Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I82J885 Städerne i allmänhet, och de för densamma vid 1809 och 1810 ånens Riksdags lagde grander, samt om verkställighet å det då fattade beslut borde göras uti de ordalag Utskottets första Betänkande innehåller, 2:0 Att Malmö Stad, intill andra utvägar till lindring i Inquarteringsbesväret för Staden blifva vidtagne, må ifrån och med innevarande Sr 1823 och intill nästa Riksdag befrias från den stadgade årliga 2 procents Afbetalningen så till Casserns och Stålbyggnadens uppförande från Riksgälds Contoiret erhållne Lån 50,000 Rd, B:o, som ifrån och med 1824 års början och intill nästa Riksdag njuta befrielse från Räntebetalning å samma lån, med förbehåll, att, om Kongl. Maj:t i nåder skulle täckas inom nästa Riksdag mildra Stadens Iriquarterings tunga, genom föi flyttande af min t en Squadlon utaf de derstädes för* lagde Trupper till annan ort, Räntebetalnings skyldigheten då genast å nyo vid* tager. 5:0 Att Wad tena Stad må, ifrån den tid då det öfveiklagade Inquartetings besväfet för Staden vidtagiL och allt framgent så Bihang till R S. Prat, 9:de Sami, $86 Pror. IJidr. d. 5 Sept. mu, IgSJ. långe detta besvär i och för Correction* Inrättningen fortfar, af anslaget för samma Inrättnings underhäll, tillgodo njuta 200 Rd. B:o årligen till ersättning för Inquarteringen. 4:0 Att Staden Warberg må, ifrån och med 1824 års början och så länge Staden får vidkännas servise till det å Warbergs Fästning förlagde befäl och Manskap , utaf Stadsmedlen erhålla 200 Rd, Banco årligan till ersättning för denna lnquartering. 5:0 Att, hvad angår Götheborgs Stads Inquartering, samt användandet af de Kronans Byggnader, som blif a öfverflödiga, genom det garnizonerade Trupper från en
Att två, högst tre, unga, kraftfulla, vetenskapligt sinnade och för ändamålet nitiske män. som ega tillräcklig humanistisk och juridisk bildning, färdighet att lätt och exakt uttrycka sig på tyska, franska och engelska språ ken, samt praktisk kännedom om förhållandena här i landet, måtte ungefärligen så, som det skedde med nyssnämnde Fransmän och Norrmän, erhålla uppdrag, att,' i:o under tre eller fyra år, på Statens bekostnad, i Danmark, Tyskland, Schweitz, Frankrike, Belgien och Holland besöka domstolar, exekutionsverk och dermed sammanhaug egande inrättningar för Lagfarts-, Hy - Motioner i Borgare-Ståndet 3862. JW 241. 467 potheksoch Förmyndare-väsende, samt 2:o till Kongl. Majit, i afseende å förhållandena i nämnda länder, afgifva en detaljerad beskrifning angående: a) der befintliga teoretiska och praktiska undervisningsanstalter för jurister och civilister; b) inrättningar till juridikens och statsvetenskapernas utveckling och förkofran; c) de qvalifikationer och prof, hvilka erfordras för att anses kompetent till att erhålla högre och lägre domare-embeten, samt exekutiva och lägre administrativa befattningar; samt d) domstolarnas organisation och verksamhet (göromål), hvarvid borde dels upplysas, huru sig förhåller med kassationsdomstolarna och hvad dertill hörer, samt hvad anseende desse inrättningar hafva bland de mest sakkunnige och i detta afseende kompetente män i landet; dels ock huruvida administrativa ärenden och polisundersökningar af domare handläggas. 2:o.
