Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hade saken blifvit förr föredragen, så hade det blifvit tillfälle att discutera den, innan BorgareStåndet ännu fattat sitt beslut, och man hade då kunnat inbjuda BorgareStåndet att förena sig med Ridderskapet och Adeln; ty hvad PresteStåndet beträffar, tviflar jag icke, att med den fördragsamhet, som är detta Ståndstillhörighet, det hade bifallit inbjudningen, enär det helt tyst biföll det förstå Betänkandet, och likaså det andra. Jag skall således icke yrka votering; men som jag icke kan tyst och stilla gå in på Utskottens tanka, får jag högt förklara, det jag hoppas att Kongl. Maj:t af discussionen i denna fråga framdeles skall finna fullkomlig anledning, att icke vidare lägga hinder i vägen för enskilda Theatrars inrättande; och då är ändamålet vunnit, Den 18 November f. m, Herr Lefrén, Johan Pehr: Jag hemställer, om icke lämpligast är, alt blott lägga Utskottets Utlåtande till handlingarne. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall å EkonomiUtskottets ifrågavarande Utlåtande. Ropades Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om, enär berörde Utlåtande redan blifvit af de öfrige Irenne RiksSlånden bifallit, Ridderskapet och Adeln behagade för dess del dervid låta bero. Bifölls. Företogs till pröfning Stats-, Bevillniiigs-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 29 sistlidne September under N.'o 78 afgifne, och den 19 derpå föl jde October e. m. på bordet lagde, Betänkande, rörande Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående förändrade grunder för Legooch Salu-sågars, samt Valkoch Stampverks, beskattning, så väl som angående flera inom RiksStånden, om Mjöl-och Sågqvarnar samt deras beskattning, väckte motioner. Grefve Gyldenstolpe, Anton Gabriel:
Från Uöglofl. llidderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskoltels den 13 och 16 dennes på bordet lagda Betänkande, Nio 272, angående medels upplåning genom utgifvande af fonderade stals-obligationer, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, ej mindre sista meningen i 3le punkten, äfvensom ölte och 7:de punkterne af de i detta Betänkande tillstyrkte stadganden, än ock Utskottets hemställan, att Rikets Ständer målte i underdånighet anhålla om Kongl. Majlts nådiga fastställelse å de beslut, som af Rikets Ständer varda meddelade, angående kapitaloch ränte-liqviderne för ifrågavarande lån, jemte dermed sammanhängande frågor; biföllos de öfrige punkterne af ofvanberörde stadganden, utan annan förändring, än att i lia punkten, efter orden ”sorn af Rikets Ständer blifvit eller blifva beslutade, ” tillädesI ”och vunnit Kongl. Mupts nådiga stadfästelse,” samt i 6:te punkten, i stället för orden ”Etthuudratolf Rldr 24 sk. i Sillver-specie,” infördes ”Etthundratolf och en half R:dr i Silfver-specieoch lades Utskottets anmälan om det yttrande i ämnet, som framdeles komme att afgifvas, till liandlingarne. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Majlts nedannämnde, denna dag f. m. ankomne nådiga Propositioner till Rikets Ständer: Ilo 1 fråga om beloppet af den uti 63 § Regerings-formen främst omförmälda Kreditiv-summa; 2lo Angående särskilda anslag dels för åtskilliga uti Kongl. Slottet i Slockholm och Gripsholms Kongl. Lust-slott, till eldfaras förekommande, nödiga befunna byggnadsarbeten, dels till uppförande af ett Ridhus för Kongl. Hofstallets i Stockholm behof; samt 3:o Angående pension å Allmänna Indragnings-staten för t. t. Chefen vid Skogsinstitutet, Hof-jägmästaren m. rn.
