Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos oss deremot, der Lagstiftande magten beslutar på 4 särskildta rum , blir återremiss af anmärkningar nödvändig, Skulle man här vara tvungen, att i sådana vidlyftiga mål, som Friherre Cederström omnämnt, fatta beslut, hvarje Stånd för sig utan något längre rådrum för redactioners uppgörande, än det som under en 35a Den 4 December e. m. discussion kan medgifvas, så blefve det, äfven om man bade handliogarne tryckta, alltför svårt, att göra redactionen så sammanhängande , som vederborde , för att deraf sammanjemka 4 Stånds möjligen olika beslut till ett. Jag anhåller således, i likhet med Friherre Cederström, att ordet må bibehålles. Herr Gref ven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Herr Hjertås, vid Constitutions-Utskottets Memorial framställde, anmärkning böra förklaras utgöra Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka. Ropades Nej. Upplästes ett från Riddarhus-Utskottet inkommet så lydande Memorial: (Se Bilagan N:o 2,) Och fann Ridderskapet och Adeln , uppå derom af Herr Grefven och Landt-Marshalken framställd proposition, för godt godkänna ej mindre det af Riddarhus-Utskottet i berörde Memorial öfverlemnade Förslag till Ridderskapets och Adelns underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t med anhållan om Stadfästelse å en ny Riddarhus-Ordning, än ock den dervid fogade förnyade och fullständiga Redaction af samma författning. Upp - Den 4 December e. m. 353 Upplästes och lades på bordet följande frän nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Frän StalsLagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten : Af den 2 dennes; N;o 6;6. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, i fråga om ändring af nu gällande grunder för Militiae-Boställens och annan Krono-jords utarrendering. Frän Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten : Af den 26 sist!.
Prof. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd 29 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102. ökats derigenom, att flere fattigare jordbrukare och torpare efter de 2:ne nästföregångna årens missgynnande skördar varit oförmögne anskaffa utsädesspanmål, samt att potatesskörden helt och hållet felslagit; hvarförutan nyligen verkställde eller påbörjade kyrko-bvggnader inom 3:ne af dessa socknar på ett mycket kännbart sätt inverkat på den dervarande ekonomiska ställningen. Aflägsenheten från städer, saknaden af allt tillfälle till arbetsförtjenst samt en mycket mager jordmån, lill en del den svagaste inom hela Småland, och nödvändigheten att jemväl under goda år å andra orter uppköpa spanmålsbehofvet voro för öfrigt fortfarande orsaker till den allmänna fattigdomen inom denna landsort, som allt sådant oaktadt gjort icke obetydliga uppoffringar för att under föregående år bispringa de nödlidande inom andra, af missväxter då hemsökta, provinser.
Dervid ifrågakommer hufvudsakligast tvenne olika riktningar, nemligen: öfver Upsala eller öfver Örsundsbro; indelas då hvardera af dessa sträckningar i tvenne afdelningar, den första från Stockholm till Upsala och från Stockholm till Örsundsbro, samt den andra från Upsala till Sala och från Örsundsbro till Sala, samt jemföras vidare dessa de olika liniernas mot hvarandra svarande afdelningar, så finner man, att linien Stockholm—Upsala, 6 mil 6100 fot lang, begränsas på hela dess östra sida af ett bredt fastland, utgörande större delen af Stockholms län, samt framgår på ett från ^ mil (på ett ställe midt för ltosersberg) till öfver 1 mils afstånd från segelleden emellan Stockholm och Upsala, hvilken segelled den ej anträffar förr an vid Upsala, då deremot Stockholm—Örsundsbro-linien, 6 mil 260 fot lång, till större delen framgår öfver halföarne Bro och Håbo härader; dervid berörande Mälarens strand vid lastageplatserna Stäket 2j mil, och Kalmarsand mil från Stockholm, äfvensom vid Örsundsbro, samt i öfrigt belägen endast från J mil (vid Bro socken) till högst i mils afstånd från Mälarens stränder; hvadan, och då till Stockholm —Upsala-banan från båda sidor, synnerligast den östra, ansluta flera från det inre af landet kommande större landsoch socknevägar, men deremot Stockholm—Örsundsbro-banan först vid OfverGran, eller 5} mil från Stockholm, anträffas af tillstötande större landsväg, all sidotrafik, som på dessa linier är att upphemta, måste blifva betydligt större på Stockholm—Upsalaän på StockholmÖrsundsbro-banan, hvars läge vid och nära intill segelled och af segelbara vatten kringflutna och inskränkta banrayon hindra all betydlig sidotillförsel. Att Kommittéen ändock vill som faktiskt antaga, att den östra linien skulle framgå nära utmed segelleden, måste förefalla som ett misstag uti upp fattningen af verkliga förhållandet, då jemförelse göres emellan den östra och vestra linien.
