Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Igenom dödsfall, hade ett rum i 2dra fattig classen och 1 uti 3dje blifvit lediga, och upfyltes dessa ledigheter på det håll, at enkan Ingeborg Olsdotter i Hvithellan, som åtnjutit del i 3dje classen, nu upflyttades uti den 2dra och enkan Ingrid Olsdotter i Davidstorp samt Elsa Bengtsdotter i Staftorp, antogos i 3dje classen. § 8. Bevilljade församlingen 1 Rdr utur fattig cassan till understöd för soldate enkan Wik, som har sin af(lidna) systers barn at upfostra. § 9. Ljuspänningarna, som hittills utgått i Riksgäldsmynt, skulle hädanefter i Banco utgöras. Församlingen underrättades, at fähuset i prästgården vore mycket förfallit och i sommar borde nybyggas; men som det gärdet är i säde,27) som gränsar intill detta hus, så måste därmed hafvas anstånd till lägligare tid. In fidem, under Herr Prostens sjuklighet. Upläst och justeradt d: 10 december 1809 Carl Hallgren Eric Carell Pehr Olofson Anders Olofson Den 12 November 1809 sammanträdde församlingens ledamöter i socknestugan. Sedan ordföranden tillkännagifvit, at yngsta barnet af Pehr Pehrsson och dess hustru Sophia Lovisa Olsdotter i Sörtorp, den 5 dennes om morgonen funnits dödt uti föräldrarnas säng och at afsigten med socknemännens sammankomst nu vore, at undersökning härom anställa, så före-kallades först barnets moder, och efter framstälda och af henne besvarade frågor, inhämtades: at hon kl. 11 om aftonen tagit barnet till sig i sängen, kort därpå insomnat men vaknat imellan kl. 1 och 2, då varit ute, men ej förmärkt någon åkomma på barnet, hvarefter hon åter lagt sig och sofvit till kl. 5, då hon stigit up och funnit barnet vara dödt. — At dess man äfven legat i sängen, men åt väggen och barnet vid brädet. — At hon icke vid sitt upvaknande kunde finna sig på något sätt hafva klämt barnet och at detta barn förut varit friskt. Barnets fader Pehr
Då man således för detta nyttiga ändamål kan hoppas ett ökadt anslag, så skall jag icke sätta mig deremot, ulan instämmer med Gr. Frölich och de öfriga välda ledamöter, som talat för tillökningen. 11 H. 3i Den aa Mars f. tn. Ilr Aminoff, Joli. Fredr.: Jag är fullkomligen öfverlygad derom, att, då K. M. till II. St. afgaf sin nåd. propos. om anslag af 6,666 r:dr 32 sk. till ifrågavar. ändamål, K. M. uppgjort sin calcul på goda och säkra grunder. Vi böla ihågkomma att här är fråga om anslag för 4 år, med nyssnämnde summa för hvarje år, utgörande tillsammans för den beräknade tiden 26,666 r:dr 32 sk. b:co, eller 4o,ooo r:dr r:gs. Jag skulle önska att vi ägde så många skickliga ingeniörer, att vi på en gång kunde använda hela denna summa; men då förhållandet icke lärer vara sådaöt , och det likväl är nödigt, alt dessa undersökningar verkställas af skickliga personer och med noggrannhet, så följer deraf, att icke så många undersökningar kunna ske hvarje år, att icke det tillstyrkta årliga anslaget dertill blir tillräckligt. Ehuru detta ändamål visserligen är vigtig t, böra vi likväl hushålla med våra tillgångar, så att vi äga något öfver för andra lika angelägna, om icke ännu vigtigare föremål. Af dessa skäl, och pä grund af hvad Utsk. anfört i anledn. af anmärkn:na vid ålerremissen, tillstyrker jag bifall till det af Utsk., i öfverensstämmelse med K. M:s uti Dess nåd. propos. uttryckta begäran, föreslagna anslagsbelopp, såsom i min tanke till en början fullkomligen tillräckligt. Dessutom får jag erinra, att då StatsUtsk. naturligtvis, vid stalsregler;ns uppgörande, lämpat de särskildta anslagsbeloppen efter de påräknande tillgångarna, så böra vi deruti göra så litet som möjligt afbrott, för att icke för mycket rubba den marsch, som StatsUtsk. följt. Gr. Frölich:
Olje* odj anbta än Sftjölqvat* nät, få (fola be upptagas till betås vevFliga i otten gångbata vätbe, famt meb tillämpning af be gtunber, forn föt vätbering af Remman, btuF odj betgverF äto förejFrifne, uppjFattaS efter ben affomft, be Funna od) böta gif* ma åt fina egate; ffolanbe bevillnings*afgiften becföte alltib påföras ^öerfet od) utgå i ben ort, bet bet ät beläget, cijvab en ellet flere bernitt fyafma bel. S>ocF (Fola fåbane SDFaSugnar, ^milFaS ttllroerfning bevisligen fötäblas, af egaren vib jemväl [)onom tillhörigt 0tångjetnS*bruF, taperas gemenfamt meb bruFet, på bet flälle, bet betfamnta ät beläget. Silla anbta Masugnar (Fola ovilForligen uppgifvas och till vätbe befFattaS, bet be äto belägne. 6i §. 77.
Men å andra sidan har tidpunkten för sällskapets b e s ö k härstädes varit så olämplig s o m gärna kan tänkas; o m stockholmaren vid midsommartiden har att välja antingen ett uppfriskande landtlif i sin vackra skärgård eller ett, o m än så frestande, teaternöje i staden, är han ursäktad, o m han tar sin tillflykt till det förra. Däremot taga vi för alldeles gifvet, att dessa balettföreställningar skulle ägt r u m för utsålda hus, o m de i stället kunnat bjudas o s s i slutet af augusti. Då har publiken sommarhvilan b a k o m sig o c h senterar gärna allt godt, s o m bjudes i nöjesväg. Ville därför den danska balettkåren ha Stockh o l m i åtanke v i d ett annat tillfälle, m e n då så sent på sommaren s o m möjligt, skulle den helt visst få revanche för sitt n u lidna ekonomiska nederlag. T \ J U R G Å R D STE A TERN öppnar i dag lördag sina U portar för säsongen m e d uppförandet af ett nytt svenskt folklustspel i tre akter, betitladt » När nämndemansmoras I d a skulle gifta sig.&gt; Vi återkomma i ett följande n u m m e r till ett närmare o m n ä m n a n d e af stycket. pr meter. De utvalda sidentygerna sändas till Sverige endast d i - rekt till privatpersoner tulloch fraktfritt är det bästa! Schweizer k Co., Luzern (Schweiz). Sidentygs-Export. H. Allm. Tandläkare W i b o m, Östermalmstorg 1. (S.T.A.60178) Tandläkare G.W.Widfond Drottnlngg. — Rikstel. Garanti för hållbarhet. antagas fortfarande elever, damer och herrar i skilda kurser. Undervisning i anatomi, fysiologi och sjukdomslära meddelas af läkare och medicine amanuenser. Fullständig undervisning i elektriska och den nya lättoch tystgående dubbelaxlade handvibratorns användning för sjuka. Kapten W. Amans symaskinskoppling till Direktör C. H. Liedbecks vibrator säljes äfven vid G. H. Liedbecks institut. Rikstel. 4165. Allm.
Besv, och Ekon.-Utsk‘.ns Utlåtande, l\T:o 63. alt denna afgift skall på hemmanen fördelas position efter den grund, sorn blifvit följd vid upprättandet af roteringsverket för Halland, men att deremot samma afgift icke utgår, då hemmanen, i krigstid* såsom Utskotten bär nedan tilIstjrrka, åtgöra extra rotering. På de grunder, Utskotten redan anfört, vidhålla Utskotten sitt yttrande, i fråga om de utsockne frälsehemmanens i Halland extra roterings-skyldighet. Hvad slutligen beträffar frågan om eftergift af de rotevakans-afgifter, som blifvit de utsockne frälsehemmanen påfö-rde, oell återbetalning af deni, som redan blifvit erlagde, så få Utskotten upplysa, att för åren 184T> 1842 och i843 sådane rote-vakans-afgifter blifvit debiterade* oell deraf inlevererats lill Halmstads ränteri följande belopp, nemligen: 4,241: 42 / 4,834 4.291: 3,337: '9- 1. 4- I o. I. År 184 f. Debiteradt: ä 55 r:dr 39 sk. 1 rst. per rote: a 69 r:dr 10 sk. 7 rst, per rote: — Halmstads fögderi — Warbergs fögderi å 68 r:dr I7 sk. 4 rst. per rote: För Fjäre fögderi År 1843. Såvidt af räkenska3. 'perne synes, är af 5.fmolstående belopp 4,026: l4- lo.) ej något inbetaldt. hvarvid likväl bör anmärkas, att i de belopp, som, på sättnämndt är, blifvit erlagde, ingå rotefrihets-afgifter äfven af sådane kronooell kronoskattehemmansdelar, sorn vid uppgörandet af det nya roteringsverket för Hallands Statssamt Allm. tesv. och Ekon.
Af den 13 Mars, i anledning af föreslagne åtgärder till Veneriska smittans utrotande. S. D. I anledning af Stars-Utskottets uti insändt och nu uppläst Memorial, af den 6 i den-' na månad gjorde anmälan, att 2:ne af de Respektive Riks - Stånden bifallit, men deremot 2:ne, efter meddeldte och besvarade återremisser , afslagit Utskottets under den 24 sisth December afgifne Utlåtande, öfver Kongl. Majus Nådiga Remiss af Utredningsmännens i aflidne Regerings-Rådet von Scheivens Sterbhus ansökning om ■utbekommande af den pension honom tillkommit, men han underlåtit inom föreskrifven tid uttaga; fann Bonde-Ståndet med godkännande af hvad Utskottet, i afseende härå, uti Memorialet derjemte hemställt, för godt att, likmätigt 69 §:n Regerings-Formen, öfverlemna frågan till Förstärkta Stats Utskottets åtgärd och afgörande. S. D. Aid förnyad föredragning af nedannämnde sedan sista Plenum på bordet hvilande Betänkanden och Utlåtanden , nemligen: StatsUtskottet. 1. Af den 11 sistedne Mars, angående föreslagen förändring och lindring i Saltpeter-gärdens utgörancie af hemmanen i Riket; och Prot. Af samma dag , angående Strömsholms Stuteri-Inrättnirig, samt Allmänna Besvärs, och Ekonomi - Utskottets. 1. Af den 4 Mars, i anledning af väckt fråga om förändring uti g §:n KonglSeglationsOrdningen den 15 Junii 1774; och 2. Af samma dag, rörande yrkadt upphäfvande af Stockholms Stads rättighet att uppbära Pa rm-, Torgoch Renhållnings - penningar , då Hö, Halm, Ved och Brunkol inlöras, saint äf Landtmanens åliggande att i vissa Städer erlägga Vågoch Mätare-penningar för inkommande varor ; blefvo dessa ämnen i anledning af åtskillig® inom Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar till vederbörande Utskott återremitterade. S. D.
Pa manga ställen har man förbundit sig, at genom easkstld anstallt ^roäuLLra Salpetter och siere hafwa redan gärt i författning derom; et helt Höfdingedöme har under trzr den nu påstående Riksdag pä förhand af Hemliga UtS skolters Betänkande gjort el savant anbud, som Betänkandet innehaller. Herr lia ion stein. Ehuru Ledamot af Hemliga U skottet, har jag el deltagit j beredandet af förewarande Bestuf, och nödgas bekänna at jag icke full. komligen kanner ämnet. Ridderskapet och Adeln torr de dock tillära mig ak omnämna de OisooUrfer, soM i Hemliga Ulskoktets plena föreföllo; af Ledamöter, sa mäl bland Adeln, som af Preste och BondeStändrt, hörde jag nog allmänt sagas: at det nu warande sältet a t rilwerka Salpetter för Lander möre besvärligt och tryckande; at man wdke nöjd at filippa dek; at Konungens Nådiga krnpolnian pa stera Orter blifmit bejakad, men at åtskilliga orter i anseende til Jordmänen omöjligen kunde frambringa Salpetter. Härtil swaradcs, ar enligt förfi-get Man finge Sockne . och Härada-mis öfwcrenskomMa om lewereringen; ar de som anlade l dor kunde biträda andra; ak tillverkningen skulle blifwa sä stor, ak en Hemmansbr» för et lindrigt pris skulle kunna kilhandla sig hmad han til Afgifken behöfde. Man förmodade äfiven, at geVM dcc nya sättet Salpetter skulle kunna blifma en lönande Lxporr wara. Desta äucourlsr har jag trott mig lil uplyöning böra ansöka. Grefwe lVlörNer. Enligt de uplySttittgäp Friherre loll och Herr von Kvtsnstein lemnat, finner jag sa mycket billigare och lättare, at de orter, som ej aga Salpetter, fä betala med penningar, som sa god Salpetter - tilgang finnes pa andra Orter. Grefwe ILZZ Grefwe hamilton.
Så rang det liksom af domens klockor i luften, och häromkring schavotten sjöng en dödspsalm sig själf, utan att man visste, hvarifrån det kom. FÖRSTA BORGAREN. Huh, det är ruskigt och mörkt härute. God natt, kära bror! ANDRA BORGAREN. Bah! Vill du inte komma in och hålla mig sällskap? FÖRSTA BORGAREN. Tack, tack! I sådana här tider trifs man hälst hemma vid ljus hos hustru och barn sina. Måtte det bli bättre tider för dem engång. God natt, god natt! (Han går. Månen framskymtar ur moln och kastar svarta skuggor öfver scenen. Andra borgaren går in i sin bod, den han stänger efter sig). Andra scenen. DANIEL HJORT (inkommer). "Jag har den fackla, som ditt dunkla öde i blodrödt sken skall lysa upp", så föllo ju hennes ord. Jag hör dem än, jag hört dem igenom sömnlös natt och dagens vimmel. Du öde, skall ditt dok du ändtligen för mig upplyfta! Fader, moder, hem! Hvad ljufva ord! Jag sagt dem aldrig förr. Är det en dröm, en dröm, som gäckar mig! Min hela själ är väntan, mina sinnen försmält uti ett enda: hörseln. (Lyssnar). Hör jag ej steg, ej röster här! (Tornuret slår nio). Ah, timman slår! Tredje scenen. Daniel Hjort. Katri. KATRI. Hvar är du, för hvars skull i tjugu år min fot har blödande på törnen trampat, hvar är väl du, så känd och dock så okänd, uti hvars hand ett vapen jag förtror, som blodshämnd starkt, som dödligt hat så segt? DANIEL HJORT. Om mig du menar, är jag här. KATRI. Jag lofvat dig säga, hvem du är. Jag kan än mer, jag kan dig föra till din moders famn och till din faders graf. DANIEL HJORT. Ve, om ditt hjärta en hopplös smärta känt och vågar dock min öde själ med falsk förhoppning gäcka! KATRI. Jag gäckas ej, om själf du mig ej gäckar.
För att afhjelpa detta onda har man, för att undgå anlitandet af det enda verksamt gagnande medlet, föreslagit lärareantalets förökning och skärpta fordringar eller den juridiska embetsexainens borttagande, i hvars ställe hvarje jurist skulle aflägga juriskandidat-examen. Men erfarenheten har visat, att ökad lärarepersonal ingalunda förminskat klagomålen öfver det juridiska studiets förfall och den civila embetsinannabildningens låga tillstånd. De hafva fortfarit och i sednare tider snarare stegrats än aftagit, ehuru fakulteterne i Upsala och Lund, vid 1840—41 årens riksdag lingö professionernas antal fördubbladt. Lika litet hafva stegrade examensfordringar visat sig mägtiga att förhindra ytlighet i studierne och svaga insigter hos de examinerade. Svårigheterne ligga djupare och kunna ej halvås, med mindre än att fakulteten förlägges på en ort, der de studerande icke, för bröds skull, nödgas i brådskande hast aflägga examen och sedermera, vanligen för alltid, afbryta sina studier. Den svårighet, som vid hvarje ny ledighet inom fakulteten, yppar sig för platsernas besättande, samt de olägenheter, med hänseende till undervisningens uppehållande, som uppstå, när någon eller några af lärarne, för riksdagsgöromål eller andra angelägenheter, söka befrielse från tjenstgöringen, vittna för öfrigt, att det i Upsala icke kan erhållas tillräckligt antal goda lärarekrafter för ett ökadt antal embeten. Det har i allmänhet antagits, att hufvudsakligen den medicinska och juridiska fakulteten skulle vara i behof af det erfarenhetens och praktikens stöd, m. fl. fördelar, som hufvudstaden erbjuder; men det erfordras icke mycket eftersinnande, för att inse, af hvilken omätlig vigt det äfven för de vetenskapers odlande, hvilka omlättas af den Filosoji-ska och Theologiska fakulteten, vöre om dessa blefve förflyttade till Stockholm. En af Upsala universitets utmärktare nu aflidne lärare (Atterbom) har öppet erkänt, att filosofien icke under närvarande förhållanden kan med framgång vid universitetet studerås*) Afven en annan upplyst man, II.
Puke: Gr. Platen har visserligen förklarat, att han icke ämnat göra Förvaltnrn af SjöArendena någon tillvitelse. Jag respekterar detta Gr:ns yttrande, men då man läser motionen, finner man helt annat. Hr Lilljehöök har nyss citerat ett uttryck i motionen, och jag tror att detta åtminstone innebär, att Förvaltn:n af SjöArendena, enl. Gr:ns åsigt, icke upfyller sitt ändamål. Dessutom påminner jag mig äfven ett annat yttrande i motionen, hvari Gr:n säger, att det bestyr Förvaltnrn nu har med fartygs ritningar är obehöflig, när de bli ' upgjorda af dertill skicklig person, så frågar jag: innebär icke detta att den person eller den authoritet, som har med dessa saker att skaffa, icke är värfvet vuxen. För öfrigt och ehvad motionären än må säga, att han icke åsyftar Förvalt:n:ns indragning, strider detta helt och hållet mot innehållet af motionen, ty der står tydligen, att detta embetsverk skall indragas. Remitterades till StatsUtsk. Föredrogs och remitterades till LagUtsk. Frih. Alslrbmers, Jonas, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, med förslag till stadganden rörande skogshushållningen. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. Gr. von Rosens, Adolf Eugene, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion om inrättande i hufvudstaden af ett homöopatiskt sjukhus eller ock en polyklinik för homöopathisk sjukbehandling. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. Frih. Raabs, Carl Adam, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion om nedsättande af en Komité för behandlingen af landtoch 552 Dan 10 December f. m. sjöförsvaret med dertill hörande frågor i en för hela Rikets försvarsväsende åsyftad plan. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk.
Den vidare föredragningen af förslaget, uppskjöts härefter till nästa plenum. Frih. Klinckowström: Jag får vördsamt hemställa, att af de under dagens lopp bordlagde Betänkm Stats-Utsk:ts rörande reglering al utgifterna under Hiks-Stalens sjette hufvudtitel måtte sättas först på föredragningslistan. Med förmälan, att Frih. Klinckowström hade föreslagit, att å målslistan skulle uppföras näst efter Riddarh.-Utsk:ts under behandling varande Betänk. Stats-Utsk:ts denna dag bordlagda Utlåtanden N:ris 60—65 samt derefter de öfriga jemväl i dag på bordet lagda Mem:r och Betänk:n; hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida B, o. Ad. behagade härtill lemna bifall. Kopades ja. B. o. Ad. åtskiljdes kl. {II e. m. In fidem, 0. Brakel Plenum kl. 10 f. m. Justerades protokollet för den 7:de sistl. Mars e. ni. Fortsattes föredragningen af Riddarh.-Dtsk:ts Betänk. N:o 8, med förslag till ny Riddar!).-Ordn. § 10. Frih. Klinckowström, Budolf: Det är med anledning af det beslut rörande förslag till Biddarh.-Ordn., som B. o. Ad. fattade i sista plenum, som jag vågar föreslå att följande förändringar i 3:dje mom:t måtte ske, nemi. att ordet »allmänna» utbytes mot »lagtima»; »särskilda» mot »urtima», samt »sammankomst» mot »adelsmöte». Mormt skulle då komma att lyda: Till det lagtima (urtima) Adelsmöte som börjas (börjats) etc.
Riksgälds-kontoret utfärdade komma att lyda sålunda: ”Skulle dessa kostnader under ett eller annat år öfverstiga den dertill sålunda anslagna summa, må till det öfverskjutande kostnads-beloppets godtgörande användas hvad utaf enahanda anslag för de sedan innevarande riksdags början förflutna år möjligen kan vara obegagnadt. Derjemte och på de skäl Justitioe-ombudsmannen till stöd för sin härom gjorda framställning anfört, får Utskottet äfven hemställa. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 63. 13 att den nu föreslagna förändringen uti ifrågavarande stadgande jemväl må få tillämpas i afseende på godtgörelsen af kostnaderna för Justitiae-ombudsmannens embetsresor under de sednast förflutna 3:ne åren, samt att skillnaden mellan dessa års resekostnads anslag och hvad lian häraf från Riksgälds-kontoret utbekommit alltså må med 92 R:dr 20 sk. 2 rst. till honom utbetalas. Stockholm den 2 Mars 1854. Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Mars 1854, kl. 4 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående eftergift för Notarien E.
xä bordet lagde memorial angående stängsel skyldighet samt Wallhjons hällande. Herr ak Klinteberg ^Vilbelm: jag kan ej sinna, akt Högloft. Utskottets resultat i fragan fullkomligen instämmer med dest prämitzer ty dä den saken tages för afgjord, att hägn och fred för ägor är för Jordbrukaren af yttersta wigt, sä mäste en tidigare anstalt derom wara mera formonlig, är den som widtages sednare, och dä enligt äldre Författningar tiden för hägnads skyldigheten warit bestämd till den r Maj hwarje är, dä, L be södra orterne wäxterna wid den tiden redan äro i tilltagande, och följagteligen behöfwa wärdas frän ohägn genom stängsel, dä af detta uräldriga bruk ej nägon allmän olägenhet warit känd eller blifwit öfwerklagad och dä ett npskof blott skulle lända den försummelige tils biträde, men den idogc till olägenhet; sä anser jag mig ej kunna bifalla, hwad Utskottet om et! längre rådrum med stängselns ärliga uprättande förestagit, utan yrkar, akt i denna del wid stadgandet mä förblifwa, hwaremvt det samma, i dest öfriga innehäll synes lända landtbruket kill sörmon. Herr 8» Den 3 Julli. Zer'r liliam, kelir, instämde häruti. friherre ak liaK.LN8on, ^näsrs: Jag för Niiri Vel anser Utskottets tillstyrkande i afseende pä tiden för stängsels upsältande om wären wara bade nyttigt och billigt. Osta händer ester starka rvintrar eller inträffad frost tvärliden, i synnerhet i skogsbygd ä ds norra orter, att jorden ännu ivid Maj månads början icke blifwit sä tidigt sti frän käle, att jordägaren medhunnit särta den förfallna hägnaden t ständ.
Till följd af de sålunda besparade byggnaös-koslnaderna och genom uteslutande frän jernvägs-systemet af den utaf Kommittéen föreslagna ban-anläggningen mellan Upsala och Gefle med en beräknad längd af 9jmil, blifver del äfven möjligt att förr bereda tillgång lili den norra stambanans ändamålsenliga utsträckning från Stockholm genom det inre af landet till de norra provinserna samt utgrening vesterut från någon punkt i närheten af Sala till Orebro. Den sammanräknade längden af vestra och norra stambanorna öster Stots-Utskottels Utlåtande N:o 62. 45 om Hjuld, tid gränsen af örebro och Skaraborgs län, blifver ändock två mil kortare, än hela längden af de utaf Jernvägs-kommiltéen löreslagna banorna på ömse sidor om Mälaren, då den norra liniens utsträckning från Upsala till Gefle också (ages i beräkning. Den norra banans af Kongl. Maj:t godkända ledning från Stockholm öster om Sigtuna-fjärden i nästan rak linea till Upsala och derifrån lill Sala samt förening med Dala-Gelle-jernvägen synes Utskottet vara denna banas mest ändamålsenliga riktning med afseende å trafiken inom de på kommunikationer vanlottade norra orterna, hvilka, för tillgodogörandet af sina naturliga närings-tillfällen och afsältandet af sina från så väl bergssom jordbruket och boskaps-skölseln hemlade produkter, äro i högsta behof af lättade förbindelser ined hufvudsladen samt rikets vestra och sydligare delar. Hvad särskildt beträffar norra stambanans anläggning på östra sidan om Sigtuna-fjärden, anser Utskottet obestridligt, att härigenom beredes ett ojemförligt större gagn för trafiken, än otti denna bana aniägges på samma fjärds vestra sida, hvarigenom sagde bana skulle komma alt blifva innesluten mellan Sigtuna-fjärden och den egentliga Mälaren samt ända till Örsunds-å kotnma att framgå öfver en landtunga af endast omkring l|- mils bredd. Deremot kommer densamma genom sin anläggning öster om meranämnde (järd ali blifva tillgänglig ej allenast för en mer än dubbelt så stor folkmängd, ulan ock för transportgods frän ett betydligt vidsträcktare område.
Efter långvariga, under flera dagar pågå - Den 15 Februari e. m. 101 ende debatter vid 1840 års Riksdag, beslöt R. o. Ad. alt val inom Ståndet skulle antagas såsom grund för dess representationsrätt vid en blifvande reform. De män, hvilka hufvudsakligen bidrogo till det beslut, R. o. Ad. då fattade, hvilka då ledde Ståndets öfver - läggningar, voro lika på erfarenhet, hade grånat under parlamentariska strider, och voro lifvade af en varm fosterlandskärlek. De hyste -den fasta förhoppning, att den grundval, de då lade, skulle blifva beståndande, samt alt deras efterkomlingar icke skulle vägra alt infria det löfte, som R. o. Ad. med stor pluralitet då afgaf. Med smärtsam förundran har jag funnit, att en af dessa män numera i frågan ändrat åsigt, men jag för min del kan icke svika det en gång gifna ordet. Stånd redan förkastat det förslag, som nu utgör föremålet för R. o. Adis öfverläggning, och det således med skäl kan anses icke löna mödan att ingå i pröfning af dess detaljbestämmelser, så är det måhända icke olämpligt alt söka fästa R. o. Adis upmärksamhet på vigten af det beslut, R. o. Ad. går-alt falla. Delta beslut är nemi. af ganska stor betydenhet, icke allenast såsom ett uttryck deraf, att R. o. Ad. fortfarande vidblifver sin vid 1840 års Riksdag uttalade afsigt, att, för tillvägabringande af ett förbältradt representationssätt, upoffra den personliga sjelfskrifvenheten, ulan äfven derföre, alt ett annat RiksStånd, hvilket under föregide Riksdagar hyllat åsigler i denna fråga, som äro i fullkomlig strid med dem R. o. Ad. förfäktat, genom sitt beslut öfver ifrågavide förslag visat, att Ståndet slutligen medgifvit alt detsamma medför en icke obetydlig allmän förbättring af det nnvaride tillståndet.