Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Icke allenast erkänner jag rigtigheten af de principer hvarpå Förslaget utgår, utan äfven beundrar jag den consequence och enstämmighet, som så vidt jag förstår, äfven råder i detaillerne af detta Förslag, och har således emot dess theoretiska sida icke något att anmärka, men vid tillämpningen åter, eller i anseende till missbruk hvartill det gifver tillfälle , anser jag de påtagligen undergräfva vår industrie; och att efter min tanka, ämnet för vår öfverläggning nu icke bör blifva att undersöka huruvida Utskottet., efter ett så långt och mödosamt arbete, väl utarbetat en TullTaxa, till dess detailler, utan fastmer huruvida detta Förslag kan bestå med den öfvertygelse många ibland oss (icke Köpmännen) ännu hysa, att Sverige kan och bör äga Näringar. Hela naturen lemnar ojåfoktiga bevis, det den ådla friheten uivecklar förmågan och bidrager kraftigt till Folkens lycka; meri må det tillåtas mig att framstålla tvenne Riken under olika förhållanden, nemligen det ena såsom ny Stat, der all ting skall skapas, och det andra såsom urgammalt der allting så småningom behöfver omskapas, der gamla vanor och författningar försvåra hvarje steg framåt. Sverige kan anses utgöra denna sednare Stat, hvilken i saknad af de kunskaper, som utgöra grunderna för all industrie, ännu icke hunnit till den höjd af konstflit, att den med andra länder kan täfla. Den stora frågan år således: behöfva våra nä - *o6 Ben 14 Augusti /'■ ringar en ökad förkofran, och i »Sdan bånde!- se, huru bör den tillvägabringa®? 1 en stund då liberala theorier, hvilka ufgjordt hos mig en fixe idée, åro i strid med deras tillåmpning i practiskt hänseende, kan jag icke neka, det min ställning synes mig högst besynnerlig, ja till och med svår, oin jag ej ägde den öfvertygelsen att Sveriges uppkomst endast bvilar på de läror, som seklers erfarenhet nog dyrt lärt Folken att begagna.
lysningar erhållas Drottninggatan 34, 3 tr. upp. [194] gyttjebad) vara det bästa för eder. snart, att det ej är så svårt att utföra, Göteborgska .. Tag vid dessa tillfällen ett som man först frestas att tro. På gram antipyrin (i lösning) och, om ni efter En ung flicka söker plats öfver somdetta sätt stickade strumpor bli ranen timma ej känner lindring, ytterligare eft maren som musiklärarinna mot fritt hälft gram. diga på längden och äfven ganska Sven. Tag på qvällen ett och ett hälft gram vivre. Goda referenser. Svar t. » Elev mjuka, om de ej stickas allt för hårdt. bromnatrium. af hr Kich. Andersson », Idun, Stock— Ett par till prof kunna erhållas Prenunwrant. Genom längre tid fortholm. [192] mot postförskott genom Lilly. satta tvättningar med såpa och varmt vatten, 2. Kalla afrifningar hvarje morgon. Chinapiller (Pilultz sulpliatis chinici) 3 En flicka önskar arbete i familj. Tröjvirkning. En treflig virkning till st. 3 ggr dagligen. Svar till » H. N.&gt;, Tidningskontoret, undertröjor af ylle utföres på följande 4. Dessa fläckar ha ej alls göra med lefTegnérgatan 18. vern. Tvätta ansigtet morgon och afton med enkla sätt. Man lägger upp 150 ma(G. 2326) [197] pulveriserad borax och litet varmt vatten. skor med en grof virknål och mjukt, Mia. Beror hvarken på er bleksot eller fint tröjgarn, sluter deraf en ring och er magsjukdora, utan är en svampbildning i huden. Ingnid under en veckas tid hvarje virkar första hvarfvet med vanliga maqväll lika delar grönsåpa och skiradt ister. skor, hvartill man dock icke får lägga Tag en vecka efter sista ingnidningen ett garnet om nålen först, utan maskan varmt bad. Upprepa kuren, om så behöfs. af god familj, verkligt musikalisk, med genomdrages med det samma, så att Bada flitigt i sommar. de bästa rekommendationer, önskar Jgathe P.