Hr Printzensköld: Mig synes det besvär kontrollören och bränneriägaren få underkasta sig, derigenom att de nödgas tillbringa en enda sömnlös natt under en månads tid, vara af så ringa betydelse och förtjena så föga afseende, att man icke bör vidtaga någon förändring som har sin grund i dessa Hirs beqvämlighet;' helst som förändringen till en ny tideräkning skulle föranleda till misstag, då man alldeles icke kan säga att det är 2 månader från d. 15 Okt. kl. 12 midd. till d. 15 Dec. kl. 12 midd., utan för att få 2 månader måste man säga från d. 15 Okt. till och med d. 16 Dec. midd., för att derigenom återfå de 12 timmarna. Då man talar om månader och dygn, kan det väl icke vara rätt att fastställa dem annorlunda än de i Almanachan äro beräknade. Det synes mig då alldeles orimligt att vilja förändra tideräkningen så, att man på ett håll flyttar fram dygnet 12 timmar och på ett annat flyttar det lika mycket tillbaka. Gr. af Ugglas, Carl Fredr. Ludv.: Utsk. har i den förste talarens anförande fått upbära förebråelser, som jag anser oförtjenta. Han sade nemi. att, då denna förf. gjort så mycken nytta och blifvit så väl mottagen, borde man icke göra andra än de af högsta behof påkallade förändringar; de mindre förändringar, som befinnas nödiga, kunna deremot, då nu finnes en särskild embetsman tillförordnad för dessa ärender, af K. M. verkställas. Hvad nu beträffar de större förändringar, som Utsk. föreslagit, tror jag de äro blott två. Att båda dessa, nemi. i afseende å tillverkningen och destilleringen, voro af behofvet och nyttan påkallade, tror jag man skall medgifva. 1 afseende åter på de mindre förändringarne har den värde talaren hänvisat till Chefen för bränvinsbyråen och förmenat att K. M. kunde, med ledning af hans uplysningar, vidtaga nödiga åtgärder. Härvid får jag uplysa att de smärre förändringar, som Utsk. föreslagit, nästan uteslutande varit föranledda af framställningar från honom
Är ej Civilmyndighet tillstädes, och kan ej dess ankomst afbidas; då ege på stället varande högste Militärbefälhafvare så förfara, som för Civilmyndigheten nu stadgadt är. 15 §. Samlar sig folkmängd tillhopa och störer lugnet eller allmänna ordningen, utan att dock lägga å daga sådant uppsåt, som i 7 § sägs, och skingrar sig ej den folkmängd, på offentlig Myndighets befallning, utan visar trotsighet deremot; då skola anstiftare och anförare af det upplopp till straffarbete i högst ett år och annan deltagare i upploppet till böter från och med tio till och med tvåhundra Riksdaler dömas. Öfvergå de till våld å person eller egendom; vare lag, som i 9, 10 och 12 §§ om uppror sägs. 14 Sammankommer menighet å landet eller i stad till öfverläggning om allmänt eller menigheten särskildt rörande ärende; dä må tillträde till sammankomsten ej offentlig Myndighet förvägras. Ej må sammankomsten af Myndigheten upplösas, sä framt dervid ej företages något, som emot lag stridande är eller eljest allmän ordning störer. Den, som underlåter att hörsamma Myndighetens bud i ty fall, straffes med böter från och med tio lill och med tvåhundra Riksdaler. 15 §. Säljer eller köper man röst vid val till allmänt värf; straffes med böter från och med femtio till och med ett tusen Riksdaler eller fängelse i högst sex månader. Lag samma vare, om någon, genom hot eller tubbande, valfriheten störer, eller eljest i val obehörigen verkar. 16 §. Tager man häktad person eller fånge med våld lös af den, som honom gripit eiler i vård häfver, eller befriar man honom genom häktes eller fängelses brytande; varde dömd till straffarbete från och med sex månader till och med fyra år. Gör man försök till brott, som nu sagdt är, och blef endast genom omstän digheter, som voro af gerningsmannens vilja oberoende, brottets fullbordan förhindrad; straffes högst med straffarbete i två år. 17 <§.
Januari afgifne samt den 27 i samma månad eftermidd. på bordet lagde utlåtande öfver gjord anmärkning vid dess den 24 sistl. December meddelte yttrande, anBi/tang till Riki-Sl. Prot. 1817 lSlS Sami. N;r 13-14? g8 Fröt. Utdrag d. 9 Febr. 18 18- gående afskrifning utaf värdet med flere kostnader i ock för åtskillige på Kungsholmen belägne till Kurhus upplåtne Bränneri - byggnader, blef samma utlåtande tillika med Statsutskottets sistnämnde yttrande af Ridderskapet och Adeln bifallit. 4S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 23 sistl. Januari aflåtne samt den 27 eftermiddagen i samma månad på bordet lagde Memorial, hvarigenom Stats-Utskottet ansett Grefve Pipers, Carl Clas, den 10 sistl. Januari till Statsoch Bevillnings-Utsfcotten remitterade Memorial, orri Höganäs Stenkols-verks Actieägares fritagande från all Bevillning för Grufvorne icke tillhöra Stats-Utskottets åtgärd, blef Stats-Utskottets berörde Memorial af Ridderskapet och Adeln bifallit; i följd hvaraf nyssnämnde fråga nu endast till Bevillningsutskottet remitterades. Fran FLögvord.
Med afseende härå, och da vid tillförne anställda försök att få Barnhusets tvätt verkställd utom inrättningen, det visat sig, att, oberäknadt svårigheten att finna pålitlig entreprenör för ett sådant arbete, och deraf härflytande olägenheter synnerligen för de späda barnens vård, tvättkostnaderna skulle" komma att snarare öfverän understiga Barnhusets nu lör detta ändamål utgående arliga utgifter, anser Direktionen den af Rikets Ständers Revisorer antydda flaga om tvättinrättningens bibehållande eller öfvergå 1'vande icke, utan ytterligare grundlig pröfning, kunna med säkerhet bedömas. I anledning af den nya aflöningsstat, som, med tillämpning af Eders Kongl. Maj:ts nådiga reglemente, blifvit af Direktionen hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet förslagsvis anmäld, men ännu icke, såsom Rikets Ständers Revisorer förmält, vunnit nådig fastställelse, och hvari samtliga tjenstemannapersonalens aflöning — 340 — är upptagen till 7,083 R:clr 16 sk., hafva Revisorerne, beräknande aflöningsstaten, med tillagd, icke heller fastställd, indragningsstat, till 9,000 R:dr, väl icke anmärkt någon omständighet, hvari aflöningen vore utöfver behofvet föreslagen, men i stället framhållit, huruledes ett stort antal barn skulle kunna med nämnde belopp årligen underhållas. Det kan dock icke hafva varit Rikets Ständers Revisorers mening, att de ytterst trägna tjenstemannabestyr, som med Barnhusinrättningens förvaltning, huru denna ock anordnas, måste blifva förknippade, skulle kunna utan skälig godtgörelse betingas, likasom det icke heller kan förutsättas hafva utgjort Revisorernes tanke, att personer, som, i Barnhusets tjenst offrat sin verksamhet, borde, derföre att Barnhuset är en välgörenhetsanstalt, af detsamma, vid uppnådd hög ålder och deraf förorsakad oförmåga till vidare arbete, lemnäs hjelplösa; och hvad angår beloppet af den ifrågasatta aflöningsstaten, anser
Utskottets anmälanden blifva utan annan påföljd än den, att de om Utskottet och dess handlingssätt sprida missagtning, och betaga så väl Representationen, som landets innevånare i allmänhet, förtroende till de garantier för frihetens bibehållande, hvilka genom våra Constitutionella former blifvit beredde. Hvarje försök af ConslitutionsUt - 302 Den iS Julii e. m. skottet, att, utöfver den gräns, som fördess Befattning, i afseende på granskningen af StatsRådets Protocoller, uti io5, 106 och i°7 §§. RegeringsFormen samt 29 §. Riksdagsordningen blifvit bestämd, utsträcka anmärkningsåtgärder, måste föranleda öfverläggningar i Ståndens Plena öfver ämnen, hvilka, enligt 90 §. RegeringsFormen och 29 §. Riksdagsordningen , icke få der förekomma. Att sådant, långt ifrån att gagna, nödvändigt alltid måste skada, kan ej bestridas af någon, som bar förmåga att uppfatta sambandet af våra constitutionella former, och icke hänföres af småagtighet eller enskilt hämdbegär. På grund af dessa förutsättningar anser jag tydligt, att ConstitutiönsUtskottet icke utan allt för stor oskicklighet, eller ock rent af vrångvisa, kan undgå, att tillämpa 106 §. RegeringsFormen, då en Konungens Rådgifvare gjort sig skyldig till någon af de i denna §. uppräknade förbrytelser. Af svårare och mera granlaga beskaffenhet är för ConstitutionsUtskottet tillämpningen af 107 RegeringsFormen.
Ett tillägg uti föreva - 12 Lagoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 45. rande § vore derföre behöfligt, af innehåll, att renoverad karta jemte delningsbeskrifning öfver afslutadt laga skifte skall af landtmätaren, emot lösen, aflemnas till skifteslagets delegare vid samma tid, öfriga uti denna §. omnämnde handlingar böra dem tillhandahållas, kartan dock så beskaffad, att delningslinierna derå endast med blyerts uppdragas; under åliggande för landtmätaren, vid påföljd såsom för tjenstefel, att, efter det skiftet blifvit fastställdt och kartan af jordegarne till honom återlemnad, inom en månad derefter, medelst uppdragande med touche eller bläck af de dä fastställda delningslinierna, kartan komplettera. Af Anders Ersson från Stockholms län, att denna § må erhålla följande förändrade lydelse: »När skiftesmannen på marken utstakat och rörlagt skiftet samt anvist delegarne deras ego-lotter, vare han skyldig att, mot lösen, som, i fall den ej genast erlägges, genom kronobetjeniugen, på skiftesmannens reqvisition, uttagas bör, meddela alla under skiftet förda protokoll, afslutade föreningar, ego-graderingslängd och häfde-beskrifning, äfvensom kopia af den för skiftets verkställande upprättade karta, såvida delegarne sådant begära. Förenämnde handlingar skola mot bevis, som skiftesmannen koncept-handlingarne bifogar, lemnäs till förvar hos den delegare inom skifteslaget, öfrige delegarne dertill utse, hos hvilken en hvar, som det åstundar, har öppet att handlingarne granska och afskrifter deraf taga. Försummar skiftesmannen att lemna protokoll och handlingar, efter hvad nu stadgadt är, och varder sådant icke fullgjordt inom 5 månader ifrån den dag, han förklarat skiftet vara slutadt, ansvare, på sätt serskildt är föreskrifvet, gifve handlingarne ut, och håfve delegare rätt att beräkna fatalie-tiden från den dag, handlingarne dem lemnäs.
I afseende å denna i 1857 och 1858 årens revisions-berättelser närmare om - Stats-Utskotlets Utlåtande, J\s 15. förmälda fordran, har, enligt hvad Utskottet inhemtat, någon förändring icke inträffat i de förhållanden, som nämnde berättelser derom innehålla. 4:o. Angående, den af Fullmäktiges Sekreterare förda anteckningsbok öfver Rilcsgäldskonlorels utgifter. (1859 års Rev. ber. sid. 54.) I sammanhang med läsningen af Fullmäktiges protokoller, har Utskottet fortsatt den vid sednaste statsrevision företagna granskning af denna anteckningsbok, deruti alla vid sednaste riksdag till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter och öfriga, enligt reglementet, detta verk åliggande utbetalningar finnas upptagna och de verkställda utgifterna afförde, äfvensom de af Fullmäktige mottagne Kongl, bref samt andra, rörande Riksgälds-kontorets utbetalningar, meddelade underrättelser och fattade beslut till sitt hufvudsakliga innehåll antecknade; och har Utskottet funnit sagde anteckningsbok vara på ett ändamålsenligt och tillfredställande sätt uppställd, samt deri gjorda anteckningar fullständiga och med de af Utskottet lästa protokoller och Kongl, bref öfverensstämmande. 1 5:o. Angående kostnaderne Jens protokoller. (1859 års Rev. ber. sid. 55). Vid granskning af räkenskaperna öfver kostnaderna för sednaste Riksdag har af Revisorerne anmärkts, att den af Rikets Ständer till vissa belopp för hvarje tryckt ark bestämda godtgörelse för upprättandet af registren öfver Riks-ståndens protokoller samt korrekturläsningen vid registrens tryckning har, för registret öfver Bondeståndets protokoller, utgörande, utom registret, 9 band, uppgått till ej mindre än 2,713 R:dr 29 öre, då deremot enahanda godtgörelser för registret öfver Ridderskapets och Adelns protokoller, bestående af 11 band, endast utgjort 506
Hvilken är skillnaden mellan silfver och Hamb. b:co, hvarom talas i slutmeningen af Utsk:s tillstyrkande? Menas dermed vexlar, så kunna de inkomma fastän, som det heter, ”årslideu sjöledes” icke det medgifver; men menas silfver, så förstår jag ej hvarföre Hamb. b:co nämnes, utan torde det ordet böra utgå; äfvensom jag ej kan undgå att anmärka den nog egna termen ”årstiden sjöledes”, hvaröfver allt jag hoppas, alt den ledamot af BancoUtsk., som jag bort anmäla sig lill erhållande af ordet, torde lemna nöjaktiga upplysningar. Hr vou Hohen hausen, Mich. Silvius: I afseende pä Den 5 Maj. 301 på de anmärkn:r, som Frih. Palmstjerna gjort, så skall jag försöka alt dem i korthet nöjaktigt hesvara. Visserligen hade skrifsättet kunnat vara tydligare än det är, men icke lärer man kunna taga vilse om Utsk:s mening beträffande den anmärkn., att silfver och Hamb. b:co nämnes ömsom i förslaget, också äro Ståndens förut fattade beslut i ämnet dertill orsaken, och dessa benämningar betyda ett och detsamma. Det är nemi. silfver, som skall införas hit, och det måste uppköpas i Hamb. b:co, sorn är det sätt som i Hamburg beräknas och är, som sagdt blifvit, i det närmaste en och samma sak. Hvad angår redactionen, att på ett ställe står 500,000 r:dr och på elt annat en million, som får i Hamburg finnas för Svenska Bankens räkning, så härrörer anledningen dertill från Ständernes beslut, att 500,000 r:dr får i Hamburg vara inneslående, men inberäknas i härvarande silfverfond.
Resvaras denna fråga enhälligt eller af de flesta rösterne med nej, blifve Då Högsta Domstolens samtliga ledamöter bibehållna. Resvaras den åter med ja, så uppgöre hvar och en af Nämnden en sluten lista på dem af Högsta Domstolens ledamöter, flere eller färre, som han anser böra entledigas. De tre ibland dessa, som då fått det största antal af röster emot sig, ställas hvar efter annan under ny omröstning, hvarvid två tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem, som skola anses vara ifrån Riksförsamlingens förtroende uteslutne. Blifve han eller de derefter af Konungen, på Riksförsamlingens härom skeende anmälan, från embetet genom nådigt afsked skiljde. Dock tillägge Konungen honom, eller dem hvardera, en årlig pension till lönens halfva belopp, Ej må Riksförsamlingen ingå i någon serskild pröfning af Högsta Domstolens R. F. § 104- beslut, eller någon allmän öfverläggning derom uti Nämnden förefalla. § 85. Å hvarje lagtima riksdag förordnar Riksförsamlingen, på sätt i Riksdags-OrdR. O. § 68 68 Kongl. Maj:ls Nåd. Skrifvelse, N:o 83. ningen är stadgadt, revisorer, att, enligt serskild instruktion, granska Statsverkets, Riksbankens och Riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, likväl, hvad Statsverket angår, utan rättighet alt meddela föreskrifter eller förändringar besluta. Hvarje revision skall omfatta ett års afslutade räkenskaper. Revisionsförrättningen, till hvilken revisorerne böra af Konungen kallas, tager årligen sin början den 15 September eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter, och skall inom två månaders tid vara fullbordad. R. O. § 30 Vid granskning af Statsverkets räkenskaper böra revisorerne efterse, huruvida mora. 2. gjorda eller förordnade utbetalningar af statsmedlen icke öfverstigit beloppet af de hufvudtitlar, hvilka uti nästförflutna riksdags statsreglering blifvit fastställda, samt om de äro grundade på behörigen upprättade stater, eller å Konungens med vederbörlig kontrasignation utfärdade anordningar och styrkta med behöriga qvittenser af dem, som medlen emottagit.
Hr Gullberg har kommit undan med lifvet — och som vi hoppas med kassan också — och hedern af företaget är endast litet grand skamfilad i en enda ömtålig punkt, som vi strax skola ha den äran att visa. Förf. uppträder med mycken anspråkslöshet, hvilket gerna är ett godt tecken. Boken är skrifven pä mindre än åtta dagar — precis 50 timmar enligt en annan uppgift — och tryokt pÅ lika kort tid. Det kan då inte bli fråga om annat än » några hastigt nedskrifna kåserier från det nu mer än vanligt brokiga vimlet » i Paris, till litet nöje och en smula nytta för dem, som varit på utställningen eller ännu tänka sig dit, menar förf. Menhan har onekligen lyckats ge osa mer. ÄfVen utom den ioke så ringa svenska utställningspubliken torde » Paris just nu! » komma att finna läsare och förtjäna det. I allmänhet har hr G. lyckligt styrt kurs emellan de sammanträngda resebeskrifningarnas Scylla och Charybdis, mellan att " bli ett namnlexikon, som är tråkigt, och att vara för ofullständig, då ju boken häller inte fyller sitt ändamål. Mest styfmo-derligt ha Paris ’ museer, kyrkor o. dyl., som icke har med utställningen att skaffa, blifVit behandlade. Bland de förra är t. ex. Luxembourg (ioke borg) expedieradt på sju rader, och bland kyrkorna ha endast Nötre-Dame och Madelaine fått komma med, fast det sannerligen är stor synd af en turist att gå förbi åtskilliga af de andra, den lilla herrliga St. Roche t. ex. med sitt genombrutna altarmonament, för att nu bara nämna en. — Apropå Madelaine, hur ser den egentligen ut, hr G.? Sid. 82 bjader dess » allvarstunga grekiska kolonnad liksom till ro », men sid. 178 möta vi dess » oändliga sträcka af romerska pelare ». Hm ... Men så mycket mera hemmastadt rör sig vår förf.
M jorm Baro!i vnn 8sAsbnusn riik i janirad med Arkillerie V ttaillons Chefen i:?pä Gottland Öswerste.-Licutenanten och Riddaren af War Swarts Orden ltZiriijeriia författa och afgifwa un» derdäniar prsject till Veste omsörmälde z.ooo Man Alin L ^0 rrercerande, samt huru och pä bwad ställen de dertill crforderlige G-wär mane cvnserveras, jämte hwad wera, som de kill befrämjande af detta ändamål kunna sinna anqelägit; I anseende til! hwilken försatt» ning, sä wäl som för Gottlands aflägjenhet, Wi pröf» we nödigt, alt Gewärssörrädet derstädes, ma, enär G wären hinna blifwa i ständsatka och reparerade ökas t'!i 4,002; Hwilkek Wi alt eder härmed kungörat weler, t-.ll nådigt iwar och undervåning cftcrrättelse. B>'lal!.uides Eder GUD Allsmagtig Nådeligen. Destukom bör jag tillkännagiswa, att Kongl. Mw:! under den n Mars 5776 i »ader lämnat ett m/ra dekaisteradt förordnande om Gottländj?e Allmoar->s crcrcerandc, och derwiv tillika stadgat, alt den pa Gottland belägne KougSgardstned 8 D:r 8 rst. Suntränta Enlle till brlöstinq uplätaS ät den commende» rande Oste,'raren för Vest möda och stil med Wimo» gens inöfwande; j följe hwaraf sramledne Herr Of» werst: dalrsifsrna j^all den samma i flere är dispone» r-r titan an ända den osta vämkade planen till Allmog ns eurollerandr lärer sran>.chi-imit; hwilket jag Dm 14 December.