Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, så kunde någon miss-summering icke ega rum, och derest, emot all förmodan, någon sådan inträffade, skulle den ofelbart blifva rättad genom Kongl. Stats-Contorets anmärkning vid den liqvid emellan Stalsoch RiksgäldsVerkeu, som hvarje år i Riksgälds-Contoret upprättas och, försedd med Kongl. Stats-Contorets påtecknade godkännande, Riksgälds-Contorets hufvudbok bifogas. Dernäst följer i ordning den så kallade årliga räntan iill Hans Majit Konungen, hvilken till hela beloppet på en gång hvarje år uttages. Hvad angår ränte-betalningarne på Riksgälds-Contorets obligationer, så kunde någre missräkningar icke gerna ega rum, då obligationerne äro ställde på jemna ioo:tal, och räntan för ett helt år, räknadt ifrån obligationens utgifningsdag, liqvideras; hvarförutan desse ränte-betalningar icke skulle kunna i Kongl. Kammar-Rätten conlroleras, enär sjelfva obligationerne, på hvilka räntebetalningarne afskrifvas, icke kunna, såsom verifications-handlingar, räkenskaperne bifogas förr, än desamma, såsom förfallne, varda inlöste. Serskilde Allönings-Expectanceoch Pensions-Stater äro af Rikets Ständer fastställde, äfvensom på Stat äro uppförde missräknings-penningar till Vexlings-Casseurerne, arfvoden för hufvudbokens upprättande och afslutandc samt till Tjenstemännen i Vexel-Bankcn och Post-Contoret. Och då desse utbetalningar med största lätthet kunna controleras blott genom Staternes jemförelse med de uti Cassa-räkningen afförde summor, så syntes någon serskild revision i Kongl. Kammar-Rätten af detta slags utgifter vara alldeles öfverflödig. Vidkommande slutligen utgifterne till så kallade Contors-expenser, hvilka i det hela utgöra ett mindre betydligt belopp, så verkställas desse utbetalningar efter de af Commissarierne pröfvade och godkände räkningar, hvilka till siffran blifvit i Revisions-Contoret granskade.
Med anledning af hvad sålunda blifvit anmäldt och hemstäldt, anser sig Utskottet, på grund af erhållna underrättelser, böra upplysa r att vid den under nuvarande riksdag verkställda tryckning af Borgare-ståndets protokoller blifvit upplagde 200 exemplar och af dertill hörande bilagor, eller de inom Ståndet väckta motioner, 25o exemplar; att de vid omförmälde tillfälle uppbrända exemplaren utgjorde hela den del af upplagan, som, enligt Rikets Ständers beslut blifvit till Rikgälds-kontoret aflemnad, för att derstädesdels förvaras, och dels vederbörande tillhandahållas; att för tryckningen af meranämnde protokoller betalts 11 r:dr 24 sk. arket: och för det dertill använda papper 2 r:dr 12 sk. riset; samt att, med beräkning af samma priser och med tillägg af den utaf Rikets Ständer bestämda ersättning för korrekturlåsningen, kostnaden för de förstörda exemplarens omtryckning; skulle komma att uppgå till omkring Åttahundra riksdaler.. toffel* Memoria*, F:n 33T. r afseende på tilde! ningen af Riks-ståndeus f rå 11 trycket utgifna protokoller under denna riksdag, hafva Rikets Stander, medelst bifallandel af Stnts-ntskottets memorial N:o 228, förordnat, att sedan, af'hvarje stånds protokollet-, jemte tillhörande bilagor, till Ståndets vid riksdagen närvarande ledamöter utdelts, samt för Ståndets arkif innehållits det härtill bestämda antal exemplar, skulle de öfverblifna exemplaren aflemnas lill Riksgälds-kontoret, hvarest fi exemplar borde serskildt afsättas, för att derstädes till framtida upplysningar vara alt tillgå; skolande de öfriga till
St:r sjelfva vid förra riksdagen pröfvat och godkännt behofvet af anslag. Detta är också det enda undantag från den af mig nyss antydda regel, som jag för min del anser böra vid denna riksdag göras. Villigt medgifver jag att ett nytt läroverkshus erfordras i Carlstad, men då man nödgas sätta en gräns för de ifrågasatta anslagen, kan jag icke se något annat Den 24 Augneti. 121 sätt att bestämma denna gräns, än efter den regel jag nyss nämnt. Reservanten har uti sin framställning åtnöjt sig med att begära anslag och lån af tillsammans 70,000 rdr, oaktadt kostnadsförslaget slutar sig på 163,699 rdr 95 öre, och man har således ingen säkerhet för att en lämplig och tillräcklig läroverksbyggnad skulle kunna uppföras för det begärda beloppet. På grund af hvad jag nu anlört. och förnämligast af det skäl, att denna anslagsfråga icke blifvit af K. M. pröfvad, anhåller jag om bifall till Utsk:ts framställning. Hr Olivecrona: Lika med den talare, som förut yttrade sig i denna fråga, nödgas äfven jag beklaga att Stats-Utsk:t icke ansett sig kunna tillstyrka det anslag, som Biskop Millén i sin reservation begärt. Utsk:t har dock icke kunnat neka att Carlstads läroverk behöfver ett ökadt utrymme i anseende till det på de sista åren starkt växande antalet af lärjungar. Uti sin motivering har Utsk:t vid denna punkt yttrat, att det ansåg denna brist kunna afhjelpas genom tillbyggnad af gamla läroverkshuset, men med den kännedom jag eger om läget för detta läroverkshus, tror jag att detta svårligen kan låta sig göra. Såsom hufvudsakliga skälet för afslag har man anfört, alt K. M. icke pröfvat förhållandet, men jag vill deremot endast anmärka, att detta icke skulle vara första gången, som R. St:r beviljat anslag, utan att K. M. förut pröfvat ärendet. På de skäl, som blifvit anförda i Biskop Milléns reservation, får jag derföre vördsamligen anhålla att R.
Bidderskapet och Adeln har val, ge. nom Protocoils-Utdrng af den 5:te i näsiförlidne manad, lill Ståts-Utskottets åtgärd återremitterat den, genom Kongl. Majliss Nådiga Proposilion, fram^älde fråga, om Pension för Enkc-Fru Gref. •vinnan Adlercreutz, hvarom Utskottet afgifvit dess Utlåtande under N:o 346; Men som Högvordige Prestc-Standet den 6:ie, Vålle fl. BorgareStåndet den 5 te och Hedervarda Bonde-Ståndet oen 2:dra i samma månad, gillat Utskottets yttrande, samtfiågan alltså, likmätigt 6g $. Bege rings-Formen, ar afgjord; så får Utskottet så* dant, i anledning af återremissen, vördsamli” gen anmäla.) Stockholm den 3 September 18*3. Ankom den 5 September 1823. Förnyadt Z/tlåtande, i fråga om Pension för Herr Landshöfdingen m. ni. Järta. St 11 *■ Ut »lott et» Be t ä n kand? n. 445 Efter det Stats-Utskottet, i dess den 3 sistl. Juli; afgifne Utlåtande ofver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om anslående af 2,000 R;drs Pension åt f. d.
S. D. Vid skedd föredragning af BancoUtskottets Betänkande N:o 17, angående de i Banken, emot deposistion af BancoSedlar lyftade Piastrar, fann Bondeståndet, att detsamma ej fordrar annan åtgärd, än att läggas till Handlingarne. S. D. Vid föredragning af Lagsamt Allm. Besvärsoch Economi - Utskottens Betänkanden N:o 71, angående yrkad förändring uti skyldigheten till vägarnes underhållande, fann BondeStåndet för godt antaga det af Utskotten föreslagna andra Alternativ, så att egare af Bruk och Qvarnar, samt andra dylika Lägenheter böra uti nämnde förbindelse deltaga; hvarjemte Betänkandet i öfrigt godkändes. S. D, Föredrogos och biföllos följande Utlåtanden; Statssamt AllmännaBesvärs* och Economi. Utskottens: Om medel till fullbordande af en \ Trot. Utdr. d. 6 Junii 1323. 315 väe-anläggning emellan Öfre och Nedre Ca* lix Socknar. Bevillnings-Utskottets: N;o 9, Om förändradt Uppbördsoch ConCrollssätt af de från Postverket Staten tillflytande medel. N:o 10, Om en föreslagen ny methode till Bevillningens utgörande och fördelning, samt fastigheters värdering. Lagutskottet. N:o 63, Rörande väckt motion, att frågor om Hemmansklyfningar och besutenhet må från LagmansRätt, lika med andra tvistemål, i vanlig besvärsväg, få fullföljas. N:o 64, Angående Expeditionssättet af Kgl. Majjts Nådiga Resolutioner å Besvärsmål. Lagsamt Allm. Besvärsoch EconomiUtskottens: N:o 72) Angående Byvägars anläggning och underhållande. N;o 73, Angående rättigheten till Grustägt I Prof. Utdr. d. 6 Junii 1823. 3 andras egor, till Allmänna vägars underhållande.
— V id betraktande af hvad sålunda blifvit anfördt, anser Utskottet be hofvet af tillökade anslag för Witterhets-, Historieoch Antiqvitets-Academien, så framt Academien skall motsvara sin bestämmelse, vara fullkomligen ådagalagdt samt förtjent af Rikels Ständers behjertande; Och Utskottet får derföre hemställa , att Rikets Ständer ville för Academien bifalla följande Stat: 4 StatsUtskottets Utlåtande, 'N:o 54. Löner: För Secreteraren, sora tillika är Riks-Antiqvarie och Gardes des Medailles 1,600: ,. „ Amanuensen ... 5oo: „ Vaktmästaren teo: oonn. Till Sandi tiga rne 1,000: , Bibliotheket 5oo: „ Tryckningskostnader 333: 16. — , Resekostnader ra. ra 566: 32.— Summa Zf,6oo: och att således ett till sistnämnde belopp förhöjd t anslag må varda för Academien å Stat uppförd 1; hvaremot Utskottet, som, hvad angår det af Academien uppgifne behof af i,5oo R:dr B:co till priser och jettoner, under åberopande af hvad här förut blifvit ytlradt, i fråga om anslag till Svenska Academien, i stället för dess förut åtnjutna rätt att, emot cours al pari, i Banken invexla silfver till jettoner, anser så beskaffade kostnader icke böra blifva föremål för Stats-anslng, utan, der de äro erforderlige, bestridas af Academiens egna tillgångar, funnit sig icke böra några medel för detta ändamål till anvisande föreslå.
Visserligen förekommer en mängd af dels bränd, dels öfvermognad, torr eller vindfälld och dels skadad skog, men genom å de flesta ställen naturlig återväxt å brandfälten återkommer skogen förr eller senare utan menniskohjelp i slutet stånd. Beståndet i sågverks-, bruksoch enskilda skogar, hufvudsakligen beroende af averkningen, skall här nedan undersökas. o A brandfälten i dessa är samma förhållande, som å kronoskogarne. Genom svedjande, särdeles i en del trakter af Medelpad, åstadkommes stor skogsöda, men genom kreatursbete synes ingen särdeles skada tillfogas skogarne. Deremot hafva från 1858 och 1859 årens somrar icke obetydliga sträckor af granskog blifvit skadade af insekter; men detta onda visar nu återgång. A kronomarkerna äfvensom å de till sågverken för mistad stockfångst anslagne skogar har hittills ingen årlig totalafverkning skett. Åtgärder hafva blifvit vidtagne för brandskadad, vindfälld och torr skogs upptaxering och försäljning för skogsplanteringskassans räkning från de förstnämnde. Genom utsyning till de privilegierade sågverken, nemligen inom Irsta revieret Mo, inom 2:dra revieret Lo, Kramfors och Ledinge eller Forse och inom 4:de revieret Gussjö och Oxsjö, hafva beredningsvis blifvit afverkade öfvermogna eller brandskadade träd, dels från de marker, som det förstnämnda sågverket numera erhållit, dels från behållna kronomarkerne och dels från de till nybyggen indelade marker. Den årliga utsyningen till Mo, Lo, Kramfors och Forse samt Gussjö och Oxsjö sågverk har varit 12,216 sågtimmer, som i penningevärde kan antagas motsvara 24,432 R:dr Runt, eller för alla fem åren 61,080 stycken timmer till ett värde af 122,160 R:dr, hvarvid anmärkes, att af hvarje timmer beräknas öfverhufvud 2 sågstockar, att för hvartdera sådant timmer beräknats ett värde af 2 R>:dr, samt att i stubböresafgift erlagts 121 öre för hvarje träd.
Så sorgsen, så sorgsen; hvad fattas Er? MAURICE. Mig fattas det som ensamt ger lifvet värde... HENRIETTE. Ni älskar henne icke längre alltså? MAURICE. Ni att hon här läst min dram, eller att hon vill se Nej, icke på det sättet jag förstår kärlek. Tror den? Ack! hon är så god, så uppoffrande och fini natt skulle hon anse syndigt! Jag bjöd henne en känslig, men att gå ut med mig och rusta om som gång på champagne vet Ni; och i stället för att bli kostade. Och när hon fick se priset, så gret hon! glad tog hon vinlistan och läste ut hur mycket den Hon gret derför att Marion behöfde nya strumpor! rande; men jag kan icke njuta af det! Och jag Det är ju vackert, om man så vill, det är rö- vill njuta förrän lifvet förrinner! Hittills har jag lefvat i umbäranden, men nu, nu börjar lifvet för mig! ANDRA AKTEN Klockan slår tolf. Nu börjar en ny dag, en ny tideräkning! HENRIETTE. Adolphe kommer icke! MAURICE. sent att fara till Crêmeriet. Nej, nu kommer han icke! Och nu är det för HENRIETTE. Men man väntar Er. MAURICE. mig att komma, och jag tar tillbaka. Längtar Ni dit! Så får man vänta! Man har tagit ett löfte af HENRIETTE. Nej för ingen del! MAURICE. Vill Ni hålla mig sällskap då? HENRIETTE. Gerna! om Ni håller till godo med mitt! MAURICE. kransen är värdelös om man icke får lägga den för Eftersom jag ber om det! Tänk att seger BROTT OCH BROTT en qvinnas fötter; tänk att allting är värdelöst om man icke har en qvinna... HENRIETTE. Behöfver Ni vara utan qvinna? Ni? MAURICE. En fråga! HENRIETTE. barhetens ögonblick är oemotståndlig? MAURICE. Vet Ni ej att en man i framgångens och rykt Det vet jag ej, ty jag har icke pröfvat det. HENRIETTE.
Andel den 19 Borgare-Ståndet den au Bonde-Ståndet den au Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ändring af 8, g och 10 SS i t'] Cap. Handels-Balken samt förklaring af 2 S i samma Capitel. (Lag-Utsk. Bet., N:o 15 och Uti. JN:o 66). S. A. K. Medelst den 1 Aug. sistl. år aflåten Nådig Proposition, har E. K. M. föreslagit Rikets Ständer att, med upphäfvande af 8. 9 och 10 §§ i 17 Cap. Handels-Balken, samt Förordningen den 22 Nov. 1791, angående städernes förmonsrält bos deras uppbördsman, och 3 morn. i Förordningen den 18 Dec. 1823, angående enskildes förmonsrält för medel, som uppbördsman enligt tjenstepligt emottagit, i stället antaga nedanstående, med 11, 12, 14 och 15 §§ i 22 Cap. Handels-Balken af Lag-Comitens förslag till allmän Civil-Lag hul» vudsakligen öfverensstämmande lagbud: ”Har någon fått inteckning i gäldenärs fasta egendom, ege förmonsrätt i samma egendom och i den afgäld, som under concurstiden deraf faller för hufvudstol, så ock för ränta intill betalningsdagen; dock gälle förmonsvätt till ränta, som före concursens början upplupen är, ej för längre tid än tre år. Är fast egendom intecknad för fleres fordringar, och räcker den ej till för alla, håfve den, som äldre inteckning eger, företräde. Sedan tages omyndiges fordran i hufvudslol och ränta, till betalningsdagen, hos föräldrar och förmyndare ut. Äro förmynderskap flere, egen de omyndige sig emellan lika rätt.
Ut-* skotts i desse ämnen afgifne Betänkanden, af den ai Julii 1815 , i underdånig skrifvelse den 2 derpåföljande Augusti förklarade sig hafva antagit Stats-Commissarien Widegrens förslag, om ändring i methoden för Landsoch MilitiasBöckernes afslutande, samt anhöllo, att förändringen måtte ställas i verket med i 815 års Räkenskaper, hvilka i följd deraf skulle inom slutet af år 1816 vara insände; äfvensom att Riks-Hufvud-Böcker, från och med år i 810, måtte varda upprättade efter den i afgifne Calculer projecterade nya methoden, som, enligt hvad Stats-Gommissarien Widegren, i särskild Pro Memoria anfört, hufvudsakligen innehar den förändring mot den förre, att calcul och redogörelse icke sammanblandades, utan genom Omslut och sammandrag höllos särskilde, samt sluteligen förenades till ett helt, då förhållandet på ett enkelt sått, och skyndsammare kunde, uppgifvas. Och inhämtas för öfrigt af denne underdånige skrifvelse , att StatsCornmissarien Widegren för sitt Förslag antagit ej allenast det från förre Redogörelse-methoden skiljaktiga förhållande; att års-beräkningen framflyttades så, att exempelvis Krono-Rånteme för år 1809 skulle upptagas såsom 1810 års inkomst och att hvad som efter detta benåmningssått af års-uppbörden, det föregående året inflöte före Boksluts-året, borde uppföras i Räkning Revisorers Berättelser.
Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 49. Nej — 74. Hr af Wirsén: Jag anhåller, att Med-Stånden måtte in bjudas att deltaga i R. o. Adms i denna fråga fattade beslut. Detta förslag begärdes af Frih. Liljencrantz på bordet. Hr von Geijer, Rror Bengt Gustaf: Den nu föredragna punkten af Utsk:ts Utlåt, torde påkalla R. o. Adms syn nerliga uppmärksamhet, enär den står i intimt samband med en fråga, för hvilken nationen lifligt intresserar sig, nemligen löneregleringen vid indelta arméen. I olikhet med Utsk:t anser jag för min del, att det af K. M:t begärda anslag 50,000 rdr till uppskattning af indelta ar méens s. k. effektive eller bostadsboställen, bör af R. St:r beviljas. Utsk:t afstyrker beviljandet af delta anslag, förnämligast, såsom det vill synas, af det skäl, att K. Mits förslag derom icke är åtföljdt af något yttrande, som lemnar bestämd ledning för Den 3 Mars f. m. 77 uppfattningen af de grunder, efter hvilka en blifvande reglering af befälets och underbefälets vid indelta arméen löner skulle komma att utföras. Jag kan ej finna annat, än att framläggandet af definitiva grunder för en sådan lönereglering är både svårt och olämpligt, innan ännu någon siffra finnes att tillgå, som åtminstone approximativt angifver sammanlagda beloppet af de för aflöningen nu disponibla tillgångarna. Inkomsten af de för löningsfondernas räkning utarrenderade boställen kan, på sätt K. M:ts förslag innehåller, lämpligen bestämmas efter de nu utgående arrendena; indelta räntor m. m. kunna noga till penningebelopp kalkyleras. Återstår således blott att värdera årsafkastningen af de effektive boställena, för att nämnda siffra skall vara funnen. Mången torde anse att för en sådan värdering skulle bevillningstaxeringsvärdet kunna läggas till grund, och gifva ett lika exakt resultat som på någon annan väg står att erhålla.
N:o 45, Öfver Riksdagsfullmägtigen från Örebro Län, Peter Perssons motion, alt för de orter, der verkställigheten af utmätningar nu vore delad emellan Kronofogde och Bergsfogde, ändring häruti måtte förordnas, så alt omförmälde befattning blott endera tillkommer; N:o 46, öfver vackla motioner, angående rättighet, för Länsmän, Nämndemän oell Fjerdingsman, eller den person fordringsegaren eljest har förtroende till, att verkställa utmätningar; N:o 47* öfver Riksdagsfullmägligen Olof Olssons från Östergöthland motion, angående vilkorliga utmätningsresolutioner; N:o 48, öfver Herr Gustaf Adolf Bruncronas motion, om vissa bestämmelser, för att förekomma utmälningsmäns tillgrepp och förskingring af utmätta medel; jf:o 4p, öfver Riksdagsfullmägtigen från Elfsborgs Län Anders Danielssons motion, om annan fördelning, än den som nu eger rum, af försäljningsprovision för utmätt fastighet; N:o 5o, öfver Riksdagsfullmägtigen Johan Jacob Rutbergs från Norrbottens Län motion, att för Kronoutskylder af fastighet, den egareu tili utskyldernas godtgörande afstår, vidare betalningsansvar icke må honom åligga; N:o .Si, Öfver Riksdagsfullmägtigen från Calmar Län Nils Magnussons motion, om bestämmande af viss tid för fullföljd af hos Konungens Befallningshafvande skedd lagsökning emot Löftesman, som borgat såsom för egen skuld; N:o 5a, öfver Riksdagsfullmägtigen från Skaraborgs Län Lars Larssons förslag till stadganden, rörande tiden, inom hvilken utmätning bör verkställas, med flere tillhörande frågor; N:o 53, öfver väckte motioner, angående stadganden, lill förekommande deraf, att Gäldenär, medelst diktade köpeafhandlingar, undanhåller sine tillgångar från utmätning; samt N:o 55, öfver motioner, om stadgande af skyldighet för Gäldenär, att, i brist af annan tillgäng, med arbete aftjena sin skuld.
Huru mycket lyckligare hade icke då vår ställning varit, om vi varit rätt hemmastadde med statsskulds-systemet och om de medel, som då behöfdes, hade på delta sätt uplånats, samt en amorteringsfond afsatts* för alt dermed småningom betala den skuld, hvaruti vi, till följd af kriget, måst sätta oss. Det torde icke vara den värde talaren, eller någon annan ledamot, obekant att den myntförsämring, som genom det nyssnämnda felaktiga finans-systemet upkom, haft till följd otaliga olyckor inom landet och skadat krediten utom detsamma. Hr von Hartmansdorff har jemväl hänvisat 12 H. 6 82 Den 20 September f. m. till Österrike efter år 1848 och sagt att, likasom i Frankrike, kunde man äfven der icke motstå den stora krisen genom ett inhemskt fondsystem; ty det är icke alltid möjligt att i behotvets stund, äfven genom ett sådant fondsystems tillämpning, anskaffa så stora medel, som erfordras. Detta är utan tvifvel en sanning; men jag ber å andra sidan att till den värde talaren få hemställa, huru han tror, att förhållandet skulle varit i Österrike, derest det ej efter kriget genom ett väl ordnadt statslåne-syslera satt sina finanser på god fot. Hafva icke kapitalisterna, efter kriget, långt ifrån att hafva gjort någon betydlig förlust, snarare vunnit? Hafva icke näringarne derstädes upblomstrat och har icke Staten blifvit gynnad af en ganska god kredit både inom och utom Jandet? Hvad är orsaken härtill? Jo, att sedan freden inträdt, har österrike just genom fondsystemets införande åter kunnat ordna sina under kriget förstörda finanser. Def är sanni, att dryga skaller erfordras, för att amortera denna skuld; men penningeväsendel har förblifvit orubbad!, penningevärdet är icke försämradt och derigenom hafva otaliga olyckor besparats detta land.
Spannmålsoch Victualie-Handelns på Landet beläggande med enahanda Utskylder, som dessa Handels-Näringar i Städerne åtfölja. Förbud emot Krämares kringstrykande; Möjlighets beredande för innehafvare af Boställs-jord, att låta försäkra Åbyggnaden i Allmänna Brandförsäkrings-Verket j Jemkning uti Båtsmans-Roteringen i Halland. Medels vidtagande till Liixens hämmande och Inländske Fabriquernes upphjelpande ; Landtbruks-Acadcmien, dess CentralVerkstad, m. m. Fortfarande af. det mot Utländska Öfverflöds-varor utfärdade förbudj samt Den 11 April, 397 Yrkad högre Tull-afgift för BoktryckeriStilar. 4:0 Gillat StatsUtskottets Utlåtande, anga. ende väckt fråga, om de tillFlyinge och Dahlby Kungsgårdar utgjorde Dagsverksskyldigheters upphörande. y:o Bifallit Stats-Utskottets Betänkanden, angående: Dahlby och Flyinge Kungsgårdarsoch Stuteri-Inrättnings Stat; Föreslagen Aflönings-Stat för Ulricsdahis Kongl. Lustslott; Bokhållaren Carlsunds ansökning om utbekommande af Mantalsskrifnings-Provision; och Begrafningshjelp efter Secreteraren Morin. 6:0 Instämt i Högvördige Preste-Ståndets förbehåll, i afseende på Expeditions-LRskottets gillade Förslag, att Utskottets Betänkandent icke skrifne utan genom tryckta ark af Bihanget skulle Riks Stånden meddelas. 7:0 Remitterat till Stats-Utskottet, Expeditions-Utskottets Memorial, om föi värings-rum för öfverblifvande Exemplar af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll; samt 8:0 Instämt i Borgare.Ståndets beslut an - ggg
Oe Chartvr, Oeseiner och Fbrflager, som deröfwer blifwit upprättade, äro sä fullständigt och tillförlitlige, att arbetet genast kati företagas och till wcrkställighct befordras, hwilkct sä mycket mera synes böra utgöra ett wärdigt ämne för Riksens Höglofliga Ständers omtanka, som man icke bör inskränka sig, att blott hela redan libna skador, Utan ocksä wara angelägen att söka stärka den förstvar gade Rikskroppett. Lrlc Lk Uetterstestt.' Lades pä bordek, Företogs Constitutions-UtskottctS ben 16 <scpiember upplästa och pä bordet lagda Memorial, innes hällande utlåtande, rörande Constituerande af StatsRäd, hwilkcn fräga ConstitutionS - Utskottet hade ans sett Den 22 September. 69l sett af dea beskaffenhet, att till afgörande tvid nästa Riksdag böra hwitå — m. m. Bifölls. Riddcrjkapet och Adela ätskildcs kl. ^ till 2. In ffäem krotOLoIIi 6. Lilverstolpe. Fttdagm d» 22 September-. riLNum klockan 9 förmiddagen. justerades följande: Utdrag af Protocollet,hällct i Höglvff. Ridderskapets och Adelns klenum d. 19 September 1809. S. Ö. Upplästes Stats'Utskottets Protocolls» Utdrags innchällande tillstyrkande, att af de i Riksens Ständers Banque insatte Patriotiske