Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Priset för helt år är endast tre (3) kronor. Barngarderoben, lllustreradt månadsblad för barnkläders förfärdigande och barnens sysselsättande, är den enda tidning i sitt slag i Skandinavien. Ehuru ännu knappt två år gammal, har denna förträffliga tidning, som verkligen utgör en skatt för hvarje moder, vunnit en ganska vidsträckt spridning. Tidningen utkommer med ett elegant 8-sidigt nummer hvarje månad, innehållande omkring ett hundratal illustrationer med beskrifningar samt åtföljdt af en stor dubbelsidig mönsterbilaga med en massa tillklippningsmönster. I en särskild, rikt illustrerad afdelning erhåller modern en förträfflig hjälp till barnens sysselsättande i hemmet. Prenumerationspriset för helt år är endast tre (3) kronor. Illustrerad tidning för Sveriges ungdom, begynner med 1897 sin femte årgång och kostar för helt år e n d a s t 3 k r. En kärare julklapp kunna föräldrarne ej finna på åt sina söner och döttrar än ett prenumerationskvitto på Kamraten — en gåfva hvars nöje varar och förnyas hela året! Kamraten, som under den gångna tiden förvärfvat sig en obestridd rangplats s o m den förnämsta, gladaste och hurtigaste af våra ungdomstidningar, sysselsätter sig med allt, som kan roa och bilda den uppväxande ungdomen, gossar lika väl som flickor, underhåller och förströr på lediga stunder, för omkring i vetenskapens o. fantasiens riken, gifver uppslag till sysselsättningar, » samlingar », idrott, lekar och slöjd. Som följetong under 1897 meddelas en ytterst spännande och rikt illustrerad berättelse från den nordamerikanska västern; " Präriedvärgen " af Frans Treller. Dessutom svenska originalberättelser af de bästa ungdomsförfattare, skolhistorier af Hugo Falk m. fl. samt en mängd trefliga olika slags pristäflingar med hundratals stiliga pris. En alldeles särskild öfverraskning kommer Kamraten att på nyåret bereda sina unga prenumeranter, i det med något af årets första nummer till dem alla kommer att följa s o m present den originella uppfinningen » Kamratens X - Y-Z-strålar ». Hvari denna består, förblir tillsvidare vår hemlighet — annars vort det ju ingen öfverraskning!
Utskottet anser sålunda, lika med motionären, det kostnaderne för inspecterande Fullmägtigens vistelselse å Tumba bruk, böra af Bruks-cassan utbetalas; mea enär det åt bemälde Fullmägtige anslagna arfvode af 300 Riksdaler Banco måste betraktas såsom godtgörelse icke allenast lör resekostnader, utan äfven för det besvär, inspectionen öfver bruket medför, hvartill kommer, alt den inspecterande Fullmägtigen öfver Tumba med nit för sitt uppdrag kan, på sätt pag. 33 af Utskottets Betänkande N:o 29 gifver vid handen, i och för detsamma ådragas jemväl andra utgifter, än för resor, och det bestämda arfvodet torde böra anses äfven såsom ersättning för besagde tillfällige utgifter, har Utskottet destomindre funnit anledning lifstvrka någon nedsättning af samma arfvode, som detsamma alltsedan 1830 oforändradt utgått, under hvil - Baned-Utskottets Memorial, N.o is3: ken tid inspecterande Fullmägtigen, likasom tillförne, åtnjutit fritt vivre och logis vid besök å Tumba. Vk grund af hvad sålunda anfördt blifvit, hemställer Utskottet, att 1 mom. af 254 §. i nu gällande Banco-Reglemente måtte erhålla följande förändrade lydelse: den af Fullmägtige, som fått inspectionen öfver bruket sig uppdragen, eger att, såsom ersättning för besväret dermed och' godtgörelse för dervid förefallande resekostnader, årligen uppbära 300 R:dr Banco, hvilka från Bruks-cassan utbetalas. Kostnaderne för denne Fullmägtigs vivre och logis, under vistandet å Tumba, skola, likaledes från Bruks-cassan, Förvaltaren efter räkning godtgöras. Stockholm den 20 November 1840. Reservation af vice Talmannen Pehr Ericsson: ”Då, genom den af Banco-Utskottet nu föreslagna, förändrade lydelse af mom.
Dcn 2Z spard till brödfödan, hwilkcn eljest more n-. ttg pitt dylika omständigheter hundrade spaumalsi-! ^rseln, sedan war inhemska spannniäl.wore upbc >d, Swenffen super gerna, mell törstar likrpäl häldre än han swälter, Dehn framkastade allmänna rankar rorde behölwa betraktas j sammanhang med ett hell system i allmänna hnshä ninqc», stedt pä dcn grundsats, gtk endast närii.gsfriher, under säkerhet och kastan, kan föda nya krastcr i en utblottad stal, och ats dcn utmattade Rikskroppen ej kan bolås genom aypra mcdrcamenter än de som aterfätta de äkcrstäkN? pe naturkrafterne j syll tverkfamhet, Lades pa bordet, -ZanS Excellence Arr (greftve Lrake, ups fäste ett fa lydande öictamen: Wid 1809 ärS Riksdag blef genom Riksens Sränders beslut, en ärlig summa af ZZZZ R:dx 15 st. Banco faststäld, till understöd, för Insitt»? tet af blinde och döfstumme barns upsostran och danande lill »yrt ge medlemmar i samhäet; men som denna ädelmodiga gäfwa ej da blef pä reglerad Stat af Stgts-sltt^otiet upförd, har igenom pundwikeligg omwägar till denna summas anordning pj denfanuna alltid pä sine bestämde tider kunnat paräknas, Af penna orsak har inrätlningens föreståndare, Kongl. Secreterare» samt Riddaren af Kongl. Wasa Orden, Herr Lor» rut ett underdånigt memorial till Hennes Kongl. Mch.t Droltninstcn, Jnliilttlcts för blinda och döfstumme höga beskyddarjnna, i tlndyrdänighet gnmälr denna bryp.. 2A2 Den 2Z Naji» samma ställning. Del är i egenskap af ledamot uti den direktion Hennes Kongl.
Desse åtgärder skulle icke allenast tillintetgöra hela ändamålet med ifrågavarande låneinrättning, utan äfven öka den förlägenhet, hvars undanrödjande med densamma åsyftats; hvadan Utskottet funnit ofvanberörde anmärkningar icke föranleda tilt någon ändring i denna Punct, hvars innehåll således, endast med något förtydligande af uttrycket blifvit intaget, i iotdc Puncten af nya förslaget. 12; t c Puncten. Tvenne Ledamöter inom BondeStåndet hafva, 1 anledning af tillstyrkandet i denna Punct, föreslagit, att, som Aroortissementsfonden lomme att ligga-oförräntad, JUksgäldsContoiret borde uppgöra sådane vilkor med långifvarne, att Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL ip ib ® ® il a» VID Urtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1834 och 1835. femte samlingen. \»u_ fjfxieliti'ugen: B evil In ings^UIs kottets Memorial, Betän kandell och U. llutande B ev i 11 ning s-Utskottets Memorial JY:o /fy. i N:o 47* Ankom till Exp-Utsk d. t Jan. x835. Memorial, med förslag till sammanjemkning af RiksStåndens beslut i fråga om verkställigheten af Rikets Högloft. Ständers beslut, att Sportlarne inom Kongl. Maj:ts Cancellie hädanefter skola utgå till Kronan såsom Charlos-Sigillatae-afgift.
S D. Fortsattes föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande, M 139, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hufvudtitel, dervid Ståndet medhann pröfning af alla återstående momenten af 69:de punkten, från och med mom. litt. g), till och med mom. litt å), hvilka godkändes med det undantag, att beträffande mom. ä), afstyrkande gjord framställning om inlösen af så många exemplar af de hittills utkomna häftena af C. Georg Starbäcks »Berättelser ur Svenska Historien», att åtminstone hvarje folkskola kunde deraf erhålla ett exemplar, Bonde Ståndet, för sin del, beslöt, att ett erforderligt belopp, beräknadt till 2,500 R:dr, af besparingarne på de för folkundervisningens befrämjande anslagna medel, bör användas till inlösen af nämnda arbete till så stort antal, att åtminstone hvarje fast folkskola deraf ma erhålla ett inbundet exemplar. Ft •ån Högv. Pr este-Ståndet. SS. Dl). Fortsattes och afslöts föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande, M 139, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel. Härvid förekommo: Bifölls. Momenten a), b), d), e), g), h), i), l), m), o), p), q), r), s), t), u), v) x), y), z), å), biföllos. Mom. c). Med afslag å det framställda förslaget om flera seminariers indragning »arnt derpå grundade bestämning af lärarnes vid dessa anstalter antal och aflöning, äfvensom löneförhöjning hvart femte år och vilkoren för deras kompetens, beslöt Preste-Ståndet för sin del, att för de nuvarande seminariernas uppehållande och vidare utveckling, ställa till Kongl. Majlis disposition ett belopp af 63,000 R:dr, att såsom reservations-anslag på Åttonde Hufvudtitelns ordinarie stat uppföras. Mom. f).
Sk® St. v. och den senare casserade Kanoner och Bomber samt Mörsare, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bifalles Borgare-Ståndets beslut, att artikeln bör lyda: casserade Kanoner och Bomber samt Mörsare och kulor samt värdet antagas till 8 R:dr Sk® St. v. Samt sedermera angående utförseln: i38:o. Den, som godkänner Utskottets förslag, all Jern: gjutet: casserade Kanoner och Bomber samt Mörsare skola åsältas 2 R:dr utförselstull Sk® St. v., voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer, på sätt Ridderskapet och Adeln beslutat, denna artikel att tullfritt få utföras. 70 Bevillnings-Utskoltels Memorial, N.-o 41. Grytor och KittUlskollels förslag till bestämmelser för dessa slag af lar, Hallar af gjute[ jern |,ar af Ridderskapet och Adelil samt Bonde-Stån \ek 1 och deran(*et godkändt; hvaremot Presteoch Borgare-Stånden der,Kakelugnar, stadgat, del förra: att Grytor och Kittlar borde utgöra en Lod och Lodjur egen artikel, åsäUas 24 B:dr värde Sk® St. v., vara till intill vigter aj till försel förbudna och beläggas med 24 sk. utförselstull Sk®; och medi skepsamt ”Hällar af [i tums 1 jocklek och derunder, Kakelugnar, SStotpar^till oc*1 Rödjor till vigter af till och med 1 Sk® vigt stycGallerverk och ^'et’ Stolpar lill Gallerverk och Ledstänger dertill samt Ledstänger derSlussportar” upptagas under en rubrik för sig med 24 Rtdr till samt Slusstullvärde för Sk®, förbjudas till införsel och åsättas 24 sk. portar. utförselstull per Sk®; samt det senare eller Borgare-Stån det: likaledes att rubrikerna böra blifva 2:ne, nemligen den ena:
Ty ifrå den tiden, att denne staden byggd var, intill denna dag, hafver han gjort mig vredan och grymman, så att jag måste bortkasta honom ifrå mitt ansigte; För alla Israels barnas och Juda barnas ondskos skull, den de bedrifvit hafva, på det de skulle förtörna mig, de, deras Konungar, Förstar, Prester och Propheter, och de som bo i Juda och Jerusalem. De hafva vändt mig ryggen till, och icke ansigtet, ändock jag lät allstädes lära dem; men de ville intet höra eller bättra sig. Dertill hafva de satt sin styggelse uti det hus, som namn hafver af mig, på det de skulle det orena; Och hafva byggt Baals höjder, i Hinnoms sons dal, på det de skulle uppbränna sina söner och döttrar för Molech, der jag dem intet om befallt hafver, och kom mig icke heller någon tid i sinnet, att de sådana styggelse göra skulle, med hvilko de så kommo Juda till att synda. Och nu fördenskull säger Herren Israels Gud alltså om denna staden, der I om sägen, att han skall för svärd, hunger och pestilentie, uti Konungens händer af Babel gifven varda: Si, jag skall församla dem utur all land, dit jag dem bortdrifver, genom mina stora vrede, grymhet och obarmhertighet, och skall låta komma dem åter till detta rummet igen, att de skola bo trygge. Och de skola vara mitt folk, så vill jag vara deras Gud; Och skall gifva dem ens hjerta och väsende, att de skola frukta mig i alla sina lifsdagar, på det dem och deras barnom, efter dem, skall väl gå; Och skall göra ett evigt förbund med dem, så att jag icke vill aflåta att göra dem godt; och skall gifva dem min fruktan i hjertat, att de icke skola vika ifrå mig. Och det skall vara min lust, att jag må göra dem godt; och jag skall plantera dem i desso lande troliga, af allt hjerta och af allo själ.
Styrelsens för allmänna vägoch vattenbygggnader ofvan omförmälda, den 19 sistlidne Oktober afgifna, berättelse och förslag, rörande verkställde och ytterligare ifrågasatta allmänna vägoell vattenbyggnader, äfvensom Kongl. Maj:ts nådiga beslut af den 9 sistlidne Juli, hvarigenom blifvit bestämdt, hvilka allmänna väglinier företrädesvis böra utgöra föremål för nödiga förbättringar med bidrag af statsmedel, alt meddelas Rikets Ständers Statsutskott, hvaremot de kartor, kostnadsförslag och öfriga handlingar, hvilka för i . o vidare upplysning kunna vara för Rikets Ständer erforderliga, blifva hos bemnlde Styrelse att tillgå. Enligt hvad Kongl. Maj:l nu föreslagit, skulle slutsummorna för behof, hänförliga till sjette hufVudtiteln, alltså komma att blifva: för utgifter af ständig egenskap R:dr 966,770:32.— deraf förslags-anslag 74,402: 8. G. „ behof, som ej äro hit hänförliga 842,099: 8. — Sjunde il ulvtid-1 i teln, innefattande, anslag för Finans-Departementet. För detta departement upptager nu gällande riks-stat: Penningar R:dr 1,680,913. med under penningelöner beräknade 10,312 tunnor spanmål, å 7 R:dr tunnan. Indelda räntor, kronovärdi, 3,905: 12. 6, ulfördt efter förslags markegång med 23,640: Transport R:dr 1,704,553: 48 Kongl. Maj.ts Nåd. Prop. till R.
Sekreterare-verksamhet af den beskaf o O ' O O O .T» fenhet, som i flertalet af andra embetsverk erfordrades, ej toges i anspråk morn en statistisk central-byrå, som ledes blott af en Chef och der några förhandlingar 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. inför protokoll ej förekomma; — då utan gemensamhet i arbetet detta skulle blifva högst ojemnt fördeladt och ofta, exempelvis för Revisorn och den så kallade Sekreteraren, alldeles öfverväldigande, men för Arltivarien för ringa; — då den nya plan för befolknings-statistikens bearbetande, hvilken vid sistförflutna riksdag blifvit af Preste-Ståndet antagen och sorn snart komme att Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställas, toge Central-byråns verksamhet i det strängaste anspråk på ett sätt, som i den statistiska kommittéens betänkande ej var beräknadt; samt slutligen då Rikets Ständer, vid medgifvandet att Central-byråns tjenstemän finge på stat uppföras, bland annat, fästat det vilkor, att tjenstemännen skulle underkasta sig den förändrade tjenstgörings-skyldighet, som af framdeles tilläfventyrs skeende jemkningar i organisationen kunde blifva en följd, bade, af dessa skäl, t. f. Chefen redan uti det underdåniga memorial, som den 10 Juli 1858 af honom afgifvits, föreslagit, att de nådiga förordnandena för byråns frenne tjenstemän icke måtte erhålla lydelse på viss tjenst, och i närmaste sammanhang dermed, att bela den summa, som å Riks-staten blifvit för dessa tjenstemän uppförd, måtte dem emellan delas till lika belopp för hvardera.
Hvad jriheten t. ex. derigenom skulle lida, är ett lidande, föreskrifvet af sjelfva förnuftet, och stadgadt genom första grundsattserna för menskliga Samhälls*fördraget, att den ena icke ma skada och för' störa deri andra, och att, så vidt det kan förhindras, ingen må ha magt att skada och förstöra sig sjelf, ty dd lider Samhället i hans person. Hvarje förbud i borgerliga lagen stödjer sig ytterst på en af dessa grundsattser, likasom derifrån härleder sig rättigheten för en hvar, att t. ex, afskära tåget för den, som vill hänga, att rycka giftbägaren eller vapnet från den, som dermed vill mörda sig sjelf eller andra. Till dess man hunnit ådagalägga, att bränvinets ymnigare tillverkning och förtäring är för Bil t. Bevilln.- Lagoch Oec> Vtsk. Bet. N^o 6. 55 Samhället af den vigt och nytta, att dessa principer derföre böra uppoffras, må förlåtas att jag hyllar Jern och önskar få dem strängt tillämpade till förmon för den dygd och ordning, som bränvinet synbarligen upphäfver* Visserligen har man gjort och gör man än i dag sitt bästa för att bevisa denna vigt och nytta; man har dervid icke med den gamla visheten ingått på den satts, att det nyttiga är underordnadt det moraliskt goda,i hvil» ken händelse striden vore snart slutad,—nej, under nästan allmänt erkännandeaf det moraliska, försvarar man det nyttiga af bränvins* productionen och af consumtionen tillika, (ty dessa tu kunna ej åtskiljas) och man fixerar då hufvudsakligast den lägre oeconomien, hvilken deraf skall vara beroende. Men,— under åberopande af hvad jag redan härom yttrat, — vågar jag fråga: hvilken är då den välmåga, sorn derigenom blifvit beredd? Huru låter sådant påstående förena sig med den höga klagan öfver brist och fattigdom i .Landet? Hvar ser man de större och frodigare hjordar, hvar den rikare tillgång på victualier, som fäderna icke hade och som icke, genom sjelfva åkerbrukets utvidgande, skulle ha funnits, om ock bränvinet aldrig tillkommit?
Bolaget njule räntan å dessa säkerheter, men erhålle ej åter disposition af dem, förr än, efter Bolagets upplösning, alla dess förbindelser blifvit behörigen fullgjorde. § * Enskild Låneoch Sedel-Bank må, vid förlust af sitt Privilegium, ej utgifva tryckte eller graverade skuldförbindelser, med bestämd förfallotid, eller betalbara efter föregången uppsägning, å mindre summor än i5o R:dr Banco, samt ej heller, med enahanda påföljd, utgifva tryckta eller graverade sedlar, eller depositionsbevis, som alltid böra vara betalbara vid anfordran, på mindre summor än 5 R:dr Banco, § 8.. Enskild Låneoch Sedel-Bank åligge, att alla dess utgifna Sedlar eller depositionsbevis, betalbara vid anfordran, efter lydelsen med BancoSedlar infria, äfvensom alt sina andra skuldförbindelser vid förfallotiden till innehafvarnes nöje fullgöra. Bancooch Lag-Utskottens Bet. JY.-o z. 5 § »• Brister sådan Bank i de åligganden, hvarom 7 §. handlar, betale ränta efter en half för hundrade i månaden å hvad som ej efter förbindelsens ordalydelse guldet blifvit. Dess Privilegium vare ock i thy fall genast förverkadt och Banken ställd under utredning. § i»-' Beloppet af alla en enskild Laneoch Sedel-Banks skuldförbindelser, vare sig för deponerade medel, för utgifne Obligationer med eller utan ränta, för utlöpande Sedlar eller under hvad annan benämning som helst, må, vid förlust af Privilegium, ej öfverstiga sammanlagda summan af dess inbetalde Capital och egande fordringar, med afdrag af den, till säkerhet för uppfyllandet af Bankens förbindelser, under allmän vård satta tredjedelen af det tecknade Capitalet. Yid enahanda påföljd må enskild Låneoch Sedel-Bank ej meddela Lån uppå sina egna Actier. § II I •• • •
Vid Friherre Wrangels exempel, rörande den på hvarje Be villningsdel fallande afgifteftex supponerad Bevillnings-summa till 1,000,000, har utföits 2 R:dr. Ehuru detta blott exem-* pel vis anlöres, torde jag dock cj böra lemna oanmärkt, att den, enligt mitt förslag, efter en lika proportion å hvarje del belöpande afgift uppgår till 3 R;dr 34 sk. 9 rst. Denna afgift är emellertid uppgjord efter 1 $ 12 års värdering, hvilken jag redan anfört ej af mig såsom den rättaste uppgifves. Dock torde knappast kunna förmodas, att afgiften å hvarje Bevillningsdel skulle efter något annat värderingssätt kunna förmindskas ända till 2 Riksdaler. Remitterades till Bevillningsutskottet, i sammanhang med Friherre Cederstiöms och Fri. herre Wrangels i FörmiddagsPlenum remitterade anföranden. Å nyo föredrogos och biföllos följande LagUtskottcts, den 3 Juni på bordet lagda, Memorial: jt;o Om yrkad rättighet att till Collegier, Rätter och andra Embetsverk få med Pöstes insända Fatalit-handlingar, m. m* Den 3 Juni. e. m. a:o Om rättighet, att före den dag, då Fatalietid utlöper, få inlemna de skrifter och handlingar, hvarigenom vad fullföljas. 3:0 Om allmängörande af upphäfvandet af 13 §. i 1723 års Kongl. Resolution på Krigsbefälets Besvär, samt 23 §. i 1734 års Resolution på Allmogens Besvär. 4:0 Om yrkad rättighet att föra andras talan för dem som åtfölja Häradshöfdingar på Ting. 5:0 Om stadgande, att personer, hvilka hållas i häkte, antingen för undergående af straff eller under afvaktan af ÖfverRätts Utslag, rnå , efter det de erhållit dom vid StadsRätt, genast varda fr^n Stadens häkte till närmaste Kronohäkte förflyttade och der på publik kostnad underhållne och vårdade.
Om sådant icke kan bevisas, men väl det, att fartyg, som hittills legat oåtkomliga på hafsbottnen , blifvit af honom upptagna, så frågas, om han af Fäderneslandet icke derföre förtjent någon belöning. Då uppstår äfven den frågan, om man bör låta förspilla tillfället , att i desse kunskaper bereda icke en utan flere personers undervisning, sorn sedan kunna pä alla kuster använda dem. Afundsjukan, som hos ett Bolag , hvilket bort belöna honom , fedt ända derhän, .att Bolaget försålt sjunkna fartyg i stället för att genom honom fä dem upptagna, bevisar icke annat, än att detta Bolags förvaltning varit mindre god. Jag tror derföre icke, att Staten bör förbise de fördelar den kan erhålla af en man, som kan vara död inom ett eller par år, hvarigenom vi skulle förlora desse upptäckter , nyttiga icke allenast för Sverige, utan ock för hela verlden. Ett af vilkoret för Pensionen är dessutom, att Ritningarne och beskrifningarne på instrumenten skola tryckas. 44° Den 8 December f. m. Jag vågar förnya tnin anhållan om bifall till den föreslagne pensionen. Grefve von Rosen: Förekommen till det mesta af Friherre Cederström och Herr von Hartmansdorff, vill jag endast återkalla i Ridderskapets och Adelns minns en händelse, hvilken jag hade äran anföra förra gången detta ämne här förevar, men hvarvid torde hända någre Ledamöter icke varit närvarande. Ett tredäckadt fartyg Nadescha, hvarmed Crusenstern seglat 3 gänger kring jorden , sjönk på ig famnars djup vid Skånska vallen. Detta fartyg hade redan legat 2 år pä hafsbottnen, och Dykeri-Compagniet hade fåfängt gjort försök , att upptaga något derur. En Handlande i Marstrand , som tält med Westbeck derom , köpte Vraket för 600 R:dr , hvarefter Westbeck reste dit och upptog derur varor för ng,ooo Rtdrs värde.
Dahm tillsammans Rektorn vid Hudiksvalls läroverk F. Wennberg, intilldess han, som den 1 sistlidne Juli återgått till kollega-tjenst, till annan befattning kan vinna befordran, årligen från och med år 1864 ett belopp af Adjunkten vid Wexiö clemen tur-läroverk Sven Sandberg, från och med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked, en årlig pension af Adjunkten och Gymnastikläraren vid Jönköpings elementar-läroverk Johan Magnus Rosengren, likaledes från afskedstagandet, en årlig pension af Provincial-läkaren i Herjeådalens distrikt Johan Ellmin, från och med månaden näst efter den, då afsked honom beviljas, en årlig pension af extra Provincial-läkaren i Ulricehamns distrikt Wilhelm Mauritz Heinrici, då han erhåller afsked från nämnda befattning, en årlig pension af Expeditions-sekreteraren S. E. Hallencreutz, understöd Sekreteraren m. in.. Magister Anders Strinnholms enka, Anna Sofia Strinnholm, född Zimmerman, en årlig pension, att utgå och beräknas från och med Februari månad år 1862 Till f. d. Löjtnanten vid Helsinge regemente Pehr Palmgren, en årlig pension af „ Majoren i Arméen August Hahr, en årlig pension af „ Kapitenen, Friherre Eugene von Vegesach, årlig pension af I Hör till Stah-Utskottets Utlåtande, år 1862 & 1863, N:o 153. Opphoff, pensions-förhöjning årligen f. d. Länsnotarien Olof Henrik Förberg, förhöjning i pensionen med f. d. Kamereraren Johan August Furstenhoff, en årlig pension af ... Artisten, Kammaijunkaren Wilhelm von Wright, årlig pension Justitie-ombudsmannen, Kammarrådet S. L. Theofelis enka, Sofia Wilhelmina Theorell, född von Schwerin, en årlig pension af Biskopen C. Heurlins enka, Elisabeth Heurlin, född Liljewalch, årlig pension Expeditions-sekreteraren D.