Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 98. i\:0 Af Sven Rosenberg från Christianstads län, att alla stadganden am dödsstraff måtte under viss tid icke tillämpas. Då blott tvänne år förflutit sedan Rikets Ständer fattade sitt beslut om dödsstraffets bibehållande i Svenska strafflagen, kunde det måhända synas icke blott lättsinnigt, utan rentaf trotsigt att nu åter väcka samma fråga till lifs igen. Rätta förhållandet är, efter mitt förmenande, att, ehuru frågan genom tre Stånds beslut och Kongl. Maj:ts sanktion blifvit de jure afgjord, så befinner hon sig dock de facto vid lif och skall fortfarande lefva och ventileras till dess en bättre åsigt, än den, som fordrar öga för öga, tand för tand, hunnit göra sig gällande. Jag är nemligen så djerf i mina suppositioner, att jag antager, det ingen, som röstat för dödsstraffets bibehållande, gjort det af öfvertygelse om dess öfverensstämmelse med Kristi milda och evangeliska lära, utan att, likasom Moses för menniskohjertats hårdhets skull tillstadde mannen rättighet att gifva hustrun skiljobref, så har man ansett nödigt att för menniskohjertats ondskas skull och till förekommande af allt för många mord bibehålla en straffart, som med sin afskräckande gräslighet skulle vara ett mensklighetens skyddsvärn mot det tygellösa våldet. Det kan dock sättas i fråga om man icke härvidlag tillerkänt inbillningen större trovärdighet än erfarenheten. Vi torde väl minnas något hvar, hvilken framstående rol inbillningen spelade vid behandlingen af frågorna om spöstraffets afskaffande, om landsförvisningsstraffets upphäfvande, om sockenbandets lösande, m. fl. Mången hederlig, förståndig man såg i dessa lagförändringar portarnes öppnande på vid gafvel för ondskans, den religiösa villfarelsens och sjelfsvåldets ohejdade framtågande, till ett älskadt fäderneslands olycka och undergång. De mildare åsigterna segrade dock. Förslagen blefvo lagar, det ena efter det andra och de befarade följderna läto sig icke afhöra.
Om en fattig yngling kommer 5© mils väg till Academien i slutet af September, så synes det mig, sorn det för honom vore mycket förmånligare att, i händelse hans villkor det medgåfv.e, få där förblifva med e»s, än att i början af December, Ater begifva sig derifrån. Här har vidare af den adle Friherren? blifvit sagdt, att Föreläsningar öfver Grund-' lagarne redan hållas vid Upsala Universitet af Professoren i Historien; det är sant, men utom det att de föreläsningar, som hållas i Upsala, icke böras i Lund, där också ett Universitet finnes , så äro de nu omnämde föreläsningar endast en följd af Ridd, o. Ad,. Den 20 Nqveruber f, m. dea nu varande Ilistoriarum Professorens egen goda vilja; ingen makt i Sverige finnes , sorn ålagt honom att hålla deni, och han lian således afbryta dem, når han behagar. Emot Herr Hjertås anförande om öfverklågad underhaltighet i kunskaper hos ynglingar, sorn från Uuiversitelerna utgått, har Herr Friherren uppställt en efter Herr Friherrens förmenande likaledes öfverklagad öfverdrift i stränghet vid Academiska examina. Jag är sanningen skyldig den bekännelse, att jag aldrig hört en sådan klagan. Anledningarne dertill måtte också vara inträffade antingen mycket längesedan, eller mycket nyligen, Den tiden jag studerade, och äfven förhördes vid Nordens äldsta Lärosäte, voro examina visst icke för stränga. Jag har genomgått nog af examina för att veta, hvad en examen är värd, måhända har en examinerad sjelf ofta förvånat sig öfver det videtur lian erhållit.
afton, Men finns släckt, stilld, bräckt, och torkad och vissnad, om morgon: Alltså mennisko-lif, som en rök, försvinner i vädret. Solen bergas, och hvar dag vanskar hon ljuset i mörker, Men kommer upp och mornar igen, hvar morgon, å skiftes: Mennisko-lif icke så; när det engång skrider undan, Kommer det aldrig igen, men blir i det eviga mörka. Hvad blifver all vår lust, när kropp och själ äro skilda, Ögat har intet ljus, och örat har intet som höres? Ack! att ock ingen dröm är uti den eviga sömnen! Detta betänk, och lef, så länge du lefver i verlden. Mig följ! träd mig bi, till lust och fröjdiga dagar! Fröja skall vara dig huld, min allsom-käraste syster; Fröja, hvars öfvervälde beherrskar jorden och hafvet, Himmel och all’ element: bland gudar och alla gudinnor Äldst och den ädlast’ hon är; allt lefvandes moder och amma. Hon skall blifva din alldaga gäst, ditt ljufliga bi-vist; Lekar och löje derhos, med skämt och all’ artiga pussar, Samt sjelfs-viljande, blinde, gull-vingade, nakote, snälle, Lille, med pilar och bloss och båga beväpnade skytten. Gör dig allsintet qval; var alltid lustig och sorgfri: Akt’ icke fåfängt ros, eller last, för skam eller ära; Ära, så väl som skam, äro vind och namn utan ingäld. Gör, hvad dig rinner i hug: ty dig, och din-lika funkar27, Skrifven är ingen lag; för larver löpa små gossar. Spindelen i sitt garn bestrickar de spinkota myggor; Getingar snorra sig ut, och slippa de brummande brömsar. Sådan är allmänna lag: de fattige fastna, besnärjas; Stolte och store ej så; de trotsige drottar gå fria. Nu, min Hercule, kom! utan högre betänkande, följ mig! Vägen är jemn ock bred, bland rosor och ljufliga liljor, Makliga rinner han hän, genom ängar och fuktiga dälder,
Direktionens förslag om lånens afskrifning, finner Utskottet sig böra vördsamt tillstyrka, att förenämnda (vänne lån till deras återstående belopp, R:dr 3,741: 50 öre, få ur räkenskaperna a floras. Stockholm den 1 December 1862. X.o il Ank. till Exp.-Ulsk. den l llcc. 1862, kl. 3 e. m. Utlåtande, i anledning af förre Vaktmästaren J. Johanssons ansökning om understöd från Bankens pensions-stat. Sedan Vaktmästaren i Banken Johan Johansson, jemte anmälan att han, i följd af iråkadt sjukdomstillstånd, ansell sig böra utbyta den mera ansträngande Ijenstgöringen i Banken mot befallning utom densamma, hos Bankens Under-styrelse anhållit om afsked från innehalvande vaklmästaretjenst, under förhoppning alt vid afskedstagandet komma i åtnjutande af någon efter tjensteliden i Banken och hans derunder ådagalagda förhållande lämpad pension, samt Under-styrelsen den 1 näsllidne Februari beviljat Johansson det sökta afskedet, men, beträffande Johanssons begäran om pension, förmält sig ej böra dermed laga någon omedelbar befattning. Så har Johansson, uti en till Banko-fullmägtige ingifven skrift, på anförde skäl och under åberopande af ett utaf Medicine Doktor C. O. Ekecrantz under vanlig edlig förpligtelse den 31 näslförutgångna Januari utfärdadt betyg, innehållande, ” att Johansson, som lider af kronisk bronkialkatarr och ledgångsrheumatism, derigenom ej utan fara 8 Banko-Utskottets Utlåtande N:o 6. för ytterligare försämring af ofvannämnda sjukdomstillstånd kan fortfara med den mera ansträngande tjenstgöring, som lär vara förenad med den tjenstebefattning, hvilken han för närvarande i Rikets Ständers Rank innehar1', begärt att Fullmägtige, med ledning af stadgandet i Ranko-reglementets 58 § mom. 2, ville tillerkänna honom någon del af hans i Ranken förut innehafvande lön såsom pension under hans öfriga lifstid.
Bibeltrycks-tunnan måtte användas till dess ursprungliga ändamål, vidtaga någon åtgärd. Men då en Lärobok för allmänna folkundervisningen synes Utskottet vara af behofvet påkallad, helst, ehuru flere läroböcker i nästan alla grenar af undervisningen utkommit i Riket, det dock icke finnes någon, som är lämpad efter de af Utskottet tillstyrkte allmänna Folkskolornes behof; så får Utskottet, då det fattigare folket ej bör lemnäs utan tillfälle att sjelf in hemta den kunskap, som af en dylik lärobok kan vinnas, vördsamt föreslå Rikets Ständer att fästa Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet vid behofvet af en sådan lärobok, som Utskottet omnämnt, och tillika anhålla i underdånighet, att den del af Bibeltryckstunnan, för hvilken nu inköpas böcker åt Rikets Läroverk, måtte till större eller mindre del användas till tryckning af en för allmänna folkundervisningen lämpad lärobok. Stockholm den 16 Juni 1840. Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande j IV.-o SS. 5 N:o 55. Ankom till Exp. Utsk. den 18 Juni, kl. 9 f. m. Betänkande j i anledning af väckt motion om förbud för enskilde lotter i-företag och försäljning af lotter för utländska lotteriers räkning. Uti en hos Höglofl.
