Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Rikets Ständer, med godkännande af Lag-Utskottets på grund af enskild motion framställda förslag, uti underdånig skrifvelse den 29 Oktober 1860, föreslagit utfärdandet af en författning, hvarigenom såsom tillägg till 15:de Kapitlet Rättegångs-Balken och med upphäfvande af det i 5:dje § af samma Kapitel stadgade förbud för Öfver-rätts betjent, som årlig lön njuter, att låta bruka sig till fullmägtig, blefve stadgadt, att vid hvarje allmän domstol skulle minst två skicklige män förordnade vara att såsom fullmägtige de parter tillhandagå, som dem anlitade, hvilka fuilmägtige borde nämnas, vid Hof-rätt och Under-rätt af Rätten sjelf och vid Högsta Domstolen af Konungens Nedra Justitie-revision, har Kongl. Maj:t, uti nådig Skrifvelse till Rikets Ständer den 21 nästlidne Oktober, under åberopande dels af svårigheten att till nämnda befattning allestädes finna skicklige ämnen, och dels deraf, att då förslaget syntes lemna obestämdt, huruvida de allmänne fullmägtige skulle betraktas såsom offentlige tjenstemän eller ej, det i förra fallet saknades i flera hänseenden erforderliga föreskrifter, och att, i det sednare, förslaget, i betraktande af lagens stadgande i 15:de Kapitlet Rättegångs-Balken, ansåges öfverflödigt, funnit Sig icke kunna till omförmälda förslag lemna bifall. Då emellertid ett uttryckligt tillkännagifvande d' raf, att ifrågavarande ombud icke borde såsom offentlige tjenstemän anses, torde häfva den af Kongl. Majit i sådant hänseende emot förslaget uttalade betänklighet, samt de för rättsökande genom saknad af kännedom om pålitlige sakförare högst kännbara olägenheter, dem erfaren - Motioner hos Ridder skåpet och Adeln 18(12.
Mången yngling of ära och dygd, af bepröfvad skicklighet och fosterlandskärlek, skulle flfskräckas från att söka hemorten. Mången »kulla alldeles sky befattningen med tjensten till sjöss. Och hvad skall man väl eäga om don länge aktade, erfarne, sin fädernesbygd gagneliga och bedagade mannen? Huru välkomnades han? Efter många faror och utståndna mödor blefve han i sitt Fosterland blottställd för den skymfen, att pä ett måfå låta syna sin skröplighet. — På detta sätt uppmuntrades utan tvifvel sjöfarten ! — Det är föreslaget, och mången har gillat, att vid yppad smitta hvarje person i en Församling skall undersökas. Jag vet val, att detta kan tänkas, men jag vet i$ke, att det bär tänkas, ännu mindre verkställas. Det vöre äfven här, liksom i förra Fallet, en verkelig orättvisa, ett förnärmande af personlig frihet och säkerhet. Ingen bör straffas, utan att vara öfvertygad om brott, och dömdj men här vill man handla i ett alldeles omvändt förhållande, och ina hända skall man härigenom helt och hållet släcka den gnista af blygesl och anständighet, »om ännu lefver. —- Efter min enfalldiga tanka borde ingen annan undersökas, än den som på grundade skäl blifvit misstänkt. Skulle då en hel Församling befinnas i detta farliga läge, så må den visiteras, men icke eljest. Vida - gr. 2 Beil), och Ekon. Uisk. Eetänhandcn. re borje ingen annan pröfva dessa skäl, än Provjucial-Medicus, sorn derjemte, om så behof ves, skall anställa undersökningen. Ännu mer böra, då en Qvinna står på spe1, tvänoe för ära och dygd kände personer af des* kön öfvervara den bedröfliga Visitationsacten. Äro Föräldrar, eller andra anhörige för handen, så böra de utses framföre andra.
