Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tillämpadt på alla, innebär det en nedsättning i inkomst för dem, hvilkas löner blifva oförändrade, derföre att enligt hittills gällande sätt för markegängens bestämmande, .denna, i ganska många län, kanske de fleste, vanligen, understigit de verkliga varuvärdena. I den Nådiga propositionen äro till löneförbättring föreslagne 4 lands-kamererare, 4 landssekreterare och 3 landt-räntmästare. Efter Utskottets förslag skulle alla öfrige tjenstemän af samma grader, tillsammans .61 personer med de mest mödosamma befattningar, nödgas, i den mån . sådant författningsenligt kan ske, afstå sina indelda löner, derföre att 11 bland deras kamrater erhålla en obetydlig löne-tillökning. Enahanda är förhållandet med kronofogdar och häradsskrifvare, ehuru löne-förbättring jemförelsevis skulle tillkomma ett större antal af desse tjenstemän. De indelda lönerne utgöra likväl icke något obetydligt belopp. Sednastc riksstat upptager: indelda räntor efter markegång på förslag 268.934: 46. Häruti äro visserligen äfven landshöfdingarnes indelda löner inberäknade, till ett belopp som jag nu icke kan uppgifva. Men detta är åtminstone icke större än att man med full visshet kan antaga, att landtstats-tjenstemännen af det hela innehafva vida mera än 200,000 r:dr. Jag har anfort dessa siffror för att visa, det indelningarnas indragning till Statsverket emot en gång för alla bestämda kontanta penninge-anslag skulle för tjensternes innehafvare medföra en icke så obetydlig löne-nedsättning, samt att Rikets Ständer skulle, genom den föreslagna åtgärden, med ena handen återtaga en del af hvad de med den andra gifva. Att 1000 r:drs ersättning för forsellöner, är en obetydlighet emot den summa, hvartill detta belopp rätteligen skulle uppgå, då det beräknas för all i Bilt. till R. St.
Ali RiksgäldsContoirets skuld till Banken bibehålles, såsom hittills, i Bankens Räkenskaper, RiksgäldsContoiret till last; men all Ränteberäkning å samma skuld upphörer intill nästa Riksdag: Utlåtandet i sednare delen af denna Punct godkännes. 9:0 Puncten. Utlåtandet bifalles. io:e Puncten. Såväl hvad af Bankens behållna vinst, från och med nästkommande år, intill nästa-Riksdag, för hvarje år återstår, sedan dess förvaltningskostnader blifvit bestridde, som ock den under samma tid till Banken inflytande årliga Capital-afbetalningen af 150,000 Rd. å StatsWerkets skuld, bör vid ett påföljande års början, uppföras Prot. JJtdr. d. 12 Srptemb. 1823. 935 3 RiksgäldsContoirets räkning med Banken, såsom till RiksgälsContoirets disposition, genom assignering, aflemnadtj och kommer Riksgälds Contoiret att dermed bestrida de utbetalningar och anslag som Rikets Ständer vid denna Riksdag föreskrifva. Ofverskot ten uppå Statens Ordinarie och Extraordi narie Inkomster användas till de utbetalningar, som möjligen kunde komma att äskas å det mindre Creditivet, hvilket till utgående från RiksgäldsContoiret anvises. n:e Puncten. Under åberopande af Ståndets den 19 sistlidne Julii vid Bilagan N:o 25 Litt E., fattade beslut, förkastas hvad Utskotten i denna Punct föreslagit. ia:e och I3;e Puncterne. Utlåtandet bifalles. I närmaste likhet med det af Rikets Ständer, vid sista Riksdagen faststälde förhållande, bestämmes nu äfven en Summa af Atta Millioner Rd. B;co, att a£ Bankens fond användas, till fortsättning af BancoDiscontens utlåningar, efter de hittils vanliga grunder, eller med iakttagande af de förändringar deruti, hvilka vid denna Riksdag föreskrifvas. Derförutan bestämmes utaf Bankens fonder ett särskildt anslag af 93*5 Vrot.
Föredrogos å nyo Lagoch Oeconomie-X}t;kottens Utlåtanden: N:o i5, öfver väckta frågor om ändring i nu gällande Taxa på arfvode för Landtmätéri-förrättningar; Afslogs; N;o ig, öfver väckt motion, om deportation af personer, dömde till straff för grofva brott; Bifölls; N;o 17, i anledning af väckte motioner, om ändring i Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfning, samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman; Bifölls. Från Vallo fl ige Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos å nyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtanden: N:o i5, öfver väckte frågor, om ändring i nu gällande Taxa på arfvode för Landtmätéri-förrättningar; Bifölls; N:o 16, öfver väckt motion, om deportation af personer, dömde till straff för grofva brott; Bifölls; och N:o 17, i anledning af väckta motioner, om ändring i Kongl, Förordningen den 19 December 1827, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman; Bifölls. S. D. Föredrogos å nyo Banco-Utskottets Betänkanden: N:o 27, i anledning af motion, angående utsättande, i de från Banken utgående qvittencer öfver räntebetalningar, af det primitiva lånets återstående »apital-belopp; Återremitterades ; Fröt, .Utdr, d. 29 Aug, 183% och N:o 28, i anledning af motion, angående ytterligare ersättning lill Öfverste-Lieutenanten G, U, Adlerstamplor det lidande, sora, genom en rättegång med Rikets Ständers Rank, skall blifvit bein alde ÖfversteLieutenant förorsakadt; Bifölls. S. I).
SD3 anledning af Expeditions-Utskottets derom gjorde hemställan, har Borgare-Ståndet besiutit, att Riksens Ständers öfrige Utjkott böra lemna Expeditions-Utskottet tidi§ del af Utskottens afgifwande Betänkanden och Förklaringar, pa det Expeditions-Utssottet om den samma Utskott tillhörande Befattning med tryckningen af Bihanget till Riksdags-Prvtocollen ma kunna föranstalta. ^ su^rg. Lx krotocollo,' k. Lerjström. Utdrag af Wällsfl. Borgare-Ständets protocoll, hältet wid Urtima Riksdagen j (örebro den 4 Maji 1812. SD. Expeditions-Utskottets uti Memorial den zo sistledne April gjorde hemställan, att sa antaga rtt lillökt antal Cancellie-Betjening wid Utssottet, och tidigt erhålla del af Standens Protvcolls-Utdrag, Utssottens Betänkanden och andra Bihanget tillhörande Handlingar, blef nu af Borgare-Ståndet difallen. Ut suxrs. Lx krotocollo,' s. s. Lerxström.' so6 ^ Den 4 Ma/k. Utdrag af Wällöf!. Borgare-Ståndets protocoll, hållet wid Urtima Riksdagen i Örebro den 4 Maji r8>2. S. Do^cnadc sig Borgare-Standet med Hög, loff. Rid> erffapct och Adeln samt Högwördige Preste, Stander dcruri, att till ett särskildt Utskott, samman, satt af trenne Ledamöter fran hwarje Stand, re, mittera Kongl. Mayts Nådiga Proposition om förändring i Utskrifningssättet af det faststälde För, stärkningsmanskapet. Och skulle med samma Re, mist åtfölja särskilde af Herr Grosshandlaren Beck, ström och Herr Borgmästaren Lagergren ingisne Memorialer i ämnet. Ut luxra. kix krotocollo, I. LerZsitröm. Mdrag af wällöf!.