Alla dessa mina yttrade meningar åsidosatta, tager jag mig slutligen friheten fråga, om man på goda grunder kan begära folkombudets deltagande för minister-cassan, på grund af den förflutna lidens förvaltning. Jag frågar om folket, då det tror sig till sina diplomatiska agenter utbetala ett angifvet lönebelopp, vid upptäckten att desse diplomatiske tjenstemän ej tillgodonjuta detta lönebelopp, har skäl att finna sig belåtet med ett så beskaffadt handlingssätt från styrelsemaktens sida. Om folkombudet finner ett lill bestämdt föremål beviljadt anslag derjemte användas lill gäldafbetalningar på för R. St. okända skuldbelopp, så föreställer jag mig att anspråken å folkombudens frikostighet icke böra blifva särdeles stegrade, och att någon afkortning på domslutet i afseende å det nedsatta anslagets sammanhang med Sveriges ära och anseende komme att äga rum. Jag röstar för bifall till Utskrs betänkande. Gr. Frölich, David: Jag tager mig friheten erinra Den 10 A u g usti f. m. 229 R. o. Ad. och isynnerhet de talare, sora börjat denna discussion och således hafva velat argumentera mot StatsUtskts nu förnyade utlåt, i 6:te punkten, hvilket utlåt, bibehåller anslaget till minister-staten i likhet med utlät. N:o 4°i huru det går, niir man i argumentation öfverskrider det verkliga föremålet. Det kan icke hafva undfallit någon, att StatsIltsk. hvarken i sitt första eller sitt sednare betänk, haft för afsigt att förminska anslaget lill minister-staten. Det står tydligen, sidan 7, i Stat»Utsk:s utlåt. J\T:o 4° uppföidt. Då man afdrager summan 240,000 från 390,000, så ser man väl alt det är fråga om minskning af i5o,ooo r:dr, men ministrarnes aflöning är uppförd till 221,000 r:dr, — följaktligen allt hvad som varit icke blott vid detta utan ett föregtde tillfälle yttradt om nödvändigheten att hafva ministrar i stället för charge's d’affaires, har varit utom ämnet.
Lägger man härtill, att utsökningsmålen ifrån 28,924 år 1855, stigit till 61,297, 1863, kan man val svårligen af dessa förhållanden draga någon annan slutsats, än att Utsk:ts förslag omfatta, icke blott ett jordbruks-, utan ett statsintresse. Jag respekterar högt de filantropiska skäl, som blifvit anförda mot införandet af en tull på s. k. lelnadsförnödenheter, ehuruväl der ligger något oegentligt i uttrycket, ty vi hafva beskattningsföremål, som med lika skäl kunna hänföras till denna klass som en tull på landtmannavaror; men samhällets gagn, om det påkallar en sådan tull, går framför allt, och jag tror mig i det föregående hafva ådagalagt, att de betänkligheter, man, i arbetarens intresse, uttalat mot sådane tullar, ligga på ytan och icke på djupet. En omständighet torde jemväl få tagas i betraktande och denna är: att Staten har stora utgifter att bestrida för sådane föremål, som hufvudsakligen komma de arbetande klasserna till godo; såsom sjukvård, undsättningar under missväxtår och framför allt för fullkomnandet af sitt folkskoleväsende och för folkbildningen i allmänhet. Det är då icke obilligt att dessa klasser härtill något bidraga genom indirekt konsumtionsalgift, som visserligen i någon mån kan medföra en prisförhöjning, 404 Den 21 April e. m. sä länge landet icke kan fylla sina egna behof; men som upphör i samma stund jordbrukets produkter icke finna afsättning inom landet, utan måste uppsöka densamma på verldsmarknaden, ty det är då dess pris som äfven bestämmer varuvärdet inom landet. England har bibehållit en tull på spanmål, som inbringar statskassan omkring 800,000 pd sterb, motsvarande 13 ä 14 millioner rdr rmt årligen. I Frankrike infördes, i den graderade skalans ställe, som förut hade gällt, 1861 å hvete en tull af 50 centimer pr hectoliter, hvartill kommer, om jag ej misstager mig, en surtax af ^-.delar.
Kt bi al u l la ig sik ast S nandel l a d 25, s lssons n n i g af sof f - o. st o l - Birger Jarlsgatan 13, I tr. A. Pri erhål slag, Må a l d i hvit och sits gul arne k p a p r ad 10: 50 50. kr. Träsnidarejärn. Största sortiment. Illustrationer och prisDrottninggatan 29 A.: ikstel. Allm. (Försäljn -. mag. 27 Beridarebansg. P. sänd A a U s G p. singborg. koleller Pigment Kons tr t yck. närligt utförda porträtt, Hel Tandl OBS. Tandläkare Drot Mot I Öst tn ä i G n kare ta e gg. gni a rmal ra n n gs ti 74. tid G. m för 10- st W — o WIB0NI, hål rg 1. 2, W lb Ri arhet I. 6 i k — d st fond. e 7 l. 2764. på våra nyheter i svart, hvitt eller kulört från 55 öre till 15 kr. pr meter. Specialitet: samt till blusar och foder. De utvalda sidentygerna sändas till Sverige endast ditill hemmet. Hon luvel, SON stor, » I. Eagelbrektsgatan (C) 5 för E&gt; Mitander. Tandl. Carl Rosanders — 15 Stureplan 15. — Tandläkare endast tre kronor + Peruker, Benor, Flätor, Länfranko Tranås. éläfuUaÅau tens 1 JContor: Slussplan 63A. (Ränt mästarehuset) fabrikanarsenikfri. Jönköping, lifränte-, kapitalOBS.! genast börjande Att bolagets vinst tillfaller de försäkrade antingen i form af höjda pensioner eller nedsatta försäkringsafgifter. StrÖmsborg, Norrköping. TidaJtolrns Bruks Aktiebolag, Tidaholm. Specialité: — dessa samtliga äro uppträdda som brödkakor på ett spett. Vid orden » So nimm ibn hin!
Delande Expeditions-Utskottets, i anledning af merberörde gåfva, uttalade åsigt, får Stats-Utskottet, jemte anmälandet af den rikhaltiga förökning det i Rikets Ständers arkiv befintliga bokförråd genom denna gåfva erhållit, tillstyrka, att Fullmäktige i Riksgälds-konloret måtte få sig uppdraget, att, utaf de Riks-stånds Protokoller och bihang, hvaraf, på sätt i ofvan åberopade beslut föreskrefs, mer än Tio kompletta exemplar finnas i Riksgälds-kontorets förvar, låta till Köpenhamn, för Danska riksdagens räkning, öfversända ett omsorgsfullt inbundet exemplar, samt att dervid, å Rikets Ständers vägnar, uttrycka Svenska representationens erkänsla för det tillfälle, som genom det erhållna riksdagstrycket blifvit beredt för denna representations medlemmar att vinna fullständig kännedom om förhandlingarne hos Danska folkets ombud. Stockholm den 5 Mars 1858. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOII. Stats-Utskottets Memorial M 298. Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Mars 1858, kl. 6 e. ni. Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om löne-vilkoren för Riksgälds-konlorets tjenstemanna-personal.
FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Red akti onssekr. : J. Nordling. Hofboktr. ll:te år g. Utgifningstid: hvarje fredag. Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » Lösnummerpris 15 öre 25 Öre för hvarje päbörjadt tiotal stafv. (lösnrr endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 Öre pr nonp.-rad. Elisabeth Wachtmeister, född von Platen. (Statsfru h o s H. E n af de svenska kvinnor, som under en lång följd af år stått vårt konungahus nära och, så väl genom bördens och rikedomens företräden som ännu långt mera genom sina personliga egenskaper, intagit en framskjuten plats inom vår aristokrati, är grefvinnan Elisabeth Wachtmeister, född von Plåten. Både på fädernet och mödernet härstammande från stormän i ordets sannaste bemärkelse, uppfostrades hon redan från sina tidigaste år enligt de grundsatser, som funnit ett uttryck i den gamla sentensen: Noblesse oblige. Hennes farfader var Baltzar Bogislaus von Plåten, den genialiske skaparen af Göta kanal och anläggaren af Motala mekaniska verkstad, en af de. s. k. Så- som nära förbunden med Georg Adlersparre, intog han en ledande ställning i tidens politiska lif och spelade en icke oviktig rol vid Christian Augusts val till tronföljare. Efter dennes plötsliga död blef han hos den nyvalde kronprinsen Carl Johan en kraftig förespråkare för föreningen mellan Sverige och Norge och utnämndes några år efter unionens genomförande till riksståthållare i Norge. Han slutade emellertid icke långt därefter sitt verksamma lif i Kristiania och norsk jord medföljde hans kista till den grafplats han själf valt åt sig i närheten af Motala, tätt invid själf va kanalbanken. Sonen till denne märkesman, Baltzar Julius Ernst von Plåten, blef fader till den kvinna, hvars sympatiska drag här mota oss. Icke mindre än tre särskilda gånger intog han som sjö- och utrikesminister plats vid konungens rådsbord under Oscar Lstes, Carl XV:des och Oscar ILdres regeringar.
Det äro sådana betraktelser, som ingifvit mig dristigheten att nu återkalla uppmärksamheten till ett förslag, som, för några riksdagar sedan framlagdt af en högt aktad ledamot af detta Högvördiga Stånd, då icke lyckades vinna det afseende, som samma förslag enligt mitt förmenande väl förtjent. Numera aflidne Prosten m. m. C. G. Berlin föreslog nemligen vid riksdagen år 1856, att Rikets Ständer skulle i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. May.t i nåder utfärda en förordning, enligt hvilken innehafvare af civile, militäre och ecklesiastike boställen och löningsjordar tillerkändes ersättning för de kostnader, som kunde nedläggas på grunddikning — s. k. drainering — af sådana löningsjordar, hvilken ersättning, fördelad på vissa år, skulle vid jordens frånträdande betalas af efterträdaren, dock under förbehåll af tillsyn och kontroll, att företaget vore planmessigt uppgjordl och ändamålsenligt verkstäldt. Förslaget, på ett öfvertygande sätt motiveradt och understödt, efter hvad protokollen utvisa, åtminstone utaf en ännu varande, ej mindre ansedd Ståndsledamot, Kontraktsprosten och Kommendören m. m. E. M. Tegnér, synes likväl icke hafva ledt till något hufvudsakligt resultat, hvilket i min tanke är Motioner i Preste-Ståndet 4865. 199 att beklaga. Af hvad vigt och välgörande inverkan den så kallade draineringen, dikning i förening med nedläggande af tegelrör, är för åkerjordens förbättring och för uppbringande af dess afkastning, behöfver på en tid med så utbredda och vidsträckta insigter i landtbruket och med så enstämmiga erfarenheter, som dem vår tid ega, såsom varande allmänt erkändt, med inga skäl styrkas. Och att till boställen anslagne jordlägenheter skola, till förlust för såväl deras innehafvare som hela landet, snart nog nära ensamme vara och förblifva i saknad af detta förbättringsmedel — derför torde inga giltiga skäl kunna anföras.
Enär för Masugnar bevillning erlägges efter enahanda grund, sorn för jordegendom å landet, hvaraf grundränta jemväl utgår, och den föreslagne befrielsen från bevillning, vid sådant förhållande, skulle rubba den enhet i beskattningen å jordoch hergverks-egendomar, som hittills varit afsedd Bevillnings-Utskottets Betänkande} JV.-o 11. finnér Utskottet, för sin del, destomindre skäl att understödja motionärens framställning, som, enligt föreskrifterne i 76 och 77 §§, värdet å Masugnar, som bestämmes efter afkomsten, kan, då de med mindre fördel, eller ingen del af året blifvit begagnade, i nion deraf nedsättas, eller inskränkas endast till uppskattning af hus och byggnader; hvadan Utskottet afstyrker bifall till Anders Janssons ifrågavarande motion. Inom Hederv. Bonde-Ståndet bar Petter Haraldsson från Elfsborgs Län, med hvilken Johan Fredric Dahlöf från samma Län, jemte flere af Ståndets Ledamöter instämt, föreslagit, att bevillning efter 27 § icke må åläggas andre Gerningsmän eller Handtverkare, än sådane, som äro i vederbörlig ordning dertill antagne. Ehuru skattbeslämmelsen för Gerningsmän eller Socknehandtverkare på landet icke rättsenligt kunnat eller bordt tillämpas för andre, än med behörigt tillstånd försedde Handtverkare, har likväl, då en olika tydning i sådant hänseende flerestädes skall hafva egt rum, Utskottet ansett sig böra föreslå den förändring i redactionen, att, näst efter ordet ”landet”, må tilläggas orden "i behörig ordning antagne”, på sätt Utskottets förslag i 27 § utvisar.
S. D. Vid förnyad föredragning lades till handlingarne Lag-Utskottets Utlåtande N:o 180, i anledning af återremisser utaf åtskillige Irån Utskottet afgifne Betänkande!]. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande N:o 465, i anledning af Herr Kjellbergs motion, angående anslag till upptnuddring af inloppet till Götheborgs revier, m. m. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeen. S. D. f. m. Remitterades till Stats-Utskottet en denna dag af Friherre Boye, Fredric, väckt motion om pension för aflidne Seoreteraren i Kongl. Landtbruks-Acaderaien Pehr Adolf Granbergs efterlemnade enka, jemte de, i anledning deraf afgifna yttranden. Från Högvörd. Preste-Ståndet. S. D. f. m. Fortsätter föredragningen af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens ytterligare Betänkande N:o 31, angående lagstiftningen om fattigvården i Riket, hvarvid äfven i betraktande togs Hedervärda Bonde-SLä 11 dets i Protocolls utdrag af den 10 dennes meddelade inbjudning, att dess beslut biträda i afseende å förenämnde Betänkande. 10 § gillades med följande förändringar: l:o alt de å första raden förekommande orden: "hemmansbrukare, arrendatorer” utgå. 2: > att den mening, som å 3:lje och 4:de raden förekommer ”eller det till brukning eller arrende upplåtna hemmanets egare eller innehafvare’' också utgår, älvensom 3:o att sista period af § ”dock med rättighet fått vidkännas” uteslutes, och var således i denna del Hedervärda Bonde-Ståndets inbjudning antagen. Beslöt Ståndet att i detta förslag skulle ingå en ny § till hvars Usta mom. antogs den af Hedervärda Bonde-Ståndet äfvenledes beslutade, nemligen: l:ta mom.
Vidare biföllos de föreslagne Stadganden: att, då Actier hemfalla genom försummad inbetalning, det må tillåtas Götha CjnalBolag , att inom 3:ne månader derefter de samma öfverlåta till andra Personer , som de återstående inbetalningarna fullgöra, men ätt, ef efrer - Den 2 g Juli. 457 ter dessa 3:ne månaders förlopp, de odisponerade actiérna böra hein-bjudas Riksens Ständers Bank, mot irbetalning af den icke erlagda del af Actie-Capitalet, pä samma sätt, sorn tor öfriga Actie ägare är föreskrifvet: samt att de till Utskotten afgifne Calculer och Kostnads-Förslag skola, behörigen underskrifne och påtecknade, till Banken afleinnas , för att tjena till framtida upplysning och rättelse. io:o Det af Herr Commerce-Rådet Santesson projecterade tillägg , att det nu lofvade Bidraget skulle, äfven efter nämde tid, fortsättas till det belopp, kommande Riksens Ständer då pröfva nödigt för Canalens fullbordan i förening med Bolagets bestånd , - blef af Hedervärda Bonde-Ståudet. afslaget. Om hvad således stadgadt blifvit, skulle de öfriga Respectiva Stånden meddelas vördsam och vänlig underrättelse. Ut supra. Ex: Protocollo Olof Werlin. S. D. Det af Bevillnings - Utskottet den 23 Innevarande månad afgifne och den 27 påföljde uppläste Betänkande, angående BränvinsBrännings och Cornsurntions-afgifternas utgörande från och med nästkommande år 1816 intill nästa Riksdag, föredrogs åter, och blef, i sammanhang dermed, ånyo företaget Vallöf!. BorgareStåndets på bordet för 45* Deri 3 9 Juli. för den 27 i denna månad, angående Städernas rättighet till Bränvins-iillverknipg.