Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men vi veta alla, alt en allmän domstols organisation ar uti lagboken beskrifven, och att lagboken icke kan förändras utan Konungs och Ständers sammanstämmande beslut. I den händelse att frenne Stånd redan beslutat i delta hänseende, kan således icke för ögonblicket någon ny organisation af häradsrätterna äga rum. Jag anser således annan utväg icke återstå än att bibehålla hvad man har, intilldess förändringen kan blifva sådan hon lämpligen bör vara för att motsvara ändamålet. Jag tillstyrker derföre afslag på Utskts betänkande. Gr. Mörner, Carl: Det är visserligen möjligt, alt förhållandet inom olika bergstrakter kan vara olika, och att hergmästarne hafva mer eller mindre vidsträckta befattningar; men lika med hvad LagUlsk. förutsatt, anser jag bergstingsrätterna kunna upphöra, emedan målen i allmänhet äro af ren juridisk beskaffenhet. De grunda sig visserligen på bergsförfaltningar, hvilka dock äfven böra vara kända af jurister. Jag anhåller alt få nämna, att t. ex. uti Kronobergs län hålles blott elt bergsting om året, som räcker endast en enda dag, och stundom blott några timmar. Jag skulle tro, att en sådan befattning utan svårighet skulle kunna öfverflytlas på häradsrätterna, utan behof af någon förändrad organisation, då tillstädesvarande bergsfogden eller nämndemän, som äga insigt i bergsväsendet, kunna biträda med behöfliga upplysningar; och då jag således icke kan annat än anse Utsk:s betänk, välgrundadt, så förenar jag mig med dem som yrkat bifall dertill. Hr Anckarsvärd, A 11 g.: Jag hyser den öfvertygclsen, att, vid afgörandet af sådana frågor som denna, den praktiska erfarenheten kanske snarast bör tagas i öfvervägande; och jag får i detta hänseende tillkännagifva, att jag under loppet af n5 år, som jag varit bruksägare, icke haft den ringaste nylla af bergstingsrätterna, men väl ökadt besvär oell ledsnad i afseende på rättsfrågors afgörande. Jag får således till alla delar förena mig med de varda talare, hvilka vrkal bifall till Uisk:s betänkande.
Tr Tr 56 w Tr 545 Tr 141 2 a Tr 13 >■ Tr Tr 560 Underhållne kreatur. st. st. 67 st. 270 st. 14 a St. 60 St. 37 Uppskattadt Värde. st. 60 R:dr 122,350 sk. rq as P P cc ~ c p /O R:dr 51,625 sk. R;dr 62,500 sk. C/J C B B Rsdr 122,350 51,625 62,500 sk. Stats - Bidrag. Bevillning. R:dr 493 sk. Efter 2:dra Art. W R:dr 208 sk. r. i R:dr sk. 45 c “o p: n> l-ci P ta: ** O 2. o o R:dr sk. R:dr 209 sk. 45 R:dr sk. R:dr 116 sk. 32 o O i B B 5’ R:dr 166 sk. 32 !* R:dr 110 C/i c B B R:dr 393 16 R:dr 895 sk. 16 C/J p*- R:dr sk. R:dr 100 sk. R:dr 263 sk. 24 Cg p c/? TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, 1834. i>t.»t *1-r?.d ',glia-;!rl :• rf-so JaEtv tn9tinfi[]Sfhol E&jiol i ajb/fr: - g ■■ i vis ■s ■■ i i ? -v ^ ‘ ii f' i:o Länets Allmänna beskaffenhet. 1 afseende å lokala förhållanden, vidd och indelning, har Länet icke undergått någon anmärkningsvärd förändring efter det sednaste Femårs-Berättelsen afgafs, och hvilken således i den delen åberopas. 2:0 Invånare.
Postgången har således alltid grundat sig på reciprocitet. Nu blef det ett annat förhållande vid Kielerfreden. Det land, som hade tillhört Dannemark, blef förenadt med Sverige. Då Dannemark således upphörde att genom Sverige skicka bref till Norrige , kunde vi således icke fordra aft få skicka våra bref genom Dannemark, jag medgifver, att man kan säga, det man vid ett tillfälle, då man äger öfvermagten, kan yrka allt, men också vore det blott öfvermagten som hade kunnat dertill lemna oss rätt. Alt det icke var glömska, utan tvertom att det var förutscdt, att ökade utgifter skulle uppkomma, kan jag intyga, emedan jag undertecknat freden och jag vid underhandlingen derom hemställde till den Danske Fuilmägtigen, om han icke ville bestämma en viss summa, pä det ej någon tillökning skulle kunna ske, men han ville ej deruti ingå Jag vet således visserligen, att en ökning •' skett uti Statsutgifterne, men vi böra ej bedö ma denna ökning, såsom den visat sig till numerairen, till 90,000 R.dr. Myntet har undergått försämring, contractet om postförningen i Dannemark var nära att expirera, och då hade äfgffierne säkert blifvit ökade. Om vi då Bim ri At igust i f, m, hule yrkaf att hafv3 qvar postgåugen och Dannemark, när det ej mera har någon postgång genom Sverige, hade afklädt sig reciprociteten, så hade Danska Regeringen kunnat nyttja detta tillfälle, att drifva upp betalningen och lägga hinder i vägen för posternes skyndsamhet. Dessutom får jag tillägga , att nu tillkommer Svenska postverket den betalning, som eriägge6 för bref, hvilka gå ifrån Dannemark till Norrige. När bägge dessa calculer uppgöras, blifva visserligen utgifterne ökade, men icke till så stort belopp, . som man föreställer sig. Här förutan har Kongl Maj:t, sedan postgången blef så dyr, varit betänkt på att bereda andra utvägar för postföringen.
o 1 Vår afsikt hade varit att morgonen därpå bestiga Gesundaberget, men som molnen lågo som en nattmössa på bergets topp, afstodo vi därifrån, Vi togo därför skjuts till Björka fäbod (/ - mil) och gingo sedan till Siljansnäs (omkr. 3 mil). Hela västra stranden, som vi nu voro på, är ytterst glest bebygd och ännu mycket litet besökt af turister, men den är ojämförligt den vackraste delen, som vi sågo. Skogarna äro gränslöst stora och vackra. Märkvärdigt nog ser man dock mest unga späda träd, inga stora skogens jättar. I Siljansnäs lågo vi hos klockaren och gingo på onsdags morgon öfver Leksand till Insjön. På vägen rodde vi ett par gånger för att slippa om vägar. I Insjön var mycket folk samladt till missionsmöte och i följd däraf ondt om rum, men efter litet sökande fingo vi ligga hos en bondhustru. På fredags morgon foro vi till Säter med tåg, uppehöllo oss där för att se grufvorna, hvilket dock 3 4 ej lyckades. Därifrån foro vi till Krylbo, lågo där öfver natten och inträffade fredag förmiddag i Stockholm. Från Insjön och hem kunde nog färden fördelaktigare hafva gjorts mindre hastigt och någon annan väg valts, exempelvis genom Norbergs kanal och Mälaren, men af många skäl måste vi skynda hem. Som af ofvanstående framgår, drog vår resa 14 dagar. Hvar sin bädd hafva vi endast undantagsvis haft, utan turvis sofvit två i samma. Hufvudsakligen ha vi lefvat på mjölk, som vi köpt i stugorna, och bröd, som vi fått i bagarbodar eller stugor, och hafva vi ätit med strykande aptit hvad vi än fått. Kräsen får man ej vara, ty både ordentlighet och snygghet kunna ofta nog vara omtvistliga i stugorna. Vi beräkna, att ha gått till fots omkring 20 mil, hvarunder vi burit ränslarna på ryggen under circa 10 mil, under resten ha de endera kvarlämnats eller fått följa med något åkdon eller båt. Resan gick oss till omkring 60 kronor hvar. Ja, nu törs jag väl ej göra berättelsen om vår lilla färd längre, ty äfven en redaktörs tålamod har gränser.
Län komme att ega rum, och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansåge sådant leda till förlust lör Staten genom låga pris eller till menligt inflytande på spannmåls-handeln inom orten, spannmålen för allmän räkning emottages och i Kronans Magazin, der sådana äro att tillgå, eller i för tillfället hyrda lägenheter, till vidare disposition upplägges, för att, så snart fördelaktigare förhållanden inträffa, efter StatsContoirets förordnande försäljas. 3:o För detta ändamål böra, jemte nödiga upplagsoch utgifts-Magaziner i Slockholm, Carlskrona, Christianstad, Malmö och Götheborg, några Magaziner för Kronans räkning bibehållas i de sädesrikare Länen, der större intägt af spannmål eger rum, eller afsättningen , i följd af locala förhållanden, är mindre liflig, i hvilket afseende föreslås Magazinerne i Upsala, Westerås, Nyköping, Gripsholm, Norrköping, Wadstena, Mariestad, Lidköping, Borgholm, Wisby och Helgevarma. 4:o Kostnaderna för dessa Magaziners 38 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. No /((>. underhåll och förvaltning, äfvensom åfloliingen för dervid anställda Tjenstemän uppföras antingen på Stats-Contoirets
D e s u m m o r s o m insamlats i Swansea o c h Brecon för välgörande ändamål, när hon bidragit m e d sin härliga stämma, äro högst bet y d a n d e; också har h o n v i d sådana tillfällen haft » kungligt mottagande »; o c h i erkännande af sådan godhet har staden Brecon förärat henne ett i ett dyrbart silfverskrin inneslutet borgarbref, s o m gör h e n n e till » Burgess of B r e c o n ». Under tiden utföres från läktarn orgelmusik, s o m af stannar när musikkåren höres utanför, hvilken jämte standarbärare företrädt brudföljets vagnar från stationen. » Here they come! » är på allas läppar o c h alla blicka m o t dörren o c h under det kören från läktaren uppstämmer h y m n e n: » Full of glory, full of wonders, Majesty Divine », inträder, företrädd af stadens Mayor o c h Clerk i sina rober, den ståtlige b r u d g u m m e n jämte » t h e best m a n », majoren, baron Rudolf Cederström, därpå gästerna, bland hvilka märkas lady Fandel-Phillips, o c h så bruden ledd af jubilé-årets populäre L o r d Mayor, sir George Fandel-Phillips. Bruden, vacker o c h intagande s o m alltid, är klädd i en präktig ljusgrå sidenklädning m e d en krage af samma slag o c h bägge rikt broderade m e d stål — » a dream of beauty », s o m de blifvit beskrifna. Hatten var i hvitt m e d lilafärgade orkidéer, liknande d e m i den utomordentligt vackra handbuketten. Ceremonien tager genast sin början, i det den i full ornat offieierande prästen gör vigselformulärets frågor o c h sedan förestafvar b r u d g u m m e n o c h bruden löftena, allt lika engelska .kyrkans m e d tillägg af satsen: » If H o l y Ohurch will p e n n i t ».
Sedan fråga om en nödig förändring och jemkning i den gamla båtsmansindelningen inom Blekinge län blifvit väckt redan vid 1809 års riksmöte och derefter vid flere af de påföljande riksdagarne förnyad, samt i anledning häraf åtskilliga förberedande åtgärder blifvit vidtagne och serskilde undersökningar verkställda, dervid det befunnits och blifvit utredt: att, vid provinsens första indelning till båtsmanshåll år 1685, ett efter hemmanets olika beskaffenhet varierande belopp från 16 till 21 daler silfvermynt i grundränta blifvit beräknadt såsom motsvarande en hel båtsmans-nummer; att, då endast ett mindre antal hemman hade räntor jemt svarande mot sitt rustnings-dalertal, de bland öfriga hemmanen, som hade större grundränta, kontant erlade det öfverskjutande beloppet, under namn af öfverskottsränta till uppbördsmannen, som åter dermed godtgjorde de hemman, som bade mindre grundränta, den för dem uppkomna bristen; samt att härförutan, till betäckande af samma brist, jemväl blifvit under namn af reserv-räntor anslagne och på enahanda sätt utgjorde räntorna af vissa smärre lägenheter, hvilka icke lämpade sig för indelning till någon effektiv rustning, men att ett så bcskaffadt sätt för liqviderande af öfverskottsoch tillskotts-räntor, hvilket alltjemt fortfarit utan annan förändring, än att berörde räntor efter 1776 8 Kongl. Maj-.ts Nåd.
S [chybergson]. Till universitetets 250-års minne. Söderblom, Nathan, Universitet och studenter i Amerika. Strödda reseintryck. Uppbyggelseliteratur. Ekman, J. A., Kom och se! Betraktelse öfver Joh. [Myrberg, O. F] Reformationspredikan. (Andra Böndagen 1891. S [chéele, K H] G. v., Nederstigen till helvetet. Vi och » det största i verlden ». Ett bihang till Henry Drummonds skrift. Öfvers. LH (3) s. Wikner, Pontus, Ödmjukhet och sjelfuppoffring. Betraktelse. Vorberg, Max, Herre hjelp mig! En bild ur fängelselifvet. Från tyskan. Urpatriarkerna. Rydberg, J. R., Ett bidrag till frågan om urpatriarkernas ålder. Utopia. » Utopias » förolyckande. Bref från H. E — n. Utställningar. A [hrenberg], J., Konstföreningens exposition. F [olcker], E. G, Två konstutställningar. Göteborg och dess sommarutställn. Wrangel, F. U., Från konstutställningen i Göteborg. Vadstena. Se: Konst.bibliografisk öfversikt. Wagner. Josephson, Ludvig, Goethe och Wagner. L [indgren /, Æ, En dansk wagnerbroschyr. Zontariff. Svensén, i ?., Om införande af zontariff vid statens järnvägar. Bokanmälningar. Agrell, Alfhild, Under tallar och pinjer. Berättelser. Ahrenherg, Hihuliter. Österut. A-i-a, Två finskors lustvandringar. Resor i Orienten. Anhohn, M., Från Medelhafvets skönaste ö. Sicilianska reseskildringar och studier. Aus der neueren deutschen Litteratur, für Schulen und Selbstunterricht. Drei Novellen von W.H.Riehl m. Anm. Hrsg. v. E. Planck. Barttelot, Walter George, The life of Edmund Murgrave Barttelot from his letters and diary.
Ståndet lät vid Utskottets förklarande bero. N:o 309, i anledning af erhållne återremisser å 2:ne §§ i det, memorialet N:o 280 bifogade förslag till stadgande i Riksgälds-kontorets nya reglemente. Den 26 Augusti. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Yid förnyad föredragning af Stats-utskottets den 23 och 24 dennes på bordet lagda memorial N:o 309, i anledning af erhållne återremisser å 2:ne §§ i det memorialet N:o 280 bifogade förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets nya reglemente, blef ifrågavarande memorial N:o 309 af Ridderskapet och Adeln bifallet, med uteslutande af det i 67 § införda ordet ”årligen.” S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-utskottets den 23 och 24 dennes på bordet lagda memorial N:o 310, med förslag till reglementariska stadganden, angående de på Riksgälcls-kontoret anvisade kreditiver, blef detta förslag af Ridderskapet och Adeln bifallet och ansågs ifrågavarande memorial i öfrigt icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Beträffande sedermera de föreslagne lönetillökningarue; så anser Utskottet väl icke lämpligt att för närvarande föreslå tillökning uti Inlemdenlens lön på Stat; men då den nuvarande Intendenten, Hof-Intendenten Röök, enligt hvad kändt är, utmärkt sig för serdeles nit och skicklighet vid de honom anförtrodde samlingars ordnande och vidmagthållande, hemställer Utskottet, att honom måtte tilläggas ett personelt arvode af 400 R:dr B:co, att, så länge han nyssnämnde befattning innehar, å Allmänna Indragnings-Staten åtnjutas; hvaremot, hvad Vaktmästaren angår, Utskottet, då denne pevson skäligen synes böra åtnjuta enahanda aflöning med Vaktmäslarne uti Canzli-Expedilionerne och vid Kongl. Bibliotheket, tillstyrker, att dessa lönevilkor måtte bestämmas till lön . 200: beklädnadshjelp .. 66: 32.— Summa 266: 32. —■ För det under Wetenskaps-Academiens inseende ställde 6:0 JVaturhistoriska Riks-Museum, har Kongl. Majit, uti Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillgångar och behof, till upprätthållande af denna för fäderneslandet hedrande Stiftelse, äskat en årlig tillökning uti dess nuvarande anslag af 4ooo R:dr Banco. Sih, till R. St.
Grädden blir tjock och u t - märkt och får ej någon osmak däraf. Adi. Breflåda. » Vestergötland ». Den först sända annonsen var redan införd. Esel. T a c k; plats b^redes, Marie E. A n n o n s e r a! Valer&gt;.us. O m de verkligen äro allmännyttiga och af värde! Amy. Red. Innehållsförteckning; Martina Bergman Österberg; prisbelönad uppsats af Blenda. (M e d porträtt.) — E n moders b i l d; fyra sånger af Charlotte Lindholm, bel. m e d hedersomn. af Sv. akademien. — I forna dagar; strödda blad ur minnets album, s a m - lade af Mathilda Langlct. 3: Hans nåd och hennes n å d. (Slutet.) — V å r a döttrars vänskapsförbindelser. — Smånotiser från kvinnovärlden. — Bildning; en ber. från S k å n e af Jane Gernandt. (Forts). Förslag till matsedel för veckan 10 — 17 m a r s. — Bohaget. — Matlagning. — Skafferiet. — Hvarjehanda. — Bostaden. — Allmännyttigt. — Läkareråd. — Frågor. — Svar. — Breflåda. &lt; • till plants kol bväfning af schalar, sängfiltar, resfiltar, hästfiltar, klädningstyger, regnkapptyger, kostymtyger, vadmaldrapper, korderojer, öfverrockstyger, reskapptyger, pelsdoffel m. m. För att visa, huru omtyckta våra väffabrikat äro, kan som exempel nämnas, att vi nu tillverka 4,150 meter klädningstyg af ull och stickylle pr vecka ( är nu utkommen oeh tillsändes franko. " lÉSI Stickylle, Särskildt påpekas vår förädling af dessa ofta som värdelösa ansedda rester af förslitet ylle (stickadt och virkadt), som med tillsats af litet ull kan här beredas till godt och vackert garn, präktiga schalar och filtar eller starka och vackra tyger (se här ofvan om den stora efterfrågan på häraf tillverkade klädningstyg). Obs.!
Uppå härefter framställd propos. fann R. o. Ad förev:de inbjudning ej föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarna. Föredrogs Hederv. BondeSt:s den 21 dennes på bordet lagda Prot.-utdrag N:o 423, hvarigenom de öfriga RiksStm blifvit inbjudna att förena sig i BondeStrs, vid föredragningen af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s Betänk. N:o 121, i anledn. af väckta motioner rörande SeglationsOrdmn d. 15 Maj 1843, fattade beslut, att, med afslag å hvad Utsk. i nämnde Betänk, hemställt och tillstyrkt, uti underd. skrifvelse till K. M. anhålla, det K. M. behagade i nåder tillse, om icke utoch inklarering kunde få ega rum vid de hamnar, der tillräckligt antal tulltjensteman finnas stationerade. Sedan Hr Frih. o. Ordf:n uplyst, att Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:s förenämnde Betänk, redan blifvit af 3 Stånd bifallet, fann R. o. Ad. ifrågav:de inbjudning ej föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarna. Föredrogs LagUtsk:s d. 21 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 47, i anledn. af väckt motion om stiftande af lag, ang:de allmänt kyrkomöte. Den 28 Oktober. 253 Gr. Sparre, Erik: Ifrågav:de betänk., som angår stiftandet af en lag rörande kyrkomöten, är, enl. min öfvertygelse, af den beskaffenhet, att det icke bör föredragas och afgöras förr än den fråga, som nu under flere dagar varit föremål för ltiksStms gemensamma öfverläggningar, blifvit afgjord.
Dä nu orden bitmarLberalls delen af Westra timsen aro brukade — och Tacksägelse ciress-n blifwit MUNtligLN prononceraä för dkN härwarandc Oi:icer8-eoi P80N^ anser jag nödvändigt, at ödmjukeligen anmärka at dä Tackstägelse-^clre88 ctscrstLrg,8 til Befäl och Lronp pt-r af Wästra prinsen, icke mätte glömmas, at vendel af berörde ^rmLe, som under ^siversten och Riddaren Laron ?o88L8 befäl marcksi-Ät at förstärka Rikets fästningar och skydda de angelägnaste punkter af wästra sjökusten — äfwen hufwudsakligen bidragit til en säker och lycklig utgäng af Regementsförändringen och underkastat sig samma faror, som deras hitgängne Wapenbröder. Begärdes pä bordet. s s ' ' . ^ Herr Laron och Landtmarskalken tilkännagaf at 500 Exemplar af Ceremoniaist til Riksdagens öpnande more til Ridderffapet och Adelns underrättelse frän Riksmarskalks Embetet aflemnade, och ffulle ivid dörren til Riddarehussalen utdelas. Ridderffapet och Adeln ätffildes klockan 2. Män - Mandagen den 8 Maj. 45 ?lenum klockan 12 förmiddagen. su8t?l-3.6s8 kiLni-?rotocolisL för den 5'.te r denna manad. Herr karon och Landtm arfkalken tilrannagaf, at Ridderstapet och Adeln i dag wore församlade icke egenteligen för at <letil>k-rsra, utan för at erhålla del af et mål, som förlidne gårdag hos Hans Kongl. Högbet Riksföreständaren förchaftö.
12 sk. i flaskor, buteljer eller krukor, 1 skålp. 20 sk. andra till apotheksvaror ej hänförliga eller eljest icke specificerade slag, 1 skålp. 8 sk. Ost, alla slag, 1 lisp. 5 R:dr. Papper: grått, makulaturoch förhydnings-, 1 skålp. 3 sk. 9 rst. Tryck-, liminadt och olimmadt, Conceptoch Tapet, 1 skålp. 7 sk. 6 rst. Paraplyer och Parasoller: siden-, 1 st. 6 R:dr. andra slag, 1 st. 3 R:dr. Peppar, alla slag, 1 skålp. 15 sk. Pergamentsskinn, 1 skålp. 10 R:dr. Plommon: Bruneller, 1 skålp. 20 sk. Plymer: Porslin: oäkta: hvitt, gulaktigt eller omåladt: Tallrickar, 1 skålp. 8 sk. Portföljer, Taskböcker, Ridikyler och Nattsuckar, efter angifning. Ris, oskalad eller paddy, 1 tunna, 12 R:dr. Salmiak, 1 skålp. 20 sk. Salpeter: oraffinerad, 1 lisp. 5 R:dr. raffinerad, 1 lisp. 6 R:dr 24 sk. Chilisk Salpeter eller Salpetersyradt Natron, 1 lisp. 3 R:dr. Salpetersyra och Skedvatten, 1 skålp. 18 sk. Salt: raffineradt, 1 skålp. 2 sk. 8 rst. Saltsyra, 1 skålp. 4 sk. Saxar : andra slag (än öfverskärare-), 1 skålp. 10 R:dr. Siktar, efter angifning. Silke, fargadt, 1 skålp. 20 R:dr. Sirap: Capilär, 1 skålp. 26 sk. Mullbärs,- Rosenoch Viol-, 1 skålp. 40 sk. Förtlag tillf Tull-Taxa. 55 Skomakare-arbeten af blankläder, färgadt skinn eller tyger: Skor, Kängor, Tofflor och Galoscher, 1 par. 3 R:dr. Stöflor, 1 par 9 R:dr. andra slag, efter angifning.
Då vid sådant förhållande omröstning torde böra anställas angående Borgareoch Bonde-Ståndens mening å ena sidan, samt Preste-Ståndets å ilen an - Stnls-Ltskotlets Utlåtande IS.o 139. 19 »Ira, enar den summa, sistnämnde Riks-Stånd anvisat, innefattas i det belopp, Ridd erskapet oell Adeln ensamt beviljat, bar Utskottet ansett sig böra föreslå följande voterings-proposition: * Den som godkänner Utskottets afstyrkande af det anslag å 757,800 R:dr suni blifvit af Kongl. Majit hegardt till nybyggnad af en ångfregatt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer till börjande nybyggnad af en ångfregatt utaf bästa modell anvisat en summa af 400,000 R:dr att under åren 1862 oell 1863 utgå med halfva beloppet hvartdera året.a 30:o. Utskottets yttrande i I5:de punkten, angående anslag till utvidgande af skeppsdockorna N:ris 2 och 3 samt gamla reparationsdockan vi 1 Flottans station i Carlskrona, är af Borgare-Ståndet återrernitteradt; — men som Utskottets berörda yttrande blifvit af öfrige frenne Riks-Stånd godkändt, samt frågan sålunda är af Rikets Ständer afgjord, kan omförmälde återremiss icke till vidare åtgärd föranleda. 31:o.
Det vore rättaste vägen lill förderfvet, ty dä är man inne på den stora landsvägen, deiman skapar fattiga i vida högre förhållande än nu skulle ega rum, i fall man lät saken gä sin naturliga gång, som är att åt hemsocknarne öfverlemna att hålla den arbetsföre lättingen till arbete, och att utöfva christlig barmhertighet mot den ålderstigne, vanföre eller sjuklige som icke med arbete kan sig försörja. Inrättar man deremot samlade försörjningsanstalter, omfattande stora områden, så gålman emot sakens naturliga gång, och slutar med att göra lättja och vårdslöshet till den näringsgren, deraf de vådligaste jöljder äro att säkert påräkna. Hr Adelborg, And. Otto: För min del vill jag pä intet vis misskänna motionärens vackra afsigt, att vilja söka mota det öfverhandtagande onda, som, i följd af ett visst brukningssätt af egendomarne i riket, börjat sprida sig. Det är sannt, att i allmänhet börjar stattorpare-systemet taga en betänklig öfverhand. Det hörer icke hit, att vidlyftigt orda om huruvida icke detta är ett kraf i sakens natur, af landtmannanäringens utveckling och förkofran eller örn det möjligen, oberoende af detsamma, lämpligen må kunna förhindras. För min del tror jag, att det är ett tidens tecken, såsom mycket annat, och att man icke kan sälla sig deremot. Man torde lätt kunna inse detta, då man öfver allt kan finna, att bönder och torpare gifva en betydligt ringare vinst för egaren af egendom, än han sjelf får, då han täger deras lägenheter under egen vård. När detta visar sig vara ett ekonomiskt faktum alt så förhåller sig; att allmogen i följd af sin låga ståndpunkt icke ännu kan inveckla begagnandet af sina krafter så, att den kan draga fullt lika parti af sin jord, som en mera bildad person kan göra, så går saken sin naturliga gång således, att de så småningom måste lemna sina hemmansdelar, och dessa tagas om liand af egarne och skötas af dem. Skulle det vara möjligt låta idéernas makt herrska öfver den praktiska erfarenheten så vore det visst fördelaktigt; men detta later sig ty värr ej göra.
Riksens Högloft. Ständers egen uplyfta granstning hemställes allt detta wördsammeligen. Stockholm den 25 Februarii 1810. Pä Högloft. Ridderstapets Pa Högwördige Prästeoch Adelns wägnar Ståndets wägnar isob. 6. Oxenstierna. Oail isob> knös. Pä Wallofl. BorgarePä Hederwärda Bon Ständets wägnar de-Ständers wägnar O. s. Lcbönberr. L. kriLbsson. k. Netrel. Rikets Högloft. Ständers Lag-Utstötts Betänkande, i anledning af Herr Lagmannen Öar! Oustak k. von blausvolcks hos Högloft. Ridderstapet och Adeln ingifne til Lag-Utskottet remitteracle?clemorial, angäende sörestaget stadgande af någon Författning eller Lag, som förestrefwe huru Jnnewanare i et af Fiende anfallit Land i allmänhet borde förhälla sig m. m. Herr Lagmannen von k^ausvollk har uti berörde klemorial yttrar sig finna nödigt, at en Lag Ut - Z82 Den 8 Mars. uttryckeligen bestämde: 1:0. huruwida Jnnewänare uti ek af Fiende anfallit