Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af dåtida skildringar, som ge - oss en inblick i detta kulturlif, vill jag här endast anföra den mest bekanta, Dantes » Vita Nuova », den förtjusande enkla saga, klar i teckning och öfvergjuten med ljus som en af Fra Angelicos himlasyner, hvari han inbäddat sin konstmässiga kärlekspoesi och skolastiska lärdom. En stor del af denna saga eger rum ute. Det är ute, som han ser henne första gången vuxen, » klädd i hvitaste hvitt, mellan två höfviska kvinnor, hvilka voro längre komna i ålder ». Det var ute, som hon en gång, då hans vandel gifvit anledning till klander » nekade honom denna ljufva hälsning, i hvilken han egde hela sin lycksalighet » .. Det var tydligen ute, längs någon loggia eller stenbänk, som de voro samlade dessa kvinnor, » hvilka han gick förbi liksom ledd af lyckan », och af hvilka en anropar honom. När han kom midt framför dem och såg att hans » gentilissima donna » icke var bland dem, hälsade han med tillförsikt och frågade, hvad de täcktes vilja. Kvinnorna voro många, bland dem vissa, som skrattade med hvarandra. Andra funnos där, som sågo på honom, väntande på det han skulle säga. Andra funnos där, som talade sinsemellan, bland hvilka en som, riktande sina ögon på honom och kallande honom vid namn, sade dessa ord: » till hvad ända älskar du denna din sköna, då dit icke förmår uthärda hennes närvaro? Säg oss det, ty målet för en sådan kärlek måste visserligen vara olikt andra ». Så kan det gå till ännu i dag. Passionerna kunna nog vara mindre ideella, men formerna äro de samma. Särskildt är den som gripen ur nutidslifvet, skissen af den skämtande, pratande kvinnoklungan och den ädla dam, drottningen i kretsen, som med italiensk ledighet och spirituellt147 HVARDAGSLIFVET I DE ITALIENSKA STÄDERNA. behag anropar den förbigående och halft skämtande, halft deltagande ställer honom inför sin domstol. Det är visserligen sannt, att ramen utvidgats något sedan Dantes dagar.
Då jag verkligen gör den concession, att jag afstår från begäran om afslag å hela detta anslag, hemställer jag, om icke den motsatta sidan skulle vilja afstå från yrkandet att öfverträda StatsUtskottets förslag, ty vi få i annat fall tvänne voteringar, emedan vi först komma att votera om, huruvida afslag eller öfverskridande af Utskottets förslag skall blifva Contraproposition. Herr Bråkenhjelm: Jag har aldrig tillförene tillsty^rkt anslag utöfver Utskottets Utlåtande, och aldrig yttrat mig i detta afseende; jag liar voterat för en del, men ej för alla. Hvad denna måttliga summa beträffar, så anhåller jag, att Ridderskapet och Adeln måtte bevilja den.' Då jag sista gången yttrade mig, glömde jag anhålla, att detta anslag måtte beviljas på io år, såsom Biskop Hedren föreslagit. Hans skäl äro att hvarken skicklige Lärare skulle vilja ingå på så ansvarsfulla förbindelser under så kort 364 Den 8 Octuher e. ni. lid som 5 år, eller resultater lill en säker slulsatts öfver Inrättningens fördelar, eller brister derstädes kunna hämtas. Orsaken hvarföre Utskottet ej tillstyrkt det anslag, som Hans Excelience Herr Grefve De la Gardie begärt, är att Directionen först efter sin inlaga till Kongl. Maj:t blifvit öfvertygad derom, att 2000 R:dr B:co voro otillräckliga till Byggnadernas iordningbringande. Detta skäl, hvilket vid Utskottets första Betänkandes återremitterande blef vederlagt, hade Utskottet icke bordt i sitt sednare Utlåtande åter upprepa. Jag anhåller om proposition till bifall å hvad Hans Excelience Herr Grefve De la Gardie föreslagit. Friherre Cederström: Vid de flesta tillfällen har Friherre Anckarswärd yrkat nyttan af bildningens allmännare utspridande och undervisningsverkens förbättrande.
