Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En så hög frakt jemte omlastningskostnader kan ingen af de vanliga alstren af sädesodlingen eller skogsbruket bära, hvilket man lätt kan inse, om man jemför denna fraktkostnad med det närvarande priset i verldsmarknaden på t. ex. hvete, råg, hafre, korn, bjelkar m. m. Men om Sibiriens landtman ej kan sälja sina råprodukter, så förblir landet fortfarande lika glest befolkadt, som det är för närvarande, och ej heller kan den fåtaliga befolkningen, som finnes der, skaffa sig medel att köpa sådana alster af den nutida industrien, som kunna bära en lång transport på jernväg. I saknad af samtidig sjökommunikation blir jernvägen derför utan trafik, landet sådant det för närvarande är och den europeiska befolkningens vantrefnad oförminskad. För att gifva läsaren en föreställning om de nutida naturförhållandena och den nutida samfärdseln på en sibirisk flod, skall jag, innan jag återgår till skildringen af Vegas färd, meddela några utdrag ur mina anteckningar under resan uppför Jenisej år 1875 – dock med erinran derom, att naturförhållandena vid Ob-Irtisch och Lena betydligt afvika från dem vid Jenisej, i det att Ob-Irtisch genomflyter lägre, mer bördiga och mer befolkade trakter, Lena åter vildare, naturskönare, men mindre odlade landsdelar. När man från Dicksons hamn reser uppför floden, passerar man till en början det breda sundet mellan Sibiriakoffs ö och fastlandet, men ön är så låg, att den icke synes från flodarmens östra strand, som fartygen vanligen pläga följa vid seglingen uppför eller utför floden. Fastlandet är deremot till en början högländt, och man kan på detsamma under seglingen längs kusten urskilja åtskilliga utsprång af de enligt uppskattning 150 till 200 meter höga bergen i det inre af landet. Dessa äro om sommaren snöfria. Ett stycke söder om Dicksons hamn gå de ända ut till stranden, der de bilda en i floden utskjutande låg klippa och klippholme, benämd efter någon gammal, för öfrigt okänd sibirisk polar-trapper, Jefremow Kamen.
Rösten förefaller något ojämn o c h stundom ansträngd. Hans Figaro-prestation står emellertid som helhet betraktad mycket högt. — Fru Edling skördade lifligt o c h välförtjänt bifall som Rosina, liksom ock herrar Strandberg, Strömberg och Johanson böra omnämnas för deras utförande af grefve Almavivas, doktor Bartholos och sångmästaren Bazils partier. Francesco d ' Ändrade I onsdags uppträdde signor d ' Ändrade för sista gången, då som Rigoletto i operan af samma namn. Om denna representation kunna vi ej yttra oss i detta nummer. Fiiharmoniska sällskapet kommer att å de tre abonnementskonserter, som sällskapet ämnar gifva under arbetsåret 1891 — 92, bl, a. utföra följande musikverk: » Jesu sju sista ord på korset », motettoratorium för soli, chör a capella, orgel o c h stråkorkester, af Heinr. Sehiitz, i bearbetning af Carl Riedel, Kvintett i F-moll, för stränginstrumenter och pianoforte af J. Raff, Philharmonie, körsång a capella af A. Hallen, Linden och Bön, Märkvärdiga kvinnor. Under denna rubrik dubbelkörer a capella af L. Norman, Nyårssång, påbörjades i fjor genom Hiertas bokförlag utgifvanför soli, kör o c h orkester, af R. Schumann, / det af en samling synnerligen förtjänstfulla karakRosengården, för soli, kör och orkester, af Wilh. tärsteckningar af fröken Ellen Fries, den kända fil. i Stenhammar, Spökbruden, för soli, kör och orkester, doktorn. Arbetet utgifves häftesvis, och föreligger! af A. Dvorak, samt Kristus, oratorium af F. Kiel. nu i bokhandeln den första delen, omfattande utländAbonnementslista finnes utlagd i Abr. Lundquists ska kvinnor, fullständig i 6 häften. Af den andra hofmusikhandel fr. o. m. torsdagen den 1 oktober delen, » Svenska kvinnor », ha under detta års lopp 3 häften lemnat trycket.
A nyo föredrogs Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den io dennes under N:o 35 aflåtne, och den 12 derpåföljde på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksStåndens olika beslut, rörande Paketpostoch Forvagnslnrättningen. Herr Tham, Wolrath: Jag anhåller få återföra uti Ridderskapets och Adelns minne, att Ridderskapet och Adeln, i anledning af Herr af Ekenstams motion, beslöt inbjuda BorgareStåndet att biträda det beslut, 63 H. j* 100 Den 23 Februari i e. m. Ridderskapet och Adeln fattat, angående Betänkandet N:o 21. Denna inbjudning är afgången, och jag liar anledning förmoda, att den icke allenast är afgjord afBorgareStåndet, utan äfven af samma Stånd bifallen. Jag anhåller att RiddarhusSecreteraren måtte upplysa, om något ProtpcollsUtdrag derom är ankommit, och att sedan få yttra mig. Undertecknad Riddarhus-Secreterare: BevillningsLagoch EkonomiUtskottens ifrågavarande memorial om en paketpostoch forvagns-inrättning, är af Presteoch BorgareStånden lagdt ad acta och af BondeStåndet bifallit. Herr Tham: Enligt de ProtocollsUtdrag, som äro till BevillningsUtskottet ankomne, har PresteStåndet bifallit N:o 21 med det tillägg, som är gjordt i N:o3i. Ridderskapet och Adeln biföll N:o 21, men afslog tillägget i N:o 3i. BondeStåndet afslog N:o 31.
Till Tab. N:o 6 AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR har Länsstyrelsen ej varit i tillfälle att meddela några upplysningar. Landsh.-Emb. uli Kronobergs län und. ber. för åren 1850—1860. 3 18 Tab. N:o 7. Kronobergs län. Ä landsbygden. 0 A landsbygden I städerna. jo. Ar 1860. > 3 B p: £L Ägare. Mästare, arbetare och biträden af alla slag. > 3 po: t» Ägare. Mästare, arbetare och biträden af alla slag. Deras biträden af O CD —i ö K Deras biträ- den af sr O: O ^ ET < 3. T £ 3- W co *T* ta Öfver 15 års ålder. Under 15 års ålder. 5. a 73 ^ H 3 co W o^ Öfver 15 års ålder. Under 15 års ålder. p: co rtP 3 O CD p: P: p CD 3 s* 03 co 3 p: p 2 ^ P c" p: co p" CD O CD co p: t-i P g*? Tabb. Längd i mil: Kostnaden q Antal hästar, utgångne till af h’ slag ai stående re «- £ » P-' o' P-< a i-. » n * 3 ^ p 0,0 p cl ~ » 5* 1 B P Oq O; ri. P<r+ rt ä <t r-S O c3 för fulländade nya vägar för förbättrade vägar °2. MO rj < ^ rt ST KungsGästgifveri-, hålloch reserv< a 3 P O O Ol °S ° a “ ffi S-O cs: "T, <t -T* CTQ F.&oq s sf sp g "** 2 CO P t» B ^ (D rn B g P S*7* O §i p ö O Ar. och kronoskjuts. Vid periodens slut. Under perioden. rt P re 3 £ co g P rt P !L 5 • CO 3 c p^ skjuts. • . R:dr R:mt. S j ö f art. —_ H n d e 1. Fartyg och båtar, begagnade till Grosshandlare. Minuthandlare.
Maj:ts kunskap, har Kongl. Majrt ej allenast genom General-Ordres den 15 Januarii och ii Feruarii 1818 i IVådcr låtit befalla, att berörde Regementsoch deraf emanerade Compagnie-Ordres, hvaröfver Kongl. Majrt förklarat sitt höga missnöje , skulle återkallas med ogillande af livad i anledning deraf kunnat blifva tillgjordt, utan ock att sträng undersökning borde anställas, till utrönande genom hvars fel i frågavarande Ordres blifvit utfärdade, och att ingen Rotehållare borde, i anledning deraf, förmås till beklädnadens utgörande, utöfver hvad Författningarne föreskrifva, om ej genom frivillig öfverenskommelse; hvarjemte Kongl. Majrt under den 20 i sistnämnde månad låtit genom Stats-Secreteraren för Krigs-ärcndcrne infordra Herr General-Adjutantens och Öfverstens underdåniga förklaring i detta ämne, hvilken, den 3 derpå följande Martii afgifven, Kongl. Majrt den 17 i samma månad i Nåder öfverlemnat till Dess Justitiae-Cancellers-Ämbete, sorn efter af Herr Öfversten ytterligare infordrad förklaring, den 4 Maji, äfven remitterat målet till Krigs-Fiscals-Ämbetets handläggning. Under Revisorers Berättelse. 1023 tinder Rättegångens lopp i Kongl. Krigs-* IIof-Rättcn, liar Riksdagsmannen Ruthberg derstädes muntligen och de öfrige trenne Klagaderne skriftligen tillkännagifvit, att de med förhoppning, att de öfverklagade Orderne återkallades och verkan deraf för framtiden upphörde, på samtlige Roteliållarnes i be» nämnde Läns vägnar, afstodo från allt anspråk på ersättning förden kostnad, som deraf kunnat uppkomma. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Bil. M 5 lill Kongl. Majlis Nåd. Prop M 1, om Statsverket 1859. 37 allmänna Indrngnings-staten komma i åtnjutande af en årlig pension till belopp af lOO R:dr; att f. d. Kongl.
I nästan hvartenda landskap bildades kommissioner, och ensamt i Ångermanland gick barbariet så långt, att 71 för trolldom och Blåkullafärder anklagade gamla hustrur och pigor blefvo inom två månader halshuggna och brända (på Bålberget i Thorsåker socken). – Den 15 April 1671 hade inom Falu län 47 personer gått till döden. Men ingenting stäfjade oväsendet, icke ens det uppmuntrande löftet att “den, som sjelfvilligt bekände, skulle befrias från bålet (men ej från halshuggningen) och få begrafvas norr om kyrkan“. Hela församlingar bönföllo hos konungen om hjelp; alla nätter blefvo barn och äldre folk bortförda till Satans boningar, och Stockholms konsistorium förklarade i sitt betänkande den 13 Mars 1676 “icke allenast barnens förande, utan ock de angifne pakt eller förbund med den orene anden för ostridiga sanningar“ 3. Huru långt inbillningskraften kunde gå äfven hos dem, af hvilkas kunskaper man bordt förvänta en större bildning, torde kunna slutas deraf, att en lektor i Hernösand, sedermera prosten i Nora församling af Ångermanland, Jakob Abraham Eurenius, uti en af honom till 1676 års trolldomskommission afgifven skriftlig berättelse, med fullt allvar tillkännagaf att han blifvit bortförd till Blåkulla. “År 1674“, berättade han, “natten emot den 16 Oktober, kom jag på min nattsäng i en stor tentamen, med hvilken jag länge plågades. Omsider efter detta långsamma qval kunde jag intet annat märka, än att jag for genom luften, något långt ifrån jorden nordan efter, alldeles vidöppen, fötterna förut och med utsträckta armar, hvilka tycktes mig vara med en stor hop råttor fullsatta“, o. s. v. Berättelsen innehåller vidare om hemfärden och huru återresan skedde närmare jorden öfver hustaken norrut till Hernösands stad. Djefvulens besök hos ledamöterna i Upsala kongl. trolldomskommission, juris professorn i Upsala Carl Lundius och assessorn i kongl.
S. D. I sammanhang med den af Ridderskapet och Adeln beslutade återremissen af SLats-Utskottets Utlåtande N:o 170, beslöt Ståndet att till StatsUtskottet återremittera Utskottets, dels den 27 sistlidne Juni, dels den 8 dennes, på bordet lagde Utlåtanden: N:o 171, angående väckt motion om upphörande af Kronans rätt, att, till utgörande in natura, utfordra ränte-dagsverken på Wisingsö m. m; N:o 176, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till Kyrkoherde-bostället i vestra Tollstads socken af krono-ängen Skinnar vrån; N:o 177, angående väckt motion, i fråga om beskaffenheten af den spannmål, som af tionde-gifvare bör levereras; N:o 178, i anledning af väckt motion örn rättighet för skattskyldige inom Ölands norra mot, att i Borgholms krono-magazin få leverera krono-tiondespanmål; N:o 185, i anledning af väckt motion om nedsättning af den uti sju socknar af Helsingland utgående krono-tionde till det belopp, hvarmed den utgjorts år 1789. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banco-Utskottets, dels den 4 och 8, dels den 11 dennes på bordet lagde Utlåtanden: 596 Fröt. Utdr. d. 18 Juli 184.0. N:o 41, i anledning af Kamereraren A. TV. TVäströms ansökning, att varda försäkrad om bibehållandet för återstående tjensteår af Kamererare-tjenst med dervid följagtige lön. N:o 42, i anledning af Revisoren C. G. Cronlands ansökning, att förflyttas antingen på surnumerair stat med åtnjutande af innehafvande lön, enligt fullmagt, eller på pensions-stat med å stat egande lön såsom pension. N:o 43, med tillstyrkan att Commissarierne i Banken A. P. Qvistberga P. B. Sandels j C. JV.
De häruti förekommande Stadganden äro, elter Utskottens förmenande, för Laxfiskets ändamålsenliga bedrifvande så gynnande och omständfiga, som de, utan lagstiftningens inblandning i enskilde medborgares vunna privilegier, och egande-rättsförhållanden, synas kunna tillvägabringas; hvadan, och då Motionairen icke utmärkt i hvilka delar ändringar i samma Författningar må vara nödige och nyttige, Utskotten anse sig sakna gällande skäl att tillstyrka den, af Herr von Wahrendorff yrkade underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t om granskning och öfverseende af nu gällande Författningar, angående Laxfiske; hvadan Utskotten hemställa, att Motionen må förfalla. Stockholm den 25 April 1829. 8 fjäg* jämt Allm-Besv. o, Oec. Utsk.Bet. N:o s5l Ankoia till Exp, Utskottot den 29 April 1829,’ N:o 25, Betänkande, i anledning af väck-, ta frågor om ändringar i 26 Cap. Byggninga-Balken, angaende skyldigheten att deltaga i Allmänna Byggnaders uppfö* rande och underhållande. I detta ämne hafva nedan anmärkte Memo-i riai blifvit remitterade till Lag-Utskottet. Frän Högvördige PresteStåndet: Af Herr Contracts-Prosten Petterson j sorn, af antörde orsaker, yrkat, att en bestämd Lag måtte varda af Rikets Hoglaft. Ständer tillstyrkt, tilL följd hvaraf det hädanefter blef ett bestämdt åliggande Jon alla arbetsf öre husmän, vare sig Torpare, Krigsfolk eller Inhysesfolk, att vid nybyggh nader eller reparationer af Kyrkor, Kyrkogårds anläggningar, Scholhus, Fattig, och Sockenstugor, kostnadsfritt för inrättningarne, biträda med omgångspis utgörande dagsverken; och hafva häruti instämt Herr Bijkoppen Doctor Faxe, Herr Biskoppen och vice Talmannen, Doctor af Wingård, samt Lagsami Allm. Besv.o. öec.
Remitterades följande motioner till Stats-utskottet. l:o Af Petter Haraldsson från Elfsborgs län, Johan Bergström från Skaraborgs län, Anders Johan Sandstedt från Jönköpings Lån, Anders Prot.-utdrag den 45 December 4847 47 Andersson från Wermlands län, Anders Pehrsson från Örebro län, rPobias Lind från Götheborgs och Bohus län, Anders Gunnarsson från Elfsborgs län, Hans Hansson från Götheborgs och Bohus län, Sven Svensson Irån Elfsborgs län, Petter Mårtensson från Jönköpings län och Erik Mänsson från Blekinge län, angående upphörande af eller förändringar uti dem vissa hemman åliggande brefbärings-skyldighet; 2:o Af Johan Bergström från St. Kopparbergs län om kronooch krultransport-skjutsens skiljande från jordbruket; 3:o Af Christen Pehrsson och Ingemund Odin från Gottlands län, i fråga om innevånarnes på Gottland befrielse att anlägga bålsmans-torp, och i sammanhang dermed af Gustaf Bernhard Appelqvist från Blekinge län om båtsmans-hållets indragning; 4:o Af Gustaf Bernhard Appelqvist m. fl. från Blekinge län anförande i fråga om kronans anbud att öfvertaga bålsmans-beklädnaden; 5:o Af Pehr Östman från Wester-norrlands län, angående en ända målsenligare färj-inrättning å Ångermanna-elfven; 6;o Af Nils Fredric Husberg från Södermanlands län, angående afgiften till fattigvården för hemman, som öfverstiga ett mantal; 7:o Af Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus län, rörande anslag af allmänna medel till fattigvården inom Morlanda församling. Till Banko-utskottet; Af Gustaf Bernhard Appelqvist från Blekinge län, Pehr Olsson från Uplands län och Anders Johan Sandstedt från Jönköpings län, angående användandet af banko-vinsten till förökande af bankens fastighets lånefond.
Dessa ännu icke fullbordade arbeten hafva redan märkbart förskönat omgifningarne kring inkorseln till staden; d) uppbyggandet af ett på aktier stäldt badhus, som kostat omkring 13,000 R:dr Banko, Den sistlidet år anlagda östra telegraflinien har i Calmar en af sina hufvudstatiorier. På stadens bekostnad blef för detta ändamål inköpt och inredt ett pas sande hus vid södra vallen. Telegrafbyrån öppnades den 4 sistlidne September. Under den återstående delen af året afsändes härifrån 922 telegrafdepescher, deraf lil till utoch 811 till inrikes orter. Stadens fattigvård kostade nästlidet år 7,816 R:dr 14 sk. 7 r:st. Banko. De ordinarie fattighjonen voro 206, hvaribland 129 barn. Tillfälligt understöd lemnades dessutom åt 232 personer. Tillskotten till fattigvårdsutgifterne uttaxeras årligen af en dertill vald komité. Stadens gästgifveriskjutsning är ställd på entreprenad och bestrides med 24 hästar, hvilkas ägare hafva nyttjanderätten till 66| tunnland stadsjord och tillika af stadskassan årligen uppbära 500 R:dr Banko. Till skjutsning utgingo: år 1851 , 1,827 hästar. » 1852 1,952 » » 1853 2,125 » » 1854 2,366 » » 1855 2,791 » hvaraf skönjes, att skjutstrafiken på dessa fem år ökats med mera än 50 procent. Förhåilandet med de af stadens Magistrat handlagde utmätningsärenden inhem,tas af följande uppgifter. Antal utmät-l ningsärenden Fordringsbelopp, B:ko R:dr >■ 3 rr-r 09 Belopp, - B:ko R:dr > 3 Belopp, B:ko R:dr > 3 Belopp, B:ko R:dr > 3 EL Belopp, B:ko R:dr Liqvid mellankommit förrän utmätning skett Summan af inBankens Medel, som under äret blifvit
Detta sednare torde desto hellre vare i sin ordning, sorn det är nogsamt bekant att en och annan kommun understundom fattar rätt besynnerliga beslut. Beträffande åter bötesbeloppet, skulle jag tro att det af komiterade föreslagna maximum, eller 10 rdr, kan vara ganska tillräckligt. Jag anhåller således om bifall till denna förändring i Utskits förslag. H. XI. 2 18 Den 2 Oktober. Hr Hjärne: I likhet med Gr. Mörner, anser äfven jag de förändringar, som Utsk:t i denna § vidtagit, vara af mindre betydenhet; men just derföre, och då 3 Stånd redan bifallit §:n, tror jag för min del det vara rättast att äfven E. o. Ad. bifaller förslaget. Beträffande stadgandet, att vitesbestämmelserna skola underställas K. M:ts Befhdes pröfning, så fanns sådant visserligen antydt i komiterades förslag, men meningen har har blifvit förtydligad. Hr Tersmeden, Per Eeinhold: De begge sednare mom:n af ifrågav:de 7:de g hafva af BorgareSt:t blifvit antagna. Hvad åter angår l:a mom:t i samma g, har BorgareSt:t uteslutit orden »Vid kommunalstämma skola ock företagas alla de ärenden, som enligt särskilda förordningar nu äro till sockenstämmas handläggning hänvisade.» R. o. Ad. torde finna, att häruti ligger föga förändring, hvadan jag anhåller om bifall till hvad betnälde Stånd beslutat, då §:n också blir något kortare. Gr. Sparre: Jag är förekommen af Hr Tersmeden och hade sjelf ämnat framställa alldeles samma anmärkning, ehuru jag icke visste att den var af BorgareSt:t godkänd. Hvad de sednare mom:n angå, så, jemte det jag anser det mellersta af dem alldeles öfverflödigt, emedan det blott är ett återuprepande af hvad som förut blifvit sagdt, instämmer jag i afs:de å det sista med Gr. Mörner deruti, att det synes mig lämpligt att inskränka kommunens rätt att bestämma böter till 10 rdr.
Friherre 6eäer5tröm, ^acob, instämde i denna Herr Landtmarikalkens erindran, och tilläde den anmärkning, at sadane omständigheter kunde inträffa, da Ståndet wille och behöfde wara längre tilsammans. Herr kotblied, Larl ?re<Zric, anmärkte, at en dylik motion.i afseende pä Förmiddagsr, en3, wore under öfwerläggningen om NiddarhusOrdningen afflagen, och yttrade sig ej kunna inse något mera talande skäl för inskränkningen afliden för Eftermiddags-klens. Hans Lxcellence Herr GrefweA-uutK instämde uti den af Herr Grefwen och Landtmarstalken gjorda erindran, at bestämning af en witz timme kunde medföra et twärt afbrytande af en 6iscu88ion, men trodde denna swarighet kunna aflhjelpas, om tillika stadgades, at er ril afgörande företaget mål altid borde fulländas. Herr Landtmarskalkenerindrade, ak?ro tocollet - Den iz Mars. 5Z9 tocoNet rörande Riddarhusordningen redan wore iu5tera6l, och at detsamma innefattade afflag pä fragan om en cletermineraci tid för förmiddags-pleNL. Han wille detzutom tillägga den anmärkning, at hwad Friherre 8tsel föresiagit ffulle medföra en inskränkning för Ridderskap^ och Adeln, da Riksdags-Ordningen, hwilken ej stadgade någon tid för simander af NonL, kemnade de öfrige Niks-Standen rättighet at uran inskränkning i tid äiscmerg. och.afgöra. Friherre (Öderström, jacob, tilläde den anmärkning, at Friherre Ltasls motion ffulle afwen medföra en inffränkning uri den i Riksdags» Ordningen hwarje Riks-Stand tilerkände rättighet, at wägra at atskiljas. Riksdagsordningen wore en Grundlag: en enskild Ständs-Ordning kunde ej innefatta nägon ting deremot stridande. Friherre
För öfrigt och då Kollegii embetsoch tjenstemäns aflöning, äfven efter nya staten, skulle till någon del utgå af serskilda, under Kollegii förvaltning ställda, kassor, samt desse embetsoch tjenstemän äro berättigade att, uär de efter upphunnen lefnadsälder taga afsked, bibehålla de å stat åtnjutna löner; men nämnde kassor, ehuru de bidraga till de erforderlige tjenstemännens aflönande, likväl icke skäligen böra, mera vid delta än andra embetsverk, belastas med pensionering af statens tjenare, har Kongl. Majit i nåder föreslagit, att Krigs-kollegii embetsoch tjenstemän hädanefter må, utan hinder deraf, att de i större eller mindre mån varit från kassorna aflönade, vid afskedstagandet i föreskrifven ordning kunna med då i stat fastställda löner på allmänna indragningsstaten uppföras. Åt hvad Kongl. Majit sålunda i nåder täckts anföra, har Utskottet egnat skyl dig uppmärksamhet; och enär lönereglering för ett Kollegium måste antagas inverka på bestämmandet af lönebeloppen vid öfriga Kollegier och Embetsverk, och dessutom förvaltning af ganska betydliga statsmedel beror af Krigs-kollegii organisation, hvilken för närvarande icke är till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemnad, anser Utskottet sig ej kunna tillstyrka Rikets Ständer att bifalla hvad Kongl. Majit i Dess nådiga proposition, i afseende på Krigs-kollegium, föreslagit. 4:o. För alt åt Ingeniörlcorpsen bereda förmånen att, lika med andra regementen och korpser af arméen, på sin stat erhålla en regementsskrifvare, hvars lön borde bestämmas till jemna 400 Ridr, i stället för den, emot åtnjutande af årliga arfvoden å tillhopa 350 Ridr af försäljningssamt arrende-, jord-, skyldsoch tomtöres-medlen, vid korpsen nu anställde redogörare, samt på det att de åt korpsens sekreterare, kanslist och vaktmästare på nyssberörde medel med tillsammans 620
Borgare-Ståndet att förena sig med dess beslut, i anledning af Lag-Utskottets Utlåtanden N:o 166 och 42, angående fråga om FörlikningsComiteers inrättande. Med frånträdande af eget beslut, fann Ståndet för godt antaga den gjorda inbjudningen. S. D. Anders Larsson från Upsala Län tillkänna ga F, att, sedan Ståndet den 8 sistl. April vid handläggning af Lag-Utskottets Memorial N:o 11, hvarigenom Utskottet, med förklarande, att det icke tillkom Utskottet att frågor af denna beskaffenhet behandla, återlemnat bemälde Anders Larssons och Olof Olofssons från Westerbotten till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskotten remitterade serskilde motioner om ändring i Författningarne, angående hemmans förmedling, ansett, att, som motionerna jemväl Troi. Ut dr. d. 18 Jan. 1841. öfverlemnats till sistnämnde Utskott, någon annan åtgärd icke erfordrades, än att lägga Lag-Utskottets Memorial till handlingarne; så hade ifrågavarande ärende derefter icke till någon behandling i Utskott iörekommit, at den uppgifna anledning, att berörde motioner icke blifvit i vederbörlig ordning till behörige Utskott remitterade. På hemställan af Anders Larssonj beslöt Ståndet att remittera nämnde motioner till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, hvilka för sådant ändamål af rnotionerne skulle erhålla afskriften Den 18 Jan. 1840. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Ånyo föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 5 sisth December på bordet lagde Utlåtanden och Betänkanden: N:o 115, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande N:o 84, rörande afskaffande af Helfiituts-bref och förändring i följd deraf i vissa delar af Kongl. Förordningen den 22 April 1829, angående passhandlingar för fartyg, hvilka seglat till utrikes ort.