Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är inga djupsinniga filosofiska satser, inga hyper-idealistiska uppmaningar, utan helt enkla praktiska råd, kryddade af förfins vanliga skamtlynne. - Stig upp om morgonen. ej fram p8 förmiddagen, heter der bland annat. Tag en s. k. kall afrifning hnrje morgon, SS blir du pS .en gHng bide ren, frist och mornad. ii51111er du lust att somna, när du vaknar, s3 betyder detta, att du om aftonen gatt för sent till sings. Mins, att för hvarje halftimine du sofver före midnatt, rinner (III minst en hel timme 119 morgonsidan. Upp kl. 6, i siing kl. lo, 9r förfms regel. Nattarbete afrades. En timmes friskt morgoneller förmiddags arbete ger mera verklig valuta an tre timmars nerröst nattarbete. Tag en stunds rörelse i fria Iiiiten, niedaii rummet städas och viidras. At sedan diii frukost hemnin, men rota ej sjelf med tillredningen. LBs aldrig tidninganle om morgonen, utan ener sltitadt dagsarbete. Skaffa dig ett krdigt middagsmal, nien undvik det inagförderfvande och otidsenliga briinrinshoidet. Undvik ilft,en efterniiddagskaffet pi värdshus eller kafe, ty på dett: i följer gerna punschen och pS denna en förstörd eftermiddag. Vidare ger förf: n rad mg. inatordningen och klnnilrar deii svenska ~~iiddagstiinmet~, som gör vår arbetsdag tre timmar kortare i n andra 15nders. Kök, forts8tter han, om du ej kan IBta bli det, men ur lång pilja. Pipan iir Iiilligare och helsosamniare iiii 10-öres-cigarrerna, hvilka i regeln äro vida mer fördefiade, 511 den fröken, soni siiljer dem, hvilket icke vill siiga s i litet. Derpi öfvergår f ö r h till studierna. - Böja dina studier, s i snart du anlindt till universitrtet. Tag .dig ingen hriloterniin, ty den kan blifva din ruin. Studera planmessigt.
Skulle någon af Iduns läsarinnor vilja ge mig ett godt råd, hur jag skall sjelf kunna förfärdiga ett par trefliga permar till en bok, sammanhäftad af vanligt skrifpapper, däri jag upptecknar de verser, som slå an på mig? Ytterst tacksam för svar vore Molly. Kan någon af Iduns läsarinnor gifva upplysning om huru gamla kopparstick skola rengöras trän vattenränder, flugsmuts m. m. Skulle någon af Iduns läsarinnor eller läsare godhetsfullt vilja säga mig hvarest man kan finna afsättning för begagnade frimärken? Böra de vara rengjorda och bundtade? - G. H. Hvar kan jag erhålla de billigaste och lämpligaste blomkrukorna i parti? Ödmjukast Freda. Svar. Ä r man själf rädd att det är opassande, dä bör man låta bli. IIvarför skulle det väl anses opassande? Reseda. Det kan väl en specialist bäst säga. Reseda. Om Stenia vill per porto till H — Grenna uppgifva sitt namn och sin adress, sa torrt, gammalt och utsökt vin med charmant arom ... &gt; 2.90 Rich full-flavoured Port smakligt vin » 1.25 Superior Fruity London Port Fine London Sherry, halftorrt » 1.40 \ Very Superior Old London Port 3.20 3.50 1.00 1.50 2.00 2.50 1.50 (2.25 Cns Lactoserin-Cacao, förordad af professorerna C. E. Bergstrand och Olof Hammarsten; 1.251 1.75; 2.00! Fine Sherry Muscatel ' Fine Old Sherry Muscatel ... \ Very Old Superior Sherry i Muscatel 1 Vill från Samos. Detta vin är ren drufva, behagligt med en svag muscatsmak. Det rekommenderas af läkare såsom synnerligen helsosamt, och är, utspädt med vatten, en särdeles angenäm dryck. Kr. É. I » V T T T f T Glasögona [Pincenez, Teateroch Reskikare m. ra. af bästa kvalitéer hos Fabrikör C. G. Co / lin, 3 STORKYRKOBRINKEN 3.
Den 6 Februari tillkännagaf Rådstufvurättens Ordförande, att Rosenschöld redan föregående dagens afton till staden ankommit och hos Ordföranden gjort hemställan, om icke tryckfrihessmålet, ehuru utsatt till den 23 i samma månad, kunde få genast företagas, samt derjemte anhållit att emot borgen, som atlemnats, blifva ställd å fri fot; i anledning hvaraf Rådstufvurätten beslutade: att, då 5 § uti Adelige privilegierne af den 16 Oktober 1723 icke kunde tillämpas på förevarande fall, der fråga endast vore om fullgörande af ett Rättens beslut, hvarigenom blifvit stadgadt, att Rosenschöld, sorn tredskats att efterkomma förut meddelade förelägganden, skulle med tjenliga medel för domstolen inställas, Rådstufvurätten funne Rosenschölds framstälde yrkande att emot borgen varda på fri fot stäld för det då närvarande icke kunna bifallas; hvaremot och med afseende å den derom gjorda begäran, tryckfrihetsmålet, ehuru utstäldt till den 23 Februari, komme att företagas redan den 8 i samma månad, om hvilket beslut Rosenschöld skulle underrättas. Sistnämnde dag hade ankommit och föredrogs en Resolution från Kongl. Hofrätten af den 30 förutgångna Januari, innefattande föreläggande för Rådstufvurättens Ordförande samt två dess ordinarie och en tillförordnad Rådman att, vid vite, inom viss tid inkomma till Kongl. Hofrätten med förklaring öfver Advokatfiskals-Embetets slutpåstående, i anledning af Munck af Rosenschölds jemte annan persons angifvelse om felaktigt förfarande vid tidningsstämpling i Lund; hvarföre f STOCKHOLMS HÖGSKOLAS | JURIDISKA BIBLIOTEK Hättens Ordförande och bemälde Ledamöter; såsom då mera Rosenschölds vederdeloman, genom särskildt utslag lörklarat sig jäfvige att nied målet taga vidare domarebefattning, och att, då Rådstufvurätten utan dem ej vore domför, anmälan derom skulle hos Kongl. Hofrätten göras, på det att ojäfvig Ordförande måtte förordnas att förevarande tryckfrihetsmål handlägga.
Då Herr Grefve Löwenhjelm, såsom Svensk och Norsk Minister i Paris, uppbar derför auslague aflöningsmedel, hafva Revisorerne trotL 71 sig böra å eli sådant förhållande fasta Rikets Ständers uppmärksamhet, samt ansett, att i fall, likartade med detta, mest rättsenligt vore, att till Stats-Verket besparades hvad utaf ordinarie lönen ej utgår till den vikarierande; innel afvaren af Ministerembetet alltid öppet, att, om han i nåder rapelleras, återfå sin fordna lön. 6:0 Af det, rörande nya Lönings-staten för Lifgardes Regementerna, uti 1841 års Revisions-Berättelse omförmälda Kongl. Bref, dateradt den 10 Juni nämnde år, hafva Revisorerne tagit fullständig kännedom och deraf inhemtat, att skillnaden emellan ordinarie anslagen och de för Regementerna år 1831 utfärdade Interims-staler, 18,568 R:ir 27 sk. 6 1 :st., hvilket belopp Rikets Ständer vid de arne sednare Riksdagarne ansell sig icke kunna bevilja, blifvit med 13,978
Enligt instructionen ålåg det Comitlén att uppgöra tableauer öfver jordbrukets, bergsbrukets, handelns och nåringarnes tillstånd, behof af biträden och medlen att dem åstadkomma; öfver StatsVerkets tillstånd oell behof, öfver skatterna; öfver Banken, dessfunctioner och möjligheten att fylla dem, samt öfver låneanstalterne och lagstiftningen för creditväsendet; Comittén hade genom denna in-: struetion blifvit berättigad att genom StatsSecreteraren inhämta upplysningar från Embetsverken, samt att sätta sig i communication med corporationer och enskilta personer utom Comittén. Jag har icke underlåtit att framställa behofvet utaf att söka dessa upplysningar; och jag tror ännu att elen iakttagna tystnaden bidragit till att väcka oro eller att öka den. Jag har sökt att göra hvad min inskränkta förmåga medgaf. Jag har uppgjort tableaun öfver jordbruket, framställande historiskt dess sista öfvergångsperiod som började 1790. Jag har försökt att uppgöra Bankens historia. Undersökningens resultat är enligt med hvad en vård Ledamot i'dag yttrat. Den hemlighet hvarmed Banken omger sig, år ej i lagen grundad. Jemväl här har såsom annorstädes opinionen gjort intrång på lagens gebiet. Må man få hoppas att rättelse sker. Londoner Bank år ett privat institut; men som det njuter privilegium, så har lagstiftande magten ansett sig böra ålägga Banken att på bestämda tider redovisa så vål för sin utelöpande sedelstock, som för beloppet af dess metalliska valuta. Tiderna tillåta icke mera någon hemlighet i förhållanden, aom in-; Den 6 Felruarii. fluera på det allmännas säkerhet och välstånd. FinanceComittén har längesedan slutat sitt arbete. Konungen har gifvit Comittén instruction och öppnat dess sammanträde. Jag känner ej hvad som varit eller kan bli resultatet af Konungens pröfning uti StatsRådet af Comitténs arbeten. Skulle blott hvad som angår myntväsendet bli föremål för Ständernas deliberationer, så befarar jag att icke alla anledningar till oro skola undanrödjas. Creditbristen härrör icke allenast af myntvärdets obestämdhet; den hårrör till en stor del af bristerna uti lagstiftningen för creditrörelsen.
Betänkande, i anledning af Herr Doctor Pettersons motion, om nedläggande af all ersätttiings-talan emot enskilde ■personer för de medel, hvilka från Malmö iLåne^ Cantor utgifvits, menför hvilka C ont or et, tillföljd af f örre Kamereraren Lindstedts bedrägliga f örhållande, blifvit i saknad af godtgörelse. Ifrån Ilögvördige Preste-Ståndet har Utskottet fått emottaga en af Herr Doctor Pettersson väckt motion, så lydande: ”Genom Justitias-Ombudsmannens Berättelse för år i83i, äro Rikets Ständer underrättade om de förluster, som i Malmö Låne-Contor tillskyndats flere enskilde personer genom en bedräglig Tjenstemans förfarande. Rättegång är börjad, men endast för 3:ne, genom serskilda Högsta Domaremagtens Utslag, afgjord på det sätt, alt de blifvit förklarade berättigade att, utan betalning, återfå sine reversal. Fullföljden af Lagsökningarne har emedlertid hvilat, hvad 6 Banco-Utskottets Betänkande N:o /j6. alla de öfriga beträffar, som ännu icke fått tillbaka sina namn. Nu då Högsta Domaremagten afgjort 3:nemål, med hvilka de ännu oafgjorde äro alldeles lika, och det således torde kunna förutses hvad utgång åtalet, fullföljdt äfven emot de öfriga, skall taga, får jag hos Bankens Principal, Rikets Ständer, vördsamt anhålla, att det måtte blifva bestämdt, huruvida Rättegången skall fullföljas, fastän utsigten icke lofvar annat resultat, än de redan billdé 3:ne Domarne gifvit, eller om icke, på grund af de redan gifne praejudicaten, talan emot de oskyldigt lidande må nedläggas, och de berättigas alt sine oguldne skuldförbindelser återfå.
Propositivn N’.o SS. Utdrag af' Pia lokalia t öfver Ciri/-är enden, hälle/ inför Hans Maj: t Honungen i Stats-Rodel å Stockholms Slott den 51 Oktober 1862. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, 1 hyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Sedan underhandlingar i ministeriel väg egt rum med Kongl. Hannoveranska Regeringen, i ändamål att befria sjöfarten på Elbe-floden från den afgift, sorn under benämning af Stadeeller Brunshauser-tullen hittills uppburits för laster uti fartyg, hvilka vid gåendet uppför Elben passera mynningen af Schwinge-floden, och en traktat rörande berörde afgifts upphörande, emot öfverenskommen lösen, blifvit afslutad mellan Konungen i Hannover å ena sidan, saint de förenade Rikena, jemte åtskilliga andra Makter, å den andra, samt denna traktat, jemte ett af Kongl. Majds Fullmägtig vid berörde underhandlingar särskildt undertecknadt protokoll angående det sätt, hvarpå Sverige och Norrige skola uppfylla de dem jemlikt traktaten åliggande förbindelser, blifvit den 2 Juli 1861, under förbehåll af Svea Rikes Ständers och Norriges Rikes Stortings vid deras näst derefter inträffande sammanträden afgifvande bifall, af Kongl. Majit uppå föredragning af Utrikes-departementet gillad, antagen och ratificerad, så ock efter det Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, under den 24 innevarande månad, till Civil-departementet öfverlemnat exemplar af förenämnde traktat, jemte dervid fogade särskilda protokoll för den åtgärd, som på Civil-departementet berodde, anhöll föredragande Departeinents-chefen nu, efter föregången beredning af ärendet gemensamt med Chefen för Finans-departementet, att till Kongl.
Preste-Slåndet den ig Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 22 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående inköp af boställe åt en Capell-Predikant i Undenäs församling inom Skaraborgs Län. (Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ns Uti., N:o 34.) S. A. K. Rikets Ständer, som fått emottaga E. K. M:s under den 23 September förlidet år aflåtna Nådiga Proposition, rörande anslag till inköp af boställe åt en Capell-predikant i Undenäs församling inom Skaraborgs Län, hafva dervid inhemtat, att, sedan, vid år 1839 hållen Biskopsvisitation i berörda församling, öfverliiggningar egt rum, i fråga om uppförande af ett capell i norra delen utaf denna församling, och derefter åtskillige ortens invånare i ämnet ingifvit underdånig ansökning, hvaröfver vederbörande blifvit hörde, Kongl. Maj:t, med afseende å församlingens vidsträckthet och betydliga folkmängd, hvaraf en del vore boende på 2, 3 till 4 mils afstånd från sockenkyrkan, den 2 Februari 1842, i Nåder förklarat: att norra trakten af Undenäs församling hnge utgöra ett serskildt Capeil-lag; att inbyggarne derstädes egde för sådant ändamål på dertill utsedd plan, | mil norr om hemmanet Sannerud, uppföra en capell-byggnad af sten, under benämning af Tiveds Capell, och att serskild Predikant dervid hnge anställas, i följd hvaraf Kongl. Maj:t anbefallt Consistorium i Skara att, efter Capell-lagets hörande, söka tillvägabringa lämplig reglering af predikantens aflöning, samt öfvsrenskommelse om det boställe, hvarmed han skulle förses.
Högst angeläget lstifwer, arr mi det skeende reglementet, med en noggran beskrifning och ritning, Utfästa bränwins pannorneö proportionerade högd emot deras rapacitet i bredd, bröstets och hattens skapnad, sä wä! som hattens form och högd, samt att uppä den samma ingen öpning eller lock ofwanpä sinneS. Bryggoch Mäskpannans afstånd samt lägre eller högre planering i jemnförelse emot bräuwinspannan är ock af större betydenhet, än mangen torde känna. Genom pannor med stor pannerymd, skall wid ett jemt gående werk, förutan all swek, io kill iZ procent, emot anna» medclmättig panna kunna winnås. Kunde möjeligen afkastningen af hwarje braptnnna genom en förbättrad gäsning, mäskning, omarbetning, och en laggraiuiare disti - Den 28 Maji. 353 kering» sä att allsintet spritakligt bortdunstade eller förlorades, sä Medförde en satan industris bäde enskild och allmän winning. Deremot äro de fa kallade Skoitske pannor, eller sä construerade branwinökäril, hmarmedelst inom förkortad lid, en stor spannemäls mängd afwerkas kan, men utan att wäll draga Adelar utur sädens wanliga kraft eller innehållande sprit, allerhögst fördömelig? och iandsförderfwelige. Jag finner mig ock föranläten anföra, att en uti bränwins tillwerkningen högst erfaren man, till min fulla öfwertygelse, underrättat mig, alt med en bränwinspauna af den mäst wanliga och lagliga form, om 60 kannors innehall, 8020 kannor, da merker gär genom natt och dag, afwerkas kunna; men blott 15 till 16 kannor 6 graders bränwin erhallas efter bräntnnnan, och som dertill fordras dubbelt mera folk och wed, sa kan blott ett sädant bränningösätr med winst drifwas, dä spannemälspriset är lågt, men bränwinsafsärtningcn ineller utrikes i proportion were lucrative.
Men till förvärfvande af denna färdighet erfordras duglige instruktörer och huru skola sådanc hildas vid den närvarande totala bristen på större ridskolor inom landet? Jag anser derföre alt Utskottet bordt tillstyrka det anslag, Kongl. Maj:t pröfvat erforderligt till organiserandet af 2:oe ridskolor»} af Herr J. M. Björnstjerna, vid åtskilliga punkter. »3 p. Kongl. Krigs-kollegium. Den tjensteman som förr under benämning af Adjutant tillhörde Intendents-äfdelningen, har, då han ej nu mer är i militär-tjenst och göromålen äro af edvil natur, blifvit benämnd Intendent. Vid jemförelse af Notariens, Kamrerarens och Intendentens åligganden skall man inse att den sednares äro obestridligen de trägnaste. Det är derföre svårt att finna nå gon giltig anledning lill det för Intendenten, under Notariens, af Utskottet föreslagna lönebelopp. Den befattning Intendenten utöfvar var förr fördelad på 3:ne personer, nemligen 2: ne Adjutanter och en Revisor. Det synes äfven deraf att beställningen förtjenar en högre lön; anseende jag densamma böra bestämmas till 3,500 R:dr R:mt. 6 och 7. p. Öfver-kommendants-expedition och Kommendants-staterne. Då Utskottet uppställt sitt förslag på grunder, som ej synas mig giltige, hafva de ej af mig kunnat biträdas. 8 p. Kongl. Krigs-Akademien. Kamreraren är hufvudman för redogörelsen, håller hand öfver att Slotts-inspektoren, Kassören och Bihliolhekarien fullgöra sina skyldigheter; förer all räkenskap för medel och persedlar, samt afslutar Akademiens årliga Hufvudbok. Han innehar således en både trägen och ansvarsfull befattning. Enligt fullmakt försedd med boställsrum, har han dem ulan ersättning frånlrädt, då de, sedan Kadetternes antal ökades, hlefvo för Akademien behöflige.
Remiss till Constitutions-Utskottet meddelades; N:o 28, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anvisande af medel till arfvoden åt tre nya ledamöter i Lagberedningen: God kändes; N:o 29, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående befrielse för Lofta, Gamleby och Törnesfalla församlingar i Linköpings Stift ifrån utgörande af socknegångs-spanmål eller så kallad skolmästareskäppa till Rector och Collega Scholae i Westervik: Bifölls; N:o 30, i anledning af Grefve JVrangels, T. //., motion om ersättning till vederbörande hemmansegare i Lofta, Gamleby och Törnesfalla församlingar i Linköpings Stift, för hvad de förmenats hafva origtigt utgilvit i socknegångs-spanmål: Bifölls; N:o 31, i anledning af Friherre C. Hermelins motion om anslag till en förbättrad sjukvård vid Kongl. Krigs-Academien: Bifölls; ocb N:o 32, i anledning af ånyo väckt fråga om Kongl. f. d. Canzli Styrelsens hand-cassas öfverlemnande till Riksgälds-Contörel: Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Banco-Utskottets memorial, utlåtanden och betänkande: N:o 9, i anledning af väckt fråga om inställande af silfver-utvexlingen från Banken: Gillades; N:o 10, i anledning af anmärkningar vid utlåtandet, N:o 4: Lades till handlingarne; N:o 11, i anledning af f. d. Fendriken Carl Forsslnnds ansökning om eftergift af straffränta å discontlån: Godkändes; N:o 12, i anledning af K,amereraren vid Låne-contoret i Götheborg, Prat-Utdrag, den 5 October i844- 203 E S.
”Lagstiftaren bar bär anvisat en ovilkorlig nödvändighet för Rikets Ständer, ”att framför allt, inom den föreskrifna tiden, ”bestämma ett Bevillningsbelopp. Lagstif”taren har förutsedt möjligheten af sådana ”omständigheter, att Rikets Ständer, oaktadt en sig bestämdt åtagen Bevillning, ”icke om dess fördelning blifvit ense. Lag”sliftaren har således undanröjt alla de "hinder för bestämmandet af en Bevillning, ”hvilka äfven ifrån ett Bevillningsutskott ”möjligen kunnat uppkomma, i ansende till ”fördelningen af Bevillningssumman, inom ”den i Grundlagen föreskrifna tid.” Detta Friherrens yttrande utmärker en oväntad okunnighet om innehållet af 70 och 71 §§• RegeringsFormen samt 3i §. af Riksdagsordningen. Af dessa §§. kan Herr Friherren erfara, att det åligger BevillningsUtskottet opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna Grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning, och alt derefter, sedan Bevillningssummans belopp blifvit faststäldt, med tillämpning af dessa grunder, författa förslag till Bevillningens utgörande. Bevillningssumman skall således enligt Grundlagarna icke i förväg bestämmas.
Sedan jag nu fått höra att frågan icke är afgjord af de tre öfriga Stånden, vill jag modifiera mitt förra yrkande på så sätt, att jag anhåller om återremiss på hela punkten N:o 4. Frih. Alströmer, Carl Jonas Oscar: Dä Hr Ceder schiöld återtagit sin upgift att frågan var afgjord af 3 Stånd och E. o. Ad:s beslut således är af mera betydenhet, anhåller jag att få tillägga några ord. Hr Cederschiöld yttrade i sitt anförande att statistiska upgifter icke voro annat än osanningar. De kunna visserligen aldrig komma till absolut riktighet, men de kunna närma sig dertill, och deraf måste följa att, om man centraliserar de statistiska arbetena, så skall man få snarare och bättre resultat. Några särdeles stora kostnader förorsakas icke genom bifall till nu ifrågav:de förslag. För närv-.de verkställas statistiska arbeten på flera olika håll, vi hafva Tabellkommissionens, Bergsoch KommersKollegii samt Landshöfdingarnes statistiska berättelser m. fl. Om alla upgifter till dessa berättelser sammanfördes, skulle de, reducerade till betydligt mindre omfång, på ett ställe igenfinnas, blifva för ändamålet vida tjenligare och tryckningskostnaden, som för de särskilda arbetena nu upgår till ett högst betydligt belopp, minskas. Man talar vidare om det ifrågav:de embetsverkets storlek. Det skulle likväl icke komma att bestå af mer än 1 Chef, 1 Exped.Secretrre, 1 Registrator, hvilken skulle samla de inkommande uplysningarne och 1 Revisor, summa 4 personer. Jag vågar påstå att den nuv:de Tabellkommissionens göromål icke kunna verkställas af mindre antal tjenstemän, och man må organisera det statistiska embetsverket huru som helst, så kan personalen aldrig blifva fåtaligare, än den som här blifvit föreslagen. Jag anhåller om bifall till Utslcs förslag med den förändring, som Hr Björnstjerna yrkat. Hr Prytz, Lars Adolf: Jag har endast begärt ordet med anledn. af Hr Cederschiölds upmaning till alla dem, som baft statistiska berättelser att afgifva, att erkänna, det dessa berättelser i mer eller mindre mån innefattat osanningar.
JVs 5, sidan 3, Litt. D. Det grundar sig pä elt utlåt, af Hr Professor Pasch, och jag skall endast upläsa de sista orden deraf, hvilka lyda sålunda:' ”det värme, sorn tillföres denna sednare, (nemi. pannan) på en gifven tid, måste således förhålla sig såsom den på samma tid alstrade ångans myckenhel, hvilken åter, enl. förut anförda grunder, beror på storleken af ångpannans uphetlningsyla, (ill hvilken följaktligen bränviusafverkningen kommer alt slå uti direcl förhållande.” Häruti ligger verkligen en så klar bevisning för min upgift, såvida man annars tror pä vetenskapliga axiomer, att jag tror mig hafva derom sagt nog. I öfrigt hvad hufvudsaken beträffar, så ber jag endast att fä säga några ord i afseende på ett skäl, som låter ganska riktigt och sorn skulle tala för det minimum Utsk. föreslagit. Det har nemi. blifvit anfördt, alt då man vill inskränka rättigheterna för de små pannorna, bör man icke heller lemna de storas rättigheter orörda. Alan bör åtminstone icke lemna dem större eftergifter än de mindre, heter del. Detta låter, som sagdt är, ganska riktigt; men att detta skäl likväl ej håller stånd, visar sig deraf, att inom Utsk. var bela BondeSt. för det lägre minimum, under ganska öppet förklarande att det skulle för dem underlätta möjligheten att, vid öfvergång ifrån den mindre bränvinsbränning de vanligtvis hittills idkat, lägga sig till fabriker, i st. f. att lägga sig till flere mindre verk. Således tror jag icke, att man bör låta detta skäl verka på sig. Det tyckes likväl som den värde Frih:n skulle hafva föreställt sig saken tvertom, och det är just af sådan orsak, som jag äfven motsätter mig Hr von Köchs amendement, som afser, alt om något undantag skulle göras för dem, som idkat bränvinsbränning under åren 1852 och 1853, så skulle det vara endast för sådane, som tillverkat bränvin med ångbränneri d. v. s. endast för fabriksbrännare, men ej för andra.