Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– Men han måtte väl åtminstone vara etatsråd! utbrister hon i olycksbådande ton, vänd till sin gemål. – Ja, kära vän! svarar Detlev, ängslig i sitt bemödande att dämpa hennes vrede. – Javisst! Han måste vara etatsråd – utan tvifvel. Och hviskningen går vidare: – Han är etatsråd! Lifläkaren Struensee har blifvit utnämnd till etatsråd. Inne i det inre gemaket hälsar konungen sin drottning med öfverdrifna ceremonier utan värme eller hjärtlighet. Hans ansikte behåller sitt ointresserade uttryck, med ett stänk af stelnad ironi omkring munnen. De höfviska attityderna göra därför intryck af hån, och drottningens kinder bli högröda. Kavaljererna i konungens följe buga sig samtidigt, men endast general Gæhlers hälsning värdigas Hennes majestät besvara. För första gången sedan han kom till Kjöbenhavn står Struensee ansikte mot ansikte med sin drottning. Hon är icke längre den ljusa jungfrun med den fylligt mjuka flickfiguren, det stackars femtonårs barn han såg i Altona, och som han då drömde om att beskydda. Hon liknar icke längre en vårmorgon af slumrande skönhetsmöjligheter; hon är en kvinna på sjutton år med nästan öfvermogna behag och en gryende embonpoint. Också ansiktet har blifvit rundare i sin kontur och draget omkring munnen med de svällande röda läpparna är gröfre. Ögonen tyckas trötta af längtan och hela uttrycket vittnar obehärskadt om en äktenskaplig misère, full af erfarenheter, som förbittrat hennes blod och knappast förfinat hennes tankeeller känslolif. – Hon är en kvinna, hvars yppiga skönhet otvifvelaktigt skulle ha tändt mången mans lidelse, om hon icke i sin egenskap af drottning stått för högt för hans åtrå; men hennes fägring är icke af den art, som lockar en kavaljer till svärmeri och månskensdrömmar! Om aftonen är där fransk komedi på hofteatern. Konungen och drottningen och de båda änkedrottningarna bevista spektaklet, och publiken utgöres i öfrigt af hofstaterna jämte damer och kavaljerer af de högsta rangklasserna. Konungens lifläkare visar sig också här.
Fri - Den !8 October. 4^46 Friherre Ki6öerstoipe, Esri, ön» flade att det i dag fattade beslutet om redpwisningctt genom samma Deputation äfwrn mätte de andre Ständen communiceraS.' Grefwe Dela (Hardie, hemställde om dS Ridberflapet och Adeln lemnar de öfrige Ständen del af märt nu fattade beslut, wi icke älwen kunna förklara att wi antagit säsom en generel princip, att be puncter, hwilka röra hwart Scäud enskildt, ärne wi anse sälvin Ständcts ensak och ölwerlcmna till det Ständs afgörande, hwilket de egenteligen angä. Hans Cxcellenee Herr Grefwe kuut K fann detta tillägg rigtigt, men frugtade allenast att det ibland skulle bljfwa swärt att bedöma hwilka mäl, som rörde rnflilda Ständ. Efter en korrt öfwerläggning härom justrradeföljande lwänne Prvtocolls, Utdrag. Utdrag af Protokollet bältet i Högloft.
667 •j. På alla Skatteköp å sådana RecognitionsSkogar, till hvilka Bruks-egare icke inom den” 4 Feb. 1817 hos vederbörande Collegier sig derom anmält och fullgjort hvad dem efter Kongl. Kungörelsen d. 4 Feb. 1811 ålegat, skola förutstående grunder vid skattläggningen tillämpas och ej något skatteköp på desse Skogar anses giltigt, hvarvid samma grunder ej äro följde, 8- De Recognition3-Skogar, hvilka ej vid 1821 års början äro försålde, skola, i händelse Bruksegaren icke kan lagligen bevisa det ej hafva af honom berott att dessförinnan få skatteköpa Sko* gen , utbjudas och försäljas på allmän Auktion efter de grunder, som Riksens Ständer, enligt »in underdåniga Skrifvelse d. 13 sisth Juni, för de öfrige Krono-Skogarnes försäljning utstakat , hvarom Kammar-Collegium bör draga försorg; Och blifver med Öfverlopps-Markerne äfven Ilka förhållande. g. De af Bruksegarne försjkutne kostnader till Recognitions-Skogarnes afmätning ersät tas dem af Allmänna Medel. De genom Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande Medel skola insättas i Rikspälds-Kontoret att intill nästa Riksdag hållas Ed. Kongl. Maj:t tillhanda för att användas till Försvars-Verket samt Arméens materiella behof. Med underdånig anmälan om hvad Riksens Ständer sålunda beslutit , få Riksens Ständer, enär en längre tids utdrägt med de nödige ansedde åtgärder sätter Staten i saknad af dess tillbörliga Inkomster, hos Eder Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Kammaroch Bergs-Gollegiertie samt Ed. Kongl» 668 Underdäriiga Skrifvelser. Majrts Befallningshafvande att med möjligaste skyndsamhet befordra verkställigheten af detta Riksens Ständers Beslut. Riksens Ständer framhärda SCc.. N:r 251.
D Olcll) erg, Loiiise, fin, Reiiströiii, Sopliie, h, ' Olivecronn, Rosnlie, frii, T D 12custrÖiii, Stinn, frökcn, D Oll&amp;u, l ?., rednktör, D l.lestadiiis, D. G., liiir: ~clsliöFtl.,: Iliiigs: " is. Olssoi~, Lotten, fröken, Roi.5~. JietLig, Antoiiie, frii, Gefle. O.i; ercliilil, Em, frii, Göteborg. J&lt;etitig, C. W., gotlsegnre, Ysta !iolili, Otteliii, Hildiir, fröken, Upsn1: i. Flen. ' J? : bliin, Eiiiiu~i~, doktoriiiiin, Lidköpiiig. l.Zet.i.ig, Valborg, frii, Yxstnlioliii, 1.leu. Rettig, t 1 jnliiinr, v. likr; .idsliiiftling, .l ': ~liii, Jnlin, frökeu, Varberg. Poliiiq \ ~ist0, ti ' eleun, frölreii, Stoclili~liii. St oclcllollll. Itettig, Idn, frny Söcl~ ?rliniiin. : L ' nscli, Iiiprid, frölzeii, a Iletziiis, A.iiiia, fra, Stoclrliol.iii. J. ': uilsoii, Idn, frn, Boris. lleiii t.ei.~ki.öld, Sopliie, fru, StoCli ' l~oliil. Persson, Eiiiiiiy, frn, Arbogn. lUiocliii, G. T11., borgriiiistnrc, Hjo. l ?et8ers4ii, t \ dbie, fröken, l&lt;orlsl; ronii.
Genom ankomne Protocolls-Utdrag, af den 3 och 9 innevarande månad, har Bevillnings-Utskotlet undfått del af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Utskottets, under N:o 5i, afgifna Utlåtande öfver de vid Betänkandet N:o 38, med förslag till förändringar i 3:dje och 4-'de Artiklarne af Bevillnings-Förordningen, gjorda anmärkningar; och då Utskottet nu går att afgifva förslag, dels till sammanjemkning af de skiljaktige besluten, dels ock tili de deraf föranledde propositioner, hvaröfver omröstning i förstärkt Stats-Utskott torde komma att anställas, får Utskottet tillika vördsamt anmäla, alt hvad Utskottet i öfrige delar föreslagit vunnit samtlige Riks-Ståndens bifall. • Pag. 43. 4‘ §• Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet hafva gillat den af Utskottet häruti föreslagna förändring; men som Borgareoch Bonde-Stånden deremot afslagit densamma, så, enär följaktligen, i denna fråga af reglementarisk egenskap, tvänne Stånd stannat emot tvänne i olika beslut, lärer det gjorda förslaget förfalla, och ordalydelsen i nu gällande Bevillnings-Stadga höra bibehållas oförändrad. I afseende härpå, har Ridderskapet och Adeln beslutat, att detta moment skulle bibehållas sådant, det i i83o års Bevillnings-Förordning finnes intaget; men som de Irenne öfrige Riks-Stånden godkänt den af Utskottet Bihang till R St. Enligt Riddderskapets och Adelns beslut, skulle denna bibehållas sådan den i i83o års Bevillnings-Förordning finnes intagen; men sorn d« Irenne öfrige Riks-Stånden gillat Utskottets förslag» lärer dervid böra förblifva.
