Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förty Joram var dragen genom Zair, och alla vagnarna med honom, och hade ståndit upp om nattena, och slagit de Edomeer, som omkring honom voro; dertill ock de öfversta öfver vagnarna, så att folket flydde i sina hyddor. Derföre föllo de Edomeer af ifrå Juda, allt intill denna dag. Föll ock desslikes Libna af på samma tid. Hvad nu mer af Joram sägandes är, och allt det han gjort hafver, si, det är skrifvet i Juda Konungars Chrönico. Och Joram afsomnade med sina fäder, och vardt begrafven med sina fäder uti Davids stad; och Ahasia hans son vardt Konung i hans stad. Uti tolfte årena Jorams, Achabs sons, Israels Konungs, vardt Ahasia, Jorams son, Konung i Juda. Tu och tjugu år gammal var Ahasia, då han Konung vardt, och regerade ett år i Jerusalem; hans moder het Athalja, Amri dotter, Israels Konungs. Och han vandrade på Achabs hus väg, och gjorde det ondt var för Herranom, såsom Achabs hus; ty han var Achabs hus svåger. Och han drog med Joram, Achabs son, i strid emot Hasael, Konungen i Syrien, till Ramoth i Gilead; men de Syrer slogo Joram. Då vände Konung Joram tillbaka, att låta läka sig i Jisreel, för de sårs skull, som de Syrer honom slagit hade i Rama, då han stridde med Hasael, Konungenom i Syrien. Och Ahasia, Jorams son, Juda Konung, kom neder till att bese Joram, Achabs son i Jisreel; ty han låg krank. Elisa kallade en af de Propheters söner, och sade till honom: Gjorda dina länder, och tag denna oljokrukona med dig, och gack till Ramoth i Gilead. Och då du kommer dit, får du der se Jehu, Josaphats son, Nimsi sons, och gack in, och bed honom stå upp ibland sina bröder, och haf honom in uti den innersta kammaren;
Såsom anslag för en gång hade Styrelsen uti ofvanberörde skrifvelse, på anförda skäl, begärt: l:o till uppförande, i enlighet med derför af danske arkitekten, Professoren Meldal, uppgjorda ritningar jemte kostnadsförslag, af en ny s. k. ekonomibyggnad, innefattande logar, lador, stall och ladugårdshus, spannmålsmagasin, redskapshus, m. fl. för landthushållningen vid Alnarp beböfliga hus och lägenheter, ett belopp af 145,000 Riksdaler, samt till anskaffande af en lill denna byggnad erforderlig lokomobil, jemte tröskverk af bästa sort 10,000 » ^gg 000’ 2:o såsom bidrag till en af Lomma församling, inom hvilken Alnarp är beläget, i behörig ordning beslutad kyrkotillbyggnad 7,500; varande uti en särskild skrifvelse, som Styrelsen under den 4 sistlidne Augusti till Kongl. Majit i sammanhang med skrifvelsen af den 28 nästförutgångne Juli aflåtit, i underdånighet anmäldt: det Styrelsen, som ej kunnat förbise, att det belopp af 145,000 Riksdaler, hvartill kostnadsförslaget till den nya ekonomibyggnaden uppginge, om ock i och för det dermed afsedda ändamål ingalunda för högt, dock utgjorde en ganska betydlig anslagssumma, af sådan anledning ånyo sammanträdt, för att söka, genom byggnadsföretagets inskränkning och företrädesvis genom en minskning af logbyggnadens och redskapshusens storlek, vinna en önskad nedsättning i det för nybyggnaden erforderliga beloppet, utan att derigenom en kännbar brist af nödigt utrymme i den ifrågavarande byggnaden blefve att befara; men att, då Styrelsen ej före den tid, inom hvilken de frågor, som skulle underställas Ri kets Ständer, borde vara till Kongl. Majit öfverlemnade, kunde hinna att låta utarbeta ny planritning och kostnadsförslag i afseende å merberörde ekonomibyggnad, 38 Bil. N:o 5 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1862.
