Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Nådiga föranstaltande till fordrings-anspråkens granskning, utredning och bestämning, och sålunda i mån af den längre framskridna tiden allt mer och mer aflägsna! sig från den åsigt de Rikets Ständer tyckas hafva haft, då beslutet, om afskrifningen af största delen af Rikets Utländska Gäld. fattades; Likväl synes det mig ännu i denna dag vara för hvar och eu alldeles ovedersägeligt, alt ju en afj de verkande orsakerne till denna Gälds afskrifning, yar i likhet Stats-Utskottets Betänkan den. i65 med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition: ”Sveriges Kronas och Dess Undersåtares skadeslös hållan de, samt ersättning för ännu outredde fordrings-anspråk och sednare ti made förluster, som orden lydde. Då nu, gonom en sådan verkstäld afskrifning af Rikets Gäld, en ren vinst bereddes Staten af öfver 8 Millioner R:dr i Silfver; då dessutom en behållning af 1,200,000 R:dr Banco tillskyndats Riket för de i Götheborg och Carlshamn åren 1810 och 1811 coiulemnerade Varor, hvarigenom Slaten på bekostnad alt åtskilige Utländska Magters Undersåtare redan tillgodo njutit en ersättning, till ett 60 gånger högre belopp, än den Summa hvarom här är fråga; då äfven 19 Articlen utaf Kieler-tractaten efterskänker alla Svenska Medborgares rätt till ersättning för uppbringningar under fred, som existerad emellan Jönköpings-Freden och utbrottet till det Krig, som slutades med Kieler-Freden, hvarigenom alla ännu oafgjorde eller blott i första instantien afdömde Danska uppbringningsmål förföllo; då de af Kongl. Maj:t med anledning af Rikets Ständers underdåniga tillstyrkande i Nåder tillförordnade Committerade fun - 166 Stats-TJtskotlets Betäxikanden. nit en mängd uppbringningsmål vara af den ostridiga beskaffenhet, att ersättning blifvit tillstyrkt för en Summa af 422,821: 10: 3.
Då nu Riksg:sKont. befinner sig i det predikament, att medel måste på ett eller annat sätt anskaffas, så anhåller jag att, med afseende på denna låne-operation, få förena mig med Gr. Lagerbjelke. Jag tror det vara vida lämpligare att Riksg:sKont. till Banken försäljer sina obligationer och derföre erhåller penningar i valutor, än att Kont., i strid mot nu gällande regbte, nödgas upskjuta inbetalningen af sitt kreditiv till R. St:rs Bank. På ena eller andra sättet lärer det vara nödvändigt att komina Riksg:sKont. till hjelp, och då Banken i alla fall måste inblandas, tror jag att den af Gr. Lagerbjelke föreslagna utvägen är den mest bankmessiga och riktiga, hvarföre jag i detta hänseende förenar mig med honom. Gr. Lagerbjelke: Den som följt denna fråga lärer väl redan, utan att jag beböfver påpeka detsamma, veta att penningar nu behöfvas, icke för de jernvägar, som vid förra Riksdagen beslutades, utan i och för de jernvägar, hvilka blifvit eller blifva vid innev:de Riksdag beslutade. Att Fullmäktige skulle, på grund af det förra Riksdagen utfärdade regbte, uplåna penningar äfven för anläggningen af dessa sednare jernvägar, det vöre att g& väl långt. Hr Frih. o. Ordf., som, sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, framställde, att under densamma blifvit ifrågasatt, huruvida ifrågav:de motion borde remitteras till BankoOtsk. eller till •Statsoch BankoUtsk:n, hemställde derjemte, om R. o. Ad. bifölle att denna motion, jemte de i anledn. deraf afgifna yttranden, remitterades till BankoUtsk., samt förklarade, efter det svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte några Nej, att den ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomna Utlåt:n, Betänk:n och Mern:!; nemi. från StalsLitskottel:
Voteringen börjades klockan 8 e. m., och befunnos vid voteringens slut klockan tre qvart till 9 e. rn., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 42. Nej — 56. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således afslagit ofvanberörde i Ja-propositionen upptagne förslag. h') Saluoch Upplagsbodar , Magazin och Uthus. Grefve von Fersen: Ehuru obehagligt det är att vid denna punkt göra någon anmärkning, då en sådan lätt kan föranleda en lika lång öfverläggning, som den öfver föregående moment, anser jag mig dock böra härvid föreslå följande tillägg: dock under förbehåll af lämplig skade-ersättning för den, uti hvars salubod visitation sk ed t, dä ei förbudet gods, eller till ett ringa värde, efter nedannämnde värderingsgrunder vid undersökningen anträffas. Jag stöder detta förslag på den anmärkning jag bort göras Dei! 22 Januari! e. m. inom BorgareStåndet, att en sådan visitation, som i förevarande punkt medcifves, kan betaga den, hvars varor visiteras, all förtjenst på längre tid, till och med under en hel marknad. Friherre Åkerhjelm'. I förra delen af det nu föreslagne tillägget instämmer äfven jag, men icke i den senare, eller att Undersökningsmannen skall utgifva skade-ersättning vid husvisitation, äfven då insmuglade varor anträffas, men uppgå till ringa värde. Jag har framställt såsom grundsalts, att i dylika fall afseende ej bör göras på det större eller mindre värde godset kan hafva. Så snart något blifvit funnit, bar visitationen varit behörigs och bör ej på något sätt bestraffas. Grefve von Fersen:
Der står nemi., att Utsk. velat lemna möjlighet till grundlagens förändring, då ett mer än tillfälligt tänkesätt fordrade en sådan; och hvad är väl sjelfva stadgandet om beslutets upprepande vid 2:ne riksdagar annat, än ett sätt att försäkra sig, det tänkesättet varit mer än blott tillfälligt? Hr Hjärne har trott, att det vore bättre att vinna något än intet. Jag tror, att Ständerna här icke böra sträfva efter att vinna något, utan endast att behålla hvad de hafva, samt att få stadgandet derom oemotsägligt. Jag anser det vara högst oriktigt att göra någon ändring, såvida icke den fyller sitt enda ändamål, nemi. att göra saken klar. Hr Gunther har tillstyrkt godkännande i åtskilliga delar af det förslag, jag i min reservation uppgifvit. Jag ber då att få något redogöra för motiverna dertill. Jag anser nemi. för alldeles nödvändigt, att ett förslag, för att blifva hvilande, skall vid första riksdagen vara godkändt af samtliga Stånden; men jag anser det likgiltigt, hvarifrån förslaget kommer, antingen från Regeringen eller från Representationen. Skulle likväl någon skillnad böra äga rum, så tror jag, att den återhållande kraften borde nästan vara störst vid behandlingen af de förslag, som komma från Regeringen; ty om tretton ledamöter i Constit.Utsk. godkänna ett förslag från Konungen, men alla fyra Stånden ogilla detsamma, så är det väl orimligt, att detta kunde hvila för att afgöras vid en följande riksdag, vid hvilken Regeringen då kunde concentrera sin styrka för alt genomdrifva detsamma. Hr Gunther har anmärkt, att ett inkommet förslag, som ogillades af ett Stånd, ej borde hänskjutas tjll förstärkt IJtsk. Min afsigt har yarit att bereda de trenne Stånd, som bifallit, tillfälle att utaf det fjerde Ståndets beslut hemta ledning till rättelse af deras möjliga förhastande.
Båda Lärarne tillsamman, kronotionde och af private dispositioner - Hedwig Eleonara Kyrko-Skola.- Alla Lärarne tillsammans, kronotionde och af Staden » Adolph Fredrics Kyrko-Skola.- Båda Lärarne tillsammans, kronotionde och af Staden - Nuvarande ständig Lönings-Staf. Allmänna medel. Enskildta medel. Summa. Spanne mål. Som särskilde förslag till förbättrande afStockholms Läroverk böra uppgöras, afföres här ofvanstående Löningsstat såsom till lika belopp föreslagen Upsala Cathedral-Skcla: Alla Lärarne tillsammans, kronotionde och so ck negå ngsmedel I dess ställe föreslås En högre Lärdomsskola i Enköping med Rector - Conrector - arne Colleger tillsammans - 2:ne Apologisrer för 2:ne NäringsUasser tillsammans * “ " “ 'W Adjunct r ~ Cantor - Norrtelge Pedagogie.- Skolmästaren, kronotionde, socknegang och af private dispositioner - Här föreslås Fri högre Liirdoms-Skola lika', med Enköping, hvarvid linsten af Spannemål fylles med Contanta Lönetil)#n‘ garne vid Upsala och Norrtelje, beräknade till 7 R:dr per tunna Gefle Trivialskola.- Alla Lärarne tillsammans, kronotiode och socknegångsmedel - * Här föreslås En högre Lärdomsskola med Rector * Conrector jute Colleger tillsammans 2:ne Apologister dito - Adjunct - Cantor - Hudiksvalls Trivialskola.- Alla Lärarne tillsammans, kronotionde och sock negånsmedel - föreslås En högre Liirdoms-Skola lika nied Enköpings, men med minskning Spanomålslönen i förhållande till den Contanta tillgången Spanne mål. Contant. (Bilaga till N:r 196 i 4:de Sami. af Bibanget.) a Allmänna medel. Spanne mål. I13l7 i • Contant. Contant. Rtdr sk. Summa. Öfverskott. Spanneni ål. | Spannemål. Rtdr sk. risti Ttr. k:p Contant.
Milton var betydligt äldre, när han företog sig att besjunga Paradisets förlust; Wieland – med hvilken Kellgren har flera beröringspunkter – likaså, när han diktade sin ”Oberon”; Voltaire skref sin sannast poetiska tragedi, ”Tancred”, i sitt sextiondesjette lefnadsår; och Rousseau hade vid den ålder, som blef Kellgrens hela, just nyss på författarebanan uppträdt. Men alla dessa – liksom Goethe och andra – erhöllo ett tidsutrymme, hvarmed dem tilläts att (åtminstone i hvarje väsendtligt afseende) uppenbara allt, hvartill Naturen dem utrustat. Kellgren fick ej denna tillåtelse. Honom beskärdes icke, att fortsätta en bana, på hvilken han skulle blifvit det efter hans död uppväxande revolutionära skaldeslägtets uppfostrare, medelpunkt, ledande föresyn, och dymedelst helt fredligt tillvägabragt den i Sveriges vitterhet behöfliga omhvälfning, som, tyvärr! sedermera så våldsamt frambröt, med ett mot de qvarlefvande Gustaviska veteranerne ofta otacksamt öfvermod. Af Svenska Akademiens medlemmar var han den förste, vid hvars frånfälle hon firade en bortgången ledamots minne genom anläggandet af en månads offentlig sorg. Men vidden af den förlust, som hade drabbat svenska vitterheten, kunde då ännu blott ganska ofullständigt öfverses. Desto ömmare äro skälen för hans efterverld, att omfatta det stora, som han kunnat blifva, i samma vördnad med det stora, som han var. BIHANG. ERNST JONAS FREDRIK KJELLANDER. Es ist dafür gesorgt, dass die Bäume nicht in den Himmel wachsen. Goethe.
Ad:s beslut verkar visserligen icke på resultatet, emedan de Irenne öfriga Stånden redan förenat sig uti lika åsigt rörande denna §; och då Utsk. tili sisla betänk, icke yttrat annat, än att §:n lärer få förblifva enl. Utsk:s förslag, enär frenne Stånd dertill gifvit sitt bifall, så torde också någon annan åtgärd vid denna § icke vara att vidtaga, än att vid densamma låta bero. Hr von Hartmansdorff, A tig.: Den ifrågavar. §1° lyder i Ulsk:s förslag, sorn följer: "sorn ledamöter af Taxeringssamt Pröfn.comité' äro att anse såsom R. St:s ombud, hvilka äga att icke allenast vei Iställa bestämda föl eski iller, ulan ock med R. Sils makt och myndighet afgöra och besluta lili frågor, der endast den enskilda kännedomen och öfvcrtygelseii om medborgares olika ställning och förhållan - Den ao Januari e. ra. 3a3 de måste ligga till grund för pröfningen; alltså komma desse ledamöter att, i och för utöfningen af deras kall, tillgodonjuta enahanda skydd och säkerhet, som uti 111 §:n Reg.- F:n och 77 §:n Riksd.Ordn. är åt riksdagsmän försäkrad.’' Denna § blef, så vidt jag kan erinra mig, af R. o. Ad. afslagen, derföre att Utsk. deruti velat gifva åt Taxeringsoch Pröfnings-comiteerna en makt, som de förut icke ägt. Om nu de tre öfriga Stånden beslutat att godkänna §:n, så lärer följden blifva, att R. o. Ad. omförmäler denna punkt såsom en bland dem, hvartill Konungens sanclion behöfves. Jag anhåller derföre, att underrättelsen om de öfriga Ståndens beslut i detta fall måtte läggas till handlingarna, men punkten anmärkas såsom en, hvarpå vi komma att fästa MedStåndens uppmärksamhet i det af Frih.
Häraf skulle val synas följa, att när Gevärs Factor iet derifrån flyttades, borde den af Factoriets Betjening och Arbetare, efter särskild öfverenskommelse och medgifvande af Staden innehafde andel af den till Staden donerade jord, till Stadens disposition återgå, i den man Den % Juli. 403 mån dessa jordlotter genom nu varande innehafvares afgång eller bortflyttning blifva lediga , då , efter Stadens påstående, Staden icke skall sig de samma annorlunda afhändt, än till .Factoriets Betjening och Arbetare samt deras efterträdare , så lange Facforiet i Söderhamn qvarbiefve, med hvars Borgerskap Factoriets Betjening och Arbetare ifrån Stadens fundation varit alldeles införlifvade , och , ehuru befriade ifrån' Borgerlig tunga , likväl med Borgerskapet delat öfriga onel-a till Staden , samt, medelst den afkastning deras handtering och idoghet tillskyndat Staden, synnerligen skola bidragit till dess upprätthållande, hvaremot Staden nu, efter Factoriets borrtflyttnirrg, endast fått behålla qvar gamla orkeslösa arbetare samt aflidne arbetares fattiga Enkor och barn. Men som, näst efter 13 §. uti i6?o års Privilegium för Stadeh, ett så lydandé förbehåll finnes infördt: Alla föreskrifne Privilegi er och friheter vele Vi Oss nu och alltid förbehållit hafva, efter sorn tiderne , Vårt välbehag och berörde Värk uridersåtares tarfvor och lägenheter kunna behöfva och medgifva , till att förändra, förbättra eller förmindska.- Och Kongl. Majit så väl i kraft häraf, sorn på grund af den, i följd af Kongl. Majits och Riksens Stärtders samfäldta förordnande, imellan Staden och Factoriet träffade och af Konungen stadfästade förening, vidtagit dess Nådiga beslut , atp de Factpriet underlagde rotskiften skola för KrO^ nans räkning utarrenderas; så anser sig Stats-Utskottet, emot stadgandet uti g o och i 07 § §.
1459 gto Att General Landthiateri-Contoiret blif. vit erindradt, att till Kongl. Collegium inkomma med infordradt utlåtande angående den i Vesterbottens Län belägne och Olofsforss Bruk anslagne Recognitions-Skog, 10:0 Att, af den anledning, att Kongl, Kammaroch Bergs-Collegierne, stadnat i skilj, agtige meningar om rätta förståndet af Kongl* Kungörelsen den 4. Februarii 1811 rörande tilldelnings-sättet af Skog åt skattlagde Hemman och lägenheter, följande mål, i afbidan på Kongl. Majus Nådigste förordnande och föreskrift i denna omständighet icke kunnat till pröfning företagas, nemi. angående Forssvik® Bruks och Granviks Masugns Recögnitions-Skog i Skaraborgs Län; angående Hellsjö Becognitions-Skog i Kopparbergs Län; angående "Becognitions-Skogen under Folkströms Bruk i Östergöthlands J_<an; angående Becognitions - Skogarne under Helleforss och Smedstorps Bruk i Södermanlands Län, angående Villingsbergs Bruks Becognitions-Skogar i Örebro Län; angående Recognilions-Skogarne under Aspa, Algrena och Asboholms Bruk samt Igelbecks Masugn i Örebro Län; angående Klotens Bruks Recögnitions-Skog i Örebro och Kopparbergs Län; angående Becognitions - Skogarne under Stafsjö oell Wirå Bruk i Södermanlands Län; samt angående Degerforss Bruks BecognitionsSkog i Örebro Län, samt sluteligert 11:0 Att Kongl. Collegium till Skatte försåldt, 1:0 Kollerö Becognitions Skog i Elfsborgs Län, Väne Härad och Ryr Socken, som blifvit skattlagd till £ Mantal åt Bruks - Idkaren Joli. U460 Stats-XJtsiottets Fetänkandenl Wittström för Trettiofyra Rulr 10 slc. g r'Sf.’utom 6 Procent Vadstena Krigsmanshus - afgift; samt 2:0 den under Helleforss Silfveroch.
Men mycket vore gjordt för gäldenärerne, för de, som äro berättigade att, i stället för natura, personer eller värdet deraf efter lidens pris, liqvidera sina skatter i ett lill sitt värde oafbrutet fallande mynt; mycket vore gjordt att lifva förhoppningar hos dem, som erindra sig, huru det gått förr med myntbestämningar utan åtföljande silfverutvexling, som erindra sig att, innan silfverutvexling år 1777 tillkom efter förhållandet af 36 till 72, hade tvenne fruktlösa mynlbestämningar ägt ruin; den ena: år 1769 efter förhållandet af 36 till 4$; den andra: år 1772 efter förhållandet af 36 till 60. Garanti funnes då för den, som på myntförbättring skulle förlora, men ingen garanti för den, som skulle förlora på myntförsämring. När härtill kommer att, enligt Utskottens sednare förslag, samma hushållningssätt med Banken, som under förllutne 20 Den 6 Julii f. m. år ägt rum, kan befaras, att nemligen: till utbetalning af Banken skulle anvisas de summor, som Rikets Ständer, enligt Grundlagarne, böra hålla Regeringen tillhanda; när härtill vidare kommer det besynnerliga hinder, som blifvit uppställt för möjligheten af en omtänksam Bankförvaltning, för möjligheten alt efter näringarnes behof utsträcka lånerörelsen, att nemligen: Statens skuldförbindelser till Banken för redan upptagne lån eller framdeles görande lån, med berådt mod, göras oanvändbara i Bankens hand; när så ringa anledning företer sig till den förmodan, att förflutna tiders misstag verkat till bättre upplysning, kan jag för min del icke tadla någon, som står tvekande och villrådig i valet emellan Ja eller Nej. Men ehuru jag icke vill taga på mitt samvete, att hafva öfvértalt någon annan, får jag likväl öppet förklara, att jag, för min del, är besluten att säga Ja lill Utskottens i första Utlåtandet framställda förslag. Mina skäl äro följande:
Bank af den i Mars i83o och i samband med föreslagen förändring i Regerings-formens 72 §., kunna behöfva närmare ordnas i Lagstiftnings-väg, i det ändamål att ej blott materielt fullgöra sina ålagde befattningar, utan äfven gifva åt Samhället nödiga garantier och önskad trygghet, för ett orubbadt bestånd af sakernes blifvande nya ordning. I betraktande af ämnets vigt, och i valet att antingen gå något längre än tilläfventyrs äskadt varit, eller ock underlåta något, som Rikets Ständers uppdrag, ehuru i mindre klara uttryck affattadt, möjligen kunde anses jemväl åsyfta, hafva Banco-Fullmägtige sökt på båda omförmälda vägar åstadkomma hvad, under sakernas, i några de vigtigaste delar ännu, såsom vid förra Riksdagens slut, nog obestämda och ofulländade skick, göras kunnat. Efter förberedande undersökningar genom egna Ledamöter, anmodade Fullmägtige den 10 Februarii i83i Bankens Commissariat att gå i författning om Förslag till en i vissa delar förändrad organisation af BancoVerkets åtskillige Departementer, i samband med den nya ordning som lomme att uppstå -i följd af: 1:0 Beslutet, att alla slags Banco-sedlar skola hållas på förhand färdige (Banco-Regl. pag. 60); 2:0 Beslutet, att större Sedel-valeurer komma att, lika med Småsedlar, emottagas i Bankens Cassör (Banco-Regl. pag. 64); 3:o Beslutet, att Transport-sedel-räkningarnc i Vexel-Banken komma att upphöra, samt Vexlings-, Expeditionsoch Bokförings-åtgärder efter dessa förändrade förhållanden lämpas (Banco-Regl. pag. 64). Efter Commissariatets den 5 Mars 1831 afgilne hemställan, organiserades den 10 i samma månad en Berednings-Comité för detta ändamål, bestående af: Banco-Commissarierne G. A. Brakel, A. T. Gyllencreutz N. Kolmodin och F.
Skrifvelse N:o 169. lil gjorde öfverhufvud 20,000 R:dr, årliga underhållskostnaden derför skulle per mil utgöra 2,500 R:dr R:mt. Räler, af den form och styrka, som begagnades på stambanorna, kunde, med hänsigt till rörelsens sannolika utveckling, antagas uthålla 30 års slitning, hvarvid dock borde ihågkommas värdet af de från banan upptagna rälerna, i hvilket afseende de Belgiska banorna lemnat den erfarenhet, att, vid omvalsning af utslitna räler, äter erhåilits 70 procent af de gamlas vigt i nya räler. Om således första anskaffningskostnaden för räler med tillbehör till 1 mil utgjorde 170,000 R:dr, så borde deraf vid slitningstidens slut med säkerhet kunna antagas återstå ett behållet värde i jern af 50,000 R:dr, efter afdrag hvaraf 120,000 R:dr, fördelade på 30 år, Lomme hvarje års underhåll till last med 4,000 R:dr. Lokomotiver, som årligen gjorde omkring 2,000 mils trafiktjenst, beräknades kosta i underhåll och reparationer 2,000 R:dr hvardera, hvartill borde läggas inköp af ett nytt lokomotiv ä 50,000 R:dr hvart 10:de år, då, med antagande af ett lokomotiv såsom erforderligt för hvarje 2 mil af banans längd, dessa utgifter uppginge per mil för eli år till omkring 3,500 R:dr. Underhåll och förnyelse af vagnar för gods och passagerare kunde ungefärligen kalkyleras per mil och år uppgå lill 1,500 R:dr, i följd hvaraf alla dessa posters sammanräknade summa kunde antagas belasta trafiken med 11,500 R:dr R:mt.
Utskottet anser sig endast kunna föreslå den författning, att då ert eller bägge af föräldrar aflida, som efter sig lemna Barn, hvilka antingen alla eller några äro under 15 års ålder, de sorn. förrätta Bouppteckning eller arfskifte efter den .eller de aflidne, böra föreslå något visst belopp af Boets tillgång i capital, renta eller afkomst af fastighet, som, i märi af behofvet, kan finnas vara erforderligt till underhåll och uppfostran för hvarje af de minderåriga Barnen, intill dess de uppnått 15 år, hvilket belopp bör från samfälta massan afskiljas och af sättas, innan lag* lig . arfsdelniug af återstoden verkställes, samt att om Den 11 ilf oj. om efterlefvande maka och arfvingar icke åtnöjas med det i detta ämne af Boupptecknings eller Skiftemännen uppgjorda förslag , och förening härom icke kan träffas, Sterbhus-delägarne blifva pligtige att, vid det Bouppteckningseller Skiftes-Instrumentet till behörig Domstol inlemnäs;, sjelfstämde sig inställa, för att den uppstående stridigheten härom i Daga ordning utföra, då Domaren äger att pröfva och bestämma huru dermed förfaras bör; äfvensom att, i händelse dst skulle af Domaren vid företeendet af en upprättad Bouppteckning, eller verkställdt Arfskifte inhämtas, att iakttagandeaf förr nämnda stadgan, de blifvit af vederbörande åsidosatt, Domaren må vara öppet att Skiftes-förrättningen ogilla och förvisa till nytt Arfskifte, med lemnad föreskrift om hvad i enlighet med omförmälte Författning bör till verkställighet dervid befordras. Hvad ater beträffar det af Riksdags-Fulirnägtigen Bagge uti Tredje Punkten af dess Memorial gjorda förslag om vederbörande Domares erinrande, att ej utan i högsta nödfall tillåta försäljning af omyndiges fasta gods, finner Utskottet, att så väl uti 2» Cap. 3 §. Arfda - Balken , som 4 Cap. 8 §• Jorda.
— N:o 40, i anledning af dels återremisser å Utskottets Betänkande N:o 21, i fråga om skjutsnings-besvärets ordnande, dels ytterligare väckt motion i samma ämne: B. VI. 88, 136, 147, A. 147, 149, 151, 152, B. 392, 439, 458, A. 458; B. VII. 208, 236, A. 236, E. 237, 366. — N:o 44, i fråga om upphörande af de så kallade apotheks privilegierna och om beredande af ersättning åt nuvarande innehafvare deraf: B. VI. 392, 439, A. 439. — N:o 45, med anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, beträffande Utlåtandet N:o 40, i fråga om skjutsnings-besvärets ordnande: B. VI. 392, 439, 458, A. 458; B. VII. 208, 236, A. 236, E. 286, 366. — N:o 46, i anledning af väckta motioner till förbättrande af folkskole-väsendet: B. VII. 10, 12, A. 12. Stats-Verket, i anledning af väckta motioner i fråga om åtskilliga till båtsmans-beklädnaden hörande persedlars anskaffande — S — 261 och underhåll genom —: B. 11. 458, 461,462; 111.523,558, A. 558; E. VII. 156. styrelse och förvaltning: se Berättelse. Stenborg, Carl, Hof-Sekreterare, angående pension åt hans dotter, Carolina Stenborg; motion af Herr Wilhelm Fredrik Halman: se Motioner. Stenograf!, alt tillfälle målte beredas för erhållande inom rikets allmänna Iilementar-läroverk af undervisning i —; motion af Friherre Ludvig von Plalen: se Motioner.