Detta kungliga barn blef alltför tidigt invigdt i monarkismens later och åthäfvor, kunde knappt äta med knif, gaffel och sked, innan han såg rikets högste embetsmän och främmande ministrar bland åskådarne af sina offentliga spisningar, knappt gå på egen hand, innan han gaf audienser och courer. Vid en sådan, då preussiske legationssekreteraren baron Keller tog afsked, svarade Gustaf Adolf med hög röst och ganska redigt (på fransyska): «Jag önskar er en lycklig «resa, min herre, och jag ber er till konungen, min «farmors bror framföra de kraftigaste försäkringar «om min vänskap och min fullkomliga högaktning.« 95 Denna utanlexa i en femårig gosses mun till Fredrik den Store! Är det att undra på, att denne gosse, vorden yngling, vorden man, inbillade sig vara allsmäktig och ofelbar? Imedlertid fortsatte konungen sin färd och mötte sitt första äfventyr i München. Han for dit under det djupaste incognito, endast åtföljd af Fersen, Essen och Armfelt; och för att ej bli röjda togo de in i tredje våningen af ett uselt värdshus. Om aftonen på skådespelet hade de händelsevis fått sin loge midt emot kurfurstens. Fersen och Armfelt satte sig på främsta bänken; konungen och Essen bakom. Men en preussisk officer, som blifvit Gustaf föreställd i Potsdam, kände igen honom och anmälte för kurfursten hvilken sällsynt gäst han hade. I ögonblicket skickade denne att på det artigaste sätt hälsa honom välkommen. Förgäfves påstod Gustaf, att man misstoge sig, att konungen af Sverige rest rakt öfver Inspruck. Kurfurstens utskickade blefvo ännu envisare. Då sändes Armfelt till kurfursten för att säga honom, utan omsvep, att grefven af Haga utbad sig som en artighet, det hans kurfurstliga höghet ville lemna hans incognito ostördt. Den stackars kurfursten blef mycket förlägen, men lofvade hvad konungen begärt, hvarefter denne lät försäkra, att Hans Maj:t ville göra honom ett besök innan sin afresa. Dagen derpå lemnades Gustaf i fred att företaga hvad han behagade.
Då det likväl hvarken kan vara förenadt med rättvisa, att den, som under krigets faror tjenslgjort i numret, vid krigets slut. skall emot sin önskan kunna skiljas derifrån, eller med statens fördel öfverenstämmande, att, i stället för en krigsvan och öfvad soldat, en alldeles oöfvad rekryt insättes i arméens leder, har Kommittén ansett sig böra göra underdånig framställning om en sådan förändring af ifrågavarande stadgande: att beväringsskyldig må under krig blott tills vidare insättas i ledigt nummer eller rote, så framt ej beväringskarl efter slutadt krig åslundar alt., på de i sednaste legokontrakt betingade vilkor, i numret qvarstå, i hvilket fall sådant ej må af rusteller rotehållare förvägras. 78 Vidkommande sluligen frågan om bildande af Invalidoch under stödskassor för beväringsmanskapet, har Kommitén, som ansett den i nu gällande beväringslag i så dant afseende intagna uppmaning lill rikets innebyggare böra fortfarande qvarstå, i öfrigt trott det vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, om till samma ändamål användes hälften af alla de böter, som till följd af beväringsförfattningarna komme att ådömas; och får fördenskull i underdånighet hemställa: att af alla de vitén och böter, som i beväringsförfattningarna äro stadgade, skall hälften tillfalla åklagaren och andra hälften afsättas till bildande af en Invalidoch Pensionsfond för dem af beväringsmanskapet, som under sin tjenstgöring erhållit sådan skada, att de derigenom blifvit i mer eller mindre mån oförmögne att sig med arbete försörja, samt för i krig aflidne be väringskarlars enkor och barn; dock utan att sådant för närva rande bör medföra någon rubbning af den beväringsmanskapet, genom gällande författningar, redan tillförsäkrade rätt till understöd från krigsmanshus-kassan eller amiralitets-krigsmans-kassan.
