Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag erinrar mig, när diskussionen här förevar angående Utsk:t.s Betänk, i denna fråga, huruledes det anmärktes, och det med rätta, att den författning, hvaruti nu begäres ändring, icke är mera än 2 år gammal, och att den ännu icke hunnit i allo tillämpas med afs:de å de högre elementar-läroverken, hvadan man icke vet, huruvida de menliga följder, dem Ekon.Utsk:t påpekat, verkligen komma att ega rum. Man bör väl i lagstiftningen vara så pass konservativ, att man icke förändrar en lag förr, än man erfarit att den icke duger. Hr von Koch: Denna fråga är verkligen så vigtig, att man icke bör afgöra den utan noggrann pröfning, hvadan jag förenar mig med den ledamot, som begärt Betänk:t på bordet. H. Exc Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan numera 2 ledamöter begärt il'rågav:de Utlåt, ånyo på bordet, detsamma komme att der hvila. Pöredrogos och lades til! handlingarne Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk:ts den 4 dennes bordlagde Mern.: N:o 140, i anledn. af återremiss utaf Bettink:t N:o 73; N:o 141, i aidedn. af återremiss utaf Betänkrt N:o 88; N:o 142, i anledn. af återremiss utaf Betänk:t N:o lil; N:o 143, i anleda, af återremiss utaf Betänk:t N:o 1 12; samt N:o 144, i anledn. af återremiss utaf Betänk:t N:o 113. Efter förmälan, att utaf StatsUtsk:ts Ordförande blifvit anmäldt behofvet af ytterligare två suppleanter från B. o. Ad., hemställde H. Exc. Hr. Gr. o. Landtm, huruvida Ståndet behagade besluta, att desse suppleant-platser skulle tillsättas; och sedan härtill svarats ja, anmodades elektorerne att vid deras nästa sammanträde välja ivå ytterligare suppleanter uti nämnde Utsk.
1 ’ tillsammans sadané utgifter , söm hos Riksens Ständer anmälas till afskrifning eller ersättning 492,501: 42* 4* 7:0 Af de i Debet upptagne Ofverskotts-lillgångär - 630,170: 3. 4* hafva först blifvit afsatte ofvannärnnde Förskotts-utgifter bestridde 1821 54,147:42.1* da af återstoden576,022: 9-3' vidare blifvit beraknadt hvad, en ligt särskild utredning, Åttonde Hufvud-Titelns utgifter för 181g, öfverstigit förslags - beräkningen, nemligen med — -. - 104,45g 3** hvarefter återstoden kommit Riks gälds-Contoiret till godo med - 471,562:25. 5. 1,068,524: 3. 7- 8:0 Till Tredje Hufvud-Titelns sammandrag ingår den i Debet upptagna balancen af - 467,206:25* 9* 9:0 Och sluteligen balanceras till år 1822 den från samma Huf - Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 825 Hufvud-Tittel reserverade tillgång, - 502,755 Riks-Staten för år 1822. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Kongl, ftlaj-.ls Nåd.
Om i en församling finnes många possessionater, så komma desse alt isynnerhet vidkännas bördan af fattigvården, och då kan rote-indelningen icke medföra någon skada, men så är icke förhållandet i Blekinge, der Hr von Koch köpt egendom, och der tror jag det skulle blifva skadligt att införa den af Hr Stolpe föreslagna indelningen i kretsar. På grund af hvad jag anfört och med den innerliga öfvertygelsen, att hvarje ändring i den här föreslagna riktningen är skadlig, anhåller jag om afslag å Betänk. För den händelse att R. o. Ad. skulle besluta en återremiss, hvilket jag likväl hoppas icke måtte ske, så anhåller jag att få med några ord yttra mig om den tendens man tillvitat mig att vilja utvidga fattigvårdsdistrikten. Jag har aldrig yrkat detta på annat sätt än att jag vid 1854 års Riksdag yrkade, att hvarje socken skulle underhålla sina fattiga, men om en eller annan socken blefve mera betungad än de öfriga, så skulle den få ersättning från en gemensam länskassa. Om man införde en sådan jemkning så tror jag att man icke skulle hysa så stor fruktan för att låta fattiga bosätta sig inom socknarne. fi02 Den 13 Maj/, m. Hr Estenberg, Carl Christian: För det första får jag fästa Ståndets upmärksamhet på, att om Gr. Sparres princip antages, så måste man p§ samma gång antaga att välmågan i landet är jemt fördelad, och att landets naturliga tillgångar äro lika öfverallt, men vi veta att så icke är, och vi se huru högst olika försynen utdelat sina gåfvor i naturen. Om vi antaga denna princip så råka vi ut för de olyckor som Frih. Iiaab så tydligt åskådliggjort. Det skulle blifva en ordentlig jagt efter de fattiga, hvilka slutligen skulle fördrifvas till ödsliga obebodda trakter, för att försörja sig sjelfva, eller, m. a. o., för att äta upp hvarandra och blifva menniskoätare. Det var sådana menniskoätande oaser som de ville inrätta, hvilka fördrefvo de fattiga från sina områden, men jag fruktar att dessa förskräckligt inbjudande oaser skulle blifva skamfläckar för samhället.
Då Utskottet, i följd af ofvanomförmälde uppgifter, icke är i tillfälle att med mera tillförlitlighet, än då detta ärende af Utskottet första gången handlades, bedöma, huruvida den ifrågasatte skatte-försäljningen af Kronoparken Omberg må vara ändamålsenlig och ledande till Stats-Verkets fördel, samt då för öfrigt Kongl. Maj:t icke lärer underlåta att, uppå derom skeende underdånig ansökning, i Nåder meddela föreskrift om anställande genom Stats-Utskottcts Utlåtandej N.-o 239. 19 vederbörande auctorileters försorg af den föreslagne undersökningen för målets närmare utredning, har Utskottet, hvars förra Utlåtande i ämnet, enligt hvad nämndt är, blifvit af 2:ne Riks-Stånd godkändt, icke funnit skäl att samma Utlåtande frånträda. Stockholm den 17 Juli i84o. Anti. till Exp.-Utsk. kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. May.ts Remiss å Bokhållaren Stures underdåniga ansökning om Pension. (U. A.) Uti Remiss af den fade sistlidne Maj, har Kongl. Majit till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnat Bokhållaren vid Kongl. Majrts och Rikets Stats-Contoir, Nils Arvid Stures underdåniga ansökning, alt, sedan ett mångårigt sjukliglietstillstånd icke lemnade någon vidare förhoppning för honom att återfå helsa och arbetsförmåga, hvarigenom lian, som uppnått nära 60 års ålder, derunder han på 3j:de året varit ordinarie tjensteman, blifvit urståndsatt att sine tjensteåligganden uppfylla, Kongl.
Der nu ingen bestämd lag funnes, ansåg Herr Bishoppen ingen rättighet finnas, at endast efter någon analogi rätta sit upförande. Herr Silverstolpe bestridde på det högsta at det ej borde bestämmas endast efter analogi, hvilken han för sin del ansåge blott som en styrka för det behandlingssätt han yrkat, utan at grundlagens rent utvecklade esprit borde vid detta tilfälle leda Riksens Ständers åtgärder. Herr Dr Wijkman. När Grundlagen författades var meningen med den föreskrift at Grundlagsförslag ej förr än den nästa riksdagen, sedan de blifvit gjorda skulle få afgöras den, at opinionerna deröfver skulle hinna mogna. Riksens Ständer hafva redan vid två Riksdagar, sedan de så nära hvarandra infallit, funnit at opinionen vid dem ännu icke kunnat vara tilräckeligen beredd, och efter denna erfarenhet har, enär Riksens Ständer sjelfve beslutit deras upskjutande, Constitutions Utskottet til och med funnit sig befogadt at tilstyrka. utsättande af fem år, innan et förslag til Den 30 Maj 1815 603 ändring i grundlagarne skulle kunna til afgörande företagas. Detta tilstyrkande finnes ibland de nu ifrågavarande förslag. Herr Silverstolpe: Men detta förslag är icke ännu antaget såsom lag, och et sådant stadgande kan ej vara constitutionens consequenta mening, då den förutsätter urtima Riksdagar likaväl som lagtima, utan någon skiljagtighet i vilkoren för någondera af dem. Herr D:r Wijkman yttrade sin önskan at Riksens Ständer vid detta tilfälle genom någon utväg måtte kunna sammanföras til enighet i sina beslut. Herr Biskopen Dr Faxe. Det är så ofta sagt, att jag ej behöfver uprepa bevisen, at detta ej är någon constitutions fråga, utan allenast en preliminair fråga. At afgöra den genom en deduetion huru man anser det böra vara, synes mig som ville man göra en lex in casu, hvilket jag tror vore origtigt. Det lärer då vara ingen annan utväg än efter analogien med andra stadganden.
För jern, smidt eller valsadt: »stångetc.» och »bandetc», samt »plåtar, oförtente, under % tum tjocka, af till och med 6 lispunds vigt stycket», hafva Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgare-Stånden antagit 4 R:dr införselstull å »stångetc.», 3 R:dr å »band-etc.», samt 8 R:dr 24 sk. å »plåtar etc.», allt per skeppund stapelstadsvigt; hvaremot Bonde-Ståndet för dessa artiklar bestämt införselstuden till 33% procent af Bevillnings-UlskoUels Memorial, JYi 14 95 tullvärdet, utgörande denna tull för »stångetc.», 5 R:dr 16 sk., för »bandetc.» 6 R:dr 32 sk. och för »plåtar» 11 R:dr 3 sk. 4 rst. Derest icke Bonde-Ståndet skulle vilja frånträda detta sitt skiljaktiga beslut, och instämma med de öfriga Stånden, lärer följande omröstning böra anställas. 162:o.
Jag måste erkänna, att jag ej så mycket drifver saken, för att lyckas tillvägabringa någon ändring, men jag tycker, att Ridderskapet och Adeln kunde för dess del besluta en sådan, och inbjuda de andra Stånden, att deruti instämma, emedan jag förmodar, att Ridderskapet och Adeln har det förtroende till BancoFullmägtige, att de skola göra allt för att inom 183r års slut hafva realisationen färdig. Herr Munck af Rosenschöld har origtigt förstått mig, om han trott, det jag lagt någon vigt på sedelförstöringen. Det har blifvit anmärkt, att cursen nu stigit till 126; det är visserligen svårt att afgöra, antingen detta är en följd af de väntade besluten inom RiksStånden, eller af skeppningens slut, och den deraf följande betalningen af skulderna på utrikes orter. Men gifvet är det, att Bankens behof af silfver skall blifva föremål för vidsträckta speculalioner. Jag anser det derföre vara nyttigt, att Ridderskapet och Adeln reserverar sig mot följderna deraf. Jag skall äfven utbedja mig få fästa uppmärksamheten på en annan ändring, som kanhända låter något minutieust. I denna punkt står, att BancoFullmägtige skola hos Kongl. Majit göra underdånig hemställan om utsättande af tiden, då utvexlingen skall taga sin början; jag anhåller att ordet dagen måtte sättas i stället för tiden_, ty annars 4o6 Den 16 O c t o b e r e. m. skulle det kunna hända, att Kongl. Majit uppä BancoFullinägtiges underdåniga anmälan svarade, alt det ännu ej är tid. Grefve von Schwerin: Herr Hjerta har visserligen rätt deruti, att dessa angelägenheter borde såsom enskilla angelägenheter af lika art behandl as. Endast det vore möjligt att förena alla till en åsigt af ämnet; men alla, sorn varit Ledamöter af BancoUtskottet, skola kunna intyga, hvad tålamod det behöfts, för att få dem, som äro mot principen i allmänhet, så långt som redan skett.
71 korligen priset af fru Hartmann s o m den 13-åriga snärtan Erika — en synnerligen » dyrbar » företeelse af förbluffande illusion. Af den långa personlistan i öfrigt må särskildt m e d erkännande nämnas fröken Klefberg s o m pensionsförestånderskan, hr Hillbergs genompräktige magister Bruus, fröken Ahlanders bagareänka o c h hr Envalls inspektor Larsson, Som sagdt, publiken fann sig road, och hr H e d b e r g s unga » drifbänksplantor » tyckas ha att m o t s e en ny blomstringsperiod. Vasateatern har återupptagit den roliga k o m e - din » Generalguvernören » med fru Håkansson o c h hr Svennberg i hufvudrollerna s o m förut. Stycket mottages fortfarande m e d lifligt bifall. Musikföreningen gaf i måndags sin 45-te konsert efter ett i flere hänseenden intressant program. Särskildt var den första afdelningen af intresse på grund af däri f ö r e k o m m a n d e tonsättningar af Schubert. Man fick här tillfälle att lära känna den framstående kompositören från hans kanske bästa sida, romansdiktningens. Sålunda utförde fröken Sidner högst förträffligt en serenad, beledsagad af d a m k o r o c h orkester, samt hr Forsell något kallt o c h onyanseradt de trenne romanserna » Liebesbotschaft », » A n Sylvia » o c h » Erlk ö n i g », dessa m e d pianoackompanjemang. För öfrigt utfördes samme tonsättares uvertyr till » Eosamunda » o c h en katolsk k y r k o h y m n » Tantum e r g o », båda hvar i sitt slag förträffliga. » Signes En märkesdag för den svenska kvinnan. D e t var i onsdags, den 3 mars, ett halft sekel sevisa » och » Snöflingornas saga&gt; ur Normans förtjusande musik till Melins dikt » Humleplockningen » •dan konung Oscar I i konseljen undertecknade ett äro välkända o c h anslogo äfven nu.
Denna E. K. M:s Nådiga framställning, jemte de den Nådiga Remissen bifogade handlingar, hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, och då Rikets Ständer anse de af Kammar-Rätten, uti ofvanberörde underdåniga utlåtande, anförde förhållanden innefatta fullt giltiga grunder för den sökta afskrifnings-förmonens beviljande, hafva Rikets Ständer bifallit, att f. d. Kronofogden Hellberg må erhålla eftergift af Kongl. Maj:ts och Kronans andel i den på honom belöpande hälft, 85 R:dr 34 sk. Banco, af ifrågavarande anmärkningsmedel. Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, 2T.-0 349- Hvilket, till svar å E. K. M:s Högstberörde Nådiga Remiss, Rikets Ständer härigenom få hos E. K. M. i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 29 Maj 1841. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 29 Maj i84l Preste-Ståndet den 5 Juni — Borgare-Ståndet den g — —■ Bonde-Ståndet den a Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående iakttagelser vid befordran till högre Civile embeten, och bestämmelser om embetsmäns rang, m. m. (Allm. Besv. och Ekon. Utsk. Bet. N:o 41, Uti. N:o 110 och Mern. N:o 155, samt Exp. Utsk. Mern. N:o 50.) S. A. K.
Efter en stund, då den börjar rodna, klämm e r man sakta på bollen, hvarigenom den b e n - zinmättade luften från flaskan strömmar till, och spetsen snart blir glödande. Den kvarhålles en stund i elden under fortsatt rörelse m e d bollen, får sedan glöda i luften, tills den visar tecken att vilja slockna, då den åter föres in i lågan. Har detta upprepats några gånger, brukar det hjälpa, o c h brännspetsen ej vidare visa benägenhet att vilja strejka. Då spetsen hålles öfver lampan, får man noga äfven köpa lösa delar, då det genom se till, att det lilla hålet på spetsen, hvarigenom den upphettade luften strömmar ut, ej vändes m o t glaset, s o m lätt däraf kan spricka. Hålles den inåt m o t b a n d e n under arbetets gång, brukar det olämpliga däri snart visa sig, innan vidare skada åsamkats. K a n n u h v e m s o m helst lära sig bränna på trä eller glödrita, som det också heter? Det är en fråga, s o m ofta framställes, ej minst i Iduns frågeafdelning, ofta m e d tillägget — fast man ej är kunnig i teckning. E n m i n d r e samvetsgrann agent för brännapparater skulle ganska säkert gifva ett obetingadt ja till svar därpå. O c h han har j u så till vida rätt, att själfva bränningen, d. v. s. det rent tekniska tillvägagångssättet vid arbetet, kunna väl alla människor lära. M e n hur det blir gjordt, det b e r o r naturligtvis till stor del på anlag o c h färdighet i n o m den konstart, teckning, hvarifrån träbränning kan vara en direkt öfversättning. E n otymplig hand bortfuskar alltid något af äfven det bäst tecknade mönster, medan en skicklig däremot m e d ett ganska anspråkslöst motiv till ledning kan få fram något tilltalande. För nybörjaren är det af stor vikt vid träbränning att ha goda förebilder o c h väl — 9 — materialet. Färgläggningen b ö r vara kraftig m e d snkla ^rena färger o c h klara skugglinier. F ö r många toner o c h öfvergångar g ö r a arbetet oroligt o c h modellera ofta fram bilderna mer, än orneringen af slät yta tål v i d.
På sätt Revisorerne anmärkt, hafva uti en del af de i hufvudstaden varande, till boställshus anslagne publika byggnader åtskilliga mindre reparationer, såsom till eldstäders vidmagthållande, fensters kittning, glasrutor, tapeter m. m. blifvit verkställda, på bekostnad af det till underhåll af Kronans hus och byggnader härstädes å 8:de Hufvud-Titeln uppförde anslag, hvilket förhållande Revisorerne ansett stridande emot stadgandet i 4 och 5 §§ af Kongl. Majrls den rr Januari 1820 utfärdade Reglemente, enligt hvilket Stats-TJlskoltets Utlåtandej 2V.o j6. 19 boslällshafvare sjelfve böra vidkännas underhålls-kostnader af om förmäld a beskaffenhethvaremot Öfver-Intendenls-Embelet uti dess' förklaring, såsom skäl för de anmärkte åtgärderne, åberopat g §. uti nyssnämnde Reglemente, enligt hvilken sådane brislfälligheter i boställs-lägenheterne, som tillkommit genom bruk och nötning under en längre tidrymd, ulan boställsinnehafvarnes förvållande, böra på Kronans bekostnad afbjelpas. Utskottet har häraf hemtal anledning tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det de, angående underhållet af Kronans hus och byggnader i hufvudsladen gällande författningar måtte varda genomsedde och förtydligade, på det ej hädanefter må inträffa, att kostnader, hvilka boställs-innehafvare böra vidkännas, komma att drabba Stats-Verket. § 55. (Pag. 107.) Enär uti 1837 och i83g årens Revisions-berättelser äfven förekommer erinran, i afseende på den betydliga andel af ifrågavarande byggnadsansla", hvilken utgått, i och för underhåll af Lif-Gardets till Häst casernoch stallbyggnader, får Utskottet uti § 209 i ett sammanhang sig deröfver utlåta. Kongl. Convoy-Commissariatet. § 56.
Maj:ts disposition, användas till lättnad för skjutsningstungan i de fall, der den genom entreprenad bestrides och befinnes särdeles tryckande, -— genom hvilket beslut ett steg äfven blefve taget, till skjutsningsskyldighetens inskränkande såsom natura prestation — torde Rikets Ständer jemväl böra vara betänkte på sådana bestämmelser, som göra till en möjlighet att, genom det beviljade anslaget, i någon mån vinna det dermed afsedda ändamål. Hvilka skjutslag, som må anses af skjutsningsbesväret mest betungade, låter sig ej beräkna, med mindre detta besvär fullgöres genom entreprenad, derföre Utskottet ock gjort sådant till vilkor för rättigheten att ifrågakomma till erhållande al understöd i anledning af sagda besvär. Men detta och de många andra med entreprenaders inrättande afsedda ändamål lära ej kunna vinnas allenast genom en skjutslagen beredd utsigt att möjligen ifrågakomma till delaktighet i till skjutsningstungans lättnad anvisade medel, likasom dessa medel antagligen skulle blifva spårlöst uppoffrade, med mindre, i sammanhang dermed, jemväl vidtoges sådana åtgärder, som i öfrigt kunde till lättnad i skjutsningstun - Sammans. Staissamt Allm. llcsvärsoch Ekonomi-lllskollets Ullålande N:o AO. 5 gan föranleda. Utskottet tror möjligheten att, vid utomordentliga fall, erhålla rättighet att uppbära en förhöjd skjutslega utöfver den nu tillåtna, vara ett, af de verksammare medlen till åstadkommande af entreprenader; och skulle, genom en sådan förhöjning, antalet af öfverflödiga resor inskränkas, eller de resande manas att, oftare än hittills, begagna sig af egna hästar, eller möjligheten af postdiligensers inrättande underlättas, och till desammas begagnande uppmuntras, så vore jemväl härutinnan ett ändamål vunnet och en lindring i skjutsningsbesväret åstadkommen.
Resa till Roma, dit expeditionens medlemmar ankommo kl. 2 e. m., och der de, på samma sätt som i Napoli, festligt mottogos af stadens syndiker prins Ruspoli, ordföranden och fullmäktige för geografiska sällskapet, medlemmar af universitetet, skandinaviska föreningen m. fl. Vagnar voro de svenska gästerna till mötes, hvilka förde dem förbi svensk-norske ministerns med otaliga flaggor prydda hotell till det vid Corson belägna »Albergo di Roma», hvars praktvåning jemte ekipager stäldes till expeditionens förfogande. Om aftonen middag hos svenske ministern och senare mottagning hos prins Pallavicini i hans storartade palats. – Lördagen den 21. Besök i deputeradekammaren; enskilda utfärder; middag hos hertig Nicolai af Leuchtenberg för Nordenskiöld och Nordqvist. – Söndagen den 22. Offentligt möte i geografiska sällskapet, hvarvid dess stora guldmedalj öfverlemnades åt Nordenskiöld. Om aftonen stor festmiddag, gifven af geografiska sällskapet i Continental Hotel. Bland skålar, som druckos, må nämnas en för Sveriges och Norges konung föreslagen i ett särdeles varmt och klangfullt språk af ministerpresidenten Cairoli, för Nordenskiöld af prins Teano, för Palander af sjöministern, amiral Acton, för expeditionens öfriga medlemmar, för dess frikostige mecenater Oscar Dickson och Alexander Sibiriakoff, för den i expeditionen deltagande italienske officeren Bove m. fl. – Måndagen den 23. Audiens hos konungen. Om aftonen stor mottagning i Palazzo Teano, der nästan allt hvad romerska societeten hade förnämt och lysande tycktes vara samladt. – Tisdagen den 24. Middag i Quirinalen hos konung Umberto. Närvarande voro, utom konungen och hans uppvaktning, den svenske ministern, Vega-expeditionens ledamöter, presidenten i geografiska sällskapet prins Teano, commendatore Negri, ministerpresidenten Cairoli, sjöministern Acton, kabinettssekreteraren Malvano, major Baratieri samt deltagaren i 1872–73 års svenska ishafsexpedition, italienske sjöofficeren Eugenio Parent m. fl. Om aftonen mottagning hos engelske ministern Sir A. B.
Utdrag den 15 Januarii 1830, skottens, den 5 sistlidne November, under N:o 96, afgifna och, den 16 i samma månad e. m., på bordet lagda Utlåtande öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens, under N:o67, förut meddelade Betänkande, angående Städernes Inqvarteringsbesvär ; fann Ridderskapet och Adeln för godt gilla berörde Utlåtande , likväl med undantag af den i Utskottens första Betänkande , pag. 5o till 32, föreslagna underdåniga Skrifvelse , hvilken underdåniga Skrifvelse af Ridderskapet och Adeln afslogs. Från Högvördigc PresteStåndet. S. D. Vid förnyad föredragning af OeConomie-Utskotlets Utlåtande , N:o 171 , i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 31 , rörande väckta frågor om Arbetscornmenderingars upphörande , blef nämnde Utlåtande af Preste - Ståndet , sorn redan bifallit Betänkandet N:o 3i, till Hand. lingarna lagdt. S. D. Då nu å nyo föredrogs Bevillnings, Lagsamt Oeconomie - Utskottens Utlåtande, N:o 28, i anledning af gjorda PrOt. TJtdrlig den l5 Januarii 1830. 77 anmärkningar vid Betänkandet, N:o 17, i afseende på förehafd granskning af Kongl. Maj:ts förnyade Seglations-Ordning , af den 21 Ju.lii 1825, biföll Preste - Ståndet ofvannäronde Utlåtande, under godkännande tillika af den förändrade redaction, sorn å pag. 5 finnes upptagen, e S. D. Återremitterades, på grund af dervid gjorda anmärkningar, Statssamt Oeconomie-Utskottens Betänkande, N:o lii, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om anslag af medel till Navigations;Scholors inrättande» S. D. Expeditlons-Utskottets Memorial •
M:t har äskat, att det åt Velenskaps-Akadcmien under sednaste riksdag beviljade anslag af 1,200 R:dr R.mt, lill understöd ej mindre för anskaffande af teckningar utaf inhemska vexter lill arbetet Sveriges Flora, än ock för utgifvandet af teckningar utaf Zoologiska föremål, mätte för nu ingångna slatsreglerings-period få från InBih. till R. St. Supp/. 17 130 Ecrpeditions-Utskotlets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 229. dragnings-slaten fortfarande utgå. Sorn, enligt hvad Vetenskaps-Akadeinien i underdånig skrifvelse till E. K. M:t upplyst, ett icke ringa antal inhemska vexlarler ännu återstår alt afbilda, samt understöd för Zoologiska teckningars lifgifvande äfven fortfarande erfordras, hafva Rikets Ständer bifallit, alt lill ofvanberörda ändamål 1,200 R:dr Runt om året må för ytterligare 3:ne år anvisas, att från Allmänna Indragningsstalen utgå. 25:o. Likaledes har E. K. ALI begärt, alt Sekreteraren A. M. Strinnholm måtte fortfarande fä uppbära det årliga understöd af 2,250 R:dr R:mt, sorn vid sistförflulna riksdag blifvit honom beviljadt för utarbetning och lifgifvande från trycket af ”Svenska folkets historia från äldsta lider.” För alt bereda bemälde författare tillfälle att fortfarande egna sin verksamhet ål fortsättningen af förberörda arbete, hafva Rikets Ständer medgifvil, alt ifrågavarande anslag 2,250 R:dr R:mt årligen, äfven under nu ingångna slalsreglerings-period må från Allmänna Indragningsstalen utgå. 26:o. Uti de nu på Indragningsstaten uppförda Emerililöner för 2 Professorer vid Upsala och 4 Professorer vid Lunds universitet, utgörande för hvardera 3,000 R:dr R:ml, har E. K.