Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Landtmannen, som ofta har svårt alt afsätta spanmål, ser sin vinning uti att förvandla större delen af sin jords afkastning i bränvin, emedan denna vara aldrig saknar afnämare, och dessutom så lätt kan forsslas till Städer och andra saluplatser; och onekligt är det också, att, vid det förhållande, som ägt rum med bränvinsoch spanmåls-prisen under de sistförflutna fem åren bränvinsbränningen hemburit pecuniär vinst för de jordbrukare, som kunnat drifva den i något större skala, med klok beräkning och utan behof af veduppköp; men ringa eller ingen torde fördelen varit för den mindre besuttne åboen, som till bränvinsbränning användt sitt obetydliga och till angelägnare behof nödvändiga förråd af spanmål eller potatoes. Det lilla bränneriet fordrar jemförelsevis mera arbete och mera bränsle; men ger ringare och sämre afkastning än det stora. Dertill kommer, att den mindre producenten ofta måste till ett lägre pris afyttra den vara, hvars tillverkningskostnad är honom så dryg; ty icke sällan ser han sig nödsakad alt i otid och till en ringa penning försälja sitt bränvin för att dymedelst betacka nödvändiga utgifter; då deremot ägarne af större brännerier merendels så inrättat sig, att de, för afyttrandet af deras, med mindre kostnad och bättre tillverkade vara, kunna afbida den tid då priserna äro höga. I 15 Största delen af den spanmål, som i Länet icke förbrukas, afskeppas vanligen till Stockholm, Gefle och Norrländska Städerna. Mycket korn, särdeles från Öland, afsändes också till Halland och Bohus Län. Innevånarne i de hegge andra mindre bördiga Småländska Länen, köpa från delta Län en icke obetydlig del af deras spanmålsbehof. Bränvinet afsältes hufvudsakligen på Stockholm. Boskapsskötsel. Det är egentligen i den så kallade skogbygden af detta Län, som boskapsskötseln drifves till den grad, att den kan anses för en, med jordbruket jemförlig hufvudnäring; men på slättlandet är denna näringsgren, om icke försummad åtminstone icke uppdrifven till den höjd som med skäl kunde önskas.
Banco-Utskottef, under Professoren Doctor Moréns frånvaro, Prosten Rosén; under Doctor Lindahls frånvaro, Domprosten Doctor Lidman, och under Prosten Lyths frånvaro, Doctor Pettersson. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet: • O »:o Kongl. M;ij:ts Nådiga Skrifvelse lill Pikets Ständer, angående städers Inqvarlerings-besvär; Gifven den 21 Junii 1834; och 2:0 Kongl. Maj:ls-Nådiga Skrifvelse till Pikets Ständer, angående upphörande af de i Rikets Norra Län utgående så kallade Räfsteliugs-penningar; Gifven den 5 Juiii 1834* S, D. I anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets den 1 r dennes fattade beslut, att anmoda Allmänna Besvärsoch O economie-Utskott et att inom en månad härefter inkomma med Utlåtande, i anledning af erhaline återreinisser å Utskottets Betänkande N:o 35, rörande framställde motioner, angående Biskops-Embetenas indragning, med inbjudning tilt Med-Stånden att deruti deltaga, ansåg Presle-Ståndet, som nu redan bifallit Betänkandet N:n 35, sig ej behöfva något svar ifrån Ibskollet, och således icke eller kunna antaga denna inbjudning. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Lag-Utskottet i Belänkandenr N:o 43, öfver Riksdags-Fullmägtigen Petter Perssons från Calmar Län Förslag, alt lagfartssökande mätte vara skyldig förete gravationsbevis; N:o 63, öfver motioner, om förbud emot u(gifvande af Skuldsedlar, ställde till Sedelhafvare!! och lill viss man eller Ordres. S. D. Vid förnyad föredragning ålterremitterades Lag-Utskottets Utlåtande N:o 8r, i anledning af Kongl, Maj;Is Nådiga Ski ifvelse med öfverlemnande af Lag Comiteens Förslag lill Allmän Civil-Lag, äfvensom öfver väckta motioner, hvilka härmed slå i sammanhang.