Ramsjöholm har under årens lopp gått genom flere ägare. I mycket är det sannolikt förändradt, men minnet dröjer helst vid det gamla Ramsjöholm eller Ramsjö, som det förkortadt oftast fick heta, sådant det var i baron Jakob Adlerbeths och kvartermästaren Gustaf Mobecks dagar. * — » Ett nytt » — » ett annat ». I den lilla » pristäfling för familjekretsen », som vi utlyste på sista sidan i vårt julnummer, har ett uttryck genom sin ofrivilliga tvetydighet vållat åtskilligt hufvudbry. Det står, att man af de 13 bokstäfverna skall bilda » ett nytt svenskt ord ». Härmed menas naturligtvis icke ett alldeles nybildadt svenskt ord, utan ett annat ord än det från hvilket man utgår: mantalsutgift. Hvilket vi härmed vilja ha upplyst till samtliga lösares efterrättelse! Julen vid hofvet. Julklappsutdelningen vid hofvet försiggick vid femtiden på julaftonen i » hvita hafvet », som var prydt af ett trettiotal ståtliga granar. Efteråt intogs middag i drottningens våning, hvari deltögo den k. familjens medlemmar och deras uppvaktningar. Vid kronprinsens och kronprinsessans hof ägde julklappsutdelningen rum på juldagen. Annandag jul hade kronprinsen och kronprinsessan, liksom, varit brukligt föregående år, anordnat en barnfest i våningen två trappor upp i östra hvalfvet för ett par fattiga barn ur hvarje af hufvudstadens församlingar. Konungen, prinsarna Carl och Eugen samt prins Bernadotte begåfvo sig annandagen vid 7-tiden på aftonen ut till Drottningholm, där de stannade till torsdagen. Drottningen, som haft för afsikt att annandag jul begifva sig till Ulriksdal, måste på grund af hälsoskäl afstå därifrån. « Fröken Eschelsson ficJe ej examinera. Universitetskanslern har nu fattat beslut om, hur professuren i processrätt vid Upsala universitet skall skötas under prof. Tryggers riksdagsvistelse. I likhet med akademiska konsistoriet har kanslern ansett » hinder förefinnas för docenten Elsa Eschelssons förordnande att förestå professorsämbete » och därför förordnat henne blott att föreläsa i processrätt 4 timmar i veckan under riksdagsmånaderna.
Hopp och bedrägeri. #Koloß.# Olycka. #Komedi.# Spela: smärtsam nyhet; se en komedi uppföras: framgång i sina företag. #Komet.# Wisar den sig, betyder det träta och sorger; förswinner den: elände. #Kommißionär.# Hjelp och skydd. #Kompaß.# Sorgligt tecken. #Komplimang.# Göra en: onyttig lögn; emottaga en: skadligt smicker. #Koncert.# Glädje och god helsa. #Konfektyrer.# Winst, om man tycker sig göra eller äta dylika. #Kontor.# Ögonblicklig inställelse af rörelsen. #Konung.# Deß närwaro kallar till höga embeten. #Konwulsioner.# Någon gäldenärs bedrägliga ceßion. #Korf.# Göra: häftiga lidelser; äta: kärleksäfwentyr för unga och god hälsa för gamla. #Korg.# Tillökning i familjen. #Korp.# Betyder otrohet i äktenskapet och förutsäger en olycka; deß flygt tillkännagifwer en dödlig fara. #Kors.# Framgång och lycka. Den som bär det, har att wänta stor bedröfwelse. #Korssteg.# Den som tycker sig göra korssteg, skall förlora den plats han innehar; den som ser en annan göra dem, den erhåller en obetydlig winst. #Kort.# Förlust i penningar och silfwer. #Kristall.# Falskt sken af wänskap, högaktning och kärlek. #Krita.# Smärta, dåliga affärer. #Krog.# Träffas på en krog med sina wänner: glädje och tröst; befinna sig ensam der: sorg och ofta wanära. #Krokbent qwinna.# Akta er för falska myntare. #Krokodil.# Farlig wän. #Krona.# En af guld på hufwudet, bebådar höga embeten; af silfwer: god hälsa; af blad: anseende, som warar kort; af de dödas ben: död. #Kropp.# Är den stark: framgång; faller den: sjukdom; synes den naken: oblyghet. #Kruka.# Ceßion genom eget förwållande eller biträdens.
Från sitt fönster han hade en vacker utsigt öfver Humlegården. Ovissheten om hvar han nu skulle komma att hamna lemnade honom ingen ro, den förestående förändringen verkade på hans alltför sensibla temperament som ett aflägset, formlöst hot och födde en känsla af beklämning. Under sådana omständigheter blef den från början oklara förnimmelsen af att behöfva vara på sin vakt emot den frestelse, som låg i moderns tillbud, allt starkare och starkare. Hvad grundorsaken var till denna förnimmelse, gjorde han aldrig riktigt klart för sig sjelf. Först och främst var det nog fruktan att friheten i deras förhållande på detta sätt skulle gå förlorad. Hon skulle få anspråk på honom och dessa anspråk skulle han icke kunna tillfredsställa. Men der låg också något annat under: en slags alltför ömtålig hederlighetskänsla. Han visste att moderns tysta beräkning var den att hon på så sätt slutligen skulle vinna honom; och när han icke kunde betala hennes godhet med det pris hon – icke fordrade, men dock hoppades få i utbyte, ansåg han sig icke kunna mottaga hvad hon bjöd. Slutligen hade han också i alltför godt minne sin egen stämning vid hennes ankomst till staden, särskildt det obehag han erfarit vid tanken på att hon möjligen skulle komma att ligga honom till last ekonomiskt, för att icke detta hennes tillbud skulle skorra honom i öronen som en samvetsförebråelse. Då han vid åttatiden på julaftonen kom in i sin mors salong tycktes han vara vid ännu sämre lynne än vanligt. Det på en gång vresiga och sarkastiska uttrycket, som en tid varit så märkbart mildradt, låg nu åter öfver hans drag. Hon såg det genast. Hon hade vid hans inträde kastat en forskande blick på hans ansigte och sökte nu med lugn och undfallenhet bringa honom i jemnvigt igen. Det var en öfverenskommelse dem emellan att de icke skulle ge hvarandra julklappar. Det var hans vilkor. Han visste med sig, att han aldrig skulle kunna ge igen tiondedelen af allt hvad det kunde falla hennes moderskärlek in att skänka honom derför ville han heller ingenting mottaga och ingenting ge. Också i detta fall var det hans ensidiga lifserfarenhet, som förvillade hans naturliga känsla. Han hade sett så mycket af den snikna, egoistiska gifmildheten, som girigt skelar efter hvad den får igen.
Man har således icke att förvänta någon förbättring på denna väg, emedan den från början blifvit anlagd i orätt riktning, utan man måste göra en radicalare förändring och utgå från andra principer än dem, hvilka hos catechesförfattare i vårt land hittills gjort sig gällande. Denna lärobok borde efter Utsk:s förslag blifva färdig att antagas på samma gång, som den nya bibelöfversättningen. För att döma efter den långsamhet, hvarmed denna bibelöfversättning hittills framskridit (jag tror det redan varat 100 år), skulle hvarken vi eller våra barn få upplefva den tid, då den nya läroboken skulle komma att antagas. Jag får af dessa skäl ytterligare anhålla om återremiss af betänkandet. Den io Maj e. m. 4i5 Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag anhåller äfven om återremiss, men på något skiljaktiga grunder mot dem, Hr Cederschjöld anfört. Vid det förslag, han gjort, att i catechesen eller den allmänna lärobok i Christendomen, som lian önskat, målte införas en kort betraktelse öfver naturen och menniskans ursprungliga tillstånd, får jag anmärka, alt det visserligen är nyttigt och riktigt, att naturens kännedom bibringas såväl i folkskolorna som i de högre undervisningsverken; men jag anser olämpligt, att en sådan undervisning införes i religionsläran eller catechesen, hvars ändamål icke är annat, än att i ett bestämdt system sammanfatta den religionslära, hvartill samhällets medlemmar sig bekänna. Då denna ofta är olika i nästgränsande länder, är naturvetenskapen deremot densamma. Man bör således lätteligen inse, att de ej äro af beskaffenhet att höra tillsammans. Hvad åter beträffar en belönings utsättande för den åstundade catechesens utarbetning, är jag visserligen af samma mening som Utsk., att en sådan bok icke fås genom penningens lockelser allena; men nog kunde det hända, alt belöningen lättade företaget, och jag har derföre intet emot, att R. St. utsätta någon vedergällning för ett dylikt arbete. I afseende på. sättet att förskaffa oss en bättre lärobok i religionen är jag icke af Utskrs mening, att K. M. borde anbefalla Presterskapet att inom sig utse deputerade till ett sådant företag.
