Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De af Friherre Fock uti dess Memorial i egenskap af Ordförande i Kongl. Allmänna MagazinsDireetionen, uppgjorde Calculer, kunna af Utskottet icke granskas och följaktligen icke bestridas, såsom upptagande ett ungefärligt behof af 120.000 Tunnor och tillgång af 80,000 Dito, hvilka beräkningars grunder, hvarken den ena eller den andra. Utskottet är i tillfälle bedomina, äfven så litet, som Herrar Landshöfdingars, för olika Län, så olika uppgjorda Reqvisitioner. Men Kongl, MagazinsDirectionens eget uppgjorda Resolf tat i stöd af de bifogade års-berättelser är^ Besv. och Fkon, Utsk. Betänkanden. 55 Ått 8 Län anses hafva erhållit förmånliga skör,dar med. öfverskotter frill afyttring — att 7 Län, ehuru tilläfventyrs utan tillgångar till afsättning, likväl blifvit välsignade med tillräcklig Säd, för egna behof; och att 9 Län behöfva större eller mindre undsättning lili brödföda och utsåning för nästa år. — Då nu 8 Län hafva öfverskott och 9 brist, synes det ena förhållandet någorlunda jemna det andra och sålunda ingen absolut brist vara att frukta. Dessutom kunde väl flere Calculer, som visade det verkliga Resultatet, anställas, medelst Skördens och personalens jemförande; men de fordra mera tids utdrägt och större tillgång till uppgifter, än Utskottet har varit i tillfälle att begagna. Dock må endast nämnas att, vid granskningen af de uppgifter man i detta hänseende äger, bristen endast på få ställen öfverstiger, men på många understiger en> kappe på personen. Och då ifrån Vårens början vid pass 3 månader återstå till nästa års skörd, under hvilken lid Sjöfarten är öppen: så måste tid och rådrum gifvas att fylla dessa befarade brister, hvilka ej förr än den lista månaden böra inträffa.
Skara elementarläroverk och undergången kameralexamen vid Upsala universitet, år 1816 Landskontorist samt för ordnad år 1820 till Expeditions-kronofogde i Wadsbo och år 1822 till ordinarie Kronofogde i Leckö samt år 1828 till enahanda befattning i Wadsbo fögderi, allt af Skaraborgs län. Denna sednare tjenst haj han innehaft till den 30 sistlidne Januari, då han, på grund af försvagad helsa, erhöll nådigt afsked med pension af 2,000 R:dr från allmänna indragningsstaten. Då han sålunda, öfver 67 år gammal, nära 47 år oafbrutet varit i Statens tjenst; vid sitt tillträde af Kronofogdetjensten i Leckö, utan utväg numera till godtgörelse, erlagt såsom ackord företrädarens balans till Kronan med 8,000 It:dr; fått genom avanccments-besparingen till Slaten tjena \ år ulan lön och har lortsalt sin befattning många år med iinga inkomst, till dess ändlligen någon förhöjning genom nya löneregleringen bereddes och Hasselström fått afsked så kort före den nu under Rikets Ständers pröfning varande Kongl. Maj-.ls nådiga Proposition af den 13 sistlidne Februari om beräknande af hela lönen, 2,500 R:dr, såsom pension för Kronofogdarne i allmänhet, efter uppnådda 65 lefnadsår, samt Hasselström genom sin flit, skicklighet och städse visade utmärkta välförhållande under sin långa tjenstetid lill Statens och allmänhetens belåtenhet tillvunnit sig allmän uppmärksamhet, måste jag anse billigt vara och kan derför icke undgå föreslå: det Hasselström, i händelse den ifrågavarande Kongl. Propositionen af Ständerna antages, äfven må komma i välförtjent åtnjutande från och med afskedstagande! af den för Kronofogdarne i nåder föreslagna högre pensionen. Bifogande bestyrkt afskrift af det för Hasselström i nåder utfärdade afsked med pension, får jag vördsamt anhålla, att delta milt memorial varder, för att i Bill. till II. St.
' Fullmägtig för Nedan Siljans Fögderi af Stora Kopparbergs Län. L. S. Jonas Jonsson'. Fullmägtig för Carlskoga Härad af Örebro Län* L. S. P. Pehrsson. Fullmägtig för Nora och Hjulsjö Bergslagers Härader af Örebro Län, L. S. Eric Ericsson'. genom Moses Johansson; enl. Fullmagt, Fullmägtig för Nya Kopparbergs Bergslagers Härad af Qrebro Län, L, S. Eric Nilsson Cederborg genom Gustaf Larsson. enl, Fullmagt, Fullmägtig för Lindes och Ramsberg.Härad af Örebro Län, L. S. i58 Olof Åndersson. Fullmägtig för Grythytta och Hellefors Bergslagers Härad af Orebro Län. L. S. And. Andersson, Fullmägtig för Kumla, Hardemo, Edsbergs, Grimstens, Sandbo och Lekebergs Härader af Örebro Län, L. S. Olof Olofsson. Fullmägtig för Askers _ och Sköllersta Härader af Orebro Län, L. S. Jacob Ericsson. Fullmägtig för Örebro Härad af Örebro Län, L. S, Bengt Nilsson Fullmägtig för Fellingsbro och Glanshammars Härader af Orebro Län, L. S. J. Gråberg. Fullmägtig för Fryksdal Härad af Carlstads Län, L. S O. Olsson i Olebyn. Fullmägtig för Kihls och Jösse Härader af Carlstads Län. L. S. Jonas Nilsson. Fullmägtig för Grums, Näs och Gillberga Härader af Carlstad» Län. L. S. Anders Nilsson. Fullmägtig för Nordmarks Härad af Carlstads Län, L. S. Carl Bengtsson. Fullmägtig för Wisnums Härad al Carlstads Län. L. S. Olof Nilsson. Fullmägtig för Wäse och Olmo Härader af Carlstads Län. JL. S O. Olofsson i Slängserud, Fullmägtig för Carlstads och Ny-Edg Bergslagers Härad af Carlstads Län. L. S. i5g Daniel Nordqvist. Eric Ericsson.
Mänge arv som ej alltid infinna sig wid Härads - Tingen, och flere bland Allmänheten gifvas, fom ej kunna läsa skrifna Handlingar. Det kunde i synnerhet i de mera widstrackta men mindre bebodda trakter af Landet, således bandagat innehållet af en sadan Förteckning ej för alla blestve kunnigt, och at en Bördeman, under saknad af den uplysning han af densamma skulle winna och hwilren uplysning flere af egennytta fanste sökte för honom dölja, försummade tiden til klandrets anställande. Om ater den utwäg widtogos, at Häradshöfding!: genast ester stutadt Ting, vfwersände til Konungens Befallningshafvande i L-Met en Förteckning, lika lydande med den der pä Tingsdörren borde anstäs, och denna Förteckning genom Konungens Befallmngshastvandes försorg, blef sä styndesamt mös jeligt wore ^rän Predikostolarna kundgjord, torde den vkunnoge och frän Tingsstället aflägse boende, derige - »rom kunna ethälla en Der underrättelse vin de wid HäradS-Tinget bewilhade Upbud. Ut Fasta, sä wida ej bördesklander änställes, skall gisivas wid tredje eller wid andra Tinget der endast et Ling ar om äret, lär blifva en följd af lnnehället af Kongl. Majrts nädiga kropo kition: och enär Vördeman pä det har förestagna sätt om Lagfartens meddelande erhåller kundftap, tycks der ej kunna förefalla honom swart, at inom eller sidst wid det Ting, dä sidsta Upbudet gifwes, hafva desi bördespastäende anmält och köparen til den jord, som han i sädant afseende lösa will, behörigen instämd. I öfverensstämmelse härmed får jag äfven tilstyrka den af Herr HosRätts - Rådet ^.älerbrrrnät förestagna ändring i y. LLpitlsr z. §. och 4. L^pirlot 1. och 5. §- ZJorda - Ballen.
Ordet förfar hade för öfrigt i fordna tider en annan betydelse än nu; och med det begrepp, som för närvartde dervid är fästadt, vågar jag påstå, alt det icke vidare passar såsom beteckning af det fordom dervid angifna brottet, och det är af delta skäl som Utsk. föreslagit ifrågavar:de förändring. Hr von Hartmansdorff: Gr. Sparre har syftat på ett an nat föremål, än det egentliga; han talar om stöld och säger, att dermed icke kan menas något annat, än då man tillegnar sig en annans egendom, antingen för att behålla den sjelf, eller för att bortgifva den åt någon annan. Men nu är frågan blott, huruvida upsållig förskringring i ett fall af husbondes egendom, honom lill skada och ingen annan lill gagn, bör straffas lika med en sådan - för - Den 30 Oktober. 145 förskingring i ett annat fall. LagUtsk. säger, att tjenstehjon, som upsåtligen förskingrar husbondes egendom, skall straffas såsom ljuf. Dermed lärer väl menas att, om tjenaren t. ex. förskingrar säd, eller något annat likartadt ting, är sådant stöld. Om detta icke är Ulsk:s mening, så vet jag icke hvad lion innebär; ty att förskingra är väl detsamma, som alt förspilla. Ar emedlertid Utsk:s mening sådan, så bör man äfven såsom tjufnad beslraffa, om tjenaren förfar en häst eller en oxe eller dylik egendom, som husbonden honom anförtrott. Det är egendom i ena fallet lika väl som i det andra, änskönt förskingringens föremål är af olika beskaffenhet. Jag kan fördenskull icke finna annat än alt Hr Cederschiölds tillagg bör af R. o. Ad. bifallas, allrahelst som det öfverensstämmer med vår hittills gällande lag. Frih. Rehbinder: Gr. Sparre har sagt, af t om en främ mande person slår benen af en bäst, så är det icke stöld, och således kan det icke heller vara stöld om en tjenare gör det. Men icke förthy har LagUtsk. antagit såsom stöld om tjenaren förskingrar anförtrodt gods.
Då man promenerar på Quai du Mont Blanc vid den sommarblå eller vintergrå af tusentals skrikande hvita måsar belägrade hamnen, erinrar man sig blott sällan, att under dessa många tak, från hvilka röken stiger, tryckpressar rastlöst arbeta på tidskrifter och broschyrer, som skola besvära den tyska jernkansleren mer än hans reumatism och gifva eko i Moskvas källrar. Hyser man emellertid intresse för tidens sociala strömningar – och det gör man i fall man icke är mycket gammal eller mycket inskränkt – tror jag icke, att man i Genève är i tillfälle att studera dessa bättre än t. ex. i Paris. Tvärtom. Vi tillbragte en hel vinter i Genève och förhyrde en möblerad villa, vackert belägen på den höjd, der utländingen Calvin brände utländingen Servet. Ehuru vi förhöllo oss ganska kätterskt gent emot calvinismen, föll det dock ingen in att bränna oss. Vi blefvo tvärtom mottagna i sällskapslifvet med stor välvilja. Sällskapslifvet i Genève har fransk pregel. Det går, med andra ord, i första rummet ut på det fina och fyndiga kåserande, som är så mången friserad balhjeltes förskräckelse. I förbigående kan dock påpekas, att han alldeles icke är så öfverflödig i ett sådant sällskap som han tror. Det är just af hans dumheter som den mer begåfvade lättast kan tillyxa sina kvickheter. Dumheten är understundom kvickhetens råmaterial. Fruntimren i Genève sakna fullkomligt hvarje antydan af tysk-schweizisk typ. De äro helt och hållet fransyskor och derför oftast äfven ganska intagande. Hur tyska klotsan än förfranskar sin paletå och snör sig tunn, försakar jag en kyss på hennes mun mot en på spetsen af fransyskans handskar. Åtskillig calvinism lefver dock kvar i Genèves kvinnor. De frukta allt för bullrande lustbarheter och begagna icke gerna urringadt klädningslif. Länge, mycket länge dröjde det innan de fingo en teater. Det var Voltaire som, trotsande Calvins anathema mot alla teaternöjen, först började att arbeta för deras hemliga längtan efter en sådan inrättning.
För de låneunderstöd, som, lill nedbrunna städers återuppbyggande, under innevarande riksdag blifvit eller hädanefter varda af Rikets Ständer beviljade, hafva Rikets nu församlade Ständer funnit godt att, intilldess härom kan varda annorlunda förordnadt, fastställa följande vilkor och stadganden: l:o Den beviljade lånesumman får i Riksgälds-kontoret lyftas af den myndighet, som har förvaltningsbestyret med stadens drätsel sig uppdraget, och hvilken myndighet skall ombesörja lånemedlens fördelning emellan vederbörande tomtegare; börande vid denna fördelning iakttagas: att låneunderstöd i allmänhet endast få meddelas åt dem, som uppföra byggnader af sten eller annat icke eldfarligt ämne; dock må i orter, der lokala förhållanden påkalla uppförandet af andra byggnader, lån jemväl för sådant ändamål utgifvas; — att dessa understödsbelopp icke i något fall fa öfverstiga tre Ijerdedelar af brandförsäkrings-summan för stenhus och hälften af försäkrings-beloppet för andra hus; samt att för öfrigt lånesummorna lämpas efter de nya byggnadernas i kostnadsförslagen beräknade värden och de sökandes större eller mindre behof af dylikt understöd. Bih. till R. St. Efler dertill i vederbörlig ordning erhållet uppdrag, skall drätsel-förvaltningen, å stadens vägnar, för hela lånesumman afgifva sin, till Riksgälds-kontoret eliel' ordres ställda, skuldförbindelse, innefattande de af Rikets Ständer för länets användande och återbetalning stadgade vilkor. Efter denna förbindelses aflemnande lill och godkännande af Fullmäktige, eger drätsel-förvaltningen utbekomma lånemedlen, i den man desamma, enligt derom bos förvaltningen gjorda och bifallna ansökningar, skola vederbörande tillhandahållas. o Hvad af sagde medel före slutet af femte året efter det, derunder eldsvådan inträffat, ej kunnat till behöriga lånsökande utlemnas, får derefter af drätselförvaltningen icke utgifvas. o
Uti ContoiretS dä warande förmänliga ställning hyste jag med de öfrige Fullmägkige det förmätna hopp, att kunna uplefwa den tidepunkc dä ContoiretS gäld Dore betald; Fnllmägtiges största önffan war altsa, Den 7 December. att ej försumma något tillfälle, hwarigenom Conkoirets utgifter j någon betydelig mohn kunde minffas; med omsorg och en noga eftersyn, sä inom som utom Weckel söka förekomma förluster, och i de delar af upbörden, som berodde af Conrrollen inom Riksgälds Contoiret ej något, som till Contoirelö bästa tjenade, blef försummadt. Utan pretention hor jag endast welat gagna ett Werk, som jag under Revisionerne före är iZoo sett fa illa misthandladt, och om jag emot min wilja i nägon ting gjort mitztag, har mitt upsat dock warit rent, hwilket ocksä gifwit mig lugn i motgången. Stockholm dcn 22 Nowember 1809. 6. VV. Stråle. Friherre Kurck, Knur. Författaren till dctza anmärkningar, Herr Commerce, Räder Stråle, prtrar bland annat akt han är förwänad deröfwer, att S'ats-UtEottet till den grad lätit missleda sig. Jag är icke förwänad, men deremot högeligen förundrad , att Herr Commerce, Räder witz de flere tillfällen, dä Stars-Utfforret inlordrar Herrar Fullmägtiges yttrande och förklaring öfwer alla desia punkter, att han icke da nyttjade samma medel, för att lämna Stars-Utskottet en äskad uplysning. Jag är sa mycket mer förundrad deröfwer, svin han förmodligen dä, lika sä wäl som nu, lärer baft dem i sitt förräd bewarade, änskönt han icke funnit för godt, akt upgifwa och med, dela dem i förwäg. Anledningen eller orsaken härtill will jag icke undersöka. Mcn likwäl hade det warit önskelig!, om Herr Commerce-Rådet welat betrakta saken frän en annan synpunkt. Nä - Den 7 December.
Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, Fläsk att vid införsel draga en tull af il öre per skålpund. Omröstningen har utfallit med 76 Ja och 43 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll. Hill. lill II. St. /'rot. S Sami. I A[d. 22 Halt. t Fläsk, lindur och Skinn. linm it - Jern. tackocIi barlast-. hlorkalk. 2 llnrillninys-lilsknttets Memorial S-.n 31. S:dra omröstningen: Den som vill, att, pä sätt Utskottet föreslagit och tre Ständ beslutat, Hudar och Skinn, oberedda, vätsaltade och andra slag, skola vara vid införsel tullfria, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Stämlets beslut, ifrågavarande artikel att beläggas med en införselstull af 50 öre per centner. Denna omröstning har utfallit med 8ti Ja emot 33 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. o i lije omröstningen: Den, som, i enlighet med Utskottets af tre Stånd godkända förslag, anser, att Humle fortfarande bör vara vid införsel tullfri, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Bonde-Ståndets beslut, att för Humle stadgas en införselstull af 1 R:dr 50 öre per centner. Som denna omröstning utfallit med 80 Ja emot 33 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. ■'i:<le omröstningen: Den, som anser, att Jern, gjutet, tackoch barlast, samt kasserade kanoner, bomber, mörsare och kulor, bör, i enlighet med hvad Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, vara vid införsel tullfritt, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages, enligt Bonde-Ståndets beslut, för den ifrågavarande artikeln en införselstull af 15 öre per centner.
Sedan Rikets Sländer vid sistlidne Riksdag åt Orthopediska Institutet beviljat ett årligt anslag af 2,800 R:dr, att utgå till nästa Stats-reglering, med vilkor att en biträdande läkare bör af föreståndaren vid Institutet antagas, lönas och undervisas i medicinsk gymnastik och orthopedie, på det Institutets verksamhet icke må afbrytas, i händelse af föreståndarens sjukdom eller frånfälle m. m.; att föreståndaren skall vara förpligtad att åt alla de läkare, som vilja praktiskt studera den orthopediska och medicinska gymnastiken, lemna fritt tillträde till densamma på alla de timmar, som den manliga personalen gymnastiserar, samt dervid tillhandagå dem med nödiga upplysningar; att friplatsernas antal vid gymnastiken förhöjes från 4 till 7, och 3 patienter erhålla kostnadsfri orthopedisk vård utom Institutet, i likhet med hvad som hittills skett; samt att det skall åligga föreståndaren ej mindre att med råd och bandagers applicerande vara de patienter behjelplig, hvilka komma i åtnjutande af bandager från Institutets fattigfond, än äfven att till Sundhets-Kollegium, före Januari månads utgång hvarje år, inlemna rapport öfver de patienter, som under det nästförflutna året blifvit på statens bekostnad vid inrättningen behandlade, har Sundhets-Kollegium i underdånighet anmält, att, enligt hvad de till Kollegium afgifne berättelser ådagalagt, dessa vilkor blifvit fullgjorda; och som inrättningen måste betraktas såsom en vigtig och behöflig sjukvårds-anstalt, hvilken utan understöd af allmänna medel icke skulle kunna bestå och ännu mindre utsträcka sin välgörande verksamhet tillbehandling af obemedlade sjuke, hvilka deraf äro i behof, har Kollegium i underdånighet anhållit, att Eders Kongl. Maj:t behagade hos Rikets ^tänder äska det beviljade anslagets fortfarande uppå enahanda vilkor som hittills. Uppå de af Sundhets-Kollegium anförda skäl tillstyrker jag Nådigt bifall till denna framställning. 18:o Om anslag Ull Feterinär-inrältningarne och tljur-läkarne i Riket.
Om man verkligen med allvar vill be stämma sig för att upskatta egendom till sitt verkliga värde och på grund häraf medgifva nedsättning i afgifter för fideikomiss, arf och testamenterad egendom, så blir det nödvändigt att göra sig den mödan att söka utröna det verkliga värdet, hvilket väl ingen vill påstå nu förefinnes. Antingen man vill hafva qvar det gamla machineriet eller ett nytt skall träda i verket, så är det nödvändigt, att de personer, som skola taxera hvarandra, taga reda på förhållandena. Ser man nu efter huru många dessa personer äro, skall man finna, att, enligt gamla författningen, skall i hvarje pastorat finnas ett antal af 12 personer, oberäknadt pastor, hvilken alltid är sjelfskrifven, hvilka skola verkställa de förberedande åtgärderna. Det minsta antal, som af dessa bör vara tillstädes, är 9 med pastor. Enligt nya förslaget skall det blifva en beredning, hvil - 166 Deri 16 Maj f. m. ken dock icke, såsom Gr. Hamilton åtminstone i sitt första anförande påstod, men hvilket han sedan modifierade, utöfvar Svenska folkets beskattningsrätt, genom kronobetjeningen, utan endast afgifver ett förslag i den vägen till taxerrs-komitéen. Om nu 4 personer uppgöra detta förslag, hvilket måste vara särdeles noggrannt, så besparas derigenom mera tid, än om 13 eller minst 9 personer skulle dermed sysselsättas. Att dessa 4 personer skulle behöfva sysselsätta sig i 10 veckor härmed, såsom Gr. Hamilton påstått, tror jag vara en orimlig förutsättning, och med den orimlighetens försvinnande förfaller äfven den af samme talare gjorda kalkyl angående de stora utgifterna under denna berednings verkningstid. Om nu en person vid dessa beredningar förefinnes, som har votum decisivum, är han dock kontrollerad af 3 personer, som äro utsedde af kommunen, och detta votum har han endast i afseende på förslagets afgifvande till taxer:skomitéen; dessutom är komitéen ej bunden af detta förslag. Hvarje ledamot är ock berättigad att inlemna till komitéen det förslag, han anser lämpligt.
Hr Wickroaros förslag kom också, med några obetydliga förändringar, hvilka å vår bild äro iakttagna, till utförande. Byggnaden är nu redan fullbordad af Eskilstuna Träförädlingsaktiebolag, som uppförde den å en öppen plats i nämnda stad, men är den nu åter söndertagen och inpackad för att sändas till Chicago. Den väl belägna plats, Sverige för sin utställningsbyggnad åt sig fått upplåten, och å hvilken det äger rättighet att uppföra en fritt liggande byggnad, gränsar intill Turkiets paviljong och upptager 11,000 kvadratfot. Tomtplatsens beskaffenhet betingar en triangulär grundplan. Herr Wickrnan har i sin stilfulla och originella ritning användt motiv från våra gamla klockstaplar — särskildt från deras egendomliga sträfvor — hvilka han, för att gifva byggnaden en så nationell prägel som möjligt, sammansmält med andra motiv från våra gamla slott från Vasa-perioden — det hela, såsom synes, likväl alldeles själfständigt behandladt och tillräckligt moderniseradt för att byggnaden till sin karaktär skall fullt lämpa sig såsom expositionsbyggnad. Gustaf Wickrnan är född i Göteborg den 8 november 1858, genomgick efter förberedande studier i Göteborgs elementarläroverk Chalmerska slöjdskolan och studerade hösten 1881 Hängande nåldynor. Två små dynor, 12 cm. långa och 8 cm. breda samt fyllda med kli eller sågspån, öfverklädas den ena med laxfärgad och den andra med ljust mossgrön atlas eller plysch, hvarpå förut anbringats ett broderi, af grönt silke på den laxfärgade dynan och tvärtom. Kring dynorna fastsys en snilj af samma färg som broderiet eller dynan. Dynorna knytas från ena hörnet samman medels sniljer, som sluta med silkesbollar. Sedan de blifvit rikligt försedda med knappnålar, upphängas de på en vägg, athenienne, kandelabrar eller dylikt, och på så sätt har man ständigt knappnålar till hands. I synnerhet är det bekvämt, när man har bjudning, ty damerna behöfva ofta knappnålar till sina arbeten. Ella. Ankare. Till smågossarnes kostymer kan man, i stället för att köpa, med lätthet själf förfärdiga ankare. De uppritas i önskad storlek på hvit gaze till hvita.
När den grad 'af undervisning vidtager, som nu meddelas i gymnasium, böra bildniugslinierne åtskiljas genom från hvarandra mera fristående undervisningsverk. Jag har icke anspråk på att denna ide' skall vinna hvarken bifall eller tillämpning; men efter jag händelsevis har kommit att yttra mig i ämnet, sä har jag framkastat den. På de grunder, som jag nu haft äran anföra, äfvensom på de vida kraf, tigare skäl, som af föregående talare blifvit åberopade, vågar jag icke tillstyrka R. o. Ad. att antaga Ulsk:s förslag. Hr von Hartmansdorff, Äng.: Jag uppträder för att lala till försvar för Utskis betänk, och för den skola, efter erfarenheten af hvilken Utsk. uppgjort sina förslag. Man tänker måhända, att jag är partisk eller jäfvig att derutinnan yttra mig, emedan jag är en bland skolans Direcleurer. Men jag är i det hänseendet icke mera jäfvig än hvarje biskop eller skoldirecteur, som försvarar det gamla lärosättet. Ar jag mindre trovärdig än någon Den 1 Februari e. m. 47 af dem, så ligger det i min person, icke i min befattning. Dessutom är det icke jag, som är denna skolinrättningens uppfinnare; jag har varit hennes motståndare, först på detta rum, vid 1823 års riksdag, och sedan i den stora s. k. läroverkscomitéen. Men jag blef omvänd der och liar sedan lärt att ännu mera värdera lärosättet, hvilket jag, så vidt i min förmåga står, skall söka göra gagneligt för mitt fädernesland. Det är General Lefre'n, som förtjensten af denna uppfinning tillhörer, och jag är öfvertygad, alt hans namn skall vara ett bland dem, som man skall med tacksamhet komma ihåg frän detta tidehvarf. Man har vid nuvarande riksdag varit till den grad ogen, till och med hård mot den nya Elementarskolan, att det behöfves att någon tager till genmäle för att henne försvara.