Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
BorgareStåndet. tjensf ledighet ,,,, 4 1 45 13 å, y 40 ¥ 40 b. -T° 40 Riksgälds Contoret, om öfverflyIlning till Contoret af deli åtskiilige Gånors behållningar, dels Stats-Verkets så kallade Reservfond 4 1 355 111-20 b. H 40 b. Ty 40 b. VY 40 a. a. -j4^ » Svar på återremiss , , , , , förslag till reglementariska före• 4 1 387 i j a. a. y 41 a. a. ]4 40 skrifter, motsvarande lista Afdelningen af det vid sisla Riksdag för Contoret utfärdade Reglemente , 4 I 494 8-20 a. { 41 b. ’ 41 b ? 41 Svar på återremiss , , , , , 4 1 547. lt a. a. Å 41 a. a. g 41 a. a. g 41 » om ändring i 7:de Afdelningen af 1S35 års Reglemente , , , , , 4 1 495 20 b. f 41 b. 4 41 b. f 41 » ytterligare förslag till reglementariska föreskrifler för Contorets föri valtning ,,,,, 4 1 497. l-ll b. i 41 b y 4i b. £ 41 » » D:o Dio , , , om ändiing i Side Afdelningen af 4 1 594! 3 b. V 41 b. y 41 å.
Rikets Ständer få alltså i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t läcktes anbefalla Sine Befallningshafvande i de särskilda länen att, efter vederbörandes hörande, inkomma med förslag till det antal hästar, som postdiligenserna inom olika delar af länet höra under olika årstider begagna, samt derefter utlärda nådig föreskrift i ämnet. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 18 Februari 1863. 32 Expedilions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, M:o 4i. Upplåst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Febr. 1865. Preste-Ståndet den 25 Borgare Ståndet den 25 Bonde-Ståndet den 7 Mars — Rikets Ständers underdåniga Skrijvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående statspension åt Öfversten rn. m., Friherre Nils Ericson. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 41.) S. A. K.
UtffottetS sedan samma dag hwiiande Memorial, innefarrande utlåtande öfwer Konungens nädiga proposition angående medel till särskilda tillfälliga utgifter; hwilket utlåtande, upps af Herr Greswen och Landt-Marflkalken gjord proposition bifölls. Grefwe Os !s 6aräie förcsiog i anledning af Ridberfkapet och Adelns i gär tagne besiut, akt meddela de andra Standen nägra as de uplästa dier tamina angående Finffa Armöett, och dä deHa Ständ möjligen snart torde detta mål företaga, att en Deputation nu genast malte afgä, som samma dicramina och det i dag justerade Protocollö Utdraget härom till Dem öswerlämna. Uppå gjord proposition blef denna Grefwe vs la Osräi-s motion infallen; hwarjänike bcstöts att samma Deputation skulle medföra underrättelse om Friherre bljertss motion, samt till Preste-Ständet särskildt, som i gär icke iräffais församladt, rommui icarion af de i gar fattade bestrft. De - 1296 Den 2i December. Depntarionen upropadss härefter och afgick under anförande af Grefwe kläm ilron, ?.xel. Föredrogs ä nyo Stals-UkskottctS den 7 dennes vä borver lagda Memorial, med utlåtande öfwer den af Herr ^lrersroin, ktaralä, gjorde motion, vm Finska Armeens öfwerflyttönde ra Swensk Star, hwilkct utlåtande, uppå gjord proposiiion af Herr LanLtMarskalken, bifölls. Ptterligare föredrogs Stars. Utskottets sedan den 7 December hwilande Memorial, i anlcdiijnq af Ko» nungenS nädiga proposttion om medel til! förswars-weckers besörjande. Friherre gjerts, ^xol.
Hitintills hafva visserligen endast ett ganska ringa antal tillverkare, vanligen 10 å 12 om året, drifvit rörelsen i sfi stor skala, som motsvarar det tillåtna maximum, 1,000 kannor om dagen; men skälet härtill är pätagligen att söka uteslutande uti nuvarande inskränkning i bränningstiden. Som likväl frihet i afseende ä tillverkningens storlek slår i sä nära samband med frihet i afseende på tiden för näringens utölvande, alt den ena lättnaden tjenar til! föga utan i förening med den andra, anser sig Kongl. Maj:t äfven böra föreslå: Alt det i § 4 af åberopade Förordning förekommande stadgande rörande maximum af daglig tillverkning mätte borttagas. Annu ett förhållande, som trycker brännerinfiringen, är det medelbara tvånget för tillverkaren att sälja sin vara inom landet. Afven detta band synes med skäl böra uudanrödjas. Då hög tillverkningsafgift blifvit pålagd bränvin i det huf vudsakliga syftet att i möjligaste mån inskränka förbrukningen deraf bland landets befolkning, bjuder billighet oell rättvisa, att den algift, som för tillverkningen blifvit erlagd, och som framkallar nyssnämnda tvång, återfås, när varan exporteras och således icke förtäres inom landet. Frågan om en sådan restitution har vid flera riksdagar af enskilde motionärer blifvit väckt, men icke tillvunnit sig det afseende den lörljenar. En sådan restitution skulle ostridigt medföra den väsendtlig?! fördel alt bränvin vid tillfällig öfverproduklion kunde exporteras, hvarigenom priset inom landet aldrig blefve så lågt, att del, till stort mehn för tillverkaren, un derstege Varans verkliga värde och derigenom jemväl skulle komma att framkalla omåttlig förtäring. Kongl. Majit, som anser den ifrågavarande restitutionen af vigt såväl för det allmänna som för tillverkarnw, får derföre, såsom ett tillägg till den föreslagna friheten i afseende fi lid och tillverkningsbeiopp, nu tillstyrka Rikets Ständer: 8 Kongl. Moj:ts Nåd. Proposition N:o 62.
Enligt ett Rikets Slön ders hos E. K. M. uti underdånig Skrifvelse den 23 sistl. September anmäldt beslut, skola dessa §§. till ali kraft och verkan upphäfvas. 24 §. Denna §. erhåller följande lydelse: Besinnar han sig, som emot Rådstufvu-Rätts dom vädjat, och vill ej sitt vad sedan fullfölja, kungöre det vederparten, såsom i 2 §. om llärads-Rätt sagdt är, vid äfventyr, som der stadgadt (innes. XXVI Cap. iifverskriften till detta Capitel ändras sålunda: Huru borgen skall sättas, innan laga vad i Hof-Rätt fullföljes; så ock huru Under-Rälls dom, deremot vädjadt är, verkställas må. 1 §. Denna §. kommer att erhålla följande lydelse: Hvar, som från Under-Rätt vädjar, ställe för sig två löftesmän, som borga, bägge för en och en för bägge, för kostnad och skada, den han kan skyldig kännas alt gälda; tage deras skrift derå och lagge den vid sin inlaga i IIol-Rätten in. Nu kan så hända, att han heldre vill penningar, eller silfver och guld, till säkerhet för kostnad och skada ställa, och sätter det hos Konungens Befallningshafvande in, eller i taka händer; då vare ock det för borgen gildt, när domaren det pröfvat häfver. Försummar han det, håfve sitt vad och talan emot Under-Rättens dom förlorat. 2 §. Denna §. andras sålunda; Under - Expeditions-Ulskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o nf 201 Under-Rätts dom, deremot vädjadt är, gånge i verkställighet, efter thy, som i 3 Cap. 5 §. Utsöknings-Balken sägs, der den, som vunnit, det äskar och vadet ej derigenom onyttigt blefve. 3, 4, 5, 6 och '7 §§. Desse §. §. varda till all kraft och verkan upphäfne. XXVII Cap. 3 §. Denna §. erhåller följande lydelse:
KarnmatCollegium, att, efter vederbörande Landshofdingars hörande, om behörig refning, uppskattning och Rotering rn. m. j Detta Rikets Höglofl. Ständers godtfinnande intogs i Riksdags-Beslutet af den 2 Maji 1810 §. 13 sålunda: ”Då oss tillkommit, att, jemlikt ”Regerings Formens 77 föreskrifva de grun”der, hvarefter Kongsoell Kongs Ladugårdar ”jemte öfrige Kronans Lägenheter skola förval”tas , och Kongl. Majd tillika emot vårt erbju”daride af en bestämd årlig Summa till Dess ”Hufsoch HofStall-Staters underhåll , åt oss ”till användande öfver,lemnat den Statens Egen’’dom, som tillförene statt under Kongl. Maj:ts ”och Dess Höga företrädaresenskildta disposition, ”håfve Vi, efter en inhämtad närmare kännedom ”otn Krono Lägenheterne i allmänhet, ansett dem *) Ridd. och Adelns Protokoll den I3 Martii p. 85 och den 24 Martii p, 1087. **) Se Ridd. och Adelns Protokoll den Apr, p. 1025: Stats■ och Banio-Utsiottens Bethtiianden. 545 ”på följande san böra användas. Vid bestäm”rnande af grunderne, sorn böra följas för använ. ”dandet elier förvaltningen af de ledige , eller ”framdeles ledige blifvande Kongsoch Kongs”. Ladugårdar, håfve Vi stadnat i det beslut, ntt ”desse Krono-gods böra till den mestbjudande , ”pä offentlig Auction , till Skatte försäljas uti ”sådane större eller mindre Hemmantal och de”lar, sdm, efter hvarje Egendoms serskilda beskaffenhet och locala omständigheter, finnas ”bäst passande; kommandes jemväl, vid Krono”godsens försäljning, de till dem anslagne Kro”no-Dagsverken att till Kongl. Maj:t och Kronan ”indragas, och efter Markegångs-pris lösas; hvil”ket allt Vi till Kongl. Majus
Den -i Mars f. m. 9 i Ridd.-Utsk.: efter N:o 11. Ilr Bonde, Fullm. Frih. Bonde, Knut Philip; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 325. Hr Appelbom, Fullm. Gr. Lagerberg, Carl Sven Axel. Upplästes till justering och godkändes Exped.-Utsk:s nedannämnde förslag till R. Sirs und. skrifvelse!- till K. M.: N:o 22, ang:de af K. M. i nåder föreslagen nedsättning uti den af Stora Kopparbergs bergslag utgående kopparränta m. m.; N:o 23, i fråga om upphörande af de bland Statsverkets ordinarie inkomster upptagne gerningsören; N:o 24, angalo jordafsöndring frän bostället Selleberg lill byggnadsplats för skolhus i Rackeby församling inom Skaraborgs län; N:o 25, i anledn. af K. M:s nåd. propos. om eftergift af kronans rätt till ett efter trumpetaren M. Wippe! fallet danaarf; N:o 26, ang;de eftergift af en liäradsskrifvaren J. E. Engström ådömd ersättning; N:o 27, ang:de väckt fräga_ om eftergift af ådömd ersättning i följd af f. d. kronofogden Chr. Ohboms balans; N:o 28, ang:de väckt fråga att öfverjägmästare-bostället Gate måtte till Arvika köping öfverlåtas; samt N:o 29, ang:de fältkamereraren Canons sterbhusdelägares befriande från ådömd ersättningsskyldighet. Föredrogs ånyo Lag-Utsk:s d. 19 och 28 sisth Febr. på bordet lagda betänk. N:o 20, i anledn. af K. M:s nåd. propos., med förslag till förordning ang:de handelsboks vitsord. Frih. Cederström, Claes Rud.:
rop och sånger Upp ur dåsig ro oss väcka; Tiggarskaran mumlar böner Utan början, Se » Castel Sig Mot utan del i svala Glovannas Bränningar Lekande slut. Ovos » böljor murar bada, slott sig i vredgadt på Sig dclfiner, qfstånd ystert Och på hqfveis Skatter utaf röd bryta svall: tumla glada, botlen locka korall. skyn! åter, mig tjusa, — gjorde underland? bli mindre hjärta ljusa, trolldomsspegel ur min hand. Nina — g. I n d i r e k t e. A ve. V. » Nils Ingridsson ». friska molnfri vände Eros Modetidning i ett gyllne sträcker upp mot ett kallnadt krossad N-g. N a p o 1 i. härligt längtan Till ett drömmens If^jfc &lt; ?Jhijå Golfens söka bevara, dig — i min kärlek bekanta! * $m§HUrande glömma, hjärtat att bild Af Sen aldrig skönhetssyn! må väl Ljufva Emot underbara, tanken an v a r c e n ' förnämste bonden i orten i eål ?5&gt; anseende till sin rikedom, och han utöfvade ett stort inflytande på kommunens angelägenheter. Men ändå hade mannen fått ett tillnamn, hvilket vittnade om, att man ansåg honom handla under inflytande af en vilja, starkare än hans egen. Han hette Nils Henriksson, hans hustrus dopnamn var Ingrid. Man antog allmänt, att hon var den mest begåfvade af de två makarne, att hon mycväl kunnat sköta hela egendomen ensam, och att han i det hela rättade sig efter hennes åsikter, äfven i fråga om jordbruk och ladugård; men då aldrig någon hade hört henne ta husbondeton eller sett henne vara på nå- got sätt framträdande till skada för mannens anseende, så förlät man Ingrids öfverlägsenhet, då det rörde det äkta parets egna angelägenheter. Hvad man icke förlät henne, det var hennes förmenta indirekta inflytande på de allmänna ärendena där i orten. Nils Henriksson var en ståtlig, vacker man med ett par klara, glada ögon och ett godlynt, vekt drag kring mun och haka.
Viinnerna af qvinnans röstriitt hysa derföre det gladaste hopp om fullständig framgang nästa ar, och detta nederlag nämnes som den siörsta seger denna fraga nagonsin vunnit i staten Newyork. I Massachossetts har frågan om qvinnans kommunala rösträtt för hvarje ar gatt stadigt, om ock langsamt framåt. I &amp; r föll den, den 14 April, med 132 nej mot 77 ja, det högsta rtlstetd för förslaget, som hittills kunnat uppnis. Och dock hade, för att understödja billen, fran detta ars början ej mindre än rar petitioner, undertecknade af ro,grr personer. hvaraf 4,010 miin och 6,501 qvinnor, inlemnats till den lagstiftande församlingen i nämnda stat. I skolfragor hnfva qvinnorna rösträtt i ra stater och I temtorinm. I Boston deltogo 2,000 qvinnor i de senaste skolradsvalen och för närvarande innehafva ro2 qvinnor förhoendet att vara medlemmar af skolradet i Massachussetts. M H a. Bref till Dagny fran Kristiania. (Forts.) Förr i verlden var det studenterna, som spelade största rollen bland Kristianias ungdom. P8 senare tiden har det börjat bliha konstn5rerna. Stortingets anslag till konstnärernas arliga höstutställning har irstadkommit, att m h g a konstnärer slagit ned sina bopBar har hemma. De upplifvade Kristiania denna vinter, sav51 som ett par \ .intrar förut, genom att halla karneval, med derpi följande bal och barnkarneval i samma lokal. Men de sysselsätta sig äfven med allvarligare saker. Förra vintern dog en ung framstaende landskaps 175 iiifilare Ulfsteii, och efterleninaile en oförsörjd familj. Strax samlade och ortliiade (och reparerade och fernissade, der SS bchöfdes) konstniirerna hans arbeten och skirïböcker och ntstiilde dcni tillika med hans portriitt till förmin för hans efterlemnade. Det var en \ .acker utstiillning, gripande. genom sin koiistniirliga viirde.
Enahanda förhållande ege rum vid Sågar, som efter denna författning till serskild bevillning uppskattas, samt gå minst fyra månader om året; och bör vid Sågar, der flera ramar nyttjas, en Såg med en eller två ramar jemföras med en qvarn af 1 eller 2 par skattlagda stenar, samt Sågar med 3 å 4 ramar eller deröfver jemföras med qvarnar af 3 eller 4 pär stenar och deröfver. Börande sålunda Qvarnarnas och Sågarnas beskaffenhet i taxeringsuppgiften intagas. Om Qvarn och Såg af berörde beskaffenhet äro så belägna, att de skötas af en och samma person, bör denne taxeras till afgift, beräknad efter stenarnas ocb ramarnas samman lagda antal. Uragtlåter egare af förenämnde skattlagda Sågar och Qvarnar att uppgifva någon såsom Mjölnare och Sågare, päföres likväl afgift efter 2:dra Art., såsom vore en Mjölnare eller Sågare uppgifven, med iagttagande af det vilkor, som här föreskrifves. Egare af Mjölqvarnar med ett par stenar, och Sågqvarn med ett blad, som sjelfve sköta qvarnen och således icke hafva hos sig anställde Mjölnare 02 Bil. till Bevillnings-XJtskotlels Betänkande j N. o 12. eller Sågare skola ifrån denna, för Mjölnare och Sågare stadgade bevillning vara befriade. Bevillning af Fiskerier. §. 32. Sådane Fiskerier, som utgöra serskilde, i Jordeboken upptagna lägenheter, utan att vara i hemmanens skattläggning inbegripna, eller hafva i deras uppskattnings värde ingått, taxeras lika med annan egendom, efter deras värde, hvilket bestämmes sålunda, att behållna afkastningen uträknas till capital med fem procent. Krono-fiskeriers, samt flera dylika lägenheters innehafvare, hvilka endast erlägga räntan efter Jordebok, betala bevillning efter enahanda grund. Höra dessa lägenheter under hemmanets skattläggning och hafva således ingått i dess värde, äro de från denna afgift befriade.
En med denna disposition någon likhet ägande utgift för nyssnämnde regttes räkning väckte dock vid sista riksdagen mycken uppmärksamhet, och det var, arn mitt minne icke bedrager mig, endast genom några få rösters pluralitet vid en härstädes anställd votering, som frågan örn ersättningstalan i anledn. häraf kom att förfalla. Det är verkligen en lycka för vederbörande, att ett så skonsamt bedömande af omförmälda disposition ägt rum, oaktadt densamma skett till fördel för det dyraste regttet i S'enska armeen, hvilket, utom dess stora anslag af statsmedlen, åtnjuter icke obetydligt bidrag af Stockholms stad, som är skyldig att bestrida inqvarteringskostnaden för detsamma. Deremot finnes Utsk. hafva gjort anmärka, dervid, att några kannor brännvin blifvit utdelade bland sjuka heväringsynglingar. Vigten af denna anmärkn, vill jag dock lemna å sido och fortsätta mina exempel på Utsk;s uraktlåtenhet att i vigtigare fall begagna sin anmärknt&rätt. Uti redogörelsen för 1829 års mötespassevolance-afgift upptages i debet behållning, anticiperad till gamla mötespassevolancefonden, 72,282: 3i. 9. Hvad menas väl härmed? Anticipationer å kommande årens inkomster till bestridande af ett föregående års utgifter hafva visserligen beklagligtvis icke sällan ägt rum och blifvit lemnade utan anmärkn.; men jag har hittills aldrig trott, att en fonds behållning skulle kunna, enligt gällande författningar, anticiperas af en annan. Detta förhållande hade onekligen varit förtjent af en närmare utredning. Af redogörelsen för nya passe volaoeecassan finner man, att såsom provision för mötesmedlens utbetalning blifvit afförda 2,912: 6. 11. Uppbördsprovisioner äro väl icke ovanliga; men att särskild provision skall äga rum för passevolancemedlens utbetalning synes mig desto mer anmärkningsvärd!, som utbetalningen af ifrågavar. medel obestridligen måste vara ett bestämdt tjensteåliggande för reg:tsskrifvare och regrtscommissarier. Ännu en anmärkningsvärd omständighet förekommer vid redogörelsen för passevolancemedfen.
Mattsson från samma län sig förenat; hvarförutan dels mundtliga, dels skriftliga yttranden i denna syftning blifvit afgifne utaf Håkan Pettersson från Blekinge län, Jonas Christoffersson och Nils Nilsson från Wermlands län samt E. M. Falk från Skaraborgs län. Enligt desse motionärers åsigt skulle, så snart de med nuvarande skjutsentreprenörer ingångna kontrakter upphöra, hålloch reserv-skjutsen vid hvarje gästgifvaregård utbjudas till den minstbjudande på 5 eller 10 år i sänder, utan annan ersättning än den vid auktionen för mil bestämda minsta skjuts-legan, hvilken således vid hvarje gästgifvaregård eller skjuts-station skulle blifva den afgift, hvarför den resande egde rättighet, att -pä hittills öfligt sätt.; fortskaffas. IIos de sålunda antagna entreprenörerne skulle, i likhet med hvad nu är stadgadt för gästgifvare, de resande herbergeras och skjuts-ombyten verkställas, derest icke entreprenörerne hade sina hemvist öfver en 16:dels mil från allmänna landsvägen, eller så aflägse från nuvarande gästgifvaregårdar, att det ena skjutshållet komme att, i jemförelse med det andra, blifva alltför långt eller kort. Konungens Befallningshafvande skulle, såsom hittills skett, förrätta entreprenadauktionerne, hafva inseende deröfver att entreprenörerne fullgjorde sina skyldigheter, bestämma påföljd för underlåtenhet härutinnan m. m.. B) Att skjutsen skulle göras till föremål för den enskilda företagsamheten i förening med p o stfor slingen, och det kontanta tillskott, som för ändamålet kunde erfordras, utgå af statsmedel.
I sammanhang med detta ämne, och till bestyrkande af hvad jag haft äran anföra, får jag uppljrsningsvis hänvisa till närlagde Promemoria, som utvisar nödvändigheten och fördelen af nya Fyrtorns uppförande och de äldres förändring till Lampfyrar med anleclningarne dertill, och den ungefärliga kostnaden sådane förändringar i afseende på de sistnämnde förutsätta; likaså upplyser åtföljande Uppgift, hvilka och huru många Bakar i förenämnde afseende komma i fråga. Af hvad jag således haft äran anföra i korthet, lärer Högloft. Ridderskapet och Adeln varit i tillfälle att öfvertyga sig om nödvändigheten af ett ökadt anslag för dessa maglpåliggande inrättningars fullkomlighet och bestånd, och hvilka ändamål skola förfelas, så framt icke de Danska Fyrmedlen blifva äfven dertill anslagne, såsom, de voro, ända till 1823 års Riksdag, och i följd hvaraf jag vördsamt får anhålla, att detta Memorial 1 Den 4 Junii e. m. må få remitteras till StatsTJtskottet, för att jemte den återremitterade io:de IIufvudTiteln upptagas lill pröfning. Vid hvilket anförande voro hifogade följande handlingar: P. M. Följande upplysningar rörande FyrhåLarne och Säkerhets-anstalterne i lliket får jag meddela. För närvarande finnas 6 st. öppna Stenkols-Fyrar, hvilka årligen consumera tillsammans circa 3070 Tun:r Stenkol lill ett värde af R:dr 7035. Till Ved, Ljus &cjemte Transportkostnader 868. 7003 4 st. Täckta StenkolsFyrar consumera circa 1544 T;r Stenkol, hvilka kosta 3434- Till Ved, Lj us &c. jemte Transportkostnader 4^4- 3868 2 st. LampFyrar consumera circa 732 k:r renad Rofolja, kostar .. iioi. Till Ved, Ljus, Lampvekar &c. jemte Transportkostn. 246. 1*3^ Häraf synes att en öppen StenkolsFyr fordrar i lysningskostnad per medium
Stats Secreteraren Grefve Mörner anmälte i underdånighet Stats Contoirets afgifna underdåniga Berättelse orri Stats Verkets förvaltning till dess inkomster och utgifter for åren 1812 och 1813, i sammanhang hvarmed Stats-Secreteraren till justering uppläste ett af honom författadt undetdånigt Förslag till Kongl. Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständers. Stats-Utskott, an gående Stats-Verkets tillstånd och behof. Kongl. Den 14 Juli. 1307 Kongl. 1VTaj:t, sorn uppå Stats Rådets underdåniga tillstyrkande behagade ofvannäinnde underdåniga Förslag i Nåder gilla . befall te att Dess Nådiga' Proposition skulle i enlighet dermed utfärdas , samt, lydande såsom den härhos finnes bilaggd, tillika med Stats-Contoirets omförmalte underdåniga Berättelse, till Rikets Stan•ders Stats-Utskott öfverlemnas. • Ex Ptofocollo Gust. Fredr■ Bohm. Stormägtigste Allernådigste Konung! Som , vid den nu förestående Urtima Riksdagen, Eders Kongl. Maj:t i Nåder lärer täckas, att, likmätigt 50 §. i Regerings Formen och 30 §. i Riksdags ordningen, låta uppvisa Stats-Verkets tillstånd i alla dess delar till Inkomster och Utgifter för det Stats utskott, som Rikets Ständer utvälja ; så har Stats Contoiret ansett sin underdåniga pligt fordra, att i detta afseende till Eders Kongl. Majit aflemna underdånig Berättelse om Stats-Verkets förvaltning till dess Inkomster och Utgifter för de tvänne år, nemligen I812 och 1813, sorn vid den instundande Riksdagen torde komma att Revision undergå.
Ad. återremitterat den punkt af Utsk:s Betänk., som angår bevillningen för Embetsoch Tjenstemäns samt Betjentes löner m. m.; hvarefter, vid upnämnandet af §:n 4, yttrades af 7 H. 27 418 Den 27 Maj e. m. Frih. Palmstjerna: Sorn första §:n i afseende på bevilln. för tjenstemän är återremitterad, så följer väl också deraf att hvad som i de efterföljande §§:ne är af Bevilln:s-Utsk. i detta afseende föreslaget äfven bör återremitteras, eller att beslut derom icke kunna fattas förr än II. o. Ad. fattat beslut i sjelfva hufvudfrågan. Gr. af Ugglas: Jag kan icke fatta att R. o. Ad:s beslut om återremiss i afseende på proc.-bestämmelsen, skulle innefatta återremiss af hvad som under lön bör förstås. Jag skulle tro att man oberoende af 11. o. Adis förut fattade beslut, nu kan till beslut uptaga allt hvad som förstås med lön, och sedermera kommer, på grund af R. o. Ad:s återremiss, endast att bestämmas huruvida af denna löneinkomst skall beräknas en eller tre proc. Frih. Palmstjerna: Då frågan är återremitterad, så kan man föreställa sig att all bevilln. för tjenstemän möjligen kan komma att försvinna, och då torde väl också falla af sig sjelft, att de framställningar, som äro i efterföljande §§:r gjorda af Utsk., böra förfalla. Således lärer allt li 'ad som i detta afseende af Utsk. är föreslaget, gälla blott ad interin eller tills vidare, intill dess hufvudsaken är afgjord. Hvad åter angår att häst och fui agemedel äro uteslutna från bevilln. genom R. o. Ad:s beslut, så Kan dock ej derutaf slutas dertill, att bevilln. skall borttagas för all lön åt tjenstemän.