Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, 1V:o 136. bestämmande af varans qvantitet, enär den föreskrifna röjningsmethoden vore så osäker, att den på ett enda vinfat utvisat från 20 ända till 60 kannors innehåll under det verkliga, vid uppmätning utrönta, samt omöjligt vore att å tullkammare, der större partier till förtullning på en gång förekomma, utöfva den kontroll medelst fatens uppmätning, som nu gällande förtullningssätt gör behöflig, oberäknadt den kostnad och tidsutdrägt samt menliga inverkan på sjelfva varan, som genom fatens störtning och uppmätning förorsakas, få Rikets Ständer underdånigst anhålla, det E. K. M:t täcktes närmare låta utreda ifrågavarande förhållande och, derest vigtförtullning af nämnde artiklar skulle linnas medföra öfvervägande fördelar, införa bestämmelserna derom i den blifvande tulltaxan, med möjligen minsta rubbning i de tullafgifter Rikets Ständer efter nuvarande förtullningsgrund antagit. Ehuru Malm, nu till utförsel förbuden, svårligen skulle, till följd af den dryga forslingskostnaden, kunna under nuvarande förhållanden blifva föremål för betydligare utförsel, äfven om denna emot låg tull frigåfves, hafva Rikets Ständer likväl funnit betänkligt att i detta fall tillämpa den grundsats i afseende å förbudens upphäfvande, hvilken Rikets Ständer eljest omfattat. Förhållandena kunde nemligen förändras och exempelvis våra nordligaste jernmalms-streck komma i annans ego och göras till föremål för vidsträckt bearbetning samt dymedelst en malm-utförsel framkallas, som kunde sätta rikare länders jern-industri i tillfälle att på verldsmärknaden uttränga härstädes beredt jern. Möjligheten af en sådan händelse hafva Rikets Ständer ansett böra föranleda utförselsförbudets bibehållande, desto heldre som malm-utförseln under vanliga förhållanden icke lärer komma att äga rum, och således ett uttryckligt förbuds-stadgande icke skäligen kan anses förnärma någon inhemsk industrigren.
Nu är väl sannt, att Utskottet föresett och till besvarande i det afgifne Betänkandet redan upptagit dessa inkast, hvarjemte då tillika uppgåivos de utvägar, hvarigenom man trodde sig kunna förekomma all slags förminskning uti kronans inkomster, eller någon ny tunga för Statsverket. Men vid ett nogare skärskådande befinnas de vara af den vigt, i anseende till de befarade följderna, att Utskottet, med frångående af sitt förra Betänkande, nu anser dem verka till afslag på de i delta ämne ingifne motioner, samt i följd häraf tillstyrka, att någon porto franco inrättning för Gothland icke må komma i fråga. Dock varder detta, jemte flera Ledamöters särskildta yttranden, Riksens Höglofl. Ständers ytterligare pröfning vördsamt understäldt, med tillkännagivande, att Betänkandet af Vä Hofi. BorgareStåndet blifvit förkastadt. Stockholm den 18 October 1825. ■j—cacao 8 3oooe~«g - Besv, och Ekon. Utsk, Betffnkanden. i/j£i (J tära g af Protocollet, hållet uti R. Högl. Ständers Allmänna Besvärsoch. Ekonomi Utskott den 18 Oct. 1823, S. D. Friherre Cederström, J, inlemnade ett sä lydande skriftligt anförande: ”Det af Höglofl. Utskottet nu fattade beslut i frågan om inrättande af porto franco på Gothland, synes mig innebära ett högst märkvärdigt bevis uppå den magt, fördomarne ännu i detta tidehvarf ega, en magt, som tillintetgjort resultatet af den angna granskning a£ ämnet, som i öfrigt egt rum. Höglofl.
Om yrkad nedsättning uti böterne för försummelse att anmäla sig vid Man - Den 19 November f. m2123 misskrifning, och om besvärs anförande öfver Utslag angående sådane böter, ined antagande af första Alternativet > i afseende på böles-beioppet. Bcvillningssamt Allmänna Besvärsoch O econ om ie-Ul skottens: Om yrkad seglation* - rättighet för Visse Strandsittare inom Malmöhus Län. Banco-Utskotte t s .* Om några anordningar af medel, som finnas i Banken för tillfälliga behof afsatte; angående påbyggnaden å Bankens Archiv-Hus , och bebyggandet af Köselska Tomten ; rörande decharge för Herrar BancoFullmägtige ; 'öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande, angående den emot Rådmannen Kjellander anställde Lagsökning för en Odlings Låne-andel ; i fråga om grunderne för inlösen af förslitne smärre Banco-Sedlar ; om uppskof med å« terbetalning af ett från Banco - Discont •* Verket år 1818 utgifvit Lån ; om förhöjning uti en Gratification åt Andre Kamereraren i Läne-Banken ; om Trycknings-kost> nåd en för Tabellerne öfver Banco-Verkets ställning; samt i anledning af Revisionen öfver f. d. Riks-Discont-Verkets utredning och räkenskaper för år lSaa. Ben 19 November f, m; Lag-Utskoltets: Angående yrkadt antagande af LagComitens förslag tili Rältegångs-Balk, samt 0111 offentlighet vid Domstolar och Poliskamrar ; i anledning af gjorde anmärkningar vid UtskolLels Utlåtande i berörde ämne ; om Riksens Ständers Justitia?-Ombudsmans Embets-berättelser ; angående Prasscriptions-tid för Kronan , i afseende på anmärknings-kraf emot särskilde personer och redogörare; om straffet för Fångspillning; angående sökt förklaring öfver 4° Gap. 3 §. och 42 Cap. 1 §.
Den som, i fråga om StatsUtskis Utlåt. M 243, anser R. o. Ad. böra besluta, l:o alt Kansli-Rådet Valerii enka och efterlemnade barn må befrias från den ansvarsskyldighet, som blifvit honom i lifstiden ådömd för den efter Tullförvaltaren Finér år 1837 yppade balans; och 2:o att ersättning för det aklorats-arfvode, som enl. 23:dje §:o af K. KammarR.-ns instruktion skolat dess Adv.-Fiska! tillfalla, derest ifrågavande ansvarsskyldighet ej blifvit efterskänkt, må af Riksg:s-Kont:s medel Adv.-Fiskalen Printzensköld godtgöras med 12 proc. å det belopp, hvilket ännu är oguldet af den del i kassörs-balansen, hvarföre ansvarighet blifvit Kansli-Rådet Valerius ådömd, röstar Ja, den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, beslutar R. o. Ad. att Kansli-Rådet Valerii enka och barn, såvidt Kronans rätt rörer, befrias från utgifvande af det honom i lifstiden ådömda ansvarighetsbelopp i målet rörrde den efter afl. Tullförvaltaren M. F. Finér yppade balans. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer; Ja — 22. Nej — 13. Vid föredragning af Const.Utsk:s den 26 dennes på bordet lagda Mern. M 38, med förslag till ändring af lille och 14:de §§:na Riksd.-Ordn., ang:de slädernes representationssätt, blef delta Mern., på begäran af flere ledamöter, ånyo bordlagdt, hvarjemte 10* U8 Den 28 Augusti. Hr von Hartmansdorff, Aug., yttrade Som deona fråga närmast rörer BorgareSt., hemställer jag, om icke R. o. Ad. skulle finna för godt att nu, såsom tillförene, då dylika saker behandlats, upskjula afgörande! hos oss intilldess BorgareSt. fattat sitt beslut.
Utskottets Betänkande och Förslag godkändes, med nedannämnde rättelser, förändringar och iakttaganden: l:o. Vid yttrandet, sid. 16 i Betänkandet, i fråga om tull å bränvin och sprit, lät Ståndet bero; 2:o. Vid tillstyrkandet, sid. 20 i Betänkandet, att 13 § 1 momentet i nu gällande tulltaxe-underrättelser må erhålla den lydelse, som vid Betänkandet fogadt förslag under § 11 innehåller, anmärktes, att här förstås rätteligen § 12 uti förslaget till tulltaxe-underrättelser; 3:o. Hvad angår tull-bestämmelserna å fisk, godkändes tull-kommitterades, af Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition förordade förslag; 4:o. Frugter och Bär, ej specificerade, friska, samt Grönsaker, friska, an sågos böra, vid införsel, vara tullfria; 5:o. Å Garn, bomulls-, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobiner, ofärgadt, ncdsattes tullen till 10 öre per skålpund; 6:o. För Glas, andra slag, Karaliner och pressade eller slipade flaskor der under inbegripna, bestämdes tullen till 20 öre per skålpund; 554 Prot.-Utdrag den 16, 19, 21, 22 och 23 September 1857. 7:o. Hvad Utskottet föreslagit, angående Hudar och Skinn, ej hänförliga till pelsverk, oberedda, med trenne rubriker derunder, afslogs, och beslöts, att hudar och skinn, ej till pelsverk hänförliga, oberedda, skola vara, vid införsel, tullfria; 8:o. I anledning af hvad, sid. 31 i Betänkandet, hemställes, angående tull å Stearin, samt särskilda slag af ljus, jemfördt med artiklarne i tulltaxan, anmärktes, att i taxan, sid. 56, framför artikeln sten, influtit artikeln stenkol, men bör på detta ställe införas artikeln stearin; 9:o.
Denna åsigt har föranledt StatsUtsk. att framkomma med en förändrad reglering af K. hofstallet. Om denna åsigt godkännes till sin princip, så mäste det äfven vara gifvet, att anslaget icke kan blifva ett förslags-anslag, emedan villkoret derför är, att det skall vara underkastadt revision. StatsUtsk:s mening \ Oell 2 Maj f. in. har visserligen icke varil att vid en sådan omreglering af K. hofstallet föreslå ofördelaktigare villkor, än som hittills iigt ruin; men det är just i öfverensstämmelse med denna åsigt, som Ulsk. ansett hittills varande förhållandet icke kunna bibehållas i afseende på beräkningen af iq.ooo och några hundrade pund ränte-hö, ity det visat sig, att genom den beräkningen en behållning af nära 18,000 r:dr uppstått på en tid af 10 år. Den behållningen har hittills ägt runa för statsverket, men efter nu förändrade reglering skulle den öfvergå till stallet. Derföre har man ansett en annan beräkningsgrund böra antagas, och då Utsk. föreslagit marke gångspriset, får jag förklara, att jag icke tilltror mig bedomina , huruvida Utsk. träffat det rälla eller ej. Granskar man förhållandet under de 5 första åren al de io förutnämnda, så visar sig, att, äfven med beräkning af markegången, om den varit iakttagen, behållning uppstått. Granskar man förhållandet under de sednare 5 åren, så skulle samma beräkning göra en minskning i anslaget för K. hofstallet af 2,918 r:dr, hvarifrån likväl 1,794 r:dr boide afdragas, då verkliga minskningen utgjorde nära 1,200 r:dr. Jag erkänner emedlertid, att de anmärkntr bär blifvit gjorda, äro i så måtto riktiga, att någon minskning verkligen uppkommer för K. stallet; men då det ej är öfverensstämmande med Utsk:s mening, har jag ej emot att utlåt, återremitteras, på det Utsk. må komma i tillfälle alt närmare utreda detta förhållande.
Vidare uppkomma Öfverskott, om Spannmål, Mjöl och Rröd förvaras i fugtiga och otjenliga Rum, deraf Varorna genom rånad öka sig i både vigt och mått; och Andtligen om en tJppbördsman vid intägt mäter och väger rundt, men deremot vid utlefvereringen, i synnerhet i mindre partier, följer «tt annat förhållande. Riks* St. Revisorers Berättelser i g c) Enär således skälen och örsakerne till Öfverskotter å Kronans Uppbörd, i de tvenne förstnämnda fallen, äro af den beskaffenhet, ätt de, efter å Uppbördstnannens sida föregången bevisning, böra medföra rättighet för honom till ersättnings åtnjutande efter skeende rescontering$ meri åter i de tvenne sistnämnde af den egenskap, att de deraf härflytande Öfverskotter eU ler Öfverbehållningar tillhöra Kongh Majit och Kronan, och kunna, efter Revisorernes tanka, pä intet villkor en Uppbördsman gödtgöräs; ty och då gränsen emellan Orsakerna till Öfverskotter, sorn böra godtgöras och icke godtgöraSj är Svår om icke omöjlig att i sjelfva verkställigheten bestämma, då bevisningen deraf alltid hufvudsakligen måste bero på Magazinsförvaltaren, Bom sjelf är Målsman, och härtill kommer, att vederbörande OeconomiteVerk, med ett mindre noggrannt öfvervägande af sjelfva grunderna fötf dylika frågors behandling, lätteligen kunna tillerkänna Uppbördsmannen en ersättning, koni icke, vid förhållandets närmare skärskådande från dess rätta synpunkt, bordt äga rum; fördenskull anse Revisorerne, att förekommandet af dylika utgifter säkrast och lämpligast vinnes, örn Kongl. AfskrifningsReglerrientets ofvannämde stadgande något närmare bestämde sättet och villkoren för Öfverskotters godtgörande, i hvilket afseende Revisorerne, till Riksens Ständers bepröfvande och Kongl. Majus derefter underställande Nådiga godtfinnande, föreslå följande förändring! ”Då den här bestådda afskrifning blifvit Upp”bördsmannen till godo beräknad, svare han derefter för ali å Uppbörden uppkommande brist; Riks. St.
Bil. litt. P. vid » 98, — 366 — Allmänna garnisonssjukhuset sid. Allmänna hospitalsoch barnhusfonden » 196—198. Allmänna Institutet för döfstumma och blinda - » 266—267. Allmänna magasinsärendena » 24—26. Allmänna vägoch vattenbyggnader . Amiralitets-krigsmanskassan » 103—105. i 1OTS-103. Anordningar å extra utgifts-anslaget » 10—11. — å förslag sanslagen » 9—10. — å hufvudtitlarnes besparin107lÖ gar » 11—12. Antiqvitets-akademien » 191-193. 135—150. Arbetsinrättningar och fängelser » Bilagorna litt. R. och S. vid » 138, 139. Arfvoden för Revisorernes biträden » abats, 270 Arméen, värfvade och indelta, utgifter för » , . 77. Bilagorna litt. L. och M. vid » lea Arméens pensionskassa » 98—101. Bilagan litt. Q. vid » 101. Artilleri-läroverket vid Marieberg » 64. 77. Avesta Krono-inspektion » 26—27. Balanser, proprieBilagan "litt. Balans-relationer, Fångvårds-styrelsens.. » 144. — Krigs-kollegii » 63—64. Barnhus, Stockholms allmänna » 205—208. Barnhus-fonden, allmänna » * 196—198. Barthelemys. kolonien S:t, räkenskaper Begrafningskassa, Kongl. Theaterns arbetares X » 268-269. » » 7- 18L Behållningar, reserverade å hufvudtitlarne » 9. Bergsskolan i Fahlun » 182—183. Berättelser, emottagna af Revisor erne » 3-4. Besparingar, statsverkets, Riksgäldskontoret tillgodoförda » 6-7, 8-9. Besök, anställda af Revisorerne » 269—270.
Vid granskning af den föreslagna löne-staten hafva Rikets Ständer funnit densamma påkalla förändring i följande delar: a) Sekreteraren inom Expeditionen, hvilken nu uppbär i lön 2,350 R:dr, är i den föreslagna staten uppförd till enahanda aflöning af 4,500 R:dr, som Expeditionssekreterare inom Stals-departementen och Kollegii-ledamöter i lägre lönegrad ansetts, enligt de för nämnda Departement och Kollegierna uppgjorda nya lönc-slaier, böra erhålla; men då ifrågavarande befallning synes Rikets Ständer hvarken till vigten eller mängden af göromål vara jemförlig med sagda embeten, åtminstone ej de sednare, hvilka kräfva en sjelfständig och med ansvar förenad verksamhet, samt torde snarare kunna jemlöras med Kollegii-sekreterarnes beställningar, för hvilka E. K. M:t föreslagit en aflöning af 3,500 R:dr, har den för Sekreteraren i förevarande Expedition äskade löne-tillökning funnits icke böra bestämmas högre, än all hans aflöning dermed uppgår till ett belopp af 3,500 R:dr. b') För Registratorn inom denna Expedition, med nu innehnfvande lön af 1,053 R:dr, är den nya aflöningen föreslagen lill 3,000 R:dr, men Rikets Ständer hafva funnit aflöningen för denne tjensteman skäligen kunna nedsättas till 2,500 R:dr. c) Beträffande de för Expeditionens tvänue kopister föreslagna löne-förhöjningar, hafva Rikets Ständer, i enlighet med hvad som här ofvan blifvit vttradt rörande kanslistoch kopist-tjensterna i Juslitie-stals-expedilionen, funnit sammanlagda beloppet af dessa förhöjningar, utgörande 840 R:dr, böra ställas till E. K. M:ls disposition för befrämjande af göromålens gång inom ifrågavarande tjensle-grad.
— 120 — § I Räkenskaperna utvisa, att såväl af det vid sednaste riksmöte beviljade serskilda kreditiv till neutralitetens upprätthållande, som af den kreditiv-summa, hvilken Rikets Ständer, jemlikt 63 § Regerings-formen, ställt till Kongl. Maj:ts disposition att användas för rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, under revisions-åren betydliga belopp blifvit af General-krigs-kommissariatet remitterade till Förvaltningen af sjöärendena, Flottans stationer och depot, samt af dessa verk, dels under åren 1854 och 1855, för Flottans behof använda, dels till år 1856 reserverade; men dessa utgifter äro endast summariskt upptagna i räkenskaperna, hvilka icke heller varit åtföljda af någon serskild verificerad redogörelse öfver berörde medel; — hvadan Revisorerne, i afseende å redovisningen och granskningen af dessa kreditiv-belopp, få åberopa den anmärkning, som här ofvan vid berättelsen om Kongl. Krigs-kommissariatet är framställd. § 2. - Enligt meddelade uppgifter från Kongl. Förvaltningen af sjöärendena finnas vid Kongl. Flottans 2:ne stationer och depot i förråd upplagde: Gevär, med slagkruts-antändning, omkring 11,000 st. hvaraf 5,000 refflade. Munderingar för sjö-beväringen » 6,700 „ Filtar » 23,000 „ Kojer r, 25,000 „ Madrasser och hårtäcken » 16,000 „ Sjuksängar för stående sjukhus » 1,200 „ Nybyggnaden af följande fartyg har blifvit afslutad, nemligen år 1854 ångkorvetten Orädd, år 1855 2:ne chefs-fartyg af jern, 4 bomb-kanonslupar och 2 vatten-skutor af jern samt under år 1856 ång-linieskeppet Stockholm och 2 ång-kanonslupar.
Majit antaget förslag till lönereglering för Landtoch Landtmäteri-staterne i provinserne samt till Rikets Ständer öfverlemnat alt afgöra, om och hvilka utvägar till beredande af tillgångar för denna lönereglering, Isunde vara att vidtaga, samt att Rikets Ständer derefter, uti underdånig skrifvelse den 28 September nämnde år, hos Kongl. Majit anmält, bland annat, att enär angelägenheten fordrade att, för beredande af åsyftad nedsättning uti skattebidragen, iagltaga möjligaste inskränkning uti stats-utgifterne, och dermed icke stöde tillsammans anvisandet af ett så betydligt anslag, som den föreslagna regleringen i sin helhet skulle erfordra, medförande en tillökad utgift af omkring 120,000 R:dr Banco, samt då, ehuru det i flere hänseenden vore lämpligt och ledande till enkelhet, om åtminstone den förändring kunde tillvägabringas, alt, i öfverensstämmelse med det af KammarCollegium och Stats-Contoret väckte och af Kongl. Majit i Nåder godkände förslag, de serskilda provisioner, procenter, med flere dylika förmoner, som ännu vore landtslatens tjenstemän anslagne, blefve indragne och motsvarande bestämda löne-anslag anvisade, hvarigenom någon tillökning i stålens utgifter i sjelfva verket icke uppstode, Rikets Ständer ej heller vore i tillfälle att en sådan åtgärd föreslå, emedan icke utredt blifvit, huru stor del af de för Landlslalens tjenstemän beräknade extra inkomster af alla slag utgjordes af dylika, ulaf allmänna medel utgående, ersättningar, så alt deraf kunde bedömmas, hvad tillökning uti Staten, emot provisionernes indragning, skäligen kunde och borde uppföras; Rikets Ständer, med undantag af beslutad lönelillökning för Länsmän, och indragning af fjerdingsmans-lönerne jemte andra mindre löne-anslag, ansett sig icke kunna vidtaga någon åtgärd, i anledning af Kongl. Majits högstberörde Nådiga skrifvelse. Kongl.
