Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppå begäran af Grene Frölich, Da v., och v. Fersen, Hans, lades ånyo på bordet BancoUtskrs d. 5 dennes på bordet lagda betänk. N:o 107 i anledn. af Hr Rosenblads motion om stadgar i gemenskap med Bankens sedelutgifning. Vid förnyad föredragning af BancoTJtskrs d. 5 dennes på bordet lagda utl^åt. N:o 108 till svar å de inom 2:tie RiksSt. gjorda anmärkner, i anledn. af Utsk:s under N:o 71 afgifna betänk., blef nämnde utlåt. N:o 108 ånyo lagdt på bordet af Hrr Hjärne, Harald, och von Hartmansdorff, Au g. Upplästes och lades på bordet nedannämnda utlåttn från S t a t s-U t s k o 11 e t: N:o i anledn. af Hr Kallings motion, rörrde en förbättrad inredning af Riksg.contts förra hus, som begagnas af de ofrälse RiksStcn samt R. St:s Utskott, äfvensom en uti BondeSt. väckt motion i afseende på förändring uti Ståndets sessionsrum; Bancooch Lag-Utskotten: ]NT:o 4- i anledn. af gjorda anmärkntr vid Utskrns betänk. N:o 2 med förslag till lag för offentliga bolagsbanker. Ii. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 11 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Thorsdagen den 12 Mars i835. Plenum kl. 10 f. m. Frih. Kantioa, Joli. Al b.: Jag får för egen tillfredsställelses skull till R. o. Ad:s prot. anmäla min reservation emot det beslut, R. o. Ad. medelst votering i sista plenum fattade. Det kommer, enligt min åsigt, att inleda Sverige i statsskuld och icke att tjena Riksgtscont. till någon nytta. Justerades i prot.utdr. för d. g dennes f. m. och 2 prot.utdr. för samma dag e. m.
Då jag i anseende till enskilda angelägenheter nödgas för en tid lemna Riksdagsorten, anhåller jag vördsamt hos Högloft. R. a Ad. att med bibehållande af min Riksdagsmannarätt, få afsäga mig förtroendet att vara ledamot i Högloft. Riddarh.Utsk. Efter äfven härtill af R. o. Ad. lemnadt bifall, och med anledning äfven deraf, att Hr Bogeman Joh. Ludv. blifvit vald till ledamot i Const.Utsk., der han förut varit Suppleant, och att Frih. von Dyben, Aug. Gust. Henr., inlemnat den pollet, han innehaft såsom fullmäktig för adliga ätten Palmstruch, samt derigenom upliört att vara suppleant i BevillmsUtsk., anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Elektorer att sammanträda till val af en Suppleant i Const.- Utsk. efter Iir Bogeman 2:ne Suppleanter i BevillmsUtsk. efter Frih. von Duben oell Hr Burenstam samt 2:ne ledamöter i Riddarh.- Utsk. efter Frih. Beckfriis och Gr. von Schwerin. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk. d. 22 och 25. sistl. Juni på bordet lagda Utlåtande N:o 71, D eu 3 Juli. ang:de reglering af utgifterne under RiksStntens Fjerde HufvudTitel. l:sta punkten, angrie Ivnefärliöjning för LandlförsvarsDeparl:t Chef. Bifölls. 2:dra punkten, angrie löneförhöjning för embelsoch tjenstemän jemte vaktbetjenle inom LandlförsvatsDcparl:s K ansii•expedition. Härvid företogs först mom. litt. a. angrie Exped.Sehrel.s •aflöning.
Föredrogos och biföilos StatsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagde utlåt:n N:o 307, i auledn. af väckte motioner i fråga om sättet för användande af Bankens behållna vinst för åren 1845, 1846 och 1847; och N:o 308, i anleda, af erhållen återremiss å betänk. Vid föredragning af StatsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda utlåt. N:o 310, i aaledn. af väckt motion om bildande af en credilivfond, yttrade sig Hr von Hartmansdorff, Au g.: Med afseende på det beslut, som Ståndet denna f. m. fattat, hemställer jag, att R. o. Ad. måtte förklara, det Hr Kocks ifrågavar. motion icke för närvarande till någon åtgärd föranleder. Uppå härefter framställd propos. bifölls StatsUtsk:s utlåt. N:o 310, på det sätt, att R. o. Ad. ansåg den deri omförmälda motion icke för närvarande föranleda till någon åtgärd. Vidare föredrogs, men lades, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Au g., Frih. Palmstjerna, Nils Fredr., och Hr Råfelt Anton, ånyo på bordel LagUtsk:s i gårdagens plenum första gången bordlagda utlåt. N:o 109, i anleda, af gjorde anmärkn:r vid Utsk:s betänk. lN:o 82, öfver väckte motioner om förändring af lagens stadgande rör:de teslamentsfrihelen och gåfva med varm hand. Då härefter föredrogs LagUlsk:s i gårdagens plenum på bordel lagda betänk.
De cember 1857 sanktionerade författning angående upphäfvande af bördsrätten i stad. I öfrigt får Utskottet erinra, att föremålet för detta Betänkande endast varit den egentliga, på skyldskap grundade bördsrätten till jord å landet, men icke de öfriga för vissa fall i lag samt särskilta författningar och privilegier medgifna lösningsrätter till sådan jord, — såsom då frälsemans fasta gods blifvit till Kronan indraget, — då ägor och lägenheter, som varit tillslagna kyrkor, prestebord eller skolor och hospitaler, förbytas eller på hvarjehanda sätt afhändas, — då preste-stommar och mensaler, som blifvit lösta till skatte, säljas utom börd. i hvilka fall kyrkorna eller församlingarne äga dem åter inlösa m. m. Alla dessa jemte andra sådana lösningsrätter hvila till hufvudsaklig del på politiska eller statsekonomiska skäl och hafva derföre bort från frågan om den egentliga bördsrättens upphäfvande särskiljas. Enahanda är i väsendtlig mån förhållandet med lösningsrätten til! ett borttransporteradt kronorusthåll, hvarför, såsom Kongl. Förordningen den 22 Februari 1749 utvisar, hufvudsakligen åberopats statsekonomiska grunder och hvilken lösningsrätt i allt fall Kongl. Majit äger att såsom en ekonomisk lagstiftningsfråga ensam reglera. Til! förekommande af misstydning har emellertid jemväl denna lösningsrätt här bort undantagas.
Ad:s beslut, och att således 3 Stånd äro ense derom, att hos Konungen anmäla, att de vigtigaste ärendena, oaktadt en månads förlängning af riksdagen, ej hinna afgöras. Frih. Cederström: Den siste värde talaren har rätteligen anfört, att af 80 §:n Riksd.Ordn. ej kan hemtas anleda. till annat än en enkel anmälan om behofvet af en månads förlängning af riksdagen; men han har deremot, på grund af 10g §:n RegF:n, trott sig kunna komma till ett annat resultat, emedan deruti ej skulle stå, huru efter den 4:de månadens förlopp skulle förfaras. Sistnämnda § är dock, enligt min öfvertygelse, fullkomligen öfverensstämmande med 80 §:n Riksd.Ordn., då den innehåller: ”Skulle likväl, vid ''nämnde tids förlopp, R. St. ännu icke hafva riksd.-ärende"na afgjort, anmäle de det hos Konungen och aske, att riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst en månad derefter” — det vill säga för hvar och en som förstår Svenska Den ag April f. m. 38g språket, att de kunna begära 8 dagar, i4 dagar, 3 veckor, men högst en månad, — "hvilket Konungen ej äge makt "att vägra eller förhindra. Der så oförmodadt hända skulle, "alt, vid den sålunda förlängda tidens utgång, R. St. icke "hade staten reglerat eller någon ny bevilln. till bestämdt be"lopp sig åtagit, då skall Konungen kunna R. St. åtskilja, "och fortfare den förra bevillningen intill nästa riksdag.” Äfven här torde man väl begripa och vilja finna, att om Sländerne, i stället för en månad, begärt 14 dagar, och dem erhållit, efter sådant af Konungen ej kunnat vägras, men icke vid denna tids utgång hunnit reglera staten, är Konungen efter oftanämnda 10g §:n berättigad att Ständerna åtskilja; ty mer än en anmälan örn förlängd tid äga Ständerne icke att frambära.
De il § 2 mom. omförmälda försäljningsrättigheter varde, jemte dem, som Magistraten, sedan Stadens Äldste hörde blifvit, finner skäligt låta, i uppsagda eller förverkade rättigheters ställe, under nästföljande försäljningsår utöfvas, innan Juli månads utgång af Magistraten uthudna på offentlig auktion, för högst tre år i sender, åt den eller dem, som åtaga sig afgift för högsta kannetal. Magistraten äge att, efter Stadens Äldstes hörande, bestämma, om flera rättigheter skola utbjudas samfäldt i ett utrop eller hvarje rättighet särskildt. Auktions anbuden profves af Magistraten, som äge dem, med tillbörligt afseende u de bjudandes behörighet och tjenlighet, antaga eller förkasta. Bildar sig i stad bolag för öfver lagande af all den minuthandel med eller all den utskänkning af bränvin, eller af beggedera, hvilken eljest skolat, enligt nästföregående moment, på auktion derstädes utbjudas, må Magistraten, sedan Stadens Äldste hörde blifvit, härom med bolaget, utan föregången auktion, sluta aftal för högst tre år i sender. Härvid får dock afgiften ej bestämmas lägre, än sammanlagda beloppet skolat, enligt 16 §, minst utgöra, i fall försäljningsrätligheterna varit åt särskilda personer upplåtna. § 11 * Gästgifvare vare ej pligtig att bränvin till utskänkning hålla.*) § 12. Gästgifveri å landet, för hvilket, vid den tid då denna författning blifvit till efterlefnad gällande, utskänkningsrättighet utöfvas, varde vid rättigheten fortfarande bibehållet, intilldess densamma upphör genom uppsägning eller förverkas. Hvarje år, så länge rättigheten varar, skall, innan Bevillniugs-taxerings-kommitté för soknen sammanträder, soknenämnden beräkna det kannetal bränvin, som må anses komma att under det nästföljande försäljningsåret å gästgifveriet försäljas, i fall utskänkniugsrättigheten der fortfarande utöfvas. Taxerings-komrnittéen pröfve beräkningen och bestämme det kannetal, för hvilket afgift skall erläggas.
Det är utur dessa synpunkter jag, sedärt Utskottet blifvit bordt, nödgas förklara» att jag äfven i denna händelse finner en anledning, att, i hvad på mig ankommer, för Herr StatsMiliistern för utrikes ärendeme vägra den decharge för en förfluten förvaltning, som blifver föremål för ColistitutionsUtskottets generela betänkande, och att äfven i anseende till honom yrka tillämpningen af Regeringsformens 107 §. Hans Eoccellence Herr Grefve von Plasten, Baltzar Bogislaus: Då ConstitutionsUtskottet yttrat sig öfver denna fråga, anser jag öfverflödigt alt utlåta mig i sjelfva l6o Den 17 Jul i i e. ra. mulet; men jag nödgas högtideligen protestera deremot, att ett Norrska Rikets angelägenheter rörande ämne blifvit dragit under Svenska Authoriteters åtgärd. Det torde ej behöfva vidlyftigt utvecklas, huru nödvändigt det ar att visa, det vi ej vilja blanda oss i Brödrafolkets affairer, så mycket tnera sorn det legat en eller annan till last, att hafva velat sammanblanda hvad som bör vara åtskiljdt. Då Norrige har eli egen Styrelse, ett eget StorThing, och egna controller, blir det lika obehörigt* om man i Sverige vill draga under pröfning Norrska angelägenheter, som om man i Norrige ville pröfva de Svenska. Jag anhåller, att denna min protest måtte blifva i protocollet intagen. Grefve Horn, Claes Fredrik, anförde skrifteligen:
Och hans arbete gifver det intrycket, att han gått därtill med ärligt forskningsallvar och talar däri ur sin personliga Öfvertygelse med öppen sanningskärlek. Därför böra hans ord ej få förklinga opåaktade. e.En fosterländsk angelägenhet. Viktor Rydberg har till konstnärsklubbens julblad för detta år bidragit bl. a. med följande » utdrag ur en monolog »: » Betrakta vår svenska ungdom, när den högtidliga dagen för dess inträde i vapentjänsten kommit! » I herrar målare! Hvarför hafven I aldrig, så vidt jag vet, valt detta till ämne för edra framställningar? Hvad man nu än må säga om ett ' ämnes ' betydelse för en målning, kan man väl ändå icke påstå, att en god målning blir dålig, därför att hon har ett fosterländskt ämne och gläder våra hjärtan med anblicken af ett ädelt folks ynglingaskaror, sådana de te sig å denna betydelsefulla dag. » Miltiades, Kimon, Perikles, om edra andar kunde skåda vår beväring tågande till och från sina Öfningsplatser, och jämföra den med de ynglingaskaror I förden till vapenlekar! I voren hedningar, och det är naturligt, att vi, som äro kristna, böra kunna uppvisa ett uppbyggligare skådespel, hvad de unge fosterlandsförsvararne vidkommer, än I. Men kunnen I ej komma hit och se med egna ögon de härliga frukterna af den omsorg vi nedlagt på vår ungdoms uppfostran, så tron åtminstone icke det rykte, som kanske hunnit ända till de elyseiska fälten, att de sånger våra beväringsynglingar sjunga äro de liderligaste och skändligaste; att den glädje, som präglar deras anleten, lyser ur deras ögon och talar i deras åtbörder, är bränvinsrusets; att de känslor, med hvilka deras egna bygders män och kvinnor och barn se deras° skaror nalkas, är förskräckelsens och vämjelsens! Tron det icke! Vi hafva ju predikstolar, skolor och hemlif, för att icke tala om länsmän och militärbefäl, och ryktet är ju omöjligt, om dessa faktorer någorlunda uppfyllt sin bestämmelse. Våra styrande skulle icke uthärda att se slikt.
Med den på timmen precisa expedition och utväxling af försändelser mellan Berlin och Iduns byrå i Stockholm, som under dessa förhållanden äro nödvändiga för modetidningarnas snabba och regelbundna utgifvande, kan ofta en enda försinkad post eller i tullen försenad sändning vålla de största bekymmer och föranleda vidlyftigt telegraferande mellan de båda hufvudstäderna. Vi våga tro, att denna uppfattning i längden visat sig vara den rättvisaste och riktigaste. Ingen skall kunna förneka, att icke månget praktiskt litet guldkorn under veckornas lopp vaskats fram med sanden genom Iduns » frågespalter ». Och sanden? Ja, den har väl ock sin uppgift här i världen och rätt att finna sin fåra, om ej för annat, så för att den — gömmer guldkornen. På vår medarbetarinna fröken Kjellbergs axlar hvilar också omsorgen för en annan part i Iduns » hushållning » — afdelningen för » Frågor och svar ». Få afdelningar i » damernas egen tidning » torde väl vara på samma gång så populära och från många håll förkättrade som dessa fintryckta spalter i vår annonsbilaga. Redaktionens grundsats har alltid varit den att så långt som möjligt här lämna läsekretsen fritt spelrum för sina önskningar, sin vetgirighet och sitt skämtlynne, äfven om det då och då tagit sig cn något naiv form. Efter allt detta får fröken Kjellberg sannerligen icke mycken tid öfrig, men helt visst torde dock Iduns läsarinnor erinra sig, att de återfunnit hennes litterära märke under mer än en talangfullt affattad lefnadsteckning eller skiss i Iduns spalter. Och till sist — på ännu ett område har hon gjort och gör tidningen goda tjänster: de diplomatiska beskickningarnas! Vid anskaffandet af ett porträtt, vid vinnandet af en för vår publik intressant upplysning gäller det kanske ibland att besegra en rest af fördom, ännu rotad hos en del af vår kvinnovärld, att upptina en smula förbehållsamhot el-, ler utplåna en skymt af missförstånd. Den manliga otympligheten skulle här lätt komma till korta, där den kvinnliga smidigheten visat Det är emellertid i sanning besvärligt att sköta denna af delning! Tillströmningen är så stor och utrymmet så begränsadt.
Det är för att bibehålla R. St:s värdighet, för att gifva vigt åt R. Sits skrifvelser till K. 31. som jag önskar, alt framställningar af sådan ari som denna, icke skola frambäras lill K. M. Jag förblifver således vid mitt tillstyrkande, att Ståndet ville afslå den ifrågavande punkten. Då nu H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle hvad Utsk. i förevande punkt tillstyrkt ropades ja och nej; hvarpå H. Ex. förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande. Hr Printzensköld: Jag anhåller om votering, icke derföre alt jag anser saken vara af vigt men derföre att jag anser det stridande emot Ståndets värdighet, att besvära K. 31. med en skrifvelse af sådan art, som denna. Uplästes till justering och godkändes följande voter:s-propos.: Den, sorn bifaller hvad StatsUtsk. i dess utlåt. N:o 167, tillstyrkt uti 21:sta punkten, ronde efterlysning af personer, som häfta för obetalde kronoutskylder, voterar ja; den det ej vill voterar nej; vinner nej, afslår R. o. Ad. förenämnde punkt af Ulsk:s utlåt. Vid votens slut befanns att rösterna hafva utfallit som följer: Ja — 6. Nej — 15. 22:o ang:de förändringar i stadgande för redovisnin 23* - 356 Dea 5 Juli e. m. gen af kronoupbörden-, och 23:0, ang:de preskription f ör skallskyldiges och redogörares ansvarighet. R. o. Ad. biföll livad Utsk. i dessa punkter tillstyrkt och hemställt. Vidare förekom och lades lill handlingarne Utsk:s yttrande, alt öfriga i sisth riksdags StatsUtskis utlåt. Nio 242 behandlade frågor, som nu åter blifvit i enskilde motioner väckte, dels blifvit besvarade, dels förfallit genom hvad Utsk. tillstyrkt i anledn. af K.
M. användas, så , väl till ytterligare understöd åt Degebergs Landtbruks-Inslitut, för så vidt sådant af behofvet påkallades, som i moa af derom skeende framställningar, till understöd för inrättande af sådana läro-anstalter i andra Rikets landskap, der invånarne sjelfve vilja dertill bidraga, medelst anskaffande, å egen bekostnad, af för ändamålet lämplig local, och hvad i öfrigt utöfver det understöd, som af staten beviljades, kunde behöfvas. Tid öfvervägande af hvad, i frågan om understöd för Degebergs Landlbruks-Institut, sålunda och i öfrigt förekommit, hafva Rikets Ständer, då erfarenheten visat, att berörde Institut, under dess skicklige och nitiske föreståndares ledning, varit af en obestridlig nytta lör det allmänna, såsom en Cenlral-Inrältuing, hvarifrån utgått practiskt bildade landtman,t af hvilkas verksamhet betydliga fördelar, medelst förbättringar i landtbruket, äro alt emotse, och då det således är af högsta vigt, att denna Inrättning beredes tillfälle till en utvidgad verkningskrets, funnit, i enlighet med hvad E. I\. M. i Nåder föreslagit, behofvet påkalla tillökning uti det vid sisla Riksdag för detta Institut beviljade anslag, hvarvid, med beräkning jemväl af en lämplig ersättning till föreståndaren Nonnen, för det han, i och för Landtbruks-Institutets behof, anskaffar och underhåller byggnader, sorn eljest för egendomen icke erfordrades, Rikets Ständer ansett det ifrågasatta anslaget böra skäligen bestämmas till 10,000 R;dr Banco, deruti inbegripne de reitan vid sista Riksdag beviljade 5,000 R:dr, och således bifallit, att, jemte berörde 5,000 R:dr,elt y tterligare anslag till lika belopp må för Landtbi uks-Inslitutet vid Degeberg på denna Titel uppföras, att intill nästa Riksdag utgå, mot vilkor, att vid Institutet kostnadsfritt lemnäs undervisning och uppehälle ät ffme e lever - Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
A id öfvervägande .af detta mål, bär förekommit, att den stadgade in» »kränkningen uti sågnings-iäiten å skalllagde sågar ©tvifvelaktigt har sin :grund deruti, dels att skr cai ne icke .mätte för mycket och hastigt anlitas sillm. Besv, och Oecon. Ulsk. Betänkande JVr:o »5 och afverkas, dels att redan befintlige, till visst sågningsbelopp skattlagdt s-ågar icke matte lilla intrång; att skogarue i senare tider, förnäinligist »imomen högt upp drifven sågtill verkning, blifvit i betydlig mbn medtaga t; alt på de ställen, der skogstillgången medgifver en större »(verkning äu redan är tillåten, sågverksegare» har den utväg öppen att erhålla ny undersökning, för att fa sågrättigheten, i rnon «af skogstillgången, utsträckt; ntt en sågverksegare icke annorledes är betaget att försäga en annan såg•innehafvares timmer, än så vidt sågningsrättigheten derigenom öfvarträdes; alt den omständighet, att det lofgifna beloppet timmer icke kan, för hvarjehanda orsak, under året afverkas, blifvit behörigen afsedd, och olägenheten deraf, så vidt möjligt varit, undanröjd genom ofvanberördq
1 rörande bestämmande af transitafgilten för Genever, Cognac, Rhum och Arrac, dels sid. 2 beträffande föreslagna rättelser i kredit-upplags-tarifen i afseende å hufvud-rubriken Tobak, dels sid. 5 alt i nyssnämnde tarif vid rubriken Socker, krossadt lumpoch Havanna-Terres, må tilläggas Topp-, Kandioch Kak-, samt artikeln Sirap i samma tarif upptagas med minimi-qvantitet af lil centner och transit-afgift af 15 öre cenlnern, samt dels sid. 4 i afseende å förtullning under nästkommande år från kredit-upplag al gods, som innevarande år blifvit å sådant upplag intaget, blef af Ståndet bifallet; och ansågs Memorialet i öfriga delar å Preste-Ståndets sida ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskottets Memorial N:o 54, angående föreskrifterna i 3:dje Artikeln af Bankoreglementet. 630 Prot.-Utdrag den i6 November 1857. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskottets Memorial N:o 54, angående föreskrifterna i 5:dje artikeln af Bankoreglementet. Frän Hedera. Bonde-Ståndet. S. D. Vid föredragning af ett från Högvördiga Preste-Ståndet ankommet, den 24 sistlidne Oktober bordlagdt Protokolls-utdrag N:o 376, innehållande inbjudning till de öfriga Stånden, att förena sig uti det af Preste-Ståndet, vid pröfning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 116, i anledning af väckta motioner, angående omarbetning eller ändring af Kongl. Stadgan för Rikets Allmänna Elementar-läroverk den 14 Augusti 1856 m. m., fattade beslut, hvarigenom Preste-Ståndet, med ogillande af Utskottets i Usta punkten sid.
