Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om man således ieke kommer att af fastigheterne fullt erhålla det kalkylerade skattebidraget, så är det ändå mera sannolikt att detta icke kommer att utgå af dem, som drifva rörelse. Huru stor inkomst skall icke den näringsidkare hafva, af hvilken man skulle få upbära en hevilla, nf 500 rdr, och dock äro de f. u. ej få, som erlägga ett sådant bevilln. -belopp. Jag skulle dock tro att efter den tiva förordmn komma dessa bidrag att sjunka ned till 2 å 300 rdr. Minskningen på detta kåll är förmodligen afsedd att ersättas genom den nya kapitalbeskattningen. Jag vill hoppas att denna matte in bringa så myeket sorn man föreställer sig, men för min del tviflar jag dock på detta resultat, och är det derföre under en viss dunkel aning derom att proc.-beloppet snart måste Ökas, som jag ur flere synpunkter har betänkligheter mot förslaget. Att dessa 4 å 5 öre för hvarje fulla 100 rdr, hvarom nu är fråga, äro på det hela en småsak, måste man erkänna; men komma de att fördubblas eller tredubblas, så antager saken ett annat utseende. Jag anhåller att, om möjligt, med tillämpningen af den nya be vill u. stadgan måtte anstå till år 1863. Gr. Lagerbjelke: Det faller af sig sjelft, att då alldeles nya grunder för bevilln. upgöras, är det mycket svårt att beräkna hvilken inkomst en viss % kommer att gifva. Det kan endast genom erfarenhet visa sig och således är af vigt att en sådan er farenhet så snart som möjligt kommer lagstiftningen eller beskattningen till godo. Men ora nu den nya beskattningsförordnm först skulle sättas i tillämpning f. o. m. d. l:sta Jan. 1863, så blir följden deraf den, att nästa riksdag, hvilken samlas redan i Okt. månad 1862 finge upgöra sin bevilln. utan någon erfarenhet synnerligen mycket större än den vi nu ega.
Lönepretentioner små. Svar till » Id. » Billesholms Grufva, p. r. En pålitlig och villig hushållerska eller bättre kokerska, ej öfver 40 år, skicklig i finare och enklare matlagning, bakning och syltning, samt försedd med goda rekommendationer, får plats den 24 april på en egendom helt nära Stockholm, om betyg Insändas till » N. », Ostgötagatan 30, Stockholm. Svar med det snaraste önskas. [1G91] E n ung anspråkslös bättre flicka med jämt och godt lynne, hvilken, jämte det att hon eger vana att undervisa barn i vanliga skolämnen o. musik, har fallenhet för och någon kunskap i kontorsgöromål, kan erhålla plats den 1 instundande maj i familj på landet. Vid god handstil fästes afseende. Svar, åtföljdt af lönepretentioner och fotografi jämte relationer sändes till » Familj », adress Sveg. Doktor A. hudsjukdomar. BarnsjukBehandlar företrädesvis domar. Med. Bostad: Stora Vattugatan 2, Mottagning: helgfria dagar kl. \ 10 — i i. m. Plats sökes för en ung flicka af god familj, van vid alla inomhus förefallande göromål. Bästa rekommendationer. Om så erfordras, kan en mindre årlig afgift erläggas. Svar till » Anspråkslös 18 år », Tillberga, pöste restante. [169G] En ung flicka, s. genomg. lärov., önsk. gen. pl. s. lär. åt 1 ell. Sök. är äfven kunnig i musik. Svar torde sändas till » 19 år », Hammar, p. r. [1603] En ung, anspråkslös flicka, van vid inom ett landtbruk föref. gö- romål, söker till våren plats i familj att gå frun tillh. eller undervisa minderåriga barn. Vid lön fästes ej afs., endast ett godt bemöt. Goda rekom. Svar till » 22 år », Norrköping, p. r. iiraätataä. OBS. Mottagningstider: kl. 10 — 11 f. m. och 2 — 4 e. m. Helgdagar endast sjukbud. Fullständig sjukgymnastik efter Kellgrens metod, så väl manuel behandling som rörelsegymnastik.
Theol, kant, Contracts-Prost och KyrContracts-Prost och Kyrkoherde Lector vid Hernösands Gymftoherde i Nor. i Carlskoga, nasium, Prost och Kyrko L. S. L. S. herde i Häggdånger. L. S. I. Grape. D. Backman. J. Dedekind. HLyth. Prost och KyrkoTh. Doctor, Kongl. HofProst och Kyrkoherde Theol; Candid, och Kyrherde i Burträsk. Predikant, Prost och Kyri Garda och Etelem koherde i Hafdhem och L. S. koherde i Tuna, Almar Församlingar. Näs Församlingar, och Stöde, L. S. L, S. L. S. $5 23ot$are * ©f5ni>ef£ wettar: Jonas Ullberg. n. v. kalmart. Jean Noréus. v. Talman, L. S. för Stockholm, N. Sandblad. L. S. för Stockholm, Axel Goutelle. L. s. för Stockholm, P. Winbladh. L. s. för Götheborg, Jan Lamberg. L. s. N:o 4. för Gefle, Carl Valley. l. s. N;o 7, för Malmö, LI. A. Falkman. L. s. N:o 10. för Westerås, Fredr. Langenberg. L. s. N:o 1. för Stockholm, L. Weser. L. S. För Stockholm, Th. A. Aspelin. l. s. för Stockholm, C. Strehlenert.' L. s. för Stockholm, A. Zethelius. L. s. för Götheborg, Eric M. Leffler. l. s. N.'q 5. för Carlskrona, Joh. Jac. Kleman. L. s. N:o 8. för Calmar, Wilh. Rydström. L. S. N:o ii. för Westervik, Jeuns P. Hemberg. L. S. för Stockholm, L. J. Lundgren.
I betraktande af hvad Sundhets-Kollegium sålunda anfört, torde Eders Kongl. Maj:t i nåder finna skäl att hos Rikets Ständer föreslå, att det åt Svenska Läkaresällskapet nu anslagna årliga statsbidrag må höjas till Tretusen Riksdaler. 12:o. I anledning deraf att Eders Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den 26 April Anslag till 1861, anbefallt Sundhets-Kollegium att inkomma med förslag till sådant ordnande af det Farmaceutiska Institutet, att det deltagande i apothekare-examen, som tills vidare "6' måste tillhöra Karolinska Institutet, må kunna upphöra, har Kollegium i underdånig skrifvelse den 20 sistlidne Juli förmält, att Kollegium anmodat Apothekare-societetens Direktion att yttra sig, huruvida det från Apothekare-societeten utgående bidrag till den farmaceutiska undervisningen kunde allt framgent vara att för ändamålet påräkna; men att Direktionen i skrifvelse den 8 Maj innevarande år gifvit Kollegium tillkänna, huru - 52 Bil. N:o 7 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1 om Statsverket 1865. sorn Apothekare-societeten, på grund af de mindre gynnsamma förhållanden, som under de senare åren för apotheksinnehafvare inträffat, ansåg sig ej kunna för all framtid ikläda sig en sådan förbindelse, men vöre deremot villig att under nästa statsregleringsperiod till Institutets underhåll lemna samma bidrag som hittills, för den händelse sådant, äfven efter det att ny stat blifvit för läroverket upprättad och antagen, skulle erfordras. I samma underdåniga skrifvelse har Sundhets-Kollegium tillika gifvit tillkänna, att styrelsen för Farmaceutiska Institutet hos Kollegium anmält omöjligheten att med nuvarande knappa anslag på ett mot tidens fordringar svarande sätt upprätthålla den farmaceutiska undervisningen samt i sammanhang dermed framlagt ett af Apothekare-societeten förordadt förslag till ny stat för det Farmaceutiska Institutet, slutande å en summa af 16,450
Instämmande med Ridderffapet och Adeln utiRemisier till Särskilta Utskottet af Capitaine kLlllman8 motion om fastställande af de wid sista Riksdag fattade och Lill den nästa gällande beslut i allt hwad nu ej annorlunda stadgadt är; samt till Stats-Utskottet, fräsan om medels anfläende till bestridande af Riksdagskostnaderne för Riks-Ständen och Utskotten. Instämmande i Remisi till det Särskilta Utskottet af hos de öfrige Riks-Ständen gjorda motioner om försigtighetsmatts widtagande i afseende pä f. d. Konungens wistelse - ort. Aterre - 444 Den 12 October. Äterrcmisi af Lag-Utskottets förflag till Martial-Lag. Af den 4 October: Bifall till B.willnings-Utskottets Memorial med förslag till en förnyad redaction af Bewillningö-Förordningen, med de anmärkningar derwid blifwit hos Ridderffapet och Aöeln gjorda. Gillande af Banco-Utskottets Memorial, i afseende pa Herr motirm, rörande yrkad rättighet för Actie-Ägarne uti Äbo Discont att emot Banquens Transport-Sedlar återfå sitt Silfwer. Bifall till Lag-Utskottets Memorial, i afseende pä Konungens Nådiga Proposition om w:sia omständigheter, rörande inteckning i fast Egendom. Godkännande af Strts-Utskotlets Memorial, i anledning af Konungens Nådiga Proposition om någre Hamburgske Banquierers fordringar. Bifall till StatS-Utskottets Memorial cm Stals Werkets tillstånd och behof, samt fastställande af B.willnings-summans belopp. Gillande af Lag-Utskottets Memorial om uLmet.nng af Landtmätare-arfwode. Gillande af Lag-Utskottets Memorial om Landtmätcms förpligtande att till Landtmäterioch Prvvince-C:ntoiren insända conceptoch renoverade Chartsr.
Om anslag af 5000 R:dr årligen i fern år till Hamnbyggnaden i Helsingborg. ^ 24:0. Om eftergift af Assessoren linnerholms balance. 25:0. Angående den Stockholms Stad och öfrige Städer lörlänte Källarefrihet. 26:0. Angående MantalsSkrifvaren A* terströms MantalsskrifningsProvision och Pension. 27:0. Om de så kallade GerningsÖrens erläggande af SockenHar dt verkarp. Rikets Ständers .Beslut i förenämnda mål bifallna, och förständigade vederbörande lill efterrättelse, samt angående N:o 27 allmän Kungörelse utfärdad. Serskildt rörande N:o 25, Nådigt förklarande uppå StatsContoirdts anmälan meddeldt den 8 Maji I 81 G. 28:0. Om sattet att controllera de till RiksgäldsContoiret från Uänen inkommande Summariska redogörelser för allmänna Bevillziingen och öfriga RiksgaldsContoirets fonder. 29:0. Om ChartteSigilatasAfgiften vid förfallna skuldsbrefs uppvisande. Foredragne den 6 September 1815 i sammanhang med Rikets Ständers Be - Justitia Ombudsm. Embets Beritt elser, 387 villningsStadga och ChartasSigillatteFörfattning. 30:0. Om en tillökning i lönen för Landshöfdingen Grefve Axel de la Gardie Innehållet bifallet och till efterrättelse meddelJt; men Landshöfdingens tillika gjorda anhållan, om upplåtande af FortificationsHuset i Christanstad till LandshöfdingeHesidence , öfverlemnad till KrigsExpeditionens fördragning. 31:0. Angående SundhetsCoIlegii Stat. Efter StatsBeredningens hörande, åter anmäld den 11 Oc ober T 8 T 5 , då den föreslagna tillökningen i Staten beviljades , att utgå af ännu odisponerade , till under» stöd för MedicinalVerket an vista Medel. 32:0. Om utvidgande af Arbetsoch CorrectionsHusen i Norrköping och Carlscrona; samt om inrättands af ett dylikt i Gefle.
