Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Balans till påföljande året: Behållning . 71:30. 10. Summa 2,200:37. 6. 2,734: 42' — Wröllningholms ocli övartkjil Kottg!. I.nstsloth Räkenskaperna hafva blifvit granskade i Kongl. Kammar-Rätten lör år i84° utan, men för år 1841 med anmärkningar. Balans från föregående året: Upptaget Aflöningar och Pensioner för tjenste män och betjening Aflöning åt arbetsfolk och bandt verkare Materialier och Inventarier . Balans till påföljande året: Under den 16 Maj 1840 och den 3i Januari 184*» äro> för fullbordande af en quaibyggnad, upptagna 2.’ne lån å tillhopa 4>6oo R:dr, äfvensom under åren i834, 1837 och i838 trenne dylika lån, å tillsammans 6,663 R:dr 16 sk., blifvit af enahanda anledning upptagna; å hvilka lån ränta är vorden godtgjord , jemte x3863 R:dr 16 sk. i lapitalafbetalning. Revisorerne anmärka härvid , att för dylika lån särskild räkning bör föras och årligen till kapital och ränta afslutas , att deraf må ses, till hvad belopp hvarje års intrader blifvit anticiperade. Haga Kongl. Lustslott Båda årens räkenskaper äro granskade i Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkning, samt utvisa följande förhållande: Utgift'. Diverse utgifter, såsom reparationskostnader, inventariers uppköp, mudder koslnader m. m., 1,324: 7. — 4»17^: 10. 8. Balans till påföljande året: Summa 9,165: 3i. 10. £>>784: 24. io^ Af de balanserade behållningarna voro, vid 1840 års slut, 4>429 R:dr i sk. 4 rst. och, vid 1841 års slut, 1,929 R:dr 1 sk. 4 rst. insalta i Banken. Från statsanslaget för Kongl. Lustslottet
Då drifver man sig lätt sjelf in absurdum. Det må nu vara nog med exempel; flere kunde anföras, men jag blefve då lätt för vidlyftig. Jag har här haft flere anmärkningar att rikta mot signaturen Robinson och de åsigter, han och hans meningsfränder förffekta. Det är dock långt ifrån min mening att vilja underkänna de många goda egenskaper de der-jemte besitta, det är tvärt om just derför att de ha sådana jag anaett ett mera ingående påpekande af felen vara på sin plats, på det att ej de en gång måtte komma att ta öfverhand öfver och fbrqväfVa förtjens terna. Det som är förtjenstfullt i sjelfva riktningen tror jag mig ha visat i min uppsats första del. Det som alltid skall ställa signaturen Robinson högt bland våra kritici är hans 4jupa ooh gedigna * kunskaper och hans varma nit; egenskaper som dock skulle stråla ännu klarare, om de ej bortskymdes af det lärda dunklet och af en på en ensidig uppfattning af det sedliga reformarbetet hvilande partiskhet och inkonseqvens. H. A. R. t Or Dagens Krönika. VI.Fru Madeleine Bunge. Ooks&amp; ett inlägg i qvinnofrågan, egnadt » de skriftl&amp;rde sedeförderfvarne ». Med Berta Malm gjorde herr Oscar WijkaDder sitt, oss veterligen, första inlägg i qvinnofrågan. Berta Malm är ett an-sedt skådespel. Förf. lär oss der att en herre, som rymt från sin fira och sedan skaffat sig en annan, ej bör bosätta sig i samma trakt, der för detta frun bor, ty då händer det att b&amp;da fraarna träffas, och som de ej vetat af hvarandras tillvaro, händer det också, att öfverraskningen blir lika stor för dem som obehaglig för den äkta mannen. I skuggan af de kring Berta Malm uppdragna lagrarna växte Medborgerligt förtroende upp. Detta diktverk visade att, om en herre, som medan han hade medborgerligt förtroende, gjorde åtskilliga fula streck, sedan ej hade förlorat detta förtroende, sä skulle han alls inte ha fortsatt med de fula strecken — ett intyg säledes emot Svea rikes lag, som dock ej föran * ledde någon ändring af den samma.
s 444 — 448, bif. af PresteStåndet, IX s 385, återrem. af Adeln, IX s 40I> bif. afBorgareStåndet, IX s 4 •5. Ytterligare Utlåtande, Vll 2. s >o44 — 1048, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IX s 921, bif. af BorgareStåndet, IX s 9-33, af Adeln, IX s 965, af BondeStåndet, IX s 975. Underd. Skrifvelse, X 1, s 3oo. RiksdagsBeslutet, §. 44* — Lagen, om öfverseende och förändrande af; Motioner, remitt. till Lagutskottet, II s ri39, i23i. Utskottets Betänkande, Yll 2, s 685 — 167 694, bif. af PresteStåndet, IX s 624, af Adeln, IX s 64<, af BorgareStåndet, ix s 658, af BondeStåndet, IX s 673. Underd. Skrifvelse, X s 751— 753.- KyrkoMnsik under Fastan, om upphäfvande af förbudet mot. LagUtskottets Betänkande, Vll 1. s 42 — 44» bif* af BorgareStåndet, IX s 104, af BondeStåndet, IX s 107, af Adeln, IX s ii5, afPresteSlåndet, IX s 126. Underd. Skrifvelse, X s 232, 233. RiksdagsBeslutet, §. 29. — plikt, om förändradt sätt för dess verkställande. Motion, remitt. till Lagutskottet, 11 s 1142 , 1147* Utskottets Utlåtande, Se Brottmålslagstiftningen, om förändring i. — Råd. Se Sockenstämmor. — tionde, om, af Kronobeten. Se Hemman, om grunderna för etc.
Hvad är det med dig? Du är så häftig ERNA stryker sig öfver pannan. Jag är nervös. Det käns som om hvarenda fiber hoppade. 43 - LOUISE går bort och tar henne om lifvet, för henne hän till chäslongen, nödgar henne att sätta sig och klappar henne lugnande på hufvudet. Så så. Stackars min lilla kraftmenniska. ERNA reser sig. säga farväl till honom? Strunt i det. Till Lilly. Nå har du fått LILLY. Hvilken »honom»? ERNA. Prat! Det fins bara en. Nå? LILLY. Nej. ERNA. Då kommer han väl hit innan han far? LILLY kämpar med gråten. Jag vet inte. ERNA. Visst gör han det! LOUISE går fram till Lilly. Käns det så svårt att skiljas? 44 - LILLY. Det blir så tomt, så förfärligt tomt. LOUISE tar hennes hufvud mellan sina händer och kysser henne på pannan. Junidag i Paris. Samma atelier, men flera, delvis nya, möbler. Dra perier framför dörrarne. Några stora, japanesiska lyktor nedhängande från taket. På divanbordet en vas med kabinettsporträtt af Alland. entréen. Louise i ny, elegant parisertoalett. Louise och värdinnan samtala framför dörren till rosor. På ett mindre bord vid sidan om chäslongen ett VÄRDINNAN. första juli är atelieren ledig. Det är hög tid, att jag får den, uthyrd. Vi ha i dag den tjugoandra juni, och den LOUISE. nader ett kvartal, om så nödvändigt skall vara Jag hyr den på en månad två må- VÄRDINNAN. er häromdagen, mademoiselle. Nej, inte mindre än ett år, det sade jag 46 - LOUISE ser sig omkring; för sig sjelf. rum? Till värdinnan. Ett halft år jag hyr den på ett halft år. Lemna detta och flytta in i ett vanligt litet VÄRDINNAN. väntar på svar, och han räknar mig pengarne på Ett helt eller inte alls. Den nya hyresgästen bordet, mademoiselle pengarne på bordet. LOUISE. Det gör också jag. VÄRDINNAN. Då har ni företrädet, mademoiselle. LOUISE. första September.
December 1812, bort reqvirera densamma hos Stats-Kontoret inom den a Juli påföljande året 1816, ej förr än den 6:te September sistnämnda år derom gjort anmälan, så hafva R. St., enär icke Vestberg sjelf varit viljande till dröjsmålet, beviljat honom, att komma i åtnjutande af ifrågavarande, innest^ende Pensionsbelopp 41 K:dr 32 sk. Detta sitt Beslut få Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet tillkännagifva, ämnande framdeles, i sammanhang med Stats-reglexingen, utse tillgång för den beviljade utbetalningen. Riksens Ständer framhärda etc. N:r 25': JJppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d.i3Febr. 181S Preste-Ståndet d.13 Borgare-Ståndet d. 13 Bonde-Ståndet d. 17 — —1 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om understöd för Kyrkooch Prestgård s-byggnad i NederTorneå Församling. S. A. K. Hos Riksens Ständer har Herr Biskopen Dok« Gj Underdåniga Skrifvelser. Domför Almqvist väckt fråga om understöd af allmänna medel för Neder-Torneå Församling till uppförande af ny Kyrka och Prestgård i stället för dem, som, likmätigt sednaste Fredsslutet med Ryssland, då Torneå Elf bestämdes till Riksgräns, samt den sedermera skedde Gränsreglering, fallit utom Svenska Området, och hvilka, byggda af Socknemännen år 1797, icke kunnat anskalFas för en mindre kostnad än 30,000 B:dr Banko.
Försäljningsåret räknas för stad från den 1 Oktober och å landet från den 1 November. § 16- Vid beräkning, som är i B § för stad föreskrifven, må kannetal icke sättas för minuthandelseller utskänknings-ställe under 800, och vid beräkning, som är i 12 § för gästgifveri å landet föreskrifven, icke under 400. Ej heller får auktionsanbud, som enligt 10 eller 11 § för hvartdera slaget af handel antages, understiga i stad 800 eller å landet 400 kannor. § 17. Så i stad som å landet utgöres afgiftcn vid minuthandel med 8 sk. och vid utskänkning med 12 sk. för hvarje kanna af det bränvin, som enligt 8 eller 12 § beräknadt blifvit eller hvarför afgift enligt 10 eller 14 t§ åtagen är. § 18- Årsafgift för minuthandel med och utskänkning af bränvin skall förskottsvis erläggas, först med Vj sist 14 dagar eftpr det beräkning enligt 8 eller 12 g eller auktion enligt 10 eller 14 § verkställd blifvit, och sedermera med V5 sist 14 dagar före början af hvarje qvartal, samt inbetalas i Stockholm till stadens Drätselkommission och i öfriga orter till den, som äger kronoutskylder uppbära. Vill någon flera delar af af giften ■på en gång förskottsvis erlägga; vare det til låtet. % 19- Den, som sin rättighet till minuthandel med eller utskänkning af bränvin i Å 6 stad en gång uppsagt, må ej till dylik försäljning ånyo vinna rättighet annorledes än i 10 § medgifves. Har för gästgifveri å landet rättighet till bränvins utskänkning en gång blifvit af ägaren uppsagd, må den icke kunna för gästgifveriet åter förvärfvas. Gästgifvare må dock kunna för sin person vinna rättighet till bränvins utskänkning, på sätt i 14 § medgifves. § 20. Rättighet till minuthandel med eller utskänkning af bränvin må ej på annan person öfverlätas, utan att denne i stad af Magistraten och å landet af soknenämnd pröfvas tjenlig och i öfrigt behörig. § 21.
Det har blifvit ytrradt, #t£ jag vöre inconseqvept i. mitt sätt att deltaga å Öfverläggningen rörande detta ämne. Detta förundrar mig ej, t.y anmärktren synes ej. erkänna den grundsatts, att sedan en hufvudgruodsarts i ett mål genom pluralitetens formliga be - slut är fattadt, ingen som barett rigtigt begrepp* om en representants skyldigheter, har rätk hvarken att bjuda till att upprifva detsamma % eller att vid discussioncr, som i anledning af 45» t4 Augusti t. m. det samma följa, försöka att oförmärkt insmyga hvad redan är förkastadt. Jag har varit nödsakad att, så vida jag velat deltaga i öfveriägqringen , antaga såsom god den tanka , som har segrat , och sedan consequent följa den såsom vore den min egen , men jag har derföre ej omkastat eller ändrat principer, hvilka jag i 20 år erkänt och efter förmåga noga granskat. Således kan jag ej se, att det är något inconsequent , att understödja en proposition å ett tillägg, så mycket mindre som Utskottet föreslagit flera andra modificationer, hvilka, om man strängt skulle granska dem , ej äro så egenteligen föranledde af Utskottets befattning. Vi hafva funnit, att Utskottet medgifvit en modificalion af den stränga grundsattsen, då Utskottet föreslagit den vikelsen från tariffsystemet, att Konungen skulle äga rätt att förbjuda varor till import, när omständigheterne så kunde fordra ; när så skett, ser jag ej, att det nu vore något värre att tillåta Konungen att höja eller sänka tullen, när omständigheterne sä fordra. När Herr Tham yttrade, att vi drifvit den satts, att ej Riksens Ständer skulle äga rätt att 6jelfve besluta i denna fråga, förstod jag ej rätt hans framställning, jag ansåg den som en premiss till dst yttrande , hvaraf jag enskildt fick fägna mig > nemiatt ej vara consequent. Herr von Hartmansdorff, Augujl: Det har blifvit yttradt , att fabrikater utrikes äro till bättre pris, emedan penDingeräntan der är lägre.
Koinmcrsc-hollegii underdåniga utlåtande (ifver en i 1860 års revjsions-beriittelse förekommande anmärkning vid bemälte Kollegii expensmedels-räkning för år 1860. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Genom nådig remiss liar Eders Kongl. Maj t anbefallt Kommerse-kollegium att inkomma med underdånigt utlåtande i anledning af den utaf Rikets Ständers innevarande år församlade Revisorer, enligt meddeladt transsumt af deras berättelse, gjorda anmärkning, att uii Kollegii expensmedels-räkning för år 1858 blifvit upptagne och redovisade äfven sådana arfvodesoch gratifikationssamt löneförbättrings-medel, hvilka ej utgått af anslaget till skrifmaterialier och expenser, hvaraf följden skulle hafva blifvit att utgifterna för egentliga expenser visade sig större, än de verkligen varit. För fullgörandet af denna nådiga befallning, har Kollegium anmodat sitt Kammarkontor att öfver Kevisorernes berörda anmärkning afgifva yttrande, i anledning hvaraf Kontoret anfört, att, sedan de till Kollegii embetsoch tjenstemän samt vaktbetjente anordnade ljuspenningar för åren 1825 till och med 1851 blifvit redovisade uti Kollegii expensmedels-räkningar, på den grund att ljuspenningarne utgingo af anslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för rikets Kollegier med flera publika Verk, så uppfördes uti samma räkningar för åren 1852 till och med 1855 icke allenast ljuspenningarne för dessa år, utan äfven det genom Kongl, brefvet den 8 Juni 1852 i nåder anvisade årliga anslag af 383 R:dr 16 sk.
Hör! PROFESSORN. store mans närvaro som vi fira som hedersgäst, och då styrelsen... CÆSAR (till Läkaren). Det är regeringen! Du! Mina herrar! Då vårt lilla samhälle i dag hedrats af den Det var det oförsyntaste jag hört på länge! Vet Du inte din Hör Du Cæsar, Du som är dårhjushjon hos mig, bör undvika - PROFESSORN. lade densamma, befann jag mig först villrådig om jag skulle åtaga ...då styrelsen utsåg mig till tolk för de känslor som besjä- AUGUST STRINDBERG mig det hedrande uppdraget. Men då jag jemförde min egen oförpå jemförelsen. måga med andres, fann jag att ingenderap arten egentligen förlorade RÖSTER. Bravo! PROFESSORN. med den största af alla uppfinningar anad af Pythagoreerna, förberedd af Albertus och Paracelsus, utförd af vår hedersgäst. Tillåt mig att ge det svaga uttrycket af vår beundran åt det stora århundradets största man. (Han lägger en lagerkrans på Den Okändes hufvud.) Af styrelsen detta! (Han hänger ett lysande ordenstecken om Den Okändes hals.) Mine herrar, ett lefve för Den Store Guldmakaren! ALLA (utom Den Okände). Lefve! (Musiken blåser ackorderna ur sorgmarschen.) (Under senare delen af talet hafva tjenare utbytt guldpokalerna mot mörka bleckbägare! och börja nu bära ut påfoglar fasaner, m. m.) (Musiken spelar sakta, allmänt samtal.) CÆSAR. Hör nu, skulle vi inte få smaka på det der innan det bärs ut. Af samhället lagern! Mina herrar! De stora uppfinningarnes århundrade går till ända - LÄKAREN. Det tycks vara humbug alltihop, utom guldmakeriet. DEN OKÄNDE (knackar). varit lätt att dupera... Mina herrar! Det har alltid utgjort min stolthet att icke ha TILL DAMASKUS CÆSAR. Hör! DEN OKÄNDE. storartade hyllning andats, har rört mig, när jag säger rört mig, så menar jag det! och icke lätt att hänföra, men den upprigtighet som Eder CÆSAR.
Den 19 November f. m. 223 rättigheten att tillgodogöra produkterna af deras jord på bästa sätt; men då man hittills ieke lyckats utfinna något medel att förekomma de missbruk, som städse egt rum i afs:de på småpannorna, har jag trott min motion vara af behofvet påkallad. Kan man finua något annat sätt, än det af mig föreslagna, som hindrar dessa missbruk, sä skall jag visst vara ganska nöjd dermed. Jag åtminstone har icke kunnat utgrunda något annat, om icke möjligen att stalla dem under kontrollörers upsigt, hvilket dock torde vara alltför kostsamt att kunna använda; men min orubbliga öfvertygelse är, att hvilka författningar man än må utfärda, skola de dock alltid komma att kringgås. Den modifikation af mitt förslag, som Hr Montgomery, Gustaf, gjort, vill äfven jag instämma uti, så. framt Utskit ej finner sig föranlåtet att löija den plan i sin helhet, som jag framställt. Ofverläggningen förklarades fulländad och motionen jemte yttranderne remitterades till J?evilln.Utsk:t. Föredrogs Frih. Creutz’s, Steffan, d. 1C dennes bordlngde motion om giftomannarättens uphörande. Frih. Cederström, Endolf: Frih. Creutz har föreslagit giftomannarättens uphörande i vårt land och ansett sådant utgöra blott ett följdriktigt kompletterande af hvad vid sista Riksdagen beslöts i afs:de å qvinnans försättande i myndighetstillstånd. Häremellan förete siar dock åtskilliga olikheter. R. St:r föreslogo nemi., att qvinna, som fyllt 25 år, skulle vara myndig, allenast hon derom gjorde anmälan vid vederbörlig Rätt. Detta bifölls af K. M. I afseende deremot på giftermålsförhållanden stadgar Svea Rikes lag, att qvinna kari redan vid 15 års ålder ingå i äktenskap. Motionären synes nu vilja, att den 15-åriga qvinnan skall — utan att behöfva taga råd af sina föräldrar, eller, vid deras frånfälle, af närmaste anhörige, — kunna gifta sig.
Det är nemi. just för denna händelse, jag anser det vara af vigt, att R. o. Ad. gör en anmärkning, som omfattar alla §§:na, den nemi., att de bringas i öfverensstämmelse med de anmärkningar, som R. o. Ad. framställt. Det är visserligen vanlig praxis att behandla Constit Utskrs mernor. på det sättet, att de anmärkningar, som deremot göras, framställas i form af en ny redaction. Men delta är ingenstädes i grundlagen föreskrifvet, och det beror således på Ståndet att uttrycka en allmän tinke, återremittera den i sin enkelhet och uppdraga åt Utsk. att framställa förslag till redaction. Den utväg, som R. o. Ad., efter mitt förslag, skulle iakttaga, vore en medelväg, nemi. att, sedan R o. Ad. framställt redactionen till de hufvudsakliga förändringar, Ståndet ansett nödvändiga, derefter öfverlemna åt Utsk. att framställa ett fullständigt omredigeradt förslag, deri alla förändringar voro intagna. Om, på sätt Frih. Ehrenborgh yttrat, Constit.Utsk. i alla fall skulle finna sin rättighet och pligt att iakttaga detta, vore det väl; men jag ser icke, att Utsk. har någon olägenhet deraf, att Ståndet yttrar, hvad Utsk., efter Hr Frih:s förmenande, i alla fall borde iakttaga. Frih. Kantz ou, Joh. A Ib., instämde med Hr von Troil. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanka förklara, att Constit. Utsk., vid uppgörandet af jemnkningsförslaget i anledn. af Utsk:s nu föredragna memor., matte föreslå en fullstän» 246 De i 9 Octobcr e m. dig rodaction i öfverensstämmelse med de af R. o. Ad. beslutade gemensamma tankar. Bifölls. Frih. Cederström:
Under innevarande år har fråga förevarit att bestämma värdet af den jord, som för jern vägsanläggningen blifvit afstådd, i hvilket afseende bruksförvaltaren, enär det vore af mindre värde för bruket att såsom ersättning för den af~ trädda jorden erhålla kontanta penningar, än om bruket vid jernvägs-stationen i Stockholm undfinge såväl ett behöfligt magasin som boningsrum för brukets vaktmästare och några lägenheter att begagnas af bruksförvaltaren vid dennes besök i staden, framställt yrkande derom, att Tumba bruk måtte, i stället för ifrågasatt ersättning af 1,050 R:dr, tillerkännas en tomtplats vid bangården här i staden af ungefär 1,000 qvadrat-alnars areal för uppförande derstädes af ett mindre magasin och boningshus; hvaremot Chefen för statens jern vägsbyggnader erbjudit Tumba bruk ett eget afskiljdt rum i det magasin, som för statens räkning kommer att vid bangården inrättas, hvilket förslag, ehuru för bruksförvaltningen ej medförande samma beqvämlighet, som det af förvaltaren framställda, denne likväl, med afseende å den besparing i byggnadskostnad, som derigenom uppstode, ansett böra åtminstone tills vidare antagas. Denna fråga är sedan den 29 nästlidne September beroende på Fullmägtiges pröfning. § 86. Efter afslutade förhör uti det emellan Banken och byggmä- Rättegången staren Clas Wallman, hvaremot annan kärande och svarande, hos ken och byggKongl.
Tag ett helt ägg och 5 gulor, socker efter behag och litet tjock, söt grädde. Allt detta sammanvispas nu med en matsked konjak, ett par kardemummor och det fint rifna skalet af en half citron. Sedan iröres så mycket hvetemjöl, att det hela blir en lös deg, hvilken derefter knådas och kaflas ut på ett bakbord. Nu skär man fina remsor af degen, antingen med en knif eller bakelsesporre, formar deraf kransar eller kringlor samt kokar dem gulbruna i sjudande flottyr. Dertill kan användas antingen smör, gåsflott eller välskiradt svinister. Dessa bakelser äro förträffliga och särdeles omtyckta af » skapelsens herrar ». B. S. Köket. Mandelpudding (till buljong). Äggulorna arbetas tillsammans med smöret, sockret och rifvebrödet samt all mandeln och röres väl åt ett håll, tills smeten blir hvit. Ägghvitorna, slagna till hårdt skum, blandas sedan i massan, hvarefter allt lägges uti en form, som är väl smord och beströdd med rifvebröd, samt kokas 2 ' / 2 a 3 timmar på så sätt, att formen sättes i en gryta med vatten uti. Obs.! Kan äfven användas som efterrätt med sylt eller saftsås. Augusta. Mock-turtle. (Utmärkt kötträtt.) Man klyfver och rensar ett kalfhufvud, urtager tungan och hjernan, hvarefter hufvudet kokas (detta bör ske dagen innan det skall användas). När det kallnat, skares köttet i strimlor och tungan i skifvor. A f buljongen göres en brun sås (ej för tunn) kryddad med muskot och cayennepeppar efter smak samt en god del sherry eller god madeira. När såsen nu kokar, lägges köttet och tungan deri. — Frikadeller af oxeller kalf kött, som äro brunstekta, i smör, små korfvar samt hårdkokta klufna ägg läggas varma i såsen, då den skall serveras. Augusta. annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom S. Gumeelius annonsbyrå och h©s redaktionen. Abonnentsamlare antagas.
Den, som instämmer i det af tre Stånd fattade beslut att å helsidenväfnader, alngods, flor: »annat flor eller gaze» bibehålla gällande införselstull 3 r:dr 16 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes tullen till 3 r:dr per skålpund. 306:o. Den, som, i enlighet med tre Stånds beslut, anser införselstullen å guldoch silfvertyg, äkta, böra bibehållas vid 20 r:dr och oäkta vid 6 r:dr 24 sk. per skålpund, röstar Ja ; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes denna tull till 16 r:dr å det förra och 3 r:dr 16 sk. å det sednare. Bevillnings-Utskottcts Memorial, N:o 23. 35 307:o. Den, som, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, anser införselstullen å helsidenväfnader; alngods: »sammet» böra bibehållas vid 4 r:dr skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes införselstullen å sammet till 3 r:dr skålpundet. 308:o. Den, som gillar det af tre Stånd fattade beslut att å rubriken »alla andra slag, ej specificerade», helsidenväfnader, alngods, bibehålla nu gällande införselstull 6 r:dr skålpundet, röstar Ja; den, del ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes införselstullen å denna rubrik till 5 r:dr skålpundet. 309:o. Den, som gillar det af tre Stånd fattade beslut, att å helsidenväfnader, shavlar, shavletter och andra dukar, »af gaze eller annan gles väfnad, af s. k.
På detta sätt har Herr Cederschjöld velat utmärka, att det år Konungens enskildta lif och lefverne, men ingalunda Kongl. Majt:ts Regerings-åt gärder och Författningar , som skola fridlysas för klandret, och jemväl ansett sig hafva förtydligat det äldre stadgandet och deruti klart uttryckt Regeringsformens ande, samt satt detta Lagrum i närmaste öfverensstämmelse med det motsvarande 4 mom. i 3 §. af TryckfrihetsFörordningen , hvarest förbjudes det slags lasteligt yttrande, om den Regerande Konungens Höga Person eller gerningar, elier dess Gemål Drottningen, eller Rikets bestämda Thronföljare; och Herr Bagge har af anförde skäl ansett straffbestämmelsen uti 1 §. 5 Cap. MissgemingsBalken desto hellre böra bibehållas, som Konungen, genom Kongl. Brefvet den 25 Sept. 1777 och 25 Regeringsformen har ett öppet fält att låta brott af sådan beskaffenhet röna den i84 LngUtskottets BctHnkanden. skonsamhet, som öfverensstämmer med dess mildhet och den' åsigt, Iran hvilken haa bedömer dylika Lagstridi^heter, Lagutskottet, som noga granskat hvad ej mindre Kongl, Majlts Nådiga Skrifvelse ån de deraf föranledde, ofvananmärkte ytt» randen innehålla, går nu att deröfver sig Utlåta Det tillhör Lagutskottet, att upptaga väckte frågor i Ståndens Plena oqh de Konungens Propositioner, hvilka till Utskottet remitteras.