Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Begge dessa stadganden befinna sig i strid med den allmänna föreskriften om bilagors frihet från stämpladt papper; och Utskottet hemställer derföre att, i stället för nämnde stadganden, följande föreskrift måtte i författningen intagas: Ofvananförda för skrifning ar, löpande sedlar m. m., när de i konkurser företes, äfvensom räkningar, hvilka ej är o accepterade, enskilde personers bref i handel och vandel samt undfångne qvittenser å erlagd betalning, dä de till exekutorer och domstolar ingifvas såsom bilagor, är o frän stämpladt papper fria. Stockholm den 24 September 1857. STOCKHOLM, tryckt hos N. Marcus, 1857. Bevillnings-Utskottets Utlåtande JYi 26. Auk. till Exp.-Utsk. den 9 Okt. 1857, kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af ytterligare ålerremiss af vissa delar utaf Betänkandet JV2 10, angående tull-bevillningen, äfvensom af Betänkandet JVs 34, angående tullbestämmelserna för artikeln Bränvin och Sprit. Af anledning omförmälda Betänkanden innehålla hafva tullbestämmelserna för artikeln Bränvin och Sprit hittills blifvit af Utskottet särskildt behandlade. Nu mera möter icke något hinder för denna frågas behandling i sammanhang med öfriga uti tull-lagstiftningen ingående ämnen; och Utskottet tillåter sig derföre att till besvarande i ett sammanhang och i den ordning tulltaxan föranleder upptaga de delar af tulltaxe-förslaget, som i följd af återremiss påkalla vidare yttrande. Dervid förekommer först frågan om artikeln Bränvin och Sprit, alla slag, för hvilken artikel Utskottet tillstyrkt en tull-afgift af 45 öre för 1 fE alkohol.
Efter öfvervägande häraf, hvarvid jemväl förekommit, bland annat, huruledes nyssnämnda från Riksgälds-kontoret utanordnade anslag i detta verks räkenskaper upptagits bland de balanserade fordringar för lyftade kreditivsummor, och då ifrågavarande bidrag blifvit omförmälda städer beviljade utan skyldighet för dem att samma bidrag återbära eUer godtgöra, samt följaktligen hvarken för närvarande eller framdeles någon återbetalning af dessa medel är att förvänta, hafva Rikets Ständer godtfunnit förordna, att ej mindre berörda summa af tjugutretusen fyrahundra riksdaler, som utaf det vid 1840 och 1841 års riksdag anvisade mindre kreditiv blifvit utbetald för tomtregleringen i Wexiö, än ock de tvänne beloppen, å tillsammans tio tusen riksdaler, som för dylika regleringar inom städerne Åmål och Kungsbacka äro utanordnade af det vid sednaste riksdag beviljade enahanda kreditiv, böra i Riksgälds-kontorets räkenskaper afskrifvas. Hvilket, till svar uppå E. K. M:s nådiga proposition i ämnet, Rikets Ständer få i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 Februari 1848. 13 Expeditions-ZJtskotlcU Förslag till und. Skrifvelse, Nio 8. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 9 Febr. 184& Preste ståndet den 9 Borgare-ståndet den 9 Bonde-ståndet den 9 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af K. Maj:ts nådiga proposition, angående eftergift af Kronans rätt tilt dana arf efter collega schola) J. Ekelund. (Stats-Utsk. Uti. N:o 23.) S. A. K. Sedan, vid förrättadt arfskifte efter collegascliolte Jacob Ekelund, sorn den 6
Beijer, J. W., Chef för Ottenby stuteri, pension åt .74: 31. Beklädnads-behofven vid arméen, anslag till 51; 39. Bergelins, J. T., enka, pension åt . 74: 39. Berlins, C. G., Prost, enka dito 74: 70. Bergmans, C. M., Telegraf-assistent, enka, dito 74: 41. Bergsskolans förflyttning från Fahlun . 60: 60. 3 Utlåtandets Nummer och Moment. Bergviksbro—Westerbottens länsgräns, vägomlaggning mellan . 78: 10. Beräkning af Statsverkets inkomster . 22. Berättelse angående Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning 3. Besittningsrätt till lagenheter och tomter i Waxholm, angående 41. Bestridande af riksdagskostnaderna genom Riksgälds-kontoret . 4. Bestämmande af extra statsregleringen för trenne år 7. Betjening, Riks-Ståndens och Utskottens, aflöningsförskott åt 6. Beväringsmanskapets vapenöfningar . 51: 18. Bibliothekarier vid elementarläroverken, förhöjdt anslag till 66; 47. Bibliothek, Rikets Ständers, utvidgning af 76. Bibliolheket, Kongl, nybyggnad för 66: 113. Billengrens. D. J., Provincialläkare, enka, pension åt 74: 74. Billmark, Lithograf, understöd åt . 66: 140. Biträdande lärare vid seminarierna, anslag till 66: 68. Björkman, E. A., Kapiten, pension åt . 74: 27. Blekinge landsting, und. ansökning om inköp af en Kronans tomt i Carlskrona .. 16. Boheman, C. H„ Professor, pension åt . 74: 45 Bolmen — Wieslanda, väg emellan . 78: 14. Borås-Herrljunga, bolag, förändring i lånevilkoren för 102 Boskapspestens hämmande ... 57. Boställe, angående godtgörande af skifteskostnaden vid 46.
