Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ad. finna, att det är för sådana slags handlingar, hvilka icke enligt lag äro brottsliga, som Landshöfdingarne ega oinskränkt rättighet att vara lagstiftare och stadga vitén, och det är med anledning af denna §, som Just.Ombudsraan fästat R. Sitrs upmärksamhet deruppå, att en sådan delegation af lagstiftningsrätten innefattar ett intrång på icke allenast Konungens utan äfven Ständernas myndighet, till följd hvaraf det vore ganska vådligt att låta en dylik lag qvarstå. Jag förmodar också att det egentligen är denna § och måhända äfven några andra, som föranledt sjelfva Constit.Utsk., hvilket jemte Lagoch Ekon.Utskin är det tredje Utsk., som behandlar denna fråga, att i någon anmärkningsväg uptaga detta ärende till pröfning. Min afsigt är emellertid icke att häröfver yttra mig, utan jag vill blott fästa uppmärksamheten på det oriktiga uti att till afgörande företaga ifrågavide på bordet hvilande Betänk, från Ekon.Utsk. förr, än LagUtsk. inkommit med sitt Utlåt., samt måhända äfven innan Const.Utsk., hvilket för närvide lärer vara sysselsatt med frågan deröfver, yttrat sig. Jag skulle icke hafva väckt denna fråga, då Const.Utskis Betänk, ännu icke är färdigt och för andra gången bordlagdt, om det ej i en hastig vändning kunde hända, att man inom de andra Stånden företoge Ekon.Utskis Betänk, till afgörande och bifölle detsamma, i hvilket fall. man, såsom ordspråket säger, hade gått öfver gärdesgården, der den är lägst. Ty om man afgör detta Betänk., innan LagUtsk. inkommit med sitt Utlåt., har man de facta bundit händerna på sig och undertryckt de anmärkningar, som blifvit i förevide hänseende gjorda.
Hon visste inte riktigt, huru länge hon gick, men till slut hade hon kommit till brodern och svägerskan, som hade hemmanet öfverst i byn, och då var hon så eländig och konstig, att de trodde henne vara sjuk och fick i henne lite kamfertsbrännvin. »Neej, hä var’a då int’. Ho va’ bara så olycklitt trött å oppskrata hade drömt så farlitt ’en sista natten och ville bara säj’ dom att sku’ne hända’na någe’ nå’n ofäl’ så had’na int gjort’e själf » De runkade på hufvudet åt hennes tal och tänkte nog ändå, att det var någon sjukdom hon gick och drog på, eller att hon rent af räknat fel på tiden, och att det var början till barnsnöden. I alla fall följde brodern henne på hemvägen, och då de skiljdes åt, hade hon blifvit som lugnare. En tid bortåt gick det som vanligt där på gården. Hustrun blef bara blekare och klenare, och hade hon förr varit tyst och stillsam, hörde man nu knappast ett ord från henne. Nils började nog fundera öfver det och kände på sig, att hon hade bättre reda på honom, än han just fann lämpligt. Allt sedan han började hålla sig med lapp-Anna, hade han kännt hustrun som ett hinder, och hennes fördragsamhet och blida väsen var som en enda stor förebråelse. Men nu hade hon blifvit honom rent af förhatlig förhatlig som ett ondt samvete. Han bara gick och väntade på, att hon skulle öppna munnen till förebråelser, så att han kunde få anledning att förgå sig. Han gick efter henne ibland och riktigt eggade henne, och då kände han nästan, huru han hade hon bara sagt ett ord skulle ha’ lyft handen till slag och så Ja, längre tänkte han sig inte så noga, hvad han skulle göra med henne. Men hustrun teg och blef bara ändå blekare. En svart och rägnig kväll svågern och en till hade kommit inom, och halfstopsbuteljen hade kommit fram blef det en sådan oro öfver Nils Ersa, och det var honom rent af en plåga att se hustrun, som tyst och ovig gick därinne och torkade ur mjölkstäfva och kärl, tills hon skulle ut och mjölka.
Öcputaiiönen afirädbc pä 'öfligt fält beledsagad; stfllästes söljastbie.. litdräg af Drötocollek, HZllel hös Högwördige Prästk-Skändct d. 14 September 1809 S. O. Föredrogs S npo Högloft; Ridderffapets bch Adelns igenom Protocolls-Utdrag af nästlcdne gärdag^ Ständet communicerade bcstutatt anmoda Expeditions-Utskottets att i anledning af ett utaf Herr Friherre H. ttjertL till Högloft. Ridderskapet och Ädelst ingiswit Memorial, upsätta project till en detaillergö instructiost för Ständernes ombud ivid upkeckningen af för betta Konllngins egendom; 484 Den 14 September. Efter öfwcrläggning härom, och dä Ständek i enlighet med Högloflige Ridderskapet och Adelns den I i denne mänad Skändet meddclte förslag och bcslut i detta ämne, redan under nytznämdc dag lämnat dch ombud roid berörde förrättning den föreskrift, att efter sig företeende omständigheter yrka och iagttaga Rikets och Rikstns Ständers rätt i hela dch widd, och efter fulländad uptcckning, till Ständer inkomma med berättelse om denna förrättning samt de omständigheter, hwilka tued densamma äga sammanhang, ansäg Ständct det icke wara behöfligt, att om nägon annan eller ytterligare instruction i detta mäl gä i Författning; hwilkct genom Utdrag af Protocollet skulle de öfrige rcspcctive Ständcn wördsamt och wänligen tUkännagifwas. Or supra. Lx krotocollo h). /elmcjulst. Utdrag af Protokollet, hällct hos Högwördigc Präste-Ständet d. iz September 18O9. S. D. Föredrogs Riksens Högloft. Ständers
Herr Juslitiae-Rådet m. m. Grefve Hamilton, behofvet af en skyndsam besigtning å stället. Herrar Revisorer behagade också redan den a3 September verkställa denna besigtning, åtföljde af Muraremästaren Herr Ryberg, som under den i October afgaf sitt utlåtande. Men ehuru, sedan Banco-Fullmägtige underställt frågan om reparationen Herrar Revisorers afgörande, alla åtgärder å de förres sida voro hämmade, intilldess svar erhölles, behagade dock Herrar Revisorer först viii sitt åtskiljande meddela detta Svar, i hvilket Herrar Revisorer föi klarade sig, så väl med afseende på hos dem företedde af byggnadserfarne personer upprättade beskrifningar och kostnadsförslag, som på grund af den kännedom om byggnadens varande beskaffenhet, Herrar Revisorer sjelfve vid besöket på stället förskaffat sig, hafva blifvit fullkomligen förvissade derom, att reparation af merberörde byggnad är af behofvet oundgängligen påkallad, och tillstyrka Fullmägtige att, så snart ske kan, på ett säkert och varaktigt sätt reparera och iståndsätta de yttre murarne af*oftanämnde nya Verkhusbyggnad, under erindran, att all möjlig sparsamhet i förening med dugligt arbete, iakttages. Af den här lemnade Utredning torde inhemtas, att .Protocollen och dertill hörande
Den allmänna brist på Skog, så väl till vedbrand, sorn stängnings och byggnads virke, hvilken , i synnerhet uti Malmöhus Län innevånarne derstädes måste vidkännas , har 1 anseende till de svårigheter saknaden1 af berörde i Landthus-, hållningen nödvändiga i artikel me för, gjort bemälte innevånare omtänksamme att, mindre för egen deraf väntad förmän, än för efterkommandes bästa, före taga Skogs planteringar och dertill använda någon del af deras ägande Områden. Om denna för Orten och det Allmänna högst nyttiga anstallt skall kunna befrämjas , blifver det således oundgängligit, att de Skogs - planteringar, som anläggas, varda med ■yttersta sorgfällighet fredade j
Skulle någon af de 8 raderna taga slut, fylles tomrummet antingen med något af de sista korten i de 8 raderna eller med det öfversta kortet i talongen. Med 2 kortlekar, börjar med ess och slutar med dam samt går i färg. 4 kort uppläggas till höger och 4 kort till vänster, under hvarandra, o c h de 2 raderna sammanbindas upptill genom 5 kort. I tomrummet läggas alla ess, alltefter de framkomma. Om bland de 13 upplagda korten något kort ej passar i färg till essen, läggas nya kort på de föregående, ett på hvar hög, så att det alltid blifver 13 högar. Korten få ej röras, förrän alla de nya 13 korten äro utlagda, och mellan hvarje påläggning ses noga efter, o m något kort passar till esshögarne. När alla korten äro utlagda, tages den första högen till vänster o c h genomses, o m något kort passar till esshögarne, på samma gång får man taga det öfversta kortet af de andra 12 högarne, om det passar. På så sätt genomgås alla 13 h ö - garne, men kungarne få ej påläggas. Nu tages åter första högen till vänster o c h lägges ett kort på hvar o c h en af de närmaste högarne, så långt det räcker. När högen är utlagd, efterses, Qm något kort passar till esshögarne. På samma sätt förfares med de andra högarne. IDUN 1894 Om i högen, s o m skall utlägges, flere kort finnas än högar att lägga på, läggas de återstående korten i en talong bredvid. Alla återstående korten i sista högen o c h i talongen genomses, o m något kort passar på esshögarne. Sedan läggas dessa återstående kort i 4 hö- gar, och då 4 kort äro utlagda, efterses om något kort passar till esshögarne, kungarne bortläggas nu, allt efter som de framkomma, och påläggas sist. I parti eller minut? " fjÄet går en gammal sägen bland husmödrar, att det är stor besparing göra sina i n k ö p " i stor skala.
Em* betsmannabefattning ända till slutet af 1812, men Ledamot af StatsUtkottet vid 1809 års Riksdag, anser jag mig så mycket mera pligtig intyga, att i Konungens allmänna nådiga proposition till StatsUtskottet af den 9 Junii 1809 är den önskan formeligen uttryckt, att dd reprefentativa mynt 11 måtte bibehållas vid det redbara värde relatift till det klingande, hvaruti det genom Realifationen blifvit J örfält, och det var just svårigheten att förena detta vilkor, med anskaffandet af de nödiga tillgångarne, som gaf anledning till den begäran om en Financeplans uppgörande, hvarmed StatsUtskottet då inkom till Ständerna. Sedan denna genom 2:ne Stånds vägran blef afslagen, väcktes inora StatsUtskottet, af den gråhårige Riddersman som med den djupaste kännedom af Bankens ställning alltid förenat det varmaste nit för dess bestånd, äfvensom för allt sorn kunde gagna det allmänna, frågan om StatsLåns upptagande, och formen af bokförda annuitetsLån blef härtill föreslageH. Ändamålet var att förvandla till en stående Statsskuld, den del af utgifterne, som icke borde bestridas i form af löpande mynt. Men behofvens trye* Bil. till Ridd. 0. Ad. Pr. lil Band. 24 37° Dea 17 April e. m. < kinde mängd, som icke uppehölls af den långsamhet, med hvilken Riksdagsärender afhandlas, fordrade emedlertid att de enda för ögonblicket tillgängliga medel skulle tillgripas och emission af sedlar blef under tiden, merendels omedelbart af Stånden sjslfve beslutad. Så tillkom den förblandning af Statens skuld med Statens mynt, öfver hvilken Friherre Anckarsvärd nu klagar. I den tidpunkt då den beslöts voro olägenhet rne deraf redan af mån* ga lika med Presidenten vonschulzenheim förutsedde; men både han och de, måste medgifva att något annat medel icke fanns och att vid valet emellan Statens sjelfbestånd eller penninge uppoffringar, kunde tvekan icke äga rum»
