Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Frih. Cederström, Rudolf: Den ökade rörligheten i affärsförhållanden, som säges skola blifva en följd af medelportots införande hos oss, har så lifligt föresväfvat molionärerne och Utsk., att de och det fästat sin upmärksamhet så uteslutande vid förbemälde föremåls befrämjande, som visserligen torde påkalla en vislig omtanka, att de råkat förgäta vigten af de öfrige härvid förekommande förhållanden, som med den inrikes brefvexlingen hafva gemenskap. Hela motiveringen går nemi. ut på att söka ådagalägga fördelarne af berörde medelporto. Likväl äro äfven andra förändringar ifrågasatta, hvilka råkat blifva i saknad af framställde motiver. Så t. ex. hafva under punkterne e) och g) förslag framställts, hvarigenom man kunde undvika att kontant erlägga penningar vid brefafsändning; det är en förändring, jag anser ganska otjenlig. Frih. Palmstjerna har redan lagt vigt vid denna omständighet och jag lägger dertill ytterligare den, all Utsk. icke funnit för godt att redogöra för sin åsigt derutinnan, utan blott talat om medelporto, och derefter, såsom af en andans omedelbara ingifvelse, framkommit med det tillstyrkande, att Sländerne i underd. skrifvelse måtte hos K. M. anhålla det poststyrelsen må anbefallas att låta uprätta, på tillförlitliga beräkningar grundadt förslag, till införande af ett, i den syftning molionärerne antydt, förändradt system i afseende på postväsendet. Enär likväl delta system skulle omfatta riktningar, hvilka icke äro enahanda hos de olika molionärerne, tror jag att Utsk. åt dessa serskilda syften bort egna en bättre utredning än som skett. Jag skulle derföre önska att R. o. Ad. ville, på grund af de anmärkmr, som framställts, återremittera betänk, men om så - Den 5 April. dant ej medgifves, man ålminstone må akta nödigt alt i slutmeningen inrycka det tillägg, som Frih. Stael von Holstein föreslagit.
Vicl clenna uiiälininA vi8acle 8i^, aii lunAli08inacl8de1o^p6i än ^tierli^are korikarii aii iillväxa, i clei ioial8uniniun kör ar 1842 u^Aait iill Ideo ll:clr 028,308 8aiui kör är 1843 iill 705,492 ldclr. 16 Orsalren till cien ovanliga förhöjning, som s?>1 ninia inträffa t ernot äret 1841, rlä ntgifterne utgjorcle ö:co Itali562,472: 16 slr. 4 rst, igeiitlitnes hels i rlet hestänrligt stiganrle langantalet, riets liufvuclsahligen i het^rlligt öharle hrörioell proviantpris, jemförelsevis einut rle är 1841 gällanrle, clels och slutligen, hvari äret 1843 an ginge, i rlen utgift, som varit torenarl meri sa väl första anshaltningen af heväringsoell hehlärlnarls-perserllar, in. m., samt lrasernhvggnarler för cle unrler rletta :nuppsatte Li-ouoaihetseompagnier samt för heras helais aflöning, marcher och transportei', m. m., uppgäLncle till omlrriug 80,000 Ililrsrlaler lii nier rlen tiri al äret, samina eom^agnier varit i verhsiimlret.
Raab har uti sin ofvan omförmälda motion gjort framställning om tullfrihet för åtskilliga andra uppräknade nödvändighetsvaror och råämnen för den inhemska näringsfliten, nemligen: dricka; fisk; färger och färgningsämnen; Bevillning s-Vtskoltett Betänkande iV:e S. garn; glas; hattar af ull, hår elior felb, samt de under rubriken andra slag hänföriiga; hudar och skinn, oberedda, torra; nya skeppsinventarier; jern; klorkalk; kläder; knifvar; lim; ljus; porslin; salt; saxar; segel; sirap; af skomakarearbeten: becksömsoch sjöstöflor, samt de till rubriken andra slag hän förliga; slöjdvaror m. rn., ej specificerade; strumpor, andra slag än siden och halfsiden; sfrumpstickor; sågblad; sågbladsämnen; såpa; tråd, bomullsoch linne-; tågvirke; vantar; verktyg, ej specificerade; samt bland väfnader, bomullsfelb och plys, äfvensom filtar och parkum samt de under andra slag specificerade bomullstyger, bolstervar af bomull med blandning af lineller hampa, alla slags ylleväfnader, blaggarn, m. m. och bolstervar af linne och hampväfnad, äfvensom vattentäta eller dubbla väfnader.
Beträffande sedermera dels Rikets Ständers framställning om utfärdandet af ett allmänt stadgande angående skyldighet för jägeri-betjeningen att, utan arfvode, verkställa indelningar å allmänningarna, med begagnande af det biträde, som intressenterna genom dagsverken till bestämdt antal skulle bestå, äfvensom att derefter författa behöriga skogschartor, dels ock t. f. Chefens för Skogsinstitutet underdåniga hemställan, det kostnaden ej mindre för häradsallmänningarnas uppmätning, jemte dertill erforderliga handtlangare-dagsverken, än äfven till aflöning för de vid dessa skogar anställda bevakare, hädanefter måtte af skogsplanteringskassan bestridas; så, enär Kongl. Majit, med anledning af gjord underdånig anmälan om de hinder och svårigheter, som mött för det nya skogshushållnings-systemets införande så väl i följd af de i tjenst varande äldre Ofver-jägmästarnes mindre skicklighet att leda de för ali männingsskogarnas uppmätning och indelning till trakthuggning erforderliga arbeten, hvilka ej heller kunde af det inskränkta antalet Öfver-jägare på längre tid medhinnas, som äfven genom häradsboernas visade obenägenhet att biträda med de i och för skogarnas förnyade uppmätning, affattning och indelning till trakthuggning behöfliga dagsverken, funnit sig föranlåten bemyndiga Chefen för Skogsinstitutet, att låta inom vissa län genom eleverna vid samma institut, under ledning af deras lärare, ifrågavarande arbeten verkställa samt erfarenheten sedermera ådagalagt behofvet jemväl inom andra orter af en dy lik anstalt, hvars allmänna utsträckning ©tvifvelaktigt Kongl. Maj:ts Nåd.
Yi befalis &c. Stockholms Slott den 19 April 1834. CARL JOHAN. C. O. Grip. Angående gjord hemställan om uppförandet *f ett hus för Hof-Rättea i Christianstad i förening med det som kommer att verkställas för Artilleriets behof. Lika lydande med höga originalet, betygar E. M. Dahlems. — 63 - Afskrift. Till Hans Excellence Slats-3iinistern för Utrikes Ärender. Eders Excellence! Uti bref af den 24 September har Herr Charge d’affaires von Rehausen meddelat mig Eders Excellences ordres, att inkomma med Redogörelse för den år 1822 mig anförtrodde försäljning af ett parti Krut; och det är i anledning deraf, jag nu får äran derom afgifva en fullständig berättelse, i likhet med den jag Herrar Intressenter deruti förut tid efter annan meddelat. Sedan jag i de fleste af Medelhafvets hamnar, äfven i Egypten och hos Grekerne, gjort misslyckade försök att försälja delta krut och var i största embarras huru att få utlossa det, utur ett fartyg, som hvarje månad kostade en dyr fragt af ej mindre än £ 100 Sterling, blef jag glad att i Smyrna linna ej allenast en lägenhet för dess uppläggande, men äfven löfte att der kunna försälja det, fastän efter hand. Men sedan jag der passerat i misslyckade försök ett par år och äfven 3 månader i Constantinopel, började jag frukta för krutets totala förskämning, helst det förut var nog gammalt, nemligen af Kronans äldste förråd, hvarföre dess beskaffenhet mycket tadlades, och sedan jag försökt, att emot andra varor utbyta det, med tillbud, att betala sådane varors halfva värde i contant, öfvertygades jag om omöjligheten, att i Levanten kunna sälja det.
