Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon StatsSecreterare icke med oväld, nitj skicklighet och drift sitt förtroende Embete utöfvat sådant då för Riksens Ständer tillkän* nSgilVa, hvilka om de finna Rikets val det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan att han ville ter StalsRådet och från Embetet skilja elen eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord. Samma §. tillåter också, att frä gor i delta ämne kunna i RiksStåndens Plena väckas och af andra Utskott än ConstitutionsUtskottet aiulragas men icke af Riksens Ständer af göras', förr än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hardtJ och till förekommande aå 174 Den 10 Julii /, m. ali Lagstiftande maktens ingrepp i den verkställande stadgar Grundlagen i 107 §■ RegsringsFormen och 29 §. R, O. med ömtålig noggranhet serskilta former, så väl för väckandet sorn afgörande i Ståndens Plena af dylika mål Såsom i 107 §, att under Riksens Ständers öfverläggningar derom , skola icke Konungens beslut uti inål, som röra enskifta personers .eller korporationer s rättigheter och angelägenheter kunna ens nämnas, ännu mindre någon Riksens Ständers prejning underkastas, Då nu 106 §. afhandlar beifrandet af alla utaf de ansvarige Rådgilvarne begångne olaga handlingar, hvilka endast kunna komma under laga tilltal, så synes tydligt att 107 §. blott afser en rättighet för ConstitutionsUtskottet äfvensom för andra Utskott och enskildt Riksdagsman att föreslå samt för Riksens Stän. der att besluta en framställning till Konungen af ett opinionens ogillande af de åsigter, som legat till grund för vissa eller alla Konungens Rådgifvares Rådslag rörande allmänna ej enskildta mått och /leg, en framställning, på hvilken Konungen kan göra det afseende Han finner Rikets väl kräfva. På detta sätt får jag förklara, att jag förstår 107 §.
N:o 20, i anledning af väckt fråga om upphäfvande af stadgandet, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes utslag i roteflyttnings m. fl. inål skola Ivammar-kollegii pröfning underställas; N:o 21, i anledning af väckt motion om förändrad reglering af marknaderne i Slättäng: N:o 22, i anledning af väckt motion, angående föreskrifvandet af kontroller till förekommande af missbruk vid försäljning af kläde; N:o 23, i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl, kungörelsen den 21 April 1837, angående förbud att under viss tid af året fiska och till salu hålla hummer; N:o 24, i anledning af väckt motion om reglering af emhetsoch tjenstemäns löner; och N:o 26, i anledning af väckt motion om klockares befrielse från skyldigheterne att fortskaffa Presterskapets embets-bref och att besörja ringning vid kyrkorna. S. D. Föredrogs och afslogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 29 sistlidne Januari på bordet lagda utlåtande N:o 27, i anledning af väckt motion om förändring uti nu gällande grunder för Prestmans befordringar. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-Utskottets nedannämnde, den 1 dennes f. m. på bordet lagda, memorial och utlåtanden; N:o 7, i anledning af väckt fråga om förekommande af felaktigt silfvermynts utlemnande till allmänheten; N:o 8, i anledning af väckt motion om utgifvande i allmänna rörelsen af det i banken qvarvarande förråd af sedlar å 14 och 10 sk. kopparmynt; samt N:o 9, i anledning af väckt motion om återutgifvande från banken af sedlar å 16, 12 och 8 skillingar. Från Höge. Preste-Stundet. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedanstående utlåtanden: 140 Prot.-Utdrag den 5 Februari 1851. ' N:o 20, i anledning af väckt fråga om upphäfvande af stadgandet, att Kongl.
