Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Missgernings-Balken, å hans förbrytelse skolat följa; äfvensom Bergs-Tings-Rälten åsidosatt hvad Lagen i g §. af sist åberopade Capitel och Balk stadgade om offentlig afböns ådömande i så beskafFadl mål, som det ifrågavarande; öfver hvilket anmärkningsmetnorial Herr Secreteraren Palm och Geschwornern Geisler inkommit med förklaringar, hvarvid jag ansett mig icke kunna låta bero, men genom remiss af den 7 Maji i83i öfverleinnat handlingarne i målet till Advocat-Fiscals-Embetet i Kongl. Majlts och Piikets Svea Hof-Rätt, med anmodan, alt inför Kongl. Hof-Rätten anställa emot förbemälde BergsDomhafvande den ansvarsoch ersättningstalan, hvartill Lag och sakens beskaffenhet kunde föranleda; så har Herr Advocat-Fiscalen Pfeffer, uti Embetsmemorial den 28 i sistnämnde månad och år, till närmare utveckling af de omständigheter, hvilka af mig blifvit såsom origtiga i ofvan anförda måtto anmärkte, och med anledning af hvad Secreteraren Palm och Geschwornern Geisler, uti deras afgifne förklaringar, framställt, andragit ibland annat: att, hvad först anginge Beigs-Tings-Rältens åtgärd, alt halva vid 1827 års Bergs-Ting, i Maxes frånvaro, afhört vittnen och, genom uppskofs-utsläg, förelagt honom, vid talans förlust, att tillstädeskomma å 1828 års lagtima Bergs-Ting, till försvar hvarföre Geschwornern Geisler åberopat, att kostnad och tidspillan genom flere mils Tings-resor blifvit vittnena tillskyndad; att käranden kunnat genom uppskofvet med deras hörande beröfvas de bevis, hvaraf han ernat sig begagna; att 17 Cap. 23 §.
Utan tvifvel finnas många inre band, hvarigenom unionen mellan Sverige och Norrige sammanhålles, men utaf yttre, genom lagarne bestämda, finnes egentligen blott ett hufvudsakligt sådant, eller att en och samma person är Konung i båda Rikena, och derföre, då Konungen vid något af de ifrågavarande, Regerings - 14 Komlitutiom-Utskoltelt Memorial, N:o 47. Formen förutsedda fall icke utöfvar den Konungsliga makten, faller det sig ganska naturligt att söka öfverflytta detta föreningsband på en gemensam Regent, tagen utur den för båda Rikena gemensamma Konungaslägten, dervid Thronföljaren i främsta rummet vore sjelfskrifven. Så har ock Kongl. Maj:t nu föreslagit; och. hvad Thronföljaren angår, sker härigenom ej eller annat, än att till lag upphöjes, hvad under de tvenne föregående Konungarne varit undantagsvis och personlingen vedertaget. Genom hvad sålunda finnes föreslaget, blifver det unionella föreningsbandet Rikena emellan orubbad!, äfven då Konungen är sjuk eller frånvarande, utan att den konstitutionela ansvarigheten lider något afbrott, ty om ock Regenten för sin person, .likasom Konungen, är oansvarig, så äro jemväl StatsRådets ledamöter för sine rådslag lika ansvarige, som under vanliga förhållanden då Konungen sjelf förer Regeringen, och några nya fremmande Regerings-ledamöter hafva icke tillkommit från det andra Riket. Väl har man sagt, att den Nådiga Propositionen medförde våda genom det afsteg från grundsatsen af arfsföljd enligt förstfödslorätt, som läge deruti att Konungen skulle ega rätt att, då Thronföljaren vore hindrad att Regentskapet sig åtaga, dertill förordna Prins af sitt Hus utan afseende å dennes närmare eller fjermare arfsrätt till Kronan.
M:l i Nåder måtto tillåta, att dessa djur finge å auktion försäljas och de dervid inflytande medlen användas till öfrige schäferiers förädling: dels alt det på Orup i Malmöhus län befintliga elektoral-schäferi, som likaledes blifvit uppsagdt oc!) hvilket, beslående blott af 35 modertackor och 8 baggar, vöre allt för litet att i dess närvarande skick kunna medföia äsyftadt gagn, måtte under enahanda vilkor, som i afseende å Nazer-fären föreslagits, få försäljas; samt dels att, då beträffande Southdown-scjiäferierna, af hvilket slag schäferier, oberäknadi det å Wiborgs kungsgård förlagde, i en särskild kategori stående stam-schäferi, staten eger 8 på spridda lokaler uppställda, men bland dem icke något, sorn uppgår till 50 modertackor, för öfrigt förekomme, dels att kontrakten, angående 3:ne af dessa schäferier, blifvit å vederbörande disponenters sida uppsagde, dels ock att erfarenheten nogsamt visat svålig - Exp editions-Utskottets Förslag till under d. Skrifvelse N:o 196. 147 heten att inom srrtåhjordar kunna åstadkomma någon synnerlig förädling, vare sig af hornboskap eller får, Kommittéen under sådana omständigheter måtte i Nåder bemyndigas att med bibehållande och om möjligt förstärkande lill omkring 80 djur på hvarje af de 2:ne största vid Degeberg och Ottenby förlagda Southdown-schäferierna, göra ett urval af de djur, som finnas vid alla de öfriga smärre hjordarna lör att deraf hilda ett nytt större schäferi af 50 till 100 modertackor, alt med behöfligt antal från England inköpta baggar uppställas i något af Rikets medlersla län, såvida det kunde lyckas
För hemman, lägenhet eller stadsjord, som i värde dnderstiger, eller uppgår till 0«h med 500 B:dr, må begagnas en pannerymd af. Ka. Då mäskvärmare nyttjas, förminskas pannerymden med Den pannerymd, som för egendom öfver 15,000 R:drs varde får begagna*, jemt* mäskvärmare, utan förminskning i pannerymden, beräknas för ett värde öfver 15,000 till och med 16 000 B:dr till 65 kannor. Betänkande IV:o 3. Reservationer. i:o af Herr Grefve Frölich, G.E.: ”1 egenskap af Ordförande uti de sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten, har jag icke varit i tillfälle tillkännagifva min åsigt i afseende å de fattade beslut rörande grunder för bränvins brännings-rältigheten, hvilka nu öfverlemnas till Rikets Höglofl.
Det är rätt! Rif ögonen ut på hvarandra! ABEL. Åhnej, dertill är saken väl ändå för obetydlig. AXEL. vår ekonomi hädanefter kommer att undergå förändringar, så vill jag veta husets ställning. Var snäll och låt mig se hushållsboken! BERTHA. Säg inte det! Hör du Bertha. Efter som fuserad! Det är en nobel hämd derför att du blef re AXEL. hållsboken med mitt missöde på salongen? Ge mig nyckeln till chiffoniern! BERTHA (letar i fickan). Hvad för hämd! I hvad sammanhang står hus jag tyckte nyss jag hade den! Var så god! Hm! Det var besynnerligt, AXEL. Sök! KAMRATERNA BERTHA. inte om det der! Du talar i sådan befallande ton! Jag tycker AXEL. Sök reda på nyckeln! BERTHA (letar i rummet). borta! Jag kan inte finna den. Den måste vara bortkommen! Ja men det här är oförklarligt! Den är AXEL. Är du säker på att den icke fins? BERTHA. Fullkomligt säker! AXEL (ringer i lufttelegrafen). (Paus). TREDJE SCENEN. DE FÖRRE, PIGAN in AXEL. Gå efter en smed! PIGAN. En smed! AXEL. En smed som dyrkar opp en lås! ANDRA AKTEN PIGAN (får en blick af Bertha). Jag ska genast gå! (Går.) FJERDE SCENEN. DE FÖRRE utom PIGAN AXEL (byter om rock; tar bort ordensbandet och kastar det på bordet). Ursäkta mina damer! BERTHA (mjukt). Genera dig inte! Ska du gå ut? AXEL. Jag ska gå ut! BERTHA. Stannar du inte på sammankomsten? AXEL. Nej, det gör jag inte! BERTHA. Ja men det skall man finna mycket ohöfligt! AXEL. Det får man! Jag har angelägnare saker för mig än att höra på ert vrövel. BERTHA (orolig). Hvart tänker du gå? KAMRATERNA AXEL. inte frågar dig hvart du går!
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt och upplyst, har Utskottet ansett sig böra till ifrågavarande nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall. g) Vidare har Kongl. Majit begärt, att do af 1 ö n i r i g s b e s p a r i n g a r, hvilka kunna uppkomma genom indragning af den i följd af förestående förändringar uti sjö - 6 StatSrUtskottets Utlåtande N:o 81. krigsmaterielen vid Flottan öfverflödig blifvande personal, måtte, vid personalens reorganisation, få användas. I anledning af denna nådiga begäran och då de af Kongl. Maj:t antydde förändringar i materielen, hvarom här nedan vidare förmäles, otvifvelaktigt komma att föranleda en betydlig minskning i nämnde personal, anser sig Utskottet böra hos Rikets Ständer hemställa, att de aflöniugsbesparingar, hvilka kunna uppkomma för beredande af de indragningar inom personalen vid Flottans särskilda stater, sorn kunna framdeles visa sig lämpliga, eller derigenom att ledigblifna tjenster lemnäs obesatta eller endast på förordnande tillsättas, må vid personalens reorganisation under tiden användas. h) Kongl. Majtt har äfven föreslagit att hvad af de under rubriken ”aflöningsstater” uppförda 40,446 kubikfot oindelt spanmål för närvarande ej behöfver för nämnde stater begagnas, eller 9,280 kubikfot, ändock måtte få, såsom vid föregående riksdagar egt rum, på hufvudtiteln qvarstå, såsom fortfarande erforderligt till minskande af bristen i det otillräckliga natura-spanmålsanslaget på flottans underhållsstat, hvars värde understege årliga behofvet, i penningar beräknadt, med omkring 38,000; till hvilken nådiga framställning Utskottet tillstyrker Rikets Ständers bifall. i) Uti en hos Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 296) har Herr B.
De förut af mig gjorda uppgifter utvisa nemi. att på en ordinarie uppbörd af omkring 7 millioner i:dr Kronan, under loppet af 10 år, icke förlorat mera än 7,864 rtdr 41 sk. 2 r:st genom kronofogdars balancer, hvaremot kronofogdarnes balancer på andra medel, som icke varit underkastade häradsskrifvarens controll, utgjort vida betydligare summor, hvilka i sjelfva verket äro jemförelsevis ännu större, då man betänker att dessa uppbördsmedel icke motsvara -jLtdel af den ordinarie uppbörden, samt för öfrigt äro af densamma oberoende och alldeles tillfälliga. Detta förhållande visar, att när kronofogden är åt sig sjelf leornad, att, utan häradsskrifvarens controll, uppbära medel, är han mera utsatt för frestelsen alt tillgripa desamma, än när han controlleras af häradsskrifvaren, och må såsom ett talande bevis härpå anföras, att af den balance, som en kronofogde uti Elfsborgs län vid namn Rabe för några år tillbaka sig ådrog, utgjorde endast 6o3 r:dr 10 sk. 4 rist. ordinarie uppbördsmedel , hvaremot 8,761 r:dr 1 sk. voro förskingrade af sådana medel, hvilka fogden uppburit utan att dervid af häradsskrifvaren vara conlrollerad. 6:le punkten blef af R. o. Ad. afslagen. Förra d e I e n a f 7: d e punkten i utlåt. N: o 170 till och med förslaget om uppskof med redovisningen af uppbörden å Gottland. Gr. Mörner: I början af denna riksdag väckte jag en motion, åsyftande redogörelse-terminens framflyttande ifrån den 1 M;ij lill den 1 Juni. Jag redovisade då äfven för mina skäl lill detta förslag, men Utsk. anför helt enkelt, att 16 H. 20 Den 5 N o v c m b c i' f. m. några lunder icke hädanefter mera än hittills synas möta alt indrifva uppbörden till den i Maj.
1734 års lag utsätter i 1 §:n dödsstraff för den, som af upsåt smädar Gud, Hans heliga ord och Sacramenten, men har icke uptagit bland brott eller utsatt straff för lekmäns försök att förklara dessa ord eller administrera Sacramenten. Om, enl. de väckta förslagen, dödsstraffet skulle afskaffas för Guds försmädelse, och ett ringare sättas i stället, så vore närmast derintill högsta kroppsplikt, och om Hr Thams förslag att den, som utan lof af prestoch kyrkoråd utöfvar andlig verksamhet, skulle böta 300 daler, hvilka, der tillgång för böternas gäldande saknas, umgällas med också högsta kroppsplikt, så blefve straffen lika. •— Derhän kommer man genom oriktig lagstiftning eller i strid mot både förnuftet och den religiösa känslan, ty en himmelsvid skillnad måste väl medgifvas ligga emellan brottet att af upsåt smäda Gud och ett sjelftaget försök att för några flere eller färre förklara Guds ord. Intill d. 7 Mars 1855 bibehöll 2 g af 1 kap. M. B. sin enkla vördnadsbjudande lydelse, nemi.: »Gör någon gäckeri af Gudstjensten, Guds ord och Sacramen»ten af lättsinnighet, bote 5 0 d:lr»; men nu heter det: »Den, som utan att vara prest, i annat täll än särskildt med»gifvet är, förvaltar Sacramenten och efter varning dermed ej af»står, bote 300 d:lr; och vare hvar och en, som, genom sådan per»son, den Heliga Nattvarden annammar, der han ej heller genom »varning låter sig rätta, förfallen att böta 50 d:lr. Gör någon el»jest gäckeri med Sacramenten eller med Gudstjensten och Guds »ord, vare lag som sagdt är.»
Vi d nu företagen pröfning af Constitutions-Utskottets sedan Riksdagarna i Stockholm åren r8og och 1810, samt i Örebro åren 1R10 och 1812, på Bordet hvilande och till afgörande beredda Förslag till ändringar i Grundlagarna , fattade Borgare-Ståndet deröfver följande Beslut: 1:0 Regerings - Formen. §• 2- Att, då det förut af Rikets-Ständer pröfvade förslag till förändring i den härmed gemenskap ägande 41 §. icke blifvit antaget, förslaget till tillägg i 2 §. ock förfaller. §• 4- Att, med antagande af Borgare-Ståndets år 180g föreslagna förändring af orden ”Frälse eller Ofrälse” till ”Frälse och Ofrälse,” den år 1812 af Constitutions - Utskottet uppgjorda förbättrade redaction för öfrigt bifalles. §• 5- Att, med afslag å de åren i8ng och 1812 tillstyrkta förändringar, den nu varande redactiorren oförändrad bibehålles. §• §• 0, 7, 8. Enahanda Beslut. §• 9- Aft Constitutions-Utskottets 1812 föreslagna förändrade redaction antages. §• JO - 114 JDen 12 Juni. §. 10. Ätt de åren 1809 och 1812 föreslagna förändringar afslås. §• ii Att den. bibehålles oförändrad. §• 12- Att Borgare-Ståndet år 1809, vid Regerings^ Formens antagande, gällande gjorda tillägg i denna §. godkännas; men att de år 1812 tillstyrkte Förändringar afslås. §• 13- Ätt förslaget år 1812 till ändring afslås. §• 15- Att den bibehålles oförändrad. §• 16. Att Högv. Prest-Ståndets 1809 förbehållna tillägg afslås. i 20.' Att 1809 och 1812 årens förändrings förslag sint agas. §•28. Ine särskildta förslag antagas, men 1812 års afslås. §. 29.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpei S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillningsutskottets den 25 dennes på bordet lagda Betänkande af samina dag, angående förhöjning i Pro-Centen för Chartte Sigillatae försäljningen i Stockholm. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets den 25 dennes på bo<rdet lagda - Den 27 Juli. da Memorial af samma dag, med uppgift på skiljaktigheterna uti de respectiva Riks-Ståndens Beslut angående Allmänna Bevillningen, blef detsamma af Höglofl. Ridderskapet och Adeln till det Förstärkta Stats-Utskottets åtgärd öfverlemnadt. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-IJtskottets den 15 Juli afgifne och den 2 2 derpå följande på bordet lagda Betänkande, rörande en föreslagen farleds öpnande från Sulevik genom Sjöarna Ranken och Huyn tili Norrska Riksgränsen. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. 5. Vid förnyad föredragning biföllos föl. jande Stats-och Bevillnings-Utskottens den 22 dennes på bordet lagda gemensamma Betänkanden af den ig sistl. 1:0 Om löneförbättring för Häradsskrifvare i och för Mantals-skrifningen. 2:0 Om eftergift af mantalspenningar och andra allmänna utskylder för barn till en viss alder, som från Barnhusen blifvit uttagne. 3:0 Angående frihet föx Löntagare att tjena Hett 27 Juli. tjena för Begrafningshjelp, och erlägga Bevillning för deras löner. 4:0 Beträffande Fribrefs-rättighet för Städernas Magistrater vid uppbördens remitterande och Brottmåls-ransakningars öfversändande. 5:0 Örn befrielse från Export-Tull å Trävirke, sorn utskeppas. 6:0
Ständers Constilulions Utffotts Prvtocoll, den 21 Martti 1810° S. D. Wid öfwerläggningen angäende den af Herr Riddarchus-Secreterare» 8iiver?iolpe ä nyo wäckte fräga om en Riksens Högloft. Ständers Lag - ochHushällnings Beredning utlät sig, Herr Kammarherren m. rn» Grefwe idlörncr: "Ehuru jag för min del icke har nägot att inwändck deremot, att det nu projectcrade Betänkandet sär asgä till Riksens Ständer och underkastas Allmänhetens samt till» kommande Riksens Ständers pröfning, anhätter jag likwal, att sä anföra följande: Jag misikänner alldeles icke det nit och den omtanka för uplysningens fullkomnande genom en pä werkeliga kunskaper grundad beredning af Allmänna Opinionen, som foranlätit den aktningswärde Författaren att upgifwa ifräs gawarande project, men jag wägar det oaktadt i anscenhx till desi nytta och lämpcllghct hysa nägra twiswelsmäl. Dä sch AS. pr»t. 6:le Baft-, -kdra Lss. so. Z06 Den Ii Zlprik. Dä en wcrkcljg Tryckfrihet ssyddad i Grundlagen och Regements Författningen för obehindrad aga rum, tror jag att derigenom är hufwudsakeligen gjordt allt som kan bereda och stadga en Allman Opinion. Det ar mängden af de olika meningarnc, deras inbördes strid, och den nötning och taflan som deraf upkommer, som ffall stuta med att öfwer de hufwudsakeligaste ämnen bestämma Opinionen. Jag tror att i detta afseende det förhäller sig med densamma och med uplysningens framsteg som, estor hwad man längesedan anmärkt, med Näringarne och Handeln; Le behöfwa endast att lemnäs uti en fri wcrkningskrets
Man skulle tro, att det förhållande, sorn i detta fall nu och så länge existerat, vore så förträffligt, att, ehvad ljus än spriddes öfver ämnet, det aldrig kunde sättas i bättre skick, än det, hvilket nu äger rum. Huru skall man förklara detta phenomen, då man likväl kan vara ofvertygad, att mången Prest skulle finna sig iner belåten med ett på stadgade grunder fota di aflöniugssätt, än med det närvarande. Fruktar man då, att detta verldslig:) ämne skulle kunna förblandas med de and,- Ijga lärorna? Befarar man, att gränsen dessa ämnen emellan icke är så gifven, alt den ju skulle kunna öfverträdas? Man måste dä mycket misskänna 19:de seklets ljus, legde seklets bejd och iy:de seklets auda. Religionslärarens belöning för den tjenst han gör Staten, bör vara. bestämd och ic-. ke bero af något godtycke; den bör vara så bestämd och gifven, att hvarken han kail tilltruga eiler tillocka sig den större, ej eller den ä Statens sida förringas.,. Man vet att, utom de Presterskapet an slagne Boställen, Kyrkoherdarnes egentliga, löninkomster bestå uti tredjedelen af 134 ®en 13 December f. m. den Tionde, som fordom skulle utgöras lill Kyrkoväsende, samt uti Likstol, beslående uti en del af den Ladugård, dea döde efter sig lemnat.
Nedan uppgifna ännu icke lyftade summor utaf de anslag, som under sednaste riksdag beviljades för beredande af en tillräckligare och lämpligare lokal för det här i liufvudstaden befintliga Teknologiska Institut böra, i mån af behof och i öfverensstämmelse med hvad derom är eller varder af Kongl. Majit föreskrifvet, från Riksgälds-kontoret utbetalas, nemligen: l:o Trehundrafemtiofem tusen R:dr utaf det till uppförande af en ny byggnad för nämnde Institut beviljade anslag, 390,000 R:dr; 2:o den för Institutets aptering i den nya lokalen anslagna summa, Tretio tusen R:dr; och 3:o återstoden, Tio tusen R:dr, utaf det till inköp af tomt för samma Instituts nya byggnad anvisade belopp, Sextio tusen R:dr; kommande deremot den köpeskilling, som vid försäljningen af den åt Teknologiska Institutet hittills upplåtna byggnad erhålles, att ingå till Statsverket. § 96. Enligt Kongl. Maj:ts derom meddelade föreskrifter, bör utbetalningen af de utaf Rikets sednast församlade Ständer för nedannämude 2:ne undervisningsanstalter beviljade och i Riksgälds-kontoret innestående anslag verkställas, nemligen af: l:o den för anskaffning af erforderliga läroapparater vid Tekniska skolan i Malmö anslagna summa, Fyra tusen femhundra R:dr; och 2:o innevarande års anslag, Fem tusen R:dr, jemte Åttiotvå R:dr S4 öre utaf de 2:ne näst föregående årens anslag till aflönande af lärare och underhåll af elever vid Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, äfvensom till andra för detta Institut erforderliga utgifter. § 97. Den under meranämnde riksdag för slöjd-expositioners befrämjande anslagna och med hela sitt belopp i Riksgälds-kontoret innestående summa, Fyra tusen femhundra R:dr, hör utbetalas i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts disposition och föreskrift. § 98. Stats - Ui sko t tets Memorial N:o 211. 17 § 98.
