Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då likväl öfriga Riks-stånden, enligt hvad af ankomne protokolls-utdrag af den 28 och 30 Augusti inhemtas, godkänt de föreslagna voterings-propositionerna, och frågan således, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är genom tre Stånds beslut afgjord, anser Utskottet sig icke kunna i anledning af återremissen vidtäga någon åtgärd; hvilket förhållande Utskottet får härmed vördsamt anmäla. Stockholm den 8 September 1854. Stockholm. Tryckt hos A. Cedergren. 1854. Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 50. 1 !¥:© 50. Ånk. till Exp.-Utsk. den 15 Sept. 1854, kl. 2 e. m. Memorial till Rikets Ständer_, i anledning af tre Stånds äterremiss af Memorialet Nio 38_, innehållande förslag till ändring af 11 och 14- Riksdags-ordningen ^ angående Stä dernas representations-rätt. Af de till Konstitutions-Utskottet ankomne utdrag af Riks-Ståndens protokoll för den 28 Augusti samt den 1, 6 och 9 September, utvisande Ståndens behandling af Utskottets, i dess Memorial N:o 38 afgifna, förslag till ändring af 11 och 14 §§ Riksdags-ordningen, angående städernas representations-rätt, har Utskottet inhemtat: att Utskottets förslag endast af Hederv. Bonde-Ståndet blifvit oförändradt antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvaremot öfriga Riks-Stånden detsamma till Konstitutions-Utskottet återförvisat: Häglof. Ridderskapet och Adeln i öfverensstämmelse med Vällojl.
Att, med stöd af den vid inteckningar vanligen antagne praxis, hvarvid gäldenären ålägges inför rätten förete sin åtkomsthandling, så val detta måtte stadgas, som ock att vid hvarje inteckning, som meddelas eller dödas m. m. i delar af ett hemman, domaren, jemte öfrige införanden, mätte sådant å ålkomsthandlingen med en kort påskrift anteckna; hvarefter allt i öfverensstämmelse härmed gravations-bevis skulle kunna erhållas sä väl för särskildta hemmausandelar som för hemman i sin helhet. Jag anhåller att detta mitt yttrande må få åtfölja motionen till LagUtsk., hvilket, i händelse af gillande häraf, torde uppsätta Den 29 Decemlier e. ra. 533 och föreslå en i (letia syfte lämplig § att tilläggas de öfrige ifrågasatte. 11. o. Ad. biföll att delta, i anledn. af Hr Dalmans denne dag f. m. till LagUtsk. remitterade motion, afgifna anförande äfven remitterades till LagUtsk. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. Hr Reensljernas, Malcolm, d. 23 dennes e. m. på bordet lagda motion om rättighet för de officerare af artilleriet, hvilka å rikets fästningar äro kommenderade, att åtnjuta samma aflöning och öfriga förmåner, som tillfalla officerare af indelta arméen. Föredrogs Hr von Hartmansdorffs, Äng., d. 23 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de ändring i nu gällande slraffstadganden. Frih. Raab, Adara Christian: Jag hade visserligen väntat mig alt någon med djupare sakkännedom än jag, i delta ämne skulle uppträda, men dä sådant icke skett, tillåter jag mig det endast med stöd af den erfarenhet jag, såsom jordbrukare förvärfvat. Att denna erfarenhet bör äga något vitsord bör jag tro, då Hr Rääf för några dagar sedan klandrade,- att densamma icke blifvit tagen lill råd vid kriminal-lagförslagets utarbetande.
Ståndet. X:o "8 Bangården vid Klara sjö i Stochholm, angående medel 71 för utvidgning af 4 1 59 — b. 4 April 4 April b. 4 April 4 April Förslag till voterings1 Maj proposition 4 1 68 3 g. 1 Maj g. 25 April b. 27 April 52 12 Voteringsresultat — 4 1 82 2 a. a. 15 Maj a. a. 16 Maj a.a. 18 Maj a. u. 16 Maj Bank, Rikets Ständers, förslag till reglering af dess låne. > ■ och kreditiv-rörelse samt om användandet af upplupen ,19 t 65 bänkovinst l 42 6 1 10 — 17 Febr 17 Febr 17 Febr 17 Febr 20 I anledning af olika beslut 6 1 19 — 21 Mars 17 Mars 17 Mars 17 Mars i 22 I anledning af beslut öfver vissa punkter ' 6 l 22 — 1 Maj 28 April å 1 Maj b. 1 Maj Förslag till voteringsproposition , 6 1 24 — g. 18 Maj g. 18 Maj g. 18 Maj g. 17 Maj Voterings-resultat 6 1 33 —■ a.a. 13 Juni a.a. 14 Juni a.a. 14 Juni a. a. 14 Juni » angående förhöjning af manufakturdiskontfondens till . 65 förlagslån afsatta belopp 19 6 1 10 3 | » angående rätt för Allmänna hypoteksbanken till kredi10 tiv i , 42 6 1 3 » angående fortfarande rätt för v jernkontoret till kredi - * tiv i . : —, 6 1 10 4 Se Bankens låneo.kreditivrörelse. v. » angående rätt för ränte-och kapital-försäkringsanstal terna till kreditiv i — 6 1 10 15 » angående rätt för blifvande förlagseller jordbruksban10 15 ker till kreditiv i — 6 1 i » angående åtgärder för skiljande från dess tillgångar af inlöst kopparmynt af älb. 3 Mars dre präglar — 6 1 16 — b. 16 Mars b. 12 Mars b. 12 Mars » angående mottagande och invexling derstädes af En’ skilda bankers sedlar m. m. — 6 1 18 — b. 21 Mars b. 17 Mars 17 Mars g. 17 Mars Banker, enskilde, angående mottagande och invexling i Riksbanken af deras sedlar m, m. — 6 1 18 b. 21 Mars h. 17 Mars 17 Mars g. 17 Mars 2. M 8 ö 2 **
Apr. 7?. 74- 379- 504. 58-. 582. 940. 959. 969. wald till Riksens ^tanders Iusticic-Dmbudsman, Mars 6. — Ridder,kapets och Adelns tacksägelse till honom i afseende pa den af honom a Riks-Salen den -o Maji 1809 wäckte fräga om den fordna Dynastiens uteslutande frän Swerige? thron, Maji 1050. 1051. 1053. — dest swar dcrä Maji 1053. Mannerlijerta, Ulric, yttrande; Apr. 885. Mannerstam, lolian Allain, yttranden, Iukl. 82Z. Iul» ivo. IIZ. Manncrstsm, lolian, yttranden, <Dct. 4776. Vlov. XIV. — Preste-Ständets åtagande deraf, Iun. 571. — om förhöjning derä samt om skyldighet för Staderne Stockholm, Götheborg och Carlskrona att dem hädanefter utgöra. <vct. 4281. i Vlov 48. Z8. Z29. 375. 462. Manufactuv-fonden, om revision af den under K. Commerce-Collegii disposition warande, Iul. 596. Stats-Utskottet Febr. 1493. - / Marcics vvn VlUirtenbrrg, dustaf .6clolpli, yttrande, Ian. loZ8. Markegängs - Taxor, om Deputerade till deras upprättande Aug. 1223. Decon. Ut,kottet Mars 1150. - om tiden ckill deras upprättande Sept. 694. Apr. z. Marknader, om reglerande deraf i Kronebergs Län. Gct. -207. — om tillåtelse för inrättande af wista Vlsv. zi8. — Se Fr,marknader, Landkmarknader.
"Gevärsstocks-ämnen, " "Handspaks-ämnen,” "Läkter, huggne eller täljde och sågade," samt "Laggoch bottenstäfver," bestämmelserna i nu gällande Utförsels-tarif för dessa artiklar bibehållas oförändrade; att för dé under hufvudartikeln "Jern, gjutet," upptagne rubrikerne "Hällar öfver 1\ tums tjocklek samt Lod och Lödjor öfver 1 Skeppunds vigt stycket" och "Hällar af 1\ tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, Lod, och Lödjor till vigter af 1 Skeppunds vigt och derunder till \ Skeppund" bestämmes en utförsels-tull af 2 Rldr i stället för den af Utskottet föreslagna 1 Rldr per Skeppund st. v.; samt att, med godkännande af Utskottets tillstyrkande rörande artikeln "Furuoch Grantimmer” utförsels-tullen för "Sparrar af furu och gran af mindre tjocklek än 8 tum midlpä, " bestämmes till 16 sk. stycket, med en så lydande anmärkning: "Alla tillhuggna eller sågade trädvaror, som midtpå hafva mer än 3\ tums tjocklek, men mindre än 8 tums bredd, anses såsom sparraräfvensom att för "Bräder af furu och gran under 1\ tums tjocklek" må bestämmas en utförsels-tull af 2 sk. per tolft, tullvärdet beräknadt till 3 Rldr, samt likaledes för "Plank af furu och gran af minst 1\ tums tjocklek och deröfver" en utförselstull af 6 sk. per tolft, med tullvärde af 6 Rldr 32 sk. I allt öfrigt bifölls hvad Utskottet med afseende på "Tarifen för Utförsels-tullen” tillstyrkt och föreslagit. De af Utskottet föreslagna förändringarne å "Tarifen för Kredit-upplaget och Transito-afgiften" gillades.
Jag hade önskat, att man till Utskts förslag om krigsacademiens upphörande hade något lyssnat. Jag hade härvid velat fråga mina motståndare om den ensidiga militärbildningen är nyttig, om den är nödvändig, särdeles då man nödgas medgifva, att befäls-rekryteringen inom armeen blott till ^ fylles ifrån krigsacademien, Jag skulle hafva frågat skälet hvarför Staten bör bekosta en så beskaffad ensidig militär-undervisning högre, än den ci v i I is tiska LilJningen i allmänhet. Jag skulle frågat, hvarföre studeranden vid krigsacademien mera än vid de audra academierna borde D c n 13 Augusti. i5 nnderhållns med husrum, föda och kläder. Jag skulle frågat mina upplysta motståndare, om de icke anat möjligheten, ali genom StaisUtskts förslag grundlägga en academi inom hufvudstadens område. Jag skulle hemställt till mina v-ärda motståndare, 0111 de verkligen tro, alt det blifvit utan ni tta, om den unge militären likasom den unge civilisten, vid sitt inträde uti t jens t ema niia u töfn in gen, inom hufvudstaden funnit ett tillfälle lill fortsatt, likasåväl militärisk som humanistisk vettenskaplig bildning. Jag skulle frågat mina motståndare, om de ifrån sina upphöjda statsmannaåsigfer med tillfredsställelse kunna luta tillfället gå förbi att undandraga Sveriges hufvudstad ifrån sammanställningen med Constantinopel och Madrid, såsom de enda hufvudstäder i Europa, hvilka icke äro i besittning af ett universitet, och hvilket så småningom på den nuvar. krigsaeademiens byggnad kunnat grundas, ifall man velat inse det mera djuptänkta uti StatsUtskts utlåt, i lietta hänseende.
— Af anslaget till kokinrättningskostnader 150: — 300: — Summa R:dr ! CO do CO 1^ Häraf har blifvit anvisadt att vid Artilleri-corpsen på Gotland utgå: för 1 Kapiten 1,000: — arvode 400: — 1,400: — Transport -s«. O p ! sfi Bil. M 3 till Kongl. Maj:ts Nåd. Officerare, hvilka emellan de årliga vapenöfningarna tjenstgöra vid den i garnison varande värfvade stam - truppen, följande särskilda arvoden, nemligen: » 1 Kapiten 400: — » 1 Löjtnant 150: — » 1 Under-Löjtnant 100: — 650: — » 1 Styckjunkare . 800: — » 1 d:o ... 800: — v 1 Sergeant 500: — u 1 Förste Konstapel (utom underhåll i nummer) . arvode 120: — s 1 Andre d:o d:o • d:o 48: — V 3 d:o d:o d:o . d:o 144: — » 1 Trumpetare d:o • d:o 37: 50. Underhåll: för 5 Konstaplar, 1 Trumpetare och 69 Artillerister. Rekryterings-, Medikamentsoch Kommunionpenningar, enligt ofvanstående, tillhopa 735: 30. öfriga ofvanupptagna anslag, tillhopa 300: — att tilläggas anslaget, å Gotlands National-Bevärings stat, till befäls mötesutgifter, enligt hvad ofvan omförmäldt är 112: 50. Bil. JV? 3 till Kongl. Majtts Nåd.
Hans Eeccellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herr HofCancelleren, att till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vörd • nåd, jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts nyssnämnde tvenne Propositioner skulle med första varda inför Ridderskapet oall Adeln föredragne. Sedan Herr HofCancelleren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, upplästes och lädes pä bordet Kongl. Majrts högstberörde tvenne Nådiga Propositioner. Den 9 Januarii. Herr Tham, Wolrath: Herr Lefren* motion i det ämne, hvarom Friherre Åkerhjelm yttrat sig, lärer vara remitterad endast till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet. Deremot skulle jag ej hafva något att anmärka, om den blott innefattade yrkande af förbud mot varors införsel. Men då Motionären deri föreslår Tullfrihet för åtskillige rudimateriers införande, låg Tull för vissa, och hög Tull åter för andra, om hvilka beskattningsgrunder BevillningsUtskottet hör utlåta sig; så hemställer jag, om icke Herr Lefrens berörde motion jemte Friherre Åkerhjelms yttrande må remitteras äfven till sistnämnde Utskott. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att sedan Ridderskapet och Adeln till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet remitterat dels den 3o December f. m. Herr Lefrens, Johan Pehr, den 15 sisth December e. m. anmäldte och den 17 derpåföljde e. m. på bordet lagde Motion, om inre Näringsfrihet, inskränkningar i Utrikes handeln, samtförbättrade Tullbevaknings-anstalter, jemte de af åtskillige Ledamöter rörande samma ämnen förstnämnde dag afgifne yttranden; dels ock, den 3o sisth December e. m.
Sköldberg förenade sig om en så lydande reservation: ”Då Stats-Utskottet föreslagit, att äfven under kommande statsregleringspcriod skall utgå, med 100,000 R:dr årligen, det anslag, som sistlidne riksdag beviljades till förhöjd aflöning åt Befälet vid indelta arméen, synes Utskottet icke hafva gjort sig full reda för den ställning, hvari frågan om en förbättrad aflöning för nämnde Befäl sig befinner. Det förslag, som i detta hänseende af Kongl. Maj:t vid nyssnämnde riksdag framställdes, afsåg att ett visst minimi-belopp för lönerne i hvarje grad skulle bestämmas och att genom en noggrannare uppskattning af de till bostäder för Befälet använde boställen, lönerne för innehafvarne af dessa boställen skulle regleras till öfverensstämmelse med nämnde stat; men att de öfverskott, som genom utarrenderandet af öfriga boställen kunde uppkomma, skulle tillgodokomma hvarje regemente för sig, så att lönerne kunde uppgå inom vissa regementen vida utöfver Staten; hvaremot Statsverket skulle fylla den brist, som för andra regementen kunde uppstå i aflöningen enligt staten. Donna reglering måste förr eller sednare blifva föremål för ett bestämdt yttrande af Rikets Ständer, och om den pröfvas rättvis och lämplig, så måste ock Statsverket vidkännas de utgifter, som med dess genomförande äro förenade, hvartill hörer den betydliga kostnaden för en förnyad uppskattning af arméens boställen, för hvilken kostnad Utskottet dock temligen enhälligt ansett sig icke böra bevilja äskade medel.
Hcmmanskljdhingen hör för alla hemman af hvad natur som hälst vara tillåten, så vidt man på hemrnansdelen är besutten, hvilket genom serskild undersökning hör bestämmas för hvarje Provins, med utsättandet af vissa tunnland helgod mark, men ej på sätt Kongl. Förordningen af den 19 December sistlidet år 1 Gap. 2 §. utstakar, såsom alldeles olämpligt och endast ledande lill Rättegångar, hvilka aldrig posilift kunna afdömmas; ty några tunnland jord kunna i en skicklig och flitig jordbrukares hand lemna föda åt de i 1 Cap. 1 § omnämde men niskor och kreatur, hvaremot på samma jord en annan alldeles icke kan vara besutten. Man bör derföre antaga, att, för att vara besutten i Sädesprovinserna, fordras i5, 20 å i5 tunnland helgod mark inägor, i skogsbygden hälften, } a 5 mindre, allt efter lokala förhållanden, men aldrig böra binäringar, såsom fiske och sjöfart, komma i beräkning, enligt 1 Gap. 2 §. i ofvan åberopade Nådiga Förordning; ty om t. ex. en Sjöman är besutten på en hemmanslott, skulle Sjömannens son ej vara det, om haa öfvergaf fadrens yrke, 0. s. v. Den 4 December e. ni. 3:o Ilemmansklyfningen bör ske i jemna tal, såsom till f, tV» t\ o. s. v. eller till tö» 55. tö. °- s* v* Det är nödvändigt i afseende på debiteringen, bade för Häradsskrifvare och Egarne, hvilket ock vid klyfningen genom jemkning blifver lätt att iagtlaga. Nu finnas hemmansdelar i Elfborgs Län med bråk på flera 100,000- delar, hvarigenom uppbörd, controll och redovisning myckét försvåras. 4:o
Ad:ns Hrr Elektorer att välja en ledamot i BankoUtsk:t efter Hr af Wirsén, en suppleant i StatsUtsk:t efter Hr af Edholm, samt en suppleant i Riddarh.Utsk:t efter Erih. Rudenschjöld. Anmäldes och bordlädes följande, från Utsk:n inkomna Utlåt:n och Mern., nemi. från Bevill ning sUtskottet: N:o 27, i ani. af erhållen återremiss i vissa delar af'Betänk:t N:o 23, ang:de tullbevil 1 n:n; N:o 28, i ani. af EiksStms skiljaktiga beslut ang:de tullbevillmu; BankoUtskottet: N:o 26, med förslag till vissa förändrade föreskrifter ang:de Bankens vexlingskassa och depositionsrörelse; N:o 27, i fråga om det belopp, Banken må hafva på utrikes ort nedsatt; Lagutskottet: N:o 39, i ani. af gjorda annnisamt RiksStms skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk. N:o 20, innefattande yttrande öfver dels K. Propos. med förslag till förordn. ang-.de mord, dräp och annan misshandel, dels ock enskilda motioner i enahanda ämne. Uplästes och godkändes Exped.Utsk:ts förslag till §§ i riks-' dagsbeslutet: 12 Den 7 Juli. N:o 14, ang:de underd. anhållan att K." M. måtte låta Sig och Sin höga Gemål krönas under denna riksdag; och N:0 15, ang,'de val af fullm:ge i Banken och Biksg.Kont:t. Företogs val af 14 ledamöter och 0 suppleanter i förstärkt Konst.Utsk., och befunnos efter valförrättningens slut hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: N:o 60, Gr. Mörner, Carl Göran Detlof, med 35 röster. N:o 99, Gr. Wrangel, fullm. Hr Nordenfelt, Enar, med 35 röster.
Af tjenste-åligganden hindrad att fortfara med det mig lemnade förtroende att vara Elektor, äfvensom att såsom Ledamot i BankoUtsk. biträda, får jag härmedelst samma befattningar mig afsäga, under vördsam anhållan att, detta oaktadt, vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade dels Hrr Elektorer att utse en ledamot i BankoUtsk. dels Hrr Bänkmän att utse en Elektor i st. f. Hr af Wirsén. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. [ på 8 om aftonen. In fidem protocolli, Alberl Munck. 381 I) en 18 J uli. Lördagen den 18 Juli 1857. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 5 prot.-utdrag för den 16 dennes. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en Supleant i Const.- Utsk. efter N:o 1038, Hr Bogeman, Johan Ludvig; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1768, Hr Schmiterlöw, Pullm. Gr. Wachtmeister, Alarik. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en Ledamot i Bevilln.- Utsk. efter N:o 2255, Hr af Pontin, Eullm. Hr Mörner, Christer Hampus samt 2:ne Supleanter i samma Utsk. efter N:o 657, Hr Palmstruch, Eullm. Frih. von Duben, August Gustaf Henrik och N:o 2156, Hr Burenstam, Carl; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot : N:o 1149, Hr Hjärne, Harald. Supleanter: N:o 2260, Hr af Kullberg, Johan August; N:o 1502 a, Hr von Utfall, Eullm. Hr af Sillén, Abraham Wilhelm. Öppnades
Då 2:»e värda Ledamöter Herr Friherre Rudbeck och Friherre Wrangel, äfvensom nil Herr Ehrenborg mera uttrycksfullt än jag mägtar åstadkomma, skildrat den i Landsorterné rådande allmänna förlägenheten och penningetristen, och då säkerligen flere framträda med én lika klagan, är det en. förmätenhet af mig söka deråt väcka en olud uppmärksamhet, . men min Riksdagsmannapligt ålägger mig ej dölja den snart sagt öökbava nöd eller rättare penningeförlägenhet, som rådet i min ort, nem* ligen Calmar Län, äfvensom i mitt grannskap Kronobergsoch Jönköpings Län och likaså i södra delen af Östergöthland. Visserligen hafva de dryga skatter och utskylder, som nu så nedtryckande betunga jordbruket, märkeligen bidragit till förlägenhetens höjd jag äger sjelf Kronoskattehemman, hvars alla önera uppgå till belopp af omkring 200 R:df Banco, Denna (ryckande beskattning var till ziffrån för många år tillbaka nästan lika, men den öfverklagades mindre, emedan landtbrukaren då uti sin egendoms afkastning, så vida besparing och hushållning iagtfogs, ägde förmågan att bära en dylik börda,- men huru beskaflfadt är tillståndet nu. Alla jordbrukets alster äro förfallne till ett vahruvärde dels till hälften, ja till och med f af det belopp som derföre vanligtvis betaltes, från och med 1810 till och med sommaren 1S30 (ty man kan ej tro på Den 6 Februarii, alla MarkegångsTaxor. Det gifves exempel att persedlar der uppförts till välde så högt, att landtmannen svårligen på torget kunnat för sin vahra erhålla hälften af hvad Markegångstaxan bestämt, som allmänna priset); Deremot hafva alla sorter skaber och i pennin {rar utgående onera, jemte tjenstefolk® löner, egO, dagsverken, haodverkareg pretentioner m. m. ökats i stället för att minskats.
Man har sagt, att med samma skäl, som grundskatterna borttoges, skulle man äfven kunna göra anspråk på eftergift i jordbrukets intecknade skulder till enskilda; men skillnaden är, att dessa kunna afbetalas och att jordbruket således kan arbeta sig derutur, hvilket ej är förhållandet métl skatterna. Då man för öfrigt så mycket omtalar, att skattejordens innehafvare blott är att anse som arrendator, åt hvilken all lindring vore en orättvisa emot öfriga medborgareclasser, erinrar mig delta, huru Engelska aristokratien åberopar sina arrenden för att motsätta sig all reform i spannmålslagarna; och det gifves ingen orimlighet, till hvilken man ej kan komma genom en sådan tillämpning af contractsläran. Sjelfva slafven har ingått ett contract; men naturrätten förbjuder att sträcka contractet öfver en viss gräns. En talare har åberopat nyttan af höga skatter, såsom befordrande låga köpeskillingar; men efter en sådan princip skulle det ju vara ändå nyttigare, om skatterna blefve så höga, alt hvar och en linge ett hemman för intet, och jag hemställer, huru belåtet samhället dermed skulle vara. En annan talare har citerat en af honom sjelf utgifven brochur om nitton eller tjugo fördelar, hvarmed jordbruket sedan 1809 skall blifvit hugnadt; men jag frågar, om väl alla dessa förmåner till beloppet gjort någon verklig nedsättning i jordbrukarens skattebördor? Debetsedlarna torde härpå kunna tjena lill svar. I anledn. af en annan ledamots yttrande, att han knappt träffat någon bonde, som ej varit belåten med sin ställning, torde jag endast få hänvisa den värde talaren att samtala med den nu samlade Representationen af BondeSt., då jag tror, att han skall få höra något helt annat. Hr af Billbergh: Så länge man ej kommer öfverens om sjelfva hufvudprincipen, eller huruvida grundräntorna äro att anse såsom skatt eller arrende, är det icke möjligt att komma till något resultat. De, som instämma med motionären, anse dem som skatter; de andra deremot som arrenden, och derifrån hela skillnaden.
Onekligen vore detta en ej ringa olägenhet, hvilken det syntes vara skäl att afhjelpa Medlet dertill kunde ock, så framt man ville saken, vara ganska enkelt. Om den nuvarande milen indelades i tiodelar, så blefve det mycket lätt att liqvidera skjutsen för hvarje sådan tiondedel med 8 öre eller 4 sk. riksgäld elter landtskjuts, 10 ören eller 5 sk. riksgäld efter entreprenad och 12 ören eller 6 sk. riksgäld efter stadsskjuts. Skillnaden emellan öresoch riksgäldsräkningen vore i dessa små tal utan betydelse. — Derjemte och då gästgifvaregårds läge på ganska många stallen lika litet skulle inträffa jemt med tiodelningen, som förut med fjerdingsvägen, skulle det, enligt motionärens tanka, bereda lättnad och enkelhet i liqviderna, om allt hvad skjutshållet understege hälften af Tydels mil bortfölie ur räkningen, men deremot, när våglängden öfverstege denna hälft, liqviden uppgjordes såsom för full tiondedel. Ingen, som befarit våra landsvägar i särskilda delar af riket, hade kunnat undgå att bemärka mycken ojemnhet i uppmätningen af desamma, utvisande mindre noggrannhet dervid i förra tider. En förnyad längdmätning af vägarne vore således högst önskvärd, och en sådan borde äfven kunna ganska lätt åstadkommas, om i hvarje län Ordinarieoch Kommissions-landtmätare finge sig ålagdt att hvarje år hafva uppmätt och uppdelat ett visst antal mil. Emellertid kunde den här ifrågasatta tiondedelnmgen verkställas oberoende af en sådan vägarnes förnyade och fullständiga uppmätning utan synnerligt besvär och kostnad. De redan befintliga heloch hafmils-stolparne kunde naturligtvis dervid begagnas, och det behöfdes endast att emellan dem upprätta nya märken lill utvisande af de öfriga tiondedelarne, hvilka märken kunde, intilldess den fullständiga uppmätningen hunnit förrättas, bestå af endast nedslagna trästolpar af en viss höjd och form.