Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det torde vara öfverflödigt att nämna alt en sådan ögonblicklig correspondance mera är en slags telegrafisk lux att briljera med, då deremot det hufvudsakliga ändamålet är. en daglig oafbruten och tydlig correspondance, — och denna vigtiga omständighet beror väsendtligast af telegrafernes proportionerade afstånd till hvarandra, hvarföre mycken tid och möda, särdeles i vårt couperade och skogiga land, måste användas vid utslakande af telegraf-stationer. Erfarenheten har visat, alt under sommarmånaderna telegraferingen har blifvit hindrad af tjock luft (telegrafiens värsta och nästan enda oöfvervinnerliga fiende) på distancer af en Svensk mil emellan telegraferna, per medium af flera år, 17 H. 4t 331 Den i5 November e. m. en dag af ... 36 af i^ mil en dag af 25 af mil en dag af ao och af if mil en dag af 8 Kongl. Majit, som icke pröfvat nödvändigt att ofvannämnde telegraflinjer nu genast böra anläggas, har dock icke förbisett vigten af att under fredens lugn undanrödja de hinder, som, i händelse af krig, (eller då andra vigtig,» omständigheter göra en telegraflinie nödvändig) skulle medföra både tidsförlust, och ofördelaktigt inverka på en hastig telegrafcorrespondance, och derföre i sådan nyttig afsigt uti dess nåd. propos. begärt ett anslag af i5,ooo r:dr, alt utgå i 5 är med 3,ooo r:dr årligen, för alt dels låta utse tjenliga platser till telegraflinier i åtskilliga riktningar af Riket, dels låta förfärdiga sådana telegrafpersedlar, hvilka erfordra en längre tid och noggrannhet under arbetet, såsom tuber, luckor m. in. och erhållas för bättre pris samt kunna undergå en noggrannare pröfning och besigtning, då de upphandlas i större parti på entreprenad -auetioner, än då de i hast skola anskaffas. Sedan dylika förberedande åtgärder äro vidtagna, kan en längre telegraflinie snart nog uppsättas, och correspondancen börjas efter några månaders förlopp.
Den, som i minut försäljer brännvin, utan att dertill vara berättigad, bote första gången 10 r:dr, samt, om han oftare återkommer, Den ag Januari f. ra. a»3 2o r:dr hvarje gång, är väl tydlig, men icke så det efterföljande: Beträdes han under den tid, han är under tilltal för oloflig bränn vinsförsäljning, med fortsättning af denna förbrytelse, skall han för hvarje gång plikta förstnämnde belopp. Sker sådan förbrytelse ånyo, sedan ansvaret för förra öfverträdelsen är undergånget, skall han för hvarje gång plikta 20 r:dr. Häraf skulle den följd kunna dragas, att om någon, som är anklagad för andra resan oloflig brännvinsminutering, under tilltalet fortsätter förbry telsen, skulle han derför endast böta 10 r:dr; men sådan var icke Utsk:ns mening. Utsk:n deremot ansågo honom böra för hvarje ny öfverträdelse böta 20 r:dr eller lika som för andra resan. För att undvika allt missförstånd härutinnan, får jag föreslå antagandet af följande redaction: Den, som i minut försäljer brännvin, utan att dertill vara berättigad, bote första gången 10 r:dr. Beträdes han, under den tid han är under tilltal för oloflig brännvinsförsäl jning, med fortsättning af denna förbrytelse, skall han för hvarje gång plikta ofvannämnda belopp. Sker sådan förbrytelse ånyo, sedan ansvaret för förra öfverträdelsen är undergånget, skall han för hvarje gång plikta 20 r:di\ Är oloflig brännvinsminutering etc. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag förenar mig i allo med Hr Stuart och får förklara, att om man höjer böterna till ett öfverdrifvet belopp, tror jag ej ändamålet vinnes. Det är då snarare skäl att mildra straffet i de påföljande §§. Frih. Boye: Jag anser mig äfven böra understödja Hr Stuarts mening.
Då under åren 1844 och 1845 förekommit vid berörda korrektions-inrättning enahanda förhållande med fångarnes flitpenningar, hvilka, jemte besparingar från föregående år, utgjorde år 1845 sex tusen sexhundra sjuttioen r:dr 24 sk. 5 rst, deraf 5,761 r:dr 34 sk. 2 rst blifvit uttagne och vid inrättningen använda, hafva 1847 års revisorer förnyat den vid 1845 års statsrevision gjorda ofvan omförmälda anmärkning. Lika med revisorerne, hafva Rikets Ständer ansett det vara ett af fångvårdsstyrelsens vigtigaste åligganden att, så vidt möjligt är, söka för fången bespara hans genom öfverarbete erhållna förtjenst, på det han vid frigifvandet må ega någon, om än ringa, summa, för att dermed sig lifnära och börja en förbättrad vandel; och ehuru fångvårds-styrelsen väl vid serskilda tillfällen föreskrifvit, att hvarje fånge endast egde att för två tredjedelar af sin arbetsförtjenst uttaga vissa bestämda proviant-artiklar efter inköpseller gångbart pris, dock som de härom meddelade föreskrifter icke medfört åsyftad verkan, äfvensom tillåtelsen för fånge att af sina flitpenningar använda inom inrättningen |:delar, är i Rikets Ständers tanka för vidsträckt, föranlåtas Rikets Ständer i underd. fästa E. K. M:s nådiga uppmärksamhet på ifrågavarande anmärkta förhållande, på det fångvårds-styrelsen måtte undfå nådig föreskrift att egna en noggran omsorg åt detta ämne, som på fångarnes förbättring utöfvar ett stort inflytande. Jemte omnämnande af de spisordningar, hvilka äro upprättade för norra ocfi södra korrektions-inrättningarne, hafva 1847 års revisorer funnit kosthållet vid dessa vara bättre, än det, som den frie, uti andras bröd ej varande, arbetaren, den indelde soldaten vid tåg och marche samt den fattigare delen af befolkningen i allmänhet äro i tillfälle att erhålla.
69 i afseende på deras i fattigdom efterlefvande enkors och barns pensionsrätt å allmänna enkeoch pupill-fonden öfverlemnades ett uppgjordt förslag, som med vissa förändringar blifvit af Kongl. Majit den 13 påföljde Juni i nåder fastsläldt, tillika förnyat den underdåniga begäran, som af Civil-slatens år 185 2 församlade Fullmäktige framställdes, att Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om tillökning med minst fern tusen Riksdaler Banko i årliga anslaget till nämnde fond; en tillökning som Direktionen ansett vara af behofvet påkallad icke blott med hänsigt till ifrågavarande understöds i allmänhet numera alltför otillräckliga belopp, utan äfven för de särskilda embetsoch tjenslegradernas med nuvarande tillgångar icke verkställbara klassificerande efter tjensternas vigt. Då de från berörda fond utgående pensioner af högst 450 R:dr riksmynt, nemligen för medellösa enkor och barn efter Stats-ministrar, Stats-råd, Presidenter och Justitiae-råd, samt minst 30 R:dr samma mynt efter vakt betjente, äfvensom lägre skogsoch jägeri-betjente syntes i många delar påkalla förhöjning och i sammanhang dermed en mera ändamålsenlig klassifikation, än med nuvarande tillgångar kunnat åstadkommas, tillstyrker Departements-Chefen i underdånighet, att Kongl. Majit måtte af Rikets Ständer äska, det ofvannämnde fonds på nionde hufvud-titeln uppförda anslag, under benämning af Pensions-staten för civile embetsoch tj ens temäns enkor och omyndige barn, måtte ökas med begärda 7,500 R:dr riksmynt; hvarigenom Pensions-staternas ■-» sammanlagda belopp, nu utgörande 296,073 R:dr 16 sk. Bauko eller 444,1 10 R:dr riksmynt, skulle förhöjas till 451,610 R;dr sistnämnda mynt.
N:o 250 gjord inbjudning att instämma i nämnde Stånds fattade beslut i anledning af Banko-Utskottets Utlåtande N:o 55 öfver väckta motioner om tillåtelse för Riksgälds-kontoret att kunna få begagna sitt kreditif å Banken äfven under instundande Juli och Augusti månader. Den 22 Juni. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo Banko-Utskottets den 8 och 16 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 35' öfver väckta motioner om tillåtelse för Riksgälds-kontoret att kunna få begagna sitt kreditif å Banken äfven under instundande Juli och Augusti månader, samt, i sammanhang dermed, ett från Högvördiga Preste-Ståndet ankommet Protokolls-Utdrag N:o 250, innehållande inbjudning till de öfriga Riksstånden att instämma i Preste-Ståndets vid föredragningen af förenämnde utlåtande fattade beslut att bifalla Utskottets sid. 5 gjorda hemställan, dock med tillägg af följande ord efter slutet deraf: ”eller ock, derest mot fullgörande deraf hinder skulle möta, Kontoret berättigas att mot förskrifning för Juli och Augusti månader utaf Rikets Ständers Bank erhålla ett lån af en Million R:dr Banko;” och fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med bifall till Utskottets förevarande utlåtande, afslå den af Preste-Ståndet i ämnet gjorda inbjudning. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Banko-Utskottets den 8 och 16 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 34, i anledning af erhållen återremiss af Memorialet N:o 29. Prot.-Utdrag den( 22 Juni i857.
Och som det åligger Ridd.fiscalen, att de ifrågavar. anteckningarne särskildt controllera, torde ock berörde förteckning lämpligen böra af Ridd.fiscalen, biträdd af andra Ridd.canccllisten, upprättas och före hvarje riksdags början inför Direct. justeras. Hvilket dock lill H. R. o. Ad:s egen ompröfning öfverlemnas. Stockholm d. 10 Sept. 1844. På Riddarhus-Utskottels vägnar: S. A. Sandels. W. F. Dalman. H. R. o. Ad. åtskildes kl. J till 10 om aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Thorsdagen ilen 20 September 1844. Plenum kl. 10 f. m. Hr Freidenfelt, Fredr. Dan., hade inlemnat följande: Då jag möjligen icke är närvar, vid justeringen af R. o. Ad:s prot. för gårdagens plenum, dervid det H. Ståndet genom votering förkastade förslaget till ändring af 39 § RiksdOrdn., anhåller jag att till prot. få anmäla min vördsamma reservation mot beslutet, med tillkännagifvande, att jag med min röst understödt antagandet af den nya redactionen till förenämnde §. Som jag anser, att man aldrig bör yttra sig i ett ämne, om man icke tror sig, antingen derigenom kunna bättre utreda detsamma, cller ock så framställa sin öfvertygelse, att den af andra antages, och 2 II. GO 474 Den 26 September f. m. jag iele tilltrott mig någotdera, liar jag afhållit mig från att yttra mig i ett, eljest enligt min öfvertygelse ganska enkelt ämne. Reservationen tjenar måhända lill ännu mindre. Jag kan dock ej afhålla mig från att tillkännage min förundran deröfver, att, sedan man hört Hrr von Troils och Gripenstedts enkla och korta yttranden i ämnet, resultatet af öfverläggningen blef afslag.
Jag kan icke förstå, hvarifrån Utsk. hemtat denna upgift; ty om man vill gå till taxeringsnämnderna, så lärer man finna, att det är i ytterst få fall, som dessa afgifter blifvit de skattskyldige påförde till sitt minimi-belopp; hvaremot man val torde kunna säga, att det funnits ganska mångå fall, der dessa minimi-afgifter, äfven med deras till hälften reducerade belopp, varit för höga. Jag ber att få fästa upmärksamheten derpå, att fabrikanter skola, enligt Utsk:s förslag, betala minst 15 Rdr Bko eller 22^ Rdr Rmt i afgift till Kronan, Nu vet hvar och en, att afgifterna till kommunen och annan beskattning utgå efter afgifterna till kronan, hvarigenom således en fabrikant blir ålagd att, enligt miniini-tariffen, så vida den skall tjena till efterrättelse, betala minst 40 Rdr Rmt i årlig skatt. För att visa, huru litet detta i åtskilliga fall öfverensstämmer med hvad i verkligheten borde ega rum, skall jag be att få föredraga en förteckning på ett visst antal här i hufvudstaden befintliga fabrikanter, tillhörande olika näringar, hvilken förteckning jag hemtat ur Handelsoch Ekon.Kollegii berättelse för år 1854, eller det sista år för hvilket jag funnit denna berättelse komplett. Häraf befinnes bland annat, att i hufvudstaden då funnos: Chirurg. Eau de Cologne 3 » 1 » 1,567. Etui och Portföljtillv. 3 » 12 » 813. 478 Den 28 Mars f. m. 1 » 2 » Lacktillverkare Meteorologisk. Jag anhåller om R. o. Ad:s öfverseende för det jag tröttat med uppläsandet af denna tabell; men den torde icke hafva varit så alldeles utan intresse för att öfvertyga något hvar om huru mycken tillgång, som finnes i en hel mängd s. k. fabriker, hvilka dock äro underkastade den minimi-afgift, som i BevillmsFörordmn finnes stadgad.
Jag har sedan min ungdom vandrat den civila banan. Jag har deraf erfarit hvilken tid, som fordras för att med sakkännedom och grundlighet bedöma hvarje fråga, och på detta sätt har jag kommit till den öfvertvgelsen, att om man vill åstadkomma något gediget arbete, måste man hafva tid på sig, eljest bl ifver det, i de flesta fall, hastverk, och så torde äfven blifva händelsen, om till nästa Riksdag förslag till bevillmns utgörande skall från K. M. för R. St:r framläggas. Gr:n har ti11- bragt sin tid på den militära banan. Han är van att, efter kommando-ordets uttalande, hans sqvadron ögonblickligen verkställer sina rörelser, med ett ord, att få sina befallningar hastigt åtlydda. Gr:n tror måhända att det arbete, som skall verkställas vid skrifbordet, går lika lätt och lika skyndsamt, men jag kan försäkra att så icke är händelsen, och jag hoppas att Gr:n skall få en annan öfvertygelse, om han erhåller en plats på den bana, der jag nu vandrat i 40 år. Det vore önskligt, om man åt Gr:n ville updraga att upgöra de grunder för Bevilln:sFörordn:n, hvilka man nu vill att Regeringen skall föreslå. Då torde Gr:n komma alt inse, det arbetet härmed icke är så lätt, som han nu antager, och att hans tillvitelse emot mig således saknar all slags befogenhet. Jag anser Frih. Sköldebrands förslag oskadligt, men min öfvertygelse är, att det för Regeringen är omöjligt att, med mindre än både föredraganden och Statens öfrige embetsoch tjenstemän biträda vid förslagets upgörande, hvarigenom naturligtvis Regeringen måste åsidosätta alla andra vigtiga göromål, kunna åstadkomma en sådan utredning i ämnet, som erfordras, för att vid nästa Riksdag framlägga för R St:r ett förslag, som är fullt tillfredsställande. När jag önskar att Regeringen skall biträda R. St:r i lagstiftningsväg, vill jag ock lemna denna Regering rådrum att göra det med den fullständighet, som man bör äga rätt att förvänta, det Högsta Makten alltid iakttager vid behandlingen af hvarje sak, som af densamma behandlas, så att R.
Dä 1. Mom. ak s. Art. uttryckeligen föreskrifwer, att de i 1. Art. bestämda afgifter stola erläggas femte den i förstnämde Art. stad. gade serstillta Bewillning; sä följer deraf, att sä som behällen Inkomst mäste räknas och till Bewillnings erläggande uppgifwas, utdelnings, procenten af Actier i Dykeri. Compagniet, Di. fconterne och Tull-Arrendet, samt Räntan af Capital, insatte i Trollhätte Gamla Slusiwerksbyggnad, äfwensom erhällna beloppet af Lotterie-winster och afkastningen af Billarder; hwadan ock den, som häller Villard emot betalning för desi nyttjande, bör derföre likasom för all annan Näring och befattning, taxeras antingen till Skydds, eller Inkomst afgift, jemte det han för Billarden erlägger den i 5. Mom. af 2. Art. fastställde serstillta Bewillning. PZ enahanda gnmd bör för de i s. Mom. af be. rörde Art, nämde Hemman, förutan de der stad» gade afgifter, Bevillning ester 1. Art. utgöras. ro. S - 42 Den 11 October. 1O. Ehuru de Skattskyldig endast äro förbundne, att gifwa summarisk uppgift ä be, hällna Inkomsten, bora de likwäl läta sig wa, ra angelägit, att, sä midt omständigheterne det medgifwa, meddela specifika uträkningar öfwer Utgifter och Inkomster, hwarigenom Taxeringsmännen kunna bibringas upplysning och öfwertygelse om rigtigheten af den Skattskyldiges uppgift, och denne säledes undgä att blifwa misttrodd, och i följd deraf högre beskattad, helst Taxerings, männen, utan att wara bundne wid de Skatt, skyldiges obestyrkta föregifwanden, äga en i Förordningen grundad rätt, att efter egen öf. wertygelse, pä ed och samwete, päföra hwar och en Skattskyldig den Afgift, som de för ho. nom finna lämplig. ri.
Arméens Pröfnings-comitéer. c) Af hvar och en af arméens hufvuddelar, general-staben, infanteri-, kavallerioch artilleri-vapnen samt ingeniör-brigaden, förord - o) Se vidare Tab. 1. b) Se Afd. 3, Art 13. c) Se vidare Tab. 2. 10* 148 Den 11 Mars f. m. nas en s. k. pröfnmgs-cornitée, sammansatt af personer, hvilka i sitt yrke förena theoretisk kunskap med praktisk duglighet, samt derjemte hafva gjort sig kända för detalj-kännedom i alla organisativa förhållanden af den del af arméen de tillhöra. Dessa comitéer sammanträda samtidigt, en gång om året; under vanliga förhållanden en månad hvarje gång. Commitéen består af 1 ordf. och 4 ledamöter, alla med lika rösträttighet. Ordf. och ledamöter, med undantag af dem, hvilkas befattningar medföra permanent egenskap, tillsättas medelst årligt förordnande, af infanteri-, kavalleri-och artilleri-vapnen, alltid af olika brigader. Pröfnings-comitéerne äro afsedda, dels att höras och afgifva yttrande i alla vigtigare såväl allmänna som speciella frågor, hvilka röra arméen antingen i sin helhet eller någon särskild del deraf, såsom dess organisation, förvaltning, aflöning, underhåll, beväpning, beklädnad, utredning, tross, undervisning, exersis, kassernering, sjukvård etc., dels alt afgifva förslag (ill nyttiga, ändamålsenliga, och af behofvet påkallade förändringar, hvilka anlingen med arméen i'allmänhet eller någon af dess särskilda delar har gemenskap. I frågor som röra arméen i sin helhet sammanträda alla comitéerna in pleno, hvarvid chefen för landtförsvars-depart. förer ordet. De af pröfnings-comitéerne afgifna yttranden skola bifogas, då med desamma gemenskap ägande frågor inför K. M. till afgörande föredragas. Tredje Afdelningen. Arméen med tillhörande Staber. Art. 1.
Der nu intet sådant intresse finnes, der saknar folkbildningen sin väsendtligaste rot; och hvad i folkskolan läres, blir en lexa – och en snart åter glömd lexa, emedan lärjungen aldrig går ut öfver densamma, eller eger utvägar för dess tillämpning. Detta förhållande måste verka tillbaka på skolläraren, och äfven dennes små insigter gå tillbaka, emedan de ej gå framåt. Endast den religiösa kunskapen är då af det inhemtade den del, som har att vänta någon förkofran. Men äfven häruti kan man så af barn som af fullvuxna personer i Tyskland erhålla de mest bakframvända svar. Också finnas både skriftligen och muntligen en mängd berättelser om så väl lärares som lärjungars i folkskolorna klena eller falska insigter. En jemförelse mellan bildningen hos den svenska allmogen och den i de preussiska staterna tror jag ej skulle utfalla till den sednares fördel. Och dock hafva i Sverige knappt folkskolor funnits, utan barnaundervisningen besörjts af föräldrarna. Icke heller lär det kunna antagas, att det svenska presterskapet i religiöst hänseende varit mera upplyst eller nitiskt, än det protestantiska presterskapet i Tyskland. Skilnaden, skulle man tro, ligger hufvudsakligen blott i statsförfattningen, uti svenska allmogens deraf följande inre och yttre sjelfständighet och en högre grad af nationalmedvetande hos svenska folket i allmänhet. Nekas må ej derföre det myckna preussiska regeringen gjort, för att höja folkets bildning, genom de talrika folkskolorna och deras öfverhufvud goda inrättning. Men öfriga förhållanden synas hafva hindrat dem att bära den frukt, man af sådana ansträngningar borde vänta. Skolväsendet i hvarje provins vårdas af ett «ProvinzialSchulkollegium», och regeringen i hvarje «Regierungsbezirk» har en egen afdelning för kyrkooch skolväsendet, under hvars närmaste tillsyn skolorna stå, medan derjemte, såsom sagdt, biskoparne och generalsuperintendenterne samt deras underlydande kontrollera den religiösa undervisningen. Rheinresa. Köln, Bonn, Siebengebirge, Koblenz och dess omgifningar, Bingen, Niederwald, Rheingau, Mainz och Mannheim.
Hr Hj., för att kunna antaga, att han i sitt hjerta ett ögonblick gillar eller någonsin gillat en slik theori om äktenskaplig skörlefnad och deraf följande brytning af de heliga banden mellan makar samt mellan föräldrar och barn, och vi äro derjemte fullt öfvertygade om att Hr Hjerta har så mycket förstånd, att han ej lät förvilla sig af de ömkliga sophismer, hvarmed Förf., under en lång polemik med otaliga motståndare, dels förnekade denna sin läras rigtning, dels försvarade den såsom „andlig kärlek„, sann äkta tillgifvenhet, grundad på det himmelska „tycket„ , men som dock kan förändras och öfvergå till andra föremål, under hvilka förhållanden äktenskapet blir oheligt, ett blott conventionelt och ekonomiskt bolag, ett verkligt brott emot skapelsens mening m. m. Omöjligen kunde Hr Hj. – säga vi – gilla dessa muhammedanska åsigter, men ändock bibehöll han sin Vizir, ändock tillät han honom att i sin tidning försvara och utveckla slika befängdheter! Derigenom kom A. i opposition med nästan hela allmänheten, med undantag af några unga fantastiska svärmare, några liderliga knoddar eller emanciperade qvinnor, såsom Sophie Sager jemte hennes gelikar15, och det fordrades dädanefter det konstigaste spel, all den Svenska allmänhetens blindhet, för att kunna till en viss grad upprätthålla prophetens och bladets anseende. Onekligen tog likväl det sednare derpå en stor knäck i opinionen, om än afsättningen derigenom icke led någon afbräck. Men, frågar man, hvad var det som kunde förmå Hr Hj. att i redactionen bibehålla en person, hvars läror han till en del ansåg för fantastiska och allmänheten för djupt osedliga? Vi vilja söka förklara det. Hr Hj. har erkänt, att A. egde mycken „inställsamhet„ , en „ovanlig förställningskonst.„
Men som för öfrigt balanceras särskildte betydlige fordringar hos Postmästare i Sverige, så har Utskottet, efter inliemtad upplysning, att behörig åtgärd till infordrande deraf blifvit vidtagen, ansett sig höra med anledning häraf till iagttagande för framtiden, anmärka, att någre sådane balancer synas icke kunna å ifrågavarande uppbörd ega runi, om Post - 236 Stats-Ulskol tets mästarne tillhållas att i Behörig tiel leverera medlen; samt att devas räkningar för ett föiflutet år inom 2 månader derefter afgifva; Hemställande Utskottet derföre, att underdånig anmälan härom hos Kongl. Maj:t matte göras. Hvad vidare angår redovisningssättet för Postverkets medel i allmänhet eller methoden för Bokslutet deröfver, hafva följande omständigheter förekommit: 1:0 Att i Räkenskapernc under särskild Conto finnas upptagne Dödsfallsoch Avancements-besparingar, sorn likmätigt Författningarne innehållas, hvaremot afföres den utgift af Begrafningshjelp som i följd deraf eger rum; blifvande alltså skillnaden emellan innehållningen och hvad. som utgår, balancerad, ehuru i verkligheten någon Cassabehållning deraf icke bordt uppkomma och hvilken besparing vid 1822 års slut utbalancerades med 5,486 B:d. 40 8 r:st. 2:0 Att likaledes under Balance-Conto upptagas förefallande utgifter, som öfverstiga den årliga Staten oell sedermera böra komma till afskrifning, äfvensom deremot balanceras visse i Stat anslagne utgifter, hvilka under löpande året icke fullt utgått; och 3:o Att General - Gassa-Räkningen ieke på någon viss dag afslutas, utan fortgår inpå Betänkanden. ett annat år, för hvilket medel inflyta, sorn icke komma till redovisning i det föregående årets räkning.
August å Qvidinge Hed i Skåne, deruti Stats Utskottet af anförde skäl hemstäldt, oin icke hos Kongl. Maj: t i underdånighet anhålles att ett KostnadsFörslag öfver hvad till della ändamål kunde behöfvas, matte med första varda StatsUtskottet meddeladt. >2:0 Från StatsUtskottet af den 17 dennes i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om eftergift afen Statens fordran i anledning af a (led ne Landshöfdingen von Echstedts Sterbhus, deruti SlulsUtskollel af anförde skäl, 333 ' Den 20 Januarii. ansel,t sig böra tillstyrka, att i anledning af Kongl. Majlis derom gjorda Nådiga framställning, Riksens Ständer måtte lemna bifall till Afskrifning af StatsYerkets i framlidne Lands* böfdingen von Eehstedts Sterbhus ägande fordran, stor 5564 R:dr 46 sk. 8 r:st. Banco. 3:o Från StatsUtskottet af den 17 dennes, i anledning af gjorda Anmärkningar vid dess den 24 sistledne December afgifne Betänkande om restitution af RegeringsRådet von Schewens Arfvingars Fordran; anseende StatsUtskottet af Anförde ytterligare skäl, sig icke kunna frångå dess förut meddelta tillstyrkande om utbetalning af ifrågavarande StatsVerket till godokomne Medel. 4:o Från StatsUtskottet af den 17 dennes öfver Herr Silfverstolpes, Guslaf Abraham, hos Ridderskapet och Adeln ingifne och derifrån lill Utskottet remitterade Memorial, om ersättning af Cours-differance å Svenska Ministerns C.