Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den har en Lärare, som hvarje Söndags eftermiddag ifrån kl. 4 till bl. 7 meddelar undervisning i Svenska språkets rättskrifning, räkning, Fäderneslandets historia i sammandrag, och Geographie. Läraren njuter i Lön 100 R:dr; Lärjungarnes antal är 60, och Skolans Capital-fond utgör 2,5oo R:dr. b) Fattig-Skola, hvilken består af tvenne Afdelningar, den ena för Gossar, 24» och den andra för Flickor, circa 100. Desse Gossar njuta ett månadtligt underhåll af Z2 sk. B:co, och de Flickor, som begagna både Läsningsoch Sy-classen, hafva, i stället för samma månads-penning, kläder, linne, skor och strumpor. Läraren aflönas med 100 R:dr, och Lärarinnorna, tvenne till antalet, hvardera med 3i6 R:dr 32 sk. Skolan njuter ifrån allmänna Fattig-Cassan ett årligt understöd af 200 R:dr, och äger en Capital-fond af 51,666 R:dr 32 sk. B:co. c) Kraf tiska Skolan, för fattige Borgares, och, så vidt utrymmet medgifver, äfven för andre obemedlade barn. Denna undervisnings-anstalt har en Lärare, som njuter i lön 3oo R:dr, och, gemensamt med denna Skola, förestår nästförutnämnde Skolas Gosse-afdelning af 24 Elever. Här erhålla 20 Gossar undervisning; och Skolans fond uppgår till 24,5oo R:dr. 77 <0 Catechet-Skol a, eler undervisning meddelas hvarje Söndags eftermiddag kl. 4—7 ut> innanoch utanläsning samt Christendom, åt ungefärligen 6o Gossar och io Flickor. Catechet-Skolor, så inom Storkyrko-Församlingen, som inom Hufvudstadens öfriga Territorial-Församlingar, äro stiftade af Samfundet Pro fide et christianismo, hvilket tillsätter och aflönar Lärarne, hvardera med too R:dr för året.
Af medel, tillhörande Skara Stifts Kassa Emeritorum, utestå i konkurser 2,186 R:dr 7 sk. 6 rst., för arrende och besparade vederlagsmedel äfvensom för upplupen 3 års ränta å ett utlemnadt lån, hvilken omständighet Revisorerne ansett sig böra anmärka, emedan handlingarne ej utvisa, huruvida, i afseende på dessa från de föregående årens räkenskaper balanserade poster, Konsistorium iakttagit hvad detsamma ålegat, nemligen: dels att fordra borgen för öfvertaget arrende och utlånta vederlagsmedel, dels att i tid indrifva så beskaffade restantier. 8:0. I afseende på Redogörelsen för samma Stifts Stipendie-kassa, hafva Revisorerne likaledes anmärkt, att ej mindre än Tio års räntor, eller 800 R:dr Banko, fått upplöpa å ett Häradshöfdingen Lundström meddeladt lån, äfvensom 3 års räntor, eller i38 R:dr, å ett annat till Kyrkoherden Beronius gifvet lån; och anse Revisorerne det hafva tillhört Konsistorium att samma Jån, med upplupna räntor, i tid indrifva, för att ej blottställa Stipendiekassan för en, såsom det nu synes, oundviklig, ganska betydlig förlust; varande anmärkning i detta hänseende äfven gjord i Kongl. Kammar-Rätten. p:o Uti Räkningen för Wexiö Stifts Bibliothekskassa för år 1841 —1842 förekommer ett förskott i 3:ne poster af 208 R:dr, för inköp af ett parti skolböcker, som skola Gymnasieoch Skolungdomen mot betalning tillhandahållas; hvilket förskott bordt i samma Räkning utbalanseras till framtida redovisning och ersättning för Kassan, i den mån dessa böcker varda försålda. 10:0 Uti 1841 och 1842 års Räkning för Strengnäs Stifts Bibliothekskassa är upptagen en kontant inbetalning af i5o R:dr för ett, såsom det anföres, till Gymnasii enskilda Kassa gifvet lån, hvilket likväl — 316 — till belopp icke finnes bokfördt hvarken i den ena eller andra Kassaräkningen. 11:0.
N:o 72, öfver motion om ändring af 2:dra och 3:dje §§:na i 3:dje kap:t Kyrkolagen. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 4 e. m. In fidem, 0. Brakel. Onsdagen den 11 November 1863 Plenum kl. 1 e. m. Justerades 2 prot.-utdrag för den 10 dennes. Upplästes och godkändes Exped -Utsk:ts skrifvelse-förslag N:o 156, ang:de vilkoren för bränvins tillverkning. Föredrogs Hederv. Bonde-St:s den 10 dennes bordlagde prot.-utdrag N:o 528, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Bonde-St:s beslut öfver Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 39, i ani. af motioner om förändrade stadganden i afseende å frejdebetyg. Frih. Armfelt, Magnus: l anledning af de olika beslut Riks-Stånden fattat rörande denna fråga, har den varit föremål för en förnyad behandling inom det sammansatta Utsk:t, hvars sammanjemkningsförslag i dessa dagar kommer att göras till föremål för R. St:rs pröfning. Jag anhåller derföre att deri nu föredragna inbjudningen icke måtte föranleda till annan åtrgäd än att R. o. Ad. måtte besluta lägga densamma till handlingarne. Efter härmed slutad öfverläggning, och uppå framställd propos. , förklarades Bonde-St:s ifrågav:de inbjudning ej böra föranleda till någon annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 7 och 10 dennes bordlagde Betänk. N:o 79, i ani. af motion om förändring i lagstiftningen rörande äktenskapsförord, samt mannens målsmansrätt för hustrun. Frih. Armfelt: Såsom det Höglofl. Ståndet af Betänk:t behagade inhemta, har jag, äfvensom en annan af detta Stånds ledamöter, reserverat mig emot den nu föreslagna lagförändringen.
Utaf innevarande års anslag för statsbehofvens fyllande hafva Fullmäktige anordnat, enligt protokollet för den 1 sistlidne Mars, R:dr 300,000: Transport: 300,000: för — 81 — Transport: 300,000: för cleo 15 i samma månad 200,000: och den 6 September „ 200,000: Summa R:dr 700,000: I anseende till de betydliga utbetalningar, Riksgälds-Kontoret, af Förräntandet bär förut uppgifna anledningar, särdeles under sista månaderna af år af Riksgaids1845 och första hälften af sistlidet år, mäst bestrida, hafva de i förra Kontorets Revisions-berältelserna omförmälda åtgärder till förräntande af Konbc* torets inneslående kontanta behållning sedermera endast under en kora "lo' tare tid kunnat fortsättas, utan hafva Fullmäktige funnit sig föranlåtne att dels upphöra med kungörandet örn räntebärande pappers uppköpande eller belånande af Riksgälds-Kontoret, dels till ett mindre belopp i hvarje vecka inskränka dylika uppköp och lån, dels ock slutligen helt och hållet inställa alla vidare åtgärder för besagde ändamål. Under den efter sednaste Statsrevision förflutna lid har således Riksgälds-Kontorels förråd af räntebärande papper, oberäknadt under samma tid både uppköpta och redan försålda eller uppsagda och infriade obligationer, allenast blifvit ökaclt genom uppköpandet för detta Verks räkning af: 4 st. Skånska Uypotheksföreningens 4| procents obligationer å ett sammanräknadt kapitalbelopp af R;dr 4,000: 57 st.
