Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridr 3a sk, sedermera årligen ökats, intilldess densamma vid 1836 års slut uppgick till ett belopp, sorn, valveradt i Svenskt myntj motsvarade circa i,000,000 R:dr B:co; och att derefter så - 14 ,Slals-Utskottets Utlåtande, N.-o 427‘ idana åtgärder blifvit vidtagne, att årliga afbetalningar kunnat ega rum , hvarigenom skulden vid sistlidet års slut var förminskad till,ett i Svenskt mynt iberäknadt belopp af 775,966 R;dr 32 sk. B:co, beslående af 3o,ooo Pund Sterb, utgörande återstod af ett med circa 5 procents ränta löpande lån , hvarå 5,ooo Pund årligen böra betalas; i5i,25o R:dr Hamb. B:co , hvaraf 60,000 h:dr återstod af ett lån med 6 procents ränta, en skuldpost af 76,250 R:dr, för hvilken någon ränta icke synes vara godlgjord och resten på löpande räkning; samt uti Svenskt mynt i3,3oo R:dr B:co. Hvad vidkommer frågan om de åtgärder, hvartill det numera uppdagade förhållandet med Cabinetls-Cassan bör föranleda; så enär tillgöranden, som synas ega sammanhang med någon del af den inträffade skuldsättningen, äro föremål för under piöfning varande åtal inför Riks-Rätt, anser Utskottet sig icke kunna föreslå Rikets Ständer , att anvisa några serskilda anslag lill den ifrågavarande bi istens licjviderande. Slockholm den 29 Januaii 1841 - Beser va tio ner. Af Herr Grefve Horn: ”Uti Betänkandet N:o 4o har Stats-Utskoltet antydt, att en brist i Cabinetts-Cassan kunde vid extra Stals-regleringen tagas i betragtande, om så nödigt pröfvades.
Från ångbiitsbryggan till Ed hade vi emellertid 5 fjerdingsväg - och det hällregnade. En liten bit frgn bryggan ligger det för sin naturskönhet i trakten väl kända Ribbingshof. Dit hade vi fått ett rekomrnendationsbref från samma goda vän, som skaffat oss tillträde t.ill Ed, men jag har alltid känt en viss fasa för dylika brefs framlemnande. Jag tog emellertid mod till mig, leninade hrefvet och bad ' derjämte att få lägga qvar litet resgods, som vi efter några dagar skulle afhämta. Vår anhållan beviljades, och jag hämtade flickorna från ett vagnsskjul, der de stått för regnets skull. Vi lenmade sakerna, och så skulle vi .g5. Regnvädret hade stämt ner sinnena. Jag hörde hviskningar om att få dröja öfver regnet, och så kommo några stilla suckar om hunger. Husets värdinna kom nu ut och bad oss lägga af de våta kapporna och slå oss till ro öfver middagen. Det blef soluppgång pii flickornas anleten! Och så kommo vi in i stora, vackra rum, der möblerna icke höllo på att slå omkull hvarann, som i våra stockholmshem, utan der allt såg så gammaldags fredligt ut. Flickorna fördes omkring i gästrum och skafferier och funno, att ett landthem är något mycket tilltalande. Vi befunno oss nu i närheten af de Rääfska godsen och fingo höra historier både om 77urkon " och " urberget ' '. Efter middagen, då regnet upphört, sutto vi på verandan och kunde ej nog beundra " den viken och det berget ", som enligt Sigrids utsago aldrig skulle gå ur hennes minne. Jag hade alldeles glömt bort rekornmendationsbrefv&amp;. Omkring kl. 5 gingo vi från Ribbingshof för att i god tid hinna fram till Ed. Det är klart, att flickorna ej nog kunde prisa inledningen till det okända landet. Ribbingshof var ett rent paradis, " och maten var så god, att det nästan var synd att äta upp den. " Sedan vi gått en 07 stund, komnio vi in på Bulsjö egor.
