Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mig förefaller det ganska förmätet, att köpmanna-interesset, i så många andra hänseenden favoriseradt, kan ega djerfhet nog, alt också i denna del vilja omintetgöra en rättighet, hvars bibehållande är af vigt, synnerligen för den fattige medborgaren, och således hör ligga folkrepresentanten serdeles ömt om hjertat. 8 'Allm. Besv.- Oaft Oecon.-TJtsk. Betänkande N.o Pj. Man må insvepa ämnet i så dunkla fraser som helst och lala om ofruktbara Capital, om de handlandes interesse, om speculationsandans frihet, o. m. d., så inser en hvar oväldig nyttan och nödvändigheten af stapelstädernas saltlager, först och främst i krigstider, då communicationen kan afstängas och sålunda ypperliga tillfällen lemnäs till prejerier med denna nödvändighetsartikel, derest ej saltlagren vore alt tillgå. Blctve t. cx. sundet spärradt, så komme hela den långa sträckan vid Östersjön i denna bedröfliga cathegori; och för öfrigt kunna ju äfven lätteligen i fredstider förhållanden inträffa, som göra det indrägtigare för Svenska fartyg alt ta^a all sin fragt på andra länder, än att hitföra tillräcklig qvantitet af berörde oumbärliga vara: en omständighet, som någon girig köpman kanske skulle se med glädje, men visst ej den, som eger en gnista af fosterlandskänsla och menniskokärlek, ty han söker, såsom en af Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöter i denna fråga yttrat, ”väl att förekomma ett alltför uppstegra dt pris, men ej, för enskild vinning, att dertill medverka”. — Och månne ej salthandeln, som ingalunda är oviss, bereder så tillräcklig vinst, att den gör köpmannen skadeslös för de capital, lian säger ligga ofruktbara i saltlagren? månne ej dessa lager kunna omsättas med nytt salt, innan så mycket af dem hinner bortsmälta?
Meningen lärer wäl wara i fall någon under Riksdagen borrtreser, ty efter Riksdagens sint tje - 6z8 Den n November. tjenar till intet att inlämna Polletterne och det kun, de wara befwärligt för mänga. Herr Lock trodde att detta stadgande aldeles kunde unga. 56. §. Herr Lerkman, ^androtius käaZnug, fragade sm ej i anledning af denna § F iherrc tecklms till RiddarhusUtstotket inlämnade Memorial borde upp, läsas. Zcrr Grefwen och LandtMarstalken förestog alt detsamma ulan uppläsning kunde säsom en anmärkning nu fä åtfölja äter remifien. Bifölls: 57- L ^err d^oräenllolxe. Hemstälde om icke Rid» darhUbUllkvttet borde bestä af 24 Ledamöter. Det more agreablare att wara qwar ivid Riksdagen, da man finge en eller annan Commisiion, som wisade ett förtroende, än att det förutan twingas dertill genom de författningar nu blifwik prvMerade. 53. <8. Herr kotliHeb: Denna Z synes icke nog tydlig uti förskriften huru sörhällas stall med frägor om ändring i RiddarhusOrdningen. Det fynes som stul!e ett bifall i delta afseende twenne gänger lämnas, bade Den n November. 6zy bäde wid Ven Riksdag som frägan blifvit wäckt, och wid den nästföljande, som afsigten lärer wara, att om en förändring föresläs och anses antagelig, den icke skulle bli gällande förrän Riksdagens näst efter den wid hwil en den bliswit wäckt; sä tror jag att amingen här bör bestämdt sägas, a.t detta bifall icke kommer att gifwas förrän nästa Riksdag, eller ock sista meningen sä förändras: men i händelse af bifall bör frägan likwäl lill näfta Lagtima Riksdag himla, och dä förft säsom gällande antagas. Enligt min lanke är 8r § i Regenn Dormen ett mönster, som wid de ta tillfälle borde följas:
Emot de i 14, 15 och 16 §§. lemnade bestämmelser rörande Bankers försättande i concurs samt betalnings-ansvar för Directionens ledamöter och Bankens öfrige delegare äro inom Riks-Stånden framställde anmärkningar, hvilka dels afse att ännu mer, än Utskotten föreslagit, modifiera den solidariska ansvarighet, som utgör sjelfva grunden och vilkoret för ifrågavarande Bankers tillvaro, men dels ock att nämnde ansvarighet måtte än mera skärpas. Denna stridighet i åsigter lärer nogsamt bevisa svårigheten för Utskotten att i denna grannlaga och vigtiga fråga föreslå beslut, som öfverensstämma med allas åsigter; men då Utskotten å ena sidan och i främsta rummet, uti de föreslagne lagbestämmelserne haft allmänhetens rätt och säkerhet lill ögonmärke och just genom strängheten i betalningsansvaret sökt förebygga ej mindre enskildes lidande på Privatbankernes sedlar, hvilka, äfven om de icke utgöra ett lagligt liqvidationsmedel, dock äro uti allmänna rörelsen så gängse, att det ofta lärer vara oundvikligt att dem såsom god betalning emottaga, än äfven Bankernes egen ofärd, och å den andra åt dessa sökt vid förefallande, af den enskilda Banken ofta oberoende, criser i allmänna penningerörelsen bereda det råderum och anstånd med förbindelsers uppfyllande, hvilket med vilkoren för så väl Bankens förmåga att göra rätt för sig, som med allmänhetens billiga anspråk kunnat anses förenligt; så hafva Utskotten af de framställde anmärkningarne ictje funnit anledning att uti nämnde lag-paragrafer föreslå någon förändring. Bih, till R, St, Prot. tS/jS, 6 Sami. 2 Slfd, 2 Haft. 2 10 Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande, IV:o s. Alt göra Bankdelegares rättighet alt frånträda Bolaget beroende af hans eget godtfinnande lärer ej vara förenligt hvarken med Bankens säkerhet, eller med begreppet af solidarisk ansvarighet. Sådane förhållanden kunna nemligen inträffa, att det för delegarne vore en vinst, att med uppoffring af egen insatts få träda från Bolaget och den gemensamma ansvarigheten. Denna rättighet torde rätteligen böra ankomma på Bolagets pröfning och godtfinnande såsom Utskotten föreslagit.
För att icke uptaga R. o. Adis tid med att särskildt afgöra mitt förslag, förenar jag mig med Hr Björnstjerna. Hr Gr. o. Landtm, yttrade att i sådant fall endast vöre fråga om bifall till Utskis tillstyrkande eller återremiss eller ock bifall 342 Dan 23 September e. m. till Hr Björnstjernas förslag, samt fästade derjemte upmärksamheten derpå, att i fall Hr Björnstjernas förslag bifölles, så borde den af Utsk. tillstyrkta anslagssumma af 27,000 Rdr förhöjas till 27,500 Rdr Rmt. De härefter först till bifall å Utsk:s tillstyrkande och sedan till återremiss framställde proposme besvarades med starka Nej jemte några Ja, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk. tillstyrkande med de af Hr Björnstjerna föreslagna förändringar, samt sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm, det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m. In fidem protocolli Alberl Munck. Onsdagen den 23 September 1857. Plenum kl. 6 e. m. Justerades ett prot.-utdr. för förmiddagens plenum samt ett från Exped.Utsk. inkommet under N:o 134 afgifvit förslag till R. St:rs underd. skrifvelse till K. M., ang:de RiksStyrelsens förande under H. M. Konungens sjukdom. Fortsattes pröfningen af StatsUtsk:s Uti. N:o 122, ang:de regleringen af utgifterna under RiksStatens Sjette HufvudTitel. Härvid förekom först och bifölls Utslcs i 4:de punkten gjorda sednare tillstyrkande i fråga om anslag såsom husbyremedel samt till anskaffande af nödige inventarier för Statistiska Tabellkommissionen.
N:o 66. F. Fadersnamn, se prestbetyg. Falck, Doktor, Motion N:o 38, om fortfarande anslag åt Kamereraren Carl Sandberg. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 106. R. St. underdån. Skrifv. N:o 89. 7 Falck, Motion N:o 101, om lån till Gladsax socken i Christianstads län. StatsUtsk. Utlåt. Falun, om en jernväg från Frövi station till. Se Frövi station. Fant, Prost, Motion N:o 11, om anvisning från Riksbanken af 5,000,000 R:dr R:mt till uppköp af allmänna Hypotheksbankens obligationer för utgifvande af amorteringslån åt mindre jordbrukare. Banko-Utsk. Mern. Flickor, om upprättande af allmänna lägre elementarläroverk för. Motion N:o 17. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. Folkskolelärare-seminarier, om ökadt anslag till. Motion N:o 60. Stats Utsk. Utlåt N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. N:o 81. seminarium i Wisby, om dess bibehållande. Motion N:o 88. Stats Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. Folkskolelärarinne-seminarium i Strengnäs, om anslag för dess bibehållande. Motion N:o 100. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. i Skara, om anslag för en byggnad åt. Se Skara. Folkskolestadga, om ändring af 2 mom. 10 § i den nådiga Folkskolestadgan af den *18 Juni 1842. Motion N:o 5. Allm. Besv.- och Ékon.-Utsk. Betänk. Frejdebetyg, om tillägg och förändringar i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1865, angående. Motion N:o 64. Frövi station på Köping-Hultjernvägen, om lån för åvägabringande af en jernväg derifrån till Falun, benämnd Svenska Centralbanan.
Föredrogos ånyo Stats-Utskottels följande Utlåtande och Memorial : N:o 54o, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående vilkoren för nedläggandet af Norrtelje Gevärsfactori. A ter remitterades. N:o 54i, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Apothekure-Societetens underdåniga framställning, rörande vilkoren för det af Rikets Ständer till en Pharmaceutisk Läroanstalt beviljade anslag. Bifölls. N:o 548, i anledning af återremiss å Memorialet N:o 463, angående Stutsbrist-summan. Bifölls. N;0 55o, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående en uppstådd brist i 1840 års anslag till Beväringsmanskapets vapenöfningar. Bifölls. N:o 551, i anledning af återremisser å Utlåtandet N;o 5o8. Ståndet biföll Utlåtandet N;o 5o8, med det dervid i Utlåtandet N:o 551 gjorda tillägg, angående anvisandet å Riksgälds-Contoret af ett förslagsanslag för en gång af 3ooo R;dr Banco till bestridande af tryckningskostnader för Lag-Beredningen. N:o 552, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 51^. Med ogillande af Utlåtandet N;o 5r4» vidhållet i Utlåtandet N;o 552, beslöt för sin del Ståndet efterskänka sterbhusdelegarne efter Bruksegaren A. W. Gyzander all upplupen och framdeles upplöpande ränta å den af Gyzander i lifstiden, gemensamt med Johan JVedelin, för numera aflidne Kronofogden B. Carlsson ingångne uppbördsborgen. N:o 553, angående verkställd omröstning öfve,r den i Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 195, upptagne voteringsproposition. Ladcs till handlingarna.
Eders Kongl. Majus Nådiga Proposition, rörande Wal af en Efterträdare kill Sveriges Krona, hafwa Riksens Ssänder i underdånighet cmottagit, och hasta nu, att, genom afgifwande af Deras underdånig» swar, Ldagalägga det nit, och den brredwillighet, hvarmed Riksens Ständer gäll Eders Kongl. Majus önskningar till mötes. Dä Eders Kong!. Maju, tvid föcesläende af Fursten af Ponte Cvrvo kill Smes RUes Kron. Prins, täckes göra Nådigt afseende pä Nationens högt yttrade röst; dä vet allmänna rankesättet wunnit bekräftelse af de vittnesbörd, Eders Majus Nädiga Proposition, vin Högbemälie Furstes förtjcnstec, inkiehallcr, och dä Riksens Sländers, i ett Den 2Z Aug. 77 i ett rent nit för Fäderneslandet grundade, högsta bemödande warit, arr, genom en oafbruten öfverensstämmelse mellan Eders Maju och Dem. gifva detta Thronföljarewal stadga och Värdighet, såsom en ny borgen för Sveriges sjelfständighet, hafwa de, genom bifall till Eders Majus Nädiga Proposition, mot de wilker densamma innefattar, högtidligen och enhälligt ulkorat Hans Fursteliga Höghet Iohan Baptist Iulius Bernadotte, Furste af Ponte Corvo, till Sveriges Rikes Kron.Prins, och Eders Kongl. Majus Efterträdare pa den Kongl. Svenska Thronen; under de upprigtigaste önskningar och hopp, ait detta Wal matte lända till Fäderneslandets bästa, och sent den dag inträffa, dä Eders Maju, saknad af Swea Folk, skall pä Swensk» Thronen efterträdas.
Män, åt hvilka borde uppdragas att med yttersta noggrannhet utröna huru Grufvé-driften vid Adelforss fortsattes och Egendomarne derunder skötas samt huruvida nu varande Arrendatorn - Riksdags-Bcslutel. yGi datorn 1 en eller annan del brustit ut! fullgörandet af det med honom ingångna ArrendeKontrakt, hvarom allt'den klagande Allmogen må tillåtas åstadkomma den bevisning, som i sådant afseende kan anskaffas, utan ock att, i händelse vid denna nya Undersökning Arrendatorn skulle befinnas icke hafva uppfylt hvad honom enligt Arrende-Kontraktet ålegat, han genast måtte från Arrendet Varda skild , samt att Kongl. Maj:t derefter, jemte befallning om Verkets nedläggning såsom sig icke lönande, täcktes i Nåder låta vidtaga de åtgärder med Adelforss och underlydande Egendomar, som för öfrige ledige KronoEägenheter blifvit föreskrifne; Och, då Guld-Verket vid Adelforss icke vidare kommer att bedrifva s , håfve Vi ansett jemvä| böra upphöra de tjenstbarhetev med mera, som Allmogen hittills måst , i sådant ändamål, till sitt kännbara lidande utgöra. I anledning af den underdåniga anhållan, "Riksens Ständer, på sätt x 5, §;n i Riksdags-Besluiet den 2 Maj i8»ö utvisar, till Kongl. Majit framfört om en ytterligare vetenskaplig undersökning vid Sala Silfver-Verk och Bergs-Lagets hörande i frågan om vilkoren för en ny reglering till Verkets bestånd och Statens fördel, liar Kongl. Maj:t i Nåder låtit anställa en sådan undersökning och nu lemnat Vårt Stats-Utskott del så väl deraf som ock af Bergs-Collegii underdåniga Utlåtande och Förslag lill de åtgärder Cot. legium ansett säkrast bidraga att vid detta Verk förena ett i framtiden lönande Bergsbruk, Delegarnes bestånd och Ortens föidel med någon vinst Bihang till Rikt-St, Prdt, 18i?—1818. 76a Riksdags-Beslutet'. för Statsverket.
Om man besinnar, att Svenska folkets representanter samlas hit från olika trakter af landet, som hvar för sig hafva olika, och ofta sins emellan stridiga intressen; att alla dessa representanter äro lifvade af hågen, att uträtta något gagnelig!, hvar och en för sin hemort, så finner man, att det lätt kan hända, det landets ekonomiska utveckling under denna strid de olika parlierne emellan, med mindre jemnhet kommer att fortgå. Somliga representanter lyckas tillvinna sig mera gehör än andra; de få slumpvis större eller mindre anslagssummor åt nyttiga företag inom hemorterne beviljade, till följd af den opinions-vind, som för dagen blåser, under det att andra medlemmar af representationen, hvilka icke hafva samma skicklighet och förmåga, att förvärfva sig anhängare eller ock mindre gynnas af slumpen, icke lyckas uträtta något för deras hembygder, kanske ändock mera i behof af Statens understöd. Kan sådant vara helsosamt för landets utveckling? Jag tror det icke. Kan det vara hugnande och upmuntrande för Styrelsen, att representationen hyser så liten tillit till densamma, att de vigtigaste saker afgöras, utan att Den 29 Juni f. n. 509 landels Regering får tillfälle alt deröfver sig yttra ? Jag tror icke heller delta. Det lättaste måste väl vara, att Styrelsen, som i sin hand håller förvaltningens alla trådar, som med en allmän öfverblick kan omfatta hela landels mångfaldiga förhållanden, föreslår, hvilka anslag företrädesvis böra utgå, eller åtminstone höres öfver de anslag, som af enskildte representanter äskats. A en viss ort af ett land kan icke något i industrielt och ekonomiskt hänseende företagas, utan att detsamma utöfvar en relatif, mer eller mindre kännbar inverkan på alla öfriga delar af landet, och ger man för mycket åt ett håll, får denna del af landet en industriell öfvervigt, som icke är nyttig.
R:dr på ofärgadt papper samt förslitna sedlar dels å 32 sk. ocb 2 R:dr B:ko på färgadt papper och dels å 1 ocb 5 R:dr R:mt i utbyte mot silfverinynt å 10, 25 och 50 öre samt sedlar å 1 och 5 R:dr R:mt, godtgör Banken procent å Ranko-(Jtskottets Utlåtande N-.o ok. 17 de summor, hvilka genom Läns-styrelserna, mot ställd behörig säkerhet, såsom förskott reqvireras och sedermera behörigen redovisas; kommande förskottet, som för hvarje särskildt län i ett för allt ej får öfverstiga 5,000 R:dr R:mt, att lampas efter ortens och rörelsens behof, med rättighet för vederbörande ali, sedan minst hälften af erhållet förskott blifvit redovisadt, från Banken utbekomma ytterligare förskott inom det medgilna beloppet, äfvensom att, enligt Kongl. Maj.ts, uppå Rikets Ständers anhållan, i Nåder meddelade tillåtelse, för vexlings-inedlens framoch återsändande njuta porlofrihet under den kontroll emot missbruk, som Kongl. General-Post-styrelsen eger föreskrifva. Vexlings-medlen skola omedelbart från och till Banken insändas; och ega Fullmäktige att lill den person, som af dem utses för att besörja vexlings medlens afsändning och öfriga med denna rörelse förenade göromål, anvisa något lämpligt arfvode, hvars belopp Fullmäktige, med fästadt afseende å göromälens mängd, hafva att ärligen bestämma. Morn. Q. Vid Läne-kontoren i Götheborg, Malmö och Wisby besörjes ofvanberörde invexling och utbyte i enlighet nied de föreskrifter, som af Fullmäktige meddelas. Slutligen får Utskottet meddela, alt de i § 131 mom. 1, § 132, § 134 mom.
Utskottet har likväl ansett, att en så sträng straffbestämmelse icke behöfdes. 59 H. lä* Den 29 Ja nit ar i i f. m. Grefve Frölich: lag är Frihere Rå lamb tack skyldig för det han erinrat mig om att upplysa Ridderskapet och Adeln, det min mening var densamma som hans, ehuru mitt yttrande föll sig något mörkt; men jag hör tillägga, att, utom denna omständighet, Utskottet äfven hav skrifvit om det öfriga, angående stället der ett Boktryckeri skall ligga, och gjort det sämre. Herr von Hartmansdorff: I händelse den nya §:n godkännes, anhåller jag få fästa uppmärksamheten på ett uttryck, som är bibehållet från den ganda redactionen, men torde höra rättas. Det står nemligen den olaglige boktryckaren; orden den olaglige äro, såsom en hvar inser, af beskaffenhet att höra borttagas. Friherre Rålamb: Till svar på Herr von Hartmansdorff? yttrande får jag blott erinra, att motivet till delta ord ligger deruti, att man då på sätt och vis utmärkt sättet, hvarpå en boktryckare lagligen skall berättigas. Halis Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om 'Ridderskapet och Adeln behagade instämma i den af Grefve Frölichs framställda anmärkning, att den i nuvarande TryökfrihetsFörordning befintliga redaction, hvilken motsvarar stadgandet i 3 §:n 3 Morn. af Förslaget, måtte D e. n 29 Ja n u a r r i f. m.. '97 Libehållas oförändrad, ined undantag af orden : "och 'varde lians förbrytelse i allmän"na Tidningarne kungjord/’ hvilka ord hörde utgå. Ropades Ja och Nej Hvarefter Hans Excellence Herr Gref* ven och Landt Marsk a then hemställde, om. Ridderskapet och Adeln ansåg denna anmärkning höra förfalla. Ropades åter Ja och Nej. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förnyade desse Lvänne propositioner, hvarvid den förra ånyo besvarades med Ja och Nej, men den sednare ined starka Ja och några Nej.
Att Höglofliga Utskottet icke kan upptaga den till beredande pä dek sätt, som de fleste andre frän Rkspcctive Ständen hit remitterade mäl, emedan jag anser frägan i stöd af 3 och 4 Z § uti Preste-Ständets Privilegier, sä» som ett Privilegii mäl, hwilket enligt ConstitntionenS fvrestrift bör behandlas» Flere Casus under benna Riksdag kunde af mig Citeras, dä motioner blifwit wäckte i ett Ständ om ett annat Stånds rättigheter och uppoffringar, ivid hwilka tillfällen de andre Ständen ansett sig icke tillstandigt, att de wäckte frågor upptaga. Jag äberopar mig endast Höglofliga Ridderstapet och Adlens sivar ä det Hederwärda Bond» - Ständets motion om Rotering, om Säteriers och all Jords lika beskattning. Jag kan dä ej nog förundra mig att denna sak nu stall annorlunda anses, och mitt Ständs L ConstitMionen lika heligt siadfästade Rättigheter icke njuta samma Constderakion och helgd, som de nyssnämnde och mänga flera, äfwen som att ifroga »varande ämne anses wara af den betydenhet, att Staten nästan endast derigenom skulle kunna frälsas, dä den likwäl är i sig sjelf af ett mindre wärde i jämnförelse med de mångdubbelt betydligare uppgifter, Den 4 November. 147 ter, som stusle kunna framställas, om jag icke ansäz det obehörigt, att satta MedständS helgade Rättigheter i staga.
Saperingslebamot afjtrdbe, bd batt fjelf (TaS tarras. 31st t. lii. §. $. 100—103, 63 §. 100, ©n öwar, forn bet dfltmbar, mare Berdttigaö att pd ©dilef erfjdiJ# unbetrdttelfe om beloppet öf ben Btwittning, bonom blifmit. pdforb. §. ioi^ ttppffd emedan Sapertngömdn elifa meningar, fd att omroftning Silfwer nåbig, fjmilfen adtib bor wara åppen, cmftdtteS ben efter Seba'* måterneS antal; ©olanbe, ndr råjlerna dro lifa, ben mening gräsa-, forn dr tid ©tatenS fårrndn, om fdfeant Fini befidmmaS y men i-antra frdgos* ben, forn SaperingS;©ommitteeS farfie Sebamot bifaSit ^ 1 oru £ärflW©rifwaren' dligger, efter bet Saperingarne famt frofningf»- ©ommitteerne blifmit futtdnbabr, enligt Itppbåibs&ofen, åfmer afl ben ©emiflning, forn blifmit pdforb, författa ©ebetfeblar, fd (fpnbfamt, atf be @ep mecfor förr dn uppborbstiben fnfafler, funna aföcmtaS bos nd» gon inom ©ocfnen bcenbe, b mil fen om utbelningen beforjtr, oef) bmnrom ^ungorelfe (fall tifl meberboranbeé unberrdttelfe utfdrbaS. Sdnemdn, gjerbings* ctf; ©epmdn,. forn inom ©ocfnen bo‘, mare omiiForiigen plig»- tige, att pd ^drabéjTiifmarenS begdran, befe feblar emottaga, odj tifl en b^r, forn fig anmdler, utbela.
Begrafningshjelp, upphörande af . 8 4 1 81 — å. 17 April b. 10 April å. 17 April b. 10 April 10 Svar på återremiss — 4 1 26(5 — 2 Aug. 5 Aug. 2 Aug. 50Juli,5Aug. 154 Beklädnad åt Mariner, Kanonierer, Matroser och Skeppsgossar — 4 1 80 15 b. 25 April b. 25 April b. 20 April b. 50 April 170 Beklädnads-slitnings ersättning för kommenderingar utur indelta arméen 1 4 1 85 21 b. 25 April b. 25 April å. 20 April b. 50 April Svar pä återremiss — 4 4 150 7 a. a. 14 Juni a. a. 14 Juni a. a. 14 Juni a. a. 14 Juni 109 Bennich, G., ersättning för hästhemmansräntor vid f. d. Westgöta Kavalleri - regemente 25 4 1 71 — b. 12 Mars b. 12 Mars å 15 Mars å 15 Mars Svar på återremiss — 4 1 159 — a. a. 21 Maj a. a. 21 Maj b. 17 Maj a. a. 17 Maj 70 Berga boställe, eftergift af arrendeb. 10 April skillnads-ersättning för — 4 1 100 — b. 10 April b. 10 April b. 12 April 65 Bergarelon, om ändring i föreskrifterna derom för strandfynd — 7 2 44 — b. 51 Aug. b. 1 Sept. b. 51 Aug. b. 51 Aug. Bergelin, M. J., se Eftergift Bergenstråle, F., se Eftergift. Bergsbruket, anslag för befrämjande i allmänhet af, se Statsreglering, ordinarie och tabellen till sjette Hufvudtiteln.
Grefvarne Posse, Carl Hindric, och Snoiljky, Fredric, Friherrarne Anckarfvärd, Carl Hindric; Wrangel, Henning; Oxenjijerna, Sven; Gyllenftjerna, Nils; Wachtmeijier, Bleckert , samt Herrarne Rothlieb, Axel; Dalman, Lars Johan; och Hallenborg, Carl Johan, anmälte livar efter annan till Protocollefe deras Den i9 Martti. reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut. Grefve von Schwerin: Jag anhåller att Sfven få till Protocollet anmäla min reservation, så väl mot den nya' theorie ConstitutionsUtskottets Memorial uppställer, som deremot att hår blifvit gjord proposition på en Kongl. Maj:ts . proposition eller skrifvelse, utan att, på sätt, efter min öfvertygelse Grundlagen bjuder, ett af behörigt Utskott författadt Utlåtande i ämnet le^ gat till grund för densamma. Grefve Horn, Claes Fredric, förenade sig med Grefve von Sehwerin. Föredrogos å nyo och remitterades till Stats-Utskottet: i) Kongl. Maj:ts d. i o dennes aflåtne samt d. 11 derpå följde på bordet lagde Nådiga proposition till Riksens Ständer om nedsättning i dea årliga Saltpetergården. q) Herr af Tibells, Gustaf Vilhelm, den 11 dennes på bordet lagde Memorial, angående Riksens Ständers granskning af den under Kgl. KrigsCollegiurn ställde PassevolanceCassan, jemte Herr von Hartmansdorffs, August, i anledning deraf afgifne yttrande. S72 öerc 19 MarLii> y 1 * Grefve Posse, Carl Hindrie t anförda *krifteligen: (Se Bilagan N.o SJ Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 24 Augusti. I19Z flere af wära olyckeliga likar, pä hwilkas öden, til wara dagar, ingen i wart Fädernesland fäsiat särdeles afseende.