Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
P. 34r. — om LagUtskottets Betänkande, angående åtskillige Lag-förändringar till minskande af kostnader och besvär för Rättsökande vid Rättegångars utförande. P. 342. — 0111 Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkande, rörande lämpeligaste tiden för tjenstehjons flyttning. P. 34a. — 0111 Betänkanden: från Lagutskottet: ij) rörande upplifvande af Kongl. Senatens Bref den 23 November 1708; 2) angående skyldighet för Häradshöfdingarne att vid hvarje Tings slut meddela Presterskapet HäradsRättens beslut angående dem som för begångna förbrytelser blifvit tilltalade och sakfälde, eller 355 tellef under framtiden stälde, jemte Saköres-längds Extracter öfver de Kyrkan och de fattige tilldömde böter; från Allmunda Besvärsoch OeconomieUtskottet: i) angående förändring i skyldigheten att utgöra Afradsoch Kronotionde-Spannemålen, samt andre på Hemmanen indelte räntor; 2) angående Kronotionde-Spannemålens utgörande till Stockholms och Malmö Barnhus. P. 34a. — om remiss af Herr Montgommeries ytterligare yttrande rörande KrigsAcademien, m. m. P. 453. om ConstitutionsUtskottets memorial rörande 8 mom. 4 §• TryckfrihetsFörordningen. P. 433. —- om StatsUtskottets Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Betänkandet om medels anslående till kostnadernes godtgörande för KronPrinSens föreslående förmälning och verkstälde utrikes resa P. 454* — om ConstitutionsUtskottets memorial angående ändringar i 3j Riksdags-Ordningen, 60 §. RegeringsFormen och 7 samt g mom. af 5 §. TryckfrihetsFörordningen.
St:r, på enahanda sätt som de redan befintliga Utskm, nedsättas, och inom hvilket alla vid denna Riksdag förekommande K. Propos:r samt öfriga motioner, med afseende på Kyrkans angelägenheter, skulle förberedas genom Förslag till R. St:r. Äfvenså blefve, i händelse ett sådant KyrkoUtsk. bildades och såsom stående grundlagsenlig institution för framtiden bibehölles, tillfälle beredt att åt kyrkliga frågor vid Riksdagarna egna den sorgfällighet, dem tillkomma bör, i det ämnen af kyrklig natur komme att vid ett sådant Utsk. behandlas. Motiverna till detta mitt vördsamma förslag ligga så uppenbara, att jag anser öfverflödigt att ens borttaga tiden med att nämna dem. Insigt, ordning och sakkännedom kunna icke nog tagas i anspråk, då fråga iir att omhägna och vårda Kristna Kyrkans klenodier. I dess närvarande skick synes hägnaden deromkring vara nära totalt raserad, och Kyrkans fiender lemnäs full Den 22 Oktober. 13 frihet att på allt vis oskära helgedomen. Och om det är en obestridlig sanning, att Konungarnes Konung, den himmelske Melchisedek, Jesus Kristus, är Kyrkans Öfverhufvud, som blifvit menniska för att borttaga verldens synd och gifva menniskan igen den genom synden förlorade Guds natur, så är det en ovilkorlig följd af denna eviga sanning, att samhället, det menskliga samhället, kari ingalunda fortfara att vara ett kristligt samhälle, med mindre det införlifvar i sina grundelementer Guds Ords lifskraft och den Hel. Andes himmelska gåfvor. Der nu Kyrkans angelägenheter antingen rent af skiljas ifrån Statens, eller inom dess författning intaga ett oansenligt eller underordnadt rum; der sväfvar samhället ögonblickligen i fara att tillspillogifvas åt den förstörelse, som hotar Kristi fiender, de må vara att betrakta såsom hela folk, eller enskilda familjer eller individer. Kristi sannskyldiga kyrka har sina rättmätiga fordringar inom samhället, och dessa Kyrkans rättigheter och ärender bevakas illa, om de rent af lemnäs till pris åt otrons makter, eller på sin höjd slumpvis behandlas, utan så noga afseende huru de afgöras.
