Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ekenmark , dess hustru och tvänne systrar, med vilkor , att den år a 8u », i väfnadskonsten af dem utgifna, tryckta afhandling varder allmänheten för ett nedsatt pris tillhan - Stats-samt AllmBesv.o.Oec.Utsk.UtL^i-o 5g. jl daliållen, af Manufactur - DiscontFondens Räntebesparingar, tillägges en belöning af Tretusende R;dc Banco; att Landtbruks-Academien bör anses åligga, att till hvarje Läns Hushålls-Sällskap, som sig deroui hos Academien anmäler, låta såsom modell afsända ett fullständigt exemplar af Ekenmarks senast inventera» de väfstol; att Länens Hushålls-Sällskap få sig ålagdt, att för Ekenmarks räkning emottaga och till dem bland allmänheten , som sådant åstunda , försälja ofvanomförroälda, tryckta afhandling, deraf ett tillräckligt antal exemplar alltså bör, genom kenmarks försorg, till dessa Sällskap försändas; samt att underdånig Skrifvelse om allt detta bör till Kongl. Majit afifårdas, med anhållan om Kongl. Maj:ts Nådiga befallning till vederbörande Embetsverk och Autoriteter i de delar» der sådant, för verkställighet it 9 Staissamt Allm. Besv.o. Otc. Visk.UiI, N:o CoJ ten af Rikets Ständers beslut, er«j fordras. Ståckholm den ar Julii *§39. N:o tfa. Ankom till Exped. Utsk. den 30 Julli 1819. Ytterligare Utlåtande,’ i anledning af erhållne återremisser å Utskottens Betänkande, N:o 21, om behofvet af ny Provincial-Läkares tillsättande i åtskilliga delar af Riket.
Embett t numera blifvit ledigt, beslutat, att dm föi' samma Embete anslagna lön, 2000 R:dr, skall Statsverket besparas; och hafva Rikets Ständer, vid betraktande af, att då, i anseende till den betydliga tillvexten af ärenden inom delta Embetsverk, någon ytterligare inskränkning uti den af E. K. M. år 1831 fastställda och, med uteslutande af Vice-Presidents-Embetet, Rikets Ständer å nyo föreslagna Stat icke synes kunna åstadkommas, samt de å berörde Stat uppförda löner icke öfverstiga, hvad för andra Embetsverk förut blifvit fastställd t och således äfven KammarRättens Em betsosli Tjenstemän skäligen böra åtnjuta, funnit sig ega skäl bevilja ofvanomförmälde af E. K. M. i Nåder äskade anslag af 13,075 R: Ir 28 sk. 9 r:st., dock endast intill nästa Riksdag och under förbehåll, att de i följd deraf uppstående lönetillökningar endast såsom arfvoden utgå. 11 :o Kongl. Sundhets-Collegium. cT) För en ändamålsenlig reglering af Kongl. Sundhets-Collegii tjenstemanna-personal och aflönings-slat har, enligt hvad E. K. M., i Dess Nådiga Proposition, gifvil Rikets Ständer tillkänna, uppstått ett behof utöfver förra Staten af 4,110 R:dr 33 sk. 7 r:st., hvadan E. K. M., som funnit antalet af de i nya Staten beräknade tjenstemän erforderligt och de dem anslagne löner tillsländige, i Nåder föreslagit Rikets Ständer att, till fyllande af detta behof, såsom tillökning i Sundhets-Collegii Stat, utföra nämnde belopp, deraf likväl 2,085 R:dr, 32 sk. komme att besparas, så länge Collegii nuvarande Ordförande qvarstår och uppbär andra löne-inkomster; och då bemälde
I öfverensstämmelse härmed, och utan att ingå i pröfning af de detaljbe - State-Utskottels Utlåtande JYi 77. stämmelser, hvilka motionärens framställning i öfrigt innehåller, får Utskottet i sä måtto understödja motionen, att ett anslag af 9,000 R:dr Riksmynt må af Rikets Ständer för hvartdera af nästkommande 3 år å Riksgälds-kontoret anvisas för att, ställdt till Kongl. Maj:ts disposition, användas till understöd åt officerare af Arméens särskilda hufvudvapen, hvilka inträda i aklif krigstjenst hos någon krigförande, i vänskapligt förhållande med Sverige stående makt, med rättighet för Kongl. Maj:t att, hvad af anslaget inom ett år kan komma att besparas, få ett följande år för äudamålet disponera. Stockholm den 18 Juni 1897. Reservation: af Herr Bildt, D. G., som ansåg att den af motionären äskade summa icke är större än att densamma bordt af Utskottet tillstyrkas, äfvensom att rättighet borde medgifvas Kongl. Maj:t att, vid de tillfällen, då inga krig förås, använda anslaget till reseunderstöd åt officerare, som önska tjenstgöra inom främmande länders arméer. Ank. till Exp.-Utek. d. 19 Juni 1857, kl. 12 m. Utlåtandei anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om indragning till kronan af den räntered, som dr anslagen för Wisby så kallade krono-kalkugn i Gottlands län, och om ersättning derför till kalkugnens egare. ' (IA.) Högstberörde den 13 sistlidne Februari till Rikets Ständer afiåtna Nådiga Proposition hafva samtliga Riks-Stånden remitterat till Stats-Utskottet, som, efter tagen kännedom af alla till målet hörande handlingar och inhemtande i öfrigt af A Stats-Ulskollets Utlåtande J\s 77. de upplysningar
Den göres åtsittande, framtill kort, längre vid sidorna och baktill med ett kort, veckadt skört. Perlor, snörmakeriarbeten och spetsar garnera den fram och bak. Armarne och underkanten prydas på samma sätt. Hatten har ett baktill smalt och framtill bred t, högt uppböjdt brätte och garneras rundt kanten med perlor och på kullen med sidenbandsrosetter i med kjolen öfverensstämmande färg. Drägt med kort kappa. Volangen, som betäcker kjolen, är af faille, ljusoch mörkblå changeant, och prydes vid venstra sidan af ljusa broderier. Tuniken är af ljusblå faille, helskuren och vid kanten prydd med påsydda taggar. Lifvet, af samma tyg som tuniken, är baktill åtsittande men framtill i blusform och omgifvet af en gördel. Kappan af svart faille är åtsittande, framtill kort och baktill försedd med ett lätt veckadt skört. Garneringen, hvilken afb. tydliggör, består af snörmakeriarbeten och perlor. Det baktill smala, framtill breda hattbrättet är af mörkblå sammet och begränsadt af ljusa, blåskimrande perlor. Hattkullen deremot är af ljusblå faille. Den monteras med sidenband i till hatten passande färg. Parasollet är af samma färg som hattbrättet. Fig. 4. en saga blott, rikhaltigt val. visa ungefär Drägt med kort kappa. ty vi hafva fritt val och ett D e runda hattarne för vintern samma former och färgsammanställningar som sommarhattarne, ehuru de antagit större dimensioner och hafva Fig. 5. förlängdt Drägt med kort kappa. och högtstående räknas till de nyaste hattmoderna. Garneringen består af fjädertofsar, bandrosetter och perlagraffer. Kapott-hattarne bli allt mindre, men garneframtill ras med ett öfverflöd af slejfer, fjädrar, perlor breda, högtstående brätten eller också framtill och guldspetsar; äfven använder man till dem smala, vid sidorna breda, uppstående brätten.
Friherre von Essen, Fredrik, N:o 102. Herr Oxehufvudj Olof Philip; I ExpeclitionsUtskottet : Efter N:o 236. Friherre Stjerneld, Algernon, JV:o 211. Friherre Cederström _, Jacob. Företogs till pröfning StatsUtskottets ej mindre den 18 sistlidne April under N:o 143 afgifne, och den 7 derpåföljde Maji e, m. på bordet lagde, Betänkande angående RiksStatens Femte HufvudTitel, än ock under N:o 247 meddeldte, och den 14 sistlidne September förmiddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar. 3o Den is October f. m. Första Punkten. Svenska Akademien. Andra Punkten. Vitterhets-^ Historieoch AntiquitetsAkademien. Tredje Punkten. Fria Konsternas Akademie. Fjerde Punkten. Musikaliska Akademien. Dessa fyra punkter biföllos. Femte Punkten. Kongl. Museum. Friherre Klingsporj Fredrik Philip: Då StatsUtskottet funnit det oförenligt med Statens tillgångar, att anslå medel till uppförande af ett NationalMuseum, skulle det vara otillbörligt af mig, alt vid denna Riksdag ytterligare yrka det af mig i sådant ändamål motionerade anslag, ehuru behöfligt det visserligen vore, för att i detta fall sätta oss i likhet med andra hyfsade Nationer; men deremot kan jag icke upphöra att yrka bifall till andra delen af min motion, nemligen ett årligt Statsbidrag för vården af Kongl. Musei dyrbara Taflesamling. BondeStåndet har afslagit allt understöd i denna del, och öfverlåtit åt Kongl. Maj:t att sjelf draga försorg örn berörde Taflors underhåll. Detta beslut härrör likväl af okunnighet om rätta förhållandet, som är, att rum på K:gl.
Menför della resultats vinnande vore oundgängligen nödigt, alt större capital-tillgångar än hitintills funuos att för ändamålet disponera, samt ätt räntan för lån, hvilka häraf meddelades, bestämdes till det nedsatta belopp, som i allmänhet ansågs behöfligt för industriella företags upphjelpande. 1 sådant afseende har Kongl. Majit i Nåder föreslagit, att creditivet för ulldisconten måtte ökas till en summa af 500,000 R.dr, att till låneunderstöd för nämnde produetion användas; hvarvid, i likhet med hvad för manufacturdisconten redan egde rum, 3 procents ränta skulle beräknas å creditivet 8 Stats-Ulskottels Utlåtandej N.-o 1^9- saint 4 procents ränta för hvad deraf utlånades, och i hvilket fall omkostnader, äfvensom tillfälliga förluster, kunde af ränteskillnaden betackas; för öfrigt skulle utlåningen verkställas på de genom nu gällande Reglemente bestämda vilkor, endast med det tillägg, att lån i ulldisconten äfven kunde beviljas handlande, som, i förening med ullsorterings-anstallt, verkställde uppköp och försäljning af inom Riket bevisligen producerad ull. Jemte Högstberörde Nådiga Proposition, hvilken al' Riks-Stånden blifvit till Stats-Utskottels förberedande behandling remitterad, har Kongl. Maj:t jemväl låtit tili Utskottet öfverlemna den af f. d. Presidenten och Stats-Rådet Herr G. Poppius afgifna underdåniga Berättelse, angående fårafveln och ullcullturen under sistlidet år, äfvensom transumter af hemälde Presidents och Stals-Råds enahanda Berättelser för åren 1837 och 1838. I sammanhang härmed, har Utskottet äfven tagit i öfvervägande ett af Herr Petréj vid remitterandet af Kongl. Propositioner ne, angående tillökningar i manufacturoch ulldiscont-fonderne inom Vällofl. Borgare-Ståndet framstäldt förslag, om dessa disconters öfverflyttning från Kongl.
N u då allt möjligt, vackert och fult, värdefullt och skrap, skall upp på väggarne, och det synes som vissa personer blott hade ett mål härvidlag, det nämligen att så mycket som möjligt dölja tapeterna, vill jag beskrifva en idé, som foren tid sedan föll på mig, hufvudsakligen för döljandet af en ripa i mina vackra salongstapeter. Jag köpte 15 ark silkespapper i schattering från ljusaste crémegult till ljust brandgult i fem färger. Jag fattade med ena handen papperet på midten af arket och lät det glida genom den andra handen, tills jag fått det riktigt refTiigt. Sedan alla arken på så sätt voro dragna, tog jag en af de ljusaste hylsorna, eller hvad jag nu skall kalla dem, och gummade fast den på en förut klipt solfjäder af papp med snibbarne af hylsan något litet vidgade upp mot solfjäderns Öfre kant, derefter förfor jag på samma sätt med båda de andra ljusaste arken och så till nästa schattering, tills jag kora till andra sidan. 1 en blomsterbod skaffade jag mig ett par höga, mörka tistlar, några strån och ett par nedhängande grågula gräs, band allt sammans i en vårdslös bukett och fäste den sedan med en fyllig rosett af gula atlasband nederst vid handtaget och lät den ledigt grena ut sig på solfjä- dern, hvilken nubbad på väggen nu döljer min ledsamma refva. It. Rengöring af dörrar och fönster bör aldrig ske med såplodder, emedan såpan upplöser färgen. Jag begagnar helst litet soda, emedan den binder färgen, men bäst sker rengöringen med en blandning af en del salmiak och tolf delar vatten. Anta W. Lackerade brickor böra aldrig tvättas med vatten. " Man beströr dem med mjöl och gnider dem med en linnelapp. FÖrgylda ramar rengöras bäst på det sätt, att man doppar en lapp i fin olja och dermed gnider ramen, hvarefter den afputsas med hvetemjöl. Anta W. Order mottagas äfven genom I d u n s Huskurer. Mot tandvärk. Att på tandköttet sätta en blodigel har jag med önskadt resultat gjort flere gånger.
Min motion rörer bildandet af en sjelfständig »Vapenkomité», gemensam för Arméen och Flottan, som skulle bestämma formen på de olika vapnen, samt föreskrifter rörande deras begagnande och vård etc., med ett ord: som skulle besluta om alla konstruktioner af kanoner, gevär och pistoler, deras kalibrar, tyngd, upsättningar, sigteu samt upgörande af skjuttabeller, formen på projektiler och ali öfrig ammunition, blanka vapen, alla lavetter för fartyg och landtartilleri, trossoch sjukvagnar, broslagningsmateriel, beskaffenheten af fästningars och fartygs bestyckning, allt detta gemensamt för Rikets sjö- och landtförsvar, så att, i händelse af Arméens och Flottans cooperation, det vore möjligt, att de kunde gifva hvarandra nödig hjelp med vapenmateriel och synnerligast med ammunition af alla slag. Motiverna till denna min motion liro följande: För närvarande finues ej något gemensamt i beväpning mellan Arméen och Flottan, annat än 1831 års kaliber-system för kanoner, några fästnings-jernlavetter och några tusende nyligen tillverkade Miniégevär; intet annat antyder samma land, och att man haft tankarna riktade åt någon enhet. Följden af 1831 års halfmesur, att ej uttaga steget fullt, skall jag visa, jemte den stora misshushållning med landets medel, som häraf varit en följd. T. ex. kanoner. Flottan eger 7 tunis eller 72-pundiga kanoner af Amiral v. Sydows och StatsRådet Ehrenstams konstruktion och Arméen lika stora kanoner af 1840 års modell, alla af dessa 3:iie slag att. ladda från mynningen ; dessutom eger Arméen å sina fästningar 2:ne modeller af 72-pund. kammarladdnings-kanoner, den ena svår, den andra lätt. Således eger Sverige fern särskildta konstruktioner af 72-pund. kanoner, hvarmed Rikets örlogsfartyg, landtoch sjöfästningar äro bestyckade. Att man kunnat vara nöjd med en konstruktion, är gifvet, men dertill har varit för liten enhet.
Detta beslut erfordrar nu mera icke någon åtgärd, och då samtlige förbindelser för de till Bergslaget utgifna så beskaffade lån redan under loppet af år 1858 blifvit infriade, kommer 15:o nyssnämnde § 148 att ur blifvande Banko-reglemente utgå. Diskont-rörelsen. Banko-reglementet innehåller i afseende å denna rörelse först vissa Allmänna Sladganden, §§ 149 —158, och sedermera särskilda bestämmelser, 159—171, rörande hvart och ett af de olika föremål, som Diskont rörelsen omfattar. Utskottet har, vid granskningen af omförmälda Allmänna Sladganden, till en början tagit under öfvervägande tvänne af Herr Ehrenhoff, G. U. och Riksdagsfullmägtigen Anders Gudmundsson från Hallands län väckta motioner, i hvad de innefatta förslag, att nya Låne-kontor mätte af Riks-banken inrättas, der sådant kunde anses nödigt, i hvilket afseende sistbemälde motionär uppgifvit städerna Norrköping och Gefle, såsom de orter, hvarest behof af Låne-kontor torde 22 Banko Utskottets Betänkande M 25. redan förefinna» eller åtminstone snart komma att uppstå; och, får Utskottet anledning häraf anföra, att som, oberäknadt de nuvarande Låne-kontoren, antingen sedel-utgifvande eller icke sedel—utgifvande enskilda banker eller afdelnings-koutor af de förra nu mera äro å nästan alla större affärsplatser inom riket, deribland äfven i ofvanuppgifna tvänne städer, tillvägabragta och i allmänhet torde medföra det gagn och den lättnad för rörelsen, som dessa inrättningar hafva för ändamål att befordra, så lärer frågan om nya Låne-kontors inrättande ej kunna tillmätas så stor vigt, som den tvifvelsutan skulle hafva förtjenat, derest icke, genom enskilda bankers uppkomst och spridande öfver landet, anstalter redan blifvit på så många orter vidtagna till näringarnes och industriens underlättande och utveckling samt till befrämjande af en tiyttig och gagnande affärs-verksamhet. Men derjemte vill det synas
Sällskapets blandade kör sjunger vidare bland annat ett par nya a-cappellasånger, » Höstbilder », af A. M. Myrberg, samt tvänne med intresse motsedda körer ur Max Zengers » Forngrekiska sångcykel ». Den hittills här okände Zenger är professor i Munchen och ledare af sångsällskapet Vocalquartett därstädes Dessutom utföres J. Brahms ' kvintett o p. ' l l ö tör klarinett och stråkkvartett af dir. J. Kjellberg ?ch Aulinska kvartetten. K. Operan har under den teatervecka, som förflutit, sedan Idun senast utkom, ej utan framgång återupptagit Meyebeers stora opera Profeten, hvilken på halftannat decennium ej uppförts å svensk scen. Om än man icke kan undgå att numera i ett och annat finna dess musik föråldrad, verkar den dock ännu genom sin pompösa kraft och genom de inströdda partier af ovanskligare skönhetsvärde, som den onekligen äger. Den Scribeska libretton har då tagit vida djupare intryck af tidens tand och förefaller en modern åskådare delvis rent af parodisk; men den präktiga sceniska utstyrseln, som godt harmonierar med den på effekten anlagda musiken, bär äfven här öfver mycket och försonar påtagligen den mindre anspråksfulla kritiken. Johansons Möblerings-Affär, 135 Och skolläraren och hans hustru, som nästan andäktigt lyssnat till mannen, och äfven Kerstin föllo pä knä, och i en brinnande bön anropade han Gud om kraft och nåd för den unga lärarinnan och det värf, som förestod henne. TIONDE KAPITLET. Dagen därpå försiggick profvet., Prosten Thorell, en lång, mager, hvithårig gubbe, var naturligtvis närvarande, likaså skolrådets samtliga ledamöter och en god del af de mera framstående församlingsmedlemmarne. Kerstin kände sig ängslig, Möbler, Sängar och Sängkläder, Möbeltyger, Mattor, därFullständig eller delvis möblering och dekorering af våningar verkställas stilriktigt E i r n a S n i n t n r * - nfh T. n. i o a r. M ™ u i B j.
Uppläst hos Ridd och Adeln den 9 Juli!. Prest-Ständer den 9 - - Borgare - Ständer d. 9 - Bonde-Ständer den 9 Riksens Höglofl. Ständers Stats-U skstto Lecänkande, angående Longi. Majus Mädiga Skrifwelse af den 12 Junit 18^2, rörande del Project, som inkommit, till en b-tkre äre' bernes behandling inom Rikets Styrelse - werk och hwad i detta ämne beiswit lillg/oldt. ^)edan Riksens Ständer wid 1809 ars Riksdag bcsutit, att de Proiecter, hwilka i.ir en bättre ören, vernäs behandling inom Rikets Styrelse Werk, kunde, med åseende a de belöningar Riksens Ständer för de basta af desta Förstaa utfäst, inkomma, stul, le till Riksens Stander, aflemnas, tillika med den Commaleeö yttrande deröswer, Kongl. Majit enligt Rik - sens Den 9 Julli. 1267 ftns Stanners anhållan, till utarbetande af en plan i detta amne förordnat; Sa har Kongl. Magt uti Nådig Skrifwelse af den >2 sisth Juni» lemnat Riksens Ständers Stats, Utstött del af alla de Handlingar hwilka, angående delta ärende, till Kongl. Maj:t inkommit, till det afseende Stats - Ulstoktek kan finna lämpeligt. Stats - Utstotlet har häraf inhämtat akt i anledning af denna Riksens Stander» underdåniga an, hallan och med Nådigt bifall dertill, har, pa Kongl. Majus
Det torde emellertid vara nödigt att redan vid innevarande riksdag den tillökning i anslag för undervisningens upprätthållande, som påkallas, varder på förhand bestämd; och, så vida det åsyftade målet, — undervisnings-anstaltens fullständiga ordnande, — skall vinnas, synes den af Kommers-kollegium beräknade tillökning i årsanslaget vara till fullo erforderlig. Kongl. Majit vill derföre föreslå Rikets Ständer, att, oansedt den afsedda förhöjningen icke kommer att utgå förr än läroanstalten blifvit efter den utvidgade planen ordnad, densamma dock nu tillförsäkras om den tillökning, som då blifver nödig i anslaget till »undervisningsanstalter för bergsbruket», hvilket nu utgör 7,500 R:dr, men då skulle komma att uppgå till 19,500 R:dr. Hvad åter angår det för Bergsskolans förflyttning nödiga byggnadsanslag, föreslår Kongl. Majit härmed Rikets Ständer, att, för tillökande af Teknologiska Institutets byggnader med en för bergsläroverket erforderlig nybyggnad på Institutets tomt, i öfverensstämmelse med det af Intendenten Scholander uppgjorda förslag, äfvensom till inredning af laboratorier och deras förseende med behöfliga inventarier, bevilja ett anslag af Etthundra Sex tusen Riksdaler, deraf, på sätt Kongl. Majit i Sin nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof redan äskat, under år 1867 erfordras 60,000 Ridr. De detta ärende tillhörande handlingar och ritningar skola tillhandahållas vederbörande Utskott; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. CARL G. Lagerstråle. 24 Kongl. Majlis Nåd. Proposition N:o 68. Utdrag af Protokollet öfoer Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Januari 1866.
Ständers Stats-Utskott infordrat Fulimägtiges i Riksgälds-Contoiret Utlåtande, i anledning af de så väl hos Högloll, Ridderskapet och Adeln, som hos Vällofl. Borgare-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet gjorde och härhos återföljande Motioner, dels om förlängning af den uti Rikets Ständers Reglemente stadgade, och med förlidet år 1822 lilländalupne tid för omsättning af Lån uti f. d. Filial-Discont-Inrättnihgarne, dels om eftergift af öfverränta å dylika Lån, återkallande af äldre Lagsökningar, samt inställande af nya, och slutligen om upplifvande af de med nästlidet år indragne Utrednings - Contoiren i Götheborg och Malmö, Enär allmänna Penninge-nöden och Discont Gäldenärernes härifrån härrörande oförmåga , att på en gång godtgöra sine återstående skulder, blifvit åberopade till stöd för Motionerne, torde något Fullmägtiges yttranden härom vara alldeles öfverflödigt; men då en Motionaire hos Vällofl, BorgareStåndet, Herr B. II. Santesson, tillika anfört en annan grund, hvarifrån han synes villja härleda ett rätts-anspråk på eftergift af öfverränta å de ifrån och med den irsla Stats-Utskottets Betänkanden. 107 December 1822 till betalning förfallne Lån, hafva Fullmägtige ansett sig icke kunna förbigå att, i anledning häraf meddela de upplysningar, hvilka ai' Handlingar kunna inhämtas. Efter Herr Santessons förmenande, skall det stadgairde, eller, såsom det af honom benämnes, tillägg uti Rikets Ständers Reglemente, som innehåller, att omsättningar af Lån icke tillåtas under de nio sista månaderne af den till fem år bestämde Utrednings-tid, stå uti rak motsatts med Statsoch Banco-Utskottens, af Rikets Höglofl. Ständer gillade Betänkande, enär, enligt samma Betänkande, hvarje Låntagare skulle kunna räkna på att få inbetala sin skuld uti Tio terminer med en tiondedel hvarje gången.
Om derföre, såsom jag till mensklighetcns och upplysningens heder bör före• ställa inig, dessa frågor varda med ett välgrundad! nej besvarade, och då alla upptänkliga svängningar och orduppställningar icke höra kunna förmå utur menniskovännens hjerta och förnuft framtruga något annat ord än detta nej, så måste ock den välgörande följden blifva, att ofvannämnde lagrum måste undergå en sådan ändring och förbättring, att, åtminstone i tryckfrihetsmål, ingen domare må kunna under lagen skydda sig, om han gifver den personliga friheten till pris åt godtycket i sitt beslut uti dylika mål, der brottet alltid måste ligga i opinionen och der straffet äfven ofta beror af domarens sjelfständighetskänsla, rättrådighet och urskillning. Tryckfrihets-lagen är ju en författning, som, i många fall isolerad, jemväl har åtskilliga digressioner från fäderneslandets allmänna lag. Den sistnämnda bör således icke stå lill tjenst åt tryckfrihets-lagen vid andra tillfallen , än då de begge hafva det gemensamma ändamålet att åt den oförskyldt förolämpade gifva upprättelse och för den verkligt brottslige stadga ett väl förtjent ansvar; men icke bör den allmänna lagen vara ett verktyg åt förföljelse-begäret, magtmissbruket, tjeristfardigheten eller opinioners bättre eller sämre åsigter. Då, såsom ofvan är nämndt, opinionen hos Jurymannen bestämmer ansvarsskyldighet^), men deremot Domaren bestämmer sjelfva ansvaret, och en bedröflig erfarenhet tillräckligt vitsordat, att detta ånsvar gerna går ut på fästningsstraff, i synnerhet om frågan, fastän aldrig sä oskyldig och tillåtlig, haft någon anstrykning af anmärkning mot Regeringens åtgärder, men gerningen icke rimligen bör eller kan hänföras till verkligt brott, allraminst ett sådant, att förlust af personlig frihet derpå bör följa förr, än utslaget vunnit laga kraft; alltså och då, enligt K.