Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bar man ej bröstarfvinge, då må man alltsammans i testamente gifva. Vilja barn och inländska arfvingar till sig lösa Ike. (såsom nuvarande 5 $. af berörde Capital i del följande lyder'). Stockholm den 21 Nov. L<ig*yr:kott;ts U; Ut aude i\;o 170. N:o i-jo. Ankom till Expcd-Utsk. den 26 N0v. 'Utlåtande, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande JS:o tsOj i anledning af RiksdWgs-FuUmägtigen Juhan Ericsons frän Stora Kopparbergs Län /notion, om furtyd>i0ande aj eller tillägg till 2 $*, i 16 Cap. Ärfda-Balken. Emot detta af Högvördige Preste-Slåndet bifallna, men af de öfrige tvenne Riks-Stånden tili Utskottets förnyade handläggning öfvefiemnade Betänkande har blifvit erinradt följande. Hos Högloft. Ridderskapet oell Adeln har Herr Friherre C. TV. Ehrenborgh, jemte erinran, att Utskottet sträckt dess yttrande utöfver hvad Motionairen åsyftat, vidare förmält, att, likasom Herr Friherren vore af annan mening än Lag-Comite'en, i fråga örn qvinnas myndighet vid viss ålder, så skiljde sig äfven Herr Friherren från Comileen uti förevarande ämne, hvilket med den förra frågan egde ett visst sammanhang. Herr Friherren ansåg det höra hädanefter, såsom hittills, bero på Domaren alt bestämma, när qvinna kunde anses vara kommen till det mognare förstånd, alt hon kunde med laga verkan göra testamente. Vanligen antoges, alt denna tidpunkt inträffar, då hon ingår äktenskap, och detta syntes ej vara origtigt, emedan hon då borde supponeras hafva ett tillräckligen stadgadt omdöme i detta afseende. För öfrigt instämde Herr Friherren uti Herr von Strussenfelts vid Betänkandet bifogade reservation. Herr Rabin har inom Vällofl.
Stangenberg> angående ersättning för husröta, j,815 r:dr 26 sk. g r:st jemte 5 procents ränta från den 1 Augusti 184» till och med den 28 September 1840, iqortdr 42 sk. 6 r:st eller tillsammans 2,006 r:dr 21 sk. 3 r:st, enligt Kongl, brefvet den 14 September 184 Som, enligt hvad Utskotlet inhemtat, Svea Hofrätts ofvannämnde dom under den 22 September 1846 blifvit af Kongl Majrt i Dess högste domstol faställd och kronans skyldighet alt omförmäldte belopp utgifva således är slutligen bestämd, tillstyrker Utskottet, alt ifrågavarande 2,006 r:dr 21 sk. 3 rist må på enahanda sätt, som det uti föregående punkt omnämnde förskott, afföras. 3:o Kronan ådömd kostnads-ersättning, i3 r:dr 16 sk., uti en rättegång emot bruksegaren B. Beskows stei bhusdelegare angående egande-rälten till åtskilliga laxfisken i Ljusne eif, hvilken summa, för fullföljd af kronans talan, blifvit, jemlikt Kongl, brefvet af den v.g September 1843, å depositions-räkning i öfver-ståthållare-embetets kansli nedsatt. Efter vunnen upplysning, att jemväl denna stats-verket ålagda ersättnings-skvldighet blifvit, genom Kongl, Maj:ts dom af den 20 Januari 1846, fastställd, hemställer Utskottet, alt berörde i3 r:dr 16 sk. må uti liqviden emellan Stats-kontoret och Riksgälds-konloret å öfverskotlen på statsverkets inkomster afföras. 4:o Ersättning åt protokolls-sekreteraren Hemlin, i egenskap af sekreterare hos kyrkolags-kommitten. för förlorade löneinkomster, enligt Kongl, brefvet den 2() September 1843, 4oo r:dr.
Ständer i det updrag, Ridderskapet och Adeln gjort ät sär. skilda Utskottet, att uptaga och afgifwa sitt ut., lätande öfwer den af Lieutenanten O. F. Pähl. man gjorde Motion, det de af Riksens Ständer wid sist hällne Riksdag fattade beslut, hwilke till nästföljande Riksdagen skulle blifwa gällande, fastställas mätte i alt hwad nu icke annorlunda jkadgaS. Ur suxr». klx ?rotk)0oIlo. bLbrisk Öämsna, Utdrag Utdrag af Protokollet hältet hos Bonde. Ständet wid Urtima Riksdagen L Orebro den r Oktober 181 o. S. D. §fter det, af de frän öfrige respectiwe Ständen insände Protocolls-Utdrag af den 26 och 29 September Bonde > Ständet inhämtat> att Mcd Ständerne bifallit Stats-UtjkottetS den r8 i samma mänad gjorde hemställan, om nägot ärligt Understöd för afl. Öfwer. Commisiarien Lindstedts Enka och Barn, lämnade, uppä Talmannens derom framstälde Proposition, äf. roen Bonde. Ständet till berörde understöd sitt bifall, bit raxrs» Lx ?rotocol!o Lgbrlel Öämaon. Utdrag af Protokollet hållit hos Bonde-Ständrt wid Urtima Riksdagen i Arebro den r Oktober igio. S. D. 8ag.btlstottets Memorial af den ig i denne mänad, hwarigenom samma Utskott ansett sig ej tillhöra att meddela hufwudsakligt utlätande öfwer den af Bengt Nilsi on frän Bo. hus Län wäckte fräga om behofwet af nägorl ytterligare Författning, för att förmä Landt» mätare till fullgörande af sin skyldighet Char torne - 190 Den 2 October. Den 2 October. rSi torne att aflemna, uplästes; O.b lät Ständet, Ulan anmärkning, derwcd bero. Or suprs. lrx ?roroco>lo 6i,br!-!
De vissna då alldeles ner, men hemta nya krafter för vintern och komma i dubbelt mått att glädja eder, när ej naturen har att bjuda på grönska och lif. Källors odling brukar löna sig ganska väl, då dess blommor hos blomsterhandlare är en eftersökt vara. Ulilis. Köket. Diskningen sker fortast och bäst, om man begagnar två diskbaljor med hett vatten uti, den ena för diskning, den andra för sköljning, och hvarje kärl torkas genast, ett efter annat. Till glas tages mindre hett vatten, och torkning sker på tunnslitna handdukar eller dem, som äro finare än de, som begagnas till porslin och lerkärl etc. Tvätten. Ylletvätt. Till 18 kannor kokande vatten vispas 2 skalp, såpa, sedan vattnet uppslagits i tvättkärlet; 2 matskedar ammoniak och en matsked terpentin islås derefter. Ylle tvättas genast häruti och sköljes i varmt vatten samt bör torka i varmt rum, annars blir det stelt och hopkrympes lätt. V i d bomullstvätt böra kläderna i tvänne timmar få ligga häruti, innan de tvättas. Bryg-d. Enbärsdricka. 12 kannor torra, malda enbär öfvergjutas med kallt vatten, att det står öfver bären. Detta bör stå ett dygn. Det hälles derefter på ett bryggkar, att lagen må afrinna. Vatten hälles på karet, så länge någon sötma är qvar i bären. Lagen hälles i en kittel, men intet grummel får medfölja. Kitteln sättes sedan öfver elden, att det må koka upp. A r det ej nog sött, bör det koka ihop något. Drickat upphälles så i förtent kopparkärl. Då det är nästan kallt, ilägges för 12 Öre uppgjord pressjäst, hvarefter kärlet öfvertäckes ocii drickat får jäsa i varmt rum omkring ett dygn. Dric. kat hälles derpå i annat kärl, så att ingen jäst medföljer. Tappas på buteljer,- korkas och hartsas, är färdigt efter fjorton dagar eller något tidigare. Lägges socker i glasen vid serverandet, bornerar ' drickat. En mångårig husmor. Huskurer. Medel för lättare halsåkomma.
Med föranledande af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets af trenne Riks-Stånd bifu 11 ne Utlåtande, N:o io6, (hvarigenom Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att, i förnyad underdånig skrifvelse, till Kongl. Maj:t framställa den önskan, att Kongl. Maj:L läcktes i Nåder medgifva, det de från Hernösands Stift till Upsala Domkyrka nu anslagne ja4 så kallade Domkyrko-tunnor må hädanefter tillkomma Hernösands Stifts kyrka) har Friherre vo n Kr cerner, Robert, hos Ridderskapet och Adeln vackt en lill Slals-Uskottet remitterad motion, deruti, med afseende derpå, att, oagtadt egande-rättens helgd, stadfäslad i trenne sekler af Sveriges Konungar, syntes böra hafva betryggat Upsala Domkyrka vid att allt framgent få tillgodonjuta dess lagliga inkomster, och således äfven ifrågavarande 124 tunnor kronotionde, Rikets Ständer nu åter förnya en af Kongl. Maj:t redan afslagen begäran, och då rättvisa, billighet och omtanka fordrade, att Rikets Ständer derjemte anslå en motsvarande ersättning åt Upsala Domkyrka, på det att någon möjlig förutsättning må kunna ega rum, att Hans Maj:t Konungen Nådigst kan lemna Sitt höga bifall till ifrågavarande framställning, blifvit af Herr Friherren föreslaget: att Rikets Ständer må anslå en summa, stor 1000 R:dr Banco, att årligen af statsmedlen till Upsala Domkyrkas underhåll utgå, i ersättning för de 124 tunnor, som Rikets Ständer i underdånighet föreslagit att hädanefter tillkomma Hernösands stifts-kyrka; varande till stöd för motionen åberopadt, alt Stats-regieringen ännu icke vore afslutad, och i alla fall funnos ökade tillgångar utöfver det belopp, hvartill Stats-inkomsterne blifvit beräknade, samt att Nordens herrligaste tempel, denna National-helgedom, der Gustaf Wasas stoft hvilade, bade rättmätiga anspråk på Rikets Ständers välvilja.
Det var med slika svindlande afsigter och utsigter, som han i England författade ett halft dussin skrifter; af hvilka likväl blott de bägge redan nämnda i tryck utkommo. Sjelf uppräknar han dem sålunda, i ett bref till Tham, skrifvet från Stockholm kort efter hans hemkomst, eller i Juni 1790. ”Jag skref åtskilligt i England; hvaraf ett par stycken äro tryckta: en alla Predikningars Predikan, öfver Presternes gudlöshet och Religionens fall142 (emot all den hedendom af krig och yppigt elände, som Presterne signa); en Plan af en Demonstrerad Religion143 (emot alla Profeter och alla Sekter); vidare: om Värdigheten af en fri Död144 (emot hela denna kungliga och presterliga menskligheten, och träldomens tålamod); Harmoniska Lagar för Äktenskapet, – hvilka jag skall utgifva på Svenska 145; Cromwell, ett episkt poem 146 (ej färdigt, men hvilket andas poesien och kraften af all helvetets harm och all himmelens hämd). M. N. Herre är en Litteratör; och kan vara road af denna lilla morceau d’histoire litteraire”. – I förteckningen har han dock glömt ännu ett par skrifter, som, tillika med den On the Dignity of a free Death, funnos otryckta bland hans papper: en fullbordad, kallad The Royal Moon, or on Insanity in Politics. Being some one Chapters by a Traveller – (London, Febr. 1789); samt ett fragment med öfverskrift: Maxims and Reflexions on Nature and Religion, in the Manner of Pascal. Translated from the Swedish Manuscript. Af dessa trenne har blott den mellersta – en politisk oppositions-skrift – kommit till min kännedom. Omedelbart efter den anförda förteckningen tillägger han: ”Jag kunde i ingen plan arbeta i England; ty jag fann der icke en enda stark själ att styrkas af”. Redan i Februari 1789, då han skref sin Royal Moon, var han så misslynt, att han börjar den med dessa ord:
Allmogen är icke rätt benägen för får af finare race; den anförer såsom skäl härtill, att Southdowns-fåren växa långsammare än de Gottländska, hvilka de förmena äro lika ullrika med Southdowns-fåren, ehuru ullen ej är af så god beskaffenhet. Skogar: Tillgången deraf är ännu, utom på sydligaste delen af ön, icke allenast tillräcklig för landets behof, utan deras afkastning utgör äfven en landets förnämsta export. Egentlig ordning vid hygget eller omtänksam vård dermed iakttages icke, och öfverdrifven skeppning hotar att snart medtaga det som brädsågning och annan utskeppning lemnat öfrigt. Största delen af skogarne består af furu; dess växtlighet och mognad äro, genom den starkt drifvande kalkjorden, hastigare än i rikets andra provinser, samt träden fasta och goda. Som bevis derpå må anföras, att i Holstein, som förses med trädvaror, så väl från Finland som från flera Svenska provinser, de Gott - 12 ländska bräderna företrädesvis begagnas till plankoch taktäckning. På ek och flera andra ädla löfträd är -betydlig tillgång. Dock skall eken till skeppsvirke icke vara så god som den i Tyskland. Virket af de andra löfträden är än mindre pålitligt af ofta i det förekommande, röta, troligen härflytande utaf afhuggna qvistar vid den starka löfning dessa träd undergå. Att tillgången af ek årligen minskas, är emellertid uppenbart. Försäljning af ek till skeppsvirke och tunn-stäfver har blifvit en inkomstkälla för allmogen, sedan den fått tillösa sig skogen; .men denna källa begagnas så flitigt, att den för de flestå inom kort torde vara uttorkad. Sedan sista berättelsen har ekeskog inlösts på 36jH£dels hemman för en summa af 873 R:dr 22 sk. 11 rst. Banko.
Och ju utförligare Motionairen sökt skildra smädelsens brottslighet, samt obehaget för den smädade att nödgas försvara sig emot en Tidnings-Redacteur, och ju mästerligare han förstått att upreta vår egenkärlek emot Smädeskrifvare; desto mer böra vi vara på vår vakt , att vi, vid utöfningen af vårt Dagstiftarekall, icke låta hänföra oss af sinnesrörelser, Bil. till Constit. Utåts Memorial N:o Öl. 5 Öfver Indraga ingsmagten liar Molionairen varit särdeles fåordig, oell nästan blott vidrört den i förbigående. För att döma efter den köld, hvarmed lian önskat dess uphäfvande , och efter svagheten af de skäl , hvarpå han grundat denna önskan, skulle nian lätt kunna tro, att hon för honom endast varit en bisak. Nästan allt hvad lian derom yttrat innefattas, nemligen pag. 5o, i följande iå rader: ”att då Indragningsrnag ’’ten till sin natur är en undantagslag ; dd '"den tillkommit under nu mera upphörda ”tidsförhållanden; dd den, icke uppfyllt Re"geringens ändamål, genom öfverflödigt hemvist lätthet att undandraga sig dess påföljd; "då den icke motsvarat Allmänhetens för’}väntan , såsom den der dels tycks någon gång lägga band på hvad, i fleras tanka, Vej bort betvingas, dels icke förmått värna * hvad, efter allas mening, bör beskyddas ; ”vore det önskansvärdt, om denna magt, ”genom Konungens och Rikets Ständers sam”manstärnmande beslut, för alla tider up”hörde. ” Kunde man ej upgifva några andra bevekelsegrunder för Regeringen att afstå Indragningsmagten, än blott
Anmärkta poster Proprie balanser Tillkommen ingående balans: Behållningar och fordringar 1846 års kronouppbörd Rikets Ständers Riksgälds-kontors bidrag 1846 års statsfyllnads-summa jBrist, enligt liqviden öfver öfverSkotter oeh besparingar, . Förlagsoeh byggnadslån til! brandskadade i staden Åmål Minskade reservationer Depositioner Lefvereringar Balans den 31 Öfverlefvereringar Sammandrag af Kapital-räkningen tili 1811 års Kiks-li iifviitlliok. Debet. Balans från den 31 December 184(5: Öfverlefvereringar Skulder Tillkommen ingående balans: Skulder Ordinarie afkortning Extra ordinarie dito Anordning utom stat Anordning efter Riksstat: Anslagna medel .„'••• afgå: besparingar 35,606: — reservationer 1,917,356: 36. Anordning enligt extra statsregleringen Afskrifningar Rikets .Ständers ltiksgälds-kontors andel Okade reservatil Äterlyftade depositioner öfverskotter och besparingar Lefvereringar Balans den 31 December 1847: Behållning af bergseffekter Dito af fastigheter Dito af inventarier . Dito af spanmål . Fordringar Utlånta medel Innestående kronouppbörd, lefver, inom d. 30 April 1848 d. 31 Aug. 1848 resterande den 1 Sept. 1848 Förskotter Anmärkta poster Balans från den 31 December 1846: Dito Dito Dito Fordringar Sept. resterande den 1 Förskotter . Behållningar och fordringar 1847 års kronouppbörd Rikets Ständers Riksgälds-kontors bidrag: 1847 års statsfyllnads-summa Extra statsreglerings-anslag Åter debi ter ing ar: Afgå å hufvudtitlarne utgifna förskotter gs 1,325,360: 851,857: 13. 1 ga. «. uu.T aa^uxa, liv a.g. _ _ Förlagslån till brandskadade i staden Wexiö 82,039: 43. 8. 30.000:
Län äfven måtte få verkställas med utrotar af enahanda belägenhet i Halland; och har derjemte Hederv. Ståndet såsom sin gemensamma tanka Bill. till R. St. 4 Sand. 2 Afd. 13 Haft. * Statssamt Allm. Besvoch Ekon. Utskottens UtlåtandeiVlo 49- förklarat, att det af Lars Rasmusson, med afseende på förstnämnde Län, framställde förslag skulle anses utsträckt lill alla Län , der båtsmansrotering funnes. Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottet, som erhållit remiss å berörde motioner, med hvad i anledning deraf ahfördt blifvit, har, för handläggning af delta ärende, sammanträdt med Stats-Utskottet; och få Utskotten vördsamt anmäla, dels att Kongl. Majit redan under den 6 Februari 1816 i Nåder förklarat, att det må vara öppet lemnadt för interessenler i spridda rotedelar att hos Landshöfdingen uppgifva sättet för dem emellan öfverenskommande närmare sammansättning af rotarne, hvarefter Kongl. Majits Befallningshafvande skall ega att ett sådant förslag, med eget och vederbörandes deröfver meddelde yttrande, till Kammar-Collegium insända; dels att, till följd af Rikets Ständers hos Kongl. Majit i underdånighet gjorda framställning om åtgärders vidtagande till befrämjande af hjelprotars utbyten, der behof deraf förefunnes, Kongl. Majit, enligt Nådig skrifvelse af den 3o Maj 1826, allmängjordt genom Krigsoch Kammar-Collegiernes samt Förvaltningens af Sjö-Ärendena Circulair-Bref af den 19 Juli samma år, funnit godt förordna, ”att alla ansökningar om utbyten af från stamroten ”aflägsna hjelprotar, samt om alla roteflyttningar i allmänhet, höra ske hos ”Kongl.
När nu således Coust.Utsk. icke fullgjort hvad R. o. Ad. föreskrifvit, så följer deraf, att R. o. Ad. har blifvit urslåndsatt alt efterkomma Const.Utsk:s hemställan, hvilken innebar, att R. o. Ad. skulle tillkännagifva för Utsk., hvilket förslag till lag som R. o. Ad. för sin del antager. När R. o. Ad. icke antagit betänk. N:o 20, icke eller N:o 36, och sjelf icke kati, mot Reg.F:s föreskrift, bär på stället uppgöra ett lagförslag, hvartill tiden synes vara för kort, så synes det mig innebära en physisk omöjlighet för R. o. Ad. att kunna efterkomma Utsk:s önskan, och i det, men ej i något annat hänseende, bar jag gjort min framställning. Jag kan således icke medgifva, att Ilr Hjerta har någon rättighet alt kasta in det motivet i min framställning, som lian behagat tillåta sig, att ändamålet vore att icke något förslag skulle blifva bvilande. Jag uppmanar Hr Hjerta alt motivera, med hvad rätt han kastar in moliver i mitt handlingssätt! Här är alldeles ingen fråga om att undertryrka de grundlagsenlig» formerna. Det vore deremot ett undertryckande af desamma, i fall R. o. Ad. skulle behandla frågan på sätt Ilr Hjerta föreslagit, eller all R. o. Ad. skulle förklara, att under nuvarande omständigheter kan icke något förslag lill ändring i representationssättet blifva bvilande lill nästa riksdag. Ett sådant beslut vore olagligt att fatta; jag liar icke motiverat det, har ej föreslagit något sådant, och ett bifall dertill vore att komma in på ett undertryckande af de grundlagliga formerna; en åtgärd, hvarföre Ilr Hjerta sjelf varnar, under det han likväl faller midt uti hvad han söker undvika. Frih. Cederström:
Detta förhållande står i sammanhang med den alltjemnt tilltagande pauperismen. Orsakerne till håda, har man i föregående femårs-berättelse sökt antyda, och de der gjorda reflektioner åberopas. Med deras mening, som hit hänföra de genom Kongl. Förordningen den 29 Jani 1833 statuerade fordringarne på laga försvar, kan jag icke förena mig, ty författningen har, åtminstone här i Länet, enligt den mening stiftaren uttryckt, blifvit tillämpad endast emot sådane för vanart kände peisoner, som genom eget förvållande blifvit försvarslösa; hvaremot del vida större antalet af dem som äro i saknad af försvar, fått åtnjuta skydd såsom de der ärligen försörja sig; men det har tillika blifvit en regel, att icke döma någon, som ej Jidit straff för vanfrejdande brott, till allmänt arbete förr än lian åsidosatt Jlerfalldige förelägganden alt skaffa sig försvar, hvilket synes förlama författningens verkan, ty derföre lemnäs första förelägganderne utan uppmärksamhet. 1 all trygghet öfverlemna!’ sig lättingen då åt sin böjelse för det kringstrykande sorglösa lefnadssättet, som snart blir en vana, hvilken icke med några hotelser kan förändras. En eftergift åter af fordringarne på laga försvar skulle ofelbart för mycket rubba lefnadsförhållandet emellan tjenare och husbönder, gifva ökad fart åt det redan allt för mycket rådande begäret efter ett tidigt oberoende och egen bosättning samt befordra de obetänksamma giftermålen i den arbetande klassen och backstugu-befolkningens tillväxt. Huru antalet af polis-arreslanter förhåller sig till hela summan af häktade personer, kan någorlunda bedömas af följande uppgifter på dem från Jönköpings Län, som sistlidne 2 år varit såsom försvarslösa i häkte inmanade. De ulgjorde nemligen 1841 187 och 1842197 personer af båda könen. Folkmängden, beräknad efter mantals-längderne, utgjorde sistlidet . 1d1,953 personer af båda könen, hvaraf voro mantalsskrifne 73,385 och skatt frie 78,568.
Nov. P. 653. — rörande jemkning af Roteringen i Skåne m. m. Nov. P. 653. — angående de enligt 63 §. uti Regeringsformen afsatle Summor. Nov. P. 654- — i anledning af förslag till beredande af Geometriska Chartors större användbarhet. Nov. P. 654- i anledning af Konungens Bref, rörande ett Lånebiträde till Upsala Universitet, i och för fullbordandet af en ny Bibliotheksbyggnad. Nov. 2 A. P. 29. —• angående bestämdt stadgande för liqvider i de fall, då en å Bankens auction försåld fastighet inropas af förre ägaren. Nov. 2 A. P. 29. — med förslag lill ytterligare föreskrifter, i afseende på försäljning af utmätt fast 140 egendom m. m. Nov. 2 A. P. 29. —- angående upphäfvande af Skolordningens stadgande uti 1 Sect. 5 Gap. 4 §■m. Nov. 2 A P. 29. Expeditioner till Konungen, Riksens Ständers, angående nytt val af Riksens Ständers JustitiaeOmbudsmans Suppleant. Nov. 2 A. P. 3o. — i anledning af väckt fråga om en vidsträcktare tillämpning af stadgandet i 27 Cap. 9 §. RättegångsBalken, rörande Lagvadda sakers lottning emellan HofRättsLedamöter, Nov. 2 A. P. 3o, i33. Dec. P. 623,792, 814. — angående StatsRegleringen 1 allmänhet och med öfverlemnande af RiksStaten för år 1824 och följande åren intill nästa Riksdag. Nov. 2 A. P. 127 i anledning af väckt fråga om förmånsrätt för Banken hos dess Uppbördsman och Betjente. Nov. 2 A. P. 127. — angående utfärdandet af en särskilt Författning, i afseende på hvad vid Borgenärers kallande af ConcoursDomare iakttagas bör.
Maria förer syndarens talan, men domaren (Sonen) uppräknar alla Vratislai synder. Maria erkänner rigtigheten af Sonens ord, men beder det oaktadt om nåd; Sonen är obeveklig och uppräknar allt hvad han gjort för syndaren, men hvilket denne föraktat. Då gråter Maria, besvär Sonen vid hans hårda död och utbrister: ”see ok skoda mina hender som tik hiölda bada j sender ok hafde opta möda for tik min käre son thu hör nw mik thetta är thz bryst thu wider laa tha jak tik först j werldena saa mz glädi jak tik i werlden födde ok opta jak mik fore tik mödde jak lagde tik opta j warma lög här ärw the spena thu af sög” m. m. Nu förbarmar sig domaren och friar syndaren från helvetets pina. Maria tackar honom, beder Vratislaus uppstå, förkunnar honom nåden och tillägger: ”et got rad tha radher jak tik ä hwar tu är thu thiäna mik tha skal tu medh mik j himerike bo ok ewerdeliga liffwa medh roo.” Vratislaus tackar, och både han och epilogen uppmana att anropa och åkalla Maria. Huru kort detta stycke än är, innehåller det dock många omtagningar. Jemfördt med det förra synes det matt; men höjer sig dock delvis till ett kraftigare uttryck af känslan samt uppbäres i allmänhet af en öfvertygelsens värma, som ej kunnat undgå att meddela sig den i samma uppfattningssätt fångne läsaren eller åskådaren. Omöjligt är icke att det blifvit uppfördt, men lika sannolikt tyckes vara att det blott tjenat som andaktsläsning; och i förra fallet, hur enkel och torftig har icke en sådan föreställning varit, jemförd med de händelserika omväxlande mysterierna med deras stora skådespelarpersonal! — Att stycket är en öfversättning från latinet är allt för troligt; men dess original kunna vi icke uppgifva. Början till ett drama från slutet af medeltiden hafva vi uti ett kort fragment, befintligt i ett af M. L. Aschanei samlingsband på kongl. biblioteket och nyligen utgifvet af Klemming.
Najt, endastoeb lramlär andre medel, användas tili understöd i ds orter al landet, bvilka, elter inträlkade mi88växter, lunnag vara i bebol al undsättning. Den al ilikets 8tänder Lälunda gjorda framställning bar bos I^ongl. ^laj:t varit under noggrannt öfvervägande; men emedan, dels det bögrs belopp al de genom llikets 8tänder i underdänigbet löreslagne 1'ull-algilL(7, n»^ n// Ä. Ä. />/-or, 1840. 1 Lam/. 1 12 1 . 2 /'roposrdo/r ^?.'o 3l. leivackt detänkligdet a Kongl. Naj:ts sida, att samma afgider, säsom oföränderliga, antaga oed fastställa, dels skördarne under den frän sr 1835 förllutne tid ej varit sä fördelaktiga > att man inom landet egt päräkna ds ymniga sädes-tillgängsr, Ovillig, elter Kongl. N.ijNs tanka, deist döra vars till dnnandss, när en oföränderlig lull a spanmäl varder för första gänken fastställd, dar Kongl. Naj:t, af dessa anledningar, ej dittills velat till verkställigdet defordra det af dikets 8tänder i underdanigdet gjorde förslag. Oed eduru, enligt Kegerings-Kormens 6o §., det al' Kongl.