Jag hade förmodat, att Hr Gr. o. Landtnäs sednast framställda propos. äfven omfattade denna punkt, men då jag finnér, att så icke varit förhållandet, anhåller jag, att hvad, vid föreg:de punkt blifvit ytlradt, måtte få gälla såsom skäl för återremiss af denna punkt. R. o. Ad. ansåg de emot Utsk:s ifrågavande tillstyrkande gjorde anmärkmr föranleda lill återremiss. Ilr Gr. o. Landtm, yttrade nu att, såsom R. o. Ad. torde erinra sig. hade första dagen då tullbevillningen var föremål för pröfning, det beslut blifvit fattadt, att vissa delar deraf skulle blifva föremål för serskild pröfning, och att äfven återstoden skulle på en gång beslutas. Såvidt lii Landtm, rätt uppfattat meningen med detta R. o. Ad:s beslut, hade det dock endast haft afseende på hvad i Utsk:s förslag stod i sammanhang med den förut gällande tulltaxan, och Hr Landtm, trodde sig derföre, då i Utsk:s betänk, förekom en punkt, som kunde afgöras fullkomligt oberoende af de beslut hvilka blifvit fattade i afseende på lullbeslämmelserne, böra för den händelse R. o. Ad. skulle vilja derom besluta, fästa uppmärksamheten på denna punkt, hvilken endast angick tulltaxans form och förekom i betänk, pag. 9. Sedan härefter Hr Landtm, låtit uppläsa Utsk:s förslag att It. St. måtte gilla den af K. M. godkända förändring i tulltaxans form, att taxan fördelas i 2 tariffer, den ena för inkommande och den andra för utgående varor, samt att ur dessa tariffer uteslutas de artiklar, hvilka vid in och utförsel äro från tull befriade, med i stället upprättad serskild förteckning öfver de förra och anmärkn. vid slutet af utförseltariffen, att tullfrihet eger rum för alla i densamma icke förekommande och med afgift helagde varor; yttrade sig Hr von Hartmansdorff: Efter min tanke består den största enkelheten deri, att den, som begagnar tulltaxan, lättast Den 5 Juni e. m. 463 finnér hvad han deri söker.
Jag bör dä uppriktigt säga, att hvad jag egentligen åsyftade med mitt tillstyrkande af Hr Åkermans motion, var att tillvägabringa en litteratur i ämnet, som hade för ändamål att upplysa, och icke att förvilla Svenska folket. Jag sade nyss, hvad jag ytterligare förklarar, att pressens föremål synes endast vara att förvilla, och om den någongång lyckas att i en fråga sprida ljus, sä synes det åtminstone för mig icke vara för det ändamål att dermed åstadkomma något verkligt sant eller godt. Jag har vidare yttrat, att jag önskade comitéen egentligen ville omfatta det hvilande förslaget, i händelse ett sådant kan åstadkommas, för att deröfver sprida allmän kunskap bland nationen. Skulle denna comité under ett sådant arbete Hnna sig föranlåten att utarbeta ett nytt förslag, så bör det naturligtvis icke vara denna^ comité förmcnadt; men ingalunda önskar jag, lika med Hr Akerman, alt det uttryckligen skulle sägas i den und. skrifvelsen, att ändamålet vore att utarbeta ett representationsförslag, ty sådant finner jag verkligen vara en inconstilulionel åtgärd. Jag har sagt, att ett i sådan form utarbetadt förslag icke skulle på annan väg grundlagsenlig! kunna komma till R. St:s handläggning, än att K. M. kunde finna för godt att antaga det såsom sin nåd. propos., eller att någon enskild riksdagsman uppinge det såsom sitt eget. I händelse R. o. Ad. finner för godt att, i öfverensstämmelse med Hr Åkermans förslag, till K.. M. ingå med en und. anhållan i detta ämne, skulle jag derföre önska, att. den und. skrifvelsen endast skulle innehålla en begäran, att Konungen mätte utse comitérade för att under pröfning taga väckta frågor och förslag ronde den stora samhällsangelägenheten Svenska nationalrepresentations ombildning, och att författa skrifter öfver ämnet till allmän upplysnings spridande i landet, utan att deruti föröfrigt någonting nämndes huruvida de borde utarbeta något förslag, som kunde blifva föremål för en kommande riksdags behandling. Hr Den 14 Mars. 345 Hr Gripenstedt, Joli. Aug.:
Hr Dalman, Wilh. Fredr,: Då Frih. Loves motion har samma ordalydelse som R. o. Ad:s fattade beslut, ang:de 2:dra punkten i Utsk:s utlåt. N:o 222, nemi. alt R. St. skulle stadga, att hvad Utsk. tillstyrkt, rör:de framdeles afskedstagande landshöfdingar, äfven må komma att gälla för dem, hvilka tagit afsked fr. o. m. år i83o, får jag till Hr Gr. o. Landtm, hemställa, om det är formenligt att upptaga en sådan motion. Då ett Stånd ej kan ändra sitt en gång fattade beslut, ser jag ej, att en motion kan göras, genom hvars afslående Ståndet kunde komma till ett sådant resultat. Jag anser således icke formenligt, att motionen erhåller remiss. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att han ej fann något ställe i grundlagarna hindra honom att framställa propos, till remiss å Frih. Boyes nu föredragna motion, och Den 18 Augusti. igi hemställde alisa, om R. o. Ad. behagade remittera densamma lill StatsUtsk. Iiopades ja. Då nu ånyo föredrogs Exped.Utskrs d. 16 dennes e. m. på bordet lagda memor. N:o i4, ang:de begärd upplysning om R. o. Adis beslut i några omständigheter, som äga sammanhang med frågan om bestämmandet af ett nytt myntsystem, blef samma memor. ånyo lagdt på bordet af Hr Rothlieb, Axel Fredr., samt Frih. Ehrenborgh, Casper Wilh. Gr. Cronhjelm, Otto Aug.: Som jag hört, att Gr. Gyldenstolpes motion, ronde det fall, att någon nedtager den spikade föredragningslistan, blifvit remitterad till Ridd.- Utsk., anhåller jag, som i öfrigt anser, att ingen åtgärd dervid bort äga rum, få föreslå, i händelse Utsk. skulle gilla principen, att någon plikt må stadgas, i fall någon sitter i ett hörn uti läsrummet och läser på bordslistan, och denna således ej ständigt ligger på bordet.
Vid hvarje val af medborgerligt förtroende, som icke medför arfvode, har man den största svårighet att finna någon, som vill emottaga förtroendet; och Ridd.—diiect.‘n är nödsakad att, t. ex. vid val till ledamöter i taxeringscommilte'en, välja 6 a 7 gånger för att få aatalet fullt, samt likväl utse dessa unga män, hvarom man här så mycket hör talas, och ännu yngre, sådana, som till en stor del icke någonsin befattat sig med allmänna ärenders behandling. Detta liar ock väckt den uppmärksamhet hos committe'ens öfriga ledamöter, att man hört dem med förtrytelse fråga, hvarföre vi sända dem de allrayngsla af vårt Stånd. Samma förhållande lärer visa sig i Utskrn, då man hör, att understundom endast en enda ledamot af R. o. Ad. är närvarande under en hel afdelnings sammankomst; och de, som visa sig mest nitiska, äro gemenligen just de, som ej representera någon förmögenhet. Så är det åmtinstone med mig. Jag finner visserligen obehaget för Utskrns ordförande, att controllera och till erläggande af den stadgade plikten af 2 r:dr b:co anmäla, då någon ledamot af R. o. Ad. utan vederbörligt tillstånd försummar Utskrn; men något måste göras, ty vi måste väl icke vilja, att man mindre skall reflectera till hvad fosterlandets väl kräfver, än till några individers beqvämlighet. R. o. Adrs obetydlighet blir med hvar dag märkbarare, och så länge vi äro till såsom Stånd, böra vi väl så mycket som möjligt söka uppehålla vårt anseende hos nationen. Jag yrkar således återremiss å betänk., un« der yrkande, attUtsk. må föreslå någon åtgärd, hvarigenom R. o. Adrs rätt, att till deltaga i ärendernas behandling, må blifva bättre iakttagen, än som hittills skett. Jag tycker, att detta skulle ligga äfven Ridd.-Utsk. om bjertat. Hr. Lagerhjelm, Pehrr Under flera riksdagar har jag funnit nödvändigheten af bifall till ifrågavar, motion.
Det är på denna grund och i betraktande deraf att räkenskaperna skola vara i KammarRåtten granskade inom ett år och en månad ifrån deras förenämnde aflåmnande, jag nu får föreslå, att hvarken emot särskildta personer eller Redogörare och deras Löftesmän anmårkningskraf finge väckas sednare än inom högst 5 år ifrån det ordinarie KronoRåkenskaperne till KamcruuCollegium ingådt, samt tvenne år sedan tillfådige Redogörares räkningar blifvit till vederbörande verk afgifue,. inom hvilka tider så väl AdyocatFiscals - 344 Den 5 Martu. Revisionen i Kongl. KammarRåtten som anmårkningarnes communicerande torde kunna med. hinnas, och hvarefter ansvaret för tilläfventyrs uraktlåtne anmärkningar bör drabba dem, som råkningarne granska. Detta mitt vördsamma Memorial anhåller jag måtte till vederbörligt Utskott remitteras. Friherre Fock, Berndt Vilhelm: Bland de frågor äfven i afseende på Lagföråndringar, som under motionstiden hos Ridderskapet och Adeln blifvit väckte, lärer ingen efter hvad jag kan påminna mig hafva angådt Kongl. Brefvet af den 2 November 1786, som förklarar huru allmänna Lagens stadgande i 19 Gap. 3 §. MissgerningsEalken bör följas. Med Herr Grefvens och Landt-Marskalkens, samt Ridderskapets och Adelns tillåtelse, begagnar jag fördenskull de återstående ögonblicken för att framställa till andras upplystare bedömande, om icke högstberörde Kongl, Bref, torde i tillämpningen af straff på förbrytelse vara strängare ån Lagstiftaren åsyftat. Frågan rörer egentligen bestraflningen å Vaktkarl som släpper fånge lös af försummelse eller vangömmo; en sådan skall enligt 3 §. uti 19 Cap. MissgerningsBalken mista sin tjenst, eller pligta med böter, fängelse, arbete eller spö, allt som försummelsen eller ock den undkomnes brott år beskaf - Deri & Martii. 24S fädt. Deremot bjuder det Kong].
Samma Förläningar äro sedermera af de föl» jande Konungar confirmerade och med andre förmåner förakte. För år 1754 består inkomsten, efter ingifvit och af Lands - Contoiret öfversedt Förslag, uti 282 Tunnor 1 fj:g mål. Räntan af ij mant. Quarn och en Utjord • • ng D:r 26 ör. Interesse-Penningar 67: ig» Inskrifnings-Penningar * - 190: — Armbösse och Saköres-Medel - 34: 16 S:a 401: 28. För försald Spannémål influtit - 562: 4. Tillsammans Penninge-Inkomst 964 D.r 7 ör. Silfvermynt. i6jo Stats-Utskottets Betärikandenii Lunds Stift. 23:o Malmö Hospital. Detta Hospitals uppkomst är kommen a? de förstörde Klostren, och blifvit af de Danske Konungar tid efter annan med Inkomster så väl uti Krono-Tionde Spannemål, som Herninans-Räntor, utom andre ovisse inkomster, försedt; hvilka inkomster, sedan Skåne kommit under Sverige, hafva sedermera af Sveriges Konungar blifvit stadfäsiade och förbättrade, jern» ■val äro de förökte igenom Private personer# Kongl Maj:t har för detta Hospital utfärdadt Stat och Spisordning den jo December 1699, Inkomsterne äro, efter ingifvet Förslag för Sr 1754^ Krono-Tiondo ... ^^2 1,:r 2 fjjr Afrads och annor Spannemål - 214 — 4 — o -J Spannememål. Uti Penningar? Hemmans-Räntor af 4^ mantal - Arrenden för Jotdlega och Hyror - Interesse-Penningar - UtskrifningsPenningar w Inskrifnings-Penningar - Stoleoch Kjämme-Penningar, Dito för dödas quarlåtenskap, liegrafningsArmbössePungStädsmålsoch Rutes-Penningar
Men då de betydligaste beloppen, efter Räkenskapernes föranledande, äro af sådan egenskap, j<)2§ Slafs-Vtshottets Betiinkanden. $tt ersättning derföre icke lärer kunna vara att påräkna, dels i anseende dertill, att ingen säker grund för fordidngarnes bestämmande gifvits, emedan för aila Magasins ■? Inrättningens; förråder och til i hörigheter i Finland, utom för Lovisa och Varka'ls Magazin, inga Slut-Redogörelser inkommit, hvadan MagazinsHirectiopens Hufvud-Böcker mast i denna del grunda sig, på här uppgjorde sammandragsräkningar, författade efter de förhållanden sorn yorq före krigets utbrott, af ordsak att Finska Redogörarpes Räkenskaper i allmänhet ej sträcka sig längre än tili 2:dra O.ch j:dje Qvartalen år 1807, dels ock att flere fordrings-ppster såsom yärdet för Hus, Byggnader och jord m, m, icke synes konna vara ersättnings * gil 1 de i ty hemställer Stats-Utskottet om icke riksens Höglofl. Ständer skulle finna för godt, att bos Kongl, Majtt i underdånighet anhålla, att Maga?ins-Directiopen finge Nådig Befallning att öfyer m eranämnd e fordringar till K°USh Majd inkomma med en utförlig Balance-Relation, på det Kongl, ]VEaj:t derefter i Kader täcktes förordna för hvilka af desse fordringar ersättuings-anspriken brira fullföljas, och för hvilka åter Kongl. Maj:? icke ansåg någon ersättning kunna äga num , utan att de fördenskull utur Räkenskapen borde afföras, Härigenom tyckes att snarare slut i afseende på indrifningen hör vara att förvänta, och genom detina utväg, synes ali onödig och •vidlyftig Bal armering i JVfagazins - Directionens Räkenskaper kunna till en betydlig lättnad vid Hufvud-Böckernas författande undvika*. Stats Utskottets Betänkanden. 1485 Om Commerce - Rådet Björnbergs skuld till Maga2ins-Direction.
Skr ijvelse, N.-o i5a. »edan blifvit i det närmaste förstörd dels genom åverkan af Ryske undersåtare, hvilka, intilldess ego-utbytet å Riks-gränsen år 1823 hunnit fullbordas, allena innehaft berörde mark, dels genom en sistnämnde år inträffad eldsvåda, och att jemväl den å stadens öfriga utmark varande skog blifvit af angränsande orters invånare i betydlig nion anlitad och medtagen; att för öfrigt staden icke egde odlingsmark att upparbetas till åker eller äng, utan bestode dess utmark allenast af stenbundna trakter, sandhedar, kärr och mossar; att, vid sådant förhållande, hade i mon af folkmängdens till - vext i meranämnde stad, saknaden af nödig jord för odlingars anställande blifvit för stadens i allmänhet medellöse och genom en kostsam bosättning skuldsatte invånare, serdeles af handtverksoch arbets-classerne, alltmera känbar, samt att detta behof på lämpligaste sätt och med ringa uppoffring för det allmänna kunde afhjelpas genom den ifrågaställda donationen af Hapaniemi boställe, hvilket, ehunj, i följd af sin mindre goda beskaffenhet, för Stats-verket af föga vigt, vore, såsom gränsande intill stadens område, för omförmälde ändamål företrädesvis tjenligt.
