Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ett Dictamen af Herr af Darelii, Isac, angående vissa anstalters vidtagande till Landtbrukets upphjelpande, tillika med af Herr Silfverstolpe, Gustaf Abraham, dervid gjorde anmärkningar; i hvilket ämne Utskottet skulle äga att samråda med dem af de Öfriga Utskotten, som dessa ämnen till någon del kunde röra. Ett Dictamen af Herr Flach, Carl, angående inrättningen af en Magazins-Direction under styrelse af genom Biksens Ständer utsedde Tullin ägt ige. Ett Memorial af Herr af Uhr, Carl David, angående Författningars vidtagande i afseende på tito Dera 29 Mars• 473 1:0 den oinskränkta Nederlags-friheten, 9:0 hvilka varor till införsel mä tillåtas, 3:0 lurendrägeri och tullförsnillning, 4:0 Vestgötha Gårdfari-handeln, 5:0 Vaxel-rörelsen i Riket. Ett Dictartien af Herr Zelow, Christer, angående en Landtbruks-Discont, hvilken kunde äga rättighet att till en million Riksdalers belopp assignera på Banken. Ett Dictamen af Friherre Eilijencrantz, Axel Rudvie, angående en stor Deputation till Kongl. Maj:t med underdånig anhållan att vidtaga vissa Häftig» steg till öfverflödets hämmande. Ett Memorial af Herr Adlerheim, Pehr, rörande Brännvins-Bränningen i dess sammanhang med Åkerbruket och Boskapsskötseln. Ett Dictamen af Herr von Kruus, Conrad, angående anhållan till Kongl. Maj:t om tillåtelse till Brännvins branning äfven under loppet af Maj månad detta år. Ett Memorial af Grefve Mörner, Carl Stellan, angående upphörande af den Riksens Ständers Justitia-Ombudsman ålagde befattning af granska Markegångs-Taxorna. Ett Memorial af Herr Stjernsvärd, Carl Georg, angående Brännvins-brännande af Potatoes. Ut Supra. Ex Procollo A. G. Silfverstolpe. Ut - I 474 Deri i 9 Mars. Utdrag af Protocollets hållet i Plogloft.
Må väl kännedomen af dylika förhållandens tillvarelse mana den enskilte Riksdagsmannen att moget öfverväga, innan han besluter den åtgärd som rikets sanskylldiga nytra kan synas honom kräfva; men illa bevandrad skulle han visa sig vara i den äkta politiken, sorn är ädla naturers tillhörighet; misskänna skulle han de anspråk på akt - Den 10 Julii f. lil. ning som medborgerlig värdighet ger; sig sjelf skulle han göra förlustig all rätt till aktning och välvilja af likar, högre och lägre, om, genom bevekalsegrunder, främmande i alla afseenden för ett lagligen fritt folks Representanter, han ville ens försöka att verka på deras beslut. Jag har afstyrkt båda ytterligheterna. Jag deremot tillstyrker att ConstitutionsUtskottets Betänkande, gilladt sådant det är, i underdånighet nedlägges inför Konungens thron; samt att i den skrifvelse hvarigenom Ständernas beslut Kongl. Majit i underdånighet meddelas, den önskan uttryckes, att Kongl. Majit täcktes låta detta Ständernas öppna handlingssätt, inför sig vitsorda deras tanka om Konungens personliga egenskaper. N:o 3* Friherre Lagerbjelke, Gnjlaf: Om det vigtiga och grannlaga ämne som nu är under öfverläggning, af alla Talare blefve betragtat, icke blott i sin helhet, utan äfven i hvarenda af dess delar , samt dertill i dessa delars mångartade detaljer, skulle det nästan tyckas mig, som vore den nyss började discussionens slut ännu beslöjat af framtiden. Jag klandrar dock ingalunda denna noggranhet; jag bär tillbörlig aktning för hvars och i6o Den io Juiri /. rn, ens sätt att se: jag åtnöjer mig med att blott framställa mitt. Först och främst tror jag mig böra förbigå alla de mindre anmärkningar, hvilka till ingen slags påföljd blifvit aomälta, deras ändamål synes mig öfverflödigt uppnådt, i och med sjelfva anmälandet till Riksens Ständer, samt den dervid fästade offenteligheten.
— N:o 298. i anledning af olika beslut öfver utlåtandena N:is 84 och igo, angående prolongation å arrendet af Söderby hemman. XIII. B. 110. A. 202. XIV. U. 452. XV. E. n3. — N:o 299. angående skiljaktiga beslut öfver utlåtandena N:is 85 och 18g, rörande prolongation å arrendet af Barkarby hemman. XIII. B. 110. A. 202. XIV. U. XV. E. 113. K:o 3oo. angående sökt rättighet för åtskilliga städer alt återbekomma af dem erlagd rotefrihets-bevillning. XIII. B. 110. A. 292. E. 714. XVIII. E. 332. U. A. 290. ■— N:o 3o2. med förslag till sammanjemkning och voteringsproposilioner, i anledning af RiksStåndens olika beslut i fråga om beräkningen af Statsverkets inkomster. XIII. B. 297, 3o5. A. 477. XIV. U. 452. XVI. E. 387. XVII.
De bästa premier för uppmuntrande af den enskilda industrien, synas mig vara, den vinst som man erhåller genom Den 19 Junii e. m. 323 sin verksamhet, och dertill bidrager mera frihet i verkningskrets, öppnade och lättade communicationer för producternes afsättning, och i låneväg försträckta förlags-capitaler, än några små omärkliga gratificationer, ty annat namn lära så beskaffade premier, som det ifrågavarande, icke kunna få. Jag tror derföre detta förslag sakna realitet, och afstyrker således vördsamt dess antagande. Rörande tullen å spannemål, anmäler Utskottet upplysningsvis, att den fixa tull å denna vara, som Utskottet föreslagit, icke blifvit i Tableau upptagen, emedan införsel deraf med nämnde tull i vanliga år d. v. s. med vanlig skörd, icke är att beräkna, och att det i alla fall beror af Kongl. Maj:t, att antaga eller förändra detta tullsystem för spannemål. Utskottet hänvisar derföre ämnets undersökning och behandling till dess utlåtande i anledning af Herr af Wingårds derom gjorde Motion, och följande denna hänvisning afvaktar jag detta utlåtandes återkomst från Utskottet för att då yttra'mig i saken. Utskottets tillägg till den af Tullstyrelsen, till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, föreslagne redaction i nuvarande 4 §• Tulltaxe-underrättelserna, rörande helfrihets åtnjutande för alla fartyg emot fribrefs företeende, att nemligen samma anstånd med nytt fribrefs presenterande, då det förra är förloradt eller årsgammalt, måtte förunnas för y 3t»4 Den 19 Jun ii e. ra. utgående fartyg, likasom 1111 mot stadgade vilkor är för inkommande medgifvit, måste jag tillstyrka. Till denna möjliga modifikation i föreskriften tror jag den, att fribref måtte stå att erhålla hos hvarje Länsstyrelse, inom hvilkens Län Städer vidhafskusten finnas, horde tilläggas. För det när varände är det hlott i Commerce-Collegium, som dessa för ett år gällande Handlingar kunna erhållas.
För att fullfölja den i flera föregående revisions-berättelser införda utredning af hvarje särskild, i Riksgälds-kontorets räkenskaper balanserad, skuldposts belopp och beskaffenhet vid revisionsårens början och slut samt ökning eller minskning under dessa år, hafva nuvarande Revisorer ansett sig, med bibehållande af samma uppställning, som i förut afgifna enahanda berättelser, böra härom meddela följande med de granskade räkenskaperna öfverensstämmande uppgift. tliksgälds-Mtontorels utbalanserade Skulder Räntebärande t Obligationer med 5 procents ränta, hvilka, i anseende till deras ordalydelse, icke kunnat uppsägas » med 4 procents ränta, utfärdade till Rikets Ständers Bank, eller dess ordres, att årligen, till ett antal af 22 stycken, å 4,000 R:dr hvardera, eller å ett sammanräknadt kapitalbelopp af 88,000 R:dr, infrias, » med 3 procents ränta, för upplånta medel till utbetalningar å kreditivet för neutralitetens upprätthållande, (serien A.) » med 4 procents ränta för d:o d:o, (serien B.) Insatt fond till säkerhet för Götha kanals framtida underhållande, emot 5 procents årlig ränta, Innestående medel för ännu icke fuiländade hamnbyggnads-arbeten vid samma kanal, emot dito, (Återstoden af dessa medel utbetaldes till Götha-kanal-direktion under år 1854.) Beviljad och afsatt fond för Södertelje kanals underhållande, emot 5 procents ränta, Innestående lösen för å skatt ejor den växande ekar; å hvilka medel 4 procents ränta ekeplanterings-kassan godtgöres, Uti Riks-arkivets nuvarande hus intecknad skuld till Stockholms Bor ger skaps Enkhus-direktion; för hvilken skuld, enligt den derför afgifna förbindelse af den 6 November 1794, borde till en början erläggas 5 procents och sedermera allt framgent 44 procents ränta, Ränte fria t Förfallna 5 procents obligationer, med derå till förlallodagarne upplupen, ränta, 3,760: 38. 1.
Svar till » Husmoder i Stockholm », torde sändas till Iduns Red., som vidare befordrar detsamma. [2547] att For ea anspråkslös flicta vår älskade syster S A R A H B E T J E M A N N, född den 20 augusti 1853, stilla afled den 0 september kl. 10 e. m. jefter endast några dagars sjukdom, djupt sörjd och saknad af oss, slägt och vänner. LEDIGA PLATSER. En småskolelärarinna _ eller en folkskolelärarinna, som vill inträda uti familj, och är kompetent att undervisa mindre barn uti handarbeten och större, utom annat, äfven första grunderna i musik, erhåller en god pl. på landet. Närmare underrättelser lemnar E. Montgomery, Eottneros. af god familj, som tagit folkskolelärarinneexamen, helst i Kalmar, och eger vitsord om skicklighet att undervisa barn i de första grunderna och i musik och dessutom är villig alt emellan lästimmarne utöfva tillsyn öfver dem och biträda modern med vård och underhåll af barnens kläder, finns plats i höst som lärarinna för 2 barn i en ämbetsmans familj på landet. Svar med uppgift om lönepretentioner med referenser och åtföljdt af fotografi sändes under adress » Plikttrogen », Söderkö- ping, p. r. [2519] E tt fruntimmer af stadgad ålder och med goda rek., villigt att ensam sköta hushåll för 2 skolgossar med informator erhåller plats till nästa vårtermin. Befl. härå torde insända svar med uppgifva löneanspråk, till » P. », Surahammar. 12514] [2545] Tvättpulver J Ö N L S. Ö P I U I hos alla specerihandlare. porslinsfat att torka, och kunna de sedan gömmas som de äro för att användas soppor o. s. v. Olga. Syltnlng-. Lingon i sockersaft. Man plockar ut de största bären, sticker ett hål i hvarje (eljes krympa de sedan ihop), packar dem hvarftals med strösocker i en hög glasburk, hvilken man tid efter annan omskakar. Stenia. Skärbönor.
Gr. Posse, Erik: Under de flere dagars långa discussioner, som härstädes ägt rum, har jag allt hittills afhållit mig ifrån del tagande i öfverläggningarne, dä jag ej ansett mig äga nog grundlig kännedom i de financiella theorierne. Jag har med uppmärksamhet afhört allt hvad som blifvit sagdt för och emot, och ehuru frestad mången gång att äfven höja min röst, har jag dock afmätt derifrån, under förhoppning alt resultaten dock skulle blifva sädane som jag önskade. I dag har likväl R. o. Ad., genom den sista voteringen, fattat ett beslut, i afseende hvarpå jag ej kan annat än beklaga, att 2:ne Stånd redan förut beslutat i alldeles motsatt riktning. Nu är fråga om att kunna hjelpa det onda. Här är ett förslag framstäldt, om hvilken åtgärd som bör vidtagas, i händelse de öfrige Ståndens beslut skulle blifva gällande, eller om hela saken skulle förfalla. Jag bäfvar för tankan på den blifvande ställningen, om privatbankerne skola upphöra, utan att någon annan hjelp komme emellan. Under föregående discussioner har jag i detta ämne gifvit mina tankar tillkänna; jag har aldrig gillat inrättningen af privatbanker, men sedan de en gång kommit i gång, kan jag ej förstå huru man vill kullslå och förstöra dem, utan att införa andra anstalter i stället. Jag lemnar till de mera financekunnige att bedomina, hvilket förhållande är bättre, att Den 16 April e. m. 491 hafva penningar 1 landet fördelade, tillgänglige, utgifne på grund af säkra hypotheker, än en rörelse i samma väg, bedrifven af Riksbanken, nian valuta. Jag skulle önska, alt man loge i betraktande hvilkendera säkerheten är den bästa, hvilket förhållande som är farligast, som minst eller värst inverkar på Riksbankens ställning. Alt utgifva en summa utan några hypotheker, utan gifven fond, det anser jag vara vida farligare, än att låta det nuvarande förhållandet fortfara.
Maj:ts Nådiga kungörelse af den 7 April 1841» :|tt mantalspenningar skola erläggas först efter fyllda 17 år elier 2 år senare än förut. Orsakerne till folkökningen, hvilken fortfar alt vara störst inom den obesuttna arbetsklassen, synas vara desamma, som antyddes i förra berättelsen, och i den mån denna tilllager ökas äfven beliofvet af kraftfullla åtgärder till beredande af mera vårdad uppfostran åt den uppvexande ungdomen, på det samhället icke må belastas af lättingar och oduglingar. Utom Gymnasium och en högre Lärdomsskola i Skara, en Trivialskola i Mariestad, en Stadsskola i Lidköping, pedagogier i Sköfde, Hjo och Fahlköping, samt skolor efter Lancasterska metoden i Skara, Mariestad och Lidköping, hvilka 2 sistnämde Eders Kongl. Majit behagat understödja med enskilda gåfvor, hafva i ofvannämnde afseende, för den egentliga folkundervisningen inom församlingarne å landet, från längre tider tillbaka varit vidtagne serskilte anstalter, hvilka, ehuru nog ofullständige, bibehållit sig och efter olika omständigheter fortskridit i lika anda, riktning och omfattning som förut; men sedan Eders Kongl. Majits Nådiga förordning af den 18 Juni 1842 utkom, äro inom församlingarne beslut fattade för alt sist inom den tid samma Kongl, förordning utsätter, eller år 1847 hafva folkundervisningen så inrättad som anbefaldt blifvit; för hvilket ändamål inom samtlige församlingarne äro träffade anstalter antingen att upprätta skolor, fasta eller ambulatoriska eller båda delarne samfällt, alldeles å nyo, eller ock i behörig ordning reorganisera de på åtskilligt ställen redan befintlige skolinrättningar, så att de anspråk, som högstberörde Nådiga förordning uppställer, motsvaras; och de församlingar, hvilka till Eders Kongl. Majit ingått med underdånig anhållan om bidrag af allmänna medel för folkskole-lärares 13 aflöning, afbida Nådigt bifall dertill. Vid det, för bildande af skollärare i Skara inrättade Seminarium är så stort tillopp af elever, att blifvande Sockneskolornes behof i detta afseende förmodas kunna tillfredsställas.
S. D. Den af Kommitterade till Tryckfrihetens vård afgifna barättelse vid riksdagen år 1862 biel’, vid nu skedd föredragning, till Expeditions-Utskotlet remitterad. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en af Johan Persson från Upsala län väckt motion, om rättighet för egare af skattejord att friköpa sig från grundskatt, jemte, vid föredragningen deraf, afgifne yttranden. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets nedannämnde Memorial: JYs 1, med tillkännagifvande att Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Stats verkets tilislånd och behof till Utskottet ankommit, samt öfverlemnande lill Ståndet af ett exemplar af densamma jemte bilagor. Lades, såsom icke erfordrande annan åtgärd, till handlingarne. JYs 2, om tillåtelse för Utskottet att, i mån af behof, antaga en Sekreterare för Riksgälds-afdelningen, en Kamererare och till en början två Notarier. Bifölls. S. D. Efter skedd föredragning bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ut skottets Memorial JYl 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemannapersonal. Från Hdglojl. Ridderskapet och Adeln. S. 1). Remitterades till Siats-Utskottet följande Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner och Skrivelser till Rikets Ständer nemligen: Propositioner. l:o angående upplåtelse åt Eskilstuna öfre Kanal-bolag af plats på Carl
Ju vidsträcktare och tyngre detta arbete syntes blifva, ju flera voro de svårigheter, som mötte vid tillsättande af den Comité, åt hvilken arbetet skulle uppdragas, och hvaraf Kongl. Majit förordnat "issa ledamöter till Förslagets egentliga utarbetande emot bestämda arfvoden, och de öfriga till deltagande i granskningen deraf. Bland dessa svårigheter har den xnindsta icke varit fördelningen af de anslagna 5000 Rid, hvarmed borde bestridas de arbetandes arfvoden, aflöningar för Cornitterades Secreterare och nödiga Cantzlister, samt en dryg trycknings - kostnad af redigerade Förslag, som tid efter annan böra läggas - 366 Deri 8 Juni, gas under Allmänhetens granskning, och till ett be» tydligt antal Exemplar gratis utdelas bland Emhetsmanna-Corpsen. Ehuru som helst denna summa blifvit fotdelad, har den likväl, i afseende pade arbetandes arfvodeu funnits otillräcklig; ett förhållande, som säkrast visar sig deraf, att bland dö först utnämnde arbetande Eedamöter tvänne redan skillt sig fran Comitéens göromål oell Hufvud-Stadens kostsamma lefnad, för att återgå till sina Tjenstebefattningar i Landsorten, hvaraf följt, att de arbetandes antal, från 5, måst inskränkas till det möjligen mindsta, af 4, hvilka ändteligen för det sista året, hvardera kunnat tilldelas 1000 B:d, deröfver någon tillökning af nuvarande anslag icke later sig verkställas. Under den uppmärksamhet, hvarmed detta vigtiga ärende blifvit följdt, har Kongl. Maj:t einedlertid inhämtat, att utom det redan utkomna Eörslaget till Lifter-måls Balk, ännu en annan Balk med dess Bilagor är färdig att läggas under prässen: att tvänne andra äro till större elier mindre del vidgjorde, och att åtskillige erforderlige upplysningar och samlingar för de öfriga äro besörjde.
S " Isabel Caroline Somerset - 36 Till professorskan Susen Rydberg; af En svetisk 36 kvinna 40 En kvinnobild — utan bild; af H. W — l 37 Då sista lindlöfvet föll; af Nonny Lundberg ... 41 " Lotten von Krsemer; en själfbiografi 38 Eva; af Lotten von Krwmer 42 ' Emma Berg; af Daniel Fallström * Mathilda Wrede 39 Hvad vore det värdt. Af Charlotte Lind40 holm 43 * Susen Emilia Rydberg; af Nils Linder Höstkväll; af Daniel Fallström 44 Till Viktor Rydbergs minne; från de stummas läger, af Eva Fryxell 40 Barndomsminnet; af Fanny Chrysander 44 .. 41 Drottning Eufemia; af Anna Knutson 45 " Karolina Andersson; af V. — 42 » Den siste athenaren »; af En svensk kvinna 45 " Mathilda Mailing, född Kruse 43 Prins och prinsessa; af Ernst Högman 46 ' » Vilhelmina af Tibell; af L. S 44 Jeanne dArc; af Ivar Sköld 47 " Frida Lindholm; af Amanda Leffler " Prinsessan Ebba Bernadotte 45 Ungmövisor; af Herman von Gilm, öfvers. af 45 E. Idun Fredagen den 15 februari 1886 Tidningen kostar Byrå; Klarabergsgatan 54, en. Ingen Utgifningstld: Redaktör och utgifvare: endast 1 krona för qvartalet. Allm. Telef. styfbarnet », som de uttryckte s i g; derför valde de h o n o m m e d den tysta föresats att, äldrarnes Lifsbilder, öfverraskning, utbilda der j u, bara I. Hur grunden lägges. ff * i hade en minste stor barnskara, gossen, den och så lemnades sexårige A l b e r t, till tidsfördrif åt morfar o c h m o r m o r. Det var ett lifligt barn, d o c k m e d tydliga bevis lille kunde fyra dopnamn år och barnaklokhet.
Dertill fordras likväl, att det lån, Hypotheks-föreningen upptagit, ej å långifvarens sida är uppsägbart; äfvensom att de motsvarande lån, Hypotheks-föreningen utgif - Stat*-Utskottets Memorial N:o 4*4' 5 vit, ej af låntagaren få inbetalas i annan ordning, än medelst den bestämda amorlerings-procenten, så vida ej Hypotheks-föreningen finnér, alt den utan förlust kan bevilja serskildt undantag. Egde låntagaren rättighet att, när sorn helst, till Hypotheks-föreningen återbetala ett sådant lån, skulle, i händelse af ett allmänt fallande i penningeräntan, förluster för Hypotheksföreningen lätteligen kunna uppstå. En omständighet, hvilken Utskottet anser vara af mycken vigt är, att Hypotheks-föreningen ej mätte komma att utgifva obligationer af så små valeurer, att de kunna uttränga, eller bortblandas med Landets mynt. I detta som i andra afseenden är nödigt, att en bestämd skillnad uppdrages emellan Hypotheks-föreningar och Privat-Banker. De öfriga hufvudgrunderne bestå förnämligast i conlroler, hvarigenom Riksgälds-Contorets Styrelse kan förvissa sig om, huruvida en Hypotheksförening iakttager de stadgade hufvudgrunderne, och correctiv alt använda emot dem som afvika derifrån.
Flere gånger har frågan » fritt vivre » under olika rubriker varit synlig i » Idun », o c h alla gånger har där endast påpekats den orättvisa, som matmödrar göra sig skyldiga till, då de mot » fritt vivre » taga unga flickor i sitt hus. Det är j u äfven en sida af saken, o c h bra är det, att den blir påpekad till den verkan det hafva kan. Men så en annan sak: hvad som i en tidningsannons synes vackert och bra, är det icke därför i verkligheten. Och därför är det förlåtligt, o m man ställer till vederbörande den frågan: hvad kunna då alla de hundra unga flickor, hvilka äro tacksamma att från den trånga, osunda vindskupan o c h det ofta knappa brödet i staden få komma ut till ett hem t. ex. på landet och få lilllräckligt med föda och frisk luft? I allra flesta fall kunna de under första året icke betala ens sitt underhåll, långt mindre betinga sig någon lön. Nutidens kvinnouppfostran går j u ut på, att den unga flickan alls icke skall få lära sig att blifva huslig och i ingå händelser få lära det i hemmet. Hon går igenom sin fruntimmersskola eller ock blott genom några klasser, ifall hon af ekonomiska skäl måste afbryta skolgången. På hvad sätt kan hon då, äfven med den bästa vilja, vara sin matmoder till nytta i ett eller annat, då hon j u aldrig fått lära vare sig sy eller sticka, långt mindre lappa eller stoppa, för att ej alls tala o m att laga en enkel maträtt, stryka, lägga upp gardiner o. s. v. Rika flickor, som af nyfikenhet vilja ut i världen, skola vi ej tala o m, men hvem hindrar den beroende flickan att stanna i sitt hem och där taga emot arbete af främmande o m det lönar sig bätlre? Blefve det för henne förmånligare, så gjorde hon väl det äfven, ty i c k e. ä r det väl kärleken titl nästan, som drifver henne ut i världen. Jag känner er ung, värnlös flicka med ungefär 100 kronors årlig pension.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att sedan Ståndet nu beslutat, när valet borde anställas, återstode att bestämma det antal suppleanter, som tillika borde väljas. Gr. Frölich: På det att det icke måtte inträffa, hvad en och annan ledamot föreställt sig, eller att, i anseende till valets tidigare företagande, ledamöter af R. o. Ad. skulle komma att saknas vid förstärkta StatsUtsk:ts sammanträden, vågar jag vördsamt föreslå, att 28 personer, och följaktligen 7 suppleanter, måtte å vallistorna uppföras. Frih. Hamilton: Jag har ingenting emot det antal Gr. Frölich föreslagit, men vill blott hemställa, till undvikande af behofvet att nödgas skrifva flera voleringslappar, att de personer, som erhålla de flesta rösterna näst efter de till ordinarie ledamöter valde, må anses såsom suppleanter för att inträda vid de förres frånvaro. Frih. Cederström: I anledning af den sista talarens yttrande får jag säga, att det med god ordning öfverensstämmer, att valet till ordinarie ledamöter och suppleanter sker på samma gång, men icke att på listan bör anmärkas, hvilka skola vara ord. ledamöter, och hvilka som suppleanter i de förres ställe skola inträda; ty om endast 21 namn på listorna skulle upptagas, och de, som efter dem erhöllo flesta rösterna, skulle blifva suppleanter, blefve det minoriteten, som tillsatte suppleanterna. I afseende på det af Gr. Frölich föreslagna antal af 7, så lärer det ej förslå, för att man skulle kunna hoppas att alltid kunna hålla antalet af Adelns ledamöter i förstärkta StatsUtsk. complett. Jag föreslår alltså att suppleanternes antal måtte blifva 12, och att således 33 namn uppsättas på vallistorna. I anledn. af hvad nu blifvit yttradt, lät Hr Frih. o. Landtm, uppläsa 33 §:n i Ridd.Ordn., som stadgar, att vid de val, då ett visst antal suppleanter tillika väljes, valet skall ske på det sammanlagda antalet af ordinarie ledamöter och suppleanter. Hr von Ha r t m a n sd or ff: