA. CAPTEN. CEDERBERG. FABRIKÖRN ( tar o pp Brefvet och det hopvridna papper et. Man finner i det sednare en Stenr ing och et Portrait ) . Se härhar man et K ärleksbref. Men hvems är denna ringen? CLARA. Det är min egen. FABRIKÖRN. Hvem har du fått den af? CLARA. Det torde Herrn f å veta inom någ ra ögnablick. CAPTEN ( som tar Portraitet och betraktar det, til Clara med en bestört häftig het ). Olyckliga! Hv arif rån har du fått detta? CLARA. Af min salig Fosterfar. CAPTEN. Hvem var den mannen och hvad hette han? CLARA. Han var Hof Prädikant och hette Osander. CAPTEN. Känner du Originalet til detta Portrait? CLARA. Det var min saliga Mor, som dog, då jag var syra år g ammal. CAP Heter du verkligen Clara, och hvad är di t Til namn? CLARA. Min Fosterfar kall ade mig Clara efter en Do ter, som han förlorat, och Osander efter sig; men mit egentliga namn är Wilhelmina Liljedal. CAPTEN. Fö rskräckli ga uptäck t!
M. bestämda årliga anslag, som äfven att det Embete, hvilket det tillhör att antingen uppgöra eller granska Byggnadskostnadsförslag, varder försedt med sådan Instruction, ätt origtiga beräkningar och, i följd deraf, missledning vid Byggnadsarbetens företagande icke mera så ofta må ega rum. Rikets Ständer framhärda etc. iV.‘« a4°‘ Uppl. oell godk. hos Ridd. och Adeln d. 18 Nov 1829» Preste-Ståndet d. 18 — Borgare-Ståndet d. 20 Bonde-Ståndet d. 25 •" Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse<V£ 8 Exp. Utsi. Förslag till lind. Skrifa. N:o 240, 24l gående reglering af Riks-Slatens Nionde Ilufnjud-Titel. S. A. K. Efter behörigt öfvervägande af hvad så väl E. K. Maj:ts Nådiga Proposition, angående StatsVerkets tillstånd och behof i afseende på Nionde Hufvud-Titeln, innehåller, som äfven af hvad förhållandena i öfrigt funnits föranleda, hafva R. St. å denna HufvudTitel anvisat, att, i nion af behof, utaf E. K. M. disponeras för åkerbruket, handeln och näringarne 114,348: 3o: 6. samt för att uteslutande användas till utflyttnings understöd vid egoskiften samt till fortskyndande afAfvittringsYerket i Rikets Norra Provincer 30,000: tillsammans B:co R:dr 134,348: 3o: 6. Rikets Ständer framhärda etc. N:o 1 • Uf.jL o, godk. hos Ridd. och Adeln d. 18 Nov. 1829» Preste-Ständet d. 18 Borgare-Ståndet d. 20 — Bonde-Ståndet d. 25 —* —‘ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angånde fördelningen af dej genom en med Kejserl. Exp. Utslc. Förslag till und.
för det året inskränkas till 2,000 R:dr, samt återstoden 1,000 R:dr ej kunua erhållas förr än år 1831, ehuruväl odlingsföretaget redan blifvit till tre fjärdedelar fulländadt, erforderlige medel vore att tillgå och lånsökanden aflemnat den skuldförbindelse och borgen, som, enligt Författningarne, fordrades. En sådan tolkning hafva Banco-Fullmägtige, på de ytterligare skäl, som i förklaringen ingenfinnas, ej kunnat öfvertyga sig vara den rätta samt med Rikets Ständers afsigt och syftemål ö(verensstämmande; hvarförutan Fullmäglige yttrat sig ej kunna inse, huru ett så beskaffad!; bevis, sora omnämnes i den af Revisorerne jemväl åberopade 1 Art. 8 §. af Odlingslåne-Författningen, skulle kunnat af sökanden företes eller å Banco-Styrelsens sida äskas, då sökanden ej något af lånet bekommit, utan hans anmälan just gick derpå ut, att så väl förra som senare andelen måtte få genast och på en gång lyftas. Vid öfvervägande af hvad sålunda upplyst och förklaradt blifvit, finnér Utskottet det vara ädagalagdt, alt Fullmägtiges ofvanberörde af Revisorerne anmärkte åtgärd icke innefattar någon af vikelse från andan och syftningen af dc föreskrifter, angående odlingslåns utgifvande, som Fullmägtige i förevarande fall egt följa, hvadan Utskottet ansett Revisorernes berörde anmärkning böra förfalla. 3:o Angående tillåtelsen att på Bankens fastighetslån göra inbetalningar äfven i ojemna summor å skillingar och runstycken. (dS3o års Rev.-Berältelse pag. 36.) Vid jemförelse af de i 4 Afd.
D:o 75 cm » », ' » »; •. » blommigt mönster, ä 70 öre pr meter. [1S87J och badkur vore helt säkert af nytta lur Eder. Polly. Se svar till Naima i h:r 5. Ber handlingen tar lång tid i de flesta fall. — Se svar till Naémi i n:r 6 och n:r 8. Evelyn. Undersökning af edra öron måste afgöra, om behandling kan uträtta något eller ej. — Hypnotisk behandling kan i detta fall ej vara af nytta. Gudfar. 1) Möjligen kan orsaken till den ofta recidiverande balsdussen vara, att de s. k. mandlarna äro abnormt stora, och vore i sådant fall skäl att operera dem. Låt läkare afgöra detta. 2) Menar Ni de öfre framtänderna, så är det sällsynt. Plägad. Vi vilja rada Er att använda den diet och behandling, som finnes angifven i svaret till Carola i n:r 4. Som Ni emellertid helt säkert skulle ha stor nytta af en metodisk massage och lämpliga bad och er å- komma är så envis, att en grundligare kur erfordras, vore ju skäl att så vidt möjligt i sommar undergå kur vid lämplig badort. D:r — d. Prisfrågorna XVI — XVIII, Sommarinackordering mottages från 1 juni vid det vackert och sundt belägna Samuelsberg invid Motala. Pris 40 kr. pr månad. Samuelsberg, Motala i april 1890. Mia Möller. Ulla Holmberg. [1805] Hönseriet Vulkan, 9 n f i n kronors kapitalplacering för ^ U U U att bli ägare af ett vackert, trefligt hem vid badort; passande för fruntimmer, som önska verksamhet, om så behöfves. Svar med utsatt adr. till » Resande », Tidningskont. Gust. Ad. torg. [1769] Tättingens utgång. pr 12 st.). Utvalda, kraftfulla värpare. Pl. Kock, hv. Leghorn, Minorka och Houdan. Pris och ampla vitsord från utställningar. Mademoiselle Henninger PontChailly Lausanne emottager unga flickor i pension. Grundlig undervisning. Godt hem. Pris billigt.
Upplästes Allmänna Beswarsoch OeconomiW-Utffcttets betänkande af den 11 vennes, hwaruli Utffottet, till swar pä remitterade Memorialcr af Herr tUontzoinerle, kaoian, af Riksdagsmännen llellr Oxelberg, ingers foacllim8- 8l>n, fan perion, son38 ingersson, och Lric Ollman, samt Prosten Uinäestrllm rörande sa Den iz October. 455 wäl Allmänna Magasins-inrättningen som utwägar till Spannmälens hällande i pris, sig yttrar: att hwad uti nägra af förenämnde Memorialcr är anfördti afseende vä Allmänna Magazins-inrättningen, har Utskottet funnit wara beswarat genom Statsoch Oeconomi^-Utskottens den Z dennes gemensamt afgifne betänkandes anledning af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition om nämnde inrättning: att bwad Spannmälsprisen beträffar tillstyrkt det Riksens Ständer mätte hcs Konungen i underdånighet anställa, att Hans Majtt, efter som för Riket ansäges förmänligast, täcktes i Räder genast, antingen tills widare förbjuda införsel af Utlänst Spannmäl af alla stag, eller ock derä stadga en sä förhöjd Tull, att den icke till försäng för Swensta Spannmälens afsättning kan införas, samt i sednare händelsen tillika i Räder anbefalla wederbörande, att noggrant tillse, det nägon försnillning sif Tullen ä Utländsk Spannmäl ej blifwcr föröfwad, m. m. Lades pä bordet. Upplästes Allmänna Beswärsoch Oeco, norina-Utskottets utlåtande, af den 11 October, öfwer Riksdagsmannen ittckve U»r88on8 Memorial, rörande det sä kallade Förstärkningsmanstapet, samt Illgn8 lltanssoi^, rörande den till werkställande nya votering, hwilket betänkande war ätföljdt af twänne Ledamöters särstilta yttranden.
Ständer framlägga ett Förslag till den förändring i Rustningsprestalionerna under krigstid, som Kongl. Majrt i nåder finnér förenlig med StaisCassahs hästa, saint de 'Rustningsskjldiges skydd för oberäkneliga och möjligen förstörande lidanden och uppoffringar. Grefve Brahe_, Magnus: Uti de sammansatta Statsoch EkonomiUtskottens under N:o 108 afgifne Utlåtande, kan jag icke annat än hufvudsakligen instämma, dock skulle jag önska åtskilliga förändringar i detaillerne, uti hvilka man icke skäligen kan begära, att Utskotten, hvilkas tid är upptagen af så många andra vigliga göromål, nog grundeligt kunnat ingå. Jag bör äfven gifva tillkänna, att Kongl. Majit redan gått Rikets Ständer till mötes i de önskningar man nu å nyo vill framföra. Då, såsom Uskotten uppgifvit, endast elt ganska <4 Den 4 Ja nu ari i f. m. ringa antal af de Rustande vid RusthållsRegementerne och Corpserne ingått på den af Kongl. Maj:t, i anledning af Rikets Ständers vid i8a3 års Riksdag gjorde underdåniga begäran, nådigst framställde Proposition om en viss årlig Passevolansafgift för ReväringsBeklädnadsRemtygsoch Sadelmunderings-persedlarnes underhållande genom en dertill förordnad Beklädnads-och BeväringsDirection, befallte Kongl. Maj:t förliden vår dess GeneralAdjutant för Arméen, att sammankalla alla vederbörande Regementsoch CorpsChefer för alt, jemte Presidenten i Kongl. Ki igsCollegium , granska alla Författningar i ämnet och deröfver utlåta sig.
För vinnandet af en lättare öfversigt utaf de här omförmälta tillgångar och kostnader, bifogas en särskild tablå, upptagande å ena sidan tillgångarna och å den andra kostnaderna, med hänvisningar till de delar af det föregående, der beräkningarna blifvit mera utförligt behandlade och skälen för desamma utförda. Bil. 2 (b). SAMMANDRAG af beräknade TILLGÅNGAR och KOSTNADER för BEVÄRINGENS VAPENÖFNING, på sätt den af KOMMITEN blifvit föreslagen, äfvensom för upprättandet af en ELIT-KORPS bland Beväringen, i ändamål att bilda Underbefäl. Tillgångar, För Beväringens vapenöfning hafva Ständerna anvisat ett förslagsanslag, hvarmed kostnaden för tvenne åldersklassers exercis årligen skall bestridas, och som denna kostnad enligt beräkningen å sidan 11 kommer att uppgå till . så mäste denna summa antagas såsom nämnda Förslagsanslags verkliga belopp. Summa R:mt ll:dr Motstående besparing å anslaget för Beväringens vapenöfning, utgörande en tillgång för Eiit-korpsen, uppföres således här . för Beväringens beklädnad och utredning finnas bestämda anslag anvisade, till belopp af 210,000 R:dr årligen, hvarå äfven besparing uppkommer genom inskränkning i antalet af exerserad beväring. Denna besparing är å sidan 21 approximativt beräknad till R:dr 33,086: 80 öre R:mt, men då approximativa beräkningar icke äro fullt tillförlitliga, upptages endast den bestämda besparing, som vinnes genom minskad contant ersättning till Beväringsmanskapet för begagnande af egna småpersedlar under exerciser, utgörande (se sid. 15.) Den utförda summan R:dr 308,931: 79 öre R:mt, utgör således sammanlagda beloppet af Besparingar, som kunna användas för Elit-corpsen. En annan tillgång kan vinnas genom tillstånd för Beväringen att utbyta legningsrätten i fredstid mot en kontant afgift till Staten.
