Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S:th. taga är, att man ej har jämna antalet tallrikar, utan några däröfver, ty huru lätt är ej den sköra leran utsatt för en något för omild stöt, hvarigenom jämnvikten såväl i fruns lynne som serveringen kunde rubbas! » Skall man då så sällsamt finna, att en tallrik gick i kras? » persiflerar visserligen fru Lenngren på sitt kvicka vis; men alla ha icke nått den höjd af världsvishet, som hon uppmanar till, och själfva tillfället, när katastofen inträffar, kan vara kritiskt nog, hvarför det är så godt att på förhand vara garderad. (Forts.) * Från Iduns läsekrets. Ett fliekhem. Med anledning af uppsatsen: t Ett förslag att tänka på » i Idun n:r 4. Ett hem, som skulle bildas af så många som tolf unga flickor, kunde nog ej åstadkommas på så ytterst billiga villkor, och, om så kunde ske, blefve det fullt jämförligt med en tredje klass inackordering. Ganska liten vore ock garantien för trefnad i ett sådant hem, där så många olika skaplynnen, skilda meningar och uppfattningar i en hast skulle sammanföras och blifva till ett sammangjutet helt. Om däremot t. ex. halfva antalet eller 6 unga bildade damer skaffade sig ett gemensamt hem, skulle visserligen omkostnaderna för hvar och en ställa sig något högre, men hemmet äfven bli så mycket angenämare och trefligare. Här ett kostnadsförslag till ett sådant hems årliga uppehållande: hyra för 5 rum och jungfrukammare 1,150 ved - 150 tvätt för hushållet 150 lyse 50 1 jungfru k 12 kr. pr månad .. 144 åt jungfrun till jul och midsommar 25 diverse utgifter 200 hjälp till hushållet, skurning m. m 75 kost för 6 unga damer, » skyddsanden » o. jungfrun, inalles 8 personer ä 30 kr. pr m. 2,880 Summa kronor 4,824 Denna siffra kan möjligen reduceras till 4,500 kronor, och efter denna beräkning skulle det för hvar och en af de unga damerna blifva en utgift af ungefär 60 kr. pr månad, en jämförelsevis ringa summa mot den stora fördelen att hafva ett eget, stadigvarande, godt hem.
Deli delen af Länet, som närmast 'gränsar till Calmar Län, och liela den öppna östra kusten, intill dess, vid den såkallade Thorhamns-udde, stranden böjer sig i en annan riktning och inneslutes af öar eller skärgård, Således Christiarfopels och större delen af Thorhamns socknar, består af mindre bördig sandoell klapper-jord; stränderna gro kala, marken i allmänhet slät, men ju iner den aflägsnar sig från kusten, dess mer produktiv på skog, hvilken här synes hafva fordom varit särdeles ymnig och bestått af blandad Tall och Löfskog. Från och med Jemjö får landet en förändrad caracter, är mera couperadt, jorden bördigare och derföre mera allmänt odlad, hvilket fortfar ända till och med Asarumstrakten vid Carlshamn, hvarefter slättlandet åter öppnar sig imellan den skogbeväxta bergåsen i norr och den öppna hafskusten i söder, der den i hafvet utskjutande landtunga», sorn innefattar Mellby socken och är känd under namn af Listerslandet, med det derå befintliga höga berg, Listers hufvud kalladt, lemnar ®tt mål för Ögat. Denna beskrifning af landets yttre gäller dock hufvudsakhgen den så kallade strandoch mellan-bygden. Skogstrakterna, elier Länets norra gränser, äro i allmänhet mera skogbevexta och likna hufvudsakSen Smålånd. Mindre odlad och mindre odlingsbar, ofta besvärad af vaten ’ s°m utan kostnad och moda icke kan a/ledas, &r denna del af landet icke aldeles jemförlig med dea öfriga; dock finnas äfven der bördigare trakter särdeles vid Fridlefstad, Rödeby, Tving, Bakaryd och Jemshög, som utgöra särskildta socknar uti Länets norra delar, då deremot alla de öfriga socknarna, sorn, ej mötas af de ofvanstående, pa tvären genomskära hela Länet från dess norra gräns till hafvet, I samma riktning genomskäres äfven Provincen af de der utfallande strömmar, af hvilka de betydligaste äro:
Majit täcktes godkänna ifrågavarande lagförslag, sådant det nu blifvit Eders Kongl. Majits nådiga pröfning understäldt.» Närvarande Justitie-råden åberopade hvad de i Högsta Domstolen i ämnet yttrat. På Stats-Radets öfriga ledamöters tillstyrkande täcktes Kongl. Majit gilla de af Hans Excellens Herr Justitie Statsministern nu framställda förslag, samt bifalla, att proposition i ämnet, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex Protocollo Oscar David Egge. r STOCKHOLM, TRYCKT HOS ,10H. BECKMAN, 1859. Kongl. Maj.ts Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. elen 21 Nov. 1859, kl. 11 f. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående ifrågasatt upphörande af de sd kallade frisocknarnes tienstbarheler lill Dylta svafvelbruk, och socknarnes rotering; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober 1859. Sedan hos Rikets Ständer vid 1828, 1820 och 1830 årens riksdag fråga blifvit väckt om upphörande af de lill Dylta svafvelbruk i Örebro län utgående tjenstbarheter af Axbergs, Hofsta och Kihls socknar, och Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 22 December 1 820 anhållit, alt Kongl. Majit måtte i nåder förordna undersökning af dertill skickliga personer, hvilka derefter borde afgifva förslag såväl lill skälig ersättning åt innehafvarnc af Dylta svafvelbruk för hvad de kunde förlora, i händelse de Ijcnslbarheler och den hembuds-skyldighet af skogseflekter, som, jemlikt Kongl. Resolutionen den 5 September 1815 åligga förenämnde så kallade frisocknar, kommo alt upphöra, som ock lill dessa socknars roterande eller rotelrihels—afgift deraf; så lörordnade Kongl. Maj t genom nådigt bref den 29 April 1830 en Kommitté alt, sedan värdet af de
Laga-liniens enda fördel skulle således ligga i bruksrörelsen, men äfven denna beror derpå om Tabergsverken vilja begagna sig deraf. Till den närmaste stationen, Tenhult, hafva de omkring 1 y2 mil eller lika långt som till Jönköping; manne de skola forsla sitt jeru till jernvägen blott för nöjet att der omlasta det. Äfven jerntransporten förefaller således tvifvelaktig och i sådant fall vet jag sannerligen ej hvad som återstår till fördel för Laga-linien utom ljung; detta finnes Den 25 April e. in. 389 deremot i öfverflöd. Hvar och en, som rest denna väg, torde hafva ett sorgligt minne deraf; milslånga öde fält utan ett träd, utan en odlad täppa, utan en koja; man säger att befolkningen der ökas hastigare än på andra ställen; jag lyckönskar dertill, det behöfves i sanning, ty nu tyckes menskiiga varelser der höra till sällsyntheterna. Väl påminner jag mig, att vid sista riksdagen den satsen gjorde sig gällande, det jernvägarna just borde läggas i dylika vanlottade trakter, för att der framlocka ett i annat fall omöjligt välstånd, men tror doek att detta dyrbara odlingssätt nu är af allmänna rösten utdömdt. Att anläggningskostnaden blir ringare öfver mobackarne än öfver rikare fält, bestrider jag ej, möjligen blir det dock på längden bättre hushållning att lägga vägen, äfven med större kostnad, på ställen der den har någon möjlighet att bära sig. Att driftkostnaden på Nässjövägen blir högre än på Laga, kan ej nekas; den förra har 10l/3 mils branta stigningar, den sednare blott 8, likväl äro de allrabrantaste, de med 1 på 100, ungefärligen lika på båda vägarne, eller 43/j på den ena och 4‘/s mil på den andra. Jag har dock svårt att tro det .någorlunda trafik på den ena och klen på den andra vägen icke skall mer än jemna driftkostnaden, och då återstår ju alltid Nässjö-liniens stora fördel, att med minst l'/j nili förkorta afståndet genom Östergöthland.
Dröföranöe meD röflrättigbet ocb £ePamöter, få i $apering& forn ^3röf* ningö Committé, (kola, Då De förjta gången träDa i utöfning af De i Denna ftaDga Dem ålagDe göromål, aflägga följanDe CD: ”3ng lofroar ocb fvwär rntD ©uD ocb ^)anö heliga Coangelium, att jag, font CrDforanDe (SeDamot) i (§apering6) ($3röfning6) Committé, jkall påföra f>voavje fbrekommanDe jkattjkplDig perfon Den bejkattning, forn ban bör miDkännas, få att, unDer ett noga iakttaganDe af fbrejkrifterne i nu gällanDe iöevoillning&ftaDga, bujarken bronan eller Den jkattjkplDige förnärma^ i Deraö tilljtänDiga rätt. ©enna fbrbinDelfe jkall jag på b^er ocb fammete, utan en* ftDig af fig t ocb mannamon, reDligen uppfylla; få fannt mig @uD hjelpe till lif ocb fjäl!” 0m ffpöö fou <Eajrering0inån. 79 §.
Genom de uti denna och nästföregående $ framställde yttranden har Utskottet jemväl besvarat en af Riksdagsfullmägtigen F. von Zweigbergk från Skaraborgs Län inom Bonde-Ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion, deruti blifvit yrkadt, att Styrelsen öfver Seraphimer-Lazarettet måtte indragas och dess befattning öfverflyttas på Seraphimer-Ordens Gillet, samt Lazarettsfondens räkenskaper underkastas Rikets Ständers Revisorers granskning. 5 90. (1843 års Rev. Ber. pag. 308.} Beträffande Revisorernes förslag, att Rikets Ständer måtte, å Carolinska Institutets Stat, för Öfver-Läkaren vid Stockholms Stads och Läns Curhus anslå en mindre Professors-Lön, har Utskottet, som, genom remiss från Ridderskapet och Adeln emottagit serskild motion i detta ämne, afgifvit yttrande, i sammanhang med regleringen af utgifterne under Riks-Statens Åttonde Hufvud-titel. Danviks Hospital. § 91. (1841 års Rev. Ber. pag. 192.) Revisorerne hafva anmält, dels att, för upprättandet af Danviks Hospitals Hufvudbok och för granskning af dertill hörande verificationer, utgått år - m Stats-Utskottels Utlåtande, N-,0'^54. liga arfvode» af 500 Ridr, dels att protocollsföraren, hvilken år 1836 erhållit *n årlig aflöning å extra ordinarie staten af 150 Ridr, genom Directionens beslut den 7 December 1838, undfått en förhöjning i detta arfvode af 150 R:dr årligen. Ehuruväl, efter hvad Utskottet erfarit, utdrag af Revisorernes berättelse, i hvad den rörer granskningen af de under Directionen för Danviks Hospital ställde medels förvaltning, blifvit genom vederbörande Stats-Departement Directionen tillställdt, för afgifvande af underdånigt utlåtande i ämnet, så har likväl något sådant utlåtande icke kommit Utskottet tillhanda.
Bataljons adjutant Reg:tsväbel. Reg:tstrumslagare. Reg:tshästläkare. Stabstrump. o. Fältmusik:!. Gevärshandtverkare. Sqvad ronsoch Kompanichef. 2:e Ryttmästare 0. 2:e Kapten. Förste Löjtnant. Andre Löjtnant. Underlöjtnant. Fanjunkare. Sergeant. Furir. Sqvadr.- hästläkare. Sqvadr.- trumpetare. Stabsoch Sqvadronstrumpetare hafva hvardera ett nummer, pd lika sätt som öfriga kavalleriunderbefälet. 7. Stallmästaren vid Skånska Hussarregementet och Regements-hästläknren vid Skånska Dragonregementet, äfvensom Mönsterskrifvafne vid Skånska Dragonregementet första Lifgrenadierregementet, Smålands Grenadierbataljon, Södermanlands och Bohusläns regementen äro löntagare på gammal stat. 8. De för Regements-qvartermästaren och Regements-hästläkaren vid Jemtlands Hästjägarecorps, äfvensom för Regements-qvartermästaren vid Westerbottens Fältjägarecorps utförda belopp äro »arvoden.» 9. Regements-stallmästarelönen vid Skånska Dragonregementet är vakant, men finnes der i stället en Beridare på gammal stat. f l. a ndförtvanko mit Bit. TU. 8 Uppgift på högsta och lägsta beloppen af behållen Löneinkomst i hvarje tjenstegrad vid Indelda Regements-chef. Corps-chef. Förste Major. Andre Major. Tredje Major. Regementsqvartermästare. Förste Adjutant. Kavalleriet. högst. lägst. högst. lägst. högst. lägst. högst. lägst. högst. lägst. högst. lägst. högst. lägst. Lif-Regementets Dragon-corps Lif-Regeraentets Hussar » Smålands Hussar-regemente Skånska Hussar-regementet Skånska Dragon « Första Lif-Grenadier-regementet Andra » » Westgöta regemente Smålands Grenadier-bataljon
Måndagen den i5 December 1834- Plenum kl. io f. m. Justerades i prot.utdr. för d. 11 dennes e. m. Den i5 December f. m. ijt Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. ankomna förslag till R. St:s und. skrifvelser till K. M., nemi.: JV:o 241. ang:de verkställd granskning dels af Statscont:s förvaltning och räkenskaper för år iBji, dels af redogörelsen för anslagen till H. M. Drottningens kröning, till högtsalig II. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas begrafning och till Lejonbackens ombyggnad, och dels af redogörelsen öfver Finska ersättningsmedlen; N:o 24 ang:de verkställd granskning, dels af KrigsCollegii med derunder lydande cassors redogörelser, och dels af räkenskaperna öfver Garl Gustafs stads gevärsfactori för år i8315 N:o 243- ang:de verkställd granskning af Förvalln:s af Sjöärenderna, K. M:s Flottas, m. fl. departements räkenskaper för år 1831J W:o 244- angrde granskningen af Quar^antänscommissionens i Stockholm räkenskaper för år i83i; N:o 245. ang:de verkställd revision af lazarettsoch curhus-fondens räkenskaper. Företogs till pröfning Bevilln.Utsk:s d. 4 dennes på bordet lagda utlåt. Wto 4.5 i anledn. af gjorda anmärkmr vid betänk. N:o 29, ang:de stora sjötulls-bevillningen. R. o. Ad. beslöt, alt detta mål skulle punktvis pröfvas och att utlåt. N:o 45 skulle tagas till grund för föredragningen. 1: s t a Afdelningen. Lit. A. Frih. Boye, Ludv.: Den reservation, jag emot detta betänk, inom Utsk. afgifvit, är egentligen riktad emot det nu föredragna morn.; och jag anhåller derföre, att samma reservation må varda uppläst, samt jag derefter åter få ordet.
Afslogs. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskoltets nedannämnde Utlåtanden och Memorialer: N:o 238, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet, N:o 151, angående extra statsanslag till föremål, tillhörande Landtförsvars-departementets handläggning. Prot.-Utdrag den 18 Augusti 1854. 367 Med vidblifvande af sina i afseende på l:a punkten Litt. e, 2:a punkten Litt. a, samt 3:e punktens sednare moment fattade beslut, lade Preste-Slåndet detta Utlåtande till handlingarne. N:o 239, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet, N:o 158, angående extra statsanslag till föremål, tillhörande Civil-departementets handläggning. Lades till handlingarne, med förklarande, att Ståndet vidblir sitt med anledning af 12:e punkten i Betänkandet, N:o 158, fattade beslut. N:o 240, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet, N:o 159, angående extra statsanslag till föremål, tillhörande Finans-departementets handläggning. Ståndet, som vidblef sitt med afseende på La punkten i Betänkandet, N:o 159, fattade beslut, lade Utlåtandet, N:o 240, till handlingarne. N:o 241, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet, N:o 160, angående extra statsanslag till föremål, tillhörande Ecklesiastik-departementets handläggning. Med bifall till anvisandet af denna summa, sorn Utskottet, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, uti 7:e punkten af Betänkandet, N:o 160, tillstyrkt, beviljade Ståndet, utöfver berörde summa, ett årligt anslag af 3,000 R:dr, att användas till offentliggörande af Svenska riksdagars och mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf den I:s regering, samt äfven i öfrigt till utgifvande af handlingar, upplysande för fäderneslandets historia.
Författningarnes föreskrifter i samma man ater tilltaga, blefwe Ju» . stilie DivisionS fortfarande ej allenast nödwändigt för göromalens obehindradt gang, ruan äfwen af »verkelig nytta och angelägenhet för bibehållandet af enhet och likstämmighet i grundsatser wid afgörande af de frågor, som röra de till Collegium hörande delar af Rikets allmänna hushållning. — I afseende pa Betjeningen förmäler Collegium sig, i händelse arbetet hädanefter kommer alt pa r:ne Divisioner förrättas, icke kunna gifwa anledning till någon annan indragning än af endast den BokhallareSyssia i Collega Första Rakenstaps-Concoir, hwars göromål skulle wid Jnnehafwarens afgång af Kammar» Förwandten i nämnde Contoir bestridas, da den berörde Syssia nu arföl,ande lön kunde, om ej till sitt fuila belopp, åtminstone till någon del, sa anwändas till förbättring uti den i Contoiret tjenstgörande öfrige Belieningens knappa löningö-wilkor. — Skulle ater Justitie Divisionens indragning finnas lämpelig, kunde äfwen en förminstning af Collegii Betjening äga rum, men likwäl icke flere, än den wid samma Division tjenstgörande Proto-Notarien, En Notarie, och en Canzlist kunna umbäras. ' Lam - Den9Julik. 1279 Rammar.Rätten har ansett förändringar och indragningar derstädes kunna wara nödige och möjelige, nemligen: iw indragning af 6 de yngre Rewisorer med 222 R:dr för hwardera, hwilket skulle göra en besparing af 1222 R:dr; 2:0 CanzliBetjeningens förökande med en Canzlist, hwaremot Copist-Sysflan kunde indragas, och genom hwilken förändring ett tillagg af endast 45
N:o »4- I anledning af vackt fråga om tillåtelse för visse irnorn Malmöhus Län boende Strandsittare att med sine Fiske-båtar föra varor emellan inrikes orter och Danska kusten. Angående grunderne för värderingar å jord på Landet, Hus i Städerne 6tmt Jernbruken. Från Lagsamt Allmänna Besvärsock Ekonomi - Utskotten: Af den 29 sistledoe Maj; N:o 102. I anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition om antagande af en författning angående förändring eller utdömmande af Vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess odling. Från Lag-Utskottet: Af den 21 dennes: Öfver väckte motioner, innefattande yrkande att gäldenär bör vara pligtig 6in skuld med arbete aftjena. Angående Riksens Ständers Jt*3 7^2 Den 28 Junii e. m. stitiEc-Ombudsmans-Embetets Berättelse för den sedan sista Riksmöte förflutne tid. Af den 4 dennes: N:o 105* I anledning af återremiss af Utskottets förut meddeidte Betänkande, angående yrkad befrielse för förmyndare från skyldigheten att hvart 3:dje år tillöka myndlingens arfs-capital med den under tiden upplupne ränta. Af den 12 dennes: NsO 106. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående yrkadt närmare bestämmande i hvilka fall Provincial-Medici-besigtningar äro nödvändige vid uppkommande tvifvelsmål, huruvida död person vådeligen omkommit eller icke. Vrån Allmänna Besvärs - och Oeconomie - Ut[kottet: Af den 16 dennes: N:o 121. I anledning af gjorde anmärkningar vid Uttkottets förut meddeidte Betänkande, rörande ifrågastäUd skyldighet för Pastorer, att årligen till vederbörande LandsContoirer och Consistorier insända Utdrag af Kyrkoböckerne öfver födde och döde personer. 1 anledning af återremiss å Ut - Deri 28 Junii e. m. skottet förut meddehe Betänkande i frågan oin skyldighet tor Lappske Nybyggares Söner, att ingå i allmänna Beväringen.
Då Utskotten, i följd häraf, icke anse sig höra föreslå Bikets Ständer sitt genast låta Banquen börja inlösningen af sina utgifna sedlar emot verheligt mynt, hysa likväl Utskotten den förhoppning, att den tid icke är långt aflägsen, då , genom en klok hushållning, Banquen kari komma i stånd att. med egne tillgångar verkställa realisationen. Den utvidgade Lånerörelse, sorn tor det närvarande med Banquens medel cirifves, lemnar Banquen en artig inkomst, sorn, dä den förvandlas, till myntbara metaller, kati på ett betydligt sätt öka behållningame derutaf. Om guld och silfver nu vöre såsom mynt inom LUiket gångbart , och i allmänna rörelsen anya odes, då skulle jemväl, utvägen att inlösa en del af det metalliska myntet emot de sedlar Banquen, såsom vinst, återfått, vara betänkelig, emedan penningestocken derigenom skulle minskas och samma olägenheter deraf uppstå, som af sedel myntets indragande och förstörande förut varit en följd; men då förhållandet nu icke är sådant; då det i Landet behrn diga forrådet af myntadt eller omyntadt silf. ver, äfvensom det som ifrån utrikes orter blefve jrifördt, ej kan utöfva, egenskapen af mynt, utan endast såsom vara mäste betraktas; kan någon menlig följd för allmänna penningerörelsen icke uppstå deraf att Banquen inköper eller invexlar myntbara metaller emot sine egne sedlar. härmed har hos Utskotten till öfvervägande förekommit frågan derom ; — ”huruvida ett visst förhållande af Banquens Trans”portsedlar emot Speciemynt såsom blifvande ”grund för en framtida stifverutvexling borde vid, Banco-Utskottets Betänkaiulen. 567 ’’denna Riksdag bestämmas;” men då, vid den innom Utskotten företagne omröstning , 2:ne stånd stadnat emot sune, få Utskotten i detta ämne till Riksens Höglofl. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 för ull-diskonten i afseende på belåningen af Svensk ull föreskrifver.
Jr hafva derföre ansett en jemnkning så i ena som andra afseendet vara af både billighet och rättvisa påkallad, samt kunna, utan rubbning af de med ägandet af viss slags jord i öfrigt förenade formoner, lämpligast åstadkommas på det sätt, att, emot indragning af den, såsom Bevillning för HofRätternes aflöning anslagne Sterbhus-procenten, samt af Matlags-afgiften Betänkande n. 175 i Stockholm och Götheborg, ej allenast Ii. o. A. för sig och sine underhafvande, ulan ock EcclesiastiqueStaten med de flere å Landet boende personer, som hittills icke erlaggt Lagmansoch Häradshöfdingeräntan, sig densamma åtoge, samt att merberörde ränta derefter, till lika belopp öfver hela Riket, eller med 12 sk. af hvarje Matlag på Landet erlades, genom hvilken reglering, R. St:r ansett äfven större säkerhet skola vinnas i beräkningen och redovisningen af ifrågavarande Statsinkomst. Enär likväl den såmedelst beslutne förändring med så väl Mantalspenningar nes som Lagmansoch Häradshöf dinge-räntans utgörande syntes så väsendtligt röra de Skattdragandes rätt, att samma förändring icke borde vidtagas, utan föregången undersökning om förhållandet i serskildte landsorter, serdeles till upplysnings vinnande, om icke tilläfventyrs de orters innevånarej som uti desse af gifter hittills njutit lindring för närvarande utgöra några deremot svarande tjenstbar heter ; så hafva R. St:r, af sådan anledning, hos K. M:t i underdånighet anhållit, att K. M:t täcktes uti omförmälte frågor i Nåder låta, före nästpåföljande Riksdag, verkställa en närmare utredning, hvarigenom tillfälle bereddes R. St:r, att uti ämnet med behörig sakkännedom besluta. Då en sådan undersökning, på K. M:ts Nådiga befallning, är vorden, genom K. KammarCollegii och K. StatsContoirets föranstaltande, verkställd, oeh handlingarne derom blifvit StatsUtskottet tillställde, har 176 Stats-Utskottets
Under denna rubrik, hvilken, på sätt Eders Kongl. Majit föreslagit, kommer att utbytas mot Landtbruks-ingeniörer och deras biträden, har Eders Kongl. Majit, i afseende å landtbruks-ingeniörernes aflöning äskat Rikets Ständers godkännande att, jemte det den första aflöningen fortfarande bibehålles vid 1,500 Ridr, densamma sedermera efter tio års verksamhet och berömvärd tjenstgöring måtte höjas med 1,000 Ridr till 2,500 Ridr och efter ytterligare tio års lika beskaffad tjenstgöring utgå med 3,500 Ridr, hvilket belopp skulle utgöra högsta lönegraden. I afseende å denna fråga har, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, Landtbruks-akademien yttrat, att akademien ansåge en efter hand med hvart femte år fortgående lönetillölming vara lämpligare, än det hittills följdå systemet, att ExpeditionsUtskottets Förslag till Rikets Ständers underd.