De förbehålla och förbinda sig vidare att fjorton dagar efter den, då underrättelsen om underskrifvandet här i Stockholm af detta kontrakt anländt till bankirhuset John Harrish Schröder J Comp. i London, hvilken underrättelse bör samma dag, på hvilken kontraktet undertecknats, per telegraf afgå, gifva Riksgälds-kontoret tillkänna, huru stor del af lånet, de ytterligare vilja ovilkorligt öfvertaga. Det belopp af lånet, som sålunda enligt lista och 2:dra punkterna ovilkorligt af dem öfvertagits, skall vid följande terminer, i qvoter efter nedanstående procentberäkning, oafkortadt ställas (ill Riksgälds-kontorets disposition, nemligen i — 109 — den I Maj innevarande år, 20 procent, den 1 Juni » » 20 procent, den 1 Juli » » 20 procent, den 1 Augusti » » 20 procent, den I September » » 20 procent; lånets öfvertagare likväl medgifvet att, der de det önska, verkställa dessa inbetalningar tidigare, eller i större summor, dock med förbehåll, att hvarje sådan tidigare eller förskottsvis skeende inbetalning tillkännagifves Riksgälds-kontoret genom bref, hit ankommet åtta dagar före inbetalningsdagen. Inbetalningarne skola fullgöras till det eller de bankirhus i London eller Hamburg, som Riksgälds-kontoret dertill utser och bemyndigar. § 3.
Bet. * 26 Vidare stadgades, att hvar och en skulle före manlalsskrifningarna uppgöra tydliga och noggranna förteckningar på allt sitt tjenstefolk samt dervid uppgifva hvar och ens namn och ålder samt den lön, han åtnjöte. Uti riksdagsbeslutets 7:de § förklarade 1761 och 1762 års Ständer: att de, i likhet med nästföregående Ständer, funno nödvändigheten fordra, att än vidare fortsattes med lönoch betalningsafgiftens äfvensom med slottsbyggningshjelpens utgörande. Till förekommande af bevillningsstadgans orätta uttydande och förklarande hlef, genom Kongl, cirkulärbrefvet af den 22 April 1763, samtlige Landshöfdingarne ålagdt att utan uppskof företaga en noggrann granskning af de inkomna taxeringslängderna och tillse, om förordningen vid taxeringarna blifvit rätteligen iakttagen, samt efter förordningens mening rätta och ändra hvad dervid blifvit tillgjordt. I anledning af en mängd inkomna förfrågningar, rörande rätta förståndet af 1762 års bevillningsförordning, meddelade Kongl. Kammarkollegium och Kongl Statskontoret, i cirkulärbref af den 10 Februari 1764, omständliga utredningar och förklaringar af de stadganden, vid hvilkas tillämpning osäkerhet eller en, efter bemälda kollegiers åsigt, origtig uppfattning under taxeringarna eller hos Landshöfdingarne uppstått; varande dessa utredningar och förklaringar till en del lagda till grund för de nya eller närmare bestämmelser, som i sedermera utkomna bevillningsförordningar blifvit införda. 1766 års Till bestridande af de kostnader, som rikets heder ansåges fordra vid det före brollopsg;ird sf,ående »giftermåls-förbundet» mellan dåvarande Kronprinsen Gustaf och Prinsessan af Danmark, Sofia Magdalena, åtogo sig Rikets Ständer »efter förra tiders lofliga bruk», enligt härom den 27 Mars 1766 utfärdad förordning, en bröllopsgärd, hvilken skulle utgå under tre års tid från och med sagda år.
Det är bäst, att göra slut på honom nu, så ha vi intet att frukta.» »Ja, han skall dö! Han måste dö!» ropade de om hvarandra och trängde närmare fram mot schavotten. »Hvem vill dänga till honom? En så’n där dufunge är väl snart expedierad! – Du, starka Christofer! Du har en säker arm och ett bra svärd. Du kan göra af med honom i en handvändning!» En stor karl, med ett tätt, svart skägg, som såg ut som en smed, drog sitt svärd, och man gjorde plats för honom, så att han skulle kunna komma fram till schavotten, där den lille prinsen stod. »Vill du dräpa honom?» frågade Kärleken och lade sin hand på hans arm. »Ja, hvad annat?» svarade karlen och ville vidare. »Det är underligt, hvad han liknar din egen lille son!» sade Kärleken. »Ser du! Just sådana små runda händer och knubbiga fötter, och munnen, när han sätter ut underläppen och vill gråta. Ser du, hur han liknar din son?» »Fy fan!» ropade smeden och slängde svärdet ifrån sig. »Jag är väl ingen bödel häller. Jag tar inte lifvet af ett barn!» En annan, yngre man trängde sig nu fram. »Någon skall göra det!» ropade han. »Vill ingen annan, så vill jag!» »Det finns nog också den, som en gång skall dräpa din lille bror,» hviskade Kärleken bakom honom. »Ett litet barn är snart dräpt!» Den unge mannen stannade och sänkte svärdet. Då ropade Kärleken högt: »Ingen i hela världen är så ond, att han vill dräpa ett värnlöst barn. Ingen man i denna stad vill fläcka sig med oskyldigt blod!» »Hvem ropar?» frågade de och sågo sig omkring. »Ingen vill mörda ett barn! – Nej! det är sannt! Så dålig är ingen af oss! Pojken har ju intet ondt gjort! Låt honom lefva! Men hvem har mod att beskydda kungens son?» Alla sågo på hvarandra, men ingen vågade vara den förste, som närmade sig prinsen. »Har han inte en enda vän, så låt honom hellre dö!» ropade en stämma.
De förut omnämnda SimInrältningarna äro tillika allmänna Badställen; och en rymlig samt prydlig och beqväm Bad-Inrättmng är af Hattmakaren-Åldermannen, Capitaine»» Lorentz med ospard kostnad anlagd i ett hus på gamla Norrbro* D) Arbetsoch Corrections-Inrättningar. Sedan Eder Kongl. Majit den 21 April 1825 i Nåder anbefallt en nödig ansedd förändring och utvidgning af det å Långholmen här vid Staden då befintliga Krono-Spinnbuset, och dess ställande under den , samma år, i Nåder förordnade Styrelsen för Fängelser och Arbets-Inrättningar i Riket; bär, till följd af Eder Kongl. Majus Nådiga föreskrifter den 21 December nämnde år samt den 9 Februari och 26 Maj 1826, berörde Inrättning erhållit en förändrad organisation och blifvit fördelad i Norra och Södra Allmänna Arbetsoch Corrections-Inrättningarna: den förra för Qvinnor, anlagd i en af Allmänna Barnhuset upplåten Egendom å Norrmalm, dit förra Spinnhusets Qvinno-personal den i3 Juli 1827 förflyttades; och den sednare, eller Södra Inrättningen, uppförd på Långholmen, i ändamål att utgöra ett systematiskt correctionelt Fängelse för personer af Mankönet. Till cPP*ysRiogar örn tillgångar, inkomster och utgifter vid dessa Inrättningar, •a väl för derstädes verkställda Byggnader, som för Inrättningarnas under 96 — hällsoell administrations-kostnader, äfvensom i afseende på den der underhållna Fångpersonalens antal under ifrågaverande år, har jag ansett lämpligast, att vid denna Berättelse i underdånighet bifoga de Tabeller, som deröfver från Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-Inrättningar blifvit mig meddelade. Någon vidare framställning örn dessa Corrections-Inrältningars tillstånd och ändamålsenlighet, torde destomindre här erfordras eller böra ega rum, som bemälde Styrelse lärer derom till Eder Kongl. Majit nyligen afgifvit eli fullständig underdånig Berättelse.
I afseende åter på de cohtrolls-åtgäfdef Herr SpaidenctéUtz föreslägit ätt Uppdrågas åt Justitiae Ombudsmannen öfver Konungens beslut , och deras Utfärdande i enlighet med Riksens Ständers Beslut* haf Utskottet haft fietä skäl ett sådant förordnande afstyrka. jDeribland förekommer främst det i sjelfva grundsatsen för Embetets inrättning liggande huFvudmötiv * ätt detta Embete aldrig ma äga anledning ätt, görä något ingrep i den verkställande Magtens göromål; men, äfven detta åsidosatt* har Utskottet trott sig böra till Riksens Ständer hemställa, att eti sådan åtgärd äf Riksens StäftderX Justrtire Orribudsmän aldrig skulle kunna blifva annat ari ganska kraftlös, emedan derigenom ej kunde eller borde häfvas Konungens fätt* att, förande Riksens 844 Deri 5 Juli. * Riksens Ständers under forin af önskningar anmälda Beslut, efter godtfinnande afslå, eller ock med eller utan ändring antaga förslaget. Hvilket allt Riksens Ständers ytterligare pröfning vörd - samt skulle underställas. 1815. På Höglofl. Riddersk. och Ad. Ledamöter® vägnar Hildolf Cederström. På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar J. Wegelin. Stockholm den 3 Juli På Högv. Prest-Stån» dets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein. På Hederv. BondeStåndets Ledamöters vägnar Anders J.son Hyckert, G. A. Silverstolpe. Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den y Juli. Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch Oeconoinie-Utskotts Utlät ande , i anledning af de inom 3 :ne af Riks Stånden gjorda anmärkningar vid Utskottets den y.dje sistl. Maj afgifne
Sorn De se, Medicingivningen og Bedommelsen sf Medikameatlernes Virkning, x7ar den Gang ndelukkende Legernes Sag; nu er det overlxclt Sygeplejersken nt give Medicin, og hun har, idet 11~11 Dag og Nat iczgttager clen Syge og ' giver Beyetning ti1 Laegen, en meget stor Indflydelse paa Bedolninelsen af Laegenlicllernes Virlcning. Dengang var det Lsegerne, cler iagttoge den Syge og vaagede om Ku ' atten. Det hedder i Reglernentet:)) Naar der er haardt Saarede, s1ra.l Underlcirurgen en Gang on1 Natten se ti1 dern for at Jette deres Smarter og for at paase, at den vagthlavende kirurgiske Student er tillstede, og at Sygepasseren ligeledes er tilstede 09 passer sine T i n g ~. Endnu for 20 Aar siden var det de Studerende, der vaagede over Operationspntienterne. Nu paahviler liele Ansvaret for Nattexlngten Plejerskerne. Men der er mere af det ~ r b e j d e, der nu er Plejerslrens, som dengang nclfortes af Underkirnrgenle. De slciftedes hver fjerde Uge ti1 at tage hele Forbindningsappamtet i Forvaring, og de vare ansvarlige for det. Og de skiftedes endelig hver Uge ti1 at., have Inspektion ned Maden og v m e i de Syges Logis, naar de fik Mad.- 5: 1: Vi se altsa.a, at det Ahbejde, soln Kvinderne udforte for 140 Aizr siden paa Hospitnlerne, det udfore de endnu.
Inom BondeStäridet har åter hufvudsak ligast gjort sig gällande den mening, att hvad af Statsverkets behållningar icke för dess egna behof erfordrades, borde användas till nedsättning i skatterne, och att till communicationers och andra allmänna arbetens utförande borde emellan de serskilda Länen, i mon af folkmängden, fördelas den, sedan sista Riksdag, behållna och för Bankens behof af ökad låne-rörelse icke erforderliga Bancovinst. Då anledningen, hvarföre Utskottet föreslagit, att Rikets Ständer måtte, vid bestämmandet af anslagen för lättade cornmunicationer och andra allmänna arbeten, serskildt besluta, rörande hvarje af de ifrågasatta föremålen, endast varit att bereda visshet, det de arbetsföretag, som anses förtjenta af nationens understöd och ligga till grund för de anslag, som af Rikets Ständer beviljas, af berörde anslag komma i åtnjutande, och då, enligt hvad det förut afgifne Utlåtandet utreder, Rikets Ständer åro i tillfälle att, på grund af så vål serskilde Nådiga Propositioner och Skrifvelser, sorn Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelnings den 16
I sammanhang härmed har Utskottet funnit lämpligt, att till Högloflige Ridderskapet och Adeln hemställa ett ämne, som rörer Riddarhusets vigtigaste tjensteman eller RiddarhusSecreteraren. Efter vid sista Riksdag utaf Grefve Cronhjelm, Polycarpus, väckt Motion, beslöt Ridderskapet och Adeln, den 16 November 1823, att RiddarhusSecreterare-tjensten icke må i framtiden med något Embete i Statens tjenst förenas. Bland motiverna för berörde Motion anfördes förnämligast, att det skulle vara både mest lämpeligt och gagneligt, alt RiddarhusSecreteraren, hvilken af Ridderskapet och Adeln ensamt tillsättes, icke eller vore i beroende af någon annan Autoritet än denna, samt att föreningen af RiddarhusSecreterare-tjensten med en befattning Den g J u n Ji e. ni. i ett Stålens Embetsverk tilläfventyrs skulle leda derhän, att den förra tjensten i en mindre nitisk innehafvares hand vårdslösades; i hvilket afseende blifvit åberopad erfarenheten af de menliga följder, som, genom flera Tjensters förening, för Staten skola uppkommit. Vid granskning af den för RiddarhusDirectionen vid sista Riksdag utfärdade Instruction, uti hvars i3 §. och 2:dra mom.
Då nu en sådan förändring af roterings-skyldigheten, att hemmansegare inom sam ma byar eller i byar, som gränsade till hvarandra, sammansloges till en båtsmansrote, icke komme att rubba roterings-skyldigheten i dess helhet, men deremot skulle lända rotehållarne till mycken lättnad vid skyldighetens utgörande, har motionären framställt den önskan att sådane åtgärder måtte vidtagas, som kunde finnas bäst lämplige för vinnande af den ifrågaställde förändringen; Och har Riksdagsmannen Johan Gustaf IVassmuth från Stockholms län, vid motionens remitterande, förmält, att han vid sednaste riksmöte väckt ett förslag af samma innehåll, som nu ifrågavarande och att Wassmuths berörde förslag sedermera blifvit ej mindre af Rikets Ständer gilladt, än äfven af Kongl. Maj:t i Nåder bifallet, men att, då vid verkställigheten deraf fästats det vilkor, att någon förändring i taxatiorten icke finge ega rum, någon egentlig sammanjemk ning af rotar ej eller kunnat försiggå. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 44. 1 anledning af förevarande motion får Utskottet, upplysa, att, sedan Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers vid 1823 års riksdag hos Kongl. Majit gjorde underdåniga framställning om åtgärders vidtagande till befrämjande af hjelprotars utbyten, behagat uti Nådigt Cirkulärbref den 30 Maj 1826 förordna, huru med ansökningar i berörde hänseende förfaras borde, Kongl. Majit sedermera, uppå framställning af Rikets sednast församlade Ständer, täckts den 25 Augusti 1852 i Nåder stadga det tillägg till nyss om förmäl de Cirkulärbref, att, då frågor om utbyten af från stamrotar aflägsne hjelprotar inom roterade båtsmanshåll förekommo, hvilka funnos kunna föranleda till sådan mera vidsträckt rotejemkning, hvarigenom olägenheterna af spridda rotedelars aflägsenhet från stamrotarne kunde på en gång inom något större distrikt afhjelpas, det skulle åligga Kongl. Majits
N:o 215, ang:de de i Reg.Fms 63 § föreskrifna kreditivsummor; N:o 267, ang:de arfvode för vården, utdelningen och redovisandet af de för innevarande riksdag uppköpta skrifmaterialier m. 11. effekter; N:o 268, ang:de verkställd omröstning i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, ronde åtskilliga lill regleringen af Riks statens 8:de och 9:de hufvudtitlar hörande frågor; N:o 276, med förslag till 2:dra afdelmn af det nya regie* mentet för riksg:s-kont.; N:o 277, i anledn. af väckt motion, ang:de försäljning eller utarrendering af kronohemman; N:o 278, i anledn. af verkställda omröstningar, ang:de tull* bevillningen ; N:o 279, ang:de verkställd omröstning i anledn. af RiksSbns skiljaktiga beslut ronde ifrågastäldt låneunderstöd till reparation af hamnen vid Westerås; N:o 281, i anledn. af erhållen återremiss å vissa punkter af betänk. N:o 30, ang:de statsverkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1842—1843; N:o 282, i anledn. af erhållne återremisser å betänk. N:o 206, ang:de dels R. St:s revisorers år 1847 afgifne berättelse om statsverkets och andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, dels vissa uti 1845 års enahanda berättelse förekommande frågor; N:o 283, i anledn. af K. M:s nåd. remiss å kammar-collegii berättelse ang:de Sala silfververks ränte-ersättnings-fond, för redogörelse-tiden från och med d. 1 November 1842 till samma dag år 1846; N:o 287, ang:de ifrågaställde anslag för aflöning af landsstats-tjenstemän och betjente; Banko-Utskottet:
— Ja, jag säger tack! Borgmästaren räckte honom bränvinet och ville äfven lemna glaset, men kusken gjorde en afvisande åtbörd. — Inte nå ’ t fjesk, sade han, satte flaskan till munnen och tömde den i ett drag. — Det smakade, hvad? sporde borgmästaren skrattande. — A-a-ah, det smaka ' patent, sade kusken och slickade sina knäfvelbårar A la Viktor Emanuel. Och derefter expedierade han med beundransvärd hastighet sex smörgåsar ner i det stora gapet Sedan hästarne hvilat ut, steg kusken upp på bocken, gaf dem ett rapp, och så bar det åstad igen.Skogen upphörde snart, och i stallet bredde vidsträckta ljunghedar sig ut på ömse sidor om vägen. Landskapet liknade en ofantlig kyrkogård, der de roströda tufvorna bildade milliontals grafvar, der de höga enrisbuskarne togo form af cypresser, och de otaliga björkstubbarne skeno som hvita kors. Då de åkt en timmes tid, vardt borgmästaren otålig. — Äro vi inte snart framme? — Jo strax ... der borta ser borgmästaren Stigsmåla kyrka ... men hvar träskomakaren bor, det vet jag inte. Midt på vägen låg en gammal gumma framstupa, sysselsatt med att bilda kors och krumelurer af granris och sand. — Hvad finner hon på? sporde borgmästaren. — Här ä ’ nå ' n, som ska ’ begrafvas, sade kusken, och for att fa sej ett par skilling lägger hon ut så * na der grannlåter. Han slog en klatsch och skrek af alla krafter: se opp der! Men gumman tycktes döf, ty hon rörde sig ej ur fläcken, utan fortfor med sitt arbete. Han kunde knapt hålla hä-starne tillbaka, hvilka blifvit skrämda. De tryckte sig in mot hvarandra, spetsade öronen och slogo hofvarne så hårdt i marken, att det riktigt gnistrade. Och nu ändtligen såg gumman den hotande faran. Ett oartikuleradt ljud undslapp hennes läppar, och med gapande mun haltade hon ett godt stycke åt sidan. — Kan mor säga, hvar träskomakare Ola Persson bor? skrek borgmästaren.
