Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs ånyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens den 25 sistlidne Junii under N:o ^2 afgifne, och den 16 derpäföljde Julii f. m. på hordet Jagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om inställelse af de nu pågående laga skiften. Företogs till pröfning Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 23 sistlidne Julii under N:o 49 afgifne, och den 7 dennes e. m. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 22 förut meddeldte Betänkande, angående åtskillige förändringar i de med Skogshushållningen gemenskap ägande Lagar och Författningar. Friherre Wrangel, Henning_, och Herr Hjertaj Gustafanhöllo, att ifrågavarande Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet. Hans Excellence Herr Grefven och landtMarskalken förklarade, att då flere Ledamöter begärt, att Lagoch EkonomiUtskottens förevarande Utlåtande måtte ytterligare få hvila på hordet, lomme detsamma ock, att, jemlikt 49 §• Riksdagsordningen, derstädes förblifva livilande. Vid förnyad föredragning bifölls Statssarnt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 22 sistlidne Julii under N:o 58 afgifne, och den 3 dennes e. m. på hor - Den 29 Augusti f. ra. det lagde, Utlåtande, angående KronoBrefbäringen, samt åtskillige med densamma förenade olägenheter. Företogs till pröfning Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens den n3 sistlidne Julii under N:o 47 afgifne, och den 3 dennes e. m. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o i3 förut meddeldte Betänkande, rörande väckt fråga om ändring i Kongl. Förordningen den 19 December 1827 angående grunderne och vilkoren för Hemmans klyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från Hemman. Herr Danckwardt, Magnus Georg:
SD. I anledning af Högwördige Preste, StändetS inbjudande bcstöt Bonde-Skändet akt i den förestagne ändringen i Lag Utskottets Betänkande om ägtenskapöskilinad, som innefattas Uti Högwördige Pre, ste-StändekS Protocolls Utdrag för den i Z i denna mä» nåd, äsyfrande Presterskapets befrielse frän skyldighc, ren, att ansökningar om ägtenskaps uplööning till Dom, maren insända, med Högwördige Preste-Ständer sig förena. Här, Den 7 December. 427 Härom, skulle de öfrige Nespective Sländc» ' tvördsamroch wänjigrn underrättas. Or 8uxrs. klx krotocollo. 8. kl. 1-rZZgröb S. D. Uti ankommir Protocolls Utdrag fran WälloflBorgare.Stander, grundadt pä Stats» och Bo«co-Utskottens nu förcdragne riktätanden den 17 i denne mänad, tillkännagrswer wälbemäldte Ständ, Dest besiut, att förbliswa wrd den till Banco-Ulkottet, i förening med Bonde Ständer, gjorde kemist af Kongl. Mains, »äkiga proposition angäende understöd till Tackjerns Bergslagen, sä alt sistnämnde Utskott skulle anmodas till Riksens Ständer i ämnet med utlärande inkomma, särdeles som Erats-Utskottet, ät hw«s handläggning frägan blifwit af Högloft. Ridderskaptt och Adeln samt Högwördige Preste. Ständct öfwerläm» nåd, uti oswanberörde ukläkaiide sörklararat att StalS» Werkets utblottade tillständ icke medgiswcr nägon utwäg, att as dest mede! kunna der för Berglagerne föxeflagne lane biträdet Åstadkomma. I detta besiut instämde Bonde»Sländet til! alla delar.
Ridderskapet och Adei.n. S. D. Föredrogs och indes till handlingarna Stats-utskottets i gårdagens plenum på bordet lagda utlåtande, N:o 318, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 297, angående förvaltningen och vården af Kongl, lustslotten Drottningholm och Svartsjö. S. D. Föredrogs och bilölls Stats-utskottets i gårdagens plenum på bordel lagda utlåtande, Nto 320, i anledning af riksdags-fullmäktigen Bengt Gudmundssons motion, angående det lill kostnader för krigs-rusfcningurne beviljade kreditiv. S. D. Föredrogos och lades till handlingarna Förstärkta Statsutskottets i gårdagens plenum på bordet lagda memorial: N:o 321, angående verksläld omröstning i anledning af Riks-ståi»- dens skiljaktiga beslut i fråga om den utsockne frälsehemmannen i Halland åliggande rolerings-skyldighet; N:o 322, angående verkstäld omröstning i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift i arrendet för Mörrums kronoiaxfiske i Blekinge lån; och N:o 323, angående verksLäld omröstning i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut rörande beräkningen af husbehofs-bränneri-medlen. S. D. Föredrogs och bifölls Be vi//ning s-utskottets i gårdagens plenum på boillet lagda memorial N:o 34-, angående de till dea blifvande nya bevillniugs-sladgan hörande lörinulärer. S. D. Föredrogos och biföllos Lag-utskottets i gårdagens plenum på bordet lagda belänkanden: N:o 72, i anledning af väckt motion om minskning i antalet af mål *om böra hof-rätls pröfning underställas; och Bih. lill. R.