Sjelfva min motion ville jag till slut så sammanfatta, att jag vördsamt föreslår, det måtte Rikets Höglofliga Ständer till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes såsom tillägg till nu gällande nådiga Stadga för elementar-läroverken, utfärda reglementarisk föreskrift, att vid undervisning inom skolans 5 nedre klasser alla andra vid undervisningen förekommande läroämnen, än svenska, tyska, latin, grekiska och mathemathik skola hufvudsakligen genom läsning på lärorummet och genom muntlig undervisning af lärarne åt ungdomen bibringas, hvarvid några hemlexor icke böra förekomma, såsom ock för öfrigt hör tillses, att de lexor och skriföfningar, som lemnäs ungdomen för sysselsättning utom lärorummet, icke blifva vidlyftiga, så att derigenom nödiga tillfällen för kroppsöfningar och hvila blifver lärjungarne betagna; äfvensom särskilt afseende bör fästas derpå, att icke, såsom Motioner i Preste-Ståndet 1862. 221 här och der lärer hafva varit brukligt, hemlexorna om lördagen blefvo så många eller betydliga, att för deras inlärande söndagsarbete tages i anspråk. Om remiss af denna min motion till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet anhålles vördsamt. Stockholm den 29 November 1862. G. I). Björck. i\:0 HO. Af Biskop G. D. Björck: Om anslag Jör utvidgning af det i Garl Johans församling vid Göteborg nu befintliga tvåldassiga elementar-läroverlcet till ett femklassigt. Uti nådig proposition till Rikets Ständer vid sista riksmöte föreslog Kongl Maj:t inrättandet af ett treklassigt elementar-läroverk inom Carl Johans församling vid Göteborg; men med afseende förmodligen på 8:de Hufvudtitelns redan starkt anlitade tillgångar beviljade Rikets Ständer vid nämnda riksdag endast medel till ett tvåklassigt läroverk inom bemälda församling, hvars område är att anse såsom en förstad till Göteborg. Det derstädes upprättade nya läroverket, försedt med Rektor och en Kollega, öppnades rid början af innevarande hösttermin, då icke mindre än ett antal af 75 lärjungar vid denna skola inskrefvos.
Berätt. II: 195, — Beväririgs-, straff för tagen lega dertill af 2.‘ne, Just. Omb. Berätt. II: 289. gifte personers befrielse derifrån, E. U. Bet. VIII; 102. Besl. IX: 329. 334. 354. på Gottland, dess aflöning, Remiss II; 493* 5o6, S. U. Bet. Skrif, X: 328. — Värfvadt, dess permittcrande, och Gesäller, Handtverks , deras kringvaudring, Remiss II: 439. 448. 4.53. 46i, 469. E, U, Bet. E. U. Bot. VIII: 844. Skrif. X: 469. — Nylegdt, besigtning derå och afgift för besigtningen, Remiss II; 473. E. U. Bet. VIII: 76. Skrif. X: 65. — Garnizons-, som lidit straff, dess förpassande, se Fattigvård, Församlingarnes skyldighet dertill, Manufaktur-Diskonten, och -Smidet i Eskilstuna, se Collegium, Kommerse-, fonderne derunder. Markegång, dess upprättande, Just. Orab. Berätt, II: 193. Remiss å Mcmor, II: 457, E. U. Bet. Skrif X: 141. Marknader, Städernas enskilde Landt-, rättigheten till Register! 33 deras besökande, Remiss II: 436. E. U. Bet, VIII: 130. 137. tid för handel dervid, Remiss II: 472. Skrif. X: 97. Menighet, sättet till dess hörande i enskilda ärenden, Remiss II: 497, L, U. Bet, VII: 193. Besl» IX; 188. 194, 200, 2o3, L, U» Bet. VII; 364, JicsJ, IX: 297. 306. 3i5, förslag till sidan om utgifter utan R, S.
Om någon saknar förmåga, men bär medel, så är det klart att församlingen icke bör belastas med bans underhåll. Flera särskilda bestämmelser i detta fall göras vanligen i fattigvårds-sladgarna; men jag skulle tro, att man i denna allin, författning icke bör gå längre. Nästa allin, fråga är den: huru skall fattigvården meddelas? i afseende derpå föreslå Utsk:n: ”hvarje socken å landet, och i stad hvarje församling,” men tillåta likväl att socknar af samma pastorat och församlingar af samma stud måga förena sig 0111 samma fattigvård. Jag ville tillstyrka att ordet ”måga” förändras till ”skola,” då det är fråga om terrilorial-församlingar i samma stad. Om vi skola taga exempel här i Stockholm, så är förhållandet, alt det förmögnaste folket för det mesta bor i Clara och Storkyrko-församlingarna, der husen äro störst, och der, synnerligen i Clara, de drygare hyrorna göra att få fattighjon linnas, jemförelsevis till dem som bo i Cathrina eller Johannis församlingar. Örn nu det förmögna folket, som bor i Clara församling, till arbete begagnar det fattiga folket, som bor i Johannis; kan det då vara skäl att denna fattiga församling skall ensam försörja sina fattighjon, utan bidrag af de förmögna i Clara? Utom det att billigheten fordrar en gemensam fattigvård för alla territorial-församlingar i en stad, så fordras det äfven, 0111 jag så får säga, för verkställbar'beten; ty örn man, med bibehållande af sitt yrke och sina kunder, förblifver boende ungefär på samma ställe, men blott flyttar öfver Malmskilnadsgatan t. éx., så tillhör man det ena halfåret Clara och det andra halfåret Jacobs församling. Då intet hindrar den som bor pä ena sidan af gatan att arbeta .på den andra i nästa församling, så äro inflyttningsfrågorna här ulan den vigt som på landet, och nästan utan tillämplighet. Således, man mäste och bör förena dessa församlingar om gemensam fattigvård. Från denna förening vill jag likväl undantaga de s. k. friförsamfin garna. Dessa äro, efter mitt förmenande, ett missbruk åtminstone i hufvudstäderi, och måhända allestädes.
