Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehrenborgh har äfven upptagit frågan, huruvida IlofCancellers-embetet kunde förfära med bibehållande af dess uuvar. namn, och Hr Frih. har i det fället gifvit sin opinion en illustration, derigenom att han sagt, det HofCancelleren har att befatta sig med Kronans angelägenheter. Jag skulle under sådan förutsättning tro, att det vore mera passande att kalla honom KronoCanceller, på det man vid den nyss omnämnda utdelningen af listor ej måtte tro, att de komma snarare från Hofvet, än från Statsrådet, hvarifrån jag tror, att de borde komma. Jag kan likväl icke tro, att detta försvar för HofCancellerstiteln kan vara gällande mot de skäl, Gr. Horn anfört för denne embetsmans uteslutande från Statsrådet. Jag instämmer deruti till alla delar. Jag får för öfrigt till Hr Gr. o. Landtm, hemställa, huruvida, på sätt Gr. Horn föreslagit, det kan vara möjligt att i en propos. innefatta hela den förevar. 6 §. Jag tror icke, att det är lämpligt eller ens möjligt, enär vi mäste considerera, att vi icke nu hafva att afslå Constit.TJtskts förslag i dess särskilda §§, utan endast att dervid göra för Ståndets gemensamma tanke förklarade anmärkningar. Då skulle jag tro det vara bäst, att propos. göres å en anmärkning i sender och att den anmärkning, i fråga hvarom nu, efter af Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., Ståndets gemensamma tanke borde utrönas, är den, huruvida chefen för Just.departementet bör eller icke bör vara tillika ledamot af Konungens Högsta Domstol. Jag tior, att ett sådant behandlingssätt af ärendet snarast skulle leda till ett önskadt slut. Frih. Åkerhjelm: Innan den nu förevar, punkten företages till slutligt bepröfvande, anhåller jag att med några få ord få till besvarande upptaga en under diseussionen framställd anmärkning emot en del af mitt yttrande i fråga om Just.Statsministerns skiljande från Jedamotskapet i Konungens Högsta Domstol.
Ank. till Exp.-Utsk. d, 18 Maj, kl. 8 e. in. Memorial, angående Riks-Ståndens skil jagtiga beslut, i anledning af Utskottets Memorial N:o 62, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 3:dje Artikeln af nu gällande Banco-Reglemente. Enligt Utskottet tillhandakomna Protocolls-Utdrag af den 14» i5 och 17 dennes, hafva Riks-Slånden vid följande punkter uti ofvanberörde memorial N:o 62 fattat nedanupptagne skid jagtiga beslut, nemligen: Uti 2:dra punkten skall, enligt Ridderskapet och Adelns föreskrift, uteslutas a rf vodet lör den i fAe tjenstegraden upptagna Cancellist-tjenst inom Öfver-Styrelsens expedition; men enär ornförmälde punkt blifvit af de öfrige Riks-Slånden gillad, kan det af Ridderskapet och Adeln fattade beslut icke föranleda till någon åtgärd från Utskottets sida. Med ändring af Utskottets förslag i 5:te punkten, mom. litt. E, hafva Borgareoch Bonde-Stånden förordnat, att samma mom. borde erhålla följande lydelse: Till tjensterne i a:dra graden: 7jenstemännen inom samma eller nästföljande grad" och som de öfrige Stånden gillat Utskottets förslag samt 2 Stånd stadnat emot 2; lärer i detta fall böra förblifva vid det, som hittills varit stadgadt. Bonde-Ståndet har, med afslagå 6:te och g:de punkt erne, ansett föreskrifterne i nu gällande Banco-Reglemente böra oförändrade bibehållas; dock enär de öfrige 3:ne Riks-Slånden bifallit Utskottets framställningar i nämnde punkter, hvilka sålunda blifvit af Rikets Ständer gillade, erfordrar BondeStåndets derifrån afvikande beslut icke någon åtgärd.
S. D, Vid förnyad föredragning af Bevillnings-, Lagsamt Oeconoinie-Utskottens Betänkande, N;o 36, med förslag till jemkning af respective Riks—Ståndens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottens Utlåtande, • N:o 30, rörande gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 18, angående väckta motioner i afseende på Kongl. Majus Nådiga Förordning emot oloflig införsel eller utförsel af varor, af den 23 Junii 1825, fann Preste-Ståndet för godt, för sin del, bifalla ifrågavarande jemknings-förslag, hvilket beslut derjemte skulle meddelas till svar å Ridderskapet och Adelns af den usta denna månad i ämnet gjorda inbjudning. S. D. Förrättades, i behörig ordning, val till en Directeur af PresteStåndet vid Di~ scont-Contoiret i Götheborg, hvarvid Biskopen öfver Götheborgs Stift, Commendeuren af Kongl. Nordstjerneorden, Doctor C, F. af Wingård med enhällig kallelse dertill utseddes; hvarjemte till Suppleant, ihan - 250 P rot,“Utdrag den 22 Februarii 18301 delse den valde Directeuren före nästa Kiksdag skulle afgå, utsågs DomProsten i Götheborg, Ledamoten af Nordstjerneorden, Magister D. Hummel; hvarom ProtocollsUtdfag skulle meddelas. S D, I behörig ordning anställdes val till en Directeur af PresteStändet vid Diseont-Contoiret i Malmö, till hvilken befattning KonglHof-Predikanten, ContractsProsten och Kyrkoherden vid S:t Petri och Sallerups Församlingar, Magister A. P. Gullander utsågs; hvarjemte till Suppleant, i händelse den valde Directeuren före nästa Piksdag skulle afgå, valdes Prosten och Kyrkoherden i Wellinge, Magister Sven Trägärdh; hvarom Protocolls-Utdrag meddelas skulle. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D.
Nådiga önskan till mötes; äfvensom Riksdagsmannen Berg erinrat, att Stats-Utskottet ej bordt anse sig af Riksens j8jo Stats-TJtskottets. Betänkanden. Ständers förut tagne beslut om ifrågavarande OfversteIndelnings indragande hindradt, att nu tillstyrka densammas upplåtande, enär Riksens Ständer äga, att vid förändrade omständigheter derefter rätta deras beslut, hvartill skäl i förevarande fall destohäldre föreko tnme, sorn Kongl. Maj:t i Nåder funnit för godt, att i afseende på Arméens nya organisation, som medfört sa lyckliga följder för Riket, äska denne Indelnings anslående till Lön för en Befälhafvare och hvarigenom någon gravatian för Staten icke uppkamma, då indelningen, ehuru! på Indragnings-Staten upptagen att besparas, likväl ännu icke återgått eller blifvit att bland Stats-Verkets disponible tillgångar beräkna. — Och har åter Herr Friherre Boije, beträffande den af Utskottet, i sammanhang med omförmäldte fråga, gjorde hemställan, att Riksens Ständer måtte förnya deras, i afseende å flere andre vid f, d. Östgötha Cavallen och förre AdelsfahneRegemenret till indragning ställde Indélningar gjorde anhållan om bestämmande af viss tid, efter hvars förlopp innehafvarne skulle dem. likaledes afträda, anmärkt, att fall gifvas och möjligen voro här alla sådane , der ingen viss tids utstakande kunde med rättvisa och billighet förenas emedan indelningarne innehades under försäkran om deras bibehållande, intill dess befordran vunnes, eller innehafvarne med döden afginge; uti hvilken anmärkning Herr Grefve Mörner jemväl instämt, med tillägg, att, då desse Boställen till indragning ställdes, existerade ej de författningar otn slike Boställens indragning eller expectance-löners upphörande, Stats-Utskottets Betänkamleri'. 1831 som sedermera blifvit vidtagne och nu äro gällande, och hvilka Författningar icke borde hafva någon retroac*iv verkan.
