Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då den föreslagnatariffen dessutom i och för sig är ganska låg, oaktadt allt hvad Hr Hjerta derom yttrat, tror jag ingen fara ligger deruti, hvarföre jag anhåller om bifall till Utskis förslag. Frih. Cederström, Rudolf: Hvar och en, som varit taxeringsman, har en icke obetydlig erfarenhet af de svårigheter, som öro förknippade med detta värfs utöfning, och en af dessa svårigheter skulle ofelbart, genom minimi-tariffernas borttagande, vexa till en alldeles outhärdelig grad. Jag har sjelf under flera år varit drabbad eller hedrad med det medborgerliga förtroendet att utöfva denna mödosamma och i sig sjelf vigtiga befattning. Men jag har dervid gjort den sorgliga erfarenhet, att vissa medborgareklasser i möjligaste måtto undandragit sig att betala, hvad likväl taxeringsmännen, efter långvariga strider, funnit skäligt att de borde betala. Jag anser således för det första högst vigtigt att minimi-tarifferna bibehållas, och för det andra, i likhet med Gr. Björnstjerna, att de fastställas till samma belopp, som de ägde före sistlidne Riksdag. Någon nytta deraf, att dessa minim i-tariffer försvinna, har jag icke kunnat upfatta hvarken af Hr Hjertås eller Frih. Raabs anföranden. Man bör visserligen visa sina medborgare förtroende i den mån de af en obegränsad latitud i detta hänseende göra sig förtjente; men jag vågar påstå, att detta icke f. n. är förhållandet, utan att det är en beklaglig erfarenhet, som nödgar oss att bibehålla vissa inskränkningar härutinnan. Jag anser dessutom de af nämnde Hrr framlagda skäl icke vara af den beskaffenhet, att man deraf kan hemta anledn. till den öfvertygelsen, att minimi-tarifferna kunna i något fall utöfva något betydande inflytande till skada eller, med andra ord, lägga något förlamande band på den allmänna rörelsen. På grund häraf tillstyrker jag bifall till LTtsk;s förslag. Hr Hjerta: Tvenne ledamöter hafva af den tabell jag upläst, funnit sig ännu mera stärkta i sin öfvertygelse om behöfligheten at en minimi-tariff. Detta är för mig, enl. den åsigt jag har om saken, ganska ledsamt.
Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att sedan lt. o. Ad. bestämt aflöningen för Exped.Sekret, till 4,500 Rdr, för Kanslisterne till 2,000 Rdr och för Kopisterne till 1,000 Rdr, så borde i följd af dessa förändringar, derest Utsk:s förslag i öfrigt bifölles, äfven slutsumman af den erforderliga anslags-tillökningen förändras till 15,442 Rdr, i st. f. 13,842 Rdr Rmt, samt hemställde derjemte om R. o. Ad. med berörde förändringar bifölle den i Utsk:s förev:de tillstyrkande åberopade tabell N:o 1. Ropades Ja. 3:dje punkten, ang.dc anslagen för KrigsColl:m. Härvid förekom först och bifölls Utsk:s yttrande ang:de en af Gr. Lagerbjelke och en af Riksdagsfullmäktigen Anders Pehrsson väckt motion. Vidare förekommo följande denna punkt tillhörande mom:r: Mom. litt. a, angule lön för ColUiPresidenl. Hr af Klint: Så länge KrigsColhm är bibehållet vid sin nuvamde organisation och således är ett af Rikets Colher, så följer deraf också att det måste hafva en President. 72 §:n Reg:sE:n antyder ett sådant förhållande. Redan af denna orsak bör äfven en lön å Stat dertill anslås. Det är visserligen af Depart:sChefen uplyst att en sådan lön är umbärlig, så länge embetet af dess nuvärde innehafvare bestrides, men hvem ansvarar för att detta lyckliga förhållande icke till nästa statsreglerings-period af en eller annan orsak uphört. Hvad är då att göra? K. M. är då, derest R, St:r afslå denna punkt, nödsakad att till president-befattningen tillförordna en person, som innehar en ordinarie lön på stat; detta vore att vidtaga en åtgärd, som med skäl varit så mycket öfverklagad. Jag anhåller derföre vördsamt om propos. på bifall till K. M:s hemställan i denna del. Erih.
