Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
MARGIT. är förnedrande! Det fans väl andra trän än just den! Åh, det HUSHÅLLERSKAN. läkaren sagt. Lugna sig, nådiga fru! Inga sinnesrörelser, har det åt dem, som skaffa mig sådana! Och, hvad ser jag, mina rosenbuskar äro torra! Ingen har brytt sig om att tänka på dem! Ingen! (Gråter.) HUSHÅLLERSKAN. Inga sinnesrörelser! Säg inte det åt mig! Säg det kan man ju icke hjelpa! Det har inte regnat på tre veckor, goda fru; så MARGIT. gjort det? Intet regn! Om Gud ville låta det regna Men hvarför har man icke vattnat? HOFMÄSTAREN. Man kan vattna dem! Hvarför har man icke på mina fattiga rosor, som gjorde mig så mycken glädje! gare ha varit på åkern! Det är en fjerdingsväg efter vatten och alla draMARGIT. genast vattnar. Hans! Befall att man strax sätter för dragarne och hemtar vatten! Alla dragarne! HOFMÄSTAREN dröjer. MARGIT. Alltid åkern och aldrig annat! Jag vill att man Han har sagt att han icke nekar mig något. Hörde du? Alla! Befall i min herres namn. HUSHÅLLERSKAN till hofmästaren. svaret! Lyd henne eller blir hon sjuk, och då få vi anHOFMÄSTAREN går ovilligt. Scen II. DE FÖRRE utom HOFMÄSTAREN. MARGIT. till, skulle allting torka bort. Malin! Se på mig! Har jag blifvit mycket ful efter sjukdomen? HUSHÅLLERSKÅN brydd. Ingen omtanke, ingen tillsyn! Om jag icke såg Icke är frun så hullig och så röd som förut, men det tar snart upp sig igen! MARGIT. Har jag blifvit mycket ful? frågade jag dig. HUSHÅLLERSKAN. Åh, kära fru! MARGIT. Gif mig en spegel! KERSTIN lemnar henne spegeln. MARGIT betraktar sig. ljuga, lilla spegel, som är så blank? (Torkar spegeln.) Kerstin, fläta mitt hår! Jag har blifvit mycket ful! Eller kan du också Nej, det är icke du som har fläckar, det är nog jag!
R:dr under hennes lifstid, och derutöfver till hvarje af Wassenii och hennes sex barn, som då ej redan fyllt 15 år, ytterligare 50 R:dr, tilldess det uppnår nyssnämnde ålder; Läkaren vid Sträf]'- och Arbets-fängelset pä Långholmen, Doktor John Dahl, från det han erhåller afsked, årlig pension af 900 R:dr; Häradshöfdingen i Stranda och Norra Möre häraders domsaga, Lagmannen Johan Peter Berg, ersättning för inkomst-förminskning, 800 R:dr om året från och med den 1 Maj 1856 och så länge Domsagan af honom innehafves; Majoren Gustaf Wilhelm Gyllenhammar, när han efter uppnådda 65 års ålder, erhåller afsked från sin Direktörs-befattning vid Straff-fängelset i Warberg, pension af 1,500 R:dr, eller 300 R:dr utöfver det Gyllenhammar vid förra riksdagen tillförsäkrade pensionsbelopp; Under-löjtnanten Johan Svanström, när han, efter uppnådda 65 års ålder, erhåller afsked från Redogörare-befattningen vid Krono-arbets-bataljonen på Carlsborg, 600 R:drs pension; Direktören vid Fästnings-fängelset i Christianstad Sven Wanfeldt, efter erhållet afsked, pension af 900 R:dr; och Vaktmästaren vid Straffceli Arbets-fängelset på Långholmen, Johan Eriksson, vid afskedstagandet, pension af 225 R:dr; c) på grund af bifogade Protokolls-utdrag rörande Landtförsvars-ärenden, att, derest Renritare-beställningen vid Topografiska korpsen kommer att indragas, nuvarande innehafvaren af denna befattning Carl Akrell må på allmänna Indragnings-staten uppföras till ett årligt belopp af 800 R:dr; samt att, intilldess annorlunda blifver stadgadt, Armeens Läkare fortfarande må, under de för civile embetsoch tjenstemän i författningarne föreskrifna vilkor och efter enahanda grunder, som för desses pensionerande redan blifvit af Rikets Ständer an - Kongl. Majus Nåd. Prof. No 1, om Statsverket 185!).
