Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St.:rs Justitieombudsman under närvar:de förhållanden billigtvis ej bör bestämmas högre än till 6,000 R:dr b:ko. På grund häraf vågar jag vördsamt föreslå: Att R. St:r måtte förhöja samma embetsmans aflö ning till nämnde belopp, att utgå från och med innevar:de, eller åtminstone från och med nästa års början. Då det för R, St:rs Just.Ombudsman är af stor vigt, att de vid hans expedition anstälde tjenstemän, af hvilka Sekretm bör kunna egna sin tid odeladt åt befattningen, åtnjuta aflöning till samma belopp, som deras vederlikar, så får jag vördsamt föreslå: Att sådan förhöjning uti bemälde tjenstemäns aflöning måtte af R. St:r beviljas. Då R. St:rs nuvar:de Just.Ombudsmans helsa, som vid början af innevar:de år var särdeles försvagad, sedermera blifvit så återställd, att man synes kunna hysa den förhoppning, att han, som, oaktadt sin höga ålder, fortfarande eger en tankekraft och embetsförmåga, som mången medelålders man kan ega skäl att afundas, skulle, derest han nu för 4:de gången hedrades med R. St:rs förtroende att vara deras Just.Ombudsman, kunde finna sig i stånd att samma förtroende emottaga, åtminstone i det fäll, att aflöningen för hans Sekreterare blefve sådan, att denne kunde egna hela Den 26 November e. m. 430 sin tid åt tjensten, — så får jag, för den händelse jag nu såsom möjlig" förutsatt, nemi. att nuvar:de Just.Ombudsmannen Hr Kam marRådet m. m. S. L. Theorell skulle vid denna Riksdag blifva återvald och han detta förtroende emottager, vördsamt föreslå: Att derest han skulle af svår sjukdom blifva hindrad att någon tid embetet förestå, It.
Låt oss inte tala om det. LILLY till Louise. Vet du hvad! Jag har haft bref från Viggo. LOUISE kyligt. Jaså. ERNA. Sexton sidor! Hvilken massa dumheter de måtte innehålla! LILLY. Åh fy. ^Går till fönstret, tar fram brefvet och fördjupar sig i dess innehåll.^ ERNA till Louise. Så förändradt här är! Så mycket nytt i gamla skräpkammaren. Du plottrar visst bort vådligt med pengar? ^Då Louise ingenting svarar.^ Nå, ta inte illa upp, ungen min Jag är ju van att vara allas förmyndare. LOUISE vänder sig bort. ERNA. Blef du verkligen ond? LOUISE. Nej. ERNA. För inte rör det mig, hvad du gör och inte gör. ^Ser sig om efter Lilly.^ Står hon inte der och läser det välsignade brefvet från den välsignade karlen omigen. Du evige! Det är fjerde gången! LILLY. Inte! Det var bara någonting, jag skulle se efter. ERNA. Javisst! Du »ser efter» på alla sexton sidorna! LILLY. Åh tyst! Det var bara det, jag skulle tala om för Louise, att han fått förläggare till sina noveller och hoppas kunna bli fast korrespondent här och ERNA härmar. och och och! Ja, man »hoppas» så mycket, som aldrig blir af. LILLY. Hvad är du i för humör i dag? ERNA. Åh ja, åh ja. Man kan inte vara som sammet alltid. LILLY smeksamt inställsam. Men när man fått stipendium! ERNA. Jag är glad invärtes. Men gå du upp på ateliern, ifall träbelätet skulle komma. Han lofvade hjelpa till med uppköp och sådant ^till Louise^ för vi ska' ju ha en liten stipendiejunta, gu'bevars. Vi kom just för att be dig illustrera den med din närvaro. LOUISE. Tack Jag vet inte säkert, om jag kan ERNA till Lilly. Skynda dig nu, för om ingen är hemma, blir han arg och går sin väg. LILLY. Ja men du kommer väl strax? ERNA. Ja. LILLY.
December månads utgifter, endast emot Förskotts-qvittencer Stationerne meddelats, samt att, sedan liqvid öfver utgifterne på hvarje AnslagsTitel blifvit uppgjord, anordningar på rätta utgiftsbeloppet blifvit till utbyte emot Förskotts-qvittencerne utfärdade med datum för December månad det år, utgifterne egt rum; genom hvilken åt - ( 25 ) i gärd ock vinnes den fördel att hvarje års verkliga kostnad i möjligaste måtto af årets Räkenskaper utvisas. Då det år 1829 inträffat, att åtskillige utgifter, hvarmed på nämnde sätt bort förfaras, öfverstigit det belopp, sorn förskottsvis blifvit lemnadt, och hvilket öfverskott ej förr än påföljande år kunnat ifrån Banken assigneras, fastän anordningen bort dateras för det år kostnaden tillhört och förskottet blifvit utbetaldt; har deraf varit en följd, att vid redovisningen för den i Räkenskaperne upptagne behållning, på sätt som skett, bort utredas, att contanta behållningen vid årets slut på grund deraf, att utgifter voro afförde, hvaraf någon del först påföljande året af då assignerade medel bestriddes, verkligen uppgick till högre belopp, än uti Räkenskaperne upptogs, genom hvilken utredning just redighet och en säker kännedom om Cassans verkliga tillstånd vunnits, samt all skälig anledning till anmärkning i detta hänseende bort vara undanröjd. Genom de för Revisorerne tillgänglige Inventerings-Documenter, hvarpå dessutom, i anledning af denna fråga, deras uppmärksamhet serskildt blifvit fästad, genom de anföranden Förvaltningen genom dess Kamrerare låtit meddela, hafva Revisorerne äfven varit i tillfälle att vinna fullkomlig visshet om rigtigheten af det i Räkenskaperne utredda förhållandet. I afseende å sättet, hvarpå den brukliga Räkenskaps-methoden blifvit utförd, hafva Rikets Ständers Revisorer dessutom framställt de erinringar, hvilka, hvar för sig, här nedan varda af Förvaltningen till besvarande upptagna. 1:0
Om öfverläggningen i dag icke kunne afslutas, följde deraf, att den måste fortsättas en annan dag, dä den ytterligare, derest den ej eller dä komme all afslutas, borde afbrytas, för alt en sednare dag fortsättas, och H. Ex. kunde således icke (inna hinder för någon af Ståndets ledamöter ali i dag yttra sig i ämnet, likasom det kunde ske i morgondagens plenum, derest icke öfverläggningen dessförinnan förklarades vara fulländad, uppå derom framdeles af H. Ex. skeende framställning. Gr. Frölich: Jag har nu åtminstone gjort hvad jag kun nat för att undvika obehagligheten att triilta R. o. Ad. samt äfven hädanefter medan jag har ordet få höra ropas på propos. Härefter uppläste Gr. Frölich följande anförande: Del torde icke hafva blifvit obemärkt af R. o. Ad., att, under sisth Lördags debatt, llr Gr. Mörner pä ett nästan förebrående sätt tillbakavisat min anmärkning, att förevarande fråga hade en politisk betydelse, äfvensom alt Hr von Hartmansdorff genom sitt argumenlalionssäll i början af debatten uppenbarligen röjt, all hau dervid bade ett politiskt ändamål, hvil - 260 Den 28 April. ket jag ock försökte att sedermera bevisa, och hvaraf jag trodde mig detstomera befogad att säga, det frågans politiska sida förtjente högsta uppmärksamhet på delta rum, som Hr vou Hartmansdorff torde höra anses som ledare af ett parti vid riksdagen. Orsaken hvarföre Hr Gr. Mörner skulle anse för sig nödvändigt att jäfva min anmärkning och hvarföre han ej skulle tillåta att frågan betraktades å dess politiska sida, torde kanske ej så lätt inses af dem, som icke lika med mig gjort parliernes inre principer och inbördes ställning till föremål för ett allvarligt studium. Och som jag just i dessa dagar i offentligt tryck yttrat mig bestämdt derom, så hade jag nödvändigt ett särskildt intresse af all iakttaga och begrunda allt hvad som j någou mån kunde leda tili klarare åsigter af de till partierne höranda personernes särskilda politiska karakterer. Möjligtvis var jag härigenom bättre beredd, än de flesta, alt bedomina förhållandet, och om jag fått tillfälle att genast replikera på Gr.
