Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Från denna afdelning utgå dagligen försändelser i hundratal, och att många af dem gå till Iduns läsarinnor, har denna storartade affärs innehafvare varit nog uppriktig att tillstå för oss, ity att de från landsorten ingående orderna mycket ofta hänvisa till K. Lundbergs Bosättningsmagasins annonser i Idun. De olika afdelningarne äro förbundna medels telefon, och hela etablissementet upplyses af elektriskt ljus. Affären grundlades år 1843 i Nyköping af hr Karl Magnus Lundberg, flyttades 1808 till Stockholm, der den redan sedan 1851 haft filial, samt öfvertogs 1873 vid faderns död af nuvarande innehafvaren hr Karl Ludvig Lundberg. Utom den här ofvan omnämda bosättningsaffären har firman en mycket stor garnhandelsaffär Stora Nygatan 2. Dessutom hörer till affä- ren åtskilliga verkstäder: för tillverkning af stickade yllevaror, såsom gosskostymer, yllevästar, koftor, strumpor m. m., tapetserareverkstad samt nyanlagd fabrik för tillverkning af jernsängar m. m. Vi hafva trott, att dessa meddelanden skulle vara af intresse för våra läsarinnor, helst då de röra en affär, med hvilken de flesta af dem redan haft eller åtminstone förr eller senare torde få att skaffa. Att de varor, som der tillhandahållas, äro af prima qvalitet, hafva vi sjelfva haft tillfälle öfvertyga oss om, dels genom eget bruk, dels ock genom de bevis på fullständig belåtenhet hos dem af tidningens läsarinnor, som genom Iduns Uträttningsbyrå gjort inköp i K. M. Lundbergs Iiosät t ningsmagasin. Något Icke korgar detta vecÄnnu medan Klara hemmet. den dess af somaf tjenstflickor Ruth fängslades så af det egendomligt sköna ran diner kl. Så fjärden; convoyerade saksknippor, köttpåsar och öllådor. sjön. midt öfver bred qvicksilfverskimrande så länge.
OMSLAG AF DENLÖ- (A PR O M - MONOGRAM M. Bästa upplysningen erhålles i Sv. Biblioteket hft 83, sid. 484 under rubriken Fyrkantig ram. — Arbetet göres styft med upplöst gelatin: — ia. Man börjar trädningen på 4:e och 3:dje skaften på sä sätt att man träder uti en solf på 4:e skaftet, så en på 3:e o. s. v., tills 8 ändar äro iträdda på hvarje skaft. På samma vis förfares med 2:a och l:a skafIen. — De fyra tramporna och skaften uppknytas alla efter hvarandra. Trampningen börjas med l:a och 2:a trampan, dermed fortsattes till 16 trådar äro inslagna; sedan inväfves de gröfre trådarna, dä hvarannan trampa af de 4 nedtrampas. Derefter börjas med 3 och 4 lika med de 2:nc första. — ia. Har alltid funnit J-pennor (stämplade » Fine ») fördelaktiga för en stadig och jemn stil. O M 2 0 ÖRE I Efter mitt förmenande äro H y - FRIMÄRKEN INSÄNpotekspennor n:r 0,350 mycket användbara. DAS TILL Skandi» Alexandra ». Kjöbenhavn 1888 En penna, som synes vara mycket lämplig för skönskrifning, är hofkalligrafen A. N. Bergrens » favoritpenna », märkt F. Äfvenså Perry &amp; Comp:s Elastic Pen n:r 27. Medium; af dessa föredrager jag den förra till brefstil och den senare till gröfre eller rubrikstil. Idun 5: - IDDNS MODETIDN. MED PLANSCHER OCH HANDARB. &gt; 5: - IDDNS MODETID. UTAN PL. SOMMARBOSTAD ALVASTRA. läroverk, C. Dehlin, s o m där ute tillbringade sina sommarferier. REDAKTÖR OCH UTGIFVARE: UTGIFNINGSDAGAR: LÖSNUMMERPRIS: 8 ÖRE.
Ty dels är det för ingen del säkert att den, för Riddarhusets stora Corps de Logis väl passande arkitektur skall göra lika god verkan för ögat när den ulföres i förminskad skala, dels, och om äfven den onekligen ganska vackla ritningen skulle komma att vid utförandet lyckas bilda ett tillfredsställande helt, så återstår att öfverväga huruvida dessa i arkitektoniskt hänseende vunna fördelar å husets yttre ej torde i dess inre orsaka någon olägenhet. En sådan skulle inträffa genom det mörker, sora upkorame i Riddarhussalens inre del, ifall man tillslöte de båda fenster ål norr sora nu äro uptagne midtemot de båda blindfenstren på södra sidan, hvilka man lärer hållit igenbyggda af den orsak, att vid linsets byggnad ingick ursprungligen, såsom man vet, i planen den afsigt, att förse Riddarhuset med framåtgående Uyglar, hvilka skulle upföras i en, med den nuvar. byggnadens, fullkomligt harmonierande stil. Men, om man nödvändigt vill göra nya byggnader, hvilkas användande jag dock ej hort på eli nöjaktigt sätt upgifvas, hvarföre har man icke snarare tänkt på att följa den primitiva planen? Härom finnas förmodligen uplysande ritningar och detaljer i Riddarhusets arkiver, hvilka man synes hafva bort rådfråga, företrädesvis och innan en ny plan, om ock i likartad stil förtjenstfull affaltad, ifrågasältes till utförande. Emedlertid, och för den händelse att flyglarne åt söder framdeles kunde ifrågakomma till upbyggande, kan man ej beräkna att, derest de södra begge blindfenstren nu öpnades, icke desamma åter finge tillslutas? Hade man då redan stängt de norra, så blefve Riddarhussalens vestra och innersta del ganska mörk och dyster, såsom af de begge gafvelfenslren ensamt alltför sparsamt med dager försedd. Det blifver dock i alla händelser nödigt att göra sig redo, först och främst, till hvad angeläget ändamål nybyggnaderne skola begagnas, och dernäst, huruvida det är skäl att för deras verkställande anlita sådana utvägar, som blifvit förslagsvis upgifne.
De i Regerings Formens 42 § nyttjade orden: intill dess Riksens Ständer hinna sammankomma har Utskottet trott böra bringas till öfverensstämmelse med de i 41 § använda: intill dess Riksens Ständer sammankomma, och har trott sig böra föreslå, att. på båda ställena må sägas: intill dess Riksens Ständer sammankommit. Slutligen och för att icke nämna några smärre redactionsändringar i 3g §., hvilkas motiv Utskottet anser så enkla och uppenbara, att de icke behöfva serskildt uppgifvas, tror Utskottet sig böra föreslå, att utur 3g § utesluta sista meningen och utur 4[ § slutorden: ställande sig Stats-Rådet denna Regerings-Form till ovillkorlig efterlefnad. Den förra är, äfven efter (j:s nu varande redaction, alldeles öfverflödig. Åsidosättande af föreskriften i gi § kan icke urskuldas derigenom, att 3g § icke dertill hänvisar. Slutorden i 41 § sYnas redan nära umbärliga, och blifva det helt och hållet, om den af Utskottet här nedan i öfrigt föreslagna redaction af samma § godkäunes. Constilulions-Utskottets Memorial, N:o 56. På nu uppgifna skål och med åberopande i öfrigt af de förslag, hvilka Utskottet under denna dag serskildt afgifver om andra ändringar i Reger i ngs - F o r m ens 3(), 42 0C1‘ 4^ §§ > hvilka ändringar Utskottet velat göra oa lii än g i ga af de här föreslagna, men hvilka, i händelse de, jemte de här föreslagna, skulle godkännas, komma alt, jemte dessa, i nämnda §§ iakttagas, får Utskottet till Grundlagsenlig behandling föreslå, att nedan skrifne §§ al Regerings-Formen ma erhålla följande, ändrade lydelse: § 39. Vill Konungen utrikes resa, meddele Han Stats-Rådet in Pleno denna Sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt g § omtalar. Besluter