I enlighet nied denna Revisorernes åsigt, anser sig Utskottet böra hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Ofver-Intendents-Embetet att för framtiden i allmänhet medelst assignation er å Verkets hos Rikets Ständers Bank innestående tillgångar verkställa belöpande utbetalningar, äfvensom att tillse, det contanta behållningen i cassan må inskränkas till hvad, som erfordras för bestridande af smärre, snart förestående, utgifter. Kongl. Convoy-C ommiss ariatet. § 45. (1841 års Rev. Ber. pag. G5. 1843 års Rev. Ber. pag. 138.} Hvad angår Revisorernes anmälan, rörande de under revisions-åren verkställde årliga utbetalningar af 00,000 R:dr utål Handelsoch Sjöfarts-fondens medel till Nya Trollhätte Canal-Bolag samt Convoy-Commissariatets genom Kongl. Brefvet den 2 Febr. 1838 erhållne bemyndigande att meddela accepter till betalning af nämnde Bolags anvisningar å Handelsoch Sjölarts-fonden, så enär Riks-Rätten, vid pröfning af det, i och för ofvannämnde bemyndigande, emot Konungens Rådgifvare väckte åtal, funnit skäligt bemälde Rådgifvare från åtalet befria, anser Utskottet något yttrande uti förevarande ämne från Utskottets sida icke erfordras. § 46. (1841 års Rev. Ber. pag. 66. 1843 års Rev. Ber. pag. 140.
Att dessa förlags-lån jnå lemnäs på viss utsatt tid af sex år, med skyldighet för innehafvaren, att under de 3:ne sista åren lånet återbetala med Jrdel af Capitalet årligen, honom likvål obetaget att, om han det åstundar, genast efter de tre första årens förlopp, eller före den utsatta tiden, hela summan återgälda; samt att enahanda betalningsvilkor jemväl må blifva gällande i afseende på Revisorers Berättelse. i Jfg de stående ]ån, som redan voro på obestämd tid beviljade, men deremot någon ändring icke ega rum i tiden för återbetalningen af dylika, på viss fastståld tid erhållna lån, änskönt densamma kunde finnas öfverstiga den nu i all-, mänhet föreskrifne: Att tiden till vidare begagnande af den med Trettio proCent förhöjda Discontrått, som blifvit Fabriks-idkarne Soderberg é- Arosenius, L. Fresk, Mazér é- C;e samt J. Z.
Skulle anse mig för oblyg . Pappa ANN' SOPHIE (sänker hufvudet). nat. Gud ske lof! Jag eger ju inte rättighet att Oblyg ni, du! Ack, var det inte något an säga er hvad jag känner ännu. Men tacka er af innersta, vördnadsfullaste hjerta dertill har jag dock rätt. Tack, tusen gånger tack! (Kysser ANN' SOPHIE. EK. hennes hand). Och nu hvad ville ni säga mig? Jo men tyst, någon kommer! Nej, de hålla alla på att kläda sig. ANN' SOPHIE (talar hastigt och ser sig omkring). rum. Hon började genast att tala om Sandberg, och förespeglade mig alla de fördelar jag skulle lade hon om er , om år af väntan, om en Gud vet allt . erhålla som hans hustru. Sedan sedan taframtid af försakelser och umbäranden och EK. ANN' SOPHIE. I går qväll, sent, kom mamma upp på mitt Och svaret? stället för att bli ond, som jag fruktade, tog hon mig i sina armar och tryckte mig så hårdt intill sig, som om intet nu skulle kunna skilja oss åt. Var inte det besynnerligt? EK. Kunde det väl bli mer än ett? Och då, i rigt der hemma? Jo, mycket besynnerligt. Hur är det för öf eller ute, och mamma går omkring med fast Så eget. Pappa har ingen ro, hvarken inne ANN' SOPHIE. slutna läppar, som om hon med våld ville hindra hvarje förebråelse att framtränga. Till mig har ingen talat förrän i går . Tyst, der är mamma . _________ Fjerde scenen. DE FÖRRA. KATRINA. Hm hade trott herrn om bättre. EK. KATRINA (från sidan). gjort, som kan beröfva mig fru Lundells goda tanke. KATRINA. Jag ber fru Lundell tro att jag ingenting vill tala vid herrn. Kom, Ann' Sophie! ANN' SOPHIE. Kom hem i qväll efter spektaklets slut är mycket roligare att se på föreställningen genom kulisserna än . KATRINA. Söta mamma, får jag stanna här inne. Det (Katrina, Ann' Sophie och Ek gå).
I ett land såsom Sverige, der man icke kan hoppas att med framgång kunna ställa communicationen genom jernvägar i den raska gång, som i andra länder med rastlös ifver sökes, måste man söka på annat sätt befrämja densamma, för att derigenom i möjligaste måtto nedsätta priset på de varor, genom hvilka man vill concurrera med utländningen. Canaler böra dervid i första rummet afses, och under denna synpunkt föreslogs det anslag, som nu är i fråga. StatsUtsk. har också icke ansett anslaget vara oriktigt; men det har skyllt på (om jag vågar nyttja detta ord) tillgångarnes otillräcklighet. Jag vågar säga, att detta icke kan vara annat, Den 10 Februari. Sn ett svepskäl; ty tillgångar finnas ännu, hvilka icke äro pröfvade. Jag vill deribland nämna t. ex. en del af bancovinsten, hvarom R. St. ännu icke fattat sitt beslut. Måhända komma R. St. att bestämma, att den icke skall för sådana ändamål som detta användas; men utredd eller afgjord är den saken likväl ännu icke, och den kan således komma i fråga att disponeras. Då således frågan om lillgångarnes otillräcklighet, enligt min öfvertygelse, icke kan vara så alldeles bestämd, och ingen har nekat angelägenheten af det anslag, som nu är i fråga, så skulle jag vördsamt föreslå R. o. Ad. att återremittera denna fråga, med yttrande af sin öfvertygelse, att anslaget bör beviljas, samt med hemställan derjemte till Utsk., att Utsk., särskildt hvad denna fråga angår, måtte uppskjuta återremissens besvarande lill dess frågan om bancovinsten och öfrige tillgångar, som kunna möjligtvis uppkomma, blifvit afgjord; på det alt, sedan de skäl, hvarpå Utsk. stödt sitt afslag, möjligen blifvit undanröjde, Utsk. må komma i tillfälle alt, oförhindradt af detta utlåt., gifva ett tillstyrkande lill den framställning, som af K. M. blifvit gjord. Frih. Cederström, Jacob: Jag instämmer med dem, som understödja K. M:s nåd. propos. i denna del.
Vid detta förhållande, anse Riksens Ständer sig endast böra hos £. K. M. i underdånighet anhålla, att de arfvoden, Öfver-Directeuren Rönbeck och dess biträde af det på Allmänna Indr3gnings-Staten uppförde anslag till kostnadernes bestridande för en Comittée till Öfverseende af Rikets Oeconorniska Författningar m. in. -ager att uppbära, måtte indragas och besparas, så snart det Öfver-Directeuren uppdragne arbete att granska projectet till Fältförvaltnings-Regle-; mente, hinner fullbordas. Slutligen få Riksens Ständer i underdånighet anmäla, att förvaltningen af Stats-medlen funnits med noggranhet och i öfverensstämmelse med de för densamma stadgade grunder, af StatsContoiret verkställd samt Räkenskaperne likaledes med ordning och redighet upprättade och. tidigt afslutade; hvadan alltså i dessa omständigheter icke något förekommit att erindra. I öfrigt åberopa Riksens Ständer alla af dem redan i underdånighet aflåtne serskilde Skrifvelse^ angående så väl Stats-Regleringen under behörige Hufvud-Titlar, som åtskillige dit hörande - Underdåniga Skrifveiser. rande och nu i ett sammanhang summariskt anförde mindre utgifter och anslag; och Riksén* Ständer framhärda etc. Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 1 9 Nov. 1823. Preste-Ståndet d. 19 Borgare-Ståndet d. 19 — —•
w Hans tanke gick till det norska folket; han återvände fran danska kriget med en brinnande önskan a t t kunna lära norska bönder, * ') ~Eggelings shngboks, 300 sbnger, och w400 shgem, utgifna af Theodor Holniberg ocli Cecilia Bblith-Holmberg. den satsen: » Det är ljuft ocli det är en ära .att f % lefva, arbeta oclr dö för fosterlaiidet. » d a g förstod, att skulle det n&amp;goilsin bli något af Norge so111 folk, så niaste våra böiider komma att älska sitt fädernesland, sa niåste de lara att siitta värde p i att tillliöra det iiorska folket ... Ocli så blef jag ense nied mig sjalf om, att jag ville .g&amp; ut ocli försöka lära norska bönder att alska sitt fosterlaiid. » Briiiiii är som bekant en af ' Norges främste, mest iippbiiriie folklärare, kand ocli aktad äfven i Sverige. Sainina tankegång är eniellerticl drifkrafteii äfven i de svenska folkhögskoleiiiäiinens historiska iiildervisiiing. I sainrnanliang med det Iiistoriska går kannedonien om landets natur, språk, litteratiir o. s. v. Ocli såväl liistorieii som litteratiiren gif va rik anledning till inblick ej endast i det fosterlä~zciska, iitan afveil i det rent wzämkliga, äro en god Iijalp vid försöken att liira eleven förstå » hvad det ä r att vara människa:) i sann, ädel betydelse, att lära lieiine, att det iikta inänskliga i grund och botten är sant gudomligt. A t t lära folkets barn förstå betydelsen af god litteratzu iir ock en folktiögskolans uppgift. Detta sker mindre genom litteraturliistoriska föredrag an genoni ett direkt införande i själfva litteratnren, såväl iinder ordinarie lektionstimniar soni under den s. k.
Det är svårt att inse skälen hvarföre StatsUtskottet, sorn förmodats följa den grundsats, att, efter föregångne Statsinkomstberäkningar, i ett sammanhang pröfva och bedömma, de föreslagne Statsutgifter, nu, iso-3 leradt, och utan allt sammanhang med tillgångar och behof, företagit afgörande af detta ganska betydeliga ärende, hälst ett tidigare afgörande deraf ändock icke kan för Nationen dölja tyngden af tillökad utgift, till närmare beloppet af en fjerdedel af nu varande bevillning, som till rätta förhållandet framställer sig vid granskningen af RiksgäldsContoiretS tillgångar och deras användande, äfven sött! vid StatsUtskottets pröfning af Konungen Nå. diga proposition och flere Riksdagsmäns motioner i ändamål af nedsättning af Saltpetersskatten, då möjeligen hinder torde möta för rättvist bifall till nedsäftningen, genom det föreslagne tillgripandet af Saltpetersfondens halfva belopp# Med, en förtjent, uppmärksamhet å Herr Hjertås erindran, att, i följd af våra Grund-1 lagars obestämda innehåll, StatsUtskottets ifrågavarande betänkande, kan, till verkställighet, bifallas, genom 3:ne RiksStånds beslut, då deremot, en gärd, sorn förut vid Kongliga biläger varit vanlig, icke, i anseende till egenskapen af bevillning, kan annorlunda, äa Bil, till Ridd. o. Ad.
N-o 5. delta sätt, från allt lofligt idkande af denna näring, skulle väcka ett allmänt och måhända vådligt missnöje ibland denna talrika folkclass. Enligt den af sammansatta Utskotten antagne tariff, har afgiften för de små pannorna och med en bränningstid af allenast 6 månader blifvit förhöjd till 6 gånger af hvad den utgjort hittills, med rättighet för jordegaren att bränna hela året om. En åbo på, för exempel, ett sextondedels mantal och med rättighet att begagna en 16 kannors panna skulle, efter denna tariff, komma att skatta \ R:dr Banco, eiler icke långtifrån värdet af det bränvin, som hemmansafkastningen tillåter honom att afverka och han för sitt husbehof erfordrar. Jag frågar: kan delta förena sig med rättvisa och billighet? En lika skarp förhöjning har icke egt rum i anseende till de större pannorne. Tvärtom har, i mon af pannornas stigande kanntal, proportionen för skattens förhöjning blifvit nedsatt, så alt, för exempel, en go kannors panna hädanefter kommer att skatta endast tredubbelt emot förut. Så är äfven förhållandet med de så kallade konstapparatcrne; och jag frågar: framlyser icke häruti det ojäfaktigaste bevis på egennytta till fördel för de större jordegarne, eller de egentliga biänvinsfabrikörerne? Man misstager sig alltför mycket, om man tror, att den öfverdrif. na beskattningen skall inbringa till Staten den summa, som uppkommer, då man beräknar de nu befintliga braa vinspanrior i Piiket. Många Och kanske de fleste ibland allmogen skola afsäga sig att bränna, då det, såsom Utskotten synas hafva åsyftat, icke kan ske utan förlust ; och bi fa 1- les Utskottens förslag, att egare af hemman under 3oo fl:drs värde icke få bränna, så skola flera tusende pannor upphöra att mera finnas till. Jag inser också icke någon anledning till att uppdrifva bränvinsbevillningen i det hela till den, i alla fall, orimligt höga summa, som antagandet af Utskottens tariff skulle åstadkomma. Kongl. Maj:t har inskränkt sitt förslag lill vida mindre belopp.
Tvenne bodar af träd och en tork-l inrättning 1 3,221 22 Carlshamn : Ett Magazinshus, byggt af korsvirke nied murtegel och gråstensmur I»°9I 1 Jönköpings Län. Jönköping: Ett Magazinshus af träd Äger utrymme för löoo tunnor oriad säd. f Begagnas af Artilleriet till Beväringsoch Utbred ni ngs-förråd. Begagnas af Tygstaten till persedlars förvarande. Åtföljer MagazinsFörvaltaretjensten. Upplåtit till Curhus åt Länet. f Har varit bortarrenderad, men numera har ar\rendet Inrymmer 3ooo tunnor oriad säd. Inköpt af Regale BränneriDirection år 1785 för 3ooo R:dr B:co; äger utrymme för upplag af i5oo tunnor oriad säd; på nedra botten, som är stenlagd, kan endast läckgods magazineras. Begagnas till inventarierries och materialiernes förvarande. Desse har disponerats för närvarande af Kongl. Flottan i Carlskrona till följd af Kongl. Inrymmer 1800 tunnor oriad säd. Dito 3ooo dito dito. Boställe för MagazinsFörvaltaren. Rymmer tillsammans 256o tunnor oriad säd. V Transport Kronobergs Län. Hälgevärma : 1:0 Ett Boningshus af träd med dertill hörande lägenheter 2:0 Ett Magazinshus af träd med tomt Christianstads Län. Torsebro, en mil från Christianstad: 1:0 En Magazinsbyggnad af slen 2:0 En mindre Smedjebyggnad af gråsten 3:o Boningsstället Petersberg af gråsten Malmöhus Län. Ystad: 1:0 Ett Magazinshus af sten 2:0 Ett mindre dito af korsvirke 3:o En Tomt med stängsel och portar Hallands Län. Halmstad: 1:0 Ett Boningshus af korsvirke, och en Stallbyggnad 2:0 Ett Magazinshus af sten Götheborgs och Bohus Län. Götheborg: 1:0 Ett Magazin uti ena hälften af f. d. Rymmer 2100 tunnor oriad säd.
Sadane händelser, alkid oskijfokrige fran en blandad werld, hafiva allorig ledt till »agra förnyade an, sialter, och hwilken gitrcr freda förmyndaren jran fre, steijer? eiler hwilken skall comvoijera Conwoijen? 2:0 Att sadaye ansökningar böra hos Dommaren afgöras, som skall äga bästa nilsalie, att pröfwa alla omständigheter. Här har Lag-Utskottet antingen icke känt eller och förgätit, akt öfwer underdåniga ansökningar akt blifwa myndig förklarad. Kongl. Majtt alcid infordrat sökandens närmaste Frändes underdåniga utlåtande, Presterskapets bewis om sökandens förhållande, samt Dommarens i Orten EmbekS påminnelser; Dommaren i Orten har således altid ägt tillfälle akt lemna alla be upplnsningar, som han innehaft och trodl wara nödige. )ktt malek således undergadt den säkraste granff, ning, som af Lagarne kan paräknaS är wäl uppenbart, och akt sadane mender efter Kongl. Majits Nådiga befallning skyndesammcligen biifwik afgjorde och sällan 14 dagar acgadt, efter det handlingar»- bliswit Complekterade, wisar Protocollcn. Hä emot skulle ett sadant ärende, som under, stundom fordrar mera hastigt flut, kunna 2:ne är up, pe. Dm 5 Ja,marit. pshallas tvid Harads. Rätt, särdeles dcr Tingen hallag blott a^ne gånger om aret, ulan att Domaren kunde en sadan lid inskränka, derest icke Lagbrott beginges. För tydligheten mäste jag wisa det. i:sta Tö-get in, gtfwes ans kniugen, som utstäjjes tili communicakion med Fränden. 6 Manöver löpa förbi. Communica» tion kan ej ske med alla, ater 6 mannder, en ester flere Fränker unpgi.was och commu nceroö, 6 manader.
Efter slutadt Plenum i Utskottet uplästes uppå Afdelningen följande öfver Ecclesiastique Ärender uti Stats Rådet hällne Protocoller, nemi: för 1814 d: 30 Mars, 20 April, 27 s. m.; 11 Maji, 18, 25 s. m.; 8 Junii, 22 s. m. In fidem Carl Ant. Justeradt den 17 Maji 1815. A: G: Silverstolpe. Protocoll hållit å Constitutions Utskottets 3 :dje Afdelning den 13. De i Stats Rådet öfver Ecclesiastique Ärender följande dagar hällne Protocoll uplästes, nemi: för 1814 den 6 Julii, 13, 27 s. m.; 10 Augusti. In fidem Carl Ant. Justeradt d: IS Maji 1815. C: v: Rosenstein. Protocoll hållit å Constitntions Utskottets 3 :dje Afdelning den 17. Nedanstående dagars Protocoll hällne i Stats Rådet öfver Ecclesiastique Ärender, blefvo å afdelningen upläste, nemi: 1814 d: 17 Aug., 30 s. m.; 7 September, 21 s. m.; 5 October, 19 s. m.; 2 November, 16, 16, 30 s. m.; 15 December. In fidem Carl Ant. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL lAsasrM©!! ttms-sftkiiiiKfiHa PROTOKOLL VID liagtima Mikstlagen i stockholm Åren neli 1@G3* ÅTTONDE SAMUI«EI. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 1 1V0 t. Ank. till Exp.-Utsk. den 1 Dec. 1862, kl. 12 midd. Memorial, angående tillökning af Utskottets Tjenstemanna-per sonal.
Norra och Södra Asbo d:o » 595,278. Städernes fabriker äro föga betydande; de hufvudsakligaste afse i Kristianstad: Klädestillverkning, läderberedning, färgning samt tobak och snus med tillverkningsvärde af 47,000 R:dr. Cimbritshamn: samma fabrikater till värde af 23,000 R:dr. Såsom binäringar på landet kunna utom brännvinsbränningen anses sågverksrörelse, handel med timmer, bräder, tjära och beck i nordostliga delarne af länet, tillverkning af smidesoch inetallarbeten, laggkärl, snickarearbeten och mattväfnader af nöthår i Göinge härader till ganska betydligt belopp, hvaribland till handsmiden upparbetas enligt uppgift flere tusen skeppund jern. I Åsbo härader tillverkas linneoch blångarnsväfnader äfvensom i en del af Gärds härad. Produkterne afsättas i städerne och på slätten samt äfven åt Blekinge, i synnerhet smiden och metallarbeten. Ämnesjernet nedföres från bruken i Småland af allmogen från Sunnerbo och Östbo härader. På kusten idkas fiske och sjöfart. 52 Karlskrona Län. Till bergsbruket hörande inrättningar äro: Kallinge valsverk i Ronneby socken för jernoch kopparplåt samt machinspik, med produktion af omkring 3500 centner jernplåt, 2000 centner kopparplåt och 1000 centner spik; Augerums d:o d:o i Augerums socken samt 2:ne kopparhammare i Asarums socken, de senare med tillsamman 1400 centners tillverkning af kopparplåt. Vid Lyckeby är ett jernoch metallgjuteri under anläggning. Ämnesjern till plåt och spik erhålles landvågen från Småland och sjövägen från andra orter. Till kopparplåt användes till större delen gammal koppar som köpes inom orten, eller ny från Åtvidaberg. Jernoch kopparplåt afyttras mest på Malmö samt andra städer, och spik till flere inoch utrikes orter sjöledes.
Sedan gudinnan Idun i en prolog förklarat, att hon, sorgsen öfver att se nordens kvinnor åldras, öfvervunnit gudarnes betänkligheter och begifvit sig till jorden för att glädja och föryngra dem och för samma ändamål engagerat de nio muserna, uppträdde de hvar efter annan. Så representerades tragedien genom den mästerligt utförda sömngångarscenen ur Macbeth, där man med rörelse återsåg den så länge saknade Olga Björkegren på tiljan, så utförde Erato i Anna Zetterbergs person, accompagnerad af en smältande musik, en förträffligt framsagd, från flamländskan öfversatt dikt om kärleken. Därpå framträdde den väna Klio, historiens gudinna, som i ett mycket roligt föredrag gaf en liten » Världshistorisk öfversikt », bara från världens skapelse och till 1200 år efter nuvarande tid.! Kring Euterpe och Terpsichore, sängens och dansens gudinnor (fru Edling och fröken Ek) sväfvade lätta och täcka gratier i vackra danser. Den duett de båda sångerskorna utförde, danserskorna med luftiga slöjor, allt gaf åt denna scen ett idylliskt, trollskt behag, som gjorde att den måste bisseras. Så infördes man i Kluddiopes atelier med de vidunderligaste skisser ä la Munch. Kluddiope själf står målande med en jättepensel framför en kolossal tafla, som föreställer midgårdsormen, resande sig i rödbruna bukter mot en bakgrund af eld och grådask. Polymnia (vältalighetens gudinna) förklarar för sällskapet, hur Kaliope lämnat hjältedikten, sedan hjältarne småningom försvunnit, och ändrat namn och sysselsättning. Jag tillåter mig att citera några få af Polymnias med hög patos och förträfflig komisk verkan framsagda strofer. Här hos Kluddiope en stund vi dröja För att beundrande, men varsamt höja Af konstens täckelse en helig flik. Dock tryta orden .äfven en gudinna, Dä hon skall tolka något stort och skönt. Och där, som hvar och en af er kan finna, Står konstens genius af lager krönt. Se, hur hon målar och med färger kluddar, Hon kaos lockar fram och mörker suddar, Hon ger oss lifvet genom symbolik.