Så lydde hans excellens statsministerns votum i denna riksvigtiga fråga och man kan ju någorlunda sjelf bedöma, huruvida detta votum går till fördel för Dagens Nyheters storartade hufvud batalj eller för Handelstidningens » proba-bilitetskalkyler ». Det ser nästan misstänkt ut, att Dagens Nyheter i ungdomlig yra lupit åstad och visat sig mer ministeriel än ministrarne sjelfve. Man må dock icke underskatta den beskedliga välmening, som låg till grund för planen till det triumftåg, hvilket den med lifiigt sinne och en högt flygande fantasi så lyckligt begåfvade tidningen velat i tankarne anordna åt grefve Posse. Men tilläggsbevillningen, tilläggsbevillningen, ropar den blott alltför ministeriella tidningen, var kanske icke den i fara genom detta försök ochskulle icke det hafva varit en olycka utan like, att få denna angenäma skatt gjord obehöflig? Men, hvem i all verlden har kunnat inplanta i Dagens Nyheters tankar, att den minoritet, som ville höja jernvägstrafikmedlen hade denna baktanke för sina förslag? Man torde dock icke alltför mycket misstaga sig, om man håller före att, om visserligen en del af dem kunnat tänka på, att man kunde på detta sätt omintetgöra behof-vet af tilläggsbevillningen, så gick dock en sådan beräkning alldeles icke in i det stora flertalets planer. Skälet till höjningen var helt enkelt det, att, vare sig jemvägstrafikmed-len räknas till 5 eller 5 V2 mill. kronor, så är det ju ingenting som hindrar den » fasta, beräkneliga och fullkomligt parlamentariska » majoriteteten att hugna oss med en till-läggsbevillning, vore det ock till dubbla beloppet af hvad som nu föreslås, då ju ingenting i verlden kan förbjuda denna majoritet att anslå hela denna tilläggsbevillning för att täcka statskontorets skuld till riksgäldskontoret. Lustigast af alltihop är dock, att den triumferande och attentatvädrande tidningen sjelf från den höga klimax af förtjusning, hvartill den med otrolig ansträngning uppskruf-vat sig, faller ohjelpligen ned i ett stadium af tvifvel, som icke anger någon bergfast tro.
När härtill nu läggas ofvanuppgifna 28,290 T:d, samt den area! af 3,282 T:ck som blifver odlingsbar i följd af Storåns jemte dermed sammanhängande sjöars sänkning inom Östergöthland, till hvilket företags utförande Rikets senast församlade Ständer anvisat särskildt låneunderstöd, så finner man, att landet, under de senast lörflutna 18 årens lopp, igenom utdikningar, som i mer eller mindre mån från det allmännas sida med lån och anslag underlättats, ökat sin odlingsbara areal med 183,444 T:d; och bör härvid tillika anmärkas, att en del af de verkställda aftappningarne äfven haft till' ändamål att afleda frostländighet, hvilket också på mångå ställen lyckats öfver förmodan. Till sänkning af Storån och aftappning utaf flera dermed sammanhängande vattendrag, inom Tjellmo och Krigsbergs socknar af Östergöthlands län. anvisade Rikets Ständer ett särskildt bidrag af 100,000 R;dr R:mt, att utgå såsom lån. För denna betydliga utdikning, som beräknats erfordra en kostnad af 249,196 R:dr Runt, och hvarigenom en jordvidd af 3,282 T:d odlingsbar mark vinnes elier från öfversvämning befrias, fastställdes arbetsplan den 23 April 1888, och den 8 derpåföljde Maj antog Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader de ifrån Arbets-Direktionen ingångna kontrakts handlingarne rörande företagets verkställande och fullbordande inom den 1 Oktober 1860. ?«> Jordägarne, hvilka redan 1853 börjat utdikningen pä egen bekostnad, hafva med nit och drift fortsatt densamma, med rättelse efter gillade planen, så väl 1858 som innevarande år. Till Ge/le-Dala jernvägsanläggning beviljades af Rikets Ständer ett ytterligare låneunderstöd af 600,000 R:dr R:mt.
Med anhållan att få hos det Utskott, till hvars behandling denna motion kan blifva, remitterad, aflemna ofvannämnda ansökning, föreslår jag alltså följande tillägg till 2 mom. 28:de § i förenämnda förordning af den 7 December 1860: I stad kan utskänkning af bränvin under sönoch helgedagar än vidare inskränkas eller helt och hållet förbjudas, derest gemensamt beslut derom fattas af Magistraten och Stadens kommunalstyrelse samt af Kongl. Maj:ts Be fallningshafvande godkännes. Remiss till vederbörligt Utskott torde gunstigt beviljas. Björclc. JW 73. Al Herr Ascliaii: Om anläggning pä Statens bekostnad af en lelegraf linea från Jönköping till. Westervik med stationer i Ekesjö och Wimmerby.' Befordrande handel och industri, har ett telegrafnät sträckt sig öfver hela vårt laud, med stationer i nästan alla städer, äfven sådana af mindre betydenhet än dem jag Motioner i Borgare-Ståndet 1S62. ,J\? 74. Ekesjö och Wimmerby hafva nära nog ensamma blifvit i saknad af detta kommunikationsmedel. Skälet härtill är svårt att inse. Båda städerna hafva en ganska liflig handel bch den omkringliggande trakten är bördig och tätt bebodd af en flitig celi företagsam befolkning. Dessutom hafva Smålands Hussar-regemente och Grenadier-bataljon sin mötesplats vid Ekesjö och Calmar regemente sin nära Wimmerby, och Cheferna för förstnämnda regementen bo i trakten af Ekesjö. En telegrafförbindelse med det öfriga riket kan således hafva, så väl sin industriella som militåriska nytta, och det är derföre jag härmed föreslår att en telegraflinea på Statens bekostnad sträckes från Jönköping öfver Ekesjö och Wimmerby till Westervik med stationer i Ekesjö och Wimmerby. Bevis att båda dessa städer förbundit sig att anskaffa och kostnadsfritt upplåta lämpliga lokaler för telegrafbyråer bifogas. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles ödmjukligen. Stockholm den 22 Nov. 1862. L. F. Aschan. JW 74.
Deraf följer, att den anfallnes nachdel är så mycket större; att någon rättelse i detta hänseende erfordras, torde således vara påtagligt. Men i stället för att, på sätt Frih. Bove föreslagit, anlita Tryckfrihetscomiteen, gifves det en enklare utväg att vinna ändamålet, bestående deruti, att tidnings-iedacteurér tillföl bundes. att Dea 5 Juli i', m. emot betalning införa skriftligen inlemnade försvar, hvilka, om de äro nog långa dertill, kunde såsom bihang åtfölja den tidning, der utrymmet icke medgåfve att annorledes intaga dem. Den enda härmed förenade olägenheten vore, att postböndernes hästar finge draga så mycket mera ti clningstryck. Men deröfver kunde ej skäligen klagas, då det skedde för att vederlägga de smädelser, som de förut falt draga för att i landsorterna kringspridas. — En talare har yttrat, att en tidnings-redacteur icke borde vara förbunden att uti sin tidning intaga sådana försvar, som möjligtvis kunde innehålla några anstötliga anmärku:r mot honom sjelf. När man ser huruledes det allmänt bestrides någon censur på lidniugsskrifvare, men huru de sjelfve vilja utöfva den när fråga ar om dem sjelfva, så ser man, huruledes de vilja alt deras s. k. allmänna grundsatser skola gälla för alla andra utom dem sjelfva. Jag anmärker detta blott till framtida efterrättelse, när sådana saker komma under öfverläggning. Hr Lefre'n, Joli. Pehr. Jag har aldrig gillat tillkomsten af indragningsmakten, ty allt livad som sker annorlunda än efter laga former blir förr eller sednare skadligt. Jag lägger detta på R. o. Ad:s sinne. Vi komma vid denna riksdag i tillfälle, och vi hafva redan ofta varit det, att nödgas med allvar försvara former, sorn man försöker att öfverträda.
Rubriken. ”Lag för Enskilde SedelBanker.” Gillad. "Lag för Enskilde Banker." Åberopat 1824 års Förordning, der det heter: "Enskilde Banker eller Disconter." 1 5) U 2 och 3 Moni. Äro godkände till principerne, men med iakttagande af annan ordning stadgarne emellan: Jfr. i,3 och 4 Sj afRidderskapets och Adelns förslag. Gillade. Gillade. Bonde-Ståndet har endast upptagit stadgandet om octroytiden, i afseende hvarå förslaget är till principen gilladt. 2 J. 1 Moni. ”Sådan Bank-inrättning skal! vara grundad antingen på <Stc.” Gilladt. Gilladt. Uteslutet. 2 J. 5 Moni. I stället för”dcnsamma”skulle heta: "Bolaget dock;” och i stället för "Actiedelegare": "så kallade Commandit-delägnre.” Gilladt med tillägg af: "eller så kallade Connnändit-delegare.” Gilladt. Principen igenfinnes uti Ridderskapets och Adelns i §. "dem” förändradt lill "sig.” Tillagt: "Hvilken Inslruction bör genom tryck offentliggöras.” Utesluten. 4 §■ 1 Moni. ”Enskild Sedel-Bank får endast i stad inrättas; och skall Bolaget, inför dervarande Rådhus-Rätt, före Bankens öppnande, förevisa så väl det af Kongl. Maj:t utfärdade privilegium, som ock bolagscontractet, för att i inteckningsprotocollet ordagrant intagas.” — Se Ridderskapet och Adelns 5 $. "eller Härads-Rätt” och "eller landsort” utcslutes. "eller Härads-Rätt” och "eller landsort” uteslutes. "Bolagsreglorna” förändras till "Bolagscontractfet.” Uteslutet. Gilladt. — Sc Ridderskapets och Adelns 5 §. Gilladt. Gilladt. Uteslutet. E11 ny §., kallad den 6:te, så lydande:
Då likväl enligt mitt förslag landsförvisnings-straffets af nästan alla inom RiksStm önskade upbörande skulle kunna åstadkommas, hvaremot PresteSt:s beslut derom icke nämner det ringaste; så lager jag mig friheten upläsa detsamma. Det lyder sålunda: XI H. 14 210- 1.) e II 4 P e b r u ajr f. 1.
1 meddelade föreskrift om skyldighet för passagerare, som anträffas på bantåg utan biljett, att betala dubbel afgift för hela den väglängd som bantåget tillryggalagt frän utgångspunkten, icke må vinna tillämpning, så framt passageraren vid instigandet i vagnen för vederbörande stationsinspektor eller konduktör gjort anmälan om förhållandet och anledningen dertill; att vederbörande trafikbefälhafvare må, när omständigheterna så medgifva, kunna bevilja undantag från den i § 23 stadgade allmänna föreskrift att hästar, andra större kreatur, äfvensom hundar, icke tili fortskaffande emottagas, derest de ej åtföljas af egare eller vårdare; hvarom Styrelsen har att meddela de närmare detaljbestämmelser, som kunna finnas erforderliga; att, derest godsafsändare å den vid afgångsstationen varande godsexpedition aflemnar två exemplar af den fraktsedel, som bör åtfölja godset till bestämmelseorten, det skall åligga vederbörande stationsbefäl derstädes att, emot afgift af tre öre, så fort ske kan efter godsets framkomst, i stället för den i § 36 omförmälda godsnotis, samt på sätt och under vilkor, som om sådan äro stadgade, tillställa emottagaren det ena exemplaret af fraktsedeln, jemväl innefattande tryckt formulär till qvitto, för att vid godsets afhemtning utaf emottagaren begagnas; skolande den godsafsändare, som önskar erhålla qvitto å inlenmadt fraktgods, för detta ändamål aflemna ytterligare ett exemplar af fraktsedeln; att, med undantag från de i mom. 5 och 6 af § 36 meddelade föreskrifter, den i taxan bestämda magasinseller platshyra för gods, sorn från station icke afhemtas inom tjugofyra timmar efter bantågs ankomst, ej må vid på landet belägna stationer utkräfvas af den emottagare, som har sin bostad på öfver en ättondedels mils afstånd från stationen och afhemtar eller aflastar godset inom fyratioåtta timmar från godsets ankomst, sönoch hclgedagar oräknade; ankommande det jemväl ■på vederbörande intendent att i allmänhet, när godsemottagare visar giltiga skäl, sorn förhindrat afhemtning af gods inom bestämd tid, bevilja eftergift af eller ned sättning i stadgade platsoch magasinsafgifter; och att Statens ansvarighet för emottaget gods, hvilken ansvarighet enligt § 39 upphör när godset blifvit på bestämmelseorten stäldt till emottagarens förfogande samt i hvad fall sorn helst sednast tjufyra timmar efter ankomsten, skall i de fall, då gods får å station afgiftsfritt ovarligga i fyratioåtta timmar till denna tid vara utsträckt;
I anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande, angående rättighet för BancoFullmägtige, att fortfarande , efter detta års ingång, vidtaga anstalter om silfverköp. 7:0 Läggande till Handlingarne 1:0 af ConstitutionsUtskottets Memorial, angående återlemnandet af en till Utskottet remitterad Motion, om tidsbestämmelse för Riksdagsmanna-valen; 2:0 af Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Memorial, angående BondeStåndets utsedde Suppleanter till Le - 364 Den 29 M a j i. damöfer i Utskottet; och 3:o af BancoFullniägtiges till BancoUtskottet vid innevarande Riksdag afgifne Berättelse. Af en utaf StatsUtskottet anmäld anledning till anmärkning emot Föredraganden för KrigsÄrenderne; och af någre från Lagutskottet återställde Motioner, angående ändringar och tillägg i JustitiaeOmbudsmannens Instruction, för att afgöra, hvarthän berörde Motioner böra förvisas. StatsUtskottet : Af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i afseende på Undsättningsskuldernes liqviderande i Skaraborgs Län. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i afseende på Ekeskogarne i Riket. BancoUtskottet: Af Herr Rosenblads, Bernhard, med BorgareStåndet communicerade Motion, angående pregling af en Medaille i anledning af Deras Kongl. Ilögheters, Hertigarnes af Skåne, Upland och Östergöthland födelse. Den 2g Maji, 365 Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUt skotten : Af Herr Westerstrands anförande, an t gående Gårdfarihandeln, med flere yttranden i ämnet. 2:0 Jterremisser af nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: StatsUtskottets:
Af ofvanstående redogörelse inhemtas, att pensionsfondens utgifter under revisionsåret utgjort 79 R:dr 27 öre mera, än fondens inkomster, men att deremot gratialfondens inkomster öfverstigit utgifterna med icke mindre än 19,979 R:dr 63 öre, hvilket 43,415 11. 4,500 — 2,955 — 24 - 927 36. 60 50. 12,355 47. 2,520 — 6,675 —■ Avancementspenningar Extra inkomster Nådår eller begrafningshjelp gynnsamma förhållande hufvudsakligen lärer härleda sig derifrån, att kassadelägarne fortfarande erlagt dubbel gratialsafgift i ändamål att de betydligt ökade utgifter för gratialer till högre belopp, som, enligt fattadt beslut, från och n^d innevarande år skola gratialisterna tillgodokomma, derigenom framgent må knnna vederbörligen bestridas. Styrelsen för allmänna vägoell vattenbyggnader. Dess räkenskaper, som för revisionsåret undergått granskning i Kongl. Kammarrätten xitan anmärkning och hos Revisorerne ej heller föranledt till någon erinran, redovisa inkomster och utgifter sålunda: Tillgångar D ebet. Balans från år 1858: Uppbörd: Statsanslag: Till aflöningar » reseoch undersökningskostnader samt expenser » Skeppsholms brobyggnad v/c» ygwUctu l i o r\r\r\ reparationer å Trallebergs bro i Sä O ® «“ » inköp af 36 exemplar af Kapten Nermans tekniska tidskrift Försäljningsmedel m. m Arrende af Albrechtsunds kanal 26,950; 25,000: 1,369 540; 1,042: 145 50. Skuld. Balans till år 1860: Credit. Utgifter: Aflöning 27,700: — Reseoch undersökningskostnader 24,337: 30. Gråda kanal 75: — Albrechtsunds kanal 163: 47. Nockeby dito 5,470: 9 :. Inköp af 36 exemplar af Kapten Nermans tekniska tidskrift . 540: — 190,375: 74.
— N:o 24, i anledning af väckt motion om präglande af en skådepenning till åminnelse af Hans Maj:t Konung Carl XV:s och Dess Höga Gemåls Kröning: B. VII 199, 225, A. 225. — N:o 2-5, med förslag till reglering af Bankens lånaoch kreditiv-rörelse samt om användande af upplupen odisponerad Bankovinst: B. VII. 199, 225, 227, A. 227, 235, 236, 241, 242, 2-53, 255, 263, 264, 270, 271, 280, 291, 300: B. VIII. 314, 375; IX. 46, A. 47, 48, 49, 56, B. 110, 147' A. 147; B. X. 3, 01, A. 61. — N:o 26, med förslag till vissa förändrade föreskrifter, angående Bankens vexlings-, kassaoch depositions rörelse: B. VIII. 11, 163, 171, A. 171, 175, 176, 177; U. IX. 166, 360, A. 366. — N:o 27, i fråga om det belopp, Banken må hafva på utrikes ort nedsatt: B. VIII. 1 1, 163, 177, A. 177; U. IX. 166, 366, A 366. — N:o 28, berättelse angående förrättad revision af Banko-DiskontVerkets räkenskaper och förvaltning för år 1859: B. VIII. 91, 166, 223, A. 224. — N:0 29, med hemställan om en gratifikation till Vaktmästarne vid Banko-Diskont-Verket: B. VIII. 91, 166, 224, A. 224. — N:o 30, angående afskrifning af 10 stycken från Låne-kontoret i Malmö utgifna lån: B.
Den som till Secreterare antages.äger tillstånd innehafva sådan publik tjenst inom Stockholm , som icke bland förtroende sysslor räknas, emot förbindelse , att inom en månad före den tid 3 då Lagtima Riksdag infaller, och inom 14 dagar efter kungörandet af kallelsen till Urtima Riksdag inför RiddarhusDirection visa, att han, under hela den förestående Riksdagen, erhållit behörig permission ifrån den Publika Tjenstebefattning han innehafver; uraktlåter han denna permission söka, äge Direction att affordra honom hans afskedsansökning, och derefter förklara sysslan ledig. De öfrige Riddar - Den 19 Julii e. m. raren som alla öfrige Ordinarie och Extraordinarie Tjenstemän böra vara af Adelig börd, samt att RiddarhusKamereraren bör prestera antagelig borgen för uppbörden > hvarjemte de böra förete sådana Academiske vittnesbörd som fordras till inträde i Rikets HofRätter och Collegier. husets så Ordinarie som Extra Ordinarie Tjenstemän får Direction efter godtfinnande antaga Och de förre genom Fullmakt eller Protocollsötdrag i sysa* lorné stadfästa, hvarvid endast iakttages , att så väl RiddarhusSecreteraren som alla öfrige Ordinarie och Extra Ordinarie Tjenstemän, böra vara af Adelig börd, och kunna förete sådane Academiska vittnesbörd som fordras till inträde i Rikets HofRätter och Collegier , hvarjemte Riddarhus Kamereraren bör prestera antagelig borgen för uppbörden. 15 §. Om någon af Tjänstemännen inom Riddarhuset, efter en tjen fletid eif 20 d 30 år ifrån sysslan begär afsked eller med döden afgår, och i händelse 14 §. Om någon af de inom Riddarhuset på Ordinarie Stat uppförda Tjenstemän, efter en sammanräknad tjenstetid af 20 å 30 år, ifrån sysslan begär afsked* eller Den iO Judi c. m, han varit gift, efterlämnar Enka eller Earu uti mindre tillräckelige vilkor, samt den afskedstagande eller efterlefvande hos
Vidare har såsom skäl för vidblifvande af 1845 års författning åberopats, att man år missnöjd med den nu föreslagna. Det har jag nog rönt, men hvilka äro missnöjde? Jo de som skulle komma ali skatta högre. Missnöjet kommer derifrån, att den som förut sluppit med all betala 75 r:dr för 10,000 kannors tillverkning, skulle nu komma att betala 833 rtdr 16 sk. för samma tillverkning. Del är skälet, men icke all det är andra grunder. Det är tillökningen i skatten man är missnöjd med; men, mine Hrr! om vi vidblifva 1845 års författning och skatten af bränvinet, hvaraf hittills beräknats 750,000 rtdr, skulle nedfalla lill 4 eller 300,000 (och vi äro på god väg dertill), så måste ju ersättning tagas annorstädes ifrån, nemi. frän bevillntn. Man mäste då troligen höja den betydligt, och då har jag trott det vara bättre att taga skatten från en näring, som i alla andra länder, än Sverige, är högt beskattad. Bränvinsskatteu i Danmark är ungefär 16 sk. kannan, i Preussen 12, i Norrige likaledes, och jag vill ej tala om skatten i England som inbringar 6,000,000 P. St. Vi hafva en verklig källa att taga penningar utur här i landet, och denna källa är bränvinsbränningen. Och hvem är del slutligen som kommer alt betala skallen? Jo bränvinssuparen, ty det är en falsk idee, att det är bränvinsproducenten, som betalar den. Det är alldeles samma förhållande här emellan producenten och bränvinssuparen, som med tullen emellan köpman och köpare; ty producenten förskjuter penningesumman blott, men det är ingalunda lian som betalar den.
Ståndet beslöt, att Rikets Ständer må i underdånig Skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla om vidtagande al sådana åtgärder, att förflyttning till Stockholm af den Juridiska Fakulteten i Upsala samt nämnda Fakultets ombildande till en Juridisk högskola i Hufvudstaden måtte ofördröjligen kunna ske, och att Rikets Ständer vid nästa Riksdag måtte få emottaga Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om de för ändamålet erforderliga anslag. Och det sista yttrandet, sidan 9. Godkändas. Frän Hederv. Bondc-Slåndet. S. D. Föredrogs och remitterades till Lag-Utskottet Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om antagande af en författning angående verkställighet i Sverige af domar och utslag, meddelade af Domstol i Konungariket Danmark. 752 Prot.-Utdrag den 22 September 1860. S. D. Föredrogs ånyo Slals-Ulskottets den 19 innevarande månad bordlagda Utlåtande N:o 180, i fråga om beviljande af ytterligare anslag till fortsättning af National-Musee-byggnaden. Utskottets hemställan i Utlåtandets lörsta punkten bifölls, med vilkor likväl, att de å nämnde byggnad ännu återstående arbeten uppdrages åt en person, som kunde anses erbjuda tillräckliga garantier för att samma arbeten varda, efter upgjordt förslag, fullbordade; och blef andra punkten i detta Utlåtande af Ståndet bifallen. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets Memorial N:o 183, med förslag till de stadganden angående Riksgälds-kontorets skulder och fordringar, som böra införas i det nya Reglementet lör detta Verk, blef detta Memorial, innefattande förslag till Reglementets 76 första §§, af Ståndet godkändt.