Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S tänders pröfning, hnruwida, dä hela Astistance-Contoirs inrättningens ordni!,g och beständ huswudsakeligcn beror pä ^f-oer-Eommistariernes nit och m märksamhet, Len andre af dem mä erhä'a en ärlig tillökning af i ZI R:d , 6 st. och den tredje af 8z R:d. 16 st. Aumions Förvaltaren, hwgrs tjenst med 452 R:d. pä ordinarie Star, jemte 52 R:d. pä Extra-Stat, qr förenad med ,nycken granlagenhet och stort answar, iso R-d sann Kmnmarskrifwarne wid uslänings och Inlösnings Departementen, 25 procent af Lönens belopp; dock alla vesta ärliga tillökningar endast med ber wilkor, akt icke någon enda eller någon del af dem mä äga rum, ruan att efter upgjord calcul den bchälsne rewenuen för äret medgifwer deras utbetalning lill fullt belopp för samtelige ofwannamnde personer, sedan lilwal Under-Betjeningen färt ti lgodonjura en tillökning af i>o, 15 a 20 procent, som StatsUrstottek i sitl om Assistanee-Werkek afgifne Betänkande för denne Betjening föreslagit och ben Ut,kottet anlcr törst böra densamma bestås. Häremot har liwäl en Stats - Utskottets Ledamot Herr Eapieainen och Riddaren st, I)Ln<ivLrstt kstljoström anfört, att han, efter den noggrannaste prötning. som warit honom möjlig, fann sig föranlåta alt för sin del assia atta förenämnde wilkorliga Löne. Den 2i Zebruarii i«Z7 Lönetillökningar, och att, dä Atzistance-Conkoircts
Utaf de öfriga exemplaren komma 400 , att tillställas Riksgälds-kontoret för att, enligt de föreskrifter, som derom varda af Rikets Ständer meddelade, antingen genom nämnde Kontors försorg utdelas, eller till framtida disposition derstädes förvaras. Härefter återstående 82 skola vara afsedda att hos Expeditions-Utskottet, vid skeende särskilda reqvisitioner från vederbörande Utskott finnas alt tillgå. Summa 1,350 exemplar/ Stockholm den 4 Augusti 1854. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1884. Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 238. 1 M:o 238. Ank. till Exp.-Ulsk. den 12 Aug. 1834, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af erhållne ålerremisser å Betänkandet N:o 151, angående extra Stats-anslag till föremål, tillhörande Landtförsvars-Departementets handläggning. (U. A.) Första punkten, mom. litt. d., angående ett anslag af 62,000 R:dr för bestyckning af strandverket Gustafsborg vid Carlstens fästning, har blifvit återremitterad af Bonde-Ståndet; men som Utskottets härutinnan afgifna yttrande är af de öfriga trenne Iliks-Stånden godkändt, och frågan alltså, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, blifvit af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning. Samma punkt, mom. litt. e., innefattande hemställan, att en summa af 80,000 R:dr årligen för hvartdera af nästkommande tre år måtte anvisas till anskaffande af riya gevär, är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men återremitterad af Borgareoch Bonde-Stånden.
Specialité: Konstnärligt utförda porträtt koleller Pigmenttryck. Hofleverantörer till H.M. Drottningen af England. M A R M E L A D E R, erhållas hos alla större specerihandlare inom riket » W e t t e r g r e n s — Starka, vackra gångmattor i olika färger ä 65 öre pr meter säljas från Krontorps Gård, adr. Vermlands Björneborg. Begär profver1 Rikstel. äro oöfverträffade genom sin tysta, lätta gång samt vackra sömnad och utstyrsel. Nornans Symaskins-verkstad, Birger-Jarlsgatan 6, Stockholm. (S. T. A. 65527) F RU HILDA ARNESEN behandlar hårsjukdomar medelst massage. Behandlingen verkar välgörande på hufvudet och nervsystemet. Tel. Österm. Strandvägen 13, 2 tr. ö. g. I alla boklådor ä 75 öre: — General Lee ' s marsch for piano, är lättspelt och vacker. af säsongens alla nyheter i bestämda stort urval till låga, ^ priser. Nyheter OBS.! Profver i n k o m m a franko på INNES NÅGON vänlig, äldre dam eller familj^ som vill hyra ut ett hemtrefligt rum åt tva systrar för att därigenom erhålla sällskap under länga vinteraftnar. Svar till » Musikalisk », Iduns Exp., emotses med tacksamhet. (811) ^ A OBS.! Enkel, praktisk metod med användande af apparater för att undvika tråckling. Mönster erhållas. Hvarje kurs (pris 15 kr.) omfattar 1 mån., 2. tim. dagl. Elev syr endast eget arbete. Äfven för fruar att beakta. Karin Egnér, Nybrogatan 53, 4 tr. (S. T. A. begäran. \ ^ K. L U N D B E R G. Idun Annons pris: Tidningen kostar endast 1 kr. för kvartalet, med 35 öre pr petitrad (10 stafvelser). IdunsModeoch Mönstertidning För » Platssökande » o c h » Lediga platser » 1 kr. Utländska annonser 70 öre pr petitrad. postarvodet inberäknadt. Redaktör o c h utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Utgfifning-stid.
Den önskan, som den siste talaren uttryckte, att den Holländska marknaden måtte varda för oss åter öppnad, delar jag h. o. h., skulle också detta ej kunna ske utan några uppoffringar från Svenska statens sida. Jag har dock anledning tro, att dessa ej skulle behöfva blifva så särdeles betydliga i jemförelse med den stora fördel, sorn derigenom skulle vinnas. Jag anhåller att dessa anmärkningar måtte få medfölja återremissen till Stats-Utsk:t. Frih. Raab, Adam Christian: Jag kan icke neka, att jag hyser vissa bekymmer för den stora skuldsättning, som nu är beslutad. Så länge den kan fortgå och ökas år efter år, kännes den mindre tryckande; men då en gång, och den tiden är kanske ej så aflägsen, det från Ranken utströmmande silfret ej mera kan ersättas genom nya lån, så måste en kris inträffa, och ju större lån man vid hvarje riksdag beslutar, desto svårare blir krisen, då den kommer. Det är derföre jag anser, att R. St:r böra åtminstone till någon del åtaga sig sjelfva de börder, som de nu besluta, och icke kasta alltsammans på framtiden. Hvad beträffar lån inom och utom landet, så föreställer jag mig, att om obligationerna skrifvas på två språk, komma de nog att få afgång inom landet, såvida här verkligen finnas några disponibla kapitaler; i annat fall får man söka dem utomlands. — Den af Gr. Den 13 Maj f. m. 331 Mörner uppgjorda klassifikation, de olika banorna emellan, kan jag icke gilla, då han ställt i skuggan banan mellan Arvika och Norska gränsen, hvilken jag anser vara af största politiska vigt. — Nya föreskrifter anser jag deremot behöfvas för fullmäktige i riksgäldskontoret; men då svårt torde blifva att härvidlag bålla en medelväg och hvarken göra dem för obligatoriska eller för lösa, tror jag ingen annan utväg i detta fall finnes, än att öfverlemna frågan till K. M. Jag får derföre framställa följande yrkande, som jag skriftligen uppsatt: 1:0 att R.
Omkring iooo arbetsfångars beklädnad och förseende med sängkläder och sjukvårds attiraille hafva äfven med UtredningsDepartementets inskränkte tillgångar blifvit bestridde, likväl med den hushållning, att, ehuru dessa fångar efter mensklighetens och den stigande upplysningens fordringar äro bättre försedde än förr, deras beklädnad till största delen utgjorts af för Ammen oanvändbare, men uppå ändamålsenligt sätt apterade, monderingspersedlar. Långt ifrån att således hos Kongl. KrigsCollegium och i dess förvaltning någon orsak till förrådernes nuvarande förminskade skick kan anträffas, torde, efter en tagen speciel kännedom om förhållanderne, kunna vitsordas den ordning och omtanka, hvarigenom detta Embetsverk bemödat sig att minska olägenheterne af StatsVerkets otillräckliga tillgångar för Arme'ens och dess Beväringsmanskaps beklädnad och öfriga utredning. 44 H. 20 3oS Den 8 October f. m. Hvarefter Herr Möllerhjelm mundtligen yttrade: Jag får till detta mitt skriftliga anförande tillägga, att Utredningsförråderne allt sedan år 1814» 1 brist af tillräckliga och för de mångfalidiga behofven erforderliga årsanslag, blifvit så anlitade, att man knappast numera kan säga sig äga några dylika förråd; och har jag till utvisande af den förminskning Utredningsförråderne under de sednaste i4 åren undergått, medelst utdrag utur räkenskaperne låtit uppgöra en jemförelse emellan behållningarne å de hufvudsakligaste persedlarne i Kronans Utredningsförråder vid 1814 års utgång, och de behållningar af samma persedlar, sorni dessa förråder förefunnos vid förlidet års slut, hvilken persedel-förteckning, för vidlyftig att här uppläsa, skall när sorn hälst meddelas till skärskådande af den, sorn af det utaf mig uppgifna förhållandet skulle önska taga närmare specifik kännedom. — Friherre Anckarswärd har i dag äfvensom i går yttrat tvifvelsmål om administrationens ändamålsenlighet, och tagit detta till skäl för sin vägran af de nu omtvistade 70,000 R:dr.
Detta är tungan öfver Damascon: Si, Damascus skall ingen stad nu mer vara, utan en förfallen stenhop. Aroers städer skola, öfvergifne varda, så att hjordar skola der i bet gå, och ingen skall drifva dem ut. Och det skall ute vara med Ephraims fäste, och Konungariket i Damasco; och det öfverblefna i Syrien skall vara såsom Israels barnas härlighet, säger Herren Zebaoth. På den tiden skall Jacobs härlighet tunn varda, och hans feta kropp skall mager blifva; Ty han skall varda såsom när en insamlade säd i andene, och såsom när en inbergade ax med sin arm, och såsom en upphemte ax i Rephaims dal; Och en efterhemtning blefve, såsom när man rister ett oljoträ och der tu eller tre bär qvarsitta uppe i skatanom; eller såsom fyra eller fem bär hänga qvar på qvistarna, säger Herren Israels Gud. På den tiden skall menniskan hålla sig intill honom, som henne gjort hafver, och hennes ögon skola se på den Heliga i Israel; Och skall icke hålla sig till altaren, som hennes händer gjort hafva, och icke se till det hennes finger gjort hafva, antingen till lundar eller beläte. På den tiden skola hans starkhets städer varda såsom en öfvergifven telning och qvist, som öfvergifven var för Israels barn, och skola öde varda. Ty du hafver förgätit Gud, den din helsa, är, och icke tänkt uppå dina starkhets klippo; derföre skall du sätta lustiga plantor, men du skall dermed satt hafva vinqvisten åt främmandom. I planterningenes tid skall du väl taga vara uppå, att din säd må tideliga växa; men åt höstenom, när du skall inberga kärfvarna, skall du få ens bedröfvadas sorg derföre. Ack! ve det öfvermåtto myckna folket; såsom hafvet skall det brusa, och folkens rumor varder stormandes, såsom stor vatten storma.