Boskapsskötseln har tillvunnit sig mera omtänksamme landtbrukares synnerliga uppmärksamhet, i afseende å så väl kreaturs-racers förbättring, som ock tjenligare sätt för utfodringen. Ädlare foderväxter blifva mer allmänna; och rofvor hafva på några ställen blifvit företrädesvis begagnade till utfodringen. Önskligt vore om nyttan af detta utfodringssätt verkade dess allmännare antagande till fyllnad i elen vanligen otillräc;kliga fodertillgången. För befrämjande af bättre kreaturs-racers mera allmänna spridande, lort fara expositioner af kreatur, dervid Hushållnings-sällskapet utdelar premier. De flera Schäferier, som i Länet funnits, hafva under den tid, denna underdåniga Berättelse omfattar, kunnat, så länge ullpriset holl sig uppe, någorlunda vidmakthållas, fastän någon väsendtlig afsättning af får ej varit att påräkna. Allmogens fårafvel är ej så utsträckt, att den fyller behofvet af ull; dock har man på flera ställen insett nyttan alt erhålla får af Soulhdownsraeen, såsom mindre ömtålig för klimatet och mindre kinkig på foder. Enskildes Skogar_, ehuru af vissa possessionater väl vårdade, hafva betydligen blifvit medtagne egentligen i följd af den högt uppdrifna bruksoch bergshandteringen, så att priset å skogseffekter stegrats samt ej mindre bergsmannen än landtmannen börjat inse nödvändigheten af en bättre hushållning 6 med skogen. Såsom oseder, mot hvilka Bergs-Tings-Rätterne, efter menigheternas hörande, stadgat vitesförbud, äro att nämna getters vallning å hytteskogar och kolvedens afsvedning före dess upphuggande. I skogshushållningen bibehålles med få undantag det gamla blädningssättet; och förspordes vid 1839 års skogsransakning en allmän farhåga för den trakthuggnings-method, som, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga instruktion för Skogsoch Jägeri-staten af den 16 Mars 1838, borde införas å härads-allmänningarne och således allt sedan blifvit följd.
Den enda förändringen i §:n jag skulle vilja tillstyrka, vore den, att husbonden skulle, i den händelse §:n förutsätter, ansvara för hälften af fatligvårdskoslnaden i stället för 4 deraf, som Utsk;n tillstyrkt. Hr Rosenblad: Hvad angår den af mig väckta frågan, ronde husbönders skyldighet mot dem som varit deras underhafvande, men genom husböndernes förvållande kommit nti en olycklig ställning, skall jag icke 1111 upptaga den, ulan först, sedan 12 §:n är afgjord, framställa det nya förslag jag har att afgifva. Om 11 §:n förkastas, så blifver den verkligt behöfvandes anspråk på understöd minskadt eliel'ökadt. Det blir i alla full bestämdt på det sätt R. St. komma att besluta rör:de i4 §:n. Frågan är blott huruvida, för att mer eller mindre trygga en socken mot möjligheten att nödgas försörja en fattig, sorn kan vara född uti en annan socken, — ja, frågan är, huruvida man, för alt befria en socken från tungan af den skyldighet att möjligen nödgas försörja en eller annan af 4° å 5o från en annan socken inkomne arbetsföre personer, skall stifta sådana stränga lagar, som lägga band på den personliga friheten alt kunna använda sin arbetskraft i hvilken socken man behagar, om man skall innesluta arbetaren inom den trånga krets, på hvilken han är lödd, och 0111 man skall bestraffa den husbonde uti en annan socken, sorn vill emottaga honom. Om detta kan vara rättvist underställer jag berrarnes eget bedömmande. Jag finner inger) olägenhet att afslå denna §. Gör man icke del, utan antager man den grundsats, som 4oS Den 13 Mars f. m. synes vilja göra sig gällande, så stall man tillskapa en folkclass af proletärer, sådane som finnes i Irland och på andra ställen, och hvartill vi, Gud nåde oss, nu ser en planta spira upp, som i tid bör undanrödjas, om den ej skall växa oss öfver hufvudet. Jag förnyar min anhållan om afslag på denna §. Frih. Cederström:
Vi veta alla, att den tid, då denna stora tillväxt i importen inträffade, hade vi särdeles goda år, äfvensom att vi ungefär vid samma tid började att upptaga lån i utlandet. Detta föranledde öfverflöd på penningar inom landet, och detta öfverflöd tror jag vara orsaken till den plötsliga tillväxten af importen såväl af kläder, som af en mängd andra artiklar. Jag fortfar i mitt yrkande å afslag och bibehållande af förut gällande tullsats. Gr. Liljencrants: Ehuru villig jag är att besvara de frågor, som kunna göras mig, får jag bekänna att jag vid detta tillfälle känner mig särdeles bekymrad, emedan jag icke vet hvad Gr. af Ugglas ville fråga. Var det hans mening att jag skulle förklara, hvarföre med införandet af en ny tullsats å kläder ett nytt förhållande inträdde i afseende å importen af denna vara, så synes det mig vara så klart, att det icke tarfva r något bevis att denna förändring af importen förorsakades just genom förändringen af tullsatsen. Likaledes synes det mig klart, att om en vara varit förbuden att införas, men införselförbudet borttages, så ökas importen deraf. Lägger man nu dertill det förhållande, som den siste värde talaren ganska riktigt anfört, att god årsväxt och de då nyss upplånta utländska penningarne förorsakade stor tillgång på penningar, och detta åter en i allmänhet förökad import, så tyckes mig den af den värde Gr:n påpekade hastiga tillväxt i importen vara en naturlig följd af dessa förhållanden. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts förev:de hemställan och dels alslag derå samt bibehållande af den nu för vissa slag kläder stadgade förhöjning af 50 och af 100 proc. i den för tyget bestämda tullsats, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades många nej, blandade med ja, och sedermera propos. på afslag derå samt bibehållande af det nu uti ifrågav:de hänseende gällande stadgande, då svaren utföllo med många ja, jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Aa« ttnllens tillkommrude interesse medel för dess i Smetig ägande enstilvte egendom, stall dem ärligen betalas efter en beräkning af 52 st. cours med dö »vilkor som L öfrigt af Stats-Utstottet blifwit fränu ftälde, strifmer Äa Den det ej will, strlfwer Nej Winner Nej kommer sä wäl i afseende pä rNs lerestets som öfriga underhällssumMans Utbetalandö att förhällas pä sätt Riksens Ständer wid i8»§ och i8io arens Riksdagar stadgat. Härefter företogs voteringen klockan ^ tl och sinkades klockan Z 12 dä rösternö hade Utfallit som följer: Den z Augusti. 447 och förklarade Herr Landt-Marffalken i anledning häraf, atc Ridderkapet och Adeln förblifwil wid de wid föregående RikSdagarne fattade bcflut. Härefter g,orde Herr Landt-Mrrskalken proposition ritt bifall ä de 2Me öfrige puneterne uti Stats-Utskotiels betänkande, den ena rörande inlös» ning af meublerne wid Haga Lust-flott genom qvittning ä för derta Konungens skuld, det andra rörande inlösen af Bellevue Lustpark. Denna Herr Landt-Marskalkens proposition blef äf Riddcrskapet och Adeln bifallen. Företogs ä nyo Bewillnings-lltskotlets, dött Zo I »lii pä bordet lagda memorial, angående all» märma Bewillningen. Ereswe L^Ilcndorg, Jokan kktMUiUA Upla» ste följande: Förgafwes har man Under loppet af benna Riksdag wänkak, att af Höglost.
CsmmitÄr; och böra deste Formulairer wara sä inrättade, att de icke allenast bereda en lätt och säker öfwcrsigt, af hwad hwarje Bewillnings, Artikel och hwarie dest Hufwuddel gifwik; utan och innehälla Summariskt bade Personal, Hemmantal och deras warde sammanlagd, sä wäl som xer mestium för hwarje helt Hemman, antal vch warde ä Bruk, Berg - s48s Den 9 Augusti. werk, och Fabriks,Inrättningardet Taxerade och det Brandförsäkrade antal och warde af Egendomar i Stad, och Stadsjordens uppskattade belopp, alwen som det af Rörelse» och Närings, Inkomster - desslikes hwad Embetsoch TienstemänS Löner och Inkomster i hwarje Lahn belöpa af hwarje Class, nemligen af Tre Hundrade Rfflrs inkomst och derunder, derifrån till och med Sex Hundrade R:dlk samt alla de öfriga. s:o.
Betänkanden, N:o i43. Utlåtande, angående RiksStatens Femte HufvudTitel. (U.-A.) Vid regleringen af denna HufvudTitel, som jemlikt K. M:ts Nåd. Förslag hädanefter torde benämnas för Vetenskaperne och Sköna Konstonie, förekomma följande dels förut beviljade och vid R. St.’rs sednaste Statsreglering uppförde samt dels af K. M:t eller genom serskildte Motioner vid innevarande Riksdag äskade Anslag, i den ordning de enligt RiksStaten böra upptagas, f.o Svenska Academien. Åtnjuter ett StatsAnslag af .. R:dr i,5oo. — 2:0 ^Vitterhets-, Historiasoch A/itif/vitets-Academien. Innehafver, jemnlikt 1823 års Statsreglering „ 1,55a: 1^. Vid hvilka 2:ne Anslag någon anmärkning ej förekommit. 3:0 Fria Konsternes Academie. är, enligt nämnde Statsreglering, tillagd 13,ooo R:dr med deri inbegripne 2,000 R:dr Hb:rB:co, å 120 sk. cours; men sorn, enligt hvad Utskottet uti dess utlåtanden angrde StalsVerkets Inkomster och RiksStatens 2:dra HufvudTitel anfört, Coursberäkningen vid nu skeende Statsreglering blifvit föreslagen till 128 sk. per R:dr Hb:r B:co; så kom2 B. 2 H. 19 276 Stats-Utskottets mer i följd deraf detta anslag att förhöjas till It: dr 13,333:16. 4- o Musikaliska Academien. Upptages till åtnjutande af dess vid 1823 års Riksdag erhållne Anslag . : 1,700. — 5:o Kongl. Museum innehafver, jemlikt It. St:rs sednast fastställde Stat 55o. — Uti en hos II. R. o. A. väckt samt till Utskottet Remitterad motion, har Hr Frih. Klingsporr, Fred.
Berörda Betänkande, genom hvilket Utskottet tillstyrkt, att Rikets Ständer mätte för sin del besluta utfärdandet af en författning, hvarigenom stadgas, att, »när i nägon församling pastor med församlingsboerna öfverenskommer att å någon viss söndag, med afseende å särskilda omständigheter, den Heliga Nattvarden mä omedelbart efter skriftermålet och före den allmänna Högmesso-Gudstjensten utdelas, ege vederbörande Domkapitel, uppå derom gjord hemställan, att, utan hinder af Kyrko lagens föreskrift, efter pröfning af de uppgifna skälen, till en sådan förändring i den gällande ordningen för Gudstjensten meddela tillstånd,» har, enligt de Utskottet från samtlige Riks-Stånden tillhandakomna protokollsutdrag, blifvit från Höglolliga Ridderskapet och Adeln, Högvördiga Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet återremitteradt; hvaremot Vällofliga Borgare-Ståndet i anledning af Betänkandet fattat det beslut, att stadgas bör, natt. når i någon församling pastor med församlingsboerna öfverenskom mer att, med afseende å säl skilda omständigheter, den Heliga Nattvarden mä omedelbart efter skriftermålet och före den allmänna Gudstjensten utdelas, en sådan förändring i den gällande ordningen föi Gudstjensten må ega rum.» Inom Ridderskapet och Adeln har, sedan upplysning vunnits derom, att Bonde-Ståndet återremitterat Betänkandet i enahanda syfte, som Borgare-Ståndets ofvan berörda beslut angifver, flertalet af de ledamöter, som yttrat sig i ämnet och bland dem äfven de, som helst ville tillstyrka afslag å motionerna, framställt den anmärkning, att, derest den ifrågasatta afvikelsen från det vanliga ritualet skall tillåtas, det borde vara tillåtet att anställa nattvardsgång lika väl å söcknedagar som helgedagar, och att Domkapitlets tillstånd dertill, hvilket mången gång icke skulle kunna lith. till It. St.