Utskottet, som, i betraktande af de skäl, hvilka vid sistlidna riksdag föranledde undantag för dåvarande Kassörer från den öfrige tjenstemän i samma grad beviljade löneförhöjning efter vissa års tjenstgöring, icke finner sig böra tillstyrka bifall till den af dessa Kassörer nu gjorda anhållan om rätt till dylik löneförhöjning, anser sig der emot böra hemställa, ' 6:0. dels att de Bankens nuvarande Kassörer, hvilka tillhöra kamereraregrad, må, i händelse de af sjukdomseller annat laga förfall hindras att sin tjenst förrätta, eller förordnas att bestrida annan tjenst, under tiden bibehålla så stor del af missräkningspenningarne, som motsvarar den löneförhöjning, hvilken de, efter tjensteålder inom graden, egt att enligt stadgade grunder tillgodo njuta, om de innehaft annan än kassörsbefattning, dels att, i fall de vid afskedstagande från Bankens tjenst qvarstå vid kassörsbefattning och äro till pension berättigade, må ega undfå sådan till belopp, som motsvarar den lön, hvartill de, efter ålder inom graden, varit berättigade, om de vid annan befattning inom densamma, än kassörstjenst, varit anställda. Med afseende på den förändrade reglering af tjenstemannaoch vaktbetjeningspersonalen, som föranleddes af de vid sistförflutna riksdag fattade beslut, stadgades i 2:dra mom. af 98 §, att sammanräknade beloppet af de för Bankens och Bankodiskontverkets förvaltning på det hela, enligt då gällande stat, utgående löner, arfvoden, anslag och missräkningspenningar ej finge öfverskridas; dock att, under tiden intilldess 14 Banko-Utskottets Memorial N:o 20. denna reglering hunnit träda i verket, utöfver nämnda stat finge användas en summa motsvarande då beviljade förhöjningar i löner, arfvoden och missräkningspenningar.
Lungorelfen härom, fä wäl uti Stockholms Utffottet inser nogsamt, hurusom anledning post Tidningar trenne gängcr, fom en gang st^ företer tilt befarande, att Gäldenärer, dä uti Hamburger TidningOch bör om deste befinna fig i vbeständ, möjligen kunna gif. åtgärder bewis till Domstolen wara ingis^ ^^a Borgenärer att genom In wit ä rlästa Rättegångsdag eller Ting, foM txkning betäcka fina fordringar. Men da förinträjsar ester Zv dagar, ifrån den tid, dä lusten af Inteknings. förmon äfwen kan träffa nämnde ätgärder bordt wara widtagne, allt pe„l, hroilke med Gäldenären icke cvlluderat, och wrd förlust af den dä sökta Inteknings. för-ch^n,de befarande destutom icke kan gälla i de morien, derest laga förfall ej st^r as ka"- eoncourser, som, efter dödsfall, genom urarfvagredie Puncten af högstberorde Nädlga g5rftse uppkomma; bär Utffottct, dä tillika o - Proposition innrhäller: "att en Jntckning, som blifwit fokt, under de, före Gäldenärs Cestions. Anftknings ingifwande föregängna zo dagar, men af Domaren icke blifwit faststäld, icke mä j Concrursen rägon Förmonsrätt medföra?' Detta stadgande ffulle innehälla ett undantag ifrän den i i^sta Puncten i Näder frgkNställda allmänna regel. Wiv jcmnförande af undantaget med regeln, nppstär den, i Lag.
Ryggen var temligen rund och bred med skarp tillsnörd midja; armarne voro påfallande korta, och då hon gick, förde hon dem med händerna som ett par fenor och med den korta halsen något framsträckt. Hon hade en viss likhet med en aborre, som rör sig fram genom ett stim af småfisk. Det intryck, mostern fått af flickans egendomliga hållning, uttalade hon helt triumferande. » Det är en flicka, som förstår armbåga sig upp öfver småfolket! » Och så förtäljde frö- ken Vidolfa, hur Ruth » varit nära förbi af läsning », ty hon hade, bland annat, ej brytt sig om att dela naturkunskaperna, hvilket var tillåtet, utan hade tagit hela gruppen som ingenting. Men så hade fröken Vidolfa också under den tid, som närmast föregick Ruths examen, stärkt henne med rått kött, ägg och porter, så hon kom igenom med högsta betyg i alla ämnen. Jag måste vid dessa meddelanden tänka på vetenskapsmän, hvilka tycka sig ha nog med ett enda ämne af naturvetenskapen, och detta tjuguåriga menniskobarn hade tagit — hela gruppen. Kunde hon verkligen ha mäktat emottaga och till andlig näring ombilda en så ofantlig kunskapsmassa, som den hon fått betyg på att ega? Lifvet erbjuder underliga sammanträffanden. Följande sommar, då jag var af en vän inbjuden att tillbringa några veckor helt nära en då föga känd badort, uppträdde Ruth med sin moster på sistnämda plats. Det förvå- nade mig af två skäl, ty Ruth såg nu frisk och blomstrande ut, och mostern var kry; för det andra kunde man ej här påräkna ett så- dant badlif, hvilket möjligen kunnat tilltala en ung dam, som vill roa sig. De kommo tidigt, nästan med de allra första badgästerna, så de nödgades söka en smula sällskap utom badortens område, och så tilltalade hon mig och erinrade mig om vår tidigare bekantskap. Hon var ensam ute denna dag, bar ett häfte af Plato, svensk öfversättning, i handen, talade i en öfverlägsen ton till min väninna och frågade henne, om ej den berömde skalden Z. skulle bo i villan, som låg intill hennes hem.
Har du tagit patronerna? FADREN. AMMAN. här och var stilla, så ska jag ta fram dem igen! Jo, jag har städat undan dem, men sitt ner (Tar RYTTMÄSTARN i armen och sätter honom på stolen, der han blir sittandeslö, Derpå tar hon fram tvångströjan och ställer sig bakom stolen). BERTHA [smyger sig ut åt venster]. AMMAN. skade lilla barn, och jag stoppade om honom om Herr Adolf, mins han när han var mitt äl qvällarne, och jag läste Gud som hafver för honom. Daniel Hjort DANIEL HJORT Sorgespel i fem akter med fyra tablåer Af Josef Julius Wecksell Första gången uppfördt å Nya Teatern i Helsingfors den 26 november 1862 K.E. Holms Förlag, Helsingfors, 1901. PERSONERNA: KARL, hertig af Södermanland, riksföreståndare. ARVID STÅLARM, krigsöfverste i Finland. JOHAN FLEMING, son till Klaes Fleming och Ebba Stenbock. OLOF KLAESSON, naturlig son till Klaes Fleming, adopterad. ERICUS ERICI, biskop i Åbo. JOACHIM SCHEEL, befälhafvare på hertigens flotta. DANIEL HJORT. EBBA STENBOCK, enka efter Klaes Fleming. SIGRID, Stålarms dotter. KATRI. ERIK BRAHE | LAURENTIUS PAULINUS | beskickning från Sverige. Biskop PETRUS af Vexiö, | Officerare på slottet i Åbo. En parlamentär Tvänne borgare i Åbo. En soldat på slottet. Tvänne soldater i Scheels läger. En fångvaktare. Gäster. Soldater. Menighet från Åbo. (Händelsen tilldrager sig 1599 på Åbo slott och i dess närhet). FÖRSTA AKTEN. (Stora salen på Åbo slott. På hvardera sidan något framåt fonden tvänne pelare. Emellan dem åt höger är Stålarmska vapenskölden uppstäld, omgifven af fanor och svärd, emellan pelarena åt vänster den Flemingska, ståtligare och rikare ornerad. Åt höger en balkong.
Erik vesste inte sitt ege bäste, om han försmådde e tåcka hustru. Sven. Åh, det är foll föräldrera, som ska rå i tåckre saker, skull’ jag tro. Erik ska gifte sej med Britta, säjer jag; förr blir det aldri rektig karl åf’en. Ola. Ja, Gudskelof, Britta är allt förståndig och arbetssam och kan ställe bra i huse, det har jag sett, se’n hustrua mi’ dog, salig menniska. – Det är såleds sagdt som sagdt är, och jag kommer hit med Britta te midsommersvaka i måra afta. Lisa. Ja, då ska vi ställe te trolofning mellan barna, och se’n låter vi med det förste lyse för dom bort i eran körke, så att bröloppe kan få stå i röda rappe. Ola. Det ska inte hinke, var ni säker på det. – Adjö nu med er! Tack för i dag! Sven. Adjö, adjö, fader Ola. Lisa. Helse så godt te dotra. (Ola går.) Lisa. Jag tycker så Erik ska bli storögd, när han kommer hem och får höre att vi ett tu tre skaffat honom e fästepige! Britta i Gyllby är allt e fin och vacker jänte, så nock ska gossen bli belåten med te få’na, det tror jag säkert. Sven. Och vi ska’ också bli belåtne med te få honom bort ur huse, du Lisa. – Men det var sant, jag ska säje dej, att Patron med son och doter har kommet hem frå Stockholm. Tänk, om vi skull’ be dom göre sej så gemene och komme hit i måra och titte på dansen? Lisa. Mener du, att det kan gå an? Det vor’ allt satingen så rart. – Men se der kommer ju herrskape på vägen. Vi ska gå och helse på dom. FJERDE SCENEN. BRUKSPATRONEN. WILHELM. LOTTA. PER och STINA komma tillbaka. De Förre. Brukspatronen. God afton, godt folk! Se nu är jag hemkommen igen och har mina kära barn med mig.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att Cirklar, Passare och Cirkelbestick skola förtullas efter det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, komma dessa artiklar alt, på sätt nu är stadgadt, beläggas med införselstull af 25 procent å värdet. Utskottets förslag, att upptaga Cobeber under dess rätta namn Cubeber och nedsätta införselstullen derå till 4 sk. skålpundet är af Borgareoch Bonde-stånden godkänd t, äfvensom jPreste-ståndet gillat den förändrade stafningen af rubriken; hvaremot Ridderskapet och Adeln helt och hållet samt Preste-ståndet i fråga om tullsatsen vidblifvit gällande taxa. I öfverensstämmelse med 3 Stånds beslut, lärer Cobeber komma att upptagas under dess rätta namn Cubeber; hvai'emot de skiljaktiga besluten angående tullafgiften, så vida Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet icke vilja i de öfriga Ståndens beslut derom sig förena, föranleda följande omröstning: 119:o Den, som bifaller Utskottets förslag, att å Cubeber nedsätta införselstullen från 8 till 4 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, bibehålies 8 sk. införselstull derå. Cobeber. 68 Bevillnings-Utskottets memorial, N:o 23. Coéffurer. Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-stunden hafva gil lat Utskottets förslag, att Coéffurer qvarstå i sjelfva taxan med nu stadgad tull af 25 procent å värdet; hvaremot Borgare-ståndet, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts föislag beslutat, att Coéffurer skulle i noten hänvisas till kläder. Då Borgare-ständet derjemte bestämt införselstullen å kläder tili 25 procent af värdet, innefattar beslutet angående
hyste den öfvertygelse, att den ifrågaställda indragningen af Lagmans-Rätter och Kämners-Rätter, med undantag likväl af Kämners-Rätterne i Stockholm, hvilka, såsom i TryckfribetsFörordningen omförmälde, för närvarande ej kunde afskaffas, både borde utan upp - Expeditions-Ut skottets Förslag till und. Skrifvelse N.o 1o3. »53 uppskof för sig gå, och jemväl kunde, genom några mindre betydliga ändring ar i nu gällande Lag, tillvägabringas; och ansågo Rikets Ständer af Lagmans-Rätternes upphörande blifva en följd, att den serskilda ÖfverRätt, för vissa egooch rågångstvisler, hvilken i Lagen benämndes Riddaresyne-Rätt, borde, i sammanhang härmed, afskaffas. Och sorn Rikets Ständer hufvudsakligen instämma i hvad sålunda blifvit i anderd, andraget, hafva Rikets Ständer, för deras del, beslutit, att, i likhet med det vid förlidne Riksdag i underd. afgifne Lagförslag, en Förordning må utfärdas, hvari stadgas som följer: 1:0 Alla Kämners-Rätter, med undantag af Kämners-Rätterna i Stockholm, skola ifrån och med den 1 Januarii i836 upphöra, och sådane mål och ärenden, som, enligt Lag och serskilda Författningar, nu höra till Kämners-Rätt, derefter omedelbarligen upptagas af Rådstufvu-Rätt, pä sätt för närvarande sker i de städer, der Kämners-Rätt ej är; börande jemväl de mål, hvilka intill förstnämnde dag blifvit hos Kämners-Rätt, anhängig gjorda, men då ännu icke äro af slutade, öfverlennäs till vederbörande Rådstufvu-Rätt, att der vidare handläggas. 2:0 Likaledes skola alla Lagmans-Rätter Upphöra, på det sätt, att vad, sorn emot Härads
En värd ledamot har bär satt i fråga, huruvida Ölands tillstånd skulle hafva varit mer eller mindre lyckligt, i händelse 1802 års författning gått i verkställighet. Jag har ansett det förra skulle hafva inträffat på den grund, att denna författning klarligen afsåg ett bättre hushållssätt med Öländska utmarken, än det som sedermera vidtogs. Hade 1802 års författning blifvit följd, så skulle Öland ännu hafva den skog i behåll, hvilken, till följe af ett illa beräknadt vinstbegär, blifvit rakt förstörd. Samma författning innehöll äfven att fördelning af Alfva ren på hemmanen skulle äga rum, men nämner icke ett ord om någon skattläggning. Hemmansägarne hafva äfven vid alla tillfällen protesterat mot fördelningen, såvida ny skatt skulle påläggas; jag inser derföre icke hvarföre denna utmark skulle beskattas, då exempel icke saknas å andra orter, att utmarker af lika dålig beskaffenhet, som denna, blifvit på hemmanen fördelade utan skatt. Jag har intet vidare att tillägga, men skulle votering komma i fråga, anhåller jag att contrapropos. må blifva återremiss af betänkandet. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg de vid StalsUtsk:s utlät. N:o 64 Litt. E gjorda anmärkningar föranleda dess återremitterande. i3? Den 20 Maj e. m. Ropades starka ja, blandade med ganska mångå nej. Gr. Horn: Jag vågar vördsamt hemställa, om icke första propos. borde blifva på bifall, till följd af grundlagens ordalydelse. Hr Frih, o. Landtm, yttrade, att ifrågavar. förslag af StatsUlsk. innefattade en förändring i Statens ordin.-inkomster, ett upphörande af någon del deraf, utan att Utsk. föreslagit R. St. att hemställa beslutets verkställighet lill K. M:s nåd. bifall.
Detta Betänkande, som af Riksens Ständer gilladas, öfverlemnades derefter till Kongl. Maj:t, såsom innefattande de allmänna grunderne för extra roteringen* verkställande; hvarpå Kongl. Maitt, under den 5 Februa. li 1811, lät utgå dess särskilda Nådiga instructioner, hvarefter Committerade till förrättande af den soldatoch båtsmansrotering, som, i anledning af Riksens Ständer* beslut, borde öfvergå all oroterad jord i Riket, hade att sig i underdånighet rätta; och föreskrefs härigenom; att extra rotering» commissionerne borde bestå af Konungens Befallningshafvande i hvarje Län, såsom ordförande; Öfversten för det i orten Besvi och Ekon. XJtsk. Belänkancltn. 349 fcndeldta Infanteri-regemente, eller, i fall a£ hans förhinder, en regements officer eller Capiten, samt, der rotering kommer att ska till Båtsmanshåll, chefen för det i orten förlaggde Båtsmonscompagriie, Landscamereraren samt af Konungens Befallningshafvande tillkallade personer, af alla fyra RiksStånden, tvänne af hvarje Stånd, hvilka i allmänhet för hvart Härad borde ombytas: att med extra rotering borde beläggas alia inom hvarje ort befintliga onoterade hemman, utan afseende på natur och beskaffenhet, med undantag af 1:0
Hvad åter angår den åt samma Banco-Ombud tillstyrkta Gratification för den förflutna tiden, så har Banco-Utskottet ej ansett sig böra dervid taga i betraktande de mindre fördelaktiga Lönevilkor, hvaraf Ombudet i Götheborg, jemförelsevis med Ombudet i Malmö, är i åtnjutande inom BancoVerket, utan finner Utskottet härvid egentligen böra afses, å ena sidan, möjligheten att af den anslagne Löne-inkomsten kunna lefva, och å den andra, mängden och trägenheten af de med Banco-Ombudets befattning förenade göromål. Då nu den för båda Banco-Ombuden till enahanda belopp af t ,333 R:dr 16 sk, B:co årligen bestämda Aflönings-summa icke kan i Götheborg, som är en dyrare ort än Malmö, anses yara tillräcklig till oundgängliga lefuads-behof för en Tjensteman med famille, hvars befattning hindrar honom från all annan bi-förtjenst; då Lånerörelsen vid Götheborgs Låne-Contoir, dit to Banco-Utskotlets Memorial N.o 38. utlåning på Jern oell Exportabla Effeeter dessutom hörer, drifves med dubbelt större Summa än i Malmö, hvaraf trägnare göromål oundvikligen måste blifva en följd; och då, af sådan anledning, Aflönings-Staten för Tjenstemän och Betjening också är högre vid det förra än vid det senare Contoiret; får Banco-Utskottet vördsamt tillstyrka: Att Bankens Ombud i Götheborg, Kamereraren Wallmo, hvars utmärkta förtjenst och gagnelighet som Tjensteman Banco-Fullmägtige vitsordat, må erhålla en Gratifieation för den förflutna tiden, motsvarande den af Banco-Fullmägtige föreslagna Löneersättning, med 9K)R:dr27 sk. B:co, att af Götheborgs Låne-Contoirs Expence-Räkning utbetalas. Hvilket till Rikets Ständers bepröfvande vördsamt öfverlemnas. Ankom till Exp.Utsk. den 27 April 1829.
Maj:t förklarat, att, under ännu rådande ovisshet om företrädet af den ena eller andra bland de i sednaste tider utomlands uttänkta och försökta konstruktioner af krigsfartyg, E. K. Maj:t desto heldre funnit olämpligt ali nu, innan nödiga försök lill prölvande af den utländska erfarenheten i berörda afseende hunnit här i landet anställas, bestämma angående beskaffenheten af den sjökrigsmateriel, hvilka, enligt de af Deparlements-chefen uti oftanämnda betänkande framställda allmänna åsigt er, dem E. K. Maj:t lörmält Sig gilla, bör under instundande statsregleringsperiod med derför påräknade medel åstadkommas, sorn, enligt E. K. Maj:l lanke, antagas måste att, vid alltjemt fortgående förbällringslörsök med ifrågavarande materiel, det som nu obestridt anses för bäst, möjligen vid den tid, då anskaffningen bör ske, kan af något annat ännu bättre vara undanskjutet; hvadan E. K. Maj:t, på grund af dessa förhållanden, tillika föreslagit, att ofvanberörda för flottans nybyggnad eller anskaffande af nv krigsfarlygsmateriel beräknade medel och tillgångar måtte af Rikets Ständer ställas lill E. K. Maj:ls disposition, för att, enligt de a( Departemenls-chefen uppgifna grunder samt, eller sorgfällig pröfning af det vid hvarje 266,000: — 150,000: — 150,000: — 20,000: — 300,000: — 22 Expeditions-Vts leo t tels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 144. anskafTningstillfälle för sjöförsvaret i främsta rummet behöfliga och då erkändt bästa, efter sig företeende omständigheter användas. Huru beskaffad den krigsmateriel bör blifva för hvilkens anskaffande medel nu måste beviljas, lärer för närvarande icke kunna med visshet afgöras.