På grund af det nu anförda anhåller jag om återremiss, i förhoppning att R. o. Ad., efter vunnen uplysning om förhållandet, icke skall sätta sig emot beviljandet af denna min begäran. Hr von Troil, Samuel Gust.: Ehuru jag för min del befarar, alt en önskvärd utgång i afseende på ifrågavar. pensions-anslag icke står att erhålla, då saken en gång tagit den vändning, som detta betänk, utvisar och då ingen af Utsk:s ledamöter der emot sig reserverat, så får jag dock äfven hos Hr Frih. o. Landtm, vördsamt anhålla om återremiss af denna punkt. Jag kan ej neka att då jag erhöll detta betänk, var det med en viss förvåning jag erfor det Konungens gjorda begäran, att efter förändrade grunder få använda dessa 10,000 r:dr, ett anslag som redan lemnats till ett slags pensionering inom arméen, icke blifvit af Utsk. tillstyrkt. Den föreg:de talaren har redan tydligt visat, att den motivering Utsk. lagt till grund för sitt beslut, icke håller streck. Att en officer skulle 12* f 80 Den 26 April e. m. längre än eljest qvarstadna i tjenst, derföre att han hade förhoppning att vid afskedstagande, om icke genast, åtminstone någon tid efteråt vid första sig yppande ledighet, få förhöjning i sitt pensionsbelopp, — kan jag icke förstå. Tvertom synes mig detta vara ett ytterligare skäl att påskynda afskedstagandel sedan pensionsäldren blifvit upnådd, emedan den med dessa 10,000 r:dr afsedda pensionslillökningen icke genast tillfaller den afskedstagande nian först i mån, som ledigheter inom dessa pensionsrum iipstå, och hvarvid naturligtvis den, som längst haft afsked, har företräde framför en sednare förafskedad. Men det finnes ännu ett annat förhållande, som gör, att jag skulle tro, att om det lyckades att få denna punkt återremitterad ifrån tvenne Stånd, StatsUtsk., åtminstone det förstärkta, skulle åt densamma gifva ett annat utslag än hvad nu af betänk, synes.
Att utländska Skepp och Handlande må med lika frihet och lika tull och öfriga afgifter, som inländska, uppköpa och utföra våra egna Exportvaror, samt införa och sälja de Importvaror, som till förbrukning i Riket äro tillåtna, och icke med allmän fördel kunna till Rikets behof in0111 landet tillverkas. 4:0 Att alla stadganden uti 2, 3, 4,5,6 och 7 Capitlen HandelsBalken, hvilka, såson* Den 19 April. 533 ceconomiska, böra utur Allmänna Lagen och dea nya Lagboken försvinna, nu genast ändras, i likhet med ofvannämnda grunder, att Productplacatet upphäfves, samt att SeglationsOrdningen, Sjötulls taxorna, m. fl. i dessa ämnen utkomna Författningar efter samma grundsatser rättas, och alla de stadgar och inrättningar försvinna, som på något sätt gynna den utrikes handeln, så framt desse inrättningar äro lör jordbruket och den nyttiga National-industrien skadlige. Jag är fullkomligt öfvertygad, att välmågan kåde i städer och på landsbygden skall genom författningar, enliga med dessa grundsatser, lifvas. Capitalerna skola återgå till Jordbruket och Inrikes rörelsen. Konstflit skall sysselsätta Landtmannen under den långa tid af året, då han i vårt Land slumrar Overksam. Hvarje medborgare skall kunna genom arbetsamhet och flit bereda sig måttligt välstånd och njutningar, men icke på Nationens bekostnad hastigt samla utvägar till öfverflöd. Jag anhåller, att detta Memorial må till vederbörligt Utskott remitteras. Remitterades till Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten. Herr Åkerhjelm, Conrad, förmälte, att då han till alla delar instämde i hvad Herr Mannerstam nu yttrat, ville han endast tillägga, att, 534 Den 19 April. i fall Kongl Maj:t ej bifölle Product placatet* upphäfvande, lörutsåge han svåra följder i allmänhet för Rikets Export-handel, men i synnerhet för Rikets norra provinser.
