Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
—,— 8 1 16 —- filtar 1 skålp. 16 gaze, halilinon, musslin eller 5 nettelduk och moll 1 skålp. 1 6 sticktyg eller piqué och trikot 1 skålp. 1 — 10 tyll 1 skålp. 1 24 _ alla ej specificerade: genom sjelfva väfnadssättet fa5 souerade .. 1 skålp. 1 12 genom väfnadssättet släta, såsom 3 16 —- kaliko, bomullslärft m. fl. 1 skålp. För b. Anm. De hvita bomullsväfnader, som i egenskap af alngods äro till införsel medgifne, må äfven i form af dukar införtullas mot den afgift, hvilken för samina väfnad såsom alngods är bestämd. fargade: korderoy, cordet, dimity, felb, peluche, filtar, gaze, halflinon, Bilt. till li. St, Vrot. 1847 och 1848* to Sami, 1 Afd, 64 506 Expeditions-Vtskottets Förslag till tind. Skrifvelse, N.ö i ti. Tullvärde. ISanko. Wäjnader: bomulls: alngods: färgade: musslin eller nettelduk och moll, percale, batist, sammet, manchester, satin, jean, parkum, sticktyg eller piquc, trikot och tyll, samt alla genom väfnadssättet fasonerade; samma tullvärde och införselstull för skålpundet, som för hvarje slag hvitt. alla genom väfnadssättet släta: Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. lianko. ll:dr sk. r:sl 1 skålp. R:dr sk. rist 3 16 — enfärgade ..»»«..« För b. 5 — väfda af olika färgadt garn . tryckta eller pressade: 1 skålp.
Båda äro antagna såsom elever å apoteket i Kristianstad, hvilket innehafves af Apotekare Axel Gauffin. serten förhöjdes betydligt därigenom, att k. hofkapellet förträffligt ackompagnerade alla de nu uppräknade numren; extranumren ackompagnerades på piano af hr Lang. Hofkapellet utförde därjämte Foronis vackra » Ouverture melancolique » (e moll) samt den alltid gärna hörda » Suite 1 ' Arlesienne » af Bizet. För öfrigt utfylldes programmet med ett par sångnummer af hr Agnar Strandberg, hvilken visade sig förfoga öfver en charmant basstämma, hvarjämte han förtjänar särskildt beröm för sitt tydliga textuttal. Däremot bör den unge sångaren beflita sig om litet mera lif i föredraget. Violinisten Henri Marteau gifver i dag fredag ännu en konsert, denna gång i Musikaliska akademien samt med biträde af fru Dina Edling och hr Hjalmar Meissner. Teater och musik. Kungl. operan återupptog i söndags Donizettis operabuffa » Don Pasquale », hvilken ej gifvits härstädes sedan början af 70-talet. Reprisen af denna Donizettis kanske bästa opera är fullt berättigad och borde af publiken hafva uppmuntrats med ett talrikare besök. De som infunnit sig tycktes emellertid, att döma af det lifliga bifallet, vara så mycket mera intresserade. Utförandet var ock på det hela taget särdeles godt och rollfördelningen lämplig. Titelrollen innehafves af hr Brag, doktor Malatesta spelas af hr Johansson, Ernesto af hr Lundmark och Norina af fröken Frödin. Alla äro som sagdt bra på sin plats. Hr Lundmark hade en mycket lycklig afton. Fröken Frödins höjdtoner hafva vunnit i färg och klang; däremot äro mellantonerna fortfarande beslöjade och hesa, och intonationen brister ej så sällan i renhet. Det hela leddes förtjänstfullt af hr Strandberg. — Efteråt gafs ett balettdivertissement af Lund med musik af hr G. Nyberg, som själf anförde detsamma. En fotografisk utställning, den första af så stor och allmän omfattning, som anordnats i vårt land, pågår för närvarande å Industripalatset i Stockholm och väcker lifligt och förtjänt intresse.
N;o 'pndtrdåniga Skrif velter'. 65 Nio 320; Förslag till underdånig Skrifvelse, rörande betalningssättet vid skeende försäljningar af persedlar och effecter för Allmänna Magazins-lnrättningens räkning, Med anledning af Riksens Ständers år 1822 församlade Revisorers hemställan , hafva R. St.- ansett det böra, till förekommande af osäkerhet och tidsutdrägt, stadgas, att, vid försäljning af spannmål eller andre persedlar och effecter, tillhöriga Allmänna Magazins-Inrättningen , alltid må fästas vilkoret af contant betalning , likväl med det undantag, äfven för framtiden, att, för undsättningsbehöfvande, som i nödens stund anlita Allmänna Magazins - Inrättningens förråd , men för tillfället sakna alla utvägar till spannmålens betalande, ett lämpligt anstånd må beviljas, emot det att undsättningstagarne ställa säker och vederhäftig, af vederbörande Auctoritet godkänd, proprie-borgen för betalningsskyldighetens ofelbara fullgörande; och få R. St. detta beslut till E. K. Mits Nådiga bifall i underdånighet anmäla, med anhållan, att vederbörande måtte derom till efterrättelse i Nåder förständigasRiksens Ständer framhärda etc. SihtMg till Kill-St, Pett. igaj. lOtlt Samt»IS, 5 66 Undtrdåniga Skrif v ii Ur' N:o 321. förslag till underdånig Skrifvelse , angående räntas erläggande å förskjutne medel från Allmänna Magazins-Inrättningens fond.
Kärleken är ljus, kärleken är makt, den aflägsnar alla hinder, besegrar alla svårigheter. Om några är är du min! » » Ja, men om du inte går igenom examen till. » Jag skall gå igenom! A h, hvad är det för en bagatell. Jag skall gå igenom, hur orättvisa lärarne än äro. Maria, jag har något med mig åt dig; jag har pressat den till mina läppar, ah, så många gånger. Lofva mig att alltid gömma den, till och med när den vissnat. Tag emot den. med händerna. Nej, med förklädet, det är bäst. » Hon håller ut sitt lilla förkläde och han kastar dit en pensée, stor och sammetsglänsande, med ett par af bladen mörka och försedda med guldprickar, som likna en lefvande menniskas lysande pupiller. Hon tar den med sina små darrande händer och och trycker sina läppar mot dess blad. » Svär att du ej bedrager mig », bönfaller den eldige älskaren på femton vårar, » lofva mig vid din moders minne, att ingen annan. » Hon gråter häftigare än någonsin. » Stackars mamma, om hon nu kunde se mig från sin himmel, skulle hon inte vara nöjd med mig. Ack, hvad det är mörkt! Tänk om pappa misstänker något eller om din pappa. » » Ah, prat! De sofva på sitt gröna öra. V i d deras ålder vet man ingenting om kärleken, förstår du! De komma ej ihåg, hvad det vill säga att älska, älska som du och jag, utan feghet, utan fruktan, med lycksalighetens fullhet, med denna berusning. » Denna fras, som han läst i en realistisk roman, kom han inte ut med i sin helhet, och det var kanske derför månen bakom molnen gömde sitt leende ansigte. » Alfredo, det är sent. Låt mig gå. » » Nej, icke ännu, älskade. Hur kan du i denna hänförande, ljufva natt tänka på sömn? Jag är vaken. I mina ådror brinner en eld, som förjagar sömnen. Jag käftner mig beredd att företaga något stort, något hjeltemodigt. Men tyst, hörde du inte något? » Bösten, som tilltagit i styrka och manhaftighet, dör bort i ett utrop af vild, barnslig förskräckelse.
Herr Prosten besvärar sig deröfver, att Särskildta Utskottet ej erhållit de ifrån Constitutions-Utskottet begärda upplysningar, hvarigenom det Särskildta Utskottets Utlåtande blifvit underkastadt endast sannolika gissningar; och då han förundrar sig, att Constitutions-Utskottet ej funnit de af Särskildta Utskottet angifna åtgärder hinderliga för StatsRådets frikallelse ifrån ansvar, hade han önskat återremiss, för att erhålla upplysning om rätta förhållandet, på det att Särskildta Utskottet måtte få full anledning att antingen upplysa Allmänheten om dess och sitt eget misstag, eller, i händelse factum skulle vara sant, att skiljaktiga öfvertygelser om skadligheten deraf ägt rum hos tvänne af Riksens Ständers Utskott. I anledning af denna till Constitutions-Utskottet ankomna återremiss, får Utskottet vördsamt aflemna följande svar: Först, i afseende på den af Herr Prosten Fröberg gjorda anmärkning, anser sig Constitutions-Utskottet böra erinra, att det Utlåtande Utskottet till Riksens Ständer aflemnat, rörande förrättande af granskningen af Stats-Rådets Protocoll, ej är af egenskap att blifva ett föremål för Riksens Ständers pröfning, i följe hvaraf, rörande dess innehåll, ingen återremiss kan äga rum. Skulle en sådan anmärkning inom ett Riksstånd göras i afsigt att hindra den gifna frikallelsen ifrån ansvar, finnes i 29 § Riksdags-Ord - Memorial N:o 33. 995 ningen den form föreskrifven, hvarunder den bör framställas; men ingalunda kan sådant ske genom återremiss till Utskottet. Skulle åter dermed åsyftas vinnande af upplysning om de sakers förhållande, som någon kunnat anse anmärkningsvärda, är Constitutions-Utskottet icke berättigadt att sådana upplysningar meddela, utan är det yttrande Utskottet afgifvit, efter granskningen af officiella Handlingar, det omdöme Utskottet, efter den i Grundlagen detsamma tillägnade rättighet, enligt dess öfvertygelse (uttalat) oföränderligt och utan ytterligare förklaring kraftigt till frikallelse ifrån allt ansvar.
Det skäl, Hr Giinther anfört såsom motiv för Utsk. att söka en medelväg, har varit för niig elt nyt t bevis pä hvad som alltid inträffar, när man, i st. f. att stride hålla sig till hvad som enligt grundsats är rätt, söker ali jemka emellan två oförenliga meningar. Det kan då omöjligt inträffa annat, än att man ännu skarpare skall få tvenne emot hvarandra stående parter, som alldeles icke vilja förenas. Jag kan för min del icke föreställa mig, att det kan finnas någon nödvändighet att anse denna vexelstadga såsom ett föremål för administrativ lagstiftning. Jag kan icke ens föreställa mig någon önskan hos Konungen alt få denna samma lag så ansedd, utan för den händelse alt han skulle vilja befatta sig med att styra cursen. BorgareSt. har nu, enligt hvad den siste talaren upplyst, förklarat, att de för sin del an - Den 1 Februari f. m. 17 ansågo bäst alt få vidblifva hvad som i Svensk lag stadgas för de utrikes vexelförhållandena, emedan detla i afseende på Svenska medborgare för närvarande måste vara det lyckligaste. Jag hoppas derföre och förmodar, att Utsk., med frånträdande af sitt försök att jemka, efter emottagande af den ålerremiss, som äfven jag yrkar, måtte behaga att finna nödvändigheten af att gå raka vägen fram, utan att bry sig om sammanjemkningsbestyret. Hr Nordenanckar: Jemte de anmärknn-, jag tagit mig friheten vid de särskilda §:ne göra, har jag ännu tvenne mindre, ang:de saknad af föreskrifter i sjelfva lagen. Jag anser nemi., alt lagen bör tydligen uttrycka huru förfaras skall när domicilierad vexel bör protesteras. Det kan ske antingen hos domicilianten, domiciliatus eller hos dem båda. Det finnes i 15 § föreskrifvet: ”är vexeln ställd att betalas å annan ort, än der godkännaren bor, teckne då han å vexeln, genom hvilken person i den andra orten betalning erlägges, och vare för densammas fullgörande sjelf ansvarig.” Hade icke detta sista stadgande förekommit, så tror jag icke, att någon villrådighet hade kunnat uppstå.
Om än man vill förbigå det efter min öfvertygelse skadliga i principen, möta i verkställigheten åtskilliga anmärkningar. De ändamål, som uppgifvas äro: Sfats bördornes jämna fördelning de skattdragande emellan och enkelhet i beskattningssättet. Då det är afgjordt, att den, som köper ett mindre onereradt hemman, betalar högre köpeskilling och den, sorn köper ett mera onereradt, af lika godhet för öfrigt, betalar mindre erlägger den förre högre ränta, den senare lägre; och detta jämnar förhållandet bådas behållning blir lika Ett annat förhållande kan ju icke uppstå, om Statep erlägger till den ena differencen af dess högre köpeskilling och tar af honom i form af beskattning, räntan för dess återbekomma Capital. Förmohnen häraf blifver ingen för det allmänna, icke heller för den en^ skilda, 6å vida icke Resultatet slutligen skulle bli, att elen nu privilegierade jorden emot ersättning af Staten beskattades, på det den af ålder beskattade jorden skulle, utan ersättning till Staten, njuta lindring — och o:ättvi” san häraf behöfver icke utvecklas. 262 Di n 21 Maji e. m. Skulle, å en annan sida, principen om en jämn beskattning af jorden, helt utföras, skulle nödvändigt hemmantalet bringas till jämnlikhet, ty hvad vore törmönen deraf, att ett Säteri betalde Kronotionde, deltog i rotering, skjutsning m. m. om icke det skedde efter jämnföreise af dess godhet emot andra hemmans» Det vore icke heller nog, att de nu icke med grundränta belagde Hemman dermed betungades, utan en jemnkning skulle också ske emellan de gamla Skattehemmanen. Omöjligheten häraf är lätt att inse, om man betänker olikheten af Rustning, Rotering, Väghållning, Kyrkobyggnad m m i olika Provinser och om än icke verkställigheten vore omöjlig, skulle oändliga svårigheter uppstå af liqviderne, ty naturligtvis skulle Staten, som erlägger ersättning till det förut obeskattade Hemmanet, också undfå ersättning af det Hemman, som vinner minskning i sin beskattning. Utskottet har också icke ansett en fullkomlig likhet vara möjlig, men har dock trott något vara vunnet, om all jord beskattades, lika godt i hvad förhållande.
Proposition N:o 80. 33 Rektor liar förklarat sig nöjd att erhålla ersättning efter värdet i staten (40 R:dr 70 öre); af l:ste kollega liar, i följd af hans afskedstagande från tjensten, intet yttrande i berörda hänseende afgifvits; 2:dre kollega åter har anmält sig icke kunna ingå på det ifrågasatta utbytet af de i hans lön ingående landtgillen mot kontant anslag. Ystads lägre elementarläroverk: a) Landtgillen: 8 tunnor 24 kappar råg, 9 tunnor 24 kappar korn och 7 tunnor 24 kappar hafre, tillsammans, efter hafrens reducering, 22 tunnor 6 kappar (159 kubikfot 6 kannor) strid säd; b) klockarepensioner: 16 R:dr 44 öre. Af landtgillena ingå 43 kubikfot 1 kanna i l:ste kollegans aflöning, och har denne förklarat sig villig alt afstå från berörde spanmål emot den ersättning i kontant, hvartill densamma i staten är uppskattad eller 90 R:dr 20 öre. De återstå ende 94 kubikfot o kannor uppbäras af 2:dre kollega, som anmält sig ej vilja ingå på något utbyte deraf. De till skolan utgående klockarepensionerna, 16 R:dr 44 öre, utgöra af ålder en inkomst för skolans premieoch fattigkassa. Christianstads högre elementarläroverk: a) Landtgillen: 19 tunnor korn och 1 R;dr 62 öre i penningar; b) Klockarepensioner: i R:dr 50 öre. Af nämnda landtgillen äro 5 tunnor (18 kubikfot 9 kannor) korn i staten inberäknade i rektors aflöning med ett värde af 57 R:dr 80 öre, mot hvilket pris rektor äfven är villig att afträda denna spanmål. Återstoden af landtgillena, 1 ll:dr 62 öre samt 100 kubikfot 8 kannor korn, ingår, enligt rektors uppgift, till den s. k. byggnadskassan, sora tiar att bestrida löpande utgifter för lärohusets underhåll. Kiockarepensionen, 1 R:dr 50 öre, tillfaller läroverkets stipendiikassa.
Vid nästa Riksdag äro förmodligen alla möjliga missräkningar vid Boställsuppskattningen kända, hvarefter lönerne bestämt kunna fastställas för hvarje plats och derefter i vanlig väg utgå; b') att all indelt Lön och Kronotionde, som nu finnes vid Regementerne, der qvarblifver, och, som hittills skett, uppbäres; c) att alla Boställen qvarblifva vid Regementerna, men fördelas efter godhet vid skeende afgång Befälet emellan; cT) att de Boställen, som icke med förmån kunna till Indelningsliafvares bruk öfverlåtas, må af Chef och Landshöfding få utarrenderas på ända till 100 år; att dessa icke böra b3'ggas annorlunda än vanliga bondhemman, och att KrigsColtegii befattning med alla Regementerne ti 11 d eld ta Boställen upphör, samt inkomsten deraf uppbäres af indelningshafvare!!. 8:0 Anslaget var vid i8a3 års Riksdag 143,459; Kongl. Maj:t har nu begärt 206,722; Utskottet har föreslagit 167,625; 9 i38 Den a t Maji f. m. således för indeldta Armeen till löneförbättring 24.167 R:dr Banco, eller 3g,096 mindre än Kongl. Maj:t begärt; hvilket anslag, fördeldt på indeldta Armeens Befäl, gör, äfven med tillägg af de successift återgående Chefs-indelningarne, högst obetydligt på. hvarje, och om härvid ihågkommes, att anslaget för indeldta Infanteriets Lifmundering är minskadt med 24,000 R:dr, så är Statsanslaget för indeldta Arméens beklädnad och Befälets löner egentligen icke mer än 167 R:dr högre, än år 1823. Herr Boy, Johan Fredrik, anförde skriftligen: Redan under förra Riksdagen hafva Rikets Ständer erkänt otillräckligheten af Arméens löneinkomster.
In fidem protoeolli, F. O. Silfverstolpe. Onsdagen den 21 October i84o. Plenum kl. 6 e. m. Upplästes och remitterades till Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:n K. M;s denna dag ankomna nåd. skrifvelse!' till R. St.: 6a Den 21 Octo b er e ra. ilo angtde den nya ordinarie soldatroteringen i Riket; gifven Stockholms slott den 17 Oct. 1840; 2:0 ang:de jemkning i provinsen Skånes ordinarie rotering; gifven Stockholms slott den 17 Oct. 1840; 3:o ang:de förändring i södra Skånska infanteri-regltets rotering, i följd af f. d. adelsfane-boställenas befrielse från ordinarie roterings utgörande; gifven Stockholms slott den 10 Oct. 1840; 4:o med öfverlemnande af längder på tillökad ordinarie båtsmansrotcring inom en del län; gifven Stockholms slott den 17 Oct. 1840. Likaledes upplästes och remitterades till StatsUtsk. K. M:s denna dag ankomna: 1:0 nåd. skrifvelse till R. St., i anledn. af deras hos K. M. anmälda beslut om K. Nummerlotteriets upphörande; gifven Stockholms slolt den 17 Oct. 1840; 2:0 nåd. propos. till R. St., angrde rättighet för entreprenören af pantlåneinrättningen i Stockholm, att under ytterligare tio år begagna en fond, stor 100,000 r.-dr, af allmänna medel; gifven Stockholms slott den 17 Oct. 1840. Fortsattes den på f. m. började pröfningen af Const.- Utsk:s mern. N:o 38, ang:de national-representalionens ombildning. Hr Mannerskantz, Carl Axel:
N:o 140, i anledning af Herr von Hartmansdorffsj A., motion om mynlhusets upplåtande till embetsrum åt de sex Regerings-Deparlementen m. m. Bifölls. N:o 141, i anledning af väckt motion om national-belöning för Öfversten Klingstedt. Bifölls. Prot. Vtdr. d. i3 Juni 1840. 347 N:o 142, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss å förre Häradsskrifvaren S. F. Hagelins underdåniga ansökning om förhöjd pension. Återremitterades. N:o 143, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss å Landt-Räntmästaren i Malmö, Lagmannen Göran Wulfjs ansökning om rättighet att vid afskeds-tagandet erhålla pension till fulla beloppet af innehafvande lön. Bifölls. och N:o 145, i anledning af Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelms, G.j motion om upphörande af begrafningshjelps aftjenande. Återremitterades. och 2:o Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets: N:o 32, i anledning af väckta motioner om ändring i Förfatlningarne, angående allmänna vägars underhållande vintertiden. Bifölls. N:o 33, i anledning af väckt motion, angående föreskrifter om sältet att mäta salt och spanmål. Bifölls. N:o 34, i anledning af väckt motion om skyldighet för säterier och boställen att fortskaffa krono-bref. Bifölls. och N:o 35, i anledning af väckt motion om indragning af Vexel-Controllörs-befatlnngar. Bifölls. S. D. Tdl B nco-Ulskottet remitterades en af Herr G. A. Hallström , med anledning af 56 §.
Magasiner synes böra pä nedannamnde stäl^ ken framför alia andre bibehålla-;, nemligen i Norrköping, Wadstena, Westerwik, Wisby och Ästad, sa wäl i anfeende till de narbelägne seminanke orter, som de upphandlingar, hwilka derstädes i senare arén blifwil gjorde, och lättheten akt upplagen derifrån transportera. Dernäst torde Magasincrne pä Skeppsholmen i Stockholm, uti Jönköping, Carlscrona, Malmö, Landscrona, Christianstad, Halmstad, Warberg, Götheborg, Wennersborg, Carlsten, Hernösand, samt pä Frösön, för Jemtland och Herjeådalen, afwen i Westerås och Gefle/ för Dalarne, blifwa nödige till större eller mindre upplag samt för der sörlagde Stakers fournerande. De uki Upsala, Nyköping, Calmar, Carlshamn, Lidköping och Mari stad lara äfwen behöfwas, i anfeende till narkiggande orters ömnigare, SädeSwaxt, hwarföre de ock kunde böra med nödige Medel list upphandlingar förses, och Utom de nu nämnde bör förmodeligesi ett Magasin i hwarje Lin, der saöane ej ostvan blistvit uppnämnde , bibehäilas till intag af Kronans Rantespanmal; afwen som Magasine wid' Wästra Eo i Elfsborgs Lin, för den närbelägne Landsortens knap-' Pa Spanmals tillgäng samt oure af de i N nelje warande Magabms hus lira erfordras, de stnämnde i händelse nägre Trou per komma akr stst kusibewakning i otten förläggas.
Det varade blott en sekund; med ett kärft snattrande fördjupade sig djuret åter i sin rännsten. Max vände sig om och fortsatte sin promenad på golfvet, men bilden af den ruggiga fågeln satt kvar: hufvudet på sned, liksom lyssnande och blicken riktad uppåt, mot solreflexen och den blåa himmelen. Det kom öfver Max en stämning af den varmaste medkänsla, en sentimental stämning, hvars öfverväldigande karaktär berodde på den rent fysiska kraftnedsättningen. Tår efter tår droppade ner utför hans kinder. Han pinades af en feberaktigt uppdrifven längtan att få taga den stackars förvuxne ankungen mellan sina händer, trycka den magra halsen in till sitt bröst och stryka smekande öfver den ruggiga fjäderhammen. »Stackars djur!» upprepade han för sig sjelf der han gick. »Stackars djur!» Men ankungen snattrade belåtet öfver sin rännsten dernere. Den hade ett mindre kompliceradt nervsystem menniskan deruppe, som trodde sig gråta af medkänsla öfver djurets sollösa tillvaro. Ty menniskan visste icke, att hon grät öfver sitt eget lif. Vid terminens slut packade Max sitt bohag samman och sände det före sig till Stockholm. Han var besluten att icke återvända till Lund. Innan han reste upp, ville han aflägga ett besök på Christinelund. Hans sjuka sinne hade behof af värme och innerlighet; och i hans eget hem, visste han, väntade honom endast kyla och stelhet. »Du är dig inte lik, pojke», sade majoren. »Har du inte varit frisk?» »Nej, farbror» — han kunde icke säga mer. Ellen hade också lagt märke till den förändring, han undergått; det draget af vemod i hans ansigte hade hon aldrig sett der förut. »Välkommen!» sade hon varmt, i det hon räckte honom sin hand; och de stora grå ögonen strålade. De fingo intet svar. Hans samvete förbjöd honom att svara. Allt var ju förbi. Och när den lilla ljusa Maria kastade sig i hans armar kysste han henne icke som förr; han nöjde sig med att stryka smekande med handen öfver hennes hår.
St:s Pro t. 1850 & 1851. Jern, Gjutgods till Machinerier och delar deraf; se Bedskap och Machinerier. pläteradt; se Metaller, sammansatta. Jerntråd; se Tråd. 10 Sami. 1 yl fl. 70 554 Expeditions-UIskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 197. ** Qvantitet för tullberäkningen. Införseistull. Banko. R:dr sk. rst. Jern: Gjutet: Grytor, Pannor, Kittlar, Kakelugnar, Gallerverk, samt apterade Stolpar och Ledstänger dertill, och Slussportar 1 Skid. stäp. v. 0 Hällar, Lod och Lödjor 1 Skid. stäp. v. 4 kasserade Kanoner, Bomber, Mörsare och Kulor . 1 Skid. stäp. v. 9 allt annat gjutet arbete, ej speciliceradt . 100 R:dr v. 25 smidt eller valsadt: Ankare 5 Kettingar med länkjernets diameter af J tum och derunder 1 Skfl. stäp. v. 5 Kettingar med länkjernets diameter öfver J tum till och med 1J tum I Skid. stäp. v. 3 öfver 1J tum . 1 Skil. stäp. v. 1 24 Draggar, Armbultar, Hammare, Raderjern, Skeppsknän och Smedjestäd 1 Skil. stäp. v. 15 —- Stång-, platt, | tuni tjockt och deröfver, under 12 tums bredd, och öfver J tums fyrkant F ör b. Smältstycken 1 Skil. stäp. v. 3 24 Bandoch Plattunder | tums tjocklek, Bultoch Gallersamt Sänksmide, rundt eller kantigt, knipoch fyrkantaf J tum och derunder, Skäroch Klippjern, Saltpanneplåtar, | tum tjocka och deröfver samt af 12 tums bredd oell deröfver . F ör b. Plåtar: oförtente, under J tum tjocka: af till och med 6 lisp:ds vigt stycket .