Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Doctor Faxe yrkat, sorn Herr Professorn hade erfarenhet deraf, att uti Weckholms Församling af Upsala Stift, donationer blifvit till en del disponerade både utom Församlingen och Stiftet, och ett sådent förfarande, enligt Herr Professorns tanka, måste medföra den påföljd, att enskilde afhållas från barmhertighets Verk genom osäkerheten af deras bibehållande för bestämda ändamålet. Med Herr Prosten Säve och Biskopen Doctor Faxe har Herr Domprosten Doctor Wåhlin så mycket mer förénat sig, som Herr Doctorn redan vid 1812 års Riksdag väckt dylik Motion i afseende på Barnhuset i Malmö, och i öfrigt önskade, att allmänheten måtte erhålla upplysning om de medel, hvilka ifrån hvar och en Landsort, blifvit till Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillet insända, samt på hvilka ställen de blifvit använda. Biskopen Herr Doctor Eberstein har instämt med Herr Prosten Säve, heldst Herr Biskopen kände, ej mindre Gottlands tryckande behof, af en mera utvidgad Sjukvård och Fattighus-inrättning, än äfven att åtskilliga medel, som blifvit för Gottland primitivt donerade, måst till Kongl. Seraphimer - Bes v. och Ekon. XJtsk. Betankanåen. 557 Ordens Gillet uppsändas. Af Herr Lector frenander är andraget, huru sora I.jnköpings Stift, i Stället för 4 på rika Fonder och donationer af Ortens Jnvånare fordom grundade Hospitaler, nu, utom Läns-Lazarettet, endast äger ett enda i Vadstena, hvaremot årligen Bnsenliga öfverskottsmedel ifrån Stiftet till Gillet insändas. I afseende på dessa Stifts medel har Herr Lectorn yrkat deras bibehållande vid sin bestämmelse, och med Herr Domprosten Doctor Wåhlin föreslagit, att Riksens Högled. Ständer, sorn erhållit den obehagliga underrättelse, att deras Revisorer saknat tillfälle att granska förvaltningen af dessa slags medel, måtte ytterligare undanrödja hinderna för denna, vid 1815 års Riksdag beslutna Revision, och fastställa en årlig tryckning af Kongl.
UpplästesStatsoch Oeconomiss-Utffottens, i anledning afRiksdags-Fullrnägtigen Directeuren UosenberZs gjorda motion, afgifne gemensamma - 428 Den 11 Oclober. samma utlätanden af den 10 dennes, rörande medel och utwägar till befordrande af Sillfisket pä djupet. Lades pä bordet. Justerades följande: Utdrag af Högloft. Ridderffapets och AdelnS Pretocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 8 Oetober 1810. S. D. Biföll Höglofiige Ridderffapet och Adeln Lag-Ulffettets den 29 Sept. pä bordet lagda och nu ä nyo föredragna Memorial, rörande den af Riksdagsmannen Niclason frän Bohus Län wäckta motion om ett stadgande, att Landtmätare ej borde wara berättigad till erkällande af mer än halfwa arfwodet, förr än barr, med bewis frän Landtmäterie-Contoiret styrkt, att han dit och tttl Jordägaren aflemna! concept och renoverade Chartor, m. m. Ilc supra. Utdrag af Högloft. Ridderffapets och Adelns Prvtrcoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 11 Oct ber 1810. S. D. I anttdning af förekomna anmärkningar wid Banco-U ffottels den 8. Oetober pä bardet lagda, och nu ä nyo föredragna Memorial, innehältande Utffottets utlåtande i afseende pä Konungens Nädiga Proposition om medel till Jernwerks-handteringens upprätthällande, blef detta Memorial till Banco-Utffottet äterremitteradt^ Uic supra.
Da när i der öfriga Europa länder förhärjas och medborgare nödgas i aflägse trakter strida för främmande interesten, dä när krigets rätt och den starkares tilltagsenhet ensamme bestämma den enstiltes öden, och ofta icke lemna annat wal, än emellan döden och den yttersta nöd, dä stall ännu det förundrade Europa ibland Scandinaviens berg och med haf 'omsiutne länder sinna ett folk, som wid branten af sin undergång wägade sin räddning, som asböjde främmande wald och återtog friheten, men son, nog klokt art frukta äfp wen sielfswäldek, styndgde akt gifwa sig lagar, akk till deras stöd förena sipå bemödanden, och som under - Den 18 Augusti - 79? ber ännu owista öden och hotande uksigter erkände att i styrelfemagkens werkningssörmaga fins enda Möjligheten för samhälls-krafters nyrriga anwandanLe. Europa stall siga, -ut Swensta folket wanr, att, nar det erhöll stora Reqen er, läka sig af dem ledas, skyndade at fästa sitt hova och fin tillgif wenhet wid den Furste, svin wid Thronens fida utgör dcst närmaste stöd; alt förlroeiidet lii! dest in sigter och dest förmåga ledde beredwilligheken nav hittills owanliga upoffringar; men akt Swerina folket, om också det handlat mera af böjelse an af uträkning, likwäl endast hade denna utwag öfrig, för akt igenom wal anmanda tidiga bemödanden undmika hotande olägenheter. Europa skall berömma Swensta Frlkek för dest klokhet, afwensom det skal! frukta den Furste som leder det; och Nationens Ombud stola kunna äterwanda till sina medbröder med känstan af upfystda pligier, Med öfwer, lygelsen akt hafwa intet uragilätit, som blifwit af dem fordrat till fäderneslandets framtida räddning.
Med afseende å hvad sålunda blifvit upplyst, och då det ovedersägligen är af stor vigt, att utgifvandet af detta utmärkta och för vårt lagväsende så värderika arbete icke varder afbrutet, tillstyrker Utskottet, att berörda anslagssumma, 1200 R:dr, må, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder äskat, fortfarande utgå under den tid nu förestående Statsreglering blifver gällande. 2:o. Sedan Kongl. Majit under den 30 September 1851, i sammanhang med det Advokat-Fiskalen i Kongl. Krigs-Kollegium Nicolas Lindberg då beviljade afsked, i Nåder förklarat Lindberg berättigad att för sin återstående lifstid på Indragnings-Stat i Kongl. Stats-Kontoret uppbära sin å Krigs—Kollegii gamla Stat innehafda lön 1314 R:dr, med förhöjning efter riksrnarkegångs-pris för derunder begripen spanmål, samt, i afseende åv berörde pension, i Öfrigt stadgat, att den del deraf, som motsvarade hvad af lönen från Riks-staten utgått, nemligen hälften, skulle upptagas å Allmänna Indragnings-Staten och derifrån till Lindberg utbetalas, men det öfriga till honom af Stats-Kontoret anordnas utaf under händer hafvande medel, emot ersättning efter hvarje års slut, dels från förenade mötespassevolans-fonden, dels från Wadstena Krigsmanshus-kassa och dels i förhållande till det lönebelopp, hvilket från Militiae-boställskassan utgått, efter derom särskildt meddelande Nådig föreskrift; så har Kongl. Majit, af den anledning att Rikets sednast församlade Ständer funnit lämpligt till Allmänna Indragnings - Stats.Utskottets Utlåtande, M 74.
Län: alt närmast hafvet och elfvarne skogarne inom länet äro mest borthuggne, så att de i närheten belägne hemman sakna tillgång på skog till husbehof; och att endast de skogar, som ligga aflägsna från vattendragen och hvilkas begagnande är förenadt med svårighet, möda och kostnad, äro rikare; samt att skogarne mycket anlitas af de personer, hvilka till brukning erhållit hemman eller torp på de i länet al vittrade kronoskogarne, och beräkna sin utkomst företrädesvis på afverkning af skogen, deraf följaktligen, vid frihetsårens slut, för mången föga torde komma att återstå; Westerbottens Län: att i de närmast hafskuslen belägne trakter af länet skogarne voro så medtagne, alt innevånarne befunno sig i saknad, icke allenast af byggnadsvirke, utan äfven af bränsle till husbehof och gärdsle till egornas om hägnande ; Gottlands Län: att den ringa ordning och omtänksamhet, som iakttoges vid skogshushållningen hotade att medtaga hvad af skog ännu funnes qvar på öen; Malmöhus
som för öfverträdelse af denna författning borde äga rum, och hvilket ansvar Utskottet, för sin del, örtskar mätte blifva så kraftigt, att detsamma en alldeles tillräcklig varning emot Författningens öfverlrädande medföra kunde; hvilket Riksens Ständers närmare granskning void - Den ?7 April. 45l vördsamligen underställes. Stockholm den 18 April 181$. På Höglofl. Ridderskapets På Hogvördiga Prest - och Adelns Ledamöters vägnar A. Lantinghausen. På Vällofliga BorgareÄtandets Ledamöters vägnar And. Fredin. Ståndets Ledamöters vägnar Bryn. Hesselgren. På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar' Hils Mänsson. M. M. Rosbeck» Uppläst hos samteliga Riks - Stånden den 27 April. Vördsamt Memorial! U,r särskildta till Hedervärda Bonde - Ståndet inlemnade Memorial hafva Riksdagsfullmägtige från Kronobergs Län, Johan Johansson och Per Jansson yrkat, att det lifsstraff, som uti 40 Gap. 3 §. Missgernings - Balken är stadgadt för tjuf, som tredje resan stjäl till hundrade dalers värde, samt för fjerde resans stöld, hvilket genom 1779 års Kongl Förordning blifvit till kroppsstraff - Den 57 April•
Stolpe brast i så våldsamt skratt, att han måste hålla servietten för munnen. “Blo-dig re-a-li-tet“, eftersade han, i det han gjorde förtviflade ansträngningar att stäfja sin munterhet. “Hvaba? Går inte uttrycket an?“ tog Bobbe till i barsk ton, fast han i själfva verket kände sig särdeles belåten öfver att ha funnit en originel ordsammanställning. “Jag skulle tro, att uttrycket låter försvara sig lika bra som ’blodig satir’ t. ex. — Jag säger således“, fortsatte han i docerande ton, “att här fins en blodig realitet, men också en högre — och hvad mera är — en oskadlig idealitet. Jag försäkrar dig, att en af orsakerna till tidehvarfvets pessimistiska anda ligger just däri, att människorna ha andra ideal än biffsteken.“ “Din lära tycks mig något trångbröstad“, svarade Stolpe godmodigt. “Men så är det altid med er radikaler ni begära helt liberalt oinskränkt frihet men bara så långt, att den inte kommer i kollision med era egna intressen.“ “Hvad menar du?“ “ Hvarför inskränker du idealiteten till biffsteken? — Bara därför, att det är din egen favoritmat. Hvarför inte så väl göra hela oxen till ideal?“ “Jag ber om ursäkt“, replikerade Bobbe, “den tanken har aldrig fallit mig in. Och att du vågar dig fram med den, vitnar om en mindre vanlig grad af egenkärlek och själfförgudning.“ Stolpe skrattade, smått förlägen. “Ja, hufvudegenskapen hos dina ideal var ju ändå den, att de skulle vara matnyttiga“, sade han. Herrarne åto vidare under tystnad. Stensons mimik var särdeles uttrycksfull när han åt — i synnerhet så här på tu man hand med Stolpe. Han lade an på att se till ytterlighet materialistisk ut, smackade ogeneradt, slickade i sig såsen med knifven och vände nästan ut och in på ögonen för att beteckna att han njöt.
Städernes båtsmanshåll har blifvit regleradt i enlighet med Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 21 September 1839 och nedsatt från 43 till 35 man, hvarigenom båtsmännens antal blifvit fastställdt för Gefle till 26 man, eller en man mera än förut, för Söderhamn till 4 samt för Hudiksvall till 5 man, eller för Söderhamn 4 och för Hudiksvall 5 mindre än förut, allt i mån af bevillningen för den oprivilegierade jorden, hus och tomter, samt borgerliga rörelsen; hvarförutan, efter tvenne sammanträden med RoteringsKomiteerne, extra roteringen för städernas previlegierade eller löningsjord blifvit genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 22 December 1841 fastställd lill en båtsmansrote, hvaraf Gefle stad ansvarar för -|:delar, Söderhamn för -Vdelar och Hudiksvall för Udel. X 5 5 Skjutsbesvärel. Genom den uti sist afgifne berättelse omförmäldte reglering i afseende å transporten af detta Läns samt de öfrige norra Länens salpetter, är lindring vunnen uti kronoskjutsbesväret, och en ytterligare sådan emotses, lill följd af stadgandet uti 1 art. 3 §, af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om truppers och persedlars fortskaffande, af den 6 December 1842, enligt hvilket fortskaffning af trupper företrädesvis bör ske sjöledes, hvarigenom den högst betungande skjutsningen af båtsmän förmodas kunna åtminstone till stor del undvikas; men hålloch reserv-skjutsen fort - 20 far, att vara en för hemmansägare lika svar hörda sora tillförene. Ått den fastställde skjutslega» är i denna ort otillräcklig för betäckande af de med skjutsen förenade omkostnader, bevisas deraf, att uti en af de socknar der skjutsen beslrides af Gästgifvaren emot ersättning af skjutsskyldige hemmansägare, hvilken åtgärd allenast vid åtla Gästgifvaregårdar i Länet kunnat åstadkommas, utgår denna ersättning uti dels kontanta medel oell dels hö till ett belopp af ungefärligen 20 R:dr Banko för hvarje helt mantal.
Landtm, förklarade, i anledn. af den fråga, som uppstått, huruvida 56 §:n Reg.F:n skulle medgifva alt R. o. Ad. nu icke allenast afsloge en propos , som StatsUtsk. framställt såsom förslag till voter:s-föremål uti förstärkt StatsUtsk., utah äfven för sin del antoge en helt annan, att han ej ansåg 56 §:n lägga något hinder deremot, enär denna fråga icke vore första gången, utan tredje gången före hos R. o. Ad.; hvarföre beslutet, enl. Hr Landtmis tanke, kunde fattas i öfverensstämmelse med StatsUtsk:s förslag, eller med ändring deraf, alltsom R. o. Ad. funne tjenligast och bäst. Frih. Cederström: Till Hr Frih. o. Landtm, får jag, i anledn. af dess nu afgifua förklarande, hemställa hvad följden skulle blifva, om hvarje Stånd, istället för att återremittera en voter:s-propos., som man ej ansåg antaglig, skulle uppgöra särskildt förslag till voter:s-proposition. Enligt min tanke skulle derigenom vida större svårigheter uppstå, än om man återremitterade frågan till Utsk., med de anmärkn:r och contra-förslag till propus., som blifvit gjorda, i hvilket fall alla fyra RiksSttn på samma gång frän Utsk. erhöile det yttrande, som skull ligga till grund för Den 16 September e. m. 43« antagande af en förändrad propos. Jag tror att, till vinnande af ordning, det är bäst att återremittera frågan till StatsUtsk., och i sådant afseende upprepar jag mitt första yttrande, att den andra voter:s-propos:n, nemi. ang:de 22,5oo r:dr af rotefrihets-afgifterna, mäste blifva, huruvida dessa skola anslås till 3:dje hufvudtiteln i enlighet med R. o. Ad. samt PresteStrs beslut, eller ingå till Riksg.cont. jemlikt BondeStts beslut. Frih. Sprengtporten:
Februari och den 1 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 45, i anledning af väckt motion om rättighet för hvarje socken, som kan aflöna egen prest, att varda med en sådan försedd. S. D. Föredrogs och afslogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 1 den - Prot.-Utdrag den 12 Mars 1851. 187 nes pä bordet lagda utlåtande N:o 51, i anledning af väckt fråga om användande af Norska hingstar vid Ottenby stuteri till hästafvelns förbättrande. S. D. Vid föredragning af Slats-Utslcottets, den 5 dennes e. m. pä bordet lagda, utlåtande N:o 61, angående Riksgälds-kontorets förvaltning under den sedan början af 1847 och 1848 arens riksdag förflutna tid, biföll Ridderskapet och Adeln 1, 2, 4, 5, 8, 12, 13, 21,22,23 och 25 punkterna af detta utlåtande, och lades detsamma i öfrigt till handlingarne.
Enligt Revisorerne meddelad upplysning, är den i Kongl. Kammar-rätten gjorda anmärkning om återbetalning af det i 1857 års räkenskap afförda, uti 1859 års revisionsberättelse omförmälda belopp, 870 R:dr 32 sk., utgörande åtskillige personer tilldömda rättegångs-kostnader, ännu beroende på vederbörande Advokat-fiskals handläggning; hvilket, likasom att Drottninghusets, i sednaste revisions-berättelsen upptagna fordran, 19,060 R:dr, ännu icke är vorden till stöiTe eller mindre del gulden, Revisorerne ansett sig böra anmäla. — 215 — I 1858 års räkenskap affäras dels den, i och för handläggning af målet rörande förre Kamereraren J. Möllers, numera till fullo betäckta balans, Kongl. Kammar-rättens Advokat-fiskal tillkommande ytterligare aktorats-provision, 1,746 R:dr 50 öre R:mt, dels 128 R:dr samma mynt, utgörande enkan G. E. Cederberg tillerkänd rättegångs-kostnad i mål emellan Direktionen öfver Drottninghuset och bemälda enka, i fråga om hennes skyldighet att utan lösen til! Direktionen återställa en af Möller hos Cederberg hypothiserad, i säteriet Sturehof med underlydande hemman intecknad, skuldsedel å 15,000 R:dr banko. 1 afseende å dessa af Direktionen vidtagna åtgärder, åberopa Revisorerne och instämma i den åsigt 1859 års Revisorer yttrat, rörande ett under år 1857 af inrättningens medel utgifvet, bemälde Advokat-fiskal tillkommande belopp såsom aktorats-provision i och för handläggning af ofvanomförmälda balans. Räkenskapen, i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, upptager inkomster och utgifter sålunda; Vid anställd inventering befunnos säkerhetshandlingama i behörig ordning. Barnbördshuset. Balans från år 1857:
För undervisnings meddelande finnes här en elementarskola, under Rektor och en annan lärare, med 30 lärjungar jemte en förberedande klass, motsvarande den förut befintliga folkskolan, och flickskola, med omkring 100 lärjungar i hvardera, hvarförutan en söndagsskola är inrättad. Fattigvården är betungande, ehuru underlättad af enskilda betydliga donationer och ett år 1841 af Rikets Ständer beviljadt statsanslag af 10,000 R:dr Banko, hvarför en arbetsinrättning blifvit anlagd, der omkring 50 personer erhålla bostad och hållas till sysselsättning. Helsovården ombesörjes af en Stadsläkare jemte den läkare, som är anställd vid det förut omnämnde, här belägne Distrikt-Lazarett och Kurhus. Thorshälla är belägen jemväl vid Eskilstuna-ån, j mil från dess utlopp i Mälaren. Statlen, som under detta århundrade löga tillvuxit, hade år 1850 607 invånare, hvaraf 3 handlande, taxerade till 36 R:drs bevillning, 20 handt - 27 verkmästare med 14 gesäller och 22 lärlingar. Till staden hörde sistnämnde år 4 fartyg om tillhopa 121 lästers drägtighet, samt 2:ne ångfartyg, hvardera om 45 hästars kraft, hvarmed kommunikation med Stockholm underhålles, och frakter äfven för Eskilstuna stads räkning ombesörjas. Jordbruket är dock stadens hufvudnäring, och utgör den staden tillydande jord 566 tunnland åker och äng, åsätta 12^ mantal. Här finnes en pedagogi, som lärer vara grundad 1619 af hertig Carl Philip. Helsovården omhesörjes af ortens i denna stad stationerade Provincialläkare. Mariefred är belägen vid Mälaren. De handlandes antal år 1850 utgjorde 5, med tillhopa 50 R:dr i påförd bevillning, bandtverkarnes 27, med 17 gesäller och 31 lärlingar. Till staden hörde samma år 3:ne fartyg, om en sammanräknad rymd af 44 läster.
Friherre Alströmers, Jonas, denna dag väckta motion, angående upphäfvande af alla lagbestämmelser rörande den Heliga Nattvardens begående, rn. m.; tillika med de i anledning deraf afgifna yttranden; jProt.-Utdrag den 19 November 1859. 53 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: l:o. Friherre Alströmers, Jonas, denna dag väckta motion, angående förändring af föreskrifterna rörande eders afläggande samt af edsformulärerna; och 2:o. Herr Roos af Hjelmsäter, Axel, denna dag väckta motion, angående meddelande af förändrade föreskrifter rörande uppmätning af tomter i Stockholm. Frän Ilögv. Prestc-Ständet. S. D. Föredrogs meddeladt utdrag af Vällofl. Borgare-Ståndets protokoll den 16 dennes, hvaraf inhemtades, alt hemäide Riks-Stånd vid föredragning af Expeditions-Utskottets förslag lill Rikets Sländers underdåniga kondoleans-adress till Hennes Maj:t Enke-drotlningen Josefina ogillat herörde förslag och antagit för samma adress en annan ock i ofvannämnde protokolls-utdrag intagen lydelse samt inbjudit de öfriga Riks-Stånden alt i detta beslut med Borgare-Ståndet sig förena. Preste-Sländet, sorn icke utan ändring godkänt Expeditions-Utskottets ifrågavarande adress-förslag, förklarade sig, med frånträdande af delta sitt beslut, antaga Vällofl. Borgare-Ståndets inbjudning. S. I). Remitterades till Bevillnings-Utskottet nedannämnde i Ståndet väckta motioner: l:o. af Doktor Sandberg med åtskilliga förslag till ändring i förfatlningarne rörande tillverkning och försäljning af bränvin, tillika med deraf föranledda, i Ståndet denna dag afgifna, yttranden; 2:o. af
Sedan Stockholms stads Handelsförening, efter erhållen kännedom om innehållet dels af Kongl. Maj:ts vid innevarande riksdag till Rikets Ständer aflåtna ofvanberörda nådiga Skrifvelse, dels af Herr Hiertas motion om verkställande af undersökningar rörande den af honom föreslagna kanalanläggning mellan Lännersta-fjärden och Baggensfjärden, låtit på det dessa undersökningar måtte, oberoende af Rikets Ständers bifall dertill, så skyndsamt som möjligt bringas till verkställighet, på sin bekostnad utföra desamma, har Herr Hierta till Utskottet inlemnat en af Öfverste-löjtnanten Leijonancker uppgjord, af kostnadsförslag och ritningar åtföljd plan till den ifrågakomne kanalanläggningen, hvilken enligt samma förslag, skulle erfordra en kostnad af icke mindre än 2,019,000 R:dr; hvarjemte, och då denna summa syntes öfverstiga hvad i statsanslag och bidrag från stadens sida möjligen kunde till ifrågavarande arbetsföretag påräknas, Handelsföreningen, till upplysning rörande fördelarne af den förut ifrågasatta upprensningen af farleden genom Stäkesundet, öfverlemnat en af sakkunnig person afgifven promemoria, hvilken bland annat upplyste, att afståndet mellan följande punkter, beräknadt i s. k. qvartmil, eller fjerdedels geografiska mil, vore följande: Från Till Segelledens längd genom’ Waxholmssundet. Segelledens längd genom BaggensStäket. Skilnad. Södertelje kanal Wisby d:o d:o D:o gen. Baggens-Stäket 52 1 d:o 119 8 Kastellholmen — lil Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. 51 Vidare innehåller berörda promemoria en beräkning öfver den besparing, som genom minskade seglationsoch driftkostnader, dels för åtskilliga uppgifna ångfartyg, hvilka göra reguliera turer från Stockholm och nu begagna segelleden förbi Waxholm, dels för seglande fartyg skulle uppstå genom öppnande af en tillräcklig segelled genom Baggensstäket, och hvilken besparing beräknats uppgå till 4:7,855
F e b r u a r i e. m. derb. administrationsverk och auctoriteler i Stockholm meddelta föreskrifter, som afse ytterligare controiler å fångvården, hafva så högst betydligt ökat de med densamma sysselsatte personers i sig sjelfva tunga göromål, att tillökning i deras lönevillkor, icke allenast af billigheten, utan äfven af nödvändigheten påkallas; och då denna gren af allmänna förvaltningen, ehuru obemärkt, dock är af stor vigt, emedan den personligaoch egendomssäkerheten deruppå beror, anser jag mig pligtig att derå fästa H. R. o. Ad:s samt Rikets öfriga Ständers uppmärksamhet, till vinnande af rättelse. Fångvaktmästaren vid Upsala länshäkte njuter i årlig lön i6or:dr b:co, får begagna fria husrum och 4 tunnJand donations-åker. — Mot dessa ringa förmåner åligger honom hufvudansvaret för 60 å 70 arrestanlers noggranna vård, anskaffning af och speciel redovisning för allt hvad Kronan består lill deras uppehälle m. m, samt ännu derutöfver, att i hvarje månad skrifva omkring 18 ark fånglistor, för att sedan ingå lill Hofrätten, Just.-cancelleren och Just.- ombudsmannen, oberäknadt särskildta skriftliga rapporter och journaler för häktets eget behof, utan alt härtill äga skrifvarebiträde eller medel till skrifmaterialier. Fångvaktmästaren måste således nu mera vara äfvenså mycket en skrifoch räkenkunnig bokhållare, som en i allo pålitlig, vaksam, stark och ordentlig fångbevakare, hvilken aldrig får under tjensteliden öfvergifva häktet och hvarken natt eller dag öfverlemna sig åt lugn och hvila; och detta allt mot ersättning af ungefär 28 sk. dagligen, hvilken han dessutom måste dela emellan sig, hustru eller tjenstefolk! Ett sådant förhållande är så uppenbart oriktigt och farligt, att den skyndsammaste rättelse är af nöden, och jag anhåller derföre vördsammast, att fångvaktmästare-lönen vid Upsala slottshäkte måtte, i likhet med hvad K.