I följe häraf anser jag, att de af Directionen såsom ökadt arfvode åt Kamereraren föreslagne 100 R:dr icke måga utgå endast af räntan å Adeliga Cadettoch Wadstena Adeliga JungfritStiftsFonderlie, utan reparteras, så väl på den Capitaltillökning, desse, som andre till Directionen öfverlemnade fonder vunnit, sedan de hittills uppburne arfvoden blifvit faststäldte i nion af hvarje tillöknings-belopp, efter hvilken grund den årliga provisionen i procent eller per mille komme att uträknas, dock till redighets vinnande endast ungefärligen och ej i allt för stora bråk, samt sålunda, att det hela ej måtte understiga ioo R:dr B:co; och skulle sedermera samma provisions-belopp beräknas på all ytterligare skeende tillväxt å Capitaler. De summor äro betydliga, som utom ifrågasatte 2:ne fonder stå under Directionens vård. De finnas i Directionens Berat - 374 Den 9 Junii e. m. telse upptagne tillsammans till öfver i3j,ooo R:dr Banco.
Herr Cederschiöld, anmälte sin Reservation mot beslutet, under vädjande till Historiens dom, och med förbehållen ratt att låta sin serskilda mening åtfölja, genom Protocolls-Utdrag, det till Rikets Ständer afgående betänkandet. Ut supra „ Ex Prolocollo ■J. D, Valerius» STOCKHOLM, C. JV1. Cari-son, iSzg, K: o 5. Memorial till Högloft, Ridderskapet och Adelil, med utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar mot en af Kongl. Majit föreslagen redactions-äiidring i 2& Riksdagsordningen, Sedan, vid återföredragning af Constitutions-Utskottets under den 18 nästlidne December aflåtne Memorial N:o 2, med yttrande öfver Kongl. Majrts Nådiga förslag till ändrad redaclion af en peiiod i 24 §• Riksdags Ordningen, Högloft. Ridderskapet och Adelil godlfunnit förklara de af Grefve David Frölich, Friherre Carl Henrie Anckarsvärd, Herr Gustaf Hjerta och Herr Magnus Jacob Crusenstolpe mot berörda lörsiag framställda anmärkningar utgöra Ståndets gemensamma tankar, har Ridderskapet och Adeln, genom Protocolls Utdrag af den q dennes, behagat, jemlikt 56 §. Regeringsformen, till Utskottet hänvisa dessa anmärkningar, hvilka egentligen innefatta att den föreslagna bestämmelsen skall vara, dels onödig, emedan §:s stadgande, jern förd t med det i 5 a §. Regeringsformen, redan förut är tydligt oell klart, dels onyttig och i tillämpningen vådlig, Bi/i, till B, S.
) genomgick sitt noviciat i kongl. civildepartementet, ansågs han valbåde af förmän och kamrater såsom ett ljushufvud blott i yttre måtto, men icke desto mindre visste en och hvar att han skulle komma att gå den diplomatiska banan och — blott icke den kroniska magsyran i förtid myllade dessa förhoppningar — stiga högt Och dock hade han åtskilligt emot sig. En hvar af oss känner, att för en ung tjenste-man, som börjar sin extraordinarebana i de civila verken, finnes ingenting som hindrar att taga till devis de stolta orden: Quo non ascendam, ty denne vet att han i vårt jemna och välreglerade embetsmaskineri skall utan svårighet kunna skjutas upp i höjderna och till hvilka värdigheter som helst, endast han eger en god mage, en god skräddare och alltid i sin portemonnaie ett par tior — mera behöfs det ej, och de kunna för resten allt för gerna vara lånade, blott de aldrig saknas, — samt slutligen i västfickan en klocka som går och påminner honom att aldrig förlora fatalierna. Samma egenskaper, mera upphöjda till en dignitet motsvarande kongl. kabinettets i förhållande till andra » Öfverrätter och Kollegier samt öfriga till Statsförvaltningen hörande allmänna verk och styrelser, » såsom det heter i statskalendern, är också hvad som fordras för att det lilla fröet till en diplomat skall i det der drifhuset i hast skjuta upp till ett stort, stort träd. Olyckligtvis egde Carl Lewenhaupt ingen af delarne. Att han led af kronisk magsyra är redan anteck-nadt, och denna åkomma, som jemväl inverkade på behaget af hans umgängessätt, hindrade honom från att deltaga i kamraters och andras kärleksmåltider, der oftare än man tror blifvande storheters rykte grundlägges. En god skräddare hade han heller ej, efter Stockholms-mått betraktad t, ty den billigaste mästaren var för honom den bästa, och han lät vända sina plagg, icke en gång men två. Om innehållet af sin portemonnaie lät han ingen dödlig få en aning, ty han upptog den så sällan som möjligt; dock var det alltför väl kändt, att han icke egde någon förmögenhet.
Fransyska systemets införande uti Frankrikes alla fängelser, uppgående denna kostnad efter Deputeradekammarens commissious beräkningar till 107 å 119,000,000 fr., skulle genom de besparingar, hvilka Hr Moreau-Christophe uti speciella poster upptagit, som af delta systems antagande skola åstadkommas, på 10 år hilda ett capital af den verkligen ”enorma” summan af 130,000,000 fr.; sålunda vida öfversligande den beräknade omkostnadssumman. Ett fängelse i Paris för 480 fångar uppgifves af Architeclen och General-inspecleuren Hr Blouct: efter Atiburnska systemet till 932,400 fr., samt efter det Philadclphiska till 1,709,400 fr., eller uti departementerna ined /(“g förminskning till 1,025,040 fr. (Cellerna beräknade lill 2,750 fr.). Kostnaderna 118 Den 26 April f. m. för ett Anburnskt fängelse förhåller sig alltså, efter vår myntberäkning, till ett fängelse efler Philailelphia-syslemet, ieke fullt såsom r:gs till banco; men vinslen uli kostnaden för det förra understiger deremot vinsten i afseende på ändamålsenligheten nied fängelset såsom st ralfoch förbättrings-anslalt uti vida större förhållande. Nu är att afgöra, uppå hvilkendera vinst en Stat bör hufvudsakligen fästa afseende.
Ingen får störa eller skada enskild riksdagsledamot. Händer det att han blir angripen under resa till och från riksdagen eller när han är i sådant ärende, räknas som edsöresbrott och skall straffas. Vid riksdagmannavalen får ingen ämbetseller tjänsteman obehörigen påverka väljare. Gör han det miste han sysslan. Kungen låter samtliga rikets ständer deras privilegier, rättigheter och friheter åtnjuta, men inga nya får tillkomma utan ständerna och kungens beslut. Till yttermera visso har Vi detta med Våra namns underskrivande och Våra insegels undertryckande velat bestyrka, stadfästa och bekräfta, som skedde i Stockholm den 6 juni 1809. Fyra talmäns underskrift. Allt detta som föreskrivet står, vill Vi för oryggelig grundlag antaga. Och befaller i nåder att alla de som Oss och Våra efterträdare samt riket med huldhet och lydnad förbundne är, denna regeringsform erkänna efterleva och hörsamma. Detta har Vi med egen hand underskrivit och bekräftat, som skedde i Stockholm den 6 juni 1809 CARL. Kungörelse angående vad iakttagas bör till vinnande av befrielse från tullförhöjning för trävaror destinerade till orter utom Östersjön. Stockholm den 10 juni 1809. Åtskilliga fartyg destinerade till Västerhavet har vid ankomsten till Öresund blivit kapade av danska fartyg. De har blivit dels tagna och dels uppbrända. Lastägarna har inga bevis att de haft rätt att lossa trävaror utom Östersjön. Kanske kan Convoychefen styrka att denna olyckshändelse inträffat och därigenom visa på befrielse för tullhöjning. Tiden att skaffa dessa bevis från utlastningsorten är förlängd och kan man inte få något intyg, får man med ed bevisa att fartygen råkat illa ut. Stockholm den 10 juni 1809. J LILJECRANTS. Förordning angående några omständigheter, som bör iakttagas vid krono-, kungsoch gästgivarskjutsar. Stockholm den 28 juni 1809. Då det är en av Våra käraste omsorger att lindra och lätta Våra trogna undersåtars besvär och Vi funnit att jämkningar i skjutsningsbesväret är nödvändigt, har Vi velat stadga och bjuda följande. Legan för kronoskjutsar ökas till från 2 till 8 skilling milen för hästen. Vederbörande får inte uppbringa fler hästar än nödvändigt.
Offer sjelf för en grym erfarenhet, att man kunnat påtruga mig papper i stället för betingadt metalliskt mynt utan förhöjning i ziffran, ur jag så mycket innerligare öfvertygad om, att nasta Ständer böra göra denna rättelse i redactionen, hvilken förändring jag anser vara den mäst oundgängliga garantien för beståndet af förtroendet till de nya mesurerna. Det är ej tänkbart, att en fordringsägare gör svårighet taga Transportsedlar, i stället för metall, så länge Sedlarne hafva förtroende. Man vet, att i Bankens fulla credit-period betaltes agio för att få Sedlar mot silfver — men hvem vill ej precavera sig för Assignater? 1 Föredrogos ånyo och biföllos BancoTJtskottets den 2 dennes aflåtne, och den 1 t derpåföljde e. m. på bordet lagde Memorial: N:o 109. Med tillstyrkan, angående en serskild ökning i löneinkomst, personelt för Bankens Ombud i Directionen öfver Götheborgs LåneCoutoir, från och med år 182c). I fråga om fortfarande af skedda anordningar vid Låne-Contoiret i Götheborg af ett arfvode för LåneExlractets uppgörande, och ett arfvode såsom skrifvarehjelp för Contoirets Ombudsman. Vid \ Den 19 Februari! f. 01. 2.2SI Vid förnyad föredragning bifölls JBevillningsLagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens den 10 dennes under N:o 34 aflåtne, och den 12 derpåföljde på hordet lagde Memorial, med förslag till sammanjemkning af RiksStåndens olika beslut ifråga om Kongl. Stadgan för Inrikes Tullförpassning och Bevakning. Hans Excellence Herr Grefve af fUetterstedtj Gustaf: Jag anhåller, att genom RiddarhusSecreteraren få veta, huruvida det anförande af Herr Dalman, som linnes införd t i dagbladet Scandinaviskt ConversationsBlad för den 17 i denna månad, verkligen blifvit till Ridderskapets och Adelns Protocoll afgifvet.
Anser godsegaren en sålunda förskämd vara icke kunna draga den i Införsels-larifen utsatta tull, må ban äska laga besigtning å godset, hvilken då skall af Magistrats-person, med biträde af tvä sakkunnige och ojäfvige män, verkställas, i närvaro af vederbörande Tullkammare-föreståndare, som eger att under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besigtnirigs-åtgärden kontrollera. Befinnes godset hafva under transporten undergått förskämning, skola Besigtningsmännen ej allenast härom utfärda intyg, utan jemväl, efter granskning af behöriga lasthandlingar, attestera värdet af enahanda vara i oskadadt skick. Derest fog till anmärkning emot förrättningen icke förekommer, antecknar Tullkammare-Föreståndaren sitt godkännande å besigtnings-instrumentet, sorn ej edsvurne Besigtningsman äro pligtige ali, der så äskas, med ed lästa. Tullkammaren låter sedermera, eller föregången kungörelse, på öppen auktion, i behörig ordning, försälja hvad förskämdt är, hvarvid, under iakttagande, att godset, såsom å nederlag befintligt eller oförtulladt, försäljes, införsels-tullen för det som, enligt tarifen, förtullas efter värde, beräknas efter fastställd tull-procent å auktions-priset, samt för annat gods emot tarif-bestämmelseh minskas i samma mån, som auktions-priset understiger det vid besigtningen för oskadad enahanda vara bestämda värde; kommande behållna auktions-summan att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsegaren tillställas. Försummar godsegaren fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver fjorton dagar elter den preskriptionstid, hvarinom angifnings-inlagan, jemlikt 30 §. af gällande Seglations-Ordning, bör vara till Tullkammaren aflemnad, ansvare för lull-afgifternas fulla erläggande, derest han icke genom skriftlig anmälan hos Tullkammaren, inom samma tid, afslår sin rätt till den skadade varan, som då, medelst offentligt utrop, för Kronans räkning, genom Tullkammarens försorg, försäljes.
