Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hjerta och Gr. v. Fersen, ang:de nyttan af stoliåliningarnas utvidgande; och i anledning af det tillägg, sorn TJtsk. fogat vid sitt afslag i denna del, att nemi. Konungen icke lärer underlåta att för detta ändamål anvisa medel på 9:de hufvudtiteln, vill jag blott uttrycka den önskan, attingen antydning måtte göras om g:de hufvudtitelns användande af Konungen på det sätt, Utsk. här föreslagit. Kär vi komma till denna titel, skall jag närmare utveckla, huru jag anser den icke böra belastas med stående anslag, som rätteligen torde höra till nu förevar. 8:de hufvudtiteln. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: I Usta punkten, rör:de fångars skjuts och underhåll, har Utsk, tillstyrkt en und. skrifvelse, deri R. St. skulle uttrycka den öfvertygelsen, "att K. M. i nåder lärer vara betänkt på att ytterligare lå"la vidtaga sådana mått och steg, sorn sätta en gräns för "denna utgiftstitels oafbrutna stigande långt utöfver hvad vid "l iksstatens uppgörande beräknas.” Men mig synes olämpligt att anhålla, det Konungen ville bjuda till att sätta en gräns för stigandet af ett behof, som har sin grund i sjelfva författningarna och icke kan undvikas, så länge fångarnes antal fortfar att stiga. Snarare borde man derföre begära en undersökning om de olyckliga orsakerna till det ständigt stigande antalet af fångar och brott. Det är den allmänna roten till det onda, som måste uppsökas och uppryckas; ty om antalet af fångar fortfar att årligen tilltaga i samma månsom hittills, skall man snart nog nödgas bygga hela städer för att hysa dem. Kågon felaktighet i sjelfva samhällsinrättningarna måste ligga till grund för detta förhållande, och således skulle jag önska, att man hos Konungen begärde en ordentlig undersökning om orsakerna till detta onda.
Till Scala Santa ej han styr sitt tåg, Där missledd andakt fromt för aflat kryper, Campagnans allvar lockar mer hans håg, En minnesskrift med halfförbrustna står Och klockors dallring än i rymden flyter, Han till Volkonskys öde villa går, typer. En ros han där ur blomsterhäcken bryter På tempeltrappan slår han tyst sig ned Och När plötsligt dunkel nu på hvalfvet Som ser kring öknen ut i kvällens fred. vänlig underpant, att mången gäng Ur sorg och tystnad spirar u p p en sång. I D U N, ILLUSTRERAD TIDNING F Ö R K V I N N A N OCH HEMMET, är vårt lands förnämsta och mest spridda familjeblad. Upplagan, alltjämt i starkt stigande, är för närvarande c:a 30,000 ex. T v å rikt illustrerade nummer i hvarje vecka. Pris för helt år endast 5 kronor. Nytillträdande prenumeranter erhålla ännu alla nummer från årets början. Uppskjut därför icke längre prenumerationen! Dess akvedukter ha ej vatten mer, Dess forna rika växtlighet förtvinat, Så har hans egen glädje vissnat ner, f3 pr meter. v ^1 ä * 1 r d e G, G:son Hård af Segerstad, Alma Hård af Segerstad. A HVAR MOTBOK KUNNA INTILL 1,000 KRONOR I MÅNADEN UTTAGAS UTAN UPPSÄGNING. I LANDSORTEN BOENDE TORDE HÄNVÄNDA SIG DIREKT TILL BANKEN. ALLM. AKTIEBOLAGET I Regeringsgatan I. A K T A DROTTNINGGATAN 6 8, STOCKHOLM. EN MASSA INTYG FRÅN FULLT TROVÄRDIGA PERSONER, SOM AF DENNA MIXTUR BLIFVIT FULLKOMLIGT BOTADE FRÅN SVÅRA SJUKDOMAR, KAN FÖRETES. PÅ SATSEN KOSTAR 4. 4 0 SÄNDES PR JÄRNVÄG MOT EFTERKRAF, PÅ BÅT ENDAST OM DEN ÄR BETALD. MINDRE ÄN LIEL SATS SÄNDES ICKE.