Justerades 7 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 22 dennes fattade beslut. Föredrogos ånyo och gillades följande Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 2 dennes afgifne, och den 11 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 96. Angående yrkade förändringar i stadgandet om utkröningars beviljande å HäradsAllmänningar. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 12 förut meddeldle Betänkande, i fråga om hemmansdelars utaf olika nummer sammanslående under en rök. Till pröfning företogs Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den i3 dennes under N:o 107 afgifne, och den 19 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående väckt Motion om Controller i afseende på Tackjerns godhet rn. m. Herr Tham, Wolrath: Jag anhåller, att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärk - io6 Den ao Maji. samhet på de förändringar i Kongl. Förordningen af den 17 Maji 1814» soni Ekonomiutskottet i dess nu förevarande Betänkande föreslagit. 1814 års Förordning stadgar, att allt Tackjern skall vara märkt med för hvarje masugn tillåten stämpel, och det vid Bergmanshyttor tillverkade dessutom med hvarje hyttegares bistämpel. Detsamma innehåller Utskottets förslag; men då 1814 års Förordning bestämmer, att om uti någon Tackjernspost stycken träffas, som icke med sådane märken äro försedde, men de ej öfverstiga tiondedelen af hela postens vigt, intet åtal skall ega rum, har Utskottet föreslagit en nedsättning från 10 till 6 procent af den qvantitet, som ansvarsfritt får vara ostämpladt. Vidare stadgar 18r4 års Förordning, att ansvaret, der det eger rum, skall drabba tillverkaren, hvaremot Utskottet föreslagit, att det skall drabba säljaren, med rättighet att söka ersättning och skadestånd hos sin fångesman. Jag hemställer, om denna sednare ändring vore ny ttig.
Förslag till Voterings-propositioner 3 41 g. 26 Sept. a. a. 13 Febr. g. 23 Sept. a. a. 13Febr. g. 30 Sept. a. a. 13 Febr. g. 30 Sept. a.a. 13Febr. Regements-skrifvare, se Inqvarterings-penningar. Rese-, om utfärdande 1 ] b. 18 Febr. 26 af nytt — 4 o 1 2 i — ,b. 14 Febr. b. 14 Febr. !b. 14 Febr. » om ändring i det den 31 Oct. I anledning af återremiss. — 8 44 — a. a. 26 Febr. a. a. 25 Febr a. a. 25 Febr. a. a. 25 Febr. » tjenstgöringsoch fält-förvaltnings-, se Krigs-artiklar. ST S O-i 3: co 3 Pj P crq Cl» R. <? BondeN:o'I 1 N:0 i Sid. Adeln. Ståndet Ståndet. Nio 8 Religionsoch sedlighetens-vård. om beredandet ut personer, sorn vid större allmänna arbe1 ten äro anställde af i 8 .— 30 — b. 11 Febr. 7 Febr. a. 11 Febr. b. 7 Febr. Svar på återremiss 8 — 02 — a. a. 4 April 1 April a. a. 23 Mars a. a. 26 Mars 56 63 Rengen, m. fl. sjöar, om ytterligare lån till kanal-anläggningen mellan Stora oell Lilla 4 1 158 42 b. 5 Dec. b. 5 Dec. b. 5 Dec. b. 3 Dec. 217 20 Rese-berättelser, angående industriel förhållanden i andra länder, om särskildt anslag för tryckning af 4 1 110 — b. 19 Aug. b. 19 Aug. g. 19 Aug. g. 19 Aug. Reserv-räntor i Blekinge, se Ofverskottsoch Reserv-räntor.
Här finnes ingen Ledamor, sorn ju icke sjelf kan läsa Montesquieu , och således också är i tillfälle att döma derom. Jag vill icke heller tillåta mig den frihet, som en Ledamot nyss tagit sig , att bedöma lämpligheten af hvad andra här talaj men jag anser mig skyldig mig sjelf att erinra , det ingen Ledamot är berättigad att förklara för olämpJ ligt hvad jag , med laglig rätt och i logiskt sammanhang med frågan, till Protocollet yttrat. Hvad åter hufvudfrågan angår, så anfier jag ganska betänkligt att öfverlemna till UM skottets omdöme att afgöra, hvad som nu är vår mening i en fråga , som Utskottet sjelf framställt. För att komma till ett resultat, bör någon af de nu yttrade meningar gillas ; och kan hända att de af Herr Cederskjöld fram-? ställda Alternativer då kunna antagas. Om den deri framställda större tydlighet är öfverflödig, så torde han likväl icke vara skadlig 5 och da jag så här hasteligen skall yttra mig öfver 200 Dm 23 Maji, den, så inser jag ingen särdeles betänklighet vid dess antagande, ehuru jag alltid tror, att samma rätt är lika tydligt Ständerne gifven i sjelfva §:n , som i det tillägg Herr Cederskjöld nu gjort. Hans Excellence, Herr Grefven och Landt. Marskalken yttrade, att sorn åtskiliige anmärkningar af olika beskaffenhet blifvit emot Con» stitutionsUtskottets ifrågavarande Grundlagsändrings förslag framställda , men endast de , hvilka Ridderskapet och Adeln funné för godt förklara utgöra dess gemensamma tankar, kunde enligt 56 §. i RegeringsFormen till Utskottet hänvisas, ansåge Hans Excellence sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta , att Herr Cedersk jöids uppgifna alternativa Förslag finge, såsom Ridderskapet* och Adelns gemensamma tanka, jemte ConstitutionsUtskottets Memorial, till bemälte Utskott förvisas. Bifölls. Friherre Cederström, Jacob: Då, enligt 8f §.
