Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hå jag i öf, verläggningarne inom StatsUtskottet varit närvarande vid alla de beslut, som i Utlåtandet förekomma, utbeder jag mig att, ehuru jag säkerligen tror och hoppas, att en återremiss sker, det må tillåtas mig gif« ya tillkänna åtskillige förhållanden i afse-, ende å detta Utlåtande, Först får jag an-, mäla, att jag reserverat mig i flere af de hufvudsakligaste punkterne, hvaremot an"» märkningar nu blifvit gjorde, nemligen emot första punkten, om vidsträcktheten af Revisorernes granskningsrätt, och i en annan om Strömrensningsfondens användande, samt i allmänhet instämt i den reservation en Ledamot gjort i afseende på Utskottets åt Revisionsberättelserna lemnade behandling på det hela, ehuru mitt namn, jag vet ej af hvad orsak, ej finnes i Utlåtandet upptagit, och hvaraf jag hämtar en ytterligare anledning till det anförande jag nu afgifver. Rörande flere af de anmärkningar, sorn härstädes af Grefve Gyllenborg, Friherre Anckarswärd och Herr Cederschjöld blifvit gjorde, bör jag öppet erkänna mig hafva behöft den ledning de gifvit min uppmärk - Den 5 Mars f. m. ao3 samhet; och må detta erkännande hembära dem en gärd af tacksamhet å min sida, anseende min pligt vara, att med större uppmärksamhet följa ämnet, när det kommer tillhaka, Slutligen får jag anföra, att, ehuru olika tankar i flere fall ägt rum inom Utskottet, jag likväl ej alltid ansett mig med särskild reservation höra hetunga Utlåtandet; och ehuru jag varit, hvad den första punkten angår, af olika tankar med pluraliteten, hvilket af reservationerne synes, samt uppmanat de Talare* hvilka varit af annan tanka, att åtminstone ådagalägga de skadliga följder, sorn uppkommit af 1822 och föregående Revisorers vidsträckta granskqingsrätts utöfning, har hvarken jag fått svar derå eller Utlåtandet upptagit någon utredning af ämnet.
Domstolens underdåniga yttrande om och hwad förklaring uti 57 ocl)58§. Z. 14 Capitlet af 1798 ars Kongl. Krigs-Articlar kunde aga rum, til winnande af bestämdt förordnande i sjelfwa Lagen, angäende huru allmän - Den 8 Augusti. 715 mänhet bör förfaras i krigstid med de ifrån KrigsDoinstolarne til Kongl. Maj:ts pröfning antingen genombeswär eller hemstallningswisinkomman, demäl, med hwad mera dermed äger sammanhang, pabet Kongl. Majtt sedan komme i tilfalle, at pä sätt 87 Z i den nya Constitutionen innehölle, meddela 'Riksens Ständer dest Nadina Proposition i betta ämne, tog Högste Domstolen detta ärende i öfwerwägande; Och som jämnlikt 14 Cap. 58 Z i 1798 ärs Krigs-Articlar, de i förcgäende 57 Z omnämnde mäl^ eller de som angä lif och ära, ost) hwilka, innan Utstaget utfärdas eller afkunnas, bora afOfwerDomstol hemställas Konungen i krig, om Konungen icke är wid Armeen eller ä Flottan närwarande, böra insändas lil Högste Befälhafwaren, som dermed widare förfar efter den Institution Konungen honom lemnat; alltsä och ehuru ej i Krigö-Artielarne derjamte blifwit tydeligen stadgadt, at med mäl af mindre beffaffenhet, de der antingen genom underdänige beswar eller ansökningar dragas under Konungens skärstädande, enahanda förhällande mä äga rum, eller at äfwen deste mä! i krigstid enskildt tilhöra Kongl. Maj.t eller Dest Högste Domstol sadant för en gifwen otwifwelaktig följd, häldst utom den olägenhet det för en i Falt commenderad Armöe och en pä expedition emot fienden utrustad
Sveriges penningeverk har förut erfarit verkan af de omkostnader, krigen fordrat, då lån hvarken utom eller inom riket kunnat erhållas; och det förmäles, att Norriges bank nyligen, endast till följd af missgynnande handels-konjunkturer, sett sig i nödvändighet att inställa silfver-utvexlingen i landets 2:ne största handelsstäder. — Den gamla utvägen att, i händelse af krig eiler andra tvingande omständigheter, med hankens sedlar, hvilka, enligt 72 § regeringsformen, skola såsom mynt i riket erkännas, betacka brist och kostnader, är alltid nära tdl hands; och de skattskyldige i riksförsamlingen hafva icke något intresse i att motverka en myntförsämring, hvarigenom skattebeloppet ytterligare nedsättes och minskas. Verkan af silfrets och penningens fallande värde, emot räntepersedlarnas, visar sig inom en kortare liderymd i förhållandet emellan kronovärcliet och markegångspriserna, hvaraf följden är, att kronan af de hemman, som erlägga penningeskatt, ej har i så stor inkomst, som af dem, hvilka utgöra skatten i räntepersedlar. Genom den af Utskottet föreslagna förvandling af ordinarie räntorna i en hir alltid fixerad pennirigeränta är statsverkets förlust för framtiden gifven och oundviklig. Men under den närmaste tiden efter denna förändring, skall den för räntegifvarne sjelfva, åtminstone i de provinser, der räntan hufvudsakligen utgår i spanmål, medföra stor förlägenhet och betydliga förluster, i samma nion, som afsättningen är mindre liflig. Då grundskatten samt indelda räntor och tion den ovilkorligen skola i penningar betalas, blir deraf en följd, att räntegifvarne måste på en gång afsätta sina produkter, priserna nedtryckas och, om en penningekris inträffar, det blir nästan omöjligt att anskaffa tillräckligt penningebelopp för skatterna. De enda, som derpå vinna, äro de icke jordbrukande klasserne af näringsidkare, borgerskapet och städernas öfriga invånare, hvilka till lägre pris erhålla spanmålen och andra lifsförnödenheter.
Det skulle allenast åstadkomma vidlyftighet att vidare söka vederlägga Bevilln.- och Ekon.Utsktns nu ifrågavar. betänk., som jag tror vederlägges af Utsktns egen uppgjorda afgiftstariff, hvars like man aldrig förut sett tecknad i en allmän handling, och som säkert afskräcker en hvar jordägare att anmäla sig till brännvinsafverkning och derigenom undandrager från Statens påräknade tillgångar en betydlig bevilln.summa, som måste på annat sätt ersättas, och hvarvid det förut öfver höfvan beskattade jordbruket får vidkännas sin dryga lott. Jag åberopar nu allenast de flera sakkunnige mäns reservationer emot Utsluns beslut, som åtfölja betänk, och isynnerhet Frih. Mauritz Klingspors yttrande, hvarmed flere ledamöter förenat sig. Men jag måste tillägga och försäkrar, i följd af den erfarenhet jag haft tillfälle inhemta under den mängd af år, eller 48 är, jag såsom underdomare på landet varit och är ännu anställd och kommit uti nära beröring med allmogen i en del af Östergöthland, att fyilerilasten de sednare åren, då brännvin fåtts för godt köp, 32 ä 36 sk. kannan, snarare liar aftagit än tilltagit. Jag har med glädje och tillfredsställelse funnit, alt bland allmogen stadgat sig den hederskänsla, att Den aj; Juni f. ni. att man numera anser för skamligt att umgås med personer, som öfverlasta sig af starka drycker. Under allmänna ting och andra sammankomster är det nu, emot hvad som inträffade i fordna lider, ganska sällsynt att upptäcka öfververlastade personer, och jag har äfvenledes haft tillfälle bemärka personer, som tillförene aldrig kunde bevista ett allmänt ting eller en allmän stämma, ulan att intaga ett rus, nu vara nyktra och skämmas för att visa deras begifvenhet på en sådan oordentlig lefnad. Det bevisar en öfvergång till förbättring, hvaröfver man med skäl bör förklara sin sanna fägnad, och som jag hoppas kommer att fortfara.
Skulle någon, som i särskild Nämnd sutit, vilja betalning derför taga, då må han hos Rätten det anmäla, och lägge Rätten honom till så mycket, som emot hans verkliga kostnad för den förrättning svara kan. Den ersättning skall gäldas, på sätt i § 28 föreskrifves. § 24. Lösen för jord eller lägenhet, som afstås skall, så ock ersättning för intrång, hvilken skall på en gång utgå eller blifvit beräknad för sjelfva anläggningen, vare den, som jordens eller lägenhetens begagnande yrkat, skyldig att till ersättningstaganden utgifva inom den för jordens eller lägenhetens afstående eller upplåtande stadgade tid eller, om ersättningsbeloppet derförinnan ej hunnit bestämmas, inom tre månader efter det sådan bestämmelse skett. För betalning af årlig afgift sätte Rätten ut tid, der parterne ej åsämjas. Har ej öfverenskommelse om ersättningen träffats eller Nämnden sitt beslut meddelat inom den tid, då jorden eller lägenheten afstås eller upplåtas bör, må sådant ej hindra arbetets företagande, derest sökanden hos Konungens Befallningshafvande ställer full borgen för lösningseller ersättningsbeloppet samt för kostnad och skada. Kronan vare för sådan borgen fri. Är jord eller lägenhet, som afstås skall, intecknad, varde ersättningsbeloppet derför inom den för dess utgifvande här ofvan stadgade tid nedsatt i Ränteriet hos Konungens Befallningshafvande, som kungör sådant vederbörande ersättningstagande och inteckningsegare, samt liqvid dem emellan sedermera i laga ordning uppgör. Finnes härvid ersättningsbeloppet vara faststäldt genom öfverenskommelse emellan den ersältningstagande och den, som ersättningen gifvit, och förmenar inteckningsegaren värdet hafva blifvit för lågt beräknadt, vare denne berättigad att, der ej full liqvid för hans fordran honom lemnäs, äska jordens uppskattning af 8 Kongl. Majlis Nåd. Proposition N:o 34. Nämnd, i den ordning förut i denna Lag är vordet stadgadt; dock gånge beslutet om jordens afträdande icke dess mindre i verkställighet. Sådan talan, som efter §§ 21 och 22 föras kan, må ej heller utgöra hinder för vederbörande att, sedan ersättningsbeloppet blifvit inom stadgad tid erlagdt eller nedsatt, jorden eller lägenheten tillträda eller begagna.
Banko, endast med den sorgfälligasle hushållning kunde förslå till utförandet af de ändringar utaf undervisnings-lokalernes inredning och anordning, hvilka blefve en oundviklig följd af läroverkets afsedda ombildning; och anhåller Akademien, på grund af hvad så lunda blifvit anfördl, i underdånighet, att Nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om en tillökning af 3,000 R:dr Banko uti det statsanslag, Akademien för närvarande åtnjuter; hvarjemte, för att göra behofvet af denna tillökning åskådligt, underdånigst blifvit öfverlemnadt följande Bil. M 7 lill Kongl. Majils Nåd. Prop. M I, om Statsverket 1856. 55 Förslag lill ny stat för Akademien för de Fria konsterna. Förra staten. Föreslagna staten. Begärd Slim ma. tillökning. Banko. Riksmynt. Riksmynt. R:dr sk. | rist. R:dr. 1 öre. R:dr öre. Ständig Praases är Öfver-iutendenlen, utan särskild lön för denna befattning. 1 Sekreterare 450 125 — 800 1 Amanuens till Sekreterarens biträde oeb tjenstgöring i IJibliotheket 150 — 175 — 400 1 Skattmästare 300 — 300 Konstnärer, hvilka äro skyldige att bilda elever och att vara i Stockholm bosatte samt i tillfälle att uti Akademiens verksamhet och öfvcrläggningar deltaga: 1 Statybildhuggare 500 750 — 1 Historiemålare 500 750 1 Landskapsmålare 450 1 Porträttmålare 300 450 — 1 Miniatyrmålare 300 4*0 — 1 Medaljör 300 4*° 1 Kopparstickare 300 4*0 Anmärkning: Under denna anslagstitel upptager nuvarande stat jemväl en Ornamentsbildhuggare, med ett arfvode af 200 It:dr, som Akademien vid flere tillfällen fö- reslagit till indragning, att dermed öka anslaget till Emeriti-löner åt äldre afskedstagande lärare. Af detta skäl uteslutes denne konstnär här.
– Tillåt mig underställa en så vördad och stor mans omdöme några tankar öfver Akademiens sista, icke ädla, icke vittra, och alltför katholska procedere. Det förvandlar Akademien till en Påfvisk makt; till ett Sorbonne! Akademien vinner hos Kämners-rätten, förlorar hon helt visst hos Publiken, hvars naturliga både välvilja och illvilja leder den att taga den svagares parti; och hvad hon skulle kunna vinna hos Publiken i dag, förlorar hon ofelbart hos Publiken några månader härefter. Imellertid resterar en liten barbarisk ridicule, på vår litteratur, och på Akademiens annaler. Och allt detta bång och oväsende, för en endes käring!fureur! för en endes publika och privata lögn och misstydning Då likväl denne ende började skändelsen (började sk–a i Financerna, etc. etc. etc.) Är det möjligt att vilja, att besluta, ja att kunna uthärda, dechiffreringen af dessa horreurer? Hvad har jag sagt honom? Några starka drag af saken. Hvad har han sagt mig? Luntor af infami. Till den grad: att, i det ögonblick min boktryckare stämmes, stämmer jag tillbaka Fru Fougt för Luntan, Carlbohm för Brefvet, Nordström för Stockholms-Posten Är detta litteratur? Nej: ett barbari, ovärdigt hela detta tidehvarf. De, genom lögn, misstydning, käring-skrän, eller ock i sin inbillning, oförrättade – hafva allt att lida på en våldsam dechiffrering i en Kämners-rätt. Och vinner Akademien, så är det en förföljelse: tappar hon, så är det en löjlighet. Få vi en större frihet, så blir Akademien föraktad; få vi en mindre frihet, så blir Akademien hatad. – Mycket är att förlora: Intet att vinna. Jag, för min del, har, på den förre Narrens 71 och denna sista Käringens72 fureurer, fått för evigt en vämjelse mot alla på något sätt personliga stridigheter. Och tio Akademiers censurer vet jag, att jag kan annihilera med tio publika rader.
N:o 27.51 den anslagen , Socknarne skulle komma att sakna all skogstiIlgång till byggnad, bränsle och stängning, deras jordbruk aftyna i brist af bete, samt möjligheten för dem att framföda sina kreatur upphöra , har Anders Pehrsson , till förekommande af så stora olägenheter, uppå desse sina hemmavarande Commlttenters vägnar, hos Rikets Högioflige Ständer anhållit, att, då örnberget, såsom hvilande på kalkgrund , aldrig skall kunna producera Ekar af annat slag, än så kallad Glasek, sorn till all byggnad, likasom till all slöjd är alldeles otjenlig, Rikets S<änder ville, med upplysning härom , hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kronoparken' Omberg finge till merberörde Socknars invånare under Skatterätt försäljas, hvaremot den nära Örnberget belägna Starby Kungsgård , som snart till Rikets Ständers disposition blifver ledig, kunde, såsom mångfalldigt mera dertill tjenlig, för Ekeplanteringar anslås; varandes, med anledning af denna Motion , af Botvid Jonsson från Östergöthlands Län , till det Hedervärda Ståndets Protocoll muntligen yttrad den förmodan, att, så framt Örnberget varder för Ekeplanteringar anordnadt, den så kallade Dagsmossen blifver anvisad såsom vederlag för dem, som derigenom komma att mista deras betesrättighet på örnberget. 32 Statssamt Ålim. Besv.o. Oec. Utsi, Uti.
Afskrifna jemlikt Kongl. Brefvet den 19 Januari 1842 Utestående enligt Restlangder ... 90,3io:46. 11. 7 Afskrifna jemlikt Kongl. Brefvet den 19 Januari 1842 26,642: 19. 10 Utestående: hos personer, som åtagit sig tillhandahålla allmogen spanmå), , > 614: 38. Kontant levererade . .. 776 — 6. i,o65: 16. — „ i838 års missväxt 1 Afskrifna . • 68: * S:r 839: — 6. Wester-Norrlan ds Län. ' ~ ‘ 25,4o3: 2. 9. Credit. Afskrifningar och Omkostnader, Återbetalning konAlkortningar åren Remisslage och tant åren 1840 Utestående vidi 1840 och 1841. Prisskillnad m. m0 och 1841' l84l års slut». Westerbottens Återbetalda . . .. .. Behållen spanmål, med värde af Omkostnader för spanmålens vård . Innestående hos Församlingar, som erhållit kontanta förskotter till spanmåis-uppköp, Utestående för försåld spanmål m. m. Norrbottens Län. Kontant återbetalda 5oq: Omkostnader ... 556: Afskrifna In natura behållen spanmål, med värde af .. . .. 1,5 58: Levererad spanmål till Distrikt-Magasiner, med: värde af .. ., . 1.3,102: Utestående Fordringari: f. d. Magasinsförvaltaren Öqvists balans .. 48*: 3b. — hos Linspånadsfonden 56: 7. — „ „ Undsättningstagare i Piteå Lappmark, kontant lån, .. 282:: Undsättningstagare för erhållna spanmåls försträckningar .. .. Liqvid är uppgjord år i84.3.- Tillkommer: Wester-Norrlands Län. Efter i839 års missväxt —- 4>°°0“; — May asins fonden.
Herr Wistrand, A. Hilarion, om förändring af 27 § i Kongl. Förordningen angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller di stillerade spirituösa drycker den 18 December 1863. „ Herr Wistrand, A. Hilarion, angående kreditivrätt i Rikets Ständers Bank för ränteoch kapital-försäkringsanstalterna i riket. „ Herr Wistrand, A. Hilarion, om anslag till fortsatt lifgifvande af plancheverket ”Fordna och Närvarande Sverige”. Förteckning ä Motioner i Borgare-Ståndet. till kasernbyggnad för Kongl. Svea Artilleri-regemente måtte fästas särskildt vilkor i afseende å byggnadsplatsen. Af Herr Beronius, W. M., om eftergift, till förmån för Falu slöjdskola för flickor, af kronans rätt till dana-arf efter ogifta Charlotta Christina Nyman. „ Herr Ekerot, B. F., om jemnare fördelning af den hushållningssällskaperna i riket tillerkända femtedel af bränvinsminuteringsoch utskänkningsafgiften. „ Herr Ekerot, B. F., angående låneunderstöd till anläggning af jernväg emelSölvesborg och Christianstad. Herr Ekerot, B. F., om anslag till anläggning af hamn vid Lagaåns utlopp. Herr Ekerot, B. F., angående pedagogiens i Laholm uppflyttning till två eller treklassigt elementarläroverk. „ Herr Ridderstad, G. F., att till exercis lämpliga gevär måtte från kronans magasiner utlånas till folkskolelärare-seminarierna i riket. „ Herr Ridderstad, C. F., om anslag för anställande af biträdande underlärare vid folkskolelärare-seminarierna i riket. Herr Ridderstad, G. F., att eleverne vid rikets folkskolelärare-seminarier måtte, under visst vilkor, befrias från första årets beväringsexercis. „ Herr Ridderstad, G. F., om anslag till lärares anställande vid rikets folkskolelärare-seminarier.
Kreatur, alla slag Fria Krinoliner 1 skålp. 60 Kristallarbeten; hänföras under Glas, andra slag. Krita eller Kritsten: infattad; tullbehandlas såsom Blyertspennor. andra slag, malen eller omalen Fri Krokar till fiske Fria Krukmakarearbeten, ej specificerade: oglaserade och omålade 1 centner — 75 glaserade eller målade, äfvensom terracotta och terralit 1 skålp. — 3 burkar och krus, på hvilka varor inkomma, och som icke, enligt särskildt stadgande i taxan, inbegripas uti vigten för tullberäkningen Fria Knit och s. k. patroner 1 skålp. — 5 Anm. Vid tullbehandlingen iakttages hvad derom är särskildt stadgadt. Kratz; se Tester. Kubeber; hänföres under Apoteksvaror. Kulör eller s. k. Vintinktur: blandad med vatten; hänföres under Sirop. blandad med sprit; hänföres under Likör. Kummin Fri Käppar, alla slag; tullbehandlas lika med Svarfvarearbeten, ej specificerade. Kött, alla slag Frit t Lack 1 skålp. — 20 Lackerade arbeten: af Bleck; se Bleckslagarearbeten. af Bty; se Bly, arbetad t. af Läder; se Läderarbeten. af Papp; se Papparbeten. af Tenn; se Tenn, arbetadt. af Trä; se Trävaror, arbetade, ej specificerade. af Zink; se Zink, arbetad. andra, ej specificerade 1 skålp. 15 56 TullberäkInförselsInförselsningen. tull. Riksmynt. tull. Riksmynt. Lacmus; hänföres under Färger och Färgningsämnen, R:dr. öre. R:dr. öre. andra slag, ej specificerade. Lagerblad och Lagerbär 1 skålp. 3 Lalin, oäkta; se Metaller, sammansatta. Lakrits 1 skålp. 5 Lakritsrot eller Glycvrrhiza Fri Laili petter: se Speglar. Lampor och Lyktor förtullas såsom det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Anm.
Skulle det Hedervärda Bonde-Ståndets nästan vid hvarje Riksdag yttrade anspråk att få skjutslegan ständigt ökad, alltid vilfaras, så skall den tid icke blifva långt borta, då mången, genom Medborgares eller Ernbetsmäns behandlande, oskyldigt lidande, ser sig nödsakad att heldre öfverlemna sig åt sitt öde, än att företaga resor, hvilkas kostnader han ej mägtar bestrida, kanske ej en gång när de måste göras till ett på några mils afstånd beläget XandshöfdingeResidens eller en Hagmans Rätt, och an mindre till en Hof-Rätt, på 40, 50 å 60 mils afstånd, eller till Rikets Hufvudstad, der alltid 1 sista instantien, men ofta äfven förut, Medborgares vigtigaste angelägenheter behandlas. För de flesta, som nödgas för särskilta förrättningar anlita Domare och andra Embetsoch Tjenstemän , skall ock kostnaden Vid sådana tillfällen blifva odrägelig, och det skall, vid så beskaffade omständigheter icke slå felt, att den mindre bemedlade blifver urståndsatt, att bevaka sina lagliga rättigheter, och kanske ofta nödsakad, att gå ifrån den jordtorfva han besitter, eller se den , genom mägtigare grannars tilltag, stympad och försämrad. Alltid är Staten i behof af sådana yngre medlemmar, som genom studier skola danas skick - J39° Den 16 Jult. skickliga, aft blifva Tjenstemän uti Församlingen, eller vid Civila och Militaira Värf. Re» dan är dessas beredande hos oss 1 mångå afseenden försvårad. Dem , som skola inträda i Prest - Ståndet, äro nu ålagd skyldighet att förskaffa sig undervisning och öfning vid de ej längesedan inrättade Seminarier, och att derföre oftare besöka Academierna, än sorn förr varit vanligt; och samma omständigheter inträffa äfven, till följe af Kongl. Kungörelsen den 9 October 181?, för dem hvilka vid RättegångsVerken eller Rikets Collegier $öka inträde.
Om emot förmodan Riksens Stander fastställa rabatt , så försvinna dessa Obligationer helt och hållet utur rörelsen, men i annat fall Statsoch Hanlö- Utslottens Belänkanden. 499 göra de till en stor del lika gagn , sorn penningar, och blifva i synnerhet tillgänglige och. gangbare för de personer, som uti desse Diskon, ter äro skulldsatte. Under förmodan, att Riksens Ständer medgifva detta sednare alternativ, anser jag minskning i Rörelse-Capitalet egentligen icke uppkom, ma förr, än dessa Obligationer till betydlig del ingått. Och, ehuru egenskapen af Disconternes 3 Procents Reversér äfven var, att kunna till en stor del och möjligtvis nästan helt och hållet ur rörelsen försvinna, i den mon de derföre insatta penningar antingen uttogos eller ock endast på afskrifnings-räkning insattes, är det likväl otvifvelaktigt , att de till en betydlig del ingått uti allmänna Rörelsen jemte öfrige Mynt - representativer, och att deras försvinnande eller obrukbarhet ökat den allmänna förlägenheten. Om de inlösas med Bankoeller Riksgälds-Sedlar blifver nurnerairen af Rörelse-Capitalet väl ökad, men dessa Sedlars värde skall otvifvelaktigt af »amma orsak, som hittills verkat deras misscredit, ytterligare falla; möjligheten att återställa Bankens och den allmänna Crediten aflässnas, och den allmänna förlägenheten och penningebristen sktille således inom en korrt tid åter tilltaga. Den enda utvägen, att förekomma de förstörande följder, hvilka å ena sidan indragning af Rörelse-Uapitalet och å den andra försämring af liikets Mvnt-representativer skulle medföra, torde vara, att genom samma Contoir, som skola besörja Filial Disconternes utredning, utgifva Obligationer, intecknade uti fast Egendom och lö - 5'oo Stals och Banko-Utskottens Setänkanden'. pande med Ränta. Desse Obligationer kunde således af Fastighetsegare uttagas, räntan för desamma skulle af Iriteckningstagaren erläggas till Contoiret eller Cassan , som åter utbetalte den till innehafvaren.
Redan vid 1840 1841 årens riksdag hade Rikets Ständer, vid pröfning af uppgjordt förslag till ny inqvarterings-ordning för Stockholms stad jemte andra i sammanhang dermed förekomue frågor, uppmärksammat behofvet af särskild kasernbyggnad för Svea artilleri-regemente och hos Kongl. Maj-t i underdånighet anhållit att, för bedömande af berörda förslag, uppgift måtte meddelas å ko.stnaderne för anskaffande af dylik kasern, men då desse kostnader beräknades uppgå till ett belopp af 345,000 R:dr B:ko, ansågo Rikets Ständer medel för bekostande af nämnda kasernbyggnad icke för det dåvarande kunna beredas. Uti ett till Kongl. Maj:t år 1856 ingifvet underdånigt memorial hade sedermera Chefen för. Svea artilleri-regemente jemte förmälan, hurusom regementet fortfarande vore underkastadt alla de olägenheter, som af brist på egen kasern med tillhörande nödiga stalloch ridhusbyggnader vore en följd, och hvilka olägenheter under de närmast förflutna åren ökats genom betydligt stegrade hushyror och brist på passande lokaler, så att vederbörande passevolantörer sannolikt snart blefve föranlåtne att frånsäga sig åtagandet att ombesörja manskapets kasernerande, i underdånighet hemställt, att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets