Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Röntagare ansägos ailönacle för sjelfva Redogörelse-aret mecl cle afförde eontanta Rönerne, oeb för ett föregående är mecl de afförde Indelningarne, bvilbet, clä cletta vore fallet mecl aila lnclelclta Röner, ej bunde leda till nägon s^nirerlig olägenbet; men clet sbulle beforclra ytterligare redigbet i Räbensbapen oeb enbet vicl Röners ansläencle, om 8tats-RVerbet öfvertog samtlige Indelningarne, oeb i stället försäg cleras innebalvare mecl penninge-löner, b varigenom clen billiga förmon jemväl sbulle tillsb^nclas Inclelningsgifvare, att cle, liba mecl clem, som böra utföra cleras ^fraciseller Vioncle-spanmäl clireete till Rronan, ej allenast befriades frän forsellönens erläggande, utan äfven egde begagna clen i allmänbet medgifna optionsrättigbeten, i afseencle ä spanmälens leverering antingen i natura eller i penningar efter Narbegäng. 8k3ts-0ontoret tar bärvicl, säsom tillämpligt för cletta generella förslag om Inclelningarnes indragning till 8tats-V^6rbet, i unclerclänigbet äberopa dess under den 28 sistliclne November, i sammanbang med trugan om n^tt formulär tor lnclelclta liegemen ters oeb Oorpsers Redogörelse, sersbild t gjorda underdånig» bemställan om dessas innebafvancle Indelningars öfvertagande 51 al 8tat8-^Verliet; li varvid 8tat8-Lontoret tili väl dör i underdanigdet anmäla, att, i ocd för en aadan Ileglering af Indelningadafvarea Köningaförmoner, 8il vict» de aliulle, lida mert äldre eontanta Köner, under löpande är csvartaliter utZä, för ökvergängsäret ett aersdildt körsdotts-snslag klefve erforderligt. 2:ne Körteedningar, den ena ä aädane Köradotta-IItgifter, dvilda dlifvit pä Ökveradotten ä 8tat8-^Verdet8 Indomater anordnade, den andra öfver utgifter, deatridde af under dander dalvande 8tat8M6del, det8 i rättegångar ädömde, dela till underatöd för innevänare i afdrände atäder, dilogaa i underdanigdet, för att till eraättning eller afdrifning doa Kideta 8tänder anmälas.
Samtelige Hof-Rätterne: Till Kongl. Maj:ts disposition Krigs-IlofRätten Fångars vård och underhåll, Förslagsanslag Medicolegala Besigtningar, Förslagsanslag Skrifmaterialier och Expenser, Ved och Ljus, Förslagsanslag. Reseoch Tractaments-penningar, Förslagsanslag Ersättning åt Vittnen och Parter, Förslagsanslag Extra Utgifter nul-Titeln. Bill. (ill R. Litt. C. Penning ar. Indelta Kronovärdi. llän tor. Markegång på förslag. Departements-Chefen, Utrikes Siats-Ministern: Lön , Taffelpenningar Departementets Expedition Minister-Staten Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus för Departementets Expedition, Förslags-anslag dTiteln. 13 lAtt. n. 4,500: 0,500: IG fy aniltfiifSvurs-Miep artementet. Departements-Chefen : Lön * . 4,500: Taffelpenningar . 2,500: Departementets Canzli-Expedition: Expeditions-Chefen . 5,000: ■—• — Öfrige Embetsoch Tjenstemän 12,Ji05: 16. Ingenieur-Corpsen Topografiska Corpsen ... i Artilleri-Staben öfver-Commendants-Expeditionen i Stockholm Commendants-Staten k Krigs-Akademien i Allmänna Garnisonssjukhuset Rese-Scipendium för Militär-Läkare ' S:r Ititlclia Irniéeu. Cavallenoch Infanteri-Regimenterne (Derunder Förslags-anslag för Jemtlands rotering 1,900: ) Militie-Boslälls-Cassan: Ersättning för Reservhemmansräntor ocii Krono-tionde m. m., Förslags-anslag. Exercice-Sqvadronernes underhäll, Reservations-anslag Fouragering vid indelta Cavalleriet, Förslags-anslag . Till Trossens underhåll . Mö teskostnader, Reservations-anslag