Apr. Z71. — om Boupptecknings arfwodc och de fattiges andel af Summa Znvcntarii, Aug. i;97. Lo/s, Friherre Lrie, yttranden, Juni 466. 667. Febr. 176. Brandförsäkrings-Merkek, Allmänna, klagan öfwer delningen af desi fond i 2:ne Castor. Apr. 67g. — om befriande fran Bcwillning Mars 460. rizo. n88. — Stockholms, om desi Castas befriande fran Vcwillning, Mars 4-1. Brandsstods-afgift, angående desi fördelning. BranLftods-inrättningar angående, Nlov. 2,72. Lr-rnäl, Medicine Doctor», om betygande af Riksens Standert aktning för honom i afseende pä den af honom stiftade srifchola, L7ov. 264. 727. 772. Von lli-iiidin-ui, Lnvo)ön m. NI. Oiist-f, introducerad Dec, 1677. Lrnee, Vclam, yttranden, Sept 1080. <l)ct. 4487. Li-unoron-l, Oust. 4<lolpIi. yttrande, Sept. 627. Lräborgs Rungsgård, angående arrendet deraf, Febr. 177. Lränrvin, om förbud emot införstrifning af utländfft, Vet. 4108. Lränwinsbränning, om meddelande af en allmän frihet till utöfning deraf, Juli 412. — förslag till förändringar uti 1800 ärs författning, Iul» 466. 469. 727. — förflag till ett nytt beflattningssätt derför Iul, 724. — om dest »verkställande för Kronans rakning, Aug. 929. — om husbehofsbränningen Iul» 617. Sept. 777. — Kongl. Majus nädiga proposition i detta ämne, Aug. 1267.
L/m/ von //s/^e/n^ krilierro /^?7',-on, K > i lierre .^o/v/en/l///,' ^ L///ve/vs/o/^e, Me///, tdiliorro 6///enA/ onoL, I)e^ariemoii>8-tdioseii, Xriliorre /^e>/on npslstiste till in8terinA ett, i e-iitiAliot mod XoiiAil Maj:>8 don t 6 8i8t1iitiio >1 ull säl tade Xädi»a lio^tut, vpslsatt sdi8t:iA titt XoiiAt. lVl:ij:k XädiAa 8kritvei8o titt Rikets 8tändor, all" Mlondo don n^a ordinaiäo 8ot,!a!-ttlilorinAoll i Riket; Ua/.'<r MärAa §Lrr/r«ise, 1^.'v I I. Ooli täelit68 Xongl. Najlt detta lör8lag, 856:»ut, det, linne8 Iiär vid protoeollet Edgodt, i käller gilla, 8amt lörordna, att7>ädig 8lirilvel8e, i enligliet dermed, 8liulle till kilieta 8tänder »Häla». Hx ^rotoeollo <7. 6r. ^>mcrn.
Lp. 8.oitzn, Mräkning med Förhandling nppä Landshöf^ dingcns i Stockholms Län indcldte Lön och Respenningar, efter IZS8 ärs Markegång. Banco Specie. Stockar L 24 12: 2 st. Ur. kkoäin. Tillägges för Upplysning. Uti Kongl. Brefwet den 7 September 1802 , är Hane Excellens m. m. Herr Grefwe sk ugglas tillagd rättighet, att wid Presidents-Embetet i Kongl. Kammar-Collcgium Stnjuta lika Lön och fbrmSner, som Hans Cxccllcnee dittils säsom Landshdfdinge i Stock» holms Län innehaft, Lbncn och Rcsepcnningarne lik, wäl uträknade efter meUium af de 10 dä sist förflut» ne ärcns Markcgängar och Hushyran 500 Riksdaler i Contant. Hans Cxcellence har till underdänigt följe här, af ärligen ätnjutit jemte 500 R:dr i Hushyra, 2992 R:dr Z2 ss. i Contanta Penningar; och som berörde Lön och Rescpenningar, enligt S andra sidan stäcnde Uträkning för sistlidet Sr, belöper sig till 4653 R:dr Zo ss.; sä har Hans Cxcellence för samma Sr ätnjutit 1660 R:dr 46 ss. mindre än hwad berörde Indelning nyssnämnde är utgjort, och hwilka 1660 R:dr 46 ss. sälcdcs warit en Kronans winst. Stockholm Ut luprs. Ur. Ulioäin. Tran, 744 Den 22 September. Lransrrmt. Lätt. L, ^VOL.k» Med Guds Näbe, Gwcrigcs GötheS och Wendes Kovung rc. rc. rc. Arfwinge till Dannemark och Norrige, Hertig till Schleiswig Hollstein rc. rc.