Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, det är 125,000 R:dr; men hvad ha1' landet fått öfver det capital, som föru der fanns mer än 25,000 R;dr, hvaremot, 0 summan circulerat såsom praductif inom larn det, icke allenast Capitalisten fått sitt capital 100.000 R:dr åter, genom inhemska varor, utan ock de af honom närmast sysselsatte personer ett öfverskott af 6,600 R:dr, hvarjem* te inom landet en prodnction uppstått att åt förenämnda personer säljas, det är: en pro* duction inom och en vinst för landet, öfver* stigande hvad de athetare consumerat, sora denna production åstadkommit, och hvilken utgör 100,000 R:dr. Antingen man nu vill uppgöra beräkningen med capitalets bibehål* lande eller uteslutande å ömse sidor i räkningen, så får man dock samma resultat j ty ont ifrån Capitalet, sorn Capitalisten återfått i inhemska varor, « , . , . R;dr 100,000. samt arbetarnes behållning , 636co« jemte den production, sorn de för sina af Capitalisten emQttagna l c0,0co R:dr uppköpt i landet Och derinom utgjort en behållning, belöpande sig till . , , 100,000. eeh från dessas sammanslagna summa R.df 206,69®* Den 27 April. 695 v Transp. 206,600. man nu afdrager Capitalistens utgifna capital, som stannat utrikes för utländska varor, hvilka i capitalets ställe inkommit, ut. görande R:dr ico,ooo samt hans supponerade behållning, som är den enda inom landet af Capitalet uppkomna production 25,000 125,000. så får man en rest af 81,600. som utgör bristen i den production, som af Capitalets användande till production inom landet uppstår, derigenom att det blifvit användt å utrikes varor.
Och som Utskottet inhämtat den uplysning alt deste sä kallade hjelpedagswcrken icke inga i hemanenS skattläggning, man utgöra ett belwär som Allmoge» pä de fläste orter icke widkännes, samt i äldre rider tillkommit genom beting med Allmogen, som ätagit sig dem, emot en öswerenskommen betalning, swarande e» mot den tidens arbetsoch waruwärde, men nu mera genom dest förändring sä ringa, att den pä intet sätt kan anses ersätta flelfwa arbetet, än mindre den stora tidspillan, som tillskyndas den oftast pä flere mils afstånd frän den krono-äng, hwaruppä dagswerken skola utgöras, boende Allmogen, för hwars hemmansbruk de säledeö mäste wara högst hinderlige; Nlrsä och dä wid tillämpningen af Le grunder Utskottet för huShällningen med Krono ängarne här ofwan föreslagit, och hwarigenom ängarnes fördelande i mindre lotter blifvit tillstyrkt, förenämnde hjelpe» dagswerken htvarke» ,46a Den 2i December. lämpeligen kunna anwändas, eller tvid hädanefter uprättande arrenden komina, att i likhet med hwad hittill» skett, begagnas af arrendatorcrne, jom stelfwe och pa egen bekostnad böra besörja höbergningen och Kongl. Maj:t och Kronan säledcs under det hushållningen med Krono ängarne sorlfar pä det sätt ben sörestagen blifwit, icke mera är i behof af deHe hjelpe dagswerken, anser Utskottet i likstämmighet med hwad Kongl. Brefwet till Kammar»Colleglum af dcn ig Junti 1749 stadgar om sadane hjelpe dagswerken, dem Kronan icke mera behöfwer, och för hwilka
Utan att förbise, att den ifrågaställa hästvacance-afgiftens upphörande skulle förorsaka en minskning uti den summa, hvartill så beskaffade skattebidrag upptagits vid beräkning af Slats-verkets inkomster, hafva Rikets Ständer trott det likaledes böra i betragtande lagas, dels alt återuppsittningen af 58 numer vid Bataljonen synes i alla hänseenden mindre lämplig, samt dels att contracten om berörde vacance-afgifts erläggande äro å ruslhållarnes sida helt och hållet frivilligt ingångna, och det sålunda beror af dem att efter contractens lilländalöpande desamma förnya eller ej, samt att det är osäkert, huruvida de, sorn nu ingått på förlängning deraf för fem år, kunna förmås att för framtiden äfven vidare åtaga sig en sådan förbindelse, i anledning af hvilket allt måste uppstå ojemna förhållanden, lika önskvärda alt undvika för Staten, som för rusthållarne; äfvensom att den Stats-utgift, hvilken, i och för hela Bataljonens återuppsillning, komme att ega rum, efter låg beräkning af 200 ä 300 R.dr B:co för hvarje numer, blefve så stor, alt räntan deraf, efter sex procent, nära nog uppginge till det belopp, som Staten genom vacance-afgifleus upphörande förlorade i påräknad inkomst, i det fall likväl, alt Expeditions-Ulskottels Forslas, till utid. Skrifvelse, N.o 3i8. 68g att indelningsräntorna till Stats-verket komme att ingå; hvadan och då Rikets Ständer dessutom anse det håde rättvist och billigt, att ingendera af de håda Bataljonerne vid Bohus Läns regemente blifver framför den andra gynnad, utan bringas på lika fot, hvarigenom ock vunnes en nödig enhet inom regementet, Rikets Ständer pröfvat skäligt för deras del besluta, att, vid tilländalöpandet af det med Sodia Bataljonen af Bohus Läns regemente under den 4 April 1791 ingångna samt den 5 derpåföljde