Afskaf* landet af denna rättighet, aom erjer näston likhet med den Husaga som Lagen tilläter att begagna emot ett Tjenstehjon, skulle göra missdådare allt iner och mer oöändige och tillintetgöra ali disciplin i fängel* sercej då deremot blotta tillvarelsen deraf utgör étt Correciiv emot ds excesser, hvilka eljest skola taga öfverhand, och hvilka redan betydligen tilltagit sedan man satt denna rättighet i fråga och likasom velag tillägga de^ brottslige större rättigheter äa den fredlige och räuskafFne medborgaren.5’ 3:0 Uti det af Utskottet föreslagna stadgande: att i alla de fall der Brott efter nu gållsnde Lagar kan genom vitén eller Penr.iogeBöter försonas och dea pliktfäide saknar tillgång, de samma må med arbete för allmän eller enskild räkning af. t jenas, på satt och efter de grunder, Kongl. Förklaringen den 25 Manii 1807 och Keogh Förordningen den 24. Augusti Ig 13 utstaka, ansåg Herr Grefven och Ordföranden undantag böra göras för TjufyaBöter, dera Herr Grefven och Ordföranden fann böra efter nu gällande Lag, älven hädanefter förvandlas , heldst i motsatt fall den vä* sendtliga och enligt hvad förut är nämndt således nu icke lämpliga förändring i BrotttaälsLagstiftKingeu skulle föraaledss, s£9 Lagutskottet! Betänkan/lett, $><53 Stöld finge med arbete för dagspenning hes enskild man, nmgällas.
Frih. Cederström, Jac.: R. o. Ad. torde erinra sig, att landshöfdingarna voro undantagna från civilstatens pensionsreglei ing, och alt de ägde rättighet till hela lönen i pension, då de uppnått 70 års ålder. Man fann nödigt ändra detta, emedan man icke ansåg tjenligt, att landshöfdingar i allmänhet boide lä vara qvar i tjenst till 70 årsålder. En särskild fond anslogs till deras pensionerande i likhet med statssecreterare. It. St. trodde, att äfven med denna nedi3 H. 5 34 Den i September. 0 sättning i inkomster skulle en person emellan 60 och 70 år, som vore mindre tjenlig till landshöfding, vara belåten, då representationsskyldigheten och embetsresorna upphört. Detta var grunden för beslutet, och var äfven grunden för det beslut, som sedan fattades, att man vid 65 års ålder kunde få taga afsked med pension. Att, som StatsUtsk. nu föreslagit, bestämma, alt, för att komma i åtnjutande af pension , man skall hafva i egenskap af landshöfding tjenstgjort minst 5 är före afskedstagande, synes mig förutsätta en farhåga, det K. M. skulle nämna till landshöfdingar personer, som fyllt 60 års ålder. Något sådant Ur så ovanligt, att jag knappt tror något exempel derpå finnas i häfderna. Konungen lärer väl ej söka ämnen till landshöfdingar bland dem, som träda ur den verksamma åldern, utan bland dem, som äga full vigor. Jag tror således, att hvad StatsUtsk. välment föreslagit, långt ifrån att gagna, tjenar till intet. Att, som Gr. Frölich föreslagit, utsträcka stadgandet till 10 Ar, kunde leda till skada. Om en person vid några och 5o års ålder, med full vigor, blir utsedd till landshöfding i ett län, der hans närvaro är nyttig och för hvilket han är den skickligaste, är det dock väl ej derföre sagdt, att han skall blifva lika tjenstbar till några och 60 års ålder.
Siaj:t, t famman* bang meD bifall bartin, unter Den 16 februari 1849 utfärDat allmän författning om allt fcmaD t affeenDe å rekommenberabe brefs affatta DanDe meD poftcvna bör iakttagas. <£n ny lönereglering för fPofimevket f>ar ftflliDna år blifmit fajk fälD, IjvnarwiD förorDnatS, att be afgiftcr, forn voiD inlemnanDet od) uttaganbet af rekommenDeraDe bref förut tillfallit pofhjenjtemännen, Derefter borDe till pojlfajjan ingå. derigenom f>ar ock blifvit möjligt att åfkDkomma en ffälig jemkning uti berörDe tjenjlemänS löningéförmåner od) bereDa förbättring Deruti för Dem, forn Deraf funnits t bebof. 3 följD af berörDe reglering uppftår för ^oftmerket en årlig befparitig af 22,403 9? :Dr, font fåleDeS, i Den mån innebafmarne af fåDana tjenfler, f>\i>arvoiD Den för framttöen beflämDa aflöningen ttm Derftigit bmaD förut marit anjlaget meD tillägg af ofmanberörDa in» Dragna fportelinfomfl, od) (jmilka följaktligen bort åtnjuta perfonel erfättning för Den fålunDa uppkomna minjkningen i aflöningSmilkoren, från famrna tjenfter afgå, lemnäs ökaD tiflgång till erforDerliga för* bättringar i pofimäfenDet. 5ltigåenDe pojlförbinbelferna emellan ©mevige od) Norrige bär en ni) reglering, innefattanDe fullftänDiga förejkvifter om allt l>rcaD i affeenDe Derå inom De båoa §örenaDe
Kungörelse om kommunalstämma utfärdas af ordföranden, eller, i händelse af hans förhinder, af vice ordföranden, och skall innehålla bestämd uppgift om tid, ställe och öfverläggningsämne för sammanträdet. Kungörelsen uppläses från predikstolen fjorton dagar eller minst en vecka derförut. Är kommunalstämma utsatt till dag, då gudstjenst hålles, skall kungörelsen den dagen ånyo uppläsas. För ärende, som fordrar så skyndsam handläggning, att kallelse icke medhinnes så tidigt, som nu är föreskrifvet, må kommunalstämma kunna hållas efter kortare kallelsetid och äfven samma dag, då den pålyses; dock må beslut om utgift eller uttaxering af nya utskylder vid sålunda utlyst slämma ej fattas. § 17. Tre ordinarie kommunalstämmor skola årligen hållas; en i Februari, för besluts fattande i anledning af berättelsen om föregående årets räkenskaper och förvaltning; en i Oktober, för bestämmande af kommunens utgiftsoch inkomstslat enligt § 64; och en i December månad, för granskning af såväl skatteörelängden, som debiteringsoch uppbördslängden samt för anställande af val till återbesättande af de befattningar och uppdrag inom kommunen, hvilka vid årets slut blifva lediga, äfvensom för val af revisorer. § 18. Kommunalstämma hålles äfven när Konungens Befallningshafvande eller kommunalnämnden det äskar, eller då ordföranden sådant nödigt finner. Enskild man, som till talan i kommunalstämma berättigad är, äfvensom vederbörande kronobetjent ege ock kommunalstämmas sammankallande för uppgifvet ärende begära. Varder denna begäran af ordföranden afslagen, meddele han, om så äskas, sitt beslut skriftligen med skälen dertill, och ege sökanden att deröfver klagan föra inom den tid och på den ort, som för besvärs anförande i § 76 stadgas. § 19. Kan ärende, som af kommunalstämma handlägges, å den utsatta dagen icke till slut bringas, bestämme ordföranden ny dag för Stämmans fortsättande. Särskild kungörelse härom erfordras ej. § 20. Ordföranden åligge alt ärendena till öfverläggning framställa, samt att tillse det andra frågor ej företagas, än de, som uti kungörelsen upptagna äro.
Ut görande netto Summa 243,062 3,313,206 3,586,269 — 11 — lancerade behållningar som de af anslaget under året bestridda utgifter, då deremot formuläret innehöll serskilda konti endast för vissa större afdelningar af extra statsregleringen, såsom »fängelsernas förbättrande,» »försvarsverket till lands» m. fl., jemte derunder upptagna tabellariska sammandrag öfver de olika anslagen. §■ 4. Till upplysning om statsverkets tillstånd på det hela, hafva Revisorerne låtit upprätta hosföljande sammandrag öfver samtliga i 1854 och 1855 års rikshufvudböcker ingående medel (bilagorna Litt. A. N:is 1 och 2) hvarjemte serskilda uträkningar äro uppgjorda öfver statsverkets grundfond, ordinarie stats-reglerino-sfonden, statsverkets inkomster, extra stats-regleringsfonden och rikso-älds-verkets fond. (bilagorna B. C. D. E. och F.) I likhet med hvad vid föregående revisions-förrättningar iakttagits, få Revisorerne här nedan jemväl redogöra för förhållandet med vissa speciella delar af statsregleringen, nemligen: liesta utter. Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål 68: 6. Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska infanteri-regementena 30: 26. 3. Rotefrihcts-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord (vakans-afgift af nyroterad jord) 15: 4 \ 8. 7: 16. 8. Fourage-afgift af nyroterad jord — 13: — 10. Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Sjöförsvars-departementets Kansliexpedition 349: 39. — * 212: 35 4. — Reseoch traktaments-penningar 286: 2. 2.