låta infordra nödiga upplpStingar, angående om* förmälde fadSandelar och dplifa afgifter, font för famma ändamål, ehuru under annan benämning, uti åtjbilliga ©täder i EJvifet funna äga rum, famt deraf åt Subeté, wid näff ömmande Svifédag för fant* lade, ©tänder lemna kännedom, och ttHiPa i Sftådcr afgifwa $ör* flag till den reglering härutinnan, font af ontfändigheterna påfallaS §• «■ £ill fjöfartené lättande och befordrande, håfve Sf8i hos? åtongl. SJaj:t i underdånighet anhållit, dels att förnpandet af få fallade $vi* 9C bref för fartpg till utriFeS refor ej må anfes? nÖDigt eller påbjuDas?, få länge famma ägare eller interefjenter innehafva fartpget och annan hoppare ej antaget?; — od; Dels? att, på fatt genom fongl. SSrefwen Den 15 $fogu(ti 1829 od; Den 5 SRooember 1831 för ©täDerna <2Biöbp och (lötheborg är meDgifwet, famt unDer enaljanPa rcilfor, ett till» räcFligt antal blanFetter till €ommerce*€ollegti fribref och få FallaDe £urFt(Fa ^ag måtte för (Feppö»reDare, forn fåDant ä(Fa, blifm att tillgå f;oé fonungenö Q)efallntngöl;afroanDe i De fiän, Der ©tapelfFä» Der finnas?. §• ?2. OmebiT0,)* 3'emte Det ^i, efter granjFnitig af £onoop»€ommigariatets? för» saltning od> räFenjFaper för åren 1831 od) 1832, uti unDerDånig ©Frtfwelfe
Egna barn jag aldrig dräper; hvad din fördel kunde bli, Hämd på brottsliga gemålen, strede emot rättvisan, Och jag skulle nätter, dagar smälta uti tårar bort, Om jag laglöst och orättvist handlade mot egna barn. Vare detta dig nu genmäldt kort, och lätt och klarligen! Viil du dig ej väl besinna, väl jag vårdar egen sak. KHOREN. Ett sådant tal är olikt det, scm för en stund Du sade: och medrätta skonas egna barn. MENELAOS. O ve! jag, arme man, ej några vänner har. AGAMEMNON. Jo visat! om vännerna du ej förderfva vill. MENELAOS. Så visa mig, att du är född af samme far! AGAMEMNON. Att vishet dela, föddes jag, men dårskap ej. MENELAOS. Gemensam sorg med vännerna bör vännen ha. AGAMEMNON. Mig mana, då du handlar rätt, ej kränker mig! MENELAOS. Du dessa qval med Hellas icke dela vill? AGAMEMNON. En gud har krämpan öfver Hellas sändt, och dig. MENELAOS. Forhäf dig öfver spiran, och förskjut din bror! Men jag skail vända mig till andra företag, Och andra vänner. SÄNDEBUDET. O, du Allhelleners drott, Agamemnon, med din dotter hit jag kommen är, Som Iphigeneia du derhemma kallade. Tillika följer modren, Klytaimnestra, med, Samt ung Orestes, att din ögonfägnad bli, Du som så länge borta varit hemifrån. Men som de långa vägen rest, vid källan nu, Den vattensköna, hvila de små föttren ut, De sjelfve jemte fålarna; på ängens gräs Jag dem bar utsläppt, att af betet mätta sig. Att du dem hunne ta emot, jag lupit hit Förut; ty hela hären vet derom, och snabbt Gick ryktet vida, att din dotter kommen är. Och nu till skådning skyndar hit ikapp all härn, För att din dotter se, ty jordens väldige Utmärkas och begapas ibland alla folk. Man spörjer: blir här bröllop af? hvad förehas?