<kf llr (i-refve rio/r i5c/rvi'erf/r^ llr b^rib. l^af/ttsk/eruir oell Hr liammarberren /lose/!-/krrf.- Lä ett m^ut till skrot oell Korn bör fullkomligt öfverensstämma meö vetenskaplige grunöer oell vara af öen beskallenket att öess verkliga bult meö lättbet ms kunna beräknas »f ^Ilmänbeten, men bestämmandet Iiärsk mäste grunöa sig pä utlätsnöe sf vetenskapsmän, sä tillstyrka vi, "att k. 8t:r bos Ii. äl:t unöerö. begära, att X. "lkl:t, uti öetta afseenöe, täektes läts föreslä ett lämp"ligt förbällanöe för det n^-a 8ill'verm^ntet efter ofvan "föreslagne grunöer." ^f lör Xammarberre» /lose,r-/-r^ A. - mansslls Utskottens beslut i allt bufvuösakligt, bär jag öock trott mig böra reservera mig mot vissa speciel» förslag, nemi. betänka uden, N:o 2.I7 1:0 Ilbot bestämmanöet af 10,000 L:ör säsom öen lägsta summa, bvarä Liksgälösliontorets till Lanken utgifvanöe skulöförbinöelser linge ställas. Oä sä stora skulöförbinöelser meö viöa minörs iättbet kunna använöas, 8» lägre, oeb när öet toröe vara obestridligt, att när man gör N)i skulö eller omskrifver gammal skulö, man bör göra öen pä öet mäst föröelaktiga sätt, anser jag att öessa förbinöelser böra kunna ställas äfven ä winöre 8ummor t. ex. 1000 L:ör eller 5oo.
Uti en till hedervärda Bonde-ståndet inlemnad och återremmissen från bemäldte Riks-stånd bifogad skrift har motionären tillkännagifva, att hans i motionen framställda anhållan om restitution af erlagde bränvinsbevillningsmedel endast anginge 85 r:dr 36 sk., fördelade på 50 st. bränvinspannor, tillhöriga åtskillige hemmansåboer inom Vernamo, Voxtorps och Tånnö socknar; hvarjemte motionären, till stöd för bifall å sin ifrågavarande begäran, åberopat, att Rikets Ständer vid 1844 och 1845 årens riksdag medgifvit några hemmansegare inom Östergöthlands län enahanda förmån, som den af motionären nu sökta. Utskottet, som tagit detta ärende under förnyad ompröfning och åt de meddelade handlingarne egnat nödig uppmärksamhet, får nu i ämnet afgifva ytterligare utlåtande, dervid Utskottet, på af motionären gifven anledning, anser sig böra till en början erinra, att vid sednaste riksdag restitution af bränvinsbevillnings-afgjft visserligen beviljades någre personer, hvilka omförmälas uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse Nio lil, af innehåll, att, sedan Kongl. Maj:t, som anseit billigt, att vid de tillfällen, då, i följd af bränneriers förstöring genom vådeld eller annan olyckshändelse, hinder uppstode för bränvinsbrännings-rättighetens utöfning med till begagnande anmäld bränningsredskap, den skattskyldige måtte, i förhållande till den längre eller kortare tid, ett så beskaffadt hinder fortfore, njuta afkortning eller eftergift af bevillningsafgiften för den bränvinsbränning, hvartill han sig angifvit, samt af sådan anledning, medelst cirkulär-bref den 4 September 1841, förständigat
Hans vackra manliga drag, hans skönt hvälfda panna, hvilken en frenolog med förtjusning skulle hafva betraktat, hans mörka, skarpa, befallande ögon och den kraftfulla värdigheten i hans hållning imponerade på en hvar, redan vid första anblicken; så mycket mera måste det förefalla underligt att se honom uppträda i en supplikants allt utom imponerande rol. Också låg ett uttryck af melankoli och med möda kufvad stolthet på den unge prestens ansigte, hvars genom umbäranden, nattvak och själslidanden bleka hy nu lindrigt färgades af en blygselns rodnad. Sedan de första formenliga komplimangerna och andra mer eller mindre betydelsefulla fraser voro framsagda, öfvergick Isander till saken och började en framställning af sina meriter ... Grefve Hägerstjerna visade sig ovanligt nådig och deltagande. – skulle jag väl då våga hoppas på herr grefvens godhetsfulla inflytande i denna för mig så vigtiga angelägenhet? – Hm, svarade grefven, som tyckte att den unge presten hade alltför brådtom. Hm, jag skall åtminstone tänka på saken. Dessa undvikande ord och den iskalla ton, med hvilken de utsades, voro ingalunda egnade att ingifva supplikanten några särdeles svindlande förhoppningar. Också inföll han i nedslagen ton: – Då torde det vara bäst att jag icke vidare tänker på saken. Detta infall behagade grefven, som var en vän af godt skämt. – Så, sade han leende, vill jag icke hafva mina ord uttydda. Då jag lofvade att tänka på saken, var det mitt fullkomliga allvar att göra det. Ni kan vara försäkrad om att jag, så vida det är mig möjligt, skall se er till godo. Ett vilkor är dock förenadt dermed. – Och det är? – Ni är ju ej gift? – Nej, sade Isander med en lätt suck. – Men det bör en prest på landet alltid vara. – Deruti har herr grefven rätt, svarade Isander i något gladare ton, men jag har små resurser och i alla händelser föga kallelse för det äkta ståndet ... Min gamla mor, från hvilken jag aldrig kommer att skiljas, skulle väl kunna uppfylla de husmoderliga bestyren. – Jag tror icke det, svarade Hägerstjerna kallt. Dessutom har jag ett ypperligt parti på förslag.
Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande, rörande väckte frågor om upphörande af Ekonomiska Besigtningar hvart 3:dje år å SoldatTorp, samt angående Soldatens skyldighet att sjelf underhålla Torpet. XXIV. B. 72. XXVI. A. 87. XXXIV. E. 166. — i anledning af väckt fråga om rättigheten till dubbel tjenstårs-beräkning för Lärare vid en LancasterSkola i Gefle, och för Lärare vid alla i Riket inrättade LancasterSkolor, der minst 100 barn njuta undervisning. XXIV. B. 72. XXVI. A. 87. XXX. E. 65. angående väckt motion om upphäfvande af allt tvång i afseende på leverance af kohl till vissa Bruk. XXIV. B. 396. XXVI. A. 98. —. angående väckt motion om controller i afseende på Tackjerns godhet m m. XXIV. B. 396. XXVI. 98. A. io5. XLII. U. 76. XLVIII. A. 227. angående väckt förslag 0111 medel till uppmuntran för Fiskare, att bosätta sig i Bohus Läns Skärgård. XXIV. B. 396. XXVI. A. 99. angående föreslagne åtgärder till inrättande af en Låneanstalt lill förmån för 24 Tackjerns-tillverkarne i Riket. XXIV. B. 396. XXVI. 99. A. no. XL. E. i3o. XLII. U. 75. XLVIII. A. 226. Allmänna Besvärsoch EkonomiXJtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden rörande väckt fråga om Skattelösen af Ecklesiastike hemman i Skåne. XXIV. B. 396. XXVI. A. lil. XXXIII, u. 477. XXXVI. A. 24.
Foder, om upphäfvande af förbudet för Boställs-innehafvare m. fl. att föra foder ifrån bole ... 26. Fora privilegiata, om upphörande af vissa . 85. Fordringar, om prasscriptionstid för bevakande af domfästa 25, 101. Falimagt, vid besvärsskriflers och ansökningars ingifvande till Kongl. Maj:t samt Hofoch Öfver-Rätter, och formulair till besvärs-hänvisningar 92, 149. Fullmägtig, om ändringar uti i5 Cap. 1 och 2 §§. Rättegångs Ralken . g5. Fylleri, om ändringar i Förordningen deremot 137. Fånges släppande, om ändring af straffet derföre .10, 16. Förfalskningsbrott, om ändring af straffet derföre 128. Förliknings-Domstolar, om inrättande deraf <78. Förmånsrätt, efter utmätning på grund af Utslag, som ej vunnit laga kraft 58, 146. — på grund af införsel i fast egendom 68, 116. om intecknings företräde framför barnarf och uppbörd 71, no. — för Sjöfolks lön .. 6g, ior. Förmyndare, om dess redovisningsskyldighet .70, 109, — att då sådan förordnas af annan Domstol, än den Under-Rätt, i hvars Domsaga Förmyndaren bor, sistnämnde Rätt må erhålla del af förordnandet 73, rir. — huru lian bör ansvara för ränta å myndlingens capital 74, 112. — om dess arfvode .. 75, 113. — att när någon förklaras böra stå under Förmyndare, utöfver den i Lag bestämda myndighetsålder, så Handl. N:r. dant i Tidningarne och från Predikstolen må kungöras ... 76, 114- Förmyndare, om hinder för fader alt vara sitt barns Förmyndare, m. m. ändring af 20 Cap. 1 §. Ärfda-Balken . 77. — -Kamrar, om inrättande deraf, 72, 108, 160.
L. behällanse till 6 procent wara betungande för Riksgälds-Contoiret och tillika Staken skyldig, att irad erkänsla behandla dem som af Patriotisk walwilja lemuat besia biträden, borde ät hwar och en längifware, hanö innehafwanvc fordran godtgöras och medlen dertill utgä, antingen af de framdeles till uptagande nya inrikes länen eller as öfwerbliswande medel pä det för StatsWerket och andra Werk anflagne 2,245,90; Rd. 6 si. y rst., äfwenchm af den i Banque» ännu innesiäcnde behälliiing af infatta Patriotiska Län, hwarcmot de 15,024 Rd., som till räntor finnas anflagne , niä anwandas till Statens behof; dock kunde'i Botgare-Ständets tanka fordrings-ägarne ej betagaS alt, r händelse de sädant äflade, Utbyka i Riksgälds - Contoiret de förut gifna länen emot nya erhällande Obligationer ä Z procent eller ock emot annuitets-län ä 7 procent. 5:0 BeflötS, att pä de grunder Stals - Utskottet anfört och i anseende till nöowändigheien att bestrida de upgifna behofwen, den nu till bestämmande Bcwillningssiimman utsattes till 2,520,000 Rd. Banco att utgä frän tgl ars början till slutet af det ar, inom hwflkct nasta Riksdag infaller, med det tillägg, att Slcttshjelpen och Medicinal-Honden, utgörande omkring 35,020
St:s Riksg.cont. ingått, jemte assignation på R. St:s Bank lill motsvarande belopp, samt underrättelse att medlen i ränteriräkenskaperne blifvit omförde från Statsoch Riksg.cont:s till Bancoverkets medel; attalia vid uppbörden eller genom invexling förslitne sedlar insändas till Banken, med reqvisition af nya, der de för rörelsen inom provinsen äro behöflige. Den 19 December. 563 c) Alt Banken öfvertager omsättning på sin disconlrörelse af den lånerörelse, privalbankerne bittills besörjl, der låntagarne äret i tillfälle att ställa godkänd säkerhet. d) Att alla de i 3 punkten litt. a. nämnda vexelcrediter beräknas såsom tillhörande Bankens metalliska cassa och sålunda beräknas för bestämmelsen af det belopp sedlar, som Banken må i rörelsen låta utgå. e) De på tionde hufvudtiteln, enligt 2 punkten litt. e., flyttade fastighetsoch odlingslånefonder disponeras af K, M. och blifve under Riksg.conUs förvaltning, dit jemväl Bankens behållna vinstmedel öfverlemnas, till ständigt stigande fond för näringars, slöjders och jordbruks understödjande roed lån mot låg eller ingen ränta, men bestämd capitalafbetalning inom en tid af 10, bögst 20 år, sedan frän denna vinst afgått ränta och capitalafbetalningar på Riksg.cont:s till Banken lemnade obligationer, såväl för den s. k. grundfonden, som den för fastighetsoch odlingslånefonden.
Men det är både möjligt och nödvändigt, att de större ullägarne sjelfve gå in i ett slags ullhandel, d. v. s. icke sälja för dagen och för det ringa pris, som då kan blifva bjudet, utan genom ifrågavar. understöd sältas i tillfälle att upplägga ullen och afvakta bättre tider samt sälja den på en ort, der den bättre betalas. Men som de qvantiteter, desse producenter upplagt, ej uppgått till mer än 20, 3o a 4°>00° > och dernäst de större poster, som fabrikanterne uppköpt och kunna behöfva belåna, icke lära kunna komma att gå till stort mer än hvad de hittills utgjort, som är circa 100,000 Tb högst; så tror jag alt dertill 3oo,ooo r:dr ganska väl skola förslå, och som jag är af den tanken, att man ej bör begära eller binda vid denna dass af näringsidkare mera än som verkligen är nödvändigt och nödigt, så biträder jag Frih. Leijonhufvuds och äfven StalsUtsk:s förslag i denna del, att beloppet af creditivet må blifva 3oo,ooo r:dr. Den 26 Augusti -e. m. Hvad deremot belånings-beloppet beträffar, så är förbållandet lielt annat. Det kan icke vara af något gagn för den, sorn skall belåna sin vara, alt endast få en ringa beliAllnings-procent. Jag beböfver icke göra R. o. Ad. uppmärksamt uppå, att länet i alla fall blir betydligt under ullens verkliga värde; ty då ullcontorels tjenstemän äro sina principaler ansvarige, alt de icke värdera ullen för högt, så är det naturligt, att de snarare värdera den för lågt, och det har alltid varit fallet. Jag skulle derföre tro, att nu då belnnings-procrn varit utsatt till y5 proc., liar den nästan i alla fall icke uppgått till högre än omkring 5o proc. af ullens verkliga välde, i anseende hvartill jag också icke anser nyttigt att nedsätta belåningen under dessa y5 procent.