Göres nemligen någon anmärkning mot den derför sökta inteckningen, måste det för honom vara lättare att då styrka sin rätt än sedan måhända en lång följd af år gått förbi och han icke mera har tillgång till den bevisning, han förut varit i tillfälle att förebringa; och skulle det äfven befinnas, att upplåtaren varit till upplåtelsen obehörig, har den, till hvilken upplåtelsen blifvit gjord, naturligtvis då också lättare att för den kostnad och skada, som derigenom kan hafva blifvit honom tillskyndad, erhålla godtgörelse af upplåtaren, äfvensom han undgår att å den upplåtna jorden förgäfves nedlägga kostnader för odlingar och andra förbättringar. Då emellertid det motsatta förfaringssättet, att utan någon pröfning i inteckningsprotokollet intaga ifrågavarande slags upplåtelsehandlingar, icke kan anses stå i strid emot ordalydelsen i gällande lag, torde, för vinnande af nödig enhet i lagskipningen och erforderlig reda och säkerhet i förhållandet emellan jordegare och upplåtelseinnehafvare, erfordras ett i lagstiftningsväg meddeladt förklarande, att då inteckning sökes för dylika upplålelsehandlingar, samma grunder böra tillämpas, som äro föreskrifna angående inteckning af skuldebref. På grund häraf och i öfverensstämmelse med hvad uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt och tili Lag-Utskottets behandling öfverlemnad motion (N:o 328), Riksdagsfullmägtigen Nils Peterson från Calmar län föreslagit, får Utskottet vördsamt hemställa, att Lag-Utskottets Betänkande N:o 68. 5 att Rikets Ständer vilie, för sin del, besluta en författning af följande lydelse: »Då inteckning sökes till säkerhet för beståndet af afhandling om upplåtelse af besittningseller nyttjanderätt till hus eller jord å landet på viss tid eller på lifstid, eller af sådan handling, hvari den, som å annan öfverlålit sin eganderätt tili fast egendom å landet, dervid blifvit förbehållen nyttjanderätt till större eller mindre del af samma egendom eller afkomst deraf, skola samma grunder tillämpas, som i Kongl.
Reglementet icke innehåller någon föreskrift derom, att dessa eller andra dylika lån ovilkorligen böra upptagas på särskilda conti, utan lemnäs i Reglementet den föreskrift, att hufvudböckerna endast böra ”summariskt utvisa de förändringar, som det en och samma "stad, emot enahanda betalningsvilkor, beviljade låneunderstöd, i sin hel”het, under hvarje års lopp undergått, äfvensom de derunder å samma ”lån upplupna samt influtna eller balanserade intressen.” Sådant kan — 104 — lika väl vinnas, om tvenne, med olika betalningsvilkor, åt samma stad lemnade lån upptagas på ett conto, som om de upplagas på tvenne eller flera. Kommissarierne hafva emedlertid förständigat tillförordnade Boksluts-Kamreraren att för framtiden gifva delta conto en sådan uppställning, att det af Herrar Revisorer åsyftade ändamål vinnes. Likaledes hafva Kommissarierne förständigat ej mindre bemälle Kamrerare, än ock Revisions-Kamreraren att tillse, det den af Herrar Revisorer anmärkta felaktighet i afseende på fortfarande balanserandet af i o i R:dr i o sk. g rst. utaf förre Nummer-Lotteri-Kollektören J. A. Enggrens uppbördsbalans varder uti innevarande års hufvudbok behörigen rättad. Hvad angår den af Herrar Revisorer gjorda anmärkning dervid, alt det staden Vexiö, efter 1843 års eldsvåda, beviljade lån å 240,000 R:dr, hvilket får innehafvas räntefritt till den 1 Januari i85o, i 1845 års räkenskaps-utdrag upptagits bland räntebärande fordringar och sammanförts med det samma stad förut beviljade lån å då återstående belopp af 20,600 R:dr, få Kommissarierne endast erinra, att, ehuru sådant undgått så väl Komraissariernes, som Herrar Fullmäktiges uppmärksamhet innan tryckningen af samma års räkenskaps-utdrag ägt rum, felet dock blifvit uti påföljande årets utdrag rättadt.
Så t. ex. se de i sin egen vanliga åsyn ut som menniskor, och deras boningsrymd upplyses då af en dager, ungefär lik den jordiska: men i sin verklighet, inför englarnes ögon, är deras utseende idel spökens, furiers, vederstyggliga vidunders, deras omgifning full af eld och rök, och dagern i deras rymd ett sken likt det af glödande kol, eller af en i nedgången blodröd stormbebådande sol, hvilket, så ofta något ljus från himmelen dit instrimmar, genast slocknar och bytes till tjockaste mörker. Derföre är dem ingenting förskräckligare, än en sådan strimma; ty vid henne synes allt så, som det är. Men hos enhvar är anlete, gestalt, röst, åthäfva, endast motsvarigt uttryck af hans ondska eller syndalust; äfvenså är det blott sjelfviskheten, hatets, de onda begärens inom dem fortfarande och brännande låga, som åstadkommer synbilden af eld; och helvetets sol är detsamma falska ljus, hvilket de på jorden prisade såsom fördomsfrihet och redbar sanning, under det de hånade den verkliga sanningen med namnen vidskepelse och svärmeri. Det är således ej i något afseende Herren, som straffar dem; de sjelfve straffa sig, genom de nödvändiga följderne af det Ondas natur, såsnart den – såsom här – hunnit framträda fullt utvecklad och oförställd. Helvetets eviga ohygglighet och otrefnad härleda sig tvifvelsutan från samma skapande Makt, som Himmelens eviga fägring och trefnad: men blott sålunda, som (å ena sidan) lif, vällukt, glans, och (å andra sidan) förruttnelse, stank, orenlighet föranledas af ett och samma himlaljus, alltefter de föremåls beskaffenhet, i hvilka det mottages eller på hvilka det inflyter. Att de fördömde af Gud straffas, kunde sägas blott så till vida, som de af honom störas i sitt förnämsta gemensamma nöje; hvilket är, att tubba menniskor till ondt, och att så väl på jorden, som i mellan-andeverlden, med mångahanda försök antasta och oroa de välsinnade, de goda.
Hr Hallenborg, Carl Joh., uppläste följande; Ehuru görande fullkomlig rättvisa åt de sammansatta Utsktns goda afsigt att söka förekomma fylleriets tilltagande, kan jag dock icke godkänna de medel, som blifvit föreslagna tilländamålets vinnande, då Utsk:n, med förklarande af den åsigt, att brännvinsbränningen icke måtte få såsom fabriksnäring bedrifvas, tillstyrkt att, tvärtemot en väl Dea 7 Juli f. m. ordnad statshushållnings principer, alla tid, arbete och eldningsämne besparande konstapparater skola förbjudas, och hvilket jag anser vara lika orimligt, sorn om man ville förbjuda bruket af ångfartyg för det att de möjligen kunna brinna, eller hindra nyttjandet af spinnmachiner, emedan de minska förtjensten för den arbetande classen. Antages emedlertid det nu förevar, förslaget, skola i förening med den högreskatt, som lägges på de större pannorna, en mängd lindrigt beskattade smärre uppstå, hvilka fullkomligt ersätta den brist i production, som uppkommer genom konstverkens indragning; och långt ifrån således att genom Utsk:s förslag brännvinstillgången skulle minskas, tror jag tvärtom, att tillgången ökas och varan blir så mycket lättare åtkomlig il hvarje stuga. * Då jag icke anser det vara möjligt, att någon nyttig^ reform i denna vigtiga gren af den oeconomiska lagstiftningen kan under denna riksdag tillvägabringas, och det dessutom, sedan riksdagen är så långt avancerad, icke är att hoppas, det något fullständigt förslag framkommer från Regeringen i denna fråga, tror jag det vara bäst att bibehålla nu gällande brännvinsbrännings-författning, endast med den förändring, att alla deri stadgade afgifter fördubblas och att tiden för tillverkningen inskränkes till fem månader, räknade från den l November. Detta mitt anförande anhåller jag måtte få åtfölja den återremiss af betänk., som jag tager för afgjordt, att R. o. Ad. beslutar. Hr Tham, Wollrath: De många förändringar, som författningen ang:de brännvinsbränningen undergår vid alla riksdagar, kunde snart leda till den tanken, att R.
Den befarade svårigheten för landtmannen alt sjelf kunna afyttra sin spanmål, för att bereda tillgång lill utskyldernes contanta likviderande, skulle för öfrigt icke kunna ifrågakomma mera, än i några provinser, der större sädesproduction eger ruin; men då erfarenheten hittills visat, att äfven der Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 326. betydlig andel af spanmålen blifvit löst med penningar samt antingen (fen spanmål, som räntetagare erhållit in natura, blifvit af dem använd elter lill andra personer inom provinsen försa lid, spanmåls-behofvet framgent hlifver enahanda, som förut, på grund hvaraf det icke bör möta svårighet för ränlegifvaren att till dem, som annars användt den af honom till vissa personer in natura levererade spanmål, afsätta den motsvarande qvantitet, linn nu eger att fritt och utan ansvarsskyldighet för viss beskaffenhet försälja, tror Utskottet fortfarande, att svårigheterna i sjelfva verket icke blifva så stora, som man vili förespegla. Det bör ock härvid icke förbises, att, då alla nu i tjenst varande embelsoch tjenstemän ega alt blifva bibehållne vid åtnjutande indelningar, hvilka icke förr än vid deras afgång ovillkorligen skola indragas, förändringen otvifvelagtigt kommer att utföras så efter hand, att de första olägenheterne af de nya förhållandena emedlertid hinna alt småningom jemka sig. Derförutan torde ook, för att inom de egentligen sädesbärande pvovinserne underlätta föränd ringen, kunna åtminstone lill en början vidtagas sådana åtgärder, att den spanmål, som hädanefter skulle komma att för Statsverkets räkning in natura anskaffas, Liefve der upphandlad vid den Lid, försäljning af dylik vara, för kronoatskyldernas liqvideramle, vöre af nöden.
Utskottets afstyrkan bifölls; 2:o, angående utarrenderande af presterskapets boställen: Bifölls; 3:o, angående väckt motion, att Comminister, under vissa uppgifna vilkor och omständigheter, borde tillerkännas rättighet lill någon andel af Kyrkoherdens löne-inkomster, hvilket förslag Utskottet afslyrkt: Återremitterades-, 4:o, angående Utskottets förslag, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t aflåta underdåniga skrifvelser i ändamål att befrämja dels conventioners uppgörande om .Cornministrars löne-rälligheter af församlingarne, dels att genom vänlig förening förmå desse alt bekosta nödige boställshus åt Prot.-Utdragj den 4 Januari 1845. 503. Comminister, der sådane ej finnas eller vederlag derföre tillgodonjutes: Af slogs-, 5m, angående förändrade stadganden om utgörande af likstol: Ståndet biföll Utskottets i ämnet framställda förslag, med den re~ dactions-förändring, att Rikets Ständer böra bos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit, med upphäfvande af 1681 års Förordning, jemte sedermera utkomne Författningar, angående likstol, måtte täckas i Nåder stadga, att, der ej serskild öfverenskommelse derom mellan Församlingarne och dess presterskap är träffad, likstolsafgift bör till pastor utgöras med iidels procent af den aflidnes behållna qvarlåtenskap enligt bouppteckning; dock att en dylik afgift aldrig må öfverstiga 50 Ridr B.co; 6 Utskottets afstyrkande bifölls; l-o, angående förändring i gällande föreskrifter om dels torpares och backstugu-siltares, dels gemenskapens af indeldta armeen och flottan dagsverksskyldighet till församlingens pastor: Återremitterades; 8:o, angående Kyrkoherdes rätt till tionde af nybyggen och nyodlingar af förut icke bärande, oländig mark: Återremitterades.