Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
B. 289. A. 369. XVII. £. 471. — Wto 224. i frågan om upplåtande af jord utaf WisingsJiorgs KungsLadugårds ägor, till ökadt utrymme för Wisingsö Kyrkogård. XII. B. 289 A. 36g. XIII. E. 91. — Wto 225. i frågan om försäljning till skatte, dels af Kungsgårdar, och Kronolägenheter, dels af Kyrkohemman och Boställen. XII. B. 289, 36q. XIII. 1. 3, 5q. XV. U. 62, A. 247. E. 382. y Wto 226. i anledning af återremiss å Wto 117. XII. B. 289. A. 371. XIV. A. 47. XV. E. 3o7. B. 381. A. 40g. ( 20 3 ) StatsUtskoltets Memorialcr, Belänkanden och Utlåtanden: N:o 227. i anledning af Riksdagsfuilmagtigen från-Westernorrlands Län Mils Slrindlunds motion, om anvisande på RiksgäldsContoret af ett Crediliv af en million Riksdaler för spanmålsundsättnirigar vid inträffande svårare missväxtår. XII. B. 289. A. 37i. XIII. E. 91. XIV. U. 184. XV. A. 236. «— N:o 228. i anledning af återremiss å MT:o 156. XII. B. 289. A. 371. — M:o 229. i anledning af Herr von Troils, E., motion, att åt RiksgäldsContoret må uppdragas, att ärligen upptaga lån emot ouppsägbara obligationer, för att åter utlånas emot inteckning i jordegendom. XII. B. 289, 371. XIII. A. 9 1— 3V:o 23o. i anledning af återremiss å.
Således i årlig ersättning ... ,... Rd;r 5,1 OR, då kostnaderna för Geijerska husets tillbyggnad, förändring till Riks-arkiv och ornering uppgå till omkring 60,600 R.dr; och då nämnda kostnader otvifvelaktig! skulle komma att mer än till fullo betäckas af den för Riks-arkivets nuvarande hus, om det försäljes, påräkneliga köpeskilling, uppskattad till 120,000 R:dr Riksmynt, hvarå äfven böra beräknas inflytande räntor under tiden.; vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå, att Rikets Ständer, jemte samtycke dertill, att Kronan, med Fem Tusen Ett hundra R:dr Riksmynt i hyresersättning årligen under tretton år från och med April månad 1861, inlöser den Stockholms stad för samma tid förbehållna dispositionsrätt. öfver f. d. Geijerska huset, mätte på Riksgälds-kontoret, till Kongl. Maj:ts disposition, anvisa hvad till dylik hyresersättning belöper på nästa Stats reglering, efter 5,100 R:dr om året; att likaledes på Riksgälds-kontoret måtte, till Kongl. Maj:ts disposition, anvisas Sextio Tusen Sexhundra Riksdaler till Geijerska husets tillbyggnad, ornering och anordnande för Iliks-arkivet; samt att, när detta verk med sina samlingar kan dit flyttas samt utväg hunnit beredas jemväl för Vitterhets-, Historie och Antiqvitets-akademiens förflyttning ur Riks-arkivets nuvarande hus vid Skeppsbron, det sistnämnda må på offentlig auktion, efter föranstaltande af Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgäldskontoret, försäljas och köpeskillingen till Riksgäldskontoret inflyta. De till detta mål hörande handlingar och ritningar skola tillhandahållas Rikets Ständers vederbörande Utskott; och Kongl. Majrt förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Ar och dag, som ofvan. CARL J. A. Gripenstedt. Ut - Kongl. Majds Nåd.
I öfverensstämmelse med detta yttrande och i betraktande af härvid förekommande förhållanden, anser sig Utskottet böra tillstyrka Rikets Ständer att medgifva, det ej mindre de i herr fiörnsteins motion omförmälda sedlar, än äfven alla de riksgälds-sedlar, hvilka afses uti ofvanberörde, till Utskottet öfverlemnade ansökningar, må af riksgälds - Slat-Utik:s Utlåtande, N:o 176. 15 kontoret inlösas med samma sedlars, utaf kommissariatet godkända, belopp, i,256 r:dr 4 sk*» motsvarande i bankomynt åtta-hundra-trettiosju riksdaler 18 sk. 8 rst. Beträffande de medel, hvarmed den nu tillstyrkta sedelinlösningen, derest densamma af Rikets Ständer varder beviljad, skall verkställas, så anser sig Utskottet böra erinra, hurusom, till följd af Banko-styrelsens beslut, återstoden af den fond, hvilken för inlösandet af Riksgälds-kontorets kreditsedlar och kopparskiljemynts poletter blifvit afsatt å serskild räkning i Rikets Ständers Bank, eller Riksgälds-kontorets dervarande räkning n:o 2, är redan år 1846, efter afdrag af de oinvexlade poletternes belopp, från denna räkning afförd och beräknad, såsom en Bankens tillfälliga kapitalvinst för samma år; hvilken åtgärd rikets nu församlade Ständer, jemlikt 14 § b Banko-utskottets memorial n:o 14, gillat och godkänt. Nj^ssnämde vid preskriptionstidens slut återstående behållning, hvilken, på sätt här afvan är uppgifvet, utgjorde 278,219 r:dr i4 skillingar banko, har följaktligen ingått uti den efter i845 års början upplupna bankovinst och kommer alltså att, jemte densamma, aflemnas lill Riksgälds-kontoret vid slutet af innevarande och nästpåföljande 2:ne år.
Seb. Tham. 48 Utlåtande i anledning af Rikets Ständers Herrar Revisorers Berättelse rörande Kongl. Myntverket, vid granskning af Stats-Verkets räkenskaper och förvaltning för år 1840 och 1841' Efter erhållen del af Rikets Ständers Herrar Revisorers Berättelse, i hvad. densamma rörer Kongl. Myntverket, få undertecknade, Kongl. Myntets tjenstemän, i afseende å punkterna sub l i t te lis c, g och h, som kunna utgöra föremål för vårt yttrande, upplysningsvis följande andraga: l:o. (Lit. c.) Att veds och kols m. fl. effekters upphandling under hand, såsom alltifrån äldre tider vanligt, utan hållen entreprenadauktion, dels föranledts af ovisshet om större eller mindre behof, i beroroende af tillfälligt större eller mindre myntning, och dels ansetts, under kontroll af Öfver-Direktören, som äger, i förhållande till behofven, besluta om så väl den lämpligaste tiden för upphandlingarne som prisernas antaglighet, kunna medföra snarare besparing än förlust för Kongl. Myntverket, äfvensom att, i jemförelse med det äfven å Mälaresidan belägna Garnisonssjukhuset, hvarest årligen begagnas cirka 400 famnar ved, ehuru icke några kol, vid inhemtad upplysning, det befunnits, alf, i medeltal för åren 1840 och 1841, Kongl. Garnisonssjukhuset, enligt entreprenad-konlrakler, betalt för björkved 7 R:dr 2f sk. samt för lalloch granved 5 R:dr 8 sk., då deremot Kongl. Myntverket, likaså i medeltal för samma år, vid upphandling, under hand, betalt för björkved 7 R:dr 1 sk. 6 r:st. samt för, bland ved af tall och gran 4 R:dr 46 sk. 6 rist. allt Banko per famn. 2:o. (Lit. g.)
Utskottet har tagit denna motion i öfvervägande; men då densamma åsyftar en, efter Utskottets tanka, skadlig rubbning i arfsoch testamentslagarne samt inskränkning i de rättigheter, som dels deruti, dels ock i serskildta författningar, angående Kronohemmans besittning, äro skyldeman förbehållne ; och härtill kommer, att någon lag ännu icke finnes, som närmare bestämmer sättet och rättigheten att andras barn såsom egna upptaga; kan Utskottet ej i någon del biträda motionärens förslag, utan hemställer vördsamt , att motionen icke måtte till någon åtgärd föranleda. Stockholm den i5 April iSfo. 6 Lag-Utskoltcls Betänkande, N:o 35. Betänkande , i anledning af väckta motioner angående så kallade Undantags-Contracters intecknande. Till Lag-Utskottels handläggning hafva från Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Slåndet blifvit remitterade två motioner, den ena af Herr Hjerta, Lars, och den andra af Riksdags-fullmägtigen Petter Persson från Calmare Län, innehållande hemställan derom, alt Rikets Ständer matte förnya deras, genom underdånig Skrifvelse den ai April iS35, gjorda, men af Kongl. Maj:t icke i Nåder antagna förslag till det Lagstadgande, att undantags-förmoner, som vid försäljning af fast egendom betingas, skola intecknas ; och hafva inom Hedervärda Bonde-Ståndet Nils Strindlund från Vester-Norrland samt Nils Persson från Södermanland förenat sig med Petter Persson ; hvaremot Johan Jacob Rutberg från Norrbotten, Ola Jeppsson från Blekinge m. fl. ansett berörde föreskrift otjenlig, såsom medförande kostnader för undantags-innehafvare, samt föranledande dertill, att desse ofta skulle förlora sina förmoner derigenom, att de af glömska eller oförstånd försummade att föreskriften iagttaga.
Beträffande slutligen de anmärkta olägenheter, de i förråden befintliga olika modellerna af krigsgevär skolat utöfva synnerligen på skarpskytteföreningarnes skjutskicklighet, hvilka föreningar, efter Revisorernes förmenande, skolat från Kronans förråd fått sig tilldelta gevär, hvartill den nu brukliga ammunitionen icke varit passande; så får jag till bemötande af denna anmärkning och belysande af dess obefogenhet endast i underdånighet anföra, att några andra brukbara gevär, afsedda för skjutning med skarp ammunition, än af 1860 års modell, likasom att ingen annan skarp ammunition än sådan, som tillhör dessa gevär, hittills blifvit från Kronans förråd till ifrågavarande föreningar utlemnats, om än någorlunda tjenliga till exercisbruk, hafva dock, i anseende till deras utslitna och för skarpskjutning vådliga beskaffenhet, omöjligen kunnat ifrågakomma att f föreningarne till målskjutningsöfningar användas. Stockholm den 24 December 1864. FA B. WREDE General-fälttygraästare och Chef för Artilleriet. Carl Skytte. — 292 Kong!. Krigs-koHegii Fortifikations afdelning, med underdånigt utlåtande öfver ett i 1864 års revisionsberättelse om statsverket förekommande yttrande. Stormäktigste, A11 e r n å d i gs te Konung! Sedan Eders Kongl. Maj:t under deri 21 sistlidne Oktober genom nådig remiss anbefallt
Pedagogier, angående förklarande af alla för elementarläroverk. — lig. 36 4 2 25 — b. 25 April b. 25 April å. 29 April b. 29 April » om anslag till 1 4 1 139 69 » om inrättande på landet af så- 0 HufvudTiteln. dana i stället för högre folkSe Åttonde skolor Bd. 458 4 1 139 73 Pensionsanstalt, om inrättanne af en för befälhafvare, styrmän och annat sjöfolk å Svenska, till utrikes fart använda segeloch ångfartyg äfvensom machinister och eldare å sistnämnde slags fartyg 113 Bg. 277. 4 1 172 212 . b. 20 Okt 1863 b.20Okt. 1863 å. 21 Okt. 1863 a.21 Okt. 1863 » för kofferdifarande sjömän, genom beskattning å exportörer och importörer af handelsvaror — A. 137 5 1 9 21 Se Bevillning Pensionskassor, angående ersättning för afgifter af enskilda skådespelare m. 11. till Kongl. Theaterns och Hofkapellets . 21 4 1 153 1 Se Nionde HufvudTiteln. Pera, angående en Svenska beskickningen i Turkiet tillhörig fastighet, belägen i Konstantinopels förstad 125 4 i 202 — b. 2iOkt. 1863 b.23 Okt. 1863 b 24 Ok 1.1863 b.|240kt. 1863 179 21 Persedlar, arméens kasserade, angående stället för deras försäljning i Bd. 195 8 ! 48 b. 7 Febr. b. 28 .Ian. b. 7 Febr. b. 4 Febr. Personliga skyddsafgiften, om nedsättning i den nu utgående. P. 99 ■5 1 9 8 Se Bevillningsjstadga. » om användande af dess halfva belopp till folkskolornas understöd i Bg. 273 4 t 139 94 Se 0 Åttonde HufvudTiteln. 96 E. W P. ; N:0 N:0
Utskottet, sorn erkänner, alt sina framför ordet rådslag i det öfverlemnade förslaget till ändring af Regerings-Formens 3g är mindre lämpligt och fullkomligen umbärlig!, hemställer till Borgareoch BondeStånden, att De må, med godkännande afden gjorda anmärkningen, tillåta, att omförmälde ord må utur det af nämnde Stånd till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagna förslaget till ändring af RegeringsFormens 3g §. få utgå. Hvad åter angår Ridderskapets och Adelns anmärkning om uteslutande utur 91 §. Regerings-Formen af den der gifna hänvisning till Regerings-Formens 39 §., är förhållandet, att 3g §. Regerings-Formen på intet annat ställe än i den sista punkten omtalar den händelse, att Konungen utöfver tolf månader ur Riket blifver, och att hvad i 91 §. säges om nyssnämnde 39 §, således förlorar betydelse, när slutpunkten i förstnämnde §. borttages. Bih. till R. St. Med erkännande således af den anmärknings rigtighet, som Ridderskapet och Adeln i detta afseende gjort, och enär härtill kommer, att äfven om, enligt Preste-Slåndets förslag, 3q §:ns slutpunkt skulle bibehållas, den nämnda hänvisningen i 9r §. icke destomindre är åtminstone umbärlig, lår, i sammanhang med det i Memorialet N:o 56 gjorda förslaget till ändring af 39 §. Regerings-Formen och således med det, för samtlige i nämnda Memorial föreslagna ändringar, sedermera, uti Memorialet N:o 68, gjorda förbehåll, Utskottet till grundlagsenlig behandling föreslå, att 91 Regerings-Formen må erhålla följande ändrade lydelse: I den händelse, att Konungen — hvilken de nyttigast finna.