Hr Stuart, Carl: Jag förenar mig med Hr von Hartmansdorff. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg den nu föredragna inbjudningen böra förblifva hvilande på bordet till nästa plenum. Ropades ja. Gr. Hamilton, Henning Hugo L u d v.: På R. o. Ad:s bord livilar för närvar, ett mern. ifrån Bevilln.TJtsk., N:o 3 r, innehållande förslag till voler:s-propos:r i aniedn. af Ståndets olika beslut i fråga om Beredningsoch Taxer:s-comite'er på landet. R. o. Ad. torde finna det vara högst svårt, om icke omöjligt för Utsk., att uppgöra jemkningsförslag i detta fall, innan man visste i hvilka beslut Stånden slutligen skulle förena sig, antingen att både Boredntsoch Taxer:scomiteerna skulle bibehållas för beständigt, eller, som PresteSt. beslutat, att Taxer:s-comite'erna blott skulle sammanträda första året, eller som Borgareoch BondeSt:n beslutat, helt och hållet försvinna. Om man på förhand skolat uppgöra voter:s-propos:n, så hade man vid alla de särskilda §§:na inom 4;de art. fått framställa alternativa förslag. I aniedn, häraf anhåller jag, att detta memor. måtte ställas främst på listan lill nästa plenum, på det att icke något hinder, genom väntan på afgörandet af detsamma, må äga rum för det öfriga arbetet; och torde BondeSt:s inbjudning följa dernäst, så att Bevilln.Utsk. mätte få på en gång del af R. o. Ad:s beslut i begge ämnena. Uppå derefter framställd propos., biföll R. o. Ad., att BancoUtsk:s mern. N:o 3i skulle få sättas främst på listan till nästa plenum. Hr Frih. och Landtm, yttrade, att, sedan R. o. Ad. nyss beslutat, att BorgareStls inbjudning skulle hvila till nästa plenum, den komtne, sedan Bevilln.Ulskls mern.
Skid [veise IS: o 4 97. 193 Beträffande således först frågan om inrättande af nja provincial läkare-beställningar i Riket; hafva Rikets Ständer ai del den nådiga Propositionen bilagda Statsrådsprotokoll inhemta!, huruledes förslaget härom väl iså målto vunnit E. K. Maj:is bifall, sorn E. K. Majit funnit det svårligen kunna bestridas, all ju icke det af Sundhets-kollegium ifrågasatta antal nja Provincial-läkare nu vore eller snart skulle blifva i ganska hög grad nödigt; men med afseende å de betydliga kostnader en sådan tillökning af läkarepersonalen skulle medföra, äfvensom svårigheten att pä en gång fä ett stort antal platser väl fyllda, funnit sig böra inskränka sin begäran om nya löner, derhän, att endast det mest trängande beliofvet af ökad läkarevård blefve afhulpet; hkasom E. K. Maj:t, för den händelse att blott mindre antal nya löner af Rikets Ständer beviljades, ansett mindre lämpligt, att fästa dessa vid bestämda orter, enär det kunde inträffa, dels att vilkoren för en ny Provincial-läkares tillsättande inom ett visst distrikt ej af dess innevånare uppfylldes, dels att sökande till en sådan plats kommu alt saknas, i hvilka båda läll ett anslag skulle blifva obegagnadi, som pä ett annat häll kunde med fördel användas; och har E. K. Maj:t derföre önskat, alt de begärda lönerna lör 12 nva Provincial-läkare mätte ställas lill E. K. Maj:ts disposition för att användas till läkare inom de distrikt, E. K. Maj;t, efter vederbörandes hörande, kunde pröfva skäligt bestämma.
Reservation af Herr Kjellberg: ”Enär Revisorernes åtgärder grunda sig på Ri kets Ständers Instruction och befullmägligande, kan jag ej inse annat, än att Ständerne sjelfva ega rättighet att när som helst tillse och undersöka, huru Embetsmännen fullgöra sine åligganden, och förvalta under händer hafvande medel. Att sådant skulle vara ändamålslöst eller ogörligt, i anseende till sättet, hvarpå räkenskaperne föras, intygar så väl beholvet af en närmare tillsyn, som ändamålsenligare föreskrifter. Tull-balancen torde vara ett tillräckligt exempel; hade en enkel undersökning om Cassans ställning skett vid föregående Riksdagar, hade den troligen upptäckts. En enkel och redig Gassa-föring, med daglig uppsummering, bör vara tillgänglig för vederbörandes controll och revision, så väl uti lull-, sorn Post-Verken, Förvaltningen af Sjö-Ärendena, Kongl. Krigs-Collegium m. m. Af 1835 års Revisorers berättelse pag. 40 synes Krigs-Casseuren Brattströnis 1830 tillkomne Balance R:dr 22,444: 24 sk. 4 r:st Banco med flere under nyssnämnde pagina anmärkte, redan bordt föranleda till de åtgärder, som nu blifvit ifrågasatte.” N:o 205. Ani:, till Exp. Utst. den 8 Juli, kl10 f. m. Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 28, angående vackt fråga om indragning af Kongl. Nummer-Lotteriet samt rörande ätskillige dermed gemenskap egande ämnen.