Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Du spörjer mig, om det icke är sällsynta undantagsfall jag här tecknat, och mitt svar blir ett nej. Du antager, att dessa bilder äro lånade från fantasiens rike, och jag svarar dig, att de alla utan undantag äro gripna direkt ur lifvet. * • Gästfrihet. Möi länge, länge sedan, då stora furuskor gar växte där, hvarest rika städer nu slagit sig ned, eller där bonden nu kör sin plog på fruktbara tegar, ja, för mycket länge sedan fanns i Sverige ett folk, vildt, rått, men ej utan vissa dygder. De bodde i hus timrade af furornas grofva, ohyflade stammar med den kalla stampade jorden till golf; trädde en främling, en vilsekommen vandrare, inom dessa väggar, kunde hän påräkna en plats vid det flammande bålet, som värmde huset och dess folk, man räckte honom bägaren med det skummande mjödet, man gaf honom hvad man hade af föda och bekvämlighet. Och var det en fiende, som hungrande och utmattad begärde mat och hvila, så fick han bådadera; och han kunde vara lugn, ty så länge han var gäst, kom ingen vid h o n o m: gästfriheten var en helig plikt. De ha svunnit, de där dagarna, och vi önska dem ingalunda tillbaka; ett leende, hälft medlidsamt, hälft föraktfullt, spelar gärna kring vår mun, när vi läsa eller höra om dessa enkla tider, och dock. vid närmare påseende borde vi väl medgifva, att i denna friska, kraftfulla nordmannagestalt, som häfderna tecknat, finnas drag, värda vår beundran, att det där enkla lifvet har sidor, som måste tilltala oss. Ä r gästfriheten nu för tiden ett gängse mynt på den stora marknadsplats, som heter världen? Bli vi ej år från år trögare att öppna våra dörrar för andra? Ville vi för ombytes skull vara uppriktiga mot oss själfva, finge vi nog medgifva att så är, men vi ha ursäkter att komma med, tusen ursäkter: förhållandena i 19:de seklets afton äro så olika dem i gångna tider, att det är väl djärft 1898 att vilja göra en jämförelse. Ja, nog är det djärft, ty hur bevisa vi gästfrihet nu för tiden?
Smedberg' från Elfsbo? gs ian, otn pension å allmänna indragningsstalen dt aflidne Justitie-rddet Roys efterlemnadä enka, fru Ulla Roy. Då jag nu går alt för Hedervärda Ståndet omnämna alt förre Justitie—rådet John Roy sedan sista riksmötet slutat sina dagar, vågar jag taga för gifvet alt denna mans namn icke är obekant för någon ledamot vid delta riksmöte, likasom jag är öfverlygad att delta namn hos llerlalet inom detta Stånd skall framkalla kära minnen från 1855 och 1854 årens riksmöte, då han såsom Sekreterare hos Ståndet genom sin redbarhet, karaktersfaslhet, duglighet och humanitet lyckades att icke allenast till Ståndets och det allmännas gagn och belåtenhet fullgöra sitt berörda ansvarsfulla kall, ulan äfven alt derunder tillvinna sig och bibehålla Stånds-ledamöternas aktning, tillgifvenhet och kärlek. Sjelf genomträngd af dessa känslor, är 464 Motioner i BondeStåndet 1862. N:o 301. det för mig en lär pligt att erinra Hedervärda Bonde-Ståndet om det allmännas förbindelse till denne man. Justite—Itådet Roy bade innan han emottog uppdraget att vid omnämnda riksmöte vara Bonde-Ståndets Sekreterare, under loppet af många år utöfvat en för honom lika mycket hedrande, som för det allmänna gagnelig verksamhet såsom domare på landet, och i Juni 1855 kallades lian att bekläda ett Juslitieråds-embete, som han innehade till hösten 1858, då han, i följd al iråkad sjuklighet, måste söka entledigande från sagda embete. Ilan ölvervann sedermera aldrig berörda sjuklighet, som den 17 Februari 1861 drog honom i grafven.
Värde. Departements-Chefen : Lön Taffelpenningar 4,300: 2.500: Departementets Expedition ■■ Expeditions-Chefen 3,000: — —. Öfrige Embetsoch Tjenstemän. .12,524: 52.— Kammar-Collegium Stats-Contoret med Krono-Magasinerne samt Våg St alerne i Fahlun och Avesta Chartae-Sigillatce-Omkostnader, Förslags-anslag Myntoch Controll-Verken: Löningar 7,428: 16. — Till Myntets drift och underhåll . ät,000: Omkostnader för Controll-Verket, Förslags-anslag 2,500: Kammar-Rätten Öfver-Intendents-Embetel Post-Verket (kontanta anslaget medlen direkte utgå) Tull-Verket utgå) förslag att af Post Förslags-anslag att af Tullmedlen direkte Jägeri-Slaten Skogsplanterings-Cassan ■ Ersättning för Hemmans-Itäntor oell Arrenden m. m Förslags-anslag Lyshållning med flere utgifter för Kronans publike hus i Stockholm, Förslags-anslag Byggnader och Reparationer i Stockholm, Reserva tions-anslag Byggnader och Reparationer i Landsorterne, Reservations-anslag Kronovärdi. Litt. MM. S p a n m ä I. Indelt på förslug. Slått. Värde å 6-/3 R:dr Tunnan. T:r. 40 Oindelt. Slätt. Värde förslagsvis å 6% R:dr T:n. T:r. lil ISO Summa Slått. Transportkostnad för Stats-Verkels Bergs-effekter, Förslags-anslag Observationsoch Uppbörds-procenler m. m., Förslags-anslag Manlalsskrifnings-provision, Förslags-anslag Tionde-profvare Restitutioner, Förslags-anslag Reseoch Tractamenls-penningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus, Förslags-anslag Extra Utgifter, Reservations-anslag . Krooovärdi. Markegång på förslag. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Mått.
Af den 5 innevarande månad, angåen*- de de hos Hedervärda BondeStåndet gjorde Anmärkningar vid StatsUtskottets Utlåtande öf-' ver RiksdagsFullmägtigen C. F. Bergs Memo-’ rial, innehållande Förslag om allmänna Branda försäkringslnrättningens ställande under tillsyn af Rikets Ständers Fullmägtige i Banquen och RiksgäldsContoiretj dervidjUtskottet, som ansett allmänna Brandförsäkringsverket icke kunna betragtas såsom någon publique Statens Inrättning och i sådan egenskap ställas under dess omedelbara Styrelse och Controll, tillika vid handen gifvit, att StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande redan vore bifallit af Ridderskapet och Adeln och PresteStåndet den 27 samt af BorgaieStåndet den 24 sistl. Af den 5 i denna månad, i anledning af Riksdagsmannen Eric Mörtbergs Motion, om förändring i Roteringen vid Vesterbottens Re^ gemente; anseende StatsUtskottet, ändamålet med Mörtbergs Förslag säkrast vinnas, om ifrågavarande angelägenhet i underdånighet anmältes hos Kongl. Maj:t, som icke lärer underlåta derå fästa det Nådiga afseende det samma finnes förtjena, Den 17 Martil, e. mt 6 0 Af den 5 d nnes, öfver Riksdagsman? nen Jan Jönssons Memorial, angående Krono. TiondeSpanneuiålens utgörande till Stockholms Stora Barnhus; hvilket ämne StatsUtskouet ansett böra utaf Allmänna Besvärsoch Oe^ conomiacötbkouet behandlas. 7 0 Af den 5 i denna månad, i anledning »f Herr Landshöfdingen Kriherre B. W. Focks Motion, angående en till Upsala Barnhus done. råd Kronofordran ; vid öfvervägande hvaraf StatsUtskottet ansett någon åtgärd i detta arn. fte för närvarande icke äga rum, enär frågan Otn godtgörande! af ofvannämnde fordran, på sätt Friherre Fock upplyst, ännu beror på KammarCollegii utlåtande och Kongl. Majits Nådiga pröfning, 8 0 Af den 5 dennes, angående Riksdagsmannen Johan Olsson Longbergs
Do D:o vid Upsala Rid-Skol* 6 D:o på extra Stat * * •» * ■» 1 Rori que-Hingst " “ 'B • 4 ] D:o födde år 1813 1 ira Classen 4 4 - ■ - D:o D.o 1814 i 2;a D:o • - 4 0 D:0 D:o 1845 i 3te J):o 8 _ Do D.o 1816 i 4 re D-'0 * m 4 5 - , r D:o D:q 1817 i 5-0 D:q - m 22 —seSton Rärande och Gall-Ston “ » m m 84 43 , Stort födde |r 1823 i 4;a Classen • — D:o D:o 1844 i D:U • 43 —r~ D:o D.o 1813 i 3;e D.O - 5 D:o D.o 1816 i 4:e D;o 1 nr s 7 D;o U:o 4817 i 5te D.o - -» f 48 Summa 353 st, Och skulle detta yttrande, efter Herr Frii herrens och Öfverste-Kammarjunkarens begäran genom Protocolls - Utdrag bifogas Höglpfl. Ut* •kottets Utlåtande i ämnet till Riksens Högi lofl. Ständer. Ut supra, Ex Protocollq, C. Tunelius, N:r 217. Stats-Utskottets Memorial angående gjor* de anmärkningar vid Stats-Utskottets yttrande rörande regleringen af Staten för Ullri osdahl. tios Högvördige Präste-Ståndet har anmärk* »ing blifvit gjord vid Stats-Utskottets Utlåtan* Stats-Utskottens Betänkanden.
Man kan icke af hastiga mesurer vänta hjelp i fråga om en spannemålshandel, som råkat i lägervall. Det är blott genom ett länge fortfarande klokt Tullsystem, som man kan hoppas, att olägenheterna skola försvinna; ty en handel, som måste grundas på flerårige framtida förhållanden, erfordrar äfven flere år för att komma i gång. Af den mesur e Utskottet föreslagit kan jag, på grund häraf, ej hoppas några säkra följder. Jag är tvärtom så öfvertygad om nyttan af Herr af Wingårds förslag, och att detta är den enda rätta utvägen, att bereda en spannemålshandel, att jag tror de små olägenheter som dervid nu möta, aldeles icke höra hindra förslagets antagande. Dessa olägenheter må väl tagas i beräkning vid detaljen af Tulltariffens uppgörande, men att anse dem såsom oöfvervinnerliga hinder, är jag långt ifrån att tro vara riktigt. Vårt närvarande förhållande till Finland har utgjort den egentliga betänkligheten för Utskottet. Jag kan likväl icke häri finna något så stort hinder. Enligt Herr af Wingårds tabell skulle, då Rågen hos oss kostar 7 R:dr R:gld, Den I Juni i. 21 tullen blifva 9 R:dr och således för den Råg, som öfverfördes från Finland, R:dr. Om nu härtill lägges transportkostnaden, skulle Eugen i Finland kosta mindre än 2 R:dr, för att här kunna säljas för 7. Ett sådant förhållande tror jag icke vara möjligt, eller att vi löpte någon fara, att så låga priser genom öfverflöd på Finsk Råg skulle bibehålla sig. Du Rågen här åter kostade 9 R:dr, skulle tullen i allmänhet, enligt förslaget, vara 7, och således för Finsk Råg, 3 | R:dr. Tvär frakt och omkostnader tagas i beräkning, skulle då Rågen i Finland kosta \ å 5 R:dr, för att här säljas för 9. Äfven detta tror jag ganska sällan kunna inträffa.
Jag anhåller att till fullständigande af de skäl, jag anfort, få förena mig med hvad Hr Cederschjöld nu yttrat, H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt, Gust.: Jag var frånvar. då Hr Crusenstolpe uppläste sitt anförande, och jag kan således icke bedöma dess innehåll. Jag har endast hör! Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 10 December f. lfl. 3oi Konungens Nådiga omsorg att äfven i denna angelägenhet, så vidt tillgångar det medgifvit, i stöd af nämnde reglering, befordra framgång och nytta. Men intagen af det ämnets stora föremål, som under alla synpunkter påkallar en nära uppmärksamhet, och utgående från den grundsatts, att Sveriges Cavallen blir starkast, då det kan erhålla Svenska hästar, har jag i flera år för mig sjelf anställt många försök med hästars rätta uppfödande till härdad kraft och natur, samt dervid utrönt de betydande brister, hvilka hos oss råda och troligen äro orsaken dertill att de bäst^ utarbetade planer för vinnande af hästafvelns förbättring ännu länge motarbetas. För mig har visat sig tydligt, huru den anstallt, som vidtogs till nedläggande af Ottenby Stuteri och förändring till inskränktare omfattning af Strömsholms och Flyinge Stuterier, verkade olyckliga resultater. Från Strömsholm afskiljdes Kungsöhr, som äger de yppersta lägenheter till föhlens rätta uppfödande till och med 3:dje året (i min tanka den mäst ömtåliga ålder för origtig vård och behandling), och deremot qvarlemnades de med dystränder försedda alla Strömsholms beteshagar, i hög grad osunda för föhlen, som endast af denna orsak nu kunna anses behäftade med flere felagtigheter och gifna svaghetstecken. Jag har sett den vackra Manegen, hästkunskapens och hästkännedomens practiska Arbetsskola, inom oss småningom för - 3o2 Ben 10 December f. m. svinna af brist på hästar dertill.
Man bör dessutom besinna, alt 5 år äro långa: och att då Konungen, för oförutsedda händelser under hela denna tid, icke har någon annan tillgång, än det ifrågavarande mindre creditivet, vore det icke välbetänkt af Rikets Ständer att, för en brist af 100,000 eller i5o,ooo R:dr, sätta Konungen i nödvändighet att sammankalla en urtima Riksdag. Jag tillstyrker derföre, alt det mindre Creditivet Den 4 F e b r u a r i i e. ift. må, på sätt StatsUtskottet föreslagit, fastställas till i million, men fördelas sålunda, att hällten deraf anslås till utomordentliga försvarsanstalter, och hälften till andra högst vigtiga och angelägna ändamål; samt anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskalken härå täcktes framställa proposition. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde proposition på bifall till Utskottets Utlåtande. Ropades Nej. I anledning hvaraf Hans Excellence hemställde, om Iiidderskapet och Adeln fann för godt att, på sätt Grefve af Ugglas föreslagit, gilla Utskottets Utlåtande, endast med den förändring, att af det mindre Creditivet, hälften, eller 5oo,ooo R:dr, borde vara att tillgå för oundvikligen nödige anstalter till Rikets försvar, och hälften, el5oo, ooo R:dr, för andra högst vigtiga och angelägna, utomordentliga behof. Ropades Ja.
Vid omläggning, som för några år tillbaka verkställdes med understöd från statens medel, å flere delar af iandsvägarne inom denna ort, biel' ny väglinie framdragen öfver ofvannämnde kärr, hvarest så kallad Polsk väg, med grundläggning af gärdsel och f'aschiner anlades. Denna grund har emellertid, å en punkt ute på kärrets djupaste del, troligen verkställts mindre noggrann! af arbetsentreprenörorne, så att ett stycke utaf vägen, 400 fot långt, småningom börjat undergå sjunk ning. I mån som detta fortgått hafva de väghållningsskyldige påfört allt mera och mera fyllningsämnen; härigenom har trycket å underbädden, igenom den ständigt förökade tyngden, blifvit så starkt, att bädden slutligen brustit sönder och landsvägen sjunkit under mossens yta, så att vatten börjat stiga öfver färbanan. Sedan plan upprättats till förrättande af påfyllning, på det att jordmassan 3!) Beräknad kostnad lieviljadt stats i gilladt förslag. bidrag. Riksmynt. skulle komma att nedtränga ända till mossens fasta botten, har K. M:t den 21 Mars innevarande år täckts i Nåder gilla detta företag, dertill statsunderstöd blifvit beviljadt att utgå från Riksstalens (i:le Hufvudlitel, och är kontrakt om arbetets utförande detta år, genom Direktion som menigheten utsett, af Vägoch Vattenbyggnads-Styrelsen antaget den 8 näst lidne Augusti 5,485: — 5,485: Dessa nu uppräknade anläggningar af nya vägsträckor, samt omläggningsoch förbättrings-arbeten å äldre väglinier, fördelade i 40 särskilda företag, hvilka, dels af medel som vid senast förflutna Riksmöte för ändamålen afsattes, dels ock ifrån tillgångar å Riksstatens 6:te Hufvudtitei, erhållit bidrag under denna statsregleringsperiod samt till utförande vidtagits, uppgå till en sammanräknad väglängd af 35 mil 5!,446 fot.
Dito från Trondhiem till Stadtland. 240 Den 17 Augusti f. m. N:o 13. Norriges kust från Stadtland till Karmö sund, med Ilctlands-öarne. „ 14. Skagerrack med nordöstra delen af Nordsjön. „ 15. Vestra delen af Nordsjön med kusten af Scotland. „ 16. Ostra delen af dito med Hamburgska bugten. „ 17. Södra delen af dito med Hoofden. 24.) ’’ 25 | Engelska canalen med uppgående grunden. Franska bugten. „ 27. Nordvestra kusterne af Spanien och Portugal. „ 28. Gibraltar sund med tillgränsande haf. Kust-Chartor : Lit. A. Bohus-bugten etc. ifrån Christiania till Götheborg. „ B (i 2 delar). Kattegatt ifrån Götheborg till Sundet, med Jutska kusten. C. Sundet emellan Sverige och Danmark. „ D. Ilanö-bugt och hamnarne ifrån Ystad till Ölands södra udde. „ E. Calmar sund med Öland (ny år 1843). „ F. Norrköpings bugt ifrån Calmar sund till Landsort. „ G. Gottland med Fårön och Gottska Sandö. „ //. Stockholms Skärgård ifrån Landsort till Öregrund. „ /. Alands och Abo skärgårdar, från Alands haf till Hangöudd och Löpertö. „ K. Vestra delen af Finska viken, ifrån Ilangöudd till Orrengrund. „ L (i 2 delar). Östra delen af dito, ifrån Orrengrund och Hogland till S:t Petersburg. Dagö och Ösel med närliggande del af Estland. , N. Rigiska viken med „ O. Kurlands kust till Libau.j „ P. Memels bugt ifrån Libau till Brusterort. „ Q. Danzigs bugt ifrån Brusterort till Rixehoft. „ It. Pomerska kusten samt) „ S. Bornholm. ) „ T. Meklenburgs bugt med ingången till Belternc. „ U. Södra delen af Belterne. „ F. Norra delen af dito. Ä. Insjöarne Mälaren och Hjelmaren.
Ständer fastställda årliga anslag under de vid hvartdera fästade vilkor, nemligen: a) till Bokhållaren vid' Banko-diskontverket G. A. Oudars enka, Annette Rundqvist R:dr 300: b) till Vaktmästaren vid Banko-diskontverketForss boms enka, Sara Gustafva Hagberg ... » 112: 50. c) till Kanslisten vid Banko-diskontverket, Assessoren Th. Claessons enka, Vendela Margaretha Malmborg » 225: — d) till Kamereraren vid Lånekontoret i Malmö S. G. de Marés enka, H. C. Redewegh » 500: — e) till Bokhållaren vid Lånekontoret i Göteborg J. P. Anderssons enka, Charlotta Tronell » 300: — f) till Registratorn vid Lånekontoret i Malmö H. Gullanders dotter, Charlotta Gullander » 300: — g) till Vaktmästaren vid Banko-diskontverket Erik Sjöberghs enka, Catharina Christina Sundgren » 75: — h) lill Banko-ombudet vid Lånekontoret i Malmö Carl Adolf Nordströms enka, Clara Sofia Nordström » 475: — i) till Kamereraren i Banken A. A. Drakes enka, S. Löfvenius » 175: — k) till enkan Louise Wigström, född von Schwerin » 300: — I) till Advokatfiskal i Banken N. A. Heurlins enka, H. C. Lind » 175: — m) till Revisorn i Banken A. G. Örlings enka, Anna Bayard » 200: — tillsammans R:dr 3,137:50. 2:o) af besparingarne på anslaget till ofvanberörda dispositionsräkning ega Fullmägtige utgifva ersättning för utarbetande af fortsättning intill närvarande tid af det register öfver Bankens handlingar, som till och med år 1825 blifvit upprättadt. Mom. 2.
Antingen nu detta var namnet på en verklig person eller icke, så framginge det af den omständigheten att både Brauner och hans älskarinna användt samma underskrift, att Brauner stundom uppträdde med detta namn. Det kunde sålunda leda till hans upptäckande. Men i ögonblickets brådska hade han tagit det namn, som utom hans eget låg närmast till hands. Huru stor del hade Brauner i eldsvådan? Hur stor del hade han i Danielssonska fabriken? Hur stor del af assuransbeloppet väntade han sig? Ja, det var detta detektiven åtagit sig att besvara. Hammar funderade mycket på, om han handlade riktigt, då han åtoge sig ensam utredandet af denna sak. – Min affär är Brauner! hade han sagt till sig sjelf. Härmed menade han det eller de begångna brott, hvarom det anonyma brefvet talat samt följderna af detta brott. Mordbranden kunde ju vara en af följderna, ehuru den ännu tedde sig såsom ett fullt sjelfständigt brott och icke i någon mån tillkommen för att dölja ett föregående. Dessutom, branden låge helt och hållet utom hans verkningsområde, och det enda hvarmed han reglementsenligt hade att befatta sig i denna sak vore utredandet af huru stor andel Brauner hade i detta brott, om han nu hade någon andel alls. Ty detta var ännu endast en aning, ett löst obevisadt antagande. Mordbranden i öfrigt och Danielssons samt naturligtvis äfven Brauners skuld dertill tillkomme ordningsmakten på platsen. Hur skulle Hammar handla i detta fall. Han hade nog sjelftillit att tilltro sig ensam kunna utreda saken, i hvilket fall E–tuna-polisen dock ej skulle gå misste om ett större brottmål; ty sjelfva den formella utredningen och behandlingen skulle blifva deras sak. Risken var emellertid härvid ganska stor; ty misslyckades han i denna affär och det upptäcktes att han handlat med större sjelfständighet än han bordt, så vore hans afsked från detektiva polisen gifvet. Men hellre vågade han denna risk, än han anförtrodde sig och sina misstankar åt E–tuna polismyndigheter.
I öfrigt och med fullkomligt instämmande i hvad en värd Talare, Herr Grefve von Platen, anfört, angående olämpeligheten af Statens hufvudsakeliga deltagande i Spannmåls, handeln, må mig dock tillåtas yttra den öfvertygelse, att ett land såsom Sverige, der vissa Provincer t. ex. Dalarne och Jemtland under ett hårdt climat ofta åro blottställde för missväxt, utan att äga det läge, som med lätthet medgifver tillförsel af Spannmål, både menskligheten och det allmänna bästa lärer påkalla en verksammare åtgärd till deras unj derstödjande vid verklig hungersnöd, än i andra af climat och för enskilda industrien fördelaktiga Jocalförhållanden mera gynnade länder kan behöfva», äfvensom orntankan synes fordra, att Staten söker vinna ett sådant ändamål genom atändige Den 17 April f. m. 337 ständige förråder, för att såmedelst vara oberoende af möjeligheten eller den större eller mindre lättheten till inländsk eller utländsk upphandling i sjelfva behofvets stund1 detta afseende synas Riksens Höglofl. Ständer böra bestämma, huru stort Spannmåls belopp i Kronans förråder alltid bör finnas, och efter hvilka grunder det, till den del det icke ingår genom Kronan behålloe räntor, bör upphandlas. Då erfarenheten visat, att missväxter i Sverige oftast äro partielle, sällan allmänna, skulle ett förråd af 200,000 å 300,000 tunnor troligen göra för de fleste fall tillfyllest om det oförryckt tillhandahålles för detta ändamål, utan att användas för Kronobränherierne, hvilka, såsom inskränkande utrymmet för den enskilda industrien, utan att tillskynda Staten synnerlig vinst, torde böra indragas. Om någon annan, än torrkad säd icke upphandlas och om Räntegifvarne äfven på tjenligt sätt uppmuntras, att torrka den spannmål de till Magazinen lefverera, skulle sädesföråderne en längre tid kunna förvaras, utan att Styrelsen behöfde besörja om försäljning deraf, hastigare än omständigheter dertill föfanledde.
På detta bref, som i bevittnad afskrift ligger LAURA (tar fram ett bref). på förmyndarkammaren. ANDRA AKTEN. RYTTMÄSTARN. Hvilket bref? LAURA (drar sig ut baklänges mot venstra dörren). vansinnig! Ditt! Din förklaring till läkaren att du är RYTTMÄSTARN (betraktar henne stum). LAURA. tyvärr nödvändig far och som försörjare. Du behöfs inte mer, och du får gå. Du får gå sedan Nu har du uppfyllt din bestämmelse som en du insett att mitt förstånd var lika starkt som min vilja, efter som du icke ville stanna och erkänna det! RYTTMÄSTARN (går till bordet; tar den brinnande lampan och kastar den mot Laura, som dragit sig ut baklänges genom dörren). Tredje Akten. Samma dekoration som förra akten. Men en annan lampa. Tapetdörren är barrikaderad med en stol. FÖRSTA SCENEN. LAURA. AMMAN. LAURA. Har du fått nycklarna! AMMAN. ur herrns kläder som Nöjd hade ut till borstning. Det är således Nöjd, som har jouren i dag. AMMAN. LAURA. Fått dem? Nej Gud hjelpe det, men jag tog Ja det är Nöjd sjelf! LAURA. Ge mig nycklarna! Ja, men det är rent af som att stjäla. Hör AMMAN. frun hans steg deruppe. Fram och tillbaks, fram och tillbaks. TREDJE AKTEN. LAURA. Är dörrn väl stängd? AMMAN. Ja då, nog är den väl stängd! LAURA (öppnar chiffoniern och. sätter sig vid klaffen). gäller att med lugn söka rädda oss alla. Hvem är det? Det är Nöjd. LAURA. (Det knackar). Lägg band på dina känslor, Margret. Här AMMAN (öppnar dörren till farstun). Låt honom komma in! Depesch, från öfversten! NÖJD (in). LAURA. alla patronerna som fans i gevär och väskor? NÖJD. Tag hit! (läser) Så! Nöjd, har du tagit ut Det är gjordt efter befallning! Vänta då derute, tills jag besvarat öfverstens LAURA. bref!