Nådiga pröfning deraf framläggas, anser Utskottet att en i förhand företagen åtgärd, för att uti förrbesagde frågor föreslå förändringar, skulle blifva mindre lämpelig, och dervid äfven inträffa att om de samma antogos, de dock icke för längre tid blifva gällande, hvarföre, och då dertill jemväl kommer, att desse förändringar icke synas påkallade af något egenteligt trängande behof, Utskottet finner sig äga skäl hemställa om icke med handläggningen vid desse ämnen må innehållas intill dess det nya Lagförslaget i hela sin vidd, tillika med det deruti antagne systeme och deraf följande bestämmelser kan i oafbruten ordning hos Riksens Höglofl. Ständer till öfverseende förekomma. Till Riksens Höglofl. Ständers pröfning, varder dock detta vördsamt understäldt. Stockholm den 2x Januari 1818. Lag - Lag-Utskottets Betänk anden. 6j N:r 17. Lag-Utskottets Utlåtande rörande föreslagen ändring uti Författningar ne angående Prästval. R iksdagsFulImägtigen från Calmare Lön, Peter Pehrsson, har uti ett till Hedervärda BondeStåndet inlämnadt och derifrån till Lagutskottet remitteradt memorial anmärkt, att det sätt, på hvilket den innevånarne i Församlingarne innom Riket förundte förmon och frihet, att i allmänhet få välja Cappelaner och i de fläste Församlingar Kyrkoherdar, nu utöfvades, skulle ofta föranleda till oordningar, stämplingar och otillbörlig inflytelse, förorsaka oenigheter emellan de väljamde och bidraga dertill, att förtjenst och skicklighet hos de Prästmän, som äro stälde under val, ej alltid komma att utgöra den grund, hvarå den röstande vid valet fotade sitt beslut.
Maj månads ingång ökas till > 2000 Tunnor Råg i månaden efter hittills bestämdt pris 8 R:d>■ Banko Tunna för Oriad eller 9 R:dr för Riad Råg, men derjemte förklarat , att desse utlefvereringar borde alldeles upphöra nied instundande Augusti månatis utgång, har Eder Kongl, Maj:t i Nådig Skrifvelse d, 3 sisth Juni å nyo framställt nödvändigheten för Eder Kongl. Majit att , då sådant af Ed. Kongl. Majit pröfvas nödigt,kunna äfven för framtiden tillita Allmänna Magazins-Inrättningén om de undsättningar af Spanmål till nedsatt pris, som det åsyftade andamålet skall oundgängeligen fordra. Vid öfvervägande häraf hafva Riksens Stan der funnit , att närvarande tidpunkt väl bevisar nödvändigheten af en Allmän Magazins-Inrättning, genom hvars riktiga och ändamålsenliga åtgärder Landets behöfvande Inbyggare kunna tryggas för brist och hungersnöd; Men, lika nöd. vändigt det synes vara , att af Landets egne sädestillgångar kunna i behofvets Stund bispringa den nödlidande , Ilka vigtigt är det ock, att icke genom allt för långt utsträckte omsorger förminska den arbetshåg och omtanka, hvarje enskild bör använda för sin bergning. Att Hufvudstadens mindre bemedlade Invånare skulle på Statens bekostnad njuta en stör - i Underdåniga Skrifvelser 647 j-e förmån än Rikets öfrige, anse Riksens Ständer icke rättvist; och föJjderne deraf skulle i betydlig nian kunna locka Landtmannen alt öfvergifva sitt egentliga yrke för att njuta en sadan för honom hittills okänd fördel.
Utaf den inom Närtuna, Husbv-Långhundra, Odensala och Husbj-Odensala socknar i Stockholms län åt Upsala akademi anvisade liondespanmål tillkommer Kleresi-Staten ett qvantum af 48 T:r 4 kpr, motsvarande 303 kub.-fot 2 k:r hvaremot uteslutes ur Riks-staten: den åt Slotts-predikanlen å Drottningholm lönanslagna indelta spanmål, 24 T:r eller 151 „ 2 „ tillökningen blifver således 152 kub.-fot. med värde förslagsvis ä 2 R:dr kub.-lölen 304 Oindelt Spanmål. Proste-tunnor åt Prosten i Ångermanlands Nordvestra kontrakt, för Skorpeds församling 6 kub.-fot 3 k:r i Norra Wadsbo kontrakt, för Carlsborgs och Tiveds församlingar 15 , 1 „ i Närdinghundra kontrakt, för Singö församling 6 „ 3 „ i Olands och Frösåkers kontrakt, för Bladåkers och Gräsö socknar 12 „ 6 „ i Wester Fernebo kontrakt, för Westanforss pastorat samt Wester Wåhla och Karbennings socknar 9 ,. 4 ,. Dito Dito Dito Dito med förslagsvärde af 2 R:dr för kub.-foten Tillsammans 49 kub.-fot 7 k:r, Summa 9940 1,853|40 Hör till Stati-Utsk. Utt. C. Universiteteme. Ny anvisning. A) För Universitetet i Upsala. Lönförhöjning åt en »I Theologie Adjunkterne 700 Lön för en ny Adjunkts-befattning 2,500 Dito för en ny dito 2,500 Lönförhöjning åt Professoren i Ny-Europeisk linguistik . 500 Sgr 6,200; Indelt spanmål, akademien behållen och anvisad att utgå från Närtuna, Husby-Långhundra, Odensala och HusbyOdensala socknar i Stockholms län, men icke förut i Riks-staten upptagen; 390 Tunnor 29 kappar, motsvarande 2,462 kubikfot 7 kannor å 2 R:dr kubikfoten . 4,925: 40.
Af skillnaden emellan det nu föreslagna priset å spannmål , inbegripen un - Transport 1,092:17: 9. 6,501,500: Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. ly.-o 2. 87 Transport 1,092:17: der penninge-löner och det hittills gällande 7; _ 4-0 Af anslaget för mechaniska Scholan, hvilket förut varit uppfördt på Femte Hufvud-Titeln, och föreslås att till Fjerde Titeln öfverflyttas till dess genom skedd indragning nedsatta belopp af 3oo;;_ . 5:o Biskoppens på Gottland indeldta lön, som, likmätigt Kongl. Brefvet af den 5 Maji 1824, contant ifrån Landt-Ränteriet uppbäres efter markegångs-uträkning, emot det att indelningen bland Statsverkets inkomster ingår, bör å ClerecieStaten contant upp - Transport ,399: ir 9. 6,5oi,5oo: 9. 6,5oi,5oo: — 88 Kongl. Maj.ts Nådiga. Propos. 6,5oi,5oo; föras med en förslagssumma af i,5oo R:dr, och de motsvarande hemmans - räntorna från samma Stats-indelningar uteslutas, samt ibland ordinarie räntan såsom inkomst upptagas, hvilket äfven vid den härefter förekommande beräkning af Inkomst Titlarna iakttagits . i5oo: 6:0 Till aflöning för Lärare vid en af Sällskapet för Vexelundervisningens befrämjande inrättad Normal-schola för Vexel un der vis ningen, enligt
Skeppare , Coopvaerdie; lika med Handtverkare i den Stad, dit Fartyget hörer. Skut' och Båtskeppare, sorn icke äro Borgare ; i Fern Classer; Första Classen 20; Andra d:o , , j?.- — Tredje d:o , , 8: —. Fjerde d.o , , 5; _ Femte d;o , , g: 24. Ega flere de! i Skuta eller Bår, anse* endast en af dejn såsom Skep-. BeviHningiUtskottets Betänkanden, 673 pärs och påföres i sadan egenskap förenämnde afgift. Spisqvartert' Wärdshus och dylike Näringsidkare »• se Krögare. Spannernåls Handlande, som icke äro Borgare, taxeras efier deras rörelse, lika med Städernas öfrige Handlande. Språkmästare, oberäknad lhn på Stat, taxeras med afseende på deras inkomst af In^ formation, dock ej under a R:dr. Stadstjenare och PolisBstjente ; se Städernes Betjente x. §. 5. Mom. 3:dje puncten i denna Art. Sy-Jungfrur hos Skräddare, Nipperhandlare, Bundtmakare m. fl. lika med Gesäller. TidriingsSkrifvare taxeras till Bevillning efter Fem procent af den inkomst de njuta. Timmeroch Brädhandlande; se Handlande. Timmeroch Mur-Gesäller; lika med Verk» Gesäller. Timmeroch Murkarlar; se arbetsfolk i Städerna. Tobaks-Planterare och Plantage-egare taxeras till Tracteurer, sorn ej äro Borgare, se Krögare. Trägårdsmästare, sorn ej äro Borgare, i Fyra afgift efter deras Jordlägenheters värden. Classer > R:dr. Sk. Första Classen Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o 68 > Bcvilluings-Utskotten Beiänhanden. dikare, som ej äro Borgare, i Fyra Glassér: I Stochholm och Götheborg,•
Hvarje manbar person skulle således blifva soldat, och hvarje PhilosophiaeMagister IngenieurOfficer. Jag medger, att detta låter bra; men jag fruktar resultatet blefve, att antingen skulle det fattiga lan - det digna under sin egen militaira styrka, eller också skulle hela förslaget, i brist på medel, aldrig kunna verkställas. Det hörer äfven till saken, att Friherren, i och med införandet af detta ConscriptionsSysteme, velat upphäfva icke allenast den Indelta, utan ock den Värfvade Arme'en. Garnisonstjenstgöringen skulle, enligt hvad uttryckligen säges, förrättas af Conscriberade på så sätt, att Manskapet skulle hytas om hvar 3:dje eller 4;de månad. Jag hemställer, om icke på det sättet alla Officerare vid GarnisonsRf gementerne idkeligen komme att exercera recruter, och jag frågar, om det vore möjligt alt upprätthålla ett Cavallerie och ett Artillerie, der Manskapet skulle ombytas hvar tredje månad. Det är första gången i min lefnad jag hört yrkas på en total upplösning af en existerande stående Armee, och första gången jag hört, att en gammal Stam är umbärlig i ett Nationalförsvar. Jag förbigår de öfriga punkterne i förslaget; men jag supponerar att detla project nu vore genomdrifvit, och jag ställer den frågan till den ädle Friherren: hvad vore väl Sverige då för en sorts Stat? Jag kan icke besvara denna fråga. Allt hvad jag kunnat begripa, är, att allt som nu finnes till härstädes, vore omstörtadt, och att det Sverige, som då skulle uppkomma, hade icke minsta likhet med det land, i hvars sköte vi alla äro födde. Kanske skulle då ett Den 12 December e. m. herrligare Sverige än det närvarande uppblomstra; men jag får dock erinra om den stora vådan att med berådt mod kullstörta en Statsbyggnad, innan man vet hvad man möjligtvis kan sätta i stället.
II med undantag af de yttranden, som återremitterats; så finna Utskotten dels, att Utskottens pag. 5 i Betänkandet afgifneoch af Borgare-Ståndet återremiltérade yttrande, hvarigenom väckt förslag om den förändring i första delen af Förfall ningens 1 §., att det må till försam högarne ensamt öfverlemnas alt bestämma, huruvida fast eller ambulatorisk skola borde inrättas, blifvit afstyrkt, är af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch BondeSlånden gilladt; och dels att, då med 2:dra och 3:dje punkterna af Borgare-Ståndets återremiss, så vidt de röra den i r §. i morn. gifne föreskrift, att ”i hvarje stadsförsamling och hvarje socken på landet bör finnas minst en, helst fast, skola”, endast åsyftas, att ordet helst måtte ur nämnde period utgå, Utskottens öfver berörde af Herr Doctor Gumcelius föreslag - S:atssamt Allm. Be sv.- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande> IV.-o 105. 15 na förändring meddeldte afstyrkande yttrande jemväl blifvit af de öfriga 3:ne Riks-Stånden gilladt.
I likhet med hvad härom förut varit stadgadt, genom Kongl. Resolutionen d. 1 November 1791, erhåller början af denna §, följande ordalydelse : ”Främmande Religionsbekännare, sam i Riket njuta medborgerliga rättigheter m. m.’’ §. 41. rättas citationen af $7 §. till §.34. 47 erhåller följande redaction : *'Besvär ofver frågooch valdags-förrättning garne, Öfver röstvärfnings olaga lonebeting, eller andra vid Prestval fårelupne olagligheter, böra till Consistorium ingif vas före kl. 12 och ‘2i:sta dagen efter valdagen, densamma oräknad, eller, om helgedag infaller, cl ruist påf öljande socknedag. Sådana besvär ogillade i alla de delar, eler denna föreskrift blifvit iakttagen. Förändras ej den vid valet utfallna pluralitet genom det i Besvären gjorda påstående, färjare Consistorium, så framt fråga om röst värfning eller om olaga lonebeting icke derutinnan blifvit vackt, på sätt i 52 //, stadgadt är." §. 4g redigeras sålunda: "Mål, som angå röstvärfnings olaga lonebeting, eller andra lagbrott, skola till verldslig Rätt förvisas, när de äro så bestämda, sorn i 4 7 §, sägs; men till Consistorii pröfning höra al - Prut. Utdrag den 14 Ociobe.r 182g. 107 la frågor etc.” (se den af Uiskotlen senast föreslagna redactionj §. 51. I slutet af denna i stallet för orden : ”eller att de rostande ej till valbordet blifvit framkallade, sd framt derigenom oupplyst är, om rätter röstegare voterat, " insattes : ’’eller, örn genom underlåtenhet, att röstande till valbordet framkalla, någon rost, som på valets utgång verkan haft, styrkes vara utaf orätt person af gifven.” §.
Beträffande åter den för Herr Stallmästaren Ehrengranath projecterade löneförhöjning, till lika belopp med hvad jag för Herr ÖfversteLieutenanten Liljenstolpe föreslagit, instämmer äfven jag visserligen gerna i denna önskan och iagttager detta tillfälle, att upplysa, att om jag uti mitt Den ig December f. m. 345 Memorial rörande Häslculturen endast flygtigt vidrört Flyinge Stuteri, har anledningen dertill varit, att då jag så kort tid med StuteriStyreJsen haft befattning, att jag ej ännu hunnit besigtiga nämnde Stuteri, jag ej eller ansett mig böra något yttrande derom inför Ridderskap?! och Adeln afgifva, förrän jag inhämtat närmare kännedom, än som står att vinna af blotta års berättelser, I alla fall äro Herr Stallmä-<~ staren Ehrengranadt förtjenster så allmänt och så väl kända, att de af mitt vitsord ej lära hafva behof. Herr Ribbing: Med förklarande af min erkänsla för den uppmärksamhet Herr Hjerta behagat lemna åt mitt nu ytterligare utvecklade Förslag, får jag blott erinra, att om Stokreaturen sammanlystes lill ett ställe, kunde olägenheten af den spridda besigtningen undvikas. Herr Hjerta, Gustaf: Herr Ribbings Förslag att till besigtning sammanlysa Ston från flere FilialStuterier tror jag ej är noga betänkt, enär vid sådane besiglningar bär afses så väl ordningen på stället, som fodrets beskaffenhet m. rn. 5 och anser jag derföre, det Stoantalet vid hvarje FilialStuteri ej bör förminskas under det föreslagne antalet af Sex stycken. Herr Ribbing: Till svar å hvad den siste värde Ledamoten yttrat, vill jag blott 346 Den 19 December f. "m. erinra, att af Stokreaturets utseende blist synes, huru det blifvit fodradt och vårdadt. Herr Kuylenstjerna_, Otto Willielm: Jag instämmer med Herr Hjerta deri, att fyra ston är det minsta antal, som bör finnas på något filial-Stuteri. Herr Grefve von Fersen, Hans: