Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
1 50 infattad med guld eller silfver, väges med infattningen och förtullas såsom den. infattad med andra ämnen; tullbehandlas såsom Bijouterivaror. Perlor, äkta, oinfaltade eller infattade Fria. oäkta: glas1 skålp. 40 Förslag till Tull-taxa. 33 Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. Per lo v: K:dr. öre oäkta: andra slag 1 skålp. 2 — infattade med andra ämnen än guld och silfver; tullbehandlas såsom BljouterivarOr. Anm. Efter sådan grund tullbehandlas äfven armband af glasperlor, försedda med platter eller knäppen af glas. Persikokärnor; hänföras under Apotheksvaror. Perukmakare-arbeten . 1 skålp. 3 Pimpslen Fri. Pinsback; hänföres under Metaller, sammansatta. Piphufvuden, med eller utan beslag: af sjöskum, äkta eller oäkta . 1 skålp \ — andra slag 1 skålp. — 40 Pipor, tobaks-; hänföras under Piphufvuden. Pistacier; hänföras under Frukter och Bär, ej specificerade. torra. Pistoler; se Gevär. Plantor Fria. Platina, oarbetad eller arbetad Fri. Platåer; se Dekorationer. Plommon, Brundier och Sviskon 1 skålp. ■ 6 Plymer, alla slag 1 skålp. 15 — Pläter; hänföres under Metaller, sammansatta. Pomada, burkarnes vigt inberäknad 1 skålp. 50 Pomeranser 1 skålp. 6 Pomeransknoppar och Skal 1 skålp. 6 Porfyr; hänföres till Sten, ej specificerad. Porslin: oäkta, sten eller fayans: hvilt eller enfärgadt, men omåladt: talrickar 1 skålp. — 4 andra pjeser . I skålp. 8 måladt eller tryckt * talrickar 1 skålp. 8 andra pjeser 1 skålp. 15 Bih. till li. St. I Afd. 7 Iläft. 5 34 Förslag till Tull-taxa. Qvantitet för Införselstull. Tullberäkniugen. Riksmynt.
Jag torde dä få fästa uppmärksamheten derpå, att denna fråga egentligen icke hör hit; ty om frågan är derom, att inga förslag genom särskilda reservationer skulle få afgilvas, så hade, väl egentligen den frågan bort utkämpas då Ulsk:s betänkande första gången till RiksSl:n inkom; och jag erinrar mig också, att yrkanden i sådan riktning afgåfvos; men dä dessa yrkanden så väl då, som vid andra tillfällen, icke ens inom detta Hus kunde göra sig gällande, och det i alla fall icke är oss möjligt att förhindra de andra RiksStm att såsom sina egna upptaga dylika reservationer, så kan nu mera icke bjel - 438 Den 9 Maj. pas, att olika förslag inkommit, som i vissa afseenden stå i strid med Ctsk:s förslag i samma ämne. Den enda behandling, som i detta fall skulle kunna låta tänka sig, vore, att R. o. Ad. förklarade ä sin sida, att som dessa, på grund af reservationerne nu ifrågasatte förslag på oriktig väg tillkommit, R. o. Ad. också afhöll sig från att deltaga i förstärkt Const.Utsk. uti votering om detta förslag. Frill. Cederström bar utgått ifrån alldeles samma premisser som IIr von Hohenhausen; men har tillstyrkt votering i förstärkt Utsk. Jag nödgas å min sida förklara, att då man påslår olagligheteu af sådana förslag, så vet jag icke huru man icke skulle kunna ifrågasätta äfven lagligen att om dem i förstärkt Const.Utsk. votera. Då man läser 3:dje sidan i Const.- Utsk:s nu föredragna betänk., så finner man klart, att Coust.- Utsk. icke fästat sig vid Borgareoch BondeSt:ns förslag, icke derföre att Utsk. ansett dem vara i olaglig väg tillkomna, utan derföre att, såsom Utsk. säger, de äro oföreulige sinsemellan, och oförenliga med Utsk:s till sina hufvudgrnnder af R. o. Ad. samt PresteSt. godkända förslag. I sjelfva hufvudfrågan är jag visserligen af de ledamöters mening, som anse, att det åligger Utsk. att söka sammanjemka alla dessa förslag.
IV. R. g3. VII. B. 297. XVII. B. i75. XVIII. Bergsfrälse-egendom, om belåning i Banken af. XXIII. B. 189. XXIV. A. 43o. Bergslager, om npphäfvande af deras särskilda friheter. III. IV. R. 87, 109. XVII. B. i75. XVIII. A. ioi. Bergstingsrätterne, angående afskaffande utaf. III. 345. IV. R. 4°6. E. 177. — om förändring af rättegångstimman vid. Se Rättegångstimman. Bergsvettenskaps-academi, om inrättande af. Se Bergscollegium. Berzelius, Friherre, om årlig pension åt. II. 442- B499» V. B. 373, 421. Se Hufvudtitlarne, Indragningsstaten. Berättelse. Se Revisorer; Justilie-Ombuösman; Bankofullmäktige; Gorniterade till tryckfrihetens vård; Riksgäldscontorets fullmäktige. Berättelse om hvad sig i Rikets styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, Kongl. Majtts. I. 77, 80, 88. Besigtningar och öfverbesigtningar, då varor eller färdiga arbeten för Landteller Sjöförsvarets behof, efter uppgjorda contract, levereras, i anledning af väckt fråga om ändring i Kongl. Förordningen d. ?o December 1825, angående. V. B. 104, i85. A. 270. VIII. U. 378. A. 453. Beskattning, angående lika, å all jord inom Riket. XIV. B. r7o. A. 331. XVII. U. i75. XVIII. A. 102. XXII. U. 207. XXIII. A. i75. Beskaltningsgrund för städerna, angående förändrad, samt ( 47 ) förändring af en § i Handels-Balken. III. 261. IV. A. 36g.
Som de sednare äro skyddade genom presterskapets privilegier kan följaktligen, så länge dessa äga gällande kraft, förevar:de förslag till votens-propos. icke godkännas, icke ens propos. å ett sådant godkännande af Hr Gr. o. Landtm, framställas. Hvad nu den verkställighetsåtgärd beträffar, hvilken här är i fråga, så är hon visserligen af beskaffenhet att om hon kommer till utförande, skulle hon inverka på statsregleringen. Men öfver denna del af punkten hafva hvarken R. o. Ad. eller PresteSt. fattat något beslut, således kan deröfver icke heller voteras i förstärkt StatsUtsk. Hr Stuart har sagt, att R. St. voro oförhindrade att besluta öfver upphäfvande af presterskapets privilegier. Detta vet hvar och en, men hvad man här borde veta och som den värde talaren icke synes förstå, är ali man icke i förstärkt StatsUtsk. får rösta öfver någon presterskapets privilegier ronde frågan. Grundlagen stadgar tydligt att beslut i dylika frågor endast kunna fattas af alla fyra RiksStm hvart för sig, och med Konungens samtycke. Jag hoppas att nu hafva tillräckligen ntredt förhållandet med denna votens-propos. och önskar följaktligen att. vi må, ju förr desto heldre komma till afgörandet. Hr Stuart: I anledn. af Hr Printzenskölds yttrande, tager jag mig friheten upplysa, att vid stalsregleringarne efter år 1809 hafva flera bland de verk och inrättningar, hvarom 1111 är fråga, fått ökade eller nya indelningsanslag merendels genom dispositionen ä kronans behållna tionde. Serskildt kan jag exempelvis anföra invalid-inrättningen, för hvars stiftande vid 1812 års risksdag anvisades räntor och kronotionde å ett ganska betydligt belopp. Vidare kunna skogsplanteringskassan, äfvensom krigsmanshuskassan m. fl. kassor och fonder i sådant hänseende uppgifvas. Om nu presterskapets privi - Den 25 September.
