Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag deltagit i utarbetningen af komilerades betänk., som ligger till grund för StatsUtsk:s tillstyrkande, skulle det måhanda anses underligt, om jag uti förevar:de fall iakttager tystnad, och möjligen skulle sådant kunna tolkas antingen såsom en liknöjdhet bos mig för frågans utgång, eller ock såsom ett medgifvande af hvad här blifvit yttradt. Då intetdera är förhållandet, anser jag mig derföre böra tillkännagifva, hvad jag redan förut yttrat, alt jag, lika med Gr. Lagerbjelke, tror billigheten fordra, att de, hvilkas hemmansräntor äro anslagna lill embetsoch tjeuslemäns aflöning böra få åtnjuta samma fördelar som de hemmansinnehafvare, hvilkas räntor äro krouan behållne. Jag bör äfven tillägga, alt det förslag, som här blifvit framstäldt, bvilar på den förutsättning, att alla indelningar skulle till kronan indragas, och således alia de räntor som på ett eller annat sätt voro disponerade, blifva kronan behållne samt att af denna åtgärd det vore en följd, att räntegifvarne skulle befrias från forssellönen, emedan jag icke kunnat inse någon billighet derutinnan, att dessa, derest deras räntor komme alt framgent blifva kronan behållne, skulle försättas i annan ställning än Den 11 September f. m. 251 innehafvare af hemman, hvars räntor ursprungligen ingått och ingå lill kronan. Ersättningen för forssellön skulle kronan i följd häraf godtgöra räntelagarne, hvarigenom någon förlust sålunda icke drabbade dem. I sjelfva verket medgifver jag att saken blir densamma, äfven sedan nyssnämnde förslag blifvit ogilladt, men jag bör likväl nämna, att frågan i afseende på formen, är något förändrad, och derföre har jag icke uppträd! till försvar för betänk. Under del jag har ordet, torde jag tillika få anföra, att jag i likhet med Gr. Lagerbjelke anser, att äfven fastän R. o.
19 höjande till der utförda belopp för nämnda domstols civile embetsoch tjenstemän jemte vaktbetjente, den förändring af personalen ega rum, att Notarietjensten indroges och nuvarande innehafvaren deraf uppfördes å allmänna Indragnings-staten till åtnjutande af ett Notarie-aflöningen med Ijuspenningarne motsvarande belopp af 1,344 R:dr, dock med skyldighet för honom att fortfarande förrätta de till befattningen nu hörande görömål, hvaremot vid Notariens afgång de begge Kanslisterne utan särskild ersättning borde öfvertaga till fördelning sig emellan de åligganden, som Notarien för närvarande tillhöra; och som Hofrättens nuvarande anslag utgör 9,556 R:dr 50 öre, men den föreslagna staten upptager en summa af 12,850 R:dr, erfordrades således ett tillskott af 3,294 R:dr 50 ören jemte det förenämnde 1,344 R:dr för Hof-rättens Notarie å Indragnings-stat uppfördes, men deremot komme det särskilta anslag, hvarifrån ljuspenningar för personalen nu utgå, att minskas med 270 R:dr och spanmåls-beräkning under lönerne att icke vidare ega rum. Sedan Rikets Ständer, såsom ofvan är nämndt, hos Kongl. Majit gjort underdånig framställning angående indragning af Kongl. Krigs-Hof-rätten, anser Utskottet vid sådant förhållande mindre lämpligt, att en förändrad löne-stat för detta embetsverk nu fastställes. En dylik indragning, i fall densamma beslutas, kan dock icke före nästa riksdag komma till verkställighet, hvarföre rättvisa och billighet fordra, att, med hänsigt till den ökade lefnads-kostnaden, ifrågavarande personal inom nämnda Hof-rätt, lika med andra stater, får under tiden tillgodonjuta någon förbättring af deras nuvarande löne-vilkor. I sådant afseende torde rättast vara, att för nästa statsreglerings-period en viss summa ställes till Kongl. Majrts Nådiga disposition, att för ändamålet användas.
Då nu de öfrige Fyrbå - 4o8 Den 3o December e. m. karne äro under Statens vård, vill jag fästa uppmärksamheten på, om ej alla borde vara det; och om ej det är bättre, att betala äfven den bristfällige, till vinnande af framtida säkerhet för en bättre ordning med alla Fyrarne. Visserligen låter det tänka sig, att Fyrars vanvård skulle kunna gagna Dykeriet; men möjligheten af en sådan misstankas grund för det närvarande befarar jag ej. I hufyudsaken anser jag, att så betydlige medel genom Lotsoch Båk-afgifterne tillfallit Staten, alltifrån år 1812, då man drog dessa medel från deras bestämmelse, som var att, medelst öfverskotten, bilda en fond, hvaraf handeln och sjöfarten, genom bättre Båkoch Lots-inrättningar, skulle få gagn; att jag tror Staten bör vårda sig om Båkarnes behöriga iordningställande, hvilket jag befarar torde fordra att nogare betragta ämnet. Jag förenar mig derföre i anhållan om återremiss, med begäran om, nödige medels anslående till begge Fyrarnes inköp. Grefve von Schwerin ^ Fredrik Bogislaus: Sedan StatsUtskottet afgifvit ifrågavarande Utlåtande, hafva flera motioner i samma ämne blifvit dit remitterade. Jag tror derföre, att det skulle ske både Utskottet och saken en tjenst, om Utlåtandet återremitterades. Den 3o December e. m. 4o9 Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskaIken förnyad proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremittera. Föredrogs ånyo Friherre Klingspors, Fredrik, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, om anslag lill inköp af 3:ne Taflor för ett blifvande National-Musei räknipg. Herr A nekar sivär cl „ Allgust: Jag anser Friherre Klingspors
Betänkandet Nio 110, att äfven gilla de i Utlåtandet N.'o 13a gjorda förändringar och tillägg. o S. D. A. nyo föredrogos och biföll0s Stats-Utskottets Utlåtandeni N‘.o 418, öfver ett af Herr Memsen hos (Vallöf!. Borgare-Ståndet afgifvet, till Utskottet remitteradt anförande, angående yrkad t tillägg, i afseende på grunderne för fördelningen af det staden Borås beviljade line-biträde; Nio 419, i anledning af Herrar Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret hos Utskottet gjorda hemställan, i afseende på kostnaderneför den inteckning, som skall tagas uti Götha Canal och dess egande fastigheter, till säkerhet för det vid innevarande Biksdag beviljade byggnads-lånebiträde; N:o 420,' angående Herr Hjertås, G. A } motion att, till Hästafvelns förbättrande, medel måtte få under vissa vilkor lånas ur lo6 Prot.-Utdrag den g Mars 1830. den i Riksgälds Contoiret befintliga Hingst. medels-Cassan; och N:o 421, angående väckt fråga om förbättring i löne-vilkoren för Tjenstemännen i Riksgälds-Contoiret, i likhet med hvad Rikets Ständer vid innevarande Riksdag för Banco-staten beviljat. S. D.
och det frågar du, du som likväl är invigd i alla våra affärer och känner våra svårigheter nästan lika väl som vi själf va känna dem, » svarade fru Lönnroth med en skymt af bitterhet i blick och röst. » Just därför, min vän — just därför! » Fru Lönnroth såg förvånad och forskande in i fru von Brandes lifliga, själfulla ögon och väntade under tystnad att denna skulle förklara sin mening närmare. Fru von Brandes återtog lugnt sitt arbete och fortfor: » Elin och Gertrud äro ju båda friska och starka. Dessutom äga de j u båda, som du mer än en gång låtit mig förstå, mycken fallenhet för det praktiska. » » Ja, under pigflyttningen skötte de verkligen hemmet till pappas och min stora belåtenhet, det försäkrar j a g! » » Ja, ser du det! Och så klagar du ändå öfver ekonomiska svårigheter! » » Kära Ingeborg, detta lär väl ej inbringa något. » Fru Lönnroth log öfverlägset. » Icke direkt, men indirekt! » » Nu förstår jag dig sannerligen e j. Men det är inte så godt för oss hvardagsmänniskor att förstå sådana där fantasivarelser som du. du är så sangvinisk, så oerfaren i mera praktiska frågor du lilla Ingeborg, » sade. fru Lönnroth med ett litet beskyddande leende. » Kanske — och likväl tror jag att mina tankar oftast arbeta i praktisk riktning. Mina idéer äro nog ej alltid så tokiga, som du och många med dig föreställa er. Vill du taga ett arbete och bedja dina flickor komma bit, så skola vi gemensamt öfverr lägga om, huru den » gordiska knuten »: husligt välstånd och hemmets frid skall kunna lösas. » Gertrud och Elin närmade sig med dåsiga steg och nedslagna utseenden. De medförde hvar och en ett ögonpinande broderi, S v e n s k a och satte sig mekaniskt att arbeta därpå. Öfver deras ungdomliga drag hvilade nå- got trött och dämpadt, som gjorde dem mycket äldre än de voro. » Nu ska ' ni rycka upp er, flickor, och inte se lifvet så tungt, » sade tant Ingeborg med deltagande blick och vänligt leende.
I betraktande af alla dessa skäl, och vid det furhållande, som här förekommer, att Neder-Torneå Socknemän genom politiska händelser forlorat sin ej fänge sedan med dryg kostnad uppbygede Kyrka jemte Kyrkoherde-bostället, anse Riksens Ständer det vara Statens pligt att lemna dem ert skäligt understöd, hvarmedelst de sättas i tillfälle att uppföra en ny egen Kyrka och anskaffa Boställe åt sin Kyrkoherde, helst det ej synes lämpligt att, såsom emellertid sker, de Svenske undersåtarne af nämnde Församling gemensamt med de Ryske begagna den inom den sednare Maktens område belägna förra Kyrkan, hvaruti Svenska andelen blifvit ersatt; Qch, sorn, enligt hvad Herr Biskopen Doktor Almqvist upplyst, den återstående Svenska delen af Neder-Torneå Församling blott består af 26f| Mantal, samt den från Kejserliga Ryska sidan erhållna ersättningen endast utgjort 2000 Rdr , hafva Riksens Ständer funnit ett understöd af Sextusen (6000) Riksdaler utöfver dessa 2000 skäligen böra Socknemännen beviljas, likväl på det sätt, att summan må utgå efter hand under loppet af 3tne år med 2000 R:dr hvar. dera året, samt under vilkor af Landshöfdingéns i orien och Dom-kapitlets tillsyn och intyg om medlens behöriga användande till det bestämda ändamålet. Riksens Ständer, som bort hos E. K. M. i underdånighet anmäla hvad de sålunda beslu tit, Underdåniga Skrif v el serl tit, skola, i sammanhang med Stats-regletingen, mse medel , hvaraf det beviljade understödet Dia kunna utgå. Riksens Ständer framhärda SCc. N:r 26.
Genom några mindre betydliga lorandringar i Redovisningsordningen, kan besparingarnes noggranna beräknande dessutom betydligen påskyndas, och skulle det oaktadt någon mindre besparingspost ej under loppet af det påföliande året blifva känd, så kommer den att öka de disponibla besparingarne under derpåföljande år och kommer sålunda i alla fall Styrelsens disposilionsräkning till godo. Skadligt åter anser jag del långa uppskofvet med rättigheten att använda besparingarne vara, emedan derigenom i betydlig nion förfelas ett af de med denna rättighet afsedde ändamål; som är att hos Vedterbörandb väcka' omlankan tdl besparingars åstadkommande.” Af Herrar Schartan, Fornander och Nordvall, Petter Pehrsson från Jönköpings Län, Nils Pehrsson från Örebro Län, Sven Heurlin frän Kronobergs Län, Bengt Gudmundsson från Hallands Län, Andérs Nilssom från Östergöthlands Län och Anders Andersson från Skaraborgs Län. Vid 5 : l e Punkten. Af Herr N ord vall, Sven Heurlin från Kronobergs Län, AndersAndersson från Skaraborgs, Petter Pehrsson från Jönköpings Län, Anders Nilsson från Östergöthlands Län, Nils Pehrsson från Örebro Län, Johan Andersson från Upsala Län och Bengt Gudmundsson från Hallands Län. tolh, till Ii. St. prot 1840. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 93. i N:o g3. Auk. tili Exp, Utsk. deri Q Maj, kl. i e. m. Utlåtande, i anledning af Protocolls-Secreteraren G. M. Stuart.! ansökning örn nedsättning i arrendet Jör hemmanet Neder-Jerfva N:o 2.
Ser vin astonen pa stute, liga anteckningkdagen beflnnes och icke sar öfwerstipa i,soo ooo^ R:dr. Räntan utfaller wid hwarje ärs förlopp fran Längisningsdagen, Som återbetalningen kommer att ike genom Lottning, böra Obligaticnerne wid utfärdandet nummereras, öswensom Amortiflements - Summan i R:dr Lotten fördelas kill inlösning efter Lott, ning, af motswarande Summa i Obligationer. För de sörsta twa arén efter slmeliaa anteckningen werkställas första afbctalningcn af Tio pro, cent ärligen, alltid beräknade as primitiva Capitalet och Mja med tilläggning för hwarie ar af den pa ^ de inlöste Obligationerna besparde Räntan, sa widt Let Län i jemna »c>o<r R:dr fördelas: Och kommer öfwerjkotlet glt tilläggas nästa Lottnlngs-Fvnd s. sw. c:v. Återbetalnings-willkoren böra jemwäl i OHWkiMIM inflyta och hör RiksHäi^^ontoiret am Den -v Augusti. ?48Z anställa Lottning ett halft ar förr än betalningsterminen infaller, samt genast uti Postoch Inrikes Tidnlngarne till Jnnehafwarenas underrättelse kungöra Numrome af de Obligationer, som till inlösen blifwit utlottade, emedan all ränta pa defle LänSummor med den da utsatte och kungjorde Jnlös, ningsdagen kommer att upphöra. 6.0. Som det är af högsta wigt at dä Eders KonglMaj:t nödgas tillgripa wapen för att trygga Rikets gränsor och försäkra dest Inbyggare emot wald och förtryck. Kongl.
Det kan visst icke falla mig in att betvifla, det detta arbete skall varda befunnet så godt, som man af ett menniskoverk skäligen kan vänta, helst det, af de högt begåfvade män, som haft sig detsamma anförtrodt, utan tvifvel blifvit företaget under åkallan om bistånd, i det vigtiga förehafvandet, af all god gäfvas Gifvare; men om ock detta arbete skall komma att blifva det förträffligaste, som i den vägen någonsin varit för menniskor framlagdt, så utesluter sådant dock icke förträffligheten hos »de gamla böckerne», hvilkas ord, om de ock för »bildade» öron ljuda något annorlunda än Allm. besv.- och Ekon.-Llsk. betänk., A’.o 91. 5 1 de förväntade nya, likväl torde innebära samma anda och uttrycka samma sanning; hvadan förr omnämnde enhet ingalunda bör kunna störas af att de »gamla böckerne», der så önskas, komma att finnas jemte dessa nya, intill dess man hunnit vänja sig vid dem, hvilket, om dessa sednare äro af ofvan antydde art, efter all anledning skall komma att ske ganska snart. Af nu anförde, och flere, skäl, anser jag att Utskottet bordt tillstyrka bifall till ifrågavarande motion; hvadan jag emot Utskottets fattade beslut får reservera mig.» Uti denna reservation instämde till alla delar Friherre v. Essen, G., samt Riksdagsfullmäktige]! Petter Jönsson från Jönköpings län. Af Herr /Pahlström. AT:o fH. Ank. till fiip.-Ulsk. gl. 8 JIiij 1854. kl. 12 m. Betänkande, i fråga dels om posthemmanens befrielse frän postförings-skyldigheten och dels om åtgärder till beredande af lättnad i nämnde besvär.
Under år 1838, med inberäkning af då erlagd arfs-och testamentsbevillning samt vid ränte-liqvider innehållna bevillnings afgifter, R:dr 38,5o9: 16. 7. „ år 1839 . „ 2,402,194: 43. — , ar 134o , 37,734* 82. 8. och under de 3:ne första q vartalen af år 184 * ,» 0,776: 3a. 8. uti hvilket sistnämnde belopp dock äro inberäknade de under detta år jemväl lefvererad'e restantier å 1837 och föregångna årens bevillning. S:ma R:dr 2,482,215: 28. 11.- _ 8 — Å RiksgäldsContoret anvisade Kreditiv. Enär härifrån afdragas de af Riksgälds-Contoret godtgjorda kostnader för 1808 års bevillningstaxering inom Stockholms stad 2,662: 25. 10. utgör den återstående, för Riksgälds-Contorets utgifter disponibla behållningen af ifrågavarande års allmänna bevillning R:dr 2,479,553: 3. 1. b) Af i83g års Bevillning hafva under samma år, med inberäkning af arfsoch testamentssamt innehållen ränte-bevillning, till Riks gälds-Contoret ingått R:dr 51,381: 33. S:ma R:dr 2,516,676: 18. 10. hvaraf, efter afdrag af de utaf Riksgälds-Contoret med 2,639: 22. 3. ersatta taxerings-kostnaderna i Stockholm för år 1839, återstående behållningen utgjort , .
Mänga andra beräkningar kunna dervid ingå, och man måste ihågkomma, att i alla hänseenden äro de, som verkställa valen, såsom menniskor underkastade en mängd inflytelser, och vi hafva sett exempel derpå, om vi följt Brödrarikets förhandlingar, inom den art af tvåkammare, som der finnes, hvarest valet sker på detta vis, nemi. att det gemensamma Storthinget väljer det mindre Lagtbinget. Må man läsa Storthingets handlingar; — jag gör inga beskyllningar och tror mig ej äga rätt dertill, ty jag kan ej bedomina saken, — men det är Norrska representationens ledamöter sjelfve, som yttrat till Storthingets protocoll, att der stundom skett val, som skola haft till ändamål endast att utesluta personer, som majoriteten ej velat hafva i Storthinget. Då kan i detta ögonblick, om samina valsätt infördes i vår representation, äfven om hvardera kammaren erhölle samma rättigheter, hvarom ännu icke beslut är fatladt, man icke, i saknad af erfarenhet, bedömma hvilken grad af olika inflytelse i vissa frågor, eller olika kraft den ena kammaren skall hafva emot den andra. Vi kunna och mäste förutsätta, att den kammaren, som påstår sig tala i ögonblickets opinions namn, att denna opinion, som är lika ensidig, som den alltid varit ända från Påfven Biidebrands tid, då man krossade alla, som voro af annan än ens egen opinion, ty lika så ensidig den varit, har den också merendels alltid varit våldsam och häftig, — att denna opinion, som talar med det stora understödet utom dörren, hvilket den kan åberopa, skall kunna hafva makt alt genomdrifva sin mening. Då, mine herrar! om en sådan makt finnes, måste man också Den 28 Octo ber e. ra. förutsätta, att det kan fingås ett intresse hos denna opinion, att begagna sin majoritet just för att göra sig af med de ledamöter, hvilka den fruktar inom sig såsom motståndare, och derföre väljer till ledamöter i en kammare, sorn kan anses mindre vigtig.
C, i afseende på förd klagan öfver förluster genom anlagde damm-byggnader, i och för Gråda Canal, godkändes, 17:o För anläggandet af en Canal emellan Philipstad och Sjö-ändans lastageplats. l8:o För en Canal ifrån sjön Yngaren med utlopp till Mälaren, eller alternativt lill Östersjön vid Nyköping; och 19:o för en Slussbyggnad öfver Qvicksund. Utlåtandena, N:o 354 Litt. C., och N:o 435, Litt. C., godkändes; och 2:o i afseende på en föreslagen Canal-ledning emellan Hjelmaren och Wenern, eller Svea Canal. Till fullbordande af undersökningar, angående Svea Canal och spridande af underrättelser derom, beviljades ett Stats-anslag af 6,666 R:dr 32 sk.; och Utlåtandet, N:o 435, Litt. C, 20:de punkten, senare momentet, i fråga o.m hufvudsakligt anslag till Svea Canal, bifölls. Föredragningen af delta ärende fortsattes uti nästinträffande plenum. F r u 11 Hedervärda Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Stats-Utskottets Memorial N:o 470, i anledning af återremiss å Memorialet N:o 423, med förslag till sammanjemkning och voterings-proposilioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut öfver Utlåtandena, N:ris 92 och 221. Prot. Vtclr, d. 18 Mars 184.1. 2l5 S. D. Föredrogos ånyo, hvart efter annat, Stats-Utskottets följande fyra Utlåtanden: N:o 450, i anledning af dels väckt motion om lånebidrag för inlösen af Landshöfdinge-accorden, dels Kongl. Maj:ts i detta ämne aflåtna Kådiga Skrifvelse. ylfslogs. N:o 451, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående ett serskildt anslag för befremjande af göromålens behöriga gång inom StatsContoirel. Bifölls.
Skrifv. Postskjutslegan, om dess förhöjning på Öland. Motion N:o 68. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 5. R. St. underdån. Skrifv. Preskriptionstid, om bestämmande af kortare sådan för utsökning af soldats, båtsmans och tjenstehjons löneförmåner. Motion N:o 292. Presterskapets inkomster, angående ändring uti Kongl. Förordningen den 11 Juni 1862, angående allmänt ordnande deraf. Motion N:o 47 och 80. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 77 och Mern. Prestgård, om bestämmande af annan grund för skyldigheten att bygga kyrka och prestgård. Motion N:o 280 Samman. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 1, Mern. N:o 17. R. St. underdån. Skrifv. Prestval, om förändrad röstberäkningsgrund vid. Motion N:o 5 och 164. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 4 och Meni. N:o 18. S. St. underdån. Skrifv. Profpredikant, om rättighet för röstägande i konsistoriel pastorat, och sacellanier att kalla fjerde sådan och sättet derför. Motion N:o 33. Sam mans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 7 och Mern. N:o 21. Lag-Utsk. Meni. N:o 62. R. St. underdån. Skrifv. Provincialläkare, om anställande af en extra sådan för Inlands Södre och Nordre härader. Motion N:o 100. Stats-Utsk. Utlåt. N;o 66. extra i Leksands distrikt, att dess aflöning måtte på ordinarie stat uppföras. Motion N:o 247. Stats-Utsk. Utlåt.
De kunna således, i form af nickhakar, till storleken göras jemnförliga med vanlige smältstycken eller s. k. gösar, samt på delta sätt blifva en ganska beqvämlig exportvara, och Sverige skulle då snart nog kunna få se allt sitt bästa tackjern utvandra till främmande länder. Hr von Wahrendorff, Martin: Jag önskar endast att få upplysa de Hrr, som uttrycka en så stor farhåga för tackjernsutförsel, att sådan utförsel verkställes för det närvar:de ganska betydligt i form af gjutgods. Jag har sjelf sett en qvantitet af 7000 Skf? här på vägen af gjutgods, som sålunda utfördes, och hvilkets tillverkning, genom gjutning i sand, visst icke kostade mer än 24 sk. pr SkS1. Utförsel af tackjern är således icke allenast verkställbar i alla fall, utan äfven ganska lätt verkställbar. Med den tull af 3 r:dr 24 sk. som Frih. Hamilton förordat skulle säkert intet underslef inträffa, så att derigenom någon skada uppkomme. Min önskan har egentligen varit, att ifrågavar:de artiklar skulle tullfritt få utföras, emedan, på sätt Frih. Hamilton redan tydligt ådagalagt, det är ren skada, att inom landet qvarhålla hvad som ej derinom kan förarbetas, då det deremot af utländske tillverkare kan begagnas. 350 Den 3 Juni f. m. Hr Lagerhjelm: Det är ej för Svenska stångjernshandteringen äfventyrligt om äfven några missbruk ega rum i detta afseende enl. 1845 års taxa, som tillåter export af hällar öfver en viss dimension och lod och lödjor. Visserligen har på detta sätt något tackjern gått ur landet, men det är ej delta, sorn skadar den Svenska slängjernstillverkningen; ty den behöfver ej det mindsta frukta för, att någon större fabrikation skulle någonsin utom riket kunna uppslå genom en sådan utsmuggling. Något sådant är ingalunda att befara.
Då var det som en viss ledamot inom detta Stånd behagade svara mig med följande ord: ”Hvad det angår, att deras motståndare hafva för afsigt att innöta ett annat regeringssätt, sä får jag förklara, att jag är en bland dem, hvilka vilja innöta ett sådant regeringssätt, som är föreskrifvet och sorn åsyftas uti motiverna till 1809 års Reg.F., och för hvars innötande jag anser borttagandet af ordet ”allena” uti 4 §, dä fråga derom en gång blifvit af Const.Utsk. väckt, vara nyttigt.” Således vill man blott hafva undan besvärliga ord i grundlagen, som ligga i vägen för det dagliga innötandet af emot densamma stridande åsigter. Hr Hjerta täcktes återfinna dessa ord i Ståndets prot. för d. 4 Aug. 1840; det år Hr Hjerta, Lars, som har talat dem. Sedan härefter öfverläggningen, uppå derom framställd propus., ansetts fulländad, blef propos. till antagande af det i denna punkt upptagne förslag af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd och af R. o. Ad. med starka nej besvarad; i följd hvaraf H. Ex. förklarade, att detsamma blifvit förkastadt. Förslag till ändring af lteg.F:s 4 §> genom borttagande af orden ”frälse” eller ”ofrälse”. Regeringsformen. §. 4. Sednare Perioden. — inhemte dock, i de fall, här nedanföre stadgas, underrättelse och råd af ett Statsråd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske män af den rena Evangeliska läran. Frih. Cederström, Jacob: Vid denna förändring gäller äfven den af H. Ex. Hr Just.Statsministern vid föreg, mål gjorda anmärkn., att den är hvarken nödig, nyttig eller behöflig. Konungen äger nemi. enligt §:s närvar, skick att taga hela sitt Statsråd af frälse eller ofrälse män, hvilket som faller sig lägligast, blott de äro Svenske män af den rena Evangeliska läran.