Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
När en person samlat en liten summa, är det honom, i ett land med statsskuld, möjligt att förvandla det till ett capital, utan att derföre betaga honom möjligheten att använda det som Iiqvidationsmedei i sin rörelse. Statsskulden gör således, genom sjelfva sin tendens, besparingen till en nationaldygd, ocii har af detta skal otvifvelaktig! en stor likhet med sparbankerna. Den gör nationen till en beräknande nation, den afhållen ifrån alla sådana njutningar, hvilka behöfva en motvigt i uppfattningen af framtidens vigt, och den befordrar, genom ett sådant inflytande på nationalkarakteren , nödvändigt nationens moralitet. - Men denna allmänna besparing, som genom statsskulden slutligen i nästan hvarje familj måste uppkomma, har till resultat en alldeles utomordentlig vinst af räntor, som, i ett annat land utan statsskuld, gå förlorade. Dessa räntor läggas tillhopa till capitaler, som i ett annat land icke skulle hafva uppkommit, och dessa capitaler gifva åter räntor. En rikedom, och en rikedom af ett alldeles eget slag, uppstår i ett land med statsskuld, hvarom ett annat land ej liar något begrepp. Den andra fördelen af statsskulden i dess nyare form är, att den förvandlar de stående penninge-capitalerna till rörliga, och alt den införer ett rörelse-capital af en alldeles egen art, som icke finnes i ett land utan statsskuld. Den gör alla fordringar rörliga som penningar, eller rättare, den gör dem till penningar, men till penningar, som icke blott fungera som Iiqvidationsmedei, men äfven såsom capital. För det tredje, bildar statsskulden en grundval af räntefrihet för alla näringar. 1 ett land utan statsskuld måste förlagets eller driftcapitalets ränta läggas på productionen, hvilken ränta gör producten elier varan så mycket dyrare. I ett land med statsskuld, kan en stor del af denna ränta insparas; och denna besparing är landets vinst, jemförelsevis med ett land, som genom brist på statsskuld icke kan göra den. I samma mån, som denna skuld är stor, i samma mån ökar sig denna besparing och denna vinst.
Då här efter staten N:o i beslås 3£ kannor hafre, 5 marker hö, 12 kannor hackelse, så tror jag ej, alt vårt indelta cavalieris hästar skulle blifva belåtna dermed, emedan den innehåller för mycket säd och för litet hö. Staten Nto 2, d. v. s. då mindre tillgång är på säd, och mera halm och hö finnes, består 2^ kannor hafre, ro marker hö och 16 kannor hackelse. Detta kan hästen, hvad hackelsen beträffar, ej äta lipp. Sedan kommer staten N:o 3, då mindre tillgång är på säd och halm alldeles brister, med 2 kannor hafre och lisp:d hö, då deremot fältstaten, när håde säd och halm brister, bestämmer 1^ lisprd hö, och det är allt hvad hästen kan äta. Staten N:o 4 innehåller r kanna hafre och i|- Jisp:d hö, och sedermera staten N:o 5 2 lisprd hö, då säd och halm aHdeles brista. Jag kan icke tro, att afsigten kan vara, att man skall fouragera hästarna med mera fourage, än som åtgår, och att derigenom öka kostnaden; och på andra sidan kan jag icke heller finna, att provianten bör upptagas högre än till hvad som efter fältstat är medgifvet. Hvad beträffar det som särskildt blifvit yttradt i afseende på inköp af hus och stallar i de Skånska städerna, så skulle jag hafva önskat, att ett sådant inköp äfven för Ystad blifvit föreslaget. Den uppgifna fordran af Staten af 17,200 rrdr skiljer sig så litet från hvad staden till detta ändamål begär, nemi. 20,000 1:dr, att jag ej skulle tro, att en sådan obetydlighet borde hindia köpets afslutande. Jag anhåller om återremiss af betänkandet. Gr. Horn, Claes Fredr.: Den grund för återremiss, som Frih. Cederström åberopat, billigar jag för min del, men jag får dock är an tillkännagifva, att de förenade Utskrn icke kunnat i annan väg arbeta uti denna fråga, än de gjort, då Utsk:n mottagit K.
9Jtaj:tg nåbiga fPropofitioner belg angåenbe förånbrtttg i grnnberna för Bemåringginrättningen farnt ont Bilbattbc af en lanbftorm, odj belg angåenbe grnnberna för infanterietg odj faoaUerietg organifation nt. tn.; 17:o af ben 20 Suni, angåenbe företagen ånbrittg t gåltanbe ftabganben otn fft)lbigl)et att bettaga i ft)rfoBi)ggnab; 18:o af famma bag, angåenbe grnnberna för np^rättanbe af förflag till fprfoljerbetågenljeter fantt till fågeltång* odj anbra fåbana Beftållningar; 19:o af famnta bag, angåenbe föränbring af gåltanbe föreffrifter om tiben för fullfötjanbe af Befmår i efononttffa od) abntiniftratioa mål; 20:o af famma bag, ont ånbrittg af 13 § i 1 inom. i jfongt. Sanbtmåteri* Snftrnftionen ben 6 Slngnfti 1864; 21:o af famma bag, angåenbe ånbrittg i Jvongl. ^örorbningen ont ¥prfo Sen, i öfmerengftåminelfe meb ftabgaitbet i 103 § 9iegeringg Sfteb iafttaganbe af föreffrifterna i 96, 97 odj 98 §§ tftegeringg Slrenbt ©reijer, jamt, feban Äongl. fölaj:t Bedagat jottom tilt 3uftitie SBafa SBår 3uftitie*SmBuböman efterträba eller Ijanö embete utöfma. Stfalebeö Ijafme SBi, på grunb af 108 § Sftegeringö Skätt att, jemte
Bih. till R. St. Stals-Ulskottels Memorial, N:o 3 IS. W:© Ulf. Alik. till Exp.-Utsk. d. 7 Okt. 1854, kl. 12 m. Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 28 L (lT. A.) Från Bonde-Ståndet har Stals-Utskottet erhållit återremiss å Utlåtandet N:o281, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om anvisande af ett kreditiv för Svenska Natur-alsters samt Industrioch Konslprodukters öfversändande lill 1855 års exposition i Paris; men som detta Utlåtande blifvit af de 3:ne öfriga Riks-Stånden bifallet, och ärendet sålunda, enligt 75 § Riksdags-Ordningen, är af Rikets Ständer afgjordt, kan återremissen icke till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 6 Oktober 1854. Mö SIS. Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Okt. 1851, kl. 12 ni. Utlåtande, i anledning af erhållne åtter remis ser å Betänkandet N:o 262, rörande ifrågas täldl anslag till bildande af en Teknisk Skola i Borås. (U. A.) Enligt aflåtua Protokolls-Utdrag hafva Presteoch Borgare-Stånden till StalsUtskottet ålerremitterat dess under N:o 262 afgifna, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända Utlåtande, deruti Utskottet hemställt, att en af Herr C. G. Rydin väckt motion, om anvisande af anslag til! bildande af en Teknisk Undervisnings-anstallt i Borås icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Denna orättvisa lärer snart blifvit insedd, ty den afhjelptes vid 1756 års riksdag, då fråga om afgiftens förhöjning förekom hos Ständerna, i enlighet med hvilkas beslut den af motionären åberopade författning under den 10 December samma år af Kongl. Maj:t utfärdades, genom hvilken författning blifvit, på sätt anmärkt är, stadgadt, att borgmästare och råd i alla städer, utom Stockholm och Götheborg, ega att i arfvode för bouppteckningar uppbära en procent af all i boet befintlig fast och lös egendom. Då nu detta arfvode utgör en väsendtlig del af magistraternes aflöning, anser Utskottet häri för närvarande ligga ett oundvikligt hinder mot den föreslagna ändringen i grunden för arfvodets beräkning. Efter hvad kändt är, aflöna nemligen städerna sjelfva deras magistratspersoner; och vid bestämmandet af deras löner har oftanämnde af Konung och Ständer medgifna arfvode ingått i beräkning. Att helt enkelt vidtaga föreslagna förändringen, skulle således vara lika förnärmande för varande magistratspersoner, som för städerne, hvilka, vid ordnandet af deras angelägenheter, afsett de serskilde, i afseende på dem utfärdade, lagar. En förändring i förevarande hänseende synes derföre påkalla förutgående åtgärder för betryggande deraf, att någons tillförsäkrade rätt icke inskränkes, och att sådane löner i annan ordning komma att utgå, att städerna kunna påräkna att fortfarande ega skicklige magistratspersoner. Af dessa anledningar tillstyrkes vördsamligen, att herr Hullströms motion icke måtte till någon åtgärd föranleda. Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Febr. 1851 kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om förändring af det uti 17 kap. 16 § Rättegångsrbalken föreskrifna formulär till vittnesed.
Hstolpli (loran, frä, gade om icke RidderffapetS och AdelnS Bestut were ask förflaget till DewillningcnS grunder äfwen ssulle i nästa Plenum företagas! Herr. Grefwe noch LandtMarskalken bejakade denna fräga, Grefwe kl ö r r> e r, Lsrl 6»bnel , yttrade sig det han hörk sägas, det de andra Ständen önskade att ännu nägvk besinna sig innan de företoge detta rzZv Den 4 C>clober. detta Förflag, och fröa de, om icke detsamma äfwerr hos Ridderskapct och Ad«ln kunde ännu nägot hwitå. Herr L a n d t - M a r s k a k k e n swirade, att om sa worr; torde R-dderskapct och Adeln behaga r nästa Mecka sädant bestämma. Grefwe björner, 65rsn, an höll att Herr Elfwen och Landt - Marssalkcn behaga, dr btwerenFkomma med Herrar Takcmännen, att or» mbjligt were förslaget till Tryckfrihets - Förordningen kunde pä en dag hos alla Ständen förekomma, sä att Co.>stilu»i'olis - Utskottet mätte kunna med möjcligaste första fä emottaga en ny utarbetning, i fall cn sädan nbpig pröfwas. Detta utlofwadcS af Herr Landt - Marskalken. Föredrogs ä nyo Banco-Utskottets ben 27 Sept. pä bordet lagda ProtocollS - Utdrag af den 2Z i samma mänad, rörande det till D.mco - Utskottets ut.
Finner Conslitulionsnämnden af dessa protokoll, att någon Stats-Rådets ledamot eller någon för tillfället förordnad föredragande, eller den embetsman, som i kommandomål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot RegeringsFormens tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf och af andra Rikets gällande lagar, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelser, eller dem vållat och [befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upp3 Sami. 1 Haft. 4 •26 Förslag lill ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. upplysning, dä skall Constitutioris-Z/foAatfef ställa en sådan under tilltal af Justitieombudsmannen inför Riks-Rätten. Skulle Utskottet anmärka, att Stats-Radets Ledamöter samfäldt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit Rikets sannskyldiga nytta, ellet1 att någon Föredragande icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-Embete' utöfvat, skall Utskottet då sådant för Riksens Stunder tillkännagifva, hvilka, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville utur Stats-Rådet och ifrån Embete! skilja den eller dem, mot hvilka anmärkning blifvit gjord. Frågor i detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas och af andra Riksens Ständers Utskott. iin Constilutions-Utskotta t, hos Standell andrayas, men icke af Riksens Ständer afgöras förr, än sistnämnda Utskott deröfver blifvit hördt. När frågor tili Riksens Ständers Plena, eller andra Utskott än Constitutions-Utskottet, väckas, huruvida Stats-Rådet, eller någon dess Ledamot, eller någon Föredragande, sitt
Kollegium måhända icke torde hafva fått nog skicklige personer till tjensternas bestridande, om de »ökande föreställt sig den händelse, att de, efter så lång tids förlopp, skulle på äldre dagar, när de till äfrentyrs icke vidare vore qvalificerade för annan tjenste-utöfning, alldeles komma i mistning af de inkomster, de en gång erhållit, och hvaraf de för sin bergning oundgängligen vore i behof; så, ehuru do tillsvidare konstituerade bergs-fogdarne icke egde fullt lagliga eller ovilkorligt gällande anspråk på den af dem sökta ersättning, ansåge likväl Kollegium den underdåniga ansökningen vara grundad på billighet och förtjent af behjertande; hemställande Kollegium emellertid att, vid bestämmandet af eraättnings-beloppet, någon åtskillnad måtte göras i afseende å den längre eller kortare tid, de tjensterna bestridt. På de af Bergs-kollegium anförda skäl, och då vid särskilda tillfällen under sednare tid, såsom vid Lagmans-hmbetenas upphörande, Rikets Ständer medgifvit godtgörelse af allmänna medel för såväl extra som ordinarie löneförmåner, hvilka varit med indragna tjenster förenade, har Kongl. Maj:t desto heldre ansett Sig böra härmedelst påkalla Rikets Ständers välvilja till bergs - 4 Katty!. Maj:!* Nåd. Proposition, N:o 36. fogdarnes fördel i detta hänseende, sorn indragningen af deras tjenstcr skeft i öfverensstämmelse med Rikets Ständers derom i underdånighet gjorda an hållan. Beträffande först de i äldre tid tillsatte och sålunda definitivt utnämnde b.ergs-fogdarnc, hvilkas antal, enligtförlidet år från Bergs-kollegium erhållen uppgift, skulle vara 3, men nu bofinnes utgöra 4,. visar sig af ett från Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätt.' meddeladt, och vid <len underdåniga ansökningen bifogadt räkenskaps-utdrag, att deras till taxering uppgifna löne-inkoraster undor de fem åren 1848—1852 i medeltal årligen utgjort: lör E.
Nto 24, med förslag till reglering af Bankens låneoch kreditiv-rörelse, biföllos. 1, 2, 3, 4, 0, 7, 8, 9, 11, 12, 14, 15, 17 och 18 punkterne, äfvensom Utskottets yttrande rörande Banko-reglementets 179 §; antogs det i otte punkten gjorda förslag med följande redaktionsförändring: ”1 afseende på anmaning till erläggande af bestämd års-inbetalning å dessa lån, då densamma uteblifvit, samt utsökning efter skedd anmaning, gäller till efterrättelse hvad derom nu är stadgadt;” vidblef Ridderskapet och Adeln sina i fråga om 10 och 13 punkterne förut fattade beslut; afslogs den i 10 punkten gjorda inbjudningen och föreslagna voteringspropositionen med förklarande, att den deri omförmälda fråga förfallit, samt ansågs ifrågavarande utlåtande i öfrigt icke erfordra annan åtgärd än att lägga} till handlingarne. 332 Prot.-Utdrag den 18 Juni ISSI. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 31 sisslidne Maj och den 13 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 106, i anledning af väckta frågor om ändringar i Kongl. Fabriksoch Handtverks-ordningen den 22 December 1846; afslogos de punkter, hvaruti Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om ändring uti nämnde Fabriksoch Handtverks-ordning, samt blef förevarande utlåtande i öfrigt bifallet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets nedannämnde den 4 och 14 dennes på bordet lagda utlåtanden: N:o 156, angående statsanslag till upprätthållande af den arméens Pensions-kassa åliggande pensionering: N:o 157 angående ett lån för domkyrkans i Wexiö utvidgning och reparation; samt N:o 158, angående ett lån för uppbyggandet af den nedbrunna kyrkan i Lidköping. S. D.
Navigations-skolor samt serskilda med frågan derom sammanhang egande ämnen; 9:o Herr Wallens_, angående Stats-anslag till förbättrande och utvidgande af Warbergs hamn; 10:o Herr Walleds, angående ett anslag af allmänna medel åt Staden Laholm, till hämmande af den flygsand, som nu uppgrundar Laga-ån; Fröt. Uldr. d. 14 Mars 184.0. ll:o Herr Wijks , angående förbud emot spel på lotteri, af hvad beskaffenhet sorn helst, äfvensom emot försäljning af utländska lottsedlar; 12:o Herr Wijks, angående Stats-auslag tili uppförande i Götheborg eller annan ort i granskapet dermed, af ett corrections-hus, tillräckligt stolt för denna landsorts behof; 13:o Herr Helsingi t, angående reglering af städernes båtsmanshåll; uti hvilket ämne flere yttranden äro afgifne; 14:o Herr Norins, angående anslag till en fyrbåks uppförande och underhållande uti den trångaste delen af farvattnet emellan Ålands haf och Bottniska viken på klippan Understen; i hvilken motion Herr Walleij sig förenat; 15:o Herr Norins, angående Stats-anslag till sprängning och öppning af en forss uti Umeå eif, emellan Lycksele och Degerforss; 16:o Herr Norins, om Stats-anslag för uppmuddring af Umeå eif; 17:o Herr Hjorts, angående Stats-anslag tili organiserande och underhållande af en Apologist-skola i Sölfvesborg; l8:o Herr Åkessons, derom, att Kongl. Maj:ts och Kronans tullbro öf ver Ettilia strömmen intill Falkenbergs stad, må till staden öfverlåtas; 19:o Vice Talmannen, Herr Hatlings, angående städers rätt att återfå dem för deras jord påförd rotefrihets-beviilning; uti hvilket ämne flere yttranden äro afgifne; 20:o Herr Haldings, derom, att Rikets Ständer må bifalla, det Pensions-inrättningen för Skånska städernas embetsoch tjenstemäns enkor och barn må af Statsmedlen utbekomma en summa af 583 R:dr 16 sk.
Slals-Vlskollels Ullålande N:o 131- 3 3\T:o safl. Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Okt. 1857, kl. 10 f. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om lindring i roterings-skyl dighelen för fiskläget Fjellbacka i Götheborgs och Bohus län. (I. A.) Uti en från Bonde-ståndet till Stats-Utskottet remitterad motion har Riksdagsfullmäktigen Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län anfört, hurusom klagan ofta förts öfver den tryckande beskattning åtskillige fisklägen inom Norrvikens fögderi måste vidkännas för deras till största delen å berg och sandvikar utstakade hustomter. Så t. ex. utgjorde fiskläget Fjellbacka, som läge inom hemmanen Lerstens och Ödsmåls egogränser, utom en dryg årlig grundlega eller tomtafgift till berörde hemman, äfven båtsmans-rotering. Då hemmanen Lersten deremot vore indelade till rusthåll, syntes något missförhållande häri ligga, enär fiskläget, såsom från äldre tider utgörande en beståndsdel af dessa hemman, måste antagas vara i deras rustning inberäknadt. Och har motionären, på grund häraf, föreslagit, det Rikets Ständer ville besluta den ändring och rättelse i beskattningen af tomterna å Fjellbacka, att dess innebyggare måtte befrias från den särskilda roterings-skyldighet, som för närvarande är dem ålagd.
Cap. Handcls-Balken, at der mä fradgas: Bäfwer man fordran hos en annan i gods, xenninaav eller hwad det är, och krafwer den ej striftelicra eller rnunteliga, eller gifwer den ej an inför? Rätt» eller hos Ronungeno Vefallningshafwande inom tis äh äge sedan ej nägon talan Serä. -2^^ . 27 z:s Rong!. tNajfls Nådiga ?^oF^/o« Lil Riksens Ständer, angående Lagsar tens för» korrcande: K nen Norrkoping a Riks-Salen den !8. Osta har klagan bland allmänheten warit förd öfwer den lid af twänne är, som köpare til fastighet ä landet nödgas afbida, innan Lagfarten dcrä hunnit til anda och han bliswit saker om besittningen. Kongl Mant kan ej finna annat an at den i 4:de Cap. i. §. Zorda-Balken stadgade länga Lagfartslid för stikå fastigheter är förknippad med flera olägenheter, de der i synnerhet drabba Jordbruket, under det den nya ägaren i fruktan för klander ä handeln icke kan wäga nedlägga den kostnad, som til Jordbrukets driftiga skötsel fordras. I anseende härtil och dä Kongl. Majit med särdeles fägnad omfattar glla tilfällen, dä Jordbruket, som af näringarna för Riket är angelägnast, kan winna nägon förkofran, samt det i öfrigt finnes at den förestrefna Lagfartstidcn egentligen har til föremäl at lemna säljares stägtingar rädrum til börd; men ehuru Kongl. Majit ej will rubba en flik urgammal rättighet, den likwäl kan utan olägenhet inom mindre tid inskränkas och bewakas, pä sätt redan är i anseende til Krono-Mrgsmans-Hcmman och de !
Allt hvad Bevillningen nedsätt-es har anseende af och bör blifva varaktigt, och bibringar våra hemmavarande äfven förhoppning att Riksens Ständer skola fortsätta sådan minskning af Skatterne, der det låter sig göra; hvaremot en extra ordinarie afgift för ett så vigtigt extra ordinarie behof, som det ifrågavarande, skall af Nationen både utan obehag och med största villighet frambäras; och Riksens Ständers åtagande deraf för blott den gången j i följe Stats-Utskottets Betänkanden. 479 deraf, ock aldrig kunna misskännes. Jag kan ock ej dela dell farhåga * som någon värd Ledamot yttrat* att om ej Saltpetterfonden nu för denna angelägenhet användes* skulle densamma på annat sätt blifva disponerad* utali att komma i lika allmän väg landet tillgodo} jag kan ej, till denna grad misstro hvarken Styrelse* Riksens Sländei* ellet* deras Utskott. Jag anser slutligen en sådan särskild Gärd eller Bröllopshjelp ej höra utgå efter andra grunder* än den vanliga Be vinningen, eller med viss proCent utaf dess Belopp} då träffar den* utan tvifvel, efter allas öfvertygelse* hvar och en i det mäst rättvisa och hilliga förhållande, samt tror derföre* att när Riksens Ständer faststält Summan, som de anse sig kunna bevilja och anslå, som Sveriges bidrag till bekostande af Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens resa och biläger, och hvilket belopp jag anser böra bestämmas till 45°>ooo R:dr böra de ock åt deras Bevillnings-Utskott Uppdraga att inkomma med förslag till dess fördelande och utgörande igenom en sådan särskild Gärd eller Bröllopshjelp.” Herr Biskopen Doctor Wallenberg instämde med Herr Öfverste-Lieutenanten Hjerta i afseende på de anförde skälen, för Summans utgående genom särskild Gärd. Herr Borgmästaren Ekstrand uppläste följande skrifteliga anförande: 48o StatsUtskottets Betänkande?!.
ideliga utan sommaren grep jag mig an eftermiddag nedre våningar voro mörka och dystra, men de motliggande R:s af A. som förkortade En men månader förgingo, middag frampå m o t norr. Stockholm. Order Ofverfarten verkStörsta u r v a l af U t s t y r s l a r f ianot, som också kallas » instrumenta tjänar till frambringandet af ljud, hvilka på mångahanda sätt kunna användas s o m ackompanjemang vid sång, dans o. s. v. Många människor spela piano till sitt eget n ö j e, få till andras. Mycket stora pianon, m e d ett lock, s o m kan slås upp och igen, något s o m är synnerligen bekvämt vid instrumentets rengöring, kallar man flyglar. Särdeles omtyckt är det så kallade pianinot, s o m är mycket mindre o c h därför också lättare att spela. Pianinon kunna af till o c h m e d de svagaste kvinnohänder medels särskildt därför anbragta handtag släpas omkring i våningen, och två karlar bära dem bekvämt uppför trapporna för 3 till 5 kr. Ett pianino bör lika litet som en telefon eller ett isskåp saknas i ett m o d e r n t h e m; isynnerhet erbjuder det för barnen en outtömlig källa till förnöjelse. Man skiljer på hyrda o c h hopta instrument; på de förra spelas mera forte, på de senare piano. Linne-bosättningsaxtiklar förfärdigas å e g e n atelier efter nyaste å minst SS tronor levereras fraktfritt närmaste samt på Gardiner. beställning modeller. järnvägseller ångbåtsstation.- IDUN 1897 Öppnar man det smala locket på pianot, så har man framför sig tangenterna, hvita o c h svarta, s o m lätt kunna röras upp och ned och frambringa toner. För det enkla borgerliga pianospelandet äro de hvita tangenterna tillfylles; de svarta äro mera en dekoration och användas af berömda konstnärer o c h yrkesspelare. De ha absolut icke något vackrare ljud än de hvita. Musikstycken, som företrädesvis spelas på de svarta tagenterna, äro för det mesta af Riehard Wagner.
Frän Hederv. Bonde-Ståndet. .biW.'iVU-g\v^& l»i (griiugmboiöl Ilboda lolla (39br,-nt)irmfl .(I .8 S. D. Börjades föredragningen punktvis af KonslilutiOhs+UtskoUets på borde hvilande Memorial N:o 2, med uppgift på de från sistlidiie riksdag hvilande försjag till ändring i Grundlagarne, dervid, i afseende å dé åtta första punkterna af samma memorial, hvilka till handläggning förekommo, Bonde-Ståndet stadnade uti föl*- jande beslut: 1:a punkti n. angående ändring af 5 och 6 §§ Regerings-lormen, i afseende å Siats-Rådets sammansättningi1 oli<ii:j_!i/od 1110 noiJom sngr,l<|qu noga mo eea nr,[ Förkastades. idcaqU dao uilodiaoJ2 m.l 140 Prot.-Utdrag den 10 2:a punkten, innefattande förslag till ändring i 5 och 0 §§ Regerings formen, angående ett nytt Stats-departement. Förkastades. 3:dje punkten, om ändring i 12 § Regerings-formen, angående Stats-Rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande makter. Bifölls. 4-:e punkten, angående det tillägg till 12 § Regerings-formen, att Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva Regerande Furste af utländsk stat. Bifölls. 5:e punkten, om ändring uti 17 och 22 §§ Regerings-formen, åsyftande förstärkning uti antalet af Högsta Domstolens ledamöter. Bifölls. 6:e punkten, om ett tillägg vid 28 § Regerings-formen, angående utländsk undersåtes rätt att i riket förvärfva och besitta fastighet. Bifölls. 7:e punkten, innefattande förslag till ändring uti 29 § Regerings-formen, angående Ärkebiskopsoch Biskops-val.