På detta sätt utfaller, Mine Hrr! den utredning af verkliga förhållandet, som man haft skäl att vänta af StatsUtsk:t, innan det, Den 11 April f. m. 181 såsom (let hufvildsakliga skälet för sitt afstyrkande af det af K, M. äskade anslaget, anfört ett påstående, som, efter granskning af officiela sifferupgifter, befinnes vara, minst sagdt, tvifvelaktigt, oell, i händelse den af mig upställda kalkylen icke kan jäfvas, fullkomligt oriktigt. Det visar sig således att med de, här visserligen ganska högt beräknade, nu befintliga tillgångar, den erkändt behöfliga lönetillökningen, efter alla anbr, icke kan åstadkommas utan ett nytt Statsanslag af eirka 200.000 rdr; men denna summa skall säkerligen icke vägras af R. St:r, d& vid sisth riksdag 280,000 rdr om året anslogs för samma ändamål till alla viirfvade Reg:ter, hvilka dock icke utgöra mera än */4 af hela arméen. Hvad beträffar den af K. M. uttalade grundsats: »att hvarje Reg:te skulle, vid en blifvande lönereglering, få bibehålla de hvarje Reg:te nu anslagne boställen och indelningsräntor», hvilken grundsats StatsUtskrt nu ogillar, så tycks Utsk:t, vid detta tillfälle, hafva glömt, att det var R. St-.r, som vid 1828—30 års riksdag, såsom vilkor för den då föreslagna löneregleringen, föreskrefvo tillämpning af denna grundsats, t.vertemot K. M:s förslag, sorn innehöll att alla indelningsräntor skulle ingå till Statskassan, samt att Embetsoch Tjenstemärinen skulle aflönas med kontanta penningar. Depart.- Chefens yttrande i detta afs:de kan således snarare anses såsom en eftergift för R. Stms en gång uttalade åsigt, än såsom en egen åsigt om hvad som vore ändamålsenligast. Om således, när sjelfva löneregleringsfrågan framdeles förekommer, R.
September afgifna betänkande i fråga om allmänna åtgärder till jordbruksnäringens befrämjande samt om de anslag, hvilka Akademien ansåge böra i sådant syfte hos Rikets snart sammanträdande Ständer äskås; innefattande detta betänkande 13 särskilda, här nedan upptagna framställningar, nemligen: l:o. Angående Landlbruks-institulen. Härvid hade Landtbruks-Akadeinien, beträffande institutet på Ultuna, i underdånighet förmält, hurusom Akademien väl erlärit alt della institut behölde, för att kunna motsvara sin bestämmelse, erhålla anslag af allmänna medel dels lill uppförande af nya och rymligare boningshus samt undervisningslokaler, jemte åtskilliga ekonomibyggnader in. m., dels ock till erforderlig förbättring i lärarepersoualens lönevilkor; men att, då institutets styrelse härom lill Kongl. Maj:t ingått med särskild underdånig hemställan och Akademiens Förvallnings-Kouiité erhållit nådig befallning att sig deröfver utlåta, Akademien ansett något förslag i ämnet icke böra af Akademien framställas. Vidkommande åter Alnarps landtbruksinstitut hade Akademien, ehuru inseende Otillräckligheten i en nära framtid af det för nämnda institut beviljade anslag, likväl, Bil. N:0 4 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o -/, om Statsverket 1859. 19 då institutet befunne sig under organisation och de vid sednaste riksdag anvisade medel ännu icke blifvit till fullo använda, trott sig för närvarande icke heller böra framställa något förslag rörande förhöjdt anslag till detta läroverk. S:o. Angående Agrikultur-K emi ska JSr söks anstalter.
Ett sådant Landskap finnes uti Norrbottens Län, omkring Lule, Råne, Ängeså, Kalix och Lorné elfvar, hvarest alla ofvannämnde förmoner synas vara förenade, och der en större befolkning samt konstens åtgärder endast saknas för att utveckla de skatter, hvilka naturen derstädes med rik hand nedlagt. Sedan nästan hvarje odlad Svensk man känner Gellivare, Svappavaara och llaukivaara Malmberg 5 så anser Utskottet sig icke böra upptaga Riksens Höglofl. Ständers tid med anförande af några Statistiska uppgifter om dessa tracter, då de äro tillräckligen kända, dels af den om sitt Fosterland så förtjenta Friherre Hermelins arbeten, dels genom de i senare tider på stället hållna undersökningar, hvaribland den sista och fullständigaste nu genom Kongl. BergsCollegii försorg är genom trycket befordrad till allmänhetens kännedom. — Det må endast erinras, att Gellivare ber» . ® består af tvänne i vinkel hvarannan omfat - Bcsv. och Ekon. XJtsk. Betänkandcn. tande sidoryggar, hvaraf den ena utgör 8 å gooo alnar i längden samt 3000 i bredden, och den andra 5000 alnar i längden samt långsluttande åt alia sidor. Hela berget är a£ betydlig höjd, ty, beläget på 67° 20’ nordlig latitud, sträcker det sig till gränsen, der Björken fullkomligt upphör att alstras, ehuru granen vexer frodigt vid dess fot. Denna massa består af nästan enformig jernmalm, sorn gifver emellan 68 och 72 procent samt är öfver allt fullkomligt fri från alla ämnen, som kunna gifva ett oartadt jern. Lina elfven förbiflyter Bergets fot och faller sedan i Ängeså elfven, hvilken har sitt utlopp i Bottniska Viken vid Neder Kalix kyrka, sedan dessa strömmar genomflutit ett landskap, som dels redan är bebodt och upp o dl a dt, dels gifver de bästa anvisningar tili vidare nybyggen och odlingar, samt äger skogar, som, endast beräknade på 80 års återvext, anses öfverflödigt tillräckliga för en årlig tillverkning af 20,000 Skepd tackjern.
Jag anser det således vara en gifven rättighet för Ridderskapet och Adeln, alt förelägga, eller åtminstone att, såsom en ledning meddela Utskottet, hvilken del af Statsregleringen Ridderskapet och Adeln önskar först afgifven. Det är Stats-och Bangoäfvensom BevillningsUtskotten sedan förbehållet, att när det visar sig att Styrelsen och Representationen äro i behof af hvarandras hjelp, för att komma ur den financiella oredan, dertill föreslå de utvägar, som finnas tjenliga. Friherre Anckarswärd: Jag hemställer till allmänheten inom detta Hus, huruvida det kan finnas öfverensstämmande med ett rigtigt förstånd af Lagen, att, då en ledamot erkänner ett misstag uti ett uttryck, och begär att få i stället sätta ett annat, som är en följd af ämnets vidare utveckling, detsamma må kunna honom förvägras. Sådant visar sig tydligen det förhållande jag åsett. Jag frågar, huruvida uti Friherre Cederströms yrkande finnes någon slags liberalitet, oell om det icke skall föranleda till blott tidsutdrägt utan någon nytta, då vi ännu en gång skulle återfå samma discussion. Jag hemställer således å nyo, om det icke må tillåtas mig rätta ett ord, i analogie med det öfriga af mitt anförande, och hvilket Grefve von Schwerin sjelf erkänt stå i strid med det öfriga af motionens ordalydelse. Jag anhåller att 42 Den I5 J a n u a r i i. få veta af Herr Grefven osli LandtMarskalken, om denna rättighet förunnas mig, och om det följagteligen tjenar till något ändamål att discussionen fortgår; ty om Friherre Cederströms begäran skulle bli den gällande, vore det blott att nu onyttigt upptaga tiden, att orda ett ögonblick vidare, innan jag får omskrifva en ordställning, den jag ingalunda bestridt må förändras. Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt. Gustaf: För min del har jag visserligen ingen ling emot, alt den rättelse, som Friherre Anckarswärd begär, nu matte kunna göras; men jag får derjemte hemställa till Ridderskapet och Adeln, om något annat förhållande egenteligen kan sägas uppstå genom denna förändring.
Och varda desse tvänne alternativa Utlåtanden i ämnet till Rikets Höglofl» Ständers pröfning, jemnlikt 38 §. uti Riksdags-Ordningen, sålunda härigenom öfverlemnade* Ibland de yttranden, som, i detta ämne afgifne, blifvit från Höglofl. Ridderskapet och Adeln remitterade, förekomma äfven Förslagen derom, att det måtte stadgas något särskildt med Banquens säkerhet förenligt sätt, 836 BancoO’ Utskottets Betänkanden - hvarigenom den, som upptagit Län på varor, upplagde under publique vård å andra ställen än i Stockholm, kunde sättas i tillfälle att genast vid Låne-beloppets aflernnande på säkert ställe, åter inträda i sin fria dispositionsrätt af varan, utan att behöfva afbida omgången af brefvexling till och från Stockholm, och äfventyra att, genom den tids-utdrägt, hvartill denna omgång föranledde, flere fördelaktige afsättnings-lillfällen ginge förlorade ; hvilket nu skulle afhålla de fleste försigtige handlande utom Hufvudstaden, att begagna sig af belåningen, såsom icke erbjudande en emot de nämnde hindren svarande vinst ; och är i så dant afseende föreslaget, dels att Lnne-beloppet måtte kunna, till relaxations-erhållande af varan, fä deponeras uti närmast belägna LandtBänteri eller hos annan publique Auctoritet, dels att, om ett BiscontContoir i Götheborg skulle komma att blifva inrättadt, detsamma då äfven måtte kunna erhålla befattning med emottagande af relaxations-summorne förde uti Götheborg upplagde, 1 Banquen belänade, effecter.
9Jtaj:t©cmianutgs* måtte låta upprätta od) rotb ben nu öppnabe riföbag framlägga förflag till fäbana grunber för bemiltttingenö förbetning famt fättet för betaö tillämpning, efter Emilla bemiUningdfuinman [fulle funna på rättwifare fatt, än ^ittiUö, utgöraö, f)ar Äongt. 9ltaj:t nppbragit åt en färffilb komité att uppgöra orf) till Äottgl. 9Jtaj:t aflemna fullftänbigt förflag till np författning angåenbe allmänna bemidningenö utgöranbe; od), febait bettna Äontité numera fullgjort jitt uppbrag, fjär Äongl. 35iaj:t anbefallt ^ammar-fliätten att, öfwer wifia betar af ätnnet, afgifva uitbcrbåitigt utlåtaitbe. (Siffer tillfättning af ttpfmäittnba 3SewiHningd Äomiten till unberföfning af grnnberna för ftäber 25 e mebel, font för unbfättiting wib mifjwärt äro ftällba till ^ongl.un^ättmngg9Jtaj:td biöpofition, l)afwa unber be jtft förflutna tre åren warit attlio tabe l)nfwubfaftigaft till unberftöb för 0iifetö norbligare lätt efter 1856 årö berftäbeö inträffabe fwåra mipwärt od) till räntefria lån åt jorb Sitt befrätnjattbe af onttanfe od) nit mib ittbrifmattbe af ätbre unbfättnittgdlåit i ©Befierbottend od) Norrbottens (ätt t)ar Äottgl. ©taj:t mebgifmit uppbörbdntäiinen i prooijtott 10 procent å be belopp, font af bplifa unbfättningdmebel iitffyta. mitiion^al. ®^ban ftongl.
Domares tillförordnande i hvarje Domsaga, får åberopa dess öfver särskildte Motioner i detta ämne, gemensamt med Högiofl. StatsUtslsottet, före detta afgifne Betänkande, får i öfrigt tillkännagifva, att Utskottets nu ifrågavarande Beiånkande, enligt ankomne ProtoöollsUidrag, blifvit af de trenne öfriga Resptctive RiksStånden bifallit; hvarigenom frågan, jemlikt 69 §. i Riksdagsordningen år afgjord. Slockholm den 8:de julii 1825. N:o 11 g. Ankom d. 14 julii 1823. Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o loj LtgUtskottets Bettinktmdtn, 44, angående ändring i 30 Gip. Rättegångs Balken. Emot LagUtskottets under den 5 sist. April afgifne Betänkanden, hvarigenom Utskottet i anledning af flere remitterade Memorialer, tillstyrkt den ändring uti 30 Cap. R-itteg.Balken, att Revisionsskillings nedsättande, dä man vill s ika att Konungen må pröfva HofRätts Dom eller Utslag; hädanefter borde upphöra, samt tiden för missnöjes anmälande emot HofRätts Dom eller Utslag, som i Hufvudsaken fallit, forökaS irån åtta till tjugu dagar; men deremot ansett sig icke kunna bifalla den tillika ifrågaställde befrielse för klagande Parter att lösa de så kallade Revisionshandlingar» ne, hvilka af HolRåtten till Kongl. Majit insändas; hafva särskilde anmärkningar hos Vällofi. BorgareStåndet af flere dess Ledamöter blifvit gjorda, hvilka hufvudsakligen innehålla: atti händelse Revisions» skillingen blefve afskaffad, skulle högsta
Hr Gr. o. Ordf-.den framstälde att i afs:de på förev:de mom. endast blifvit yrkadt bifall men att dervid Hr Hjerta begärt ett tillägg, som innehöll bestämdt stadgande att Sekreteraren vid ÖfverlntendentsEmb. ej må vara förmenadt att innehafva annan tjenst på Rikets stat, och att R. o. Ad. derföre torde finna att särskilda propos:r borde framställas så att först fattades beslut öfver Utsk:s förslag och sedan Hr Hjertås förslag till tillägg blefve föremål för pröfning. Härvid ropades Ja och yttrades derjemte af: Hr Liljehöök: Jag får fästa upmärksamheten på att Hr Hjertås förslag är fullkomligt öfverensstämmande med Utsk:s, endast att Utsk:s förslag ej uttryckligen säger, att Sekreteraren må med denna sin tjenst kunna förena annan befattning. Hr Gr. o. Ordf:den hemstälde nu om R. o. Ad., med öppen rätt att sedan besluta om Hr Hjertås förslag till tillägg, behagade bifalla hvad Utsk. i förev:de mom föreslagit, och ropades härvid Ja; och då sedermera framstäldes propos. till bifall i Hr Hjertås förslag till tillägg ropades starka Nej jemte några Ja, hvarefter % Hr Gr. o. Ovdfulen hemstälde om R. o. Ad. afslog detta förslag till tillägg, samt efter denna propos:s besvarande med Ja jemte några Nej förklarade det han härvid funnit Ja öfvervägande. Vidare förekom och bifölls mom. d, ang-.de aflöningen för Kamercraren vid Kongl. Museum. Då sedermera förekom Utsk:s hemställan om den erforderliga tillökningen i anslaget för ÖfverlntendetsEmb., bifölls denna hemställan med den rättelse som af R. o. Ad. först i afs:de på 10:de punkten fattade beslut föranleddes. ll:te punkten, ang-.de anslaget till Kongl. Theatern. Dsn 21 Oktober e. ir..
Revisorers Berättelser. hvilkas noggranna berömmande en föregående beredning och utarbetning ansetts nödige, håfve Vi öfverlemnat till en af de tvenne Divisioner, på hvilka, under namn af Cancelliet och Räkenskaps Fördel ning, Vi, till Revisionsarbetets de. taillerade verkställighet, efter förra vanligheten, fördelt oss, och der Arenderne, efter en af samteiige Revisorerne öfverenskommen och fastställd plan, blifvit behandlade: hvarefter de hos Fördelningarne förefallne öfverläggningar samt deras derpå grundade hemställanden, genom uppläsning i Revisionens Plenum af de deröfver hällne Protocoll, blifvit oss samfällt meddeldte, för vidtagande af det ändteliga beslut, hvartill Vi, efter ytterligare öfvervägande af de i hvarje fall förekomne omständigheter, funnit oss äga grundad anledning. Alla Rankens Cassör och Förvaringsrum hafva af oss gemensamt, efter dertill författade och behörigen verificerade In venteringslnstrumenter, blifvit undersökte och inventerade. Des* Mynt och Medaille-Cabinett, samt Vattenupp. fordrings Verket, jemte de till brandskadas förekommande vidtagne anstalter och inom Bancohuset befintelige Brandredskaper hafva likaledes undergått Vår gemensamma öfversigt och efterf syn; hvarförutan Vi, genom de fleste Revisorernes utresa till Bankens Pappersbruk Tumba, om samma Verks Förvaltning och hvad dermed liar gemenskap, äfven å stället inhämtat nödig kännedom. Under den af oss sålunda fulländade Revisions förrättning, håfve Vi, med särdeles till frids - Riks. St.
De egentliga dagliga födoämnena äro desamma, som de länge varit, bröd, gröt, kött, smör, mjölk, salt fisk och potatis. Skilnaden emot äldre tider torde egentligen ligga deruti, att sedan något mera välmåga 12 Westmanlands län. Bränvinsbruk. Renlighet. Folknöjen. Sockenbibliotheker. finnes hos allmogen än förr, de dyrare sorterna, såsom kött och smör, mera begagnas, och att kaffe kommit i dagligt bruk, hvaremot bränvinet i allmänhet icke dagligen begagnas. Hvad missbruket af detta senare beträffar, så har det mycket aftagit på landet, men i städerna torde skilnaden icke vara så stor, helst allmogen, då den kommer till staden för att sälja sina produkter, icke sällan, just med anledning deraf att bränvin icke på landet är så lätt att få, då begagnar det alltför mycket. Priset derå är likväl ännu alltför lågt. Öl, i synnerhet det så kallade Bäjerska, har mycket intagit bränvinets ställe, hvilket torde kunna anses såsom en lycklig förändring; men hvad som icke är så alldeles bra, är att på sådana ställen, der brända eller destillerade spritdrycker icke få försäljas, ofta hållas allmänheten tillhanda så kallade viner, hvilka väl icke vid dom stol anses såsom spritdrycker, men likväl förorsaka både rus och ohelsa. Hvad snygghet och renlighet beträffar, visa sig dessa båda egenskaper naturligtvis mycket olika hos olika individer, men icke kan man säga, att de utgöra något karaktersdrag hos Westmanländningen. På helgedagen, eller eljest då han skall vara klädd, är han väl nästan alltid snygg, men inom hans hem är icke renlighet dagligen rådande. Hans sängkläder och hans bädd äro allmänneligen goda, men eljest äro hans beqvämlighet ev ganska ringa. Den förmögnare allmogen gör likväl härifrån undantag; hos den finner man möbler af ganska god beskaffenhet. Folknöjena bestå nästan uteslutande af dans och bevistandet af ortens marknader. Danserna äro mycket omtyckta; och vid marknader inställer sig nästan hvarje dräng eller piga-, äfven om inga uppköp behöfva komma i fråga. Tab. Litt. a. Sockenbibliotheker firmas i allmänhet i hvarje socken, på sätt nedanstående tabell Litt.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, förklarat att, enl. derom gjord begäran, de tvenne punkter, hvari StatsUtsk. fördelat sitt Utlåt., borde blifva föremål för serskilda propos:r, hemställde Hr Gr. o. Landtm, först om R. o. Ad. behagade bifalla den punkt af ifrågavar:de Utlåt., hvaruti blifvit hemstädlt, att David Anderssons motion måtte lemnäs utan vidare afseende. Denna propos. besvarades med Ja, och efter sedermera framställde, med blandade Ja och Nej besvarade propos:r först till bifall och derefter till återremiss å Utsk:s uti 2:dra punkten med anledn. af Hr Bråkenhjelms motion gjorde tillstyrkande, framställde Hr Gr. o. Landtm, förnyad propos. till bifall å hvad Utsk. i sistnämnde punkt tillstyrkt, samt ropades dervid starka Ja, blandade med många Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg Ja nu hafva öfverrösta! Nej. 4G4 Den 25 Mars e. m. Frih. Klinkowström begärde votering. Uplästes till justering och godkändes en så lydande votensp ropos.: Den, som bifaller StatsUtsk:s i sednare punkten af dess Ullåt. JVs 04, Litt. G, med föranledande af Ilr Bråkenhjelms motion, gjorda tillstyrkande, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. de mot berörde punkt af U(sk:s Utlåt, gjorde anmärkn:r föranleda till densammas återremitterande. Vid voteringens slut funnos rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 54. Nej — 30. Ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 15 och 18 dennes på bordet lagda Utlåt. JV2 64, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster.
I anledningar af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 43 förut rneddeldte Betänkande, angående ändring i Kongl. Placatetden 27 Augusti 1723 rörande vilkoren för BergsBruks anläggande. I anledning af väckt fråga om belöning för Fabrikören Godlund. N:o 18 g. Angående anslag af allmänna medel till tryckning af Landshöfdingarnes EmbelsKungörelser. I anledning af väckt fråga om ersättning till framlidne BergsRådet Friherre Hermelins Arfvingar. Angående anslag af medel till Stockholms Stads Storkyrka. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 66 förut rneddeldte Utlåtande angående inrättning af en PaquetPost. Af den 3 dennes: N:o 196. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå en underdånig ansökning om upplåtelse af en Örebro Slott tillhörig Tomt, för uppförande af ett nytt Scholaehus i Örebro Stad. I fråga om GästgifveriHemmans vid stora Landsvägarne i Norra Upland befriande från Rotering och KronoTioudes erläggande. Den 9 Jul ii e. m. Från LagUtskottet: Åf den 17 sistlidne Junii: N:o 71. Öfver vackt Motion om an<* dring af 16 Cap. ÄrfdaBalken. N:o 72. Öfver väckt Motion om utsträckande af Testamentsfriheten för Städernas Innevånare och PresteStåndet, till likhet med den, sorn efter Landsrätt eger rum, Åf den 27 sistlidne Junii: N:o 73. Öfver väckt Motion om stadgande, att den, som beträdes med stöld utur täckt jordgraf, der jordfrukter förvaras, skall straffas enligt 6 §. i 4° Gap. MissgerningsBalken» Från Lagsamt Allmänna JJeSvärs* och EkonomiUtskolten: Af der» 2 dennes: N:o 45» 1 anledning af gjorde anmärk ningar vid Utskottens under N:o 5 förut meddeldte Betänkande rörande KammarRättens rättighet, att i vissa fall fullfölja gjorde anmärkningar. Lades på bordet. Höglofl.