Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Porten stod som vanligt på vid gafvel. Ingen menniska syntes till på hela gatan och någon lykta fans inte i närheten. Gården var förfärligt mörk. Från porten kunde han ej urskilja föremålen under plåttaket. Regnet, som tilltagit i häftighet, smattrade mot stenläggningen och skulle med all säkerhet öfverrösta, om han råkade göra något buller. För fönstret åt gården till funnos inga luckor. Arnold smög sig dit och tog fram en fin borr. Innan han skred till verket, såg han sig försigtigt om. Något ljus kunde ingenstädes upptäckas, lika litet, som han förnam något annat ljud än regnets entoniga plaskande. Allt tycktes vilja gynna honom. Han lade sitt ansigte till rutan för att se efter hvar fönsterhakarne funnos. Den nedersta kunde han nå; den öfversta satt deremot för högt upp. Någon dragruta kunde han icke finna; men ännu en gång blef han hjelpt af en lycklig omständighet. Alldeles bredvid honom stod en tom trälåda. Han reste denna på kant och klef upp på den. Hastigt genomborrade han fönsterbågen och trädde genom borrhålet in en fin jernten, hvarmed han lätt aflyfte fönsterhaken. Lika lätt fick han den nedre haken aflyft. Han triumferade. Så hade han öppnat fönstret utan att behöfva försöka trycka sönder någon ruta. Djerf af denna framgång, kröp han in i rummet. På blott en armlängds afstånd från fönstret stod kassaskåpet, hvars lås ej tycktes dölja någon vidare komplicerad mekanism. Sedan han borrat ett hål, sågade han med en tunn härdad stålsåg rundt låset. Till hans stora förvåning var kassaskåpsdörren af trä med jernbeslag, hvilka föga tjenade att skydda skåpet mot inbrott. Han log och kände sig nu lugn och säker. Med jerntenen bände han i den sågade springan och höll emot dörren för att den ej skulle fara upp med buller. Han kände hur dörren allt mera gaf vika utåt, tills den slutligen öppnade sig. Med ett knappt hörbart rop af glädje trädde han in sin hand och kände huru sedlar och andra papper lågo derinne i en stor oordnad hög. Huru gerna skulle han icke nu velat hafva ljus för att kunna skilja sedlarne från de öfriga
Om man nu vill härifrån afdraga den besparing, som uppkommer för den till Canal-arbeten kommenderade styrka, och antaga dea hädanefter till omkring 1,600 man hvarje år, samt hvad som af hvarje karls underhåll således besparas, emot om han bevistat Regementsmötet, till 6 R:dr, emedan flere betydliga utgifter för PassevolanceVerket dock i alla fall äga rum, hvilka äro oberoende af mötets hållande, så utgör hela besparingen 9,600 R:dr, hvilken fördelad på 18,621 man, som utgör styrkan af de Regementer, hvilka enligt Författningarne kunna å arbeten kommenderas, - enär ständige vacancer blifvit afdragne, hildar en besparing af 24 sk. 9 r:st. per nummerhvilken, då den dragés io6 Den 26 October f. m. från 7 R:dr 24 sk., som ett Regementsmöte kostnr, lemnaren återstod af 7 R:dr, som Sr den äskade ärsafgiften. Vill man ytterligare specificera delta afgiflshelopp, blir resultatet sorn följer: Medium af Portions-priset, Tobakssk illingen, Bränvin och marche-dagar, somför de 21 InfanteriRegementerne varit från oell med Ar 1824 till och med 1828: 1:0 för Dagporlion 10 sk. 6 r. 2:0 Tobaksskillingen ... 1 „ — , 3:o | jungfn Bränvin — .» 6 r. Summa 12 sk.— „ 4:o Marchel garne till och från möten i medeltal 7 dagar. För 7 marchedagar till och från mötet 1 : 36.
Bank-rörelse, med rättighet alt utfärda tryckta eller graverade credit - Bancooch Lag-XJt skot: ens Memorial i\;:c 6. & sedlar, må af enskilda personer endast drifvas i förening till Bolag, hvilket inom sig bör utse en ansvarig och, eller Bolagets godtfinnande, afsättlig Direction, lör att, enligt kungjord instruelion och under control af offentlig myndighet, Banken förvalta samt i alla mål för Bolaget lagligen tala och svara. 2 §• Sådan Bank-inrättning skall vara grundad, antingen på delegarnes ansvarighet endast för beloppet af deras tecknade actie-summa och kallas då j4ctie-Bank, eller på delegarnes ansvarighet, en för alla oell alla för en, för fulla beloppet af Bankens förbindelser, i hvilket fall den kallas Solidarisk Bank. Är Banken af det senare slaget, vare Bolaget dock obetaget att med sig förena serskilda, endast i mon af gjord teckning ansvarige, så kallade Commandi t-delegare. 3. §, De, sorn vilja inrätta Sedel-Banker, söke hos Kongl. Majit privilegium derå, hvarvid företes ej mindre de för Inrättningen uppgjorde förslag till Bolags-reglor och Låne-Reglemente, än äfven prof-blankelter lili créditsedlar. Och ankomme på Kongl. Maj:t att. efter pröfning, huruvida Bank-inrättningen kan vara för landet fördelaktig eller menlig, det sökta privilegium bevilja eller förvägra. I hvar je Bank-pi ivilegium kommer att inlagas det uttryckliga förklarande, att Banken ingalunda, mera än andra enskilda företag, må kunna påräkna understöd af allmänna medel, eller att Staten på något skit skall bidraga lill Bankens upprätthållande och utredning. 4 §• På längre tid, än 20 år, må privilegium ej förunnas; men Önskar Bank-Bolaget fortsätta sin rörelse utöfver den i privilegium bestämda tiden, söke då förlängning deraf, minst 18 månader före oelrojens utgång. 5 §. Enskild Sedel-Bank får endast i stad inrättas; och skall Bolaget inför dervarande Rådhus-Rätt, före Bankens öppnande, förevisa så val det af Bancooch Lagutskottens Memorial iV:o 6. Kongl.
Warola församling, upplåtelse af jord tili 128. Welckewitz, Landtmätare, pension åt 153: 59. Wennberg, Rektor, d:o d:o 153: 41. Westergren, Fängelse-direktor, d:o d:o 153: 22. Westerviks tändsticks-fabriks-bolag, upplåtelse af jord till 20. Wetenskaps-akademien, anslag till 139: 88. —- — , reparation af dess äldre hus 139: iOi. Wexiö— 17 Utlåtandet* Nummer och Moment. Wisby kyrkoruiner, inköp af 187. Wisingsö skolegodshemman, rättighet til! skatteköp af 71. Wrigth, von, Kammarjunkare, pension åt 155: 66. Ygberg, Kammarskrifvare, pension åt 153: 34. z. Zettergren, Bataljonsläkare, pension åt 153: 26. Zweigbergks enka, angående hennes bibehållande vid åborätt till bostället Tönnestorp 147. — , Memorial, i anledning af skiljaktiga beslut rörande N:o 147 204. O 9 Åhgrens enka, pension åt 155: 76. Åryds socken, låne-understöd för kyrkobyggnad i 135. Åsbo kronofiske, åtgärders vidtagande till skydd för 101. » o® Ä. Ängstorps lägenhet, öfverlåtelse af 102. öhmans enka, pension åt 153: 86. Vik. tiU H St. BIHANG TILL BASaSPMtBIB JEH^BVÅStUMBStS PROTOKOLL VID IjagtlitiA Riksdagen i Stocklioiiii Åren 1§G2 oell 1803» FJERDE SAMMMCUEM. 2t^ Afdelningen: Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomim. fl. Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. -f / .»■ feinik ■ • i: v ri <•" ti '• • /"- t.' t V.S ä;i '■,■• mm?
Dock har arealen i så målto förändrats, att den för Gefleborgs, Wesler-Norrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens län blifvit bestämd till sex tunnland duglig jord, som icke beslår af odal-åker eller äng, Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Bet. N:o 27. 25 äng, äfvensom »let medgafs alt Irån hemman, beläget inom en mil från stad eller köping, kunde afsöndras sådan lägenhet af minst 1/2 tunnland under besittning på viss tid; hvarjemte stadgats, atl lägenheten skall lill sina gränser vara noga bestämd i en enda formlig, till afhägnad beqväm, sami från hemmanens egen åbyggnad afskild loll (2 kap. 5 §); och innehåller dessutom 2 kap. 4 § föreskrift derom, att den årliga afgäld, som skall läggas i spanmål, dagsverken eller annan ränte-persedel. som allmännast i orten är att tillgå, skall af Konungens Befallningshafvande, lill hvilken upplåtelse-afhandlingen för sådant ändamål ingifves, pröfvas, så att den ej får blifva mindre, än att den motsvarar hvad af hela hemmanets räntor och öfriga allmänna utskylder, vid jemförelse af egornas storlek och beskaffenhet, å den afsöndrade lägenheten belöper. Vid 182 B års riksdag blef, med anledning af då väckta motioner, 1827 års förordning granskad af Rikets Ständer och godkänd, endast med här nedan omförinälda tillägg och ändring. Bonde-Ståndet ingick särskildt till Kongl. Majit med begäran om den förklaring, alt författningen icke måtte hafva retroaktiv verkan på redan gjorda afsöndringar, deröfver en särskild Kongl. Resolution af den 29 Januari 1851 meddelades. På delta Stånds tillika gjorda begäran skedde ock då, genom Kongl. Kungörelsen den 29 Januari 1831, ett tillägg till förordningen i afseende å rättighet till afsöndring af aflägset från hemman belägna utjordar, urljällar eller andra egor.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet härmed skolat Rikets Ständer tillkännagifva. Stockholm den 6 Maji 1835. 4 For&lårhta StatsUtskottets Memorial ]S:o 4^7- N:o 467* Ankom till Exp.-Utsk. d. 7 Maji. Memorial, i frågan om forändringar i 1 :sta och 2:dra Artiklarne af Bevillnings Förordningen. Sedan, enligt ankomne Protocolls-utdrag af den 1 och 4 innevarande månad, samtlige Riks-Stånden godkänt de uti Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 62, i anledning af Riks-Ståndens alika beslut* angående föreslagne förändringar i ira. och a:a Artiklarne af Bevillnings-Förordningen, framställde förslag till Voterings-propositioner; så har Förstärkta Stats-Utskottet denne dag, på sätt 69 §. Riksdags-Ordningen föreskrifver „ öfver samma. Propositioner anställt omröstning i följande ordning.*: Första Voteringen : CD Den, sora vill, att contra-propositionen i hufvud-voleringen skall blifva, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, eller att afgiften efter denna Artikel fortfar att årligen utgå äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utaf fast egendom, tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afliandlingar om öfverlåtelse af egendom, ega en årlig inkomst af 100 R:dr„ voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.. Yinner Nej, blifver contra-propositionen, i enlighet med Bönde-Ståndets beslut, eller att i stället för 100 R:dr införas 200. Sorn denna votering utfallit med 43 Ja och. 76 Nej, samt Nej således vunnit; så har vid Ändra Voteringen, i sjelfva hufvudfrågan röstats öfver följande Proposition:
Böter, som icke betalas, kunde 54 R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Bcrättclsc för år 1848. der ej afskrifvas förr, än de blifvit förvandlade och förvandlingen gått i verkställighet; och stadgandet härom förekomme välgrundadt i den händelse, som jag förmodade ej sällan inträffa, att sedan vid hållet utmätningsförsök tillgång saknats och förvandling i följd deraf skett, den sakfä 1 Ide icke desto mindre verkligen erlade böterna. Då således deras balancerande i räkenskaperna, ända tilldess förvandlingsstraffet kommit till verkställighet, ej kunde undvikas; måste häraf som oftast hända, att kronoräkenskaperne längre tid bland restantierna upptaga böter, som kunnat, till lättnad för redogörare och kontrollanter, och till räkenskapernes förkortande, vara afskrifna, i fall förvandlingen varit gjord genom sjelfva det utslag, hvari böterue blifvit ådötnda. I betraktande ej mindre af delta förhållande, hvilket vid mina besök å särskilda Landskontor blifvit anmält såsom en olägenhet af verklig vigt, än ock af de i öfrigt här anförda grunder, har jag funnit mig pligtig att till Kongl. Majrts nådiga uppmärksamhet i underdånighet framställa delta ämne, hvilket jag ansett vara af den beskaffenhet, att en lagförklaring deri, utan afbidande af en i lagstiftningsväg skeende förändring, icke skulle möta någon betänklighet. Uti underdånig skrifvelse af den 24 Juli Sisth år har jag derföre hos Kongl. Maj:t gjort frågan derom anhängig.
Rääf. Fredric Aminoff. J. F. Ehrenstam. G. G. Gedda. N. J. Ekdahl. G. IV. Gumcelius. På Prés te-Ståndets vägnar: Sven Lidman. E. Bergqvist. P. O. Carlander. Johan Ekstrand. And. Berg. Theod. Foenander. På Borgare-Ståndets vägnar: J. F. Silvander. L. Malmqvist. L. V. Henschen. Jon. Rhodin. J. J. Rulberg. And. Andersson. På Bonde-Ståndets vägnar: F. von Zweigbergk. Jonas Johansson. J. Kihlblom. Petter Persson. S. JV. Grapengiesser. 44 N:o Bankens, genom lånerörelse forvärfvade, contant influtne, räntevaltningskostnader m. m. saint det totala öfverskott, År 1839. Ränte-inkomst af de flerfaldige lånerörelser, som Banken omedelbart besörjer 507,366 3 498,373 14 5 Räntebeliållning å förlagen till Banco-Disconten och Låne-Contoren för deras lånerö- relse mot säkerhet, dels af namn med omsättningsrätt (8,000,000) dels af Publika Papper (Odinarie fond 500,000) samt dessutom från Stockholms Spar-Bank tillgänglige medel för Allmänna Discontrörelsen 391,670 40 4 400,349 10 Ränte-inkomst af Bankens egne till Handelsoch Närings-Disconternes disposition öfverlåtne medel 62,630 20 76,825 Summa B:co R:dr 961,667 15 975,547 15 3 45 1. inkomster, dess dermed bestridde egne ränte-utgifter och forsom för hvartdera året på räntorne upkommit.
Orbföranbc, uteb vöfträttigbct, od} Sebamötcr, fa t Sa,reriitgb Scbantöter af 2d;eertugö ?Hcgcrtugö It flut t påförb ,. aitmäte o et] fuflföfje fin talan IjoS konungens iöcfafltttugSfjaftoaube tuom £inå måttaber från beit bag, bebcBfebelu fått afbeuttaö, od] ioibfoge befiuärSffrtfteu toeberbörligt betyg bera. m beit flagaitbc mifinöjb nteb konungens BefallutugöbaftuaubeS tttftag, eger fjätt beröfhjer anföra beftuär t kongl. kammarrätten tnotn trettio bagar från bcraf erhållen bet. 2:o S3cftt)är öftuer konungens 33efallntitgSljaftoaitbeö od] kongl, kammars Slättens Beffttt t frågor, rörattbe bebitering, ttypcljålle ej itppbörbeit af bioab på Öftocr ^röftttttgäsféommttteenö beffut ntå fa tuåf af Ärottattö Omöub, font ben ffattffbfbtgc, anföraå beftrår, fjlutffa, ftåffbc ttff ålottgf. Äamutars9tåttcn, ffofa, utom Sire ntånabcr från af beffutet crfjåffcu bet, tngtftnaö, t etocfbchn ttff Öftoers @tåtf;å(farcn ecb t ortcrttc ttff ftoitttngcttö SÖ c fa ff 11111 g öf) a ft n a 11 b c r font bent, ntcb fjtoab be bcriutb hafina att erinra, oförbröjftgett ttff Ä'ainmar
Det beslut, hvilket Lag-Utsk:t i denna punkt inbjudit R. o. Ad. att frångå, fattades af Ståndet, då i ett sammanhang föredrogos Utslots Betänk. N:o 37 och Högvörd. Rreste-St:s inbjudning i afseende å samma Betänk. Det beslut, hvari R. o. Ad. stannade, fattades således efter jemförelse mellan båda förslagen, och jag anhåller derföre att Ståndet, troget sin vana vid dylika tillfällen, måtte, med afslag å inbjudningen, vidblifva sitt i ämnet fattade beslut. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts inbjudning, hvarvid svarades nej. och sedermera propos. på afslag derå samt godkännande af den föreslagna voterings-proposm, hvartill svarades ja. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 7 e. m. In fidem, O. Orakel. Nfö Ben 31 Oktober, Lördalen den 31 Oktober 1863. Plenum kl. 1 e. m. Justerades 2 prot.-utdrag för den 30 dennes samt prot:t för den 10 sistl. Juni e. m. Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts förslag N:o 148 till R. St:rs underd. skrifvelse ang:de tulibevillningen. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utslcts den 28 och 30 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 52, i ani. af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Sammansatta Stats-, Lagsamt Allm. Hesv.- och Ekon.-Ulsk:ls Betänk. N:o 34, öfver dels K. M:s Nåd. Propos. med förslag till ny Jagtstadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt. Utskits anmälan om de delar af förslaget, som blifvit af 3 Riks-Stånd godkända. Lades till handlingarne. § 7. Hr Ros, Anders Emanuel:
Riddarhuskassan icke kan bekosta genealogiernas tryckning, Direktm måtte åläggas att deraf anskaffa dubbla exemplar, för att på annat säkert ställe förvaras, så att, i händelse en eldsvåda eller annan olycka skulle träffa Riddarhuset, dessa genealogier ej må gå förlorade. På grund af hvad jag nu anfört, får jag med Hr af Bunck förena mig i yrkande om återremiss af förevar:de Betänk. Gr. Mörner, Carl: Riddarh.Utsk. har vid behandlingen af Hr Anreps motion visserligen icke förbisett det vackra syfte, som ligger i sjelfva motionen; men Utsk. har funnit betänkligt att dertill nu tillstyrka sitt bifall. Jag torde i första rummet få åberopa de skäl Utsk. anfört för dess afslag; men anser mig böra bemöta några af de anmärkmr Hr Anrep nu gjort vid Utsk:s Betänk. Jag lemnar derhän, huruvida Hr Anreps kalkyler och zifferberäkningar äro riktiga och instämma med verkliga förhållandet; men sådant beror hufvudsakligen på den afsättning arbetet får. Det är visserligen möjligt att SOU ex. af ifrågavar:de tabeller kunna försäljas, men, mine Hrr, då man för 1,2 häften betalar 10 Rdr bko, och hela arbetet sålunda kostar 30 Rdr bko, så om och denna summa är af föga betydenhet för en och annan, torde den för de fleste icke vara så alldeles obetydlig, särdeles om man ej kan påräkna att tabellerna äro fullständiga och tillförlitliga. Helt annorlunda är förhållandet med den s. k. Adelskalender Hr Anrep utgifvit. Den är ett kort sammandrag af ätteledningarne, och omfattar endast nu ldfvande personer. Den är för hvar och en ofta behöflig och kostnaden så obetydlig, att en hvar gerna vill och kan dermed vara försedd Jag tror således, att då man äfven betänker den omständighet, på hvilken Utsk. laggt särdeles vigt, nemi. att genealogierna äro i hög grad ofullständiga, så ser jag icke något egentligt skäl hvarföre Utsk. bordt tillstyrka att de nu skulle, under R. och Ad:s auspicier, på trycket utgifvas.
Fransta Språket ar det, Am egentligen uytkjas uti Contoirets Correfpondance, ehuru Bref pä Engelsta någon gang, men mindre ofta kunna behöfwa art upsättaS; hwaremot Bref pä Tysts Språket författade, efter den ost meddeldte uplysning, aldrig frän Herrar Fullmägtiges Cancellie blifwit expedierave, sa att Herrar Fullmägtiges upgift härutinnm; icke ar enlig med sörhällandet. Efter hwad Herrar Fullmägtige uti Deras förklaring til! Ost anmält, stall till Bokhällarens wid Utrikes ärenderne egenteliga befattning höra, att uti Bokflms-Contoirets Diario öfwer ankomne utrikes Bref, hwilka, utom de ofwanföre upraknade Fran» sta, Tysta och Engelsta Sprakén någon gäng jemwal äro pä Holländska och Italiensta Sprakén strefne, deras Contenia uti Diario antekna. Harwid förekommer, att, enligt Jnstructionm för Cancelliet stola alla Utrikes Bref innan de hos Herrar Fullmägtige föredragas, wara pä Swensta Spräkct öfwersatte, och hwit ket besörjes af en Tjcn. steman inom Contoirct, som derföre, njuter elt ärligt arfwode af 66^ R:dr. Och dä Bokhällaren kan aga öpen tillgäng kill öfwerfatmingarne" och derefter r§>92 Den l8 November. göra sine anrekningar, sä torde någon »vidsträckt Spräktannedom i detra afseende icke wara mera nödwändig för honom, än för Regisiratoren, hwilken ocks» skall uti sitt Diarw annotera atla ankommande Utrikes Bref; Hwarförutan Brefwen hwilka merendels anga kända Astror, icke böra för en uti Räkenskaper någorlunda öfwad Person wara swära art första, om ock han skulle wara mindre mägtig de Sprak pä hwilka de äro skrifne.
St:r godkänna Utsk:ts uttryck: »Det är utom allt tvifvel att dessa motioner, i afseende på den ilrågav:de frihetsstridens betydelse, uttrycka det allmänt rådande tänkesättet hos hvarje för frihet och sjelfständighet lifvad nation.» Och vidare: »Hvad det Svenska folket känner vid åsynen af Polens lidande, har det skyndat att uppenbara. I alla landsändar hafva dessa sympatier gifvit sig uttryck på ett otvetydigt sätt» etc.; ty dermed hafva ock 11. St:r befästat den sanning, att det icke varit endast några enstaka rop, en liten de! af folket — ett parti, som uttalat sina välönskningar för de stridande Polackarne, utan att de sanna sympatier, som för dem låtit höra sig i vårt land, äro uttryck af hela nationens tänkesätt; och, då R. St:r ställa sitt förtroende till Regeringen att i denna »fråga handla efter hvad Sveriges värdighet kräfver och efter dess folks för Regeringen tillräckligt kända önskningar (dem Utsk:t straxt ofvan uppgifvit), der dessa kunna göras gällande» etc., — så kan jag icke finna annat, än att motionernas afsigt är uppnådd och att vi, ehuru mycket som kan anmärkas emot den öfriga motiveringens beskaffenhet, hafva skäl vara nöjda med det tillstyrkande, Utsk:t i slutmening gjort, hvarpå jag ämnar yrka bifall. Hr von Qvanten, Emil: Under den debatt, som egde rum hos It. o. Ad. vid remissen af denna fråga till vederbörligt Utsk., yttrade några talare, att den framställning, som motionen innehöll, nemi. att. Sverige skulle medverka till konungariket Polens återupprättande, hufvudsakligen egde sin grund i en ädel känsla af deltagande för ett beklagansvärd! folk. Jag anmärkte vid samma tillfälle, att jag ansåge motionen gälla någonting ännu mer, nemi. Sveriges eget intresse. Jag vill nu med några ord, kort och enkelt, framställa min åsigt om beskaffenheten af Sveriges politiska ställning och det sammanhang, den eger med den Polska frågan. Jag tror icke längre på en o vilkorligt öfverhängande fara för Vestra Europa från Rysslands sida.
Jean-Jacques, je vais mieux. Jag känner mig betydligt bättre. Jag kommer ej att dö denna gång. Jag kommer att repa mig. I september skall jag vara retablerad och kan sköta om afgörandet med survivancen, för öfverkammarherrechargen. Men till dess, om du kan, kasta in Oxenstjerna i någon stor folie. Han är farlig. Arvid Sparre gör sig lyckligtvis själf impossible. – För resten, medan jag håller fjädern i gång, ber jag dig, ehuru det ej behöfs, blifva executor testamenti – jag menar ej för contanterna, det får min herr far reda, men för papperen. Brita Aminoff skall ha igen sina bref och Ulla Kurck också. Du ensam får se på den här lilla boken. Det blir en god leçon för dig, mon pauvre Jean-Jacques, men salutaire. Sedan du fått den, kan du antingen svälja les crapauds okokta eller Ja, det där vet du bäst själf. Hvad mig angår, begär jag ingen sorts indulgence. Jag har handlat för mig och min lycka. Hvem gör inte det? Du kanske? Que veux-tu! Jag minns dig sen så långt tillbaks, och kanske har ingen varit så mycket i min tanke. Que veux-tu? Kanske kan du minnas mig utan hat. Om inte – bonne nuit, Jean-Jacques! Här slutade de bristfälliga anteckningarna. Bunge slöt med darrande händer det lilla bandet af maroquin. Han satt som i en dvala och kunde icke tänka. Allt han läst var så nytt och ändock så anadt, fast han aldrig försökt eller velat klargöra det. Oron i hans egen puls’ bultande slag skrämde honom själf. Han hade ingen förebråelse – och medlidande skänkte man ej ens då han var död den stolte Ungern, hvilken ingen sett annat än leende och ingen hört annat än glad. Junikvällens klarhet flöt genom det öppna fönstret med ett blekrödt skimmer, som strömmade direkt från västerskyarna och föll öfver sängtäcket och den afnötta förgyllningen på stolskarmarna. Strömmens aftonsvalka och Logårdens syréndoft fyllde den blå luften. Mekaniskt blickade Bunge ut mot borggården.
649 med bättre ordning j öfversigt och controll J samt en större verksamhet, än förut, må blifva handlagde; att administrationen genom sjelfva grunden för uppställningen må erhålla en sådan rigtning, att den alltmer och mer måste inse nödvändigheten, att vidtaga de förändringar uti Författningarne om Statens hushållning och Näringar , som, påkallade af den allmänna nyttan, leda till de enskilda krafternas fria utveckling och till minskning af Styrelsens omedelbara inblandning deri; och att följaktligen den nya ad. ministrationen skall blifva ett medel till befrämjande af, icke ett hinder emot, en sådan Revision af den oeconomiska Lagstiftningen; att en mängd ärender och befattningar, som nu onödigtvis sysselsätta Statens Tjenstemän , dels försvinna och dels förenklas , samt administrationen på detta sätt mer och mer nalkas det sökta målet af enhet, ordning, kraft och verksamhet. Om Eder Kongl. Majit, vid granskning af Committerades underdåniga Förslag, nådigst skulle hnna detsamma i enlighet härmed vara upprättadt, så är det ena och, i Committerades tanka, det hufvudsakligaste af de tvänne ändamålen , som Eder Kongl. Majit och Riksens Ständer med den nya Regleringen åsyftat, att nemligen bereda en enklare och skyndsammare gång i de Administrationen tillhörande ärender, derigenom vunnit. Det andra ändamålet, att, genom minskning i Ämbetsmännens antal, göra besparing i Statsutgifterne, hafva Comrnitterade ej eller förbigått , ehuruväl de ansett detsamma endast böra 650 Et länk midt om Rikets Styrel se-Perk. sökas, så vidt det med det förra kan stå tillsammans. Vid jemförelse emellan 1680 års Stat och den närvaiande visar sig en stor skillnad uti antalet af Tjenstemän. Likväl har Rikets område sedermera betydligt blifvit minskadt , likasom tillgångarne för Siatens inkomster.