Fru Bloms ansiktsdrag hade ej den ringaste yttre likhet med Amis, och dock såg j a g emellan mor och dotter en likhet, som verkade med hela obehaget af en vrångbild af något skönt föremål, hvilket vi älska och beundra. Man sade då, att Ami, genom att försaka nöjen och ett lifligare deltagande i sällskapslifvet, hade under alla dessa år kunnat understödja sin mor och sina syskon. Hon var en sann ängel. Tredje gången vi träffades, kom hon på besök till oss för att utverka sig tillstånd att i vår bostad träffa sin man, som då » aftjänat » några månader af tretton års fängelsestraff, till hvilket han blifvit dömd för kassaförsnillning och undanskaffade räkenskapsböcker. Jag hade väntat att få se henne förkrossad af smärta, men hon var lika änglalikt lugn och skön, som då jag först såg henne i templet. Hon var ytterst väl klädd, förde en af sina bildsköna flickor vid handen; ingen, som ej kände till förhållandet, skulle kunnat ana, att denna fina dam kom för att få tala vid en straffånge, som var hennes make. Lugnt och behagligt framställde hon sin anhållan, men då hon nämnde mannens namn, kom där ett roffågelsuttryck i dufvoögonen, hvilket gjorde hennes inre likhet med modern fullt tydlig. Hennes bön, framställd till vederbörande myndighet, bifölls, och af aktning och medlidande med den sköna martyren fick fången utan bevakning, i min närvaro, tala med henne. Hans första blick på hustrun sade honom, att han ej beböfde frukta något uppträde, men ej heller kunde vänta någon medkänsla, och så kufvade han sin sinnesrörelse. Det var dock svårt för mig att kufva min harm, när hon nu beklagade sig, för det hon, hon nödgades hafva inackorderingar i sitt hem; att hon ej ens hade råd att hålla — en modejournal, ännu mindre förmådde köpa sig en ny vinterhatt. Och så flyttade hon sin stol ett par tum längre bort från hans, då han tyst räckte ut handen efter sin dotter, som modern kvarhöll vid sin sida. » Jag var ytterst villrådig, om jag skulle låta Ångela se dig, » sade Ami och slog ned ögonen. » Hvarför? » frampressade han.
Visserligen säger hon äfven, att den enklaste knypplade spets är vackrare än någon virkad sådan, men därmed uttalas väl icke något » hat » till virkning, ej heller att » hvar och en kan skaffa sig materiel och verktyg till knyppling. » Slutligen måste jag afstå från äran att kallas både » lärd » och » skriftställarinna », utan presenterar mig såsom en till sparsamhet hänvisad husmoder på landet, som i mer än 25 år haft riklig anledning och tillfälle till att fundera öfver och experimentera med, hur man skall få ett enkelt hem vackert med små medel. Hvilan i maj 1898. Hedvig Holmström. Drottningen väntas återkomma från Honnef till Stockholm omkring den 15 dennes och lär komma att taga sin bostad å Rosendals slott öfver sin födelsedag den 9 juli, hvarefter hon anträder färden till Skinnarböl i \ orge, för att där, i likhet med flere föregående år, uppehålla sig några veckor. Kronprinsessan. Från Kreuznach telegraferas den 1 dennes: Kronprinsessan af SverigeNorge, som ankom hit den 26 maj, aflade annandag pingst jämte sina två äldsta söner besök hos drottningen i Honnef. På återresan hit gjordes kortare besök hos drottningen af Rumänien och hos änkefurstinnan af Wied på Segenhaus. Kronprinsessan afreser härifrån i morgon till Baden-Baden och begifver sig några dagar därefter till Franzenbad. Hälsotillståndet har trots den ogynnsamma väderleken icke försämrats. * De automatiska barnoch turisttält, som Gustaf Wiséns bokhandel i Östersund annonserar i detta nummer, synas nu i sommarsäsongen för sin lätthandterlighet, prydlighet och prisbillighet förtjäna uppmärksammas. Som lekstugor för barn, som badtält och till allehanda andra ändamål torde de lämpa sig förträffligt. Sveriges kvinnor utmanadetillbrottningskamp. Myvrow Wanwer Geelen, en bekant kvinnlig brottare från Holland, företager för närvarande en tur genom Skandinavien för att väcka damernas intresse för idrott. För det ändamå- let utmanar hon de svenska kvinnorna till täflingskamp och hoppas att någon direktion för Patent. Ängrostadt Kaffe. Specialité: Finfina 1898 sporteller idrottsetablissement vill sätta henne i tillfälle att få visa sin styrka. Skansens vårfest.
Bankens guldoch silfver-tillgång samt sedeloch depositionsskulden utvisade en större skillnad emellan sammanräknade sedeloch depositionsskulden samt maximi-beloppet af sedelstock, beräknad enligt 124 §. i Banko-Reglementet, under den 31 nästlidne Juli hos Fullmägtige i Riksgälds-Contoret uppsagt sistnämnde lån till återbetalning den 8 påföljde November, då detsamma jemväl är vordet af Banken infriadt. Redan innan Fullmägtige erhöllo vederbörlig del af Rikets Ständers vid sistförflutne Riksdag fattade beslut, att den af Banken år 1843 började upplåning hos Allmänheten emot Obligationer med antingen 2 procents ränta på 3 månader, eller 3 procents ränta på 6 månader skulle upphöra, samt berörde Obligationer till återbetalning uppsägas, hade Fullmägtige förordnat, att nämnde upplåning borde inställas och att följaktligen någre penningar icke vidare kommo att på upplånings-räkning i Banken och Låne-Contoren emottagas. Efter det Rikets Ständers åberopade beslut häruppå kommit Fullmägtige tillhanda, blef detsamma genom i allmänna Tidningarne införd kungörelse i behörig ordning verkstäldt, och ifrågavarande Obligationer såmedelst till återbetalning uppsagde, de med 2 procents ränta den 30 Augusti och de med 3 procents ränta sednast den 30 November innevarande år, med hvilka dagar ränteberäkningen jemväl komme att upphöra; men uppå Under-Styrelsens derom gjorda framställning, hafva Fullmägtige tillika ansett sig böra bifalla, att de uppsagde Obligationerne, äfven före deras förfallotid, må af Banken infrias med beräknad ränta till inlösningsdagarne; hvarom allmänheten äfvenledes blifvit medelst i allmänna Tidningarne införd kungörelse underrättad. §. 13.
Likväl är det lyckligt, att ingen synes ha någon aning om att jag är en omedelbar orsak till flickans död, men hvad rår jag för det att den tokan tog allt för allvar, hvad jag sade henne, och hvad jag sagt så många andra förut. Nå, vacker var hon, och älskade mig uppriktigt, som jag tror, och skulle icke Lovisa varit, så... hvem hvet huru allt nu varit. Jag vore icke prest nu, icke bunden vid... Jag vore fri, och Lotta hade nog följt mig, ty hennes hjerta var för blodigt att trifvas här, och fåfäng var hon, som hvarje annan qvinna. I en stad hade hon icke fallit på den dårskapen att dränka sig. Hon skulle nog tröstat sig, om jag blifvit henne otrogen, och betalt lika med lika. Så sökte han genom sophisterier att tysta ner den röst, som anklagade honom, när han var allena; men åsynen af Lovisa skingrade genast alla mindre behagliga känslor, och på fullt allvar fattade han den föresatsen, att vara henne trogen och i hennes kärlek finna sin lycka. Hela familjen, Lottas mor och tjenstefolket i prostgården voro närvarande vid ceremonien. Walters yttre var högtidligt och lugnt; det inre skådade blott den, som utgrundar själens djupa gömmor. Baronessan var den enda bland familjen, som misstänkte att en hemlig kärlek varit i fråga emellan honom och den döde. Hon betraktade derföre Walter med forskande blick; men ingen mine, intet ord förrådde något närmare deltagande, hvarföre hon trodde sin misstanke vara ogrundad, så vida den rörde honom, men behöll sin öfvertygelse om Lottas böjelse för honom. Jorden hade inneslutit den olyckliga Lottas stoft i sitt moderliga sköte. Först hvirflade de gula löfven, upprörde af November-stormen, i vilda danser öfver den ensliga grafven, sedan kom vintern med sitt hvita täckelse och söfde dem till ro. Så är det äfven med sorgen i menniskans hjerta; den utbryter först i klagan och jämmer: då kommer tiden, som lugnar och betäcker allt med sitt välgörande hölje... men äfven goda menniskor bidraga med sin omsorg till det försonande varfvet...
Hvilken, IO Constitutions-V tskoltels Memorial, N.o 3. Se Bih. 3 Sami. Mern. Ridd. och Adelns Prot. B. XVIII: pag. 330. XIX: 350, 448. Preste-Ståndets Prot. B. XI: pag. 790. XII: 85. Borgare-Ståndets Prot. B. VI: pag. 79. Bonde-Ståndets Prot. B. X: pag. 15, 16. 14. Föreslaget tillägg, angående rätt att i Dagblad införa uppsatser, liemtade utur ett annat. Tryckfrihets' §• 9:o Hvarje Skrift —- — —• —- ägarens ensak. Lag samma Skrift utgifva. Utgifvare af namnsedel lemnad är. Förordningen. 1. 9:o Hvarje Skrift ägarens ensak. Lag samma Skiift utgifva. Utgifvare af — —■ namnsedel lemnad är. Uppsatser, liemtade ur Dagblad, anses icke såsom ejtertryckta, då de i andra Dagblad införas, såvida det tillika uppgifves, ifrån hvilket Dagblad uppsatsen är hemtad. Se Bih. 3 Sand. Mern. Borgare-Ståndets Prot. B. VI: pag. 79. VII: 293. Constiiutions-Utskottets Memorial, N.-o 3. n Bonde-Ståndets Prot. B. X: pag. 15. XII: 95. 15. Förslag till ändring i Stadgandet rörande tryckning af Deposita af Skrifter och Handlingar, anförtrodda åt publik vård. Tryck frikets-Förordningen. § 2. 4:o I grund af — —■ sorn helst. Vid föregående —- iaktta gas: Att Protocoll — icke up penbara. Att ej några Ministeriella Handlingar — _ ej eller enskilda Bref, såvida de ej till något rättegångsmål nödvändigt höra, ej eller åt publik vård anförtrodda Deposita af Skrifter och Handlingar, utan deras tillstånd, som samma Bref eller Deposita angå eller tillhöra, kunna utgifvas eller utbekoramas.
N:o 264-, i anledning af erhållen återrerriiss å utlåtandet, N:o 215, angående ett lån för en gymnastik-byggnad i Malmö; N:o 265, i anledning af återremiss å Utskottets utlåtande, N:o 217, angående ett föreslaget lån för reparerandet af Catharinas kyrka i Stockholm. S. D Föredrogs ånyo Stats-Utskoltels utlåtande, N;o 267, i anledning af 2:ne Riks-Slånds återremisser å Utskottets betänkande, N:o 216, angående ett lån för den nya kyrkobyggnaden i Christinehamn: Med afslag å Utskottets i betänkandet, N:o 216, afgifna och i utlåtandet, N:o 267, vidhållna afstyrkande yLtrande, fann Preste-Slåndet för godt besluta, att, på sätt moLionären begärt, elt låne-understöd, stort 25,000 R:dr, emot 3 procents ränta och 2 procents årlig capilai-afbetalning, må af allmänna medel för ofvannämnda ändamål beviljas. 820 Prot.-Utdrag, den 16 April 1845. S. D.
Herr kiilisrrs /icrA6/'A/e^6, //rss^ 6>sive Mo>nsn osli Prilrerrs LtcrÄ von //o/^e/n. 8t3t8-klääst n/' ^'nAä/'c/ snwslt68 vars sk 8julL<ioin lnnärsä stt tiliLtAslsslromins. ^k kisn8 Lxes1l6N8 Herr äu8titiss 8tst8-^ini8tsrn Uppls8t68 i nncisrääniglret ett pä Nongi. lVIsj:t8 i>eksIIniog upprättacit kÖr8lsg till Näciig Proposition till Kili6t8 8tänäsr8 8tst8-Ht8liott, sngäsncis klxtrs 8tst8-sn8lsg till srkvoclsn kor säjungersäs P-säsmötsr i 8vss osli 6ötlrs liok-klstter; liviilrsn Proposition Nongl. lVispt, nppä 3u8titics 8tst8-Nini8tern8 osli 8tst8-Päclst8 ökrigs P-ecisrnöters unäsrciänigs tillst^rksnäs , tsslites i Näcisr gilis, säclsn tienssnirns viri ästts Protosoll linnés liilsgä; osli lrsksllcle Nongi. lVIspt, stt kisröräs Proportion sliulis i vsniig oräning expsclierss. Lx Protoeoiio, L ^nt. Aoe^.
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande öfver förslaget om vidsträcktare rätt för Odlare till biträde af Grannar med dikning; hvilket Betänkande, pä sätt Utskottet tillkännagifvit, af de öfrige Riks-Stånden redan blifvit bifallit. 3:0 Öfver de af Herr Borgmästaren Ce-' dérborg föreslagne ändringar uti nu gällande Stadganden rörande Förmyndares tillförordnande; i anledning hvaraf Utskottet funnit sig böra tillstyrka utfärdandet af en Författning, som stadgade, att de Domstolar, hvilka det tillkommer, att för Omyndiga förordna Förmyndare, skulle vara skyldige, att, då dertill utsåges sådana personer, som utom Domsagan vore boende, derom genast underrätta den Domstol hvarunder den tillsatte Förmyndaren lydde, hvilken sistnämnde Domstol sedan borde åligga, att berörde Förordnande i dess Förmynderskaps-Protocoll anteckna; ägande den utsedde Förmyndaren icke förr tillträda Förmynderskapet, än berörde anteckning blifvit verkställd och han derefter Förordnandet emottagit, hvilken omsorg med besörjandet af nyssbamälde anteckning och Förmyndare - Ben 21 April. \ 97 dare - Förordnandets öfverlemnande borde bestridas af en utaf Domstolen dertill emedlertid serskildt utsedd, innom Domsagan boende god man, hvilken det skulle tillböra, icke allenast att skyndesaint vid samina Domstol styrka, det han behörigen fullgjordt nämnde sitt uppdrag, utan och att, intilldess han detsamma uppfyllt, under Förmyndare-ansvar vårda den Omyndiges Egendom. Ifrån Allmänna Besvärsoch Oeconomicz-TJtsfiottet: Af den 3 dennes: i:o I anledning af innom Bonde-Ståndet å nyo väckt fråga om inrättande af ett Spannmåls. Magaxin i Borås; med hvilken fråga, hvaröfver Utskottet under den 26 sistledne Januarii Utlåtande afgifvit, Utskottet nu, pä anförde skäl, förklarat sig icke kunna taga någon ytterligare befattning.
Innefattande all sadan redskap, vare sigden så kallade pistoriska apparaten, eller af annan uppfinning, som icke kan hänföras till någon af de föregående fyra klasserna. Vid brännvinstillverkning med redskap i hvardera af förestående fem klasser ma parman drifvas genom eldens verkan, antingen omedelbart på pannan, eller ock medelbart genom vattenånga från serskild panna, som antingen omgifver den förra eller är ställd på större eller mindre afstånd från densamma. För redskap, som drifves med ånga, gäller, hvad redskapens sammansättning och förhållandet emellan dess serskilda delar vidkommer, ingen annan af de uti §. 12 gifna föreskrifter, än de, som beträffande batt, rör och halsar uti 1 mom. af samma §. förefinnas. Vid redskap i första och andra klasserna får hvarken i mäskvärmaren eller annorstädes lankrum inrättas, ej heller spritångorna, sedan de utgått frän hattröret, ledas i uppåt gående riktning. §. 14. En hvar, som brännvinsbrännings-redskap tillverkat, vare vid bot af 33 R:dr 16 sk. skyldig, innan han samma redskap från sig lemnar, ej mindre att förse panna och hatt, äfvensom då löst bröst, rektifikations-apparat eller mäskvärmare tillhöra redskapen, dessa sistnämnde apparater, med stämpel af sitt namn, hemvist och årtalet, då den förfärdigats, än ock att besörja, det de varda uppmätte och stämplade af dertill förordnade justerare, för hvilka tillverkaren noga bör uppgifva redskapens beskaffenhet till alla dess delar. Missleder han dervid med falsk uppgift, vare bot samma. Expeditions-Utskotlets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 190. Dä förändring af brännvinsbrännings-redskap, genom nya bottnars eller af tappningsrörs insättande, hattens ändring till form eller rymd, anbringande af mäskvärmare eller rektifikations-apparat, eller annorledes vidtages, skall redskapen ånyo af justeraren mätas och, om rymden undergått förändring, ånyo stämplas och den förra stämpeln utplånas, samt nytt mätningsoch stämplings-bevis uttagas; och vare den, som ändringen verkställt, skyldig att, på sätt och vid ansvar, som i mom.
Akt, i den händelse bade Hälloch Reserveffjutö kunde afskaffas, ägarne kill dr Hemman, som dylik stadighet alegat, kunde erlägga till Gästgifware» eiler Entreprcneuren en wist afgift per Hemman, lämpnd ester det antal Hastar, han wvre pligtig att haliamen pä del en sadan afgift matte blifwa mindre känbar för de betalande och Entrepreneuren erhälla större förmän, borde i de Orter, der wägarne aro goda; afständek emellan hwarje Skjutsombyte blifwa 2^ ä 3 Mil. 5:0 Att pa de Orrer, der Rcserve-fkjntsen ej kan indragas, Hästskjutsen likrväl pä der sätt genast affkaffas, alt en billig ersättning i säd ester Markegängspris eller i penningar af »e Hållskjuts» skyldige berakas till dem, som bestrida Rescrveskjutsen, men ingalunda till Gästgiswarne. I händelse Eders Kongl. Maj:» skulle i Nåder täckas gilla hwad Riksens Ständer i vesa delar i underdånighet hemställt, lära Le åtgärder, som Landshöfdingarne i samråd med Länens Jordägare och öfrige Jnnewänare, kunna rist lättnad för skjurgningens utgörande widtaga, endast böra blifwa provisoriska intill nästa Lagtima Riksdag, da Riksens Stan - II <28 Den 22 November. Siaader efter erhällna underrättelser frän alla Rikets Provinser? torde närmare komma i tillfälle att utlaka Sig om sätter hrvarpa Skjuts Iarartningarne lämpligast kunna förbättras. Riksens Ständer framhärda etc. Stvrmägtiqste Aliernädigste Konung; Pa de ställen der Sockne-Magaziner blifwir inrättade och sörwaltade som sig bordt, har fördelen deraf, wid inträffade mistwäxtär, eller dä en mindre ri? Eord gjort Spannemäls-rillgangen knappare, tillfyllest bclönk den kostnad och omsorg, jom pä desi» inrättningar kunna anwändas.
Dåne-förmåner, än redan äro rneddeldte oc!i här ofvan upptagne icke blifva af ManufakturDiscont-Fonden beviljade. 2:0 Att Kongl. Maj:t täcktes för innehafVarne af samma förmåner bestämma en viss korrt tid till deras vidare begagnande, hvarefter de skulle upphöra , hvilken tid Kongl. Maj:t, med afseende på den längre eller korrtare tid de samma innehafts och i hvad mån ändamålet dermed blifvit mer eller mindre uppfylidt, tor* de efter Nådigt bepröfvande föreskrifva, men Utskottet likväl anser böra utsträckas till högst Sex år härefter, så att hela beloppet deraf då kan i Discont Fondens Allmänna Fördelnings-* Summa ingå; dock skulle Utskottet tro sig äga anledning hemställa huruvida icke med afseende på det värde i techniskt afseende ofvan anförde Jerngjuteri och Jernförädlings-Verk samt Gripsholms Fabrik för beredande af Blyhvitt och andre Cherniske preparater äga, samt då den förre af desse vigtiga Inrättningar , endast ett år fått begagna, och den sednare först detta år kommit i åtnjutande af de dem i om förmäl» te måtto inedgifne förmåner, Riksens HöglofI, Ständer skulle an«e lämpligt till Kongl. Mäj:t öfverlemna, att för desse Inrättningar något utsträcka tiden till berörde förmåners begagnande utöfver hvad bär i allmänhet är vordet föreslaget samt 3 o Att under den tid, sorn Kongl. Maj:fc lanser desse utsträckte
N:o 567, rörande granskningen af Militiae Boställs-Cassans räkenskaper. ]\T:o 568, om undersökning af orsakerne till Mantalspenningarnes förminskning. N:o 569, rörande Creditiven enligt 63 uti Regeringsformen. Statsoch Bevillnings-Utskottens ]\T:o 5^3, angående minskning i Stämpelafgiften för Spel-kort oclj förändring i afse-. Prof, TJtdr, d, 3 Nov, iStj. sz ende på sättet för Kortbevillningsstämplingens verkställande m. m. Statsoch Banco-Utskoltens ]NT:o 5^4» angående tiden för nästa revision af StatsBancooch Riksgäldsverkens Räkenskaper. StatsLagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens N:o 55g, om ändring i nu gällande grunder för Militiae Boställens och annan Ilronojords utarrendering. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens ]NT:o 56a, om inrättande af en fristad för mindre brottslingar, och om försvarslöse personers användande till uppodlingar och colonisering. "N:o 5yo, om rättighet för Listers och Bräkne Härader att leverera Kronotionde och Afrads-Spannemål till Krono-Magazinet i Carlskrona. 22 Fröt, Ut dr, d. 3 Ntv, 1S23. Stats-Utskottets N:o 566, angående Intraderre från Ön St. Barthelemy. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskoltens ]NT:o 571, om upphörande af KriesAcademien och inrättande af Professioner i Militär Yetenskaperne vid Rikets Universiteter. Lag-Utskottets N:o 207, angående Borgenärs skyldighet att jemte Gäldenär äfven uppsäga Löftesman, och huru vida försummelse att bevaka fordran i Gäldenärs concours, må medföra befrielse för Löftesman från betalningsansvar. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln.
Der fann han en håla i jorden, kom till ~råttornas rike~, och frälste dem ifrån deras förtrollning genom att sofva en natt hos rått-drottningen. När han sedan skulle gå, fick han till lön ett par ~handskar~ och ~stöflor~, med hvilka han klättrade uppför glas-berget och vann konungens dotter. Den lilla Guld-skon. Ifrån N. Småland. Af denna vidt spridda sago-dikt känna vi följande utländska uppteckningar, oberäknadt åtskilliga bearbetningar i dramatisk form: Hos Hos Hos Sagan omtalas redan i 16:de årh., uti ROLLENHAGENS ~Froschmäuseler~. B. Se BÜSCHING, ~Wöchentliche Nachrichten für Freunde der Geschichte~ &c. ~des Mittelalters~, Bd. I, Breslau 1816, ss. 137-140, »Ueber die Märchen von Aschenbrödel» (med 5 serskildta Tyska uppteckningar af sagan). C. Se anf. bok, Bd. II. Breslau 1816, ss. 185-8, »Aschenbrödel». D. Se GRIMM, ~Kinderund Haus-Märchen~, Th. I, N:o 21, ss. 138-147, »Aschenputtel». Jfr. Th. III, ss. 36-40. (En bearbetning häraf finnes öfversatt på Svenska, med titel: »Cendrillon eller Ask-ungen», ~en Saga berättad af Gustaf Holting~. ~Öfversättning. Med 8 kolorerade Plancher~. Stockholm 1844.) E. Se BECHSTEIN, ~Deutsches Märchenbuch~, Leipzig 1845, ss. 232-5, »Aschenbrödel». F. Se E. M. ARNDT, ~Märchen und Jugenderinnerungen~, Th. II, Berlin 1843, ss. 281-320, »Aschenbrödel». Hos