Och hur gerna ville vi ej, att rättänkande och modiga qvinnor i Norden slote sig samman i fast förbund till värn för kyskhet och sedlig renhet, och i syfte att, som ni sjelf så vackert säger, framtidens qvinnor måtte kunna ej blott bevara sig sjelfva utan också hjelpa männen. Men viosa vi nzåkt, m.fste v i för dess vinnande bmka endast rena nede ed. Stockholm 18 ' U /, 87. Esselde. M o r s småskola. a i var tid den önskan alltmera gör sig gällande inom familjerna, att mödrarna någon längre tid an hittills varit fallet skulle kunna behålla barnen under sin egen uppsigt, och sjelfva bibringa dem deras första kunskaper, kan det vara af ntresse att vinna kännedom om något af de satt, hvarpä man tanker sig möjligheten att förverkliga denna tanke. Val ar det sant, att det gifvas talrika exempel på mödrar, hvilka med langtan eller itminstone med ett visst behag motse den tid, då deras små barn hunnit den alder, att de kunna anförtros åt skolans vård. Det är s i lugnt att vara af med dem några timmar om dagen., Men tvifvelsutan ar för mången moder barnens tidigare öfverlemnande åt skolan ett ganska motbjudande steg - ett offer så mycket mer påkostande, soni det i sjelfva verket ej alltid torde vara nödvändigt. För de bästa mödrar vore det helt visst en kar pligt att mera odeladt få egna sig åt vården af sina barn, att få bilda och dana dem efter egna grundsatser; vinna deras förtroende, erhålla en säkrare kännedom om deras anlag och böjelser samt alltmera starka de band, hvilka fästa det spada sinnet vid föräldrarna och hemmet. E n framstaende tysk tidskrift, die Lehrerin, har nyligen offentliggjort .några erfarenheter, som vunnits just genom att i hemmet bilda ett slags förskola till elementarlaroverken. Det ar dessa erfarenheter, lämpade på våra egna förhållanden, som vi har nedan gå att meddela våra läsare. En moder vet bäst sjelf huru hon skall behandla sina barn; hon behöfver blott följa sina naturliga moderliga instinkter for att träffa på det rätta sattet-,, tanker mången. Ja. visserligen ar instinkten ett vigtigt moment.
Således en tid, icke för knapp att medhinna beredelsen, icke just afmätt efter afståndens miltal, med en dags tillökning eller mera för hvarje mil, men ej heller längre, än som för ändamålet tarfvas. Vid landsting eller stadseller häradsting, efter eget val, må man kunna anmäla sig, att erhålla underrättelse om hvad till talans fullföljande mot gifven dom erfordras, äfvensom att, efter fullgörandet häraf, sådant ådagalägga och deröfver erhålla bevis, som fredar mot anmärkning om försummelse. Men vill den missnöjde ej begagna en sådan fördel; icke bör derföre honom beta - 28 gas hans rätt att fullfölja saken; och må han då på inställelsedagen eller dessförinnan hos Konungen visa, att hvad lag föreskriiver, är fullgjoidt. Motparten bör i allt fall, utan stämning eller kommunikation, vara skyldig att inom den i lag förelagda lid svara, 0111 han det åslundar. Endast denna lid alt svara behöfver honom föreläggas, ingalunda en förutgående fatalietid att inställa sig till vadinlagans emottagande. Doms fullgörande, såsom vilkor för talan i högre räll, är det bästa af alla band på kitsligheten och orättrådigheten i rättegångars fullföljande. Detta vilkor har i lagförslaget försvunnit, enär man ansett tillräckligt, att dom går i verkställighet, utan hinder af klagan. Häri har jag ej kunnat instämma. Utmätning på en öfverklagad dom kan väl icke gå lättare, än på en laga kraftvunnen. Men huru dervid afböja underslef af en orättrådig gäldenär? Eller hvad orätt vederfares väl denne dermed, att han skall sjelf hälla sin bouppteckning och besvärja den, i fall han säger sig icke kunna betala? Hvarföre icke begagna det kraftigaste af alla medel att härtill förmå honom, nemligen hans egen fördel, att få sin sak ytterligare pröfvad? Hvad annat beröfvar man honom dermed, än undflygter och tidsutdrägt? Huru ofta dessutom är det icke, som tillgångar finnas eller skaffas, när krediten ännu kan dermed räddas, men deremot all möjlig oförmåga ådagalägges, så snart utmätning skall pågå och krediten följaktligen ramlar?
L8tigus LiZcrket, Allnränna Upfostran och denoffenteliga Fattigwärden. Konungen läte uti Stats-Radet sig föredragas och afgöre der alla Regerings-Ärender, utom de ^linisisrieitll, eller dem som angä Rikets förhällanden til främmande Magter, samt commLnäo-mäl, hwarmed förstäs sädane, som Konungen i egenskap af Högste Befälhafware öfwer krigsmagten til Lands och Sjös omedelbarligen besörjer. Ej mä Konungen fatta nägot bestut i de mäl, hwaröfwer Stats-Rädet höras bör, derest icke Tre af Stats Räden, jämte wederbörande Stats-^ecreterure, eller den hans tjenst förrättar tilstädes äro. Stats-Rädets samteltge Ledamöter, der de icke laga förfall äga, stola öf»verwara alla mål af synnerlig wigt och omfattning, som, efter dem förut meddelade föredragnings-listor, i Stats-Rädet förekomma och Rikets Allmänna Styrelse röra. Sädane äro: Frägor och Förslag om npa Allmänna Författningars widtagande; om Uphäfwande och Förändring af de förut gällande; om npa Allmänna Inrättningar uti serskilda Styrelsens grenar, med siere af dylik beskaffenhet. §- 7. H. 8. §. 9. Den s Jun k i. 387 Z-9- Uti alla mäl, som hos Konungen k StatsNädet förekomrna, skall ?rocoLoli förås. De tilstädcswarande Stats-^llnistt-Lr, Stats-Räd, Höstman tLlsren och Stats-äecret^iLkc: eller de, som debes sistnämndes tjenster förrätta, wareowilkorligen förbundne, at sina meningar yttra och förklara; Konungen dock förbehället, at allena besluta. Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, at Konungens beslut wore uppenbarligen stridande emot denna RegeringsFvrm eller Rikets Allmänna Lag, äligge det dä Stats-Rädets Ledamöter at^ kraftiga föreställningar deremot göra.
Memorial, ang:de RiksStåndens beslut i fråga om beräkningen af Taffelpenningar för visse Embetsman. (U.-A.) J anledning af Utskottets anhållan, i Memorial N:o 297, rörande skiljaktige beslut inom RiksStånden i ätsk i 11 ige delar af StatsRegleringen , hafva, beträffande beräkningen af Taffelpenningar för Justitia Statsministern och Utrikes SiatsMinistenij hvarom Ridd. och Adeln samt PresteStändet förut icke yttrat deras mening, bemälte 2:ne RiksStånd, genom ProtocolIsUtdrag den 16 sisth Oetober, meddelat Utskottet sine i detta ämne sedermera fattade Beslut. Enligt desamma har ti. Ridd. och Adeln bestämt lönerne för bägge Ministrarne till 5ooo R:dr åt hvardera samt Talfelpenningarne, för Justitia; StatsMinistern till 3ooo R:dr, och för Utrikes StatsMinistern till 4°°° R-'dr; hvaremot H. PresteStändet förklarat, att Taffelpenningarne uti de för Ministrarne och StatsRåden faststäldte löner skola beräknas efter gamla Staten. Och som, efter hvad Ulskoltet i ofvanberörde Memorial redan anmält, Vällofl. BorgareShlndet likaledes beslutat, att uti de af Ståndet fastställa lönebelopp Taffelpenningarne för Ministrarne skola beräknas efter gamla Staten, samt Hederv. BondcStandet, dådet i afseende på desses löner vidblifvit 1823 års Statsreglering, stannat i enahanda beslut; altså anser Ut - 58a Stats-Utskottets skottet Taffelpenningarne, under de för Justitiae StatsMinistern samt Utrikes StatsMinistern bestämde löner nu vara genom 3 Stånds beslut, faststäldta till lika belopp sorn 1823 års Stat upptager, nemi. 2000 R:dr för Justitias StatsMinistern och 3ooo R:dr för Unikes StatsMinistern. Ett lika förhållande har uppkommit äfven i afseende på Taffelpenningarne för StatsRåden, hvilka Taffelpenningar, sedan H.