Ståndet för godt för sin del förordna, att, som Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition bestämdt förklarat si g va* ra oförhindrad, att i Ekohomisk; väg förändra eller upphäfva de författningar, hvilka för närvarande förbjuda fastighets försäljning af nämnde beskaffen* het; Och Bonde-Ståndet icke, lika med Utskotten anser en tillåtelse i nämnde afseende medföra skad» liga följder; så bör ärendet, så vidt det är att be* tragta såsom Ekonomi Mål, öfverlämnäs till Kongl, Maj:ts Nådiga pröfning och afgörande; hvaremot Bonde-Ståndet gillade det förslag till Eagförändringar som förra Betänkandet innefattar. ■Trot, Utdr.d. ta Vestml., 1933, S, D. Efter föredragning af Expeditions-UtskotCets, den 8 dennes på bordet lagde, Memorial, angående understöd för nybyggare i de Norpa Qr. (erne, blef samma Memorial bifallet; med godkännande af det följagtiga förslaget till Riksens Stan* dess underdåniga skrifvelse, S, D, Föredrogs § nyq och biföllos nedannämn. de, den 8 dennes på bordet lagde Utlåtanden, nemligen; S t a t s«U t s k o! t e t s, H:o 649, Om utdelning af Höglofl.dFidderskapet och Adelns Brotcooll vid 1817, och 1818, årens Riksdag. N:o 654, Om arfvodens qch renskrifnings kostnader hos åtskillige Utskott. Bevillnings-Utskottets N:o 64, Rörande anmärkningar vid förslaget till en förnyad bränvins författning. Njo 67, Om arfvode för Commissarien Ek. ILag-Utskottets N:o 246, Angående ändring i g Gap Ja §, HandelsBalken. Statsocti Bes värSjU tslcottens N:o 647» Om åtgärder till Svenska Klädes fabrikernes upphjelpande.
Föredrogs å nyo och återremitterades på grund af dervid gjorde anmärkningar, StatsUtskottets den 8 sistlidne Aug. under N:o 398 afgifne, samt den 14 i berörde manad e. m, på bordet lagde betänkande, i anledning af gjorde Motioner, rörande Roteringen i Skåne. S. D, e. m. Wid förnyad föredragning af Stats samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottens der. Augusti, under N:o 442 afgifne, samt den 2 dennes e. m. pä bordet lagde utlåtande, i frågan om StadsPrivilegier lör Trelleborg, om Hamnbyggnad derstädes m. m, blef samma utlåtande af Ridderskapet och Adeln aislaget. S, D. e, m. Wid fSrnyid föredragning af SiatsUfskottefs den 12 sistI. /fjgu^tt, under Nio 321 afgifne, samt den 2J derpå följde e. m. på bordet lagde utlåtande, öfver gjorde anmarkningar vid Utskottets förut meddcldte betänkande, 1 fråga om Statens ordinarie Räntors utgörande i Skåne, Blekinge och Bohus l än, blef samma utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget. S, D, e. m. Föredrogs å nyo och bifödos följande från nedannämnde inkomne, samt den 2 dennes e, tn, på bordet lagde utlåtanden ; gpo Fröt. Utdr. d. g Septemb. 1823. Från Stats samt Allmänna Besvärs oell Ekonomiutskotten: af den 19 sistlidne Augusti ; N:o 441, I anledning af väckte Motioner om Kongl. LilHusaiCorpsens reducerande till Infanteri. Från Stats, Lag samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskotten : af den 21 sistlidne Augusti: N o 444, Angående dels befrielse från skattläggning för Husbehofsmjöl. och Såcqvarnar, dels ock rättighet, att obehindradt samt utan föregången syn på stället få sådane
Hvad som ommimnes i Betänkit och äfven jag af egen erfarenhet kan vitsorda, är att nuvule method med orlofssediar är så väl i och för sig ändamålslös som derjemte en ovilkorlig lockelse för tjenstehjonen att sjelfve skrifva eller låta annan skrifkunnig person författa falska orlofssedlar. Det förhållande, att åtminstone l/3:del af de underställningsmål, som förekomma i Hofrätten, utgöres af dylika frågor, synes mig vara ett tillräckligt bevis för ådagaläggande af riktigheten utaf nämnde uppgift. Jag finner det temligen naturligt, att en mindre betänksam person, sorn har en sådan der smutsig papperslapp, begifver sig till en skrifkunnig vän för att skaffa sig en annan. Jag vill dermed icke hafva sagt, att sådant är på något sätt förlåtligt; men förfalskningen kati dock icke förekommas och omförmäldte missbruk har till den grad allmänt inrotat sig, att dessa förfalskningar, på sätt jag förut nämnt, uppgå till 1/3:del af målen. Erhåller han deremot, i stället för dessa trasiga papperslappar, som nu föreställa orlofssedlar, en stämplad bok. uti hvilken betygen inskrifva», skall dock säkerligen någon större tvekan uppstå, innan man tillåter sig några dylika tilltag. Det är dock icke allenast från denna synpunkt betraktadt som man klandrat Utsk:ts förslag. Man har äfven velat bestrida att dessa s. k. tjenstehjonsböckers införande skulle medföra någon verklig nytta för tjenaren och husbonden. Deri 28 Juli. 36.1 Hvad först tjenaren beträffar, har man anmärkt att det skulle vära, så att säga, chikanerande för honom att hafva en så beskaffad konduitlista, Jag kan deremot, för min del, icke finna annat än att det måste vara en verklig fördel för tjenaren att uti en ordentlig snygg bok hafva de goda vitsord samlade, sorn han kan hafva förtjent.. Huru mycket ändamålsenligare är icke detta siitt än dessa inånga papperslappar, hvilka han. med nutidens vana att tidt och ofta ombyta tjenst, icke utan stor svårighet kan förvara och sammanhålla?
På uthålligheten i de nu så gifvande arbetsrummen är dock icke att räkna, hvaremot man gör sig stora förhoppningar om malmuppfordringen i Håkansboda »gamla storgrufva», hvarest ångmachin blifvit anbragt för underlättande af malmuppfordringen. I Lerbäcks bergslag har år 1854 på Läggesta och Svinnersta byars skogsmark 20 åtskilliga gamla skärpningar, benämnda Läggesta grufvefält, blifvit inmutade och försatta i arbetsskick samt år 1855 gifvit 5,500 Sk® kopparmalm; men, så länge någon smältning ej ägt rum, och under grufvornas nu ringa upparbetade tillstånd kan något tillförlitligt omdöme om framtidsutsigterne för dessa fyndigheter ej meddelas. Den der förekommande malmen finnes i större och mindre körtlar på flera spridda ställen och består af kopparglans, brokig kopparmalm och kopparkis af icke ringa kopparhalt. Vid Wena gamla grufva äro nämnde år 1855 brutna 1,000 Sk®" kopparhaltigt berg. Koboltsmalmbrytningen på Wenafältet och vaskningen deraf har börjat aftyna och öfvergifvas; dock har deraf erhållits, är 1851, 870 ® 12 lod och 1852 508 ® kobolt. Efter denna tid är ej någon brytning eller vaskning uppgifven. På Iråsa hemmans mark i Lerbäcks socken har brutits i åtskilliga grufvor, år 1851, 1,554 Sk® 10 I® zinkblände, men sedermera endast 100 å 200 Sk® årligen. Följande tablå visar förhållandet med de särskilda malmuppfordringarne inom femte distriktet: Silfveroch Blyglansmalm-uppfordringen. Kopparmalms-uppfordringen. Jernmalms-uppfordringen. Arbetade Använde Erhållen Arbetade Använde Erhållen Arbetade Använde' Erhållen grufvor. arbetare. Blyglans. grufvor. arbetare. Kopparm. grufvor. arbetare. Jernmalm. Antal. Antal. Sk® b.v. Antal. Antal. Sk® b.v. Antal. Antal. Sk^b. Sk®. Sk®. Sk®. Sk®.