Och då, hvad beträffar de indelta anslagen för gästgifverier, färjor och färjekarlar samt postbönder och brefbärare, de resolutioner och beslut, hvarigenom dessa anslag blifvit vederbörtde tillförsäkrade, väl mäste ega lika kraft och helgd, som rusthålls eller andra emellan kronan och enskilde lagligen afslulade kontrakter, hvaraf följer, att berörde indelta anslag hvarken till större eller mindre del kunna indragas eller, i afseende på sältet för deras utgörande, förändras, så länge ej innehafvarne af desamma dertill lemnat sitt samtycke; sä lärer R. o. Ad. finna, del förslaget, i hvad del angår dessa räntor, ej heller hvilar på annan och bättre grund än i fråga om augmentsräntorne, hvarföre punkten är af beskaffenhet att i bela dess vidd böra förkastas. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Det är visserligen icke för alt vinna reda i räkenskaperna, som det är föreslaget att augmentsräntorna skulle indragas till kronan, utan det är derföre att de, som utgöra dem, skulle komma i paritet med alla öfriga räntegifvare. Hvad beträffar rusthållenas rättighet att uppbära augmentsräntorna, så är den visserligen obestridlig; men en annan fråga är, huruvida deras rätt, ali uppbära dem i vissa persedlar, är lika obestridlig. Dessa räntor voro frän början utsatta i visst, dalertal, som sedermera förvandlades i vissa persedlar. Kronan måtte då hafva rättighet att säga, att hädanefter komma dessa augmenlsränlor att verkligen utgå i penningar, som de från början voro utsatte uti, ehuru de blifvit förvandlade i persedlar. Hvad slutligen beträffar sjelfva rusthållens räntor, som äro indragne till sjelfva stammen, så är det icke möjligt, att de skulle kunna lill kronan indragas; då bär vid punktens början står: ”att med rusthållens egna räntor någon förändring ej måtte vidtagas.” Således är den farhågan ogrundad. Hr Printzensköld: Jag kan för ingen del instämma idet begrepp om Statens rättigheter emot de rustningsskyldige, som Frih.
Vidkommande åter frågan om räntan , så anser Utskottet, det Hrr Revisorerne rätteligen fästat sin uppmärksamhet härvid; likasom Hrr Fullmäktige, i afseende på verkställigheten af Hrr Revisorernes föreskrift, icke underlåtit något, som på dem kunnat ankomma. När likväl, hvarken uti 63 §. af RegeringsFormen, ang:de lyftningen af mindre Creditivet, eller uti R. If. St:rs till K. M:t i detta ämne aflåtne underd. Skrifvelse, ej heller uti StatsUtskottets utfärdade Anordning å desse medel, omförmäles någon ränta, som å lyftade Creditiv-medel skall godtgöras, samt den ifrågavarande räntebehållningen blifvit använd för ett godt ändamål, hvartill annan tillgång saknats, anser Utskottet det anmäldte förhållandet nu icke gifva anledning till någon vidare åtgärd. §. 3. An gede Partial-Obligationer, hörande till R.‘g:s Con toirets fordna Utrikes Gäld. I afseende på R:g:sGont:s fordna UtrikestGäld, är af Hrr Revisorer anfördt, att de trött sig icke böra 24 3yo Stats-Utskottets lemna oanmärkt ett förhållande, som, i deras tanka, förljenar uppmärksamhet. — Efter de upplysningar, Hrr Revisorerne varit i tillfälle inhemta, äro PartialObligationerne för de i Leipzig och Holland upptagne Lån icke utfärdade af R:g:sContoiret, utan af Commissionairerne för Lånen, hvaremot Hufvud-förbindelserne, hvilka skola tjena till säkerhet för dessa Partial-Obligationer, äro deponerade hos vederbörlig Autorite' å den Ort, der Lånen äro upptagne.
