Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fördelarne för det allmänna af den verkställda regleringen hafva ock visat sig sä öfvervägande att “en återgång till det gamla11 icke pä allvar vidare lärer kunna väckas; och Utskottet anser sig derför med åberopande af hvad så väl under sistförllutna som innevarande riksdag blifvit i denna fråga af Utskottet anfördt, böra vidblifva sin förut gjorda hemställan att Riksdags-fulimägtigen Nils Larssons omförmälde motion icke malte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Vidkommande derefter det af Riksdags-fulimägtigen Nils Larsson, uti dess ofvanomförmälaa, vid Utskottets Betänkande N:o 13 fogade, reservation, framställde förslag “alt de för tolagen normalt beräknade och i tolagstarifen uppställda tulluppbördsbeloppen malte hvar för sig höjas med motsvarig andel af de vid regleringens genomförande normalt bestämda tilläggs—afgifterua, dock så att de på delta sätt uppkommande beloppen jernnäs till närmaste hela hundradetals Riksdaler•% anser sig Utskottet, vid det förhållande att, på sätt ofvan är visadt, de mot den af Rikets Ständer antagna och af Kongl. Maj:t fastställda tolagsregleringen nu gjorda anmärkningar, redan under sistlidne Riksdag blifvit pröfvade samt att giltig anledning att i afseende på grunderna för tolagsersältningens utgående göra ändring, för närvarande icke förefinnes, vördsamt böra hemställa det Rikets Ständer måtte besluta alt det af Riksdags-fullmägtigcn Nils Larsson i dess ofvanberörda reservation framställda förslag icke heller må till någon åtgärd föranleda. Bevillnings-Utskottets Utlåtande iV:o 19. 7 Reservationer: l:o af Herr Fåhreeus, ./. F. “Ehuru jag tillhört Utskottets majoritet i heslutet alt afstyrka ändring af den för 2:ne är sedan fastställda tolagsregleringen, har jag dock varit af olika mening i frågan om detta besluts formeln uppställning.
Deremot fortfar jag i min förut yttrade öfvertygelse 0111 o - lämpligheten att sätta Ständernes und. önskningar i grundlagsparagrafer framför alla allmänna lagfrågor och är ännu mera i denna mening stärkt genom det af den sjsla talaren anförda skälet af en så högst ringa svårighet, son» den, att rätta Svenska språket, eller att riktigt tillämpa del; ty likaväl kan man sätta R, St:s önskningar efteråt, som man börjar dermed; jag fortfar, säger jag, i den öfvertygelsen, att grundlag och allmänna lagbud i redactionen böra sättas före Ständernes ofta nog ganska obetydliga ämnen rör:de önskningar, och önskar för min del återremiss i detta hänseende till Disk. för vidtagande af ändring härutinnan, i öfrigt fullkomligt sinnad att bifalla det nya förslaget. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanke förklara, att utur Const.Utsk:s förslag till 3 inom. af 8 §:n Reg.F:n borde, såsom hvarken nödiga eller nyttiga, utgå orden: frågor om R. St:« framställningar och önskningar, Ropades ja och nej. Hr Fri h. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag god<- känna CJtskrs förslag i 3 mom. af 8 §:n Reg.F:u. Ropades äfven ja och nej. Då Hr Landtm, af svaren icke kunnat utröna hvilkendera meningen som varit den öfvervägande, förnyade han sin nyss framställda propus., om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanke förklara, att nidén ' frågor om Riksens Ständers framställningar och önskningar,” borde såsom hvarken nyttiga eller nödiga utgå nr förslaget till förändrad redaclion i 3 inom. af 8 §:n Reg.F:n. Ropades starka nej, blandade med manga ja. llr Frih. o. Landtm, förklarade, att lian funnit nej hafva öfverrösta! ja. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att en annan ledamot föreslagit, att orden "frågor om R.
Efter som jag uppfattat uppläsningen af BorgareSt:s beslut, så har Ståndet blott afslagit sednare delen af betänk.; således, om nu detsamma återremitteras, utan att dervid foga någon egentlig anmärkn., så torde derigenom någon upplysning af SlatsUtsk. icke kunna vinnas, och jag kan icke linna, att man derigenom skulle gå BorgareSt:s önskan till mötes, alldenstund man ej vet, hvaruti denna består, utan man endast känner, att Ständet ogillat betänk. Då sednare delen deraf endast rörer en anhållan hos K. M., att K. M. täcktes utreda det ifrågavar. förhållandet och med en nådig propos. i ämnet till R. St. vid nästa riksdag inkomma, och då jag tror, att en utredning derutinnan är nödvändig, får jag vördsamt tillstyrka bifall till StatsUlsk:s ifrågavar. betänk. Uppå Den 23 October c. m. 205 Uppå härefter af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., biföll R. o. Ad. jemväl sednare delen af StalsUtskrs utlåt. N:o 33 litt. E. Sedan detta beslut blifvit fattadt, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla, att såsom StatsUtsk. i 12 punkten af dess denne dag f. m. föredragna utlåt. N:o 33 föreslagit, gerningsören af handtverkare må vid statsregleringen beräknas till 1,700 r:dr. Ropades ja. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUlsk:s d. 9 och 17 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 34, ang:de regleringen af utgifterne under riksstalens r.sta hufvudtitel. Ånyo föredrogs StatsUtsk;s d. 9 och 17 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 35, ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens 2:dra hufvudtitel. Hetta utlåt, företogs punktvis till pröfning.
Tersmeden skulle äfven jag gerna sett, om från början något anslag icke blifvit beviljadt till den nordvestra banan mellan Arvika och Christinehamn, och detta hufvudsakligen af finansiella skäl. Jag har icke 524 Den 28 Mars. någon förkärlek för den banans rigtning, som R. o. Ad. beslutat, ehuru jag visserligen röstat för densamma; ty detta har skett endast derför, att motsidans skäl icke syntes mig nog starka för att derpå grunda ett förkastande af K. M:s Propos. Jag står således i sjelfva frågan temligen fri; men i afseende på formen är jag så mycket mera bunden, och jag ber att derom få yttra några ord. Genom att antaga inbjudningen skulle R o. Ad. komma att upprifva ett beslut, som är R. St:rs, ty efter min förmening kan man svårligen komma ifrån att tre Stånd beslutat ett anslag af 500,000 R:dr för ett gemensamt ändamål. Vi kunna tänka oss, att K. M., utan att uppgifva några detaljer, endast begärt ett anslag för vägen mellan Christinehamn och Arvika, och att tre Stånd bifallit detta. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 21 A o rkl. 8Z9 StZndet, detta Utskottets Förslag vita ik; Men Hcderwärda Bonde-Ständer deremot denna utgift afflagimed förklarande, atr dä ofwanbcrörde medel skulle ersättas Statswerket af Sjö-Tullen och, enligt 60 F l Reg-ringö-formen, Sjö-vch Landt-Tulls same Accis-afgifterne äro säpm Bewillning att anse, sä borde den salunda pppade skiljaktighet enligt Regerings-formens 71 F af det förstärkta Sratö-Utstottet med Riksens Ständers ratt genom Votering afgjöras.
ConstifutionsUtskot-r tets den 29 sistlcdne Mars under N:o 5 aflåta ne, samt den 5 dennes på bordet lögde Memorial, innefattande hemställan om Deputerades förordnande til! uppsigt öfver Grundlagarnes felfria tryckning; i sammanhang hvarmed upplästes BorgareStåndets ProtocolIsUtdrag af den 7 dennes eftermiddagen, innehållande: att BorgareStåndet, med bifall till ConslitutionsUtskottets berörde hemställan, öfverlemnat denna befattning åt Riksens Ständers Comitterade till tryckfrihetens vård; och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, uppå derom af Herr Gr ef-i ven och Landt Marskalken gjord proposition, uti Borgare-Ståndets nyssnämnde beslut instämma. Upplåstes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl, Maj:t: N o 19, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, om inrättande af ett nytt Fögderi uti Carlstads Län. 366 Dea i4 April. N:o 20, angående upphörande af vissa dags Län, utgjorde till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Då jag anser det högst magtpåliggande, att de ifrån Riksens Ständer utgående expeditioner må i ollo öfverensstämma näfed Utskottens Betänkanden och Ståndens beslut: men det år omöjligt vid ett flygtigt afhörande att genast fatta, om en sådan öfverensstämmelse åger rum; så hemställer jag, om ej förslagen till dessa expeditioner må, lika med andra från Utskotten ankommande Utlåtanden, hvila på bordet, från det ena Plenum till ett annat; men att för tidens vinnande, endast rubriken må vid andra föredragningen upplåsas; samt att ett undantag ifrån berörde stadgande blott må göras för sådana expeditioner, som fordra mera skyndsamhet.
Förslag till Tull-Taxa. 15 Qvantitet för Inf. Tull. Tullberäkn. Banko. It: dr sk. r. Jern: smidt eller valsadt: R:dr sk. 1*. 20 ■ Bandoch Platt-, under -§ tums tjocklek, Bultoch Gallersamt Sänksmide, rundt eiler kantigt, knipoch fyrkantaf | tum och derunder, Skäroch Klippjern 1 skepp.stäp.v. 2 24 — Plåtar: oförtente: 30 — * £ tuni tjocka och deröfver 1 skepp. stäp. v. 3 10 25 — * under * tum tjocka I skepp. stäp. v. 4 — 80 — * förten te 1 skepp. stäp. v. 3 — 33 10 * Spik af två tums längd och deröfver 1 skepp. stäp. v. 5 — all annan Spik samt allt annat Manufakturoch Handtverkssmide, ej specificeradt: 1 — * opoleradl 1 skålp. — 12 1 24 * poleradt eller lackeradt 1 skålp. — 18 8 Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt 1 skepp.stäp. v. 1 10 — 10 — Jäst, comprimerad 1 skålp. — 1 — 4 — Kakel, alla slag 1 skålp. — 1 hålk: — 32 — osläckt 1 tunna .— 8 3 10 — släckt . 1 läst .— 40 — .— 24 _* Kardor och Kardlädei1 1 skålp. — 3 — Kemiskt teckniska prceparater, i Taxan ej specificerade: till införsel för fabrikernas behof, efter särskild anmälan hos Kommers-kollegium 1 och af detsamma lemnadt tillstånd 100 R:dr v. 5 — för Medicinska behof; se Apotheksvaror, ej specificerade. 1 skålp. 10 — Kimrök — 2 24 * Kli, af andra ämnen än spanmål 1 lisp. — 5 Kläder, gång-, ej specificerade, införtullas med 1 50 procents förhöjning i den tull, som är | bestämd för tyget, hvaraf persedeln hufvudJordfrukter; se Frukter.
Efter härmed slutad öfverläggning, gjordes först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, men besvarades med nej; hvarefter propos. framställdes på afslag å samma hemställan och bestämmande af aflöningen för Exped.Chefen uti Eckles.Dep:ts KansliExped. till 5,500 rdr, hvartill svarades ja. D en 21 Juli f. Hl. 220 Morn. litt. b. Hr Skogman: Likasom förut egt rum, torde äfven här Exped.Sekret:nes löner böra bestämmas till 4,500 rdr. Efter framstäld, men med nej besvarad propos. å bifall till Utskits hemställan, gjordes propos. derå, att R. o. Ad., med afslag å samma hemställan, skulle bestämma lönen för hvar oell en af Exped.Sekretme uti Eckles.Depitets KansliExped. till 4,500 rdr, hvilken propos. besvarades med ja. Mom. litt. c och d. Utskits hemställanden biföllos. 3:dje punkten. Hr Skogman: Jag tager mig friheten att, med åberopande af den vid Betänk, fogade reservation af Prof. Carlson, föreslå de här ifrågav;de lönernas upförande till de belopp, som af honom finnas uptagna. Gr. Hamilton, Henning: I afs:de å denna punkt får jag i likhet med Hr Skogman anhålla, att R. o. Ad. behagade be-, stämma Bibliothekariens vid K. Bibliotheket lön till 5,000 rdr, och vice Bibliothekariens till 3,500. R. St. bestämde vid förra riksdagen Chefens för Riksarkivet lön till samma belopp, som nu yrkas för K. Bibliothekarien, hvilka båda embetsman äro fullkomligt likställiga, och äfven, i afs:de å göromålen, torde vara ungefär lika mycket uptagna. Eör K. Bibliothekarien komma dessa nu ytterligare att ökas genom den förestående flyttningen af bibliotheket till Nationalmuseum, i den mån plats der kan för böckerna beredas.
Om ändring i 11 och 12 §§ Regeringsformen, angående Stats-Rådets hörande öfver förbund med främmande Makter. Konstitutions-Utskoltets Memorial M 2. Regering § (Nuvarande lydelse, hvari med kursiv slil äro utmärkta de delar, hvilka blifvit föreslagna att ändras eller utgå.) Ministeriel.! mål, hvarmed förstås alla de, som angå Rikets förhållande till främmande Makter, må Konungen låta bereda och handhafva på det sätt, Honom lämpligast synes. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena tillhör, att dessa mål inför Konungen föredraga och anmäla, i närvaro af någon annan Stals — Rådets Ledamot. Är Stats-Ministern finnas. § Konungen äger att i Afhandlingar och Förbund med främmande Makter ingå, sedan Han, enligt föregående t§, deröfver hört Stats-Ministern för Utrikes Ärendena och någon annan tillkallad Stats-Rådets Ledamot. s-Formen. 11. (Föreslagen lydelse, hvari åndringarnc eller tilläggen uro med kursiv stil utmärkta.) Ministeriela mål, hvarmed förstås alla de, som angå Rikets förhållande till främmande Makter, må Konungen, med iakttagande af hvad i 12 och 13 §§ särskildt stadgas, låta bereda och handhafva på det sätt, Honom lämpligast synes. StatsMinistern för Utrikes Ärendena tillhör, att dessa mål inför Konungen föredraga och anmäla, i närvaro af någon annan Stats-Rådets Ledamot. Är Stats-Ministern finnas. 12 Konungen äger att i Afhandlingar med främmande Makter ingå, sedan Han, enligt föregående §, deröfver hört Stats-Ministern för Utrikes Ärendena och någon annan tillkallad Stats-Rådets Ledamot; men Förbund må ej ofslutas innan, enligt 8 §, Stats-Rådet deröfver blifvit hör dt. H anvisning: Konstilutions-Utskoltels Memorial JVI 2. Anm. Uti 12 § Regeringsformen är äfven i nästföljande förslag en förändring ifrågasatt.
1 Skålp. 12 Halfsiden, eller af Silke, med iFr blandning af Bomull, Lin ia. eller Ull; 10 Alngods, alla slag 1 Skålp. 3 16 — Shawlar, Shawletter och andra Dukar: af under 10 K:drs värde stycket . 1 00 R:dr v. 33 16 — Anm. Värdet må ej beräknas under iB:dr stycket. af 10 R:drs värde och deröfver stycket ioo R:dr v. 30 — Bomulls: Alngods: Hvita; Cambric, blekt och glättadt, A samt andra lika beskaffade Bomullstyger i finhet öf1 88 Bil. till Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse N.-o 3o8. Tallvärde. -.i ■' : Qvantitet för tullberäkning. Införseltull. Ulför jelin II. Wäfnader: ver 76 trådar på tummen i ränningen af 6 tili och 1 Aln z? 24 med 9 qvart, bredd . - 1 O -**- Corderoy och Cordet till 1 Aln 4° 4° 20 och med 4 qv* bredd It — Dimity t. 0. m. 8 qv. bredd F eib Gaze, Halflinon, Musslin eller Netlelduk och Moll, 1 Aln 1 Aln v 8 4 — 3o ■ t. 0. m. 9 qv. bredd 1 Aln — 5 — Percale och Batist t. 0. m. 8 ■i, j 5 qv. bredd 1 Aln — Sammet och Manchester t. 8 i 4° ■ 0. m. 4 bredd 1 Aln Fr / ia. Satin och Jean t. 0. m. 5 1 Aln 3o qv. bredd - . • • • 6 — Sticktyg eller Pique och 1 Aln g 3o Tricot t. 0. m. 5 qv. bredd 12 — 10 Tyll 1 Skålp. 2 Alla ej specificerade; genom sjelfva väfnadssättet släta, såsom Ca-1 teo, Bom6 iS ___ ullslärft m. r
Vill man åter förutsätta att ordföranden skulle hafva det inflytande på de öfriga ledamöterna, att genom ordförandens missförstånd och de öfriga ledamöternas undfallenhet för hans åsigt ett misstag komme att ega rum, så bör ej rättelse härutinnan uteblifva, då Bevillningsberedningens förslag strängt granskas af taxeringskomitén, hvilken, som bekant är, består af minst 9 ledamöter från distriktets skiljda delar, och sålunda måste ega den mest speciela kännedom om förhållanderna, hvarefter länets pröfningskomité lemnar den ytterligare rättelse, som kan pröfvas behörig. Motionärens skäl synas mig sål. helt och hållet underhaltiga, och detta ännu mera, då man vet, att han är från ett län, der man är ganska mån om att bevaka sina intressen och icke torde tveka att genom klagomål förskaffa sig hvad man anser vara rätt. Det nuv:de stadgandet har tillkommit, icke allenast emedan man ansett att Konungens Befh:de, genom sin allmänna kännedom om mera framstående män inom länet, bör vara bäst i tillfälle att utse sådana personer, som i alla afseenden kunna vara tjenliga att föra ordet vid så beskaffade grannlaga förrättningar som de ifrågav:de, utan äfven derföre att samma person må kunna förordnas till ordförande inom flera Bevilln.