Med Herr Biörck hafva Herrar IIelsing ilis, Per Vinblad, F rodell, Strehlenert och Lundgren sig förenat. b^) Hofr Hessle, sona anfört: att Christianstad, jemförelsevis till dess folkmängd, rörelse och tomtetal, hade måhända den strängaste inqvartering; att invånarne, om de icke hållit sig vid inno års InqvartsringsOrdning, icke kunnat sjelfve existera, samt att staden egde rätt till befrielse från utgörande lill Garnisonen af ved och ljus, till bestyrkande hvaraf bifogats frenne Kongl. Bref, det ena af den 12 Januarii i728, deruti Kongl. Majit, i anledning af Krigsbefälets ansökning att, jemte qvarter in natura, erhålla ”fri ljus och värme”, förklarat, att vid 1720 års Inqvarterings-Ordning borde förblifva; det andra af den 4 Junii j8oo, enligt hvilket Chefens för» Wendes Arti i 1 erieRegemente och Befäihafvarens för Konungens eget värfvade Regemente yrkande alt af Christianstad jemväl erhålla ljus och ved blifvit afslaget, och det 3:dje af den 1 {
Och som dessa uppgifna förhållanden blifvit behörigen styrkta samt det genom ifrågavarande lån understödda arbetsföretag, under dess utförande, erhållit, ej mindre till stadens enskilda fördel än till gagn för allmänna sjöfarten och handelsrörelsen, en större omfattning än från början och då lånet beviljades var afsedl, deraf åter följt, att kostnaderne för detta företag blifvit förökade samt tiden fördröjd för så väl arbetets fullbordande, som vidtagandet af den derefter påräknade tillökning i hamn-afgifterne, hafva Rikets Ständer, i betraktande häraf, funnit skäligt medgifva del begärda anståndet, till nästkommande års slut, med den lörsta årliga ränteoch kapital-inbetalningen för lånet till kajbyggnaden och upprensningen af hamnen vid Sölvitsborg. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 22 Mars 1854. Expeditions-Utskottets Förslag lill underd. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 22 Mars" 1884. Preste-Ståndet den 22 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 22 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående Stats-kontorets ersättande för förskjutna medel, i anledning af inträffad eldsvåda på ön S:t Barthelemy. (Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 60.) S. A, K.
Väganläggningar i banan 18,215: 4(5. Transport och nedläggning af sliper och räler samt slipers upphandling 110,313: 58. Bangårdar och byggnader , 208,458: 31. Anmärkning: Tillsammans 9,444,584: 22. c) Vestra stambanan från Götheborg. Färdiga banan. Debet. Balans från år 1858: Tillgångar (materialier och inventarier) 984,279: 88. Uppbörd: Rörliga materielens uppsättning 16,196: 45. Helg-, regnoch rastdagar 81: 76. Förvandling (jerneffekters slopning till skrotjern) 25,001: 70. Vinst och förlust (slitning å förrådet) 126,327: 29. Leverering: Till södra stambanan från Falköping Balans till år 1860: Kontant behållning 138,651: 95, Fasta, från banan oskiljaktiga inventarier och byggnader 3,148,006: 22. Öfriga inventarier samt materialier 185,816: 99. Vaktstugor och postkurar 1,600: — Fordringar 1,605,443: 79. — 125 — Transport* Balans till år 1860: Skulder * Summa Credit. Balans från år 1858: Skulder Utgifter: Öfver-styrelsen. Förvaltningskostnad 6,380: — Byrå-afdelningen. Ingeniör-afdelning en. Kulvertars och afloppstrummors dito 240: 89. Stationers och husbyggnaders dito 4,473: 74. Inläggning af nya sliper 78: 43. Dito af nya räler 1,176: 92. Telegrafers och signalers underhåll 395: 85. Trajik-afdelningen. Tjenstemäns aflöning — 31,279: 18. Bevakning och signalering 3,306: 24. Betjening för passagerareoch gods trafiken 38,801: 98.
Den som biträder Utskottets jemte Ridderskapet och Adelns samt Borgareoch Bonde-Ståndens sammanstämmande mening, att tullfrihet vid utförsel bör ega rum för den under rubriken »Trävaror» förekommande artikeln: »Virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget etc.», röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Preste-Ståndets beslut, att, enligt embetsverkens förslag, lydelsen skall, för vinnande af mera tydlighet, blifva: »Virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget, af annat träslag än furu och gran», och att den för artikeln nu gällande utförseltull, 5 procent å värdet, skall bibehållas. Omröstningen har utfallit med 74 Ja och 45 Nej; hvadan Ja-propositionens innehåll är Rikets Ständers beslut. 66:te Omröstningen. Den som lika med Borgareoch Bonde-Stånden anser, att af Trävaror »furuoch grantimmer, otillhugget, af mindre än 8,3 tums diameter i lilländan, master, bogspröt, spiror och telegrafstolpar samt pumpträd, oborrade; äfvensom sparrar af furu och gran af mindre tjocklek än 6,6 tum midtpå,» böra tullfritt få utföras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Malm. Virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget etc. Timmer, furuo. gran-, otillhugget etc. 24 Bevillnings-Utskottets Memorial M 19. Vinner Nej, komma, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, embetsverkens i afseende härå föreslagna redaktion och tullbestämmelser att blifva gällande, nemligen: Furuoch grantimmer, otillhugget, af mindre än 8,3 tums diameter i lilländan 1 stycke 20 öre.
Derföre anhåller jag, att den måtte frånskiljas det Öfriga af Betänkandet, för att särskildt till LagUtskottet återremitteras, Herr van Hauswolf, Carl Gujlaf Rein~ Jiold: Jag förenar mig med den siste värde Talaren deruti, att den lagförklaring som nu år ifråga, har mycken gemenskap med Kyrkolagen, men jag får upplysa, att Kongl. Ma:t särskilt förordnat om hvad iakttagas bör, för att få spaning på förrymd Maka, att man derom skall forska hos Prcsterskapet och KronoBetjeningen. Når detta följes, och Domaren dessutom iakttager, att kallelsen på Rättens dörr anslås, så vet jag ej, att något vidare uti formaiiteterne kan erfordras. Jag tror således, att Utskottets förslag kan antagas. Herr Ehrenborg, Casper: Herr von Hauswolff har anmärkt, att Författningarne ålägga Den 27 Augusti f. m. 199 hvarje Domare att, innan han dömer till skiljsmässa, utforska af Presterskapet och KronoBetjeningen, oin personen finnes i orten. Men genom en sådan efterspaning, hvars verkställighet beror af Domarens eller öfrige Tjenstemåns nit, eller önkan att gå Makarne till mötes, år ej den olågenhet förekommen, som Herr Ribbing åsyftat håfva. Det kan vål vara möjligt, att den förrymde makan icke finnes inom Häradet, men dock inom Lånet eller Riket. Jag vet ej, hvarföre icke öfver hela Riket lysning derom skulle kunna ske. Kungörelsernes antal skulle visserligen icke derigenom betydeligen ökas, och då sådane utfärdas för så litet, sorn några Riksdaler uti Kronoutskylder, tyckes det för en så vigtig sak, som denna, vara lika nödvändigt, att allmän efterlysning sker. Derigenom vore ingen i beroende af Domarens godtycke.
M. och ensamt bero af dess höga pröfning och bedömmande;” — när, säger jag, Utsk. yttrar sig sålunda, och vi i alla fall hafva riksdag om 2j år, så skulle jag tro, att bästa sättet att vinna ändamålet vore, att Ståndet i und. anhöll hos K. M., ”alt K. M. täcktes i nåder låta vidtaga alla förberedande åtgärder, utredningar och pröfningar af locala och personliga förhållanden, för att, med anledning af de af StatsUtsk. framställde hufvudgrunder, låta till nästa riksdag utarbeta ett förslag i detta vigtiga ämne och derom med nåd. propos. till R. St. inkomma.” Jag anhåller vördsamt om Hr Gr. o. Landtnäs propos. på bifall af R. o. Ad. till delta förslag. Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik: Den siste värde talaren har slutat med att begära, alt ifrågavar. betänk, icke må blifva föremål för någon definitiv pröfning å R. o. Ad:s sida, utan att R. St. endast måtte lill K. M. ingå med en und. skrifvelse, hvaruti R. St. anhålla om, att förberedande åtgärder måtte till nästa riksdag vidtagas och K. M:s propos. i ämnet få afvaktas. De skäl, hvarpå detta tillstyrkande blifvit grundadt, hafva varit, att den värde talaren ansett betänk, så sent inkommet, att frågan icke nu kan medhinnas att afslutas; men derjemte har den värde talaren nämnt, att han erkänner betänka förträfflighet. Jag anser det första af dessa skäl icke vara gilltigt. Det är visserligen sant, att BorgareSt. återremitterat betänk., men en Den 15 Maj. 513 enskildt har jag mig bekant, att handiingarne med återremissen redan i dag kommit Utsk. tillhanda, och att anmärkn:rne dervid icke egentligen strida emot sjelfva grundprincipen i Utsk:s betänk., utan snarare befrämja densamma, med en eller annan olikhet emot hvad Utsk. nu har föreslagit.
Utskottet, som delar denna åsigt, har derför funnit för kommunikationernas förbättrande serdeles fördelaktigt, om den vid sista riksdagen ifrågakomne jernväg emellan Örebro och Hult utsträcktes till Köping, hvarigenom en sammanbindning af rikets betydligaste insjöar, Wenern och Mälaren, kunde åvägabringas och dymedelst befordras en hastigare förbindelse emellan Rikets tvänne största städer, Stockholm och Götheborg, samt jernvägen sålunda komma att få sin sträckning, dels genom 2:ne bördiga sädesproducerande provinser. Stals-Utskoltets Utlåtande, M 340. 7 dels äfven genom och i grannskapet af flere utaf rikets förnämsta bergslager, hvilkas outtömliga malmtillgångar och öfrige bergseffekter derigenom kunde å allägsnare orter inom riket förädlas och afsättas, hvilket för närvarande icke med fördel later sig verkställas. Utskottet får fördenskull till en början hemställa, att Rikets Ständer för sin del medgifva, att den vid sista riksdag ifrå gasatta jernväg emellan Örebro och Hult måtte få till staden Köping utsträckas. Då något bolag för utförande af meranämnde jernväg emellan Örebro och Hult, på de af Rikets Ständer vid sistlidne riksdag fastställda vilkor, icke under den förflutna tiden bildat sig, och någon sannolikhet ej eller är för handen att, åtminstone under den närmaste framtiden, ett sådant bolag skall komma att uppstå, har Utskottet ansett förändring uti de förut bestämda vilkoren icke kunna undvikas, såvida ej ali utsigt att bereda framgång åt den i så mänga hänseenden riksvigtiga angelägenheten, att en jernväg af någon betydligare utsträckning varder anlagd, skall försvinna.
ja, men icke af brist på lekamlig föda, den räcker så väl till att gemenligen ett öfverskott årligen förbrännes; det måtte då vara själen som det brister näring eller förmåga att den emottaga, i sanning en bedröfligare tid än tinder Christoffer af Beijerns; men emellertid huru och hvarest taga bröd ? Efler denna korta inledn. och för att i hvad på mig ankommer, ehuru naturligtvis i fråga om ett så stort ändamål, krafterue kännas alltför svaga, lemna eli bidrag till minskning af det onda, anhåller jag att för R. o. Ad. få framställa en motion af följande lydelse : Under föreg:de riksdagar och äfven under den sistförflulne har jag inför H. R. o. Ad. föredragit hvad som, framför allt annat jag ansett röra samhällets ”dyrbaraste angelägenhet:” vården om Gudaläran och undervisningen i riket och sökt ådagalägga alt hvad gällande lag derom föreskrifvit kanske icke alltid blifvit så iakttagit som vederbordt; men då fråga egentligen bör vara om huru härmed skall kunna blifva bättre, så må jag icke åter uprepa hvad jag då anfört, som eljest återfinnes i detta RiksStånds prot. pag. 232—242 2:dra delen för år 1848. Man har i alla tider funnit att för vinnande af ändamålet med lagars stiftande, tillsyn å deras efterlefnad varit nödvändig; derom yttrar ock, i afseende på våra kyrkooch undei visnings-författningar, en ledamot af 1823 års komité för organisation af Rikets Styrelseverk följande: ”Biskopas och Consistoriel' sorn inom sliffen skola vaka öfver lärans renhet och rigtiga meddelande, kyrkotukt, läroverk och fromma stiftelser samt öfver förvaltningen af de ansenliga bidrag Sveriges Sl:r och Stora Konungar till Ecclesiastika ändamål anslagit äro sjelfva utan upsigt.
Iagde utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande, angående yrkadt upp; häfvande af Gränse-Tullbevakningar mot Norrige; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Bidderskapet och Adeln bi fallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne. S. D. f, m. Då nu å nvo föedrogs Bevlllnings. Utskottets den x dennes under N:o 64, afgifne, samt 34° Trot, Utdr. d. ot Deccmbr, 1S23 den 8 derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till en förnyad författning angående Bränvins bränningen och de derföre bestämde afgifter; ansåg Ridderskapet och Adeln, som icke fann skäl, att med särskild afgift belägga bränvinspannor, hvilka vid de priviligerade Ät'icke Fabrikerne begagnas, Eihsens-Ständer likväl böra genom underdånig Skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes fästa Dess Nådiga uppmärksamhet på nödvändigheten deraf, att någon åtgärd till förekommande af missbruk utaf de erhåilne privilegier genom bränvins försäljning matte vidtagas; Hvarjemte Utskottets Utlåtande i allt öfrigt af Ridderskapet och Adeln godkändes; Uti hvilket beslut c!e öfrige Riks Stånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskot tets den 5 dennes nnder N:o 640, afgifne samt den 8 derpåföljde e. m, på bordet kgde Utlåtande i anledning af ytterligare vackt fråga, om utdel - Prof. Utdr. d. 10 Decemb. 1S23.
"3 Lapitlet." 3 i momentet. Xger man jork, bus eller tomt i staken; bafve völk bortgifva balken ksrak, ebvak ket är arfelt eller allakt." Wlr/:^s ä ^.'l> 3. 2^l vä ^gF ieke anta-it Allert serskilllta forsla^ om jemnlikbet i giftorätten oeb arfsrätten, bär grunöen för ätskilliga ak lie reclactionsföränllringar. som liet nu ifrägavaranlie förslaget innefattar, öerigenom förfallit. Den ak Dllsr föreslagna föränclraöe l^clelse af berörcls M. s^nes för öfrigt i vissa cielar inveeklall oeb i slingö af lien t^äligbet, 8om ett lagbucl bör egs, fastän föränöringens svltiiing Iian vara förtjent af uppmärksambet. ?ä grunä bäraf vägrar ^ag IVIitt bifall lill förslaget, mell förklaranöe, att cienna vigtiga riol af lagstiftningen bör blifva köremäl lör villars bebanclling, i sammanbang meck förslaget till n^ allmän Livil-Isg. I bakven, 6oäe Derrar oeb 8venske Nan, i bufvuclsaklig öfverensstämmelse mecl livall Dikets 8täncler äfven viä nästförutgängne tvänne liiksliagar, för lieras <lel, beslutat, genom uncleröänig skrifvelse clen 10 sistiillne Oetober, förmält Killer, i änclamäl af Dättegängs-Oröningens lorensin!» oeb förbättring, anse Dagmans-Dätter, Liämners-Dätter oell Diclrlar8^ne-Dätter böra gfskalfas, samt i lietta afseencle framlast förslag till författning, bvarigsnom ätskilliga lleiar af Dättegängs-Lalken, äfvensom a5 Iltsökningsneli korcla-Dalkarue, skulle änclras elier uppbäfvas.
(Besv. och Oecon.-Utsk. N:o i3^.) S. A. K. Sedan hos Rikets Ständer åtskilliga framställningar blifvit gjorde om åtgärders vidtagande till reglering dels af den lill stapelstäderne utgående tolag och dels af de så kallade stadsandelarne i uppstäderne, hafva Rikets Ständer uti förevarande ämne inhemtat: att, efter det E. K. M., uti Nådig Skrifvelse af den 22 April t83o, anbefallt Commerce-Collegium, att anställa en undersökning, hvarigenom blefve utrönt, huru och i hvad ordning städer, sora nu åtnjuta tolag, kommit till denna fördel; i hvad måtto förbindelser och skyldigheter å städernes sida slått eller stå i sammanhang med denna rättighet; om de vilkor, hvarunder tolag är vorden beviljad, fortfarit eller upphört eller icke blifvit uppfyllde; om tolag, dåden beviljades, varit beräknad att utgöra något visst belopp, svarande emot Bih. lill R. St. Skrifvelse N-o 253. bestämdt ändamål; huruvida denna tolag sedermera och för närvarande utgjort mer eller mindre, än vid dess beviljande varit afsedt; samt om och huruvida någon ordning iakttagits till vinnande af control och säkerhet, att inkomsten genom tolag användes till ändamål, hvartill den egentligen blifvit anslagen;*—så hade Collegium, under den 28 Februarii innevarande år, till E. K.
Herr Borgmästaren Lckenström instämde med Borgmästaren Hwad säleAK emot Utstottets Betänkande förekommit, ansäg Smndet hindra antagandet deraf, i följe hwaraf, likmätigt Zg Z af Regeringsformen, Högloft. BewillningsUtssotket, genom detta Protokoll, ffulle erhälla del af hwad anmärkt blifwit till Vidtagande af den förnyade handläggning, som pröft ningen deraf fordrar. Ut supra. Lx krotocollo js. Utdrag af Prvtoeollet hällit uti BorgareStändeks plenum wid Riksdagen i Stockholm d. 4 October 1809. S. D. Wid företagande af Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswarsoch OeconomieUtstotts Betänkande af d. 6 nästlidne Sept. i anledning af den utaf Herr Lagmannen och Riddaren äValell hos BorgareSkandet wäkta och till walbemäldte Utstött remitterade fräga> angående sattet huru Allmogen med mera lätthet, mä komma till kännedom af de Lagar och Författningar, som kill desi efterlefnad börs lända förekomma hos Ständet sadans anmärkningar, Den 4 November» 3l? gar, akt Utskottets förslag icke antagas kunde; hwarföre ock malek stulle till den förnyade handläggning hos Utskottet förwisas, som 56 L af Regeringsfor. men i flik händelse förestrifwer. Ut supra. Lx krotocollo III. keterslon. S. D. Hwad Höglvfl. StatsUtskottet i Betan» kandet af d. 8 sistledne Sept. yttrat och tillstyrkt, angående ändring i det uti z S af Kongl. MajrtS Nädiga Förordning d. 12 Junii 1803 widtagne stadgande om stämningars strifwande pä stämplade papper, fann BorgareStändet skäl akt till alla delar bifalla; Och stulle wördsam och wänlig underrättelse de Resp. MedStänden samt Lagutskottet härom lemnäs genom betta Protocoll. Ut supra. Lx krotocollo I.