Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som anser den af Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om en fyrinrättning å skäret Understen, beslutade underdåniga skrifvelse böra innefatta anhållan, att en fyrbåk på skäret Understen måtte, så vidt tillgångarne det medgifva, varda uppförd; röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner nej, kommer skrifvelsen att innehålla underdånig begäran, att Kongl. Maj:t täcktes, så framt ej hinder möta, sorn af Rikets Ständer icke kunna förutses eller bedömas, Nådigst anbefalla, att aftal må inledas med Kejserliga Ryska Regeringen om de ytterligare fyrbyggnader, hvarmedelst, efter anordnad gemensam undersökning af local-föi hållandena, sjöfarten i Södra Qvarken kunna anses bättre betryggad, samt derest anläggning af en ny fyr fä Svenska sidan, vare sig på Understen eller annorstädes, pröfvades erforderlig, i mon af tillgängarne derom förordna. Stockholm den 26 April 1845. Ank. till Exp.-Utsl. d. 28 April, kl. 5 e. m. Memoriali anledning af åter remiss ä Utskottens Betänkande, N:o yn Från Vällofl. Borgare-Ståndet har berörde Betänkande, angående föreslagna åtgärder till upphjelpande af sillfisket i Bohuslänska skärgården blifvit Staissamt Allm. Best.- och Ekon.-Uiskottens Memorial, N:o 116. 3 till Utskotten återremitteradt; men då samma Betänkande blifvit den 17 sistl. Mars af Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Högv. Preste-Ståndet och Hcderv. Bonde-Ståndet, gilla dt, och frågan således, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, är genom tre Stånds beslut afgjord, kunna Utskotten dermed icke taga vidare befattning. Ank. till Exp.-Utsk. deu 28 April, kl. 5 e. m; Memorial, i anledning af äterremiss å Utskottens Utlåtande, JV:o j3.
In_ ocjl utm det af Fullmägtige den 24 April 1851 bestämda pris, eller 5 R:dr vexiingspri* a 24 sk. vid inoch 5 R:dr 40 sk., allt Banko för dukat, vid utdukater. vexling. Under året hafva blifvit invexlade 16 dukater och utvexlade 1,390. Vid jemförelse emellan det då bestämda bokföringsvärde af 5 R:dr 32 sk. Banko per dukat samt förenämnde inoch utvexlingspris, finnes Banken på denna rörelse hafva gjort en vinst af B:ko R:dr 234: ig sk. Efter emottagande af det vid sednaste Riksdag utfärdade Banko-Reglemente, hafva Fullmägtige den 18 nästlidne Mars bestämt invexlingspriset å Svenska och Holländska dukater till 8 R:dr so öre Ruut per dukat; och som § 101 i samma Reglemente föreskrifver, att utvexling af dukater från Banken får ske till ett pris, som med 10 öre för dukat öfverstiger det, hvilket för tillfället gäller vid invexlingen, så utgör utvexlingspriset följaktligen 8 R:dr 60 öre Riksmynt per dukat. 30 Till åtlydnad af föreskriften i nyss åberopade § af BankoReglementet äro Svenska och Holländska dukater numera i Bankens räkenskaper bokförde till 8 R:dr 25 öre R:mt stycket. § 19- sufrermynt Under den tid, förevarande revision omfattar, har någon för af äldre prä- säljning af specier utaf äldre prägel icke egt rum. Beloppet af 9elBankens förråd i dylikt mynt vid den af Revisorerne förrättade inventering tinnes här ofvan under § 3 uppgifvet. § 20. Uppköp och I § 15 af sednaste Revisions-be^ättelse är redovisning för försäljning af uppköp och försäljning af vexlar å utrikes ort, lemnad till och med vexlar. ^en 3 September 1857, då behållningen af sådana vexlar slutade å ett belopp i R:dr Silfver-Specie af 155,479: 8.
Grunderna, hvarpå Motionairen fotat så väl rättigheten till större eller mindre panna, som den årliga afgiflens belopp, synas mig i högsta måtto rättsenliga. Då Bränvinsbränningens förnämsta syftemål, näst husbehofvet, bör vara den, att under våra långa vintrar uppdrifva och underlätta Ladugårdsskötseln, synes det aldeles oemotsägligt, att större eller mindre rätt dertill bör grundas på mängden af de kreatur, som skola förtära dranken. Lika solklart tyckes det vara, att då man betalar för en tillverknings-rättighet, bör man betala i mon af tillverkningen. Någon mera enkel och conseqvent regel torde icke kunna framställas. Att betala efter Bränvinspannans storlek, leder till den största ojämnhet; dels illuderas Förordningen, äfven efter den fullkomligaste redaction, så att hattens beskaffenhet kan, utan ökad afgift, öka Pannans rymd med hela a5 procent och deröfver; dels är vattentillgång och local sådan, attén del personer endast kunna förrätta Bränvinsbränning en tredje - Den 19 December f. m. del af året, då andra, med lika stor Bränvinspanna, och samma afgift, kunna, genom begagnandet af rinnande vatten, tillverka bränvin hela året öfver; dels kan det inträffa, att man genom vådeld, eller andra tillfälligheter, blir satt utur stånd begagna mer, än en ringa del af bränningstiden, och således betalar skatten nästan utan all fördel. Härtill kommer den ofantliga skillnad i tillverkning, som medhinnes genom mer eller mindre konstmässigt och vetenskapligt inrättade Bränvinspannor, till exempel de så kallade pistoriska; icke bör någon förmenas, att genom ändamålsenligare Redskap påskynda sin tillverkning; men att för en sådan Bran vinspanna betala lika skatt, per kannerum, som fären simpel och vanlig, vore en oskälig vinning; likväl blef det svårt om icke omöjligt, att emellan så olika Redskap uppgöra en comparativt billig tariff för skatten.
När nu deremot antalet af dessa sednare tjenster, utan pensionsförmon för dem alla, och utan Den 2i Maj! f. m. 5i att RegeraentsChefernas vilkor ökas till hvad de voro innan 1813 och 1816 årens organisation, synes tydligen, att Regementsoch Bataljons-Chefernes belägenhet» efter hvad Utskottet hemställt, skulle blifva vida mindre fördelaktig än hvad den hittills varit och nu är, så väl i fråga om befordran, sora i ekonomiskt hänseende. Gardes-Regementerne. StatsUtskottet upptager i 14 och i5 pnnkterne af dess Utlåtande rörande anslagen för Svea och Andra LifGardesRegementerne, en tillökning för UnderBefälets lönereglering af 8179 R:dr 8 sk. för hvardera Regementet, hvilken summa är öfverensstämmande med hvad Kongl. Majrt i och för detta ändamål äskat; men ehuru Utskottet rnedgifvit nödvändigheten af nämnde lönereglering, på sätt Utlåtandet innehåller, föreslår likväl Utskottet för detta behof ett ökadt anslag af endast 4000 R:dr, med besparing af 307 tunnor spannmål, som förut utgått såsom douceur till Fältväblar, Batailjons-Adjutanter och Corporaler, och tror, att tillgång för förbättrandet af UnderBefälets löner skulle vinnas i de besparingar som uppkommo, om minskning i Compagniernes antal kunde ega rum.
Preste-Ståndet beslöt lagga dessa Memorial till handlingarne, med förklarande att de deruti omförmälda motioner borde af Stats-Utskottet behandlas. S. D. Vid ånyo skedd föredragning biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: JM 14, i anledning af väckt motion om upphäfvande af 2 Kap. 5 och 6 §§ Giftermåls-Balken; och JM 15, i anledning af väckta motioner om förändring i föreskrifterna, angående skyldighet för prest att pröfva vilkoren för lysning och vigsel. S. D. Föredrogs ånyo Ståts-Utskottets Utlåtande, JM 22, angående Riksgäldskontorets förvaltning under den tid, som förflutit sedan början af sistförflutna riksdag. Härvid förekommo: lista punkten. Lades lill handlingarne. 2:dra punkten. Utskottets hemställan bifölls. 3:dje och 4:de punkterna. Lades till handlingarne. 5:te punkten. Utskottets hemställan bifölls. 6:te punkten. Lades lill handlingarne. 7:de punkten. Ståndet lät vid hvad Utskottet hemställt bero. 8:de punkten. Lades till handlingarne. Ståndet biföll hvad Utskottet tillstyrkt. Från Vdllofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande, JM 22, angående Riksgäldskontorets förvaltning under den tid, som förflutit sedan början af sistförflutna riksdag. Härvid förekommo: lista punkten, angående det enligt Riksstaten anvisade bidrag tili Riksgäldskontorets utgifter. Dervid lät Ståndet bero. Prol.-Uldrag den 10 Januari 1863. 163 2:dra punkten, angående anskaffningen af det till bestridande af kostnaderna för Statens jernvägsbyggnader erforderliga lån. Bifölls. 5:dje punkten, angående förräntandet af Riksgälds-kontorets kontanta behållning ; och 4:de punkten, angående ändring i instruktionen för Revisorerne vid granskningen af Riksgälds-verkets förvaltning. Dervid lät Ståndet bero.
N/o i5o. byteshandel , det icke synes vara någon, svårighet underkastadt att, ulan fara för oförskylld förlust, dervid ställa sig merberörde stadgande till efterrättelse, enär de köpande sjelfve äro i tillfälle att granska det Jern de emottaga, och alltid böra kunna uppge tillverkaren och binda honom till ansvar, som äfven, i anledning af samme Talares framställning om ett ”ansenligt nedsättande” af de till |:del af det ostämplade Tackjernets värde bestämda böterna , tillkännagifva, alt detta, såsom varande en serskild, i motsatt syftning mot den ifrågavarande Motionen, nu först väckt fråga, icke lär kunna till pröfning upptagas. På grund af nu anförda skäl hemställer Utskottet å nyo lill Rikets Högloft. Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla Utskottets förut framlagda förslag till förändrad lydelse af 4 §• i Mom. i Kongl. Antom till Exp.-Utsk. den 17 Sept. 1829. Ytterligare Utlåtande, angående vackt■ fråga om utvidgad smides ~ rättighet samt om upphäfvande af det nu varande smides-för bud på vissa ställen inom Bergslag. XJtskottets härutinnan, under N:o *jg, förut afgifna Betänkande har af Höglofl. Ridderskapet och Ädeln blifvit afslaget, mea af de öfriga respeetive Riks-Stånden återförvist; och hafva inora Högvördiga PresteStåndet, Prosten Forsslind och Professoren Morénj samt inom Vällofl. BorgareStåndet Herrar NoréusMontan och Ekerman s emot Utskottets vilkorliga tillstyrkande af rättighet att vinna utvidgadt smide vid privilegierade Stångjerns-verkstäder inom Bergslag, samt upphäfvande af det å vissa ställen derstädes gällande smidesförbud för Bergsmans-härdarna, blifvit anförda förnämligast följande anmärkningar: ao Allm. Besv.- och Oec.-Ulsk.
Yäl erkänner kommittéen, att bränvinsbränningen bäst egnar sig för landsbygden och att den kau bedrifvas i förening med jordbruk, utan att någondera näringen åsidosättes, men kommittéen kan ej underlåta att fästa uppmärksamhet å de förluster, som, i fall ett högre jordvärde lades till grund för rättigheten till fabriksbränning, skulle drabba alla dem, hvilka, dertill af hittills gällande förordningar föranledda, redan anlagt och nu innehafva bränvinsfabrb ker på mindre egendomar eller jordlägenheter, och hvilkas anspråk på skydd för innehafde rättigheter och deraf beroende ekonomiskt välbeställd skäligen fordra afseende. Kommittéen tror ock, att ett fabriksbränneri, grundadt på uppköp af råämne och bränsle i sin omkrets och anlagdt på i delta afseende tjenliga ställen, kan gagna både den större och mindre jordbrukaren fullkomligt lika mycket genom del afsättningstillfälle, den öppnar för deras produkter, som idkandet af egna brännerier med inbördes täflan att, under monopoliets skydd, undersälja hvarandra, skulle göra det. Det är således med full öfvertygelse, att förslaget i denna del stödjer sig på rättvisa mot den enskilde och fördel för det allmänna, som kommittéen i underdånighet föreslagit, att rättigheten till idkande af bränvinsbränning såsom fabriksrörelse mätte, oberoende af innehafvande jord, upplåtas åt hvarje välfrejdad Svensk medborgare, som uppfyller de vilkor, som för sådan rörelse blifvit stadgade. Härvid har kommittéen i första rummet ansett nödigt utstaka de gränser, hvarunder och hvaröfver dylik bränvinsbränning ej må sträckas. Om ej ett minimum bestämdes, hvarigenom man försäkrar sig örn, att dylika anläggningai icke urarta till stugubränning, skulle icke blott sjelfva det begrepp af tillverkning i större skala, som man fäster vid benämningen fabrik, gäckas, utan ock alla de fördelar, fabriksbränningen kan medföra, tillintetgöras, hvaremot alla de olägenheter, som vidlåda husbehofsbränningen, här skulle framträda i så mycket större grad, som samhället ej hade samma band på fabriksbrännaren i smått, som det har på husbehofsbrännaren, hvilken måste vara jordegare.
Konung, äge i förra fallet Rikets Interims-styrelse att inom Åttonde dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, afgifva till Riksförsamlingen förslag om Förmyndarestyrelsen, och i begge fallen hvarje Riksdagsman inom samma tid samma rätt. Har lagtima Riksdag varit så nära förhanden, sorn i 56 ff. säges, eller är den samlad, när Konung dör och Thronföl färe omyndig är, bestämme Riksförsamlingen , i öfverensstämmelse med den i 143 omförmälda Riksact, den dag, hvarifrån den ofvannämnde Åttonde skall räknas. Riksförsamlingen välje sedermera inom Två dagar efter den för förslagens aftemnande fastställda dagen, Sextiofyra bland sina ledamöter till en Nämnd, som inom Fern dagar efter sitt sammanträde a fgör frågan om Förmyndarnes antal, samt likaledes inom Fem dagar efter den, då antalet bestämdt Constilutions-Vtskoltets Memorial, N.o 68. blifvit, väljer Förmyndare , på sätt 112 <$\ föreskrifver. Uppgifve dock hvarje valman vid. första valåtgärden Enman mer än det föreskrifva antalet. Befinnas härvid röster till mer än haij ten aj de röstandes antal hafva tillfallit flere än, sorn väljas må, uteslute då minsta röstetalet eller skiljeröstning om lika röster äro. !§• 115. När Riksförsamlingen, enligt 5o eller 5i förordnar isy £. om Riks-styrelsen, Jörfares på lika sätt, som i nästf öregående är för Konungens omyndighet stadgadt. §. 116. It F r civ Riksförsamlingen skall vid hvarje Riksdag Sä-jfr q q som dess Ombud, elter den Instruction, Riksförsamling för honom63. mom. i. utfärdat, kafva tillsyn utstaka. Denne Embetsman, som Riksförsamlingens Justitice-Om-R. O. 5. 63. budsman kallas, njute till godo som genom i3g ff. morn. 3. för — • Justitias-Canzler. §. 117.
Justerades ett prot.utdr. för d. 23 dennes e. m. samt pleniprot. för d. 18 dennes f. m. Gr. Spens, Jakob Melcher, anförde skriftligen: Efter slutad justering af pleni-prot. för d. 18 dennes, dervid jag icke hade tillfälle att vara närvar., går jag nu att, på sätt jag förut förbehållit, så väl med afseende i öfrigt å den diskussion då föreföll efter uppläsandet af eli anförande af Hr Rääf, Leonh. Fredr., innefattande aomärkmr vid det af K. M. genom förnyad nåd. propos. vid denna riksdag framstälda förslag till ny strafflag med dertill hörande författningar, hvaraf ett fullkomligt förkastande förordats, som särskildt med anledu. af detta anförande, framställa de upplysningar, hvilka jag, under fullt erkännande af min jemförelsevis ringare förmåga, och hvad den goda saken möjligen kunde äfventyra genom ett mindre skickligt försvar, ansett mig ej böra undandraga mig att meddela, såsom den der deltagit uti slutliga redaktionen af dessa förslag inom den för sådant ändamål förordnade lagberedningen, och ensam af de i öfrigt deltagande ägande rösträttighet bland de Svenska folkets representanter, hvilka, sedan den andra statsmakten sig deröfver utlåtit, och jemväl nationalrepresentationen vid dess förra sammanträde godkänt de grunder i enlig - Den 29 December f. m. 481 enlighet hvarmed förslaget blifvit uppgjordt, nu finna sig kallade alt besluta öfver samma lagförslags antagande i deras helhet eller med sådane förändringar, hvilkas möjliga godkännande jemväl af Konungen ändtligen må kunna bereda ett lyckligt slut af den långvariga väntan pä denna kanske vigligaste reform af våra' föråldrade institutioner.
Skall ansvara för vården af sina kreatur, eller gälda den skada, som de å andras ägor göra; dock med förbehåll, att angränsande egare,eller delegare i samma byalag, må, om de fleste, hvilka eg a mera än hälften af de ifrågavarande hemmanen eller byalaget, det önska, fortfara med den nuvarande stängsel-skyldighetens fullgörande; hvarjemte Ridderskapet och Adeln i öfrigt, med afslag å Utskottens i sista punkten afgifna, förslag till stadgande angående bredden af de hägnader, som af sten uppföras, och myckenheten af den mark, som af granne dertill bör tillsläppas, lagt Betänkandet till handlingärne; uti hvilka Ridderskapet och Adelns beslut Bih. till B. St. Prof. 1853—64. 7 Sami. » Afd. 13 Väft. 1 2 Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial, N:o 87. Högv. Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet uppå inbjudning instämt, Preste-Ståndet likväl med den ändring i Ridderskapet och Adelns förstberörda beslut, att orden ”dock med förbehåll — fullgörande” blifvit utbytte mot: "dock med förbehållj att angränsande egare eller delegare i samma byalag mä_,■ om hälften eller flere än hälften det önska„ fortfara med den nuvarande stängsel-skyldighetens utgörande ” samt BorgareStåndet, utom hvad beträffar Betänkandets sista punkt, som nyssbernälde Stånd godkänt. ' I fråga om Betänkandets första punkt, öfverensstämma sålunda tre Stånds beslut deri, att den nya egofrids-lagen bör hvila på den grundsats, att hvarje jordegare skall ansvara för vården af sina kreatur, eller gälda den skada, som de å andras egor göra; men enär, i afseende å det af bemälde tre Riks-Stånd dervid gjorda förbehåll, endast Högloft. Ridderskapet och Adelns samt Vällofl.
Godkännes det af minst trenne Stånd, förb lif ve det hvilande till nästa riksmöte. ”Vid förslagets slutliga behandling, under sistnämnde riksdag, kan det af Riks-stånden endast ogillas, eller oförändradt antagas. I sednare fallet öfverlemnas det genom talmännen till Konungen, som, i händelse han det gillar, sitt samtycke Riksens Ständer meddelar/’ ”Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i grundlagarne, öfverlemne han sin framställning, jemte stats-rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att derom förut öfverlägga, åt Konstitutions-utskottet uppdraga att utlåtande deröfver afgifva. Af - 520 Prot.-utdrag den 40 Juli 4848. styrker Utskottet Konungens förslag, förblifver det likväl hvilande till nästa riksdag, om minst trenne Stånd derom öfverenskomma; i annan händelse förfalle frågan. Tillstyrker Utskottet Konungens framställning med eller utan ändringar, behandlas den likasom andra af Utskottet förordade grundlags-förslag.” Utskottets, under N:o 11, afgifna förslag till ändringar i 2:dra momenterne af 56 och 81 §§ regerings-formen lemnades deremot utan anmärkning; hvadan detsamma förklarades höra hvila till nästa riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta. S. D. Vid föredragning af Konstitution s-utskottets, den 8 dennes på bordet lagda memorial N:o 22, i anledning af ett Stånds återremiss å memorialet N:o 14, rörande representations-rättigheten för Fahlu bergslag, fann Ridderskapet och Adeln för godt att på sätt Utskottet hemställt, frångå sin, i detta ärende yttrade mening, och foga sig efter de trenne andra Stånden, som antagit det framställda förslaget att hvila till grundlags-enlig behandling å nästföljande riksdag.
Sig ålagd en serskild pligt, utöfver den allmänna i 16 §. af Regerings-Formen, att tillse, det de beslut om Bankens rörelse och förvaltning, som af Rikets Ständer varda fattade, försäkra upprätthållandet af den mynlbestämning Kongl. Majit och Rikets Ständer gemensamt fastställt. Kongi. Majit hade förväntat, att Rikets Ständer skulle, för sådant ändamål, hos Kongl. Majit göra underdånig anmälan om sina beslut angående Banken, och det är under denna förväntan, som Kongl. Majit uppskjutit Sitt svar i anledning aF Rikets Ständers den 27 sistlidne October aflåtna underdåniga skrifvelse om ett nytt system för Svenska myDtets räkne-enhet m. m. Då någon sådan underdånig anmälan ännu icke till Kongl. Majit inkommit; så anser Kongl. Majit Sig böra härmed gifva Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Majit icke vill till slutligt afgörande företaga frågan om en förändrad myntoch räkne-enhet, förr än, till följd af ofvanåberopade Lag af den 1 Mars i83o, Kongl. Majit fran Rikets Ständer emottagit meddelande af deras vid denna Riksdag fattade beslut om grunderne för Bankens rörelse och förvaltning. Kongl. Majit förblifver Rikets Sländer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. C. D. Skogman. Utdrag Kongl. Maj:ls Nåd. Skrifvelse N:o j3. 9 Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Financeärenden, hållet inför Hans May.t Konungen i StatsRådet å Stockholms Slolt den 22 November 1834. Närvarande: Justitias-Stats-Ministern, Hans Excellence Herr Grefve Rosenblad, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt.
Med auledning af den här förut föreslagna förhöjning uti beräkningen af inflytande lotsoch båk-medlen, samt under förutsättning, att hela beloppet af denna inkomst fortfarande får för lotserioch fyrings-staterna användas, uppföres motsvarande tillökning uti dessa sta - ter med 10,000: 10:o I likhet med hvad i fråga om 4:de Hufvudtiteln blifvit framstäldt, föreslår Kongl. Maj:t, att 5:te Hufvudtitelns anslag till oförutsedda utgifter måtte upptagas under rubriken: Extra utgifter. Då ifrån de föreslagne tillökningarne å vissa titlar af tillhopa 150,428: 10 — dragas de uti 3:dje, 4:de, 5:te och 8:de punkterne omförmälde nedsätt ningar uti andra anslagstitlar med 102,438: 10. — blifver den återstående tillökningen 47,990: hvaraf likväl 10,000 rdr uppkommit endast genom förhöjd beräkning af redan till sitt hela belopp för bestämda behof anslagna medel, så att verkliga utgiftstillökningen endast utgör 37,990 rdr. Då till ofvannämnde tillökningssumma lägges Hufvudtitelns nU varande anslag 1,429,240: kommer anslagssumman att utgöra . * • . 1,477,230: hvaraf förslags aeslag: 49,374: 42. Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverk. 1850. 45 Den plan, som Kongl. Maj:t låtit uppgöra för de till krigsfartygens nybyggnad och komplettering, samt förrådens förstärkande erforderliga arbeten och kostnader, är uti det åberopade protokollet fullständigare utvecklad.
Hennes lif var rikt med sina många intressen, och hon tänkte sig det aldrig annorlunda — önskade det ej heller. * Våren hade kommit sent detta år, men liksom genom ett trollslag stod också allt färdigt med ens. Det var som hade örter, gräs, blad, knoppar och blommor rusat fram i vild kapplöpning för att vara med, få plats, ta fatt hvarandra och ej försinka sig till den stora vårfesten. Anna kom från trädgården med en korg sparris, som hon stuckit ut, och stannade på terrassen, medan hon såg bort öfver sjön och de blånande bergen i fjärran. Nästan för första gången tänkte hon, att hennes värld ändock varit bra trång, oeh att utom fädernehemmet allt var henne främmande och okändt. Hon hade aldrig tid att längta — och hvad skulle hon väl längtat efter? Men ändock fylldes hennes ögon med tårar, och en känsla af ensamhet kom öfver henne midt i det spirande, brådskande lifvet rundt om. » Nej 1 Nej! In i arbetet igen! » tänkte hon och grep fastare tag om korgen hon bar på armen. Syrenerna blommade, och fruktträden stodo som skära eller hvita jättebollar, kring hvilka bien surrade. Hade det varit lika härligt hvarje vår, utan att hon sett eller känt det? Lika härligt kanske den våren, då hon såg endast mörker och natt? Hon ryste till vid minnet däraf. Ljudet af fotsteg nere på stentrappan kom henne att spritta till. Det var kyrkoherden, och hon rodnade af glädje, medan hon räckte ut sin hand emot honom. » Hela Öboda ser ut som ett blomsterkvarter hemifrån mitt, » sade han skämtsamt, » och jag måste öfver för att se härligheten på nära håll. » » Ja, är det inte vackert? » sade hon med glänsande ögon. » Jo, det är vackert! » svarade han, utan att vända sina blickar ifrån henne. Han hade blifvit fylligare och manligare, men ansiktet var ännu lika barnsligt godt med samma varma glans öfver sig. » Jag förstår inte, att lifvet kan bli så soligt och ljust, när det en gång varit så mörkt, » sade hon sakta. » Det förstår jag däremot så väl, » svarade han mildt, » ty det är vår inre värld, som helt och hållet ger färg åt den yttre, liksom den oftast ger uttryck åt våra anletsdrag.