Hjelpa ej dessa föreställningar, må Utskottet kunna förbjuda honom nämnda hushållningssätts ytterligare bedrifvande vid lämpligt vite. Låter han sig häraf ej rätta, eger Utskottet att anmäla honom inför vederbörlig domstol, att af densamma ställas under förmyndare såsom oskicklig att förvalta sin egendom. § 13. Enahanda åtgärder eger Utskottet att vidtaga i fall någon genom anläggningar af vattenverk eller fördämningar af sjöar, åar eller andra vattudrag tillfogar kringliggande nejd skada å dess egor. § 16- Om någon i församlingen låter bruka sin jord genom en större mängd stattorpare eller fördelar och upplåter densamma i allt för små lotter åt personer, som icke af jordens afkastning kunna vinna sin bergning, ej ega någon annan tillgång dertill i förmögenhet, slöjdskicklighet eller arbetsförmåga, eller om någon der redan eger eller ernar anlägga ett manufakturi, fabrik eller annan slöjdinrättning, hvarvid arbetarenä antingen undfå en så ringa aflöning, att de ej deraf hafva sin lifsbergning, eller sysselsättas med ett så ansträngande eller osundt arbete, att deras helsa deraf undergräfves eller deras krafter i förtid medtagas, och genom hvilket allt församlingen skulle komma att öfversvämmas af fattiga eller barn, dem föräldrarne ej förmådde föda, eger Utskottet alt hindra sådant, antingen genom förbud mot alltför mänga stattorpares antagande eller jordens upplåtande åt så beskaffade personer eller dylika anstalters införande eller jordegarens och fabrikantens åliggande, att, när deri befarade olägenheten inträffade och flere fattiga, ålderstigne, sjuka eller barn blefve följden af hans åtgöranden, om dessa fattiga öfverstego två till sex, i mån af församlingens storlek, bidraga till deras försörjning med minst Ijerdedelen och högst hälften, och att för sådant ändamål affordra honom borgen eller taga inteckning i hans egendom. Om någon församlingsbo, vid inträffad missväxt eller dyr tid, har förråder af lifsförnödenheter utöfver sitt behof samlade, men vägrar föryttra dem, eller endast gör det mot oskäliga priser, eger Utskottet att ålägga honom dessa förråders försäljning mot i orten gångbara priser.
Den, som antager Utskottens förslag till i mom. af 12 §., så lydande: ”De barn, hvilkas föräldrar eller målsmän icke ega tillgång att bekosta deras kläder, underhåll vid Skolan och nattläger, skola genom församlingens Fattigvård understödjas, äfvensom sådana barn må, sedan de inhemtat färdighet uti innanläsning, ega frihet att 28 Statssamt Allm. Besv.- och Ekou.-Utskoitcns Förslag, N.-o igo. blott en eller tvänne gånger i hvarje vecka Skolan bivista , likväl endast under det förbehåll, att deras föraldrar eller målsmän gjort sig kände för sedlighet, skicklighet alt uppfostra barnen och nitisk vård om deras undervisning. Den bär medgifna inskränkning i skyldigheten för föräldrar och målsmän att bålla barnen til! daglig skolgång, må äfven ega runi i afseende på de barn , hvilka antingen genom för långt afstånd, eller genom en oblid årstid hindras att Skolan alla dagar besöka; börande hvar och en husbonde vara ansvarig, att dess tjenstehjons och slal-torpares barn icke blifva i saknad af det underhåll, sorn utgör vilkoret för möjligheten att af Skol-öfuingarne sig begagna’% voterar 3 CL ; , Den, det icke vill, voterar Nej. Vinner