Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefwe vs lL 6arc!is, Hans Epcellence Grefwe kuutk och nägra flera yrkade ä nyo at Konungens Nädiga Proposition wore tydligen twäfaldig: at til Tronföljare antaga Prinsen af Augustenburg, och at antaga Honom genast, om i Den 18 Julik. 345 om Personen och om tiden: Mot den förre ägde de intet stäk at förklara sig, mot den sednare endast protesterade de pä det kraftigaste. Ropades starka Nej. Herr Gref w en och Landt marskalken förmälte sig anse Konungens Nädiga Proposition wara blott en och odelad, och upläste af densamma följande slutmening: "Uppä alla förenämnde skäl och grunder föreflär Kongl. "Maj-.t til Swea Rikes Kron - Prins, Kongl. "Mast.ts Frände, Prins af "Schleswig-Hollstein. Sonderburg-Augustcnburg. "samt önstar at detta högst wigtiga ärende, u"tan annat upstof, än det öfwerläggningarne "kräfwa, mä af Riksens Stander til inbördes "rådplägning och afgörande företagas." Dä härwid gansta mänga hördes uti Herr Landtmarstalkens tanka instämma, och andre äter yttra sig deremot, upkom en tämmeligen allmän oro, hwarunder äfwen pä Votering yrkades; ändteligen erhöll Friherre riemlnZ, clas, nagra ögnablick ljud, och ytrade sig hemställa, om icke, sedan twänne Ständ redan bifallit Konungens Proposition , och äfwen Ridderstapets och Adelns Pluralitet til Sweriges Kron - Prins antagit Prinsen af Augustenburg — Fri - 346 Den 18 Juli;. Friherre smings tal blcf här afbrutet af blandade rop, hwarefter han flöt med at förklara , det han ansägc Kongl. Maj:t6 Proposition böra förblifwa odelad. Korrt derefter erhöll Grefwe körner, ^äolpy 6nr:m, ljud och utträde sig:
Till betalning af det för denna jernvägsanläggning under 1856—1858 års riksdag beviljade ytterligare lån å likaledes Tvåhundratusen Ridr skola, före hvarje års slut, erläggas Sex procent å hela denna är 1858 frän Riksgälds-kontoret utbekomna lånesumma, dervid Fyra procent årlig ränta kommer att beräknas å det obetalda kapitalet och återstoden anses utgöra kapitalafbetalning; börande, derest de förfallna inbetalningsbeloppen för de tvänne i denna § omförmälda lån icke varda i stadgad ordning erlagda, dessutom, intilldess inbetalningen blifvit vederbörligen verkställd, utgöras ränta å samma belopp efter Fem procent för år räknadt. § 77. Enligt de af Rikets Ständer stadgade betalningsvilkor för det under 1853 och 1854 års riksdag till Gefle—Dala-jernvägeus anläggning beviljade lån å Två millioner fyrahundratusen R:dr, hvilket lån blifvit under åren 1855—1859 utbetaldt, skall, efter förloppet af den för denna jernvägsauläggniugs utförande afsedda tid, inom slutet af hvarje år, å hela den utbekomna lånesumman till Riksgälds-kontoret inbetalas Tre procent, hvaraf för hvad af lånet dessförinnan icke godtgjorts beräknas Två procent årlig ränta och återstoden utgör kapitalafbetalning. Skulle det förfallna inbetalningsbeloppet icke varda i föreskriften ordning erlagdt, bör derför af Bolaget utgöras Fem procent årlig ränta, intilldess samma belopp vederbörligen inbetalas. Å det ytterligare lån, som för fullbordande af sistnämnda jernväg blef under 1856—1858 års riksdag beviljadt och under åren 1858 och 1859 från Riksgälds-kontoret utbekommits, skall, från och med år 1860 och intilldess detta lån blifvit till fullo återbetaldt, minst en tiondedel eller Sextiotusen R:dr utaf hela det beviljade och lylitad e lånebeloppet, Sexhundratusen R:dr, före hvarje års utgång afbetalas; hvarjemte för samma lån skall till Riksgälds-kontoret, vid slutet af hvart och ett år, erläggas Fem och en half procent ränta.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet hafva, till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet blifvit öfverlemnade två i detta ämne väckta motioner (Niis 1 och 93), nemligen: af Johan Victor Lundqvist från Skaraborgs län, hvilken, under åberopande deraf, att alla samhällsklasser å landet skulle hafva lika gagn och fördel af kronobrefbäringen, föreslagit, att den för jordbruket i allmänhet och särdeles för kronooch skattejorden betungande kronobrefbärings-skyldigheten må bestridas af hvar och en i mån af den bevillning, som på landet blifvit honom påförd att till Staten erlägga; och Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande JM 21. 3 af Peter Andersson från Blekinge län, med hvilken Nils Svensson och Anders Eskilsson från samma län sig förenat, och som af anförda skäl hemställt, det Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit anhålla, att Kongl. Majit täcktes, efter samling af alla nu gällande föreskrifter angående kronobrefbäringen, och efter ärendets nödiga utredning, till nästa riksdag aflåta nådig Proposition om kronobrefbäringsskvldighetens skiljande från jordbruket och öfvertagande af Staten. Det är icke första gången framställning i berörda syfte göres till föremål för Rikets Ständers uppmärksamhet. Sednast vid sistlidne riksdag kom, till följd af enskilda motioner, frågan om kronobrefbäringens skiljande från jordbruket under pröfning, men ledde ej till någon Rikets Ständers åtgärd. Det vigtigaste inkastet emot en dylik anordning — hvilket ock vid föregående tillfällen, då ärendet förevarit, gjort sig gällande — hemtas otvifvelaktigt af den omständighet, att ifrågavarande besvär, som dock icke saknar en motsvarande förmån, nemligen befrielse i viss mån från skjutsningsskyldighet, och endast intager ett jemförelsevis mindre vigtigt rum ibland de ovissa onera, som hvila å jordbruksnäringen, icke kan utan en allmän reglering af dessa sednare lyftas ifrån jorden.
Utdrag af protocollet, hället hos ^ederwärda Bonde Ståndet, wid Urtima Riksdagen i Orebro dett 2Z Maji rZi»- S, DRemitterades; Till Stas-UtftotteL: i:o Kongl. Masts Nådiga Proposition af den 8 bennes, angående Ollestads sä kallade KroneSäteri med underliggande Hemman, i Elfsborgs Län; och s:o KonglMajus Nådiga Proposition af den iZ i denne manad, angående erforderlige medel för en ny wags anläggande emellan Wermeland och Jemtland, samt i sammanhang dermed widta-' gande anstalter. Till Banco.Utskottet: Kongl. Masts Nådiga Proposition af Ven sr bennes, angående den af Fullmäktige i.Jern-Contoiret hes Kongl. Mast gjorde underdåniga anhållan, om kraftigt biträde till Bergwerkens upprätthållande i Riket. Ot suxrs. Lx krorocvllo; S. Lrinkman Z2» Den 22 Maji. Utdrag af prstscsllet, häll-t hss ^ederwärda Bonde-Ständer, wid Urtima Riksdagen i (örebro -en 2g Maji 1812. SD. förenade Bonde-Ståndet 5g med Högloft. Nidderffapets och Adelns Remiss, till StatsUtffottet, af Friherre Cronstedts Memorial , angående tillökning i Hans Kongl. Höghet KronPrinsens Stat till 100,000 Riksdaler. Ut iuxrg. Lx krotocollo, 6. Krinl^MLii. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2z Mast. « - s - Preste-Ständer den 2Z - - Borgare-StäNdet d. 2; s s Bonde-Ständet den 2; - » s 'Mordsamt Memorial! Utffottet har i öfwerwägande tagit Kongl. Masts tili Rikets Högloft.
Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 29 sistlidne Februari bordlagda Betänkanden: N:o 52, i anledning af väckt motion om upphörande af den till Landskrona kyrka från vissa landsförsamlingar utgående tionde-spanmål; N:o 55, i fråga om skyldighet att för uppläsande å predikstol aflemna handling in duplo, när bevis öfver uppläsandet fordras; N:o 54, i anledning af väckt motion om utfärdande af ny förordning rö rande strömmings-tionden; N:o 55, i anledning af väckt motion om de så kallade presthåpornas på Öland ställande till byarnas disposition; samt N:o 56, i anledning af väckt motion derom, att Kongl. Stadgan den 51 Januari 1855 angående mått och vigt måtte till sin verkan ännu någon tid suspenderas, samt om antagande af ett universelt system för mått mål och vigt. S. D. Efter föredragning af Vällofliga Borgare-Ståndets Protokolls-utdrag N:o 195 blef den deri gjorda inbjudning rörande Expeditions-Utskottets skrifvelseförslag N:o 37 utaf Ridderskapet och Adeln antagen. Frän Högv. Preste-Ständet. S. D. Föredrogs ånyo Stals-UIskottets Memorial N:o 62, i anledning af Biks-Ståndens skiljaktiga beslut och meddelade återremisser i den uti Stats-Utskottets Betänkande N:o 51 behandlade frågan angående de för fortsättningen af Statens jernvägsbyggnader erforderliga medels upplåning mot stats-obligationer i utländskt mynt. Härvid förekomma: l:o. Utskottets hemställan med afseende pä tredje punkten i Betänkandet N:o 51. 264 Brot.-Utdrag den 3 Mars 1860. Ansågs å Preste-Ståndets sida icke erfordra annan åtgärd, än alt läggas till handlingarne. 2:o. Yttrandet rörande 6:te punkten. Lades till handlingarne. 5:o. Utskottets uti stycket näst efter 6:le punkten, ä sidan 5 i Betänkandet N:o 51 framställda, och här vidhållna förslag.
För öfrigt är hela frågan ett sådant lappri, att jag för min del visserligen ej vill sälta mig emot en förändrad redaClion. Men den omständighet skulle derigenom kunna inträffa, att en person, som händelsevis vore född till samma namn, som fordom burits af en nu mera utdöd Ätt, i händelse han vore så förtjent af Fäderneslandet, att Konungen fann för godt att uppböja honom till Adeligt Stånd, undanbad sig värdigheten af kärlek till sitt slägtnamn, af hvars bibehållande man betagit honom all möjlighet. Det är detta, som Utskottet tagit i öfvervägande. Friherre Boije, Fredrik: Jag förenar 112 Den 3 Augusti e. m. mig i den åsigt Friherre Cederström framställt, och om mitt minne ej bedrager mig, var det före i8a3 icke tillåtit att upptaga annan Ätts namn eller vapen. Detta var just ett ibland de tillägg, som då vunno sanction. Herr PrintzensköldAxel: Lika med Herr Riben får jag förklara, att jag väl icke har något emot Friherre Cederströms förslag; men jag önskar likväl, att Utskottets må bibehållas. Före i823 fanns icke, såsom 1111, något stadgande i RiddarhusOrdningen, huru vid ifråga varande fall skulle förhållas, men rättigheten att meddela tillstånd lill upptagande af annan Ätts namn var alltid Konungen medgifven. Vid sista Riksdag föreslog Herr von Hartmansdorff den nu gällande §:n, och han har således nu frångått, hvad han då sjelf föreslog. Hvad beträffar Friherre Cederströms anmärkning, att namnens likhet skulle föranleda till krångel och arfstvister, så kan jag ej finna någon anledning att sådant här skulle inträffa mera, än bland den mängd ofrälse personer, som hafva samma namn.
Elementar-läroverken antager den beräkningsgrund, att 200 lärjungar erfordra 16 lärare, äfvensom att en tillökning af 30 å 40 lärjungar utöfver det uppgifna normal-antalet framkallar behofvet af ännu en lärare ; så tyckes det vara en gifven följd af detta antagande, att, då vid Wexiö läroverk finnas 279 lärjungar, äfven 18 lärare borde af Utgifts-afdelningen hafva blifvit föreslagna. Auledningen, hvarför så icke skett, torde emellertid böra sökas deruti, att afdel ningen saknat kännedom om verkliga förhållandet, enär det uti motiveringen heter, att »Westerås med 237 och Wexiö med något större lärjunge-antal skulle erhålla 17 lärare». Då nu i Utskottets plenum verkliga antalet 279 uppgafs, så borde väl ock, såsom en nödvändig följd af den utaf Utskottet gillade beräkningsgrunden, Wexiö läroverk hafva erhållit 18 lärare; och det är för att hos de respektive Stånden vinna nödig rättelse häruti, som jag härmed får vördsamt reser vera mig mot Utskottets beslut.» af Herr Gripensvärd, J. 0. angående läroverket i Fahlun: af Professor Carlson: »Det af Utskottet uppförda lärare-antalet för det nya läroverket i Fahlun är, efter min tanke, allt för ringa och för bestridandet af undervisningen vid ett Högre Elementar-läroverk alldeles otillräckligt. Vill Staten upprätta ett större antal högre läroverk, hvilka ega till uppgift att fullända sina Bih. till R. St. (Fortsättn.) lärjungars bildning, så att de kunna erhålla inträde vid Universitetet, så måste den ock förse dessa läroverk med ett efter behofvet afpassadl antal lärare: eljest vinnes icke ändamålet.
Oct. 2 A. P. 539. — i anledning af Konungens Proposition om afskrifning för ett qvantum Råg, användt till brödbakning åt Hufvudstadens fattige m. m. Oct. 2 A. P. 539- — i anledning af Konungens Proposition, angående bidrag lill utförande af Hjelmare Canal och SlussVerks ombyggnad. Oct. 2 A. P. 592. — i anledning af Konungens Remiss, rörande utgörande af Statens Ordinarie Räntor uti Skåne, Blekinge samt 136 Götheborgs och Bohus Län. Oet. 2 A. P. 593\ . Expeditioner till Konungen, Riksens Ständers, rörande undersökning i afseende på Mörums Laxfiske. Oet. 2 A. P. 592. —. i anledning af åtskilliga anmärkningar, rörande Allmänna Magasinslnrällningens förvaltning. Nov. P. 5. — rörande förvaltningen af de till Strömrensningar m. m. anslagne medel. Nov. P. 5. — i anledning af väckt fråga att Norrska skepp mätte i Svenska hamnar behandlas lika med Svenska skepp. Nov. P. 6. — i anledning af Konungens Proposition om anslag af medel till MyntVerkets iståndsättande. Nov. P. 33. — i anledning af Konungens Remiss rörande Lånerätt i Banken för Allmänna Brandförsäkringsverket. Nov. P. 33. — i anledning af Konungens Remiss rörande nedsättning i arrendet för betesmarken Rebbelberga Broar. Nov. P. 33. — rörande llästVacanceafgiftens utgörande vid Smålands Regementes InfanterieBataillon. Nov. P. 33. — rörande de så kallade Medico Theologiske Stipendierne, m. m. Nov. P. 33. — i anledning af Konungens Proposition om ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal. Nov. P. 33. — i anledning af Konungens Remiss rörande KronoUtsk yldernes debiterande och qvilterande m. m. Nov. P. 86. — om ersättning för förlorade ängar m. m. vid Gränsreglei ingen emot Ryssland. Nov. P. 86.
Då nu I nyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, ej mindre den ig sistlidne Mars, under N:o 8, afgifna och, den 26 i samma månad e. m., på bordet lagda Betänkande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Kongl. Majlis Nådiga Stadga om Skiftes-Verket i Riket, den 4 Maji 1827, än ock den 35 sistlidne Junii, under Nio 41, meddelade och, den 16 derpåföljde Julii f. m., på bordet lagda Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande fram; 80 Prat. Utdrag den 27 Augusti 182g.' ställde anmärkningar, fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla samma Betänkande med de förändringar nyssnämnde Utlåtande innehåller, likväl med undantag af följande punkter, i afseende hvarå Ridderskapet och Adeln stannade i följande beslut: 1:0. 12 §• i 12 Cap. af nuvarande Skif» tesstadga borde erhålla följande lydelse: Har Storskifte förut öfvergått ett Skifteslag, och Ånna, på grund af delegares gjorda yrkande, Skiftesmannen och Gode Männen, att nytt skifte för skifteslaget i allmänhet icke kan blifva förmonligare, än det redan varande Storskifte, då bör, med inställelse i det sökta skiftet, utlåtande derom till Egodelningsrättens pröfning öfverlemnas , på sätt i nästföregående §• sagdt är. 2:0. Uti 9 Capitlet 1 §. 2 Mom. skulle ordet Hafstång intagas och Momentet följr aktligen lyda sålunda: Ligga inom skifteslagets område fisket lägen , kalkeller teljstensbrott, vattenställen , hafstångs och blekeplatser eller linsänken , qvarnar , vattenverk eller andra lagen-; heter, sorn skifteslagetgemensamt tillhöra; 3:o Fröt. Utdrag den 27 Augusti 18*9. Si 3:o. 2 Cap. 7 $. borde erhålla följande lydelse:
Under förutsättning, att incommenderingen var tillfällig, tillstyrkte alltså Föredraganden, att Stats-Contoret måtte anbefallas alt af Tredje Hufvudtitelns besparin - w) Tit. Munthe. a:) Af Tit. Grip, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm och Gyllenhaal. y) Desamme som den i3 Juli. *) Tit. Grip. Bilagor till Conslitutions-Utskottcts Memorial, N.o r3. 45 gar utbetala 24.000 R-'dr, hvilka an såg os ungefär motsvara behofvet tillden 12 Augusti; Föredraganden ansåg sig likväl pligtig att derjemte fästa Kongl. Ma j:ts uppmärksamhet derpå, alt så vidt den anbefallde Garnizonsförslärkningen jemte inställelsen at permitteringen vid Garnizons-Regementena lomme alt räcka öfver den 12 Augusti, andra medel måste utses. Sedan Stats-Rådels Ledamöter häruti instämt, gaf Kongl. Majit Sitt bifall, med förständigande att Krigs-Collegium, för den händel e alt ytterligare medel för berörde behof blefvo af nöden, skulle desamma af under händer hafvande medel förskjuta, till dess Kongl. Majit fattat och meddelat beslut om den tillgång, som för dessa utgifter vidare kunde anvisas.
" """ : Herr Hummelhjelm: På de grundliga skaij Den 8 Maji, f. m. 199 $otn af flere Herrar här blifvit anförde, äfven j anledning af hvad Utskottet i dess nu förevarande Betänkande yttrat, instämmer jag med hemälte Herrar j den anhållan, att Proposition mätte göras till bibehållande af i8(5årsFörr fattningar rörande Brännvinsbränningen. Friherre Hjerta, Lars: Jag har aldrig medgifvit och troligen skall jag aldrig medgifva den utöfver verkelig* behofyet nu ya? rande Brännvinstillverkning. Redan i början af Riksdagen, då detta ämne fprevar, har jag utan förbehållsamhet yttrat min fasta öfvertygelse vara den, att i moraliskt afseende föränleder den öfyerflödiga Brännvinstjllgången till Nationens obestånd, pch derom trpr jag att flere med mig dela enahanda tänkesätt, och pär nu fråga är om valet emellan Oeconomi:®- Utskottets första och andra alternativ rörande det reglementariska af föreslagne BrännvinsFörfattnjngar, så tyekar jag ingalunda att gifva företräde åt det första, innefattande én för» modad minskning i tillverkningen j emedjn blott en enda panna af 90 kannors rymd med» gifves. Min Fosterlandskänsla är Jika liflig sona någons, och ehuru det blifvit yttradt, att a}lmän-| na topen synes gilla Betänkandets andra alternativ, så förenar jag piig uti det yttrande Herr Ankarsparre i hvad sorn aggar inskränkningen afgifvit, och afviker aldrig från den pfvertygelsen, att öfverflödig Brännvinstillverkning pbestrideligen yållar menliga följder, hvaraf vi redan hafva en smärtsam erfarenhet, Man må hushålla huru som hellst, så kan dermed ej 200 Den 8 Maji, f in, uträttas något förmonligt, då moraliska egen-' ekaper äro förstörda, Åtskillige hördes härtill yttra deras bifall. Friherre Boye, Ludvig:
Utsk:s åtgärd i afseende å tillämpning af 107 §. är endast en opinionsyttring; men det förlorar denna egenskap helt och hållet, då Utsk., på sätt som skett, uppgifver speciella frågor och derigenom inleder R. Stpå 374 Den 3o J u u i f. ra. en bana, som för dem är förbjuden i grundlagen; och hvar skulle väl gränsen blifva, om Ständerna, med åsidosättande af grundlagens bud, inginge på banan af pröfning i enskilda mål? Hvad skulle då hindra dem att i stället för 107 tillämpa 106 §, så snart man får ingå i speciel discussion öfver frågor, som, efter grundlagens tydliga föreskrift, icke ens få nämnas? Genom afsteg från grundlagen i ett fall kommer man snart till flera. Återremiss af mentor, kan visserligen skej emedan det icke någonstädes finnes förbjudet; men jag anser det ändamålslöst och förblifver således vid den tanka, att sådant aldrig bör äga rum. Jag begär, att mentor. skall läggas till handlingarna. Derefter kan hvarje ledamot begära särskild propos., huruvida Ståndet anser den eller de rådgifvare böra anmälas lill entledigande, emot hvilka anmärkn:sanledningar varit väckta och remitterade. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum lomme att fortsättas i eftermiddag kl. 6. Frih. Ehrenborgh: Gr. Horn och Frih. Cederström hafva ansett mig hafva gjort orätt uti att, i afseende å Constit.Utsk., nyttja ordet domsrätt. Om jag medger, att detta ord, i sin strängaste bemärkelse, icke är lämpligt, qvarstår dock den sanning, att en sådan ratt till viss grad ligger hos Utsk., emedan det äger pröfva, om remiss till domstol skall äga runi eller icke. Ordet kan vara orätt an vändt; men emot begreppet, som jag dermed velat uttrycka, anser jag mig icke hafva felat. Det ligger nemi. en quasi domsrätt uti att få afgöra, huruvida åtal skall ske eller icke; och jag åtminstone har såsom domare aldrig tillåtit mig att remittera lill åtal, hvad jag varit öfverty-gad om icke skulle leda ansvarspåföJjd.
Infaller helgdag pä fredagen, utgifves tidningen näst föreg. eller nästfölj. söckendag. Prenumeration sker: I landsorten: å postanstalterna. I Stockholm: hos redaktionen, å Stadspostens hufvudkontor, i boklådorna samt å tidningskontoren Munktell. musikaliska begåfning, en begåfning, som sedermera vuxit ut under lyckliga förhållanden och erhållit stöd af skickliga lärare. Fadern dog redan 1861 i Falun, men fröken Munktells mor, ett i hög grad begåfvadt fruntimmer, uppehöll — om vi så få uttrycka oss — familjens musikaliska traditioner. I sitt hem — om vintrarne i hufvudstaden, om somrarne på sin egendom Grycksbo, en bland Dalarnes vackraste egendomar, och hvarifrån det bekanta Grycksbopapperet stammar — samlade hon omkring sig en liten utvald stab af musici, kompositörer och lyriska artister. Norman var en ofta och naturligtvis gerna sedd gäst i huset, och på de magnifika soaréer, fru Munktell om vintrarne gaf för gräddan af societeten, kunde man alltid vara viss på, att till programmet också hörde en liten konsertafdelning, utförd af några af operans mest firade artister. Men fru Munktell åtnöjde sig icke med att endast njuta af sången och låta konstnärerna ge glans och lif åt festerna; hon understödde äfven frikostigt många af tonkonstens unga adepter, och mer än ett bekant och nu lysande namn har nog att tacka fru Augusta Munktell för att de första stegen på den törnströdda banan icke blefvo så tungai. I denna finbildade och konstnärliga omgifning växte nu Helene Munktell upp; hennes sinne för musiken utbildades ytterligare genom umgänget med verkliga ar Idun utkommer I hufvudstaden hvarje helgfri fredag och kostar för ett qvartal endast I krona, postarvodet Inberäknadt. — tister, och hon var lycklig nog att kunna underställa sina första försök erfarna och vänligt stämda konstdomares pröfning. Hennes förste lärare voro Ludvig Norman och Josef Dente. I Paris, der hon sammanlagdt vistats flere år, studerade hon under den berömde Benjamin Godards ledning, och denne har om hennes kompositioner lemnat de mest smickrande omdömen.
Jled anledn. af det beslut R. o. Ad. fattat, får jag till prot. anföra, att jag anser R. o. Ad. genom detsamma hafva till Utsk. mindre välbetänkt öfverlåtit sin principal-rätt. Afven framdeles torde Utsk. någon gång komma att förfara på samma sätt som nu, och då få de Hrr, som voterat Nej, skörda hvad de utsått. Gr. Löwenhjelm: Äfven jag ber alt få till prot. anteckna, att jag anser det nu fattade beslutet innebära ett ganska vådligt prejudikat för Riksdagsmannens yttrandefrihet för framtiden. Hr Deri 20 Februari. 353 Hr Gr. o. Landtm, tiilkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till Fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Hr Akerman, Fredrik, anförde skriftligen: Oå 50 §:n Riksd:sOrdn:n medgifver väckande af motioner efter den derför i allmänhet bestämda tid, när under Riksdagens lopp händelser timat, som kunna dertill föranleda, får jag, med imledn. af det kända faktum, att Svenska Staten helt nyligen utrikes afslutat kontrakt om 2:ne lån, väcka följande motion: Jemlikt II mom. i BankoUtsk:s Utlåt. N:o 38 hafva Fullmäktige i Rikets Ständers Bank blifvit bemyndigade att genom inköp af silfver från främmande länder förstärka Bankens metalliska kassa då sådant icke medför större utgift eller erfordrar förskott på längre tid, än sorn för si Ifvers anskaffande till Banken genom vexelköp är medgifvet, hvarförutan, enligt 10 mom. samma Betänk., Fullmäktige fått rättighet, att hos Bankens Hus i Hamburg eller Altona hafva för Bankens räkning stående en behållning, som under vintermånader lie får upgå till Tre mili.-r Rdr Hamb.