> 23 jernvägs-system, får Utskottet, sedan genom de anställda undersökniugarne numera blifvit ädagalagdt, alt några svårare lokala binder icke förekomma emot jernvägars anläggande inom de delar af landet, sorn detta system skulle komma ali omfatta, alltså tillstyrka: 2:o att Rikets Ständer, till ledning och iakttagande vid besluten om ej mindre verkställigheten af de genom Statens försorg och på det allmännas bekostnad skeende jernvägs-anläggningar, än dertill erforderliga medels anvisande, mätte godkänna samt antaga och fastställa ett visst system för Statens jernvägs-byggnaders utförande. Angående de jernvägs-anläggningar, soia, i egenskap af stambanor, böra på Statens bekostnad och för dess rakning ut/öras. Enligt både det af Jernvägs-kommittéen uppgjorda och det af Kongl. Maj:l gillade samt Rikets Ständers pröfning Understalida förslag till system för Svenska jernvägarna, skulle de stambanor, söm af Slaten komme att anläggas, utgöra 5, hvarjemte, enligt det förra förslaget, 3 sammänbindnings-banor, men, enligt det sednare, blott en sådan bana skulle genom Statens försorg utföras och sålunda jemväl komma alt ingå bland statsbanorna, hvilkas antal Kommiltéen följaktligen föreslagit lill 8, utgörande en sammanräknad längd af 11)2jjmil; hvaremot sagde jernbanor i det af Kongl. Maj:t förordade förslaget upptagits lill 6, med en våglängd af 135$ mil, utom norra stambanans fortsättning från Sala åt norr till Gefle-Daia jernvägen och utgrening åt vester mot Orebro. Tilläggas dessa tvänne vägsträckningar, kommer den sednast uppgifna längden af de föreslagna jernvägarne alt ökas lill I53f mil. Utskottet liar redan uppgifvit den riktning, hvarje stambana, enligt det ena eller andra af ifrågavarande 2:ne förslag, skulle komma alt erhålla.
Rikena skulle bestrida en af de båda fyrarnes så väl nybyggnadssom årliga underhålls-kostnad; hvarjemte Kongl. Förvaltningen i underdånighet upplyst, att kostnaden för hvar och en af dessa — 105 — fvrar med tillhörande lysningsapparat komme att uppgå till minst 28 eller 30,000 Rdr, »arnt det årliga underhållet för en sådan fyr till 2,000 Rdr; så har, jemlikt nådigt bref af den 15 Maj 184G, Kongl. Majit, enär, enligt inhemtade upplysningar frän vederbörande Norska embetsmyndigheter, stora svårigheter mötte för tvä fyrars uppförande å Faerder, samt anbringandet af två fyrar å ön Koster ofelbart blefve af nytta för Svenska sjöfarten, om ock den Norska deraf komme att draga ännu större fördel, i nåder bifallit, att tvänne fyrar finge uppbyggas på ön Koster, samt, beträffande kostnaden för så väl byggnaden sorn underhållet af ifrågavarande fyrar, förordnat: att, då hvarje land i allmänhet bekostade och underhölle de å dess kuster befintliga fyrar, utan afseende å de större fördelar, sorn af dem andra nationer möjligen tillskyndades, byggnaden af nu ifrågaslällda två fyrar skulle, i den mån tillgångarne det medgåfve och sedan de redan i nåder beslutade fyrbyggnaderna på Gottland blifvit fullbordade, företagas, samt att kostnaden ej mindre derför, än för dessa fyrars framtida underhåll borde bestridas af de för Rikets fyroch lots-inrättning anvisade medel. Då, såsom ofvan blifvit an földt, Norska undersåter sökt att få ifrågavarande tvänne fyrbyggnader uppförda, samt det nådiga brefvet dessutom gifver vid handen, att den Norska sjöfarten af dessa fyrar komme att draga större fördel, än den Svenska, med afseende å hvilket förhållande, Kongl.
Enligt denna tariff skulle en 20 kannors panna , den minsta för nu ifrågavarande slags bränvinsbränning föreslagna, komma att i skatt erlägga 100 r:dr. Denna panna kunde, så vidt kommitteens pluralitet varit i tillfälle att utröna, afverka ungefär 400 kannor i månaden. För att medhinna lika mycket under samma tid, skulle erfordras tvänne 18 kannors husbehofsbränningspanuor, för hvilka skatten ej korame att utgöra mera än 18 r:dr. Denna skillnad vore visserligen bety^dlig, men torde dock ej vara större, än alt den i väsendtlig mån uppvägdes af de ökade kostnaderna för de båda mindre pannornas drifvande, ehuru föga ock husbehofsbrännaren toge i beräkning sitt eget arbete och eget bränsle. Då kommitteens pluralitet, vid uppgörande af skattetariffen, antagit en progressiv tillökning af 5 r:dr för hvarje kanna pannerymd, bade den visserligen icke förbisett, hvad så väl på vetenskaplig grund blifvit upplyst, sorn ock af erfarenheten inl.ygadt, att en mindre bränvinspanna, i följd af jemförelsevis större upphettningsyta, hinner afverka, i proportion till sin kannervmd, mera än en större, om båda hafva samma förhållande emellan höjd och diameter, och de för öfrigt äro lika inrättade. Tvänne 20 kannors pannor afverkade sålunda 26 procent mer än en 4° kannors panna, och trenne 20 kannors pannor sålunda ännu mycket mera än en 60 kannors panna. Med antagande af lika beskattning för hvarje kanna tillverkadt bränvin, sorn med redskapen kari åstadkommas., borde derföre rätteligen hvarje kannerum af den mindre pannan beskattas högre, än den större, enligt det förhållande, som i afseende på deras olika afverkningsförmåga eger rum; men dels skulle en sådan bestämmelse förekomma mängden, som icke tänkt sig in uti förhållandet, såsom en orättvisa, så mycket större, som de mindre pannorna hittills varit betydligt gynnade vid beskattningen, dels. 22 Kong'!. Majits Nåd.
Stadens gästgifveri-skjuts bestrides fortfarande af en entreprenör, som är skyldig hålla minst 20 och högst 31 st. hästar och derför af de skjutsningsskyldige i medeltal för de sista fem åren erhållit en summa af 624 R:dr Banko, hvaraf fidelar falla på borgerskapet 468: och öfrige pdelen på jordägarne 156: Summa B:ko R:dr 624: Fattigförsörjningen bestrides genom årlig taxering på stadens invånare, efter i allmänhet gällande grunder, till det belopp fattigvårdsstyrelsen finner behofvet kräfva, för att oafbrutet kunna understödja de torftige, af hvilka de bräcklige och orkeslöse derjemte äro inrymde i stadens fattighus. Hamnen. 5. hvaremot utgifterne under samma tid utgjort 37,558: 13. 4., så att behållningen på desse fem år endast blifver ... 6,073: 30. 1: I följd hvaraf hamnkassan vid 1855 års utgång hade en tillgång af Banko R:dr 17,426: 24. — Bland utförde arbeten vid hamnen må nämnas, att under åren 1851 och 1852 anlades en dragväg å vestra sidan af Nissa-ån från Lotshyddan och upp till staden, för en kostnad af omkring 2,700 R:dr Banko, och år 1855 har på en del af östra sidan, der ån intog en större bredd, äfven blifvit på faschiner uppförd en dragväg, som sedan påfyllts med grus och sten, i ändamål tillika att genom strömmens inskränkning till bredden söka tvinga den, att genom sin egen kraft hålla strömfåran vid det djup, hvartill den uppmuddras. Kostnaden för detta arbete uppgår enligt ackord till 2,000 R.dr Banko. Medium af hamnens inkomster för åren 1848, 1849 och 1850 utgjorde, enligt min sednaste berättelse, 6.389 R:dr 29 sk. 1 r:st.
Majestätsbrott, ang:de häktande för Malmström II. P., Repslagaie. Se Eftergift. Malmö, om lån till gymnastikbyggnad. Se Gymnastikbyggnad. Malmö Ldne-Contor, ang:de tjenstemännens derstädes företrädesrätt till ombesörjande af . commissioner * • * Malmo Ldne-Contor och Götha Canal Bolags Disconter, angående bestämmande af en praescriptionstid för fordringsanspråk derstädes* Se Götha Canal Bolag. Manufactur-Disconten, angående dess förstärkande genom en del af Ull-Discont-Creditivet. ■ Se Ull-Discont-Creditiv* Mantalspenningar. Se Stats-Verket, dess Inkomster, sid. 6. Mariebergs egendom, om infriande eller afskrifning af Krigs-Collegii skuld för inköp deraf . Med förslag till Voteringsproposition Voteringsresultat .♦♦••• Artilleri-Läroverk, om utarrendering af dess fasta egendom. Se Anmälan 49. „ „ om arfvode till lärare för Civil-Inge nieurer och stipendier för elever. Se Anslag för en gång 34. Markegång ipris ens bestämmande, ifragaställde förändringar, i afseende å * . Svar på återremiss ♦• 1 anledning af skiljaktiga beslut . Mafkegångstaxorna, om ändring i sättet för deras uppgörande och pröfvande . ♦ . ♦ <L & c/3* N:o Samling. | Afdelning. | Utlåtande, B Betänkande eller 1 Memorial. \ Riks-Ståndens Beslut. IJ lid erda n ig Skrifvelse. (A U GQ Vi 1 Cd g i Ridd. o. Adeln. Preste Ståndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. N:o Sid. V 45 å. Myr, om befrielse fran återbetalningsskyldighet af lili dess aftappning beviljadt län .. Mensalhemman, om deras lösande till skatte . Metallisk Cassa♦ Se Banken. MiddendorffP, Vf. d. Controllör, angående befrielse frän ådömdt ersättningsansvar i oell för Tullförvaltaren Fincrs balance.
Men dessa böra ökas: l:o med skilnaden mellan den af Utsk. antagna statsfyllnadssumman 1,325,360, och den af mig beräknde 1,832,220, eller 506,860 årl. som för 3 år utgörer 1,520,580: ■ 2:o Utöfver hvad utlåt, upptager, hafva följande poster dels blifvit sedermera beslutade, dels kommit att bero på återremisser, dels nu blifvit af Utsk. föreslagna, några såsom anslag, andra såsom låneunderstöd, nemi. Båtsmansbeklädnad 56,000: Kapell-Predikanter i Wermelands Finmark . 1,600: Consistorii-amanuenser 4,320: Docentstipendier 6,000: Lönefyllnad vid Linköpings och Westerås bibliotheker • 833: 16. — Transport 11,619,460; 10. 3. Sjögesta landtbruksskola, utöfver stat 2,000: Lidköpings hamn 21,187: 24. — Linköpings d:o 3,240: Westerås d:o 20,000: Christinehamns jernväg 66,666: 32. — D:o hamn 24,000: Wadstena d:o 32,000: Vägarbeten 100,000: Styrelsen för vägoch vatten-byggnader 59,282: Marieberg, Ingenie urlärare och stipendier . 6,000: Slöjdexpositioner 3,000: Landtbruksmöten 3,000: 12,061,846: 18. 3. Om man då jemförer denna utgift med tillgången visar sig vid 1850 års slut en brist af närmare 1,800,000 r:dr, hvartill kan komma ännu flera till en del ganska betydande summor, som redan äro ifrågasatta, såsom anslag till arméens pensions-cassa, ansvarighet eller anslag för jernvägar, m. fl. dels kongl. propos:r, dels ensk. motioner som äro pä StatsUtsk:s handläggning beroende.
Skrifvelse, IV.-o icke lärer billigt vis kunna li 11 förbi nd as att i all framtid hålla deposilionsmedlen vederbörande egare tillhanda, blefve efter någon bestämd längre tids förlopp från återbetalnings-skyldighet" befriadt, hafva Rikets Ständer trott sig böra i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M. i Nådigt öfvervägande taga, huruvida icke, medelst bestämmande i lagenlig ordning afen viss prasscriptionstid för ifrågavarande depositionsmedels återlyftning, desamma må för framtiden kunna, så väl till capital som ränta, tili statsmedel omsättas. 10:o Med anledning af gjord erinran derom, att under hvartdera af revisionsåren utbetalningar från allmänna indragnings-staten egt rum af 1,000 R:dr årligeu till hyra för de af Öfver-Ståthållare-Embetets Cancelli" samt Slotts-Rätten för Stockholms slolt och stad begagnade embetsrum, uti den så kallade Vestinska egendomen, få Rikets Ständer, sedan, i följd af nämnda Slotts-Rätts, enligt Kongl. Brefvet den 10 April, förlidet år beslutade indragning, behofvet af local för denna Domstol kommer att upphöra, och då, efter hvad upplyst blifvit, några ibland Kronans i hufvudstaden befintliga hus och byggnader, dels helt och hållet, dels till någon del, äro åt enskilde personer emot hyra upplåtna, i underdånighet hemställa, huruvida icke, till besparing af ofvannämnde, utaf allmänna indragnings-staten årligen utgående hyresmedel, tjenlig local må kunna uti någon af Kronans härvarande byggnader upplåtas till begagnande såsom embetsrum för Öfver-StåthållareEmbetets Gmcelli. lito Jemte det Rikets Ständer ansett det vara ändamålenligast, att de å anslaget för blesserade Officerare och Under-Officerare tid efter annan uppkomna besparingar, utgörande vid 1841 års slut 19.647
Collegium Salpeter Uphandlings » Staten Fo'-tificaiions°Staten . - Fällmätnings-Corpsen » Adils Fanan L f-Regemrnict, Indragna Indelningar Lif.Grenad i, r-Regcmentet Lif-MegemcNtciS-Cuiraesierer Husarer Grenadierer , RusihLU-i.Divlfio» Swea Garde . - » Lif Gardet lill Häst » » Andra Gardet F. d. Swensta Gardet Mbrnl-rffe Huslar.Regemcntct Swea Artilleri,Regenientet . « Götha d:s . WendeS d:o . - » Kongl. Maj:ts Eget Wärfwade Regemente Commendanterne » Regiment du Roi Jnvalid-Corpsen i Carlshamn Organisations-Casian, de af denne Fond bcstridde Löner Artillerie.Exercitie CoKan d:o" F. d. Stcdingkste Regementet, och Extra ^önmgS, Slaten Reducerade esler 1/62 Artz Pommersta Krig d:o Dito 1790 Ärs Finsta Krig d:o Dito Lr 1805, Lif-Drabanter d:o Diverse Extra Löner d:o S:a I Penningar > « Jndeldt . ' i Tunna 23 Kappar Spannemäl, a 36 §. 2071 Tunnor . a 1 R. 16 §. 126,988 8 Utgift i Penningar. 66,666 32 4.173 16 1,210 12,575 13 4,496 12 4.182 36 l,ii 1 5 333 1,572 — 114 — 2,481 4,58i 32 2,011 16 3,237 10 1,522 16,7-6 21 2,668 633 600 400 65 Z 75 5,459 3,oo, 5,021 1,793 341 1,500 166 633 r,S53 166 1,513 2,Ivo 16 22 IO 4-8L15! 8- 10 200 1,520 511 107 82: 216 12,309 62,864: 14: — 8,2 ro: 26: 8 1: >3: 12 2,7b i: 16: — Ep.
Justerades förslag till Memo rial om ändringar i RegeringsFormen och Riksdags Ordningen 292. Pröfning af Joachimssons och W essings Memorialer, angående Kongs Gårdarnes försäljning. Öfverläggning om Longbergs den 10 October inkomne Memorial. Utlåtande öfver Borgmäst. Arsenii Memorial, om rättighet för Konungen att efterskänka Up - börds balancer 293. 32:0 Den 13 October: Justerades svar på enskildte Personers hos Utskottet väckte frågor 329. a) till Herr Assessor Gahn 330. b) Riksdagsmannen Oxelberg 333. c) Prosten Doctor Wijkman 334. d) Riksdagsmännen för Stockholms Stad 335. e) Riksdagsmannen O. Longberg 336. f) Riksdagsmannen Wessing 337. g) densamme 339. h) Häradshöfding Mannerstam 340. i) Borgmästaren Arsenius 342. Utskottets Memorial om Tryckningen af Dess Handlingar, rörande Grundlagsförändringar 343. 33:o den 15 October: föredrogs A. G. Silverstolpes 812 Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll Folio Memorial om behandling af Grundlagsfrågor, och ändring i 56 § Reg.Formen 344. 34:0 den 16 October: Pröfning af Silverstolpes Me morial, förslag till svar därpå [350]1 Förslag till svar på Grefve A. G. Mörners förslag till ändringar i Regeringsformen och Riksdags Ordningen [350]1 35,:o den 18 October: Utskottets uplösning [361]' 1 Siffran i förteckningen utplånad genom förstöring av bladets kant. Tillägg till 1810 och 1812 års konstitutionsutskotts protokoll 813 VI. Förteckning över vissa bilagor vid 1810 och 1812 års protokoll.
Besvärsoch Ekon.- Utskms utlåt. N:o 157, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. ofvannämnda utlåt. Efter voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 28. Nej — 67. Föredrogs ånyo Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Utskms den 17 sisth Mars och den 3 dennes på bordet lagda betänk. N:o 158, i anledn. af väckt motion 0111 behofvet af förändringar uti K. M:s nåd. inslruction för beklädnadsdirect:na vid de indelta infanteri-reg:tena, m. m. På begäran af Frih. Cederström, Jacob, upplyste underl. R i d d. Secr e t., ali Presteoch BorgareSt:n bifallit Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskrns betänk. N:o i58; BondeSt. hade återremitterat detsamma. Frih. Cederström: Det förefaller mig besynnerligt, att Utsk:n, som i allmänhet afstyrkt motionen, likväl tillstyrkt alt tvistefiagor, uppkomna i afseende på räkenskaperna, skola hänskjutås till Kammarrättens afdömmande, i stället för Krigscollegii, såsom Utsk:n säga hittills hafva ägt rum. Att Kammarrätten skulle bedömma tvister, uppkomna vid granskningen af beklädnadsclirectionernes räkenskaper i anledn. af beklädnadspersedlars anskaffande och deras användande samt det pris, som derför blifvit erlagdt, förefaller mig mer än besynnerligt. Lemnäs räkenskaperne i Krigscollegium oanmärkta, men i orten valde revisorer dervid göra anmärkntr, så är det icke Krigscollegium, som öfver sådana anmärkntr dömmer, utan anmälas de hos Generalmönsterherren, hvarefter frågan slutligen af K. M. afgöres. Jag tviflar på alt detta embetsverk äger erfarenhet och nödig kännedom i de detaljer, som dithora, h vårföre det svårligen lärer kunna deruti dömma.