I sådant afseende förekommer, att, enligt räkenskaperna, Underläraren fått under hvartdera af revisionsåren uppbära den honom för året tillkommande lönetillökning, ehuru beloppet deraf först under nästföljande år blifvit från statsverket uttaget; men att deremot 1851 års ofvannämnde arfvode åt Läraren i ångmasehiners konstruktion m. m. icke uti någondera af skolans räkenskaper omförmäles. Kollegium instämmer i Revisorernes förevarande anmärkning, äfvensom i den af dem yttrade åsigt, att, enär anslagen icke blifvit under löpande åren, utan först de påföljande, från statsverket uttagna, medlen bordt uti löpande års-redogörelsen debiteras och i credit till påföljande år balanseras såsom skolans hos statsverket ägande fordran; hvadan och ehuru genom den anmärkta felaktigheten i räkenskaperna någon skada eller olägenhet icke vållats, Kollegium funnit sig höra anmoda Götheborgs Navigations-skol-direktion att, i händelse af framdeles inträffande likartadt förhållande, iakttaga det af Revisorerne antydda redovisningssätt. Den nådiga remissen återföljer, och Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, Stormäktigste Allern ådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare, C. D. SKOGMAN. A. BRÄNDSTRÖM. Stockholm den 15 Februari 1854. L. S. C. F. Ström. 27. — 210 — Direktionens för Stockholms Navigations-skola förklaring, i anledning af 1853 Ars Revisorers vid nämnde skolas räkenskaper gjorda anmärkning. Till Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-kollegium! Uti skrifvelse af den 10 dennes, har Kongl. Kollegium anmodat
Till Häradshöfdingen Carl Daniel Poppius, för uppförande af byggnader vid häradshöfdingebostället Mälby 7,000 — tinder Sjette HufYudtiten. § 133. För utförande af nödiga grundförbättringar vid Alnarps landtegendom 30,000 § 137. Till Jemtlands kommunikations-aktiebolag . 70,000 i§ 138. För den numera fullbordade brobyggnaden öfver Umeå eif . 20,000 !§ 134, mom. 13. „ segelleds öppnande från Hattefura vid Wenern till sjön Stora Lee samt anläggning af en jernväg vid Håfveruds bruk, 800,000 R:dr deraf under nästa statsregleringsperiod 450,000 14. „ utsträckning af Kinda båtled medelst kanalisering af Stångån från sjön Rengen till Linköpings hamn, 437,500 R:dr, deraf under nästa statsregleringsperiod 235,000 18. „ befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag, att utgå med 50,000 R:dr årligen 150,000 ! 19. „ vatteuaftappning medelst rensning af (Landsån och dess sidogrenar inom Stockholms och Upsala län 137,500 20. „ uttappning af sjön Wesan i Listers härad af Blekinge län 50,000 21. „ utdikning och aftappning af sjöarne Tjurken, Näfvelsjön, Furusjön och Stensjön i Östra härad af Jönköpings län 42,000 — 22.
Dessutom finnes i instructionen ett serskildt stadgande, att derigenom icke uppehåll i revisionen får ske. I afseende på den anmärkning af Herr Cederschjöld, att den Revisorerne lemnade rätt att inträda i samma befattning, som 3o §. Riksdagsordningen lemnar SlatsUtskottet, vore borttagen, hemställer jag om icke, genom detta intagande i 1812 års instruction, en utsträckning hade skett af hvad Grundlagen tillägger Revisorerne, hvaraf en Grundlagstolkning uppstod, som ej är öfverensstämmande med det sätt, hvarpå Grundlagen skall tolkas. Det är i det hopp, att denna tvist, som så länge fortfarit, till ingen båtnad för någondera af Statsmakterna, ändteligen skall upphöra, som jag tillstyrkt afgifvandet af den Kongl. Skrifvelsen. I denna har jag trott att Konungen visade, att han gick Rikets Ständers önskningar till mötes, och det är i hopp att dess antagande skall leda till tvistens fullkomliga biläggande, som jag anhåller om proposition till bifall å Utskottets förslag. 176 Deri i5 Januari! f. ni. Herr Ribbing, Arvid: Hå händelsen gör att jag kommer att yttra mig näst efter tvänne Talare, hvilkas tillbörliga anseende, förenadt med vältalighet, är så väl kändt, är det ej underligt, om jag med något mera förlägenhet än vanligt gör de tankar gällande, som jag utbeder mig att få yttra. Det gifves tillfällen, då derr inskränktare förmågan måste yttra sig, ehuru drifven endast af den kraft, den goda viljan gifver; och detta tillfälle är för mig inne. De många frågor, sorn förekomma i detta ämne, hvälfva sig hufvudsakeligen omkring den ena, huruvida Revisorernes granskningsrätt skall vara inskränkt till de två år, om hvilka Grundlagen yttrar, att Revisionen må kunna omfatta två års afslutade räkenskaper. Här står ordet må, ej skola/ ingen inskränkning finnes.
»I kraft af föregånget riksdagsmannaval inom N. N. Län (eller Stockholms stad) varder N. N. härmed befullmäktigad att i Sex ar, räknade från nästinstundande riksdags början (eller — vid serskildt inträffad ledighet — intill den år — inträffande lagtima riksdag) vara ledamot i Riksförsamlingens Första kammare.» (Ort och tid). Till Andra kammaren. »Vid denna dag anstäldt val i N. N. Län f(i N. N. stad) (för N. N. städer)] har N. N. [(af elektorerne) (af elektorerne och de omedelbara valmännen gemensamt)] blifvit tili ledamot i Riksförsamlingens Andra kammare utsedd för den lagtima riksdag, som ar utsatt att hålfas i N. N. och alt den taga sin början; äfvensom för den eller de urtima riksdagar, som innan nästföljande lagtima riksdag kunna komma att hållas, så framt ej Konungen till sådan urtima riksdag anbefaller i bela riket nya val: och varder till bevis och fullmakt delta meddeladt.» (Ort och tid). § 89. Suppleant, som i ordinarie ledamots ställe inträder i riksdagsmannabefattniugen, skall dertill styrka sin behörighet genom utdrag af valprotokollet. Förfall för ordinarie riksdagsman eller för företrädesrätt-egande suppleant profves af kammaren, enligt 9 § R. O. § 60. De tjensteman, på hvilka röstlängders upprättande ankommer, så ock valförrättare, som det tillhörer att hålla elektorsval eller val till riksdagsmän i Andra kammaren, skola, äfvensom Konungens Refallningshafvande, vid underlåtenhet af hvad dem, enligt denna grundlag, åligger, ansvara såsom för tjenstefel. ttih. till R. St.
SLåndet biföll Betänkandet N:o 92 och lade Ut låtandet N:o 149 till handlingarne; N:o 151, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 102, öfver väckt motion, om förlängd tid för invånare i Lappmarken, Norrbotten och Vesterbotten, att fullfölja rättegångs-ärenden ifrån IIof-Ratt till Kongl. Maj:l: Ståndet biföll Be tänkandet N:o 102 och lade Utlåtandet jj:o 151 till handlingarne; n:o i52, öfver Herr E. v. Troils motion, om ansvarsbestämmelser för den, som med uppsåt origtigt upprättar räkenskaper och handlingar, som till allmän nytta och rättelse äro, bifölls; N:o i54, öfver Herr B. H. Santessons motion, om stiftande af en Lag till betryggande deraf, att de af Bi/i. till R, S. Trot, lb34 9 Sami. 2:dra Bundet 3 i:sta Häftet, Frat, Vtdr, den 7 No v. 1834* Staten till Götha Canal-Bolag donerade skogav, jordegendomar och stenbrott skola fortfarande förblifva en Canal-verkets tillhörighet, hi föl Is. S. D. Föredrogs å nyo oell återremitterades Lag-Utskottets Betänkande, N:o i53, öfver väckt motion, alt den make eiler far, som saknar andra medel till hustrus och harns försörjande, än sin arbetsförmåga ocb icke densamma härtill använder, måtte kunna till arbete hos enskild person dömas. S. D. Föred rogos å liro Stats-Utskotleti Utlåtanden och Memorial: 3NT:© 20)5, angående förhöjd beräkning ut Chartse-Sigillatac-medlen, bifölls; hvilket beslut skulle äfven Bevillnings-Utskottét meddelas; N:o 296, i fråga om Jemtlands
Renskallar, sönderslagna för uttagande af hjernan, men med hornen qvarsittande vid pannbenet; dessa voro nu så uppstälda bland stenarne, att de bildade ett tätt snår af renhorn, hvilket gaf offerhögen dess egentliga prägel. Renskallar med genomborradt pannben, uppträdda på käppar, som voro instuckna i högen. Någon gång voro på dessa käppar en mängd ansigten utskurna, det ena öfver det andra. En mängd andra renben, deribland äfven mergben, krossade för mergens uttagande. Ben af björn, bland hvilka märktes labbarne och det endast halfflådda hufvudet af en björn, som blifvit skjuten så nyligen, att köttet ännu ej hunnit förruttna; bredvid detta björnhufvud funnos två blykulor upplagda på en sten. En massa jernbitar, t. ex. sönderbrutna yxor, bitar af jerngrytor, gamla knifvar, metalldelen af en söndrig munharmonika o. s. v., och slutligen De mäktiga väsenden, åt hvilka all denna härlighet blifvit offrad. Dessa utgjordes af hundratals små trästickor, upptill ytterst klumpigt utskurna i form af menniskoansigten, de flesta 15 till 20 centim., några ända till 370 centim. långa. De voro alla instuckna i marken på högens sydöstra del. Nära offerstället sågos stycken af drifved och lemningar efter den eldstad, vid hvilken offermåltiden blifvit anrättad. Vår vägvisare berättade, att vid dessa måltider gudarnes munnar beströkos med blod och fuktades med bränvin, och det förra bekräftades af de stora blodfläckar, som funnos på de flesta af de större gudarne nedom det hål, som skulle föreställa munnen. Sedan högen blifvit aftecknad, skattade vi den försigtigt och lade en del af gudarne och de offrade benen i en säck, som jag lät bära ned i båten. Min vägvisare blef nu synbart orolig och sade, att jag borde försona bolvanernas vrede genom att sjelf åt dem offra något.
Bko, således till en summa, som skulle utgöra närmare 3G4 I) e ii 23 April. 108.000 Rilr Bko, utan att i denna kalkyl var inberäknad da summor, som skulle inflyta genom de upsagde obligationerna. [ den skrifvelse, som befedsagade denna förslagsberäkning till StatsUtsk. ., yttra Fullmäktige, att af dessa obligationer vore till betalning förfallen, efter 3 månader, en summa stor 899,140 Rdr 32 sk., hvilken summa skulle inflyta i början af Maj, och efter 6 månader 2,224,413 Rdr, hvilka skulle inflyta i början af Aug. Om man nu till den förutnämnda af dessa lägger behållningen, 108.000 Rdr, så erhålles en summa, som något öfverstiger en millin, hvilken skulle vara öfver på det första halfåret. Att Fullmäktige, i sina beräkningar, snarare beräknat beha 11 - ningarne för lågt än för högt synes äfven deraf, att i st. f. den upgifna behållningen i kassan den sista Mars, stor 87,360 Rdr 47 sk. 1 1 rst., befinnas enl. veckorapporten öfver RiksgisKontis utgifter från d. 24 Mars till d. 1 April, att denna behållning upgått ända till 440.000 Rdr. Det är visserligen icke att lägga Fullmäktige till last att beräkningen varit sådan, att den förslagsvis beräknade behållningen betydligt understigit den effektiva, ty sådant måste lätteligen kunna inträffa, dels genom att inkomsten influtit förr än som varit påräknadt, dels derigenom att utgifterna blifvit senare, genom fördröjda reqvisitioner. Men ifet visar emellertid att man fullt kan trygga sig till att de upgifler å behåliningarne, sorn förut varit lemnade, ej varit för högt beräknade. Af de nu lemnade upgifterna synes att RiksgisKont., utom den kalkylerade kassabehållningen, äger att efter Maj månads ingång disponera de ifråga vide 900.000
» ljuspenningar . Af Akademiens enskilda medel: Till aflöning . , 133: 16. — 133: 16. — » jettoner 293: 16. — 264: Utlånta medel 1,200: S:r 426: 32. — 1,597: 16. — Balans till påföljande år: Dito af Akademiens enskilda medel ♦ ♦ ♦ 8,607: 16. — 8,642: 46. 3. Vid räkenskaperna kafva Revisorerne icke funnit något att erinra. Säkerhetshandlingarne befunnos, vid anställd inventering, i god ordning. Miotu/l. Museum. Af räkenskaperna, sorn blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade för båda åren utan anmärkning, inhemtas: Debet. år 1852. år 1853. Balans från föregående år: Credit. Balans från föregående år: — Balans till påföljande år: Med tillkännagifvande, att någon anmärkning vid dessa räkenskaper icke förekommit, anse sig Revisorerne böra upplysa om orsaken, hvarföre 1853 års stats-apslag för Kongl. Museum, rätteligen utgörande 1,000 R:dr, uti ofvanstående tabell finnes upptaget till endast 375 R:dr.
Förordningen af d. 29 Maji 1709 till efterrättelse och iakttagande, finnes stadgadt, hos Hrr Fullmäktige anhållit om förnyelse af de samma 2:ne Lottsedlar, som nu äro ifråga; och hvilken anhållan äfven blef bifallen; men, enär Bagge underlät att fullgöra öfrige föreskrifne prestanda, kom det att härvid bero. Med afseende på hvad uti ämnet genom Commissariernes infordrade utlåtande och de af Sökanderne ingifne Handlingar blifvit upplyst och utredt, hade Hrr Fullmäktige stannat i följande Beslut: att enär uti 9 punkten af Utskottets Skrifvelse till Hrr Fullmäktige af d. 16 Dec. 182'i endast omförmäles R.iksgäldsContoirats egna Obligationer, men icke så beskaffade Skuldförbindelser, som de nu ifrågavarande, så kunde, vid detta förhållande, den sökta förnyelsen för närvarande icke beviljas, utan skulle frågan härom lill R. H. St:r vid näst infallande Riksdag hemställas och förnyelsen tillstyrkas; Imedlertid och, i betraktan - Betänkande n. 55 de deraf, att, oaktadt Lottsedlarne, redan år i8i3, blifvit allmänneligen efterlysta, de samina likväl alltsedan år :8o4, icke äro vordne, till Inleressets utbekommande, företedde, samt Sökanderne med ingifne Handlingar sin egande rätt till Lottsedlarne behörigen styrkt, skulle Sökanderne ega, alt, emot borgen eller annan säkeihet, sorn af Hrr Fullmäktige godkändes, lyfta det å ifrågavarande 2;ne Lottsedlar upplupna och sedermera upplö'pande intresse, intill dess R, H, St:r öfver den sökta förnyelsen sig utlåtit.
Jag begär följakteligen återremiss af Utlåtandet, med anhållan, att Utskottet måtte låta denna fråga hvila oafgjord, intilldess motionen om anskaffande af ett gemensamt hus för de ofrälse RiksStånden blifvit af Ständerne pröfvad. Herr Lagerhjelm, Pehr: I det skick Herr Cederschjölds motion förekom i Utskottet, var det svårt att urskilja, om motionen blott angick RiksStåndens tryckta handlingar, eller äfven de äldre. Den omständighet, att motionen var framställd i så stor skala, var liufvudsakliga skälet till Utskottets afstyrkande. Att tillsätta en särskild Embetsman, för att granska och ordna alla Rikets Ständer rörande handlingar, ansågs vara en alltför stor och onödig omsorg. Jag tror, att om man sörjer förför - Den 14 Febru ar ii. 34t varandet af äldre handlingarne före år 1809, så att de oförstörde må i framtiden vara att tillgå, har man gjort nog för saken. Hvad sorn af dessa icke redan är kändt, torde lill större delen icke eller förtjena att blifva det. Men då nu motionen blifvit inskränkt till en mindre skala, eller blott till anskaffande af ett gemensamt förvaringsrum för Ståndens Archiv, så tror jag Utskottet hafva skäl att tillstyrka anslag dertill, och får för sådant ändamål förena mig med dem, som begärt återremiss af Utlåtandet. Herr Riben, Carl Wilhelm: Äfven jag tror, att Herr Cederschjölds motion förtjent mera afseende, än Utskottet derpå fästat. Det är visserligen sannt, att derigenom en utgift för Staten skulle föranledas; men jag säger, såsom Motionairen: då man begär millioner till Tredje Hufvudtiteln och till Canalers anläggning, så synes man ej böra hushålla på några hundrade Riksdaler, som äskas till nytta för fäderneslandets historia. Jag tror dessutom, att det undfallit StatsUtskottet och de värde Talarne i detta ämne, att RiddarhusSekreteraren är den ende piermanente Tjensteman, som Representationen äger, och derföre just den, som bör ordna och hafva uppsigt öfver desse handlingar.
Vördig far skulle nu vara så beskedlig och låna henne någon kristlig postilla, som vördig far icke själfver eftertraktar till att predika ur; det kan, Gud hjälpe mig, inte vara af ondo. Petrus Tavia betraktade den lilla läshungriga flickan, som stod där röd af blygsel med nedslagna ögon, uppfångande hvarje omildt ord från hans läppar. Jaså, sade han, är det du, som läst genom hela bibeln? Nå, säg mig, hvad var det, som Israels folk kallade ett klangår? I tredje Mose bok, 25:te kapitlet, 11:te versen, står: »Ty det femtionde året är edert klangår.» Kyrkoherden uppslog sin bibel, ty han mindes icke versen, och fann svaret riktigt. Den vördige mannen blinkade och fortsatte: Nå, efter du minnes så bra, kan du berätta för mig, hvilka judar hemkommo med Serubbabel från babyloniska fångenskapen? Det står i Nehemia bok, 7:de kapitlet, 7:de och ända till 64:de versen: Jesua, Nehemia, Asaria, Raamja, Nahamani, Mordechai, Bilsan, Misperet, Bigvaj, Nehum, Baana ... Håll, det är nog! Jag märker, att du reder dig skäligen bra. Det där, kära barn, är godt minne, det är ännu långt ifrån godt förstånd. Vördig far har alldeles rätt, inföll Dordej, det är det jag har sagt henne. Men då svarar hon, att just därför vill hon lära ett godt förstånd. Nu förlorade kyrkoherden tålamodet. Och jag har sagt eder, att sådan lystnad hos kvinnfolk är djäfvulens påfund. En kvinna skall tjena, vara sin man underdånig och uppföda sina barn i tukt och förmaning. En kvinna skall vara Sara och icke Eva. Minns det, farväl! Dordej gick bedröfvad med oförrättadt ärende. Vid dörren stod tullnären och hviskade till henne: Vänta mig vid grinden, jag vill tala med er! Lydik Larsson frambar det ärende som fört honom till prästgården. Han fick höra åtskilligt tal om de dåliga tiderna, krig och missväxt.