Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle Utskottet tillstyrka hvad jag rörande så kallade slutna sällskap föreslagit, såsom ett 4:de mom. i 26 §; så bör bland ansvarsbestämmelserna i 41 47 §§ äfven utsättas ansvar ej blott för näringsföreståndaren, utan ock för gäst, som ej lyder tillsägelse att från allmänt näringsställe aflägsna sig, då gäst icke der får finnas. Slutligen anser jag mig böra hemställa, att, vid uppsättande af förslaget till den blifvande författningen, de särskilda momenten eller afsatserna i hvarje § numereras, till lättnad vid citationer. Stockholm den 11 November 1865. L. V. Henschen. Af Herr Ljungberg, C. E., angående nedsättande af en permanent Vapen-komité. Om icke de svagare och mindre rika nationerna slutligen skola digna under bördan af de ofantliga uppoffringar, som krigskonstens utveckling i våra dagar påkallar, torde det vara nödvändigt att de med största möjliga vaksamhet, drift och hushållning söka göra sig nyare uppfinningar och andra länders erfarenhet i afseende på försvarsverkets materiel till godo. Äfven de mägtigaste nationer, och huru mycket mera de svagare, våga icke förbise de framsteg och förbättringar förstörelseverktygens, ej mindre än försvarsmedlens konstruktion snart sagdt hvarje dag undergår; hvarje försummelse 126 Motioner i BorgareStåndet 1865. N:o 53. i detta fall medförer sitt eget straff i nödvändigheten att med ökad kostnad förändra de efter föråldrade modeller tillverkade vapnen; och faran af att i behofvets stund befinna sig oförmögen att emot en välrustad fiende kunna något väsendtligt uträtta är ännu mera betänklig. Om dessa anmärkningar innefatta något sannt, torde jag icke ur vårt eget lands erfarenhet behöfva framdraga exempel till ådagaläggande af nödvändigheten att vidtaga förändrade och mera tidsenliga anordningar, än dom som för närvarande här i landet finnas träffade, i den vigtiga del af försvarsväsendet som afser vapens konstruktion och tillverkning m. m. Det torde vara tillräckligt att till stöd för denna åsigt erinra derom, att Rikets
Vid förnyd föredragning af Lag-Utskottets den 30 sisth December på bordet lagde Utlåtande, N:o 171 öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 122, i anledning af vackt fråga om upphäfvande el - 44 Prot TJldr. d 23 Jan, i84>- ler ändring af Kongl. Förordningen den 9 Maj 1835, angående livad i iagttagas bör vid handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva, blef Utskottets förslag antaget med de förändringar, Grefve Mörner i sin reservation föreslagit och med uteslutande utur 4:de momentet al orden: eller köparen med sin ed fylla, att afhandlingen icke till annans förfång är diktad. S. D. Ånyo föredrogs och bifölls Lag-Utskottets den 30 sistl. December på bordet lagde Betänkande N:o 172, i anledning al väckt motion, dels om upphäfvande af Kongl. Förbudet mot dueller och slagsmål af den 22 Augusti 1682 och alla dermed sammanhang egande Författningar, dels ock om ändring af 24 Cap. 11 §. Missgernings-Balken. S. D. Återremitterade Ridderskapet och Adeln Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 30 sistl. December på bordet lagda Betänkande N:o 26, i anledning af väckt fråga om förändring i tiden lör väglagningen. S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 30 sistlidne December på bordet lagda Betänkande N:o 27, angående väckta frågor om förändringar i Stängsel-författningarna. S. D. Då nu ånyo föiedrogs Constitutions-Utskottets den 9 dennes på bordet lagda Memorial N:o 80, i anledning af återremiss å Constilutions-Utskottets Memorial N:o 56, antog Ridderskapet och Adeln Constitulions-Utskottets i Memorialet
Då tillstyrkandet i Betänkandet N:o 221, skulle medföra den följd, att de tjenstgörande vid sådana verk och corpser, som hittills af besparingarne njutit förhöjda iöne-anslag, enligt upprättade interims-stater, skulle förlora dessa sina, på grund af innehafvande fullmagter och i enlighet med Rikets Ständers stadgande vid nästlidne Riksdag innehafvande löne-förmoner, vill Preste-Ståndet icke annorlunda antaga Utskottets i Utlåtandet N:o 221 af Borgareoch Bonde-Stånden bifallna förslag, än med ett tillägg af följande lydelse: ”1 sammanhang med hvad sålunda blifvit beslutadt, vilja dock Rikets Ständer, i enlighet med hvad nästlidne Riksdag beslöts, medgifva, att det högre aflönings-belopp, som blifvit tjenstemännen vid vissa embetsverk och corpser hittills utöfver de af Riksens Ständer fastställda aflönings-stater tillagda, må, så vida ej dessa verks och corpsers behof genom serskilda arfvodes-anslag denna Riksdag blifvit afhjelpta, eller genom indragning af tjenster eller om reglering af samma verk eller corpser af Kongl. Maj:t blifva fyllda, fortfarande, så länge tjensternas nuvarande innehafvare qvarstå, få tillgodonjutas, och skilnaden emellan deras nu utgående löner och den gamla staten, såsom hittills skett, utgå af de på IIufvud-Titlarna uppkommande besparingar”. Trot. Uldr. d. 1Q Nov. 1840. 799 Och skulle de respective Med-Stånden vänligen inbjudas att i detta Preste-Slåndels beslut instämma. 5:te punkten. Bilolls, på sätt i Utlåtandet N:o 92 finnes föreslaget, vidhållet iN:o221. 6:te punkten. Bifölls, sådan som den i Utlåtandet N:o 221 finnes föreslagen. y:de punkten j enligt Utlåtandet N:o 92.
Från detta Betänk, kan man äfven hemta medel att vederlägga Frih. Sprengtportens påstående, att särskilda skogsstyrelser finnas i alla andra länder med ordnad skogshushållning. Då jag ej kan gilla det föredragna förslaget, men ej heller nu genast är beredd att framställa något motförslag, anhåller jag att punkten måtte återremitteras. 428 Den 7 November f. m. Hr Åkerman har missförstått mitt förra yttrande. Jag tror visserligen, att vi kunna komma att lida brist på skog för timmer, men icke för vedbrand; det var detta jag uttryckte, och att bränsle för husbehof ej skulle komma att saknas. Hr Printzensköld: Det torde vara de äldre ledamöterna af detta Stånd nogsamt bekant, huruledes Kronans djurgårdar, parker och jagtmarker för icke så lång tid tillbaka stodo under en särskild Styrelse, nemi. Ofver-HofjägmästareEmb Man fick då ej från en Kronans park hugga ett enda träd, en enda gren, utan att anmäla sig hos detta Etnb., hvilket då hade samma myndighet som man nu vill lemna Skogsstyrelsen. Likväl funno såväl K. M. som K. St:r, att denna särskilda skogshushållnings-myndighet var olämplig. Nu vill man åter gå tillväga på ett motsatt vis, och ånyo inrätta en Styrelse, som man för några decennier sedan utdömde såsom öfverflödig. Så förändra sig åsigterna utan någon synlig orsak. Det må vara, som Hr Akerman anfört, att Landsinne icke kunna personligen utöfva någon tillsyn öfver skogarn,e i deras län, men det är med Hrr Landslugar som med andra myndigheter, att de böra hafva underordnade, sora utföra deras befallningar; och om de då få en mängd skogsbetjenter under sig, så tror jag att »dragdjuret» väl icke blir för tungt belastadt. En sådan förstärkning af tjenstemannakorpsen anser jag nyttig, nödvändig och ändamålsenlig; men att inrätta en Öfverstyrelse, som skulle öfvertaga all den vård och förvaltning af skogarne, som förut tillhört 24 Landslnr, det vore att inrätta ett Emb. af den vidlyftiga art, att man icke kan förutsäga, vid hvad gräns antalet af dess tjenstemän skall stadna.
Finner stadgadt varit.” Då Rikets Ständers vid denna Riksdag valda Constitutions-Utskotl tillstyrkt antagandet af den utaf E. K. M. sålunda i Nåder föreslagna ändrade lydelse af ifrågavarande Grundlags-§., kommer, på grund af 87 §. RegeringsFormen, förslaget att hvila Lill Grundlags enlig behandling vid nästa Riksdag; hvilket, till svar å den Nådiga Propositionen, Rikets Ständer få härigenom i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 8 Maj 1841. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Maj i84i. Presle-Ståndet den 5 Borgare-Ståndet den 8 Bonde-Ståndet den 8 Rikets Siänders underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ändring i Riks-Actens J $■ (Coust. Utsk, Mern. N:o 103.) S. A. K. Sedan E. K. M. redan, i sammanhang med förklaringen af Dess Nådiga samtycke till de af Rikets Ständer, för vinnande af en ändamålsenligare organisation utaf Stats-Rådet, föreslagna ändringar i Regeringsformen, Riksdagsordningen och Tryckfrihets-förordningen, gifvit Rikets Ständer tillkänna Dess Nådi - Expedit ions-TJtskot tets Förslag lill itnd. Skrifvelse, TV.o 3a3. 7o5 Nådiga afsigt alt, då, genom dessaa ändringar, benämningarne ”Hof-Canzler” och ”Stats sekreterare” i Grundlagarne upphört och således jemväl borde utgå utur den, till bestämmande af de genom föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna conslitutionella förhållanden, i Stockholm den 6 Augusti och i Christiania den 31 Juli 1815, beslutade Riks-Act, så väl till Rikets Ständer, som till Norriges nästkommande Stor-Thing öfverlemna Nådig
St. ang:de Hospitalernes reglerande och underhållande, har K. M., efter det ådagalagdt blifvit, att de till Hospitalernes underhållande anslagna inkomster äro än mera otillräckliga till bestridande af dervid förekommande oundgängliga utgifter, äskat ett kreditiv eller förslagsanslag af 25,000 r:dr. Då betydelsen af kreditivlånen innefatta en bestämd summa, som ej må begagnas mera än en gång, såvida icke återbetalning derå lemnar tillgång (ill förnyad anvisning, men förslagsanslag icke är årligt, skulle möjligen ett missförstånd kunna föranledas om rätta afsigten med denna alternativa begäran. Kongl. SeraphimerOrdensGillets underd. skrifvelse af d. 27 Maj 1850, lande, kan visserligen synas hafva gifvit anledn. härtill, emedan K. OrdensGillet deruti anhållit, det nåd. proposm måtte till R. St. aflåtas om anvisande af ett kreditiv eller förslagsanslag å 25,000 r:dr om året; men man finner likväl af den utredning, som der - Den 30 April. 197 jemte är meddelad, att Hospitalerne äro i verkligt behof af det årliga understödet 25,000 r:dr, ty om än högre markegångar åspanmålen något år skulle minska anlitandet af berörde anslag till Ilospitalernes directa understöd, förekomma deremot utgifter för Hospitalernas vidmakthållande roed reparationer å byggnaderna, anskaffning af Inventarieoch beklädnadspersedlar, m. m. hvilka under de år då markegångarne äro lägre, åtminstone till en del icke kunna till fulla behofvet uphandlas och hvartill möjlig kassabehållning från ett år till ett annat behofver användas. Så väl uti den nåd. propostn, som af hvad K. SeraphimerOrdensGillet inför K. M. i underd:het anfört och de af K.
Uti deröfver afgifvet utlåtande, lemnade Statsoch Ekonomi-utskotten en fullständig utredning öfver beskaffenheten af nyssnämnde fond, som visade, att densamma tillkommit derigenom, att åtskilliga Svenske undersåter, vid erhållen liqvid för sina hos Franska Regeringen ägande och till betalning godkända fordringar, afstått en viss andel, som till Kongl. Maj:ts disposition öfverlemnades, för att användas till föremål af allmän nytta för riket, och blef derefter af Kongl. Majit ställd under Landtbruks-akademiens förvaltning, såsom fond till de från Akademiens bestämmelse oskiljaktiga utgifter. Vid detta förhållande syntes Rikets Ständer icke äga rätt att öfver så beskaffad fond efter godtfinnande disponera, utan tillstyrkte Utskotten, på detta och andra uppgifna skäl, att det i ofvanberörde motioner väckta yrkande om Landtbruks-akademiens indragning måtte förfalla. Men då i ofvannämnde utredning tillika blifvit upplyst, att en del af de medel, som blifvit använda till uppbyggande och underhållande af Akademiens byggnader, utgjorts af statsmedel, samt Akademien vore att anse såsom en rikets allmänna inrättning, funno Utskotten Akademiens räkenskaper böra af revisionen för stats-, bankooch riksgälds-verken granskas; hvadan Utskotten hemställde, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhölle, att samma räkenskaper med dertill hörande handlingar mätte varda för en sådan granskning till Rikets Ständers dädanefter sammanträdande Revisorer öfverlemnade: — 308 — Detta utlåtande, emot hvilket, i afseende på den föreslagna granskningen, endast en ledamot, Herr Friherre von Kramer reserverade sig, under anförande, att Akademien hade intet årligt stats-anslag och att revisions-åtgärden icke blifvit af någon motionär yrkad, blef i hela sin vidd af Rikets Ständer bifallet och föranledde deras underdåniga skrifvelse af den 15 Februari 1845, öfver hvilken Akademiens yttrande af Kongl. Maj:t i nåder infordrades.
Då ordstäIlningen af det i Utlåtandet N:o 202, pag. 27, föreslagna tillstyrkande sannolikt skulle föranleda dertill, att ersättningen till Inqvarteringsgifvare för hvarje dagportion och öfriga omkostnader vid truppers marscher till och ifrån möten alltid och allestädes komme att utgå med 12 sk., hvilket strider emot det af Rikets Ständer bifallna Statsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 3, fann Ståndet för godt, med ändring deraf, besluta, att ett anslag, stort 9,000 R:dr, på Tredje Hufvud-Titeln uppföres till ersättning åt luqvarteringsgifvare för skillnaden mellan det belopp, som lill dagportioner, enligt markegåugs-beräkning af portionernas beståndsdelar, uppkommer och af Passevolance-medlen utgår vid Indeldta armeens marscher till och ifrån Regemenlsbefälsoch Recrytssamt Exercis-Esq vadrons, Recrytsoch Remontsmöten och det portions-värde i rund summa, som vid de årliga Markegångstaxornas upprättande uppföres; innefattande kostnaderna, så väl för sjelfva dagportionen, inberäknadt brödet, som för vedåtgången, kärlens begagnande m. m., samt att detta anslag må anses såsom ett reservations-anslag, så att, hvad under ett år ej utgår, bör, utan att sammanblandas med Titelns öfriga besparingar, afsättas till bestridande af ett kommande års utgifter för samma ändamål; och skulle de respective Med-stånden vänligen inbjudas att i détta beslut med Preste-Ståndet instämma. 33:o Militice Boställs-Cassans Reserv-hemmans räntor.
Jag för min del tror att ett för långt utsträckt stadgande, rör:de sältet huru det skall tillgå vid sockenstämma, då beslut fattas, och vid den, då detsamma justeras, kommer att föranleda tvetydighet och att man beträder en motsatt väg med den man önskar gå om man vill stadga bestämmelser för alla de fall, sorn kun na inträffa, och i hvilka annat rättesnöre icke behöfves än gammal vana och häfd. Vi vete nog att det ganska ofta inträffar, (jag lemnar derhän huruvida det är mer eller mindre lagligt), att fattade heslut vid justering ändras ja nästan helt och hållet upphäfvas. Att nu stadga det så icke får ske, vore alt stadga något, som hvar och en vet förut och skulle således tjena till intet. Jag instämmer uti det förslag, som Frih. Cederström framställt, förmodande att ju kortare och bestämdare en lag är, desto bättre. Uppå derefter framställd propos. blefFrih. Cederströms af Hr Frih. o. Landtm, sednast upplästa förslag till 2 mom. i 7 §:n af R. o. Ad. antaget. 8 §:n. Frih. Cederström: Jag anhåller att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på behofvet att ur denna § utesluta sista morn., så lydande: ”1 mål, för hvilka sockenstämman af contractsprost eller annan särskildt förordnad prestman utlyses, vare denne ordförande.” Orsaken dertill är den, att då sockenstämma förordnas eller äskas af embetsmyndighet 232 D c ii 10 Mars f. m. nloin PresteSt. kail ilen som sockenstämman äskat eller förordnat, icke varn onlförande. Är åter stämman förordnad af kyrkans embetsmyndighet, så faller af sig sjelf alt dervid galler för ordförandeskapet hvad de för presterskapet stadgade disciplinära ordningar innehålla. Örn biskopen sjelf kommer tillstädes, är det klart att lian mäste vara ordförande eller förordna någon annan dertill. Detta sista mom. är således helt och hållet öfverflödigt och hör derfö re uteslutas. Hr von Hohenhausen:
Varande, för tillvägabringandet af den yrkade lindringen i omförmälde, uti B. tänkandet N:o 70 uppgifna, låne-vilkor, föreslaget: af Herr P. Sandelhjelmj att det, efler 1827 års eldsvåda staden Borås, emot 5 procents ränta, beviljade lån måtte få liqvideras, efter den för lån från Rikets Ständers Bank, emot inteckning i fast egendom, fastställda grund, eller med 2 procents årlig capilal-afbetalning och 4 procents ränta; af Herr G. J. af Dahlströmj att stadens invånare måtte helt och hållet befrias från erläggandet af ränta för detta lån samt få verkställa återbetalningen af capitalet, medelst utgörandet af 3 procent deraf årligen; af Herr C. G. Rydin3 att det af staden till Riksgälds-Contoiret redan inbetaldta belopp, utgörande 83,103 Ralr 17 sk. 11 r:st., måtte få anses såsom verkställd capital-afbetalning samt alt för det, efter denna summas afräkning, återstående låne-capital, hvilket, till vinnande af jemnt belopp, upptogs lill 100,000 R:dr, måtte hädanefter årligen inbetalas G,000 R:dr, hvaraf 4 procents ränta först skulle godtgöras, och hvad som derefter återstod, å capitalet afskrifvas; samt af Herr Raggéj att den, till utförande af stadens nya planläggning och tomt-regie - Stats-Utskottets Utlåtande j JV.o 3>2. 21 ring anvisade andel af lånesumman, eller 10,000 R:dr, måtte efterskänkas, äfvensom att räntan för den öfriga delen af lånet måtte nedsättas tili 4 procent. I sammanhang med besvarandet af ofvanberörde återremisser, bar Utskottet ansett sig jemväl böra meddela dess yttrande öfver 2:ne, med anledning af ifrågavarande Betänkande, inom Presteoch Bonde-Stånden väckte samt till Utskottet serskildt remitterade moth ner, den ena af Herr ContractsProsten L.
Handtverkare, som, bosatte å landet och derstädes skattskrifne, i väsentlig mån dela arbetsförtjensten med städernas handtverkare, äro: 6 färgare med 10 lärlingar. 7 garfvare med 11 d:o. 8 kopparslagare med 5 d:o. 5 målare med 3 d:o. 173 skomakare med 129 d:o. 36 smeder med 2 d:o. i65 skräddare med 123 d:o. 26 vagnmakare med ro d:o och 2 krukmakare, oberäknadt en större mängd, som idka desse och an dre professioner såsom binäring eller ej äro i egenskap af handtverkare skattskrifne. Sjöfart idka Länets innevånare med 11 fartyg från Lidköping och 8 dito från Mariestad, äfvensom några mindre från ett och annat ställe från Vettern och Venern. Sedan förra Berättelsen afgafs, har Nådigt tillstånd erhållits till dels remonteringsmarknadens flyttning från Axevall till Sköfde, hvarom förut är nämndt, dels oek 2 nya marknader vid Enebackens gästgifvaregård i Kinne Härad och Onsjö gästgifvaregård i Laske Härad, den ena i Maj och den andra i Oktober, samt en i Hjo uti Februari och 3 uti Fahlköping under Januarii, Mars och Augusti månader hvarje år. Man förmodade, att, genom desse förfoganden, de på vissa platser förut vanliga så kallade vägmarknader eller försäljningar under resorne till och från de lagliga marknaderne, skulle upphöra, hvilket dock icke inträffat; men någon märkbar olägenhet deraf förspörjes dock sällan, så vida den tillstädesvarande kronobetjeningen förfar med saktmod och förstånd. Politisk författning. Under åren 1838—1842 hafva inom Länet tillkommit: x pappersbruk, x färgeri. 26 i garfveri. 69 serskildta lägenheter. 18 sågar. 17 mjölqvarnar, hvarjemte 4 nya stenpar blifvit medgifne att inläggas i äldre qvarnar.
Och ökades alltså under detta är 1815 förrådet n ed nära 10,000 R:dr; och så vidare äfven i andre Län. 1706 Stats-Utskottets Setänkanden. Desse behållningar redovisas dock årligen i så måtto, att med Inventerings-Iristr umentet siyrkes, att verkeligen det Stämplade Papperet finnes i förvar i Landt • Ränterierne eller hos Försäljningsmännen; ty de Proprie-Ralartcerne å sjelfva, uppbörden eller försäljningen utgjorde till år 1817 endast 25,544 R dr 4 sk. 7 r:st. öfver hela Riket, oeh hvarutaf 10,992 R:dr 2 sk, berodde på liqvid från Kongl. Krigs-Expeditionen för år 1816. Emedlertid har Utskottet ansett1 så betydliga Eager af oförsåldt Stämplad! Papper icke böra lemnäs i orterne innestående utan närmare utredning, eller större qvantiteter afsändas hvarje år, än som, efter föregående års erfarenhet, kan åtgå, samt blott ett års behof utgöra förlaget af Stämpladt Papper i hvarje Län, utom det löpande årets uppbörd, hvarigenom. Controllen härå blifver lättare och säkrare till förekommande af verklige Ralancer; och får Utskottet med anledning af de i ofvanberörde måtto nu utrönte förhållanden hemställa, det Riksens Höglofl. Ständer hos Kongl.” Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Kamina/- Collegium, sorn besörjer Chartst-SigiMataa Verket och medlens redovisning, måtte undfå Nådig befallning, att låta öfver hela Riket anställa en noggrann undersökning och utredning af nu uppgifne behållningarne af Stämpladt Papper, samt dervid iagttaga, att, såsom Kongl.
Vidkommande slutligen förslaget, att den Stats-revisor, som tillika utöfvar riksdagsmannakallet, icke må vara berättigad att jemväl uppbära traktamente såsom Revisor, så och då riksdagsman redan i denna sin egenskap är skyldig att uppehålla sig å revisionsorten och derför uppbär arfvode, synes något ytterligare arfvode för det samtidigt pågående revisionsbestyret så mycket mindre böra honom tillerkännas, som, enligt Utskottets åsigt, detta bestyr i allmänhet icke lämpligen låter sig med ett rätt utöfvande af riksdagsmannakallet förena; Och med bifall till motionärens förslag, hemställer Utskottet fördenskull det Rikets Ständer må besluta: 3:o. att, då revision af Statsverkets samt Bankens och Riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning eger rum under pågående riksdag, de ledamöter af revisionen, som tillika utöfva riksdagsmannakallet, icke må vara berättigade att i egenskap af Revisorer åtnjuta arfvode; lärande, i händelse af Rikets Ständers bifall till Utskottets förslag i punkterna 2 och 3, Statsoch Banko-Utskotten icke underlåta att i de vederbörliga instruktionerna för Rikets Ständers Revisorer öfver Stats-, Bankooch Riksgälds-verken föreslå de ändringar, sorn, med anledning häraf må anses erforderliga. Stockholm den 31 Angusti 1803. t Sammans. Statsoch Hanko-Ulskotlels Utlåtande N:o iå. ]%:o 42. Ank. till Exp, Utsk. den 1 Sept. 1863, kl. 1 e. m. Utlåtande, angående väckt motion i fråga om grunderna för belåning i Rikets Ständers Bank, publika verk och inrättningar af vissa fastigheter på Gottland.
Upplästes ett Memorial frän Bancs-ULffottet, af den 22 Sept., hwaruti ULffottet i anledning af ^Herr 8Lltt6tei6t8 yrkande om ActieAgarnes i Äbo Discont rättighet att utur Banque» äterbekomma sitt derstädes deponerade Silfwer, sig yttrar att nägot bestämdt utlätande häröfwer icke kunde aflemnas, sä länge utred - AM Den 29 September. ningen af Finska Diskontens angelägenheter icke More fulländad, och att för öfrigt nägot twifmelsmäl icke kunde uppsta, det ju Banguen i sturm tid skulle enligt sina förbindelser göra hwar man ratt. Lades pä Bordet. Upplästes Lag-Utskottets utmätande af den 15 dennes, i anledning af Riksdagsmannen LenAt Xnä-,'r85cui8. frän Elfsbor.'s Län gjerde motion, rörande förändring i Kammar-Colle gii Kungörelse den 20 Maji i?9S, angäende förbättring i r?85 ärs Landnnäterie-Tapas 12 Moment; tillstyrkandes Lag-Utskottet, att dä Landtmätare hos Konungens Befallmngshafwande söker handräkning till utmätning af sitt arswode för private förrättningar, hans räkning ej n.ä aMs utmätnings,gild förr, än densamma, efter wcderpartens hörande blifwit pröfwad, samt att, derest Konungens Befallningshaswande ffulle finna skäligt, det, innan förrättningens flut större eller mindre del af arfwodet mä fä af Landtmätaren uppbäras, sädant icke mä heroiljas utan emot borgen af twänne wederhäftige män, som answara för de uppburna medlens äterbärande, i händelse Domaren pröfwar att Landtmätaren sin skyldighet icke fullgjort. Lo des xä Bordet.