Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledn. af ett par andra anmärknir, har Utsk. ändrat en hänvisning i §:n så att i st. f. lill arbetsordningen, hänvises till 2:dra art. af denna instruktion, (hvilken eljest enl. rubriken innefattar arbetsordningen). Likaledes har Utsk. utbytt det i början af §:n förekommande ordet ”Kanslibetjening” mot ordet ”Kanslister”. Nuvarande 48 §, som här skulle blifva den 46, bestämmer alt hufvudböckerne böra årligen innan den sista Mars vara afslutade samt lill Direkt, inlemnade och 32 § stadgar, att Direktionen vid början af April, utser en af dess ledamöter att omförmälde räkenskaper revidera. Men som antalet af de under Direktionens förvaltning ställda fonder så betydligt tilltagit, att de Bokslut, som det f. n. åligger Kamereraren, att årligen afsluta npgå ända till 18 med dertill hörande 5 särskilte Bankoräkningar, hvarförutan revisionen af Capitationsräkenskaperne och deröfver uprältad räkning jemväl årligen bör af honom verkställas, finnér Utsk. alltså, att det snart icke torde vara möjligt för Riddarh. Kamereraren, som för utöfningen af sin trägna befattning saknar allt räkenskapsbilräde, att så tidigt som enl. äldre Instruktioner är förordnad!, afsluta och till Direkt, inlemna alla dessa räkenskaper i fullkomligt skick; vid öfvervägande hvaraf Utsk. trott sig böra föreslå: att den yttersta terminen för afslutande af ett föregående års räkenskaper må fastställas till den sista April, så att Direkt., jemlikt 31 §, må kunna i början af Maj hvarje år utse en af sina ledamöter till revision af nämnde räkenskaper. § 52. Med föranledande af Hr von Hartmansdorffs anmärkn., vid de till denna § gjorda tillägg, att Kamereraren skall föra en serskild liggare, hvilken bland annat skall innehålla upgift å fondernas enl. sednast a/slutade hufvudböcker egande tillgångar och fordringar, får Utsk. lemna den uplysning, alt berörde tillägg icke blifvit af Utsk. föreslagit, utan tillkommit genom ett R. o. Ad:s beslut d. 8 Mars 1848.
Rörande öfriga läroverk, hvilka blifvit föreslagna att bland högre elementar-läroverk upptagas, får Utskottet yttra sig i det följande. Lägre Elementar - lär över k. Bland de lägre elementar-läroverken hafva, utom de ofvannämnde, i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition följande blifvit föreslagna all utvidgas til! högre elementarläroverk med 4 Lektorer och 8 Adjunkter, nemligen läroverken i Wenersborg, Nyköping och Christianstad. Hvad beträffar läroverket i Wenersborg, bör Utskottet först nämna, att, då, genom Kongl. Cirkuläret af den 1 November 1839, Irenne s. k. hörne Apologist-skolor inrättades, en af dessa stiftades i Wenersborg, till följd hvaraf skolan erhöll dimissionsrält i afseende på de ynglingar, sorn égnat sig åt den allmänna medborgerliga bildningen. Genom antagande af Kongl. Majlis nu framställda Nådiga förslag, skulle Skara stift komma att erhålla 2:ne högre elementar-läroverk pä endast 7 mils afstånd från hvarandra. Detta har Utskottet, på de förut anförda allmänna grunder, icke ansett sig kunna tillstyrka. Deremot har Utskottet, för att bibehålla skolan, hvilken under de sednaste åren haft omkring 150 lärjungar, vid sin nuvarande verksamhet, ansett sig böra tillstyrka, att den, under det den i de 5 klasser, sorn utgöra elementar-läroverkets lägre afdelning, meddelade undervisning på båda bildnings-linierna, den derutöfver skulle på den reala linien meddela den undervisning fullständigt, som skolstadgan föreskrifver. För detta ändamål torde skolan, som för närvarande har 4 ordinarie lärare på stat och 3:ne biträdande lärare, erhålla Rektor och 7 lärare. Härmed anser sig Utskottet hafva besvarat en af Biskop Butsch väckt och till Utskottet remitterad motion, hvilken, under förutsättning af bifall til! den 44 Stats-Utsliollets Utlåtande N.-o 148. Kongl.
Kumla och Halsbergs Kyrka i Nerike, om erhållande af Banco-Lån till byggande af; Motion, rem. till Banco-Utsköttet, s. 1223; Kungörelsers påteckna lide af Kronobetjéningen, om upphäfvande af Författningarne 90* 1416 rörande; Motion, rem. till Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, s. 11.57, 1211. Kustbevakningen, om upphörande af; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. i2i3. Kyrkobyggnad, om Krono-Lägenheters deltagande i; Motion, rem. till Ekonomi - Utskottet, S. I2 0p. — herdars pligt, om, att underhålla Hus å deras Boställen; Motioner, rem. till Lagoch Ekonomi - Utskotten, s. 1161, 1192, 1210. att till Lands-Contoiret insända utdrag af Kyrkoböckerna; Motion, rem, till Ekonomi-Utskottet, s. 1236. •— Lagens 16 Gap. 6 §., om upplifvande af; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 113g. — Ordningens omarbetning, om; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. ia3i. — pligt* om bestämmande af Lagens Stadgande, rörande; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1142, x x 47- *— vaktare - ledigheters kungörande i Tidningarne, angående upphäfvande af Författningen om; Motion, rem. till Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. 1167. Z. L a g - C 0 m m it t e e 11 s arbete, om påskyndande och granskning af; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1208.
Skiljer man dem i flera afdelningen, sä stall lätteligen hända, akt de angelägnaste företag, genom bristande tillgängar afstadna, dä man för err annat mindre wigkigt wärf icke allenast har nog / utan också räd att flöja. Stats - Ilkstvktet har behagat föreflä, alt Chefen för Sjömatnings - Corpsen stall erhälla sin aflöning af Lotsoch Fyrings-Medlen, och att de 2620) R.dr, som fä anwändas till nya mätningar, af samma Fond äfwcn böra utgå, men att Corpsens öfrige Embetsman, bestående af zme Lots DistrictsChefer och Förmannerne för de bägge Contoiren erhälla sin lön ifrän Skars - Contoirek. Enligt min öfwertygelfe uppkommer derigenom mycken oreda, bade i reqwifltion och redvwisning: Ehuru Sjömät ning s - >218 Den 24 Zebruarii. nings-Corpsens hela Stat, Lots-Betjeningens aflöning, Bäkars och Fyrars underhäll och de till nya mätningar änflaqne medel urbetalas af de inkomster, Lorsoch Bäk-Jnrättningar ärligen renderar, sä ärerstär för Rikeis Stats-Werk lika fullt en gansta betydande behållning. Denna omständighet, som icke är grundad pä osäkra uppgifter, utan pä noggranna epkracrer utur Sta^s-Contoirers och Tull-Di» rectionä Böcker, giswer mig anledning, ait hos Högloft. Ridderstapet och Adeln anmäla ett ämne, som för Lots wäsendets bestånd och allmänna förbättring är af den yttersta angelägenhet. Ingen Corps, ingen inrättning i Sweriges-Rike är sä illa lönt, som Lotsarne.
Till aflöning för Styrelsen öfver Allmänna Vägoch Vattenbyggnader anvisades, enligt § 131 af Reglementet för RiksgäldsKontoret, vid senast förlidna Riksmöte, på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, för åren 1861, 1862 och 1863, ett årligt belopp af 27,550 R:dr R:mt, eller tillsammans 82,650 R:dr, hvilket, enligt af Kongl. Majit fastställd aflönings-stat utgår sålunda: R:mt Ridr. En Öfver-Direktör och Chef, som tillika är Öfverste och Chef för Vägoch Vattenbyggnads-Corpsen . 6,000: — En Byrå-Chef, som tillika är Öfverste-Löjtnant vid Väg ocli Vattenbyggnads-Corpsen 4,500: — En Kamrerare och Kansli-Ledamot 2,250: — 'frenne tekniska biträden vid Byrån, en å R:dr 1,200, en å R:dr 1,000 och en å R:dr 750 2,950: — En förste Kanslist och Registrator ä R:dr 1,200, en andre Kanslist ä R:dr 600 1,800: — En Vaktmästare 450: — Fern Distrikt-Chefer, hvilka tillika äro Majorer i Väg och Vattenbyggnads-Corpsen, å R:dr 1,200 6,000: — Sex Distrikt-Adjutanter, deraf 2:ne i Norra och en i hvartdera af de öfrige 4 Vägoch Vattenbyggnads_ Distrikten, å 600 3,600: — Summa årligen R:dr R:mt 27,550: — 6 Anslag till Lärare oell stipendier för Elever.
Likwäl fär jag anmärka, att personer ofta skulle kunna finnas, som gjorde litet afseende ä mistningen af en obetydlig sysia, och att i alla fall hwar och en lärer anse swärare att fä stryk eller sitta pä watn och bröd, än att mista en Ma. Herr Grefwe» och Landt - Marskalken gjorde derefter proposition pä § hwilkea bifölls. Herr k^orstk. Larl /exel, yrkade att den af honom föreslagna tilläggning mätte antagas. Herr Den !8 October. 4567 Herr Grefwe» och Landt - Marskalken: Det angär ett missbruk hwaremot här t Riksdags.-Ordningen wäl icke lämpcligcn nägot kan stadga-, utan hwilkct när del inträffar ä behörig ort till rättelse bör anmälas. Grefwe körner, Göran, erin rade att §:§ stadgande i afseende-pä deni som borde betala RikSdagSmän wore fullkomligen tydligt, och bchbfde r) detta tillägg för att förftäs och förekomma missbruk. Herr 1 ir s m, keör, utbad stg fä anmärka» att Herr dlorsiks anmälan ej anginge FrälseHcmman, men wäl Frälsemän, som ägde SkatteHemman, sä wore det ätminstenr i hanS ort; sai.n för öfrigt t) billigt att han skulle betala till Riksdagsmannens underhäll dä han ej delkoge i hans wal. Friherre kistöerstolpe, Lsrl, erinrade, att om tillägget ej wore nödigt, kunde det ju dock alldrig wara skadligt. Herr klins-kpor, Garstt, besannade Herr klorLklm uppgift, att j ästcrgölhland wcrkeligen det ifwcrklagade missbruket ägt rum. Grefwe körner, -^ciolk Göran, wisade ä npo att det redan förut i Z wore förebpgdt. Herr Klor» t k förnyade sin önskan, att hans tillägg mätte gillas, och begärde derpä proposition.
Mia för hon blir väl en månads tid på Granudden, sedan skall hon till Norrbyholm till sin mormor grefvinnan Wiede, men nu vill jag säga dig, att du skall vara mycket artig emot henne och inte behandla henne som en barnunge fast hon ser ut så för hon är klokare än både du och jag tillsammans, men du kan tro att jag vuxit på dessa år, ja, det kan du aldrig tro, jag har fått figur, hvad tycker du? och är riktigt generad för att gå i korta kjolar också lägger jag ner dem så långt jag kan för det passar sig ju inte för en vuxen dam att ränna rundt sådär, det säger Mia också, men egentligen skall man ju gå och läsa först innan man får långa kjolar och jag skall ju inte gå fram förr än om två år jag undrar verkligen hur jag skall ta mig ut till sist, som den tjocka prostinnan Pettersson i korta kjolar nästan, men Mia klär det med de korta, hon är så spenslig och fin alldeles som ett barn som hon ju också är förstås utom med afseende på hufvudet för hon är klokare än de flesta stora, men kom nu ihåg lille Kise att när du träffar henne får du inte tala till henne som till ett barn utan vara artig och uppmärksam som emot en stor. Från Pappa har jag nyss haft bref och skref till honom i går, nu är du väl snart riktigt duktig i landtbruket så att du snart kan öfvertaga Aspinge när du kommer hem? Skrif snart till din syster Gerda. I början af juni kommo de båda flickorna hem, Gerda till Aspinge och Maria till Granudden. Det var då nära tre år sedan Alfhild Johnson sett sitt barn, och Maria hade brådmognat under denna tid, det märkte modern genast. Det var icke längre två barnaögon, som blickade henne till mötes. Hon anade nog hvad som vållat förändringen och hon kände ett sting i hjärtat, som om ett gammalt samvetsagg å nyo huggit sin klo däri.
— Det är mer än ett halft år sedan, som jag tycker mig märka, att Zusette icke är sig lik; hon nästan undviker mig, hon som förr flög emot mig, så glad som en liten sångfågel när jag kom; hon vill icke mera tala om vårt giftermål och om framtiden, och nu på en tid ser hon så blek och sorgsen ut, att jag icke vet, hvad jag skall tänka. Astley hade mycket svårt att hitta på något tröstande, och Gordon lyssnade icke heller till hans triviala fraser, utan fortfor efter en stund, under det man allt mera närmade sig förstaden och lemnade de breda gatorna och höga husen bakom sig. — Ser du, Zusette är mycket vacker; hon liknar icke alls de bleka och lungsigtiga engelskorna, hon har svart och tjockt hår i tunga präktiga flätor, ögon så brinnande och så ljufva, att man kunde tro henne född på andra sidan om Pyreneerna, och en växt ... Ack! hon kan aldrig visa sig på gatorna utan att väcka nyfikenhet och beundran, och derför går hon också aldrig ut, annat än då jag följer henne. Om hon nu likväl skulle hafva råkat på någon, som ... Nej jag vill icke tänka något sådant, det är omöjligt; jag skulle döda henne, det vet hon. Den lille fransmannen knöt sina händer och rullade sina ögon så vildt, att Astley var glad, att mörkret hindrade de förbigående att se hans sinnesrörelse, på hvars djup och verklighet den strängt och lugnt uppfostrade svensken hade svårt att rätt kunna tro, då den så här oförbehållsamt yppades för en vän sedan gårdagen. — Det är utan tvifvel hennes helsa, som är förstörd, du vet, huru förderfligt Londons tunga osunda luft verkar, i synnerhet på en främling ifrån södra Frankrikes varma och soliga klimat. Det är den engelska mjeltsjukan, ingenting annat, som nedstämt och afkylt din stackars lilla fästmös sinne, var öfvertygad derom! — sade Astley hjertligt, för att lugna sin vän. — Tror du det? Tror du verkligen det? — utropade Gordon förtjust och omfamnade honom midt på gatan så häftigt, att Astley kände sig helt förlägen öfver den oväntade verkan hans ord åstadkommit. — Ja så är det!
Uti det Betänkande, Rikets Ständers Stats-Utskott, under N:o 151, afgifvit öfver Arrendatorns af Svartsjö K ungs-ladugård» f. d. Grosshand. laren H. Weners hos .Kongl, Maj:t gjorda, och till .'Stats-Utskotf.et öfverlemnade underdåniga ansökning ali vinna befrielse Från 1833 -års arrende, sorn nied korn borde utgöras, och att arrendebeloppet, sorn genom contract blifvit bestämdt till Goo tunner, hälften råg och hälften korn, men sedermera blifvit nedsatt tili 450 tunnor spann.ål årligen i tio år, låkuadt från och med i8a3 års början, måtte för de derefter, återstående »4 arreude-år, få utgöras med 5oö tunnor om året, har Stals-Utskoltet, på anförde grunder, i så måtto tillstyrkt bilall å Weners berörde ansökning, alt dionora mätte iiliåtas att, emot ett årligt .arrende af 5o# tuifnor ExpeditionsUt slottets Memorial TV: o i3. tunnor spr.nmåi, hälften råg oell hälften korn, Svartsjö Kungsladugård under den återstående arrendetiden innehafva, oell hvilket tillstyrkande Rikets Ständer gillade.
De voro 1880: 839, och äro sålunda ökade med 82, oaktadt 8 blifvit med behörigt tillstånd nedlagde. Skeppsvarf. Utom det som finnes här vid staden, hvarom vidare nedan förmåles, idkas skeppsbyggeri vid Trollhättan i förening med docka, Haneström, Eckerna, Garn och Gammallödöse, hvarest så kallade Eifoch Wenersbåtar hufvudsakligen repareras. Jerngjuteri å Trollhättan i förening med mekanisk verkstad sysselsätter 60 arbetare och inbringar 80,000 R:dr; men vid Lockerud är dylik inrättning nedlagd. Tegelbruk äro 84 och pappersbruk 4. Glasbruk finnes vid Limmared med 48 arbetare och tillverkningsvärde af 48,820 Riksdaler. Mekaniska bomullsspinnerier finnas vid Näs i Wädtle härad, Sjuntorp i Elundre härad och å Trollhättan; utgörande tillverkningsvärdet under sista året vid Näs 619,279: 40, eller dubbelt mera än i förra berättelsen upptages, vid Sjuntorp samma år 213,000 R:dr och vid Trollhättan 18,200 R:dr Banko. Arbetspersonalen är vid Näs 500, vid Sjuntorp 215 och vid Trollhättan 30, hvaraf '% äro barn öfver 12 år. 16 Martill kommer del nya bomullsspinneriet' vid Rydahl i Marks harad, hvilket, 1854 anlagdt af Fabriksidkare!! och Riddaren Sven Eriksson jemte bolagsman, redan 1855 med 202 arbetare tillverkade 83,923 bundtar bomullsgarn för ett värde af 519,613 R:dr Banko. Mekaniska konstväfverier med tillhörande inrättningar finnas vid Rydboholm jemte dertill lydande tjensteverket Skrapered samt Jaquardväfverierne Källäng och Lydde, alla i Marks härad. Tillverkningsvärden voro 1855: vid Rydboholm 530,630 R:dr, vid Källäng 64,297 R:dr och vid Lydde 3,000 ll:dr.
Beloppet af de aktier, för hvilka enskilde sålunda sig tecknat, bör i stadgad ordning inbetalas med en tredjedel årligen; egande Kongl. Majit att bestämma, huruvida och i hvad fall försummad inbetalning medför förlust af aktier, jemte det förut derå inbetalda belopp. Slals-Ulskottets Utlåtande, }\:o 273. 21 Utaf den neltobehållning, jernvägen lemnar, åtnjuter enskild aktie-egare, som till fullo inbetalt sina aktiers belopp, utdelning i förhållande till anläggningskostnaden, hvarvid denna dock ej får beräknas högre än det belopp kostnadsförslaget upplager, emedan den kostnad, sorn öfverstiger detta belopp, bör tillskjutas af Staten ensam, utan rätt till densammas beräknande vid afkastningens fördelning; varande efter förloppet af 3 år, från jernvägs-anläggningens början, enskild aktie-egare af Staten garanterad tre procents årlig utdelning å det belopp han inbetalt. Staten är enskilde aktie-egare ansvarig, att hvarje särskild sektion af en stambana för den allmänna rörelsen är öppnad, sednast lem år efter det (örsta inbetalningen blifvit af den verkställd; i annat fall är Staten skyldig för den öfverskjutande tiden garantera bemälde aktie-egare fem procents årlig utdelning. Sedan fem år förflutit från den tid en stambane-sektion för allmänna rörelsen öppnades, bör den å samma sektion för Staten uppkommande nettobehållning användas för att med hvarje akties fulla belopp, enligt skeende ullottning, inlösa ett mot denna behållning svarande antal utaf de enskilda sektionerna, på det att Staten slutligen måtte blifva ensam egare till alla stambanorna.» Utom denna min här ofvan anförda reservation mot Utskottets beslut, att utesluta enskilde Irån allt tillfälle alt bidraga till stambanornas anläggande, får jag äfvenledes reservera mig emot det af Utskottet fattade beslutet, att ej nu anvisa några medel till byggandet eller fortsättandet af påbörjade stambanor.
Enligt hvad uttryckligen förklarades, då anslaget för Nationalmusei-byggnaden vid riksdagen åren 1844 och 1845 föreslogs och beviljades, var det förnämsta syftemålet med denna byggnad att kunna få statens på (lera, från hvarandra åtskiljda ställen inom hufvudstaden spridda konstalster, jemte bokoch myntsamlingar samt historiska märkvärdigheter, sammanförda och uppställda inom en enda, för allmänheten tillgänglig, lokal, och borde derföre, på sätt både Kongl. Maj-ts härom atlåtna Nådiga proposition och Rikets Ständers underdåniga skrifvelse innehålla, Kongl. Bibliotheket jemväl inom samma byggnad inrymmas. Med fästadt afseende å det för nyssnämnde ansenliga boksamlings framtida förvarande behöfliga utrymme, var också kostnaden för uppförandet och inredningen af Nationalmuseibyggnaden beräknad och blef den dertill beviljade anslagssummas belopp bestämdt. Vid sådant förhållande och då, Utskottet veterligen, hvarken någon fråga om den af motionären nu föreslagna väsendtliga afvikelse från ändamålet med omförmålda kostsamma byggnadsföretag blifvit i vederbörlig ordning väckt eller någon anmälan gjord om olägenheten af Kongl. Bibliothekets qvarstående inom dess nuvarande, serdeles vackra och väl inredda, lokal, intilldess Musei-byggnaden hinner fullboidas, anser sig Utskottet, som ej torde behöfva ingå i något yttrande angående det af motionären uppgifna husets lämplighet och användbarhet till förvaringsrum för meranämnde bibliothek, böra hemställa, att ifrågavarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Stockholm den 31 Mars 1851. STOCKHOLM, 1851. J. A. WALLDÉN Stats-Uti kottets Memorial, N:o 109. 1 N:o 109. Ank. till Exp. Utsk. d. 17 April 1851, k>. 3 e. m. Memorial, angående bestämmandet af den Riks-Ståndens och Utskottens Kanslibeljening tillkommande aflöning.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott 21 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtanden: Trot. Frän Stats Utskottet: Af den 13 dennes N:o 157, Angående inlösen af 4 st. casserade Riksgälds.Contoirets Credit-Sediar. Om utvidgad Läkarevård inom Blekinge Län. N;o ijg, I anledning af Kongl, Maj;ts Nådiga Proposition, om anslag å Stat för en särskild Provincial-Läkare i Herjeådalen. 1 anledning af väckt fråga om ändring af de i Hallands Län hittills följde grunder för Skattelösen af Kronohemman. N:o 161, Om förändring i Mötes Passevolans ceafgiftens utgörande. N:o 162, I anledning af Kongl. Majds Nådiga Skrifvelse, angående granskningen af Tullverkets Räkenskaper, jemte åtskilliga dermed gemenskap egande motioner. ; från Lagutskottet: Af den 19 sisth April N:o 48, I anledning af Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, om ändring uti 5 Cap. 1 §. MissgärningsBalken. S. D„ e. m. Föredrogos ånyo och gillades följan. fitfo ’ Prat. XJtdr. d. 23 Maj ifl23. de frän Allmänna Besvärs. ochEkonomiUtskottet inkomne, samt den 21 dennes e. m. pä Bordet Iagde Betänkanden; Af den 21 sistl. April N:o 62, I anledning af väckt fråga, om tillstånd för de Finnar, sorn bo i de så kallade Finnskogarne, på Sveriges och Norriges gränsor, att få upprätta särskilde Kyrkor och Församlingar. Af den 13 dennes: N:o 89, 1 anledning af väckt fråga, om förändring i Presträttigheternas utgörande. Af den 20 dennes: N:o 90, I anledning af väckt fråga, att Norrska Skepp måtte i Svenska Hamnar behandlas lika med Svenska Skepp. Frän Hågv. PresteStändet S. D. f. m.
IxonL;l. Noj:t töoktos i Mils,- kölkloro, ott clo skol oolr omstoncli^Iiotor, j)ä Ovillig Ixon^l Noj:t ^run8ot 8in vö^ron ott iritröclo llikets 8tonOors är 1885 viilto^no looslnt, oci^öonOo m^cit-onlioton, severinero un8orAott kö^o koinll^riuA; oolr ilo Ixon^l. Noj:t vors olvo>t^^o8, ott läts omvoxlinAor i ott lon<ls ^enliin^ovosonile, lilroso>n i 8es8 ^ttro politik, eless inro korvoltnin» oolr cless lo-;8t>kt!>ill^, korlonio notionons krolt oolr toro ^>ä cless likstrocl, kunno IxonAl. Noj:t olltsö 8!^ ^rli^tiA, kör värnen »5 clot ollmöniros vol, ott on vicioie u^srskjuto 8itt sonrtyoko till 8en köronclrin^ ol llikets m^nt-onlrot, lrvsrom llikets 8töncler oi»^o vöokt kinA3, i koljcl irvoroi 8.on^I. Noj:t lrilrolrölle clot ^omlo, ^onom lKoAorno om m^ntlre8tömnin»on oolr »m llikets 8tON>IerS klonk ok 8en 1 Nols 1880, lrekröltoclo söttot ott rokno i llikscloler 83000. 83 lxon^l. Noj:t nu mo88oIoclo llikets 8tön8er cletto 8itt Iroslut, villo Ixonc;l.
Yäl kunde hos Landtmätaren antagas en motvilja alt afsäga sig förrättningar, af hvilka ensamt han skall hemta sin bergning; men äfven genom rättegång inom skifteslagen kunde sådana uppskof uppkomma, som nödgade Landtmätaren att påbörja andra förrättningar, hvilka alla, sedan tvistemålen blifvit afdömde, egde samma lagliga rätt att omedelbarligen handläggas. För Landtmätaren förefunnes således redan ett verkligt behof alt få vädja till delegarnes billighetskänsla från lagens strängaste bokstaf; och skulle denna, eller ansvarsbestämmelsen i förevarande 15 §., anses för ändamålet otillräcklig, såsom väl till grunden rättvis, men svår att tillämpa, torde likväl motionärens förslag, utom att dervid kan anmärkas, att icke alltid 1-i år kan anses tillräckligt till fullbordande af hvart och elt laga skifte, ej så säkert komma att för delegarne medföra ett forlskyndadt slut deraf, emedan med skäl torde kunna förutsättas, att den Landtmätare, som sålunda såg sig beröfvad all ersättning för sitt arbete, icke skulle vara benägen att låta jordegarne eller annan Landtmätare deraf draga nyttan, utan i alla fall serskildt rättegång få anställas såsom slutligt medel att förmå honom dertill. Till afhjelpande af uppskof med Landtmäteri-förrältningar, skulle måhända mera direct leda, om stadgande i Författningen infördes, att på jordegares anmälan hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande eller Öfver-Hirecteurs-Embetet vid Landtmäteriet, det påbörjade laga skifte af Landtmätaren, ulan laga skäl, fördröjdes, samma auctoritet egde, om klagomålen befunnos grundade, förklara, att icke förordnande lill nya förrättningar komme att för sådan Landtmätare utfärdas, förr än klagomålen blifvit afhjelpte. Hvad nu först vidkommer Bengt Gudmundssons förslag, så blir det af hvad Utskotten i det föregående yttrat, en följd, att detsamma icke kan af Utskotten tillstyrkas. 1 afseende åter på Herr Dalmans motion; så dela Utskotten den åsigt, i4 Lagsamt Allman. Besv. och Ekon.