Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nåder ansett böra hvila intill slutet af då påstående krig; hvarefter detta ärende icke ånyo hos Kongl, Majrt förekommit, förr än den 26 Sept. 1806, då Kongl. Majit i Nåder täckts deröfver infordra Dess Och Rikets KammarBergsoch Commerce-Collegiers underdåniga Utlåtande, och hafva, enligt hvad Handlingarne utvisa, K ongl. Bergsoch Commerce Collegierna redan stadgat deras enskilta tankar , rörande detta ämne, och dem med Kgl. Kammar - Collegium communicerat, på hvilket Collegii yttrande likväl saken för det närvarande beror. X öfrigt får Utskottet tillkännagifva, att ifrågavarande Betänkande vid Riksdagen i Stockholm åren 1809 och 1810 undergått noga granskning af Riksens Höglofl. Ständer , som på sätt Deras till Kongl. Majit den 22 Mars sistberörde är aflåtne underdåniga Skrifvelse visar, funnit detsamma innefatta en fullständig, på sanna och rigtiga grunder byggd afhandling, om målet och vigterna i Riket, med alla dertill hörande delar och derföre ansett sig böra hos Kgl. Majtt i underdånighet anhålla, att en Författning, i öfverensstämmelse dermed, måtte blif - tänkande, angående någon vis^ tid för förändringarnes införande, innehölfe, måtte beräknas från början af år 1811; dock har Hedervärda Bonde-Ståndet, för sin del, ansett meranämnde Betänkande icke böra antagas, och således särskildt i underdånighet hos Kongl. Majit anhållit, det täcktes Kongl. Majit i Nåder he - va i Nåder utfärdad, samt detta Be - handla 1852 Den 2 o Juli. handla detta oeconomiska ärende på det sätt ? att frågan måtte lämpas efter mängdens af undersåtarnes fördel; för hvilket ändamål BondeStåndet trott rätta medlet vara, att låta saken hädanefter behålla samma skick som förut, heldre än att göra en förändring, sådan sorn den föreslagna. Som någon verkställighet hitintills icke följt å hvad Riksens Höglofl.
Skiljas från henne ville han ej, fast hon satte det i fråga. Det blef henne olidligt att lefva i hans moders hus, och pinsamt var det att numera visa sig i societeten och i de musikaliska kretsarna, der hon nått ett slags ryktbarhet såsom den alltid förlofvade men aldrig gifta mamsellen från vestkusten. Hennes föräldrar bodde qvar i Göteborg, och nu hade hon varit hos dem ett år, då Axel också- reste dit i ett tjensteärende oeh följd af sin moder. D e bytte häst vid en af de sista gästgifvargårdarna. D å kom gästgifvarmor fram och berättade, att en häftig sjukdom grasserade i staden. Det måtte vara farligt, eftersom folk reste bort derifrån i massor. rit någon god mor mot Fine. Men du skall lofva mig en sak, — att när jag dör, så skall jag få hvila bredvid henne i jorden. » Modren såg på honom med sin kalla, hvassa blick. H o n var ond och häpen öfver hans oerhörda dristighet att tilltala henne på detta sätt. Men vid hans sista ord yeknade hon. » H v a d är det för fantasier? » frågade hon med dold rörelse och tillade, att när A x e l dör, då har hon legat länge i sin graf och kan inte uppfylla hans önskan. » Jaja, men om mor lefver. » Sedan talade han inte mera om den saken. Och de åkte in i Göteborg, der koleran brutit ut. Nyheten derom hade ej hunnit till Stockholm, då de reste derifrån. Fine hade fallit af och var inte rask. Han gick ytterst nervös och orolig omkring i hemmet, uträttade sina sysslor men så besynnerligt frånvarande och stillsamt, utan att tala med någon. Hvar oeh en familj lefde nu isolerad, de förskräckligaste rykten om farsoten hade börjat sprida sig, och man läste in sig, rädd för smittan och rädd för hvarandra. Men Fine sitter vid fönstret och ser ut. Hvar är han? Hvarför kommer han inte? Men söker förströ henne, men hvarken vill hon spela eller sjunga, utan hon går som i sömnen, genomskinligt blek, med de stora stirrande ögonen riktade ut — ut, om hon ej skall få se honom på gatan. (Ports.)
Hvarken öfvereller underbalance i handel liqviderar enskiltes fiku der. I öfrigt torde det ej kunna nekas , att ju någon origtig mesure måtte ligga till grund derför, att Svenska landtmanna-produeters afsättning tili Den 29 Maji. 53 7 Stockholm är lika om ej mera onererad än de Finska, l å de skäl jag nu anfört anhåller jag om proposition på alsing af betänkandet, eller om det ej bifalles, åcerremiss deraf. Herr Pereswetoff Morath, 'Vilhelm:• Redan vid »8t5 års Riksdag yttrade sig en man af utmärkte kunskaper, och än utmärktare känsla lör Fäderneslandets sjelfbestånd och styrka, att Finska handeln var en kräftartad sjukdom som föriärde Rikskroppen. Jag delar med honom denna öfvertygelse. Då fråga är om åtgärders vidtagande, att bereda Hufvudstaden och 3ndre Svenska städer, tillgång på produeter af sådan beskaffenhet, som här i Riket frambringa», men nu från Finland införskrifva» till myckenhet, så kan jag icke annat än lifligt önska, att Utskottens betänkande måtte bifallas. Skall ändamålet vinnas, måste efter min tanka, den kraftiga åtgärden vidtagas, att å ena sidan måttligen och efter omständigheterne höja tullen på dylika Finske produeter, och å andra sidan , gifva pracmier för hitförande af inhemske. Jag erkänner, det jag i ingen punct kan öfverenstämma med de Herrar, som tyckas önska fortsättandet af Finska handeln sådan den nu drifves. Det måste änteligen hafva kommit det ögonblick, då man icke mera med fällda händer och sorglöst sinne betragtar, 53S Den 29 Maji. hura massör af Svenska penningar flyta till en främmande kust, för att aldrig återkomma till den Svenska, åtminstone icke i en för Sveriges handel nyttig väg; och man må ej afskräcka® deraf, att ändamålet icke kan i ögonblicket vinnas; i längden måste dock de löre.* slagne medlen säkrare än alla andra verka till ändamålet.
Men ett ännu wigtigare stät ligger utan twifwel i den naturliga fordran, att en förolämpad ma äga rätt, att känna sin förolämpare och framför allt, i den rättwisa grundsats, alt en brottstig mot Tryckfrihetslagen, lika litet som en brottstig mot hwar och en annan af Samhällslagarne, kan fordra och njuta anonymitet, da han af domaren framkallas, att answara för sitt brott. Denna grundsats hämtar en ny och af ingen dubbel tydning möjelig styrka, af 86 §. i Regeringsformen, som dä den för hwarje Swensk man bereder en rättighet att begagna Tryckfriheten, äfwen förbehäller honom att, för de Skrifters innehall han utgifwer, endast inför laglig Domstol kunna tilltalas. Kongl. Maj t framställer fördenskull till Rikets Ständers ompröfwande, om icke, sedan nödwändigheten af en swarande Part i tryckfrihetsbrott är funnen, denna swarande Part ma bli den brottstige, uppgifwen genom ben i Tryckfrihetslagen förestrifne namnsedel, hwilken, wid rättegångens början, således öppnas, och, i afseende pa Dagblad eller Periodiska Skrifter, deras dertill med Tillständs-bref försedde utgifware; hwarom Hofkansteren meddelar officiel underrättelse. Kongl - Den 26 Maji. 37? Kongl. Maj:t har nu för Riksens Ständer framställt Sina tankar i ett ämne, som, törhända i högre grad än något annat, kräfwer den lugna pröfningens åtgärd. Det är deflutom, af de wid sistförflutne Riksmöte, wäckte Grundlagsfrågor, den enda hwars afgörande Kongl. Maj:t, för Sm del, wid de na Riksdag, anser fordra den styndsammaste handläggning. Ehuru Kongl.
St., så vidt på dem berodde, söka alt hjelpa äfven dess innebyggare? Det låter icke eller gerna tänka sig att denna hjelp skulle vara så lockande, att någon, för att blifva delaktig af densamma, skulle sjelfmant störta sig i samma olycka. Det återstår således endast att tillse huruvida de vilkor BankoUtsk. föreslagit åro för Bankens säkerhet betryggande; så vidt jag förstår äro de verkligen sådana, och några bättre hafva icke blifvit upgifne, hvarföre jag anhåller om bifall till Utsk:s Betänk. Förevarrde Utlåt, blef, uppå härefter framstäld Propos., af R. o. Ad. bifallet. Föredrogos och biföllos BankoU(sk:s nedannämnde den 7 dennes på bordet lagda Utlåt, och Mern.: J\s 36, öfver väckt motion att Diskontverken mätte öfvertaga kommissionsbefattuing roed diskont-lån; JVs 37, med hemställan att den i Bapken inrättade serskilda anstalt för besörjande af fastighets-lånekommissioner må fortfarande varda bibehållen; och 9’ 132 Den 10 Juni. JM 39, i anledn. af Aurora Cedergrens ansökning, att fortfarande få tillgodonjuta det arfvode af 66 R:dr 32 sk. teko, hon hittills i egenskap af formbindare-elev å Tumba Bruks stat upburit. Anmäldes och lades på bordel nedannämnde från Utsk:n inkomne Utlåt:n och Betänk.n, nemi. från Stats Utskottet: JM 136, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. om anslag till Audilören Georg Scheutz och hans son, Edvard Scheutz, för en af dem upfunnen maschin, för uträkning och tryckning af mathemaliska tabeller; JM 137, i anledn. af erhållne återremisser å Utlåt. JM 63, ang:de K. M:s Nåd. Propos. om eftergift för Notarien E.
I sådant afseende erlägga Församlingarnes vederbörande invånare erforderligt bidrag tili nödtorftigt understöd för de behöfvande, som icke äro fördelade att underhållas af hemmansägare och innehafvare eller intagne å fattighus, hvilka på få ställen finnas. Krono-Iänsmännen åligger första tillsynen öfver Gäslgifverierne och att anmäla de tilläfventyrs förefallande oordningar, hvilka dock äro sällsynte. På en del ställen verkställes skjutsningen och allmänna vägarnes snöplogning genom entreprenad, som föranleder en jemnare fördelning af desse tyngder samt lemnar allmo - 13 gen mera tid att sköta jordbruk och näringar. Med undantag af ett värdshus i Ralha hamn, som under den segelbara årstiden ofta besökes af sjöfarande och för hvilken näring innehafvaren varit taxerad till 10 R:drs Bevillning, (innes ingen dylik inrättning eller tillåten krog inom Länet. Rättighet till idkande af spisqvarlersoch kaffehus-rörelse under frimarknaderne, som, enligt ännu gällande Författningar, är tillåten, har härstädes de sednare åren dock icke meddelats. Invånarne å kustlandet hafva varit hörde angående Distrikt-magaziners inrättande. I en del Församlingar har allmogen enhälligt yttrat sig emot förslaget; uti andra åter hafva tankarne varit delade, så att något visst och enhälligt beslut ej blifvit fattadt; i några socknar har förslaget blifvit antaget, men man har i en del af desse gått ifrån beslutet, så att endast högst få socknar, såsom Nysätra och Löfånger, ännu vidhålla detsamma. Der sistnämnda beslut oförändradt äger rum, kommer magasiner följaktligen att inrättas, sedan den under arbete varande regleringen af socknarnes undsältnings-skuld hinner fulländas. Emedlertid äro magazins-byggnader redan uppförde uti Nysätra och Degerforss socknar. Är 1825 inrättades här i Staden en Sparbank för Länet, hvilken dock i anseende till åtskillige missgynnande omständigheter icke motsvarade det åsyftade goda ändamålet och således upphört. Rofdjur äro sällsynta inom kustlandet.
På den fjerde sluttade sakta en vacker, len, grön äng med fin hvitklöfver och susande blaklockor anda ned till bradden. En liten eka lag fastad med en fånglina vid en gammal murken stake i graskanten. Den var bjärt målad i hvitt och rödt; de latta fina årorna vor0 upplagda, och grufvattnets trolösa böljor plaskade kring dess tvärhuggna staf. Ofvanför grufbranterna gnisslade skoiistenx. 13en var nytjarad och luktade starkt. Barnen kunde stii timtals och bara titta på hur dess stora ofantliga träbockar tecknade sig mot den blå himlen, och hur de två I h g a jättelika ledningarna af träslanor långsamt gledo fram och tillbaka, ömsevis en at hrardera hbllet, emellan bockarna. Ogat följde dem ända till den punkt, der de tycktes falla på knä. Ty de bildade verkligen ett rörligt knä, som gick ibland ned, ibland upp; det dök ned i grufschaktet och pumpade upp vatten som sedan fräste och skummade upp ur pumpstocken och föll ned i den gamla trärannan och rann bort öfver gräsmattan. rKonsten » pumpade ur Södergrufkan: ur Kung Karls schakt, li7esterväg, Kristina och Barbara, ur Lillgrufvan, Oscarsschaktet och Kygrufvan. Men hvad skulle det tjena till att pumpa ur Storgrufvan? Kan man pumpa torr en bottenlös sjö med ständiga tillflöden? Ja, kanske man hade kunnat pumpa Storgrufvan lans med dyra iingmaskiner, nien inte hade det gått fort, inte. Men nu var det ungdomens afsigt att bege sig ut att ro 11 % Storgrufvan. Uer stod husmodern sjalf helt lugn och smaleende och sig 11 % Der stod husfadern, och hans trogne hund bredvid honoin. Der lossade nu en af gossarna filnglinan till biten och stod och höll den i handen, medan den ena efter den afidra af de glada, ljusklädda flickorna sprang ut i ekan och intog sin plats, och ett par af gossarna fattade årorna. Till sist sköt styrmannen ut biten, gick balanserande bort till aktern och fattade styrlinorna.
Det var likväl denna omständighet, som –näst intill hans tidiga död – hindrade honom att göra det ännu allmännare och framförallt ännu varaktigare uppseende, hvilket eljest hvarken skulle förebyggts af hans sätt att utgifva sina skrifter i sibyllinska och (mestadels) på boklådorna otillgängliga småhäften, eller af hans auktorliga tystnad under sina allrasista lefnadsår. Under det första tidskiftet af hans framträdande, då den Kantiska Kriticismen redan närmade sig till sin ålderdom, tyckes hans stämma blifvit mera förnummen, än sedan, då Fichtes lära, och snart derefter den allsidigt genomgripande Schellings, verkade i sin urförsta, all-hänförande, allt-öfverstrålande ungdomskraft. Att på något utförligare vis beteckna, huru det Thorildska systemet förhåller sig till dessa och till Philosophiens än sednare utvecklingar, vore tvifvelsutan här ett öfverloppsverk. Hvad ej kan undgå att genast falla i ögonen, är dess o-historiska synsätt. Vi vilja ej fästa oss vid sådana särskildheter, som t. ex. misstaget om den aristoteliska betydelsen af ”Privation”239. Större fel var, att anse all philosophi, utom Sokrates’ och Bacos, för ungefär idel villfarelse, eller dels omedveten, dels halfmedveten sophistik. Men med undantag af Leibnitz, hvars personlighet var sjelf Philosophiens Historia i ett lefvande sammandrag, saknas öfverhufvud hos den nyare tidens philosopher före Schelling det historiska sinnet, eller åtminstone all klar uppfattning af Philosophiens och dess Historias evolutiva identitet. Allmänt skattas Höijer för större philosoph, än Thorild; och i formal hänsigt var han det visserligen. Men då man, liksom Höijer, stämplar till en ”falsk Metaphysik all Philosophi ända ifrån Sokrates till Kant”240, – i hvilket fall den skulle ha börjat just med och från Plato: så kan man gerna taga ett steg till upp i tiden, och, liksom Thorild, låta den falska Metaphysiken begynna med Zoroaster.
S:mt, annan tillgång ej funnits än nyssnämnde 2,698 Dal. S:mt, K. M:t, på Stmes hemställan beslutit, att bristen 332 Dal. S:mt måtte af Academiens medel utgå; vid hvilket tillfälle, oaktadt SecretaUtskottet hade tillstyrkt, det Academiens andel i kost - Betänk a n den, IV:o 134. 249 naden borde bli högre, R. St:r förklarade sig anse betänkligt j att utom och hvartill Consistorium Academicum sig sjelf erbudit något af Academiens medel måtte tagas > i anseende till de skäl och omständigheter som be malde Consistorium i dess lill Secreta-Utskottet aflåtne Memorial andragits hvarvid intill 1810 förblifvit, derunder likväl Academien nybyggt Ridhuset och framgent bekostat reparationerne; att sluteligen den Academien ålaggde utgiften, för hvilken den ännu år 1810 kunde finna tillgångar, blifvit dubbelt betungande, dels sedan den stora annu blott till det yttre fullbordade nya Bibiiotheksbyggnaden medtagit ej blott Academiens alla tillgångar, utan äfven skuldsatt densamma till Staten, dels ock sedan anslagen till alla de egentligen litterära Academiska Inrättningarne genom Vetenskapernes stegrade fordringar blifvit högst otillräckeliga. Af hvilka alla förenade skäl Motionären alternativt föreslagit: antingen att, af kostnaden för Ridskolan och StallStaten vid Upsala Academie, 2000 R:dr B:co årligen må utgå af allmän Stat: eller samma Summa Academien årligen tillgodo beräknas i afbetalning på det lån stort 5o,ooo R:dr B:co, som R. St:r år 1823 Academien beviljade, i och för fullbordandet af den nya Bibiiotheksbyggnaden, tills återstoden af samma lån blefve betald, eller medel till det begärde understödet för den Academiska Ridskolan kunde anslås. 25o Stat s-Utskottets Af R.
Måhända verkade ock ryktet om konstnärens romantiska förhållande till modellen ett blidare bedömmande eller åtminstone ett af nyfikenhet väckt intresse hos mången; och säkert är att enhvar med nöje igenkände den sköna blomsterflickans drag och anade hennes former i Firenzes bild. Slumpen gynnade äfven Romanelli oförväntadt. En af Florens’ rikaste ädlingar önskade vinna popularitet och trodde sig förvärfva den genom att beställa ett exemplar i marmor af den omtyckta bilden. Han hoppades att folket skulle förlåta honom hans brott mot demokratien genom den hyllning han bevisade staden. Och bland så konstälskande menniskor som florentinarne äro torde en sådan spekulation ej varit så oförnuftig. Icke nog härmed. Österrikaren skulle återvända till sina fädernegods och ville på en gång visa sig som mecenat, göra Angiolina ännu en tjenst och medföra ett angenämt minne från de sköna konsternas hembygd. Han begärde derföre äfven en mindre kopia af den staty, för hvilken Angiolina varit modell. Tvänne dylika beställningar kunde ej utföras i Romanellis gamla atelier fyra trappor upp och i en aflägsen del af staden. Artisten flyttade nu ned till det vackraste och elegantaste qvarteret af Florens, der han hyrde ett par trefliga rum vid Arnoflodens strand samt en rymlig och ljus verkstad i bottenvåningen. Angiolina följde naturligtvis med och var i sjunde himmelen af lycksalighet. Romanelli skaffade sig ett par skickliga arbetare, och tre unga artister, som nyligen börjat sin bana, anhöllo att få arbeta hos honom såsom elever. Flera förmögna personer, deribland en rik slägtinge, som dittills ej velat veta af honom, erbjödo lån till marmorblockens uppköpande och andra utgifter. Tvänne fruntimmer, en engelska och en florentinsk grefvinna, kommo i sina lysande ekipager och bådo artisten göra deras porträtt-byster i marmor. Tidningarne L’Arte och La Gazetto Toscana innehöllo flera verser öfver statyn med anspelningar på Angiolina. För öfrigt naturligtvis entusiastiska loford öfver bildhuggaren. Romanellis porträtt målades af sjelfva professor Martellini, hvarpå det såväl i stålstick som stentryck såldes i boklådorna.
Med tiden till räntans erläggande förhål* les, såsom i ofvannämnda Formulair till Skuldebref finnes in - 5oS Den 19 Julii e. m, taget, och om inbetalningen af ränta eller hufvudstod, eller af» betalningar & hufvudstoden skola gälla, miste de enligt hvad samma Förmalair föreskrifver5 ske genom insättning i Banken för Cassans räkning och attesten lemnäs till Kamereraren emot undfående af ett, utaf honom undertecknadt, och med Riddarhusets Sigill försedt, tryckt och numereradt qvittence. Vill någon sitt innehafvande lån, eller någon del deraf, som dock bör vara i jemna hundraeller femtiotal, inbetala, lemnäs honom tillstånd dertill, dock si att om haa åstundar inbetala hela lånet, eller någon större Summa, som öfverstiger hälften, bör han derom 3 månader förut uti Direction tillsäga. tagit, och om inbetalningen af ränta eller hufvudstod, eller afbetalningen å hufvudatoden skola gälla, måste de, enligt hvad samma Formulair föreskrifver, ske genom insättning i Banken för Cassana räkning, och attesten lemnäs tili Kamereraren, emot undfående af ett utaf honom undertecknadt, samt af RiddarhusSecreteraren annoteradt och med Riddarhusets Sigill försedt, tryckt och numereradt qvittence. Vill någon sitt innehafvande lån, eller någon del deraf, som dock bör vara i jemna hundradetal, inbetala, lemnäs honom tillstånd dertill, dock så att om han åstundar inbetala hela Lånet, eller någon summa som öfverstiger hälften, bör han derom 3 månader förut uti Direction tillsäga. Den 19 Juli i e. m, 10 §. Allt hvad Cassan till Capitalers och Interessens infordrande, äfvensom till Inteckningars och Brandförsäkringars förnyande samt Lånens bevakande, i hvad måtto det vara må , nödgas förskjuta , kommer Låntagaren till last, och skall af honom jemte årliga räntan , eller på derom skeende tillsägelse ovägerligen återbetalas, 11 §. Så länge
B or gare-Ståndet har bifallit förändringen i denna §. emot hvilken anmärkningar blifvit gjorda, nemligen: inom Ridderskapet och Adeln af Herr Stuart, som förment, att tillägget härvid borde erhålla följande lydelse: *’så , väl som enkor efter förenämnde personer sami Kronans manskap/” emedan ordet gemenskap vöre mindre bestämdt, samt det icke syntes behöfiigt, att hustrur här serskildt nämnas, då de icke utgöra Bevillningen sjelfve, utan deras män äro derföre ansvarige; inom Preste-Ständet: att här jemväl borde upptagas Fiskare på landet och Stat-drängar; att afkortning för Soldaters hustrur vore mindre behöflig; att fyra skillingar för hvarje barn syntes nog litet; att någon control borde bestämmas i. afseende på afskrifning för 4 vaccinerade barn, emedan det ofta skall hända, att sådan å nyo begäres för samma barn; att denna lindring måtte utsträckas äfven till andre, såsom Gerningsmän, Arbetsfolk, m. fl.; hvarförutan den mening sökt göra sig gällande, att en sådan uppmuntran nu mera är alldeles obehöflig, och borde upphöra; samt inom Bonde-Ståndet: att lindringen borde få tillgodonjutas med 8 sk. för hvarje barn, samt äfven tillkomma personer, som ej ega eller bruka mer än r/4 hemman eller derunder, hvilket ej öfverstiger 1000 R:drs yärde, jemte Torpare och Gerningsmän m. fl. 29 Bevillnin^s-Vtskottets U tidt andt N:o 5f, l>å Utskottet, vid noggrannt öfvervägande häraf, icke funnit några srida ne skäl i hufvudsaken anförde, som kunna föranleda till ändring i Utskottets. förslag, och, hvad angår den nödige controlén i afseende på afkortningen för 4 vaccinerade harn, någon origtighet dervid icke är att befara, om tillbörlig uppmärksamhet iakttages af Presterskapet, på hvars meddelande bevis afkortningen grundas, så lära anmärkningarne lemnäs utan afseende.
Götheborg Summa Afkortning R:d. sk. r. 7* 444- 2770 Leverering. Balance till år 1820. Summa. Sturtzenbecher„ Litt. B. mmandrag af Tre-skillings-afgiften år 1820, enligt de från Länen inkomne Rä* | kenskaper. iTpsala Slockholm M ariestad exiö önköping Vesterås . inköping Nyköping Vennersborg Calmäre . Fahlun Ötebro Visby Malmö Christianstac Carlscrona Halmstad . Götheborg Gland Balance fr. år 1819. J820 års Uppbörd. Summa. Afkortning. Leverering. Balance till år 1821. Summa. R:d. sk. r. R:d. sk. r. Seraphimer ■Ordens-G ille ts ( 3ainmererare*Contoi r den November 182' t. P, Sturtzenbecher, Litt. Sammandrags-Räkning öfver Lazaretiernes Inkomster och Utgifter för år i8i£>. Upsala Lazarett . Stockholms Curhus Mariestads Lazarett Vexiö dito Jönköpings dito Vesterås dito Linköpings dito Nyköpings dito med Länets Curhus . Vennersborgs ®ch Borås Lazarett. Calmare dito Fahlu dito Örebro dito Carlstads dito Gefle dito Hernösands dito Umeå dito Visby Curhus . Malmö Lazarett Carlscrona dito . Halmstads dito . Götheborgs dito . Summa Inkomster. Anslag från Allm. Fond. Diverse inkomster. 3i 10 R:d. Balance från! år 1818. 1 Aflöning. Diverse Utgifter. Seraphitner-OrdensGillets Cammererare-Contoir den November 1822. Summa. Sammandrags-Räkning öfver Lazaretternes Inkomster och Utgifter för år 1820. Balance från år 1819. Tpsala Lazarett . Stockholms Carlius Mariestads Lazarett Vexiö dito Jönköpings dito Vesterås dito Linköpings dito Nyköpings dito med Länets Curlius . Vennersborgs och Borås Lazarett .