-beredningsdistrikter, och derigenom en garanti vinnas att Bevillri.-förordningen likformigt må blifva tillämpad inom större områden. Att ordföranderna sjelfva insett vigten af en sådan än mera allmän likfor mighet, det visar sig deraf, att samtliga ordföranderna inom Christianstads och, som det blifvit mig sagdt, flera andra län, före förrättningarnes början sammanträdt i residensstaden till gemensam öfverläggning om huru föreskrifterna böra tillämpas. Med den af Utskrt föreslagna förändring af 32 § skulle förenämnde mål förgäfves vara att påräkna, och ändå mindre kunna sättas i fråga att 1 å 2 hundra Bevilln.-beredningsordförande skulle sammanträda för gemensamma öfverläggningar eller inresa till residensstaden, för att lemna nödiga upplysningar till pröfningskomitén.
Det skulle blifva beroende endast af målsman, om och när en yngling icke skall läsa grekiska, och hans undervisning förändras inom skolan eller ock till en del bestridas utanför densamma. Ja, finge skolan visa ynglingarne ifrån sig under de timmar, då grekiska läses, kunde så vara; men den undervisning utom skolan, som ynglingen då åtnjuter, skall, enligt Utsk:ts förslag, vara sådan, att den af rektor godkännes. Rektor, — redan nu så öfverhopad af göromål att jag anser ett fullkomligt nöjaktigt uppfyllande af hans åligganden omöjligt, skulle således ytterligare hafva uppsigt öfver den undervisning, som meddelades utanför skolan! Det tror jag icke låta sig göra, med mindre den Den 17 Mars e. m. 433 elen olägenhet, sorn genom den reala Jiniens förening med den klassiska i samma skola redan uppstått, skulle ytterligare förökas och undervisningen i skolan, icke blott för dem, som läsa grekiska, utan för alla lärjungarne, försämras. På de skäl, jag anfört, yrkar jag afslag å lJtsk:ts Betänk, i denna punkt. Hr Fåhraeus, Edvard: l)å jag redan på förmidd. tagit Högh Ståndets tid och uppmärksamhet i anspråk, kan jag nu (atta mig helt kort. En värd talare, Ordföranden i Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:t, har yttrat, det han ansåge föga bildning eller nytta kunna hemtas af grekiska språket vid elementarläroverken, enär det endast vore de första grunderna af språket, de grammatikaliska formerna och några profbitar af en eller annan klassisk auktor, som vid dessa läroverk studerades. För min del kan jag ej gilla denna åsigt, ty om än — i likhet med hvad Frih.
Genom dessa blefvo nordligaste delen af europeiska Ryssland och vestligaste delen af Asiens ishafskust kartlagda, men en verklig kännedom om Asiens nordkust i dess helhet tick man först genom Sibiriens eröfring af ryssarne. Det kan här ej komma i fråga att redogöra för de krigståg, genom hvilka hela detta ofantliga land underlades den moskowska zarens spira, eller för de enskilda jagt-, handelsoch skatteindrifningsfärder, hvarigenom denna eröfring underlättades. Men då hvarje steg, som de ryska inkräktarne togo framåt, också medförde en vidgad kunskap om förut alldeles okända trakter, skall jag dels anföra årtalen för de i geografiskt hänseende vigtigaste händelserna under denna eröfring, dels litet utförligare redogöra för de upptäcktsoch eröfringståg, som direkt medfört vigtiga resultat i afseende å utvidgningen af vår kännedom om de trakters geografi, hvarom här är fråga. Sibiriens eröfring förbereddes genom fredliga handelsförbindelser40, hvilka en rik rysk bonde Anika, stamfader för familjen Stroganow, inledde med de i vestra Sibirien bosatta vilda folkstammarne, som han till och med delvis förmådde att betala en årlig skatt till zaren i Moskwa. Han och hans söner erhöllo med anledning häraf i medlet af femtonhundratalet stora förläningar kring floderna Kama och Tschusowaja samt dessas bifloder, med rätt att der bygga städer och fästningar, hvarigenom deras förut mycket betydliga förmögenhet ytterligare ökades. Familjens vidsträckta besittningar hotades dock 1577 af en svår fara, då en fribytareskara af sex till sju tusen kosacker, under anförande af Jermak Timofejew, tog sin tillflykt till länderna kring Tschusowaja för att undgå de trupper, som zaren sändt ut att kufva dem och straffa dem för alla de rofferier de förut begått vid Don, Kaspiska hafvet och Wolga.
Grubbkälsvägen, öster om Stoi’sjön, mellan Bergs och Hackås socknar, med en beräknad omläggningskostnad af 37,428 R:dr, hvartill statsbidrag utgått med 28,050 R:dr; c) Ombyggnad af åtskilliga broar å den s. k. Carl Johansvägen öfver Jemtlandsfjellen till Norge, hvartill statsanslag utgått med 25,350 R:dr; d) Vägförbättringar i Ragunda tingslag, utan allt statsbidrag, för en kostnad af 5,269 R:dr; e) Ny bro öfver Hårkan, byggd af Liths tingslag med en kostnad af omkring 10,000 R:dr, också utan statsbidrag. Under perioden 'påbörjade, men vid dess slut ännu icke fullbordade vägarbeten äro: 1. Den nya vägoch vattenkommunikationen mellan Bräcke och riksgränsen, som, understödd med statsanslag af 244,500 R:dr, innevarande sommar skall öppnas för allmän trafik; 2. Omläggning af vägen emellan Krångede och Gisselgård i Ragunda, hvartill statsanslag genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 18 Mars 1856 beviljades med 4,000 R:dr; 3. Omläggning inom samma tingslag af vägen emellan Bispgårdens gästgifvaregård och gränsen mot Ångermanland, med ett nyssnämnde dag i Nåder beviljadt statsbidrag af 5,900 R:dr; samt 4. Reparation af Badsjösundsbron i Undersåkers tingslag, hvartill Eders Kongl. Majit den 9 Mars 1860 täcktes i Nåder bevilja 8,840 R:dr såsom statsanslag. 22 Jemtlands län. Broar. Färjor. Grindar. Skjuts. Ångbåtar. Postverk. Handel. Utom det dryga vägunderhållet sommaroch vintertid har länet också att underhålla flera dyrbara broanläggningar samt icke mindre än 13 färjesund i Jemtland och 2 i Herjeådalen.
Annorlunda inträffade deremot, om så ordnades, att den, som blifvit häktad, utan uppskof kunde förhöras vid rätten. Dessa hastiga förhör skulle mången gång afböja nödvändigheten att besvära målsegare och vittnen; och om domstolar funnes med vidsträcktare domskretsar i omförmäldte hänseende, så skulle på en gång kunna ransakas om alla af den anklagade inom domskretsen begångna brott och således det uppskof undvikas, som måste blifva en följd deraf, att den anklagade begått brott i två eller liera domsagor, äfven om de hade ett gemensamt fängelse och en gemensam tingsstad. Förestående anmärkningar syfta emedlertid till hufvudsaklig del på det förhållande, att fängelse-reformen blefve genomförd i enlighet med Justitiae-stats-ministerns plan, eller att ransakningshäkten efter cellsystemet komme att uppföras både å landet och i städerne, så att ransakningarne fortfarande komme att ske vid de vanliga domslolarne. Ett sådant förhållande torde dock ej kunna antagas komma till A Lag-Utskottets Betänkande, Äi 26. Verkställighet. De kostnader, som derför erfordrades, skulle nemligen, på sätt redan är yttradt, vara så oerhörda att de, åtminstone icke annorlunda, än under en längre följd af år, kunde bestridas. Meri någon fullständig förbättring i brottmålslagskipningen är ej tänkbar förr än forsling af fångar från det ena häktet till det andra kan, så vidt möjligt är, undvikas; förr än fångarne under ransaknihgen kunna förvaras i enrum, och förr än ransakningar kunna med skyndsamhet företagas och utan uppehåll fortgå; och likväl är en dylik förbättring af ögonblickets behof påkallad.