För att undanrödja förenämnde olägenheter finnas, efter min tanke» 2:ne utvägar, hvilka gemensamt böra användas, nemligen a) att mindska antal af de Stats-Råds-ledamöter, som mindst skola vara tillstädes, hos Konungen på resor eller i fält, och i den regering, som under tiden förer styrelsen hemma; samt 6) att öka Stats-Råds-ledamöternes antal i det hela. Låtom oss taga en hvar af dessa utvägar i särskildt öfvervägande. För Sveriges och Norriges gemensamma angelägenheter, har UnionsComitén redan föreslagit ifrågavarande utväg, och ansett mindst 2:ne StatsRådsmedlemmar från hvartdera riket vara nog, för att åtfölja Konungen i fält eller p.å resor; likaså för att utgöra den gemensamma regeringen hemma. För Sveriges särskildta ärender synes mig samma antal äfven vara tillfyllestgörande hos Konungen på resor eller i fält, och i Regeringen hemma, då hon halen Kongl. Prins till Ordförande; ty äfven om denna Regering dessutom består af 3 Stats-Råds-Ledamöler, behöfver hon blott hafva en af dem med sig, för att bestämma pluraliteten. Jag anser följagteligen 3 Stats-Hådsmedlemmar i Sveriges serskilda regering erforderliga blott då» när en af dem är ordförande. O Före 1840 voro Konungens Rådgifvare, utom Justitiae-Råden och Justitire-Canzleren, 15, nemi. 2 Stats-Ministrar, 6 Stats-Råd, t Hof-Canzler, 4 Stats-Secreterare och 2 General-Adjutanter. Förmindskningen till eller till 10, som Stats-Rådets medlemmar för närvarande utgöra, var för stor, såsom erfarenheten redan visat, då Konungen varit stadd på resor, eller Hans Rådgifvare insjuknat, eller, af annan orsak, behöft tjenstledighet.
— 47 — att den dåvarande postförbindelsen mellan Carlstad och Långlanda ofver Ök ne borde utsträckas, så att posten en gång i veckan forslas fram och åter emellan Långlanda och Munstad öfver Molm och Sendstubyn, under förutsättning likväl,att posthemmanen Långlanda, Mohn och Munstad, hvilka derigenom skulle få en förändrad och, de båda sednare, något förökad postföring, nemligen Mohn af If och Munstad af mil i veckan, ingingo på denna förändring; att en ny dubbel postgång borde ordnas, för att 2.ne gånger i veckan fortskaffa posten fram och åter emellan Arvika Postkontor och Suune Postexpedition, 7£ mil; samt att ny post skulle inrättas, för att en gång i veckan färdas vägen emellan Carlstad och Mariestad, 12 mil. Af ofvanomförmälda poster och postanstalter hafva de 16 sednare först under år 1859 kommit till stånd. § 2. Porto-uppbörden för åren 1856 till och med 1858 har utgjort: för utrikes och för inrikes transitobrefvexSumma brefvexlingen. lingen. Häraf synes, att porto-uppbörden för inrikes brefvexlingen buder revisions-året ökats med 9,272 R:dr 3 öro mot föregående året, oaktadt med 1858 års sednare hälft en nedsättning i portot för berörde brefvexling af 4 öre per lod inträdde, under det att inkomsten för utrikes och transito-brefvexlingarne minskats med 37,185 R:dr 33 öre, hvilken minskning haft sin grund dels i dels i nedså: ling i portot genom de utländska portoafgifternes reduktion till Svenskt Riksmynt i stället för Svenskt blanko.
— Bih. till B. St. (fortsättning.') Transport R:dr 160,000: — hvartill, om gasoch vattenledning jemte oljemålning i korridorerna och sjukrummen anbringades, ytterligare kotnme ... Inventarier och utredningspersedlar hade beräknats till . Enär obduktion af liken efter aflidna patienter vid lasarettet verkställdes af den vid Carolinska institutet i pathologisk anatomi anställde professorn, hvilken, bland annat, hade til! uppgift att, i sammanhang med dessa obduktioner, meddela undervisning åt de vid institutet och lasarettet studerande unga läkare, hade Lasaretts-dire ktioneu lika med Institutets Lärare-kollegium ansett lämpligast, att byggnad af likbod, obduktionsrum och begrafningskapell för lasarettets räkning blefve uppförd å Institutets tomt i sammanhang med öfriga byggnader, sorn, enligt underdånig framställning af Institutets Kansler, erfordrades för den pathologiska institutionen. Kostnaden för lasarettets i detta afseende nödiga byggnad hade beräknats till Förändringen inom lasarettsbyggnaden för ordnandet af kök och bad med tillhörande ångmachin och inventarier, skulle, enligt upprättade förslag, komma all kosta hvartill, för ny vattenledning från Mälaren samt inledning af vatten inom alla sjukrummen, enligt särskilda kostnadsförslag ytterligare erfordrades » o,uuu: — Samtliga utgifter för Serafimer-lasaretlets försättande uti ett för detsamma, såsom sjukinrättning och klinisk läroanstalt, med lidens fordringar öfverensstämmande skick, skulle således erfordra en sammanräknad kostnad af R:dr 235,000: — För ifrågavarande behof kunde