De kroppsstraff, som antingen ovillkorligen eller i stället för böter ålades förbrytarne, voro i sjelfva verket ej barbariska, (den i andra länder ända till senaste tider brukliga brännmärkningen är främmande för vår lag och stympning var ej tillåten utan i förening med dödsstraff), och de medförde ej vanheder, om icke denna fästade sig vid sjelfva brottet. Genom spö- och ris-straffet eller den uppenbara kyrkoplikten var förbrytaren ej utestängd från samhället, om lian bättrade sitt lefverne; — och lagen var sorgfällig att utmärka de arter af brott, som ådrogo ärelöshet eller borgerlig vanära. Dödsstraffen voro i lagen flera än nu, ehuru ej många, i jemnförelse med andra länders lagar; men man antog deras nödvändighet för samhällets säkerhet och på sådan grund tvekade man ej om deras rättmätighet. Hvad i denna lag kunde anses för hårdt eller icke lämpligt, har lagstiftningen småningom sökt afhjelpa, utan att derföre förflytta sig utom grundläggningen för hela det uråldriga lagsystemet Genom dessa förändringar har det mie sammanhanget i lagen icke sällan blifvit sLördt, och förändringar i sträf!bestämmelserna hafva blifvit åstadkomne utan att vara atlöljde af förbättringar i i sjelfva straffarterne. Man till skri fve r lagens brister den ökning i brottens antal eller åtminstone i deras grofhet, som under det senaste tiotalet af år visat sig. Till någon del må detta vara grundadt, men samma klagan öfver ökning i brottens och brottslingarnes antal föres i Europas flesta 46 Hör till Lag-TJtskottets Betänkande, N-.o g3. länder, och ej minst i dem, der en ny brottmåls-Iagstiftning blifvit iniörd. Detta factum måste således jemväl hos oss hafva andra orsaker, än dem man velat finna i vår lags föråldrade stadganden.
Landshöfdingen mycket läktare kunna förekomma understes och befordra en päDeljg nygift, än om berörde förrättningar genom andre, af honom mindre dircote beroende personer u erksttällas. Der torde således wara kill ändamålet säkrast ländande, om i län der Landshöfdingarne pä gällande stäl sädant önsta. MantalsCommisiarier inrättas, men att i andra län, där Häradsstrifwarue kunna mankalsstrifningarne förrätta, Landshöfdingen får kill dem utdela det arfwobe, som stMe pä MantalsCommiösariernc belöpa; Jag anhäller alt detta mitt förslag mätte säfym tillägg fä Ut. stöttets betänkande åtfölja. Herr Landt Marskalken erindrade, akt Stats Utstottels betänkande fust förestår akt Rik, sens S.änder till Bewillnings-Utstctket mätte öfverlemna, alt wid bewillningens förestående, tillse det 2 40 Dm 16 Juli!. det nödige wede! till iftägawarande behof biifwa akt tillgå. I anledning hmaraf HerrLandk-Marfkalien gjorde proposition ti?! bifall ä Stats-Utstvtiers betänkande, hwilken prvposirivn blef med Aa beswarad. FZredrogos ä nyo och biföllos Stars-lltstottets den iZioe sistledne Julli pä bordet lagda betänkande»: no I anledning af Profesisren korsfellr förstag om tillökning i den, Carlbergs Kcigs-Academie anflagne siat, samt utividgMds af berörde inrättning. 2:0 I anledning af hos Hederwards BonheStänLet wäckt fräga om Catzernbyggnader i Carlscrona. Föredrogs a nyo Skats-Utstokkets den rz sistledne Znlii pä bordet lagde, betänkande, rörande medels ansiäende till förbättrande af sistfängsten L Cattegatt.
Då det dessutom, i anledn. af vederbörandes infordrade utlåtrn, är skäl att förmoda, att K. M. i alla fall tager saken i öfvervägande, så skulle jag tro, att det icke är nödvändigt att Ständerna uttrycka denna önskan, innan de känna, huruvida det är möjligt att med Svenska fartyg verkställa den betydliga fraktfarten från Norrland. Det skulle måhända medföra en högst betydlig skada för de Norrländska producenterna, om en del af deras producter icke kunde nedföras. Jag fäster vidare uppmärksamheten derpå, att emot betänk, blifvit anmäld en reservation af en sjöman, Frih. Cederström, Carl Emanuel, hvilken icke ansett möjligt att, på den korta tiden af ett år, en så stor mängd fartyg skulle kunna byggas, samt af en ledamot af BondeSt. frän Norrland, Strindlund, som å denna provins’ vägnar förklarat, att den skulle lida högst betydligt af denna åtgärd. Jag vågar således hemställa, om R. o. Ad. skulle finna nödvändigt att en und. skrifvelse i delta ämne till Konungen ingår, att R. o. Ad. åtminstone måtte bifalla den af PrcsteSt. antagna modificalion, alt förbudet icke lager sin början förr än med 1846 års slut. Gr. Horn, Claes Fredr.: Tvenne föregtde talare hafva rättvisligen anfört den statsekonomiska grundsats, att inrikes kustfart icke bör upplåtas åt främmande makter. Man får således icke blott betrakta frågan ur en commerciel synpunkt, enär kustfarten och skeppsbyggeriet verkligen utgöra en betydlig folknäring inom flera, kanske de flesta af Sveriges kustprovinser. Särskildt bör jag näm - Den 11 December e. m. 327 na, att inom Stockholms län denna kustfart emellan Norrland och Stockholm tillförene varit högst betydlig, och att den sjöfartsidkande allmogen, under hopp att den Finska tractaten skulle upphöra, verkligen varit betänkt på att bygga fartyg och utvidga denna rörelse, men alt, då den sett delta hopp svika, så har hela denna industri gått tillbaka.
P. 173. — om BevillningsUtskottets Betänkande, angående en förnyad ChartaeSigillataeFörordning. P. 174.—-om Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Betänkande, rörande fast egendoms försäljning å Lotteri. P. 174, — om nedannämnde Betänkande!!: från Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten i anledning af anmärkningar vid Utskottens Betänkande angående förändrad reglering af Hospilals-Inrätlningarne i Riket; från StatsUtskottet, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i frågan om Skånska Roteringen; från Bevillningsutskottet, angående aflöning för 2:ne ExtraCancellister. P. 174, ■—om StatsUtskottets svar på anmärkningar vid Utskottets Betänkanden: 1} i frågan om Grefliga Gyllen - 433 lenstjernska Famillens påstådde fordran hos Staten; 2) om uppgift öfver hvad Staten påkostat Götha Canal. P. 175. — om StåtsUtskottets svar på anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande revision af Uästafgiftsfonden. P. 175. — om BevillningsUtskotlets svar på anmärkningar vid Utskottets förslag till Tariff för Husbehofsbränvinsbränningen. P. 1-76. — om LagUtskottets Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande mildring i Straff-lagarne. P. 1716.— om Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande om yrkad rättighet till utvidgande af Stångjernsoch Ämnessmidet i Riket. P. 177. •— örn Förstärkta StatsUtskottets memorial angående åtskillige anslag för FörsvarsYerket. P. 177. — om ConstitutionsUtskottets memorial, i anledning af Herr Treffenbergs anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen.
Wasä-Orden inbegripen afgiften till < Wadstena Krigsmans - Riddarebref af Carl X]iI:s Orden siena Krigsmanshus 3 R:dr) hus IS: - (inbegripen afgiften till Wad - — af Kongl. Svärds-Orden Öppna Bref för Riddare och Ledamöter af Kongl. Nordstjerne-Orden — af Kongl. Wasa-Orden inbegripen afgiften till Wadstena Krigsmanshus 3 ’R:dr Fullmakter, Conslitulorialcr, Protokolls-Utdrag m. in., hvarigenom embeten, Ijenster, beställningar och sysslor med verklig lön vid civila, militära, ecklesiastika samt andra stater, af hvad namn de vara må, tillsättas och bortgifvas, böra förses med stärnpladt papper, utom / R:dr 50 öre lör sigillpenningar, till 12'/* procent (derunder inbegripen Canzli-gebiihr ä 7‘/2 procent) af hela lönebeloppet, då fullmagt första gången löses, samt derefter, vid befordringar till tjenst med högre lön, af skilnaden emellan den förra lönen och den som erhålles; dock må icke i något fall stärnpladt papper till förenämnde handlingar understiga det belopp, som för resolution i allmänhet stadgadt är. Åtföljes tjensten af extra ordinarie inkomst eller sportler af beständig egenskap, så böra äfven dessa ingå uti löneberäkningen. I detta fall, eller då lönen är underkastad förändring, beräknas charta;-beloppet efter medium af de sista fem årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifne, löneförmåner, för hvilka bevillning efter 2:dra Artikeln blifvit erlagd. För Constilutorial på behaglig lid beräknas, efter nyssnämnde grund, cha r tau—sig i Ilat aea fg i fte n till 2V2 procent af lönen eller löneskilnaden, som ei hålles, jemte 10 R:dr 50 öre, motsvarande Canzli-gebiihr och sigillpenningar.
P?:o 7- Ban» 98 Den i December. Banco, dock art »vederbörande böra derföre i wänlig ordning redowisa. Stockholm den 29 Nowember 1809. Pä Högloft. Ridderjck. och Adelns Ledamöters magnar (Ulass kleming. Pä Högwördige Preste - Ständetö Ledamöters wägnar Pkurs Woiämrn. Pä Wälloftige Borgare-StändelS Ledamöters wägnar Osrl Rr. RsnäbsrA. Pä Hederwärda Bonde-Ständcts Ledamöters wägnar ^c>k. Reiesson. dl. Rroäelius. LadeS pä Bordek. Friherre ^lsnnsrbejm, R. Nyligen Har en wärd Ledamot lämnat mig en för näsikomman» de är izro tryckc Almanach, hwaruti det förra Konungahuset är jnfördt som följer: — Friherre K1annsrb>e)m upläste derutur f. d. Konungens och Hms Fannlles-Namn och födelser m. m. samt tilläde: Om sadant skulle bliswa kundbart och sadane exemplar komma au kringspridas lärer Nidderffapet och Adeln nogsamt besinna hwad sensation i Landsorrerne Den i December. 99 deraf kunde upkomma. Jag hemställer derföre att Ridderffapct och Adeln wille inbjuda sine Med Gränder att genom en underdånig föreställning hoS Konas. Majrt i underdånighet anhalla om indragning af sä srigkiga Almanachor. - Uppå derom af Herr Greswen och Landk-Marskalken gjord proposition, blef denna Friherre .Vlannsrkchms hemställan as Ridderikapst och Adeln bifallen. Grefwe Os la 6 3 räls.