Då Commitlerade uti 33 § från kommunalfullmägtiges rätt att på kommunens vägnar och i dess namn besluta undantagit frågor om försäljning eller annan alhändelse m. m. af någon sådan kommunens fastighet, som blifvit snslagen för ändamål, hvaraf kommunen såsom sådan drager nytta, äfvensom frågor om uttaxering af afgifler eller upptagande af lån, i båda fallen för längre tid än fem år, och hänvisat dessa frågor till den primära kommunalstämmans pröfning och beslut, har sådant skett af försigtighet och nödig omtanka om kommunens rätt. Alla dessa frågor höra till klassen aj’ dem, uti hvilka de kommunala besluten borde, enligt 74 §, underställas högre myndighets XIX pröfning, innan de finge anses gällande; och som de så nära röra kommunens äfven framtida intressen, torde det få anses vara med klokhet öfverensstämmande, att åt kommunens samtliga röstberättigade innevånare förbehålla rättigheten att derom i första liand sig yttra. I andra länder, der kommunernas beslutanderätt åt fullmägtige eller representanter är uppdragen, förekomma flerestädes i kommunalförfattningarne liknande undantag, och från flera håll, der sådana undantag saknas, förnimmes att denna omständighet väckt icke obetydligt missnöje. Att fullmägtige icke sällan bättre, än den allmänna församlingen, skulle kunna, i dessa så väl som andra frågor, pröfva och besluta hvad nyttigast vore, må medgifvas; men det goda, som icke unnerslödjes af det allmänna erkännandet, kan lätt verka till motsatta följder, IV. Kommunalnämnden. §§ 37 — 37. Såsom ofian är anmärkt, var det genom Kongl. Förordn. den 29 Augusti 1843 som denna för kommunalverksamheten så vigtiga institution först infördes. Den framträder dock i början uti en ställning, hvars något sväfvande beskaffenhet utmärker, att den bestämmande tanken dervid icke med full klarhet öfverskådat sitt syftemål.
— N:o 23- i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslående af ett mantal Låstad Jägaregården jemte T'ff mantal Grönetomt till boställe åt Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi af Skaraborgs Län: B. III. 13, A. 48; E. V. 427- — M:o 24. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående indragning till Kronan af det Kronolänsmannen i Sunnerbo härads sydöstra distrikt på lön anslagua bostället Bökhult Södergården N:o 2, mot kontant ersättning till boställsinnehafvaren: B. III. 13, A. 48, E. 152. — N:o 25, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upphörande af den så kallade kalkugns-afgifteu på Gottland: B. III. 13, A. 48, E. 152. 16 2i2 — S — Stats-Utskotteta Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden : — N:o 26- i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, angående anslag till fullbordande af det invid hufvudstaden uppförda hospitalet för sinnessjukas vård: B. III. 13. A. 48. E. 152. — N:o 27- om återlemnande af en utaf J. O. Almqvist i BondeStåndet väckt motion rörande Elektriska Telegraf-Verket: B. III. 14, A. 48. — N:o 28. om återlemnande af en utaf Johannes Andersson i Bonde-Ståndet väckt motion rörande skjutsniugs-besväret: B. III. 14, A. 48. — N:o 29. i anledning af väckt fråga om anslag af allmänna medel för reparation af S:t Mariae kyrka i Sigtuna: B. III. 86, 133, Å. 135; U. X. 160, 213, A.‘213.