Ut u d r ftft-soagen ä Skä d rs sida gjorde tvroebäll, rörnnd' ^rivitegierne; hwarom de öft rise Respecuve Standen skulle genom PratocollSUrdrag wördsamt och wänligen underrättas. Vr lu^rr». l x prc> ocollo L. L. Herr Den io Januari». Lsy Herr 8ilsverliolps, vsvicl 6u6mun6, upplä» ste ekt af Herr björr,stjerns A !st«t;nu^ fvrsattadt, sä lydande Memorial; En Stars mängfaldiga Styrelsegrenar mäste, för att med eftertryck kunna werka tili tet heloS bestånd, hofwa tullkvmligt utstakade vmräden, icke utsträcka sin werkningsförmäga utöfwer dem, och inom krestell af en annan afdelning, icke koria fyfiemälen för hwarandra, utan hwardera pä stn egen kosa gä föreningspunkten till mötes, der sammanbinda det bela, och salunda befästa samhällets gemenfmma svremäl: Ordning, Rrafr och Säkerhet.
Majtt betyga deras underdåniga vördnad och tacksamhet för Dess uti nådig skrifvelse den 6 dennes angående Leipziger-lånet meddelade förklarande, att frågan om coursdifferencen må till nästa Riksdag uppskjutas, hvarigenom anledningar till Riksdagens ytterligare förlängande m. m. blifvit undanröjde. Från lAälloflige Tior gare Ståndet af den l6, 18, 27 och 29 sistlidne Junii, samt den 2, 3, 4, 7, 8, 11, 13,15, 17 och 19 dennes, innefattande: t) Bifall till följande Utskotts Betänkanden och Utlåtanden, nemligen: StatsUiskottete, angående de under Kongl. ComnaerceCollegii förvaltning stående fonder, undantagandes hvad i anseende till Revisorernes rätt att förordna om Creditivets indragning blifvit föreslagit; bidrag från Allmänna Magazinslnrättningens fonder, till förekommande af stegring i priset å groft bröd för hufvudstadens obemedlade invånare; Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse om Öen St. Barthelemy; sluteliga bestämmandet 373 Den 20 Julli. af Ståndsoch UtskottsCancelliernes aflöning; PensionsStats reglerande för Högstsalig Hennes Maj.t EnkeDrottningens Hofstat, med vilkor, att de i Utskottets Betänkande upptagne frågor varda i hela deras vidd öfverlemnade till Kongl. Maj:ts nådiga afgörande, utan hinder af särskilta föreskrifter, endastunder förbehåll, att den anslagne summan ej må vid utgifternas bestämmande öfverskridas; tryckning af Tabeller ol ver StatsVerkets räntor; medels anslående till kostnaderna vid Högstsalig Hennes Maju EnkeDrottningens begrafning ; Rosersbergs
Jag skulle önska, att man måtte komma derhän, att, om äfven rättigheten att lega funnes qvar, hvar och en likväl fann sin pligt vara att sjelf ingå i nationalförsvarets leder, och sålunda icke ville begagna sig af möjligheten att undvika sådant. Jag föreställer mig sålunda, att det lämpligaste varit, 0111 II. St. nu ingått till K. M. med en underd. skrifvelse, hvari tillkännagifvits en sådan Ständernas åsigt, att de nu höllö före, det vårt nationalförsvar borde utbildas, egentligen med hänsigt till beväringen, samt anhållit, det K. M. intill nästa riksdag behagade afgifva förslag i ämnet, i enlighet med de grundsatser, II. St. uttryckt. Då kunde i sammanhang dermed jemväl undanrödjas de hinder, hvilka nu anses linnas i vår nuvarande beväringslag. Den förste talaren, som yttrade sig efter mig, har ingått i sådana detailler, hvarigenom han velat visa, att de af ide'ens tillämpning påräknade besparingar icke i verkligheten skulle uppkomma. Jag är af en motsatt öfvertygelse i denna del; men då jag nu icke kan vara beredd att ingå i några bestämda moträkningar, får jag blott med uttryck af min öfvertygelse besvara den sålunda gjorda anmärkningen. Jag är fullkomligen förvissad, att i fall K. M. framställde ett fullständigt och lämpligt förslag i detta vigtiga ämne, skulle det visa sig, att nationen både i ceconomiskt och moraliskt hänseende komme att vinna på dess antagande. Man har sagt, att det är svårt att få rotehållare att ingå på att erlägga vacance-afgift. Detta kan vara mera naturligt, då dessa medel ingå till statsverket, utan att provinsen, hvarifrån de utgå, känner, om något eller intet deraf kommer densamma till nytta. Möjligen äro dessa afgifter äfven ännu för höga; men om medlen stadnade i provinsen till bekostande af dess beväringsöfning och utginge i naturprestationer, såsom t. ex. säd, är jag öfvertygad, att rotebållarne begärligt skulle derpå ingå. Jag tror ock, att det bästa sättet ligger i det af Gr.
Stander i underdånighet bftalien; och rrppdrog Standel ar Dest Taleman, art för Kongl. Majtk nedlägga Ståndets underdåniga roördngdssulla tacklamhet för den Wishet ach Nådiga omwardnad, hwarmed Hans Kongl. Maj.i täckts behandla detta granlaga ärende, lill befordrande af Rikets framtida säkerhet och lugn. De öfrige Respectiwe Standen skulle genom Utdrag af Protocollet wördsamt och manligen härom underrättas, bär lu^rs. Lx krotocollo. fs. lck. ?etarlcm. S. DDa Borgare, Ståndet kill pröfning företog hwad Riksens Högloft. Ständers Stats r Utskott, uppå Kongl. Maftcs Nådiga Propcstiion, an. gående bestämmandet af en wist nnderhallsckumma för Konung Gustaf 'Adolph.
År 1833 : 179,740 R:dr 4l s^- „ i834 • 172,762 „ i835 188,570 „ i836 180,204 , 1887 • • . • • • • • • 17^ således i medeltal för desse år 179,085 >j 24 » 5> » 5 99 u 99 >> 29 >> ^9 » öfver-Stathållarens Fcmars-Beratlelse. 13 Åf Stadens Kammar-Contör är för omförmälde Fem Sr en Tableau upprättad öfver Stadensj af Drätsel-Commissionen förvaltade Cassas Inkomster och Utgifter, hvarvid de förre äro utförde, sådane de varit efter afdrag af derå belöpande Uppbördskostnader, der dylika kostnader egt rum; och uti denna Tableau upptagas: A) Inkomster: l:o Af Handelsrörelse ©eli Sjöfart Slädens andel af allmänna Tolagen Ifrån Packhuset, Jernoch Metallsaint Victualie-Vågarne Af Hamn-, Last-, Parm-, Bro-, Eldstads-, Torg-, Renhållnings-, Slussoch Mätare-penningar* samt Barlastmedlen och 2:o Andre Intrader: Af Stadens Tomter: Tomtören och Trettionde-penningar, samt lösen för sådane tomter, som blifvit till frie upplåtne Åf Stadens Hus och Lägenheter: hyror Af Bokoch Stads-AuktionsKammarne, jemte andel i provision ifrån Pantläne-Contorets Auctions-Eammare Af Biirskaps-penningar, Saköresrnedel, Jude-afgift för borgerlig rättighet, Böter för felaktigt Jern m. fl. smärre inkomster . För Bränvins-distillerings-rättigheten För försålde Fastigheter.
