Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti Stats-Ulskotlels under innevarande riksdag afgifna UtlSlande JK ia har Utskottet, i anledning af de i Kongl. Maj Is nådiga Proposition om Statens järnvägsbyggnader, samt Rikets Ständers sednast församlade Revisorers och Fullmiigtigcj i li ik sg ii Iriskontoret berättelser föiekommande skiljaktigc uppgifter om den vid delta års ingång disponibla behållningen af de vid sistlidne riksdag till järnvägsanläggningar I r Statens räkning anslague medel, tillkännagifvit, att utredning angående beloppet af denna behållning skulle med .'elas vid lifgifvande af Utskottets yttrande öfver den Kongl. Propositionen; men då de af Utskottet började öfverläggningar i frågan om järnvägsbyggnaderna och deitill erforderliga medels anvisande ännu icke hunnit fullbordas, löranlåtes Utskottet af den till dess behandling nu öfverlemnade framställning att i sammanhang dermed meddela den utredning, som nyssberörda förhållande befunnits påkalla. Till en början torde dervid böra erinras, huruledes Rikets sednast församlade Ständer beslutat och i öfverensstämmelse dermed i underdånig skrifvelse den 16 September 1887 för Kongl. Majit tillkännagifvit, att under nämnda samt pålö junie Irenne år, eller intill 1860 års slut, skulle för Statens jernvägsbyggnader och dermed förenade utgifter utgå och användas en summa af 20,000.000 I.:dr Riksmynt, derifrån dock borde afdragas den vid 1857 års början till belopp af 400,000 R:dr återstående behållningen utaf det vid 1853 och 1854 års riksdag beviljade anslag för vestra och »ödra stambanornas påbörjande, hvadan sammanräknade beloppet af de nya anslagssummor, som Lomme att för Statens jernvägsbyggnader under åren 1857— 1860 utbetalas, egentligen uppginge till 19.600,000 R.ilr.
Den rnercantila och ceconomiska erfarenheten vittnar derom, att Judarne i allmänhet, det vill säga, med få undantag, sysselsätta sig med importhandel, eller inre handeln med importerade varor, men icke, hvarken med exporthandeln, Dm 13 April i eller nied företag till varutillverkning, och deraf är således en uppenbar följd, att oss Svenskar åligger både omsorgen, förlaget och arbetet till åstadkommande af den producfion , hvilken skall, icke allenast i exporten betala Judarnes import, utan äfven åtgå till deras underhall och till samlande af den förmögenhet, som, en gång erhållen, också stannar inora dem, för att med dem, eller deras barn, utgå. Vi skole arbeta för dem, under det de göra för oss ingenting annat, än öka den tärande classen, bispringa luxen och i våra stora städer uppjaga hushyrorna. Alla dessa omständigheter bevisa, i min tanka, fullkomligen Judarnes skadlighet i Sverige: och jag föreslår alltså, det ett mål måtte sättas för Judarnes rätt, att med deras underhåll och förkofran nedtynga vår handelsvåg, samt slå under sig den inre handelsvinst, som med mera skäl tillkommer våra egna medborgare, och då åtmindstone säkrare förbi ifver inom Landet. I det resultat Herr Stabeck framställt karl jag likväl ingalunda ingå3 emedan jag anser detsamma icke i allo öfverensstämma med den National-ordhållighet, hvars uppfyllande bör Vara oss angeläget. Tillåtelsen för Judarne att, emot vissa Vilkor, vistas här i Riket, kan af mig icke anses annorledes, än som ett contract: och emot den rätt de äga att, när de vilja, lemna 212 Den 13 April. Landet, och sålunda å deras sida göra contra* etet upphörande , tror jag Staten å sin sida äga den svarande rätt att uppsäga contractet. Vår egen National-ordhållighet förhinder oss likväl , både att lemna en så tillräcklig uppsägningstid, att någon skälig klagan öfver ett förnärmande i den delen icke äger rum , och äfven att, intill dess uppsägningstiden förflutit, i allo respectera de rättigheter våra Judar innehafva.
Härmed förenade sig Herr Lagmannen Friherre Lejonhufvud, med det tillägg, att han, sorn äfven åberopade sitt i ämnet afgifna skriftliga yttrande, af de vid Utskotteis Betänkande gjorda anmärkningar icke kunnat hämta anledning till förändring deruti , eller att något hinder bör vara, det Biksens Höglofl. Stander nu må kunna frågan till afgörande förelaga. Herr Kainrnarjunkaren och Protocolls-Secreteraren Lagerheim yttrade: ehuru af inträffade omständigheter jag icke kommit att vara i Utskottet närvarande, då frågan om Under-Domstolar - 3658 Ven 17 Juth stolarnas och Hof-Rättemas förändrade antal och organisation förra gängen till pröfning förevar, och således ej elier deltagit i Utskottets derom afgifna, af trenne Riks-Srånd nu återremitterade Betänkande, anser jag mig likväl vid detta tillfälle, då frågan å nyo till öfverläggning förekommer, vara, såsom Uedamot af Höglofl. Utskottet, pligtig, att mitt yttrande i förevarande ämne vördsammast afgifva. Jag torde i anledning häraf få förklara, det jag, vid noggrant öfvervägande af Kongl. Dag Cornitéens framställda och af Utskottet i alla delar tillstyrkta Betänkande, väl å ena sidan funnit detsamma innefatta ypperliga Theoretiska grunder, hvilkas värde jag erkänner, men ock å den andra ansett de mot dessa grunders användande och tillämpnlng på Uagstiflningen i mitt Fädernesland af flera upplysta personer gjorda anmärkningar, hland hvilka jag i synnerhet må nämna dem, hvilka af Hans Excellence, Justirire-Stats-MiniStern Herr (»refve Gyllenborg i Dag-Comitéen, och af Justitias-Rådet Iserhjelm i Högsta Domstolen, dels emot projectet i hela dess vid, dels särskildt emot Hof-Rätternas fördelning anförde, ehuru i Utskottets Betänkande upptagne och besvarade, likväl icke vara, i mitt omdöme, fulla komligen undanröjde och vederlagde.
M 11, med återlemnaude af en inom detta Stånd väckt motion, att ek å kronoskattehemman, berustade säterier och stadsjord af kronoskattenatur må tillhöra egare af sådana fastigheter. Ståndet beslöt, att nämnda motion, med hvilken Utskottet ansett sig icke tillhöra att taga befattning, skulle, enär densamma afsåg ändring af vissa stadganden uti 13 Kap. Byggninga-Balken med dertill hörande författningar, ånyo till LagUltkottet remitteras, för att af detsamma i grundlagsenlig ordning behandlas. Samma Utskotts Betänkande, JVi 12, i anledning af Kongl. Majrts nådiga Proposition om antagande af en författning, angående förnyande af Svensk myndighets beslut, som förlorat sin exekutiva kraft i främmande stat. Bifölls. S. I). Vid förnyad föredragning lades till handlingarne Konstitutions-Utskottels Memorial, M 4. med anmälan om Riks-Ståndens beslut i anledning af de sedan sistlidne riksdag hvilande grundlagsändringsförslag. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Ulskottets Memorial, JU 3, om återlemnande af en inom Preste-Ståndet väckt motion, att Rikets Ständer måtte bestämma hvilka, som äro att anse för backstugusittare och inhyseshjon, m. m.; och sedan upplyst blifvit, att Preste-Ståndet numera beslutat till Stats-Utskottet öfverlemna nämnda motion, fann Bonde-Ståndet godt att uti detta beslut instämma, äfvensom att Memorialet skulle till handlingarne läggas. S. D. Henrik Hanssons från Wester-Norrlands län i förra Plenum bordlagda, nu ånyo föredragna anförande, i anledning af Doktor liunsléns inom Preste-Ståndet väckta motion, rörande befrielse för prestgård från skyldigheten att deltaga i prestgårdsbyggnad, remitterades till Lag-Utskottet. S. D. Föredrogs och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse, M 4, angående de af Rikets Ständer vid innevarande riksdag beslutade förändringar och tillägg i rikets grundlagar. Den 3 Januari.
Härigenom blefve således, likasom genom det vid sistlidna riksdag framlagda förslag, hela artilleriplanen för det nya etablissementet upptagen, i motsats mot de af Rikets sist församlade Ständer antydda åsigter samt de utaf ofvanbemålde motionärer nu framställda yrkanden. Nyssberörda, till Kongl. Maj:t ingifna ritningar och förslag hafva emellertid ännu icke varit föremål för Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, hvadan det icke ens torde böra antagas för visst att någotdera kommer att vinna Kongl. Majits nådiga bifall ; och då Utskottet således saknar tillförlitlig ledning för bedömande af de kostnader, som af bifall till Kongl. Maj:ts nu gjorda framställning framdeles skulle föranledas, har Utskottet, oaktadt nödvändigheten af en kasernbyggnad för Svea artilleriregemente, ansett sig icke kunna samma framställning tillstyrka; likasom Utskottet, i saknad af vederbörande» yttrande öfver det af motionärerne framställda förslag, ej kunnat detsamma till något, afseende hos Rikets Ständer förorda; hemställande alltså Utskottet, att det begärda anslaget till kasernbyggnad för Svea artilleriregemente icke må af Rikets Ständer beviljas. 51:o. Etablissementet för Ingeniörtruppen. Sedan, jemte anförande, att, utom det dåliga skick, hvaruti ingeniörtruppens logemementer vid .Taktvarfvet här i staden befunnes, utrymmet blefve alldeles otillräckligt, när det tredje kompaniet tillkomme, chefen för ingeniörborpsen hos Kongl. Majit gjort hemställan om uppförande af en ny kasernbyggnad, enligt uppgjordt kostnadsförslag, beräknad till 102,570 R:dr 74 öre, hvartill dessutom bomme kokhus, beräknadt till en kostnad af 63,000 R:dr, eller tillhopa 165,570 R:dr 74 öre, så har Kongl. Majit begärt för år 1867 tredjedelen af berörda summa eller 55,190 R:dr 25'öre.
Genonl detta tillvaggagtiendo slrulle mBngen vackelse och nppml~ntran till fornuftsenlig sundhetsvBrd spridns i vida lcretsar f i r en kostnad sorn ned' bringats till minstsl mojliga. Detta forslag, som viickts inom Freclrika-Bremer-Forb~~ndet och ntarbetats sf fol * bnndets sju.lrvirdslroinit~, kommer att genoin .forbundets i landsorten varnncle ombnd eller andra darfor. lgmpliga personer meddelas allmanheten. Endast antydningsvis, men med anknytning till de hos oss pti det sanitara omredet bestBende administrativa forhiillanden, hafva vi i fijrslaget velat pipeka n&amp;gra af de arbeten i snndhetsvfirdens tjanst, dar kvinnans hjiilp och bitrtide skulle for samhiillet vam af allra storsta nytta och g a p. Vi vilja hoppas att det lifliga intresse for halsooch sjukvhd, som inom de bildade kretsarna n~ gor sig gallande, mBtte i bildandet af talrika ofver hela vBrt land distriktfo~e~zi~~gal-, i syfte att u.nspriddn FY-edrika-Brenzer-ForBu~zdeis derstodja och forbattra landsbygdens sanitiira fiirh$illanden, finna. en praktisk form, hvarigenom detta intrease kunde lcomma till godo de 80 % af Sveriges invBnare, som bebo dess vidstriii,clcta landsbygd. NHgra hufvudpunkter af instruktionen fiir en distriktskiiterska m. m. I) Distriktskot erskan b&amp; * vnra sbcir ' l teoretiskt son2 praktiskt vdl zctbildad med goda &amp; sord ofver tj&amp;) ~stgoring sont skoterskn via starre s j d i l w; f6retrSlde vid tjtinstetzs tillsatta~rde ti1lko) nnzer den, som dfven tjdnstgjort d e-pidenzisjuk1zzc.s.
Utskottet tillstyrker, att den rättighet må Landtmannen förunnas, att, om han kan äga lägenhet 3tt förskaffa sig en öppen bod eller stånd, få derstädes, efter förut skedd anmälan hos stadens styrelse, och sedan behofvet blifvit prölvadt och godkändt, berörde sina varor till salu hålla , dock med det vilkor, att försäljningen, närdenej sker å torgen, icke annorstädes Den 2 8 Juni. e. ni, 659 an i nämnda bodar och stånd Verkställes, vid det ansvar förut är stadgadt. 10:0 Från Lagsamt OeconomieUtskotten, af d« 16 juni, i anledning af en af Friherre Åkerhjtlm gjord motion om förändringar i Kongl. Förordn.den 20 Februari 1764 , i hrad den rörer strömmars, åars och bäckars årliga rensning ; i Kongl. Resolutionen på flera Häraders besvär af den 7 Mars 1765, i afseende på tvister 0111 höstdämningarj i Fiskeristadgan den 14 November 1,766 och Kongl. Förklaringen deröfver den 24 Januari 1771, rörande skyldighet att alla tider på året hälla en del af vattnet öppen och fri från stängsel; samt om handräckning af Konungens Befallningshafvande åt jordägare, hvilka genom förändringar med Vattenverk eller genom nya sådanas anläggande lida skada} och har Utskottet, i afseende på dessa ämnen, föreslagit de förändringar, detsamma ansett för ändamålet tjenliga. i 1:0 Från StatsUtskottet, af den 20 Juni, 1 anledning af anmärkningar vid dess Utlåtande om förre Mantalsskrifvaren Åkerströms lön och pension 3 och anser Utskottet , i anledning af de gjorda anmärkningar, förre Mantalsskrifvaren Akerström berättigad att uppbära sin innestående Mantalsskrifvare-provision för 1809 och igto, tillsammans utgörande, enligt pröfvad och godkänd uppgift, 160 R:dr 47 sk. u r.st. 66 o Den 28 3'tini. e. in. och hemställer derföre att dertill måtte beviljas medel, hvarå Utskottet skall uppgifva tillgång.
Vid 1844 års riksdag infördes äfven, som jag tror, ordet »jemförligt» värde; men detta hade till följd, att om en egendom jemfördes med en högt taxerad, så blef det högt värde, med en lågt taxerad, så blef det lågt. Vill man således tala om erfarenhet och betrakta den som skiljedomare, så talar den äfven för odugligheten af ordet »jemförligt» värde. Jag anhåller om bifall till Utsk:ts förslag. Hr Printzensköld: Det är möjligt att den siste talaren vet bättre än jag känner motivet hvarföre 1844 års Bev.Utsk. utbytte ordet »verkliga» mot »rättmätiga», men jag får vördsamt erinra att jag sjelf var ledamot i Bev.Utsk:t vid denna riksdag och således sjelf var med om denna förändring, hvadan jag har temligen väl reda på orsaken hvarföre detta utbyte egde rum. Det var nemi. alldeles icke derföre att egendomen icke skulle upskattas till hvad skäligen vara kunde, utan derföre att man ansåg ordet »verklig» innefatta så fixa bestämmelser, att det skulle vara omöjligt för taxeringsmännen att kunna riktigt tillämpa desamma. Derföre tog man ett annat ord, sora jag gerna medger icke var så lämpligt, men dock jemförelsevis, i afs:de på det begrepp det innebär, mera passande än det andra; ty huru Gr. Lagerbjelke än må betrakta saken, så trotsar jag honom att någonsin kunna upgifva ens verkliga värdet på sin egen egendom, ännu mindre andras, emedan detta beror helt och hållet på de subjektiva åsigter hvar och en har, och de faktorer han låter ingå vid bedömandet; och Pehr och Pål kunna komma till helt olika resultater i afs:de på samma egendom. Nu måste det väl således, såsom mig synes, vara lagstiftarens pligt att vid en författnings utfärdande icke begagna ordalag, som omöjligen kunna efterkommas, utan då är det bättre att taga ut detsamma och låta stå »ett jemförelsevis till andra egendomar i orten skäligen upsatt värde»; men ordet »verklig» är rent af oriktigt.
Ridderslcapet och Adeln. S. D. Vid föredragning i ett sammanhang af såväl Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande JV2 109, i anledning af återremiss till viss del af Utskottets Betänkande, JVs 71, som ock Banko-Utskottets Utlåtande, J\l 25, i an ledning af väckt fråga om förändrad grund för utmyntningen af Svenska silfvermyntet, biföll Ridderskupet och Adeln det förra samt återremitterade det sednare Utlåtandet. S. D. Föredrogs och bifölls Banko-Utskottets Memorial, JV3 51, med hemställan att vexlar A Pund Sterling samt depositioner i London må såsom metallisk kassa anses och beräknas. S. b. Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial: M 11, med förslag till ändringar i 1 § 11 mom. Tryckfrihets-förordningen, angående boktryckares åliggande att adenina friexeroplar af tryckta arbeten; samt M 12, med förslag till ändring i 18 § Riksdags ordningen, att Mosaiske trosbekännare må erhålla rättighet att deltaga i riksdagsmannaval; förklarades dessa grundlagsändringsförslag skola hvila lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. I). Föredrogs och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial, M 13, i anledning af Riks-Ståndens beslut rörande det i Konstitutions-Utskottets Memorial, J\2 8, framställda förslag till ändring i 1 § 12 mom, samt 4 § 11 morn. Tryckfrihets-förordningen. S. D. Föredrogos Stats-Utskoltets Utlåtanden och Memorial: JY2 78, i anledning af väckt motion, angående befrielse för staden Södertelje från erläggande af kronotionde för dess donerade jord. Bifölls. J\s 79, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet JV2 45, angående beräkning af Statsverkets inkomster. Lades till handlingarne. 310 Prot.-Utdrag den 4 April 1863.
Andra slag: „ af t. o. m. 12 graders styrka 1 k:a — 24. „ af Frugt: deröfver: för hvarje öfverskjutande grad ökas införseislullen med 2 sk. per kanna. af Socker eller Rumin: „ af t. o. m. 12 graders styrka 1 k:a — 24. deröfver: för hvarje öfverskjutande grad ökas införselstullen med 2 sk. per kanna. af Ris eller Arrac: „ af t. o. m. 12 graders styrka 1 k:a — 24. deröfver: för hvarje öfverskjutande grad ökas införselstullen med 2 sk. per kanna. ] Frkt. Bevillnings-Utskottcts Memorial, N\o 41. *23 volerar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages till contra-proposition Bonde-Ståndets beslut, att, med bibehållande af Utskottets förslag till redaetion och (ullvärden, införsels-förbud bör stadgas icke allenast för de slag hvarå, enligt hvad förut blifvit antydt, alla Fyra Stånden redan bestämt dylikt förbud, utan jemväl för Bränvin och Sprit af alla slag, odistilleradt eller d isti Herad t, Uenievre, Cognac, Rumin och Arrac. För hufvud voteringen föreslår Utskottet derefter en så lydande proposition: 30:o. Den, som godkänner Utskottets af Preste-Slåndet gillade förslag till redaetion och lullbestämmelser i de delar af denna artikel, hvari Riks-Stånden fattat olika beslut, nemligen: Bi 'Unvin och Sprit af säd, potates eller andra j ordf rugter : Genievre, Holländsk: Tullvärde. Q','1a,nt[5r i ut .va. ut. tullbcrakn. _ J affrugt: Cognac, Fransk: 2 „ af t. o. m. 12 graders styrka 1 k:a — 32. 3 „ deröfver 1 k:a 1:
nyaste riksdagshistoria af Fritz Krook .. 1. Intryck och studier i Frankrike sommaren 1883. * Af J. Rev ... Nationalfesten och ” royauténs imposanta emblemer ”. En fransk resande i norden för 370 år sedan. Efter ett hittills outgifvet manuskript i Besançon . 55. Gammalt och nytt inom literaturen. Alexander Kjelland. Några anmärkningar med anled ning af ” Gift ’ * af Oscar Levertin ... 67. Taine, det moderna Frankrikes ästetiker. Några iakttagelser af V. Hugo Wickström. Nationalfåfänga och fosterlandskärlek. Reflexioner för dagen af Reinhold Winter 97. En norrländsk lifs fråga, med vetenskapligt utlåtande af A. E. Holmgren .. 117. Unionskrisen, en röst från Norge Luthersjubiléet af A. F. Åkerberg . 194. Högtidstalare vid årets kyrkomöte. Anmärkningar och betraktelser af Fingal Fingalson. Dr Stockman — hr Reimers af Hellen Lindgren . 226. Tillägg ooh rättelse. Att Sverige icke på något sätt nämnes hvarken af konung Hans i det å denna sida anförda brefvet eller för öfrigt af dr Cordier i reseberättelsen, väcker möjligen någon läsares förvåning. Vi böra kanske derför erinra, att Hans var ännu vid ifrågavarande tid titulär konung af Sverige, ehuru hans makt härstädes upphört, och alltså ansågs det förmodligen öfverflödigt att nämna vårt land. Sid. 52 rad. står drottningen i st. f. hertiginnan. „ 55 „ 3 „ „ sin „ vår. „ Den omtalade skriften ” Otium Hannoveranum ” är icke utgifven åf Leibnitz, utan af dennes amanuens Feller.Belletristiska gengångare. En episod ur föreläsningarne om naturalismen af (Meddeladt ur föreläsarens koncept. De Öreläsningar öfver naturalismen, hvilka professor Dietrich-■son nyligen hållit i Stopkholm, hafva ådragit sig en betydande uppmärksamhet; de hafva ock inom pressen varit föremål för mer eller mindre utförliga referat, ehuru föredragens omfattning helt naturligt omöjliggjort en fullständig återgifning.
R:dr disponeras lill de nödvändigaste Lön-förbättringar åt de vid Stuterierne varande Tjenstemän och Betjente samt återstoden till Hästafvelns förbättrande användas, på sätt K. Mit i Nåder finnér lämpligast och ändamålsenligast. Enär således R. HL St:r vid denna Riksdag redan en gång bestämt den årliga summa, som till Hästafvelns förbättrande pröfvats erforderlig, anser sig Utskottet böra tillstyrka R. H. Stir, att Hr Hjertås ifrågavarande Motion måtte få förfalla. D.en a3 Januari t83o» 352 Stats-Utskottets Reservation: Af Hr Friherre Silfverskjöld.- Jag kan ej instämma med Utskottet och tillstyrka, det Hr Hjertås motion må förfalla. Det med motionen afsedda ändamål, anser jag vara alltför vigtigt för att icke blifva befrämjadt; och i osäkerheten om Stuteri-Styrelsen blir i tillfälle, att genom Regeringens försorg, eller genom lån af enskilte, erhålla de erforderlige medlen till uppsättandet af Ottenby Stuteri samt till anskaffandet af Lundtbeskällare, tror jag att Utskottet lämpligen kunnat tillstyrka R. St:r, alt:
Ståndet, som gillade Utskottets, vid slutet af detta Utlåtande afgifna förklarande: ”att Justitie-Ombudsmannen motsvarat det vigliga förtroende honom varit lemnadt,” lade Utlåtandet i öfrigt till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Banko-Utskottets Utlåtande N:o 8, i anledning af väckt motion om utgifvande i allmänna rörelsen af det i Banken qvarvarande förråd af sedlar å 14 och 10 sk. kopparmynt. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Konslitutions-Utskottets Memorial N:o 5, med uppgift å de af samtlige Riksstånden vid innevarande Riksdag godkända Grundlagsändringsförslag. Från Väl lo fl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 4, i anledning af verkställd granskning af Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans vid innevarande Riksmöte aftemnade allmänna redogörelse, för åren 184S och 1849 afgifna berättelser, äfvensom embets-diarier och registratur. 144 Prot.-Utdrag den 8 Februari 1851. Borgare-Ståndet heslöf alf. utan något vidare yttrande å Ståndets sida, lägga Utlåtandet till handlingarue. S. I). Föredrogs ånyo och lades till liandlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 5, med uppgift å de af samtlige Riksstånden vid innevarande Riksdag godkända grundlags-ändringslörslag. S. I). Vid förnyad föredragning af Banko-Utsliottets Utlåtande N:o 8, i anledning af vackt motion om lifgifvande i allmänna rörelsen af det i Banken qvarvarande förråd af sedlar å 14 och 10 sk. kopparmynt, blef berörde Utlåtande godkändt. Från llederv. lionde-Ständei. S. D.
Bilden föreställer en ung moder – med kronprinsessans drag och drägt – som på sin axel håller en liten pilt, som sträcker ut sina armar mot en tänd julgran, intet säges dock om att det är prinsessan, och intet ord bör heller därom sägas i poemet. Jag föreslår följande grundtanke: Hon var alltid from, god och glad; hade med sitt barnasinne firat mången god jul – som hon sjelf trodde. Men nu, då hon står med sin förstfödde inför julglädjens symbol förnimmer hon, huru matt och svag hennes kärlek varit och hon förnimmer att moderskärleken låtit henne ana hurudan den kärlek måste vara, med hvilken Gud älskar oss. Det är hennes första jul! Kan en bättre tanke finnas, så är det – så mycket bättre, men framför allt måste qvädet vara enkelt, stämningsfullt och till formen fritt från allt klingklang och ordprål. Försök! Men ej ett ord om ”furstinnan” eller ”hertigen af Skåne” eller annat dylikt! Poemet måste slutligen vara i mina händer senast den 19de. War teckningen till ”Pingsoen,” prinsessan och riddaren af Eder sjelf eller efter Konevka? Säg mig det uppriktigt. I hvarje fall var det ett litet mästerstycke. Kom med flere sådana! Hast. Högaktningsfullt vänligast Oscar Svahn Svahn lät emellertid en dikt signerad Waldemar S. beledsaga bilden i julnumret den 22 dec. VBs dikt trycktes i stället den 29 dec. med orden: ”Till vår julbild hafva vi från en af tidningens vänner emottagit följande poem.” Dikten var undertecknad Ernst Ahlgren. I manuskriptet har dikten ytterligare en vers som korsats över och som ej heller finns med i den tryckta versionen i Svensk Folktidning. Paul Konewka (1840–1871), tysk silhuetttecknare som återuppväckte intresset för silhuettkonsten genom sina arbeten till bl.a. Shakespeares En midsommarnattsdröm och Goethes Faust. Han studerade först skulptur och målning men fann sitt bästa område inom silhuetten. Hans silhuettalbum spreds i stora upplagor i Europa. VB har ägt eller haft tillgång till några av Konewkas i Sverige omkring 1880 utgivna album.