Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
vanor obekant vilja saga detsainnia, som yttrades af en fin hiifviidstadsdam, livilken en dag, just som vafvarna voro i gång, besökte en kvinlig folkliögskola: l me ii a r nii detta något för allmogen? Det ar ju alldeles inodernt! 2 Man får ej glömma, att denna konstslöjd just liaft. sitt liein Iios bönderna, o111 icke iirsprungligen, s&amp; dock sedan lhngliga tider; att utan dein den helt visst skiille varit bortglönid; att den i vissa orter af vårt land, sarskildt i Skåne, an i dag allinäiit idkas på landet och att, lika litet soin forna dagars allmogekvinnor upphörde att vara praktiska ocli dugliga, för det de kunde vafva vackra, solida saker, soin gingo i arf från släkt till slakt ocli annii väcka vår beiindran, lika litet behöfva vår tids kvinnor, för det de äro hemmastadda i vacker handaslöjd, upphöra att vara dugliga i all huslig gärning. Folkliögskolans iippgift ar ock att lära sina elever förstå, att livarje kvinna bör vara duglig i sitt kall, landtbrukarens dotter i sitt, ämbetsnianiiens i sitt. ngen ingen klass har iiteslutarrde rätt att kunna tillverlca sinakfalla arbeten och hemmet prydande ting. Det vore önskligt, att personer ur herremannaklassen behjärtade detta samt vaktade sig för att, d % nya kvinliga folkhögskolor grundas, i detta stycke göra sig till förmyndare öfver en både sjalfständig och oftast välbergad allinogeklass.
Meningen torde dock, vara den, Dca 12 Mars f. m. att föredragning af dessa mål genast skall ske blott i den händelse, att remiss vägras; hvarföre jag anhåller, att rättelse i öfverensstämmelse härmed må varda iakttagen uti ja Sedan i anledn. häraf följande tillägg blifvit gjordt vid slutet af ja-propos:n: och, i fall remiss deraf beviljas, till dess StatsUtskts utlåt, deröfver inkommit och a fg jörts, hlef voter:spropos:n af R. o. Ad. godkänd. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 75. Nej — 3o. Frih. Rantzou, Joh. Al b.: Jag får anmäla min reservation emot beslutet, emedan jag är öfvertygad, att det af H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt afsedda ändamål kunnat vinnas utan föregången remiss till Utsk. Hr Hjärne: Äfven jag anmäler min reservation emot beslutet. Om det än icke är omöjligt, att något nyttigt kan åstadkommas med remissen, så anser jag dock troligare, att det nya uppskofvet med afgörandet af JBondeSt:s inbjudn. leder till ett resultat, som är rakt motsatt det, man önskar. Id. II. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m. In fidem protocolli, FO. Silfverstolpe. Thorsdagen den 12 Mars i835. Plenum kl. 6 e. m. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabi-.: För att så mycket förr vinna slut i den fråga, som på f. m. utgjorde öfverläggningsämne, hemställer jag, att R. o. Ad. må besluta, det H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedts då väckta motion må uppföras först å föredragningslistan för nästa plenum. Den af Gr. Gyldenstolpe gjorda hemställan blef af R. o. Ad. bifallen. Företogs till pröfning Ridd.Utsk:s d. 2 dennes på bordet lagda memor., ang:de omtäckning af Riddarhusets tak. Hr Gunther, Carl Gust.:
R:dr 23 sk. 2 rst. för år 1876, till deltagarne i sänkningen af sjön Lången och upprensningen af Kräftån inom samma härad, å 7,700 R:dr, dito dito af 385 IRdr jemte dito för åren 1850 med 1879, och 384 R:dr 28 sk. 9 rst. för år 1880, » Löjtnanten C. J. H. Ramsaij, för utdikningen af Redeberga egendoms andel i Mönarps Mossar inom Marka socken af Wilske härad, å 1,000 R:dr, dito dito af 80 ll:dr jemte dito för åren 1853 med 1866, och 40 R:dr för år 1867, » deltagarne i utdikningen af Dagsnäs och Höryda samt en del af Stora Bjurums mossar inom Gudhems härad, emot årlig inbetalning, efter 1860 års slut, af 8 procent å hela lånesumman, dervid 2 procents ränta beräknas för kapital-återstoden, inom Orebro län: till deltagarne i sänkningen af Mosjön samt rensning af Kumla, Täby och Aby åar inom Örebro, Kumla och Sköllersta härader, emot dito dito dito » dito i dito af Lindesbysjön och upprensgen af Rastelfven inom Jernboås socken af Nora bergslag, å 1,450 R:dr; hvilket lån skall återbetalas genom erläggande årligen jemte krono-utskylderna af 116 R:dr för åren 1858 med 1871, och 60R:dr41 sk. 10 rst. för år 1872, inom Wermlands län: till deltagarne i sänkningen af sjön Björltlången inom Nyeds socken och härad, å 2,200 K:dr; dito dito af 176 R:dr för åren 1852 med 1865, och 88 R:dr för år 1866, » sedermera aflidne Lagmannen Å. P.
liar, orii innii s % vill, ultra iiioderiit; delcoration.eii, deii f örtjiisan de atelierii, lioi~stiiiiren f i h iiordeii. och liaiis iiliga fin? allt iir mtida. Och a.f \ reii ii~iinniskorn~xs lynnen och kiiiislor och iittyckssiitt iiro s i; meii cliirföi. verkar ock det liela s i gripande. Har iii. riii icke den fria kiirlekeii stallcl iiiidei. debatt, riieii Iiar visas liiii:. ett osedligt iikteiiskap ledei: till alldeles sainiim koiisekvenser, till saiiiiila sjalfiiiorclets förtviflade besliit. : Den sl.ii tsceii, soin iitaspelas iiiellaii (le bhch iniilrarna ar i sj alf va vei.l; et blott t.11 iippgöi ' else af clei: .as förflntiia lif, diii. njiitiiiiig och lidelse och deil rent iiiatei; iella sinliga 1ifsgliid; jeil varit bestiirniliaiid (+. ICaii, iiiaiii: eii, liacle dock sin I; oiistiiiiïsii~~] ~gift a t t radila sig p&amp;, Iioii, lii~st~: ~iii, lii~dp. intet ocl! gick till botteii,- och icke eiis inodei~slcapet kiiiide 1iLll.a Iieiiiie uppe Dialogeii med siiin starka uttryck, siria iitslnngarle repliker, livilka ti %ffn 1.ikt piskslag, ar fiil1.t clraina.tislr. 3 ' Iriii s w och liöi. scen eii iitspelas sorii inf öl: shia ögoii.
B(i Register.' i - och Oeconomie-Utskottets Memorial,' angående Gränsetullarnes afskaftande å Norrska sidan, IV. 773. angående Mätare - Penningars afskaffande, IV. nog angående förbud mot anläggande af så be*, skaffade vattenverk, hvarigenom, förmedelst uppdämningar, angränsande ägors uppodling och förbättring hindras m. m., IV1181. angående höjden utaf laggilld Gärdesgård af sten, IV. 1187. angående inrättande af en praktisk Bergsskola, IV. 1190. angående att, vid påkommande durchmarcher, inqvartering i Städerna allenast måtte granda sig på Hus och Tomt, IV. 1193. angående Saltpeter Näringens tillstånd i Riket m. m., IV. 1300. angående medel till vaccinationens befrämjande, IV. 1338- angående Indelta Regementernas beklädnadssätt, IV. 1348. angående ett Stats-SjöAssurance-Contoirs inrättande i Stockholm, IV. 1377. angående Riksdags-Relationers infordrande, IV. 138a angående huruvida någon Embetsman borde kunna äga rättighet, att förbjuda invånarne i en ort att hvar som helst inom Riket söka arbete, IV. 1388- ang. Magistraternas, uti Landshöfdinge-Residensen, rättighet att utfärda pass, IV1495'- angående den vissa Hemman ålaggde Kro* nobrefbäring, IV. 1498. angående nödiga föreskrifter i afseende på Skogshushållningen vid Bergsmanshemman, som af andra än Bergsmän inköpas, V. 71* äng åtskilliga Fyrbåkars anläggande* V.^92. Be - 6 Register.
Sjelfva Staden, sorn förut var indelad uti .344 hela tomter, förutan 3:8 projecterade, men ej begagnade, samt på de förstnämnde var tätt bebyggd med 217 hus och gårdar, ödelädes natten emellan den 4 och 5 October 1834 af en häftig vådeld så totalt, att endast 18 smärre hus i Stadens yttre delar blefvo qvarstående jemte Kyrkan, Landshöfdinge-residensets Corps de Logis, Krono-bageriet och Länshäktet, Efter föreslagen och af Eders Kongl. Maj:t i Nåder fastställd förbättrad plan är Staden nu mera betydligt utvidgad, och antalet af hela tomter 433, som för det mesta redan blifvit bebyggde med 191 nya enskilde hus och gårdar, mer eller mindre fullbordade, deribland 3 af brändt tegel, 4 af obränd t sågspånstegel, 24 af kalkbruk och 160 af träd, hvarförutan Läns-lazarettet är åter uppbygdt samt grunden lagd till flera enskilda nya hus; men Stadens publika byggnader, nämligen: Rådhus, Skolhus och Presthus äro ännu icke påbörjade, ej eller den i stället för afbrände flyglar ne ifrågakomne tillbyggnaden å Läns-residens-huset. Den antagne nya planen afser, i första rummet, att bereda åt handel, sjöfart och näringar alla de fördelar Stadens förträffliga läge erbjuder, och är för öfrigt beräknad att, jemte Stadens förskönande, öka tillgången på rymliga oell sunda boningsplatser, samt för framtiden sätta Staden i säkerhet mot större eldsvådor, för hvilket ändamål Staden blifvit genom torg och öppna platser skiljd från öster till vester i 2:ne hufvuddelar, med 200 alnars afstånd emellan hvardera, och ytterligare, genom 2:ne, 30 alnar breda, afskärningsgator, från norr till söder, i 6 districter, äfvensom försedd med ny hamngata invid segelleden och med 2:ne nya torg. Såsom understöd i och för nya planläggningen, som förutsatte en mängd gamla byggnadstomters inlösen och inköp af jord till nya byggnadsqvarter, har Eders Kongl, Maj:t i Nåder anslagit 20,000
Westerås fögderi består af 16 socknar, nemligen S:t Ilians, Skerikes, Romfartuna, Skultuna, Harakers, Fläckebo, Hubbo, Tillberga, Badelunda, Irsta, Kungsåra, Kärrbo, Barkarö, Dingtuna, Lillhärad och Lundby. Fögderiet är fördeladt i 3 länsmansdistrikter, så att till ett distrikt höra östra delen af S:t Ilians, samt SkeLand. sh.-Emb. 2 Westmanlands län. Administrativ indelning. rikes, Romfartuna, Skultuna, Harakers och Fläckebo socknar; till ett annat: Hubbo, Tillberga, Badelunda, Irsta, Kungsåra och Kärrbo; samt till ett tredje: Barkarö, Dingtuna, Lillhärad och Lundby samt vestra delen af S:t Ilians; och i 10 fjerdingsmansdistrikter, så att Irsta och Kungsåra, Lundby och S:t Ilians vestra del, samt Skultuna, Skerike och S:t Ilians östra del hafva gemensamma Fjerdingsman, men de öfriga 7 socknarne hvar sin. Strömsholms fögderi består af 8 socknar, nemligen Rytterne, Säby, Svedvi, Kolbäcks, Munktorps, Bergs, Ramnäs och Sura. Fögderiet är fördeladt i 3 länsmansdistrikter, så att till ett distrikt höra Rytterne, Säby, Svedvi och Kolbäcks socknar; till ett annat: Munktorps och Bergs; samt till det tredje: Ramnäs och Sura; och i 7 fjerdingsmansdistrikter, så att Ramnäs och Sura hafva gemensam Fjerdingsman, men de öfriga 6 socknarne hvar sin. Kungsörs fögderi består af 12 hela och 2 större eller mindre delar af andra socknar, nemligen Arboga lands, Björskogs, Himmeta, Medåkers, Skedvi med undantag blott af i mantal, en del eller 151 mantal af Fellingsbro, Torpa, Kung Carls, Setterbo, Kungs-Barkarö, Köpings lands, Bro, Malma och Odensvi.
Man luusagt att ett hinder derför ligger derutinnan alt valen skulle anställas distriklvis. Jag kan icke upfatta delta hinder. Vi känna alla att del finnes personer, som förmå att inlägga odödlige förtjenster genom kringspridande af vallistor och dylikt. Det är ganska säkert, att sådana personer vid de ifrägavartde valen icke skulle saknas. Om således en Adelsman, som vore af utmärkt anseende i sin trakt icke råkade all behaga det parti, lika godt hvilket, som möjligen i en framtid bemäktigade sig voteringsmachineriet, sä skulle följden blifva, atl denne Adelsman, endast derföre att han vore Adelsman, sattes ur tillfälle att representera sin hembygd, emedan han såsom Adelsman ej finge väljas i annat Stånd; och att få representera sin hembygd är väl ändock det vackraste mål man kan eftersträfva. Om man icke antager detta bevis, så ligger i fortsättningen i §:n .äfven ett bevis derpå, att man icke. haft lill syfte alt utbilda R. o. Ad. åt delta håll. Der står nemi. alt ofrälse Ståndspersoner, som på grund af Kongl, fullmakt innehafva eller förut 24 Den )5 Februari f. m. innehaft tjenst å Rikets stat skola distriktvis inora sig välja Riksdagsmän. Jag vet icke huru del är i andra trakter at Riket, men i min ort är det så, alt de största ofrälse jordägarne, som hafva största inflytandet i sin trakt, äro just de, som icke hafva varit embetsman. Aoledn:n dertill är ganska naturlig. Det finnes ett ordspråk, som säger: ”1 kronans tjenst blir man salig, men icke rik” och jag tror just alt det är eli undantag om ibland våra förmögna ofrälse jordägare finnas personer, som varit embetsman. Denna klass af ofrälse jordägare, som jag likväl anser vara en ibland de största och mäktigaste klasser i riket, den är således icke inrymd i R. o. Ad:s representation. Dessa skäl anser jag vara af sådan vigt, all jag icke såsom Svensk Adelsman tror mig kunna bifalla förslaget. Emot förslaget i allmänhet, har jag äfven den anmärknra att det är bygd! på Stånd.
Annu ett skäl, hvarföre det vore tjcnligare alt hafva seminarierna förlagda i Stockholm än i universitetsstäderna, är det allmänt kända förhållandet, att vid vära universiteter de theoretiska studierna äro så alldeles öfvervägande, alt de icke lemna tillräckligt rum för tillämpande öfningar. Jag tror, att dessa kunna för skollärarne blott inom Stockholm vinnas i tillräcklig utsträckning, genom den ofantligt stora mängd af skolor af alla slag, som här finnas. Dessa mina anmärkmr så väl i afseende på Ilr Wcsterstrands motion om skolverkets organisation, sorn angående Hr Lagergrens förslag om skollärare seminariers inrättande, torde fä åtfölja remissen till vederh. Utsk. Ilr Westerstrand, Pehr: Jag anser mig ej höra upptaga R. o. Ad;s lid med ali besvara alla de detaljer, som emot milt förslag till förändrad reglering af läroämnena i de allmänna elementarläroverken blifvit anförda, och jag anhåller blott att få nämna följande. Man har antingen ej förstått eller ej velat förstå milt syftemål med förslaget, som är en bättre hushållning med ungdomens tid och ett tillfälle för alla alt få lära hvad som för det allmänna medborgerliga lifvet hlifver dom nyttigt. Derföre har jag föreslagit, alt de nu särskilda lärdomsoch apologistskolorna må förenas lill en elementarskola; men jag har dermed ej velat från den allmänna elementar-undervisningen utestänga lärdomen, för hvars bibringande tillräckligt utrymme skulle finnas i gymnasium. Om, med de tvenne särskilda skolornas bibehållande, t. ex. en gosse insättcs i lärdomsskolan och, efter hans genomgående af densamma, det utrönts, att han för lärdomen ej haft någon fallenhet och fruktlöst skulle försätta cursen deri, är det ej då illa bestäldt, att han, såsom äldre, måste börja en ny curs i apologistskola!), för alt få lära hvad i lifvet hlifver honom nyttigt?
Någon calcul öfver beloppet af de anslag af sistnämnde beskaffenhet, som inbegripas uti de poster, ofta åberopade Summariska Uppgift under nyssberörde 3:ne titlar upptager, kan väl icke af Comiterade åstadkommas, enär sådant skulle erfordra serdeles besvärliga undersökningar, hvilka, såsom icke af verkligt behof påkallade, ej ansetts böra vidtagas; men berörde belopp är så obetydligt, att det icke kan inverka på beräkningen af de utbetalningar i contant, som genom indelriingarnes indragning skulle komma alt ega rum, serdeles som liqvid för de indragna räntorna inflöte vid samma tid, då, enligt Comiterades bär ofvan framstälde förslag, ersättningarne borde utbetalas. Med de under titel: Städers friheter afförde poster är förhållandet sådant, att de till det mesta utgöras af räntor och tionde å Städerne donerade hemman och lägenheter, ifrån hvilkas erläggande befrielse vunnits. Då dylika hemman och lägenheter till stor del redan blifvit både med mantal och räntor ifrån Jordeböckerne uteslutne, samt sådant, der det ej redan skett, bör vid nya JordeboksLiggarens upprättande iakttagas, blifver deraf en följd, att afföring af så beskaffade räntor sedermera icke vidare ifrågakommer. Men, för så vidt under denna rubrik förefinnas andra anslag af hemmans räntor och tionde, såsom förhållandet t. ex. är med de räntor, Götheborgs Stad åtnjuter af Säfvedals Härad, anse Comiterade dem böra indragas samt ersättas efter samma grunder, som här ofvan blifvit i afseende å öfriga under denna afdelning upptagne räntor föreslaget; dock att ersättningen till Städerne för hvarje år, vid dess slut, utbetalas. Då de anslag, hvilka, i följd af hvad Comiterade i det föregående tillstyrkt, kunna varda anvisade i stället för indelningar, synas böra, på sätt Rikets Ständer vid sednaste Riksdagen jemväl antagit, erhålla lika helgd, som Indelningsverket, tro 13* 100 Comiterade vid indelningarnes indragning böra fästas det vilkor, att dessa anslag icke utan Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers sammanstämmande beslut må förändras.
Utskottets yttrande i 3:dje punkten, hvarigenom Utskottet afstyrkt Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts nådiga begäran, att Chefens för Statistiska Tabell-kommissionens Central-byrå aflöning, som nu utgör 4,500 Kalr, 22 Sialt-lJltkölleln Lllålandt N:o 159. måtte varda till 5,000 R:dr förhöjd, är af Borgareoch Bonde-Stånden godkändt: hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit Kongl. Maj:ts omförmälda framställning; och torde i anledning häraf omröstning få anställas enligt denna proposition : »Den som godkänner Stats-Utskottets afstyrkandc af den förhöjning, Kongl. Maj:t äskat uti Chefens för Statistiska Tabell-kommissionens Central-byrå aflöning, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kominer bemälde Chels aflöning att förhöjas med 500 Palloch således utgå med 5,000 R:dr.» 36:o. Uti 5:te punkten hade Utskottet hemställt, det Rikets Ständer måtte medgifva att, på sätt Kongl. Majit föreslagit, i stället för till Statistiska Centralbyråns frenne tjenstemän å staten nu uppförda löner, en summa, motsvarande dessa löners sammanlagda belopp, eller 9,000 R:dr årligen, anvisas för att mellan de tre tjenstemännen lika fördelas; — och är denna Utskottets hemställan af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallen ; hvaremot Borgareoch Bonde-Stånden beslutat, att anslaget för nämnde byrå skulle, såsom hitintills egt rum, emellan tjenstemännen derstädes sålunda fördelas, att Sekreteraren undfår 4,000 R:dr samt de tvänne öfrige tjenstemännen, Archivarien och Revisorn, hvardera 2,500 R:dr. För votering i denna fråga föreslår Utskottet följande proposition: »Den som bifaller Kongl.
I anseende härtill har motionären föreslagit, att en ny tionde reglering måtte verkställas så, att hvarje socken kunde få sigen eller två löntagare lilldeldte; förmodande motionären, att sådant blefve fördelaktigt ej mindre för tiondelagaren, som då finge sin spanmål från en i stället för från flera orter och af ett i stället för flere slag, ulan ock för tiondegifvare!!, som då kunde finna en fördel uti spanmålens levererande in natura. Räntors och kronotiondens anvisande till löntagare, inrättningar m. fl., medföra ostridigt för räntegifvaren högst väsendtliga olägenheter, enär den räntetagare tillagde rätt att få de räntepersedlar, som] kunna uppsägas till leverering forslade ända till 8 mil inom de norra länen, och till 6 mil i Rikets öfrige provincer från räntegifvarnes hemvist, lemnar räntetagarne tillfälle att fordra en serdeles hög lösen, som ränlegifvarne, för att undvika forslingsbesväret samt alla öfriga svårigheter, hvilka med levereringen in natura kunna vara förenade, vanligen måste underkasta sig. Dessa olägenheter ökas i samma mon, som hemmansegarne och åboer inom en och samma commun äro till räntornas utgörande indeldte på flere löntagare. Visserligen är till lindring i räntegifvares besvär genom gällande Författningar föreskrifvet, att räntetagare ej må anvisa räntegifvare till sådana levereringsslällen, dit man icke annorlunda än på obanade och Stalssamt Allm. Besv. o. Ekon-Utskottens Utlåtande, N.-o 101. okände vägar färdas kan, samt alt tiondeoch räntetagare böra iagttaga, att bönder i en och samma by, äfvensom, så vidt ske kan, grannar och nästgränsande hemman blifva till ett och samma levereringsställe anviste; men den lindring, sorn med dessa föreskrifter blifvit åsyftad, torde på många ställen, i anseende lill serskilda förhållanden, icke komma vederbörande till godo.
Om Svenska Jordbrukaren företager en alfvarlig, lugnt beräknad och försigtigt utförd Närigs-strid med sine grannar, så gör han val: hail har till allierad de Tull-afgifter, Botn läggas på den främmandes vahra, då hans egen är fri, men ali derutöfver, genom prohibjtioner sträckt medverkan, då fråga ar örn födoämnen för en Hufvudstads talrika Invånare, vore, i Utskottens tanka, hva rken lämplig eller billig. Hvad den värde Xjedamoten anfört om Bankens reveniier, hafva Utskotten här ofvan i den generela framställningen besvarat. Väsendtliga irringen kommer deraf, att Bankens egna utgifter icke blifvit beräknade högre än 100,000 II:d årligen: enär de likväl i sjelfva verket måste upptagas till 260,000 R.d. Utskotten nyttja detta tillfälle en gång för alla förklara, att lika så visst, tota vid de afgifne Förslagen till vidtagande medel och utvägar, många arindringar kunna billigen göras, samt att andre åtgärder må vara att föredraga dem Utskotten framställt; li-kaså säkert ar deremot, att Utskotten låtit _sig vara på det högsta angeläget uppgifva förhållandet med, den yttersta noggran het; helst de haft tillfälle, att från Bankens Embetsman, infordra Stats och Banio-Utskottens Betän&anden. 46$ nödige upplysningar Samt dem mot Bankens Böcker jemnfjjra och controllera. Hnruvida den värde Redamotens förslag,' att Banken genast borde inlösa alla Diskont-papper och Afskrifnings-Skulder, vöre för Sedelmyntets credit nyttigt, det öfverlemna Utskotten till Rikets Höglofl. Ständers eget bepröfvande. Man uppfyllde då visserligen löftet, att ej minska Rörelse-Capitälet, det är ed sanningi men man uppfylde ingalunda löftet, att icke öka det* ty Afskrifnidgs-Skulden är aldrig representerad.
M:t uli nådig proposition af den 4 Augusti näsllidue år gifvil Rikets Ständer tillkänna, hade Förvaltningen af Sjöärendena under den 14 Juli förlidna år i underdånighet anmält, alt, jemlikt från vederbörande inkomna uppgifter, kostnaden för de under loppet af år 1856 lill flottans .inkasernerade matroser och båtsmän utspisade matportioner utgjort: vid Carlskrona station för 226,835 portioner R:dr B:ko 41,997: 40. 1. , Stockholms , „ 95,873 „ , 20,445: 19. 6. „ Götheborgs depöt , 19,012 „ , 3,189: 39. 4. samt att, då den till bestridande af berörda kostnad disponibla del af manskapets gage endast uppgått: vid Carlskrona station till R:dr 28,255: 4. 4. „ Stockholms „ „ 12,949: „ Götheborgs „ „ 2,376: 24. — eller tillsammans R:dr 43,580: 28. 4. en brist således yppats af B:ko R:dr 22,042: 23. — deraf belöpte på Carlskrona station 13,732 R:dr 35 sk. 9 rst., på Stockholms station 7,496 R:dr 19 sk. 6 rst. och på Götheborgs depöt 813 R:dr 15 sk. 9 rst.; vid hvilket 190 Expedilions-Ulskotlets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 239. förhållande och då tillgång saknades lill fyllande af denna brist, Förvaltningen hemställt om icke, enär äfven för år 1857 en brist komme alt uppstå till minst lika belopp i disponibla lillgångarne för ifrågavarande underhålls-koslnad, E, K. M:t skulle täckas af Rikets nu församlade Ständer äska ett anslag al' 70,000 R:dr Runt till betäckande af omförmälda brister för begge åren.
Proposition N:o 66. att under de närmaste 20 åren 1864—1884 någon behållen afkastning ej kunde påräknas, hvaremot de årliga omkostnaderna skulle uppgå till 1,338 Riksdaler 50 öre, hvilka dock i någon mån skulle kunna betäckas genom försäljning af befintliga vindfällen; att under de derpå följande 20 åren 1884—1904 årliga afkastningen skulle uppgå till 606 Riksdaler och omkostnaderna till 1,105 Riksdaler 50 öre, och således utgifterna öfverskjuta inkomsterna med 499 Riksdaler 50 öre årligen; att under 20 år derefter, eller åren 1904—1924, afkastningen skulle uppgå till 1,276 Riksdaler och omkostnaderna till 1,105 Riksdaler 50 öre, och således afkastningen lemna ett behållet öfverskott af 170 Riksdaler 50 öre; saint att efter år 1924 och framgent Statens kontanta årliga behållning, efter afdrag af omkostnaderna, skulle komma att uppgå till 800 Riksdaler 50 öre. Härvid har Skogs-styrelsen anmärkt, att, derest icke, på sätt vid ofvanberörda uppskattning skett, bruksegarens högsta afverkningsrätt 734 stafrum ved beräknades, utan endast en afverkning, motsvarande dels det vederlag af 239 stafrum, hvilket genom Kongl.