Först träder man här upp på en liten veranda, därefter kommer man in i en kontorslokal, där allmänheten på sedvanligt sätt kan inlämna sina annonser och där brefkort, kuvert och papper med vyer från Stockholm och utställningen finnas att tillgå. Äfven torde de dagliga tidningarna där komma att försäljas. I en liten smakfullt anordnad salong kan man äfven där få hvila ut en stund, sköta sin korrespondens m. m. Hela det vackra och eleganta möblemanget kommer att ordnas af aktiebolaget Svensk konstslöjdsutställning, S. Giöbel. Desslikes kommer fröken Olivia Nordqvist att hafva en väl ordnad filial af sitt bekanta Allmänna tidningskontor ute på utställningsfältet. Den blir inrymd i den byggnad, som först var af sedd för Dagens Nyheter, men sedan denna tidning afstod från att vara med, fick fröken Nordqvist förhyra densamma. Här kommer allt att finnas som hör till ett väl ordnadt tidningskontor. Och så må min lilla axplockning vara slut för denna gång. A u revoir! Adolf Hell an der. * Iduns läkarartiklar. 1 den ursprungliga planen till denna af framstående vetenskapsmän särskildt för Idun författade artikelserie, som i och med förra årgången framskred till sitt 12:e nummer, ingingo tre hvar för sig viktiga sjukdomsområ- den, som ännu återstå att behandla, innan serien kan betraktas fullt afslutad. I dag ha IDUN 1897 vi nöjet ait på ett af dem — det maktpåliglungsäcken fullständigt, utan tomrum, och gande kapitlet orn / ungsoten och dess behandär fritt rörlig inom densamma, utom i midten ling — kunna erbjuda våra läsare en utredungefär i inre ytan, där den är fixerad vid ning af en af våra skickligaste specialister på kotpelaren genom de inträdande stora luftbröstsjukdomarnes fält, föreståndaren för vårt rörsgrenarne och blodkärlen. Till sin inre lands hittills enda lungsotssanotorium d:r T. byggnad bestå lungorna hufvudsakligen af Horney vid Mörsil.
Förordningen om mått, mål och vigt af den 29 Maji 1739, uti halfva rågan, eller 2 strukna kappar, eller f:del af spanmålslunnans fastställda innehåll, 36 strukna kappar, eller 32 kappar i fast mål, vanligen blifvit på det sätt disponeradf, att Kronofogden anvisat ett eller flere hemman med deras hela kronotionde till utgörande af den, hvarje indelningshafvare tillkommande spanmålstionde, reducerad efter 34 strukna kappar på tunnan, men andra hemman åter att till Kronan leverera den deras hemman åsalte tionde, till ett emot Kronans kappmål å indelningsposten svarande belopp. Då likväl dispositionen icke alltid kunnat så afpassas, att tionden fått erläggas på ett ställe antingen till indelningshafvaren eller till Kronan, så hade för det quantum, hvarmed ett hemmans, eller flere hemmansdelars tionde öfverskjutit sammanlagda kappmålet på den tiondespanmål, som af alla till indelning anslagne hemman tillhopa skolat levereras, anvisning måst ske, dels till Kronan, dels till tiondelagaren; o«h ehuru detta senare alltid skall varit för tiondegifvaren mer eller mindre - Eap:cl:lions-Uti kol tets Forslag till und. Skrifvelse N:0 344 dre besvärligt, samt jemväl stridande emot den i Kongl. Förordningarne af år i8o3 och 181 5 lagda grund för tiondens utgörande, nemligen att hvarje åbo bör anvisas till leverering af bela sitt tiondebelopp på ett enda ställe, hade likväl den förra dispositionen, eller då bela kapp måls-beloppet å indelningen jemnt svarat emot en eller flere hemmansdelars tionde, så alt dessa endast dermed kunnat anvisas till Kronans magasin, verkat till olika utgift för de skatlskyldige, vid det förhållande, att tiondetagaren, med begagnande af dess i Författiiingarne stadgade rätt, låtit uppsäga säden till leverering in natura, men Kronan deremot tillåtit räntegifvaren alt lösa kappmålet efter årets markegång.
Och som den nu gällande inskränkningen af representations-rätten, i fråga om sido arf, finnes stadgad ej allenast i 2:dra och 3;dje §§. af 3 Gap. Ärfda Balken , utan ock i 4:de §., samt dessutom förutsattes i 5tte och följande, till och med n:te §§. ; så är det, efter Utskottets omdöme, nödigt, att hela berörde capitel erhåller en förändrad redaction , hvartill Utskottet här framlägger förslag, till större delen hemtadt från Bag-Coiniténs, hvilket i denna del, efterUtskottets tanka, genom enkelhet, fullständighet, tydlighet och bestämdhet, utmärker sig framfördengamla redactionen, och öfverensstämmande med Utskottets , i dess Betänkande N:o 68 , gjorda tillstyrkande om upphäfvande af skillnaden i arfsrätt för arfvingar af olika kön ; lydande förslaget sålunda: 3 Cap. Om bak-arf och sido-arf. 1 §. Aro ej b ros t arfvingar till efter den döda, och lefva dess f öräldrar, ag-TJtskott$ts Utlåtande N.o lag. då tagan de arfvet , hälften hvar» dera• 2 §•
Det har icke undfallit Kongl. Maj:t, huruledes, efter nu gällande lag, en gäldenär, som ej förmår visa, att han genom vådliga händelser, såsom sjö- eller brandskada, fiendens härjande, eller annat sådant olycksfall, utan något sitt vållande, kommit på obestånd, kan hållas i bysättningshäkte under obestämd tid, och således för hela lifstiden. I anseende till det lidande, som en så långvarig förlust af personlig frihet för gäldenär medför, kan, på sätt i motiven till Lag-Comitéens förslag till allmän Civil-lag blifvit anmärkt, bysättning ställas i bredd med flere af de straff, hvarmed brottmålslagen belägger svårare brott, och äfven i stränghet öfvergår några af dem. Då i lagen gifvas bestämda reglor för straftens tillämpning och afmätande efter olika straffbarhetsgrader, kommer deremot bysättning att bero af borgenärs godtycke, hämndlystnad eller förmåga att i häktet underhålla gäldenären. Likväl kan bysättningen ej betraglas annorlunda, än såsom ett tvångsmedel att förmå gäldenär att, så vidt möjligt är, utan uppehåll, göra rätt för sig, och detta skäl för bysättningens användande upphör, så snart gäldenärs egendom blifvit till concurs afträdd och bouppteckningens rigtighet är af honom med ed fästad, emedan då måste, intilldess motsatsen visas eller göres sannolik, antagas såsom verkligt, att gäldenär ej eger flere tillgångar.
Frilen att man icke lärer sig inse värdet af mynt, om man icke har det utelöpande i silfver. Den som anser det vara bättre, samt innefatta mera värde, att hafva 1 R:dr i silfver än i pappersmynt, han eger ju tillfälle till att skaffa sig en sådan. Men man ser att i allmänhet uttagas icke dylika silfver-rrdrar från Banken, förmodligen emedan man anser dem ej ega större värde än 1 R:dr i pappersmynt, och, om icke så äfven vore förhållandet, vore ju i och med detsamma grundvalen för realisationen kullkastad. Hvad postvexlarne beträffar, tviflar jag att de kunna fullt upväga den beqvämlighet, som våra småsedlar ega, ty då man på landet först skall fara in till närmaste postkontor för att skaffa sig en vexel på 2 ä 3 R:dr, blir det ganska besvärligt, hvaremot om man sjelf innehar en 2 ä 3 R:dr i sedlar, deras afsändning går ganska lätt för sig. Då man under denna Riksdag vid åtskilliga besluts fattande egentligen afsedt Stockholmska allmänhetens fördel, borde man väl äfven tänka på landets, samt låta dem bibehålla sina småsedlar, så länge det är för dem beqvämligast. Jag anhåller om bifall. Gr. Lagerbjelke: Den siste värde talaren har ibland de olägenheter, hvilka skulle upkomma deraf, att de nuvande 1 och 3 R:dr "Riksg:s icke vidare utgifvas, anfört, att man har vant sig vid dem. Jag medgifver att det är en gammal vana, som, i fall dessa småsedlar blifva borttagne, brytes, men en så ringa olägenhet torde icke vara förtjent af att komma med i räkningen, då flera goda skäl kunna anföras för motsatsen. Den värde talaren har visserligen sagt, att då 5-R:drs-sedeln skulle utgöra den minsta valören, skulle det kunna hända, att man på landet icke hade penningar att vexla den med, samt att man således skulle komma i förlägenhet, i händelse icke 1 R:dr funnes, men Den 20 November.
Hrr icke borde hafva någon betänklighet att antaga den nu föredragne punkten, och hvad den sammankedningen beträffar, så föreställer jag mig att om man vill ändamålet, nemi. systemets införande i det ena och andra afseende!, så vinner man mera för saken, om man nu antager detta oberoende af del andra. Hr von Kraemer, Anders Robert: Det finnes trenne slag af personer hvilka tro sig vara fullkomliga motsatser till hvarandra; men som dock i afseende på slutet af deras sträfvanden äro alldeles lika. Det ena äro de ultra conservative som icke vilja någon hvilken som heldst förändring utan endast qvarstadna på den fläck de äro, de andra ultra reformatorerne, som vilja alfi eller intet. Båda komma till samma resultat eller att ej komma ur fläcken. När nu en coalition af dessa olika personer sätta sig emot framåtskridandet i den politiska verlden, har detta till följd att framkalla en sådan grad af spänning, att alltsammans förr eller sednare brister genom en statshvälfning, och en statshvälfning är ett tärningskast då allt kan vinnas — men vanligen allt förloras. — Men när denna coalition af stillaståendets och framåtrusandels vänner vänder sig mot och hindrar framåtgåendet i materiela eller ekonomiska mål, är saken nästan ändå mera förtviflad, ty så vida ej, då frågan är af en alldeles ofantlig vigt, har man ej en gång deri förutnämnda ringa chance, som, i afseende på de politiska missförhållanderne, fanDS i framkallandet af en statshvälfning — ulan blir i en materiel fråga, som råkar ut för förenämnde coalition och omedvetna allians, föjden ett nästan ohjelpligt och oberäkneligt långt stillastående. 12* 180 Den 22 Februari f. ra. R. a. Ad. torde lätt inse mot hvilka af de föreg:de talarne dessa mina allmänna anmärkmr äro rigtade och deraf sjelfva göra tillämpningen. Nå! de ultra conservativa hafva då åtminstone rätt från sin ståndpunkt. De vilja ingen förändring eller åtminstone en så sen som möjligt! — Men den andra sidans förblindelse är obegriplig!
PoliccKammaren blifva vederlagdt, och hvilket förfarande, innan Anmärkaren i dess Blad detsamma annoncerade, var hos en stor del af Stockholms Innevånare redan bekant; nemligen Proceduren med ÅkareDrängar, hvilka under loppet af nyssframflutne år först af Policen blefvo arresterade, sedermera flere dagar pryglade till bekännelse. Frågan var om en Dräng ifrån Landet, hvilken, efter några dagars vistande här i Staden, helt och hållet saknades, och försvann: Denna Landtman hade desse ÅkareDrängar skjutsat till åtskilliga ställen, enligt hans begäran. Sedermera, då det blef bekant, att den saknade mannen befanns på landet, så blefvo desse Åkare lössläpte och frikände, sedan de förut undergått tortur och setat, flera veckor arresterade. Jag trodde, det Riksens Höglofl. Ständers JustiliceOmbudsman, då han tydligen i 428 Den 5 Januarii. detta anförde Veckoblad blef underrättad om delta rysliga och grymma förfarande, opåmint skulle på det högsta beifra detsamma, samt befordra Policemästaren till ansvar och näpst derföre, såsom helt och hållit stridande mot Regeringsformens 16. §. och Allmänna Lagens MissgerningsBalk, 20. Capitlet 7. och 8. §. §.; men sådant hördes aldrig af. Kongl. PoliceKammaren härstädes behagar äfven blanda sig med sake;', som alldeles icke tillhöra den. Exempel härå anföras: Bättre Fruntimmer af Stånd, som förmedelst utmärkt skicklighet hemma i eget rum förfärdigat Väfnader, jemngoda med de Engelska, hvaraf prof blifvit högsta Vederbörande presenteradt och lemnadt, och som med Nådigt välbehag och bifall blifvit ansedt, har, detta sednare oaktadt, blifvit vid hot af vite uppkallad i PoliceKammaren, offentligen förhörd, samt, i stället för uppmuntran och beröm, som sådant arbete förtjenar, blifvit publiquement chicanerad och confronterad.
Från Högvördige Preste» Ståndet* S. D. Remitterades till Banco-Utskottet en af Kyrkoherden Lyth väckt Motion, angående en modification 5 nu gällande Stadgar för Rikets Discont-Verk, i anseende till den för On Gottland nu och olla hämmade postgången, hvilken Motion derjemte skulle med Respective MedStånden communiceras. S. D. Exped itions-Utskoftets Utlåtande, N:o i anledning af återremiss utaf Förslaget till en underdånig Skrifvelse, angående Numer-Lotteriets fordran hos Hamnbyggnads-Di rect Jone n blef, vid nu skedd föredragning, till Handlingarne lagdt* S. D. Stats-Utskottets uti Memorial, N;o 103, anmälde anledning till anmärkning emot SiatsRådet samt Föredragande inför Prof.' Utdrag den 9 April 1809. 29 Kongl. Majit af Krigsärender), blef, vid skedd föredragning, till ConstitutionsUtskottet remitterad. S. D. Bevillningsutskottets Betänkande, N:o 15, angående Stämplade Pappersafgiften, bleF, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, vid förnyad föredragning, till Utskottet återremitterade. S. D. På grund af dervid gjorda anmärkningar, återremitterades Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotlens Be» tänkanden : N.'o i5, i anledning af väckta Motioner om ändring i Kongl. Förordningen den 19
Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnda den 4 dennes bordlagda Betänkanden: N:o 5, i anledning af väckt motion om upphörande af den genom Kongl. Cirkuläret den 30 November 1849 Kronofogde och Häradsskrifvare tillagda provision lör debitering och uppbörd af kronobrefbärings-afgiften; N:o 6, i anledning af väckt motion om meddelande af föreskrift att i alla från offentlig myndighet utfärdade skrifna handlingar s. k. latinsk stil skall begagnas; N:o 8, i anledning af väckt fråga om kronofogde-tjensternas indragning; samt N:o 9, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande för utbredande af kännedom i skogshushållningen samt i sättet för torljords förädlande till brännmaterial. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Vällofl. Borgare-Ståndets protokolls-utdrag N:o 118, med kommunikation af en till nämnda Stånd ankommen, af Societå Nazionale Italiana meddelad, Torino den 20 sistlidne December daterad, af General-sekreteraren J. La Farina, å Presidenten, Generalen Garibaldis vägnar undertecknad skrifvelse, i anledning af erhållen underrättelse om Herr Lallerstedts den 14 i nyssnämnde månad väckta motion, med afseende på beskickning från Sverige till en kongress för de Italienska angelägenheternas ordnande. Frän Högv. Preste-Ständet. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Stats-Utskoltet Kongl. Maj:ts, den 4 dennes bordlagda, nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande 174 Prot.-Uldrag åen 7 Januari 1860. af uppgifter rörande de af kommuner och enskilde personer till lärare vid rikets elementar-läroverk gjorda donationer. S. D.