Låtom oss nu betrakta, huruvida ifrågavarande behållningar kunna efler denna bestämmelse hänföras nnder sedelstocken, ehvad man afsei den Bihang till R. St. Prat. 1334 och 1835. 6-te Sami. 1 :sta Afd. 2-dra Band. 2 27.de IO Banco-Ulskottets Betänkande N:o g8. allmänne satsen (alla Bankens förfallna skulder) eller de uppräknade beståndsdelarne. I förra fallet kan, efter klart språkbruk, aldrig under Bankens Jörj allna skulder räknas annat än skuld, som är förfallen, och således ingalunda poster, som, i samma Ögonblick de tillkomma, utgöra en Bankens fordran, det vill säga, just motsatsen af skuld. I senare fallet skulle de tillhöra någon af följande (i beslutet uppräknade) cathegorier. a) Depositioner i allmänhet; b) Den på serskild depositräkning i Vexel-B anken insatta fond , motsvarande beloppet af utelöpande Riksgäldssedlar; eiler c) Bankens egna utelöpande sedlar. Att ifrågavarande behållningar icke kunna anses tillhöra de bägge sistnämnda cathegorierna, lärer icke behöfva bevisas. Lika litet lära de, utan den mest godtyckliga tolkning, kunna räknas bland depositioner i allmänhet, då aldrig för dem någon valuta i Banken blifvit deponerad, och de, när Utskottets förslag afgafs och Riks-Ståndens beslut fattades, hvarken i Vexeleller Låne-Bankens böcker någonsin varit upptagna eller ifrågasatta att upptagas, ehuru de creditiv, å hvilka tillämpningen nu skett, till en del med större rättigheter, än efter dessa beslut, redan förut funnos, och sålunda, om man velat inberäkna dem i sedelstocken, man visserligen icke lärer underlåtit att specielt uppräkna dem.
Utlåtande N:o 376.) S. A. K, Sedan E. K. M., genom Nådig Skrifvelse den 6 Mars rSap, lill Rikets då församlade Ständers pröfning och bifall i Nåder öfverlemnat Hjelmare Slussverks Directions underd. anhållan om eftergift och afskrifning af de lånebidrag, som, enligt Rikets Ständers beslut vid 1818 och i8a3 årens Riksdagar, med 780,000 R:dr B:co från Banken och RiksgäldsContoret till Hjelmare Canal och Slussverks byggnad utgått, samt Rikets Ständer uti skrifvelse af den 26 Februarii i83o till svar härå i underd. anmält, det de, inseende nödvändigheten af att bilda en någorlunda tillräcklig reparationsfond för underhållandet af de på Statens bekostnad helt eller till större delen utförda Canalbyggnader eller andra arbeten af likartad beskaffenhet, funnit godt lemna Hjelmare Canal och Slussverks Bolag den försäkran, att eftergift och afskrifning af Bolagets ofvanberörde skuldbelopp i och för Canalens byggande skulle Bolaget, uppå framdeles skeende anmälan, beviljas, i händelse Bolaget visade sig hafva inom en tid af högst 6 år från Canalens fullbordan samlat och afsatt en summa af åtminstone iö.ooo R:dr Banco till fond för Canalens framlida underhållande, oberäknadt de reparations-cassor, hvilka uti Reglementet kunde varda Bolaget ålagde, eller hvarom actie-egare serskildt sig förenade, till bestridande af de årliga mindre betydliga underhåltskostnaderne; om hvilket beslut E. K. M., genom Nådig Skrifvelse af den i3 Mars i83o, täckts Slussverks-Directionen till underd. efterrättelse förständiga; så har bemälde Direction, uti en till E. K. M. ingifven, och af E. K. M. under den 25 October sistlidit år till Rikets Ständers Stats - 41* Expeditiont-Ulskottels Forslag till und. Skrifvelse JV.-o 0.65.
Lappade voro seglen, skiftande i alla möjliga färger, hvari grått kan skifta. Ty något hvitt kunde ingen människa upptäcka, och af de ursprungliga seglen fans knappast en klut kvar. Altihop var bara nya lappar, och detta hade gifvit seglen en form, så att rormännen på skutorna föllo i satiriska betraktelser och läto sina egna fartyg lofva upp i vind, när den gamla barken var ute på sjön, komisk och ovig som en åldrig häst, när han med krokig rygg och tungfotade hofvar försöker trampa åstad i galopp. Men värst af alt var skrofvet, som var lappadt af alla möjliga sorter från stycken af bruna och gula utländska träslag ända till simplaste svenskt furu. Däcket var så ruttet och skört, att skepparen kunde stampa igenom, när han blef ond och med fötterna ville betona ett svärjande sjömanskommando. Nu låg den i hamnen och red för ankarketting. Så fort en våg höjde eller sänkte det gamla skrofvet, suckade det med ett skarpt knarrande ljud, och när vinden blåste genom dess nakna rår och vanter, gnisslade det i den klara sommarluften, som om höstvindarna börjat sitt arbete och gjort sjön osäker. Masterna pekade tafatt uppåt, och hela skeppet såg så anlupet ut, som om det hade legat i hamn i många år och aldrig skulle kunna komma ut igen. Det var ingen, som höll på den gamla barken, ingen, utom ägaren, som var rik och snål, men inte förstod sig ett tecken på sjöfart. Och en vacker dag gick skepparen in på kontoret för att tala förstånd vid redaren. Redaren var en gammal bonde, som slagit sig på sjöaffärer och hade åtskilliga skutor, barkar och briggar, hvilka seglade med frakt rundt omkring i Östersjön. Han satt i ett litet mörkt kontor, som vette åt en bakgård, och hade på pulpeten framför sig några böcker, fullklottrade med besynnerliga tecken och bokstäfver, som ingen annan än redaren själf kunde förstå. När skepparen kom in, satt han just fördjupad i beräkningar. Han såg inte upp, utan antydde med en nick åt den andre att taga plats.
Hör till Stats-Utskottets Utlåtande, 1865—1866, N:r 52. Tabel! öfver Riks-statens Femte Hufind-iitel. i 1864 års Riks-stat anslår: • Oindelt Span m å 1. Penningar. Indelta Räntor, enligt markegång pä förslag. Mått. Värde förslagsvis ä 2 R:dr kubikfoten. Summa. Penningar. Indelta Kantor, enligt markegång på förslag. Mätt. Värde förslagsvis ä 2 R:dr kubikfoten. Summa. R:dr. öre. R:dr. öre. Kubikfot. k:r. R:dr. öre. R:dr. öre. SI ft pvnpnf R:dr. öre. R:dr. öre. Kubikfot. k:r. R:dr. öre. VIVI »till» IFcVM ILIIICtlltli Aflöningsstater. Denartements-chefen 15,000 18,900 4,100 35,350 . 15,000 18,900 D epa rtem fintets Kanal i-expedit! on Departementets Kommando-expedition 4,100 35,350 Förvaltningen af Siöärendena 25 - 40,446 80,892 25 Aflönings-staterne för Flottans stationer i Carlskrona och Stockholm samt depot i Göteborg. Penningar: Afgå å anslaget till Flottans reservstat 31,849: — 1,019,305: 25. Tillkommer: för påskyndande af genomförandet utaf de förändrade löne-staterna för Sjöförsvarets officersoch underoffiI 1 1 1 i : . 81,050 16,000 cers-personal 75,000: — 1,094,305: 25. Båtsmäns förseende med kojer och täcken 88,200 • 88,200 Båtsmannens beklädnad, Förslags-anslag, högst R:dr Nuvarande beloppet 88,200: „ Tillkommer:
Exc. att, derest Hr Cederschiöld ämnade väcka förslag om RiksSt:s sammanträdande till samfäld öfverläggning rörande någon annan fråga, ett sådant förslag borde blifva särskildt framställdt, för att sedermera af R. o. Ad. behandlas. Hr Cederschiöld: Jag hade trott, att jag kunnat i sam manhang med och såsom amendement till BorgareSt:ts inbjudning göra den framställning, att R. o. Ad. skulle, jemte bifall till H. II. 11 162 Den 3 December I. in. den förra, dertill göra det tillägg, att de gemensamma öfverläggningarna skulle omfatta äfven ett annat af de framställda grundlagsändrings-förslagen, men jag får naturl. underkasta mig, om Hr Gr. o. Landtm, anser mig oberättigad att nu i ett sammanhang göra denna framställning. Sedan H. Exe. ytterligare tillkännagifva, att det stöde Hr Cederschiöld öppet att väcka det af honom omförmäldte förslag, sedan den nu förevarande föredragningen afslutats; yttrade H. Exc., att han väl förnummit rop derom, att det ifråg:de prot.-utdraget måtte fortfarande få hvila på bordet, men ej kunnat bestämdt urskilja, huruvida flere än en Ledam. en sådan bordläggning begärt, hvarföre H. Exc. upmanade de Hrr Ledarmr, som tilläfventyrs önskade upskof med frågan, att till protokollet sig anmäla. Med anledning häraf tillkännagåfvo Hr Adelborg, Anders Otto, och Hr Fåhraeus, Olof Immnauel, att begäran om proc.-utdragets förnyade bordläggning blifvit af dem framstäld; hvarefter H. Exc. förklarade, att detsamma till följd häraf komme att hvila på bordet tills nästa plenum. Sedan H. Exc. härefter till Hr Cederschiöld framställt den förfrågan, huruvida han önskade, att det af honom nyss omnämnde förslaget nu skulle blifva R. o. Ad. föredraget, anmälde sig och yttrade Hr Cederschiöld:
Uplästes fyra hos Borgaresank BondeStänden ingifne Memorialer, hwilka det bltfwit förfaktarne tillåtit, att med Le öfrige respeclive Stånden eommnnicera: a.'v Etk af Handelsmannen Ickamnkröm angående deralander af en afgift för rämaheren akt tvid conscripiior.en lega karl i sikt ställe. 2:0 Ett af Riksdagsmannen ^ncker8 d-lilslon fran Jemtland, om tillsättande af en Comitee uti hwarje landsort kill stadgande af öfwerensko mm elser om Tionden och öfrige Pastoralier» i hrvilken motion Riksdagsmännen/onss Anckersson frän Medelpad och Daniel Lelsncker frän Södra ÄngermanlaUd sig förenat. ZM Etk af Riksdagsmannen polian Olsson DonZ. berZ stan Gest, ikclaud, rnnehäiiande anmark ningar wid Allmänna Besvärsoch Oeronomia-Utffottets betänkande vm bränwinsbränningen, 4:0 Ett af Niksdaasmannen ^nckreas klrlanck8son frän Olands Sötremot om ffyldighe. för stä» berne lika som för landet, akt till Kronan tes» verera salkpetrer. Upbrökos Herrar Elecrorernes listor kill wak af Ledamöter Uti följande Utskott: Uti Si6 Den 4 Iunii. Uti Lag-Utskottet: efter Herr von Lecker, Lagman, N:o 1412 Herr Oai csvvarär, Larl 6ukak, Cantz? list uti Justitiä-Revisio». Uti det särskilda Utskottet till uptagande af Kongs. Maj:ts nådiga proposition sm Pasie» vsiancen. N'.0 n 8 Grefwe von Löten, Hans HinstricExcellence. 247 Friherre Lil^ekvärZ Fullmätztig Friherre Letterström, Kuclolpk ZZ2 . ^Lnöelö, polian ^u^ust, Ge« nerat^Maior. IZZ?
Ett - Den 17 April. 179 Ett Memorial af Riksdngsfullmagtigen från Gottland, angående utbyte af förslitna Råneo-och Riksgälds-Sedlar emot nya. Till Lag-U’skottet. Ett Memorial af Lars Carlsson och Anders Carl sson från Skaraborgs Län, med förslag, att endast Härads-Rätterne måtte få upplaga mål om försumma.d Väglagning rri. m. Ett Memorial af Petter Jernström från Westerås Län/angående inskränkning i bredden af allmänna landsvägar. Eif Memorial af Lars Jacobsson fran Gottland, angående tillökning i arfvode för Nämndemän. Ett Memorial af Riksdagsmannen Petter Jernström från Westerås Län, angående befrielse från original-skuldsedlars uppvisande hos Konungens Befallningshafvande i utsökningsmål. Ett Memorial af Riksdagsfulltnägtigen Olof Bagge från Bohus Län, angående en närmare föreskrift i afseende på omyndiga Bärns värd och uppfostran. Ett Memorial af Eric Fredricsson från Jönköpings Län; om ändring i 30 Cap. 1 § Rättegångs-Balken. Till Lagsamt Allmänna Besvärs■ och OeconomieUtskottén. Ett Memorial af Rikdagsfullmägtige Lars Carlsson och Anders Carlsson fran skaraborgs Län, om rättighet till handel i Städerna på livad tid som helst på dagen. Till Den 17 April, Till JBeVillnings-Utskottet. Ett Memorial af Johannes Svensson frän Jönkopings I/än, om befrielse fran personel Bevillning för Torpare och Backstuguhjon. Ett Memorial af Anders Larsson från Elfsborgs Län, om befrielse fran Bevillning för Gästgifverier. Ett Memorial af Nils Mansson från Malmöhus JAn, angående förändring af Chartte Sigillatsé afgiften å afskriften Ett Memorial af .Ton Andersson från Elfsborgs Län, angående lindring i Bevillningen för Nordals, Sundals och Walbo Härader. Till Allmänna Besvärsoch O: conornie Utskottet, Ett Memorial af Per Olsson från Södermanland, angående ersättning for brefbäring. Tvänne Memorial, dels af Anders Danielsson från Elfsborgs Län, och dels af Lars Carlsson fiån Skaraborgs Län , angående Pikets allmänna' skogar.
Aoch Rosen Biil. till Riks. St. Brot. 1828, 1829, 6:tc Sami. 2 B. t g:de Häftet. i Banco-Utskotlet) Utlåtande N:o S~. blad B ; — från Högvördige Preste-Slåndet af Herrar Biskoparne af Wingård, Faxe, Tegner och Lundblad , Professorerne Bexell och Gravander, Prostarne Spiering* Wahlström och Sifvertsson, Kyrkoherden Lyth, samt Professor More'n och Prostarne Anjou, Nordin och Åstrand; — från Vällofl. Borgare-Ståndet, af Herrar Kleman, Norceus, Ekerman, Ståhle och Leffler, samt Herrar Lamberg, Cronius, Monthan och Helsingius; — och från Hedervärda Bonde-Ståndet, af Lars Olsson och Olof Matiasson från Bohus Län, Casper Wijkman från Upsala Län, Anders Andersson frånSkaraborgsLän, Nils Månsson från Malmöhus Län, Nils Insulin från Stockholms Län, Ola Jeppsson från Blekinge Län , och Petter Andersson från Hallands Län. Åtskiliige af de anmärkande hafva , genom inblandning af omständigheter, tillhörande det tvistemål, som redan långt före detta blifvit i högsta instancen afgjordt, sökt härleda från rättsgrunder ett verkligt anspråk, å Herr Adlerstams sida , att af Staten eller det Allmänna njuta godtgörelse för hvad han förlorat. Under sådan synpunkt har blifvit anfördt : Banco-Utskoltels Utlåtande N.o Sj. Att, du Herr Adlerstam och hans fasnille fallit oskyldiga offer för ordalydelsen af Författningar, hvilkas tvetydighet vore ådagalagd genom tvänne rakt emot hvarannan stridande Domar, deri de blifvit tillämpade, och hvilka Författningars (□tjenlighet Rikets Ständer insett och erhänt, i och med detsamma de afskaffa t den auctions-procedur, hvarå dessa Författningar hafva afseende, syntes något tvifvel om billigheten af Hr Adlerstams ersättningsanspråk, vid sådant förhållande, icke kunna uppstå.