Utskottets yttrande i 2:dra punkten, morn. e, hvaruti Utskottet afstyrkt beviljande af det utaf Kongl. Majit för befästningsarbetena vid Slitö på Gottland äskade anslag af 153,000 R:dr, afsedt att betäcka de förskott för nämnda arbeten, hvilka under åren 1855, 1856 och 1857 af Krigs-kollegium dels äro bestridde, dels ytterligare behölde utgifvas, är bifallet af Borgareoch Bonde-stånden, hvaremot Bidderskapet och Adeln samt Preste-ståndet beslutat, det förra Ståndet, att det begärda anslaget skulle beviljas efter afdrag af det belopp, 26,463 ll:dr 37 sk. 4 rist Banko eller i Riksmynt, 39,695 Bidr 78 öre, som, efter livad upplyst blifvit, är ersatt af det till Rikets försvar och andra högst vigtiga och angelägna ändamål vid sistlidne Riksdag beviljade kreditiv, samt det sednare Ståndet, eller Preste-ståndet, att 113,304 Bidr 22 öre skulle anvisas att utgå dels med 53,604 R:dr 22 öre under innevarande år till fullbordande af fästningsbyggnads-arbetena vid Slitö, dels med 59,700 llidr under tre år till betäckande af Krigs-kollegii lemnade förskott för nämnda arbeten. Då du sistnämnda två Riks-ståndens beslut hegge i så måtto innefatta bifall till Kongl. Majits nådiga framställning, att, efter afdrag frän den äskade summan af det såsom redan ersatt anmärkta beloppet, återstoden, 113,304 Bidr 22 öre, skulle beviljas, har Utskottet trott sig böra lill omröstning föreslå följande voteringsproposition. Ståts-Utskottets Memorial M 149. 19 »Don som anser alt det af Kongl. Majit äskade anslag, 153,900 Ridr Runt, till befästningsarbetena vid Slite på Gottland icke bör anvisas, röstar ■la; don det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets
Ståndets aktning, intilldess — jag uprepar det — förbehåller jag mig att denna rättighet äfven mätte blifva oantastad. Den ädle Frih:n, som öpnade denna diskussion, bar omvexlat mellan det förslag, som förra riksdagen af Regeringen förelädes Ständerne och nu förefinnes i en, betänk, vidfogad, reservation, af Hr Brinck infördt och påyrkadt. Den har varit allt för beqväm för Frilen denna method, att nemi. då lian vill hafva ett förslag hvilande, hvars öde vid denna riksdag redan blifvit afgjordt, och således mot grundlagens bud icke kan komma under omröstning, — då kalla detta förslag Ilerr Brincks, men då han vill imponera på mig t. ex., kalla detsamma Konungens. Men jag är alldeles icke dupe af denna method; jag följer min öfvertygelse, voterar för förslaget och anhåller om propos. derå. Frih. Sprengtporten, Jakob Willi.: Frih. Raab har åberopat några ord, yttrade af mig vid början af diskussionen, men på ett sätt, att jag ej vet, om det verkligen är mitt yttrande hvarå Hr Frih. antydt, — skulle emellertid så vara, anhåller jag att få besvara honom. Frilun hade väntat sig finna ett understöd från min sida i godkännandet af Hr Brincks förslag på den grund att jag under förflutna riksdagar skulle yttrat åsigler, som dermed varit i öfverensstämmelse: jag ber alt få erinra att detta är eli misstag, jag har aldrig hyst och hyser icke i representationsfrågan några exclu siva åsigler. Det är föröfrigt redan af Frih. Palmstjerna anmärkt, att, sedan den K. proposm, hvilken, ehuru icke alldeles öfverensstäm - Den 27 Maj e. ni. maude med Hr Briucks reservation, likväl utgår från samma princip — blifvit af 3:ne Stånd afslagen, man icke längre med hopp om framgång kan gå på den vägen.
Enär tvänne Riks-Stånd bifallit Utskottets under N:o 135 afgifne Utlåtande, och Preste-Ståndet jemväl synes hafva godkänt den af Utskottet gjorde hemställan om förordnande af behörigt Ombud, att i laga ordning utföra Kronans talan, i alseende på besillnings-rätten lill meranämnde Kungsgård, ehuru af ofvananförde orsaker frågan tillika ansetts böra till Justitias-Ombudsinannens handläggning öfverlemnas, har Utskottet, vid sådant förhållande, icke funnit skäl att frånträda sitt i detta ämne förut meddelade yttrande. Stockholm den 3i Juli i84o.. Anfc. till Exp. Utsk. den 31 ää, kl. 2 e. bi. Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Utlåtande N;ol6a, angående väckt motion om afskrifning af 1836 års spanmåls-arrende för Ryda Kungsgård eller nedsättning i arrendets belopp. (I. A.) Till Stats-Utskottet hafva Presteoch Borgare-Stånden återremitterat ofvanberörde, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallne Utlåtande, deruti Utskottet förklarat sig icke kunna tillstyrka afseende å en af Riksdagsfullmägtigen Anders. Larsson från Upsala Län väckt, till Utskottets handläggning öfverlemnad, motion, innefattande hemställan, att i836 års spannmåls-arrende för Ryda Kungsgård, utgörande efter markegång 2,586; R:dr 3.2 sk. B:co, hnge afskrifVas eller, i händelse denna förmon icke Siats-Utskottets Utlåtandej N:0 267. 13 kunde arrendatorn beviljas, årliga arrendet för nämnde Kungsgård minskas med 5o tunnor spanmål.
Prot. 1834- 7 Sami. 1.- Afdela. 4 itke Häftet, » LagVlskoltetsBetänkande N;o 65. drifva gäck med Lagens bud och söka bedraga sin borgenär, och å den andraj denne senares fördel befrämjas pä elt sätt, som äfven måste för gäldenären medföra fördel, Motionairen tillika lieuiställde, att genom Lag mätte stadgas: det eri gäldenär, under hy sättningst iden tillhälles att verkställa för honom lämpligt arbete, deraf inkomsten bör d hans skuld afräknas och komma borgenär till godo;— uti hvilken framställning Per Nilsson ifrån Christianstads Län och Gustaf Gustafsson ifrån Södermanlands Län sig förenat. Jemte det Utskottet, beträffande de väckte frågorna, om gäldenärs lösgifvande utur bysättningshäkte, då concurs uppstår, samt om hans skyldighet att med arbete aftjena sin skuld, åberopar hvad Utskottet yttrat uti dess Belänkanden N:ris 55 & 62, får Utskottet, öfver hvad i öfrigt uti ofvanberörde ämnen förekommit, härmedelst sig utlåta i den ordning, som föijer: För det första. Hvad angär Herr Rothliebs yrkande, att en lika tid måtte stadgas för förklarings afgifvande i utsökningsmål hos alla Konungens Befallningshafvande, och således äfven hos Öfver-StåtbållareEmbetets Cancelliet så enär det är med Lag och Författningar öfverensstämmande, alt utsökningsmål skola allestädes behandlas med all möjlig skyndsamhet, fastän serskilda förhållanden måste på vissa ställen orsaka en tidsutdrägt, som på andra, t. ex. i Slockholm, kan undvikas; och det ingalunda vore en förbättring i denna del af lagstiftningen, att på en eller flere orter påbjuda en större långsamhet, än behofvet der påkallar, samt all skälig anmärkning å gäldenärs sida, rörande öfverraskning med bysättliings-ulslaget, numera är undanröjd, sedan,genom Kongl.
Maj:t öfverlemnas. År och dag som ofvan. På befallning. C. E Holm. Utdrag af Protokollet öfver Sjöförsvars-Departementet tillhörande ärendenj hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet d Stockholms Slott den 8 Oktober i847- Närvarande : Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Possej Hans Excellens Statsministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Ihrej Statsråden: Friherre Stael von Holstein, Munthe j Friherre Peyronf Silfverstolpe j Waern, Friherre Gyllengranat, Kovgl. Majus Nåd. Proposition; Nto 18. 13 Faxe, Fåhreeus. Departements-chefen, Statsrådet Friherre Gyllengranat uppläste till justering : l:o ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majlis nådiga skrifvelse till Bikets Ständer, i fråga om förre Landskamereraren, Kammarrätts-rådet G, Sylvanders underdåniga ansökning, rörande eftergift af ett honom till ersättning ådömdt belopp. Uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Majit i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att, i enlighet med detsamma, nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo C. O. Fougt. Ank. till Exp. Utsk. den i3 December, kl. n f. m. Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer_, med förslag till förordning angående handelsboks vitsord; gifven Stockholms Slott den g November 184?•