Man har sagt, att ödéshetnman ej finnas; mea i Elfsborgs Lån finnas Hemman, som nära kunna hänföras dertill. I anledning af hvad jag nu yttrat, hoppas jag uppmärksamheten blifver fästad derå, att 'i söka så mycket som möjligt närma oss till våra gamla grundräntor. Den 6 Februarii, Friherre Anckarsvärd: Jag år särdeles olyckli , att antingen illa uttrycka mig, eller illa förstås. Min mening har ej varit, att FinanceCom mittens tillsättande ensamt verkat den all_ månna förlägenheten, jag har blott sagt, att den ökat den förevarande, Jag hemställer om i något annat land skulle gått an att i två och ett halft år före det definitiva beslutet väcka uppmärksamheten å en så långt förestående mynt - förändring; ett sådant förfarande skulle i andra Länder gifvit mera oreda. Men derföre k'in jag ej frångå, att detta steg äfven här betydligt influerat. Friherre Boije, Ludvig: Striden om Na tionens råtta tillstånd, tillhörer ej blott Riddarhuset, utan äfven hela Allmänheten: och jag tror derföre, att ju större uppmärksamhet Stånderne lemna densamma, ju mera förtjente göra de sig af Nationens tacksamhet. Jag understödjer alltså Herr Hjertås motion orri ett Särskildt Utskott, till frågans utredning; och skulle tro, att de ständige Utskotten, som nog ändå blifva sysselsatte, skulle gerna se att de från detta ämne befriades0 G refve von Schwerin: Friherre Anckarsvärd har till en del förekommit mig i hvad jag ämnade säga då jag begärde ordet, Jag ville nemligen derpå fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet att Friherre Anckarsvärd icke sagt att FinanceComittén vållat oro. Hans mening var ofelbart den, i hvilken ock jag måste instämma, att FinanceComittén kunnat tidi - Den 6 Februarii. gare skingra den.
Beträffande beloppet af Provincial-läkarnes aflöning hafva Rikets Ständer, enligt hvad i särskild underdånig skrifvelse, i sammanhang med frågan om löneförhöjning åt arméens och flottans läkare, närmare utvecklas, fastställt aflöningen för ordinarie Provincial-läkare till 1,500 R:dr och för extra Provincial-läkare till 1,000 R:dr, med iakttagande deraf, att för så väl ofvan omförmälde 2:ne nya ordinarie läkare-beställningar, som de öfriga ordinarie Provincial-läkarne, 1,000 R:dr uppföres såsom lön och 500 R:dr allt R:mt, såsom lönetillökning, och har, i följd af hvad sålunda blifvit beviljadt, anslaget till Sundhets-kollegium med Medicinal-staten ökats med 52,150 R:dr. 31:o. Dä Apothekare-Socieleten behörigen fullgjort sin förbindelse att med 1,500 R:dr bidraga till det i Stockholm inrättade Farmaceut/ska Institut och Sundhets-kollegium vitsordat, alt denna läroanstalt på ett utmärkt sätt gagnat den undervisningsgren, som utgjorde dess föremål, är af E. K. M:t föreslaget, att det vid sistlidne Riksdag beviljade, å Medicinal-staten uppförda anslag å 1,500 R:dr årligen, måtte fortfarande derå uppföras, för alt, med enahanda förbehåll som hittills, under nästa statsreglerings-period till Institutet utbetalas. Efter hvad Rikets Ständer inhemtat, är uti en i September månad år 1856 till E. K.
N:o 24, i anledn. af väckt motion om förmånsrätt för förskott på 4 Den 15 Mars e. m. 249 lill försäljning lemnade varor, blef detta betänk, ånyo bordlagt, på begäran af Gr. Lagerbjelke, Gust., och Hr Hammarberg, Carl Axel. Äfvenledes och på samma ledamöters begäran bordlädes ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s härefter föredragna d. 8 dennes på bordet lagda betänk. N:o 38, i anledn. af väckt fråga om bibelkommissionens upplösande. Föredrogos och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 8. dennes pä bordet lagde betänkm: N:o 39, i anledn. af väckte motioner, ang:de upptagande af kollekter för missionsverkets räkning; samt N:o 42, i anledn. af väckt motion om rättighet för rotehållare, såväl vid soldatsom båtsmanshållet i Helsingland, att sjelfve disponera de s. k. Uddemantals eller Udderöks-kassorne. Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 8 dennes på bordet lagda betänk. N:o 43, i anledn. af särskilda motioner, dels i fråga om stadgande att personer, hvilka ådömas ansvar för 3:dje gången fylleri, mätte, i st. f. vattenoch brödstraff förpligtas att undergå den s. k. Schreiberska fyllerikuren, dels ock om skyldighet för läkare vid läns-lazaretten i riket, att under uppgifne förhållanden å derstädes intagne personer använda berörde kurmetod. Den vid detta betänk, fogade reservation, upplästes på begäran af Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabi-., som derefter yttrade: Jag nitälskar visserligen derföre, att de, hvilka äro begifna på dryckenskapslasten, må från densamma afvänjas: men jag anser, att en bestämd kurmetod för ett sådant afvänjande icke bör uti R. St:s underd. skrifvelse föreslås, utan endast att R. St. hos K.
Proposition, N:o 66. 9 ende på den i Fährentuna härad af Stockholms län utgående s. k. drängespanmål, och i allmänhet för hemman, hvilkas räntor äro till större eller mindre del indelta; om framdeles skeende skattläggningar och om upphörande deraf för tullmjölqvarnar, hvilka hädanefter anläggas eller icke redan blifvit grundränta åsatte; om förvandling af de till ordinarie ränta hänförliga afgifter, hvilka utgå af städernas jord, samt slutligen om upphörande af den i Skåne utgående så kallade Halmstädjeafgiften. H vad serskildt beträffar frågan om sättet för framtida godtgörande af den dagsverksskyldighet, som icke är i hemmanens ränta inbegripen, anser Kongl. Maj:t lämpligast, att beslut härom fattas i sammanhang med frågan om upphörande af dylika tjenstbarheters fullgörande in natura, hvilken sednare fråga kommer att blifva föremål för serskild nådig pröfning, i anledning af de förslag i detta hänseende, som blifvit hos Kongl. Maj:t framställda. Angående dispositionen af Ordinarie räntor Kronotionde och boställen j hvartill höra frågorna: a) om de för ordinarie afkortningarnes upphörande ytterligare erforderliga åtgärder; samt b) om nödiga förändringar i afseende å dispositionen af indelta räntorna och tionden samt utarrenderade boställen. Hvad kommilterade i förstnämnda afseende i underdånighet föreslagit och hemställt och hvilket är af beskaffenhet att af Kongl. Maj:ts pröfning allena bero, har Kongl. Maj:t till alla delar gillat och bifallit, samt i anledning deraf, på sätt närlagda protokoll för den 21 sistlidne Oktober utvisar, redan meddelat för verkställigheten erforderliga föreskrifter. Beträffande dernäst frågan om nödiga förändringar i afseende å dispositionen af indelta räntor och tionde samt utarrenderade boställen, har Kongl.
Tillsammans 3,286,522: 81. f) Södra stambanan från Malmö. Färdiga banan. Debet. Balans från år 1858: Uppbörd: Balans till år 1860: Credit. Balans från år 1858: Utgifter: Ofver-styrelsen. Byrå-afdelningen. Hushyra, ved och ljus 416: 20. Ingeniör-äfdelningen. Kulvertars och afloppstruminors dito 14. — Stationers och husbyggnaders dito 255: 60. Inläggning af nya sliper 16: 69. Dito af nya räler 040: 19. Telegrafers och signalers underhåll 23: 38. Baubetjeningens aflöning '. 24,489: 62. Diverse utgifter 353: - Snöskottning , 21: 20. Trajik-afdelningen. Bevakning och signalering 11,007: 90. Betjening för passagerareoch gods trafiken 21,617: 43. Skrifmaterialier och tryckningskostnader 6,648: 28. Ved och belysning inom stationerna 2,075: 25. Maskin-ajdelningen. Maskiners och verktygs underhåll 11,788: 58. Lokomotivers och tendrars dito 11,007: 13. Passagerarevagnars dito 2,248: 9. Godsvagnars dito 3,427: 48. Lokomotivförares m. fl:s aflöning 16,712: 43. Diverse utgifter • 1,993: 77. Förråds-ajdelningen. Tjenstemäns aflöning 2,250: — Förrådets underhåll - 369: 45. Transportkostnader för materialier 4,774: 4. Dito för inventarier 1,583: 73. Diverse utgifter 208: 3. 9,185: 25. hvarjemte såsom ersättning till byggnadsafdelningen för till trafiken är 1857 lemnadt understöd afskrifves å byggnadsafdelningens skuld vid 1859 års ingång Balans till år 1860:
271 som hafva lika anspråk på föräldrars kärlek och omvårdnad, också vara lika berättigade alt dela den förmögenhet de lemna efter sig? Skall hrodren, hvars uppfostran och fortskaffande i verlden kostat vida mera än systerns, och som tyvärr ej sällan genom en lättsinnig lefnad medtagit en betydlig del af förmögenheten, det oaktadt efter föräldrarnes död taga dubbel lott emot henne? Och har ej denne broder, antingen han inträder på embetsmannabanan eller inom de närande yrkena, vida lättare att betrygga sin utkomst, än den värnlösa systern, hvars hårda lott det ofta blir alt äta slägtingars nådebröd, eller genom handarbeten uppehålla ett glädjelöst lif? Söker man ej nu ofta alt genom testamenten eller konstlade köpeafhandlingar mildra arfslagarnes orättvisa? och skulle ej alltid denna utväg återstå för de föräldrar, som af en eller annan orsak funno sig befogade att gynna ett eller några af sina harn pä de öfrigas bekostnad? Må man dessutom besinna, att i vår egoistiska tid sällan några giftermål knytas, utan ett nog långt sträckt afseende på den förmögenhet, qvinnan i boet medför. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, hållna hos \ Högloflig e Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 och 1829, Trettonde Häftet. STOCKHOLM. Tryckta hos Johan Hörberg, i83o. Måndagen d. 16 Februarii 1829. Plenum klockan io Förmiddagen. Justerades 4 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den i4 dennes fattade Beslut.
Utsk:ts sednaste hemställan. Sedan propos:r först på bifall till denna hemställan och sedermera på afslag derå blifvit framställda samt med blandade ja och nej besvarade; så och efter det propos. på bifall dertill ånyo Den 28 Maj f. m. Hi ånyo blifvit gjord och svaren derå på enahanda sätt utfallit, förnyades propos. på afslag å nierberörde hemställan samt hesvarades med åtskilliga ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Hår, hästeller tagel. Gr. Liljencrants: Ehuru visserligen tullafgiften för denna artikel är af föga betydenhet, får jag likväl, enär denna artikel tillhör samma kategori, som åtskilliga af de föreg:de, å hvilka R. o. Ad. alslagit den af Utsk:t föreslagna tullnedsättningen, anhålla om afslag å punkten och bibehållande af nu gällande tull. Hr Fåhraeus: Den af Utsk:t anförda omständighet, att tagel utgör ett material för flera inom hushållet oundgängliga artiklar, innefattar för mig tillfyllestgörande skäl att biträda Utsk:ts förslag om nedsättning i tullen. Jag röstar således för bifall. Gr. Liljencrants: Vöre det så att någon egentlig förde med denna nedsättning af tullen å tagel från 8 till 5 öre kunde vinnas, skulle jag gerna medgifva denna partiela nedsättning. Men då den hvarken af K. M. eller embetsverken blifvit föreslagen, och denna artikel utgör en al dem, som jag förut omnämnt, å hvilka tullnedsättningen sammanlagdt skulle uppgå till ett belopp af 1 12,000 rdr, vet jag ej hvarför man i afseende å denna obetydliga artikel skulle göra ett undantag, endast för att åstadkomma en nedsättning i tullen af 30 öre lör hvarje lisp. af en vara, hvars värde uppgår till öfver 30 rdr lisp. Jag yrkar derför afslag. Häruti instämde Frih. Sprengtporten. Hr von Kraemer:
I öfrigt kan ett conditiynelt Förslag om möjeiiga. indragningar icke annor» MtzL Dm i December. lunda effectueras, än efter görlighetett och kunna ingalunda omöjligheter pästas. Manne Mddcrskapet och Adeln da längre bör uppehålla sig med ordalagen s!r wida möjligt more da icke decideras kan, hwad som werkeligcn görligc eller möjligk är; utan ryckcS blott Högloft. ErpeduronS Urst'okket böra anmodas, akt i det närmaste nyttja verda formalia af Nespeckive RikS-StändenS Pliiralirers Bestuk. Jag hoppas i öfrigt att all wikars öswerläggning i detta ledsamma ämne ma kunna afstadna. Friherre 8kstz'I von l^olsrsin trodde det skulle lända till denna twists afgörande om Herr Grefwen och Landk-Marffalken behagade »plysa dem, som icke hafwa sullkouttig kännedom om saken, huru» wida Furstetiga Hos Skakens Aflöning är inbegripen Uti 276,000 RM. som arv Konungen bcwiljade; Ar det sä, s» är det ock giswit akt indragningen ankommer pä Konungen sjelf, men j annat fall, och om Staten s-kall linned särMdt graveras, sä mätte det wara Ständer» rätt att derom afgöra, eller önsika att Konungen lill Statens lindring täckes emplojera desto Personer, Herr Gr c fm cn och Landt-Marskalken cmsag en sadan nplysning för uarwarande ej behöfwas, dä den sä fullständig! innefattas i Stars - UrstkcttetH betänkande. Friherre 8rzöl von kjotsrein, förnyade In begäran i anledning af hwad Herr von LcchulLsn» herms yttrande föranledt. Herr Grefwe» och Lan dt, Marskalken Knsaz all widare diöcustion om denna sak ej mera kunna - Den r December. 43 na äga rum.
Hvad beträffar della misstag, sä har jag för min del funnit, att detsamma hade kunnat undvikas, om Collegium, jemte de uppställde tabeller öfver 10 års import oell export, uti 1842 års berättelse bade behagat uppgifva summornc af importen enligt tullspecialen. Jag har sjelf haft mycken möda alt (inna detta värde på de importerade varorne för är 1842, oell en lång uppsummering af tullspeeialeu har varit 574 Den 2G A u gus ti. nödig, da till Iva rdct, d. v. s. det värde hvarefter förtullning skclt, uppsteg till vida betydligare värde än det i iinportsumman uppgifna. Hade nu Collegiura uppgifvit äfven tullvärdet, hvilket varit för detsamma ganska lätt, så hade motionärens misstag varit omöjligt. Nu är den differens emellan export och import, som årligen visat sig, enligt hvad Hr Hjerta ganska riktigt anmärkt, alldeles icke af den beskaffenhet, som motionären trott, men deruti innefattas både handels-och fraktvinsten tillsammans, och denna handelsvinst synes gä till 5 ä 6 millioner ärligen, hvilket Högh Bevilln.Utsk. icke torde känna, men hvarom det kunnat få begrepp, om (lomm.eoll. uppgifter varit något mera fullständiga. Att fä denna handelsvinst skild frän fraktvinsten har jag förgäfves försökt. Jag har i det afseendet vändt mig icke allenast till embetsman inom Collegium, utan äfven till grosshandlande, och de hafva sagt, att det är alldeles omöjligt alt derom gifva någon upplysning. Jag lemnar derhän, huruvida Collegium funnit något intresse vid alt gifva allmänheten någon underrättelse om det summariska värde, på grund hvaraf tulltaxan är uppgjord. I sådan händelse hade åtskilliga calculcr kunnat göras mera säkra, och sådana misstag undvikas, som motionären begått.