Länets lazarett och hospital samt kurhuset för Gestrikland äro belägne i Gefle, der sjukvården skötes af en stads-Iäkare och en stads-kirurg; hvarjemte provincial-läkaren i Gestrikland, samt för närvarande äfven regements-läkaren vid Helsinge-regemente, här äro boende. Den allmänna fattigvården i Gefle besörjes af en Direktion, hvilken, genom de i stadens distrikter tillsatta uppsyningsmän, erhåller säker kännedom om de nödlidande och om dessas större eller mindre behof af understöd. Denna angelägenhet skötes i allmänhet med nit; men antalet af behöfvande har i sednare tider så tilltagit, att de för fattig-försörjningen anslagna tillgångar blifvit otillräckliga, och nya tillskott måste för detta ändamål anskaffas. Bland särkilta välgörenhets-anstalter förekomma: en sjömans-huset tillhörig kassa, hvarifrån understöd årligen tilldelas ålderstigne eller bräcklige skeppare och sjömän samt deras enkor, en barnhus-inrättning, en enkehuskassa och en af musik-amatörer samlad fond för Pauvres Honteux. Likaledes finnes en år 1824 inrättad sparbank, hvars stiftelse i första rummet bör tillskrifvas en nu mera bortgången patriotisk medborgare, som till grund-fond för densamma gifvit 2,000 R:dr Banko. Denna, inrättning, som medfört väsendtlig nytta, har under sin fortgång tillvunnit sig mer och mer förtroende hos allmänheten; och dess sammanlagda fond utgjorde vid i83a års slut 82,069 R:dr 12 sk. 3 r:st Banko. Söderhamn. Uti denna stad uppgår folkmängden, enligt de år 1882 uppgjorde mantals-längder till i5oi personer, hvaraf g3i äro mantalsskrifne och 570 mantalsfrie. Hela folkmängden har på de sista fem åren ökat sig med allenast en person. Den idoghet och flit som i synnerhet bland qvinnorna inom denna stad varit allmänt rådande, bibehåller sig väl ännu, men till mindre båtnad för dem, emedan de betydligen minskat sina väfnader, hvaraf mindre förtjenst varit en gifven följd.
Det är, s o m o m dess rika harmonier förmådde upplösa alla dissonanser i hennes sönderslitna inre. Det veka, drömmande, gåtfulla i hennes natur k o m m e r i musiken till sin rätt, det m ö r k a o c h bittra flyr långt ned på djupet. Det ligger i hennes spel något på s a m m a gång » himmelhoch jauchzend — zum T o d e betrvibt », s o m gör ett förunderligt gripande intryck på åhörarna. Ingen af d e m har emellertid märkt, att dörrens blankpolerade mässingshandtag ljudlöst vridits o m, och att en manlig gestalt n u står orörlig därborta i skuggan. Först då den sista tonen förklingat, träder en främling fram ur dunklet o c h hälsar vördnadsfullt det gamla paret vid eldstaden, under det den unge W o l f g a n g m e d öfverraskning i h o n o m igenkänner en sin studiekamrat. Denne vänder sig till sist till den unga damen och b e r ö m m e r m e d så oförställd beundran hennes mästerliga spel, att Cornelia, då tjänarinnan i detsamma bär in ljusen, fäster en lång, forskande blick på hans ansikte. Det finns ingenting tilldragande däri, utom d e kvicka själfulla ögonen, tvärtom det är snarare fult, o c h likväl betraktar h o n h o n o m oafvändt. Förunderligt H o n står j u där i full belysning, o c h h o n har i stillhet konstaterat, att han är den förste man, som icke ryggat tillbaka för hennes frånstötande yttre. Hennes sätt blir otvungnare i hans närvaro än det eljes plägar vara, o c h under kvällens lopp lyssnar h o n uppmärksamt till hans snillrika konversation jL&amp;i t / kunna k o m m a till full inbördes harmoni — Men för mig, Cornelia, är d u allt, det vet du j u!
Tillägget är i öfrigt ganska oskyldigt; men jag fruktar, att det gör stadgandet mera inveckladt. Underteckn. B.i d d. Se cre t.: Ehuru jag visserligen vet, att R. o. Ad:s beslut äro oberoende af de öfriga Ständens, tror jag likväl, att det, särdeles i fråga om en redaetion, kan vara nyttigt att känna, huru dessa beslutat, och får jag derföre, i afseende ä nu förevar, punkt, äran upplysa, att densamma af alla 3 de öfriga Stånden blifvit oförändrad antagen. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Jag vill endast nämna, att då Bancofullmägtige icke äga att upphäfva assignationsrätten, ser jag icke behof af den föreslagna förändringen; men för öfrigt får jag begära propos. derå, att då vi komma till frågan om lånebanken, ftidd.secret. må vid hvarje punkt upplysa, huru de öfriga Stånden derom beslutat. R. o. Ad. kan likväl besluta såsom dem godt synes; men jag tror, att det för korthet och reda i discussionen vore nyttigt att erhålla sådana upplysningar, hvarom jag nu tagit mig frihet anhålla. Frih. Ehrenborgh: Jag är förekommen af Hr v. Hohenhausen. Genom det betydliga försprång, de öfriga Stånden fått framför oss, lära vi väl hafva föga annat att göra, än rätta oss efter deras beslut. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. till bifall ä iö:de punkten af Utsk:s förslag. Bifölls_ Likaledes bifölls den af H. Ex. gjorda hemställan, om Ståndet önskade att, vid föredragningen af hvarje punkt, de af de öfriga RiksSt. rör:de densamma fattade beslut måtte genom underteckn. Ridd.secret. tillkännagifvas. 17 punkten: att privata assigner in gs rättigheten i Banken må tillsvidare få fortfara emot en afgift af 2 r:dr b:co för hvarje folium örn 4° ia" der af den löpande räkningen, med förbehåll tilli - Den 3o Juli f. na.
Tersmeden yrkat bifall till Utsk:s 270 Den 17 Oktober. i denna punkt afgifna yttrande och deremot Hr von Hartmansdorff yrkat afslag derå, samt föreslagit att Bankens General-bokslut må updragas åt en af Kamererarne i låne-afdelningen, med vilkor att denne Kamererare, under den tid, bokslutet pågår, erhåller ledighet från utöfningen af de honom tillhörande löpande expedilions-göromålen, samt att, i och för förrättandet af de sednare, full Kamererare-aflöning under några månader vid början af hvarje år får användas på räkningen: Obestämda Supplementar-Staten. Hr Gr. o. Landtnäs sedermera först till bifall åötsk:s i denna punkt afgifna yttrande, och sedan till afslag derå samt antagande af Hr von Hartmansdorffs förslag framstälde proposabesvarades med blandade Ja och Nej, hvarefter dessa proposa förnyades, och, sedan dervid svaren åter utfallit med Ja och Nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg den sednast till afslag å Utsk:s yttrande och antagande af Hr von Hartmansdorffs förslag framstälda propos. besvarad med öfvervägande Ja. 20:o Ulsk:s förslag, pag. 38, till bestämmande af personalen för låne-afdelningen; och 21:o Utsk:s förslag, pag. 40, till bestämmande af personalen för låne-kanslict. Riföllos. 22:o Utsk:s förslag, pag. 41 och 42, lill bestämmande af personalen för Revisionsoch Ekonomi-afdelningen. Frih. Tersmeden: Sedan R. o. Ad. afslagit Utsk:s hemställan om sammanförande af Depositonsoch Kassa-afdelningarne, så torde personalen inom Revisionsoch Ekon.-afdelningen böra bestämmas till 1 Kommissarie, 4 Bokhållare, 2 Revisorer och 1 Kontorsskrifvare. Jag anhåller vördsamt om Hr Gr. o. Landtmis propos. härå. Uppå härefter framstäld propos. bifölls Utsk:s förslag med den af Frih.
För att gifva ett begrepp oiii det arbete, som blifvit utfördt, får Styrelscii nieddela följande siffror. Ikligt iiiskrifningsböckerna Iiafva anmält sig rådsökande i ekononiiska ärenden i rathfrågor 98. i helsovårdsfrågor - i öfriga fragor arbetsgifvare 75. arbetssökande .. z@. Siiiiima 469. l l Haraf franigar, att uppgiften att medla niellan arbetssökande och arbetsgifvare Iiittills varit byråns vigtigaste. Med tillfredsställelse kan Styrelsen fraiiiliålln, att byråns arbete inom detta omride varit under senare delen af %et ganska rikt p5 franiging. Af 75 arbetsgifvare Iiafva i7 itertagit gjord anmälan och i I anmäliiiiigar balanserats till iniievarandc år. Af de Stersti ende 47 Iiafva sökt och crliållit. .. 20. lärarinnor . lektioiisgifvarc . .. . 12. förelaserska ... i. sällskap och biträde i Iieniniet . 4. öfversattare ... kontorsbitradeii ... J. utländsk korrespondent . skrifbitrade ... I. sjuksköterska i. : If 296 arbetssökande hafva Go återtagit sin anmälan, igo anmälningar hafva balanserats till innevarande år. Samnianlagda beloppet af de årslöner; hvilka tillförsäkrats dem, hvilka genom b y r h erhållit fasta tjenstebefattningar, uppgår i rund summa till iopoo kr. Dessutom hafva i8 personer erhallit dels lektions arbete och dels tillfalliga arbeten, Iivilkas varde ej kunnat 3 byrån uppgifvas. Den högsta årslön. som betingats från byrån, uppgår till i,zm kr. (dels för lararinnna i utlandet, dels for första kontoristbefattning). Deii lägsta lönen ar I jo kr. Vid julen 1885 har byrån åter hållits tillgänglig för personer, som önskat råd med afseende på bokinköp. Den erfarenhet, soni vunnits foregående jul, har gjort det möjligt att denna gång s k ö h detta arbete på ett mer systeniatiskt sätt.
Jag får då förklara, att jag högeligen betvifla:-, att en Komité fjerran ifrån orterna kan bestämma ett taxeringsvärde å hemmanen inom de serskildta länen, lika för hvarje hemman, ty det kan icke vara för Hr von Hartmansdorff obekant, att en serdeles betydlig olikhet hemmanen emellan eger rum, då dessutom naturligtvis en eller annan tillfällig orsak såsom eldsvåda, hvilken är uti 68:de §:n omnämnd, skulle i Förordnm intagas, men jag tror dock icke, att genom annat än Komitéer pä sjelfva orterna denna värde - Den 27 Maj f. m 309 värdering af hemmanen kan rättvisligen verkställas. Att den icke kommer att sanningsenligt ske förr än den obilliga proc:n nedsättes, tror jag att man kan vara fullt öfvertygad om. Hr Hjärne har sagt, att man först borde utröna värdet och sedan nedsätta proc:n, men jag är öfvertygad om, att så länge fruktan för en öfverdrifven proc:s qvarstående spökar för de Komitéer, som inom länen skola upgöra dessa värderingar, så länge skola dessa af dem icke blifva sanningsenligt upgjorda, just för att söka undandraga sig den alltför öfverdrifna beskattningen. Min öfvertygelse är, att det endast kan tillgå på det sättet, att man vid en Riksdag, då Statens tillgångar medgifva en minskning i bevilln:n af några 100,000 R:dr, stadgar en nedsatt bevilln:s-proc. och sedan man det gjort, i samma Bevilln:s-Förordn. föreskrifver, att Taxerings-Komitéer skola sättas, hvilka skola utröna egendomarnes verkliga värden, hvilka sedermera skola ligga till grund för den då stadgade billiga proc:n. Detta är i min tanke det enda sätt, hvarpå saken kan tillgå. Hr von Hartmansdorff har sagt, att saken är rättvis och att rättvisan går sin väg fram.
Det fans ingenting så lågt, att hon ej trodde hononi om att kunna begå det, och med bitter ånger tänkte hon sedan ständigt p&amp; hur hon uppoffrat allt för att följa den ovärdige. * * * Öfverresan var för Agda Törne högeligen bedröflig. Hon angreps af den allra envisaste sjösjuka och tvangs på så sätt att ständigt hålla sig inne i sin hytt. Och under sista delen af resan, då sjösjukan lemnade henne någon ro, pinades hon endast så mycket värre af ånger öfver sitt förhastade beslut, af hemlängtan samt af bitterhet öfver det hatfulla sinne, som Harald lagt i dagen, då han hånat och Iiärmat hennes sorg. Harald deremot trifdes utmärkt väl ombord. Han brukade ibland koriima in till Agda och berätta för henne lustiga historier om passagerarna, än om “ den dystre gentlemannen ‘, som förlorat sina rikedomar och beundrade Harald som tyckte sig vara rik med Agdas två- hundra kronor; än berättade han om en koketterande ung dam, än om ett par glada själar som rymt från sina kreditorer. En bondflicka som Harald upptäckt bland utvandrarna ombord och som förr tjeiiat hos Agda, kom också stundom in till henne; men hon ville ej mottaga besök af någon främmande. Agda vande sig så småningom att tala med denna flicka om allt som 1åg henne på hjärtat, främst om hennes förhällande till brodern. “ Ser du ‘, sade hon en dag, “ Harald och jag hafva varit uppledsna på hvarandra, men först här ombord har jag förstått att han hatar mig och har något ondt i sinnet emot mig.&amp; “ Herr Harald ser ej ut att tänka på sådant; han bara skrattar och skämtar, och icke häller lär han dricka mera. Sjöfolket ä ’ så glada i t honom. De ha aldrig haft en så treflig herre ombord, och uppe bland de fina damerna och herrarna gycklar han dagen om. Han klär ut sig och ritar af dem midt för deras näsa och spelar komedi för dem, s i de hålla på att skratta sig förderfvade. Så säga uppassarne åtniinstone. ' Ja, men det ligger något under allt detta ", anmärkte Agda. " Han är sig alldeles inte lik. Han går bestärndt och grubblar pii nå- got ondt. "
Jag kan förstå det. För mig är det kanske inte nytt, DIREKTÖR BRUHN. fick tvåtusen af Hansson. Han skulle ha dem igen om en vecka. Och han har inte råd... Men... du; det är ohyggligt med de pängarne! Jag FRU BRUHN. utom... Han skall få dem. Det blir ju tillgångar, och dess DIREKTÖR BRUHN. Hvad? FRU BRUHN. Här är inte tid att tänka på det. Det gäller att 116 fatta ett beslut. Ä ena sidan fängelse, straffarbete, förnedring... DIREKTÖR BRUHN (håller för öronen). Tyst... åh! FRU BRUHN. göra för sig alla möjligheter och sedan välja. DIREKTÖR BRUHN Hvad tjänar det till att förtiga det? Bäst är att klar beslutsamhet). ter till). (med en ansats af Jag har redan gjort mitt val. (Det ringer; han sprit FRU BRUHN. förgyll intet. Det skall inte behöfvas. Ingenting öfverhåller på att brista i gråt men bemannar sig och tillägger och går.) Det är Saima... Hugo, säg henne alt! Dölj intet, skyler så, som tillgifvenheten... Hugo... (vill säga något, raskt) om en halftimma är din koffert i ordning. (Nickar SAIMA. efter mig. God morgon! Hvar är Betty? Hon har skickat bud DIREKTÖR BRUHN. I sitt namn ja; men ärendet var mitt. SAIMA. Ah, repetition? DIREKTÖR BRUHN. Nej, det blir ingenting af med den. ändå (springer fram och ser honom frågande in i ansiktet). Så märkvärdig ni ser ut! Upprörd glad och DIREKTÖR BRUHN och för henne fram till rampen, med armen kring hennes skuldror). (tar hennes händer jag skall börja. Jag har så mycket att säga dig, att jag inte vet hvar SAIMA (ser sig misstroget omkring). DIREKTÖR BRUHN. på oss Du sade ju att du ville bli min, om jag vore fri. Nu är jag det. Nej, du kan vara lugn, det fins ingen som spionerar