Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om man kunde föreställa sig, att dessa medel skulle komma alt användas blott på en enda väg, eller för ett localt intresse, då medgifver jag alt man gjorde försigtigast att ej anslå några medel ; men om man hyser denna öfvertygelse, vet jag icke hvarföre man skall anslå i5o,ooo r:dr och icke snarare afslå alltsammans. Jag är icke så lycklig att kunna förutse ett sådant förhållande, och mäste tillstå, att på samma grunder, som StatsUlsk. sjelft uppgifvit, och som tyckas hafva legat lill grund för de motionärers åsigt, hvilka intresserat sig för ämnet, och då ett så stort anslag som i5o,ooo r:dr blifvit tillstyrkt af StatsUlsk., men BorgareSt., som bäst bör känna communicationernas beskaffenhet i landet och nödvändigheten af deras förbättrande, ökat detta anslag; så vet jag icke hvarföre man ej kan instämma uti BorgareSt:s beslut. Jag instämmer med de värda talare, som ansett summan försl böi a bestämmas, och alt de villkor sedermera böra utsättas, som för rättighet att kunna erhålla del af anslaget må anses af nöden. Frih. Sprengtporten: Jag skulle varit mycket böjd föialt tro, att Frih. Cederström icke fästat nog uppmärksamhet vid den omständigheten, att här icke är fråga örn alt lemna anslag till nya vägars anläggning, utan i fråga 0111 Calixvägen, i afseende hvarpå StatsUlsk. förklarat det villkor böra bestämmas, att icke något anslag dertill skulle utgå, med mindre ortens innevånare åtaga sig vagens underhåll. llr von llartmansdoi-ff: Till någon del förekommen af Hr Lagerhjelm, vill jag hemställa till Gr. Anckarsvärd, om han icke fastat sig vid en bisak och förbisett, hufvudfrågan, då han tillstyrkt antagande af BorgareSt:s inbjudning i afseende på Calixvägen, men deremot afstyrker hennes antagande i afseende på den större summan af 5o,ooo r:dr till vägars omläggning.
Jag anser mig ej Behörig att ingå i hufvudfiiågans granskning; 1392 Den 29 Juli /. m. men då här hbptti.fprefc,manner den ommänipuIatioqpft)r>a£ nanindje<lödelmyint;jså »måst é jag yttprfig^reftinmärkfly uiJblliatton Scaölfe fråga ej b Jj&iit m b ejyftta der f; Haft bana ej ii vt» trat bekymmer öfver sättet att få Riksgäldsmyntet i utan >jdait fr^gaOhuru uppfyllandet af, f ö res kn f ten>! afl tri i»l ►vhiid » Riksgäl^6$aÖlavna vid, ejtt nAvarenilédjaBbilff: skall ^tynn^ /förenas smedt;den/.spini bpatfednafc anseende; till jdetfia myntsit snccessJva ^oe4»> årliga inlösande i Banken, dtt/illtensednare föreskrift mig veterligen icke är Sta&refthfi io •ein BtrieJaooeiCI löl lehemensl HJnsDörl £ friherre Cederström^ Jarid/-.' Degner respectiva Medståadeas beslut att RiksgäldsSedelstocken skall förblifva vid dwtnlieiöppi; den ägde vid årets bör jany innefattar fctfgtitv* ting annat än att Rörelse Capltaltddicke skulle förmindskäs intill? nästsa^ RiWgdbg. »lt>nlr Riksgäldssedlarne sköladlibtebäildspjfCftnlil?^ måste säkerhet för deraS!tfealiS>éll»ttder>t>#Tuii comynt af Rikséns StämWr> de skola kunna fortfara att 'blifthflf doffel##,^ måste utväg beredas att-å^épobf^ifyijf läéyMi som till inlösen blifvit inlenftvaHö.
Om Utskottets förslag angående indragning af den ena Canslist-tjensten vinner Ridderskapet och Adelns bifall, bör ordet »Förste» framför Canslisten utelemnas. För Utskottet har blifvit upplyst, att samtliga genealogiska tabeller numera äro renskrifna, så att stadganderne i 40 och 60 §§. om skyldighet för Sekreteraren och Canslisterne att årligen aflemna visst antal renskrifna genealogiska tabeller icke vidare kunna fullgöras. Utskottet "har derföre föreslagit, att berörda stadganden måtte uteslutas och att i stället vid §. 34 införes ett nytt mom. innehållande föreskrift för Sekreteraren att jemte Canslisten för hvarje år ombesörja den renovation af tabellerna, som erfordras, hvilket allt till bifall hemstälies. §. 42 (37). Då hela 3 mom. i denna §. med undantag allenast af sista perioden icke vidare är tillämpligt, föreslår Utskottet, att berörda moment, allenast med nyssomförmälda undantag, måtte uteslutas och §:n i öfrigt erhålla den lydelse, förslaget innehåller. i 45 (§. 40). Med anledning af stadgandet i 8:de §:n i det af Ridderskapet och Adeln antagna förslag till ny Riddarhus-Ordning har Utskottet ansett af behofvet påkalladt, att, vid anteckningarne till deltagande i Adelsmöte, för Riddarhus-Directionen finnes att tillgå en förteckning å de Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, som enligt inkomna redogörelser behörigen erlagt kapitationsafgiften. Uppgörandet af en sådan förteckning torde böra åligga Riddarhus-Kamereraren, hvilken verkställer revisionen 6 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 12. af de inkommande redogörelserna, äfvensom Utskottet trott det icke vara ur vägen att införa ett stadgande derom, att Adelsman, som icke kan med bevis styrka, att han den stadgade afgiften betalt, är berättigad att erlägga den till Kamereraren.
Då 2:ne Riks-Slånd bifallit Utskottets gjorda framställning, angående ifrågavarande arfvodens belopp, anser Utskottet sig, i öfverensstämmelse med den af Utskottet vid besvarande af återremisser å Utlåtanden, som af 2:ne Stånd blifvit godkända, i allmänhet iagttagna grundsats, böra sin förra hemställan vidblifva. Stockholm den 14 Juni 1841 • Reservation af Herr Prytz'. ”Då exempel förefinnas, att Högloflig.* Stats-U‘skottet förut frångått den princip att vidblifva ett af 2:ne Riks-Stånd bifallet, men af de a:ne andra Riks-Stånden återi emitteradt Utlåtande, och då dertill kommer, att de mest giltiga skäl blifvit vid åter remissen utvecklade för bifall till Herrar Riksgälds-FullmägtPges förslag, reserverar jag mig emot Utskottets beslut att, utan afseende å dessa skäl, förblifva vid den i förra Betänkandet yttrade åsigt/’ ]NT:o 597, Ank, till Exp-Utsk. den 15 Juni 1841) kl, 9 f. 1». Utlåtande, i anledning af anmärkningar mot Utskottets yttrande, angående aflöning Jör Riks-Ständens Notarier under en månad efter Riksdagens slut. Rilderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva till Slals-Utskottet återremitterat dess under No 583r afgifna Utlåtande, deri Utskottet, under åberopande af Rikets Ständers bes'ut, att de för Riks-Ståneleus Canzli-betjening bestända arfvoden o'eh tractameaten skola utgå för åtta Stats-Utskottets Utlatandej N\o 5Q7. o O dagar efter Riksdagens slut, afstyrkt eli lios Ridderskapet oclx Adeln vackt förslag, att de JNVarier, som föra Protccollen lios Riks-Stånden, måtte, i stället för den dem sålunda tillerkända aflöning, erhålla gratificationer, motsvarande beloppet af deras »rfvoden för en månad.
För öfrigt kan Utskottet, efter skärskådande af ritningen till skolbyggnaden, icke annat än instämma i den vid densammas granskning hos Ofver-intendents-embetet gjorda anmärkning, att alltför stor areal upptages af trappor och förstugor, äfvensom det synes Utskottet, som rummen i den nya byggnaden i allmänhet blifva väl små samt tillräckligt utrymme kommer att saknas för bibliothek och samlingar. Den föreslagna byggnads-planen. torde således vara i behof af åtskilliga jemkningar, innan byggnads-arbetet sättes i verket. Då emellertid någon betydligare minskning af den uppgifna kostnaden sannolikt icke är att påräkna och, efter hvad upplyst blifvit, de för ändamålet disponibla medel endast i ringare mån förslå till kostnadens betäckande, fordrar billigheten, att Staten med sin hjelp understödjer företaget, och anser sig derföre Utskottet, under förutsättning att till bristens betäckande utväg må utan Stats-verkets vidare anlitande beredas, böra föreslå, att Rikets Ständer må på det sätt bifalla den väckta motionen, att, såsom bidrag för uppförande af nya skolhusoch gymnastik-byggBih. lill R. St. (Fortsättn.) nader i Götheborg, en summa af 190,000 R:dr Riksmynt beviljas, ali, i ruan af behof, utgå, med förbehåll, att några kostnader för byggnadernas underhållande icke komma att drabba Statsverket. 4 05:o. Uti den motion af Herr Schwan, hvarom uli 7lista punkten af detta Utlåtande förmäles, har motionären äfven anfört, att Serafimer-lasarettets nuvarande lokal vore otillräcklig för det stora antal sjuke, som lill intagning derstädes anmälas, och alt tvänne särskilda förslag till lasarettets utvidgning blifvit väckta, det ena att bostadshuset skulle förses med en öfvervåning, hvarigenom ett mindre antal nya sjuksängar kunde uppsättas, och det andra, alt en ny byggnad skulle uppföras, hvilken, jemte mera lämpliga lokaler för kök, bad och förråd, än de nuvarande, borde i tvänne våningar innehålla sjukrum, derigenom utrymme kunde beredas för ytterligare 80 å 90 sjuksängar, eller iner an dubbelt det antal, som genom boställshusets påbyggnad erbölles.
Vidare och då Eder Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse af den 23 sistlidne April förklarat KammarRättens, vid granskning af 1827 års Artillerie-Statsmedels-Hufvudbok gjorde anmärkning, rörande utlåning af medel från Artillerietill EnderhållsDepartementet, böra förfalla, anser Collegium något yttrande öfver den i Revisorernes berättelse om samma sak förekommande anmärkning nu icke kunna äga rum; likväl och då Rikets Ständers Revisorer funnit anmärkningsvärdt, att ifrågavarande utlåning skett af medel, som till ett bestämt behof, Nya Gevär, varit i nåder anslagne, bör Collegium dervid underdanigst antoina, att alia under ( 6 ) Collenii disposition stående medel äro till vissa behof afsedde; men att da anskaffningen af arméens förnödenheter sker genom lefveranser, som fordra längre tid att kunna fullgöras, blir deraf en naturlig följd, att de på hvarje års Stat i nåder anvisade medel, ej genast behöfva användas, och kunna således, enligt Eder Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 2o Maji 1824, utan olägenhet användas för tillfälligt biträde till något annat Departement, enär Eder Kongl. Maj:ts höga tjenst sådant oundvikligt kräfver, och i hvilket fall det är likgiltigt af hvilken Titel lånebiträdct lemnäs, enär Collegium noggrant tillser, att ersättningen från det andra Departementet erkålles innan de försträckte medel till deras afsedde ändamål erfordras.
Vidkommande de anmärkningar, sorn blifvit gjorda emot Utskottets yttranden öfoer - LagUtiiotieis Utlätan/Ie N:o »55. §3 ver Justities-Ombudsmannens serskilda anmälanden och förslag, får Utskottet afgifva följande förklaringar; Vid usta punkten Stadgandet om upprättande af förteckningar öfver alla häktade personer och or« forteek ningarnes inlernnande till vederbörliga autoriteter , kan icke, efter Utskottet* omdöme , anses annorlunda än såsom ea reglementarisk föreskrift, den der icke harr de egenskaper, sorn bestämma väsendet af en criminal-lag. För att emedlertid icke lemna den härom af JustitiiE-Ombudsmannen väckta angelägna fråga, som icke bestämt tillhör Utskottets befattning, alldeles å sido, trodde Utskottet sig kunna taga den medelväg att tillstyrka, det matte förslag till fullständigare föreskrifter härutinnan, i form af önskan , till Kongl. Majit L underdånighet frambäras. — Att sjelfmant, utan väckt motion, föreslå ändring af 17 §. i JustititseOmbudsmans - Instructionen , kunde, äfven om ändringen syntes af behofvet påkallad, icke tillkomma Utskottet. Bih, lill Riht-St. Prot, igaj} och 1825. Vid 4:de punkten. Utskottet har redan förut haft tillfälle att, såsom en hufvudgrnnd för ali lagtillämpning, framställa den satts, att, der Grundlag och annan , allmän eller enskild, Lag komma i strid, den senare skall vika för den förra. Då denna grundsatts, efter Utskottets tanka, är allmängiltig, ansåg Utskottet icke behöfligt att för det serskilda fall, sorn här fästat Just itiaä-Ombudsrnannens uppmärksamhet, föreslå en serskild förklaring.
A c k, han var n o g öfvermogen, stackars farbror — eljes hade väl prostens son m e d mustaschfjunet snart varit g l ö m d af e n viss, liten o m o g e n abiturient! R. E n serie af 10 föreställningar m e d växlande program skall gifvas. bronsen vårt hjärtas kärlek timrar leende o c h undersam. Via postlinjen SASSNITZ — TRELLEBORG förmedlas den snabbaste förbindelsen till kontinenten medelst de stora, elegant och bek v ä m t inredda hjulångarne Svea och Germania s a m t propellerängarne Bex och Imperator. O B S. Endast en tullbehandling I Vidare genom von Essen &amp; Frick, M a l m ö, Kontinentkontoret, Trelleborg, och Stockholms Besebureau, Stockholm, genom hvilken senare biljetter for resor öfver hela världen tillhandahållas. Svenska rundresebiljetter utl ä m n a s genast utan tillägg af provision. väl Köp alltid radiatorsmör! Utlåtande H ä f t. T ä n n å s Långåskans / 1896. Herr A x e l Lennstrand, Gefle. Var god sänd mig ytterligare 4 burkar • Mellins Food&gt;, emot postförskott under ofvanstående adress. 2 med 24 nya, moderna mönster å Klädningsoch Kostymtyger, Mattor, Möbeloch Portiér-tyger. Rikhaltig profkollektion af hemväfda mode-nyheter. Nu s a m t under s o m m a r och höst är tillfälle att bese dylika växter i största sortiment i Kräftrikets trädgård, omedelbart invid A l b a n o station och Roslagstull. p r vecka, 2 och detta goda resultat kan j a g tryggt t i l l - Undervisning i knyppling lämnas. Svar till Bikupan, Klarabergsgatan 21, och Arbetsmyran Drottninggatan 57, Stockholm. P å Kristinaberg nära badorten Fiskebäckskil, finnes en villa att få hyra. Innehållande 6 r u m, kök, glasveranda och balkong. Fri och vacker utsikt Öfver GuIImarsfjorden. Vidare meddelas af fru Justina Jacobsson, Kristinaberg, Fiskebäckskil.
Jag kan för min del icke inse möjlighe ten deraf, att i ett annat plenum den litte punkten af förevar. förslag kunde blifva annorlunda afgjord, än i öfverensstämmelse med det beslut, som nu vid Stdje punkten fattas, ty sådant vore att upprifva ett förut fattadt beslut, hvilket så mycket mindre torde kunna komma i fråga, som för icke längre tid sedan, än i sista plenum, remiss vägrades på en motion på den grund, alt den ansågs stridande emot ett förut taget beslut, hvilket jag dock icke kunde finna. Att den händelse, Gr. Gyldenstolpe befarat, skulle kunna inträffa, anser jag omöjligt; och om den kunde inträffa, vore sådant olagligt. Jag vill dock icke motsätta mig Gr. Gyldenstolpes förslag. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att som ingen annan anmärkn. blifvit gjord vid denna punkt, än den Gr. Horn framställt, och han låtit densamma förfalla, ansåg H. Ex. sig böra till R. o. Ad. hemställa, om Ståndet behagade till grundlagsenlig behandling efter 56 § Reg.F. godkänna det af Constit.Utsk. i Stdje punkten framställda förslag. Den 23 October e. m. H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade nu äfven företaga till afgörande ritte punkten, såsom ägande sammanhang med 3:dje punkten. Bifölls. utte punkten. Då ingen anmärkning härvid gjordes, beslöt R. o. Ad. att till grundlagsenlig behandling efter 56 § Reg.F. godkänna det af Conslit.XJtsk. i ritte punkten framställda förslag. Den återstående deleu af Constit.Utskts memor. Wto 41 uppskjöts lill nästa plenum. H. R. o Ad. åtskiljdes kl. io på aftonen. lii fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lördagen den 25 October 1834. Plenum kl. 6 e. m. Upplästes följande skrifvelse från H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, till underteckn. Ridd.Secret.t
R:dr, och hvilka endast äro Stockholm, Götheborg, Gefle, Carlscrona, Carlshamn, Malmö, Norrköping, Calmar, Wisby, Helsingborg, Westervik, Ystad och Uddevalla, fråga skulle uppstå om brist på skickliga, kunniga och redliga värderingseller Jurymän, och Utskottet har trott, att då Tullbetjeningen samt Fabriqucurerne eller deras tillförordnad® ombud, yid värderingen voro närvarande, med rättighet att klandra och anmärka, alla försigtighets-mått skulle vara tagna, sorn behofvas, att förekomma missbruk; de i yttersta nödfall föreslagna auctioner äro ett medel, sorn bestän - Ben 28 Juni i e, m, 685 iligt i sådana fall lärer användas i Köpenhamn* Att Utskottet etadnat vid 14,000 R:dr Bancos uppbörd^ som gräns för tillåtelsen att införa hittills förbudtia varor, kommer deraf, att denna uppbörd i närmaste rummet nedfaller till nära 7000 Rsdr; att de mindre Städerna ej lemna den Tull-inkomst sorn médgifver en till-å räcklig och väl lönt Tullbevakning, samt ickeelB ler lika säkert äga tillgång till kunnige värderings-B och Jurymän; att Auctioner troligen där vora® fruktlösa försök, och ändteligen, att ingeäR kränkning härigenom sker Uti dessa Städers^* öfriga rättigheter , och att de icke äro hindradfi^B att från de Stapelstäder, där de förr förbudnBB varorne utifrån hädanefter finge införas, sijfu^ sådana tillhandla, sedan de vid vederbörandé Tä TullKamrar blifvit intullade, afstämplade och derifrån förpassade. I flera af de ofvannämnda Städer residera Landshöfdingar, hvilka äfven äro i tillfälle att vaka öfver ordning och ekick vid Verkställandet af Författningarne i dessa ämnen; att förekomma alla missbruk* strider mot menniskans ofullkomlighet; meri hvar och en bör sträfva att nå detta mål, och då man redeligen derpå arbetat, har man upp* fyllt sin plikt.
Han, som alltid varit en bland mina förklarade fiender och förföljare: han, som var ett så redeboget och verksamt redskap i kungens hand mot Götha Hofrätt: han, som tog Gustafs smekningar, så länge han behöfde Hegardt, för klingande mynt, och inbillade sig klifva in i senaten på denna statskupp i lagfarenheten:– han är nu missnöjd, öfver all beskrifning, och begär ej bättre, än att få sluta sig till kungens motståndare. Kungen lurade honom och rågade allmänhetens förakt med sitt enskilta, sedan han väl först fått sin vilja fram och narrat Hegardt att äfventyra sitt anseende. Under riksdagen sökte han upp mig, gjorde en mycket skrufvad förklaring, som nästan liknade en afbön, föreslog försoning och erbjöd mig sin vänskap. Jag gaf honom höfliga, men kalla svar och slöt med att beklaga, det en vänskap oss emellan numera blefve ömsesidigt ogagnelig, sedan vi, begge ur tjenst, sakna allt inflytande på de allmänna ärenderna.« – «Det der svaret var dig likt, bror Curt; på en gång värdigt och mördande. Jag gissar karlen kommit underfund med ditt umgänge i Schröderheimska huset, tror dig på vägen att göra din fred med kungen, kanske till och med lycka, och vill således försöka, om ej något är att vinna hos gunstlingen samt på högre ort, genom inställsamhet hos dig.« – «Du genomskådar honom på afstånd. Du sitter här på Ålhult och bedömmer hvad som föregår i hufvudstaden med samma lätthet, som derest du befunne dig på stället!« – «En smula vana vid verlden, menniskorna och deras handlingar: ingenting mera, hjertebror! – (Flåsar rök ur pipan.) – «Men nu till något annat: huru hänger det ihop med statens intrader, utgifter och bevillningen?« – «Du skall straxt få höra det. Ständerna förmälte sig vara öfvertygade, att statsverkets behof icke kunde bestridas med rikets ordinarie räntor och inkomster « (Faller in) «Ja så! I denna bekännelse upplöste sig skrytet om kungens hushållning och statsverkets mera blomstrande tillstånd, än på 50 år under vår förgångna frihetstid!
Skulle, och sluteligen, det gjorda förslaget möjligtvis åsyfta en obehindrad rättighet för Rusthällarne, vid de till Infanteri förvandla* de Cavalleri Regementerne, att sjelfve försa sina Soldater med beklädnad, får Utskottet upplysa, att det, i anledning af flere väckte Motioner, om förändring i beklädnadssättet Best). ock Ekon. ZJtsfr. Betcinkanden, 521 för ofvannämnda Regementer, samt då ännu bibehållna CavalleriRegementerne, framdeles vill i ett sammanhang afgifva sitt Betänkande i ämnel. Riksens Högl. Ständers egen upplysta pröfning varder detta Utlåtande vördsamt tmderstäldt. ^w-eoocwo O 6 0000 »—*• ✓ N:o 67. Änkam den 26 April »825. Utlåtande,rörande yrhad befrielse för Gotti lands Hemmansegare, att in Natura aflemna SkatteTfära, in. m. ^Jti ett, Från Hederv. RondeStandet, till Ut' skottet remitteradt Memorial hafva Riks* dagsFulImägtige från Gottland, Conrad Lars~ son och Erik detlofsson, anfört, att, ehuru, genom 7 §. i Kongl. Förordningen d. 3 Dec. 1810, Räntegifvare och Räntetagare blifvit tillerkände den ömsesidiga rättighet för de förre, att, enär de så yrka, få sina räntepersedlar in Natura utgöra, och för de sednare, att dem likaledes in Natura utfordra med’bibeSiållande af alternativet af persedlarnespösan* Bihang till RiksSt. Brot. »823, Q:de Sami. N:r 2.1. 322 Besv, och Ekon. Utsk.
Utskottets Utlåtande N:o45, förekomma (ill pröfning; 4:0 Tariffen för Creditupplaget och Transito-afgiften gillades; 5to Uti Utskottets Förslag till underrättelser om hvad vid Tull-Taxans verkställighet iakttagas bör, ansåg Ståndet följande förändringar böra ega rum; l jh Deraf fastställdes följande redactiont Alja varor må ifrån Utrikes orter till Syej Proté Utdrag den 13 Ociober 1839. 87 tige Införas, äfvensom derifrån till Utrikes oiier utföras, med undantag af dem, som uti columnen för Tullen äro med ordet förbud utmärkte. 6 /. Derifrån ansågs böra uteslutas föreskriften om åliggande för Tullkammare-Föreståndare , att samma dag, som varan angifves till förtullning , på Packhusdörren anslå ett exemplar af angifnings-inlagan. 22 /. Gillades, med iakttagande deraf, att elutperioden i 1 Mom. blifver denna; Men när fartygen anlända med ballast, hestås Skeppare och Besättning ej någon föring från hvilken etc. a5 /• Deruti ansåg Ståndet den förändring böra ega rum, att på andra stället, der ordet; vederbörande förekommer, böra näst derefter tilläggas orden: Auctions~ Kammare i Stad, till skillnad från vederbörande TullKamraare , hvarom i $:n förut omförmäles. 26 /h Ansågs böra undfå en lydelse, lika med den, som 29 §. af underrältelserne vid 1836 års Tull-Taxa eger, med den förändring, att 6 §. skall der åberopas i stället^ för den 8:de. 00 //. Dfinna §. i nya förslaget ogillades, och i dess ställe antogs 35 §• af den £9 Pral. Utdrag den 12 October i8ag. gamla redactionen, med uteslutande af följande ord uti ingressen: under en tid af 3 dr, räknad Jran och med det innevarande.
S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o6, om åtarlemnande af Kongl. Majrtsfrån Hedervärda Bonde-Ståndet till nämnde Utskott återremitterade Nådiga Proposition om Salpst - Fröt. Ucdr. d. 30 Stan. i$a9. tergärden, jemte åtskillige Riksdags Fullmågti. ges i samma ämne afgifne skriftliga och muni» liga yttranden, blef detsamma till Handlingarne lagdt. S. D. Återremitterades, i anledning af inom Ståndet gjorda anmärkningar, till Lag-Utskottet dess Betänkande, N:o 4, öfver Riksdags Fullmägtigen Nils *fnsulins motion, om stiftande af en Lag, hvarigenom må förekommas, att gäldenär, medelst digtade köpe-afhandlingar, undanhåller sina Borgenärer de tillgångar han kan ega till betalning af sin skuld; samt N;o 5, öfver Riksdags Fullmägtigen Botvid Jonssons Förslag till ändring i 26 Cap. 1 §. Bygninga-Balken. Från Välorl. Borgare-Ståndet. S. D. A nyo föredrog* Expeditions-Utskottets bordlagda Memorial, N:o 23, angående sättet för meddelandet ef samtlige Utskottens i tryckta exemplar till Rikets-Ständer afgifvande utlåtanden, hvarjemte Herr Kongl. Öfver-Hof-Predikanten m. m. Doctor Hedréns serskilda tania i ämnet upplästes. Hetr Talmannen fästade Ständets uppmark - Trot. ZJtdr. d. 30 Jan. J83& samhet på dess förut fattade beslut, att det åligger Utskotten, att serskildt inkomma med skrifna exemplar af Betänkandena, hvarföre Herr Talmannen framställde Expeditions-UfskoN tets Utlåtande till bifall, med tillägg, att Ståndet förblifver vid sitt nyssnämnde fattade beslut. Herr Cron: