Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enar den af Utskottet förrättade granskning af Herrar Fullmäktiges Protocoll icke föranledt till någon anmärkning, utan tvärtom Utskottet der igenfunnit de säkraste bevis på Herraf Fullmäktiges liit och Omtanka, att vid alla tillfällen vårda och iakttaga Riksgälds - Contoirets rätt och bästa, anser Utskottet sig böra hos Siats-Utskottets Betänkanden7 1249 Rikets Högloft. Ständer vördsamligen tillstyrka, att, med fullkomligt gillande af Herrar Fullmäktiges förvaltning, Herrar Fullmäktige uttryckligen frikallas från ali ansvarighet för de af dem intill nästiidet 1817 års slut, eller den tid, till hvilken Protocollen undergått gransk-; ning, fattade Beslut och vidtagne åtgärder. Beträffande det under Riksgälds - Verket lydande General Assistance - Contoir, så skall Stats-Utskottet meddela serskildt utlåtande, så väl öfver de uti Revisorernes af Stats-, Banco* och Riksgälds - Verken Berättelse till Rikets Högloft. Ständer anmäldte Förslag, som öfver de uti Riks - Stånden, angående General Assistance Contoiret väckta motioner. Lin. A Riksens Högloft. Ständers Stais - Utskotts Berättelse om de åtgärder, hvilka af Riksgälds - Contoiret blifvit vidtagne, till utrönande af förhållandet med uppbörden af Contoirets medel för åren 1813, 1814 och 1815 i Götheborgsock Bohus-Län. U nder deri af Stats-Utskottet förrättade granskning af Commissariérnes i Riksgälds - Contoiret till innevarande Riksdag afgifne Berättelse, har Utskottet, lika med de till Stats-, BancoOch fälläng till Riks.St. Fröt. istj. i$is. U250 Stats-Utskottets Betänkandén. Riksgälds Verkens öfverseende senast försaratlade Revisorer, fästat serskild uppmärksamhet vid de från Riksgälds—Gontoirets sida vidtagne åtgärder, till utrönande af förhållandet med uppbörden af allmänna
Aflöning och stipendier 4,481: 28. — Ved och lyshållning 541: 93. Reseoch traktaments-kostnader 1,802: —- Arfvoden för granskning af skogs-inrättnings-planer 439: 86. Styrelsen öfver Ek-planteringarne. Dess räkenskap har blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad med anmärkningar och visar följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1857: Tillgångar Uppbörd: Utgifter: Aflöning Reseoell traktaments-kostnader Förvaltnings-kostnader för Wisingsborg Diverse utgifter Afskrifne inventariers värde ra. m Balans till är 1859: Kontant behållning Fordringar Inventariers värde § 1. 1 enlighet med hvad Chefens för Skogs-styrelsen den 28 Mars 1859 afgifna underdåniga berättelse innehåller, hafva planteringarne under revisions-året blifvit dels tili arealen utvidgade med tillsammans 21 tunnland 5 kappland, dels förbättrade medelst hjelpsådder af ekollon mellan de glest ställda raderna i 1853 och 1856 arens sådder i Herrängen till en areal af 36 tunnland 6 kappland. Dessutom hafva, dels för uppdragning af så kallade ammträd, dels för inblandning af främmande trädslag i ekbestånden, på åtskilliga ställen i planteringarne blifvit utsådde tillsammans 894 skålpund frö af tall, gran, lärk, björk, lönn och ask, samt vid Haga och östra delen af Rönäs lärkplantor utsatta mellan ek-raderna. Uti 1853 års sådd i Herrängen äro uti uppkastade, med bättre jord sedermera igenfyllda, gropar unga ekar planterade och omkringsådda med granoch björkfrö till ammträd; hvarjemte å en areal af 72 tunnland 19 kappland, i öfriga delen af Herrängen och vid Rönäs, gräsvallen mellan de glesa ekraderna under hösten blifvit upphöjd och beredd för besåning under nästlidet år med ekollon och inblandadt granfrö. Plantskolor äro anlagda för uppdragning af såväl ek som andra trädslag.
» Hvarför? » — frågar blad &amp; Compts bokhandel i Vestervik, Ni. Därför att om vi skulle bereda plats ät Profver endast då 20 öre bifogas. ' alla poetiska försök, som insändas, skulle våra då portofritt erhålles en tillförlitlig t. spalter ej närmelsevis förslå. Ert är ej sämre S a t S - b o k för nämnda ändamål. Vil iamsson, Stockholm. än de flesta — men ej heller bättre. Se den större annonsen i n:r 25 för i år. Vilhelm Falk. Förunderligt — - af 20 noVesterlånggatan 57, 1 tr. upp. [1434] vellistiska bidrag, som hamna på vårt bord, XCEESIOR-T [2018] behandla gifvet de 10 bedröfiiga ämnen. Är då verkligen vårt kära land fullt af idel pesDIREKT fr. p roduk o ti nsorten simister? Eller spelar möjligen eft dumt litel Kadt rärt mode någon roll därvid. Vi äro ej hågade X importerad oförfa s för långt skatta åt smaken. K I N E S I S K T TE Adolf Bonniers förlag: CEL med fin arom försäljes cel E. N. Det komiska elementet, som villigt i: och med nöje erkännes, är för litet koncenRådgi fvare för husmödrar. p r i s b i l g? SIÖE k treradt att bära upp skissen. SI er - O E •! Sänd er » lyrik » direkt till föremålet. h O an dl. D En gros lager hos för hemmet och T • hushållet. BearbetKärleken är blind. Red. T ning från tyskan af 0. H. Med 68 upplysande träsnitt. Innehållsförteckning. ZCELSIOK-T inb. [2203] ^ 9 Mary Clement Leavitt. (Med porträtt). — [2356| Se hafvet! Poem af C. V. Modin. — Samtalsämne; af Avc. — Om kläderna fatta eld. — Damer i spårvagn och omnibus; en välmenande sparlakanslexa, af Masque de For. MNMOMStONNMMMf — En kinesisk kärleksroman.
Län delades till tvänne,då man kände, att det styrdes val, och ej behöfde Landshöfdinge Säten så nära hvarandra; men ruan hade väl mera skäl tili klander, då Norrbottens , Län äfven delades till 2:ne, och då Jemtland ensamt ansågs för litet, samt Herjeådalen togs från Gefleborgs Län och lades till Jemtlands. Skulle nu Herjeådalen återläggas tili Gefleborgs Län, så står Jemtland ensamt qvar, och derföre tror jag att detta åter hör förenas med Wester-Norrlands Län, på sätt det förut varit. — Jag fruktar att Grefve von Platen misstagit sig, då han uppgifvit att föreningen emellan Sverige ooh Norrige var orsaken till LänsfÖrdélningen, enär denna förening båda Rikena emelian då icke var i fråga, ulan först inträffade tvänne år sednare. •— Jag vill ej säga hvad jag vet vara orsaken till denna Läns-fördelning, emedan det ej pässar sig, då personella omständigheter dertill föranledt. — Jag har nyss nämnt, att em Härjeådalen återlägges till Gefleborgs Län, hvartill är skäl, så hör Jemtland återföras lill Wester-Norrlands Län, emedan Landshöfgen i Hernösand lika väl derifrån kan befalla och styra, som ifrån Östersund, och det utan olägenhet för Innevunarne. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus; Om i en fråga af denna be - Den 57 Novem ber e, w ; 651 skaffenbet, huruvida Provinserna emellan Sjö-kusten och Norrska gransel) böra för sig sjelfva under en Styrelse administreras, eller icke, om deruti säger jag, olika tankar finnas, kommer det förmodeligen deraf, att den ena tänker sig, huru förhållandet skall lali Etthundrade år härefter, och den andra tror, att hans enskilta erfarenhet måste bli alla tiders. Grefve von Platen har, efter min öfvertygelse, ganska rigtigt uppgifvit skälen för Lans-fördelningen.
ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, rörande MinimiTabellen, 5ja. — angående afgift för förbrukning af vissa öfverflödsvaror, dito. — i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, angående Colonien S:t Barthelemy, 5j3. — i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse om bidrag från Allmänna Magazinslnrättningens fonder till förekommande af stegring i priset å groft, bröd för Hufvudstadens obemedlade Folkclasser, dito. — i afseende på vidtagande anstalter, för att anhålla och tilltala sådane personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra, dito. — om förhöjning uti Postverkets intrader, samt om en stadgad afgift till Curhusanstalter för den Veneriska Smittans hämmande, dito. Julii. I anledning af väckte frågor örn upphörande af frikallelse för Ridderskapet och Adeln från deltagande med Borgerskapet uti kostnaderne för deras hus och tomter i Städerne till Kyrko m. fl. byggnader, 44. 262 ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, om Götha-Canalarbetets inskränkning tills vidare inom linien emellan Wenern och Wettern, 44' — rörande RecognitionsSkogarnes försäljning, 45. — angående tiden för nästa Revision af Stats-, Bancooch RiksgäldsVerkens räkenskaper, dito.
Best. och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 71. Ank. till Exp.-Ulsk. den 5 Mars, kl. 6 e. tn. Betänkande, angående föreslagna åtgärder till upphj el pande af sillfisket i Bohuslänska skärgården. Uti ett till Ilederv. Bonde-Ståndet ingifvet och till Stats-Ulskottels handläggning remitteradt memorial, hav Riksdagsfullmägligen M. Hjort från Götheborgs och Bohus Län anfört, att sillfisket i Bohuslänska skärgården sedan äldre lider tillbaka inbringat till så väl Staten, som den enskilde betydliga inkomster och varit en af provincens hufvudnäringar, men att denna näringsgren numera till största delen gått förlorad; sedan den större sillen aflägsnat sig från kusten. Orsaken till detta ofördelaktiga förhållande ansåge motionären vara hufvudsäkligast den, att man, till redskap vid fisket, nyttjat så kallade vadar, de der väl åstadkommo större fångst, men tillika medtogo så väl sili-ynglet, som de växter på sjöbotten, hvilka utgjorde sillens födoämne och af henne vid rommläggningen eftersöktes. För att återupphjelpa denna näring, hvarom man egde förhoppning, sedan det visat sig, alt betydliga quantiteter sill-yngel, eller så kallad lodd-sill, de sednare åren fångats, ansåge motionären det vara i första rummet angeläget att skydda detta yngel, och såsom medel härtill alt afskaffa vadarne och verkställa fisket med ”garn”. Mot sistnämnde redskap hade visserligen anmärkts, att strömsättning hindrade begagnandet deraf, men dels vore strömsättningen i Kattegatt ej jemnförlig med den i Engelska canalen, hvarest sill-garn nyttjades, dels hade försök med garnfiske af makrill lemnat tillfredsställande resultat. Med garn skulle väl, om sillen inlöpte i hafsbugterne, der väd kunde begagnas, mindre quautitet, , än med sistnämnde redskap fångas, men fisken skulle finnas vara af bättre qualitet och blefve följagtligen af större värde, samt kunde dessutom fångas på djupet, der vad vore oanvändbar.
De vigtigaste nya stadganden, som här influtit, äro att kommunalförfaltningarne skola stiftas af Konung och Riksdag gemensamt; att kyrkomöte blifvit tillagdt veto i frågor om stiftande, upphäfvande, ändring eller förklaring af kyrkolag, samt att för ändring af Presterskapets privilegier fordras, jemte Konungs och Riksdags beslut, bifall af kyrkomöte. I afseende å grunderna för dessa stadganden torde Utskottet få hänvisa till Herr Justitie-Statsministerns anförande. För att lätta jemförelsen mellan de nu gällande och de föreslagna stadgandena, har Utskottet låtit utarbeta en, detta Memorial bifogad, tabell, utvisande hvarest de nuvarande grundlags-paragraferne igenfinnas i de Kongl. Förslagen. 1 det föregående har Utskottet företrädesvis efter faktiska förhållanden och ur praktisk synpunkt bedömt det Kongl, förslagets hufvudgrunder, då tbeorier i allmänhet leda till mera omtvistade slutföljder.
I er-r e m mar äro alla nästan utan undantag begagnade sedan bevärtsmanskapets första uppsättning och nu till större delen knappast användbara under de årliga vapenöfningarna: bandoleren äro af ålder och bruk förtorkade, utan form och icke utestängande väta; remmarna förslitna och för korta. Att för fredstid i allmänhet förse bevärtsmanskapet med ny uppsättning af merberörde remtygspersedlar har likväl ej af KrigsCollrm varit åsyftadt eller i und. hegardt; men anslag måste efter mitt förmenande blifva nödvändigt att anvisa för en sådan upp - Den i5 Augusti f. 111. ä sättning åt infanteriregrternas gamla stam, hvars nu i bruk varande remtyg genom en sådan anstalt kunde åt bevärtsmanskapet öfverlemnas. Törnis t rar och kopparflaskor befinnas i temligen brukhart skick. Utom de af mig uppgifna facta, om hvilkas noggranna öfverensstämmande med verkliga förhållandet jag vågar med trygghet åberopa härvarande Ilrr Generalbefälhafvares, reg:tschefers och officerares vid indelta armeen vitsord, får jag tillika erinra om det högst betydliga behof af nya persedlar, som erfordras för det årligen tillökta antalet af bevärtsynglingar, som åter medför ett ytterligare, af en betydligare årlig complettering och persedelreparation. Ehuru vid ett sådant förhållande det visar sig klart, att den utaf K. M. för KrigsCollegii departementet’ äskade tillökning, 90,000 r:dr b:co, är af ett oundgängligt behof påkallad, torde likväl vid nuvarande omständigheter det icke vara att hoppas, det hela ofvannämnde begärda tillökade anslag blifver beviljadt; men af yttersta nödvändighet är dock, såvida icke bevärtsynglingarnas helsa och trefnad skall uppoffras, att åtminstone en del af det begärda anslaget beviljas. Jag anhåller fördenskull att få fästa H. E. o. Ad:s uppmärksamhet uppå de mot Utskts beslut i denna punkt afgifna, i min tanka ganska välgrundade reservationer, nemi. Frih. Palmstjernns &c. &c., och begär, att E. o.
S. D. Vid föredragning af Expedi ions-Utskottets memorial, N:o 8, med svar å Ridderskapet och Adelns åter remisser af Utskottets förslag till underdåniga skrifvelse^ N:o 10, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition om upphörande af Dess 2:ne röster i Högste Domstolen, samt N:o 11, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om upphäfvande af hvad nu stadgadt är, rörande lagförklaringars utfärdande af Högste Domstolen, lät Ridderskapet och Adeln bero vid de Tre öfriga Riks-Släntlens godkännande af förenämnda skrifvelse-förslag. S. D. Remitterades till Stals-Utskottet Friherre Cederström*, Jacob, och Herr Hjertås, Lars, denna dag, i fråga om anslag till vägar och communieationer afgifna yttranden, såsom egande sammanhang ined den af Ridderskapet och Adeln återremitterade Ci:le punkten af nämnde Utskotts Prot.-lftdrag, den y November 1S44• 303 utlåtande, N:o 39, angående regleringen af ulgiftevne under Riks-Slatens Sjette Ilufvud-3 itel. Från Ilögv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets betänkande, N:o 19, i anledning af väckt fråga om dels den uppenbara kyrkopliktens afskaffande, dels ock ändring i straffet för stöld första och andra resan: Jjslugs. S. I). Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde utlåtanden, i afseende hvarpå fattades följande beslut: N:o 43, i anledning af väckt motion, rörande restitution åt Sergeanten E. Bäski enka, Catharina Henriksdotter, af henne tillagd, men ej uttagen, pension för åren 1838—1841: Bifölls; N:o 44, i anledning af Kongl.
D:o kajron HoS Prinscflan Lucilia 250 Städcrffan och Twarkcrffan Lor§ liestt 150 Waktmästaren Läfgren 60 Rdr 1,210 prinseflan Lopliia libertins. 1809 är6 Ordinarie Stat uptager 24.990 5 4 Extra Ordinarie »:o 13,665 ig 4 Rdr 38.655 18 8 18ID ars projceterade Stat uptager 37,052 5 4 Skillnaden bestar deruti att pä Allmänna Indragnings - Staren blifwit flyttade till indragning wid Jnnehaswarenas afgång Herr - Den 22 November. 124^ Herr Hof. Marskalken Lilkversparros Gratistcarion för wärdén af Hennes KonglHöghets Skall, enligt Kongl. Breswel den 18 Julli 1785 « . ^>6o Under-Scallmästaren, syll» naden i lika aflöning nied Kongl. Maj-.ts Under. Stallmästare enligt Kgl. Be. d. 12 Febr. 1801 17Z ZZZ Hwarförman anseklS kunna .pä VeklädnadsSumman indragas och besparas . - l,o<7o Saml med arel förswinna de till anffaffande af Kappor för en del af Livré? Betjeningen delta ar urberalde . 270 13 4 1,270 IZ 4 Uti den för Hennes Kongl Höghet npförde oswanberörde Skarö-Summa 37,252 Rdr 5 st. 4 r:st. äro innebegripne 8,262 Rdr, hwilka Llifwil genom Kongl. Breswe-r af den 4 Februarii innewarande är Hennes Kongl.
Detta är kanske, noga betraktadt, ett ondt, kanske icke: jag in åter mig icke i någon undersökning derom; men ett faktum är det. Huru förhåller det sig deremot hos oss? Folket, den stora allmänheten vet, att Konungen bär titel af Sveriges och Norges konung, och att Norge således är förenadt med Sverige; men huru beskaffad denna förening är, hvilka de ömsesidiga rättigheterna och sky d ghelerna äro, bvi ka de unionela stadgandena, hvilka fördragen äro, huru mången vet väl det? Huru mången har ens studerat Riksakten och Norska Gtundlagen eller, om han del gjort, vet af hvad natur de äro? Inom sjelfva representationen äro tvisterna derom ännu icke bilagda. Häraf kommer den likgiltighet, med hvilken man i ali - 40 Allm.Besv.- och Ekon.-Utskoltets Betänkande N:o 37. mänhet betraktar föreningen med Norge. Man förnimmer vä' stundom ett mera lifligt eller doft uttryckt missnöje öfver Norrmännens beleende mot Sverige: man känner sig litet stucken, men det går öfver, och man frägar, lika litet som förut, efter att taga närmare reda pä förhållandet; det får blifva tidningarnes sak, med hvilken man tror sig sjelf icke hafva något att skaffa. Menar man väl att vårt Hedervärda Bonde Stånd skulle så tvärt afslagit Herr Dalmans motion och lagt den till handlingarne, om det varit Norska folket likställigt i bekantskapen med Unionens verkliga ställning? Och nu vill man undertrycka offentliggörandet af Unions Kommiitéens handlingar, nu, då det bästa tillfälle i verlden erbjuder sig till deras offentliggörande! Man har vidare föregifvit, natt dessa handlingars vidlyftighet lägger hinder i vägen för deras tryckning. Tryckningen skulle ej medhinnas kanske under hela riksdagen, helst alla boktryckerier redan äro sysselsatta med annat riksdagstryck, och ännu mindre skulle den medhinnas i sammanhang med tryckningen af Uiskotts-beiänkandet, hvadan ändamålet med deras tryckning och uigifvande vore förfeladtj för att icke tala om den dryga kostnad det skulle förorsaka.* Medgifvas måste, att handlingarne äro ganska vidlyftiga; men det beböfdes väl icke heller att trycka dem alla.
Men se nu kommer det märkvärdigaste: just i detsamma ögonblick som grefven skjutit sin gemål och sin unga väpnare, så kom ångern öfver ’en, och när han se’n fick veta af allt husfolket hur oskyldiga de unga dödsoffren varit, så växte ångern med hvar dag, och han hade ingen ro, utan han vandrade först långt bort till Jerusalem till frälsarns graf och afbad sig der sin synd, och så kom han tillbaka, men aldrig mer var han ond eller elak eller arger, utan from som ett lam, och tog sig ingenting utaf, utan stängde alla desse granne rummen, och bodde sjelf natt och dag uppe på grefvekammar’n i sö’rtornet, och derför kallas den kammaren så, och en kan mycket väl se i golfvet, hurhvulet han har gått och vandrat åter och fram, frå’ ett hörn till ett annat, i sin stora gräseliga ånger. När Gunnar slutat, tego alla isade af fasa. – Hu! det va’ en ryslig historia – sade ändteligen Elin – och det var en fasligt elak herre, som kunde så förfara med en dygdig maka. – Ja – sade Gunnar efter en liten tystnad – vest du Elin lilla, jag har mycket och noga tänkt på den der saken och försökt att sätta mig i den der grefvens ställe, och vet j hvad, mina vänner! men jag för min del vill intet så alldeles stena’n, för vet j hvad, att när ’en älskar sin maka, så som han lä’r ha’ gjort (härvid drog Gunnar en djup, oförställd suck), och när han då förut misstrodde ’na, och så finner henne vid väpnarens säng! Ja, Gud vet hvad en stackare hade gjort! Och Gud vare tackad för hvar den dag man intet så der blir frestad af satan. – Ja, så men! – suckade Elin. – Men – tillade hon efter en kort tystnad – se’n vi nu tackat Gunnar för den roliga historien, så be vi att få veta hur det var fatt den der qvällen. – Ja, de’ va’ mästerligt – sade Bengt – skrattande. – Berätta’t du Gunnar.
De som bodde på Norrmalm och Ladugårdslandet och äfven folket på Kungsholmen hade ingen närmare Fiskaregång än den vid Norra slaktarhuset, där Nationalmuseum nu står. Kött köpBidrag i alla ämnen mottagas med tacksamhet. tes aldrig pä salutorgen, fanns cj heller där, utan saluhölls endast i de två slaktarhusen. Det såldes efter en af magistraten vid hvarje månads början utfärdad taxa, hvilket äfven var förhållandet med öl och allt slags dricka samt mjukt bröd. Jag kommer mycket väl i håg, huru min far klagade öfver de svåra tiderna, då min mor en dag kom hem från slaktarhuset och och berättade, att taxan på oxkött ökats till elfva skillingar riksgäld för en mark samt på kalf ända till femton. S. k. drickeslam såldes för femtio år sedan för tre eller fyra riksdaler stycket, och mer än fem tilläts ingen slaktare att begära för sådant kött. Om slaktarne icke höllo godt, fett och väl slaktadt kött till salu, bötfälldes de första gången till 3 rdr 16 sk. banko, hvilken plikt för hvarje upprepad sådan förseelse fördubblades, men fjärde gången medförde förlust af deras borgerliga näring, och de måste då alldeles upphöra med yrket. Sak samma var det med bagare och bryggare, i fall de icke hade goda varor. Illa bakadt, osmakligt eller underviktigt bröd togs genast i beslag, och säljaren eller tillverkaren befordrades till straff. I handtverkshusen förtärdes till måltiderna vanligtvis härdt spisbröd, hvilket var något billigare än i vär tid, under det att det mjuka brödet just icke undergått stor prisstegring. Ett franskt bröd kostade då 4 runstycken banko, det vill säga en half skilling riksgäld eller två styfver, men vägde ej mer än 2 lod, hvilken vikt sedan till oeh med sänktes till l / - * - Det läckraste bröd vi barn kände till var en fyra-skillings kryddlimpa. Den skulle först väga 18 lod, men nedsattes sedan till 15. Vid våra måltider dracks i hvardagslag s. k. sämre måltidsdricka eller » enkelt öls svagöl », som alltid köptes hem i fat, hvilket kostade omkring 4 riksdaler riksgäld.
I öfverensstämmelse härmed hafva motionärerne, under tillkännagifvande för öfrigt att, enl. deras tanke, någon förminskning af hvad en gång för Konung eller Thronföljare blifvit anslagit, aldrig under dessa personers lifstid kunde eller borde ifrågakomma, samt att motionärerne ej heller hade något att erinra emot en förhöjning af de höga personernes anslag, blött densamma skedde i enlighet med ofvan anförda grundsats, föreslagit följande förändrade fördel - Den 21 Mars f. m. 213 wing af l:sta HufvudTitelns anslag, grundad på beloppen i nu gällande RiksStat: 1:0 K. Ilofstals-anslagen. II. M. Konungen 506,440: bestående af följande poster: K. M:s hofhållning 420,000: Deras K. H. Arffurstarne .. 20,000: K. Hofstallets utfodring 30,000: Polis-, lysoch renhållning vid K. Slottet och Arfprinsens palats 11,230: Ved och kol för de E. Hofven 25,210: II. K. II. Kronprinsen 118,000: innefattande nuvar:de anslag till: H. K. H. Kronprinsens hofhållning 4 100,000: H. K. H. Kronprinsessans handpenningar 18,000: II. M. Enke Drottningen 80,000: Slotten. lteparationer å Stockholms Slott m. fl. för K. Hofven uplåtne bygnader Brandväsendet och yttre lyshållningen å K. Slottet Drottningsholms och Svartsjö Slott Gripsholms Slott Ulriksdahls Slott Haga Lustslott och park Strömsholms Slott Möblers underhållande å K. Slotten Rosersbergs Slott (de två sednaste anslagen hit öfverförde från förra afdelningen) Sijr 76,400: Summa B:ko K:dr 780,840: Vidare fortfar Utsk.: