Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, hvarest en så beskaffad undervisning kunde isynnerhet finnas vara af behofvet påkallad; och då ett sådant behof, efter Utskottets tanka, framställde sig förnämligast inom Skaraborgs Län, saknade Utskottet icke skäl för sin hemställan, att den föreslagna anstalten måtte derstädes taga sin början. Någon vidare utredning, till uppdagande af misstaget i anmärkningen, anser Utskottet icke böra upptaga Rikets Högloft. Ständers dyrbara tid. Hvad åter liufvudsaken angår, har Utskottet, som förblifver vid sitt yttrande i livad det rörer den väckta motionen, skolat vördsamt fästa Rikets Högloft. Ständers uppmärksamhet å det i 3:dje anmärkningspunkten anförda skäl, under åberopande hvaraf Utskottet frångår det klandrade förslaget. 10 Allm. Bcsv.- och Oec.-Utskottets Uti. Slutligen får Utskoltet gifva vördsamt tillkänna, att dess i ämnet förut afgifna Betänkande, N:o 155, blifvit af det Högv. Preste-Ståndet och det Yäjlofl, BorgareStåndet bifallet. En Ledamots reservation i ämnet bi-s fogas. Stockholm den 28 Nov, 182g, Reservation af Herr Mattsson: ”Jag får hos Högh Ut-s skottet reservera mig mot det senare förändrade beslutet, då 2:11a Stånd redan bifallit det förra, att en Landtbruks-Schola skulle inrättas uti Skaraborgs Län, helst en der förut, i miniatur, af Länets Hus» hälls—Sällskap finnes redan påbörjad.” Allni. Besv.- och Oec.-Ut skot tels Ull. Ankom till Exped.-Utsk d. 2 Dec. 1829. Betänkande, i anledning af återremisser å Utskottets Utlåtande, Nio 132, angående Presterskapets aflöning. Vm återremiss af nyssnämnde Betänkan* de från Höglofl. Ridderskapet och Adelil samt Hederv.
I Till alin änny Besvärsoch Ekonomi-Utskottets handläggning har Hedervärda Bondeståndet öfverlemna! ett af Riksdagsfullmäktige» Pehr Bengtsson från Calmar län afgifvet memorial, hvaruti han anförl, det vid återbesättande af regala pastorater inträffar, att. af de på förslaget varande, mången, för att aflägga det föreskrifna profvet, måste tillryggalägga 40 — 60 mil och att församlingsboerne nödgas resa åtskilliga mil fram och tillbaka för upprättande och justerande af vallängden, samt för afgifvande af sina röster, äfvensom alt, ehurn församlingen ofia, genom alt gifva en af prof-predikanterne sin gemensamma röst, uttryckt en liflig önskan att erhålla denne till sin själasörjare, pastoratet likafullt bortgifvits åt en extra sökande, hvilken af församlingen ej varit känd; och har motionären derföre hemställt, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet ville anhålla, ”att till regala pastorater måtte, utan alla omgångar, genast utnämnes den, Sorn Kongl. Majit fimner godt hugna med en slik nådegåfva.” Bih. till B. St. Besvärsoch Ekon.- Visit. Utlåtande N:o IB. Då det af motionären åsyftade ändamål, efter Utskottets åsigt, icke kan vinnas utan genom förändring af 28 och 30 §§ Regeringsformen, och den väckta frågan alltså ligger utom kretsen för Utskottets verksamhet, har Utskottet ansett sig icke böra ingå i närmare pröfning af densamma. Stockholm den 16 Januari 1851. Häremot anmälde Riksdagsfullmäktige!) Pehr Bengtsson följande Reservation. Mot det beslut Ulskoltet i ofvanskrifne fall fattat får jag mig på det högsla reservera. Utskottet har sagt, att det ligger utom gränsen för dess verksamhet, och i sådant afseende, till stöd derför, åberopat 28 och 30 §§. af Regeringsformen. Hvarföre icke då i första rummet och vid frågans första behandling åberopa, 44 §. Riksdags-Ordningen.
7. och upplupna räntor » 21,000: 18, 6. 206 661-14 1 Denna behållning har under innevarande års lopp ytterligare ökat sig med den derunder upplupna ränta samt influten eke skogs-^ - Sluts Ulskollels Memorial, JYs 5. 9 skogslösen, hvilken sednare, intill den 16 i denna månad, uppgår till ett belopp af r:dr 1,453:30. 10. Af den vid Kongl. f. d. Nummer-Lotteri-inrättningens upphörande till Riksgälds—kon toret aflemnade s k. Brudgåfvofpnå äro, enligt Reglementets 15 brudgåfvovinster med följande belopp utbetalde, nemligen: under år 1847 . r:dr 433: 16. » » 1848 » 333: 16. » » 1849 » 500: — Summa r:dr 1,266: 52. Nämnde fond, som vid dess ailemnade till Riksgälds-koutorel år 1842 utgjorde 27,802 r:dr 18 sk. 7 rst. och vid 1846 års slut, genom de, under föregångna åren, utgifne brudgåfvovinster, minskats till r:dr 22,835: 34. 7. hade således, till följd af förberörde, under åren 1847—1849 å fonden skedda utbetalningar » 1,266: 32.— vid 1849 urs utgång blifvit ytterligare förminskad till . r:dr 21,569: 2. 7. hvaraf under innevarande år utgifvits » 200: — —r Någon utbetalning utaf de, enligt Reglementets 16 ifrån Kongl. Statskontoret till Riksgälds-kontoret öfverlemnade depositions—medel 70,000 r:dr har, under åren 1846—1849, icke ifrågakommit.
Denna upplysning torde emedlera tid bäst kunna meddelas af Chefen för Lots» Verket. Herr ÉruncPonal jag får den aran upplysa, ätt inder de sista iren har fjrrings-staten, sorn ejj fått 100 Den 18 September f. m> förblandas med I/Ofseri-Btatefi, uppgått per me» diura, ehuru jag ej kan på några R:dr mer eller mindre bestämma beloppet, till vid pass 18,000 E:dr, Detta är dock alldeles otillräckligt; emedan FyringsStatens aflöning bestiger sig till 1700 R:dr samt olja och kohl till 14,000 Rtdr. Således återstå för byggnader och underhåll endast 3300 R:dr, hvarmed 10 fyrbåkar och 8 5 känningsbåkar skola repareras och underhållas. Jag hemställer,huru sådant är möjeligt med ett så ringa anslag? Till anskaffning och repa” ration af Ducd’AlbeS, bergringar och motings-ankar, med mera äro blott 3 ao Ridr årligen anslag» ne, då likväl en bergring per medium kostar 50 R:dr innan den är på sitt ställe, hvilka 320 R:dr, dragne från ofvanstående 2300, stisar en återstod af 19&0 R:dr Banco, hvarmed förenämde kostnader omöjeligen kunna bestridas. Herr Hjerta.- Jag underställer, om ej beslutet kunde så ställas , att StatsUtskottet fick sig ålagd t, att, efter beräkning af hvad fyrings* medlen hitintills utgjort, Uppföra detta anslag å åttonde HufvudTiteln, med en tillökning af 5000 R:dr, sorn kunde från Flottornas stat af” dragas, Med Herr Bruncrona instämm t jag i den uppgift han gjort rörande ungefärliga be» loppet af fyrings-siaten de sednare årén. Det är just på dessa af honom nu meddelade upplysningar min reservation sig grundar; och jag J)ert 18 September f. m. 101 anhåller derföre om Herr Grefvensoch LandtMarskalkens proposition på det af mig nu fram» Ställde förslag.
Förenade Mötes-Passevolans-fonden med 3,100: — Nya Mötesfonden med 9,850: ■— Krigsmanshus-kassan med 6,000: — Militie-Boställs-kassan med 6,466: 32. Arrendeoch Jordskylds-medel med 438: — Anslaget till skrifmaterialier och expenser med . 453: 16. Reserverade besparingar på Kollegii Aflöningsanslag med 189: 40. Anslaget till extra utgifter med 92: 40. Tillhopa B:ko R:dr 27,324: — eller 40,986 R:dr Riksmynt. Med afseende å beskaffenheten af dessa särskilda Titlar, synes vid dessas befriande från utgifter till Krigs-Kollegii afiönande icke böra ifrågakomma annan förändring i Riks-Staten, än minskning i de anslag, som deri upptagas till skrifmaterialier och expenser m. m. för Krigs-Kollegium, samt till Krigsmanshus-kassan och Militie-Boställs-kassan, men som den sednare kassans tillgångar på långt när ej äro tillräckliga till be - 26,207 84,361 Transport 110,568 Kongl, Majus Nåd. Vrop. N:o 1, om Statsverket {§56. Transport stridande af de kostnader, för hvilka kassan är beräknad, så föreslår Kongl. Maj:t, att endast den minskning må ega rum, att 680 R:dr Riksmynt afräknas å den summa, som eljest erfordras till skrifmaterialier och expenser, samt att det å 9:de Hufvudtiteln uppförda anslag för Krigsmanshus-kassan minskas med 9,000 R:dr samma mynt. För öfrigt hänvisar Kongl. Maj:t till hvad förut åberopade Stats-Råds-protokoll öfver Landtlörsvars-ärenden angående Krigs-Kollegium och Utrednings-förråden innehåller, samt anser Sig endast böra ytterligare erinra om behofvet af anslag till lön för Presidenten i nämnde Kollegium, hvilken lön jemväl under ofvanstående anslag innefattas. Generalitets-Staten.
'1 Den 18 Augusti. iG5 Vid förnyad föredragning af Bevilln.Utsk.s d. t dennes e. m. på bordet lagda mera. lNT:o 27 i auledn. af olika beslut, hvaruti RiksSt. stadnat i afseende på grunderna för den blifvande allra, bevillningen, godkände R. o. Ad. de föreslagna voter:spropos:na samt biträdde PresteStrs beslut om det förtydligande i bevilln.förordn. i afseende på afgift å synbar förmögenhet eller inkomst, att från inkomst icke afdrag får göras för lefnadskostnad. Då nu ånyo föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 1 dennes e. m. på bordet lagda mera. N:o 28 i anledn. af RiksStrs olika beslut i frågan, ang:de curhusafgiftens fortfarande, vidblef R. o. Ad. sitt i ämnet fattade beslut, samt godkände den föreslagna voter:spropos:n. Ånyo föredrogs Exped.Utsk:s d. 3o sisth Juli under N:o 87 på bordet lagda förslag till R. St:s underd. skrifvelse till K. M. i anledn. af K. M:s nåd. propos. om curhusafgiftens fortfarande. Ilr von Hartmansdorff, Aug.: Sedan förslaget till votertspropos. i denna fråga är godkändt, och ovisst är, huru voteringen kommer att utfalla, torde det föredragna förslaget till underd. skrifvelse böra återremitteras. Underteckn. Ridd.Secret.: Då möjligen kan inträffa, att förstärkta StatsUtsk. kommer att stadna i ett lika beskaffadt resultat som det Exped.Utsk. förutsatt, har jag äran hemställa, huruvida det vore lämpligt, att förslaget hvilade, tilldess frågan i nämnde Utsk. blifvit afgjord. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius:
Ständer lära upplyst täckas finna, alt om det är af högsta angelägenhet för ärendernas jemna och oafbrutna gäng wid Rikets Collegier och publique Werk i allmänhet, att Werkens Embetsman och Betjening icke nödgas för sin nödtorftiga utkomst anwända en tid pä andra yrken, som för göromälens bestridande är nödwändig; sa är det wid Rikets Stats-Werk och dermed förenade bctydeliga uppbörd och redogörelse ännu mera magtpäliggande, att Tjcnstemännen och Betjeningen under de trägnaste och answarigaste göromål icke tryckas af bekymrande näringsomsorger, ZVO3 Den 9 Julli. som arfarenheten wisat efta wallal stadeliga följder' för ^et allmänna. Wid betraktande af alla desta förekommande stal och omständigheter, har llkstotter hwarke^ bordt eller kunnat undgå, att till Riksens Höa!. Skan, der wördsammeligen hemställa, det en Summa af Zovo NikSd. om äret matte i Stat anstäs, ait xf, ler Kongl. Majus Eget Nädigste oodtsinnande an, wändas till förbättring i Stats-Contoirets Cmbelsmäns och Betienings knappa Löningswilkor. CtatS-lltssoktet inser nogsamt, alt hwad som för Kammar.
Uti. N:a !J. sett sig nödsakad att inom samma Socken an* lägga ett serskildt Sjukhus, hvilka olägenheter Motionairen tillskrifver de Träsk, sorn efter hvaije öfversvämning bilda sig vid stränderna och under nuvarande förhållande icke kunna dikas och uttorkas. 2:0 Herr Hammarhjelms, Carl Fredric, i anledning af Herr von Beckers Motion, gjorda Anförande, som upplyser, att, enligt den af framlidne Öfver« Directeuren Hagström anställda undersökning, kostnaden för Sjön YVenerns sänkning genom aftappning skulle komma att upp. gå till omkring 250,000 R:dr, och att den jordtillökning, som derigenom erhölles, icke kunde beräknas till mer än 20 ä 30,000 Tunnland. Ehuru boende i en ort af Wermland, der mycken skada rönes af Wenerns periodiska fallande och stigande, anser dock Herr Ham~ marhjelm kostnaden för den ifrågasatte aftappningen allt för stor, i synnerhet vid en tidpunkt, då så många angelägnare behof förefinnas, och förklarar sig för närvarande ej böra Herr voa Beckers Motion understödja. v b) Frän Hedervärda Bonde StåndeK 3:0 Serskildte Memorial af Olof 'Nilsson och Daniel Andersson från Carlstads Län samt Anders Andersson från Skaraborgs Län, hvilka sammanstämma i den önskan, att ifrågavarande vigtiga företag icke måtte råka i förgätenhet, Statssamt Allm.Besv.o-Oec.-Utsk. UtlN-.oS, 29 samt att de redan började undersökningarne om. Wenerns olika vattenhöjd och sättet för denna Sjös sänkning måtte blifva, så mycket möjligt är, påskyndade, och arbetet derefter, ju förr desto hellre, företaget. Anders Anderssön anhåller derjemte, att denna, för flere bland Rikets Provincer så välgörande anstalt måtte på Statens bekostnad vidtagas och utföras.
Lagercrantz, meddelat den uppgift, att Rörby, i M:tal, skall äga, till årligt utsäde, 18 Tuni. 18 Kapi. åker, hvarå, efter ^ T:na på hvarje Tuni., ansetts kunna om året utsås i3 T:r 2g§ Kpr, hvilka, så vida ofvannämnde, nu gällande arrende-belopp, jemte 5 T:r 23tL Kpr KronoTiondeoch dränge-spanmål, skulle kunna utgöras, borde gifva 6:te Kornet, då likväl någon tillgång ej blefve öfrig, till godtgörande af Clereciets rättigheter, Tjenstefolkets aflöning m. m., i synnerhet som den vid Hemmanet befintlige ängsoch betesmark vore af ringa betydenhet; i anledning hvaraf bem:te K:noFogde ansett sig böra i underd. föreslå arrendets nedsättande till 48 T:r 23^ Kpr, eller, enligt nämnde beräkning, 3J Korn af årliga utsädet. Likaledes har, förstberörde år, KtnoFogden Lagercrantz, för egen del, gjort underd. ansökning, att det af honom år 181g öfvertagna arrende af hemmanet Barkarby, i M:tal, äfven beläget inom Lofö Socken och under Kungsgården Drottningholm måtte, af enahanda skäl, i nåder blifva nedsatt från det, jemväl uti Contract af år 1815, fastställde belopp 76 T:r Spanmål, hälften Råg och hälften Korn, till 56 T:r årligen; till stöd för hvilken underd. anhållan Lagercrantz åter åberopat ett af frami. Ståthållaren på Drottningholm, En af Rikets Herrar m. m. Frih. Glaes Rålamb afgifvet yttrande, att Barkarby, under den tid Lager - Betänkanden. 139 Lagercrantz deraf varit innehafvare, blifvit, genom lians omsorg, betydligen förbättradt; men alt, efter H:r Friberrens omdöme, högre arrende, än 56 T:r Spanmål, det oaktadt, icke skulle kunna för samma Hemman betalas. Öfver desse ansökningar hördes K.
Och därest vi erkänna den konsekventa pessimismen såsom en osedlig teori, kommer vår sats 0111 plikten att vårda kropps-lifvet igen med förnyad styrka Ty det är i de flesta fall psykologiskt omöjligt att hafva en ljus, förhoppningsfull, lefnadsglad världsåskådning, om man har fått sitt fysiska lif förstördt. Nervös svaghet och sjuklighet föder just pessimism, lifsleda, längtan att dö. Ja, den föder själfmord. De nervösa företeelserna äro visserligen mycket brokiga. Erfarenheten talar om nervös glädje, öfverretning, ett skenbart ökande af lifsenergien, vanligen momentant afbrytande dysterhetens, hopplöshetens, kraftlöshetens långa stiltje. Men sådana eruptioner äro dyrt köpta, äfven om det kunde bevisas, att de stundom hafva med sig större andliga resultat än en människas normala lifsfunktioner — äfven om de skulle kunna gifva upphof till Pascalska tankar och Heineska dikter. Omvändt står det sjuka nervlifvet i vår tid i stark frändskap med den naturalistiska världsåskådningen. Ty denna för så lätt till pessimism, och pessimismen föder nervlidande. Det måste väl erkännas, att den naturalistiska åskådningen är tröstlös. Att klämmas och en gång malas sönder mellan världsmaskineriets kugghjul känns smärtsamt för den del af mekanismen, som lefver och förnimmer. " O, alla fasor i förening: en värld förutan Gud och plan och mening! säger " skalden. Den nervöst sjukliges tanke rufvar gärna äfver det dystra, och därför uppsöker han i våra dagar oupphörligt — äfven mot den tänkandes vilja — den möjligheten: » det finns ingen Gud, ingen plan, ingen förnuftig * mening 1 tillvaron », i stället för att under andra tider och förhållanden grubblaren tankar dväljas kring » den absoluta prædestinationen till fördömelse », » synden mot den helige ande » o. s. v. Någon skall kanske finna det kätterskt af en teolog att så resonnera, men jag vädjar till de sjukes erfarenhet. En oändlig mängd af mänsklighetens dystraste tankar födas fram ur sjukt nervlif.
Domstol i följd af uppfinningens ålder, eller den uppgift af Principen, som i förseglat Convolut är inlemnat. Prioriteten är gällande, om de tvistande äro lika i Principen; men om de äfven händelsevis i afseende på tiden öfverensstämma, äga de att förena sig om samma Patent, eller må den ena af den andra taga utlösen. I England föreskrifves ingen tid till verkställande af ett utfärdat Patent, emedan man förutsätter att i ett Land, som äger liflig Handel, är egna Interesset tillräckligt Motiv* till snar verkställighet. I Patent-formulairet är tydeligen bestämdt: Att ingen annan äger under Patent-aren tillverka ät sig sjelf, ät de sina eller ät andra, sädana saker som Patentet skyddar. I annat fall vöre det samma af ingen nytta för ägaren, emedan många ämnen så lätta att eftergöra, sedan vägen dertill är visad, att om icke ditta förbe; 3^4 Den Februarii. håll vore tydeligen stadgadt, skulle mången, till uppfinnarens förfång, begagna sig deraf, och han derigenom förlora sin påräknade belöning. Intrång i Patent , bestraffas med pligt för hvarje oloflig tillverkning, beräknadt efter högt värde. Begärdes på bordet. Justerades Pleni-Protocollet för den 2 dennes eftermiddagen. Herr Stråle, Nils Wilhelm, uppläste följande: Då den uti nu uppläste Protocoll intagne Voterings-Proposition både uti Ja och Nej Propositionen innefattar bifall till Banco Utskottets Betänkande, utbeder jag mig vördsamt att till Protocollet få reservera min serskildta mening, att, ehuru jag vid sådant förhållande, sett mig nödsakad att, med Ja rösta för bibehållande af Banco-Utskotters
RegeringsFormen. 13:0 Flir. det Särskildta Utskottet, af den 10 Juli, hvaruti Utskottet, i anledning af väckt fråga om antingen upphäfvande eller förnyande af det förbud emot förbrukning af öfverflödigt silfver, sorn genom Kongl. Förordningen den 2 Augusti 1800 utfärdades, yttrar sig icke hafva ansett ett förbud emot nyttjande af, större eller mindre piecer af silfver böra ingå i beräkning vid frågan om det förslag till yppighetens hämmande, som Utskottet under den 17 sistlidne Juni afgifvit; och tror sig derföre ej heller nu kunna gifva anledning till förenämnda Författnings förnyande. 14:0 V. Ditt 11 Juli. e. nl. 657 Från O.economleUtskoltet, af den G Juli, i anledning af vackt fråga, om en fri Tackjernshandel. Utskottet anser sig, pä anförda grunder, icke kunna till hufvudsaken nu upptaga ifrågavarande mål, utan tillstyrker, det må snkanderne anses böra trygga sig vid hvad i afseende på detta mål redan är åtgjordt.
Välförtjänt uppmärksamhet ådrog sig en mahpgnymöbel i empire med förgyllda metallbeslag af Mattsons tillverkning jämte tillhörande dukar af grönt kläde med bård af gyllene lagerkvistar. En annan exponerad möbel, snidad af fröken Bergström, briljerade med en beklädnad af konstrikt sammanflätad grön filt och smultronfärgadt läder. Synnerligen förnämt, om ock nå- got dystert verkade en portiére i stålgrått och blått med barockmönster i applikation; färggladt prunkade en slik " med höstgula lönnblad på mörkgrön botten och en med glödande » rönndrufvor » rikt ornerad duk. Öfriga utställda föremål — dörröfverstycken, stolbeklädnader i gobelin, kuddar, bordlöpare m. m. — vittnade likaledes högt om stilkänsla och smak. Påskblommor af allehanda slag till omväxling med våra egna inhemska påskliljor och nylöfvade påskris erbjuder oss för en ringa penning fru Laura Lindholm från sin välförsedda örtagård, 2 Via Santa Chiara i Genua, » la superba ». Men beställningarna måste göras i tid, om ej blommorna skola komma post festum. • Drottningens utländska resa. Drottningen har för afsikt att den 4 dennes afresa till Honnef för, att där vistas någon tid. Drottningen åtföljes på resan af statsfrun Munck, hoffröken Bull och kammarherre Stjernsvärd. Kronprinsessans hälsotillstånd. Enligt meddelande från Amalfi anlände kronprinsen och kronprinsessan af Sverige och Norge dit i lördags. Kronprinsessan var mycket medtagen af resan. Från fru Lenngrens tid. Den sista, hvilken personligen känt Anna Maria Lenngren, har nu aflidit i Stockholm, nämligen den vid sin bortgång 88-åriga fröken Augusta Liwendahl. Hennes föräldrar bodde i samma hus, nr 21 Beridarebansgatan, där det Lenngrenska hemmet i många år befanns, och deras lilla dotter Augusta var den stora skaldinnans fröjd på hennes sista dagar. Dödens skörd. Mångåriga slöjdlärarinnan vid Östermalms folkskola, fröken Amanda Fredrika Charlotta Forsell, afled häromdagen efter en längre tids sjukdom i en ålder af nära 68 år.
Uiktts 3tänl>ei*0 r iu i 11 u i n g fov åv 1852 od> bv påfaifanbv intill flutet af fcet av, ba ett favnyab $$ett>iflmit<|$*3ta& fia af Sftifets stauber laarbee antagen; ad? famtncft tnt& lagtima 9Kfdtagen i 0tacfftalin bett 1 ©cptcmbcv 1851. ©mericjeé JtiM till allman 2agtima !ftiBfc>a3 farm manfallafre od) l)di* i @todl)olm förfamlabe 0tdnte/ gore loeterligt: att, fcban SKM, jemltft ^egerhtgsHfyrmenS förcffrifter, gratt 2 SöetuilfuingSsg-örorbning 1851. flat 0tat3sSÖerfct3 tillflånb oclj ('vifta-, anflagit fårffilba finnmor tift M)oftueu3 fyttattbe ocf) åtagit £>jj cu berentot ftuaranbe Sicmillning af (Sit ©Jidion 9ftcf)uu U n t n 8 / fixt, i. §• i l:o ^erfonltg 0ft;bbSafgift ert agge 3 af alla t mantalSfångb ffattffrifne f'er Sif f)tearje qtuinua, från ecf) tneb fttdba 18 till ecf) mcb follba 60 år — 6 ff’. „ 2:o ©enna afgift fortfar att årligen utgå, åfteett efter fellba 60 år, af alla bent, ftmilfa utaf tfenft eller rörelfe, etter genom unbantagäbeting toib af St t. II.
N:o 79, med förslag lill sammanjemkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:s utlåt. N:o 65, i anledn. af gjorde anmärkn:r vid Utsk:s betänk. N:o 14, öfver dels_ K.. M:s nåd. propos., ang:de förändrad lydelse af 1 § i 23 cap. Ärfdab:n, och tillägg till 7 § i 20 cap. af samma balk, dels ock väckt motion om inrättande af förmyndarekamrar. Härvid förekom: l:o Utslcs inbjudning till R. o. Ad., samt BondeSt. att i den skiljaktiga delen, etter i fräga om förändrad redaction af 2.3 cap. i § Arfdab:n, sig med Presteoell BorgareSt:n förena. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag hemställer, att Ståndet mätte vidblifva sitt beslut. Om inbjudningen antages och derigenom det beslut rubbas, som möjligen har redan blifvit af Ståndeh gemensamt fattadt; så vöre det, efter min tanka, en oriktighet. Ex. II r Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga Utsk:s inbjudning till instämmande i Presteoch BorgareStms ifrågavar. beslut. Ropades nej. 2:o Utsk:s inbjudning till B. o. Ad. alt förena sig med BondeSt., derest inbjudningen till instämmande i Presteoch BorgareSt:ns beslut icke blejve antagen. Hr von Harmansdorff: Ang:de denna delaf betänk, var öfverläggningen ganska vidlyftig, hvarpå, som jag vill minnas, 484 Den 26 Mats c. m. följde votering. Jag hemställer således, att R. o. Ad. matie vidblifva sitt beslut och godkänna voterpropos. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga ifrågavar. inbjudning lill instämmande i BondeSl:s beslut.
R:dr, för ett utdikningsoch vattenaftappningsarbete vid Lockstaholm i Husby socken af Långhundra härad 3,354: — 2,838: — » delegarne i B arv sjökärret på Södra Nånö bys egor i Estuna socken, å 330 R:dr 250: 81. 224: 41. » deltagarne i sänkningen af sjöarne Norrviken och Fdsjön inom Sollentuna, Eds och Fresta socknar, å 6,000 K:dr 6,971: 88. 6,491: 89. » deltagarne i sänkningen af sjön Erken i Estuna socken, å 2,400 R:dr 2,788: 75. 2,788: 75. » deltagarne i sänkningen af Sigridsholms samt Lilloch Neder äng s-sjöarne i Lunda, Widbo och Skeptuna socknar, å 6,400 R:dr 6,400: — 6,400: — inom Södermanlands län: till deltagarne i sänkningen af sjöarne Långhalsen, Lugarn och Hallbosjön jemte flere mindre sjöar inom Rönö, Jönåkers och Oppunda härader, å 75.000 R:dr '.