Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mig synes det vara lämpeligäst att låta denna Skrifvelse inflyta i Riksdags-Beslutet, likasom det skedde vid sista Riksdag med Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse örn Manufactur-Disconten; och jag hemställer, om icke ändamålet med Instructionens förändring kan tillräckligen vinnas derigenom, att den Nådiga Skrifvelsen öfverlemnas åt Fullmägtige och Revisorerne, utan något utlåtande af Rikets Ständer, i den säkra förmodan, att de respectera densamma utan Ständernas tillsägelse. Grefve af Ugglas: Jag ber Ridder skapet och Adeln om förlåtelse, att jag, då jag sist yttrade mig, förglömde en omständighet. Den 16 December* 1? dighet. Det står nemligen i Instructionen, att Tullmedlen skola ingå lili Riksgälds-Contoiret. Då nu Kongl. Majit förklarat detta icke komma att verkställas, lärer väl blifva nödvändigt, att intaga i Riksdags-Beslutet, det Reglementet i denna del icke är gällande, äfvensom detta bör ske, i afseende på de vilkor, som blifvit stadgade för Credilivets utlemnande. Herr Munck af Rosenskjöldj Eberhard: För min del skall jag afhålla mig från all anmärkning vid den ifrågavarande Nådiga Skrifvelsen. Hvad de rådgifvande åtgärderna beträffar, tillkommer deras bedömande icke de nu församlade utan nästkommande Ständer. Men det må tillåtas mig att yttra några ord om, hvad Riksens Ständer sjelfve, i anledning deraf, hafva att iakttaga, i synnerhet angående Instructionen. Denna har före år 1812 varit af Riksens Ständer sjelfve utfärdad, men efter nämnde tid hafva Ständerne öfvcrlemnat den åt Kongl. Majit, för att ge« nom Dess åtgärd blifva kungjord. Ehvad denna Instruction innefattar föreskrifter, förenliga, eller icke förenliga, med Grundlagen, följer likväl af sig sjclft, att Kongl. Majit äger magt befalla Vederbörande Embets-Verk, att medge eller vägra revisionen af de Cassör, som stå under deras förvaltning.
Mycket har jag hört från din mun, och mycket har jag tålt... Inte kan jag hjälpa att så är! Vet du, jag förföljs ibland af en syn, både då jag är vaken och då jag sofver: jag tycker mig se er tillsammans; och jag lider inte af det, jag snarare njuter, såsom vid åsynen af något mycket skönt! Men det är ju gränslöst! SONHUSTRUN. SONEN. SONEN. SONHUSTRUN. SONEN. SONHUSTRUN. Det är kanske ett ovanligt fall, men erkänn att det är djäfligt intressant! Vet du, jag tror ibland att du vill bli af med mig. Det tror du inte! SONEN. SONHUSTRUN. 95 SONHUSTRUN. Jo, ibland! Det förefaller mig som om du sköte fram Axel, för att få honom i armarna på mig, så att du fick sak med mig och kunde skiljas. Det var otroligt. Säg mig, Kerstin: har ni aldrig kysst hvarann'? Vid mitt lifs salighet, nej! SONHUSTRUN. SONEN. SONEN. Lofva mig, att när stunden kommer, du säger rent i ansiktet på mig: så är det. Hör du, Knut, tag vara på ditt förstånd! Just det! Ser du, att bli bedragen, det vill jag inte; att afstå vill jag ogärna, men ändå hellre det. Om du nu skulle sluta med dina predikningar, och jag skulle börja med mina! I hvilket förhållande står du till Adèle? I det förhållande du känner och godkänner! Jag har aldrig godkänt något äktenskapsbrott! Se, nu låter det så. Det som nyss var oskyldigt är nu brott! SONEN. SONHUSTRUN. SONEN. SONHUSTRUN. SONEN. SONHUSTRUN. 96 SONHUSTRUN. Alldeles som nyss mitt fullkomligt oskyldiga förhållande till Axel! Det är oskyldigt i dag, men hvem vet hvad det är i morgon! Vänta tills i morgon då! SONHUSTRUN. SONEN. SONEN. Nej, jag vill inte vänta tills det är för sent! Hvad vill du då? SONHUSTRUN. SONEN. Jag vet inte. Jo, ett slut på detta! Om det finns något!
KammarCollegium elier någon annan Auctoritet. 5:0 Anförande till Protocollet af Riksdagsmannen Jonas Pettersson från Jönkopings Län, deruti yrkas den förändring i nu gällande Stadgar för Inqvarteringar på Landet, att de samma icke hädanefter som hittills må verkställas efter matlag, utan efter hemmantal, på det en billigare jemkning i In* qvarteringsskyldigbeten måtte vinnas och en Innehafvare af mindre Hemman ej betungas med lika stor Inqvartering sorn Innehafvaren af ett större Hemmantal. Besil, och Ekoii. Etsk. Betänkändeh. 'gg Vid pröfningen af detta Mål har Tits kö ti Vet funnit, att hvad uti flere serskilda Förordningar härom blifvit stadgadt, tydéligen. åsyftar en lättnad Uti Inqvarteringsbesväretj, hvilket onekeligen är ganska tryckande, i synnerhet för de orter, sorn i anseende lill sitt läge äro oftare derföre blottställde; och då 'en fullkomlig jemkning tui denna tunga, einellan aila Rikets Innevånare, enligt Utskottets tanka, svårligen kän äga rum, anser Utskottet sådana mått och steg böra vidtagas» sorn hålla Inqvarterihgsgifvåifeh fullkomligt skadeslös för sina hafda utgifter och kostnader; På sådan grund, och enär den uti KonglMaj:ts Nådiga Kungörelse den 27de Augusti 1816 åsyftade lindring uti Inqvarterings-ba'sväret vid flera tillfällen förfelats derigenom att Kongl. Majlis och Rikets KammarCollegiuxn, vid granskningen äf den Markegång;, sorn af Deputerade i Länen blifvit utstakad» alltför mycket och understundom ända till hälften nedsatt det deruti åsätta priset för 'dag-portioner och fationer; hvarigenom 'ett kanbart lidande tillskyndats Inqvarteiingsgifvarén; alltså finner Utskottet sig böra tillstyrka, rit ersättningen till Xnqvarteringsgifvare för dagportioner och rationer hädanefter må bestämmas efter de af Deputerade till Mafkegångssättningén uti hvarje
Directioners sida, icke behöfva ökas, samt att sålunda den besparing i Stats-Werkets bidrag, som genom 1829 års reglering blifvit beredd, än ytterligare kan Stats-Werket tillgodokomma, anser Kongl. Maj:t dock hvarken någon ytterligare nedsättning i nu utgående anslag kunna ega runi, eller någon inskränkning uti den Directionerne hittills medgifna rättighet att, för de dem uppå obestämda lider åliggande anskaffningar, de för närvarande befintlige tillgångar efter hellof använda, emedan endast på Bikung till R. St. x Afl. 2 IO Kongl. Moj:ts "Nådiga Skrifvelse N;o 45. sådant sätt fortfarandet kan försäkras af den nyttiga anstalt, till följd hvaraf, med undantag blott för Helsinge Regemente, der Rotehållarne icke äro skyldige att till beklädnadens underhållande bidraga, de roterade indelte lnfanterie-Regementena för närvarande äro försedde med en ny eller nära liv mundering i Rotekislan och en brukbar mundering i Soldatens vård, att i mindre tjenstgöring begagnas. Hvilket allt Kongl. Maj:t alltså härigenom velat Rikets Ständer meddela. Kongl. Maj.t förbliIver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. C. G. Grip. Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Ärenden> hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet på Stockholms Slott den 8 Mars i834.. Närvarande: & * Hans Exeellence Justitite Stats-Ministern. Herr Grefve Rosenblad, Stats-Råden: Hans Exeellence Herr Grefve Mörnerj Hans Exeellence Herr Grefve Lagerbjelke_, Hans Exeellence Herr Grefve Löwenhielm Herr Grefve Adelsvärd_,. Friherre Åkerhjelm Stats-Secreteraren Grip..
Man har äfven härvid anmärkt, alt icke vederbör, collegier blifvit hörda öfver flyttningsfrågan. — Redan år 1837 inkom öfverdirecteuren vid myntverket till K. M. med en und. hemställan om åtskilliga förändringar i Bergs-collegii instruclion, relativt till collegii befattning med myntet, och föreslog dervid några jemkningari denna instruclion af mindre väsendtlig beskaffenhet. År 1838 inkom han åter med fullständigare förslag till förändringar i förenäinnda hänseende. Presidenten i Bergs-colhm hördes deröfver, och ansåg dessa förändringar icke behöfliga. Statsrådet åter fann , att, vid betraktande af della verks olika natur med de föremål, som tillhörde den med collegiala former förenade förvaltningen, ändringar borde ske i instruetionen, samt tillstyrkte ut - 54 Den i Juli f. ni. skilliga, men K. M. beslöt, att öfverinseende! öfver Myntverket skulle tillhöra Stats-contoret. Bergs-collun likasom Stats-cont. blefvo dervid visserligen icke hörda , men öfver instructions-förändringen bade Bergs-collegii president, såsom jag nämnt, redan blifvit hörd, och då fråga nu endast var , huruvida Bergs-colltm kunde vara utaf med Myntverket, och om det i Stats-cont. kunde beredas möjlighet för myntchefen att en dag i veckan inför delta verk föredraga de slags mål han förut föredragit inför Bergs-coll:m, syntes detta så enkelt, att upplysningar härom ej borde med skäl anses nödiga, och om andra upplysningars infordrande från emhetsverken än sådana, talar ej Reg.F:ns io:de §. Emot beslutet gjordes derföre ej erinringar, helst Myntets ärender, inför Stats-cont. föredragna, träffade ett med deras praktiska natur mera öfverensstämmande embetsverk; men en ganska noggrann samt till och med sträng instruction lemnades öfverdireeteuren vid Myntet då han ställdes under Stats-contoret. Hvarje halft år skulle inventering ske. Ingen assigbering fick äga rum utan Stats-cont:s vetskap och annotation, och advocat-fiscalen i Stats-cont. skulle hålla hand öfver Myntverkets behöriga gång.
genom K u n g s t r ä d g å r d s g a t a n Reparationer, Nära här i på bi / liga för utföras mångsidiArbeten i träskulptur och glödritning, målningar, väfnader m. m., passande till julpresenter. Oskulpterade träsaker såsom: ramar, stafflin, skrifbordssaker, bokställ, brödbräden, brödknifvar, brickor, permar m. m., för träsnideri och målning till de billigaste prisei. G A R A N T I! H U S Q V A R N A ner varaktigaste, skickligaste Närmare upplysningar lemnas i Stockholm af stickmaskiaf af Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, samt i Norrköping af doktorinnan H. Haglund, till hvilken A X E H erhålla (G. december. [2776] I alla rikets boklådor finnes: M O D E R N A extra fin delikatessill, » » anjovis, alla slag. sardiner, ryska och franska ärler, sparris, hummer, Haricots verts, hos 25 M DEN ÄR FULLT LIKA ANVÄNDBAR IFÖR STEKNING ^RMRTFL * AhmttA HTTFR^ * R - R. rfniT^TTK JTH^ R - LT * OCH MATLAGNING SOM NATURSMÖR. Försök 46 69 tillverkade Vår margarin öfverträSar otvifvelaktigt alla hittills i handeln förekommande fabrikat. Förutom en bättre, renare smak och längre hållbargenom tillgodogörandet af egna nya nppfinningar det PRISER För 2 fabrikanter och en konkursmassas räkning bortslumpas under denna manad: Har kostat. Ku. Barnkoftor 4,60 2,50 a 3,00 2,000 » Extra l:ma helylle hemst. Svea Damkoftor .. 9,50 5,00 700 » Extra l:ma helylle hcmst.Mansrockar 10,00 5,50 500 » Extra l:ma helylle hemst. Damvästar 3,50 2,25 800 » Extra l.ma helylle hemst.
Föredrogos och biföllos Stats-Utskottels nedannämnde den 30 sistlidne December på bordet lagda Utlåtanden: N:o 20, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående försäljning af f. d. Landshöfdinge-residens-tomterne i staden Piteå med å dem befintliga byggnader; N:o 21, i anledning af Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition, angående utbyte af Kronolänsmans-boställena Melby och Näsby emot Kronoskatte-hemmanet Bredinge på Öland; N:o 22, i anledning af Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition, iFfråga om disposition af sex stycken holmar i Götheborgs och Bohus läns skärgård; samt N:o 23, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upplåtande af mark å Kronoparken Råda-ås i Skaraborgs län för en vattenledning till staden Lidköping. S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln, att till tjenstgöring vid protokollet antaga 2:ne Notarier utöfver det hittills bestämda antalet; och skulle Stats-Ulskotlel genom utdrag af protokollet derom underrättas, på det Utskottet måtte gå i författning om utbetalning af arfvoden för dessa Notarier. Frän Högt. Presle-Ständet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Slats-Utskotlets nedannämnde Utlåtanden: N:o 20, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående försäljning af f. d. Landshöfdinge-residens-tomterne i staden Piteå med å dem befintliga byggnader; N:o 21, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utbyte af Kronolänsmans-boställena Melby och Näsby emot Kronoskatte-hemmanet Bredinge på Öland; Prot.-Utdrag den 3 Januari 1857. 457 N:o 22, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i fråga om disposition af sex stycken holmar i Götheborgs och Bohus läns skärgård; och N:o 25, i anledning af Kongl.
1 betraktande häraf och då, enligt Kongl. Cirkulärbrefvet den 11 Juli 1811 embetsoch tjenstemän ega att anlita kronobrelbäringen för fortskaffande af bref i embelsärenden äfvensom utgående kungörelser och påbud, som icke på annat sätt kunna beqvämligen och med nödig skyndsamhet till bestämda ställen forlskaffas, samt E. K. Maj:ts Befallningshafvande, för de jemförelsevis sällsynta fall, dä tillfälle icke gifves att genom postkontoren expediera bref direkte till vederbörande Länsmän, eger utvägen att genom kronobrelbäringen låta fortskaffa brefven omedelbart till Länsmännen, fä Rikets Ständer, till förekommande af ofvan omförmälda olägenheter, härigenom hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla att vederbörande Länsstyrelser måtte förståndigas att, derest sådant kan lända lill lättnad för de brelbäringsskyldige eller postens skyndsammare befordran, expediera den så kallade kyrkoposten direkte till Länsmännen. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 20 Juni 1860. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1860. Presle-Ståndet den 20 Borgare-Ståndet den 20 Bonde-Ståndet den 20 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående förundrad grund för uppskattning af bränvins värde vid partihandel. (Bevilln.- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Betänkande N:o 8.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har i betraktande kommit, huruledes i olika delar af riket olika bruk äro gällande i afseende å sättet att bestämma bränvinels värde vid partihandel. Då man t. ex. i Stockholm och vissa landsorter vid sådau handel fäster vederbörligt - Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Att Rikets Ständer borde i afgående skrifvelse i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj.t täcktes låta undersöka lämpligheten af den af Götheborgs stads Fullmägtige alternatift föreslagne utvidgning af berörde stads Spinnhus, i ändamål, att derigenom erhålla ett efter ortens behof afpassadt utrymme till en Arbetsoch Corrections-anstalt för personer af mankönet, samt resultatet af en sådan undersökning, tillika ined uppgift å den med tillbyggnaden förenade kostnad, vid näst inträffande Riksmöte, Rikets Ständer i nåder meddela; och att, innan en så beskaffad undersökning förutgått, några medel för detta ändamål icke borde anvisas eller af sältas. Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredrik: Ehuru tre Stånd redan bifallit Utskottens förevarande Utlåtande, anser jag mig likvid Den 9 November e. m. 75 skyldig, att gifva tillkänna den förändring i förhållanderne, sora ägt rum, sedan Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i Riket den 3o sistlidne Julii aflat den skrifvelse, hvarpå Utskotten grundat sitt Utlåtande. Götheborgs stads Fullmägtige •vid denna Riksdag hafva framställt behofvet af en med tillräckligt utrymme försedd Correctionsanstalt för mankönet i staden Götheborg, eller dess grannskap, med förklaring, att staden icke vidare mägtade underhålla den mindre och numera otillräckliga Correctionsanstalt, som hittills varit af staden bekostad; och har för detta ändamål en utvidgning af Götheborgs Spinnhus blifvit föreslagen.
Med denna förklaring, hvilken anspråkslöst framställes såsom svar å gjord förfrågan, och utan anhållan om propos. på äterremiss eller förändring af ordalagen, har jag fått tillfälle min oförgripliga mening yttra; och behagade R. o. Ad., ulan vidare invändning å min sida, fatta sitt beslut i saken, så som Högh Ståndet för godt finner. R. o. Ad. godkände ifrågavar:de skrifvelseförslag N:o 112. Vidare uplästes till justering och godkändes följande af Exped. Utsk. afgifne förslag till underd. skrifvelse!' till K. M., nemi.: N:o 113, ang:de anslag till beredande af rättelse uti beräknandet af Salpeterhjelpen inom provinserne Småland och Oland; N:o 114, ang:de rätt för part alt återfå till Öfverrätt ingifne handlingar; och N:o 115, ang:de ändringar och tillägg uti Kongl, stadgan om Skiftesverket i riket d. 4 Maj 1827, och den Kongl. Kungörelsen d. 9 Juni 1832. Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.Utskrs d. 19 och 21 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 121, i anledn. af väckte motioner, rör:de skjutsningsbesvärel. Detta utlåt, företogs punktvis lill afgörande. Usta punkten, ang:de frågan om jordbrukets fullkomliga befrielse från skjutsningsbesväret, och 2:dra punkten, ang:de frågan att, derest skjutsningsbesväret icke kan från jordbruket skiljas, lättnad i detta besvär mätte bereilas medelst länsvis utgående kontanta bidrag. Ulsk:s yttranden biföllos. 3:dje punkten, ang:de förhöjning af legan för den vid landtgästgifverierne utgående skjuts. Hr Hjärne, Harald: Jag har inom Utsk. hört till den minoritet, som ansåg alt icke någon förhöjning i skjutslegan, der icke entreprenad vore inrättad, borde ega rum.
Da den som har skuldfri Egendom til nara, fastän ej fulla 166 R:d. Z2 H. Lsnco, och i hwilkec fall han undgår ac erlägga llevisionL-Skilling, likwal icke kan sagas wara sa medellös, a c han ej mägrar besia ekart» Liflig!» a fine NättegangsSkrifter, tror Utskottet honom böra widkannas en sadan ffyldighet, och något närmare stadgande i detta afseende icke wara af nöden, an som i az H. vmförmales, at den utfattige ar ifrån flik afgift friiagen. Som nu mera den arliga Bewilknng, hwilken hittils blifwit Utgjord för Lttarackerer, ha. danefter kommer ar förfwinna, anser Utskottet at någon motswarande afgift derföre bör utgå i ettårig 8jZi'! I»t», och får altsa i Z8 och g9 Ickomenten af förewarande 9 §. föreslå följande förändring och lydelse: Fullmagter eller llesolutioner pä ekgraQe«er strifwas för -en, som förut ej warit i Bro« nans tjenst, ril 40 för 100 af -en Lön, som för lika beställning i Staten bestäs, men ti! 20 proOent för -en som un-fär 2:ne eller högre gra-ers LK»l»Lker utöfwer -en wärdighet som åtföljer hans innehaswan-e Gesila, och ater -e som un-er tjenstgöring eller wiafste-stagandet hugnas meen gra-s högre Ltt». racker, erlägga stämpla-e Pappers-Afgiften likasom för Fullmagter ä wänlig tjenst i samma grad. 12. §. At Resepatz, hwilka wanligtwis utfärdas fran Lands - Den 17 Mars. 835 Lands-LsnceMerne Z tryckte kanguetter, ljt UNd wikande af det större beswär at skrifwa dem i hela deras widd, matte fä med stämpladt Papper beläggas, ar hos Wällvfl.
Kongl. Maj:t har i Sin Proposition, i fråga om straffbestämmelserna, följt Criminal-lag-förslaget — dock med den skillnad, alt Kongl. Majrt, utan fö) längnivg i tiden antagit arbete å fästning, der Lag-Comileen föreslagit straffarbete enligt Auburnska mtthoden. Gillar man i allmänhet det af Lag-Comiteen utstakade förhållande mellan brottslighet och straff, är det derföre så mycket mindre skäl, att i förevarande fall nedsätta straffen under hvad Kongl. Majrt proponerat, som arbetet å fästning är betydligt lindrigare, än det af Comiteen afsedda Auburnska straffarbetet. Bland de grunder, hvilka inom Utskottet åberopats för en sådan nedsättning, är jemväl, att Högsta Domstolen, vid Criminal-lagförslagets granskning, ansett densamma kunna ega rum. Man bör likväl härvid iliogkomma, alt Högsta Domstolen utgått från den förutsättning, alt det ännu strängare Pensylvaniska straffsystemet skulle komma att i den nya Brollmåls-lagen följas, i hvilket fall en nedsättning afstraftiden blifver icke blott tjenlig, utan man kunde säga alldeles nödvändig. Med bibehållande af vårt sätt att tillämpa fästningsstraffet, synes den mig vara intetdera. n Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 182 Vid de af Utskottet i öfrigt tillstyrkta förändringar af Kongl. Majlis förslag till ifrågavarande Förordning, utbeder jag mig få göra följande erinringar: i §. Utskottet bär ansett det böra i i §:en uttryckas, alt folksamling, för att kunna betraktas såsom uppror, skall ske offentligen. Detta uttryck torde rara, lindrigast sagdt, obehöfligt. Ty livarhelst en menighet samlat sig ecb Ingi ri daga det uppsåt, att, med förenadt raid, sålla sig upp emot offentlig myndighets bud, bör den offentliga myndigheten ega antyda densamma att åtskiljas, och uragllålenheten att lyda denna uppmaning icke vara ansrarsfri. Uttrycket år dessutom obestämdt. Hvad menas härmed offentligen? Månne endast väg, gala, torg, eller andra allmänna platser?
Jag har ej af någon hört bestridas, att Ottenby Kungsgårds användande till Stuteri vore nyttigt och nödvändigt, men jag tror, att, om Ottenby ock kan erhållas utan någon ersättning, emedan Arrendatorn ej fullgjort Contractet, så behöfves dock anslag till omkostnader och förlag för Stuteriet, hvarföre jag anser bifall till StatsUtskottets förslag vara oundvikligt. Om ej förlag erhålles, åtgå flera år, innan Kungsgården såsom Stuteri kan blifva nyttig. Jag anhåller derföre om bifallå Utskottets Utlåtande, med det tillägg, att medlen må efter Kongl. Maj:ts höga godtfinnande disponeras. Den 14 October f. m. Herr Danckwardt, Magnus Georg: Det är visserligen sant, att Kongl. Maj:t i sin Proposition om StatsVerkets tillstånd och hellof icke af Rikets Ständer hegart några tillökade medel för hästafvelns befordrande; men sådant skedde icke derföre, att ju icke ytterligare medel härtill behöfdes, utan emedan Kongl. Majrt icke ansåg sig höra härutinnan föreslå tillökning i anslagen, då så manga andra stora och angelägnare behof borde fyllas. Enär nu likväl Chefen för StuteriStyrelsen hos Rikets Ständer gjort motion i ämnet, och StatsUtskottet tillstyrkt ett förskotts-anslag af 8000 Il:dr, så kan jag icke underlåta att begära bifall derpå. Tjenstemännen vid Stuterierna äro ganska illa lönta, och den tillökning i deras löneförmåner, som uppkommer genom de härtill föreslagne 1000 ll:dr, är högst billig; sedan äro blott 7000 R:dr öfrige till hästafvelns upphjelpande. Den reorganisation af Strömsholms Stuteri, och den kringföring af dess hingstar till betäckning i landet, som nu årligen sker, och hvarigenom en större inverkan på hästafveln åstadkommes, har icke kunnat verkställas med det anslag, som dertill varit anvisadt, utan Kongl. Majrt bar årligen måst af egde HufvudTiteln dertill anslå 4ooo Rrdr.
Kainmar-kollegii l:sta provins-kontor, vid derefter verkställd revision, dock funnit åtskilliga, om ock mindre väsendtliga, missräkningar att anmärka i ränte-beräkningen för åren 1851 och 1852. Af allt hvad ofvanberördt är, synes ovedersägligt, hurusom det för Kongl. Maj:t och Kronan samt Bergslaget ömsesidigt vigtiga ändamålet med denna ränte-ersättningslönd är, hvad ock Rikets Ständer i sina underdåniga skrifvelser till Kongl. Majit tydeligen uttryckt, att, genom Kongl. Majits och Rikets Bergsoch Kammar-kollegiers dels gemensamma, dels hvar för sig särskilda, tillsyn öfver fondens rigtiga förvaltning, Sala Bergslag inom möjligast kortaste tid må vinna den af fonden beräknade årliga inkomst, samt att sedermera efter slutligt afgörande, antingen Bergslaget skall till Statsverket betala de, enligt 1743 års kontrakt, arrenderade Krono-räntorna från vissa socknar i Westmanland till fulla värdet efter årlig markegång, med bibehållande af kontraktet i allt öfrigt, eller ock detsamma då genast komma att upphöra samt räntorna till Statsverket öfverlemnas, hvilket ändamål ock är af Bergslags-intressenterne sjelfve i förslaget till denna reglering uttaladt; så, och då angeläget är det Sala Grufve-rätt, som har denna fondens närmaste vård och förvaltning sig anförtrodd, allvarligen tillhålles, att sina åliggande skyldigheter noggrannare, än hittills, iakttaga i afseende å fondens årliga fruktbargurande till hela dess belopp, med derå löpande minst fem procent ränta, antingen medlen äro lill enskilde låntagare af Grufve-rällen, mot stadgad säkerhet, utlemnade eller i Bergslagets kassa och för dess eget begagnande innestående, på sätt 3 §. af det gällande Reglementet samt Kongl.