Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vidblifver således, hvad jag nyss yttrade, att den enda hufvudsakliga hjelp, som torde finnas, är ett sådant silfverlan, som jag nyss föreslagit, så stäldt,att man deremot kunde få utbyta sina nuvarande lån; och man kunde derigenom komma att slippa att tala om en sådan sak, som att Banken skulle sätta i fråga alt sälja sina inteckningshandlingar. Gr. Cronhjelm: Då jag sist hade ordet, försummade jag att besvara en värd talares yttrande. Jag hade sagt, att Hr Lefre'ns motion innehöll ett lämpligt sätt att från Banken skilja och på andra creditföreningar, hvilka man hoppas kunna tillvägabringa, öfverflytta odlingslånen. Hr v. Qvanten har uti en af honom framställd vederläggning -yttrat, att den fond, som lomme att öfverflyttas, utgjorde en lumpen summa, hvilken, då den fördelades, skulle lemna elt obetydligt belopp åt hvarje län. Det kommer sig deraf, att Hr v. Qvanten endast läst i:sta punkten, men icke den följande, som upptager fastighetslånen, hvilka uppgå till nära 5 millioner. Om denna summa fördelas på länen , får hvarje län öfver 200,000 r:dr. Lägger man dertill, att många län äro så beskaffade, alt de ej pä många år kunna begagna bypotheksföreningar, och att således andra län kunna komma i åtnjutande af så mycket mera, så skulle, enligt det uppgifna förslaget, kunna till gagn för sådana föreningar be - Den 6 Maj t. m. räknas omkring 35o,ooo r:dr. Detta är visst icke mycket, roen i vårt land ganska vackert att börja med. För öfrigt får jag vördsamt hemställa, om icke, då frågan om hypotheksföreningar är så vigtig, att den fordrar all möjlig eftertanke och uppmärksamhet, R. o. Ad. skulle instämma i den begäran, att Hr v. Qvantens stora bok kunde få hvila på bordet och förekomma i ett annat plenum, då vi komma till cassaerediliven. Jag tror, att det är en fråga, som, om deni ett sammanhang skall betraktas, kommer att upptaga mycken tid. Hr Lefre'n:
Dessutom skulle de jemförelsevis svåra och besvärliga kommunikationerna såväl med ställen, hvarifrån materialerna till ortens industrialster hemtades, som med de orter der dessa sednare föryttrades, så fördyra desamma, att de i afseende på sitt pris ej kunde i verldsmarknaden täfla ined annorstädes tillverkade dylika varor; hvilket naturligtvis måste inverka på företagsamheten och arbetsförtjensterna inom denna ort samt möjligheten för dess talrika befolkning att, utan behof af undsättning från det allmännas sida, kunna försörja sig. Den behållna inkomsten å en bibana emellan Borås och vestra banan, hvilken år 1853 blifvit beräknad till 68,000 R:dr B.ko årligen, kunde, enligt Hushållningssällskapets åsigt, i anseende till den sedermera ökade forslingen, antagas stiga till 50 procent derutöfver och för framtiden upptagas till än högre belopp. I detta sistnämnda afseende, och såsom grund tillika för beräkning af den tillökning i trafik vestra stambanan skulle, efter den nu föreslagna kommunikationens öppnande, erhålla, finnes uti Bolagsbestvrelsens före innevarande riksdag tili E. K. Majit i ämnet ingifna ansökning uppgifvet, att årligen lill och från Borås kunde antagas forslas omkring 250,000 skeppund gods. E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län, som, i anseende till företagets vigt för hela orten, och då industriens framtida bestånd och utveckling inom det betydande fabriksdistrikt, som omgåfve Borås, vore af detta företags framgång beroende, vid insändandet af Bolagsbestyrelsens före sistlidna riksdag till E. K.
Om Bevillnings-Utskottet eger, jemnlikt Grundlag och remisser från Riks-Stånden, att behandla andra Tullfrågor, lär det väl också kunna behandla denna. Då det påkallar Ekonomi-Utskottets biträde, förvandlar det ärendet från ett ämne, hvarom Riksens Ständer ega att besluta, till ett önskningsmål, hvaraf vi hittills icke skördat några frukter, och bortskänka med detsamma Riksens Ständers rätt. 94 Bevillnings-Utskottets En sådan följd tror jag ej kunna dragas af 43 §• Riksdagsordningen; och jag kan således ej undgå, att derå fösta Riksens Höglofl. Ständers uppmärksamhet, under det kraftigaste yrkande , att Riksens Höglofl. Ständer innan sjelfva h.ufvudsaken tages under pröfning, noga granska, huruvida Bevillnings-Utskottet rätteligen förfarit eller icke, och i sednare fallet, utan afseende på hvad deröfver kan vara beslutit, genast återremittera hela Memorialet, för att af behörigt Utskott handläggas. Deli 11 November. S. D. Upplästes till justering och godkändes Höglofl. Stats-, Bevillningsoch Ekonemi-Utskottens Betänkande, angående upphörande af Inrikes-Tull-Bevakningen och uppliäfvande af Gränse-Tullarne mot Norrige.
Hvad sluteligen rörer det, uti åtskilliga af de remiterade Mernorialerna, gjorde förslag , att de skattskyldige matte förklaras berättigade tid närmaste Krono• Magabin betala någon del af sina utskylder uti Spunnemål, efter Länets Markegångspris; så är väl sådant ett ämne, sorn synes ankomma på Riksens Höglofl. Ständers Reyillnings-Utskotts Utlåtande, meri Oeconomie-XJtskottet tror sig böra yttra den förmodan, att tillräckligt utrymme till denna Spannemåis emottagande uti de nu varande KronoMagazinerna icke lärer vara att tillgå, samt att Allmänna Majgazins-Foridens tilIgån ~ gar ej torde medgifva, hvarken att bekosta uppbyggandet af de uti detta.afseende troligen erfordeliga nya Magazinshus, elier att aflöna en i man härefter tillökad Magazins-betjening. I Öfrigt får Oeconomie-Ktskottet vördsaraligen tillkännagifva, att sedan det af Rik. sens Höglofl. Ständer valde Särskildta Utskott erhållit till sig remitterade Memorialer af i:o Hans Excellence m. in. Herr Grefve EricRuuth, 2 :o Herr Öfverste-Löjtenanten G. L. von Heyne, 3:0 Herr Landshöfdingen m. m. Friherre Carl Ven 2 5 Juft. 145' Carl Adam Wrangel, 4:0 Herr Landshöfdin«. gen m. in. J. W. Liljencrantz, 5:0' Herr Revisions-Secreteraren Friherre Ludvig Boye, 6:0 Herr Iiofmarskalken Achates von Platen,' 7:0 Herr Hofmarskalken Friherre Alexander [Rudbeck, 8:0 Herr Capitainen Friherre Henning Wrangel och 9:0 Herr Envoyéen m. m. Friherre J.
Upplåstes en från BorgareSt. communicerad motion af Hr Anders Berg, ang:de förändring i K. förord», d. 9 Maj 1835, om hvad iaktagas hör vid köp af lösören, som förblifva i säljarens vård; och fann R. o. Ad. att denna motion, som redan af BorgareSt. blifvit remitterad till LagUtsk., icke nu föranledde lill annan åtgärd, än alt densamma lades till handlingarne. Upplästes och lades lill handlingarne ankomne prot.uldr. från PrestcSt. af d. 31 sisth Juli och 3 dennes, från BorgareSt. af d. 3 och 7 dennes samt från BondeSt. af d. 31 sisth Juli samt d. 3 och 7 dennes. II. R. o. Ad. åtskildes kl. till 2 e. m. In fidem protocolli, Alberl Munck. Onsdagen den 14 Augusti 1844. Plenum kl. 10 f. m. Öppnades Hrr Bänkmäns lista till val af Elcclorer efter N:o 184. Hr Silfversvärd, Fullm. Hr Stjerngranat, Georg, Gustaf Henrik, och — 1801. „ von Hartmansdorff, August, och befanns att dertill blifvit utsedde: N:o 77. Frih. Rehbinder, Fredrik Wilhelm, samt — 2231. Hr af Buren, Fullm. Gr. Piper, Glaes Gustaf Fritz. Justerades pleni-prot. för d. 3 och 7 dennes. Dä vid uppläsningen af det sednare prot. förekom det af Hr von Hartmansdorff, August, afgifne yttrande om beloppet af bankens sedelskuld utöfver stadgade förhållandet af 5 till 2 emellan sedelstock och metallisk valuta, anmälde sig: Hr von Hartmansdorff, och anförde skriftligen följande : Vid siffrorna i mitt yttrande d. 7 dennes anhåller jag att fä göra följande rättelse. Jag uppgaf i hastigheten, att 1,504,000 r:dr vore den summa, hvarmed sedelstocken d. 27 Juli öfversteg förhållandet af 5 till 2 mot bankens redbarhet.
