Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial, till Riksens Ständer med för. slag till ändring i 68 §• Riksdagsordningen. Med öfvertygelse att Riksens Högloft. Ständer lära inse nyttan och nödvändigheten af tätare, emellan Riksdagarne, inträffande Revisioner, och under förmodan att Kongl. Maj:t, som förut alslagit Riksens Ständers framställning, om en förlängd Revisionstid, men vid innevarande Riksdag i Nåder bifallit, att flera, till Statsverket ej räknade, allmänna fonders förvalt ning hädanefter må i ordentlig väg granskas, skall täckas meddela Nådig Sanction å det beslut Riksens Ständer i förevarande ämne kunna fatta, får, i anledi ing af gjord och gillad motion, ConstitutionsUtskottet härhos. för grundlagsenlig be Rihang till R. S. Fröt. $:dje Sami. i». 74 Gomtilnitioti^-Tjtsfiotwts betänkcmdtn. handling, vördsamlingen öfverlemna följande förslag till ändring i 2:dra pune ten af 68 §• Riksdags-Ordningen : ’5Desse Revisorer, som skola vara Sex af hvarje RiksStånd, böra emellan Riksdagarne hvarje år sammanträda, för ätt granska de sist afslutade Ars-Piäkenskaperna , och tage alltid Revisions-förrättningen sin början den 15 September; Skolandes m. m.” Stockholm den 29 April 1825. N:o g. Anbom den ra Maj 1823. Memorial, till Riksens Ständer med föreslående af ett tillägg i 4. morn. 1 §. Tryckfrihets. Förordningen. Till Constitutions-Utskottethar Justitiae Ombudsmannen m. m. Friherre Z. A. Mannerheim inlemnat ett motiveradt förslag till ny redaction af 4 momentet i 1 §. Tryckfrihets-Förordningen, som egentligen åsyftar bestämmandet af vissa picescriptions-tider, inom hvilka Hof Cancellerens tillståndsbevis, för Dagblads eller Periodiska Skrifters ingifvande, borde meddelas och begagnas. Gonstitutions«Utskottets betänkanäen. 75
Transp. z,244,000 Är 182Z, Capital — zoo.ooo Ränka af z,000,000 — »20,000 Pa io:de äret N:dr Banco 5,664,000 Capita? Riksg:s-Sedl. 5,250,000 att ersätta fraix 246.000 R:G:ds,Sedlar 5,496,000 Sa beflöt Höglofl. Stats - Utskottet nu. det stulle Lefle Förslag bifogas Utskottets Bctänkande i ämnet till Resp. Riks,Standen fem, i händelse nagvrdera af desse Project komma i sraga att antagas, torde deröfwer inhämta Banco, Utskottets utlåtande. Ht suxrg. Lx krotocollo, 6. luneliu». Utdrag af Riksens Hsglsflkge Sränders, till utredande af uppskjutne rwistige frågor emellan Hederwärda Bonde - Grander och öfrge Riks-Gränden förordnade Särskildte Utskotts prorocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 7:de och i?:de Julii samc irsta Augusti »812. S. D. 4)a Utskottet nu mera fann undanröjde alla hinder för huswudsaklig åtgärd med de af Hederwärda Bonde-Ståndet, genom sitt ProtocollsUcdrag för den i z-de Junii, uti Tio särskilda Puncter uppgifne yrkanden; beflöt Uc,kottet, att derom Punttewiö företaga öfwerläggning. i-sta Den z Augusti. »Z4» irsta punkten, angäende en allmän Jordrefning. ; Sedan Utskottet häröfwer fattat sttt Beslut, anförde Riksdags, Fullmägtigen Anders Nilsson fran Jemtland deremot, alt han ansag Kvrkokassorne icke böra belastas med kostnaden til! PrestBoställens afinätande. Eric Ericsson fran örebro Län yttrade skrifleligcn:
När man står framför sådana der gamla kyrkmålningar, fattar man lätt, att det religiösa måleriet måste vara på förfall i en tid sådan som vår. De äro alla målade med en pietet och andakt, som blott en naiv och varm tro kan skänka; också göra de nästan alla ett fast religiöst intryck, äfven om man måste anse sig hafva åtskilligt att invända mot realitet och färg. Den moderna konsten finnes representerad endast i de allmänna trädgårdarne. »La flora», en storartad anläggning, har flere marmorgrupper af yngre mästare, bland hvilka Bendette Civiletti tager priset genom sin »Canaris med följeslagare». Det ligger en smidighet, en energi och kraft öfver denna grupp, som gör den i hög grad märklig. Också utgör den Palermos stolthet, ehuru, om sanningen måste fram, kanske mest derför, att den är en present af konung Umberto till Siciliens hufvudstad. Konstnären har för detta arbete mottagit 40,000 lire, ett högt pris, som vittnar godt för både köpare och artist. Litet afskildt från den egentliga trädgården ligger en lugn, grönskande fyrkant, inhägnad med jettehöga cypresser, hvilka beskugga några vackra sarkofager och urnor. Här är Palermos Pantheon, och en älskligare minnesplats har aldrig Siciliens store män kunnat önska sig, trots all dess konstlöshet. Här om dagen gjorde vi en utflygt till Monreale, en stad, som ligger ungefär en timmes väg från Palermo och som för sin tillkomst har att tacka den dervarande domkyrkan, hvilken, anlagd 1170 och fullbordad 1176, omkring sig samlat först en hel här af troende och så småningom en befolkning på 16,000 personer. Vägen dit ut, sedan man väl lemnat staden, var utomordentligt vacker. Det kändes underbart att så att säga tum efter tum lyftas upp öfver Palermo, som slutligen låg alldeles vid våra fötter. Till venster hade vi en vidsträckt dalsänkning, öfverfyld af oranger och oliver, hvilkas bladverk glittrade som silfver i solskenet; till venster de skiftande, härliga bergen och i fonden hafvet, just då likasom inneslutet i en gördel af flammande purpur. Det var i sanning en härlig tafla.
Antaga icke Riks-stånden samfäldt Konungens Proposition, vare den afslagen, och aflemue Riksens Ständer sitt afslag med skälen dertill skriftligen till Konungen genom deras Talmän. Om vid riksdag, då hvilande grundlagsfrågor skola slutligen afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla fyra Riks-Ståndens sammanstämmande beslut. Riksdags-or dningen. § 29. l:o. Konstitutions-Utskottet, som utgöres af Tjugufyra Ledamöter, tillkommer att, i den ordning Regerings-formen föreskrifver, granska Rikets Grundlagar, samt upptaga frågor och till Plena afgifva förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar deraf; hvaröfver Ståndens Ledamöter vare obetaget, att in Pleno yttra sina tankar, men hvilka förslag Riksens Ständer ej förr, än å den nästföljande riksdagen, må slutligen antaga. Öfverlemnar Konungen åt Riksens Ständer någon Proposition rörande grundlagar, uppdrage Ständerna genast, utan att förut derom öfverlägga, åt Konstitutions-Utskottet, att dess Utlåtande afgifva; och förhålles dermed 6 KenititutioniUökotttU Mtmoriål, N:o 40. som i Regerings-formens 81 § stadgadt är. Då Utskottet Tryckfrihetslalgen ansvara. 2:o. Konstitutions-Utskottet — pröfning underställas. 3:o. Då hos — derom besluta. Stockholm den 18 Augusti 1854. Re servationer: Af Biskop Hallström: ”Att legalisera ett bruk, som i nog ofortäckta ord erkännes icke vara i sig sjelft rättmätigt, utan hafva sin upprinnelse från en oriktig uppfattning af gifna föreskrifter, förekommer mig redan högst betänkligt, men ännu mer, då detta bruk icke räknar särdeles höga anor, har ständigt varit emotsagdt, och knappast ännu torde kunna anses rätt stadgadt.
Majit af infödd Kongl, mildhet och nåd gerna ser sådant af vägen rojt, och i stället igen rigtighet och ordning befordrad och handhaft!; Dy häfver merhögstbémälte Hennes Kongl. Majit Nådigst pålagt och befallt oss, Hennes Kongl. Majus Råd och Ammiral, Åke Hanson Ulfsparre till Jonsberg och Blåvik SCc. jemväl Hennes Kongl. Majus Ofverste til! Häst och nu mera Uandshöfdirige uppå Wisby Slott öfver Staden och dess JLän, samt Commendant öfver Befästningens Garnison, Gustaf Banér till Tuna och Ådenäs, såsom ock Hennes Kongl. Majit Secreterare Daniel Behm, sådant tillbörligen ransaka, intaga och således ställa och bilägga, att hvart Stånd behåller sin skäliga rätt och rättighet och derhos hvar vet sin pligt och skyldighet, mea derjemte allt upphof och irritainent till confusion, missförstånd och oenighet utrotas och i god tid afskaifas. Denne Hennes Kongl. Majus bexömeligasie Vilje och nådige Befallning tili följe och underöånigst hörsamhet håfve Vi sammankallat förberörde Presterskap och Allmoge, bagges andragne Besvär åhört och efter behörlig ransakning och skärskådan omsider alla saker och tvister, Den 8 Mars tvister, så stillat och afhandladt, ntt bägge ofvanskrifne parter dermed alldeles väl hafva varit tillfreds och likväl förmodligen ingen af dem uti sin hafvande rätt något är präjudicerat, utan heller så dermed är Content, att af ofta Högstbemälte Hennes Kongl. Maj:t de derpå nådig cortfirmation underdånigst ödmjukeligen begära, såsom de till yttermera visshet och bekräftelse detta Contract, Accord och Slut, med bägge Ståndens Fullmägtiges egne händer och Secreter, håfve vetierligfen och af välbetänkt mode underskrifva och verificerat. Och på det icke obekant må vara nu eller i tillkommande tider, hvad en gång är belefvat, slutat och affätdat:
CJtsk, Betänkanden. slagne vagnslega icke synes vara högre beräknad, än som kan svara mot nötningen af de för närvarande af skjutsande i allmänhet bruklige åkoch seldon. Utskottet fortfar derföre, att tillstyrka, det åkdonens bekaffanhet måste bero af de föreskrifter, som Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, hvar i sitt län, skäligen kunna i detta hänseende meddela. Man har trott, att statens biträde erfordrades vid inrättningen af forvagnar. Detta torde sannolikt blifva fördelaktigt om postinrättningen dermed förenades; men i annat fall har erfarenheten merändels visat, att företag af enskilde associationer bäst lyckats. Utskottet har med afseende å nu varande myntvärde, och det onus, som med skjutsningsskyldigheten är förenadt, ansett sig så mycket mindre kunna tillstyrka någon nedsättning i skjutslegan, som skjutsentreprenadernas införande i betydlig män beror deraf, att denna lega bibehålies vid en skälig höjd, och Utskottet har af hvad häremot blifvit anfördt icke funnit minsta anledning att frånträda sin öfvertygelse i denna del. H os Hederv. BondeStåndet har nyttan af de entreprenader, Utskottet föreslagit, blifvit batviflad, mea utan att några grunder för detta tvifvelsmål blifvit anförde: hvaremot Utskottet stödjer sin öfvertygelse, osa fördelen och verkstälibarhetea a £ denna in - Eesv. och Ekon. Utsk, Betänkanclfn. 1/(05 rättning på de flerfalldiga exempel, som derå redan ega rum. Enda utvägen till skjutsväsendets förbättring, bar ansetts ligga i inrättningen af forvagnar. Utskottet har äfven föreslagit en sådan inrättning, såsom ett bidragande medel till ändamålets vinnande, men emot Utskottets förslag har blifvit erindradt, att med den ringa utsträckning, som deruti åsyftas, föga båtnad skulle derigenom vinnas.
Enligt denna förteckning skulle för forsla klassens vattenaftappnings-arbelen erfordras statsbidrag till belopp af R:dr 365,675: — för andra dito „ 257,740: — för tredje dito „ 95,645: — eller tillhopa R:dr 719,060: Då dessutom undersökningar för arbetsplaners upprättande, angående utdikningar i flera af rikets län. på enskildes bekostnad fört farande påginge, har Styrelsen hemställt, om icke E. K. Maj:t för ifrågavarande ändamål funne för godt äska en summa af 600,000 R:dr att utgå med 200,000 R:dr under hvartdera året 1864, 1865 och 1866, förutom den särskilda fonden för uldikningar i de sex norra länen, för hvilka, jemte Wermland, Styrelsen ansett 450,000 R;dr under ofvannämnde lid vara erforderliga. 1 sammanhang härmed hafva Rikets Ständer till pröfning förehaft åtskilliga inom Riks-Ständen väckta framställningar om anvisande af medel till belopp utöfver hvad af E. K. Majit blifvit äskadt, dels för befrämjande af uldikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar inom rike/ i allmänhet; och dels för understödjande af myrutdikningar och valtenaflappningar inom de nordliga länen, i In ilkel sistnämnda afseende förslag äfven blifvit väckt, att viss summa måtte anvisas för hvartdera af de norra länen. Enligt hvad kändt är skola dessutom i vissa trakter af Wermland, nemligen inom Elfdals, Frykdals och Jösse härader, enahanda förhållanden i klimatiskt afseende 62 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 115. förefinnas, sorn i de 6 norra länen, och i följd häraf nämnde härader i lika mån som de norra länen vara i behof af understöd för ifrågavarande ändamål.
Mcechel väckt motion, om ett särskildt statsanslag af 3,000 Rtdr btko till Landshöfdinge-embetet i Kalmar län, för bestridande af kostnader, i ändamål, att Landshöfdingen må någon tid af året vistas, för utöfning af sin embets-verksamhet, å lämpligt ställe uti norra delen af länet. S. D. Föredrogs och remitterades till Stats-Utskottet en af Herr .C. C. Hörnstein, med anledning af 56 § Riksdags-ordningen, väckt motion, angående dispositionen af första och andra årens anslag af det bidrag, sorn Rikets Ständer redan beviljat till inrättande af en teknisk skola i Örebro. S. D. Föredrogs ånyo Särskilda Utskottets Memorial, Nto 1), i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande, Nto 8, med förslag till förordning, angående vilkoren för bränvins tillverkning. Härvid förekommot tto Memorialet. Hvad Utskottet hemställt, pag. 2, angående utbyte af ordet: indelningshafvare till boställsinnehafvare uti författnings-förslagets 1 §. 3 mom. och om ett tillägg vid 3 §, samt, pag. 3, om uteslutande af 2 mom. i 15 §, godkändes. Lades till handlingarne. Utskottets hemställan, pag. 4, angående tiden för bränvins tillverkning i mindre bränneri och derom, att 4tde och 9tde §8 måtte försvinna, samt att 2tdra § måtte undfå den lydelse, som förekommer pag. 4 i Memorialet, äfvensom, pag. 5, rörande utbyte i 8 8: (efter ny nummerföljd} af orden ”i stad” till ”å stads område.” Dessa förslag biföllos. Framställning, pag. 7, angående arfvodet till en vid destilleringsverk anställd tillsyningsman. Författnings-förslagets 66 §, hvaruti berörde arfvode stadgas, ansågs böra utgå.
På Högv. Prest-Ståndets, ledamöters vägnar Jall. Oluf Wallin,. J. R. Fellenius. På Vallöf!. Borgare.Ståndets Tedamöters vägnay E. G. Holm. Aud. Fredin, På Den 7 Juli. 777 3?å Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström. ' Nils Mänsson. A• J. Wahl stjerna. f/ppläst hos Högloft. Ridd, och Adeln den 7 Juli. Högvörd. Prest.Ståndet den 7 Vallöf!. IforgareStåndet den 9 _ Hederv. Bondé-Ständgt den 7 "Riksens Högloft. Ständers StatsUtskotts Betänkande, i anledning af Riksdags ■ Fullmägtigens för Staden Ystad, Handelsmannen Gustaf Hagerman till Vä/loft. Borgare-Ständet ivgifna och derifrån till Stats-Utskottet remitterade Memorial om Medel till Casernbyggnad för 2:ne i Ystad förlagde Escadroner af Mörnerska Husar-Regementet, Vallöf). Borgare ■ Ståndet har till Stats-Utskottet remitterat ett af Handelsmannen Gustaf Hagerman ingjfvit så lydande Ödmjukt Memorial! För de i Staden Ystad förlagde 2sne Escadroner af Kongl. Mörnerska Husar-Kegementet, har Staden redan , likväl med lanta penningar Sint sex proCents renta, låtit uppföra en Casern* byss* 778 Dm 7 Juli. byggnad, sorn i det mindsta kost3t 30,000 Ridt Banco, men ännu återstår en flygelbyggnad , hvartill ytterligare erfordras omkring 12,000 R:dr Banco, och hvilken sistnämnde summa genom upplåning mot renta äfven måste anskaffas , i fall penningar stå att erhålla. Utom det årliga rentan till sex för hundrade, som för de redan upplånte 30,000 R:dr Banco skall erläggas, medtager en betydlig del af de Stadens inkomster, hvilka för andra angelägnare behof äro påräknade, måste
Tegelbruket vid Stensjö fortfar ännu att vara det betydligaste inom Länet, och afsättes dess tillverkning hufvudsakligen på Skåne. Dessutom finnas några färgerietoch garfverier på landet, men desse sysselsättas endast för behofvet i den ort, der de finnas, och äro alltså af ringa betydenhet. Pottaskebruket å hemmanet Sotanäs i Gunnarps socken bedrifves ännu i samma inskränkta skala som tillförene. 16 Jagten inora Länet är, såsom i en längre tid vanvårdad, af ringa betydenhet, och det mesta vilda erhålles från Smålands skogstrakter. Fisket. Derom torde mig tillåtas åberopa hvad sista berättelsen innefattar, enär under dessa tre år någon förändring i förhållandena icke inträffat. Väfskedstillvei'kningen uti Knäreds och Hishults socknar fortgår, och försäljningen sker genom ortens ynglingar, som gå omkring dermed nästan öfver hela riket, äfvensom i Danmark och Norrige. Sjöfart. De socknar inom Länet, som hufvudsakligast deråt egna sig, äro Onsala, Wallda, Släp och Hanhalls i Fjäre fögderi. Flera åboer derstädes äro Kofferdi-Skeppare, och föra fartyg på utrikes ort för rederier i åtskilliga af rikets städer. Inkomsten deraf kan svårligen beräknas, och den uppgifves äfven vara på sednare åren uti aftagande. Slöjder. Dit hänföras linnetillverkningen i norra och medlersta, samt ylletillverkningen i södra delen af Länet, möbeltillverkningen i Lindome socken samt svartsmides-produktionen i Elfsåkers och Fjärås socknar; hvarom jag vågar åberopa hvad sednasle berättelsen innefattar. § 5. Politisk Författning. Statsbidraget för år 1850 uppgår enligt tabellen till 365,14-0 R:dr 34 sk. 5 rst., hvaraf belöpa sig på städerna 41,624 R:dr 28 sk. 5 rst. och på landet 323,516 R:dr 6 sk. Banko, som, fördeladt på landets oförmedlade hemmantal, utgör något öfver 87 R:dr af hvarje helt mantal.
Utan tvifvel äro, såsom i det föregående redan blifvit antydt, både Regering och Folk lika genomträngda af denna nedslående sanning, hvars oroväckande intryck blott i någon mån mildras genom kunskapen derom, att de flesta Sjöstater mer eller mindre befinna sig i likartad belägenhet; men om derföre än må kunna antagas, att Nationen redan på förhand insett nödvändigheten att möta det trängande behofvet med motsvarande uppoffringar, ålägger deremot kännedomen om dessas betydlighet Styrelsen den desto osvikligare pliglen att tillse, huru det sökta ändamålet må säkrast och dock med minsta möjliga kostnad kunna vinnas. Under dylika förhållanden måste den, hvars åliggande det är att förbereda och vägleda besluten, finna sin ställning ytterst brydsam; men då intet annat val finnes, än att antingen arbeta i en riktning, der säker grund saknas, eller erkänna sin oförmåga att gifva en bestämd ledning, måste utan tvifvel det, sednare vara att föredraga, såsom innebärande minsta våda för det allmänna.» »Således för att rättfärdiga de anspråk på förtroende, Styrelsen ej bör tveka att påkalla, återstår för henne ej annat, än att, under öppet framläggaude af de åsigter hon hyser, söka tillvinna dem Representationens gillande och sig visshet derom, att de, en gång gillade, äfven framgent skola följas, samt alt derigenom bereda sig den tillit, på grund hvaraf ensamt kan förväntas, att till Styrelsens förfogande skola ställas de betydliga summor, som för målets ernående fordras, och hvilkas till en blifvande Riksdag fördröjda anvisning skulle medföra en förlust af tid, hvilken omständigheterna skulle kunna för Riket göra alltför dyrbar.
Kommissarierna gifvit vid handen, hela socknar finnas, för hvilka fattigtaxans betalning är blifven omöjlig, — “socknar, der fastighetsegarne blott äro det till namnet och endast förvalta sin jord för de fattigas räkning, der förpaktarne blott arrendera för taxans utgörande, der jorden ligger obrukad eller alltmera försämras, under det att befolkningen genom sysslolöshet i både fysiskt och moraliskt afseende alltmera urartar." Äfvenledes i åtskilliga af de Tyska staterna, i de Schweitziska kantonerna och pä många ställen i de Nord-amerikanska staterna, finner man af en mängd i nämnda afhandling framlagda faktiska uppgifter ådagalagdt, huruledes med fattig-afgifternas tilltagande följer fattigdomens öfverhandtagande; och jemväl i Skottland gifves det “socknar, der jorden, då afkastningen ej mer förslår till taxans betalning, ligger öde, der åkerbruk och bergshandtering öfvergifves och råkat i dylikt förfall, som der en jordbäfning härjat." Men ali sådan landsnöd — hvad annat, än en straffdom öfver de länderna, för det att man der velat med lagtvångets nödbröd afspisa de fattiga, såsom voro de djurvarelser och icke moraliska väsenden? — Allt pauperismens elände — hvad annat, än en högre rättvisas hemsökelser, för det man, för att icke störas i välståndets njutningar eller ens lida af eländets anblick, velat undandraga de fattiga allt personligt medlidande? Ja — hvad annat, än en rättmätig vedergällning, för det man, till vinnande af största möjliga beqvämlighet vid de nödställdas ändock oundgängliga afspisning-, påfunnit och vågat på stat anlägga, i den utdömda barmliertiglietens ställe, en omensklig, stenhård fattigvårds-mekanism?
Fält-Jägare-Regemente för dem oriktigt påförd vakans-afgift , ^3: 5. 4- 7:0 till restitution åt städerna Gefle, Huddiksvall och Söderhamn af erlagd rotefrihets-afgift 5. 1 r. 8:0 till en gratifikation åt Herr IIof-Marskalken J. A. Leijonmarck för dess förtjenster om Svenska Tabell Veiket 2,000: 9:0 till reseunderstöd för en, af Direktionen öfver Råby Räddningsanstalt för vanvårdade barn,utsedd person 1,000: — —- 10:0 lill liqviderande af en förre Arrendatorn af Uranienborgs Kungsgård, numera afl. Ekonomi-Direktören P. O. Tauson, tillerkänd fordran af Kongl. Majit och Kronan 583: 16. — 11:0 till begrafningshjelp efter förre Landt-Räntmästa ren i Westerås Län J. F. Alm . 254: 38. — 12:0 till restitution af skatteköpeskillingen för förra Kapellansbostället Rannäs Holstagård . 26: 43. — i3:o till understöd för de brandskadade i Falkenberg . 4>ooo: Tillsammans R:dr 124,099:20.11. — 12 — Förräntade Uti 78 § af nu gällande Reglemente för Riksgälds-Contoret hafva tillhörande Ständer förordnat, alt de till Riksgälds-Contoret influtna oell extra stats*- såsom tillgång för extra statsanslagen afsedda medel höra, intilldess de regleringen, komma alt för de bestämda föremålen utanordnas, hållas allmänna rörelsen till handa och göras för Riksgälds-Contoret fruktbärande, medelst uppköpande eller belånande af Armeens Ackords-amorteringsfonds, Skånska Hypotheks-föreningens, Bruksägares Hypotheks - Cassas samt framdeles sig bildande Svenska Hypolheks-föreningars räntebärande obligationer. Enligt hvad de af Revisorerna genomlästa protokoll nogsamt utvisa , hafva Herrar Fullmäktige med utmärkt nit och omtanka sökt uppfylla det nya vigtiga och ansvarsfulla uppdrag, som de sålunda erhållit.
Utom de uplysningar jag förra gången meddelade får jag dessutom underrätta It. o. Ad., att Majorerne vid LifGardet till häst ieke hafva någon ackordsränta att betala, då deremot Majorerna vid Artilleriet årligen få betala en ackordsränta af 40 5 Rdr; Uste Majoren vid Svea LifGarde får betala en ackordsränta af 506 Rdr 25 öre, 2:dre Majoren betalar 438 Rdr 75 öre; Uste Majoren vid Andra LifGardet betalar 472 Edr 50 öre, oell 2:dre Majoren 405 Itdr. På grund deraf får jag yrka, att dessa Majorers löner sättas lika med hvad R. o. Ad. beslutat för Majorerna vid LifGardet till hiist; de få i alla fall 500 Rdr mindre. Frih. Tersmeden: LTtsk. hav med afseende på Majorslönerne tillstyrkt K. M:s Propos. Ingen enskild motion har blifvit väckt om en förhöjning af nämnde löner; jag hemställer då, om det är lämpligt att lt. o. Ad., utan att frågan blifvit förberedd, på fri hand beslutar en sådan förhöjning. Jag tror det icke och yrkar derföre bifall till K. M. Propos. Hr af Klint och Hr Lefrén förklarade sig instämma med Frih. Tersmeden. Uppå härefter framstäld propos. bifölls Utsk:s ifrågav:de hemställan med de förändringar som föranleddes af R. o. Ad:s förut i ämnet fattade beslut. 21 punkten, ang.-de anslag för Andra LifGardet. Hr Björnstjerna: Jag anhåller, att R. o. Ad. äfven med afseende på Andra LifGardet ville bifalla K. M:s Propos. om en Bataljonspredikant. Med afseende på Sergeanter och DistinktionsKorporaler blir förhållandet naturligtvis detsamma som vid Svea LifGarde. Hvarföre jag anhåller, att B. o. Ad. ville i slutsumman vidtaga de förändringar, som häraf blifva en följd.