Då denna fråga förra gången här förevar, yrkade jag, att man icke skulle bestämma summan efter godtycke, utan på grund af verkliga förhållanden, samt att man derföre skulle till beräkningsgrund antaga medeltalet af 5 års inkomster. Ulsk. har nu jemväl upptagit 5 års inkomster, och visat, alt de utgöra 3,719,000 r:dr i medeltal om året., hvarjemte Ulsk. ytterligare upplyst ”att, enligt K. M:s förslag till tulltaxa, på hvilket förslag K. M:s beräkning af tullmedlen ock blifvit grundad, nedsältningarne i gällande afgifler skolat uppgå till 221,300 r:dr, då nedsältningarne deremot, enligt R. St:s beslut, utgöra endast 27,500 r:dr och att skillnaden mellan dessa belopp, 193,800 r:dr, lagd till den af K. M. beräknade tullinkomsten, lemnar en vida högre summa än den Ulsk. föreslagit. När man till medeltalssumman 3,719,000 r:dr lägger de ifrågavar:de 193,800 r:dr, uppkommer en totalsumma af 3,912,800 r:dr. Jag hemställer derföre vördsamt att R. o. Ad. icke mätte bestämma beräkningen af tullmedlen till högre belopp, än hvad ziffran utvisar, eller 3,900,000 r:dr. Hr Printzensköld, Carl: Jag instämmer så myckel heldre i det yrkande Hr von Hartmansdorff framställt, som Utsk. ej kunnat vederlägga riktigheten af de skäl, som föranledde äterremissen af denna fråga. Det är ingen konst, alt, lika med Utsk. uppställa ståtliga och granna kalkyler på papperet, men att få dem alt slå in, är en större konst, den jag icke tror att Utsk. besitter. Om Utsk., i stället alt beräkna huru mycket större tullinkomst, än den Utsk. förslagsvis antagit, skulle i medeltal hafva til 111 uti t
Majit begärda särskilda summor af tillsammans 7,440,632 Ridr, att användas: till banans fortsättning från Finjasjön, förbi och i närheten af sjön Salen, åt Nässjö och vidare öfver Tenhult till Jönköping 6,000,000 Ridr, samt lill jernvägsarbetena mellan Falköping och Jönköping 1,440,632 „ eller tillhopa 7,440,632 Ridr. Bih. lill R. St. Skrifvelse, N:o 22. Arbelena å omförmälda stambana, hvars hela längd, enligt den sålunda antagna sträckningen, komme att blifva 35,76 mil, hade sedermera så fortgått, att banan från Malmö kunnat öppnas ända till Elmhult inom Kronobergs län, 12,6 mil från nämnde stad; och kunde det motses, att sträckan mellan Elmhult och stationen Liatorp, 1,4 mil, blefve för allmänna trafiken tillgänglig före 1862 års slut (hvilket ock inträffat, då denna del af södra stambanaa öppnades redan den 1 December 1862). Från hanans norra ändpunkt vid Falköping hade arbetena å den 3| mil långa sträckan till Mullsjö station nått sin fullbordan, så att denna del af banan kunnat samtidigt med vestra stambanan för allmänna trafiken öppnas. Enär medel till fullbordande af linien mellan Mullsjö och Jönköping ännu icke blifvit anvisade, bade deremot denna linie endast delvis kunnat bearbetas.
Varder beslaget ogilladt, bote beslagaren fulla värdet af den i beslag tagne varan , som dessutom oskadd eller jemgod bör kostnadsfritt återställas. §• 7- Tilltal emot Handtverkare för alla i denna Art. omförmälde förseelser och försummelser anställes bos städernes Magistrater, hvilka, jemte parternes hörande, böra, i alla de fall, då om varans eller tillverkningens beskaffenhet frå. ga uppstår, inhemta vederbörande HandtverksSocietels utlåtande, innan beslut fattas. Artikeln. Om hvad för öfrigt i följe af denna färjattning bör iakttagas, och angående sättet att söka ändring i meddeldta Utslag. §. i. Oeconomieoch Politie-ärender J sorn rora Idkare samt Gesäller, Lärlingar och andra under 0 Förslagl 431 handlverkerierne lydande arbetareäfvensom alla mål, hvilka endast efter denna författning skola pröfvas, med det i 9 |. bestämda undantag, skola, i de fall då de icke efter här ofvan upptagne stadganden handläggas af Handtverks-Societeterne, tillhöra i första instantien, men eljest i andra, Magistraternes, och, > händelse af missnöje med deras beslut, Kongl. Majlis Befallningshafvandes åtgärd; åliggandes alla dessa Auctoriteter, att, i frågor så väl emellan Mästare samt deras Gesäller och Lärlingar, som emellan de förre och dem, som betingat arbete, lemna så skyndesam handräckning, att ordningen inom Handtverkerierne, till .så väl deras idkares , som allmänhetens fordel, varder behörigen handhafd. §. a. Tilltal för förbrytelser emot hvad i V Art. 6 §. stadgas, upptages vid den Domstol, vare sig i stad eller å Landet, inom hvars jurisdiction beslaget skett, eller den obehörige tillverkaren blifvit med arbetet ertajytad. §. 3.
Brahes yttrande får jag nämna, att jag icke åsyftat någon förebråelse emot Styrelsen för chronometer-expeditionen m. m. Tvärtom har jag anfört detta såsom bevis, huru litet hemligbetsväsendet gagnade, och endast klandrat, att man trott sig böra iakttaga det emot R. St., som nu vore mindre bekanta med dessa saker, än utländningén. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla den nu föredragna 4;de punkten. Ropades starka nej, blandade med ja. Då H. Ex. förklarade, det han funnit nej hafva öfverJ’östät ja, begärde Hr Dalman votering. Upplästes till justering och godkändes följande votertspropos:n: - 6o Den 6 November f. m. Den, sora bifaller 4;de punkten i StatsUtsk:s utlåt. N:o agi, voterar ja; den det ej vill, voterar nei; _ Vinner nej, bifaller R. o. Ad., på sätt K. M. föreslagit, ett extra anslag af i3g,ooo r:dr b:co för utredningsförrådens behof. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja —■ 28. Nej — 88. Frih. Rantzou, Joh. A Ib.: Uppå de grunder, som föranledde mig att afgifva min reservation mot R. o. Ad:s beslut uti i:sta och 2:dra pnnkterna af förevar, betänk., får jag jemväl reservera mig emot besluten uti 3:dje och 4tde punkterna. Jag är af samma åsigt, som StatsUtsk. yttrat, och förenar mig i öfrigt med hvad Hr Hjerta sednast anfört. 5:te punkten. Frih. Franc Sparre, Bengt Erland: Utsk. har i dess sednare betänk, icke heller velat tillägga de 5o,ooo r:dr, som utgjorde skillnaden emellan K. M:s propos. och hvad Utsk. i förra betänk, tillstyrkt.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., bifölls §:n med den förändring, att orden »särskildt för hvarje beskattuingsföremål, den stadsutskyld, som blifvit derpå satt», utbyttes emot orden »deu stadsutskyld, som i förhållande dertill blifvit bestämd.» §§ 79—84, samt §§ 85 och 86 enligt Utsk:ts förslag. Tillkännagåfvos vara antagna af MedSt:n och biföllos. S 87. Tillkätinagafs, att Preste-St:t bifallit gm, samt att Borgare-1 St:t antagit densamma med ett så lydande tillägg: »Öfver anmärkningar aug:de andra än af kommunen sammanskjutna medel, tillkommer magistraten pröfningsrätt.» Gr. Mörner: Syftemålet med Borgare-St:ts tillägg måste vara, att sådana stiftelser och kassor, som efter nu gällande föreskrifter stå under magistratens vård och tillsyn, skola så förblifva. Detta torde äfven vara i sin ordning, då man icke har rätt att i detta hänseende besluta förändring. Jag får således anhålla om bifall till ifrågav:de tillägg. Hr Hjärne: Då genom Borgare-St:ts prot.utdrag icke upp lyses, hvad Ståndet menat med de medel, som af magistraten förvaltas, har jag icke någon säker rättelse för mitt omdöme i detta afs:de; och jag tror således, att det är bäst att R. och Ad. icke antager en inbjudning på så obestämda grunder, utan anser att 132 Den 9 Oktober. Utskrts förslag är det riktiga, hvarföre jag anhåller om bifall till detsamma. Hr von Koch: Ehuru jag icke tänkt på saken förr än nu, tror jag'dock att det är försigtigast att antaga Borgare-St:s inbjudning. Om jag fattade innehållet deraf rätt, gick det derpå ut, att magistraten skulle få behålla pröfningsrätten i afs:de å utgifter från de kassor m. m., sora stå under dess vård. Jag förenar mig således med Gr. Mörner i anhållan om bifall till Borgare-S t:s inbjudning. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt H.
Plenum kl. 1 e. rn. Justerades 3 prot:s-utdrag för den 3 dennes, och prot:t för den 4 sisth December. Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts skrifvelse-förslag: N:o 5, ang:de åtskilliga af R. St:r vid innev:de riksdag beslutade förändringar i Tryckfrihets-Förordningen; N:o 6, i ani. af K. M:ts Nåd. Propos. ang:de en af Blekinge läns landsting gjord ansökning om inköp af en kronan tillhörig tomt i Karlskrona; och N:o 7, i ani. af K. M:ts Nåd. Propos. ang:de befrielse från rotering för hemmanet Fångåmon N:o 1 i Jemtlands län. Öppnades Hrr Bänkmäns lista vid val af två Elektorer efter N:o 314, Frih. Toll, fullm. Hr Björnstjerna, Oscar Magnus, och N:o 373, Frih. Skjöldebrand, Knut Erik; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:0 1648. Hr von Bahr, Robert Ulrik Henrik, med 18 röster; N:o 287. Frih. Rappe, Axel Ludvig, med 17 röster. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Stats-Utsk:t efter N:o 559, Hr PereswetofT-Morath, fullm. Gr. Piper, Charles Emil, samt en Suppleant i samma Ulsk. efter N:o 193, Hr Bäck i Finland, fullm. Frih. Leijonhufvud, Broder Abraham; och befanns hafva blifvit utsedd till Ledamot: N:0 262. Frih. Klinckowström, Rudolf Mauritz; Suppleant: N:o 1708. Hr von Walden, fullm. Hr Blomstedt, Carl Reinhold.
PresteStåndet, har blifvit anmärkt af Herr DomProsten Doctor "Wijkman: att Utskottet ej skall haft det billiga afseende som Utskottet bordt hafva å Bankens säkerhet i afseende på bevakningen i Concourser af fordringar emot Löspant, heldst Pantsedlarne i Banken på Silfver och Guld hafva ofta blott ett motto af vissa bokstäfver, eller ock äro diktade namn vid belåningen uppgifne då egaren vill vara okänd, och det således är omöjligt för Banken att veta om vid den eller den Concourssen Panten dithörer. Då enligt ConcoursLagen äfven Pantegare bora bevaka deras rätt i Concourser och det är ConcoursMassans rättighet att inlösa Pant som tilläfventyrs ej är belänt till mer än en fjerdedel eller half - LagUtikottett BetHitkandut. 1309 va värdet, samt tillgodonjuta öfverskottet; så skulle, om det blefve bekant att sådan Cessionantens Pant funnes i Banken, sorn icke blifvit bevakad, Panten kunna af Curatorer eller Creditorer, utan erläggande af pantsumman, återfordras, och Banken inledas i en Rättegång, för hvilken den bör vara frikallad; och som dylike händelser inträffat för. enskilde Pantegare samt Banken ej i detta fall eger annan rättighet än den enskilde; så har Herr DomProsten ansett nödigt att en Författning stadgades till tryggande af Bankens säkerhet och frihet att ej indragas i flerfalda Rättegångar.
Maj:t afgifna underdåniga rapport, ådagalagt, att ändamålet med reserv-staten borde egentligen vara, att å densamma bereda plats för officerare inom kapten-löjtnants och högre grader, äfvensom för under-officerare, och tillika föreslagit, att i reglementarisk väg borde stadgas såväl de grunder, enligt hvilka en öfverflyttning till denna stat fran den aktiva staten skulle vid viss ålder kunna ega runi, som äfven de vilkor, hvilka dervid skulle åtnjutas, har hvad Herr Departements-chefen sålunda framställt och föreslagit synts mig lemna Utskottet den bästa vägledning i afseende på hvad, som varit att till Rikets Ständer hemställa, på det å ena sidan det med reservstatens bildande åsyftade ändamål icke måtte förfelas, och å den andra den för närvarande visserligen icke i ringaste mån hotande, men dock icke för alla tider otänkbara möjligheten af väld, mannamån eller godtycke måtte afböjas. Mitt förslag har varit, att Rikets Ständer, jemte beviljande af ett årligt anslag af 16,666 20 Stats-Utskottets Utlåtande, N-o 86. R:dr 32 sk. Banko till bildande af en reserv-stat vid flottan, tillika skulle till Kongl. Majit aflåta underdånig skrifvelse, med begäran, att Kongl. Maj:t täcktes, innan reserv-staten träder i verkställighet, utfärda nådigt reglemente angående sättet och vilkoren flir officerares och under-officerares öfvergång å merherörde stat, hvarvid enahanda föreskrifter rörande alder och tjenstetid, som för närvarande äro gällande för rättighet till pension från amiralitets-krigsmans-kassan, borde tjena till efterrättelse”. af Herr Lagerhjelm P. Utaf Herr af Harmens: ”Den tilliikning, Kongl. Majit begärt i flottans befäl” för att militäriskt organisera båtsmanshället och den dertill anslagna beväring” förekommer i 2:dra punkten af detta betänkande, der Utskottet, på uppgifna skäl, icke funnit anledning tillstyrka bifall till den nådiga propositionen.
Till detta förslag lemnade R. o. Ad:n, uppå gjord propos., sitt bifall. Föredrogs ånyo och företogs punkvis till afgörande BankoUtsk:ts den 7 och 9 dennes på bordet lagde Mern. N:o 11, med förslag till ändringar i feinte artikeln af Banko-reglementet, om Bankens styrelse och några särskilda åt densamma gifna uppdrag. lista, 2:dra och 3:dje punkterna. Utsk:ts förslag biföllos. 4:de punkten. Frih. Klinckowström, Rudolf: Det vore intressant att af någon utaf Banko-Utsk:ts ledamöter få höra uppgifvas hvad meningen egentligen är med det föreslagna utbytet af ordet »byggnad» emot ordet »lägenhet.» Om derunder icke, som man säger, ligger en hund begralven, kan jag icke finna något skäl till ifrågav:de förändring. Frih. von Schwerin, Jules: Orsaken till den föreslagna redaktionsförändringen är den, att Utsk:t icke hade sig bekant, om någon särskild »byggnad» å Carlsborgs fästning fanns för Bankens räkning tillgänglig, men att deremot liera personer, som kände till förhållandet, upplyst, att en särskild »lägenhet» i en af kasematterna fanns för Bankens räkning inrättad. Frih. Klinckowström: Den af Frih. von Schwerin lemnade upplysning bestyrker min förmodan, att Banko-Utsk:t icke eger kännedom om förhållandet på stället, och vid sådant förhållande och då det torde vara af vigt att R. St:r erhålla kännedom om de åtgärder, som äro erforderliga för att, i händelse af behof, kunna bringa Bankens redbarheter i säkerhet, hemställer jag, om icke det vore skäl att till Utsk:t återremittera nu föredragna punkt. Hr Skogman, Carl Johan Alfred: Då 1864 års revisorer hafva upplyst, att det för Bankens redharheter afsedda förvaringsrum är befintligt på ett lämpligt ställe, och då någon större säkerhet icke torde kunna påräknas deraf, att en särskild byggnad för ändamålet uppfördes, kan jag icke finna någon betänklighet vid att bifalla förev:de punkt. Frih. Den 10 Februari. 545 Frih. Klinckowström:
mycket, i trots af all omsorg, genom Sedan blandar man torkad kli med Tallbarrsessens. Unga tallskott samjäsning, mögel etc. förstöres. Men ljusbrunt rostadt salt (på 1 kg kli 60 gr las i juni, skäras så små som möjligt äfven den, som måste härvidlag taga salt). Krukans botten beströs 3 cm och slås öfver med stark vinsprit, så hänsyn till sparsamhet, har utvägen högt härmed och sparrisen packas ned att denna står ungefär ett finger högt att inlägga och förvara både frukt och däri hvarftals med kliblandningen. Oföfver skotten. Massan förvaras i en grönsaker utan stor kostnad. Jag börvanpå hälles smält talg och krukan väl korkad flaska på svalt ställe, presjar med några ord om syltning i allförvaras på torrt, svalt ställe. sas ur om en månad och får sedan mänhet. På våra mormödrars tid känStenia. åter stå åtta dagar, hvarpå vätskan afdes blott ett sätt: att taga lika vikt hälles från bottensatsen och filtreras socker, koka detta med litet vatten till Syra. Man rensabladen som spenat, genom läskpapper. i en lagom hög sina olika grader, däri förvälla fruksmälter / kr \ Vacker och billig prydnad för somten, dagen därpå sila ifrån saften, koka gryta, som så aianingom kan upptaga marhattar. Emedan modet denna somupp och hälla den tillbaka öfver bären, 12 talrikar fulla med syra, alltefter som mar åter gynnar hattprydnader af hvilket förfarande upprepades minst det sjunker ihop. Under ständigt omskiftande och glänsande blommor ännu en gång I vår framåtskridande rörande bör syran koka, tills ingen saft och strån, kan man själf på följande tid — jag skulle vilja säga: ångans framsprutar längre, utan den endast sätt förfärdiga ett vackert garnityr. tidehvarf — tillämpas nya metoder, ångar. Massan fördelas på mindre burMan utväljer fina gräs, ekållon o. s. och bland dessa främst den s. k. ångkar (beräknadt till en middag hvar), klämmes ned rätt hårdt, och litet fett v. oeh bronserar dessa i olika, men syltningen (se under Krusbärssallat och likväl harmonierande färger. Därpå Körsbär).