Pä Wäl-Borgare-StänPä Hederw. Bondedcts Ledam. wägnar. Ståndets Ledam. wägnar, Kl. konqvist. /enck. VV> l^ullArvv. Ut - 846 Den 23 Juni» Utdrag af protollet hällit uti Riksens Högloft. Ständers Lag-Utskott wid Urtima Riksdagen i (örebro, den 2 Juni! i8»s. SDÄ§id föredragningen af Riksdagsmannen Lars Swenssons, Anders Larssons och I. O. Långbergs förleden gårdag pä Bordet lagde Memorialer, angående dels upphäfwande, och delS bibehållande af den Skyldeman tillagde ratt, att börda a Landet försäld Jord, inlemnade Riksdagsmannen Anders Ericsson fran Elfsborgs Län detta Memorial: Bibehållandet af Lagar och Författningar, samt ändringar och förbättringar i de delar deruti som gagnat bade det enskilta 06) allmänna, har alltid grundlagt karleken för Fäderneslandet, men att afskaffa rättigheten för Barn och Arfwingar, att fä börda arfwe/ord, eller indränka något af bwad allmänna Lagen deri föreskrifwer, strider werkeligen emot andamalet, helst erfarenheten wisar, att ibland Medborgare af alla Ständ finnas de, som af oförutsedda händelser hafwa blifwit twungne försälja fin arfda jord, och afwen de, som genom förhastande eller dylikt sörfält densamma; det kunde ock hända att Syskon eller Syskonebarn som agde en gemensam egendom, en eller flere af dem saide sin obesutna lott till en granne eller någon pä längre afstånd boende, hwilken i afsigt att sedermera för en ringa betalning nied tiden tillbringa sig de ös iges obesutne delar, widtoge de steg, fom till andamalet kunde bidraga, således skulle det icke bliswa någon swärighet för Capitalisten, att bereda sig wäg till åtkomst af den mindre besmne Medborgarens egendom.
I öfrigt och då det till fyllnad uti Un» tlerhålls-Summan för förra Kongl. Familjen anslagne belopp af 30,497 R:d 43 sk. 3 r. likväl återstår, attårligen från Sverige lyftas, samt det skulle vara lyckligt, att äfven denn^. förbindelse på samma gång afbördades och upphörde» så att Riket varder skildt från ali vidare liquid och anledning till frågor om förra. Kongl. Famillens. medel och underhåll; har Utskottet trott sig böra föreslå, 0*1 icke Riksens Höglofl. Ständer finna lämpligt hos Kongl. Majst i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl, Maj:t i Nåder öfvertaga liquiden härom och , på sätt Kongl. Maja i sin vishet finnér lärnpligt, härom så förordna och i leader låta besörja, att Svenska Stats - Verket må för alltid blifva skildt från ali utbetalning till förra Kongl. F-millen,. Slutligen och sorn af förra Kongl. Famil» lens förmögenhet, hvilken ingått bland Statsverkets tillgångar och i öfrigt till dess Utgifter blifvit använde, äro disponible några poster, bestående uti Bäne Bankens Obligationer jämte ame mindre fordringar hos enskildta personer samt några Actier i Söder-Telge Canalinrättning, tillsammans utgörande ett belopp af omkring 36,000 R:d, hvilka medel uti ofvan - ,7* Den 2 Augusti ‘-Canberdrde liquid synas böra ingå, liar Utskog tet ansett desse belopp, äfven sorn den renta af. 36,168 R:d 34 sk. 9 r., som genom capital-’ föirmögenhetens utbetalning varder 'Stats - Vev-' iet bespard, komma att af Riksgälds Gontoiret användas till Krigs - skuldernas liquiderande j jfivilket lio» Kongl. Majit äfven torde böra i ^underdånighet anmälas. Detta allt får Utskottet vör-dsamt hemsta)* 3a' till Riksens Höglofl.
Men vi kunde dock nied fog önskat, att deniin uppsats varit skrifren på ett satt, soin niera tilltalar och passar barii. Vi mena, a t t dgri fiiiiias vii1 ilnycket: ?fraser D och rlcssutoui fön.ekoiiimn: n ej s i få inexakta uppgifter. Sk heter dct t. ex. (14 boken sid. til a t t Gustaf Adolf upprättade aeu iuii.ngd liisoverk: ?. B ' ein gyiuiiasier - 3 i Sverige och 2 i Fiiiland - te sig ej, allra minst fiir barii, soni » en iniingd~. Vidare säges det, att frin den stund (histaf Aiiol t landsteg på Usedom prar lians färd gtbnoin Tysklaiici s&amp; godt soiii ett enda segertågs. Svårigheterna vore ju för Giistaf Adolf under 1630 och 1631 ganska stora, och Xiiriiberg rar under evanlie i n h a d e r ej häller vittne till nkgot segertag. h e n i de minsta Bidr. : ig till deii store konungens historia göra vi biist att 1iUla oss till tlru histiwiskii saiiiiingeii, sividt möjligt %r; diirigenoin !iedvns och iiras Iiaiis iniuiiv bast. Det ar ju större a t t knniia I m i a ut i sririghetci * ocli atst ej förlora tron p i en riittfiirdig saks framzfiiig, dit det ser iiiörkt lit, iini blott gå fram i ett, enda segertåg ». Vår tids barnböcker skola nu eii gint öfrc~ftöcla af illustratii, ner, både möjliga och omöjliga, fula och rackra. Rkiillt. dct rj vara en vinst a t t utesluta de mycket ganiiiialiiiodig,i odi fiilri illiistr: ~tionier~iit såsom t. ex. den som förekonimer i l4: de boken som illiistmtio~t fil: » Lilla N a j a 9.
Sale dito dito (å Kungsholmen) 7,819: 2. Carlshamns kastell Wisby arbetsinrättning Under föregående år, genom otillräckligheten af anslaget till underhåll af länsoch kronofängelserna i landsorterna, uppkomna och såsom fångvårdens fordran balanserade utgifter — Utgifter, icke tillhörande någon viss fångvårdsanstalt, 103: 270: 16. 270: 14,809: 26. 78: 15. å. 9. 9,743: 46. 11. Hvarifrån afyå för år 1848, dels en uti 1846 års hufvudbok orätt balanserad skuld till straffoch arbetsfängelset i Malmö 25,492: 4. dels det, enligt Kongl, brefvet den 30 November 1841, å 7:de hufvudtitelns anslag till byggnader och reparationer i landsorterna anvisade bidrag till underhåll af länsoch kron ofängelser 4,000: — 2. 29,492: 4. 2. A konto med Kongl. Statskontoret är skillnaden mellan inkomst och utgift, såsom besparing, Statskontoret tillgodoförd med 37,649 R:dr 24 sk. 11 rst. för år 1848, och 96,686 Hulr 2 sk. 6 rst. för år 1849: men då, uti Fångvårds-styrelsens hufvudböcker, anslaget för fångars vård och underhåll bland inkomsterna upptagits till de af Kongl. Majit uti specialstaterna fastställda belopp, hvilka i väsendtlig man afvika från de uti Rikets Ständers stat beräknade utgiftssummor, hafva Revisorerne ansett sig böra efter rikshufvudböckerna meddela verkliga förhållandet mellan berörde utgifter samt de af Rikets Ständer för samma ändamål anslagna medel, nemligen: o, . } år 1S-1S. år fl§4». blat san siar), enlif/t Rikets Ständers riksstat er: Kontant 469,691: 16. — 769,707: 32.
Uplästes aä notltiam följande Sex frän Stats-Utstottet inkomne Memorialer: W ö r d sa m t Memorial! Ilti det Högwvrdige Preste-Ständet har blifwit yrkadt att nti den föreflagne nya redactionen af BewillningsFörordningen mä efter ordeN: af Fordringar och Lon<ante penningar, tillägges : som icke efter Embetsmaus Förordnande aro satte i taka händer. 5' Och som denna fräga till det förstärkta Stats - Utskottets afgörande genom votering blifwit remitterad; sä har, efter det Utskottet i dag sammanträdt, och en af dest Ledamöter pä »vanligt satt ar mordén utlottad, omröstning blifwit anställd öfwer följande i detta ämne föreflagne och gillade voterings-proposition. "Den som bifaller, akt uti i 2lrt. Z §. 7 Mom. i fldewillnings-Förordningen: efter de orden: af Fordringar och Lonkante penningar, mä tilläggas: som icke efter Enibetsmans Förordnande äro satte i kaka händer, strifwer Ia; Den Set ej mill, strifwer Olej; winner Oles, sä kommer eli sädant tillägg icke att aga rum. Efter Riddoch Ad.prot. 6:te Land. -:dra Afd. Ol:o 846 Den 16 April. Ester omröstningens flutfunnos wid voterings-sedlarncs öppnande 62 Ja och 57 Nej; Lch som Ja wunnit; sä kommer det föreflagns tillägget uti Bewillnings-Förordningen att aga rum. Stockholm den 14 April 1810. Pä Högloft. Ridderstapets och Adelns Ledamöters magnar Lines kleming. Pä Högwördige Preste - Ständets Ledamöters magnar 1 !i. kistman. Pä Wälloft. Borgare - Ständets Ledamöters mägnar Larl kr. k.niiäber§. Pä Hederwarda Bonde - Ständets Ledamöters magnar Jon jonson. dl. k^öäeliur. Wördsamt Memorial!
Jag anhåller bloft att få instämma i den anmärkn. emot §:n, som nu af LagUtslcs egen ordf:de blifvit framställd. Efter först till bifall å denna g framställd propos., som besvarades med Nej, blef densamma, på grund af de deremot gjorda anmärkn:ne, lill Utsk. återremitterad. § 29. Hr von Koch: För det i denna g omtalade brott torde det äfven vara lämpligt att stadga fängelsestraff alternativt med straffarbete, hvarföre jag tager mig friheten anhålla om återremiss. Gr. Sparre: Äfven jag finnér g:n skäligen kunna modifieras i den riktning Hr v. Koch omnämnt och tillstyrker derföre §:ns återremitterande. Förev:de § blef, efter först till bifall derå framstäld. propos., som besvarades med Nej, till Utsk. återremitterad, på grund af de gjorda anmärkn:ne. § 30. Hr von Koch: DO den nyss återremitterade 29 §:n åbero pas i denna §, torde densamma äfven böra återremitteras. Gr. Sparre: Lika med Hr von Koch finner jag det vara lämpligt att Utsk. ånyo behandlar dessa båda §:r i ett sammanhang och förenar mig således i begäran om den nu föredragna §:ns återremitterande. R. o. Ad. ansåg förev:de § böra, i anseende till dess sammanhang med 29 §:n, till Utsk. återremitteras. 158 Den 81 Aug*»ti. g 31. Denna § bifölls. § 32. FIr von Koch: Jag anhåller, alt äfven i denna g fängelse må ulsätlas alternativt med slrafFaibete. Gr. Sparre: Olofligt öpnande af annans bref bar allt hit tills ansetts jemförligt med inbrott. Inbrott är genom 1855 års författn. belagdt med straffarbete, och derföre torde det äfven vara lämpligt att dermed belägga det nu ifrågavrde brottet, om man åt det förseglade brefvet vill gifva den helgd, som det för den allmänna säkerhetens skull bör äga.
Jag anser frågan af Grundlags beskaffenhet, och då faller det af sig sjelf, att jag, lika som jag bestrider återremiss, jemväl ock ännu mera bestrider de af Herr Crusenstolpe i öfrigt framställde förslag till sakens behandling. Jag anhåller vördsamt om proposition på, att Memorialet må läggas till handlingarne. Den 12 Februarii f. ra. >79 Grefve Frölich, David: I afseende på saken, eiler det ändamål, som Motionairen åsyftat, vill jag blott tillägga några ord. Jag för min del är långt ifrån att anse det vara likgiltigt för Ridderskapet och Adeln eller något Stånd, huruvida Riksdagsmannavalen för andra Stånd ske med iakttagande af sådane omständigheter, som bereda ett ordentligt och ändamålsenligt val. Långt ifrån att vara likgiltigt, är det af mycken vigt. Hvarje Stånd, ehuru ett helt för sig i sine deliberationer, är dock blott en del af Svenska Folkets representation, och det kan då ej vara likgiltigt för de öfrige delarne, om den ena väljes riktigt och ändamålsenligt. Det är från denna synpunkt betraktadt, som jag ej kan instämma uti att finna detta vara endast en motion, som rörer PresteStåndet; och anledningen till denna anmärkning är, att jag af tidningarne funnit i PresteStåndet den tankan hafva blifvit yttrad, att motionen endast skulle tillhöra PresteStåndet. I afseende på formen, eller huru Ridderskapet och Adeln skall behandla denna fråga, får jag förklara, att det ej är tillräckligt för mig, att en ledamot, ej en gång att ett ConstitutionsUlskotts pluralitet, ansett motionen af Grundlags natur, eller yttrat, att en otydlighet finnes i Grundlagen, som skulle göra en förklaring nödvändig. Jag anser det ej nog för mig, att eri sådan opila* - Den 12 Febr ii a lii f. m. nion existerar. Om jag, efter den pröfning jag anstalt, finnér saken annorlunda, vet jag ej, hvarföre jag skulle låta lägga hand på mig af deras öfvertygelse, som ‘finna saken otydlig och vilja hafva ett förtydligande.
Blifvit återremitterad frågan, angående utstickning af Pensions-rättiglieten för Häradshöfdingar, hvaröfver Utskottet hade afgifvit Utlåtande den 27 sisth Junii N:o 272 ; men som detta yttrande är bifallet af Högv. PresteStåndet den 12, af Yäliofl. Borgare-Ståndet , den 10 samt af Ilederv. Bonde-Ståndet den 5 i denne månad, hvarigenom likmätigt Gp §. i Regeringsformen frågan är afgjord, får Utskottet derom vördsamt anmälan göra. Memorial, i anledning af anmärkningar uti frågan, om Kongl. Räntmästarnes och Landt-Räntmästarnes aflönings-vilkor. Tili Stats-Utskottet har Höglo fl. Ridderskapet och Adeln återremitterat frågan, som Kongl. Maj:t, genom Nådig proposition framställt, öm reglering af remisslaget för Kongl. Räntmästarne och Landt-Räntmästarne, och deruti Utskottet, under den 26 sistlidne Maji, afgifvit dess yttrande, men hvarvid anmärkning blifvit gjord. I anledning häraf får Utskottet vördsamligen tillkännagifva, att berörde dess Utlåtande blifvit bifallet af de frenne öfrige Stånden, nemligen af Hög v. Preste-Ståndet den 11, af Vidioff Borgare-Ståndet den i4 och af Hederv. Bonde-Ståndet den 11 nästlidne Junii, och då ämnet alltså, likmätigt 6g §. Regerings-Formen är afgjordt, kan Utskottet vid detsamma någon ytterligare handläggning icke lemna; men anser sig likväl, med föranledande af gjord anmärkning, böra upplysa, att fördröjandet af Penninge-Remissers afsändande från Landt-Ränterierne icke beror Betänkanden. beror af Landt-Räntmästarne utan Sligger det Lands-Contoireu att ofver medlens behöriga och tidiga insändande hälla hand. Stockholm den 3i Julii 1823. Ankom den 5 Aug. 1823. Riksens Högloft.
Derefter kom Jacob till Salem, till den staden Sichem, som ligger i Canaans lande, sedan han var kommen utaf Mesopotamien, och gjorde sitt lägre för stadenom. Och köpte ett stycke åker af Hemors Sichems faders barnom, för hundrade penningar. Der slog han upp sin tjäll, och uppreste der ett altare, och åkallade dens starka Israels Guds namn. Men Dina Leas dotter, den hon Jacob födt hade, gick ut till att bese dess landsens döttrar. Då Sichem, Hemors Heveens son, som var dess landsens herre, såg henne, tog han henne, och belägrade henne, och förkränkte henne. Och hon låg honom hårdt på hjertat, och han hade pigona kära, och talade ljufliga med henne. Och Sichem sade till sin fader Hemor: Tag mig den pigona till hustru. Och Jacob förnam, att hans dotter Dina var skämd, och hans söner voro med boskapenom ute på markene: Och Jacob tigde till dess de kommo. Då gick Hemor Sichems fader ut till Jacob, till att tala med honom. I det kommo Jacobs söner af markene; och då de det hörde, förtröt det männerna, och vordo ganska vrede, att han hade gjort en dårskap i Israel, och belägrat Jacobs dotter; ty det var icke rätt gjordt. Då talade Hemor med dem, och sade: Mins sons Sichems hjerta trängtar efter edra dotter; käre, gifver honom henne till hustru. Befrynder eder med oss; gifver oss edra döttrar, och tager I våra döttrar. Och bor när oss: Landet skall stå eder öppet; bygger och bruker, och bor derinne. Och Sichem sade till hennes fader och bröder: Låter mig finna nåd när eder, hvad I mig sägen, det vill jag gifva. Begärer man troliga af mig morgongåfvor och skänker, jag vill gifva, som I begären; gifver mig allenast pigona till hustru. Då svarade Jacobs söner Sichem, och hans fader Hemor, och talade bedrägeliga, derföre, att deras syster Dina var skämd:
Civiloch Criminal-Lag; se Lag-sfadganden. Staten vid Indelta Arméen; se Accord. Staten; se Pensions-Cassan. Statens Pensions-lm ättning; om rättighet för Städernas Embetsoch Tjenstemän att deruti deltaga , Clerecicoch Läro-Verken; se Hnfvud-Titel, io:de, „ och Skol-Staterne; se Uppgift. Collegier; se Lagstiftningens verkningar. Collin, Nils: hans lönefordran; se Lönefordran. Comiterade; se Tull-Taxa; Tryckfriheten. Commerce-Collegium: dess Aflönings-Stat; se HufvudTitel, Andra, pag. 17. „ brandförsäkring å dess hus , , , „ se Berättelse, Stats-Utskottets. Comministrar: om en närmare förklaring af Författningarne, rörande löuings-afgifterna till dem , , Comnnssarie-beställning inom Banken: omförändrade grunder för befordran dertill, ,,, , , , Svar på återremiss ,,,,,, Ccmmunaioch Munrcfpal-Författning: om utarbetandet af förslag till en allmän sådan ,,,, Communications-resolationer från Ofver-Rätt; om förändring i hvad nu derom är stadgadt , , , , r Concurs-Lagen den 12 Mars i83o: §. 3o; om ändring deraf ,,,,,,, Svar på återremiss ,,,,,, Kongl. Maj:t Nådiga Svar i ämnet , , §. 5i: om upphäfvandet eller ändring deraf , , §. 74: om förklaring deraf r ,,,,, , Svar på återremiss ,,,,,, J§. i33, x34• i35 och i36; om ändring eller tillägg deruti , ,, Svar på återremiss ,,,,,, §. 5o; om upphäfvande deraf; se Gäldenär.