De förre afse icke annat än alla delägarnes gemensamma vinst och förmon i ägoväldet } icke deras totala skiljande derifrån; och de sednare rubba icke eller en af Lagen och alla formaliteter faststäld ägandeeller besittningsrätt, utan endast öfverlemna åt vissa personer en optionsrätt, hvilken, vid handeln köparen bekant , ej kan sägas directe kränkt hans företag och välfärd, eller mehnligt förnärmat hans med lagligt värn omgärdade rät-, tigheter. 2 6jt> Deri 12 Julli e. m. På dessa skäl och de flere väl grundade, hvilka blifvit framstälde af dem, sorn yttrat sig emot dan omnämnde tvångslagen, anger jag för min del dess antagande betänkeligt , och tror att detta ämne, hvari meningarne äro så märkeligen delade, åtminstone icke ailt för fort må påskyndas, utan anstå till pröfning, i sammanhang med nya LagFörslaget till Jorda-och ByggningaBalkarne, samt hvad deri innefattas, rörande vattuafledningar och Sjöars uttappande eller sänkning m. m. Men derest omständigheterne, emot ofvia anförda tanka, skulle finnas så starka och tvingande att nödvändigt lagförändring gensst mätte vidtagas , till afhjelpande af de stora hinder vattuverken förmenas tillfoga jordbruket, vågar jag vördsammast hemställa, huruvida icke, vid närmare öfvervägande af de väsendtlig* svårigheter, som i verkställigheten komma att möta omförmälte Förslag, deremot för ändamålet kunde anses tillräckligen verkande och mera rättsenligt om en Författning blef förslagen och utfärdad af ungefär följande uppställning och syftning: i ;o. Att då till Kronohemman, Boställe eller Fideicommisse hörer vattenverk som medelst nppdämning eller öfversvämning skadar angränsande jordägare, må denne sistnämnde, uppå föregången anmälan hos Konungens Befallningshafvande i orten, derå anställa lösniogsanspråk , och i händelse lägenheten blott tillhörer Kronan, då förvärfva sig densamma, Den 12 Julii e. m.
Beträffande den af Kammar-kollegium och Stats-kontoret förordade lönetillökning för samtlige Läusbokhållarne, så, enär definitiv lönereglering för Landtstaten för närvarande icke kunde komma till stånd, och Länsbokhållare-tjensterne i allmänhet innehades af yngre personer, hvilka egde utsigt att, efter icke särdeles lång tjenstgöring, vinna befordran till indrägtigare tjenster, ansåg Stats-Rådet sig icke böra till framställningen i denna dol nu tillstyrka nådigt bifall. Hvad åter angick öfriga i ofvan anförda underdåniga ansökningar gjorda framställningar, ansåg Stats-Rådet, med afseende å hvad Kammar-kollegium och Stats-kontoret. hufvudsakligen anfört, och under åberopande af hvad Stats-Rådet, på sätt iörberördt är, angående vissa frågor yttrat, samma framställningar för närvarande icke böra i vidsträcktare mån vinna nådigt afseende, än att Kongl. Majit måtte af Rikets Ständer äska medgifvande, att af Sjette Hufvudtitelns förslagsanslag till skrifmaterialier och expenser finge anordnas godtgörelse för erforderliga kostnader till tryckning af sådana längder, räkenskaps-blanketter och andra formulär, tabeller m. m., som Kongl. Majits Befallningshafvande, hvar inom sitt län, till vinnande af tidsbesparing och enhet i uppställning, ej mindre vid Länsstyrelsen än hos Landt-statstjenstemännen inom länet kunde fiuua med förut meddelade föreskrifter öfverensstämmande eller eljest tjenlige att till begagnande anbefalla eller medgifva. 3:o. Kongl. Maj:ts Befallning shajvandes i Calmar län underdåniga skrifvelse af deny^^’””,*^ 28 Februari 1859, hvaruti, sedan de sex härader, som bilda de båda mellersta ning i länet. 22 Kongl. Maj:ts Nåd.
Dito sågqvarnar Stampar Stångjerns-verk Jernmanufaktur-verk Pappersbruk Tegelbruk Oljeslagerier Tobaksfabrik Spinnerier Linneoch Bomulls-väfnads-fabriker Garfverier Färgerier Sockerbruk och Porterbryggeri Segelduks-fabriker Jerngjuteri Bomullstvgs-tryckeri Skeppsvarf Repslagarebanor Attike-bruk Skärgårdsverk, Salterier Landsoch Härads-AIImänning, omätt, utan skog eller särskildt Vaxduks-fabrik Tapet-fabrik . Hatt-fabrik . Bresilje-fabriker Krit-qvarn Risgryns-qvarn Diverse personer, som ej höra till viss näring ärde mantal, agot Solda lemmar oc Mantal. Hafra. Blandsäd. Ärter och Bönor. Potates. Uppskattad! R e v i 1 ning. Hästar. O Kor. i Jngboskap. Bevillning efter Usta Artikeln. Bevillning efter 2:dra Artikeln. Bränvinsbrännings afgift. Summa. Jordeboks och Hem mantalsRänta. St. St. St. St. St. St. St. R:dr S. r. Bulls. r. Kronotionde. Afrad. Mantals penningar. Hammar skattsjern. Arrende medel. Diverse afgifter, onera och allmänna besvär. g* Kapellaners. Kyrkobetjenings. Summa. Fattigh nin jrsö gSkj uts. Folkskolcafgift. Andra ter, 0 m. afg ner m. ifa Sumr Stats-Bi na dra R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. — 932 46 —•