Skall nu nationens industriella interesse, att nemligen varumängden behörigt re-i presenteras, noggrant bevak*as och Bancose»- delstocken för realisationens framtida möilighet, hållas oföränderlig; så påkallar upplösningen af denna motsägelse, hvilken jag nyss Vördsamt antydde såsom skenbar, införandet af ett serskildt myntslag, hvilket ersätter den iixa Bancosedelns oförmåga att representera en, till följe af rikets physiska belägenhet föränderlig varumängd, kanske till större ytterligheter ombytelig i Scandinavien , än i något annat land» Således måste för varutillgångens, det är Den a8 Februarii, 94? nationalvälståndets skuld, det vill säga realisationens ernående, varumängdens öfverskott representeras af ett mynt. Men detta får ej verka på förhållandet emellan silfverfond och Bancosedelstocken, mäste alltså lyda på annat än silfver, det vill säga betekna öfverskott af vahror, emedan allt mynt representerar produeter icke producerande kraft, hvarken egendom, arbete eller speculation. Detta mynt skiljer sig från Bancomynt derigenom att Bancosedeln föreställer en vara, som^äger högsta användbarhet i handel, då deremot det förra föreställer varor, hvilka ej genast äro lyftbara och i allmänhet sakna samma användbarhet i handeln. Deraf föijer att detta varumynt (om så tillätes mig säga) bör tilläggas någon serskilt fördel som Bancosedeln icke äger för att finna tillträde uti rörelsen; till exempel att löpa med ränta. Varumyntet skiljer sig från Statsobligationer derigenom, att dessa sednare antyda egentligen hvarken mer eller mindre än Statsbehof, vare sig till Verkställande arbete, sorn kan vara både produetift och icke produetift, eller till efterkommandes godtgö: rande, och äro således icke mynt. Statsobligationerne behöfva också vanligen högre ränta, och torde hafva sin användbarhet vid andra tillfällen, t. ex. inträffande krig. jag anmärker härvid den framställning som jag i första motionen gjordt, nemligen att nationens öfverskott af spannemål borde belånas och magazineras förmedelst 2 procents reverser, ställda på inlösen efter 1 å 3 månaders 548 Den 28 Februarii. |' presentation.
En afvikelse är således i andra afseenden redan medgifven, och målens ålder lärer så mycket mindre varagrunden för deras föredragningsordning, som valet af mål i sådant afseende lärer vanligen bero af föredraganden, då ej gifven föreskrift utstakar för honom en viss ordning. Om nu ett Verk, som, i sig sjelft ett dödt ting, icke kan hysa egennytta eller handla för sig sjelft, utan såsom en samhällets inrättning finnes enligt föreskrifven riktning verkande till dess medlemmars gemensamma förmån, genom dessas frivilliga öfverenskommelse, njuter en för sin verksamhet nödvändig företrädesrätt, 38 H. i3* Den 17 Augusti f. m. lärer ingen kunna yttra, att densamma liar en oädel grund, eller att den tillkommit obehörigt, eller att den är ensidig och obillig, och att derigenom något ingrepp blifvit gjordt i andras rätt. Att det klandrade privilegium är samtidigt med Bankens första inrättning, synes dock något tala för dess orubbade bestånd. Om detta privilegium redan då och ända till närvarande tidepunkt ansetts utgöra en af grundpelarne för inrättningen, bör ett sådant ökadt stöd ej utan yttersta nödvändighet undanryckas. Utskotten hämta skäl för sin hemställan af Bankens utvidgade verkningskrets, men just derföre tror jag, att nu, mera än vid Bankens grundläggning, enhet för dess tviste-ärenders behandling och en enda punkt för deras upptagande och afdömmande är af vigt. Sådan var ock grunden för Kongl. Brefvet den 17 Februari 1742. Då man så gärna vill härma främmande Banker och inympa på vår deras inrättningar, samt sednare tiders bruk i allt vili hyllas och lemnäs företräde, så borde klandrarne af det gamla och inländska vara tillfredsställde af den upplysning, som hämtas af Herr Professor Bexells reservation, hvaruti uppgifves, att åtskilige icke längesedan inrättade utländske Banker blifvit tillagde dels vissa företrädesrättigheter, dels egne fora. Eller skall man först upphäfva en egen gammal godkänd Den 17 Augusti f. m. J97 inrättning, för att sedan återinföra den med åberopande af utländsk auetoritet?