Ständer nyligen behandlade fråga om inrättande af ett Curhus i Söderhamn, derom framställning, före Motionstidens slut, blifvit af Borgmästaren Wessman behörigen gjord, Utskotten vördsamt skolat afstyrka Rikets Höglofl. Ständer, att med förStberörde tvänne, i grundlagsenlig ordning'icke tillkomne, Motioner Hagon befattning taga. Sundsvalls Stads och Medelpads Invånare likväl obetaget, att i detta ämne hos Kongl. Maj:t göra underdånig ansökning, då Kongl. Bil't.Stats-s Allm.Besv,o,Oec..Utsk,Utl.No 50, 17 Kongl. Maj:t, sedan en för närvarande saknad förberedande undersökning om ortens verkliga behof af en serskild Curhus*Inrättning, samt möjligheten för det redan varande Curt huset i Hernösand att kunna umbära den Curhus-afgift, sorn från Sundsvall och Medel-? pad för närvarande dit ingår, blifvit i vederbörlig ordning förrättad, torde öfver ortens begäran täckas meddela Dess Nådiga yttrande. asne Ledamöters serskilda yttranden bifogas. Stockholm den 11 Julii 183g. Reservation af Herr Dalenius, Adrian• Emot Höglofl, Stats* och OeconomieUtskottens sammansatta Berednings-Förslag till Betänkande i anledning af min och Bih. till Rikt-St. Pro t. 1828 och 1829. 4 Semi, 2 Afd. n;e H:t. 2 i 8 Bilt Stats s-Allm.Besv.o.Oec.' Utsk. Utl.N:<S$ö, Riksdagsmannen Jon Larssons Motioner, rö« rande Curhus-Inrättningen i Sundsvalls Stad för Provincert Medelpad, får jag mig reservera, enär förslaget till Betänkandet afslär Motionerne,på den grund, att de blifvit för sent väckta, ehuru egande sammanhang med samt föranledde af i enahanda ämne gjord annan Motion, öfver hvilken Rikets Höglofl.
— Jag hemställer alltså, det behagade Eders Kongl. Majit hos Rikets Ständer föreslå, att enahanda belopp, som vid sednaste riksdag beviijades, måtte jemväl vid den nu instundande varda till ofvannämnda ändamål, under följande trenne år, anvisade, nemligen: till Folkskolelärare-Seminarier 9,100, till Elever vid nämnde Seminarier 12,000, samt till understöd för Folkskolelärares aflönande 20,000, eller tillsammans för alla åren Ett Hundra tjugotre tusen tre hundra Riksdaler banko, med rättighet för Eders Kongl. Majit att till folkundervisningens befrämjande använda de besparingar, som å nämnde anslag kunna uppkomma. 9:o Enär af de tvänno på Öland befintliga läkare den ene, kurhusläkaren i Rorgholm, såsom dels af sin tjenstebefattning hindrad ifrån resor, dels icke skyldig besöka utom kurhuset varande sjuka, endast i ringa mån och tillfälligtvis är tillgänglig för den enskilda sjukvårdens behof, och den andre, eller provincial-Iäka - !4 Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk. 1830. ren, vid de tillfällen, då han är upptagen af resor för embetsförrättningar, icke kan, med erforderlig skyndsamhet lemna hjelp åt enskilda sjuka, hafva åtskilliga invånare i Ölands Norra Mot underdånigst anhållit om anställande af en extra provincial-läkare för ifrågavarande del utaf ön; i anledning af hvilken anhållan Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Calmar Län, vid ansökningens insändande, vitsordat behofvet af en serskild provincial-läkare för ofvannämnda Mot, inom hvilket 17,206 personer, eller mer än öns halfva befolkning, äro boende; och har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förmodat, att denna befattning i framtiden möjligen kan förenas med Kurhus-Läkaretjensten i Borgholm.
Lrcfwet afden 17 April Den 19 December. 1129 Arril 1798 söe detta Werk stipulerade fond af 44 Tunnor Gild. Hwaremvk om Kronans med dryg kostnad i,!,legde och ! u i fullt ständ warande Bränneri. wcrk, med dertill hörande inventarier och maleriakier, skola gä t'!l försäljning, de ej pä långt när up« gä tili c eras werkeliga och upf?atkade warde, hwadan säl.des K^nan, kill en början, derigenom ädroges en förlust af Tunnor Guld. Ehuru BranwinS bränningen wid Kronans of» wannäiunde egna werk har mäst nägra gängvr inställas, pä längre eller korrtarc liv, dels i anseende till inträffande mistwäpterdels för Mertens nödiga repa» raiioner: genom hwi ka inställningar en eljest päräknad inkomst -lirwj' i l unnia män minf?ad, har likwäl den» na inrättning medfört den nyttan, art den understödt Kronan med ett sörffotk under 1788 ärS krig, af 2,136297 R:dr Banco som sedermera bliswit afliqvi» deradt, och tinder detta sista kriget med ett af l,l6z,§zi R:dr Banco, hwi'k n summa säsom ännu obetald, innebegnpes un^er Maga;ins inrättningens redan up» gifne fond. Wid bäda Vesta krig ns utbrott war del denna inrättnings förråder som lämnade de första, de lätt st äiromliga och minst kostsamma medel kill AcUiLernaS underhäffande. Om i Vestn fall Magasins inrättningen lämnat Krono» bekydeliga biträden, har dest omsorger ej mindre sträck: s kill Landets allmänna understöd, wid infallande nnstwärter i män af dest tillgängar, och i enlighet med derom gisne författningar.
Anledningar, att bedöma frågan från annan synpunkt och att föreslå mera tillförlitliga garantier, hafva dock icke saknats för Lag-Utskottet. Både Herr Lallerstedts och min motion samt Herr Dahms amendement till den sednare innefatta sådana anledningar. Hvad särskildt min motion angår, så framhöll jag i första rummet angelägenheten att någon säkerhet ställdes för den omyndiges reda penningar och det i motionen framlagda författningsförslag var grundadt, bland annat, på den princip, att öfverförmyndaren skulle ega rätt att af förmyndaren utkräfva sådan säkerhet. Bih. till R. Fåfängt skall man invända att denna rättighet redan finnes. I motiverna till min motion har jag sökt visa, att det stadgande i sådan syftning, som återfinnes i 5 § af Kongl. Förordningen den 24 September 1861, är stridande mot annan gällande lag, nemligen Inteckningsförordningen; och jag kan nu ytterligare tillägga, att om det också, sådant oaktadt, kunde anses bindande, domaren icke lärer kunna begagna sig af denna rättighet, så länge ingen auktoritet finnes, i hvars vård säkerbetshandlingarne kunna med trygghet öfverlemnas. Sjelf kan han ej emottaga dem och de socknevis valde kontrolleringsmän lära i allmänhet ej kunna antagas dertill skickade, om de också skulle vara dertill villige; hvaremot den af mig föreslagna kontrollerings-nämnd, i följd af dess organisation och det vidsträcktare förtroende, som föranledt dess utväljande, allestädes torde komma att bestå af sådane personer, åt hvilka ett dylikt uppdrag utan ringaste våda kan öfverlemnas. Att fylla denna lucka i det skyddsvärn, hvarmed lagstiftaren bör omhägna de omyndiges egendom, var dock icke det enda, knappt det väsendtligaste ändamålet med min motion. Jag afsåg derjemte att bereda en lätt öfvergång till ett helt annat system i afseende å vården af berörda egendom, än det som nu gäller, — till det system nemligen, som i de flesta andra länder anses såsom det enda rationela, emedan det är det enda för de omyndige fullt betryggande, och hvilket innefattas i det enda ordet: förmyndarekammare.
