Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och visar sig detta missförhållande imellan inkomst och utgift tydligast med Gränsestäder11a mot Norrige, hvarpå såsom exempel må anföras Carlstads och Östersunds Tullkamrar, der aflöningsutgifterne öfverskjuta inkomsterne, vid den förra med omkring R:dr 8,o5o, och vid den senare med R:dr 3,400. Kongl. Postverket. Enligt aflemnade Räkenskaper för åren i83a och i833, deraf de för år 1882, enligt å Hufvudbokens CapitalRäkning åtecknad påskrift, i Kongl. KarnmarRätten blifvit granskade nied anmärkningar, men de för år 1833 ej undergått granskning, hafva Inkomster och Utgifter förhållit sig som följer: ( 83 ) Debet: Balance frän föregående äret: Inkomster: D:o al' Kongl. Preussiska Postverket . 17,621: 43.— 18,000: Balance till följande äret: Credit: Balance frän föregående äret: Lefvereringar: Till StatsYerket Till Diverse Verk Balance till följande, året: Behållning i Banken Fordran hos Norska Regeringens H: delsoch Finance-Departement . Dito af Kejserl. Ryska PostAmten . Förskott för PostÅngfartyget Constil tions reparation Förskjuten ersättning för förkomne commenderade bref Dito kostnader för utrikes brefs ren: och rökning Dito Skjutsoch Tractamentspengar till Ledamöter uti PostochRådhusRätter Dito Quarantaineskostnader för Kongl Preussiska Postverket Under ofvanberörde år hafva 2:ne Proprie Balancer uppkommit, nemi. år i832 hos aflidne Postmästaren i Åby, Witthoff med 837: 22. och år 1833 hos förre PostCommissarien i Greifswald, af Lundblad till ett belopp af 17,938: 4<>. 7* Åf dessa heror den förra på vederbörande
Ohrvall år 1854 upprättad; och hade Krigs-och Kammar-kollegierne, uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande, anfört, att som ifrågavarande mark, innehållande i areal 6TV kappland, bestode af till större delen i dagen liggande berghällar med deremellan befintliga mer och mindre grunda jordfläckar, uppfylda med sten och rör, samt skattläggnings-männen, med afseende derå att något icke kunde skördas å denna mark, funnit någon afgäld derå icke böra åsättas, Kollegierne, vid sådant förhållande och enär berörde afsöndring icke medförde någon skada för bostället eller förringade dess värde, underdånigst hemställt att skolstyrelsens underdåniga ansökning måtte i Nåder bifallas, utan att någon afgäld för den afsöndrade jorden bestämdes; i anledning hvaraf Kongl. Majit, efter hvad härutinnan förekommit och upplyst blifvit, i Nåder föreslagit Rikets Ständer att medgifva, det måtte från f. d. Hautboist-bostället Ingeshult ifrågavarande jordrymd örn 6TV kappland till Seglora socken i angifvet ändamål samt utan afgäld upplåtas. Med afseende å de uti den Kongl. Propositionen sålunda anförda förhållanden hemställer Utskottet, att hvad Kongl. Majit i berörde hänseende behagat i Nåder föreslå, måtte af Rikets Ständer bifallas. Stockholm den 2 Oktober 1857. f» Slals-UtskoUcls Vllåtande N:o 13-3. Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Okt. 1857, kl. 10 f. m. Utlåtande, t anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående 'öfverlåtelse på Jerlåsa församling af Kronans rätt till dana-arf efter Seraphia Lindskog. (I. A.)
Maj:t afgifva en omständlig underdånig berättelse om Folkundervisningsanstalternes fortgång och de hinder som, i detta afseende kunna på ett eller annat ställe möta; samt slutligen 6:0 att Communerne må tillåtas genom arne eollecter om året bereda inkomster till Skolorne, och att Kongl. Majrt för öfrigt läcktes i Nåder vidtaga och begagna alla de åtgärder och utvägar, som kunna bidraga till ifrågavarande ändamål, och dertill befinnas lämpliga. Sedan Utskotten sålunda framställt de åtgärder, som, i Utskottens tanka, böra vidtagas för vinnande af ifrågavarande ändamål, hafva Utskotten trott sig böra serskildt utlåta sig rörande de öfriga förslag, sorn i detta ämne blifvit uppgifne, men genom det föregående icke kunna anses vara besvarade. a) Utskotten få i detta afseende, hvad först angår Herr Prosten Hylanders förslag, att Kronobonden i Bohus Län, som der får lösas ef - Statssamt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande JV.o 34• U ter 24 sk. tunnan, borde erläggas antingen in natura eller efter markegängspris, samt att hälften af den tillgång, som härigenom kunde uppkomma, skulle erläggas till bidrag för Folkskolor i nämnde Län, vördsamt upplysa, att ett sådant stadgande redan finnes meddeladt genom Kongl. Resolutionen på Presterskapets besvär den 9 September 1766, §. 8, men att denna Resolution kort derefter ändrades genom Kongl. Resolutionen af den 22 Mars 1770, §. 4°> deri allmogen i Bobus Län förklaras böra vara bibehållen vid dess gamla rättighet att få lösa den till kyrkorne anslagne kronotionde med penningar efter tre Daler Silfvermynt, eller 24 sk tunnan; vid hvilket förhållande, och då ostridigt är, att allmogen i Bohus Län från äldre tider tillbaka egt en sådan förmon i afseende på lösen af kronotionden sig förbehållen, Utskotten icke anse sig kunna tillstyrka Rikets Höglofl.
— 134,000 / Förskott: / Förskjutne kostnader för Charta» Sigillatae Hvitstämplingen, år 1833 • 1,636: 2*. 7. / D:o för innevarande Riksdag • 822: 33. 9. / Förskjutit den på 1831 års Öfverskott å StatsVerkets beräknade Inkomster, anvisade åi liga / Summa af 70,000 H:dr till Materiella Krigsbeliof, samt dessutom en extra StatsBrist af / 25,741: 9. 10., tillsammans .. • 93,741: 9. 10. 98,200 796,102 r8 2 i / Inom Juni månads slut liqviderat Skulden till Banken för begagnadt Creditiv, hvilken Skuld ultimo Decembris i832 utgjorde . .. f ~ . - • - 3 7 Från Contoirets Gassa omedelbart utassigneradt på influten Bevillning och andre Fonder 3 nemi : / Anmärkningsprocent till Kongl. KammarRätten, efter afdrag af Remisslage 2,287: 43. 11. / 4 Omkostnader för Taxuängen i Stockholms Stad till Bevillning för år i833 2.364: ar. 5 I 4‘ Under året anordnade omkostnader för TidningsStämplingen i Stockholms Stad . SeraphimerOrdensLazarettets samt FrimurareBarnhusets andelar i KortStämpel-Bevillningen • 1,200. 190. Bihang till R. St. Litt. G till StatsUtskottets Berättelse, rörande verkställd granskning af Riksgälds Verket, T ahl eau öfver Rihsgälds-Contoirets Skulder samt Fordringar och Tillgångar den 31 December Ar 1833. Skulder pä bestämde tider till betalning förfallne och löpande med riinia: Uptagne
^,ll underdånigt sivar uppå Eders Kongl. Maj.-ts till Riksens Ständers Stats-Utskott asiätne Nådiga Proposition af den 5 sistledne Junii, rörande förwaltningen af de i Skane belägne Kungsgärdarne Flyinge och Dahlby, fa Riksens Ständer i underdånighet meddela deras yttrande. Riksens Ständer hafwa inhämtat, att da fran äldre tider warit nödigt ansidt, att i Skane underhålla en Stuteri-inrättning, samt denna ort dertill i synnerhet är tjenlig, sa hafwa ock Kongsgardarne Flyinge och Dahlby tid efter annan warit till sadan afwel begagnade, intill desi Riksens Ständer wid rFoy Deu 29 Julik2O4D 1809 och l8rc> arens Riksdag beslutade, att Stuteriet derstädes skulle upphöra, och lägenheterne, före delte i lotter, a nyo ut-arrenderas, sedan undersökning warit anställd huruwida de tils deras brukning, ansiagne Dagswerken kunde umbäras, samt till hwad belopp den af sista Arrendatorer:, HofiStallMästaren Grefwe Frölich yrkade ersättning för kostnader till Kungsgardarnes och Stuteriets förbättrande borde bestämckas. I afseende pä befunnen tilltagande brist pa Hastar bade för Landkmannens och Eavalleri»Regementernes behof, hälst införseln deraf fran Utrikes Ort nästan upphört, inse Riksens Ständer nödwändighelen af att Hästafweln genom en Stuteri-inrättning befrämjas. Pa sadan grund fä Riksens Ständer i underdånighet öswerlämna Kungsgärdarne Flyinge z^dels och Dahlby 4/F.dels Mantal, till Eders Kongl. Masits Egen Höga disposition, att till Stuteri-inrättning anwändas pä sätt för ändamälet nyttigast finnes. Riksens Ständer sä endast derwid i underdånighet foga följande önskningar: , i:o.
Vid detta ärendes behandling hos Fullmäktige, hafva de icke funnit något att erinra emot det af Banko-Diskont-Direktionen uppgjorda Förslag, utan hemställt, ätt detsamma måtte af Utskottet gillas, med Banko-Diskont-Direktionen förbehållen rättighet dels att i afseende å den af Direktionen i sammanhang dermed uppgifna fördelning 6 Banko-Utskottets Memorial, N:o 67. af göromålen mellan de i Kontoret anställde tjenstemän framdeles få verkställa de rättelser och förändringar, sorn kunna finnas vara af omständigheterna påkallade; dels ock att, vid någondera Ombudsmannens afgång, kunna vidtaga den ändring beträffande organisationen af Diskont-verkets Kansli, hvarom Direktionen gjort framställning. Beträffande nu först beräkningen af disponibla tillgångar, har Utskottet skolat anmärka, att från det af Banko-Diskont-direktionen utförda sammanlagda beloppet 15,333: 16. — bör afräknas det arfvode af 140: som, efter den år 1840 beslutade förändring i lönevilkoren för Bokhållarne vid Banko-Diskont-verket, varit å Indragnings-stat upptaget och med innehafvarens år 1852 inträffade afgång är vordet för Diskontverket besparadt. Till återstoden, utgörande B:dr 15,193: 16. — har Utskottet deremot ansett böra hänföras: l:o. Det belopp, hvilket, under innevarande år, blifvit såsom ljuspenningar utgifvet, eller B:dr 720: enar något dylikt anslag hädanefter icke torde ifrågakomma; samt 2:o. Beloppet af de löne-inkomster, som, enligt det af Utskottet upprättade förslag till Aflönings-stat för Banko-verkets Tjenstemän, blifvit tillstyrkt för en Kassör och en Kassa-skrifvare, hvilka befattningar skulle komma att från Bankens till Banko-Diskont-verkets stat öfverflyttas, eller 2,500: Summa disponibel tillgång B:dr 18,413: 16.
Nas 17 och 8) fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på detta riksdags-ärendes omfattande och vidlyftiga beskaffenhet, erfordrande en förberedelse, hvilken icke vore inskränkt inom den korta tid Bevillmngs-Utskottet, under störande afbrott af de mångfaldiga öfriga riksdags-ärendena, deråt kunde egna. Uet skulle derföre icke blott bidraga till förenkling och lättnad i Utskottets arbete och derigenom möjligen till riksdagarnes tidigare afslutande, utan ock till ärendets säkrare och sorgfälligare utredning och pröfning samt till större enhet och sammanhang, om ett i förbindelse med beräkningen af de erforderlige utgifterna upp - Konstitutions-Utskottets Memorial J»? 10. II gjordt, efter dem lämpadt förslag vore för Bevillnings-Utskottet vid förhandlingarnes början tillgängligt. För sådant ändamål hafva nämnde Konstitutions-Utskott föreslagit införande uti 59 § Regerings-Formen och 27 § 1 mom. Riksdags-Ordningen af det stadgande, att Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om Stats-verkets tillstånd och behof skulle vara åtföljd af förslag rörande sättet, huruledes Statens behof utöfver de ordinarie inkomsterne lämpligast kunna genom bevillningar fyllas. Hvad Utskotten hade föreslagit, antogs vid båda riksdagarne alt till den följande hvila, men blef vid den slutliga behandlingen vid förra riksdagen förkastadt genom två, och vid denna genom ett Stånds ogillande beslut. Ledamoten af Ridderskapet och Adeln Herr Grefve Taube, II. E., har vid innevarande
Herr Grefve Löwenhjelm. Hof-Canzleren H, E, Herr Grefve af Wetterstedt. Tillförordnade Stats-Secreteraren, Förste Expedit ion s-Secre t eraren Skogman. $®4 Proposition om Gonvoy» Commissariatet. Tillförordnade Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering Förslag till Kgl, Majus Nådiga Propositioner till Rikets Standert 1:0 Om fortfarande af det Convoy-Commissariatet beviljade C red i ti f, och 2:0 Angående behof vet af en fond till understöd för Jordbrukare, sorn genom Erosteller TIagelskada förlora växande gröda; Samt till Kongl. Majus Nådiga Skrifvelser till Rikets Ständer: 1:0 Angående en föreslagen och. utarbetad ny Författning om Mått, Mål och Vigt, och 2:0 Angående föreslaget upphörande af Extra Gmfvu-hjei-pen. Dessa underdåniga Förslag täcktes Kongl.. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga, tillstyrkande, i Nåder gilia och befallt.e att Nådiga Propositioner och Skrifvelser, i enlighet dermed, skulle i vanlig ordning utfärdas samt till Rikets Ständer öfyerlemnas. Ex Protocollo X, A. Afgelius. Kongl. Maj':ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om fortfarande af d't Convoy - Commiss ari atet beviljade Creditif; Gifven Stockholms Slott d. 25 Januarii 182j. Via sednaste Riksdag bief jemlikt Riksens Ständers underdåniga skrifvelse, förande Tredje Hufyud-Titteln af den 23 Maji Gonvoy-Cora - Proposition om Convoy-Commissariatet. 265 fnissar!atets Ordinarie Fond 66,666 Rldr 32 sk. om året indragen och använd till förstärkande af nämnde Hufvud-Tittel; hvaremot ett årligt Creditif på Riksgälds-Cantoiret till enahanda belopp anvisades Commissariatet, för att begagnas 1 händelse utgiften öfverstege inkomsten.
På förhand torde det icke vara skäl alt hvai ken i del ena eller andra afseendet låta påskina en sådan sak, ty Frih:n lärer väl icke vilja votera i hvilket fall som helst. Jag får således anhålla, att förslag af Hr Landtm, måtte göras på den framställning jag tagit mig friheten göra i afseende på contra-propos:n. Frih. Cederström: Då del är jag, som begärt voteringen, så måste det naturligtvis tillkomma mig att uppgöra contra-propostn. Den har Hr Frih. o. Landtm, riktigt uppfattat efter disenssionen. Om Hr von Hohenhausen vill hafva en annan, så följer deraf helt tydligt, altoni R. o. Ad. svarar ja till hans förslag, så mäste först voteras om conlrapropos:n. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till conlra-propos. antaga Hr von Hohenhausens förslag. Ropades starka ja, blandade med nej. Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att ja öfverrösta! nej, begärdes votering. Frih. Cederström: I sådant fall får jag begära votering härom och tillika fästa R. o. Adis uppmärksamhet derpå , att Hr von Hohenhausens redan en gång afslagna förslag nu förekommer lill ny pröfning i contra-propos:n. Hr von Hohenhausen: Det är icke för att på något sätt ingå i ämnet eller förlänga disenssionen i öfrigt, sorn jag bör hafva äran upplysa Frih. Cederström och andra ledamöter, som måhända icke varit närvar., att vid början af den disenssion, sorn nu föregår om Hr Gripenstedts förslag, började jag med alt göra den anmärkt!., att det innefattade i sak helt och hållet hvad jag hade föreslagit, dock med den betydliga skilnad, alt der ej upptages sältet att afgöra besvär, hvarom Hr Gripenstedt och många andra icke här velat hafva något stadgande. Delta är borttaget från mitt förslag. Alltså är delta icke lika med hvad jag förut föreslagit, och hvarom R. o. Ad. förut fattat sitt beslut.
Ja, som en blomma skjuter du upp ur jordens sköte, du underbara! Hvar kommer du ifrån, hvar har du varit sedan du försvann från din faders borg? VERA (som med ett hopp sprungit ned på marken och med en inså att endast hennes hufvud och axlar äro synliga). stinktlik rörelse af fruktan gömt sig bakom några höga plantor, Jag vet inte hvem du är och hvarför du talar så Speranza, min prinsessa, min härskarinna, min till mig. Jag heter inte Speranza utan Vera, och jag har aldrig haft någon fader eller någon borg eller ur jorden, och jordens dotter är jag. Hvad vill du mig, hvem tar du mig för? SALVATOR. någon brudgum. Som en blomma har jag skjutit upp dina sinnen eller beröfvat dig minnet? Har du glömt din Salvator, som älskar dig öfver allt på jorden och som profetiorna gifvit dig till brudgum? VERA. Och gärna vill jag följa med dig hvart du går. (Tråder till hälften ut ur buskaget.) Jag förstår inte ditt tal, men du behagar mig. Har man då gifvit dig en dryck som förvirrat 11 FÖRSTA AKTEN SALVATOR (visar henne tillbaka). dig värdig, om jag missbrukade slumpen, som fört skall du återvända till din faders slott för att sedan blifva min brud på det sätt, som profetiorna föreskrifvit. VERA. Jag älskar dig. SALVATOR. så. Du är det härligaste väsen, som finnes på jorden, du är skönheten, du är lyckan, du är hoppet, du är sanningen, du är allt i en person. Du är allt det högsta en man kan åtrå; att äga dig, att veta sig himmelen själf, som sändt dig. Å, du gör mig utom mig af fröjd, när du talar Nej, nej, fresta mig icke! Jag skulle icke vara oss tillsammans i denna ödemark. Ren och oberörd älskad af dig, det är mer än jordisk lycka, det är VERA. så skön och du talar så vackert. tillsammans. Jag vet ingenting om himmelen, men jorden är Kom, låt oss vandra SALVATOR. sådan till din faders borg. Men du är icke klädd. Jag vågar icke föra dig VERA.
Att, oaktadt dessa lagbestämmelser, äfventyrliga spel tilltogo och, särdeles under större marknader i städerne och på landet, föröfvades, inhemtas af K. Cirkuläret d. 21 Dec. 1833; och jag vågar betvifla, att förhållandet i detta hänseende sedermera förbättrats. Åtminstone lemnar i Stockholm erfarenheten icke ett sådant vittnesbörd. En af de förnämsta orsakerna dertill att, oaktadt ganska aIfvarliga bemödanden att hämma Biribiklubbarnes verksamhet, desamma merändels icke kunna undertryckas, torde vara svårigheten att bevisa förbrytelsen. Biribibankörerne hafva stängd port och dörr. Ingen inlåtes uti spelrummet, som ej tillkännagifver sin önskan vara att uti spelet deltaga; och bankörerne tillse nog att den yttrade afsigten upfylles. Med ett ord, det är ett sällsynt undantag, att någon öfvervarit spelet å en biribi kl ubb, utan att hafva deltagit i lagöfverträdelsen och sålunda gjort sig till enahanda ansvar förfallen som bankören. Ätalas spelet och bankörerne, genom vittnens berättelser, öfvertygas om förbrytelsen, är ganska vanligt att, på angifvelse af bankörerne, samma vittnen sedermera blifvit förvunna att hafva uti spelet varit delaktige och följaktligen äro underkastade den stadgade bötespåföljden. En annan orsak är, att då den genom Biribispelet upkommande vinsten för bankörerne ofta är ganska betydlig, någon gång Den 3 December e. m. 215 betydligare än man i allmänhet tror, utgöres ansvaret, då de å spelet vågade penningarne ytterst sällan kunna af beslagaren åtkommas, af jemförelsevis ringa böter, högst utgörande 50 E:dr b:ko, hvilket förhållande i ändå högre grad förvärras deraf, att, efter en icke ovanlig lagtolkning, biribispelaren, sedan han blifvit stäld under tilltal för föröfvadt äfventyrligt spel, kan ansvarsfritt fortsätta lagöfverträdelserne intilldess slutligt utslag i målet fallit, emedan särskildt ansvar för under tiden föröfvadt spel icke tillämpas.
Herr Doktor Forssell, Herr Henschen och Riksdagsfullmägligen Paul Andersson från Jemtlands län hafva begärt få antecknadt det de i beslutet ej deltagit. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1863. Lag-TJtskottets Utlåtande JW 48. 1 ,M 48 Utlåtande, i anledning af återremisser af Utskottets Betänkande N:o 24, i fråga om tillägg till lagstiftningen angående äktenskapsskilnad. Nyssnämnda Betänkande är afgifvet öfver en af Riksdagsfullmägtigen Nils Olsson från Malmöhus län väckt motion, att till Kongl. Förordningen den 20 November 1860, hvarigenom 1 och 2 §§ af Giftermåls-Balkens 14 Kap. erhållit en förändrad lydelse, måtte bestämmas ett tillägg, som antingen tilläte domaren att, då de i samma förordning omförmälda varningar och skilnad till säng och säte ej verkade till ändamålet, döma till äktenskapsskilnad, eller ock utsatte, att frågan derom borde till Kongl. Måjsts nådiga afgörande i underdånighet öfverlemnas; och hade Utskottet med afseende derå, att det sednare af de alternativa förslag, motionären sålunda framställt, redan vore i lag, Kongl. Förordningen den 27 April 1810, sanktioneradt. samt att motionen icke innehöll förslag, att, med ändring af samma förordning, fråga om skilnad i äktenskap på grund af hat och bitterhet makar emellan skulle af domaren handläggas och pröfvas, hemställt, att motionen icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Denna hemställan har blifvit bifallen af Preste-Ståndet, hvaremot de tre öfriga Stånden återförvisat frågan till förnyad behandling af Utskottet.
På sätt jag tog mig friheten att, när fråga här förevar om diskontlånekontors inrättande, inför R. o. Ad. visa, anser jag, att en diskontrörelse, ehuru under vissa om - Den 1C April f. m. 447 ständigheter i mindre mån vådlig, likväl i allmänhet år högst skadlig, och alt en väl ordnad krediliv-rörelse äger ett bétvdligt företräde. Min åsigt understöddes likväl endast af Frih. Raab, och således ansåg jag fåfängt, att söka arbeta derpå, alt desse 8,000,000 r:dr, sorn blifvit disponerade för diskonlrörelsen, kunde på annat sätt bättre användas. 1 mitt första yttrande, rör:de denna punkt, syntes det mig icke löna mödan att yttra något derom. Då nu sedermera också en ledamot af detta Stånd yttrat lika åsigter med mig, anhåller jag att få instämma med honom under önskan, att hans förslag mätte vinna framgång. Deremot kan jag icke instämma i hans åsigt, att det af Disk. föreslagna belopp af 5,000,000 r:dr skall för lånekonloret i Stockholm bibehållas oförändradi, emedan här i Stockholm finnas så många kassor och andra tillfällen till låns erhållande, alt en förminskning i nämnda anslagna belopp med några 100,000 r:dr, icke kan för diskontlånerörelsen i Stockholm utgöra någon afsaknad. R. o. Ad. ansåg de emot ifrågavartde punkt gjorde anmärknrr föranleda lill densammas återremitterande. 45:le punkten. Frih. Palmstjerna: Då R. o. Ad. återremitterat 44:e punkten, med hvilken den ifrågavande 45:te står i oskiljaktigt sammanhang, anhåller jag, att R. o. Ad. behagade återremittera äfven sistnämnde punkt. Häruti förklarade Frih. Raab sig instämma. Uppå härefter framstäld propos. blef jemväl denna punkt återremitterad. 4(i:le punkten. Bifölls. II.
Raab, får jag med honom till alla delar instämma, och anser den af Hr Gr. o. Landtm, föreslagna remiss till Bevilln:sUtsk. vara fullkomligt riktig. Just derföre att det är fråga om en ny skatt under en månad, tillkommer det BevillmsUtsk att i första rum - Den 1 S December. 709 met behandla frågan, sedan kan, på sätt Hr Gr. o. Landtm, mycket rikligt föreslagit, Utsk. sammanträda med Ekon.Utsk. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Frih. von Saltzas motion innehåller icke någon allmän begäran om, att man i allmänhet skulle Få bränna från d. 14 Febr. till d. 14 Mars; ty den afser endast att de personer, som bränt blott en månad under innevar:de år, skulle få rättighet att bränna en månad till under nästa år. Det är fråga om ett undantag från den nu gällande bränvinslagstiftningen, hvilket naturligtvis endast skulle gälla för nästa år. Motionären har visserligen icke vidrört, om de skulle bränna med eller utan skatt, men för att döma af hans framställning, så tyckes han vilja, att nu gällande författn:r skulle få tillämpas på ytterligare en månad, under hvilken då de personer skulle få bränna, som förut ej bränt mer än en månad. Jag kan icke inse, att Bevi 11 nrsUtsk. dermed bar alt befatta sig, då skatten och allting annat redan genom förordmn är bestämd. Frågan är endast, om ett visst antal personer skola få bränna en månad till, sålunda en fullkomlig önskningsfråga, och den bör, efter min tanke, behandlas af Ekon.Utsk. Frih. Raab: Frih. Saltza har icke upgifvit i sitt förslag, hvilken beskattning han ansåg vara don lämpligaste, men lika väl som Gr. Gyldenstolpe antog, att det icke skulle blifva fråga om någon större eller mindre skatt, än den nu gällande, så anser jag att man, då det är fråga om en undantagslag, kan tänka sig, att om förslaget går igenom, hvilket jag likväl hoppas icke kommer att ske, R. St:r äfven gjorde det undantag, att de personer, som skulle få bränna en månad längre, äfven derföre fingo betala 50 å 60 proc. högre skatt.