För Den 17 October. zig För Bewillnings-Utskottets Secreterare zoo: 1 Cancellist - ^oo: För Lag-Utstottets Secreterare 200: 1 Cancellist - zoo: För Allmänna Beswärsoch Oeconomie-UtstottetS Secreterare 200: 1 Cancellist - 100: För Expeditions.Utstottets Secreterare zoo: L Cancellist - iov: För det Serskildta Utskottets Secreterare 100: samt äl Cancellisten i BewillningSUtstottet i Skrifware, hjelp go: ät Cancellisten i Expeditions.Ut, stöttet i Skrifware, hjelp 50: I följe häraf fä Riksens Ständer hos E« ' der Majit i underdänighet anhälla, det täckteS Eder Majit vesta arfwodens utbetalning pä de till Riksdags, kostnaderne ansiagne medel i Näver anordna. Riksens Ständer framhärda rc. Utdrag af Högloft. RidderjkapetS och Adelns Protokoll wid Urtima Riksdagen i -Orebro de» 17 Octob. 1810. S. D. 88id förnyad föredragning af Stats. Utskottets förledne gärdag pä bordet lagda tilt, styr. Z2S Den 17 October. styrkande att hos Kongl. Maj:t skulle anhällas, det tryckningen af Bihanget till Niks.Ständens Protocoller för denna Riksdag samt de Hand. lingar, hwilka innchälla Lonstitutions-Utskottets Förflag till förändring i GruNdiagarne, mätte af anslaget till Riksdags-kostnaderna bestridas, blef berörde tillstyrkande af Ridderskapet och Adeln Zilladt. Or supr». kix protocollo 6. 8rIvsrllotys. Utdrag af Högloflige RidderskapetS och Adelns Protokoll ivid Urtima Riksdagen i Orebro den 17 Octob. i8lo S. D. ^fter Föredragning af det Wälloflige Borgare.
Herr Hjerta, Gustaf, som, medgifvande, att de ifrågavarande Motionerne för sig voro af mindre vigt, likväl, med antagande deraf, att oftanämnde dagsverken icke grundade sig på någon laglig skyldighet, trott det vara vida vigtigare, att, med anledning deraf, komma till slut i den allmänna frågan , om alla hjelpe-dagsverkens upphörande, samt derföre yrkat, att Ut. skottet måtte inkomma med förslag till en underdånig hemställan af ungefär följande lydelse: att vid alla tillfällen, dä, efter anförda besvär, Kongl. Maj;t skulle finna några pr ce stationer, tjenste-skyldigheter eller onera vara Allmogen under Kungsgårdar, kronohemman eller boställen ålägde, hvilka icke grunda sig pä lagligt tillkommen rätt, Kongl. Majit täcktes, utan alla vilkor och förbehåll, desamma upphäfva. Herr Cederschiöld, hvilken, lika med Friherre Anckarsvärd, har velat finna en motsägelse emellan prasmisserne och en del af conclusionen i den Kongl. Resolutionen 4 Besv. och Öecon. TJtsk. Utl.dc. IV.o g^.. af cl. 10 December sistlidet år samt, —med anledning af den upplysning en Ledamot af Ridderskapet och Adela under discussionen i ämnet meddelat, att det vore med afseende på ifrågavarande tjenstbarheters skadlighet för jordbruket, som Kongl. Maj:t derifrån gifvit vederbörande vilkorlig befrielse, — tillagt den allmänna anmärkningen, alt det nemligen är vådligare och skadligare att, genom förändrade författningar, den ena tiden minska och den andra tiden öka skattebördor, än att bibehålla gamla onera oförändrade, emedan ett sådant vacklande alltid verkar menligt på egande-rätlen, då den, som till högt pris köpt en egendom på god tro på minskade skatter, finner sig bedragen, när dessa sedan ökas.
Det finnes således otvifvelaktigt någon möjlighet, af en eller annan direct utväg för Regeringen , att vidtaga till hjelp mot det olyckliga Växelförhållandet i detta Land, utom den, som Herr Landshöfdingen Grefve Ro. sen anser för den enda, nemligen användandet af tillgångar i Växelrör elsen, som Öfverstiga de en. shldtas eller hinna uppväga dem. Efter den er farenhet sorn redan mer än tillräckligt blifvit samlad, fruktar jag att det torde blifva mer ärt svårt II. Den 4 April. 49 svårt för Regeringen, vid så beskaffad handeisställning , så obestämd och bristfällig VäxelStadga, så öfvermåttan vigtig och ofullkomligt controllerad Mäklare-befattning, att genom större eller mindre operationer till Växel Cour* sens förbättrande segra på den mer och mer sannolika obenägenhet hos alltför många personer, att med undersåtligt och patriotiskt nit biträda desamma. Emedlertid hafva redan Statens dertill använde tillgångar ofta varit så betydlige, att man kunnat vänta verksammare följder deraf, än dem som försports; men ofvannämnda' omständigheter förklara denna gåta, och förklara äfven till någon del den obehöriga styrka , som visat sig i Växel-vingleriet. — Det olycksaliga lättsinniga begreppet, som blifvit föriäktadt, om tillämpligheten i Sverige af oinskränkt frihet i Växelhandel och Växelrörelse, har, till mycken beqvämlighet, -spart mödan af en nödig och tillbörlig uppmärksamhet derå, innan missbruken hunnit till den grad, att de hota Rikets välstånd. - Jag finner, lika med Herr Grefve Rosen, ganska naturligt, att enskildte begagna en sådan oreda för att rikta sig • men jag kan icke medgifva lämpligheten af Hur Grefvens dervid gjorda jemförelse med Engelska speculationer i allmänna fonderna. Det behöfves icke djupare kännedom, än den jag äger, i Engelska Statskunskapen, för att kunna upplysa, det naturen af Engelska Regeringens lånsystem merändels fordrar och uppmuntrar sådana speculations-spelj men, Gudi låf, ännu finnes icke Ridd, 0. Ad.
1 afseende på frågan huruvida afdelningen ensam borde till behandling företaga denna motion eller i sådant ändamål sammanträda med deputerade af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, voro meningarne delade och anställdes härom votering, enligt så lydande proposition: Den som anser att afdelningen ensam'för handlägga förevarande motion, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; anser afdelningen sig böra i sådant ändamål sammanträda med deputerade af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Voteringen utföll med 4 Ja och 7 Nej; och komme således denna motion att behandlas af Bevillningsoch Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten tillsamman. Ex Protokollo Vict. Melin. 2.0 Utdrag af Protokollet, hållet hos R. H. S. Bevillnings-Utskott in pleno den 11 Juli 1851. Följande till Utskottet remitterade motioner anmäldes: l:o af J. G. Wassmuth, om upphörande af Sjötullarne vid Stockholm; 2:o af Per Hansson från Wermland, att förbrutet gods, i stället för att tillfalla staten, må återställas afsändaren; samt Bevillnings-Utskollets Ullålande, IV.o'231. 3:o af Herr kV. M. Ekelund, angående utgifvande, i en eller tvänne samlingar, af alla de stadganden och föreskrifter, som innebära kontroller öfver tulltaxans efterlefnad och garantera dess verkställighet. Utskottet, som ansåg sig oförhindradt att, utan ifrågastäldt sammanträde med Lagoch Ekonomi-Utskotten, dessa motioner till behandling företaga, beslöt, det skulle berörde motioner till ett annat sammanträde hvila på bordet. Ex Protocollo Vict. Melin.
Menka åtföljdes vid sitt besök på fartyget af tvenne illa klädda yngre män, med en ansigtstyp betydligt afvikande från tschuktschernas vanliga. Deras ställning tycktes vara så underordnad, att vi höllo dem för slafvar, ehuru med orätt, åtminstone med afseende å en af dem, Jettugin. Denne skröt sedermera af att ega en renhjord vida större än Menkas och talade gerna med ett visst hån om Menkas höfdinge-griller. Slafvar, förmodligen ättlingar af forna krigsfångar, skola enligt ryska författare verkligen finnas bland tschuktscherna i det inre af landet. Bland kustbebyggarne eger deremot den mest fullständiga jemlikhet rum. Man kunde bland dem aldrig märka spår af, att en man utöfvade det ringaste inflytande utom sin egen familj eller sitt eget tält. Kust-tschuktscherna äro icke allenast hedningar, utan sakna ock, så vidt vi kunnat märka, hvarje föreställning om högre väsenden. Öfvertro finnes dock. Sålunda bära de flesta om halsen läderremmar, vid hvilka små träklykor eller träsniderier äro fästade. Dessa bortbytas ej och visas mindre gerna för främlingen. En gosse hade ett perlband fastsydt på sin hufva, och framtill på detta var fästadt ett elfenbenssnideri, som troligen skulle föreställa ett björnhufvud (fig. 6 å sid. 121). Det var så litet och så konstlöst skuret, att en man helt säkert kunnat förfärdiga ett dussin dylika på dagen. Jag bjöd dock förgäfves åt fadern en fällknif och tobak derför, men pojken sjelf, som hört vår underhandling, utbytte det kort derefter mot en sockerbit. Då fadern fick kännedom härom, skrattade han godmodigt, utan att göra något försök att få handeln att återgå. Vid vissa redskap finnas små träbeläten fästade, såsom vid en här ofvan (fig. 3 å sid. 121) afbildad skrapa, och likartade bilder finner man i mängd uti tältens skräpgömmen, der elfenbensbitar, agatstycken och jernskrot förvaras. Ett urval från den stora samling af dylika bilder jag tillbytte mig finnes här återgifvet i träsnitt.
H o n hade suttit försjunken i tankar, i sorgsna tankar, mot hvilka h o n försökte strida. H e n n e s ansikte växlade ständigt uttryck, isynnerhet ö g o n e n, s o m ibland hade ett nästan förskrämdt uttryck, ibland sågo enbart sorgsna ut. När de hvilade på den gamla damen, k o m det något oändligt vekt o c h kärleksfullt i deras blick, m e n det var också något djupare i denna blick, den uttryckte liksom ett b e h o f af att skydda o c h värna detta hvita hufvud för någon öfverhängande fara o c h ett pinsamt medvetande af att vara maktlös. &gt;Tänkte du på något, kära svärmor? » Frågan k o m motvilligt, det var s o m o m den frågande på förhand visste, hvilket svar h o n skulle få, o c h bäfvade för det. &gt;Jo du, jag tänkte. Somliga lägga patiencer för att tänka o c h somliga låtsa läsa för att tänka. Och vi tänkte troligen båda två på detsamma. På Gustaf! Jag tänkte nu särskildt på, o m vi skulle få bref från h o n o m i veckan, ett roligt bref. — Något annat vill jag sannerligen inte ha. Eller kanske du fått bref från h o n o m, fast du inte låtsat o m det. » H o n såg m e d en skälmaktig blick u p p i svärdotterns allvarliga ansikte. » Nå, så se inte så förskräckt ut — du förstår, jag skämtar bara. » Det var den gamla fruns son o c h A g n e t a s man, s o m samtalet gällde. E n vindstöt skakade gafvelfönstret o c h k o m de små rutorna att klinga. » Nej, ett sådant väder, vi måste flytta undan mitt rosenträd o c h de små skotten. D e frysa i fönstret i afton. Jag tar trädet. Ser du en ny k n o p p! Det är den fjärde. Jag har aldrig haft ett så snällt träd. » H o n satt m e d d e t stora rosenträdet i famn o c h såg stolt o c h belåten ut. Så satte h o n varsamt ner trädet på syb o r d e t framför sig o c h började blanda korten.
Majit låtit om Statsverkets tillstånd oell behof Rikets Ständers Stats-Utskott underrätta eiler den 1 November sistlidet år, Rikets Ständer skulle detta förhållande hos Kongl. Maj :t i underdånighet anmäla samt äska, att riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad utöfver förenämnda tid; hvarjemte Ridderskapet och Adeln beslöt anmoda Expeditions-Utskottet att inkomma med förslag till underdånig skrifvelse i ämnet. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, M 21, i anledning af Rikets Ständers åren 1860 och 1861 församlade Revisorers berättelser, angående nämnda år verkställda granskningar af Statsverkets samt andra af allmänna medel 166 Prot.-Utdrag den 14 Januari 1863. bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1858 och 1859, fattade Ridderskapet och Adeln följande beslut: § 1 Utskottets hemställan bifölls. § 2. Lades till handlingarne. §§ 3-8. Utskottets hemställande!! biföllos. § »■ Utskottets hemställan återremitterades. § io. Utskottets första yttrande lades till handlingarne och dess sednare hemställan bifölls, med rättelse af årtalet 1847 till 1857. § H Lades till handlingarne. §§ 12-14. Utskottets hemställanden biföllos. § is Utskottets hemställan afslogs. §§ 16-18. Utskottets hemställanden biföllos. § 19- Lades till handlingarne. §§ 20-23. Utskottets hemstäilanden biföllos. S 24. Tillstyrkandet afslogs. § 25. Utskottets hemställan bifölls. § 26. Tillstyrkandet afslogs. § 27.