Gyllenborg velat gifva en större vigt åt min motion, ån jag sjelf gjordt, afstår jag utan invändning från mitt yrkande af remiss derå till OeconomieUtskottet, öfverlemnande till Ridderskapets och Adelns bepröfvande, huruvida motionen snarare bör behandlas af StatsUt - Ridd. Ad, Fröt. a. Band. Den 5 Martil, skottet. Innehållet af densamma år visserligen sådant att det möjligen kunde föranleda till åtgärder af ConstitutionsUtskottet; men jag har icke väckt den i sådant ändamål, och tror att Riksens Ständer Utan afseende på hvad Consti. tutionsUtsbottet kan anmärka i anledning af de Protocoller detsamma har till granskning, böra söka att få ändring i de osconomiska författningar, som strida mot Grundlagens anda, samt att förebygga det sådane icke hädanefter må utfärdas. Derföre och emedan någon förändring i 89 §. RegeringsFormen ej så snart kan äga rum elier väntas, år det som jag föreslagit, att man i önsk. ningsvåg måtte göra den underdåniga framställning, hvarom nu år fråga. Herr Cederfelt]öld: I anledning af Herr von Hartmansdorff* yttrade okunnighet om någon i Grundlagen stadgad skillnad emellan oeco• nomiskaoch ordningsmål, vill jag blott anmärka: att just den omständighet, att Grundlagen ingen ting nämner om ordningseller polismål, synes bäst bevisa, att detta slags lagar ej bör stiftas annorlunda, ån allmän civiloch criminallag, hvartill de, till sisi natur och beskaffenhet, ovilkorligen höra. Så måste,de åtminstone anses och stiftas intilldess Kongl. Maj:t och Riksens Ständer finna för godt att, genom något tillägg i Grundlagen, derom annorlunda förordna. Slutligen vili jag blott tillägga, att jag emellan oeconomiskaoch polis mål tänker mig en ganska väsendtlig skillnad, hvilken, synes mig kunna skarpt uppdragas sålunda: att oeco - Deilia Martil nomisk lag år inskränkning af den enfkildtes näringsflit, till bejråmjande af allmän välmåga; och deremot polislag, inskränkning af den enfkildtes personliga frihet till befrämjande af allmän ordning och säkerhet.
Silverstolpe, Utdrag af Protocollet, hållet hos Högvår diga Prest-Ständet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den ji Maj J815. S. D. Vid förnyad föredragning af GonstitutionsUtskottets hvilande Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om uppskof till nästa Riksdag med afgörandet af de hvilandeGrundlags-frågorna, beslötPresc-Ståndet, i likhetmedhvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, att alla vid föregående - Den 11 Maj. regående Riksdagar väckta och beredda Grundlags-frågor, som icke redan blifvit afgjorda, skola hvila tilt nästa Riksdag. Ut supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. Upplästes Riksens Höglofl. Ständers Expeditions-Utskotts Förslag till underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående upptagande och erkännande af några Svenska undersåtares fordringar; och som dervid blef anmärkt att den af Stats-Utskottet föreslagna och af Stånden bifallna Cours-beräkning för Herr Cantzli.Rådet Lagersvärds fordringar1 icke blifvit uti Expeditionen utsatt, skulle de Respectiva Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att sig med PrestStåndet förena uti anmodan till Expeditions-Utskottet, att sådant vid ifrågavarande skrifvelse behörigen iakttaga. Ut supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. Vidj ustering af Expeditions-Utskottets Förslag till Riksens liöglofl. Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående Glasoch Porcellaines-Förares samt Smideshandlares handelsrättighet, ansåg Prest-Ståndet sig böra igenom/ Protocolls-Utdrag vördsamt och vänligen inbjuda Höglofl.
Då man inskränkt RiksgäldsContoirets inkomster, genom borttagandet från allmänna Bevilluingen af den påräknade fyllnadsafgiften; så bär man icke begära, att Contoiret skall betala mera än det får uppbära, särdeles då brist i alla fall uppslår. Jag anhåller orri återremiss af ExpeditionsUtskoltets förslag; ty om det icke förändras, hade del varit utan allt ändamål att till StatsTJtskotlet remittera frågan om det förändrade sättet att godtgöra Saltpettergärden, hvarom Memorialet N:o 417 handlar. Efter dess innehåll uppsättes Reglementet för ■'Fullmägtige i RiksgäldsContoiret; och 9° Den 3 Mars f. ni. det är möjligt, att en underdånig skrifvelse i öfverensstämmelse dermed afgår till Kongl. Maj:t, på det SlatsContoiret måtte erhålla enahanda föreskrift, somFullmägtige. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken hemstälde, örn Ridderskapet och Adeln ansåg den vid ExpeditionsUtskottets ifrågavarande förslag gjorde anmärkning böra föranleda till detsarnmas återremitterande. Ropades Ja. Å nyo föredrogs StatsUtskottets den ^4 sistlidne Februarii under N:o 411 a^“ låtne, och samma dag på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i fråga om den af Marstrands stad sökte ersättning för utgjord Inqvartering. Herr von Hartmansdorff> August: Jag tillstyrker, att Ridderskapet och Adeln antager inbjudningen, hvarigenom man kunde undvika att rösta i Nämnd öfver denna fråga. Herr Munck af Rosenschöld > Eberhard: Jag hemställer åter, om icke Ridderskapet och Adeln vill förblifva vid sitt förra beslut, på det vi måtte undvika att votera om hvad vi en gång förut afgjort genom votering.
% 5. kill någon af honungens Norrska undersåter Svensk medborgare-rått förvärfva, gäre derom, anmälan hos Konungen, som i ämnet förordnar. Stockholm den 2 November 1857. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1857. Lag-Utskottets Utlåtande M 52. 1 N:o 52. Alik. till Exp.-Utsk. d. 16 Nov. 1857, kl. 11 f. m. Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande JY2 40 , öfver dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med förslag lill författning, angående ansvar för förfalskning och bedrägeri, dels ock enskilda motioner i enahanda syftning.
Mössfoder och Mösskullar; se Hatffoder. Natron, kolsyradt; se Soda. ättiksyradt; hänföres under Kemiskt-tekniska preparater. Nattsäckar, Kappsäckar och Hattfodral i skålp. — 20 Naturalier till vetenskapliga samlingar Fria. Negerhead; hänföres till Tobak, arbetad, spunnen, hopvriden eller pressad. Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 85. 69 Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. Neglikor 1 skålp. — ■ 18 Nicht eller Tutia; hänförcs till Apolheksvaror. Nickel; se Kopparnickel. Nyseller Prustrot; hänföres under Apotheksvaror. Nysilfver; hänföres under Metaller, sammansatta. Nålar af annat ämne än guld och silfver och ej hänlörliga till Bijouterivaror 1 skålp. — 25 Näfver — Fri • Nät, alla slag; förtullas lika med det Garn, hvaraf de äro gjorda, med tillägg af 10 procent. Nötter: kokos1 stycke. 5 hassel-, valoch andra slag 1 skålp. -— 3 Oblat och Oblatskifvor; se Munlack. Oleill; hänföres under Tran. Oliver 1 skålp. 10 Olja, vitriol-; se Svafvelsyra. Oljor: fela, icke flygtiga: bomeller olivolja: på fastager 1 skålp. 1 på flaskor eller andra kärl 1 skålp. — 2 hamp-, kokosnöt-, palmoch spermaceti1 skålp. 2 andra till apolheksvaror ej hänförliga eller eljest icke specificerade slag i skålp. 3 kokade; se Fernissa. flvgtiga vegetabiliska: essencer, ej specificerade (flaskornas vigt deri inbegripen) 1 skålp. 25 fossila eller mineraloljor samt genom torr distillation framställda: nativa eller råa, åfjord eller brännhartser, m. m., förorenade, af mörkbrun till svartbrun färg . — 1 Fri 70 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Comminister, om löneförhöjning för dem som äro i Stockholm, April II. 8, 202, S/jo, 355. Maji I. 36i, 427> se vidare Skjutsnings-skyldigheten. Committé, om nedsättning af en sådan för en ny Reglering af Rikets Embeten och Tjenster; se Embetsoch Tjenstemän. Committerade, deras berättelse, rörande expediering så väl af RiksdagsBeslutet vid sista Riksdagen, som af de vid samma Riksdag beslutade allmänna Författningar, Nov. 11. — om val af Committerade till Tryckfrihetens vård, April II. 106. Valde, Maji I. 55, 283; om Förordnade i detta afseende för, Maji II. 16. ConcursLag, om, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, antagande af en ny, Mars I. 281. April II. 140. Junii II. 5. Konungens Svar, Julii 289. ConstitutionsIJtskottet om dess Ledamöters väljande, Nov. 44- — dess Ledamöter; se Lista. — om anmodan till ConstitutionsUtskottet, att så fort sig göra låter inkomna med sitt Betänkande i frågan om en förändrad Representation, Jan. I. 3oi. Jan. II. a3,n3. —. dess Memorial, Febr. 272, 3g4» 452. Mars II. Maji II. 121, 368. J unii II. 4- — dess uppgift och förslag till ändring i Rikets Grundlagar, Febr. 4 50 5o8. Mars I. 178. Mars II. 9, a55,a56, a6i, 270. — om anmodan till Utskottet, att så fort sig göra låter afgifva utlåtande öfver de flera från Stånden remitterade anmärkningar rörande Grundlagarne, 3o4-— dess Memorial derom, Aprili. i3o, 19a, 313.