Ingenstädes är stojet högre, folklifvet vildare, pittoreskare än i Livorno, der de mötas alla dessa brokigt klädda sjömän och handlande, som föra Asiens och Afrikas produkter öfver till Italien, ingenstädes är slutligen lyxen i drägter, vagnar och blommor högre uppdrifven än i Nizza, den moderna penninge-aristokratiens vinterboställe. Sannerligen det är också ett publikum, som passar till att fira karneval, alt detta folk, som om vintrarne samlas i det snobbiga, högfashionabla Nizza, dessa menniskor, hvilkas lif – för att tala med Claretie – är en resa på snälltåg, hvarunder man ej hinner beskåda landskapet och har fem minuter för dinern, dessa njutningslystna kapitalister, som ila hit för att frossa af sina rikedomar, rikedomar, vunna icke så sällan liksom de har bortslösas – med förfärande hastighet, alla dessa kortlifvade dagsländor, hvilka i yrande njutningar fira sin gudstjenst kring guden nöjets altare, hvilkas lösen är »après nous le déluge», och hvilkas lifsmål är att roa sig, att roa sig, om också med morfinsprutan i fickan. Men det finnes ju också en annan verld i Nizza, en verld som också till hvardags synes hafva karneval, som alltid tyckes uppträda i maskerad – jag menar denna halfverld af problematiska existenser, sfinxartade qvinnor, uppklädda bedragare och tolererade skälmar, på hvilka Nizza öfverflödar, och hvilka dyka upp ett ögonblick, söka blända med en gränslös lyx, »sålänge stearinet räcker» för att kort derefter fungera i de mest underordnade och mest ovärdiga befattningar eller för att demaskeras vid ett domarbord, i ett tidningsreferat eller i en dödsattest.
Fördröje sig likväl den stund, då Svenska jorden ej längre sköttes af Odalmannens egna fria händer, — då väl landets jordbruk vore upphjelpt med lån, men dermed stjelptes dess odlare sjelfva! —Och, hvad beträffar en Börds-adelns ersättning med en penningeller Börs-adel, betänke man Historiens vittnesbörd från det land, der med en rikedom byggd på skuld följt lättsinne och öfverdåd, och på frigjordt Sjelfsvåld en sjelfva pressen tystande Envåldsmagt, som väl icke hos ett ännu christligen fritt folk må böra med ett imaginärt myntöfverflöd befordras. På antydda skäl vågar jag vördsammast tillstyrka bifall till Pehr Erikssons motion, att alia enskilda banker vid nuvarande oktrojers tilländagående måtte upphöra.» X:o 60. Ank. till Exp.-Utsk. den % Febr. 1863, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om Biskops-embelens indragning. Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 466) har Per Nilson från Malmöhus län hemställt, att Rikets Ständer måtte besluta, »att Erkebiskopsoch alla öfriga biskops-embeten i Sverige måtte vid nuvarande innehafvares afgång indragas och med em betena förenade prebendepastorater med egna kyrkoherdar besättas, samt öfriga löneinkomster användas till det lägre presterskapets och elcmentarlärarnes löneförbättringar, öfver hvars fördelning Rikets Ständer framdeles ega att besluta.» Sedan denna motion blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling öfverlemnad och derstädes föredragen, har, efter det motionstiden till ändagått, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 60. 17 ändagått, motionären i sitt Stånds plenum den 13 sistlidnc December till protokollet andragit, att enär till hans kunskap kommit, det
Jag har visserligen yttrat, att politiska opinioner och inflytande skola ingå i mitt bedömmande af utskts-ordförandens skicklighet; men jag vill visserligen icke!förneka, att det kan finnas ettså absolut^välde hos en person, alt han, hvilken politiska opinion han än må hafva, likväl alltid måste anses såsom skicklig, och det har icke kunnat vara min mening att i min reservation förneka detta. — För det andra har lian sagt, att han icke kunde förstå, hvilka considerationer skulle komma i fråga vid ordförandeskapet; delta tycker jag likväl måste ligga tydligt för en hvar. Så lange electorerne blott få välja den, som har högsta nummern, så kan ingen consideration komma ifråga; men jag är öfvertygad, att om electorerne, utan afseende på nummer, ägde rätt att välja ordför., så skulle de företrädesvis till ordför. taga högre embetsmål), och det är äfven sannolikt, att hos dein den högsta skicklighet skulle gälla, men fullt säkert är det icke. I sådant fall är det lyckligt, om electorerne icke behöfva fästa något afseende vid rangen på embetsmannabanan, och jag tror ingen kunna vara nog fåfäng att afsäga sig plats i Utsk., derföre alt han icke blifvit vald till ordförande. Vidare säger han, att jag missförstått motionären i afseende på hvad han yttrat om enskild fördel. Om motionären, såsom Hr Gripenstedt föreslagit, nyttjat ordet företräde, så hade jag naturligtvis icke gjort anmärkningen; men just derföre, att der stod fördel, har jag anmärkt och bestridt det. Hvad beträffar erfarenheten af personernes skicklighet, som han sagt, att man icke kunde känna, förrän de blifvit invalde i Utsk. och vid hvilken jag således icke bort fästa mig; så får jag yttra min öfvertygelse, att det vore ganska olyckligt, om valen skulle ske, utan att man skulle fästa afseende på personernes skicklighet.
Man känner e) hwad werkan dm förcsiagne allmänna Bränwins,bränningen om den antagcs, kan hafwa pä Spannemäls - tilgängarne, och med alla dessa wissheter och owissheter projcclerar man förbud mot införsel af Utländsk Spannemäl pä en tid af äret, dä Sjöfarten emellan Rikets Södra mäst Sädesrika och de Norra i behof warandc proviiicer uphör. Af nu warande mindre höga pris will man slu ta till Spannemäls-pnsernes framgena fall. Hmilken origtig slutsats! Hwar och en känner att SpanncmälSpriserne aro läga om Hösten; och att de deremot stiga längre fram pä matren och wären. Orsaken till det förra är att sädén om hösten är mindre torr, säledeS mindre wärd, sä att alla behöfwande eller mindre omtänksamme Landthushållare dä gör afsalu till hwad p-is honom bjudes, och orsaken till det senare är, att Spannemälshandlaren och den förmögnare Possessionaten som ej är i behof att genast sälja, kan stadga hwad pris honom godt synes. Nägon förlust för Landtmanncn kan jag ej inse. Sä wida ett lägre Sp mncmälSpris kan antagas sä som bewis pä en ymnigare tillgäng — har chan dubbelt mer att afläta, fär han otwifwelagtigt lika mpckcf penningar änskönt priset ock skulle falla sO procent. Och om man ej aldeles förgätit den gamla principen, att SpanncmälSivärde, äkminstone i det hufwudsakeligaste, kan anses säsom rätta mättstocken för allt annat waru-wärde, mäste Landtmanncn snarare sinna fia uträkning !yid ett mätteligt än et för högt drifwit SpannemälspriS. Winsten af de höga Spannemäls - priscrne kommer dcssiitom sällan Jordbrukaren i allmän, het tillgodo. Det är blott be större Jordbrukarne som deraf draga nyttan och Spannemäls - handlaren - Den zo September. rozz ren ben mästa.
Då nu gällande Regerings-fortn och Riksdags-Ordning, sådane desse Grundlagar från deras stiftande af båda Stals-magtei na varit uppfattade och tillempade, icke medgifva annan tolkning, än att dels frågi om förbud mot varors inoch utförsel till och från Riket, och sålun !a äfven bestämmelse af den lid, då förbudet skall upphöra, innefatta ett ämne., som tillhör Rikets Allmänna hushållning, derom Rikets Ständer väl ega att hos Konungen anmäla önskningar och föreställningar, men beslutanderätten är den andra Sfats-magten ensam förbehållen, dels att, vid sådane måls behandling hos Rikets Ständer, tre Stånds sammanstämmande mening ulgöra beslut, och då två Stånd stanna emot två, frågan härom förfaller; så, och med ogillande af den grundsats, som Utskottet vid dess allmänna anmärkningar pag. i—\ uttalat och de, i följd deraf, framställde förslag alt låta Riks-Ståndei s sk il jagtiga beslut uti ofvannämnde ämnen blifva föremål för omröstning i För.-tärkt Slals-Utskolt, fann Ståndet skäligt att återremittera Utskottets Memorial i alla de delar, der omförmälde grundsats i ett eller annat afseende gjort sig gällande, med föreskrift för Utskottet att, i öfverensstämmelse med Ståndets nu fattade beslut, med förändrat förslag härutinnan inkomma; 2:0 i afseende på Tull-afgiflernas beloppj rubrikernas lydelse, eller Tull -värdet å nedanstående varu-arliklar, frånträdde Ståndet sina förut fattade beslut och antog Utskottets inbjudning nemligen: Dref\ Fernissa, saltad Lax, Lax och Ahl, Juveler m. m. äg ta per/or, porcellaine oägta, sten eller faijance m. m., smink och sminkflor, såpa, malun tobak eller snus, vagnar och åkdon, Cashimir, hvitt, svart, gult och rödt, Flanell, Fris, Frisade, Doffel och Kalmuck, Fliggduk och Quinette m. m. alla andra slag, halfylle eller af ull m. m.
Majits Nädiga Proposition om medel till Zernhandteringens upprätthällande, 95. — med anmodan till Presteoch Borgare-Ständen att sig yttra, huruwida de instämma i den af Bonde-Ständet samt Ridderskapet och Adeln beslutne förklaring af det uttryck i Stats-Utskottets Finance-Plan, som stadgar, att RiksgäldsContyirct icke finge utgifwa nya Creditsedlar till annat ändamäl än utbyte af förslitne, 95. — rörande Stats-Utskottcts förslag titt Instruction för Fullmägtige i Rikögälds-Contoiret samt till berörde Contoirs öfrige organisation och Lönings-stat, 96. — rörande Stats-Ulffottets utlätande i anledning af de anmärkningar, som wid dest ätgärder af Riksdagsmannen k. Oxelberg blifwit gjorde, 96. — om HäradLBokhä/larcn förslag till Formulaire för redowis Ningen af Bewillninqs-uppbörden, 96. — rörande Lag-Utskottets utlätande öfwer anmärkningar wid Betänkandet om det Lagens stadgande att Mö, af hwad älder hon wara mä, stall stända under förmynderskap, 9?. " med inbjudande till Med-Stänherne att förena fig uti en underdänig anmälan hoS Kongl. Majit för Hof,Jägmästaren von Oreill, 97. Register. izr> — med bifall till Bonde-Ständets begäran, att wid Rättegängar Allmogen inbördes emellan Chartans belopp mä till hälften nedsättas, 162. om Allmänna Beswärsdch Oeconomie-UtstottetS förnyade Förslag, rörande Markegängssättningcn, tk>2. — med anmodan till Stats - Utskottet att med det snaraste inkomma med Letz
Emedlertid, och då allmänheten bör få en riktig idé om Utskottets ädla intention, så vill jag ordagrannt intaga de ställen i Utskottets förra Betänkande, som i det senare blifvit åberopade. Pag. 74: ”Öfver det ”sålunda försålda Linieskeppet Försigtigheten ”finnes ej ibland handlingarne något Yärde”ringslnstrument; hvaremot uti Värderings”Instrumentet af den 17 Mars i8a5 är vor”det upptaget 86 Kanonskeppet Gustaf den "Store, i afseende på hvilket värderingen "lem - Den 6 November f. m. ”lemnar den upplysning-, att della skepp i ”November månad 1824 ifrån Dockan N:o 3 ”uttagits, efter att då hafva undergått förbyggnad, blifvit förnyad t samt till åtskil”lige delar, så inom, som utom bords, re”formeradt, och jemväl med belt Capell för”sedt; alt, enligt ene Värderingsmannens, Öf”verste af Bornernans, tanka, detta vackra ”och goda skepp icke annorlunda kunde till ”sitt värde anses än som ett alldeles nytt ”skepp af samma certe och dimensioner, så ”att, med afseende härå, skeppets rätta vär”de borde bestämmas efter det pris, till hvars ”belopp ett lika stort och godt skepp kunde ”byggas.” Pag. 99: ”Att köparen vunnit rät”tighet, dels tili erhållande af andre utredningsoch inventariipersedlar, än de, som ”tillhörde de försålde skeppen, dels att af ”Flottans förråder fä nya persedlar förfäv”digade. Den förnuftige, sorn följer sin eg en öfvertygelse, må härom dörnrna hvad lian tycker. — Utskottet säger sig hafva dragit försorg, att ett exemplar af hvardera Cöntractet blifvit utskrifvetj och lagdt A borden uti RiksStåndens Pleni-rum; men någon tryckning deraf har Utskottet ej ansett böra äga rum. — Hvilken bog grad af sparsamhet har Utskottet icke liär låtit påskina!
För detta ändamåls vinnande har Utskottet ansett det blifva mäst lämpligt och bidragande, att assignationerne ej få ställas på ringare penningebelopp, hälst det tyckes vara nog tydligt, att hvar och en, som i betalning eller liquid emottager en assignation af mindre penninge-värde, samt dertill oftast är tvungen , genom det betalningsgifvaren icke innehar andre smedel eller de af Staten erkände allmänna Myntrepresentativer, gerna undviker omgången och. besväret att befordra assignationens realisation på inlösningsorten, utan häldre söker att från sig än vidare sätta den i omlopp; och, då Utskottet skolat bestämma den summa, som för en löpande assignations innehåll borde blifva den minsta, har Utskottet af det skäl trott, det den icke borde blifva ringare än 100 R:dr, att, under en sådan numeraire, den uppmärksamhet troligen dervid icke fästas, att en blefven innehafvare deraf finner sin säkerhet fordra att skyndsamt besörja uppvisandet af assignationen hos acceptanten till inlösen, genom hvilket bestämmande Utskottet anser sig icke hafva lagt något skadligt eller vådligt band på närings in - 464 Zidg-Viskoftcts Bettini:anden) dustrien, dä hvarje näringsidkare, för bedrifvandet af sin rörelse, ändock icke kan hafva af* nöden att hälla i beredskap ett betydligare penliingeforlag, hälst lian vid de större förefallande utgifter kan betjena sig af assigneringen, samt han, för de mindre oftare päkornmande t har tillfälle att efter hand äfven med assignationer pä belopp af förenämnde eller större Summa indraga hvad för deras bestridande fordras. Härigenom förmodar
Rösträtt tillkommer enhvar inom valdistriktet skattskrifven Svensk man, som icke hörer till annat Riks-Stånd och enligt 18 § är valbar, med förbehåll derjemte af den i samma § alla kristna trosförvandter tillerkända valrätt; dock må rösträtt icke utöfvas af a) Gemenskapen vid Rikets landoch sjöförsvar samt allmänna och enskilda verks och korporationers vaktbetjening eller andre, som med desse jemförlige eller ringare äro; b) Den, som är i annans enskilda tjenst eller ständiga arbete anställd, ej eller af stat-torpare eller daglönare eller andre dylika, som försörja sig med till fälligt arbete; c) Socknehandtverkare och den, som endast för sjelf-försörjning eger något yrke utöfva; d) Arrendator, då hans kontrakt förbinder honom till fullgörande af arbetsskyldighet in natura eller ock icke är för minst fem år gällande, samt utan hans eget samtycke eller kontraktsbrott före den utsatta tidens förlopp kan häfvas; e) Arrendator, som icke ett år innehaft arrendet; 8 Konslilutions-Ulshollels Memorial, JM 38. f) Den, som icke under sista äret erlagt utskylder till Staten och till staden eller socknen eller dervarande allmänna inrättningar. Distrikts-indelningen verkställes af länens pröfnings-komitéer, och må sedermera icke ändras annorlunda än genom beslut af Borgare-Ståndet, hvilket beslut bör till Konungens fastställelse hemställas. En hvar, som inom länet är mantalsskrifven, är valbar, utan af-, seende derpq att han icke är röstberättigad; dock gäller, i afseende på valbarhet, hvad 18 § derom vidare stadgar. Mom. 7. Valen ske inför Magistraten i distriktet med slutna sedlar, sorn afgifvas personligen af de röstberättigade. Dessa ega alla lika röst. I distrikt, som sänder (lere Fullmäktige, skall valet ske för hela distriktet gemensamt och hvarje röstsedel upptaga så många namn, som antalet af distriktets Fullmäktige skall utgöra. Val-längden uppgöres af Magistraten och hålles, för de röstberättigade, tillgänglig för granskning minst åtta dagar före valet.
Af Banko-Diskont-Verkets i Stockho borg, Malmö och Wisby räkenskaper för visorerne framlägga nedanstående, med ledning af Revisions-Berältelserne, upprättade sammanfattning: A. Belåning af Aktier och Publika Papper. R:dr 50,000 10,000 —. — 10,000 B:ko R:dr 70,000 samt Låne-Kontorens i G iit horen 1851 och 1852, fa Re1851 1858 . l:o. Vid Banko-Dishont-Verket i Stoekholm. Inkomster: Behållning på räkning i Bankens Depositions - Afdelning 521,771:44.— 53,575:42.9. Vid Eiåne-Kontoret 1 Malmö. Inkomster: Kassa-behållning i 166:32. Utlåning på namn och reverser med Omsättning sr att. l:o. Baiiko-nittkontcii 1 Stockholm Inkomster : Förskolls-ränlor Ofver-räntor ; Inbetalningar ä inom linien förda Lån: Kapital 4,284: 35. io. 5,286: sfi. 3. Summa R:dr Utgifter: Ordinarie aflöning . Diverse arfvodcn och tillfälliga aflöningar Ljuspenningar Revisioriskoslnad Ersättning för granskning och utredning af förhållandet med Verkets osäkra fordringar Dito lill Ombudsmännen för fortsatta bevakningen och indrifningen af berörde fordringar -. Lagsökningsoch bevaknings-utgifler Omkostnader för skrifmaterialier, böcker, konsum tions-arliklar, m. m Porto och breflösen ; Afdrag för inom linien förda lån S:gr Behållen Vinst, som qvartaliter lill Banken lefvererals Summa R:dr Skuld vid årets slut: Rikets Ständers Banks Förlagskapital Tillgång vid årets slut : Behållning på räkning i Bankens Depositions-Afdclning. Balans mom kolumn:
At inga kix i-citjs-Möten utöfwer de i afslutade Kneckt-;-Lontrsckkr utstakade mage såsom ledande til förökad kostnad för Rusthallen och Notarne hallas, samt ac om det pä Nadigste befallning skulle ske, Ryktaren eller Soldaten dä bör af Kronan underhällas; äfwensom at Regements Be - Den 8 Mars. 369 fälhafware och Oklicerare matte wid answar förbjudas, at icke anbefalla någre sadane Mören', hwilka cliii-cko eller mäncke bidraga til Rvlens kostnad." Til en början får Utskottet harwid anmärka, ar Kneckte-Ooinirick.-I IIL wid Inlgmeri-Regementerne ingalunda widröra fragan om Mören, och at wid LavallLiiL-Regementerne inga sadane Lontr^wr finnas. Om Mören stadgas uti särskilda af Konung c^Ki. lX:de och Konung L^i<n xi:re utgifne Författningar. Under förstnämnde Konungs tid förordnades, at wid OLvallLrisrns Ryttmäftaren hwarje Manad borde hafwa Manskapet rilsamman, för ar öfwa dem i handgreppen m. m« lili uteriet öfwades den tiden Häradswis, och i synnerhet blefwo Söndagarne, efter flutad Gudstjenst derril anwäude. Efter flere deruti skedde förändringar, stadgade"Konung Xlue, genom en Förordning angående oiilimirsris exeiLLignciL af Oen 2O:de Occober 1630, at wid Inlaiiterieilw Möten borde hallas Åtminstone en gang i Mänaben, och, hela Regementet dragas tilsammans en gang om Aret, för at åtminstone öfwas i 14 dagar, samt at Manffaper jemwäl deremellan borde stadigt läras och underwisaS.
Den afgift, som under benämning ”Städernas Salu-accis” af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag bestämmes och för närvarande fördelas endast emellan de städer, deruti rättigheten att, ulan afgift, införa och försälja kött, bröd och dricka ännu icke är vorden landtmannen medgifven, tillhör äfven de i 60 §. af Regeringsformen uppräknade bevillningar. Enligt Rikets Ständers förut meddelade förklarande, minskas denna afgifts lill 11,000 R:dr nu föreslagne belopp, i den mon en dylik införsel-frihet ytterligare varder inom någon stad medgifven, hvarigenom följagtligen en motsvarande brist måste uppkomma i den häruti påräknade tillgång för Stats-Verkels utgifter. Med afseende härå och då ifrågavarande afgift, i likhet med allmänna bevillningen, uttaxeras inora hvarje stad af vissa näringar, dock med inskränkning till det för staden fastställda belopp, samt något hinder emot densammas levererande och redovisande, i sammanhang med de öfriga bevillnings-medlen, icke synes förekomma, får Utskottet hemställa, alt de så kallade Salu-accis-medlen jemväl må, från och med nästa år, jemte allmänna bevillningen, inlevereras till Riksgälds-Contoret, äfvensom att, i följd deraf, den summa, sorn. till Slals-behofvens fyllande för nästkommande och derpåföljande år varder, vid denna Riksdag, å Riksgälds-Contoret anvisad, må ökas med ett belopp, motsvarande den i RiksSlaten af dessa medel beräknade inkomst. 3:o Pos t-medlen.
N:o 13 I anledning af vackt motion, om förändring och tillägg vid Kongl. Maj:ts Nådiga kungörelse den 20 Maj 1830, rörande ekonomiska besigtningar. S. D. Efter skedd föredragning godkändes Expeditions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse N:o 5, angående beviljande af vissa anslag till försvarsverket. Den 25 Januari. ' Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 18 och 21 dennes på bordet lagda betänkande N:o 11, i anledning af väckt motion om fortsättning till Gelle af telegraf-linien från Stockholm till Upsala. S. D. Föredrogs och återremitterades, på grund af gjorde anmärkningar, Statsutskottets den 21 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 20, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga proposition i fråga om förmedling för lägenheter å förra kronoparken Strandskogen på Oland. S. D. Vid föredragning af Banko-Utskottets den 21 dennes bordlagda, under N:o 6 afgifna berättelse, angående Rikets Ständers banks styrelse och förvaltning, biföll Ridderskapet och Adeln 8, 20 och 30 §§ samt tillstyrkandet af décharge för Banko-fullmägtige, och ansågs denna berättelse icke i öfrigt erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-Utskottets nedannämnde den 21 dennes på bordet lagda Memorial: N:o 7 angående i banken qvarstående äldre deposita; och N:o 8 angående afskrifning af Bankens fordringar hos Riksgälds-kontoret för lemnade förskott till utredningen af Götha kanalbolags och Malmö f. d. diskontverk. S. D. Föredrogs och bifölls LagUtskottets den 21 dennes på bordet lagda Memorial N:o 3 om arfvoden för ökad Kansli-personal. S. D.