Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
StatsOiitoiret pa det satt, at öfwerlataren pa sin rakning sjelf eller genom befullmägtigadt Laga Ombud pa sin egen rakning i Läne-Boken affkrifwer det transporteraäe Lapiralet a den insatte Läne»8umman, hwilken äfwen af behörig person Uti Kongl. StatsOntoiret i yuittencs. Boken antecknas. Den person, pa hwilken öfwerlätelsen ffedc, och för hwilken afwen uti Lane-Boken öpnas en ny koiio och egen Rakning under Initial-Bokstafwen af dest Namn, instrifwer sjelf den pä honom transporteracle Summa, och erhäller dera under samma kolio en särssild (Zuittence-Bok, för der pä honom transporreraäe Läne-Lapital, och efter det ^ormulsir, som har ofwan föreflagit blifwit. Derefter bör enahanda anteckning och transport ste Uti Riksgaldscontoiret, sä framt öfwerlatelsen stall blifwa gällande. 4:0. Da en Längifware med döden afgär, böra desi Arfwingar lagligen lc-Zitimera sig innan LäneLgpitalet pä dem transporteras; men sedan sadant skett, bör behallne Läne-8umman fä Uti Statssom Riksgälds - Lontoiren pä dem öfwerföras, och en ny jolio och Rakning pä deras namn öpnas, och detta afwen pä den uphörde Räkningen annoteras. 5w.
” ”Jag har länge ansett, Magazins-Directionen för en olycklig Inrättning i vårt liand och jag bekänner att jag vid våra första öfveriäggningar uti Höglofl. Afdelningen yrkat dess upphörande derföre, att dess Spannmåls-hande! hittills nästan alltid slagit ut med förlust, att den Stats-Uiskottets Betdnkanden. deremot skolat söka sin vinst uti BrännvinsBränning af biott strid Säd,' drifven i stort till Landets skada mera än gagn, att den qväft enskildta Handels -speculatio.ner och loflig industri, att den genom Spannemåls - undsättningar, ofta öfver verkelig» behofvet, till låga pris och på Credit , snart sagd t uppmuntrat Landtmannen till lättja, rill liknöjdhet att sjelf skaffa sig Säd för året och att i stället salja eller bränna upp sin Säd om hosten, hvartill jag ville lägga den bedröfliga erfarenhet, sistledit år lemnade, att nemi. hungersnöd då var för handen, i flere orter och i min ort endast derföre, att man väntade lofvad Undsättnings-.Spannmål; Jag vill dock icke bestrida att Inrättningen kan vara gagnande om den ställes så, att den bär sig utan deB stora Brännvins - Fabrikerne, om dess ändamål blir förnämligast att hålla frösäd, deraf vi för Climatets tilltagande hårdhet nog ofta måste se oss i behof; om genom en sådan inskränkning undsättnings - tagares anspråk minskas i stället att de nu nied hvart år ökas, och om utborgning af Säd för de mä sta och kanske för alla blir förbuden.
Likväl tror jag, att, på det man icke måtte komma att säga, att Ståndet rent af förkastat alla förslag, något förslag hör blifva hvilande, antingen R. o. Ad. vill stanna vid sitt förra beslut, eller lasta sig vid någon sammanjemkning. Atskillige ledamöter ropade på propos. Hr von Hohenhausen: Som jag märker Ståndets otå lighet att snart komma till slut med denna discussion, så skall jag vara helt kort. Det är blott för att rätta ett misstag af Gr. Cronhjelm i afseende på mitt yttrande, som jag finner mig skyldig att uppträda. Det vore mycket lätt att refutera en annans anförande, om man får framlägga det alldeles motsatt med hvad han sagt. Det mätte vara något naturfenomen der på stället för dagen, som har gjort att del höres så illa. Jag sluter dertill deraf, att samma förhållande äfven föreföll med hvad Frih. Cederström yttrade, och jag betviflar, att prolocollsföranderue, som sitta närmare, så kunna hafva hört. Jag yttrade ingalunda, att en eollectiv förening inom Utsk., som utgjorde pluralitet, icke ägde rätt att inkomma med förslag till ändringar i grundlagen. Jag skulle icke hafva trott man kunde förmoda någon riksdagsman, som deltagit i en half riksdag, kunna vara så okunnig i grundlagen, att han kunnat hysa en 448 Den 9 Maj. sådan mening1, oell än mindre någon som deltagit i en hel eller flera riksdagar. Af Hr Mannerskanz liar jag särskildt fått mottaga en slags uppmaning att närmare förklara mitt förra anförande. Detta skulle påfordra en liten föreläsning i grundlagen, hvilken visserligen lätt kunde åstadkommas; men då nu en viss otålighet äger rum, och jag dessutom anser eu sådan föreläsning vara för större delen af Ståndets ledamöter obehöflig, så afhåller jag mig derifrån. Måhända Frih. Cederström, som jag hörde anmäla sig, och som dessutom närmare ingick i frågan, finner för godt att tillfredsställa Hr Mannerskanz med några ytterligare upplysningar. För min del anser jag det vara helt och hållet öfverflödigt. Gr. Cronhjelm:
Hr Olivecrona, Samuel Detlof Rudolf Knut. » 2160. » Munck af Rosenschöld, Thomas. Suppleanter: » 2063. Hr Nordenfalk, Carl Olof Christian Johan. » 135. » Hammarsköld, fullm. Gr. Taube, Henning Edvard. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Ledamöter: Gr. Björnstjerna, Carl Magnus. Frih. Åkerhjelm af Margretelund, Johan Gustaf Nils Samuel. » 313. » von Platen, Carl. )) 397. » von Rosén, fullm. Gr. Posse, Knut. » 258. Hr Swenske, fullm. Frih. Cederström, Rudolf. » 601. » Uttermarck, fullm. Frih. Alströmer, Carl Oskar. » 1113. » Treffenberg, Nilf Curry Engelbrecht. a 1749. B. » von Ehrenheim, Per Jakob. » 2107. Gustafsskjöld, fullm. Gr. De la Gardie, Robert. » 2261. » af Borneman, fullm. Hr af Klint, Erik Magnus. » 2292. » af Edholm, Erik Wilhelm. » 2331. » Ros, Anders Emanuel. Den 31 Oktober. Suppleanter: Hr Raab, fullm. Frih. Raab, Hugo. » 775. » Mannerfelt, fullm. Frih. Palmstjerna, Nils Axel Hjalmar. » 1991. » Skjöldebrand, Erik Bogislaus. » 1952. » von Plomgren, Anders Petter. Expedition s-Utskottet. Ledamöter: JW 861. Hr von Gegerfelt, Herman Georg. » 1479. » Ulfhjelm, fullm. Hr Edelstam, Garl Fabian. » 1702. » Törnebladh, Carl Ottomar. Suppleant: » 1976. » von Knorring, Erik Oskar. 8. Gr. 114. Frih » 150. » » 158. » » 268. » » 223.
ofta förekommande tillsatserna Vid beställningar från landsorten Fina secco Sherry, ett mycket af starka spanska eller andra viner. torde likvid medsändas emedan eftertorrt, gammalt och utsökt Pr f-but. 0.35 vin med charmant arom ... » 2.90 Vöslauer kraf å vin icke är tillåtet. (Schlumberger) Kr. golVin leverera vi fraktfritt och emEast India Sherry, ljust Vöslauer, Goldeck » » 2 ballagefritt vid alla järnvägsstationer den, fylligt, mycket gamVi äro enda försäljare i östra och och hamnar i Sverige, då beställninmalt och oöfverträffligt till Zuleika. norra Sverige för den renommerade » 3.20 firman gen uppgår till minst 50 kronors sitt pris .. B. Schlumberger i Wien. värde. Old Brown Sherry, mörk ichtyol diaDetta golrödvin kan stå uppslaget några chylonsalvå: den, mycket gammalt och utan att förlora sin arom. Sherry. Anna. Ni bör använda den behandling, fylligt, » 3.50 dagar, som tinnes beskrifven i svaret till Veritas i Chåteau d ' Estournel 1886, im Pr flaska. Som er bleksot efter all sannolikhet i buteljer Kr. 2.90 Dinner Sherry, ett godt bordsär grundorsak, är det viktigt, att denna på Portvin. vin Kr. 1.00 Figeac S:t Emilion 1877 » 3 lämpligt sätt behandlas (frisk luft, stärkande kraftig föda, bad, järnmedel e t c). Good special Port » 1.00 &gt; » » » pr| » 0.55 m. fl. sorter. Fru Cecilia B. 1) Ej oskadligt, Golden om det Rich full-flavoured Port » 1.50 Sherry, 1.25 ett fylligt, länge användes. Som läkaren ej har att skaffa Superior Fruity London Port » 2.00 smakligt vin med kosmetik, åtminstone ej i dess detaljer, 1.40 Very £ unna vi här vid lag ej gifva Er något V i n Port f r å n S » a 2.50 mos. Fine London Sherry, halftorrt Superior Old London råd.
Niotusen etthundra riksdaler årligen; och 3:o till stipendier för elever vid nämnde seminarier Tolftusen riksdaler ärligen; hvarjemte Rikets Ständer medgifvit, att de besparingar, sorn å dessa anslag kunna uppkomma, må af Kongl. Majit för folkundervisningens befrämjande användas; börande omförmälde anslagssummor, efter nästkommande års början, med deras årliga belopp af Riksgälds-kontoret utbetalas, på sätt Kongl. Majit behagar i nåder föreskrifva, och under iakttagande, att hvad som under ett år icke blifvit från Riksgälds-kontoret uttaget eller behöft användas, må under ett följande år disponeras och utbekommas. § 129. Återstående kostnader och utgifter för innevarande riksdag skola af Riksgälds-kontoret bestridas, med iakttagande af de, genom Rikets Ständers^ Stats-utskott, Fullmäktige, till efterrättelse härvid, meddelade beslut och föreskrifter. Likaså. 8 Slals-Vlsholtels Memorial, N:o 399. bör Riksgälds-kontoret, på föreskrifvet sätt, liqvidera sådana, ännu icke godtgjorda kostnader för sednast förflutna riksdag, sora, enligt Rikets då församlade Ständers beslut, skola af detta verks medel betalas. § 130. För komplettering och förökande af det inom Rikets Ständers hus inrättade arkiv af riksdagshandlingar och författningssamlingar, hafva Rikets Ständer medgifvit, att, utom återstoden af det dertill under sednaste riksdag beviljade anslag, hvilken återstod vid nästlidne Juli månads början utgjorde 168 r:dr 40 sk., en summa af Femhundra riksdaler må, under tiden intill nästa riksdags slut, få utaf Fullmäktige, i mån af behof, disponeras till ytterligare anskaffning af sådana, till detta arkivs föremål hörande, tryckta böcker och skrifter samt kartor, som för detsamma erfordras och icke utan serskild kostnad kunna erhållas, äfvensom till inbindningskostnader jemte andra oundgängliga utgifter för samma arkivs räkning. § 131.
Majrts nedannämnde nådiga Proposilioner: l:o angående anslag för Hospitalernas förbättrande; 2:o angående anslag för nybyggnad vid Institutet för blinda och döfstumma; 3:o angående anslag för uppförande af nya lärohus i Wexiö och Wisby m. m.; 4:o angående anslag till betäckande af kostnaderna för en af vetenskapsmän med fregatten Eugenie verkställd resa m. m.; 5:o angående inqvarterings-skyldigheten i Stockholm; 6:o om anstånd med kapitaloch ränle-inbetalningar å till hamnbyggnaden vid Cimbritshamn beviljadt lån af allmänna medel; 7:o om beviljande af lån till förlag åt handlande och näringsidkare i Jönköping; 8:o om pension för aflidne landshöfdingen Sermans enka; samt 9:o om Guvernörens å ön St. Barthelemy, Öfverste Haasums berättigande att vid afskedstagandet varda uppförd å allmänna indragnings-staten; äfvensom Prot.-Utdrag den 5 April 1854. 181 10:o Carl Dahlgrens från Elfsborgs län anförande, om tross-passevolans för de afsutna kavalleri-regementenas rusthållare. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades, efter skedd föredragning, Kongl Majrts nådiga Proposition, om antagande af decimal-system för mått och vigt. S. D. Kongl. Majrts nådiga Proposition om antagande af ett visst medelporto för alla bref, som genom postverket inom riket befordras, blef, jemte hvad dervid blifvit muntligen yttradt, remitteradt till Bevillnings-Utskottet. Den 5 April. Frän Häglof. Ridderskapel och Adeln. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet ett denna dag af Herr Hjerta, Larsi afgifvet anförande, innehållande armärkningar i afseende på Kongl. Majrts den 1 dennes till nämnde Utskott remitterade nådiga Proposition, i anledning af väckt fråga om antagande af visst medelporto för alla bref, som genom postverket inom riket befordras.
Jag tror, att ändamålet snart skall vinnas; ty när de 4 Stånden komma tillsammans till öfverläggningar gemensamt, är det hos mig afgjordt, att den tid icke skall vara aflägsen, då deras interessen sammansmälta till ett enda. Hr von Troil, Emil: Jag skulle visserligen kunna hafva åtskilligt att invända emot hvad den siste värde talaren anfört; men jag befarar, att jag deruti skulle röna föga framgång, sedan jag funnit, att Hr Dalman, som med en besvärjares förmåga framställt en annan Frih. Ludvig Boye från 1815, hvilken med en vältalighet och förmåga, som jag erkänner, att jag sällan hört på detta rum, bestridt de satser, som Frih. Ludv. Boye af år i834 i dag yttrat, likväl måst erfara, att Hr Frih. deraf icke funnit sig föranlåten att vika en hårsmån tillbaka, och jag inser derföre nogsamt min oförmåga att kunna förmå honom dertill. Lika litet kan jag ingå i någon vederläggning af hvad som yttrades af näst den siste talaren; ty ehuru jag egnat all uppmärksamhet åt alla hans särskilda yttranden under dagens plenum, har jag likväl icke varit mägtig att göra mig reda för hvad han vill. Med stark bitterhet har han klandrat det bestå - Den ii October e. m. ende, utan att han likväl tyckes medgifva någon förändring deruti. Jag fattade icke möjligheten af hvad Hr Frih. yttrade, att i Nordamerika representeras allt stort och ädelt af Senaten, men motsatsen af Representanternas hus, som omedelbarligen utgår af folket. Det är likväl de särskilda staternas representationer, som äfven äro af folket directe delegerade, hvilka välja Senaten, och det vore då besynnerligt, om det stora och adla kunde utgå genom val af församlingar, som bestå af motsatsen.
PRÄKTIGT ILLUSTRE NYBROGATAN 21. Umeå, SEMINARIEADJUNKTEN, FRÖKEN ELISABET EURÉN. Hernösand, ÖFVERUTKOMMER FULLST. I 5 9 HÄFTEN STINNAN AGNES LAURELL. Sundsvall, FRÖKEN HILDA BERGGREN. Norrköping, FRÖKEN AURORE RAD. PIHL. Göteborg, FRÖKEN IDA HELLANDER. Lund, PROFESSORSKAN MARIA RIBBING. (G. 80106) AUGUST BLANCHE, SAMLADE ARBETEN. fond Kr. Nya försäkringar 1898 NATURSKÖNT LÄGE OCH VACKRA OMGIFNINGAR. ALLA moderna badformer, S. K. KREUZNACHERBAD, SOLOCH LUFTBAD, GYTTJEBAD. KOMFORTABELT inhalatoKr. 480,000,000 NAUHEIMERBAD, rium MED APPARATER FRÅN Ems. FULLSTÄNDIG brunnskur, SJUKGYMNASTIK OCH MASSAGE. AU NÖDIG SPECIALBEHANDLING. UTMÄRKT RESTAURATION, MODERATA PRISER! Möckelö hafsbad VINSTGIFVANDE: är badanstaltens annex. ÅNGBÅTSKOMMUNIKATION 5 GGR I VECKAN PÅ STOCKHOLM. Öfverläkare: D:R JOHANNES HOVING. PROSPEKT I ALLA BOKLÅDOR I STOCKHOLM, TURISTFÖRENINGAR SAIRN^ÅNGBÅTSKONTOR. (S. T. A. 58655) Ökning i vinstfonden 1898 Kr. Asthmahonung, GAMMALT, VÄLKÄNDT MEDEL MOT ASTHMA. I BURKAR OM V 3 LITER. PRIS FÖR BURK kr. SÄNDES MOT POSTFÖRSKOTT ELLER EFTERKRAF. BEREDES AF FRU I. W. ALLM.
Ständers egen pröfning hem» ställedetta wörbsammeligen. Är och dag som förr skrifwit star. PS befallning, ds. krääelius» LiföllS. x Föredrogs följande: s Utdrag af Protocollet hältet uti Rik sens Höglofl. SkändcrS Stats, Utskott b. 5 Oktober 1809. S. O. C) mindre bet Hedervärda Bonde» Ständet uti meddeldt ProtocollS - Utdrag, än Riksdagsmannen kristers Adansson frän ästbo Härad 1 Jönköpings Län med flere uti till Stats - Utskottet rrmitkeradt Memorial, hafva föreslagit indragHng af de Tredje Band. N:o 201. sr 4270 Den t6 Gctsber. sä kallade Proste - tunnorne, emedan ProstarneS tjcns stc - befattning icke skall wara af större swärighet ekler omfattning, än att den utan arfvode kourwiS stall kunna bestridas af Kprkoherdarne i Contractet. Preste - tunnorne härleda stg ifrän äldre tider och begripas under Kloster - io:de; de hafwa blifvit tillagdt Contracts - Prostarne med En tunna säd af Hvarje Kyrkoherbcrge eller Församling uii deras Prosteri, kill ersättning för deras besvär med resor och bref» tvärling, samt för det de stola hälla undersökningar med Kprkoherdarne i Contractet, eller sä kallade Pröfke - ting. Och dä detta leder till befrämjande af ordning och stick inom Församlingar!», hvilket med den säkerhet ej torde stä att vinnas om denne befattning skulle växelvis fördelas emellan Pastorerne i Conttracket, samt dä Riksens Ständer jemväl sjclfwe, lik, inäklgt 24 Z i Kongl. Resolutionen pä Presterskapets Besvär af d. io Martu 1719, jemförd med Prester. stapctS Privilegier, funnit Prostarne, i anseende kill Le
Då densamma likväl är af de öfriga Riks-Stånden bifallen och i ämnen af beskaffenhet som förevarande, tre Stånds mening utgör Rikets Ständers beslut, torde något vidare utlåtande i anledning af berörda återremiss icke erfordras. 17 §. Från de i denna § uppräknade författningar, hvilka enligt hvad §:n stadgar, icke skola anses upphäfda genom 2 §, har Bonde-5tändet beslutat Kongl. För Hih. till R. St. Men enär de tre öfriga Riks-Stånden i §:n bibehållit samma författning, lärer af Bonde-Ståndets nämnda beslut någon åtgärd från Utskottets sida icke vara påkallad. Preste-Ståndet åter har beslutat, att till förevarande §, sådan den finnes i Utskottets förslag uppställd, borde läggas ett nytt moment af denna lydelse: »1 Kap. 2 § Missgernings-Balken, sådant detta lagrum lyder i Kongl. Förordningen den 7 Mars 1855, i hvad der stadgas om straff för den, som, utan att vara prest, i annat fall än särskildt medgifvet är, förvaltar sakramenten och efter varning dermed ej afstår.1’ Då emellertid Preste-Ståndets mening icke är delad af något utaf de öfriga Riks-Stånden, hvilka deremot afslagit, till dem af Preste-Ståndet aflåten inbjudning att i berörda beslut sig förena, anser Utskottet sig icke hafva att i anledning af samma beslut vidtaga någon åtgärd. 19 §. 5 Moni. Detta moment, hvari stadgas, att den, som misstänkes att hafva begått brott, hvarå dödsstraff eller straffarbete, dock ej under två år, kan följa, eller för hvilket förlust af medborgerligt förtroende för alltid är stadgad, skall tagas i häkte, har blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet godkändt, men af de två öfriga Riks-Stånden till Utskottet återremitteradt.
Företog H. R. o. Ad. val af den Suppleant, som, intill dess nytt val af Direktör och Suppleant vid Låne-Kont. i Malmö vid innev:de Riksdag anställes, vid nämnde Låne-Kont. erfordras, i ledigheten efter Hr Prytz, Lars Adolf; och befans, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedd: Frih. Thott, Otto, Major, R. S. 0. Opnades Hrr Bänkmäns lista vid val af Elektorer efter nedannämnde Hrr, nemi.: Gr. Mörner, Carl. — 279. Hr Gjös, Fullm. Hr Stjerngranat, Claes. — 2145. A. „ af Nordin, Fullm. Hr Tersmeden, Nils. — 1600. „ Braunerhjelm, Ferdinand. Kierulf von Wolffen, Fullm. Hr Westfelt, Lud vig Henrik Benjamin. 232 Den 17 December f. ni. Och befunnos följande Hrr hafva till Elektorer blifvit utsedde: Frih. Falkengren, Fullm. Gr. Hamilton, Malcolm. — 15. Hr Ribbing, Gustaf. — 1102. „ Frejdenfelt, Carl Fredrik. — 1992. „ Lagerstråle, Carl Erik. — 2195. Edelstam, Fabian. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af ledamöter i Hemliga Utskottet; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: Gr. Oxenstjerna af Korsholm, Fullm. Frih. Åker hjelm, Johan Carl. — 338. Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik. — 1912. A. Hr Nordenskjöld, Fullm. Hr Virgin, Christian Adolph. R. o. Ad. beslöt, att Exped.Utsk. skulle härom underrättas, med anmodan att inkomma med förslag till den underd. skrifvelse, hvari såväl detta som de öfriga RiksSt:ns val af ledamöter i Hemliga Ulsk. borde anmälas. Öpnades Hrr Elektorers listor vid val af ledamöter i nedannämnde
Utskottets beslut att uti ingressen till ifrågavarande Memorial helt kategoriskt förklara, alt bolag med så kallad solidarisk ansvarighet, enligt Riks-Ståndens beslut, hafva kreditivrätt sig medgifven, får jag mig reservera. Vore denna förklaring rigtig, hade Utskottet orätt förfarit, då det uti Memorialet N:o 19 såsom jemkningsförslag till Stånden framställde alldeles samma lydelse af Banko-reglementets 61 § 1 morn, som nu förklaras vara Rikets; Ständers beslut. Efter Utskottets nuvarande uppfattning af frågan, var densamma likaväl då, som den skulle vara nu, Rikets Ständers beslut, emedan tre Stånd, enligt Utskottets slutföljd, voro ense i frågan, likasom alla fyra Stånden nu anses vara det. Sammanjemkningsförslaget blef likväl af Stånden förkastadt. Likafullt förklarar Utskottet detsamma ordagrannt utgöra Rikets Ständers beslut och hemställer endast att frågan om utsträckning af kreditivrätt till aktiebolag enligt Kongl. Förordningen af den 6 Oktober 1848 må anses förfallen. Hela detta sednare förfarande anser jag origtigt. Då alla Stånden äro ense om att utsträckning al kreditivrätt bör ske till bolag, men två Stånd hafva stadnat mot två i afseende på vidden af denna utsträckning, måste, efter mitt förmenande, denna skiljaktighet lösas genom votering i Förstärkt Banko-Utskott. Utskottet kan icke af egen magtfullkomlighet i reglementet införa en af Riks-Stånden underkänd lydelse å en §.
Orsaken dertill är, att det är angeläget, att livar och en utländning eller inländsk man, som önskar biträda staten med lån, måste veta på förhand, om denna stat kan sköta financer eller icke, eller om den vill fortgå i ett sådant rackelsystem, som hittills hos oss varit öfiigt. Denna erfarenhet är nödvändig och dertill fordras en inskränkt statsskuld just för att visa den typ, efter hvilken staten skall sköta sina financer. Befinnes då, att staten skött sin statsskuld med ordning och skick efter riktiga financiella principer, så vinnes credit, hvaraf hvarje land kan komma i behof. Jag vill nu öfvergå till frågan, närman bör anlita stats - Dc n C Augusti f. m. 155 crediten. Den bör, enligt min tunke, anlitas, när man genom ett föregående rackelsystem åsamkat sig en skuld, hvilken, ehuru den blott uppgår till ^ millioner r;dr, dock bör inpassas i ett ordnadt system Viii finnas de, som säga, att uti denna skuld ingå poster, sorn bort bestridas med de årliga utgiftstitlarna, och jag medger, att så är; men hvad som blifvit försummadt under de föregående 7, 8 ä 10 åren kan icke nu hjelpas, ty vi kunna icke nu göra en påföring genom bevillning för de föregående åren, utan vi betinna oss nu i året i834, då en löpande skuld är staten åsamkad, hvilken det är fråga om att fondera efter ett förnuftigt skuldsystem. Befinnas vid nästa riksdag några öfverskoltsmedel, det må vara af baneovinsten eller uppå hufvudtitlarna, så blir det ju tillfälle att låta Riksg.cont. uppsäga ett så mycket större antal af sina obligationer; och kan man få se liela skulden annihilerad vid nästa riksdag eller kort derefter, om man så behagar. Skulle åter R. St. nu eller kommande Ständer finna, att sådana utgifter böra ske, som Gr. Cronhjelm sjelf gillat, nemi utgifter till beredande af landets försvar, icke sådana, som tillhöra de dagliga utgifterna, utan sådana, som påkallas af omtanka för framtida säkerhet, så skola väl också R.
Roteringsoch Rustnings-skyldigheters utgörande, frågor derom; Räntor, Kronans: ransakningar, observationer och förklaringar, som angå dessa och uppbördsmäns i samma mål anförda besvär; Salpetersjuderi-verket, allt hvad som rörer detsamma enskildt eller i allmänhet, jemte handlingar, sorn angå dervid anställde tjenstemän» och man skaps förrättningar vid sjuderier, ehvad de innefatta redogörelse, handräcknings sökande hos domare och exsekutorer eller annan åtgärd eller åtal af fel och försummelser; Sjömän, antagningsoch edgångs-bevis. som för dem af sjömanshus utfärdas; Skallgång, frågor derom; Skogs-afviltringsmäl; Sockenstämma-, Kyrkorådsoch .SöcAeu-tVämnds-prolokoll samt utdrag derutur; Stiftelser, fromma; Sundhetsbevis, som i följd af Svenska Karantans-författningarne utlärdas; Suppliker, sora i Konungens egna händer allemnas; 00 Förslag lill Författning ang. Stämpelpappcrs-afgiften. Undersökningar om bokars och ekars fällande m. m.; se Utslag: Uppbördsmans besvär; se Besvär; Utlåtanden och Utslag af Domare och Embetsman i Brottmål samt Ekonomie-, Politieoch Militär-ärenden; se Ansökningar; Utslag om bokars och ekars fällande och utsyning dertill, eller om utsyning till ny äker och äng, beteshagars intagande och uppodlande till nybyggen ; Utsyning, ansökningar derom; Val, fullmakter och voterings-sediar dertill; men i mål angående öfverklagade olagligbeter dervid, se Prestval; Varg-gårdars anläggande, frågor derom; Vederhäfiighets-belyg. som skrifvas pä löretedda förbindelser; Voterings-sediar; se Prestval och Val; Vägars underhållande, frägor derom; Värfningstvister, ransakningar, ansökningar, förklaringar och besvärshandlingar deri. § 8.