De ledigheter i valnämnderna, som genom dödsfall eller annorledes under de stadgade tre åren inträffa, skola för återstoden af den tid, som de afgångne ledamöterne ägt alt befattningen innehafva, fyllas genom suppleanter, hvilka vid det tillfälle, då de ordinarie ledamöterne utses, böra till en tredjedel af dessas antal väljas på sätt som för dem är föreskrifvet; börande suppleant jemväl inträda i ordinarie ledamots befattning vid dennes laga förfall. Varder ledamot af nämnd till riksdagsman utsedd, upphör han att vara ledamot af nämnden. § 30. Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 83. 17 § SO. Du val till ledamot i första Kamaren bör anställas, skall valnämnden på Konungens befallningshafvandes kallelse i residensstaden sammanträda. Vid valförrättningen förer den af nämndens ledamöter ordet, som dertill af nämnden utses. § 51- Ledamöterne i valnämnd skola rösta med slutna sedlar och ega hvardera lika röst. Då valnämnd har att vid samma tillfälle tillsätta flere riksdagsmän, röstas för hela antalet på en gång. En livar, på hvilken vid första omröstningen flere än tvåtredjedelar af nämndens samtlige ledamöter röstat, skall anses vara till riksdagsman vald. Vinner icke det antal, som bör tillsättas, sådan röst-pluralitet, skall icke destomindre den, på hvilken mera än hälften af nämndens närvarande ledamöter röstat, anses utsedd, så vida han innehafver någon af de i 31 § mom. 1—5 föreskrifne valbarhetsegenskaper, likväl, hvad de i mom. ä omnämnde personer angår, med der stadgad inskränkning i afseende på antalet. Har vid denna första omröstning, hvarken på ena eller andra sättet, det antal, som bör väljas, blifvit till fullo tillsatt, skall för återstoden af detta antal å nyo omröslas, hvarvid de i mom. 1—5 af 31 § förekommande valbarhetsbestämmelser skola lända till efterrättelse. Den, på hvilken vid denna andra omröstning mera än hälften af nämndens närvarande ledamöter röstar, är till riksdagsman vald.
Äfven inom Borgare-Ståndet är af Herr Schenström gjord framställning om stads-pedagogiens i Köping uppflyttning till tvåklassigt lägre clemen tar-läroverk; hvarjemte motionären väckt enahanda förslag rörande pedagogien i Nora; och äro till stöd för dessa framställningar ungefär enahanda omständigheter åberopade som ofvanbemälde motionär anfört i fråga om öfriga stads-pedagogier i Westerås stift, bland hvilka pedagogien i Hedemora jemväl blifvit genom en, inom förenämnde Vällofliga Stånd af Herr Boman väckt motion till den ifrågaställda förändringen särskildt förordad. I samma syftning, eller angående stads-pedagogiers uppförande på stat bland de tvåklassiga elementar-läroverken, äro vidare inom Borgare-Ståndet fram - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. 91 ställde förlag: dels af Herr A. F. Ericson rörande pedagogien i Laholm, för hvilken stad, såsom belägen uti en folkrik ort, enligt hvad motionären anfört, bchofvet af utvidgadt läroverk vore särdeles stort, och förmodade motionären, att något hinder för den föreslagna utvidgningen destomindre borde möta, som staden hade en passande lokal för den nya skolan att erbjuda; dels af Herr ,/. E. Häcklin, angående pedagogien i Södertelje; varande af motionären i afseende härå anfördt, hurusom, sedan Kongl. Maj:t för nämnda skola beviljat löneförhöjning åt rektor och aflöning för en andre lärare, skolans verksamhet straxt derpå tagits i anspråk af ett förökadt antal lärjungar såväl från staden, som kringliggande orter; och skulle lärjungarnes antal otvifvelaktig! än ytterligare betydligen ökas, derest skolan, hvars nuvarande organisation endast vore provisorisk, blefve på ordinarie stat bland elementar-läroverken uppförd. Uti en äfven hos Borgare-Ståndet väckt motion har Herr L. Ji.
Man måste beklaga att denna vigtiga angelägenhet, synbarligen vunnit alltför liten upmärksamhet, så väl i den nya skolordningen, som i det till Stånden öfverlemnade förslag till stat för ElementarLäroverket. Denna brist har synts mig så stor, att jag äfven kommit att något närmare undersöka andra delar af skolstadgan än måhända eljest varit förhållandet, och jag har dervid tyckt mig finna, att densamma i flera delar icke motsvarar den förväntan man haft rätt att göra sig af densamma. Så t. ex. innehåller den såsom mig synes, icke den ringaste garanti för alt studier af naturvetenskaperna skola blifva mera verklighet än det varit under den tid, då 1820 års skol-lag ägt gällande kraft. Detta studium är likväl alldeles Den 4 December f. m. 30S alldeles grundväsendtlig! för den praktiska mannens bildning; och det är, efter min tanke, ej värdt att tala om någon real-linie inom läroverken, så vida man ej bestämdt föreskrifver läsning af kemi och fysik. Så saknar man sådan förändring af LäroverksStyrelsen som kunnat på samma gång tillförsäkra denna om mera verksam* het och mera inflytelse på det hela, äfvensom den icke fått den, så att säga, kommunala karakter, den, efter min tanke, bordt hafva. Dertill kommer ock den massa anmärkn:r, man från Skolmän får höra ang:de läsordning m. m. dithörande, och som i verkställigheten torde komma att medföra många svårigheter, som gör mer eller mindre betydliga modifikationer af nöden. Allt synes berättiga till det förslag jag nu går att afgifva, att nemi. den nya stadgan må underkastas en revision, innan den nästk:de höst sättes i verkställighet. Jag får således vördsamligen föreslå: det R. St:r täcktes ingå till K. AI. med en ödmjuk skrifvelse, deruti de i underd:het anhålla, det en Komité under loppet af instundande sommar blifver nedsatt till granskning af den nya LäroverksStadgan, samt afgifva sitt yttrande öfver densamma.
Delta synes förutsätta, att som Statens medel, hvilka äro af Ständerna fastställda att utgå, skulle vara egentligen alla sådana, som icke behöfdes för Riksg.- cont.; så skulle Ständerne icke hafva med dem något att skaffa. Jag får, i motsats härtill, förklara, det jag tror, att till de anslag, Ständerne beviljat, hafva ganska tillräckliga medel blifvit anvisade lill samma anslags fyllande, och att de medel, som komma att ingå på detta sätt till Riksg.- cont:s cassör, äro utöfver hvad Riksg.cont. behöfver, och att således rätteligen dessa medel hort ingå till nämnda cont. såsom det förvaringsrum, der folket äger de medel i förvar, som icke behöfvas. Ls Uppå derefter framställd propos. fann R. o. Ad. Siats - 4® Den a Juni. Utslits mern. N:o 549 *c^e erfordra annan åtgärd, än alt läggas lill handlingarna. Gr. Frölich, Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh., och Frih. Cederström, Anders, reserverade sig emot det fattade beslutet. Då nu ånyo föredrogos Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskms den 29 sisth Maj och den 1 dennes på bordet lagda ullåCn: N:o 80, i anledn. af återremiss af Ulsktns förslag N:o 75 till sammanjemkning af RiksSttns skiljaktiga beslut, angtde lagstiftningen om fattigvården i Riket; och N:o 81, i anledn. af återremissen utaf Utskrns förslag N:o 73 lill sammanjemkning af RiksStlns skiljaktiga beslut ang:de ändring af författningarna rörtde sockenstämma samt om bildande af communalstyrelser; beslöt R. o. Ad. att godkänna så väl dessa utlåttn som de föreslagna voterls-propositionerna. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s den 1 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 56o, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
Hr Prinlzenskjöld har med skäl sagt, alt man borde göra åtskillnad emellan egentlig stämpelafgift och den nu till form af charl.sigill, förvandlade afgiften för diplomcr och fullmakter, hvilken förut utgick under namn af cancelligebiihr; men dermed kan det hafva sin fullkomliga riktighet, ulan att derföre Svenska statsverket, eller Cancelliet, äger mera rätt, att med denna afgift belasta hvarken Norrska undersåter eller de utländningar, som äro i Sveriges och Norriges gemensamma tjenst. Jag vågar vördsamt förnya min anhållan om proposition i enlighet med det förslag, som jag till prot. diclerat. Frih. Cederström: På det att vi måtte helt och hållet slippa alt laga i beräkning frågan om en motion i ämnet, får jag begära Gr. Cronhjelms motion på bordet. Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, hemställde II. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla ifrågavar. punkt af Utsk:s utlåt, och blef denna propos. besvarad med starka ja, blandade med många nej, hvarpå H. Ex. tillkännagaf, del han trott sig finna, att ja härvid varit öfvervägande. Frih. Palmstjerna begärde votering. Hr von Hartmansdorff: Innan omröstningen börjas, an håller jag, att Frih. Palrastjernas förslag måtte blifva uppläst. Till följd häraf upplästes följande af Frih. Palmstjerna skriftligen aflemnade förslag till beslut: 1:0. Hvad angår de consuler, generalconsuler och agenter, som äro Sveriges Rikes undersåtare, bifalles Utskottets betänk. 2:0. Hvad angår dem, som äro Norrske undersåtare, anser R. o. Ad. det af sig sjelfl förstås, alt de icke kunna åläggas att till Svenska statsverket erlägga stämpelafgift. 3:o. Hvad angår de embetsmän, af dessa cathegorier, som hvarken äro Svenske eller Norrske undersåtare, så beslutar R. o. Ad., att R. St. må genom lind. skrifvelse lill K.
Härefter bortgeck Herr Grefwcn och LandtMarskalken, och Hans Exccllence Grefwe krake rmotkog klubban. ^ , Uplästes följande: Utdrag af Protokollet, hället hos Riksens Högloft. Ständers Banco-Utskott ben is September 1809. S. D. Under den, öfwer Banco-Werkcts administration, fbrchafde granskning, har hos Högloft. Banco-Uiskottct förekommit, att, enär pä nästledit är, » anledning af Rikets dä warande äfwentyrliga ställning samt deraf förorsakad allmän farhäga, sä betydande summor, af privates, uti GötheborgsMalmö samt Äbo Discont-Contoir, för z procent insatte me, del, pä m gäng blifwit äterfordrade, att deras utbetalning - 764 Den 22 September. tarning omöjligen utan särskilt temporairt Lätt,biträde ifrän RikS-Discont-Werkct kunde bestrida-: hade Herrar Banco-Fullmägkigc, med afsccnde ä de äfwentprliga följ, der och iverkningar, som, ej mindre fbr berbrde Discont» Inrättningars beständ» än för allmänna Penninge«rö, kelsen, för RikViscont-WerkctS widsträckta utläningar famt för Banqucns ReaUsativn, af ofwannämnde utbe, talningarj uphörandr befarades, deruti ingätt, att meranämnde z:ne Discont - Inrättningar skulle af Riks, Discont.Werket fä understödjamed temporaire Län, till sä stort belopp, som för utelöpande upsagde Reverser-oafbrutna infriande, nbdwändigt erfordrade-. Af de i sä mätto utgängne extra biträdes-Län, häftar Äbo Viscont-Contoir för närmare 200,000 R:d. för hwilka Fonden till återbetalning ligger uti Conto, retutglfne, och än obetalte Län, emot Reverser, som ännu äro i Banque» förwarade. Högloft.
2111 a öfriga per fy ner å lätthet af begge fötten, Inut lfa till något tuijjt fiånb icfe (fyra o fy l)är cj äro näutubc, tareraS för rörelfe, näring ofy urfe, i lif bet titeb jun-joner af cuabauba lutlfor ofy tnfomft, få tuiba bet cj ffyrfeS, att be å annan ort taxering unbergått. §. ‘29. l:o fjrör följattbe iutb 23ruf, 23ergtuerf ofy öfriga inrättningar, antagne perfoncr, ffafl afgtfteit, få tuiba ben till fem procent af infomftcu bcräfnabe 33etutfltttngen tcfe uppgår till högre belopp, beftämmaS fålttnba: öyggmaftaue, ©feppe*.-, lifa mcb bent i ©täberne. 23älgtnal:avc ofy (Bävmakare, t STruå ©fajier: ■g-örfta ©lafjett S3:eo 9t:br 10: — Slttbra b:o .. , 5: — Cjururgev, i Xiuå ©fajier: görfta ©lajjctt „ 6: — Slttbra b:o , „ 3: — Sogtw, 53e n> 11 f it t it g 8 S-örfta CSlafjett . « Slnbra b:c Sivcbje b:o VPib mitiörc (Hrufwor: yyövfba (Slafjcn . Slnbra b:c .
Härutinnan äro vi således fullt ense med k. operadirektionen. Däremot torde ej kunna förnekas, att vid rollfördelningen fel begåtts, som göra, att den vackra operans tillvaro å k. operascenen alltför snart riskerats. Och detta är sannerligen skada. Smetanas opera » Brudköpet » innehåller sä mycket af ursprungliga och anslående melodier, originel orkestrering, dråplig humor och pulserande lif, att den torde kunna räknas till de bästa operor, som på de senaste åren uppsatts härstädes. Libretton är med sina teckningar af den böhmiska folkkaraktären och det böhmiska folklifvet mycket förtjänstfull, och musiken sluter sig förträffligt till densamma. Utförandet företer visserligen ej några slitningar, utan går ganska jämnt, men lämnar dock rum för befogade anmärkningar, beroende hufvudsakligen på missgreppen i rollbesättningen. Detta senare gäller förnämligast hr Bratbost, som ingalunda är lämplig som den käcke och skämtsamme Hans. Stämman är alltför hård och klanglös, hvadan t. ex. den vackra duetten med Marie i första akten ej alls når den verkan den skulle åstadkomma, om Hans hade en lämpligare representant. Både hr Ödmann och hr Lundmark hade här varit vida mer på sin plats än hr Bratbost. Den kvinnliga hufvudrollen, Marie, är tilldelad fröken Lindegren, hvilken förtjänar odeladt erkännande för det samvetsgranna arbete, hon nedlagt på densamma i såväl vokalt som dramatiskt hänseende. Partiet är i musikaliskt hänseende ett af de tacksammaste, och att fröken L. ej helt går ut därmed h a r nog sin hufvudsakliga grund däri, att stämman genom felaktig sångundervisuing blifvit ganska ojämn och intonationen ej alltid ren. Höjdtonerna äro nu som förr de bästa. Äfven i detta parti hade bättre krafter funnits att tillgå. En riktig opera-buffa-figur är Kezal, äktenskapsmäklaren. Hr Brag har här åstadkommit en lycklig mask och är på det hela taget ganska rolig. Ett ännu saftigare spel skulle emellertid icke skada, här bör bredas på ordentligt. Stämman räcker ledsamt nog ej till i det lägre registret, och partiet är mycket omfångsrikt.
Landshöfdingarne kunna sällan medhinna att på stället göra undersökning, hvilket nästan altid är nödvändigt, åtminstone då tvist uppkommer. Man har derföre länge ansett, att bästa sättet att få Enskiftes-tvister afgjorde, vore att Öfverlemna dem till Ägodelnings-Rätter som på stället kunna, om så erfordras, granska och utröna förhållandet; och detta leder äfven till den fördel, att då tvister i dylika frågor fullföljas hos Kongl. Maj:t, de lättare kunna bedömas, emedan man annars vanligen icke har annan grund för omdömet i de delar, som af local-kännedom bero, än Landtmätarnes och Gode Männens beskrifning. Jag yrkar derföre att Betänkandet må bifallas. Herr Danckwardt, Magnus Georg: Jag har ej tfnycket att tillägga den siste värda Ledamotens yttrande; jag vill blott jemväl fästa uppmärksamhet derpå, att Skiftesfrågorne nu behandlas af a:ne olika Aucto - 668 Den 37 Novemhet e. m. ritéter efter olika Författningar, Storskiften efter 1^83 års Landtmäteri.-förordning af Härads. Uatteruej och Enskiflen efter Enskiftes-Forfatluiiigarne af Konungens befallnings-' hafvande. Och då detta icke kan vara lämpligt, har man varit betänkt på så väl att sammanföi a Skiftes-Författningarne till en erida som alt förena behandlingen af Skiftesmålen i en och samma Auctorilels hand. Att Langshöldingarne dåsknlle kunna medhinna desse arén der, utan att försumma andre angelägne Embets-göromål, finner jag för ;mi 11 del omöjligt, och ser således äfven detta vara ett hinder för deras befattning med desse mål.
Ridderstaper och Adeln har anmärkt, det Stats - Urstottet stall ansedt en Summa af 6a,0 0 R:d. ärligen wara lillräckelig för de sä kallade Amunitionsoch Artilleri-utgifterne, Men hwilka han sökt wisa pä längt när icke stola wara tillräckligt till alla de under denna Titul förefallande särstildte och mängfalldiga af honom upraknade behof. Utstortel fär hära lemna den uplysning, att Urstottet icke yttrat sig om tillräckligheten af den nämnde summa lill alla de af den warda Ledamoten omförmälte behof; Utstottet har endast yttrat sig hafwa ä den projecrerade Staren uptagit en sadan Summa till Gewär och Amunitions förråder samt krut tillwärfnings kostnad, äfwensom däraf borde ulga de till Arillerie-exercice, Byggnader och Reparationer med öfrige lill Artilleriet hörande utgifter, som förut blifwit af Attillerie Exercitie Casians medel bestridda. Sedan Kongl. Maj:t ,ik förswars Anstalterne fär en ökad Summa och Kongl. Maj:r kan efter behofwet samt egit nådigt wälbehag fördelade inom Mickrair Starcrnes och förswars werkens till Lands och Sjös Hufwud Titul ansiagne Summor; Sa anser Stals-Utstoktct den gjorda anmärkningen icke kunna föranleda till nägon ny eller förändrad ä gärd ä Utskottets sida. 7-a 8-4 Den 19 Februarir 7:0 Angående ArnrbenS Beklädning, Trost och Utredning Uti Wällofl.
Ar 1850 stiftades af Westerås stads Borgerskap under namn af Westerås Borgerliga Pensionsförening en pensionsinrättning till förmån för personer, tillhörande Westerås stads burskapsägande Borgerskap, Fabrikörer, samt idkare af dermed jemförligt yrke inom staden, så ock stadens illiterate tjenstemän samt deras efterlefvande hustrur och oförsöx-jda barn, hvartill fond fortfarande samlas genom årliga sammanskott samt särskildt beredda tillfälliga inkomster. Denna fond, af hvilken, enligt stadgarna, inga pensioner komma att utgå förr än den stigit till 15,000 R:dr Runt, har dels genom ofvannämnde inkomstei-, dels genom donationer så ökats, Westmanlands län. Pensionsoch sjukvårdsinrättningar. 57 att den år 1860 den 1 December utgjorde 11,989 R:dr 15 öre. Den förvaltas af en Direktion utaf 7 bland delegarne valde ledamöter. Af Arboga stads jord är den så kallade Herråkersjorden använd på ett sätt, som gör att den kan anses utgöra en pensionsinrättning. Denna jord, bestående af omkring 170 tunnland åker och 259 tunnland äng, är fördelad i 84 lotter, hvardera af omkring 2 tunnland åker och 3 tunnland äng. Af dessa lotter äro 9 anslagne till lön åt stadens Borgmästare och Komminister, och 75 fördelade på borgerskapet, så att en lott tillkommer hvarje borgare, i den ordning han blifvit dertill godkänd, och innehafves på hans och hans efterlefvande enkas lifstid. Genom testamente den 21 Juli 1850 har aflidne vice Pastor G. M. Bohman förordnat, att all hans qvarlåtenskap, efter bestridande af åtskilliga legater, skulle användas till en fond för understöd och uppfostran af några medellösa barn i Westerås, hvilka egnade sig åt studier och derutinnan ådagalade flit och utmärktare fallenhet, hvilken fond skulle förvaltas under inseende af Landshöfdingen i länet, Biskopen i stiftet samt Domprosten och Borgmästaren i Westerås.