Lagerbjelke i bans anhållan om afslag; emedan det ej går an alt, innan detta ärende biir fullständigt regleradt, sätta Styrelsen öfver Postverket ur stånd att upfylia sina förbindelser. Då nu först propos. till bifall å denna punkt framstäldes, ropades Nej, hvarefter Hr Erih. o. Ordf:den hemstälde om II. o. Ad. behagade afslå densamma, samt, efter det svaren härvid blifvit afgifne med starka Ja, jemte några Nej, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. 3:dje punkten, ang;de yrkandet alt, för poslernes och resandes furlskaffning, poslvaynar eller diligenser på de mest befarna vägarne malle inrällas. Denna punkt bifölls. 4:de punkten, ang:de förhöjd lega för poslföringen. Gr. Björnstjerna: Jag har ingenting att anmärka mot första hälften af detta morn., eller ersättningen till de skjutsskyldige för postforslingen inom de 312 milen. Deremot förefaller mig den sednare delen, eller ersättning för skjutsen utöfver nämnde miltal, olämplig. Det är ännu icke bekant att K. M. gillat förhöjningen af skjutslegan i allmänhet, det kan då ej vara passande att för postforslingen bestämma den ännu högre eller till 1 Udr 10 öre milen. Dessutom är hela upslällningen aldeles för inkrånglad. Jag får derföre föreslå, att, med bibehållande af förra hälften af Utsk:s förslag till och med ordet Herjeådalen, det följande måtte utbvtos mot: »för postfönngen utöfver 312 mil på året, »äfvensom för forsling af ny, sedan år 1830 tillkommen post, samt »då post fortsknffas genom gästgifveri-skjuts, med 10 öre, och för »snälloch paketpost med 20 öre utöfver den vid gästgifvaregården »gällande skjutslega.» Erih. Alströmer:
Vara ett jemnt fördelande af skal t erne, Dika litet sorn jag kan. öfvertygas. om obilligheten eller orättvisan i de:ri principen, att hvarje Samhällsmedlem bör skatta till Staten i ett vist förhållande till sin förmåga, lika litet kan jag inse orättvisan deri, att deri sorn genom, idoghet och lycka ett Sr fördubblat sin inkomst, af denna fördubblade inkomst för' det året ger Staten en .i förhållande dertill ökad andel, hyars hela belopp dock ej utgår till aoidelen af hvad han fått. Och lika litet som jag tror, att en idog och med någon omtanka begåfvad hälf• tenbrukares bemödande, att af jorden uttaga den högsta näring, förlamas af medvetandet att jordegaren med honom skall dela den högre afkastningen, lika litet tror jag, att den, sorn kan bringa sin inkomst från 10 till 20, afskräckes från bemödandet af den tanken, att han deraf kommer att gifva Staten fyra i stället för ett, då han besinnar, att han för sin använda möda sjelf har en ren behållning af 16, i stället för g. 4:o Ar sagdt , att dd vi är o delegare af samina jord, böra vi bidraga till Staten i man Bevillnings-Utskottcts Betänkanden. gi af de andelar vi deraf disponera, utan annar afseende, än den, det ena stycket eger i godhet framför det andt a och att den synbara jordegendomen bör beskattas i ett rättvist förhållande. Orätt visaln och obilligheten af den grundsatsen, att skatta för hvad man synes ega, ej för hvad man verkeligen eger, torde ej fordra bevis, och lika val sorn jag inser möjligheten, ait finna det rättvisa förhållandet emelian olika egendomars godhet, och deraf följande olika värde, fika, litet begriper jag hur man, efter dessa principer, skall finna det rättvisa förhållandet emellan egarnes olika förmåga, att utgöra skattorne.
Den nådiga Domen i denna sak åberopar en uti Kammararchivet anställd och jemte Kammar-Collegii underdåniga utlåtande inkommen undersökning med utdrag öfver alla så kallade taxerade fisken inom socknen, innehållande, att redan på 1550 eller 1560-talet Kronan uppburit afgäld, utom den för sjelfva hemmanen bestämda skatt, af alla i fråga varande laxfisken, med un - R. St. Just. Ombudsm.
Lika med en stor del af öfrige Revisorer har jag äfven funnit anmärkningsvärdt, att en högt afiönad statens embetsman, Generalkonsuln Tottie i London, fortfarande förunnas den till 2 procent uppgående provision för vissa bestyr med jernvägseffekternas inköp i England, hvilken redan ett föregående års Revisorer ansett för staten alltför kännbar. Om det verkligen icke skulle kunna förekommas, att en särdeles betydlig del af våra utländska jernvägslån direkte gå till utländska verkstäder för jernvägsmateriel, torde åtminstone någon sparsamhet kunna iakttagas i afseende på provisioner, när. såsom under revisionsåret varit förhållandet, det belopp, på hvilket procent eger beräknas, uppgår till mer än 2^ millioner R:dr rint.» dels ock af Prosten Lundholm,. 281 8:0. Vid berättelsen angående Kongl. Stuteri-ölVerstyrelsen, 4 §. af Grefve de la Gardie: »Emot innehållet af 4:de g i berättelsen angående Kongl. Stuteri-öfverstyrelsen får jag anmäla min reservation»; hvarjemte Herr Bogeman ville hafva antecknadt, att han, vid det tillfälle då beslut i frågan fattades, ej varit tillstädes. 9:0. Vid berättelsen angående Konsistorierne i Kalmar och Hernösand. dels af Doktor Sandberg: »Det är väl i Kongl, förordningen af den 28 Maj 1830 föreskrifvet, att Kontraktsprostarne skola hvart femte år anställa ekonomiska besigtningar på prestboställen, men ingenstädes, så vidt jag vet, är det dem ålagdt att för vakansår, der inga nådår komma i fråga, hålla auktioner för bortarrenderande af prestlägenheter och löneinkomster, för hvems räkning det vara må. Under ett sådant förhållande synes det vara rättvist, att läroverkens byggnadskassör, eller de som tillgodonjuta arrendemedlen, också få vidkännas auktionskostnaderna. Hvad räkenskaperna angår, kunna dessa omkostnader antingen frändragas vid liqviden och endast nettobehållningen uppdebiteras, eller också, såsom Konsistorierne i Kalmar och Hernösand gått tillväga, uppdebitera arrendesummans bruttobelopp och sedan afföra omkostnaderna.
Banker med solidarisk ansvarighet må uppstå i landsorterna eller Rikets större städer, så framt minst Etthundrade Lottegare derom genom Bolags-Contract förena sig och iakttaga hvad tili i Gap. af denna Lag och här nedanföre stadgas. § 23. Provinciat-Bank må ej inrättas eller privilegieras, med mindre delegare sammanskjuta en fond af minst en million R:dr Courant. Bancooch Lag-Utskottens Bet. N.-o 2. i3 Uppgår icke grundfonden öfver nämnde belopp lill Iva millioner, så måsle den, lill minst en tredjedel, beslå i contanta penningar, hvilkas inbetalning skall ske terminvis, nemligen en femtondedel eller 6| procent af grundfonden före eller vid Bankens öppnande; en annan, en månad derefter, och de öfrige tre femlondedelar inom årets slut. Återstående ?:delar af Bankens grundfond kan bestå uti till Direclionen eller ordres ställda reverser, på högst 6 månaders uppsägning, med hypothek af faslighels-inteckningar samt andra värde-egande papper, till säkerheten pröfvade såväl af Bolaget, som af Konungens Befallningshafvande i Länet, och böra nämnde hypolheker ställas under gemensam vård af sistnämnde auloritet samt Bolagets Direction, till den senares disposition. Uppgår grundfonden till två. millioner, må den contanta insättningssumman, enligt Kongl. JMaj:ts Nådiga ornpröfvande, med afseende på localen för Banken och ortens rörelse, tillåtas vara mindre än | af grundfonden, dock ej under en femtedel såsom minimum, der Bankens grundfond stiger lill 5 millioner R:dr Courant. § 24. Lottbref till deltagande i Prövincial-Bank, på minst femhundrade R:dr Courant, skola ställas lill viss man, med förbud att desamma öfverlåta annorlunda, än efter af Direclionen tillstyrkt och af Bolaget vid påföljande Bolagsstämma, i afseende på viss uppgifven annan person, sladfästadt samtycke.
Under f. m:s öf verläggning yttrade en ledamot, att R. St:r sakna den detaljkännedom, som erfordras för att behörigen pröfva de olika lönebeloppen för de olika tjenstemanna-graderne, samt att man derföre borde rätta sig efter K. M:s förslag. Jag för min del hyllar denna grundsats, och anser derföre att R. o. Ad. bör följa det af K. M. nu afgifna förslaget. Då StatsUtsk. tillstyrkt beviljandet af de lönebelopp, som K. M. för LänsBokhållarne och LänsNotarierne föreslagit, så skulle jag tro, att Utsk. gått så långt man skäligen kan begära. För öfrigt får jag fästa upmärksamheten derpå, att totalbeloppet af anslagen under denna Hufvudtitel har af Utsk. blifvit föreslaget icke obetydligt högre än hvad K. M. begärt, samt att en nödig omtanke för Statens tillgångar torde kräfva, att man icke alltför mycket öfverskrider den summa K. M. föreslagit, såvida det ej sker för något, som är af ett oundvikligt behof påkalladt. Hr Printzensköld: När man med upmärksamhet följt de åtgärder, som under den sednare tiden dels af R. St:r och dels af Regeringen blifvit vidtagne i afs. å regleringen af Landtstats-tjenstemännens lönevilkor, så måste en ganska smärtsam känsla väckas hos enhvar, som nitälskar derför att en tjensteman skall åtnjuta rättigheter och förmåner i förhållande till hans skyldigheter och åligganden. Klagan öfver de ifrågav:des bekymmersamma ställning har länge försports. Denna rättmätiga klagan har visserligen i så måtto blifvit af R. St:r behjertad, att de vid flere Riksdagar gjort underd. framställningar till K.