För min del åter kan jag éj af orden sS öjia draga annan slutföljd, än att när Grundlagen medgifver fern års mellanrymd emellan Biksdagarne, skola Bevisorerne 3.1 ofta sammankomma, att de kunna revidera 2;ne Irs räkenskapor på en gång ; och då det i afseende på dem ytterligare heter , att de skola vara a/slutade , äro endast så dane Bevisorernes granskning underkastade. StatsUtskottet har hämtat stöd för sin framställning af 4a § BiksdagBOrdningen , hvarmedelst det blifvit Siats-Contoiret ålagdt , att omedelbarligen lenina alla äskade upply silinge r; men der står ock, att dessa upplysningar skola affordras i och Jör medlens redovisning. De måtte således endast angå de räkenskaper , som skola granskas, och hvilka äro bestående att omfatta endast 2:ne år. I detTna Instruction har StatsUtskottet äfven upptagit ett stadgande , sorn jag medgifver väl förut finnes i den gamla , att nemligen Bevisorerne kunna , med anledning af af 30 §. BiksdagsOrdningen , hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla de af dem gjorde anmärkningar: men hvilket, då fråga är om upprättande af en ny Instruction , desto mindre der bordt intagas, som det icke är öfverensstämmande med Grundlagens bokstafiiga innehåll. Jag får derföre fästa Bidderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå , att ofvannärnnde 30 §, endast lemnar Biksens Ständers Statsutskott vid Riksdagarne rättighet att inkomma med sådana anmärkningar ; hvaremot jag för min del ej tror, att samma rättighet kan eller bör utsträckas till Biksens Ständers Revisorer mellan Riksdagarne. 471 Den 29 Octobcr f, m. Uii sista §. af den nya Instruclionen ha^ Utskottet föreslagit, att Revisorernes Berättelser genast, genom Fullmäktiges i RiksgäldsContoiref försorg , skola till trycket befordras och jemte .Allmänna Tidningarne utdelas»
M. icke i nåder härom täckts framställa propos.; och anledn. lill K. M:s nåd, svar med afslag å Förvaltningens af Sjöärendena förnyade und. hemställan om nådig propos. lill R. St., rörde anslag lill inköpande af ifrägavar. chartverk, synes mig uteslutande vara den, att K. M. icke velat, ”då några för ändamålet disponibla tillgångar icke funnos”, för ett sådant inköp, hos R. St. ”nu äska erforderliga medel.” Att detta arbetes inköpande icke torde vara stridande mot 328 Den 16 November e. m. K. M:s nåd. vilja, torde man alltför val kunna sluta af Dess nåd. bref af d. 10 Sept. 1840, deruti K. M., på uti förevarande betänk, upptagna skäl, väl icke pröfvat lämpligt, att vid dåvarande riksmöte föreslå R. St. nämnde sjöchartverks inlösen för Statens räkning; ”men uppdragit åt Förvaltningen, att med Capitaiuen af Klint afsluta contract om detsammas fortsättande intill nästpåföljande riksdag1’ etc. Jag vågar alltså vördsammast instämma uti hvad af Hr Frih. Cederström blifvit föreslaget — och att, till vinnande deraf, nu föredragna betänk, må varda återremitteradt. Hr Råfel t: I händelse icke 69 § Reg.F. lägger något hinder deremot att, på sätt Frih. Cederström föreslagit, nu genast fatta ett beslut, så har jag ingenting att deremot invända. Hr von Schantz, Carl Jacob: Fullkomligen erkännande billigheten deraf, att det finnes ett chartverk öfver vära kuster, skulle jag dessutom tro det vara en glömska, så väl af nationens heder som af den tacksamhet man är skyldig dea person, som offrat hela sin lefnads bemödanden för utarbetandet af detta chartverk, om nu detsamma för en ringa penning skulle gå ifrån oss till ulländningen. Väl äro tillgångarne små, men icke äro de så trånggångne, att möjlighet ej skulle finnas att anskaffa summan. Jag tillstyrker derföre vördsamt, att 11.
Regeringsformen stadgar, godkänna. Bihang till R. S. Fröt. 9:de Sami. 5» 482- 1 Prot. XJtdr. d. 12 Julii 1823. S. D, f. m. Förndrogs ånyo och gillades LagUtskottets den 21 sistlidne Junii under N:o 104 afgifne, samt den 28 i samma Månad e. m. på bordet Jagde Betänkande, angående Riksens Ständers Justitia Ombudsmans ÅmbetfBerätteJse får den sedan sista Riksmöte förflutne tid, S. D. f. m. Föredrogs och bifölla StatsUtskottets den 3 dennes under N;o 280 afgifne samt den 10 derpåföijde e. m. på bordet lagde Utlåtande i anledning af väckt motion angående nedsättning af en Committé, till undersökning om beskaffenheten af alia Hemmans onera. S. D. f. Föredrogs å nyo och bifölls ConstitutionsUtskottets den 20 sistl. Junii under N:o 33 aflåtne, samt den 5 dennes e. ur. på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan om anslag af Tractamente för en Vaktmästare. S. D. f. m. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 3 dennes under N:o 278 afgifne samt den 7 derpåföijde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, om en årlig pension till f. d. Landshöfdingen m. m. Hans Järta, blef samma Utlåtande, på grund af de Fröt, Utdr. d. 12 Juliit 1823.' 485 utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitteradt. S. D. f. m. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet» den 29 sistl.
Han tyckes vara så emot all handel, äfven i en så ringa omständighet som denna, att jag ej finnér underligt, att han ryser för den rörelse som skulle möjligen kunna uppstå genom återförsäljning af en erhållen hillet. Argumentet är likväl i min tanka svagt, och jag tror, att Ridderskapet och Adeln finnér det origtigt, och blott upptagande tiden. Herr von Hartmansdorff: Innan man omtalar mängden af åhörare, sorn skola här få inlåtas, vore det väl skäl att veta, hura många som här rymmas. Skall man åtnöja sig med den redan befinteliga läktaren, eller skall man skada detta sköna rum genom tillbyggnader på sidorna. Jag skulle tro, att det vore val om Ridderskapet och Adeln, vid en sådan frågas afgörande, vöre mera talrikt församladt än Ståndet nu är. Jag förenar mig således i Herr Rosenschölds anhållan, att saken må uppskjutas till nästa plenum. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att sedan flere ledamöter begärt RiddarhusUtskottets Memorial å nyo på bordet, kunde Sådant icke förvägras. 65 H. 7 Den 8 Mars e. m. Herr Printzensköld: Sedan arne ledamöter nu begärt frågan på bordel, får jag endast till de värde ledamöter, som således uppehålla och förhindra beslutet, göra hemställan, om de icke ville afstå från bordläggning. Mina skäl äro, alt LandtMarskalken för mig yttrat, att plenum kommer troligen att hållas alla dagar i veckan. Om förslaget nu bordlägges, och beslut derom fattas först efter Onsdagen, kan RiddarhusUtskottet svårligen medhinna att redigera och till Ståndets bepröfvande öfverlemna den nödiga ordningsstadgan, hvarförutan publicitet vid början af mista Riksdag ej kan aga rum. Jag får således till protocollet reservera min mening, att Ridderskapet och Adeln borde låta företaga saken ulan ett sådant uppskof, som förhindrar ändamålets vinnande. Grefve Frölich:
Lån å tillhopa R:dr 4,280: „ 1841 till och med den 30 Juni .10 „ „ „ 6,990: Af den, genom 177. § mom. 1 uti sednaste Banco-Reglemente, stadgade Circulations-summa för Skiftes och Odlings-Lån, utgörande R:dr 80,000: voro den 30 nästlidne Juni utestående endast ... „ 28,703: 47. 4. hvadan till utlåning i denna väg voro att tillgå . Utestående Skiftes och Odlings-Lån för hvilka lagsökningar blifvit anstälde utgjorde den 31 December 1839 28 st. Af desse är o sedermera: betaldte 1. afskrifne 2. 3 st. Och återstå sålunda 25 st. 28 st. Genom Nådig Dom af den 24 sistlidne Maj, har Kongl. Maj:t, uti målet emellan Banken, kärande, samt Åboen Johannes Larsson i Karsö, svaran de, (1839 års Revisions-Berätlelse pag. 38) med ändring af Kongl. Maj:ts och Rikets Svea Hof-Rätts Dom, ålagt Johannes Larsson_, att till Banken utgifva Jord rade 957 R:dr 13 sk. 8 r:st. jemte ränta derå efter 2 för hundrådet, från 31 <len 2 Augusti 1833 till elen 8 Juli 1834-, oell efter 6 procent frun sistnämnde dag till dess betalning sker; hvarjemte Johannes Larsson blifvit förpligtad att utgifva kostnadsersättning med 59 R:dr 9 sk. allt Banco. § 8. Creditiver. A. Aldre Creditiv: Det Riksgälds-Contoret beviljade Creditiv för Jiqviden af Statsfyllnadssutnman liar blifvit begagnadt till det belopp och inom de tider, som omförmälas uti § 196 af Bunco-Reglementet den 26 Maj 1835, och § 178 uti nu gällande Reglemente för Bankens styrelse och förvaltning. I öfverensstämmelse med Rikets Ständers föreskrift, att det Kongl.
Dock må Styrelsen icke underlåta att förskaffa sig alla de upplysningar, 60m kunna inverka på omdömet om lånsökandens ställning och förmåga att i allo uppfylla ingångna förbindelser; ej så vida lånesumman ej öfverstiger 10,000 R:dr, må af Banco-Slyrelsen bero, att, i stället för en revers med 2:00 namn, antaga, såsom liypothek, lånesummans hela belopp motsvarande förbindelse med allenast ett namn, hvilken förbindelse bör vara förfallen till discontlånets förfallodag; skulle åter lånesumman stiga utöfver nämnde summa, må Discont-Slyrelsen kunna, efter eget ompröfvande, antaga såsom hypotliek, antingen en revers med 2:ne namn och en, lånesummans liela Belopp motsvarande förbindelse, hvilken likväl då ej nödvändigt måste vara förfallen inom förfallotiden af det sökta länet, eller ock allenast en revers med 3:ne namn; /) Discont-Slyrelsen ålägges att noggrannt tillse, det lånen verkligen Blifva inbetaide, och ej genom omvägar af ett eller annat slag omsatta; g) för Handelsoch Närings-Disconten bestämmes ett Creditiv å LåneBanken af 25o,ooo R:dr, att begagnas endast då Handels-Disconten nödgas återbetala uppsagda lån, innan den, genom upptagande af nya, eller indragning af egna fordringar, hunnit dertill anskaffa tillräckliga medel. F. Creditiv för Riksgälds-Contoret, att till större eller mindre del kunna begagnas från den 1 September hvarje dr till den 1 Julii det nästpåjoljande. 23:o Den vid senaste Riksdag Riksgéfids-Contoret medgifna creditivsättighet, hvilken i så måtto skiljer sig ifrån de förutnämnde Cassacreditiven, att den är för Contoret kostnadsoch räntefri, samt årligen på förhand försäkrad, må bibehållas, dock med skyldighet för BancoStyrelsen, att, i sista rummet och sedan andra utvägar blifvit begagnade, äfven detta creditiv uppsäga, då Bankens egen ställning sådant fordrar. i afseende på användandet af sådana till Banken ingående Capitalafbetalningar , som, utom de medel, hvilka kunna från