Vid pröfning af denna fråga hafva likväl, såsom af vidfogade protokoll öfver Justitiedepartements-ärenden inhemtas, icke alla af denna förvaltnings tjenstebefattningar funnits vara af beskaffenhet att lämpligen kunna å ordinarie stat uppföras; men i den mån en slik anordning synts kunna utan olägenhet vidtagas, har sådant vid uppgörandet af det, nyssnämnda protokoll bilagda, förslag till aflöningsstnt för en del af fångvårdens embeteoch tjenstemän samt betjente blifvit iakttaget. Enligt detta förslag, deri de förmåner af ved och ljus» boställsrum eller hyresersättning, planteringsland och servismedel, om tillkomma en del af denna personal, dock ej ansetts böra här upptagas, k om me den del af afiöningskostnaden inom denna förvaltningsgren, hvilken skulle kunna dels såsom löner, dels såsom arfvoden uppföras i stat med bestämdt anslagsbelopp, att uppgå till sammanlagdt 182,877 R:dr 50 öre.
I den förslags-calcul som här framställe*, antages exempelvis priset på en tunna säd, hälften råg och hälften korn, till 6 R:dr 32 slc. banco eller 2 ft:dr 32 sk. i silfver; och priset på 1 skeppund jern till 15 R:dr banco eller 6 R:dr i silfver. Troligen komme man härigenom tämligen nära sanningen för någon tid: och hälften af en fastighets på ' »trull» -väl »11 tift linn. 4 »4 Betänkande om Rikets Pennin geVerk. na anses såsom fullkomlig säkerhet för för& sträckning. Då capilalister, i betraktande af den större beq vämligheten och tillfälliga säkerhet, som Riksgälds-Contoirets obligationer lemont, hittills gerna insatt penningar i sådana Statspapper emot fem procent; så är det sannolikt, att de ännu hellre skulle emot samma fähta placera dem i en allmän hypotheks-inrättning, när visshet fanns, att enskilde medborgares fasta egendom utgjorde den osvikligaste säkerhet för capitalet, oberoende af alla magtegahde beslut, och att räntan blefve disponibel på dagen genom inrättningens försorg. Det är att förmoda, att genom en sådan ani stalt, i förehing med myntväsendets och låne-inrättningarnes reglering, penninge-räntan skulle för ordentlige betalare af sig sjelf nerfalla till fem för hundrade, så att skillnaden emot nu gällattde ränta kunde anses såsom en välgörande, fastän långsamt verkande, amortissement, enda möjligheten till utarbetning ifrån del betryckta tillstånd, som är för handen. De söm innehafva första inteckningen i en egendom, eller eljest full säkerhet, och som af gäldenären ordentligen erhålla sin ränta, skola troligen föredraga att framgent taga G procent med rättighet, att, enligt förskrifning och inteckning, kunna uppsäga lånet, försälja panten o. s. V. i följd hvaraf redan skuldsatte ordentlige fastighetsegare kunde anses få ringa förmån af allmänna hypotheks-inrättningen; men genom densamma bereddes äfven för sådane fastighets-ega* Betänkande om Rikets Penninge-Verk. 415 re utväg att betala sina skulder och omsätta dem till inrättningen.