Alla Sveriges 5,951 handlande utgöra icke i bevillning mer än något öfver 106,000 Rdr; om man jemnt fördelar denna summa, så upstår för hvarje handlande en bevillning af 20 ltdr. Jag hemställer till Hrnne, om det finns någon handlande i Sveriges minsta städer, som icke bör betala minst 20 R:dr, huru mycket mera bör icke då de stora handlandena betala, hvilka drifva en betydlig rörelse, och af hvilka det i Stockholm och Götheborg finnas de, som hafva 100, till 150 tusen Rdr årlig inkomst. Agarne af de 300 ångbåtar, som finnas i Sverige, betala icke i bevillning mer än 20,000 Rdr, och detta gör1 endast 70 Rdr på. hvarje, ehuru äfven det minsta ångfartyg troligen borde betala denna summa. Samme motionär, som vid förra Riksdagen föreslog att bevillningen skulle af alla medborgare utgå med en proc., har vid denna Riksdag föreslagit proc:n till -j. Bni. min tanka bör man icke fästa sig vid någon viss proc.; ty bevillningen skall ovilkorligen fylla Statens behof, och om icke den föreslagna procm räcker till, måste den ökas. Jag har ingenting vidare att tillägga, än min önskan att, för den goda sakens skull, denna punkt, att börja med, måtte återremitteras, då Betänk, icke i sin helhet blifvit återremitteradt. Hr von Troil: Jag anhåller att få fästa upmärksamheten på, att så vida R. o. Ad. önskar att återremittera de vigtigaste punkterna af Betänk , för att få nya grunder utarbetade, så är det af största vigt att den nu ifrågavande punkten återremitteras. Jag får likväl dervid öppet förklara, att om BevillmsUtsk. icke vid denna Riksdag framlägger bättre grunder, så kommer jag att yrka på, att den olika procm måtte bibehållas till nästa Riksdag; ty det ena är en naturlig följd af det andra. Då jag likväl anser att Utsk. kan åstadkomma bättre grunder, än de som här äro framlagda, således en förändring göras i denna punkt, så anser jag det vara af största vigt att den återremitteras. Gr.
Vid sådant förhållande synes det Utskottet, som någon mera passande föreskrift från lagstiftningens sida icke kan meddelas, än den som innefattas i förenämnda Kongl. Bref den 8 April 1811, enligt hvilket för ifrågavarande hushållningsmål gäller, att Landshöfdingen bör. efter förrättad undersökning på stallet och vederbörandes hörande, föreskrifva, »vid hvilka tider, huruledes och med hvad vilkor flottning må få utöfvas, så att, då den å ena sidan ej obehörigen hindras eller med oskäliga afgifter betungas, den å andra sidan icke eller må lända jord-, strand-, vattenverkseller fiske-egare till skada och förfång.» Rätteligen tillämpad bör denna författning kunna anses uppfylla ändamålet, helst, i fråga om grunderna för llottningsrätt, strandegande rätt samt rättighet att anlägga vattenverk och fisken, tillräckliga bestämmelser till ledning för Landshöfdings Utslag icke saknas i allmänna lagen och särskilda författningar, bland hvilka Kongl. Brefvet till Kammar-kollegium, i anledning af åtskilliga sågverksegares och trävaruhandlandes underdåniga ansökningar om vissa vilkors lastande vid kronoskatle-fiskens försäljning, den 6 Mars 18ä2, numera undanröjt en ofta förut förekommande anledning till tvister, då deri medgifves, att när något kronofiske befinnes vara för flottningen särdeles hinderligt, detsamma må kunna utdömas eller, med hänsigt till dess hinderlighet, särskilda vilkor beträffande fiskets omfång och beskaffenhet underkastas. Med dessa åsigter och dä, i fråga om den af motionären påyrkade rätt att för Hottningens behof expropriera nödige strandlägenheter, nu gällande författning rörande jords avstående för allmänt behof redan måste anses medgifva dylik expropriation, har Utskottet ej ansett sig böra ingå i vidare granskning af de särskilda bestämmelserna uti det af motionären framlagda lagförslag; utan hemställer Utskottet vördsamligen, att ofvanberörda motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 17 Augusti 1860. Stockholm, tryckt hos Sam.