Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk. får härvid tillägga, att efter riksdagens början genom Hr landshm m. m. A. P. Sandströmers d. 22 Nov. 1847 bland Riddersoch Adelsmän erhållna introduktion, en Adlig ätt tillkommit, nemi. N:o 2,322 Hr Sandströmer, hvaremot så väl adliga ätten N:o 2,208 som Friherrliga ätten N:o 385 von Brinckman utslocknat genom envoijen m. m. Frih. von Brinckmans d. 25 sisth December timade död. De lefvande ätternas antal, som vid Direkt:ns berättelse lill sista riksdag beräknades till 1,093, kan således nu antagas utgöra Grefvar 75. Riddersoch Adelsmän . 806. Uti denna § gifver Direktm vid handen, att inom R. o. Ad:s vid sista riksdag utsedde fullmäktige i banken och riksg.-kont. samt direktörerne vid låne-kontoren i Götheborg och Malmö icke någon förändring ägt rum, men alt bland de till deltagande i 1845 och 1847 årens revisioner af statsbankooch riksg:s-verken af H. R. o. Ad:s valda ledamöter, åtskilliga ledigheter uppstått, nemi. vid den förra revisionen genom afsägelser af kabinetts-kammarherren Gr. Baltzar von Platen, samt Frih. C. A. von Nolcken, i hvilkas ställe Direktm valt kammarherren Frih. Carl Åkerhjelm samt grosshandlanden Frih. J. A. Kantzow och i den sednare eller 1847 års revision, genom afsägelser af öfver-kammarherren 620 Den 1!) Februari e. m. m. m. Gr. Adolf Nils Gyldenstolpe och contre-amiralen Frih. Cail Reinhold Nordenskjöld, efter hvilka Direktm till revisorer valt Gr. Gustaf Lagerbjelke, samt kammarherren och Riddaren Råfelt. I samma § har Direktm meddelat uppgift å de särskilda val, som, jemlikt 5 § i den för Ridd.-Direktm utfärdade instruktion, inom Direkt:n skett dels till revisorer å R. o.
Denha princip, sorn bar sin tillämpning i nästan alla Svenska förhållanden, der folket utöfvar någon medborgerlig rätt, hvilken äfven rörer andra, t. ex. vid prestval, sockenstämmor etc., har Utsk. val lill en del bibehållit vid röstberäkningen för valen, men dock likasom kastat omkull sjelfva grunden, sorn är den, att enhvar medborgare, som är man för sig, skall kunna deltaga i valen och der göra sina personliga egenskaper gällande, likväl med ett efter hans större eller mindre materiella intresse lämpadt aritlunetiskt inflytande på besluten. Af denna anledning hafva också valen här kunnat utsträckas så långt, och äfven åt personer på en lägre punkt af förmögenhet och bildning politiska rättigheter kunnat öfverlåtas. Jag medger likväl, att numera ett maximum af röster bör bestämmas, för att ej vid det förhållande, då de större jordägarne blifva valmän, lemna alltför stor makt åt den yttre förmögenheten. Deremot vill jag icke medgifva någon valrätt för dein, sorn ännu icke äro sina egna. Då man antager en juridisk omyndighet, måste man äfven antaga en politisk, och då den förra ej upphör förr än vid en viss ålder, är det ingalunda en orättvisa alt stadga, det den sednare ej upphör förr än individen ställt en viss garanti för sjellberoende och bildning. På f. m. yttrades af den förste talaren, som i detta ämne hade ordet, att ett hinder för en representationsförändring i vårt land låge ibland annat deruti, alt de n. v. ståndsledamöterne icke äga fullmakt att votera en sådan förändring, förmodandes den välde ledamoten, alt det endast vore capita af detta Stånd, som kunde bortskänka sin representationsrätt. Möjligen har någon ledamot af Huset, som är fallen för scrupler, kunnat fästa sig vid denna juridiska exception: men i det fallet erinrar jag, att, då fullmakten lyder derpå, att fullmäktigen skall ställa sig Sveriges grundlagar till efterrättelse, och Sveriges grundlagar berättiga hvarje representant alt votera en grundlagsförändring, det således lärer deraf följa, att, om man äger rättighet, på grund af fullmakt, alt ändra grundlagen i ett hänseende, så måste man ock äga samma rättighet i ett annat.
Dock har Utskottet icke föreslagit någon bestämd norm för fördelningen af denna summa, utan skulle det komma att bero dels på församlingarnes tillskott, dels på Kongl. Maj:ts bepröfvande, huruvida och till hvad belopp en skollärare komme i åtnjutande af någon lönetillökning, hvadan den, som först holle sig framme, 58 Sammansatta Stats-, Bevilln.- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk. Bet. JYg 19. sannolikt skulle blifva den lycklige, under del att den, som komme efter, blefve utan, äfven om hans behof vore större. På grund af det ofvan anförda, får jag vördsamligen föreslå, att Rikets Ständer måtte besluta: l:o det hälften af den så kallade personliga skvdds-afgiften måtte få, i mån af bevillningens belopp inom de särskilda skoldistrikten, af skol-styrelserna disponeras till förökande af skollärarnes löner; och 2:o att lönerne till lärarne i de lästa skolorna måtte ökas till minst 300 R:dr R:mt och B tunnor spanrnål, för hvilket ändamål församlingarne böra, der den nu af mig föreslagna andelen af personliga skydds-afgilten icke befunnes tillräcklig, för uppnåendet af delta minimum, tillskjuta resten. Emot Utskottets förslag, att de 61.630 R:dr, hvilka hittills varit å Riksstatens 8:de hufvud-titel anslagna till folkundervisningens befrämjande, måtte indragas. får jag jemväl anmäla min reservation, under hemställan, att detta anslag fortfarande måtte komma att utgå samt användas till seminariernas förbättring, anskaffandet af lämpliga läroböcker m. fl. till folkskolan hörande nyttiga ändamål. Slutligen har jag icke kunnat biträda Utskottets förslag, att »i händelse något privat seminarium, ändamålsenligt inrättadt, skulle uppstå,» anslag till understöd och uppmuntran för en sådan anstalt måtte, efter Kongl. Maj:ts bepröfvande, få af besparingarne af de till folkundervisningens befrämjande anslagna medel anvisas.
— Nio 134. i anledning af erhållne ålerremisser å Utlåtandet Nio 57, angående Kongl. Majlis Nådiga Proposition om efter gift till förmån för Upsala Stads Borgerskaps Gubboch Enkhns-inrälllting af Kronans räll lill dana-arf efler Enkan Charlotia E isabeth Bang och Jungfru Chrislina Lundström. VIII. B. 77, 129, 154. A. 155. X. U. 122. A. 245. XI. U. 185. A. 213. Ii. 243, 246. A. 296. — Nio 135. i anledning Kongl. Majlis särskilda Nådiga Propositioner om anslags beviljande, dels för upförande af nya lärohus i Wexiö och Wisby samt utvidgande af skolhuset i Örebro, dels ock för anskaffande af lärovet ks-hvggnad åt Nya Elementarskolan i Stockholm. VIII. B. 77. A. 129. IX. E. 3. — Nio 136. i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, om anslag till Audilören Georg Scheutz och hans son Edvar d Scheutz för en af dem npfunnen machin för uträkning och tryckning af malhematiska labeller. VIII. B. 132. A. 155. IX. E. 3. — Nio 137. i anledning af erhållne ålerremisser å Utlåtandet Nio 63, angående Kongl. Majlis Nådiga Proposition om efteygill för Notarien E. Lundblad, såsom arrendator af Strömsholms Kungsladugård, af halfva spanmäls-arrendet för är 1852. VIII. B. 132. A. 155. X. U. 123. — Nio 138. i anledning af Kongl.
Skrifvelser, Kongl. Maj:ts Nådiga: se Propositioner. —, Rikets Ständers underdåniga: se Expeditioner till Kongl. Majit, Rikets Ständers. Skrifvelser, Rikets Ständers underdåniga, i anledning af en utaf kommitterade lör tryckfrihetens vård gjord framställning angående förändradt sätt för tryckningen deraf: B. I. 90, A. 92. Skydds-koppympningen, i anledning af väckt motion om ändring i gällande stadganden rörande —: B. II. 198, 207, 225 A. 225. Skåde-penning i bronz, till minne af Deras Majestäters Konungens och Drottningens kröning, angående öfverlemnande af exemplar deraf till de vid sista riksdagen antecknade Ledamöter af Ridderskapet och Adeln: I. 25. Skåne, i fråga om anläggande af en undervattens-telegrafledning emellan nämnde provins och Preussiska kusten: B. II. 321, 372, 381, A. 381. Slag-skatt, angående: se Stats-Utskottets Utlåtande .A£ 45, rörande beräkningen af Sats-Verkets inkomster. Slöjd-föreningen, angående anslag till uppförande af en ny byggnad i hufvudstaden för den af nämnda förening inrättade Söndagsoch Afton-skola, m. m.: II. 505, III. 3, R. 3 (se vidare Stats-Utskottets Utlåtande M 99, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvud-Titel). —, i anledning af Rikets Ständers beslut, angående det till uppförande af en ny byggnad för nämnda Förenings skola i hufvudstaden beviljade stats-anslag: B. V. 355, 559, A. 559, E. 580. —, angående inbjudning till öfvervarande af årsafslutningen med den af densamma inrättade Söndagsoch Aftonskola, samt att derefter bese utställningen af lärjungarnes arbeten: V. 168.
Den 5 September c. ni - de grund fatt fr, hvarpå beful en byggas och derföre anses böra refgnnaMed hvad känslor man nödgas upprepa att detta språk är fördt af ett Svenjkt Stats Råd behöfver icke uttryckas; än mera, är såsom en upprigtig, allvarsam önskan motionerad inom Rikets nu iörsamlads Ständer, är remiiteradt till StatsUtskottet och följagtligen af det besvaradt; detta svar motsvarar lyckligtvis icke Motionärens förhoppningar, men så mycket mera Riksens Ständers värdighet och hvarje Svensk medborgares väntan ; det tillrättavisar, att börja med Motionärens ovetenhet om hvad som i detta fall angår StatsSecreterarne, hvilka, enligt 38 §■ RegeringsFormens uttryckeliga och klara ordalydelse, då de på sätt der utstakas 'sitt Embete nedlägga , äro till Riksens Ständer deras förhållande pröfvat och gillat vid lönen och öfrige t fen flen åtföljande inkom/ler bibehållne; derefter tillägger Utskottet: att det tror flg deremot böra yttra den förmodan att StatsRqdets Ledamöter lika fåker t lära uppfylla Sven fa Folkets billiga fordringar på ett redligt beräknande af Rikets fann [kyl di g a nyttaf utan affeende på de materiella fördelar, de hinna åtnjuta eller förvänta, forn Rikets Ständer i den oförmodade händelfe att en noggrann utöfning af StatsRådets pligter [kulle aflägsna dem från Embe. tet, icke underlåta, a't i det fallet bereda deni nödig utkomjl; och lära Rikfens "Högloft Ständer alltfå fnna, att någon åtgärd i denna del af motionen ej erfordras Att med min röst tillstyrka bifall till detta StatsUtskottets Betänkande, är visserligen icke af nöden, då en hvar med tillfreds - De-n 5 September e. m, 57 stal leise torde finna huru utmärkt rigtigt Höglofl. Utskottet härutinnan förfarit och huru fullkomligt Utskottet i detta måls behandlande, i allo svarat mot Riksens Höglofl. Ständers förtroende och rättmätiga förhoppningar
Jag var nog dum att försöka ett hopväxande, äfven sedan stjälken var helt itu, men det var att gå för långt. » Allt härintill skall du gå och icke vidare » — heter det. Också lyckades icke detta sista experiment. För de af Iduns läsarinnor, hvilka icke känna till Begonierna, vill jag nämna alt flere slag af Begonier fälla sina blad mot vintern. Några arter med tämligen stora blommor i rödt eller gult vissna ner fullständigt, och rotknölarne få stå torra öfver vintern — man m å endast akta sig att ha dem i för kallt rum. En Begonie-art — den s. k. sörländskan — som har något långsträckta, sneda, klargröna blad med mörkröda ådror, mörkröda stjälkar och ljusröda blommor, fäller både blad och stamdelar. På grenar och stammar — växten är buskartad — äro en mängd leder, och när växten blir bladlös, påminna mig grenarne alltid om giktbrutna fingrar. Detta oaktadt tycker jag det är riktigt roligt att efterhand som lederna » dö bort », plocka af dem från blom man. Något af stammarnc fortlefver vanligen, och snart framkomma nya skott — » sörländskan » hvilar icke länge och vattnas hela tiden, fastän naturligtvis mindre, medan den är bladoch grenlös. Men nu ha vi ju för länge sedan placerat våra blommor och se ' n hunnit prata om litet af hvarje. Blommorna fingo godt rum, oaktadt vi planterat in en reseda, ett par löfkojor och astrar, hvilka voro särskildt vackra. De ha stått sig bra och se helt krya ut, tack vare att vi först småningom vande dem vid det varma klimatetti våra rum. Mina unga damer! Nu sitten 1 snart en kväll församlade — » en krans af sköna blommor », skulle en poet säga — omkring stora bordet i salongen hos någon god vän. Julklappsarbetena äro framme. Där är ett diskuterande och förevisande, och allt finner man » ganska godt ». Och så muciceras och läses högt, och alla komma öfverens om, att det är » förtjusande trefligt ». Rosenkindade äpplen och guldgula apelsiner finnas pä bordet för att icke tala om nötter m. m.
Ständer, om ické den tillstyrkta förhöjningen uti Ordinarie Notariernas och Cantzlisternas dagtractamenten, ej mindre än den nu föreslagna Vedergällningen åt Herr Protocolls - Secreteraren Georgii, såsom af Kongl. Majit 1'Nåder förordnad, att Hedervärda Bonde-Ståndet i dess angelägenheter biträda, samt i öfrigt för det upptagna antal Extra Ordinarie Cantzlister hos hvardera Ståndet kunde bifallas; i hvilken händelse utom Stånds-Secreterarnes Arfvoden, dagtractamenter komma att ifrån och med fjerde dagen före Riksdagens utblasning tiil och med ät - Lars Olsson. n. r. Talman JDen 4 Augusti 92$ åttonde dagen efter dess slut, Utgå för följ aade Personal, nemligen: Hus Höglofi. Ridderskapét oell Adeln 2*.né äldste Cancellister Fyra Rid 24 sk. hvar der a;, T vänne Ordinarie och Tvänne Extraordinarie Caucellister Tre R:d. Hos Högvördiga Prest-Ståndet En Ordinarie Notarie Fyra R:d 24 sk. T Vänne Ordinarie och Tvanue Extraordinarie Cancellister Tre R:d. Vällofl. Borgare - Ståndet: Ert Ördinäilö Notarie pyra Rul 24. sk. Tvänne Ordinarie och. Tvänne ExtraÖrdinarie, Cancellister Tre R:d. Hos Hedervärda Bonde-Ståndet: Herr Erotöcoils-Secreterären Georgii och Tvänne Ordinarie Notarier Fem R:d, samt fyta OrdinarieOch sex Extraordinarie tillsammans Tio Cancellister Tre R:d, allt Banco och för hvarje person räknadt, om dagen; börande hvad som redan ar uppburet af Ordinarie Notarierna oCh Cancellisterna, vid slut ligvid^p afdragas.
Fo rmu laire till calculativ uppgift för N. N. Bruk, till Berednings-Comiteen uti NN. Socken af -N. N. Län. för år oo. Undertecknad eger ^disponerar) N. N. Bruk, privilegieradt på Hammarskatts-smide ' . Skeppund o o o För året vågfördt recognilions-smide „ „ o o o Förlidet års tillverkningspris per Skeppund utgjorde: Ett Skeppund Tackjern vid Bruket fram förd t En stig Kohl om 24 tunnor dito Smideslön, deruti inberäknad Smedernes tilldelning af foder, kålgård enligt Hammarsmeds-Ordningen samt underpris på span mål, räknadt per Skeppund Bruks-betjeningens Stat, aflöning oell öfrige förin oner .. dito Bruks-utskylder af Hammarskatt, Bevillning, Recognitions-afgifter, Tingsgästning samt Bergstings-betjeningens aflöning m. m. dito O nfk ost nåd er, oundgängliga för Verkens underhåll dito Transporter till Våg och Commissionairers arfvo den m. dito Summa Anmärkning: Om smidet t. ex. uppgifVes till 1000 Sk:pp och försäljnings-priset är på Våg 18 R:dr per Skeppund 18000 och tillverkningspriset är i5 R:dr dito i5,ooo Behållningen blifver då 3 R:dr per Skeppund 0,000 3ooo It:dr motsvara, efter 5 procent, ett capital af 60.000 R:dr hvaraf Bevilluingen, efter 2 per mille, utgör 120 R:dr Minimiafgift: i /g af försäI jning<-priset 18 R:dr är 2 R:dr, således för 1000 Sk pp 2000 R;dr, sora motsvara ett capital af 40,000 R;dr, hvaraf BeiIIningen hlifver ... 80 R;dr Maxi m i - a f g i f t: l/i af försa 1 jnings-priset 18 R:dr är_6
S. D. A nyo föredrogs och iades lill handlingarue Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 2 dennes på bordet lagde Memorial, angående aterlenuumdc af remitterade motioner om prorogation af innevarande Riksdag. S. D. Biföll Ridderskapet och Adelil Banco-Utskottets den a5 dennes f. m. på bordet lagde Betänkande N:o 27, i anledning af RiksdagsFullmägtigen Peter Perssons från Calmar Län motion, angående utsättande, i de från Banken utgående qvittenper öfver ränte-inbetalningar, af det primitiva lånets återstående capital-helopp. S. -D.
Ordhden uplyste att enl. ankomne prot.-utdrag Presteoch BondeSt:n likasom R. o. Ad. bifallit 63 punkten af StatsUtslcs Utlåt. N:o 167, i följd hvaraf R. o Ad. fann förev:de inbjudning icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Föredrogos ånyo Konst.Utsk:s nedannämnde den 12 och 16 dennes på bordet lagde Mern.: N:o 57, med förslag till tillägg i 41 g R. 0. ang:de rätt för StatsRådets ledamöter alt deltaga i IliksSttns gemensamma öfverläggningar; och N:o 58, med förslag till ändring uti 29 § R. F. ang:de ErkeBiskopsoch Biskops-val. De i dessa Mern. framstälde förslag lemnades utan anmärkn., och i följd deraf förklarade Hr Frih. o. Ordf:den att desamma, såvidt på R. o. Ad. berodde, komma att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Föredrogs ånyo och bifölls Bevilln.Utskrs den 14 och 16 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 32, i anledn. af väckte motioner dels om utvidgning i den Presterskapet tillerkända fribrefs-rättighet, dels om en sådan rättighets meddelande åt Skolstyrelser, Sparbanker och inhemska Brandstods-bolag. Föredrogos men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämnde den 16 dennes på bordet lagde Utiåtrn, nemi. från ^ SlalsUlskoltel : N:o 174, angide ett lån till Gefle-Dala-jernvägs Aktie-bolag; N:o 175, ang:de ytterliga låns beviljande för den pågående jernvägs-anläggningen mellan sjöarne Wessman och Barken inom Stora Kopparbergs län; N:o 176, ang:de ett ytterligare lån utaf allmänna medel åt Nora-Ervalla jernvägs-bolag; 328 Den 18 December Sammansätta Statssamt Alim.
Jag erkänner visserligen, lika med den sista värda talaren, att discussionen numera afvikit från ämnet; men då den värde talaren tillåtit sig en närmare utveckling af sina åsigter på den beträdda sidovägen, torde det äfven tillåtas mig att till svar derpå yttra några ord. Det måste utan tvifvel medgifvas, att tryckpressen, framför allt den periodiska pressen, kan utöfva ett slags tyranni, om den äger ohejdad makt att kunna endast anfalla och icke tillika vore skyldig alt införa något försvar uti sin tidning; men jag ber att få fasta uppmärksamheten derpå, att ett sådant försvar delar sig i a:ne delar, af hvilka den ena angår sjelfva factum och den andra tidnings-redactionens omdö’me deröfver. Ku består tryckfriheten hufvudsakligen Den S Juli f. m. 355 i omdömets frihet. Till denna omdömesfrihet måste således äfven höla alt tidnings-redactionen, under förutsättning att den i afseende på de berältade facta håller sig vid sanningen, icke är förbunden att uti sin tidning intaga andra omdömen, än dem sorn öfverensstämma med hans eget, men alltid nied förbindelse att rätta oriktigt framställda facta. Nu är likväl förhållandet, att de personer, som anse sig anfallne uti en tidning, merendels uti sina till redaclionerna inlemnade svar derpå icke inskränka sig lill rättelse af sjelfva det factum, som om dem blifvit berättadt, utan vanligen ingå i ganska vidlyftiga raisonnementer uti en motsatt anda med tidnings-artikelns innehåll, hvarmed de ock ej sällan förena ganska stränga utlåtelse!* mot tidnings-redactionen sjelf. Nu må det likväl medgifvas, att om en tidnings-redaction , som kan anses hafva gjort sig skyldig tilt orättvist klander, må vara skyldig alt i andra tidningar mottaga.svar af den mest stränga egenskap, och om det är en af dess första pligter att tåla vid hvad helst kan sägas om dess reflexioner; så kan det icke vara dess skyldighet att uti sin egen tidning intaga skymfliga utlåtelse!* om redaclionen sjelf.
Canal-Bolagets Diskont-Verk , får likaledes uti 21 år, som Bolaget njuter Bankens förskott, utan inskräkning i sin rörelse, fortfara; men under de 4 följande åren indraga sine utelöpande medel, för att, när Banken efter 25 års förlopp är tillfullo liqviderad, då äfven alldeles upphö* ra; och derest Canal-Diskontens utdelning till Actie-Agame i årlig ränta och Diskont-vinst , skulle öfverstiga Nio procent , böra två tredjedelar af detta öfverskott Banken tillfalla. I sådan händelse skola de vinstmedel som sålunda Banken tillflyta, afsättas såsom en beständig fond till Canalens anläggande och aftappnings-företag inom Sverige, hvilken bör användas val någon gång tned lindrigare, men aldrig med drygare villkor än de, som blifvit Götha-Can^il-Bolag beviljade: Alltså, och i likstämmighet med Riksens Höglofl. Ständers, om ifrågavarande Lånbiträde, meddelte förordnade, och i förrberörde måtto föreskrifne villkor: samt i förmågo af Kongl Majus Under den 11 April innevarande år för Canal-Bolaget utfärdade Nådiga Privilegium : de af Kongl. Majit under samma dag för Bolaget i Nåder gillade reglor: och vidare af Kongl. Maj:t, äfven under berörde dag utfärdade Nådiga stadga och Reglemente för en Diskont-Inrättning, till förmon och understöd för Götha-Canal-Bolaget : samt sluteligen, i stöd af Canal-Bolagets liäihos bifogade fullrnagt och authorisation ; försäkras Riksens Ständers Bank härigenom på det kraftigaste, att i den ordning och Banko-Utskottets Betän\anden. 63 oell på sätt derom är fastställdt, pvägerligen till Kapital och upplöpande räntor oafkortad! återfå och blifva godtgjord, för dess till Göta-CnnalBolaget, jemlikt Biksens Höglofl. Ständers föreskrift, lifgifvande förskott. Till säkerhet för fullgörandet af allt hvad i anförda måtto är Canal-jBolaget ålagdt, pant föreskiifver
Henna förmån skulle, efter Utskottets tan* ka, medgifvas för fem år från och med 1816, eller till och med år 1820, då Riksens Ständer komma i tillfälle att sig häröfver vidare utlåta; och bör, på sätt Comiterade hemställt, controll föras öfver Stenkols-afsättningen och utförseln från Höganäs hamn, samt tullen för inkommande Engelska Stenkol oafkortad tillfalla Staten , och gå till ersättning för dessa tillverknings-premier, som , efter hvad Comiterade utredt, inom den nu fixerade tiden af fem år, icke torde kunna komma att berörde Tull-inkomst öfverstiga. Hvad åter angar det af Interessenterna emot erbjuden Intecknings-säkerhet i Stenkols* Grufvan med dess tillhörigheter sökta penningelån af 30,000 R;di; kan Stats-Utskottet icke uppgifva - Den .20 Juli, gifva någon tillgång d ei till, erne ’an några odia* ponerade fonder, sorn tillhöra Statsoch Riksgälds* Verken, icke finnas, att i sådant ändamål anvisa. Hvilket vördsamligen underställes Riksens Höglofl. Ständers ompröfvantls. Stockholm , deri r g Juli 1815, . På Högh Riddersk. och Ad. Ledamöters vägnar Carl de Geer, På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Carl Rosenstein. På Vällofl. RorgareStändets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg. På Hederv. BondeStåndets LecVamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius. Uppläst hos Höglofl, Ridd. och Ad. den 20 Juli, Högvörd. 1’rest-StSndet den 20 Vällofl. Borgare-Ståndet den 21 _ Hederv, Bonde-Stånuet den -20 Rika ens Höglofl. Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch GeconomieUtskotts Betänkande, i anledning af det inom åtskilliga af Riks-Stånden framställda förslag, om en Ro steller - Den q o Juli. eller Forvagns inrättande å de större Landsvägarna.
Sådant bör afses utan att derföre anses såsom hinder för en billig, på många ställen blott i ättvis, åtgärd. Reglering af skjutslegan uti släderne till motsvarighet af verkliga kostnaden de skjutsskyldige derföre vidkännas kan emellertid ej medföra någon af ofvan antydde olägenheter, och då småningom slädernes särskildte förmåner blifvit inskränkte, böra äfven deras onera rättvisligen derefter lämpas, såvida man från deras sida skall kunna påräkna upprigtig medverkan Lill införande af de förbättringar, som tiden fordrar och sakernas tillstånd gör angelägne eller nyttige. Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan är, likasom mantalspenningarne, en obetydlig skatt, hvarvid ringa afseende i denna ort fästas, ehuru onekligt är, att den faller tyngst på de obemedlade hushållen, hvilkas utkomst derigenom försvåras, under det alt den förmögnare knappast förmärker pålagans tillvaro. Gerningsören, hvilkas belopp för hela Länet ej uppgår till 114 R:dr, kunna således ej utgöra någon särdeles tunga. Tionden &c, af bruk och bergverk, m, m. synes vara en ändamålsenlig och billig beskattning, hvaröfver klagomål ej förspörjes, 47 Rustoch Rolerings-bördan ar af större inflytande pä hemmansägarnes förmögenhet, men ganska ojemn t fördelad. Uti Länet är indeldt: Rothälls-nummer lill Irsla Lif-Grenndier-Regementel 1,244. Ruslhålls-nummer lill 2:dra Lif-Grenadier-Regementet 917. Rothälls-nummer till Bälsmans-Compagniet 194. g 3r)5 Rotar som ej äro lill ^ pä Landsltygden: någon Corps an[ Soldater 60. slagne och nu er| Båtsmän 5. lägga vacanceafgift j I Släderne d:o 76. lixt ra Roterings-Rotar: för Regemenlerna 190. för Bälsmans-Compagniet 23. 213 Summa Nummer 2,709.