Kronofogden i orten beordrade Länsmannen alt nämnda resolution i laga ordning verkställa och de inflytande medlen till fordringsägaren emot qvitto och vederhäftig borgen utbetala. Med anledning deraf inställde sig Länsmannen den 24 i samma månad vid Kengis bruk, och,—efter det Sohlberg företett Pajala Häradsrätts utslag den 4 Mars 1852, uti tvist emellan Per Purra och Sohlberg, hvaraf inhämtades, att Purras genom detta utslag faststälda fordran hos Sohlberg uppginge till 22 597 Riksdaler 41 sk. 5 rst. Riksgäldssedlar, och att Sohlberg, enligt samma utslag, skulle äga att med jernsmide efter utsatt pris gälda nämnda summa, — utmätte hos Sohlberg för Korpis fordran, uträknad till 564 Riksdaler 11 sk. 5 rst., samt för förrättningskostnaden 3 R:dr 18 sk. Riksgäldsmynt, 340 Lispund stångjern, hvilket Korpi berättigades att emot qvitto och vederhäftig borgen utbekomma. Sedan detta för sig gått, såsom nämndt är, den 24 Mars 1857, inlemnade Häradshöfdingen Ekström den 28 påföljande Maj till samma Kronofogde, med begäran om verkställighet, det till Purra utfärdade exemplar af Pajala Häradsrätts nyssberörda, i tvisten emellan Purra och Sohlberg den 4 Mars 1852 meddelade utslag, hvarå den 4 Oktober samma är var tecknadt förklarande af Purra, att den genom samma utslag faststälda fordringen, efter afdrag af tre rubel silfver, dem Purra af Sohlberg bekommit, transporterades på Nils Keskitalo, äfvensom, i styrkt afskrift, en af denne den 14 Maj 1857 utfärdad handling, hvarigenom samma fordran öfverlåtits på Häradshöfdingen Ekström.
De togo sig förresten präktigt ut, de båda, som de stodo der — Edmée de La Feuillade och Eugène de Beauharnais, — han artigt böjd fram emot henne med ett skälmskt, strålande leende, hon smärt och hög, litet afvisande tillbakalutad mot den monumentala kaminen af grönt egyptiskt marmor, som så vackert framhäfde hennes blonda hår och hvita skuldror. Förste Konsuln kom in och helsade på sina gäster — välvilligt, bryskt jovialt, som det var hans vana, när han var i riktigt godt humör. Det varade en stund, förrän han upptäckte gruppen vid kaminen — plötsligt skiftade han färg och reste sig upp. — Hvad här är varmt, sade han otåligt, omotiveradt. Edmée talade muntert med Monsieur de Beauharnais — kanske litet forceradt, men icke i ögon fallande; hon hade nu redan förvärfvat betydlig verldsvana, och nödvändigheten hade lärt henne sjelfbeherskning. Denna stora, förtviflade och vågsamma kärlek hade på kort tid mognat henne till en erfaren och rådsnar kvinna. Bonaparte stod och såg på dem; han rynkade ögonbrynen och sköt underläppen ut. Edmée låtsade, som om hon icke märkte honom. Hennes leende profil, det litet tillbakakastade hufvudet på den fina, långa halsen aftecknade sig beundransvärdt mot det mörka marmoret. Rodnaden på hennes kind blef en smula djupare under hans blick, annars märktes der intet. — Förbannad race, tänkte han halft missnöjd, halft beundrande — hon har redan en hofdams sjelfbeherskning. Det ligger i blodet. Han fick plötsligt en rasande lust att säga henne något hårdt, obehagligt, och gick fram emot henne med ett ironiskt leende. I detta ögonblick vände hon en smula på hufvudet och såg förstulet på honom från sidan. Der var i denna blick en sådan öm, öfvermodig skalkaktighet, en sådan sprittande, strålande glädje, att den fullständigt afväpnade honom.
Det Berättelse af Banko-Fullmäktige. 57 Det förra upphörde nied andra qvartalet 1842, sedan innehafvaren dåmera uppnått 21 års ålder och det sednare med 2:dra qvartalet 1843, enär Axel Printzensköld den 2 Juli samma år f} llde 15 år. Efter det hos Fullmäktige den 17 November 1842 blifvit anmäldt, att ett af aflidne Kamreraren vid Låne-Kontoret i Malmö, S, G. de Mares efterlemnade 7 barn, den 21 förutgångne September uppnått 21 års ålder, har i öfvervägande kommit, huruvida tlet åt bemälde Ivamrerares enka jemte 7 minderårige barn beviljade och under Litt. K. förekommande anslag af 333 R:dr 10 sk. B:o årligen borde, i förhållande till barnens andel, minskas; men som hvarken det till Riks-Stånden vid 1834 och 1835 årens Riksdag aflåtne och af dem bifallne Banko-Utskottets utlåtande N:o 33, angående understöd åt Enkan de Maré och hennes barn, eller bemälde Utskotts Protokolls-Utdrag i ämnet innefatta något vilkor eller förbehåll, hvilket skulle kunna gifva anledning till inskränkning i hennes rätt att till oförminskadt belopp tillgodonjuta det henne tillagde anslag, ansågo Fullmäktige något afdrag af detsamma icke böra ega rum. Uppå ansökning af aflidne Vaktmästaren vid Banko-Diskont-Verket Lars Sundins efterlenmade Enka, Christina Margretha Lindblad, hafva Fullmäktige under den 5 Augusti 1841, med stöd af 101 § i Banko-Reglementet, i anseende till hennes, af företedde handlingar styrkte, behof af understöd tilldelat henne ett årligt anslag af 75 R:dr B:o, motsvarande i/3 af mannens i Banken egande lön.
Sparre icke blott nu ulan äfven förra gången framlagt, hvarföre jag, med åberopande af dessa skäl, anhåller att R. o. Ad. måtte afslå betänk. Gr. Mörner: 1 sitt senaste yttrande begagnade Gr. Sparre ett medel, som kunde vara rätt väl beräknadt, om det än i juridiskt hänseende icke kan anses antagligt, enär Gr:n hufvudsakligen sökte tala till känslan. Gr:n har genom en rörande målning öfver en ulmätnings-auktion sökt bereda framgång åt sitt förslag. Huru skakande denna målning än kan förefalla en eller annan nerfsvag, anhåller jag dock att få bålla mig vid det framställda exemplet, och att till R. o. Ad:s bedömande få öfverlemna, huruvida icke den, som på e;n sådan auktion inköpt en egendom, må anses vara egare dertill. Ar han nu egare till egendomen, så är det hans lagliga skyldighet att med densamma lagfara, och att vidkännas de dermed förenade afgifter. Fullgör han icke denna sin ovilkorliga skyldighet, utan öfverlåter sitt köp på en annan förr, än lagfart följt så afhänder han sig i allt fall sin egande rätt, detta må nu ske genom öfverlåtande till förre egaren eller genom försäljande till någon tredje person, sådant har ingen inverkan på sjelfva saken. Genom detta öfverlåtande upstår ett nytt köp och det måste såsom sådant betraktas, samt medföra samma följder, som för köp i allmänhet äro i lag stadgadt. Om nu denna operation inträffar nära ett Häradsting, och köparen vet, att säljaren är skuldsatt, så lärer väl den förre icke under - Den 10 Jnli f. m. 513 Underlåta att genast begära lagfart för att undgå obehaget, alt nödgas betala den förre egarens skulder, enär försummelse att söka lagfart kan medföra den påföljd att säljarens fordringsegare kunna begära inteckning i försålda fastigheten. I sådant fall mäste köparen ovilkorligen förse sina handlingar med Charta Sigillata. Skulle han, efter den veckas förlopp, hvarunder Tinget inträffar, öfverlåta egendomen tillbaka på förra egaren, så blir denna sednare ovilkorligen skyldig att äfven han låta med stämpladt papper belägga sin erhållna transport.
Öbom från Norrbottens län, om anslag åt en Provincial-Iäkare inom Neder-Luleå socken; 19:o samme ledamot, derom, att de medel, som inflyta under benämning af stubböresafgift inom Norrbottens län, måtte, efter nödiga afdrag, anslås till befordran af länets odling samt förvaltas af landstinget; 20:o samme ledamot, om statsanslag för kanolisering af Lnleå-elf förbi de s. k. Hedens och Ede forssar; 2i:o G. Bjerkander från Skaraborgs län, om statsanslag för upprensning af ån Lidan; 22:o Olof Olsson i Olebyn af Wermlands län, derom, att aflidne extra Provincial-Iäkaren i Arvika distrikt, Doktor J. F. Bergströms enka Jeanna Maria Bergström och deras dotter Jeanna Albertina Eufemia Bergström måtte beviljas pension å allmänna Indragningsstaten; 23:o samme ledamot, om bidrag af allmänna medel till uppförande af ett skolhus i Arvika; 24:o samme ledamot, om statsanslag till en tredje lärare vid Arvika elementarläroverk; 2S:o S. Bergström från Östergötlands län, om förhöjning af lönen för de fem i tjensten äldsta Kammarskrifvarne i Kammar-kollegium; 26:o A. J. Sandstedt från Jönköpings län, om förhöjning uti den Provincialläkaren i Westra härad af Jönköpings län anslagna lön på stat; 27:o Daniel Danielsson från Jönköpings län, om jordafsöndring från häradshöfdingebostället ett mantal Hvetlanda inom Östra härad af nämnde län för uppförande af bostad åt extra Provinciol-läkaren i samma härad; 28:o Erik Andersson från Westmanlands län, om aflåtande af underdånig skrifvelse lill Kongl. Moj:t med anhållan om utredning af den s. k. Inndtogsgärdens belopp och nådig Proposition om, och, i sådan händelse, på hvilka grunder nämnde skattetitel må från ordinarie räntan uteslutas; 29:o samme ledamot, om fullständigt upphörande af all grundskatt och att Statens inkomster i stället måtte genom bevillning fyllas; Bih. till R. St.
Derföre bör ock Kgl. Majit äga rätt, att dispencera från lagstadgandet, närde ifrågavarande personerna gjort sig värdige af en sådan eftergift, men icke annarsAnsäge man syskonebarn lika främmande inbördes, som andre personer , sä vore det äfven en följd, att man icke kuncie lemna dem af olika kön samma tillträde till hvarandra, som hittills. Huru mången behöfvande, som hittills utan klander kunnat fly till ett syskonebarn, skulle jcke då beröfvss detta stöd? audra menliga följder af detta stadgande , att förtiga. Jag hemställer då till Ridderskapet och Adeln, om det är skäl, att ändra en författning, corn ej medfört någon skada, men vä! gagn. Man bör vara vsrsam att rubba stadgandeti, der både yttre och moraliska skäl tiil den grad måste tagas i beräkning, som i detta fall. Jag anhåller således, att allt tillägg måtte uteblifva. Herr Ehrenborg: Då jag ej ingått uti nå got hufvudsakligt yttrande, är det visserligen likgiltigt, huru afslaget motiveras, men jag tror mig blott böra framställa min mening , att om ock inga serskiUe motiver anföras, äro Riksens Ständer lika obchindrade , att, vid en annan Riksdag, taga detta ämne under pröfning, och de få så myckel mera anledning dertill, m Ben 14 Augusti /. »1. sorn LagComitiéeo icke upptagit sy skan ebarn bland förbudne leder och. föreslagit den förändring, som Lagutskottet nu tramsta Ut. Derföre synes inig att det lika litet i denna sak, som uti andra är nödvändigt, att uti ProtocollsUtdraget motivera afslaget. Herr Grejven och Landt Mar (hålken frågade, Otti Ridderskapet och Adeln önskade, att det af Grefve Spens åberopade skäl borde uti Ridderskapeti och Adelns nyss. fattade beslut, in föras. Ropades några Ja. jemte starka Nej.. I anledning hvaraf Herr Grejven och Landt-. Mar/kalken förklarade , att sorn, efter hvad han, tyckt sig finna, Nej öfverrö&tat Ja, propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln, afslagen.