Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
August Lindbergs ypperliga Hamlettolkning torde vara en prestation, vid della laget känd och skattad öfver snart sagdt hela vårt land; endast för hufvudstaden är ett dylikt tillfälle att njuta af stor tragisk konst numera allt för sällsynt. Den skickliga regien präglade alltigenom uppsättning och samspel. Fru Dorsch gaf drottningen, och särskildt den stora uppgörelsescenen med sonen nådde genom hennes värdefulla biträde en gripande verkan. Fru Lindbergs Ofelia förtjänar I T 7^ T " .T-M * - » HlXtPci %JL&gt; £Z ^ till Alll 159 ock varmt lofordas; särskildt framstår utförandet af vansinnighetsscenen i fjärde akten lifligt för minnet. Äfven birollerna sköttes med förtjänst, och den talrika publiken kvitterade sin kväll med skallande bifall. Neruda-soarén, gifven i fredags af fru Vilma Norman-Ncruda (lady Hallé) med biträde af hennes gyllne frukter, denna ma och om huru Jesus öppnar himmel för de små barnen, som komtill honom. hängde vid De mörka, sorgsna hennes hade Daniel talat med läppar — ögonen något sådant aldrig hört förr, så hade honom, ingen bedt ingen med honom. syskon, fru Maria Arlberg-Neruda och prof. Frans Nu var det, som om en ny värld öppnat Neruda, samt förste hofkapellmästaren Conrad Nordavist, torde få räknas som en af de allra yppersta musiktillsläilningar, som under de senaste åren förekommit härstädes. Det var här verkligt stor konst man bjöds på. Ett så ypperligt samspel, en så nobel och alltigenom stilenlig uppfattning har väl här sällan förnummits. Det erinrade oss verkligen om den berömda Joachimska kvartetten i Berlin. Bifallet från den öfverfyllda salongen blef för hvarje sats allt mera stormande och ville till slut knappt taga en ända. Säkert är, att denna musikafton sent skall förgätas af dem, s o m voro nog lycklige få öfvervara densamma. för det stackars sjuka barnet, och han hade Grefvinnan Math. Taube ' s musiksoaré i Musikaliska akademien sistl. tisdag hörde ock till dessa minnesrika musikaliska högtidsstunder, som mera sällan förekomma.
S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 22 si t^dne Aprl aflåtne samt den 25 i samma månad föimiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande anmälan, att l frågan, huruvida, i händelse Herr CancelliRådet och Riddaren Tannström emottagér något Fmbete med Lön på Kronans Stat* denna Lön bör gå i beräkning under den honom tillagde Pension af 1500 R:dr årligen, eller icke, två Stånd stadnat emot två* tann Ridderskapet och Adeln att, enär PresteStåedet enligt ankommit brotocoHsUtdrag af den 23 sistledne April, nu mera ^bifallit Ridderskapets och Adelns samt BondeStåndets Beslut i denna del, eller att Herr CancelliRådét Tannström oafkortadti må tillgodo njuta Pensionen, utan afseende å den Lön på Stat han 'r mdeles kan erhålla, frågan sålunda vote algjord, samt att StalsUtskot» tets Memorial endast borde läggas till Handlingarne Ut supra. S n Föredrogoså nyo och gillades följande StatsUtsknttets den 2. nästledne April afgifne samt den 23. i samma månad på Bordet lagde Betänkanden: I anledning af gjorde Motioner, angå®nde verkställigheten af förut ifrägaställd reglering till befordrande af indragning utaf öfverflödigt Embeten och Tjenster» 2 o I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Renis, om Medels anslående till reparation å Wadst, na olott. 3:0
Detta är redan en besparing, oell jag tror, att huru försigtigt StatsUtsk:t än må gå till väga, denna besparade halfva million alltid skall behölvas, då de af enskilda väckta motioner förekomma till handläggning inom Utsk:t. Såsom ett skäl alt bevilja ej blott hvad Frih. Klinckowström föreslagit, utan till och med hvad K. M:t i sin Propos. begärt, har man anfört, att vi böra skynda att närma oss våra Norska bröder, att om vi önska unionens framgång, vi så fort som möjligt böra fullborda en jernväg, som skall bidraga till en närmare förbindelse med Norge och derigenom befordra utvecklingen af de unionella förhållandena. Jag vill visserligen gifva detta skäl all eben vigt det förtjenar, men, Mine Hrr! jag, som är årsbarn med unionen och åtminstone under de sista 25 åren med uppmärksamhet följt dess utveckling, har sannerligen icke om beskaffenheten deraf fått den föreställning, att jag kan tro, att en jernväg skulle till den grad pådrifva denna utveckling, att det Ben 14 Mars e. m. 317 vöre en fara för Skandinavien att uppskjuta dess anläggande några år. Det finnes andra sätt att närma oss våra Norska bröder; representationen har i detta afseende nyligen tagit ett steg, så stort att det är ett jettesteg, och skulle vi taga ännu ett, tror jag vi göra det bäst derigenom, att vi söka tillegna oss Normännens klokhet att vid sina beslut endast afse, hvad de för tillfället finna vara sitt eget lands verkliga fördel, utan att särdeles taga i betraktande det intryck, häraf på annat håll kan framkallas. De hafva deruti gifvit oss på senare tider exempel, som jag önskar att vår representation måtte efterfölja. Derigenom vunnes en likhet i nationalkarakteren, hvilken vida mera skulle befordra unionens ändamål, än någon jernvägsanläggning. Frih. Klinckowström, Rudolf: Jag ber R. o. Ad. ur sägta, att jag för några ögonblick kommer att taga dess tid i anspråk.
Anm. I stället för parmesanost kan äfven användas någon god amper ost (schweizerost) som dock måste vara färsk. Raqu på tunga med makaroni. Salt oxtunga kokas och skares i tärningar; makaroni kokas med smör i vatten eller, om man så hafva kan, buljong. En sås göres af smör, mjöl och buljong, hvilken får koka nära en timme med en skifva lök, en liten bit lagerbärsblad, hvitpeppar, socker och salt samt spädes med god grädde. Därpå rifves god schweizerost i såsen, hvarpå makaroni och tunga tillsättas till såsen, och alltsammans får koka litet. Om så behöfves, kan ytterligare litet grädde tillsättas. Anm. En särdeles smaklig och fin anrättning, som därjämte med fördel kan användas såsom garnityr till finare stek, såtom oxfilet och oxhare. Soppa på helgryn. helgryn koka helt sakta i 3 1. vatten, tills de äro fullkomligt mjuka, hvartill plägar åtgå omkring 4 timmar. Kokningen sker bäst i ugn. Torra eller färska skalade äpplen och päron, katrinplommon och russin kokas för sig, utan att få koka sönder, samt sättas därefter jämte sitt spad till soppan, som bör vara mycket simmig och innehålla en tillräcklig mängd frukt. Soppans godhet beror på den långvariga och sakta kokningen. Anm. Genom en sällsam ödets skickelse står i receptet till knäckpannkakor i förra numret, att dessa skola fyllas med » grönsaker », hvilket i stället bör vara gräddskum. O. H. B a k n i n g. Biscuits. Två st. ägghvitor vispas till skum, därtill tages 213 gr. (| &lt;S) fint socker, 50 gr. (4 lod) fint rifven bittermandel, 25 gr. (2 lod) fint rifven sötmandel. På en bakplåt lägges tjockt hvitt skrifpapper, och därpå lägges med en tesked helt små bollar af massan, ej för tätt. Plåten insattes i tämligen svag ugnsvärme; gräddas, tills de ljusbli bruna. Obs.
Jag anhåller att få nstämma med Gr. Horn, men önskar, att Hr Gr:n, såsom ordförande i StatsUtsk., sjelf ville uppgifva den tid, inom hvilken han anser Utsk. kunna medhinna utlåtandets afgifvande. Gr. Horn: Om tiden bestämmes till i4 dagar, så torde frågan hinna att inom Stånden afgöra* så tidigt, som man för det uppgifna ändamålet ansett nödigt. Hr Lagerhjelm: Af två skäl anser jag någon tid för utlåtandets afgifvande icke böra StatsUtsk. föreläggas. Det ena är, att StatsUtsk. nog lärer skynda sig, så vidt möjligt är, särdeles då ledamöter af StatUlsk. här yttrat sig i samma åsigt, som jag; — och det andra skälet består deruti, alt om Utsk. förelägges en tid af 14 dagar, en sådan tidrymd vore längre, än jag förmodar att Utsk. behöfver, ty Utsk. lärer troligen kunna medhinna betänkandet inom 8 dagar. Hr von Hartmansdorff: Då ett beslut af Stånden, enligt hvilket StatsUtsk. förelägges, att inom i4 dagar besvara den K. propos:n, icke hindrar det, alt, om sådant sig göra later, inom kortare lid fullgöra åliggandet, och enär Den 3 Juni f. m. 1 nödigt är, alt någon lid bestämmes, såsom den yttersta för betänkandets afgifvande, emedan marknaderna inträffa redan i början af Juli månad: så vidblifva? jag. min anhållan, alt viss tid måtte bestämmas, hvilken icke torde bora tilltagas längre än 14 dagar, såvida det afsedda ändamålet skall vinnas. Gr. Horn: Då jag tog mfg friheten hemställa, att de Öfriga Stånden måtte inbjudas att sig med R. o. Ad. förena uti anhållan till StafsUtsk., att skyndsamt behandla ärendet, så gjorde jag det mindre i afsigt att skynda på StatsUtsk:* handläggning af saken, än fastmer i ändamål att fästa de respective MedStåndcns uppmärksamhet derpå, att skyndsamt handlägga saken i sin helhet.
Motionären föreslår på dessa skäl, natt Rikets Ständer ville för sin del besluta den lagförklaring att, då vara blifvit af egaren bos annor man eller allmän inrättning till förvar upplagd, skall bevis derom med förpligtelse för den, som varan i förvar mottager, att icke utan mot bevisets återställande utlemna varan, eller viss i beviset uppgifven qvantitet af sådan utaf den, beviset undfår, upplagd vara, för bevisets lagliga innehafvare medföra samma förmånsrätt till varan, eller den i beviset upptagna qvantiteten af sådan vara, ehvad den blifvit före eller efter tiden för bevisets utfärdande i förvar satt, sorn i 17 Kapitlet 3 § Handels-Baiken är för den, som bäfver lös pant i händer, föreskrifven-, eller, om detta ej ansåges vara föremål för lagförklaring, att den förändring af eller det tillägg till nu gällande lag måtte beslutas, hvarigenom det uppgifna ändamålet kunde vinnas. Utskottet har åt denna framställning egnat den uppmärksamhet, som ämnets vigt onekligen kräfver, och skulle, derest nu gällande stadganden och de i lagskipningen obestridt antagna grundsatser ej hade synts Utskottet för ändamålet fullt tillfyllestgörande, ej hafva tvekat att föreslå sådana nya bestämmelser, som kunde underlätta och betrygga varubelåningen. Då Utskottet emellertid icke funnit några nya föreskrifter af behofvet påkallade, åligger det Utskottet att redogöra för de skäl, som föranledt detta resultat. Om man ur rättslig synpunkt betraktar de transaktioner, hvarom här är fråga, ingå i hvar af dem två särskilda aftal; det ena ett depositionsaftal emellan varuegaren och en depositarie, vare sig en enskild person eller en allmän inrättning, — och det andra ett försträckningsaftal emellan varuegaren såsom försträckningstagare och en försträckningsgifvare, hvilken såsom pant emottager ett af depositarien under form af låneattest utfärdadt depositionsbevis.
Skrifvelse, N:o 135. fi:dr öre. I det sålunda bestämda slämpelbeloppet ärö per millesamt de (ordna tilloell afträdes-afgifterna inbegripna. Varder Köpe-, Byteseller Gäfvo-bref, förr än uppbud skett, å annan man transporterad! eller ölverlälet, belägges handlingen ånyo med stämpel eller nvssberörda grund, för hvarje transport ellerföfverlälelse, såvida icke densamma eger runi inom den för lagfart föreskri fou lid, räknad ilrån (örsta köpet samt öfverlåtelse-handlingen för uppbuds erhållande inom samma lid lins domstolen företes, i hvilket läll förnyad beläggning ej ifrågakommer. Köpe-, Bvlesoch Gålvo-bref om skepp, fartyg och bålar af öfver 10 lästers drägt, samt köpe-a Ilia odlingar om andra lösören, hvilka i säljarens vård qvarsladna, äfvensom alhandIingar, hvarigenom skog från hemman på viss lid föryltras, böra jemväl beläggas med stämpel i förhållande till värdet, efter ofvanstående beräkning. Skulle i bileseller gåfvobref å skepp, fartyg eller båtar, värdesumman ej finnas utsatt, förses detsamma med stämpel efter 50 öre per läst, äfvensom afhandling, hvarigenom skog frän hemman på viss lid föryltras, i dylikt läll bör innehålla uppgift om skogsskiftets areal samt förses med stämpel lill belopp af 5 öre lör hvarje full qvadratref. Till Köpeoch Bytesbref beslå kontrahenterna hälften hvardera till stämpeln, om ej annorlunda derom slutadt är. Liqvidationer öfver Kronofordringar — 40. Morgongåfvobref till en fjerdedel» procent af gäfvans värde. Mäklare-slutsed/nr — 25, Mästarebref lill Fabriksoch Handtverks-rörelse: i Stockholm och Göteborg, samt första klassens städer ... 3: — i andra och tredje klassens städer 1: 50. i fjerde och femte „ 1:
Det är också endast under denna förutsättning, som jag för närvarande anser mig böra underdånigst hemställa, alt ifrågavarande undantagsbestämmelser måtte af Eders Maj:t tills vidare bibehållas samt 3 och 4 §§ af nu gällande tulitaxe-underrättelser lemnäs utan annan förändring, än att i den sednare lästetalsafgifterna, nu bestämda till 12 och 56 sk, utföras till 40 öre samt 1 R:dr 20 öre. gg 5, 0. 7 kommitterades förslag till 5, 6, 7 och 8 §<§, har någon annan an och 8. märkning icke blifvit gjord, än att Kommers-kollegium och’ General-tullstyrelsen, i enlighet med tillstyrkandet af införselsförbud för vissa slag bränvin och sprit, i sistnämnde §, motsvarande den 9:de i nu gällande underrättelser, bibehållit det stadgande, som har afseende å förbjudna varor; hvilket stadgande likväl, derest Eders Maj:t bifaller min angående nyssnämnde artikel gjorda underdåniga hemställan, lärer böra förfalla, g g I stället för nu gällande <§§ 10 och 11, i hvilka dels stadgas hvad vid varors tullangifning och förtullning iakttagas bör, dels hänvisas till hvad i andra författningar finnes härom vidare föreskrifvet, hafva kommitterade i sitt förslag, § 9, upptagit endast en hänvisning till tullförfattningarnes innehåll; hvaremot Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen på den grund, att förslag till en allmän tullförfattning är under utarbetning och att i denna författning åtskilliga af de föreskrifter, som tulltaxe-underrättelserna nu innehålla, syntes rätteligen böra inrymmas, ansett nu gällande §§ 10 och 11 kunna för närvarande bibehållas oförändrade. Kongl. Majlis A åd. j‘rop. M 51. Men ehvad nämnde allmänna tullförfattning må blifva utfärdad eller icke, synes mig den af kommitterade föreslagna ifrågavarande förändringen fullkomligt ändamålsenlig; hvarföre jag underdånigst förordar bifall till kommitterades förslag.
Man fick ej många ord af honom, och han stannade ej länge vid dryckeslagen. Hans rådgifvare och vänner togo detta tungt och bådo konung Östen söka utröna, hvadan det kom sig, att alla, som numera vände sig till honom för att få ett mål afgjordt, aldrig fingo det. Konung Östen svarade, att det icke var lätt att utforska Sigurd, men han lofvade att för deras ifriga böners skull göra ett försök. En gång, när de båda bröderna sutto tillsammans, väckte Östen den frågan, hvad det var, som vållade broderns sorgsenhet. »Den gör, herre», sade han, »mången bedröfvad; och gärna ville vi veta, hvad den orsakas af. Hafven I hört några viktiga tidender?» Konung Sigurd svarade nej. »Eller är det måhända så, broder», fortsatte Östen, »att du vill fara ur landet för att vinna dig större välde, såsom du fordom gjort?» Han sade, att det icke häller var så. »Hafver någon här i landet råkat ut för din vrede?» Han nekade. »Så säg mig dock din sorg, broder», bad Östen. »Det kan jag icke», genmälte han. »Men då vill jag åtminstone veta, om du drömt något, som inger dig bekymmer?» Detta medgaf han. »Säg mig, hvad du drömt?» »Det skall jag, men på det vilkor, att du tyder mig drömmen. Väl torde jag förstå, om du tyder den rätt.» »På så sätt kan jag få det tvefaldt svårt», återtog kung Östen; »både är jag utsatt för det bekymrade folkets tillopp och för din vrede, ifall jag ej förmår gifva dig en rätt tydning. Dock vågar jag ett försök. Säg mig drömmen!» Då yttrade konung Sigurd: »Jag drömde, att vi tre bröder och samkonungar, jag, du och Olof, sutto tillsammans i ett högsäte utanför kristkyrkan norrut i köpingen. Då trädde vår frände, den helige konung Olof, ut ur tämplet, klädd i konungslig skrud. Han hade det skönaste ansikte och var mycket blid. Först gick han fram till vår broder, konung Olof, fattade hans hand och sade mildt: 'följ mig, frände!'
Jag lörmodar att i flesta fall förste landtmätaren bor i residens-staden — är så icke händelsen, är det ett fel, som landshöfdingen bör söka rätta; — är så fallet, kan landshöfdingen med honom rådgöra i ärendena och intager i viss mån den plats, Gr. Anckarsvärd önskat åt honom anvisa. Jag tror att institutionen, äfven sådan den är, icke bör förkastas, utan att på samma grund mycket godt kan byggas. Likaledes tror jag att Konungens Bellude icke underlåter att Den 16 Maj. 387 inhemta erforderlig kännedom om personen, innan han för honom utfärdar förordnande. Jag har aldrig läst skiftesstadgan så, att Konungens Beflude skall utfärda förordnande för den, som af skifteslaget begäres, utan kan Konungens Befhrde, om mot personen i fråga klagomål ofta förekommit, vägra förordnandet, hvarigenom vinnes, dels alt landtmätaren för framtiden är mer påpasslig, dels ock att förordnandet icke kommer i händerna på olämplig person. Jag tillstyrker bifall till Utsk:ts hemställan. Gr. Mörner, Carl Göran: För min del skall jag in skränka mig till att yttra mig allenast öfver den punkt, sorn är föredragen. — Jag kan dervid icke underlåta att uttala min ringa förhoppning att förste landtmätaren, för det han får förbättring i karakteren och upphöjes till rang, heder och värdighet af direktör, skall ådagalägga större duglighet eller nit. Jag tror alt han lika väl kan handhafva silt embete under sin nu egande titel, som under den föreslagna nya. Hvad beträffar den kontroll, sorn af honom skulle utöfvas, kan jag icke förneka att jag hyser någon tveksamhet. Icke kan han resa till hvarje ställe, der ett skifte pågår, och anställa mätningar med mera, utan han måste rälta sig efter kartan, sedan den är färdig. Skulle han jemföra denna med marken, tror jag icke att en persons verksamhet kunde räcka till. Jag befarar att förste landlmätareljensten, synnerligast om man förvägrar dess innehafvare att företaga förrättningar på egen hand, blilver en sinekur, kanske angenäm för honom, som får den, men till löga gagn lör allmänheten.
Lagerbjelke; På de skäl jag anförde vid föredragningen af punkten på sidan 2, anhåller jag att äfven denna punkt måtte återremitteras. Förevrde punkt blef uppå härefter framställd propos., af R. o. Ad. återremitterad. C.-te punkten, ang:de beloppet af del understöd, som skall tilldelas hvarje af förenämnde högre skolor. Denna punkt lades till handlingarne. 7:de punkten, ang-.de utvidgande af del i Stockholm varande Seminarium. Gr. Lagrbjolke; För att riitt kunna fatta denna punkt är det nödvändigt att återgå till punkten D. uti det ursprungliga Betänk. N:o 19, hvilken punkt är af följande lydelse: Vid sisth Riksdag afläto R. St;r till K. M. en underd. skrifvelse med anhållan, att antalet af folkskolelärare-seminarier mätte varda förminskadt. I anledti. af denna R. St:rs underd. anhållan har någon åtgärd hittills icke blifvit vidtagen. Såsom skäl för den föreslagna åtgärden anfördes, att den första upsättningen af folkskolor inom landet vore att anse såsom nära fulländad; att således behofvet af så stort antal folkskole-lärare icke förefunnes hädanefter, som under de föreg:de åren; att antalet lärjungar i seminarierna jemväl varit ständigt sjunkande, samt att, genom indragning af vissa seminarier, tillgångar kunde vinnas att bereda utvidgning och fullständigare organisation af de återstående, och till följd deraf förbättrad bildning för folkskole-lärare. De motioner, som vid innevale Riksdag blifvit i afsule å seminarierna väckta, innefatta yrkanden, dels att antalet deraf inåtte minskas till några få eller blott ett, dels att de matte allesammans indragas och ersättas med privat-seminarier, dels oek, i sammanhang med framställningarne om högre folkskolors tillvägabringande, att det i Stockholm befintliga folkskolelärare-seminarium måtte utvidgas för att lemna tillfälle till bildande af lärare jemväl för dylika skolor. Innan Utsk. i detta ämne yttrar sig, torde en öfversigt af antalet lärjungar vid de särskilda seminarierne först böra meddelas.
Dock bör härvid icke förbises, att af bruksvinsten för året blifvit afskrifne byggnadskostnaderna för en ny vattensil med R:dr 760: 30 öre, och för gas - 85 verket med R:dr 11,772: 60 öre, så att berörde vinst, derförutan beräknad, utgjort R:dr 21,244: 53 öre. § 81. Det år 1861 vid Tumba tillverkade papper har i värde uppgått till R:dr 103,077: 49. hvaraf påförts: Rikets Ständers Bank: för sedeloch annat papper för Bankens eget behof 65,021: 90. Åtskilliga verk och inrättningar 27,684: 76. Den förlust, 624 R:dr 41 öre, som jordbruket under nästlidet år medfört, har, oberälcna dt det att priset på hö, som utgör en stor del utaf afkastningen, varit lågt, härrört derifrån, att icke obetydlig arbetskostnad nedlagts på odling af en förut föga gifvande ängsmark. § 83. Det å Tumba bruk uppförda och under nästlidet år fullbordade gasverk har, genom numera vunnen erfarenhet äfvensom vid derå den 4 April detta år af sakkunnige personer anställd besigtning, befunnits fullt ändamålsenligt. Gasledningar äro införda till alla lokaler i öfre och nedre verkhusen, i bykoch blekhuset, formbindareoch snickare-verkstäderna samt förstugorna uti stora stenhuset och förvaltarebyggningen, äfvensom i brukskontoret. För att till alla dessa lokaler bereda lysgas, behöfver endast en af de i gasverket befintliga tvänne retorter användas, och icke ens denne utan ständiga afbrott. Då, vid sådant förhållande en större qvantitet gas skulle kunna tillverkas för ungefär samma kostnad som nu åtgår, samt utgifterna för lyshållningen vid Tumba, sorn redan befunnits understiga hvad belysningen med Värdet af tillverkadt papper. Förlust pa jordbruket.
Då den siste värde talaren, om jag rätt uppfattat hans anförande, yrkat en förändring i Utskits hemställan endast såvidt den afser äskad löneförhöjning för Ofver-Intendenten, vill jag i detta afseende omnämna de skäl, som föranledt Utsk:t att afstyrka bifall till K. Af det statsrådsprotokoll, som åtlöljt den Nåd. Propos.n till Utsk:t, inhemtas, att skälet hvarföre K. JVI:t äskat en förhöjning af 1,000_rdr i Ofver-Intendentens lön var det: att Ofver-Intendenten, som tillika, utan särskild ersättning, vore preses i Akademien för de fria konsterna, i följd af de honom sålunda tillhörande göromål och såsom chef i ett af rikets Den 10 Mars f. ni. 211 förvaltande embetsverk, svårligen kunde egna sig åt annan tjensteutöfning. Af statskalendern inherntas emellertid, att den nuv:de innehafvaren af detta embete tillika innehar befattning såsom kabinettskammarherre. I denna befattning uppbär han en godtgörelse af jag tror 600 rdr, och som han årligen flera månader måste egna sig åt detta förtroende, är klart, att han derunderjcke kan uteslutande sysselsätta sig med sina göromål såsom Öfver-lntendent. Detta skäl gjorde mycken effekt på Stats-Utsk:ts ledamöter. Med afseende å de öfriga tjensternännen upplystes jemväl, att de innehafva åtskilliga befattningar, sorn gifva dem ganska god inkomst, och då det först i en framtid, sedan K. Museum blifvit så pass färdigt, att Ofver-lntendentens och Intendentens krafter behöfva tagas i anspråk för sarrdingarnes ordnande och katalogiserande, kan vara skäl att reglera dessa tjenstemäns löner, synes mig icke något i sådant afseende böra under denna statsregleririgsperiod vidtagas, hvarföre jag yrkar bifall till monr.t. Hr Rosensvärd, Johan Henrik:
Nankin eller Kittaij, se Väfnad af Bomull Naturalier, alla slag Fria för afgifter Naturalie, samlingar D.o Da> Negi i kor ao Nettelduk se Väfnad af Bomull Nicht eller Tutia 1 0 Nipper, alla slag W. 5° J Nopkins se Väfnad af Bom. ull Noter se Böcker NurenbergerKram, alla . slag W 5° Nys-, eller Prustrot (Htlieborusj 1 0 (!) Inkom Utgå- Tran/ ' mande ende sito Tul !- TuliTaUProc. Hr jc. Proc. Nålar, sy 10 1 L. „ alla andra slag W. ? 5 1 Nafver 5 15 Nasdukar L. „ af Unne och Bo-n. ull W. 25 1 1^ „ af raft Silke W. 1 5 1 L. , af annat Silke W. 25 1 X. Nät. afaila namn och slag W. 5° 1 Nötter , Clocos 5 1 „ Hval; gröna och torra 25 1 „ alla andra slag W. 25 1 0. L. Oblatet» W. 25 1 Oliver 15 Olja „ Anis 25 „ Bergamotto 15 , Bernsten* 15 , Björk eller Ryss 25 , Bomolja „ „ i Fastager 15 „ ,» >. Creditupplag 50 Kann. 1 „ , i Flaskor, BouteiU ler eller Krukor *5 1 » 3<> inkom Utgå- Tranmande ende sito T.lllr TullTull', lJrpc, Proc. Proc. Bomolja , krukor » >, Creditupplag 3® Kann. 1 „ Cajeput 10 ,i Canel 10 „ Godro 15 , Citron 1 5 , Enebärs 50 1 „ Eneträds 5° 1 „ Hamp 5 „ „ Creditupplag 500 Kannor 1 „ Hjorthorns 35 „ Enger 10 „ Eavendel 35 1 „ Ein och Bof 20 a „ Euktolja i. Flaskor W. ?5 1 „ Medicinskakej specificerade \y. IQ i „