Att misstaget ej varit uppsåtligt, är det enda, som jag utan minnets anlitande kan försäkra; och derpå skall svårligen någon tvifla, som gör sig den frågan, hvartill ett uppsåtligt försök att tvertemot handlingarna förneka sanningen skulle tjent. Imedlerlid slipper jag lyckligtvis förebrå mig, att hafva slarfvat i en fråga af vigt. Långt ifrån att hela saken, såsom man af Kongl. Hofrättens tillrättavisning skulle vilja sluta, berodde af någon förvillelse, som mitt misstag kunde frambringa, var detta misstag fäst mer alldeles utan inflytande på sakens utgång. Frågan var, huruvida en af Käranderna gjord förändring i stämningspåståendet kunde derföre, att den skett i svarandens eller hans ombuds närvaro, upptagas vid sakens pröfning och vinna enahanda afseende, som om denna förändring från början funnits i stämningen och blifvit genom dennas delgifvande anhängig. Min tanka är — och om jag deri misstager mig, så förstår jag ingen rättegångsordning — att om än svaranden personligen varit vid tinget — 14 — tillstädes, och fått del af den förändrade stämningen, men icke uttryckligen medgifvit, att det nya påstående, som förändringen innefattade, fick pröfvas utan stämning, detta påstående ingalunda skulle kunnat lagligen till pröfning upptagas. Men irrar jag mig icke häruti; hvad gjorde det då till saken, om Svaranden vid tinget inställt sig genom behörigt rättegångsombud eller ej? Icke hade ombudet fullmakt att svara på annan stämning, än den som var hufvudmannen tillställd, och det hade således ingen ting verkat, om än ombudet medgifvit, att den ändrade stämningen fick pröfvas, hvilken icke blifvit hufvudmannen tillställd (såsom stämning i laglig ordning). Och nu hade ej heller ombudet någon ting sådant medgifvit. Ehuru således Svaranden inställt sig genom laga rättegångsombud — än mer, om han än sjelf personligen varit tillstädes — Häradsrättens förfarande, att vid tinget, utan hans begifvande, låta stämningen ändras, och döma på den ändrade stämningen, kan dock icke försvaras, så länge det icke går an att i tvistemål döma utan stämning.
Ständer funnit vasa för orten af den vigt, att Staten dertill borde lemna bidrag, undvikes och staden, som genom ifrågavarande gagneliga företag redan, förutan hvad i enskild väg kan vara upplånadt, är betungad med en skuld till Staten af 25,000 R;dr, hvadan den svårligen torde förmå anskaffa de lör arbetets fulländande ytterligare erforderlige medel, försättes i lilliälie att bringa hamnbyggnadsarbetet till ett fullständigt slut, hvarefter hamninkomsterne förmodas blifva så betydliga, att de för ändamålet upptagne lånesummor kunna med liden derigenom amorteras, samt felagtigheterna i det år 1834 uppgjorda kostnadsförslaget icke kunna läggas stadens innevånare till last, hafva Rikets Ständer, i betragtande tillika af den genom inträffad stormskada vederbörande tillskyndade, opåräknade förlust, för fullbordande af hamubyggnaden i Cimbritshamn beviljat 10,000 R:dr såsom anslag och 5,000 R:dr allt B:co såsom lån, under de villkor, som serskildt blifva hos E. K. M:t i underdånighet anmälde. 7:o Då genom inför Rikets Ständers Stats-Utskott företedda handlingar utredt blifvit, alt iståndsättandet af staden Carlshamns hamn, hvarest uppgrundningen i sednare tider tilltagit, är i flere afseenden angeläget, men stadens invånare svårligen skulle, utan Statens biträde, kunna upphjel Bili, till R. St. Skrijvele, N & 1Q2. pa hamnen ur dess förfall, hafva, med hänsigt jemväl dertill, ali Carlshamn icke förut varit hugnad med något understöd från det allmännas sida, under det att betydliga tullintrader derifrån ingått lill Statskassan, Rikets Ständer för ofvanberörde ändamål beviljat nämnde stad ett lån af 30,000 R:dr, emot förbindelse för invånarne att ansvara för arbetets fullbordande, samt under iagttagande i öfrigt af de villkor, som serskildt blifva hos B.
Dem hade han rubbat – ett dåligt tecken. Här fins blott ett enda frimodigt bröst, Till hvilket ej fruktan når: Beständigt klingar den lilles röst I trappa och korridor. Än svinner han in i en fönstersmyg I salen med pressadt gyllentyg, Än är han i öfversta torngemaket, Der flöjeln gnisslar på koppartaket. Liksom förstenad man ofta stod Vid fadrens bannor och hot, Men detta älskliga unga blod Hvart hjerta vill flyga emot. Ute i borgstugan efter hand Knektarne lossa på tungans band; Den lille far ut och in som en svala. De akta det icke – de hviska och tala. Den gamle Jesper af gårdens vakt Och Joakim hakeskytt Ha kloka hufvu’n till hopa lagt Och döma om gammalt och nytt: I Linköping var det en ynkelig färd, På himlen stodo brinnande svärd, Kometer och järtecken om hvart annat, Och Motala ström midt i loppet stannat. Men Jesper nattvakt, gammal i gård, Med visdom i tandlös mund, Som vankar med lur och med hillebård Kring slottet på enslig rund, Han menar det blir väl värre än, Ty hvita frun har vist sig igen I natt som var, just mot hanegället, I vestra flygeln på vanliga stället. »I gula kammarn – månen sken klart Och sjön låg alldeles blank Vid fönstret stod hon der uppenbart, Så dödsblek, så lång och rank. Med händerna famlade hon omkring, Liksom hon tvättade någonting Af ångest jag tappade bardisanen; Då var hon borta och så gol hanen. »Hvad bådar det, tror I? Jag tiger, jag. Ej vet jag, om ryktet har rätt; Det glunkas hon byker till domsens dag En trasa ur Linköpings tvätt. Det blodet, det blodet på Linköpings torg Skall bringa landet jemmer och sorg. De mägtige styra de och ställa, Men sist få vi stackare allt umgälla. »I natt hon kommer nog en gång till Och spökar för örlig och pest. Hvad annat och större hon säga vill Hans Furstliga Nåde vet bäst. Hans Furstliga Nåde känner allt grund ...» »Din olycksgubbe, så håll då mund!» Kamraten hviskade, hemsk att skåda –
Directeurs-platserna, hvilka bibehållas för en tid af minst tvänne år, och icke båda få på samma år ombytas, anställes val vid ordinarie Bolags-stämma året före det, då ombyte bör ega rum, och dervid Bolaget obetaget är , att den till afgående i tour varande Diyecteuren å nyo invälja, Tvänne Suppleanter till Ledamöter i Direction böra likaledes vid Bolags-stäinma utses, Utom den i Ilufvudstaden tillsatta Direction, ege Bolaget att, för ett skyndsammare och säkrare befrämjande af dess angelägenheter vid de kuster af Riket, der Exp.-Utsk. Förslag till und. Skri/v. 4^ strandnings-händelser oftast inträffa, på utsedda Hufvud-sta tio ner tillförordna tvänne Directeurer, hvilka, med D'rectionens myndighet, men under densammas öfverinseende och lydnad, på stället afgöra sådana frågor, som, enligt serskild Instruction, kunna till deras pröfning öfyerleronas, 8§. Öfver Bolagets inkomster och utgifter skall fullständig redo och räkning hos Directionen förås, samt Hufvud-boken, inom den 1 Julli hvarje år, för det nästföregående året, vara afslutad, så att densamma, jemte inrättningens förvaltning på det hela, må, under loppet af sistnämnda månad, kunna till granskning företagas af de tren»e Revisorer, som, vid nästföregående Bolags-stämma, blifvit genom val dertill utsedda. 9 §• Efter en sålunda förrättad granskning, hvilken bör vara till slut bringad innan den I Augusti samma år , uppsätter Directionen, efter erhållen delaf Revisorernas yttrande, en så fullständig berättelse öfver det nästförflutna redogörelse-årets förvaltning, att deraf må kunna iuhemtas antalet och beskaffenheten af de sjöskador , som under berörde år inträffat, Bolagets alla inkomster och utgifter under samma år, samt upplysning om det skick, hvaruti Bq - 46 Exp.-Utsk. 'Förslag till tind. Skrifv. Ingets båtar, instrumenter och redskap lill sjönödlidandes räddning och undsättning, vid senast derå förrättade besigtningar, befunnits. i o §.
Ankom till Exp.-Utslc. d. 6 Maji, kl. i c. m. Utlåtande, angående utgifterne under JRiks-Statens Femte Hufvud-Titel. (U. A.) i:o Denna Hufvud-Titel, som innefattar anslagen för Wetenskaperna och De Sköna Konsterna och vid sista Statsregleringeu bestämdes till en summa af 27,080 R:dr 4° sk., kommer nu att förminskas med anslagssumman för Kongl. Museum i,o5o R:dr, hvilken blifvit öfverflyttad till ÖfverIntendents-Embetets Stat å aldra Hufvud-Titeln. 2:0 Vid öfrige, å 5:te Hufvud-Titeln Uppförde, anslag kommer ingen förändring i fråga, utom i afseende på den af senaste Rikets Ständer, till Silfver-Jettoner, för att vid Kongl. Wetenskaps-Akademiens sammankomster utdelas, anvisade summa af 240 R:dr Silfver årligen. Denna har till Acadelnieu blifvit utbetald, på det sätt att, intill sista Riksdag, cursskillnaden anordnades på 8:de Hufvud-Titelns anslag lill extra utgifter. Fråga väcktes då, om summans vexling i Banken efter pari-curs, men enär sådan vexling icke egt rum, har, lill följd af hvad Rikets Ständer uti underdånig Skrifvelse af den 28 December 1829 anmält och med anledning af hvad hos Kongl. Majit blifvit tillkännagifvet, Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 20 Aug. 183 r , förständiga! Kongl. Stats-Contoret, att af öfverskotten å Stats-Verkets inkomster till Wetenskaps-Academien utbetala den cursskillnad, som, vid invexling af Silfver till Jettoner, uppkommer derigenom, att Academien för de dertill anslagne 24° R-dr i stället för Silfver uppburit samma belopp i Bancosedlar.
DirectiQnen åligger derSvarar mot den Dan ig Julii e. ni. jemte, att vaka deröfver, att Riddarhusets och öfriga Cassör® samt dertill hörande TestamentsFonders angelägenheter förvaltas i enlighet med Testaments - Författningarna och UtlåningsReglemsntet, samt att i allmänhet hvar och en »f Riddarhusets Em* betsoch Tjenstemän fullgör sine åligganden enligt denna Instruction. 8:de §. i Directionens förslag* S §• RiddarhusDirectionen val* jes vid slutet af hvarje Riks* möteenligt Riddarhusordningen . och består af sju Ledamöter, 'hvilk* uti sina befattningar fortfara intill dess nytt val blifvit verkställda Af dessa Sju Ledamöter skall den äldste efter Matrikeln föra ordet och endast 6 åtnjuta honorarium. 4 §- H-afva alla de af Rid-* derskapet ock Adeln valde Suppleanter, såsom ständiga Ledamöter i Directionen inträdtj må de rum i Directio* 3.'dra hälften af i §. i Directio-» nens förslag. 3 §. i Directionene förslag. Den 19 Julii e. m. nen, som än ytterligare kunna blifva ledige , tillsättas genom val, som af Directionen med slutna Sedlar anställe* 5 §• Genom val med slutna Svarar mot 4 §• i sedlar återbesätter äfvenleDireetiönens för-: des Directionen, under iaktslag. tagande af RiksdsgsOrdningens och RiddarhusOrdnin - gens föreskrifter, de ledigheter, som emellan Riksdagar kunna yppa sig , sedan de af Ridderskapet och Adeln vilde Suppleanter inträdt, ibland Ridderskapets och Adelns Fullmägtige i Riksens Höglofl. Ständers Bank och RiksgäldsCootor, äfvensom bland Revisorernes af Ridderskapet och Adeln ' öfver berörde Riksens Ständers Verks samt StatsVerkets förvaltning och Räkenskaper.
Hur långt borta var ej den andra båten, de skulle aldrig hinna upp dem, de kunde j u ej ens ro riktigt! » Om vi sjunka, Torsten, så tar jag Inga på min lott, » ljöd Annies röst mellan östagen, » du tar Henriette, och Gustaf och Lisett måste hålla sig fast vid de lösa brädskotten och årorna; ryck loss dem, då båten sjunker. Sinnesnärvaro och lugn rädda oss, » sade hon och mätte afståndet mellan de båda båtarne, » de hinna ej upp oss. » Vattnet i båten tycktes ej stiga, men ej heller minskas oaktadt ösningen. Tio långa minuter under rastlösa ansträngningar hade gått. » Om vi kunna fortsätta så här, är det ingen fara, » sade Torsten, » vi närma oss land rätt bra, men jag tviflar på, att Gustaf förmår hålla ut, båten är tung som ett stenlass, den går djupt, raska tag, min gosse. » Och Gustaf tog raska tag. » För Guds skull, bryt ej af årorna, » uppmanade Annie flämtande af ansträngning. » Hör på, jag simmar i tand, det skall lätta båten betydligt, flere pund, » och utan att vänta på svar, kastade hon snabbt af den länga klädningskjolen, steg upp på aktersätet och försvann i sjön. Henriette gaf till ett rop, som väckte Inga. » Os och var lugn, » hördes Annies stämma bredvid båten, där hon dök upp. » Jag är nu här redo att taga emot Inga, om sä behöfs, hvilket jag ej tror. Bravo, Henriette, du öser som en krona. Här känner jag mig rikligt som i mitt element, vattnet är så skönt i afton, nu går båten lättare, sedan jag kom ur; ska vi kappas, Gustaf? Så där, nu går det j u utmärkt, vi äro snart framme, litet extra nöje det här, » Annie gaf upp ett litet gladt skralt, där hon sam bredvid, » här är långgrundt, jag bottnar redan, » utbrast hon efter en stund, » faran öfver, litet uppiggande äfventyr i landtliftvets lugn, » och hon skyndade upp bakom första enbuske på stranden o c h ropade åt Lisett att komma dit med klädningen.
R:dr 100,000 till understöd för högre folkskolor , 18,000 till folkskolelärare-seminarierna efter den fördelning Eders Kongl. Maj:t anser lämplig „ 45,000 till understöd för seminarie-elever „ 20,000 till förbättrande och tillhandahållande af undervisnings-materiel samt till understöd för utgifvande af lämpliga läroböcker och kartor m. m. för folkskolorna „ 10,000 till arfvoden och resekostnader för skol-inspektörer „ 17,000 till understöd för folkskolelärares aflönande inom de socknar, der Eders Kongl. Maj:t finner statsbidrag för sådant ändamål erforderligt 25,000 till löneförhöjning vid samt till utvidgning af stads-pedagogier och pedagogien i Avesta „ 24,000 R:mt R;dr 259,0(J<) äfvensom af Rikets Ständer äska, att livad af den personliga skyddsafgiftens halfva belopp icke blifver för vissa behof anvisadt, må, tillika med de på förestående anslag uppkommande besparingar, af Eders Kongl. Maj:t för folkundervisningen tillhörande föremål disponeras.® Derefter uppläste föredragande Herr Departements-chefen ofvanomförmälda förslag till proposition, sådant det finnes detta Protokoll bilagan N:o 2 vidfogadt och hemställde Herr föredraganden i underdånighet, det täcktes Kongl. Maj:t tillåta, att nådig proposition i enlighet dermed må till Rikets Ständer expedieras, — hvilken underdåniga hemställan af Stats-Rådets öfriga ledamöter biträddes. Hvad Stats-Rådet beträffande under förestående 29 punkter upptagna mål undcrdånigst yttrat och tillstyrkt, behagade Kongl. Maj:t till alla delar i nåder gilla och bifalla. Ex protocollo A. J. Olde. Kongl. Maj:ts Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Nov. 1859, kl. 2 e. m. KONGL.
9 Sami 55 < 434 Prot.-Utdraga den it December 1S44- Hvad Utskotten i detta betänkande sig yttrat, gillades, med undantag af det, pag. 6, intagna förslag till förändrad lydelse af Skiftes-Stadgans 2 Gap. i §, hvilket afslogs. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos åter Sfatssartit Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens utlåtanden: N:o 15, i anledning af väckt fråga, att Landshöfdingesätet i Götheborgs och Bohus Län måtte förläggas till Uddevalla och att at staden Gö theborg med dess område måtte bildas ett Stålhållureskap; Bifölls; N:o 17, i anledning af vackt fråga 0111 indeklte soldaters befriande från arbetscommenderingar lör allmänna eller enskildla bolag eller, i motsatt fall, 0111 ersättning åt soldaten eller rotehållaren lör de kostnader, sorn genom dvlika cotnmenderingar deni tillskyndas: Återremitterades, jemte algi I ne yttranden. S. D. Föredrogos åter Stats-Ut skottets utlåtanden: N:o 78, i anledning af väckta motioner om beredande at aflöning för en vice Bibliothekarie vid Kongl. BibiiothekeU Bifölls; N:o 79, i anledning af väckta motioner om anslag för en gäng till inköp af instrumentalier, m. 111. för Irenne Navigations-skolor: Bifölls; N;:o 80, i anledning af Kongl. Majlis
M:t läcktes meddela vederbörande den så väl till ökad controll som till mera drift och hushållning vid byggnads-arbetens verkställande ledande föreskrift, att Utgifts-redogörelserna för hvarje år alltid böra vara afsiutade inom Februarii månads utgång det påföljande året, samt att, vid årets början, en fullständig arbetsplan jemte utförlig Berättelse om hvad under det förflutna året blifvit verkstäldt till K. M:ts godkännande skall i underd:het ingifvas. Utlåtande, angående dispositionen af de f. d. Allmänna Magasins-Inrättningen tillhörande lius och byggnader. Till fullgörande af hvad Utskottet, uti Betänkandet N:o 208, angående Allm. Magasinslnrättningens förvaltning och utredning utlofvat, får Utskottet nu afgifva yttrande öfver dispositionen af de nämnde Inrättning tillhöriga fastigheter. Uti Nådig Proposition af d. 19 sisth Januarii, angående åtskillige MagasinsVerket rörande ämnen, har K. JYI:t, bland annat, uppgifvit de byggnader, tillhörande - Betänkan (len, N:o 3o6. 535 rande detta Verk, som af K. M:t sedan senaste Riksdag upplåtits till serskilta föremål och inrättningar. Härvid förekommer först de till Ladugårdslands f. d. Kronobränneri hörande åtskilige byggnader, hvilka, jemlikt K. Brefven d. Mars 1824 och d. 8 Mars 1826 upplåtits till Veterinärinrättningen härstädes; Och liar Utskottet jemväl fått emottaga K. M:ts Nådiga Remiss a SundhetsCoilegii underd. framställning, rörande beredandet af större utrymme för nämnde Inrättning medelst nybyggnad, hvartill enligt uppgifvit förslag skulle erfordras en summa af nära 3ö,ooo R:dr. Utskottet, som till besvarande af denna fråga och nf de inom RiksStånden i samma syftning gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o i3o, afgifver serskildt, under nästföljande N:o 307 intaget, utlåtande, innefattande tillstyrkande alt Ladugårdslands f. d.