Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För att understödja och befrämja fortsättningen samt utgifningeu af nedan omförmälda 3:no planchverk, hafva Rikets Ständer beviljat och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisat följande anslag, hvilkas utbetalning bör ske i öfverensstämmelse med do föreskrifter, som derom varda af Kongl. Maj:t meddelade, nemligen: l:o till Lithografcn Carl Johan Billmark, för fortsatt utgifning af det i Paris utkomna arbetet: "Sverige, aquarell-lithografter och tontryck", ett anslag af 800 ikdr årligen under hvart och ett af åren 1861, 1862 och 1863, eller under dessa 3 år tillsammans Tvåtusen fyrahundra R:dr; 2:o till inköp af 40 exemplar utaf Artisten N. Mandelgrens likaledes i Paris utgifna arbete: "Monuments Scandinaves du mogen åge", Fyratusen Åttahundra R:dr, för att, enligt af Kongl. Maj:t bestämd fördelning, tillhandahållas de allmänna Bibliotheken inom riket; och 3:o till Thora Thersner för fortsatt utgifning af det utaf hennes framlidne fader, Öfverste-löjtnanten U. Thersner, började planchverket: Fordna och närvä rande Sverige", 400 R:dr under hvart och ett af åren 1861, 1862 och 1863, eller tillsammans Ett tusen tvåhundra R:dr. Bih. till R. St. Såsom en gärd af erkänsla och aktning för Professoren, Doktor Johan Hedenborgs ännu fortsatta vetenskapliga verksamhet, hafva Rikets Ständer tillerkänt honom en gratifikation för cn gång af Fyra tusen R:dr; hvilket belopp Riksgäldskontoret bör utaf dess medel utbetala. § 169. För befrämjande af Adjunkten, Magister O. Torells, med biträde af andra naturforskare, tillämnade vetenskapliga expedition till Ishafvet, hafva Rikets Ständer beviljat och anvisat (ill utbetalning från Riksgälds-kontoret, enligt Kongl. Maj:ts föreskrift, en summa af Atta tusen R:dr. § 170.
Men deremot hade gymnasii byggnads-kassa, hvilkens första fond utgjort blott 1,000 R:dr och som sedermera ei hållit behållna inkomsterna under nådår af trenne smärre ecklesiastika lägenheter, fått vidkännas så betydliga kostnader, att hennes behållna kapital, den 1 Maj 1834, varit nedsatt till 3oo R:dr. Berörde kostnader hade hufvudsakligen bestått i det inköpta gamla stenhusets totala reparation och inredning till gymnasie-lius, utom hvars framgena underhåll, årligen förekommo smärre oundvikliga utgifter, till hvilkas bestridande hitintills ingen fond,eller tillgång funnits såsom: lill Edert arkivs vidmakthållande, författningars årliga inbindning, skrifmaterialier, ved för Edert sessions-rum, en pedells och en urmakares årliga arfvoden, porlo-afgift för de lill landtförsandingarne utgående bref, inköp af Stats-kalendern och stundom en eller annan bok i ämnen rörande E der embets-förvallning, samt prenumeration å Slats-lidningen; hvilka utgifter i medeltal uppgingo till 70 å 80 R:dr årligen, och Hvartill hit - J. Eneqvist. D. Söderberg. Care Cramer. N. Reinicke. Carl Ahlberg. - 476 — intills Stiftets byggnads-kassa måst anlitas; på grund hvaraf, J underdånigst anhållit; att ofvanberörde besparade vakans-medel, 1,082 R:dr 23 sk.^ måtte få tilläggas sistnämnde kassa, med vilkor attj så länge gymnasie-huset skyddades för större olyckor, denna kassas stående kapital icke finge, utan nådigt tillstånd., tillgripas, hvaremot endast af hennes årligen inflytande räntor skulle användas hvad som till husets nödvändiga vidmakthållande och omförmälda mindre utgifter erfordrades. Efter öfvervägande af hvad J sålunda underdånigst anfört och upplyst, håfve VI velat i nåder tillåta, att ifrågaställa vakans-medel må, på sätt J föreslagit, Wisby Stifts byggnads-kassa tilläggas och jemväl till expensers betalning användas. Meddelande
Sig böra godkänna för de interimistiska f örfattninga mes utfärdande, på det Rikets Ständer, öfver hvad desse anginge,. måtte blif va i tillfälle att med nödig sakkunskap> beslutar Hos Vällofl. Borgare-Ståndet har Hörr Petre, efter, framställning af de åtgärder, som hittills blifvit vidtagne för att bereda verkställighet af det redan vid' 1809 års Riksdag fattade beslut om förbättring af Sveriges lagverk, samt en, b sammanhang dermed, genomförd granskning af methoden för de af serskilde Gömmitteradeupprättade jemförelse-tableauer, yttrat, att då ej mindre sentidighetem af det i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse gjorda meddelande, och otillämpligheten af de tableauer öfver lag-förslaget, sorn Rikets Ständer erhållit, än, äfven: saknaden af förslag till författningar uti de af Lag-Gomitéen uteslutne ekonomiska ämnen, utgjorde ovilkorliga hinder för företagande af den granskning utaf lag-förslaget, sorn Rikets Ständer, genom det vid förra Riksdagen fattade beslut, åsyftade att förbereda, men Rikets Ständer icke eller borde lemna denna samhälls-vigtiga angelägenhet utan all åtgärd; så vöre det af yttersta vigt, att Rikets-Ständer sjelfve sökte. Lag-Ulskoltets Utlåtande, N.-o lf.2. 11 föranleda kraftiga åtgärder att förvandla löftena oell fö r h o p pilin garn e om ett nytt lagverks införande lill verklighet och sanning; för hvilket ändamål motionären framställt följande förslag: 1:0 En Comité:, bestående af Justitia;-Statsministern, såsom Ordförande, två Justitia Råd, Justitia;-Canzleren, Justities-Ombudsmannen och tre Ledamöter, en frän hvardera af Rikets Hof-Rätter, skulle ofördröjligen bildas; 2:0 Lag-förslagens granskning skulle företagas och fullföljas af detina Comité oafbrutet.
1233 dolph Fredriks torg, såsom dertill mest lämplige, som ock stadens rättighet förblifva oförkränkt till afgifters upptagande för Varor, äfven i den händelse de redan på landet blifvit ai viss person betingade; hvarjemte Kongl. Majit i Nåder bifallit, att genom Vederbörande Dess Befallningshafvande en sådan Kungörelse, som Riksens Ständer begärt, skulle i de till Stockholm närmast varande län utfärdas. Då den nu förevarande frågan sålunda redan blifvit af Riksens Ständer pröfvad, och, såsom ledande till rubbning af de Stockholms stad förundte privilegier, afslagen, anser Utskottet vid ett oförändradt förhållande dermed sig sakna skäl, att densamma till något afseende anmäla; och jemte framförande af detta Utskottets yttrande öfver de gjorda framställningarne, får Utskottet tillika erindra, dels att då de varor, för hvilka Hamn-, Bro-, Torgoch Renhållningsafgifterna erläggas, icke å andre ställen än i stadens hamnar och å de förenämnde 2:ne torgen få försäljas, den möjligen minsta omgång vid alla andra tillfällen, än dä varorne redan äro på. landet betingade och således icke till hamnarne elier torgen föras, synes vara beredd för afgifternas afbördande, derigenom, att de å samma ställen till utsedde Uppbördsman få aflemnas, dels att, sedan Kungörelser otvifvelaktigt utgått i de hufvudstaden tillgränsande län, om de 1854 Besv. ock Ekon. ZJtsk. Betankandcn. staden tillkommande ifrågavarande afgifter, okunnighet om de skyldigheter landtmannen till deras erläggande eger, och hvarest de af honom böra levereras, nu mera icke bör hos honom kunna råda. Till Riksens Höglofl. Ständers egen pröfning hemställes detta Utskottets Utlåtande vördsamligen. Ankom den 20 Sept. 1823. Utlåtande, rörande väckt fråga, om Sahöreslängders allmänna Kungörande. ^Jenom Remiss den 5 sistlidne Mars har Hederv.
Anders Eriksson föreslagit, lita i att på skoldirektionerna måtte ankomma att om användandet, efter sig företeende omständigheter, ordna och bestämma, dels ock Ber Mattsson från Wester-norrlands län gjort det tillagg, alt medlen måtte ölverlemnas till skol-direktionens disposition inom hvart distrikt, för att efter eget godtfinnande användas dels till förhöjd lön åt de skollärare, som hafva ett större antal barn att undervisa, och dels till bidrag för inrättande af tn ändamålsenlig slöjdskola, äfvensom till kläder och föda för värnlösa och fattiga barn; kunnande af möjligen blifvande öfverskott bildas en kassa, att under noggran tillsyn vårdas och förräntas af bemälde direktion till framtida behof: af Matts Persson från Stockholms län och Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands län, uti serskilda motioner, likaledes, att äfven den statsverket nu förbehållna hälft af skyddsafgiften måtte afstås, och allt framgent såsom en ständig inkomst få utgå till folkskolorna i riket, men på det sätt, att medlen icke först inginge till landt-räuterierna och sedermera öfverlemnades till skol-direktionerna, utan omedelbart efter uppbörden tillställdes dessa af kronofogdarne, hvaruti andra ledamöter af Ståndet ock instämt; af Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län, att väl måtte med utgörande och lefverering af det nu till folkundervisningen anvisade bidrag förfäras på det sätt i de två sistberörda motionerna blifvit vrkadt, och att äfven den återstående Statsoch Bevillnings-Utskottens Utlåtande, X:o Iti. hälften af personliga skyddsafgiften matie utaf staten afstås, men att likväl icke herde bestämdt föreskrifvas, att den ovilkorligen skulle lill skolorna användas, utan att det linge öfverlåtas till hvarje kommun att dermed efter eget godtfinnande förfara, enär dessa alltid bäst vore i tillfälle all känna, hvilkendera inrättningen skolan eller fattigvården, hade största behof af bidrag, hvarigenom ock vunnes, att afgiften kunde komma att utgå, endast då omständigheterna sådant påkallade; af Lars Johan Gezelius, Lars Olsson oell Matts Mattsson från Stora Kopparbergs län, att då, enligt 148 § af Bevillnings-förordningen, allmogen i Österoch Wester-Dalarna, nemligen Ofvanoch Nedan-Siljans samt Westerdahl fögderi inom nämnde län, är befriad till hälften från bevillning efter första och andra artikeln, hela den der utgående skyddsafgiften måtte anslås till folkundervisningen på det sätt. som om halfva denna afgifts användande hittills varit föreskrifvet; dervid af Anders Ersson från samma län det tillägg blifvit gjordt,
Resultatet blir visserligen detsamma huru man beräknar anslaget för Tullverkets utgifter; men då del är bättre alt räkna rätt, än att räkna orätt, då K. M. i delta afseende föreslagit det annorlunda, än StatsUlsk., samt då motioner för det närvar, äro under vederbörligt Utsk:s handläggning, sorn afse att föra lönerne för tjenstemännen vid Tullverket under rubriken inkomster, och detta fullkomligen ersätter bristen genom den ökade inkomst, som den bereder, så skulle jag anse det vara olämpligt att bestämma reservationsanslaget mindre, än K. Jag får derföre tillstyrka, att anslaget mätte bestämmas till 100,000 r:dr högre, än Utsk. föreslagit; hvaremot vi, när vi komma till beräkningen af tullinkomsterne, ganska gerna kunna lägga dessa 100,000 r:dr till beräkningen af brutloiukomslerne. 214 Den 7 December e. ra. Hr Prytz, Lars Adolph: Till de skäl, den siste värde talaren anfört för anslagets beviljande lill det belopp, som K. M. föreslagit, anser jag mig ytterligare böra tillägga ett, alt då Bevilln. Utsk. uli dess na fulländade genomgående af tulllaxau har föreslagit en förhöjd tull å hvarjehanda varuartiklar, så blir deraf en nödvändig följd, om man nemi. antager att della förslag kommer att vinna bifall inom Stånden, att bevakningen mäste ökas och förstärkas. Jag tillägger delta skäl, för att instämma med Hr Rosenblad uli dess yrkande, att förslagsanslaget malte blifva sådant det af K. M. blifvit proponeradi, nemi. 900,000 r:dr. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Om R. o. Ad. skulle stanna i det beslut, att bevilja eller låta uppföra å riksstalens 6:te hufvudtitel 900,000 r:dr såsom anslag för Tullverkets utgifter, så uppkomme det förhållande, att R. o. Ad. blef ensam om della beslut, emedan 2:ne af de öfriga Stånden beslulit 800,000 r:dr och det 4:de 562,000 r:dr.
Dessa motioner, hvilka blifvit till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterade, men nämnde Utskott ansett böra jemväl af Lag-Utskottet behandlas, hafva Utskotten gemensamt tagit i öfvervägande, och få till en början erinra, att de för närvarande gällande föreskrifter i ämnet bestämma, i afseende å hemmansklyfning: att densamma ej får utsträckas längre, än att åbo kan vara ä utklufven hemmansdel besuten, hvarmed, enligt lista kap. 2:dra § i Kongl, förordningen den 19 December 1827, förstås, att af hemmansdelens afkastning, icke allenast de med hemmanet förenade allmänna utskylder kunna utgöras, utan äfven ett hushåll af minst tre arbetsföra personer underhållas samt derförutan m häst eller ett par dragoxar två eller tre kor och fem eller sex får eller getter vinteroch sommarfödas; samt i afseende å jordafsöndring: att från hemman afsöndrad lägenhet, skall, utom i närheten af städerna, innehålla i de norra länen minst sex och i öfrige delar af riket minst fyra tunnland duglig jord. Lagoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 14. 13 En vidsträcktare rättighet till hemmansklyfning och jordafsöndring, än den sålunda medgifna, skulle, enligt Utskottens åsigt, icke allenast medföra osäkerhet för staten att utfå de för dess behof bestämda och påräknade, af jorden utgående, allmänna utskylder, utan ock förleda sådana personer, som hänföras af begäret efter en skenbart oberoende ställning, till bosättning å egolotter och jordstycken, deraf ringa eller ingen afkastning vore att påräkna. Desse personer, som saknade andre utvägar för sin bergning än den, de genom tillfällig arbetsförtjenst kunde sig bereda, skulle, när denna utväg af en eller annan anledning upphörde, otvifvelaktig! komma att falla fattigförsörjningen till last.
S. D. Efter upläsande af Hederwärda Bondc-Ständets Protocolls-Utdrag af den ii dennes, innchällande Riksdagsmannen ängses IdLlUolsons frän Elfsborgs Län Memorial, angäcnde Landttullarnes afskaffande, hwilket Förslag, säsom warande desi allmänna önffau, Hederwärda Bonde-Ständet til Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utskottel remitterat, besiöt Ständer at uti denna Remitz sig med Hederwärda Vonde-Ständet förena; hwarvm Protoeolls-Utdrag ffulle de Respective Med-Ständen samt Beswärsoch Oeconomie-Utffottet wördsamt och »vänligen tilställas. Ut supra. Lx krotocollo, ^s. Ul. Almguist. ilbo Deri 24 Augusti. Utdrag af Protocollet, bältet hos Hög. wördige Preste-Ständet den Li Au, gusti 18^9. S. D. Föredrogs Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition til Riksens Ständer, angäende biträde för Statswerket afRiksgäldsContoi. rets Wexelförräd i Hamburger-Banco; Gifwen Stockholms Slott den 16 Augusti 1809; och remitterades til Riksens Högloft. Ständers StatsUtstötts styndsamma ätgärd och ntlätande; hmarom Protoeolls-Utdrag stulle til de öfrige Ncspective Ständen samt Stats-Utstottet expedieras. Ut supra. dx krotocollo, I d). Almguist. Utdrag af Protocollet, hältet uti Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den Aug. 1809. S. D. Wid granskningen af det frän Högloft. Ridderstapet och Adeln til Riksens Hög, loft.
För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Amy Akerhielm. S ranserna för kvinnans verksamhetsområde vidgas med hvarje ny dag, som solen skänker sitt ljus, med hvarje ny kvinna, som födes. E j n ö j d med att eröfra världen genom sin skönhet och sitt ömma hjärta, har hon upptagit det vapen, som mannen förgäfves brukat till försvar för sin själfständighet, arbetet för dagligt bröd. Man har sagt, att mannen lagt hinder i vägen därvid. Det har han knappast. Han har fordom fallit till föga och sjungit kvinnans lof, han bugar sig nu, lämnar henne plats och tiger. Han förlorar intet därpå. Ty det är ej förmåner, som delas — de kunna fördubblas. Det är ansvaret som delas — det är därför han tiger. Hans tystnad gömmer ingen opposition, den uttalar en varning. T y där kvinnan — såsom i kampens hetta stundom kan hända och har händt — iklä- der sig ett ansvar, hvilket det strider mot hennes lif som kvinna att kunna bära, är fara å färde, måhända mindre för yttre framgång än för utvecklingen af hennes karaktär. T y arbetet, till och med arbetets form inverkar mera på kvinnans individualitet än på mannens. Hon angriper sin uppgift med en entusiasm, en lidelse, som ofta nog tager alla hennes andliga förmögenheter i anspråk, men ej sällan förmenar henne klart omdöme o m bördans omfång. Och hennes uthållighet är af annat slag än mannens. Kvinnans energi näres af hennes känsla, af en ambition, som ger henne negativ kraft — kraften att försaka och lida. Men denna energi böjer hennes rygg, tröttar hennes ande, gör henne gammal i förtid och till trälinna under ett hopplösare tyranni, än det hon fruktar af make och barn. Häri ligger hennes olikhet med mannen såsom arbetare. Hans energi tar ofta råare näring, snikenhet, äregirighet, maktlystnad och tvång. Men tvånget ger hans arbete mera realitet, och däraf starkes hans kropp.
Sora exempel må nämnas, att blott en Resandes klagomal i en Dagbok, stundom utan skäl, föranleder till Gästgifvarens och Hållkarlens inkallande till Landshöfdinge-sätet, och får han. göra kanske en resa af tjugu mil fram och åter, utan att han derföre, eller för tidsspillan, njuter någon, ersättning, då ändamålet lika vunnits, om han. fått lemna skriftlig förklaring till pärmaste Krono-betjent att till Landshöfdingen Öfversända, och i sammanhang härmed får jag äfven föreslå, att alla förklaringar, sorn i grund af allmänna skyldigheter kunna Läns Innevånare affordras, måga till oärmaste Krono betjent till 344 Deri 15 December. afsändande till Landshöfdingen, få aflemnas. 'X vissa fall torde mnntliga förhör icke alltid kunna undvikas, men sädane torde kunna bestäm» snas, och då de i Skuldfordrings - mål någon gång nödige anses, borde den Sökande förskjuta kosinaden för Debitorn, till beräkning vid Målets slutliga afgörande; och i Mål, sorn innefatta oloflig Bränvins-försäljning och Fylleriförbrytelser, bqrde äfven personliga inställelsea undvikas, då förbrytelsen skrift'-ligen erkännes. Om > pä sätt nu är föreslagit Sammankomster och muntliga förhör hps Landshöfdingen blefv-Q sällsamme, skulle det för honom icke blifva besvärande, att äfven om förhållandet i dessa afseenden meddela justities • Cancelleren och Ju? stiti® Ombudsmannen underrättelse, för att kunna fästa deras uppmärksamhet vid behörigheten af dessa åtgärder, och i synnerhet synes mig, det Landshöfdingen borde gifva dem tillkänna de anledningar, som föranledt till Vittnens af» börande vid Landshöfdinge-sätet, helst det kunde hända, att Kongl. Kungörelsen den ro Mars IBIS"
S. D, Föredrogs å nyo meddeladt utdrag af Hedervärda JBondeSlåndets Protocoll för den 5 dennes, hvarigenom Med-Slånden inbjödos alt förena sig uti Bonde-Slåndels samma dag fattade beslut, i anledning af Stalssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande., Njo 18t), med svar å erhållna återremisser af Betänkandet, ]N’:o io5, angående väckta motioner, dels om upphörande af poslförings-skyldighelen, dels om lindring i detta besvär, m, m.; men denna inbjudning fann Borgare-Ståndet icke skäl att antaga. S. D. föredrogos ånyo Stats-och Lag-Utskottens: Betänkande, N;o 191, i anledning af väckt motion om rättighet för enskild man att af Kronan njuta ersättning för medel, som embetseller tjenste-man, till följd af uppbördsmanna-pligt eller verkstäld utmätning, får om händer, men förskingrar. Bifölls. och Memorialet, N:o 193, i anledning af återremiss utaf Betäkandet, ]NT:o 116. Lades lill handlingarna. S. D. Ånyo föredrogos Banco-Utskottets nedannämnde Utlåtanden och Memorialer: N:o 167, i anledning af gjord hemställan, angående förändjing i lönevilkoren för Bokhållarne vid Banco-Discont-verket. Bifölls. N:o 169, i anledning af ei hållna återremisser å Utskottets Betan - zj i 2 Brot■ Utdr. den 8 Maj 18 41 • lande, N:o 147, nied förslag Lill taxa å expeditions-lösen i RikeLs SLäaders Rank saint tlerIill hörande Discont-verk och Låne-Contor. Belänkandet, N;o 147, sorn, i sammanhang härmed, förekom, godkändes, och Utlåtandet, N:o 16g, lades till handlingarne.
På grund af hvad jag nu haft äran i korthet anföra, anhåller jag, att B. o. Ad., med behjertande af vetenskapernas behof utaf mera lifsluft än den som en småstad kan erbjuda, måtte uttrycka den åsigt, att Upsala Universitet bör förflyttas till Stockholm och i sådan mening återremittera denna punkt. Hr Printzensköld, Carl: Det klander, som Gr. Sparre här riktat emot Ekon.Utsk., derföre att Utsk. icke tillstyrkt förslaget om Upsala Universitets förflyttning till hufvudstaden, är grundadt på sådana skäl, som jag för min del ingalunda kan godkänna. Hr Gr.n har yttrat sin förundran deröfver, att Utsk. kunnat grunda sitt afstyrkande Utlåt, på sådana skäl sorn de i Betänk, anförda, men jag i min ordning frågar den ädle Gnn, huru det är möjligt att kunna underkänna just de af Utsk. anförda skälen, af hvilka jag för min del anser det ekonomiska skälet ensamt vara alldeles tillfyllestgörande. Gr. Sparre torde icke kunna undgå att erkänna, att en flyttning af sådana läroanstalter, som dem i Upsala befintliga, skulle för Staten medföra.så opåräknade och så betydliga kostnader, att den förespeglade vinsten i vetenskapligt hänseende utaf förflyttningen sannolikt icke på flere sekler kunde återgälda Den 15 Juli f. m. 317 de pekuniära upoffringarne. Jag tror således, att man handlar klokast, om man låter Universitetet förblifva der det af ålder varit och icke för dess förflyttning belastar Statsverket med dryga kostnader, aldra minst uti en tid, då Statens tillgångar för andra ändamål till den grad tages i anspråk, att det varit fråga om att uptaga ett utländskt lån till icke mindre belopp än 110 milla' Rdr. För öfrigt är det min fasta öfvertygelse, att Upsala Universitet, der det f. n. ligger, åtminstone i de flesta hänseenden upfyller sin bestämmelse lika väl som om det skulle ligga här i hufvudstaden. Man yistas ieke vid ett Universitet för att, såsom Gr.
Då Ridderskapst och Adeln beviljat J0«« 5 Augusti e, m, deras remitterande till Statsutskottet tillika med 3:dje Hufvud-Titeln, hemställer jag, om ick® återremiss ms beviljas äfven af detta Betänkande, på det att saken i ett sammanhang må kanna af Utskottet behandlas. Herr Riben, Carl Wilhilm,'. Om Ridderskapet och Adeln bifaller den återremisa, sora nu blifvit begärd. anhåller jag, att de anmärkningar, jag uti ett föregående Plenum den 11 aistlcdne Julii eftermiddagen gjort emot Betänkandet , äfven måtte få åtfölja remissen. Herr Grefven och Landt-Mar [kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats-i Utskottets Utlåtande böra, i anledning af Herrarne Bruncronas, von Hartmansdorff^ och Ribens, den 7 sistledne Julii f. m. och den 11 i samma månad e. m., rörande ifrågavarande ämne framställde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja. Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 18 sist^ ledne Julii under N.o 338 afgifne.samt den 29 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Koogl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Befälhafvarens för Konungen» Lifoch HusTroupper underdåniga Memorial, Ridd. 0. Ad, Prat. Vll. Band. 1 * Den 5 Annutti e. m. om anslag till reparationskostnader S Kongl. Svea LifGtfdies Cassern. Friherre Cederflröin, Jacob: Vid det uppläste Betänkandet, rörände reparation af Svea LifGardies Cassern, anhåller jag att först få anmärk*, att Utskottet fästat sig vid LifGardies till Häst skyldighet att underhålla sitt Cassern och besörja dess reparerande. Denna skyldighet är dock icke bestyrkt och det må vara Stats-Utskottet förbehållet, att tro, det Regementet i framtiden kan underhålla Cassernen. För mia del tror jag det vara omöjligt.
Med afseende härå, och enär alltså de flesta åtalen måste efter en af dem å tjenstens vägnar gjord anmälan utföras af de i orterna anställda allmänna åklagarne, har det icke allenast synts mig lämpligast, att vid böternas fördelning åklagaren eller den som utförer åtalet, alltid får J deraf, utan äfven nödvändigt, att nästefter 49 §, såsom det bäst passande stället, ett stadgande intages, som tillförbinder allmänna åklagarne, att, på vederbörande bergs-ljenstmäns anmälan, utföra åtal för öfverträdelser af ifrågavarande författning, efter de upplysningar, som af nämnde tjenstemän blifvit dem meddelade. Hvad deremot angår det i Bergs-kollegii förslag uteslutna, men i de öfriga förslagen upptagna stadgandet om den ordning, hvari klagan bör föras öfver bergmästarens beslut i alla hithörande frågor, så emedan det säger sig sjelft, att samma ordning härvid skall följas, som i allmänhet gäller för andra af bergmästare-embetet utfärdade resolutioner, der ej i författningen finnes annorlunda bestämdt, har jag ej ansett andra stadganden härom behöfliga, än de som förekomma i 7, 12 och 41 §§ af miLt förslag, och hvilka egentligen endast afser att undanrödja all osäkerhet, huruvida de der upptagne frågorna skola fullföljas i administrativ väg eller hos domaren.