St:r vid sednaste Riksdag tios K. 51. anhöll om inrättande af ett dylikt embetsverk, så skulle det vara en stor inkonseqvens om Ständerna nu icke antogo det förslag, som K. 51. låtit genom komiterade utarbeta. Jag åter, som under en längre följd af Riksdagar haft äran vara ledamot af detta Stånd, har gjort den erfarenheten, alt R. St:r snait sagdt vid hvarje Riksdag aflätit till K. 51. skrivelser om åtgärders vidtagande, vare sig i ekonomisk elier statistisk riktning, hvilka likväl sedan befunnits vara af den mest omogna beskaffenhet och rent af förkastliga, till följe hvaraf också K. 51. förklarat sig icke kunna till framställningarne lemna nådigt bifall. Jag anser således den omständigheten, alt R. St:r vid sednaste Riksdag anhöllo om inrättandet af ett statistiskt embetsverk, icke lägga något hinder i vägen för R St:r att nu, om de fallit på kiokaie tankar, åtminstone vidtaga sådana åtgärder, att följderna af det förhastade beslutet icke må blifva alltför ska diga, och delta mål an-er jag vinnas, om man aniar Hr Cederschiölds förslag. Säga hvad man vill, så innebär ordet »statistik» ett så obestämdt Regi Opp. ali man kan gifva åt detsamma både ilen mest vjdstiäckta och den mest inskränkta betydelse. Deraf måste följa, alt om ett statistiskt embetsverk inrättas, så kan dess verksamhet icke på förband tieg 13 nsas och man kan nästan icke en gång säga, hvari denna verksamhet skulle komma at.t bestå. Det synes mig deiföie vara något. för ha-ligl att furst organisera verket 'eli sälta dess einlietsmfln på ordinarie stat, för att selan låta deni upgöra planer för inrättningens verksamhet. Vi se nd hvarje Riksdag liuiu Ständerna hos K. 51. begära förändring af de embetsverk. sorn för näi vide finnes, ehuru verkningskretsen föl dessa genom seklers erfarenhet är bestämd. Vid sådant förhållande, och då K
Proposm i allmänhet, erne - Den 11 Januari. 115 dan jag tror, att från dessa facta kunna ledas slutsatser i motsatt syftning mot dem han deraf velat draga. Efter att hafva uttryckt sin underd. tacksamhet möt Regeringen för hennes ifrågavar:de Propos. och de deri uttalade grundsatser, har den värde talaren förklarat, att det klander Propos:n från frihandelns vänner fått röna, öfvertygat honom destomera om Propos:ns förtjenster. Detta yttrande är fullkomligt konseqvent med denne talares kända öfvertygelse; men jag hemställer om det icke, när fråga är om en tull-lagstiftning, der så mångfaldiga serskilda materiella förhållanden behöfva tagas i betraktande, om icke, säger jag, ett så allmänt omdöme, som talaren fällt i en sådan sak, vittnar derom, att han föresatt sig att se ämnet mera från en partisynpunkt än från en praktisk. Jag vill nu fästa mig vid de facta samme ledamot anfört. I fråga om Linnegarn har han förtäljt för R. o. Ad. historiken om dess införsel under olika år, men om jag icke misstager mig utvisade denna historik, att, under den tid den lägre tullen gällde, införseln af linnegarn småningom upgått till 8,000 il och sedermera nedstigit till 1,000 % redan innan tullen blifvit höjd till hvad den f. n. är. Detta förhållande synes mig tillräckligt bevisande, att en tull af 12 sk. innefattar erforderligt skydd för den näring man vill främja, när införseln under en sådan tullafgift icke upgått till högre belopp, och att linnespånaden här i landet icke behöfver frukta täflan, som med en tull af 12 sk. möjligen kan upkomma. Den närvande tullen är nära nog detsamma som ett förhud mot införsel af linnegarn, ty med den kunna endast de finare sorterna införas, hvilka icke tillverkas här i landet, och hvaraf högst obetydligt åtgår; men något vidsträcktare behof fylles ej deraf.
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets den 5 sistiidoe April meddeldte Betänkande, angående yrkadt antagande af LagComittéens förslag till RåttegångsBalk, samt om offentlighet vid Domstolar oell PoliceKamrar. den 26 sistl. Junii: I anledning af väckt fråga, angående förändrad praescriptions-tid för Kronan, i afseende på anmårknings-kraf emot sårskildte personer och redogörare. Den 7 Julii e. m. 339 Fran Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottet: Af den 26 fiftlidne Junii: N:o 126, I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående medel till befordrande af Gymnastiska öfningar. Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 21 sistlidne Junii under N:o 16 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande y i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 20 sistlidne Maji meddeldte Betänkande, om aikortningslängdernes öfver KronoUt kylderne ingifvande tili Härads-Rätterne; fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne. Föredrogs å nyo Lag-Utskottets den 16 sistlidne Junii under N:o 109 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Ut., låtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets tlen 4 sistlidne Martii under N:o 9 meddeldte Betänkande, angående skyldighet för åkta makar, som skola skiljas, att personligen 34ö Den 7 Julli e. in. inställa sig i Consistorium till Skiljo-JJrefs emottagande. Herr von Hartmansdorff, Augaji, anhöll, att LagUtskottets ifrågavarande Utlåtande måtte ytterligare iå Hvila på bordet till nästa Plenum.
Denna grufvedrängshjelp utgjordes väl af allmogen utan afkortning i dess hemmansräntor; men graverade likväl i så måtto Staten a) att derföre lemnades en lindring i roteringen sålunda, att då i den öfriga delen af länet 2:ne mantal utgöra roten för en karl, 3 mantal här äro roten, hvarigenom uppkommit en minskning af ungefär 63 soldater, hvilkas lön och underhåll, efter 1683 års Reglemente emellan allmogen och soldaterna i Westmanland samt 1803 års markegång, utgjorde 1,029 R:dr; b) att hvarje af de 163 rotarne i Salbergs fögderi fick en tunna spanmål under namn af dagsverkstunna för grufvedrängshjelpens skull, som tillsammans gjort 163 tunnor, men hvaraf, för bristande tillgång på spanmål, utgick blott 22 V2 kappar eller i penningar efter 1803 års markegång 434 R:dr 26 sk. 10 rst.; resten eller 48 tunnor 12V2 kappar, betalades med penningar, efter Tre Daler silfvermynt tunnan, utgörande 24 R:dr 9 sk. 9 rst. Hela ersättningsvärdet för grufvedrängshjelpen utgjorde således 1,487 R:dr 36 sk. 9 rst., som, då laga hus och andra expenser för 63 soldater tillkomma, nogsamt kunde anses till fullo svara emot grufvedrängshjelpen 1,964 R:dr 4 sk. 7:o. Lönerna på Kronans stat till tjenstemän vid verket, då utgörande tillsammans 719 R:dr 16 sk. 8:0.
Jag får i anledn. af Gr. Cron - Den i3 Augusti e. m. hjelms erinran upplysa, att det endast är 2 ä 3 år, som KrigsCollan varit utan presidentslön. Förut fanns en sådan; men vid sista riksdag anslogo Stunderna denna lön att vid blifvande ledighet ingå till den allmänna regleringen af armeens löner. Gr. Cronhjelm: Om det var ett misstag af mig, att lön å stat icke varit för president i KrigsColkm uppförd, vet jag åtminstone säkert, alt denna lön icke på 16 ä 17 år af någon president i verket uppburits. Hr Dalman: Det förundrar mig, att Utsk., som så ofta föreburit, att de möjligen blifvande tillgångarna måste besparas för försvarsverket, nu likväl undandragit detta behof den ifrågavar. summan för att tillskapa en fullkomligt onödig ny lön. Der funnos på 2:dra hufvudtiteln åtskilliga anslag, dem jag ansåg af behofvet påkallade; men deråt jag dock icke kunnat Jemna min röst, emedan jag trott, att det var nödvändigt att reservera medlen för försvarsverkets räkning. H. Ex. Hr Gr. Brahe: Jag vill blott upplysa, att presidentslön för KrigsColhm ingalunda förr än för 2 år sedan saknats. Både Gr. Sandels och Frih. af Tibell innehade en af de fordna chefsindelningarna, och först efter den sednares död återgick lönen till armeen för att, enligt löneregIeringscommitte'ens underd. förslag, användas till löneförbättring för den corps, till hvilken lönen fordom hörde. Gr. Horn, Claes Fredr.: Då jag förmodar, att Representationen snart får emottaga förslag till ny organisation, särdeles af Krigsdepartementet, kan jag icke tillstyrka några nya löner för den nuvar. administrationen. Jag kan altså icke bifalla hvarken det nu förevar, förslaget eller andra, som hafva afseende på bestånd af nuvar. förhållanden. Man bör icke underlåta att begagna någon laglig väg för att komma till en ändamålsenlig ändring deri. Gr. Löwenhjelm, Gust.: