Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 114. riksdag aflåtna nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott angående Statsverkets tillstånd och behof, aflöning endast åt två nya landtbruks-ingeniörer begärts, samt det är att förutse, att, som Landtbruks-akademien i underdånighet hos Kongl. Maj:t framställt, minst tre landtbruks-ingeniörer för närmaste tiden skola, jemte de förut anställde, komma att finna full sysselsättning, och det skulle för landtbrukets fortgående utveckling och förkofran verka högst menligt, om äskadt agronomiskt biträde ej skulle kunna lemnäs landets jordbrukare, så får jag härmed vördsamt föreslå: att, jemte den af Kongl. Maj:t för de tvänne nya landtbruks-ingeniörerne föreslagna aflöning, sådan till ytterligare en tredje landtbruks-ingenior måtte anvisas att utgå med 1,500 E:dr. samt till reseoch traktamentser sättning för honom 1,000 » eller tillsammans 2,500 B:dr. Om remiss af denna motion till Rikets Ständers Stats-Utskott får jag vördsamt anhålla. Stockholm den 15 November 1865. Carl G. Mörner. Af Grefve Mörner, Carl Göran Detlof, om ett anslag å 2,000 R:dr till understöd åt personer, som hos egare af välskötta ladugårdar undervisas i boskapens skötsel, m. m. Vid nästföregående riksdag anvisades 3,000 R:dr till stipendier åt sådane personer, som, efter vederbörande Hushållnings-sällskaps förslag, kunna af Landtbruksakademiens förvaltnings-komité utsändas till enskilda mejerier, för att efter fullständigt genomgången lärokurs sedermera inom olika delar af riket gagna mejerihandteringen, och är all anledning att hoppas att genom denna anordning, äfvensom genom de förut upprättade tvänne mejeriskolorna, mejerihushållningen inom landet skall högst väsendtligen förkofras. Men en brist, och denna ganska kännbar, återstår ännu; — den att finna lämpliga och kunniga skötare för ladugårdarne, åt hvilka våra landt - Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865.
Då, af de skäl och anledningar Prcvtocol* lerne för den 10 Maji och flen 29 November 1827, samt de deruti åberopade Handlingar, inne* 66 Berättelse jnnefatt.i, Banco-Fullmägtige, i stället för det årliga anslag af 150 R:dr, som under den 26 Maji 182 5 blifvit för Conducteuren L. W. Sifvert bestämdt vid dess anställande såsom Uppsyningsman öfver Bankens Byggnader, under vilkor, att i afseende på sådane Reparationer, der en närmare tillsyn vid sjelfva arbetet, jemte Räkenskapers förande, honom uppdroges, öfverenskommelse om en lämplig ersättning finge i hvarje serskildt fall med honom uppgöras, funnit för Banco-Verket gagnelig! att afsluta ett nytt Contract, gällande från och med Julii månad nämnde år, uppå sålunda förändrade grunder, att Conducteuren skulle, såsom ersättning för de honom i allmänhet tillhörande befattningar, undfå Trehundrade R:dr B:co om året; samt vid förefallande större Byggnadseller Reparations - bestyr, utomdess Fyratio R:dr B I sammanhang hvarmed och då efter Fulimägtiges öfvertygelse det för Banken är alldeles oundgängligt, att städse och med säkerhet kunna påräkna en Byggnads kunnig persons tillsyn, råd och biträde vid de med Revisions-Couimissariens befattning förenade mångfaldiga detailler, hvilka af en sådan person säkrast bedömmas, och utan dess tillhjelp ej ens hinna i allt följas och controileras; Fullmägtige f<ir deras del ansett sig höra tillstyrka, att å Bankens Stat må få uppföras ett årligt Lörie-anslag af Trehundrade - af Barico-Fullmägtige, 67 drade R:dr B:co, att under de i öfrigt utstakade vilkor tillfalla den person, åt hvilken berörde för Banco-husens vidmagthållande nödiga omsorg och ständiga tillsyn är eller blifver anförtrodd, §•
I sammanhang härmed må i underdånighet nämnas, att Uplands återstående skogar ännu prydas af det sköna Elg-djuret, men att likväl dessa oskadliga djur äro nära att utödas genom oloilig jagt, emedan ansvarsbestämmelserna deremot anses vara nog låga och kontrollerna äfven ytterst svåra att handhafva. Bergsrörelse bedrifves i länets norra del och är af ganska betydlig vigt. De uråldriga och namnkunniga Dannemora jern-grufvor lemna råämnet till denna näring. Dessa grufvor äro belägna på Österby bruks frälse-ägor, i gränsen emellan Films och Dannemora socknar, fyra och en half mil från Upsala, och hafva under detta quinquennium blifvit bearbetade utan att några betydliga förändringar eller anmärkningsvärda tillfälligheter inträffat. Under denna tid har, inom det så kallade odallaltet, någon ny grufva icke blifvit upptagen, men arbetet i tvänne grufvor deremot tills vidare inställdt. Åtskilliga nya arbetsrum äro dock öppnade från de gamla grufvorna, dels till malmhämtning och dels till fältets undersökande samt anbringande af lättare kommunikation med konst-schackten o. s. v. Det verket tillhöriga konsthjul förmår nu, ensamt, att bortskaffa vattnet utur alla de trenne grufvufälten, och sådana ödeläggelser af den 28 fot öfver grufvornas så kallade dagklyft belägna sjö, som fordom inträffade, äro nu mera icke att befara, sedan ytterst kostsamma och solida arbeten under de sednare decennierna blifvit af bolaget ombesörjda för att trygga grufvorna emot sjövattnets inbrott. Någon anledning är icke för handen, att befara hastigt inträffande brist på malm-tillgång; likväl äro de bäst samlade och rikaste tillgångarne redan utbrutne och den återstående fyndigheten måste, med ökad kostnad, sökas så väl på djupet under, som på sidorna om, de gamla arbetsrum, hvilkas innehåll förfädren redan gjort sig till godo. De i förra femårsberåttelserne underdånigst omförmälda jerntrådslinor för malm-uppibrdringen begagnas med ökadt förtroende.
I afseende på beskallningsgrunderna, åberopar Utskottet utlåtandet öfver nästföregående §.; och som den föreslagne redactions-förändringen icke synes medföra något förtydligande, vidblifver Utskottet, hvad i denna §. är vordet föreslaget. 75. §. pag. 47. Hos Ridderskapet och Adeln är anmärkt, att denna §. borde erhålla följande redaction: ”de bruk, hvilka, med anledning af Kongl. Maj:ts ”Bref den 22 Maj 1821, erhållit Nådigt tillstånd till nedläggning på viss '”tid af hela eller en del af del vid bruket privilegierade smidet, äro från ”bevillnings-afgifter för de sålunda nedlagde smiden befriade under dea ”tid,desamme icke begagnas; dock att Kongl. Maj:ts Nådiga Tillstånds-Re■”solulion i ämnet ovillkorligen skall inför Taxerings-Comite^n företes, in”nan bevillnings-friheten meddelas.”
Ränta vid omsättningen af återstoden, stor 1,199,273 Utgift i Asfignationer inlösas • • • Disconten ålägges att minska sin hos Enskildta utelöpande skuld med * * • ^ » Item: att betala alla till Enskildta och Banquen upplupna Räntor, betala de Allmänna Cassör, som sådant äska, samt, så långt återstoden tillåter, afbetala påskulden till Eanco Disconten, på det att dertnas Capital snart må återgå till sin egentliga bestämmelse} härtill finnes en tillgång af . Ått Disconten, befriad från én ögonblicklig förlägenhet, kan reda sig $ lönar ej modan att visa. Den ålägges: 1:0 att icke utkräfva sina Fordringar hastigare än med ^ hvart halft år} 2:0 att minska sina hos Enskildta löpande Reverser med 100,000 R:dr hvart halft år, till och med den 1 Januarii 1820} samt den 1 Julii 1820 inlösa slutliga återstoden 83,266} 3:0 att Ränta på heladen till Dato innestående Summan Capital afbetalning . ; * i Summor, som i Litt. Bevis att föreslagna Summan af 1,333,333, hvarmed Banquen skulle inköpå Götha CanalBolags Discont-rätt, svarar fullt upp emot de Discont-vinster ^ som mot hvarje års Creditiver svara, då 120,000 antagas som Discont* vinst, när Creditivet är 1,500,000. Do D:o 1,500000!
så att alla dess behof kunna tillfredsställas, förmå bereda djuren trefnad o c h en » angenäm tillvaro ». Medan en förståndig, kärleksfull vård o m djuren tydligen i allmänhet har stor välgörande inverkan på barnasinnet, äro de dåliga intrycken naturligtvis lika varaktiga och betydelsefulla för hela lifvet. Redan ensamt ur denna synpunkt borde man på det noggrannaste undvika att hos det veka barnasinnet inprägla grymma intryck, särskildt genom den vana, som råder inom mången familj, att döda maskar, insekter o. s. v., som komma i ens väg, och som med rätt eller orätt tros vara skadliga. Hur ofta ser man ej sålunda barn ute i det fria eller inomhus med riktig fanatism trampa i hjäl den eller den » otäcka » masken, den eller den » afskyvärda » insekten i den öfvertygelsen, att de därmed göra något riktigt nyttigt. Men huru många barn eller ens fullvuxna personer veta, hvilka insekter, maskar o c h andra djur äro verkligt skadliga, och hvilka äro verkligt nyttiga? Till sist några ord om ett af de allra värsta djurplågerier, som åtminstone i viss mån begås inom hemmets hägn, nämligen metning. Ingen sysselsättning och intet af våra s. k. nöjen innebära ett så raffineradt djurplågeri, och en god moder borde därför aldrig tillåta sina barn att meta, helt enkelt emedan det hvarken är ett helsos amt » nöje » eller en god sysselsättning. » Med dina blåa ögon — » smyger det därutifrån in mellan de purpurröda portiererna. Han spritter till o c h lutar sig fram. Skuggor. Skiss för Idun af NIEMAND. IJ U (ellan granarnas täta grenar glider månens mjölkhvita ljus, det silar sig genom björkarnas luftiga hängen och blänker som en sol på reflektionskulans spegelblanka yta. Det smyger sig genom kaprifolierankornas blad och väfver ett fint silhuettmönster på verandans brunbetsade golf; men längre upp, där löfverket är som tätast, har det kilat en enda, ensam stråle, hvilken, skarp som en knifsudd, darrar och glänser i det djupaste mörkret. Det rör sig där inne i skuggan, långsamma steg närma sig öfver golfvet, o c h en ensam gestalt kommer fram i månljuset.
Vid öfvervägande häraf har StatsUtskottet väl funnit, att då Wadstena Klosterkyrka, såsom en märkvärdig fornlemning hädanefter så väl som hittils, synes böra af Staten vårdas och vidmagthållas; så skulle detta åliggande lämpligen och med minsta tunga för StatsWerket kunna uppfyllas derigenom, att ofvannämnde För. samlingar, såsom Kongl. Maj:t i Nåder tillåtit, öfvertaga Kyrkan till begagnande med förbindelse, att densamma på deras bekostnad i fullkomligt stånd sätta och framgent behörigen underhålla, emot det att StatsWerket i ett för alt utbetalar den Summa af omkring 5,000 R:d Banco, hvartill, såsom ofvanberördt är, öfverskottet af hvad som influtit genom försäljning af Kyrkans fordna KopparTak, hade upgått efter verkställigheten af den derå för Statens räkning gjorde Reparation; Men sedan nämnde Öfverskott ingått och blifvit uptaget bland StatsWerkets tillgångar år 1811 så att nytt anslag fordras för en sådan utbetalning, har StatsUtskottet, som ansett hvad Församlingarne begärt i denne del, icke kunna såsom någon skyldighet å Statens Sida betraktas, trott, det ett ordentligt Contraft, hvarigenom Församlingarne åtaga sig Kyrkans försättande i fullkomligt skick och dess framtida underhåll, bör upgöras och af Kongl. ^faj:t i Nåder gillas förr än någre medel här - <5° Stat$Utsi(ittet$ B et arti and en, till kunna beviljas, hälst på antagligheten af Gontra&s - vilkoren beror, huruvida Summan in| böra anslås; Och har StatsUtskottet altså funnit sig ej kunna tillstyrka någon åtgärd härvid af Riksens Ständer för närvarande och innan ett sådant Contraö varder upgjordt, pröfvadt och godkändt. Hvilket vördsarnligeu hernställes till Riksens Höglofl. Ständers hepröfvande; hvarvid a:ne Ledamöters yttrade serskildte tanka genom ProtocollsUtdrag bifogas. Stockholm den 12 Februarii i8t$r Utdrag af Protocollet y hållet hos Riksens Höglofl.
— Man har sig bekant alt, just af dessa vårt jerns egenskaper, förfalskning af de Svenska stämplarne å stångjern framkallats i utlandet, och att detta haft, såsom den naturligaste fröjd, ett menligt inflytande på de aleta stämplarnes försäljningspris. Skulle nu tackjern, från t. ex. England, få inkomma för den låga tullsats, sorn föreslagen är, och detta, beredt för stenkol, sedermera bearbetas för trädkol till stångjern eller dylikt; så tror jag att de Svenska stämplar, 92 Bevillnings-Vtskotlets Betänkande, N:o 3. sorn åsattes denna produkt, med allt skäl skulle komma i misskredit på den utländska marknaden. Man har trott sig handla i åkerbrukets intresse, då man härigenom velat förskaffa detta ett jern, i och för delsammas behof, till lägre pris än det goda Svenska. Jag delar icke denna åsigt. Ty jag kan icke lära mig att inse fördelen deraf, att för ett lågt pris inköpa en sämre vara, då jag kan erhålla en vida bättre för ett, i förhållande till hållbarheten, icke oproportionerligt, högre pris. Beträffande den åsätta tullsatsen förekommer, alt, då Utskottet, vid de öfriga föreslagna evenluela tullsatserne, ansett 20 å 25 proc. af varans värde i Svensk hamn höra vara den tullsats, som lemnar behörigt skydd åt den inhemska industrien under öfvergångsperioden till en friare handel; så, med förbigående af hvad Kongl. Maj:t uti sin ofvanåberopade Nådiga skrifvelse för denna artikels tullsats föreslagit, hafva de under rubriken Jern upptagne arliklarne icke fått åtnjuta detta skydd. Tackoch barlast]'em, med ett föreslaget lågt tull-värde af 6 R:dr skeppundet st. v., har erhållit endast 16| proc. tull.
Ridderskapet och Ådeln samt Hedervärda Bonde-ståndet ingifna motioner af Herrar Dalman, IV. F. A. och Roos, Axel, samt Riksdags-lullmäklige A. M. Andersson från Calmar län, Lars Magnus Knutsson, C. G. Cederskog och Jonas Andersson från Östergöthland, Samuel Ödman, Johan Pe?'sson och P. F. Mengel från Upsala län, Herman Öbom från Norrbottens län, Anders Jansson irån Wermland, Anders Eriksson från Södermanland och Johannes Andersson (rån Elfsborgs län. En närmare redogörelse för omförmälda förslag är emellertid af nöden. Således anmärkes, hurusom det blifvit föreslaget: af Kongl. Majit i förenämnda Nådiga Proposition: att Rikets Ständer måtte antaga en författning af följande innehåll: "allt hvad lag eller särskilda författningar innehålla, angående rättighet att i börd lösa såld, bortskiftad, pantsatt eller genom le"stamente gifven fastighet i stad, varder härigenom tili all kraft "och verkan upphäfdt; kommande dock lösningsrätt till försåld la - Lag-Utskottets Betänkande N.-o 12. 3 ”stighet för viderboende eller nabo ej att ega ram i de fall, då ”säljare och köpare äro nied hvarandra i det skyldskapsförbållan”de, som uti 6 Kap. 1 § Jorda-Balken förmäles;och blifva de i ”7 Kap. 1 § och 9 Kap. 3 § nyssnämnda Balk meddelade bestämmelser i afseende å tiden, inom hvilken viderboende och ”nabo ega att såld eller pantsatt fastighet i stad lösa, sålunda ”ändrade, att viderboende eller nabo, i de fall, då han till lösen ”är berättigad, åligger att sin talan derom i laga ordning insläm'ma, då iösnings-anspråket angår hus eller tomt, derom köp egt "rum, sist inom fjorton dagar från den, då tredje uppbudet å köpet ”meddelades, och, då fråga är om inlösande af pantsatt hus eller ”tomt, sist inom lika tid ifrån det egarens rätt alt det pantsatta ”återlösa tilländagått.” af Herr Dalman samt Riksdags-fullmäktige A. M.
I afseende på presterskapets aflöning må anmärkas, att pasioralie-konventioner under qvinqvenniet blifvit af Kongl. Majit i nåder fastställde för Holms församling den 20 November 1858, för Hernösands och Hernö församlingar den 10 December 1859 samt för Torps och Borgsjö församlingar den 20 April 1860. Om kostnaden för fattigförsörjningen och folkskolorna skall i nästa afdelning redogöras. I öfrigt anmärkes, att städernas drätsel förvaltas af en drätselkammare i hvardera staden. För drätselkammaren i Sundsvall fastställdes af Kongl. Majit under den 13 Januari 1800 förnyad t Reglemente och för auktionskammaren derstädes likaledes förnyadt Reglemente den 7 December 1859. O. Politi. Att länsresidenset är i Hernösand är förut anmärkt; men här måste tilläggas, att residenset, som tillhört borgerskapet, blifvit enligt Kongl. Brefvet den 23 November 1860 för statens räkning inköpt, sedan Rikets Ständer för detta ändamål och uppförande af nytt landtstatshus anvisat ett extra anslag af tillsammans 100,000 Ridr Runt.
Särskildt har Friherre »Sparre hemställt, att sorn Stals-Verkets tillgångar hittills nekat full verkställighet af 1811 års Kongl. Bref, hvilket bestämmer Staten för Smålands Infanteri-Bataillon vid dess reducering, sådant nu måtte ske och Befälet vid denna Bataillon komma i åtnjutande af en bättre aflöning. IIvad sålunda blifvit anfördt, äfvensom hvad åtskillige Ledamöter inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln i detta ämne yttrat hafva Utskotten tagit under pröfning, men funnit sig så mycket mindre kunna tillstyrka bifall till Friherre Sparres Motion, om de till Infanteri reducerade Cavalleri-Regementernes återuppsättande, som sådant tillika skulle innefatta ett tillstyrkande, att bryta redan ingångne och med all helgd af orubblighet stadfästade Contracter och öf - Stats-Utskottets Betänkanden. Det kan väl synas, som mot deras upphäfvande ingenting vore att erindra, om det skedde med tegge Contrahenternes ömsesidiga begifvande, men, efter Utskottens tanka, är 3:dje mans rätt härlin* der tydligen beroende, enär genom f. d. Cavallen - Regementernes återuppsättande Stats-Verket komme att lida en årlig förminskning af 196,000 R:dr efter hvad Friherre Sparre sjelf uppgifvit, hvilken summa, såsom i Stats-Verkets närvarande brydsamma belägenhet oundgängligen behöflig, skulle på annat sätt godtgöras, och dymedelst föranleda till en ökad beskattning. På sådan grund och då Utskotten hafva sig bekant, att den af Friherre Sparre föreslagne förändring icke af Rusthållarne sjelfve på de fleste ställen åstundas; finna Utskotten sig icke kunna tillstyrka, att någon önskan om de reducerade Cavalleri-Regementernes återuppsättande må hos Kongl. Maj:t i underdånighet frambäras.
Skulle, hvad jag för min del önskar, K. o. Ad., oaktadt frågan är afgjord, ändock besluta en återremiss, för att dymedelst tillkännagifva sin åsigt om saken, på det att man vid en kommande Iiiksdag icke må åberopa, att R. o. Ad. nu deltagit i de öfriga Ståndens beslut, hemställer jag, att en sådan återremiss mätte beslutas i det syfte Hr v. Koch framställt, nemi. att de papper, som iiro ställda på kort betalningstid, högst sex månader få betinga fri ränta. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: De fleste, för afl icke säga alla talare, hvilka yttrat sig för den bundna räntan, hafva likväl medgifvit, att den fria räntan är i theorien rigtig, men icke i praktiken. Jag anhåller likväl alt i största korthet fä påpeka, hvilken skillnad uppstår i det praktiska lifvet, då räntan är fri eller då den är bunden. Under fordna förhållanden, då kommunikationerne voro tröga, då jordbruket var outveckladi, och då conrurrens emellan kapitalister knappast fanns, var räntan betydligt olika på olika ställen, men i vår tid är sådant omöjligt, och erfarenheten har äfven visat, att då t. ex. penningar bär i Sverige erhållas mot lägre ränta än i Norra Tyskland, låta våra exportörer sina fordringar der qvarstå, emedan de deraf hafva högre vinst, äfvensom vära kapitalister icke blott uptaga egna kapitaler inom landet, utan ock uplåna sådana för att utföra dem till orter, der räntan är högre än i Sverige, och detta till stor minskning i våra kapitaler, hvilket mäste fortfara tills penningetillgången jernnäs på de olika ställena. 302 Den 4 Februari e. m. Då åler penningeställningen hos oss är sämre än i utlandet, och räntan i Sverige är fix, är likväl gifvet, att i utlänningens intresse ändock icke ligger alt hit införa kapitaler, emedan han måste icke allenast hafva besväret att hitskicka och på fremmande ställen förvalta penningarna, utan äfven göra sig till lagbrytare för att erhålla den förtjenst, lian af penningarnes indragning i landet påräknat.
Förordningen den 18 Januari i 855, angående vilkoren för bränvins tillverkning, kungjordes, på grund af kontrakt med Kronan, vederbörande myndighet, korporation eller boställs-innebafvare, såsom brukare elier arrendator sådan jord innehade, för sin person bibehållen vid tillåtelsen att tillverka bränvin, på sätt om jordinnehafvare stadgadt är, likväl icke i något fall längre än samma kontrakt gäller. § 2. Bränvins-tillverkning skall, så framt ej högst vigtiga omständigheter föranleda dess inställande, vara tillåten under två månader af året, nemligen från den 15 Oktober, Bih. till B. St. Bet. N:o 2. klockan 12 på dagen intill den -15 November vid samma limma, sami från den 15 November klockan 12 på dagen intill den 15 December via samma timma. Bränvinstillverkare må under endera eller begge af dessa månader handteringen utöfva; och vare en månad den kortaste tid, för hvilken någon må sig till bränvins-tillverkning anmäla. Mas k nin g för bränvins-tillverkning får företagas högst fern dagar före den dag, då dg ti k tillverkning, enligt gjord anmälan, skall taga sin början. Mäskning, deri jemväl mäskens af kg lande anses inbegripen, ä/vensoni mäskens a/verkning vare likväl ej rnedgifven från klockan tio om aftonen näst före söneller helgedag till klockan tio om aftonen å sådan dag. § 3. Bränvin må tillverkas antingen i tff ihvarest får begagnas red skap af hvilken storlek och beskaffenhet som helst, med de inskränkningar allenast, som, för kontrollens hand hafvande, finnas i denna författning stadgade, eller i tnivitSä’? byäitilCiri, der endast enkel, redskap af en till pannerymden begränsad storlek är tillåten. Biäuvins-tillverkning i tHtHtM-VC b »'Unn er i lär utöfvas endast af den,-sorn eger eller innehar i mantal satt eller särskildt skattlagd jord. § 4.
Stånd redan förut såsom allmän regel godkänn t den af Utsk:t uti 39:de punkten mom. 6 uttalade åsigt, att, vid beviljandet at anslag till inrättande af nya läroverk eller utvidgning af redan befintliga, det förbehåll skall fästas, att lärohusens byggnad och underhållande icke bekostas af statsverket, utan att dessa utgifter böra bestridas af städerna med de bidrag, som kunna erhållas af stiftens byggnadskassör, äfvensom af innevånarne i orten, anser jag de af föreg:de talare (indragna omständigheter icke böra till någon ändring uti Utsk:ts förev:de förslag ang:de Oscarshamn kunna föranleda. Att deremot, på sätt Gr. Hamilton föreslagit, återremittera den del af frågan, sora rör byggnaden i Lund, på det denna skola måtte återfå sin besparing, hvilken till 8;de Hufvudtiteln ingått, vill jag icke motsatta mig, ehuru jag tviflar, att StatsUtsk:t, som en gång, i öfverensstämmelse med dess uti 39:de punkten antagne princip, afstyrkt bifall till motionen, nu kommer att nämnde beslut frånträda. 308 Den 23 Juli. Frih. Creutz, Steffan: Utsk:t har afstyrkt anslag till Askersunds skolhus. Skolan der är hufvudsakligen en enskild stiftelse. När nu enskilde gjort så betydlige sammanskott och öfverlemnat det åt Staten, så synes att Staten bör göra något för att fullborda det verk, som blifvit påbörjad t. Afven bör alside fästas derå, att lärarne förut varit 3:ne, men att staden icke haft råd underhålla aila dessa, utan minskat antalet till 2, och behofvet i detta fall är så mycket större som lärjungarnes antal är i beständig tillväxt. Jag anhåller om återremiss i fråga om Askersunds skolhus. Frih. Skjöldebrand: Till hvad jag nyss yttrade om stats bidrag till Oscarshamns skolhus och yrkandet på återremiss, vill jag lägga, att denna stad ingalunda försummat, att inom bestämd tid ingå till K. M. med underd. anhållan om Nåd. Propos. till R.