Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfver-Ingeniören har andragit, att göromålen vid hans tjenst numera icke äro jemförlige med hvad de under hans företrädares lid varit, utan blifvit tillökade med l:o inseendet öfver Rekognosörernes arbeten samt redogörelsers uprättande och afgifvande deröfver; 2:o bestyret med färgläggning, försäljning och redovisning af från kont. ulgifna karte-arbeten, såsom Kulla, Lidingö och Ryds socknekarlor med beskrifningar, samt Jemtlands läns-karta; 3:o granskning af alla från Landtmätarne inkommande socknekarte-arbeten med beskrifningar, samt 4:o justering och stämpling af Landtmäteri-instrumenter, hvilken befattning förut varit Aktuarien updragen; —- att detta allt, tillika med en hädanefter måhända än mer utvidgad verksamhet i afseende på göromålens behöriga gång vid kont. gör, att han icke i likhet med sine företrädare, är i tillfälle att förvärfva den ringaste inkomst utöfver lönen pä Stal, för sin egen och sin familjs bergning; — alt de enda sportler, hvilka tillhört Öfver-Ingeniörtjensten allt sedan år 1770, och hvilka årligen upgått till omkring 200 R:dr b:ko, nemh j:del af lösen för den renovation af kartor åt enskildte, som af Öfver-Ingeniören granskas och atesteras, genom en Öfver-Direkl:sEmb:s Resolut, är 1850 rättvisligen af skaffades, och att Öfver-Ingeniören följaktligen anser ett billigt anspråk pä tarflig bergäng af den tjenst, för hvilken han uteslutande offrar tid och möda, icke öfverdrifvet. Riktigheten af detta andragande är det min underd. pligt att vitsorda, dock med dels den anmärkning att, sedan det gjordes, härstädes blifvit kunnigt, del E. K.
— Det får du göra en annan gång. Häradshöfdingen kommer genast. Du stör bara, han tycker inte om, att någon är inne, då han går igenom något nytt. Kom nu! — Nå, moster lilla, det skadar honom inte att vänja sig af med sina vanor, låt Laura vara inne, hon behöfver ju inte precis ligga under pianot som en liten knähund, det erkänner jag skulle vara att göra mosters gullgosse alltför nervös. I alla fall är det kanske inte bra för henne att ligga så där framåtlutad med sin svullna kind. Sätt dig vid det stora bordet Laura, här har du hela högen och försök att få tag i mina noter, vi ha fått dem så sammanblandade. Och Laura satt inne hela tiden, oaktadt hennes mamma flera gånger från sängkammardörren vinkade henne till sig, men Edith gjorde ett nekande tecken med hufvudet och rörde läpparne till ett »sitt kvar» och det kunde aldrig falla Laura in att inte blindt lyda Ediths minsta vink. På fredagen kom Anna Wickman »händelsevis» på visit, hon hade alldeles glömt bort, att det var Ediths duett-timme. Till en dylik glömska hade Anna gjort sig skyldig några gånger förr under vinterns lopp, men det hade varit resultatlöst, hon hade ej fått vara närvarande under spelningen utan fått hålla till godo med borgmästarinnans sällskap. Men denna gång var Edith ovanligt »nådig», hon bad Anna komma in och höra på, och oaktadt Säfve invände, att de saker de spelade bestämdt inte kunde roa fröken Wickman och att han för öfrigt ej kunde sin stämma, kom Anna dock in och satt troget kvar under de tvenne timmar spelningen varade, hvarefter hon proponerade häradshöfdingen att följa sig hem, de hade ju samma väg. Denne tycktes ej vara öfver sig lycklig öfver tillbudet, han hade hoppats på, att borgmästarinnan skulle, som så ofta förut, bjuda honom kvar till middagen och hade föresatt sig att då våga försöket. Men Edith tog det som en afgjord sak att han skulle göra Anna sällskap och borgmästarinnan hade strax innan de slutat blifvit utkallad i köket. Säfve hade föröfrigt varit mycket nervös under hela tiden och ej på långt när spelat så bra som vanligt, hvilket Edith helt uppriktigt sade honom.
Utskottet öfvergår nu till framställningen af de anmärkningar, sorn vid granskningen af 1848 års Kongl, kungörelse angående stämplade pappers-afgiften förekommit, dervid Utskottet, till undvikande af onödig vidlyftighet,.anser det vara lämpligast att dels bifoga förslag till förnyad författning endast i de delar, hvari ändring funnits böra ega rum, dels ock i afseende å sådana obetydligare rättelser i redaktionen, hvilka icke medföra någon förändring i sak, blott hänvisa till berörda förslag, uti hvilket dessa rättelser jemte öfriga föreslagna förändringar, äro med kursiv stil. utmärkta.. § 2. Inom Hedervärda Bönde-ståndet har Erik Eriksson från Gefleborgs lån, utiväckt motion, framställt det yrkande, att, sorn, enligt motionärens förmenande, omkostnaderna för tillverkning, stämpling och transporter af skrifkartorna å 3j 4 och 6: sk. valöreriie för Stats-verket skulle medfört förlust, dylika, kartor icke vidare måtte Utgifvas, utan expeditioner från Under domsto,larne i stället skrifvas få ostäm pia dt papper, samt vederbörande expeditionsliafvande af staten erhålla en viss summa såsom ersättning för åtgående papper eller ock berättig; s att af rättsökande derför uppbära godtgöielse med, t. ex. 1. sk. banko, för arket, och .hafva, uti. berörde yrkanr Bevillnings-Utskotlefs Betänkande, IS:o 6. 5 de Johan Westermark från Westerbottens län, Nils Jeppsson och Johannes Nilsson från Malmöhus samt Pehr Nilsson och Pehr Pålsson från Christianstads län instämt; den sistnämnde likväl med det förbehåll, att någon ersättning till vederbörande expeditionshafvande för papperet icke måtte ega rnm, enär dem tillkommande lösen för expeditionerna förmenades vara tillräcklig att äfven beläcka papperskostnaden.
B:co, hvilka, å i3a sk., göra omkring R:dr Sv. B:co io3,375: när härtill lägges fredssumman till Marocco, 20,000 Piaster, circa 55,000: extra utgifter å Barbaresk-platserna, som kunna antagas lill 3,600: Transport i6i,gj5: 8 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse N.o 297. Transport 161,975: ett årligt anslag till Svenska kyrkan i London 100 P. St i,25o: anbefalld årlig afsättning till kostnader för sjö-expeditioner 45,000: quarantaines-omkostnader vid Känsö, circa 3,000: hittills varande aflöning till Convoy-Commissariatets Ledamöter och Tjenstemän!, jemte skrif-materialier, hushyror och ved, postporto, pensioner och vexel-courtage, in. m * 9,370: så uppgår hela årliga behofssumman till „ R:dr 220,000, sorn dock för närvarande är 33,000 R:dr mindre, i anseende till fem ännu ej tillsatte, senast tillkomne Consuls-beställningar, och kan vidare minskas nied omkostnaders indragning för Commissariatets aflöning och extra utgifter; men deremot är bär ej upptaget, till bestridande af serskilda tillfälliga kostnader vid llandels-tractaters afslutande, som flera gånger uppgått till betydligt belopp och torde böra beräknas till minst 5 å 6,000 R:dr årligen. Årsbehofvet lärer alltså kunna beräknas i medeltal till R:dr Brco 200,000 ä minst 180,000.
Sa wäl under det ar 1762 slutade Pommerska kriget, som 1788, 1789 och 1790 ars Finsta krig, blefwo atstillige Fridatai:!vner och Corpser uppsatte; enar deste, efter krigets stut, reducerades, blefwo de Officerare derwid, som icke begärte afsted utan önstade i Rikets tjenst qwarstadna, bibehallne wid sine Löner pa Extra Stat, till dest de kunde erhålla befordran till annan tjenst och Lön; Erfarenhe ten wisade dock, att sadane befordringar sällan inträffade, hwartill anledningen war, att de fleste wörö medellöse och saknade egna tillgångar, att kunna betala det accord, som för Militairie-beställningar efter Författningarne borde erläggas; KonglMaj:! stadgade derföre uti Nådiga Bref af den 4 April och n December 1797, att pa det Veste Officerare, till gravation för Statswerket, icke matte förblifwa lifstids-Pensionärer, stulle de placeras pa Regementerne och i sin tour befordras, samt Statswerkct i* söp 244 Den 12 Majk. för dem förskjuta den erforderlige Accordssumman, emot inteckning och ersättning uti deras tili-avancerade accord, i händelse de genom döden eller afsked skulle ifrån stensten afga, innan Statswerket genom besparing af den indragne Extra Lönen wunnit full ersättning för det meddelte Accordsförstottet.
Hvar stundens vindflägt, hur den blåsa må, Och gods och välfärd för en qvinnas smek. Min andre son, min Magnus, lofvar mera, Fast barn ännu, än denne Waldemar! Han har mitt sinne, junkern! O, att han Nu skall han kanske i en framtid taga Hvad då han egt, ty örnevingar vexa Min mannastyrkas förstling hade varit! Helt visst en dag uppå den junkerns skuldror, Och svage Waldemar får se sig för! Nu, sen han maka fått! Sophia är Kanske skall dock min Waldemar sig stadga Tillräckligt fager att hans sinnen fängsla, Och hoppas jag att hon skall vara äfven Tillräckligt klok att taga hjertat fast Och hålla väl det qvar, sen hon det fångat! Så kan det kanske bättre sig gestalta (efter en paus) Än hvad min rädda aning målar sig Men icke nog med detta: Broder Bengt, Och hittills underdånig minsta vink Den yngste af de bröder himlen gaf mig, Från jarlens hand, nu sätter djerft sig upp Mot mig bedårad också han, af kärlek! Men leker han med mig på detta sättet, Det kan den djerfve sällen illa gå! Dock, säkert han betänkt sig! Härved Boson (lugnare, i det han sätter sig vid bordet) 85 Ännu ej återkommit från hans gård; Hans dröjsmål ger mig hopp, att Bengt ännu Väl tveka tör förr'n allt på spel han sätter, Och är det så för alla desto bätter! Andra scenen. DEN FÖRRE. MECHTHILD. God morgon, ädle herre och gemål! Så arla ren vid arbetet? MECHTHILD (från höger). Dig från min sida utan att jag hört det. Skön, rolig morgon, väna husfrun min! BIRGER Du smugit (kysser henne på pannan). Du sofver ungdoms djupa morgonsömn, Som gerna hvilar öfver blomstergårdar, Men skyr den åldriges affallna höst! Mig håller oron öfver land och rike Och slägt och barn, rätt ofta natten om Så vaken som om det på dagen vore! Men hvarför då ej dela med sig åt MECHTHILD. En älskad vän de frätande bekymren? BIRGER. Har jag ej rätt till hälften af din börda?
Sedan i Utskottets tanka de verkningar, härledda från Motionens antagande, som skulle aga förmåga att återföra menniskan till ärbarhet och dygd, blifvit så vederlagde, att derifrån icke torde kunna hämtas anledningar till én ny .Lag af den beskaffenhet, Herr Prosten Doctor Agrell föreslagit, återstår för granskningen att tillse om oäkta barn skulle dervid vinna eller förlora och huruvida en sådan författning icke kunde medföra oförutsedda följder och stort inflytande på husliga iefnaden, på säkerheten menniskor imellan och pä den ordning i arfstägten som icke gerna bör störas. Utskottet inser i dessa och flera andra fall ganska vigtiga betänkligheter, utan att likväl finna nödigt, det alla här böra uppräknas; dock torda - * 4 2ia Den 8 2 Janti de uppmärksamhet böra fästas deri, att rättegan» gar af en ofta högst obehaglig rigtning skulle grundläggas genom en åt oäkta barn tillerkänd arfsrätt. Att den naturliga känsla, som bland Allmogen och andra mennisko-klasser icke sällan upptäckes, att med understöd bidraga till uppfostran för de barn, sorn i lonska-läge äflas, skulle vika för egennyttans och omtankans fordringar samt följakteligen i alla andra fall än då Lägersmålet försonas med påföljande Äktenskap, hvilket sällan inträffar, Lägersmannen förneka sin förseelse, mindre af obenägenhet att lemna den uppfostrings-hjelp, som kunde åläggas i laglig ordning eller godvilligt atagas, än af farhåga att framdeles blifva underkastad anspråk pri den egendom, som oafkortadt ämnas till fördelning imellan äkta arfvingar. Den förförda eller lättsinniga qvinnan, som oftast måste betala njutningens stunder med de olägenheter, sorn ti,lh')ra en ål sitt öde lemnad HVloder, skulle således sällan åtnjuta något understöd och hennes barn snarare blottställas för elände och vanvårdnad än om gällande stadgandet! och tillämpningar vid dommare utöfningen bibehållas i samma skick som hittills, åtmindstone intill dess Lagarne om arfstägt i allmänhet genom den tillförordnade Lag-Committéen undergått den granskning som synes nödig och ej eller lärer uteblifva.
Man angifvet' väl allmänneligen icke flera än den, som är i Skäne stiftad i denna syftning, men det torde dock finnas flere, åtminstone är en så beskaffad för Nyköpings län, som varit i verksamhet nära 30 år, och hvilken lcnmat de vackraste resultater ; det är derför jag, som en längre lid förestått ledningen af sistnämnde, med någon erfarenhet om nyttan af densamma vågar lifligt förorda motionen, öfverlygad att om medel blifva att tillgå för anläggandet af dylika pä flere häll, de troligen mera allmänt skola uppstå, och de nu befintliga blifva utvidgade, ty det är särdeles i sednare tider, sedan förarbetandet af råämnen för hand blifvit utträngdt af machineriers verksamhet, som lämplig sysselsättning med svårighet kan beredas inrättningens personal, då afseende (astes vid inkomsten deraf, påräknad lill en del för underhållskostnaden. Således kunde man ty värr motse, att de nu befintlige inrättningar af detta slag i en framtid och kanske snarligen skulle upphöra, eller åtminstone nödgas inskränka sin verksamhet i brist pä nödiga tillgångar, hvilket i båda fallen vore en förlust för det allmänna, liksom att man icke kunde hoppas på anläggandet af nya. Derför om ifrågavar. inrättningar anses vara ändamålsenliga, lärer icke annan utväg finnas till betryggande af deras bestånd eller uppkomst, än att R. St. bevilja anslag för detta ändamål, och skulle jag tro, att det af motionären föreslagna belopp 5000 r:dr är för ringa, men vågar ej uppgifva den summa som vore lämpligast, öfverlygad att Utsk., som har fått målet till behandling, nog behagar fästa sig vid dess vigt och i förhållande dertill föreslår anslagssumman.
En månad före Revisionens början eller Rikets Ständers sammankomst; men skulle anledning till klagan efter denna tid förefalla, må det varaKla ganden öppet att, sednast inom Fjorton dagar, efter det Fullmäktiges beslut blifvit honora kungjordt, omedelbarligen hos Rikets Ständers Revisorer eller deras Statsutskott sine Besvär ingifva. §. i65. När, på säll i §. 161 omförmäles, någon Esnbetseller Tjensteman antingeu suspenderas eller skiljes Rån ( 86 ) tjensten, och han inom föreskrifven tid tillkännagifva, att han är sinnad anföra besvär hos Rikets 'Ständer eller deras Revisorer, förordne Fullmäktige någon, som med innehafvande lön förrättar den lediga Tjensten, intill dess Besvären äro pröfvade och afgjorde; och njute den, som förordnas, fyllnaden i den lön, som bestås vid den Syssla, hvilken af honom emedlertid bestrides. §. 166. Vid inträffande Yacancer, eller då någon Embetseller Tjensteman af sjukdom eller annat laga förfall är hindrad, skall den, som, i hans ställe, tillförordnas, utan serskild aflöning, bestrida en sådan Tjenst; dock komma de Extra-ordinarier, hvilka i sista graden till ordinarie tjenstgöring blifva använde, att njuta full aflöning för hela den tid de en sådan ordinarie tjenstgöring bestridt. Beviljas åter någon Embetseller Tjensteman ledighet för att besörja enskilda angelägenheter, aflöne han då sjelf den Extra-ordinarie, som i sista graden förordnas att göra tjenst. §. 168. Hvad uti detta Reglemente finnes stadgadt, i afseende på Tjensters tillsättande, den ordning, i hvilken vårdslöshet eller försummelse hos Tjenstemännen skall åtalas, Besvärs anförande hus Rikets Ständer och deras Revisorer, jemte aflöning åt Extra ordinarier, skall äfven tillämpas vid General-Assistance-Contoret. < 87 ) Angående tiden, inom hvilken Riksgälds - C ontorets
Directeurer eller Suppleanter vid Låne-Contoren i Götheborg och Malmö skulle med döden afgå eller sättas ur stånd att detta uppdrag bestrida, böra Fullmägtige för nämnde Stånd, tillika med Ståndets Fullmägtige i Banken samt Riddarbus-Directionen, genast efter erhållen underrättelse härom, gå i författning om nytt val i den afgångne Suppleantens ställe. Likaledes skall, efter skedd anmälan om dylik ledighet bland de af Borgare-Ståndet valde Directeurer eller Suppleanter vid Låne-Contoren, den lediga platsen tillsättas, genom val af samma Stånds Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret, dervid ordet föres af den främste bland Ståndets Fullmägtige i förstnämnde Verk. Skulle åter någon af de, i och för granskningen af Låne-Contorens räkenskaper, utaf Riks-Stånden valde Revisorer eller deras Suppleanter, emellan Riksdagarne, med döden afgå eller vara lagligen hindrad att detta uppdrag utöfva, böra, så vida icke vederbörande Riks-Stånd annorlunda förordnat, Ståndets Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret, genom omröstning per capita, annan Revisor eller Suppleant utse. flör till Stats-Utskotlets Memorial, N:o 313. 11 Angående Betjeningen vid Riksgälds-Contoret. § 29. (Motsvarar 169 £ i 1841 års Reglemente, med tillägg äf Rikets Ständers beslut enligt Stats-Ut skottets Utlåtande N:o 65). De hos Fullmäktige förefallande kansligöromål bestridas af En Secreterare> En Registrator och Archivarie samt den tjensteman, hviken är förordnad att, emot det uti Interims-Staten upptagna arfvode, förrätta de göromål, som tillförene ålegat den hos Fullmägtige anställda Canslist. § 30.
Serafirnerordens-gillet » 166 — 168. — lazarettet » 169—170. Sif eruppgifterna, ansvarigheten för .. » 199. Sjöfarts-fond, Sveriges enskilda » 53—54. — Sveriges och Norriges gemensamma ... » 52—53. Sjöförsvaret, anslagen till » 93—97. Sjöförsvars-departementets Kommandoexpeditions räkenskaper » 99. Sjötulls-medlen » 43—45. D. vid — afkortningar å, bilagan litt. C. vid Bilagorna litt. E. vid brister och öfverskott Bilagan litt. D. vid nden, Kongl, och Hvbtfeldtska allmänna Barnhus — fattigvård — G arrnsonssjukhus Revisions-berättelsen. Sjöärendena, Förvaltningen af Skara stifts Konsistorii räkenskaper — veterinär-inrättning Skiften och afvittringar Bilagan litt. R. vid Skog s-institutet Skogsplanterings-kassan Skogsstyrelsen Slite karantäns-inrättning Slottsbyggnads-medlen Sockenkartor, anslaget till Spanmål' in natura, stats-verkets ... Spanmåls-kreditiv-fonden, f. d jSqvadrons-fond, Norrbottens hästjägare Stads-häkten Tabellen vid Stambanorna, jernvägsStamhoUånderierna Bilagan litt. Q. vid Statens jernväg s-byggnader Sta/tioner, Flottans •— jernvägs post— telegrafStatistiskt sammandrag öfver de af Krigskollegium under år 1857 bestridda utgifter ••• Bilagorna litt. K, L och M. vid Stats-kontorets embets-förvaltning och redovisning * 4—23. 203—204,251.—253 ordinarie 253 — 289 — Stockholms Elementarskola sid. Utlåtandena. — Karantåns-kommission » 50. 238-240. — Navigationsskola » 100—101. Bilagan litt. N. vid » 100. — Normalskola för vexel-undervisningen » 185—187.
Den 28 Sept.ernber f. m. 57 Herr Grefve Horn har sagt, att Cabinettshemligheternes tid vore försvunnen, och att man nu mera genom Handels-correspondancer och Allmänna Tidningar kunde få lika säkra och hastiga underrättelser, som genom Missionerne, hvilka således förmodligen af de förstnämnde skulle suppleeras. Ehuru nyheter äfven nu för tiden finnas, hvilka icke äro så lätt tillgänglige, som Herr Grefven synes tro, skulle jag likväl nästan vara färdig att med Ja besvara hans inkast, så vida anskaffande af dagens nouveller vore Missionernes enda ändamål; men de böra äfven besörja de underhandlingar, som åt dem uppdragas, och detta torde icke så lätt af Handelsexpeditör och Tidningsskrifvare kunna utföras; de hafva derjemte ett annat ej mindre vigtigt föremål, det nemligen att bibehålla det slags politiska umgänget emellan Regeringarne, om jag så får uttrycka mig, hvilket för dem är af lika vigt, som i privat-lifvet sammanlefnad med andra är nödvändig för individen. Förutan detta umgänge, löpa Regeringarne samma fara, som den enskildta menniskan, att i behofvels stund sakna allt stöd och biträde af andra. Hvad Herr Grefven vidare yttrat angående Svenska Beskickningarne i Hamburg och Wien, innefattar så beskaffade specialiteter, att jag måhända borde anse mig frikänd från ali slags pligt att dem besvara. Hvad likväl först Konungens Minister i Hamburg beträffar, får jag äran upp - 58 Den 28 September f. m. lysa att han blott har titel af Envoyé-Extraordinaire, men icke den åtföljande lönen; och hvad Beskickningen i Wien vidkommer, torde utnämnandet af en Kejserlig Österrikisk Envoyé möjligen vara ganska snart att förvänta. I alla fall är ingen regel så bestämd, att tillfälliga kortare undantag icke kunna äga rum, och tider hafva äfven funnits, då Österrike hållit en Minister i Stockholm, utan att Svenska Missionen i Wien derföre genast blifvit tillsatt.
Detta har likväl ej hulpit, utan då tillverkningen fortfarit, att äfven för de 4 senare åren ej i Tionde gifva mer än omkring i3,4oo Skeppund, har Förslaget äfven till detta belopp måst nedsättas. Prisen på båda dessa tillverkningar äro i närvarande Förslag ökte. kr 1812 bl ef Priset på Stångjernet upptagit lill 5 R:dr 16 sk. Banco och på Tackjernet till 2 R:dr 32 sk. Dessa pris höjdes vid i8i5 års Riksdag till 7 R:dr för Stångjernet och 3 R:dr för Tackjernet. Nu äro de åter ökade, så att Stångjerns är salt till 10 och Tackjernet till 4é R:dr per Skeppundet. Efter nu gångbara Priser låter detta visserligen icke öfverdrifvet. Men då det nyss gifvits tider, då hvarken Stångjern eller Tackjern kunde till dessa Pris försäljas, och då i sjelfva verket ingen styfver mindre i StatsCassan inflyter, ehvad beräkningsgrund som antages, har jag ej kunnat undgå att anmär - 52 Den 2 Martii. ka denna fortfarande höjning af Förslags-pr iserne. Samma principe är följd i anseende till AlunTionden; år 1815 höjdes Förslagspriset ifrån 8 till io R:dr för en Tunna. Nu är det åter ökadt med 6 R:dr och på samma gång liar man efter trenne års medium trott sig Tunna antaga att tillverknings - afkastningen skulle ökas med 3o Tunnor, så att ifrån 170 är den nu antagen jemt till 200 Tunnor. En sådan progression i Inkomsten låter visserligen tillfredsställande, men om den är lika säker, lemnar jag derhän. Vid den höjning, hvartill AvestaTullen blifvit upptagen, och som utgör en ökning af rooo R:dr, har jag endast att erinra, att det synes mig vara ett nog obetydligt föremål, då man icke vinner mera dermed och ej har annat skäl, än att tillverkningen, som man behagar säga, dessa senare åren varit i stigande, hvilket likväl det förut anmärkta förhållandet med KopparRäntan ej ger anledning förmoda.
Krigs-Kollegii underdåniga förklaring har Utskottet inhemta!, att hvad Revisorerne uti omförmälde hänseende äskat, kan, i sammanhang med det årliga bokslutet, åstadkommas, men att likväl delta från den egentliga redovisningen afskilja statistiska arbete, komme att medföra så betydligen ökadt besvär och behof af tid för Koilegii Bokslutskontor, att, för ifrågavarande uppgifters utarbetande och sammanläggande med hufvudhoken, oundvikligen erfordrades, att ett arfvode, motsvarande aflöningen för en tjensteman inom lägsta tjenstegraden, blefve ställdt lill Kongl. KrigsKollegii disposition. Då meddelandet af sådane uppgifter, som här blifvit ifrågastallda, rörande kostnaderne för de särskilda föremål, hvilka ingå uti redogörelserna från Kongl. KrigsKollegium skulle, enligt Utskottets åsigt, för Rikets Ständer och deras Revisorer i betydlig mån underlätta granskningen och bedömandet af den vigtiga och omfattande förvaltning, som tillhör detta Embetsverk, får Utskottet, som ämnar att framdeles, i i sammanhang med statsregleringen, afgifva yttrande, huruvida någon särskild godtgörelse för ifrågavarande arbete må vara af behofvet påkallad, hemställa, att Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i nåder anbefalla vederbörande föranstalta derom, att, i sammanhang med de årliga boksluten, sådane uppgifter varda meddelade, som finnas erforderiige, för att Kongl. Krigs Kollegii hufvudböcker må lemna upplysning om samtlige kost naderne till hvart och ett af de särskilda föremål, för hvilka Kongl. Kollegium afgifver redogörelse, och huru dessa kostnader på de å 4:de Hufvudtileln uppförda anslag varit fördelade och utgått. § 23. (Rev.-ber. pag. 87. Förkl. pag. 265.)