F ö r öfrigt kunna öfriga nummer af årgången erhållas p till komplettering mot insändande af 15 öre i frimärken pr nummer. 5 Permar till Idun kunna ock användas till Montgomery. Historien om den Nederländska republikens uppkomst af I. Pris häft. i 4 delar 15 kr., inb. i 4 band 21 kr. [G8f] ocö Eaccelsior-Te. Böcker lör ungdom på " Wilhelm Billes förlag; Kalle HjellllS barndomsminnen, af CD [524] Detta arbete är en sammandragen bearbe:ning af och kommer att innehålla allt det väsentliga, af hvad det stora och dyrbara nationella verket » Nordisk Familjebok, Konversations-lexikon och Realencyklopedi » innehåller — således den samlade frukten af detta innehållsrika verk — med tillägg af resultaten af de nya forskningarna på vetandets alla områden under den tid, som förflutit under nämda verks långvaiiga utgifning; och är förlag: E Otto Dahlström &amp; Komp. Gernandts Konversations-Lexikon. &lt;l CD co cd Ylleartiklar. Vantar, särskildt), Sockor Damasker, Ylleunderbyxor, för Gossar af Ylleoch Ylleunderkläder, Filtkjolar, Silkesschalar, lager Gosskalsonger, lager Tricotsnörlif, Bomullskjolar, Teatermössor, mössor, och välsorteradt Ylleunderlif, Yllekjolar, Yllekragar, För Barn: ningar Stort Undertröjor, Damasker, Gosströjor, Kalsonger, Knävärmare, CO m. m. Yllekoftor, schalar, Tröjor, Damasker, Fruntimmer: Simdrägter, västar, Strumpor, Maggördlar, Bomullsstrumpor, flere gånger prisbelönade och fullt jemförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. Soja, På I SIOCEHOLM, på flaskor för utspädning. a x i c i.
Maji* Sig endast dela Rikets Ständers egen öfvertygelse, dä Kongl. Maj:t genom Kronprinsens nu afslutade giftermål, ser ett nytt föreningsband knytas för Konung och Folk, mellan samtida pligter och framtida förhoppningar, mellan den. vundna lönen för ömsesidiga bemödanden, och den stadgade säkerheten att samma tänkesätt alltid skola krönas af samma framgång. Må den Alsmäktiges skydd hvila Öfver den af Kongl. Maj:ts Kärälskelige Herr Son nu ingångne förbindelse, och den alltid omgifvas af tvänne trogna Folks förböner och tillgifvenhet. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Dat um ut supra. CARL JOHAN. G. af Wetterstedt. Utdrag af Protocollet öfver Kammar-Arén* der, hållet inför Hans Maj;t Konun - ‘Proposition om Recognitions-Skogarne S’S gen uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott den ii Februarii 1823. Närvarande: Hans Excellence, Justitia Ståts-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence, Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Grefve von Engeström. Deras Excellencer Stats-Råden: * Herr Grefve Rosenblad. Herr Grefve Fleming. Hans Excellence, Hof-CantzIerenHerr, Grefve af If Atterstedt. Deras Excellencer Stats-Råden: Herr Grefve Cederström. Herr Grefve Skjöldebrand. Stats-Rådet, Herr Grefve Löwenhjelm. Tillförordnade Stats-Secreteraren, Förste Expedit ions-Secreteraren Danckwardt. Sedan Kongl. Maj:t i anledning af Riksens Ständers vid sista Riksdag till Kongl.