Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t i Proposition till Rikets Ständer föreslå, att omförmälda plats eller den s. k. Kungsträdgården, hvilken blifvit till lön åt Landshöfdingen i Westerås anslagen, måtte, efter dåvarande Landshöfdingens afgång, till staden Westerås upplåtas, mot vilkor att staden allt framgent lill Landshöfdingen utgå!ve ett årligt belopp, motsvarande den summa, hvartill Kungsträdgården funnes i landshöfdingelönen uppskattad eller 224 R:dr 50 öre, genom nådigt Bref af den 17 Juli 1863 förklarat, att, med tillämpning af gällande expropriationslag, Kungsträdgården skulle för all framtid till Westerås stad upplåtas, mot vilkor, bland annat, att staden årligen till Landshöfdingen i Westmanlands län erlade 204 kubikfot spanmål, hälften råg och hälften korn, att för hvarje år lösas med penningar efter markegångspriset för de tio sista åren, hvarefter monumentet blifvit under nästlidet år upprest, — yrkat, att, då Westerås samhälle till det allmänt fosterländska ändamålet med vida högre belopp än Rikets öfriga kommuner bidragit, samt derjemte åtagit sig den icke obetydliga underhållskostnaden, staden Westerås måtte befrias från den betungande årliga afgilten för sjelfva platsen samt Rikets Ständer för sådant ändamål bevilja för Landshöfdingen i Westmanlands län en löneersättning för Kungsträdgårdens upplåtande, motsvarande det i Kongl. Majits förutnämnda nådiga Bref stadgade belopp af 204 kub.-fot spanmål. Yid öfvervägande af hvad sålunda och i öfrigt förekommit, har Utskottet funnit sig sakna giltig anledning att tillstyrka Statens mellankomst för ifrågavarande ändamål; hemställande alltså Utskottet, att motionärens framställning måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 16:o.
N:o 117, med anmälan af en rättelse i Utskottets under N:o 28 aflåtna Betänkande. S. D. Lades lill handlingarne Expeditions-Utskottets den 18 sistlidne November på bordet lagde Memorial N.o 15, i anledning af en från Hedervärda Bonde-Ståndet till Expeditions-Utskottet ankommen anmodan att låta påskynda tryckningen af de från de öfrige Utskotten inkomna Betänkanden, m. m. S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets den 18 sistlidne November på bordet lagde Memorial N:o 16, angående sättet för expedierande af Rikets Ständers underdåniga skrifvelser, rörande slats-regleringen, fann Ridderskapet och Adeln, som i samma ämne fattat sitt beslut, i anledning af Stats-Utskoltets Memorial N:o 370, Expeditions-Utskottets Memorial N:o 16 icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D. Då nu ånyo föredrogs Hedervärda Bonde-Ståndets genom Proto colls-utdrag af den 7 sistlidne November, som den 21 i samma månad blif vit lagdt på bordet, gjorda inbjudning, rörande tryckning af förhandlingarne i representalions-frågan, fann Ridderskapet och Adeln för godt besluta, att af Prot. TJtdr. d. 4 Dec. t84o. af Bonde-Ståndets förhandlingar i denna fråga må, emot ersättning utaf Riksdags-kostnaderna, serskildt tryckas 3,000 exemplar, för alt genom Konungens Befallningshafvandes försorg aflemnas och utdelas i socknarne. S. D. Antogos lill grundlagsenlig behandling vid näsla Riksdag de förslag, som innehållas uti Constitutions-Utskottels den 21 sisth November på bordel lagda memorial: N:o 64, med förslag, i afseende på Tryckfrihets-Förordningens rälta benämning. N:o 65, med förslag till än liing i 1 §. 3 mom. Tryck frihets-lagen.
Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln har likaledes beslutat, del förevarande §. skulle erhålla följande lydelse: Kan en åbo af andra orters allmänna näringar hafva säker och ständig förtjenst, då bör sådant vid fråga om besutenhet i serskild beräkning ingå. Och som Wällöf!. Borgare-Ståndet samt det Hedervärda Bonde-Ståndet antagit inbjudningen att i della Ilöglofl. Ridderskapets och Adelns beslut sig förena, hvarigenom detsamma vunnit tre Stånds bifall, kommer redactionen af denna §. att erhålla en så beskaffad förändring. 8 §. Emellan orden: ”Pastorat” och ”utses” har Ridderskapet och Adeln beslutat införande af orden: för högst fem år, hvilket Hedervärda BondeStåndet jemväl bifallil. Då emedlertid delta tillägg icke blifvit af de öfrige tvänne Stånden godkändt, men §:n eljest är vorden af samtlige RiksStånden gillad, lärer frågan om nämnde tillägg komma alt förfalla. 8 §. 3 momentet. Enligt Ilöglofl. Ridderskapets och Adelns beslut, deruti Wällöf!. Borgare-Ståndet, uppå inbjudning, instämt, skulle orden: ”eller om så nödigt prof vas” utgå, och i stället införas ordet: samt. I afseende härpå förekommer, att, då noggrann och säker upplysning om de förhållanden, som vid undersökning om besutenhet böra komma i öfvervägande, stundom kan vinnas utan besigtning af egorna, det måste vara öfverflödigt och utan ändamål alt en sådan besigtning föreskrifva vid andra tillfällen, än då den nödig profvas; hvarföre Utskotten hemställa, att Höglofl. Ridderskapet och Adela samt Wallof!. Borgare-Ståndet ville frångå deras, i afseende på en så beskaffad förändring, tagne beslut och förena sig med Högvördiga Preste-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet i godkännande af momentet, sådant det lyder i det af Utskotten tillstyrkta förslaget.
Jag ber til! en början att få återkalla i Ståndets minne att jag för min del icke har önskat eller begärt hvarken afslag eller återremiss, hvilket måhända varit det rätta, på SlatsUtsk:s Betänk., och alt jag således icke har motsatt mig detsamma f. n. af skäl, som jag, då jag sist hade ordet, hade äran utveckla. Jag har icke heller ifrågasatt, pä sätt nämndt blifvit, att nu försälja dessa obligationer, derföre att jag Jiyser den öfvertygelsen att det är en operation, som snarare bör tillkomma" Hypotheks-inrättningarne sjelfva, att belåna sina obligationer och betala sina skulder, än att en sådan åtgärd skulle ombesörjas af Riksg:s-Kont. Samma talare som nämnt att jag framställt den åsigten, har äfven framhållit en annan, nemi. ronde den mehnliga följden deraf ätt Ilypolheks-föreningarne på sin sida och Riksg:s-Kont. på sin skulle samtidigt sysselsätta sig med uplåning för samma ändamål, nemi. den ene för att honorera sina förbindelser till Riksg:s-Kont., och den andre, Riksg:sKont. sjelf, för att anskaffa medel till stalsbehofvens fyllande. Att man derigenom skulle fördyra penningarne är sant i någon mån, men det är icke fullkomligt sant; ty Riksg:s-Kont. kan uplåna penningar på andra vilkor än Hypotheks-föreningarne. Riksg:s-Kont. kan aldrig komma att sakna tillgångar på'detta sätt, ty det kan utgifva obligationer å vista, hvilka gå såsom penningar och sålunda kan Riksg:s-Kont. utgifva obligationer i rörelsen att inneliafvas af sådana personer, som i hvarje ögonblick behöfva hafva sina medel tillgänglige. Detta kan icke vara någon nyhet för dem, som någonsin tänkt i dessa ämnen. Således har Riksg:s-Kont. ett medel till uplåning, som går alldeles på sidan af de uplåningar, som Hvpotbeks-föreningarne kunna begagna.
Nu kom det färg i fru Bryans ögon, hon reste sig skrattande och sade: – Amerikanska kvinnor vet hvad de vilja och göra, kära ni – jag fick minsann arbeta som flicka och nu vill jag ha det trefligt. Vi satte bo först, men det var alldeles för bundet och så ville jag läsa – nu ha vi hyrt in vårt bohag på ett magasin, och när vi tröttna på att lefva så här, hyra vi ett hus igen. Det är det enklaste i världen, vi äro alla unga familjer här, några ha barn – inte mer än ett eller två förstås – då går det inte. Men hu! hvem skaffar sig fler än så ... ett är lagom, det ämnar jag ha någon gång ... Hon stod skrattande framme vid hyllorna och flyttade om sina böcker. Talade hela tiden med en viss sorglös godmodighet: – Allesammans ha vi snälla män, som gärna vill ge oss en chance att hvila och njuta lifvet – Misses Leigh, ni vet? – Nej, det är sant, hon har sin migrän i dag – jo hon skaffar sig en ny klädning för hvar månad, hon rent af flyger af elegans, hon har varit sömmerska, men tror ni hon syr en klädningssöm åt sig? Ne-ej då – mister Leigh betalar hennes sömmerskeräkningar utan att blinka, han vill så gärna, att hon skall känna sig nöjd – Herre Gud, kära ni, hvad är det för glädje att sträfva och ha det besvärligt, då man kan slippa? – Men hur kan det räcka till – ni måste väl spara något? Missis Bryans veka eleganta gestalt rätades, hon kom fram med ljuset spelande in i ögonen. – Ser ni ännu finns det amerikanska löner kvar, och Amerika står där det stått – vi ha inte mycket utlänningar här omkring, och hvarför ska vi sörja den dag vi inte ha sett? Det är främlingarna som knoga och spara – tycker ni inte det är något simpelt i det? Spara gör man, när man börjar slå sig på att bli rik – blir man sjuk, har man ju alla kassorna – men fy fy att lefva som plebs – som negrer! Louise går upphetsad omkring däruppe, medan Tore klär om sig.
Utaf de i detta ämne förehafde Protocoller och Handlingar, har Banco-Utskottet inhämtat, att, sedan en del Philipstads Husoch Jordägare hos Herrar Banco - Fullmägtige besvärat sig öfver ett af Bankens Commissarie!- den 8 Mars 1816 meddeldt äfslag å sökt beläning af én i Philipstad belägen Fastighet, och nämnde Besvär blifvit till Banco-Fiscals-Embetets utlåtande remitterade; så har, under åberopande af Kongl. Majus Nådiga Kungörelse den 3 Maj 1814, deruti, på sätt ofvan förmäles, endast visse personer förklaras behörige att i Staden innehafva numer , med tillika bifogad t stadgande, det Stadens Justitiarie - Embete åligger hafva tillsyn derå, att obehörige personer icke, genom inköp af Fastigheter, i Staden sig intränga, Banco - Fiscals - Embetet uti afgifvit Memorial iio Banko-Utskottets Beiiinkanden■ förklarat dess öfvertygelse , att, enär Banken sålunda ej ägde elen obehindrad? dispositionsrätt öfver Egendomar i Philipstad , som efter Eörfattniftgarne tillkommet Banken öfver alla dess inteckande panter, betänkeligt vore att tillåta beläning, af ifrågavarande fastigheter förr än ändring skett uti berörde del af Stadens Privilegier eller åtminstone den Nådiga förklaring hos Kongl.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärde Frih. Cederström, Jacob, votering. Hr Le frön: För den händelse, att mitt förslag skulle blifva bifallet, anhåller jag att inbjudning måtte äga rum till de öfriga Stånden alt antaga detta tillägg, emedan jag inser möjligheten af att tillägget kan äga rum, då det icke afser att ändra lagen, utan endast att göra dess ordaförstånd tydligare i ett obestämdt fall. Hr Frih. o. Landtm, föreslog, att voter:s-propos:n måtte komma att innehålla, i ja-propos:n bifall till Hr Lefre'ns förslag, och i nej-propos:n att nämnda förslag icke antoges. Hr von Hartmansdorff: Jag vet ej om det finnes mera än ett annat förslag alt välja på. Det kunde blifva contra-propos. Jag har ej begärt votering öfver milt förslag, emedan jag ansåg utan ändamål alt votera, sedan tre Stånd bestämt saken. Men om vi skola votera, så är det bäst att göra det så, att vi slippa med en gång. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att Frih. Cederströms förslag, efter Hr Landtnäs tanke, ej kunde blifva contra - 38S Den 14 April f. ra. propos. vid denna votering, enär det ufven innefattade frågan ora huru många gånger varningen skall kungöras eller uppläsas, och trodde Hr Landtm, att saken Liefve klarast och redigast, om voter:s-propos:n så uppställdes, sorn han nyss föreslagit. Frih. Cederström, Jacob: Lika med Hr Frih. o. Landtm, anser jag klart, att icke den förändrade redaction, sorn jag föreslagit, kan blifva föremål för contra-propos. nu, emedan ja-propos. icke sträcker sig så långt uti Utsk:s redaction.
Nu är endast fråga örn assignationer, som ingen är skyldig alt antaga; men som, då jag vill antaga dem, då jag hur förtroende för den person på hvilken assignationen är dragen, ingen Den 14 O c to 1) c r f. m. 3o3 malt äger moralisk rättighet aLt hindra mig derifrån. Jag anhåller derföre om bifall till betänkandet. Gr. Frölich, David: Jag förenar mig i allo uti den siste värde talarens yttrande, och får tillägga såsom skäl hvarföre jag anhåller om bifall på betänkandet, alt ingen ina inbilla sig, att de författningar, som i förevar, hänseende varit tillförene vidtagna, då nationen kunnat i mer eller mindre grad anses i behof af förmyndare, nu kunna anses nödvändiga, hvarföre de äfven måste försvinna. Ömtålighet för creditväsendet är något helt annat, än alt beröfva nationen fördelarne af crediten. Således och då uppenbart är, att de som yrka motsatsen, synas vilja göra anspeglingar på den privatbankerna genom särskildt K. tillstånd, ehuru utom lagen, lemnade tillåtelse att få utgifva sedlar, hvilka en värd talare vid förra riksdagen äfven behagade kalla valutor, — men på det alt denna anspegling på privatbankerne, för att göra deras ställning i allmänna opinionen mindre gilltig, icke må göra sig gällande inom detta hus, anhåller jag om bifall till betänkandet. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas på eftermiddagen kl. 6. Hr von Hartmansdorff: En värd talare, som yttrat sig i motsatt mening med mig, har omförmält, huruledes man skulle vilja beröfva Svenska folket, eller egentligen capitalisterne, creditens fördelar. Men det är just för att upprätthålla crediten, som jag önskar att LagUlsk:s betänk, måtte afslås; ty om sådan tillåtelse skulle medgifvas, som Utsk. här yrkat, så befarar jag att crediten lomme att missbrukas och derigenom att förderfvas äfven för ärlige män.
Och nu uppfatt de det båda tydligt: en bruten, stönande jemmer som från ett sjukt barn, emellanåt tilltagande i styrka, deremellan knappast hörbar, svag som undertryckta snyftningar. Hela Ruths gestalt kommer i den häftigaste darrning, som skakades den af en våldsam frossa. Klara försöker hålla henne åter; men förgäfves, hon rycker sig lös. » Jag måste, jag måste », flämtar hon, medan hennes späda behandskade fingrar fumla med klinkan. Så springer den ifrån och dörren går upp. I den inre kammaren är nästan mörkt, och en skämd, qvalmig luft slår dem till mötes. Tjocka trasor hänga spikade för fönstret — en sorts primitiva rullgardiner. D e se först intet eller föga, ovana vid skymningen, höra endast jemmern tilltaga i styrka. Klara, som vanligt den modigaste, går fram och lyfter fönsterförhänget åt sidan. En stiimma regngrått dagsljus faller in i rummet. På en smutsig bädd ligger en gammal man, ett gammalt grått, skägglöst hufvud med härjade drag, med kinder och ögon brinnande af feber — pappa Rebolledos hufvud! Och med ett utrop af smärta störtar Ruth hejdlöst på knä vid bäddens hufvudgärd. (Forts.) Tjenarne. Var sparsam men dock ej småaktig och snål mot din tjenare. Gör honom ej förtrogen med familjens enskilda angelägenheter. Visa dig dock ej liknöjd, om tjenaren vill anförtro sig åt dig, utan gif honom goda råd i allt, hvad som rör hans egna angelägenheter. Håll alltid fast, vid hvad du en gång sagt, och betänk derför nogsamt förut, att du säger det bästa. Föregå tjenaren städse med ordning och flit. Beherska alltid ditt sinne, så att dn med lugn och sans tillrättavisar din tjenare, när han felat. Iakttag städse dessa mina råd, oeh tjenaren skall få aktning och lydnad för dig, och du sjelf tilltaga i menniskovärde. Lalage. Bostaden. Såsom något synnerligen praktiskt och billigt i hemmen vilja vi rekommendera en nyhet, som i dagarne förts i den svenska marknaden af K. M. Lundbergs Bosättningsmagasin, Storkyrkobrinken 7.
Dubent IL, Herr Frih. Sparre S., Herr Tham, W., Herr Leyonflyckt, C. A., Herr Platen j A. C., Herr Liljenstolpe, C., Herr Nordenankar, Q., Herr Kuylenstjerna, G., och Herr v. Schantz, J.; hos H. PrästeStåndet Herr Prof. Geijer och hos V. BorgareStänclet Herr Noréus ansett för högt och ledavdande till ett för beräkningen osäkert och för Löntagarne menligt resultat. Utskottet här härvid följt den uppskattning K. M:t låtit verkställa och R. St:r förelägga; och ehuru Utskottet, såsom i dess förra Betänkande anföies, redan insett den öfverklagade olägenheten, har Utskottet likväl, i brist af annan ledning, derefter mäst rätta sitt förslag, hvilket i fall af ett lägre beräknadt pris, å spannemålen med lönernes bibehållande till samma belopp, naturligtvis skolat medföra behofvet af en större tillökning i Contant anslag, h) Angående Armeens accorder och dervid skeende missbruk hafva hos H. R. o. A. H:rr Tersmeden och v. Troil afgifvit anföranden, hvilka tillhöra LagUtskottets behandling, och hvaraf Utskottet ej i någon pröfning kan ingå; varande dessutom, enligt hvad i K. Propositionen tillkännagifves, K. M:t i Nåder betänkt på utfärdandet af ett nytt AccordsReglemente, så snart frågan om Löneregleringen blifvit formligen afgjord.
hvars antal och löneförmoner äro bestämda i Eders Kongl. Majlis den 17 December 1831 för Collegium utfärdade nya Stat. Beträffande Revisorernes anmälan, att äfven utaf Nya Mötes-Passevolance-Fonden, för år i835, fortfarande utgått arfvode af 4°° Rtdr till en Civil-Ledamot i Collegium, utöfver den ordinarie lön af 1,600 Ridr, med derunder beräknade i5a Tunnor Spannemål, som derjemte af samma Fond finnes för honom anslagen, så får Collegium, i anledning af denna anmärkning, endast åberopa Eders Kongl. Majits Nådiga beslut af den 24 Januari 1835, hvarigenom Eders Kongl. Majit förklarat sig vilja, vid förefallande ledigheter af Krigs-Råds-Embeten, i Nåder laga uti öfvervägande, huruvida omförmäldte arfvode må fortfarande tilldelas eller icke.
Äger detta rum i Westmanland, kommer det äfven säkert alt äga rum i Skåne, äfvensom i Rikets alla öfrige Provincer. Jag är förvissad, att om man öfverlemna!’ detta afgörande till Rotehållarnes egel skön, skall icke en enda ordinäre sol - Den 22 Februarii e. m. 87 »lat komma att finnas i Skåne, utan skall, i händelse af ett krigs utbrott, hela Roteringen komma att bestå af blott Recryter, alldeles ovane vid krigsyrket. Jag tror således, att Grefve Horns förslag innebär en fullkomlig upplösning af de båda Skånska Regementerna, och som detta icke låter sig göra, alldra minst i en gränsprovince, måste jag helt och hållet bestrida detta förslag. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde derefter proposition till bifall å Utskottets Utlåtande. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå förevarande Utlåtande, med förklarande, att Ridderskapet och Adeln för dess del instämmer uti det af Grefve Horn framställde förslag. Ropades Ja och Nej. Friherre Cederström och Herr Tham anhöllo om votering. Herr Crusenstolpej Magnus Jacob: Jag begagnar stilleståndet under det Voteringspropositionen utskrifves alt, då Friherre Cederström nyss tillkännagifvit det ExpeditionsUtskottets förslag till underdånig skrifvelse i denna fråga livilar på Ridderskapets o'ch Adelns bord, begära Friherre Cederströms upplysning, hvarest skrifvelsen om 88 Den 22 Februarii e. m. de 60,000 R:drne till UndervisningsVerken, om hvilken vi här 2:ne gånger voterat, för det närvarande hvilar. Jag vågar anhålla att Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken ville erinra Friherre Cederström, såsom ordförande i ExpeditionsUtskottet, att dermed inkomma, på det den måtte blifva innan Riksdagens slut, som nu är utsatt till den i5 Martii, expedierad.
Pass, Turkiska, sjö-, och resetill utrikes ort: för husbonde eller hustru med ett eller flera barn, samfäldt, med utförda silfer-bestämmelser, biföllos; rubriken: Pass, som af Kongl. Maj:t, eller på Dess Nådiga befallning utfärdas åt personer till resor i enskilda angelägenheter, med utförd siffer-bestämmelse, ansågs böra utgå; och i öfrigt återremitterades förslaget, angående kartering af Pass. Sjöpass: se Certifikat och Pass. Denna rubrik ogillades, och Ståndet beslöt i stället införande af följande: Sjömans-rulla: se Folk-pass. Skiljobref i äktenskap och trolofningar. Stämpladt papper derå bestämdes till 25 öre. Tillstånds-bref att hålla näring och caffe, samt mera dylikt, hvarmed burskap icke är förenadt. Förslaget i denna del återremitterades. Våg-attester lill låns erhållande. Ansågos böra förses med stämpladt papper, till belopp af 25 öre. I öfrigt godkändes mom. 2 af § 4, enligt Förslaget. Mom. 3. i Bouppteckningar. Tarifen för deras kartering återremitterades, och vid bestämmelsen näst derefter, pag. 7, begynnande med orden: Har afliden person, och slutande med orden : varit mantalsoch skattskrifven, lät Ståndet bero. Kartor, geometriska, som utgifvas från Landtmäteri-kontoret i Stockholm samt af landtmätarne i landsorterna. Ansågos böra vara ifrån stämpladt papper fria. Testamenten. Kart-bestämmelsen af 20 öre, vid första uppvisandet inför domstol, ansågs böra försvinna, och beslöts, i följd häraf, att testamenten, vid detta uppvisande, skola vara ifrån stämpladt papper fria. I öfrigt gillades mom. 5 af § 4, enligt förslaget. § 5. Afsked, i de fall, då för dem, enligt förslaget, utföres stämpladt papper, till belopp af 6 R:dr 40 öre. Beslöts, att afsked, i dessa fall, böra vara från stämpladt papper fria. Kongl. Maj:ts domar, Desertions-domar, Confirmationer på förlikningar och Resolutioner.
Direction åligger* att, vid slutet af hvarje år, till Förvaltningen af Sjöärendena ingifva en berättelse, deruti alla , under årets lopp , vid Rikets kuster inträffade och till Directionen inberättade Strandnings-händelser, hvar för sig, till sina närmare detailer , upptagas, med bifogad upplysning, vid hvilka af dessa händelser Dykeriet varit om bergning af Fartyg och Gods anlitadt. i6 Exp.-Utsk. Förslag till tind. Skrif v, N.-o 3o2. 5 §. Till bestämmande af Dykeri-bolagetg rättighet att med strandadt Skepp oell Gods taga befattning, Varder härigenom uttryckligen föreskrlfvet och forklatadt: att Skeppsbrutne af alla Nationer, med undantag af dem, som till Riket befinna sig i krigs-tillstånd, må ega att välja antingen de vilja om bergning af Skepp och Gods anlita Dykeriet eller dertill nyttja annat biträde; att strandadt Fartyg, antingen Dykeriet anlitas eller icke, skall vara skyldigt att genast om bord emottaga bevakning af närmast till hands varande Krono-, Dykerieller Tull-Betjent, samt att ersätta dermed förenade Reseoch Tractaments-kostnader; och må icke, under något vilkor, lossning verkställas innan en sådan bevakning om bord kommit; att Skeppare å strandadt Fartyg må vara tillåtet att, så länge han helst vill och kan, med eget folk och den om bord befintliga redskap allena, söka rädda Skepp och Gods; men, om han deruti misslyckas, och, för räddning af det strandade, nödsakas att, efter sextio timmars förlopp från den tid då Dykeriets hjelp bevisligen blifvit honom erbjuden, utan att då antagas, af Dykeriet biträde begära, skall Skepparen, såsom ersättning derföre, att Dykeriets - Exp.-Utsk. Förslag till und. Skrifv.