Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru StatsUlsk:s tillstyrkande af ytterligare gralificationer till tjenstemännen viel f. d. Gen. Assistance-cont. på visst sätt står i strid med föregående Ständers beslut, vill jag ej motsätta mig Utsk:s förslag, emedan det synes af billigheten påkalladt; men då jag af reservationerna inhemtat, att sökanderna begärt ätt få räkna tur med Itiksg.oout:s tjenstemän och förmenat sig dertill äga laglig rätt, utan att Utsk. härom afgifvit något yttrande, anhåller jag om nterremiss af betänk., med begäran, att Utsk. måtte bestämdt yttra sig öfver denna fråga, så att R. St. må veta, huruvida detta anspråk pä befordringstur inom ett annat embetsverk äger någon grund och således blifva i tillfälle att bedöma, om den af Utsk. föreslagna ynnestbevisningen kan bifallas, utan att emot sökanderna begå en orättvisa i annat hänseende. StatsUtskrs utlåt. JVro 179 återremitterades. Vid förnyad föredragning af BancoUtskrs d. 7 dennes f. m. på bordet lagda betänk. JN':o i5, angrde en af Hr Frih. Rantzou framställd och till Utskrs handläggning öfverlemnad motion, att enskilda actieägare måtte inbjudas till deltagande i R. Strs Bank och dess rörelse, blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet. Ånyo föredrogs Lagoch Oecon.Utskms d. 7 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. Nro 8, i anledn. af åtskilliga föreslagna förändringar i gällande författningar om personers af arbetsclassen förpassande rn. m. Gr. Cronhjelm, Otto Aug.:
Hvad det pinade mig! Jag var lika förargad på dig som på Erik, och jag vet hvad jag tänkte: Dur och moll DUR OCH MOLL. SKIZZER OCH BERÄTTELSER AF RUST ROEST. VISBY, GOTLANDS ALLEHANDAS TRYCKERI, INNEHÅLL. En liten historia utan namn Sid. 1. Ensam » 27. Ellys första bal » 53. En roman » 91. Cendrillon » 121. I direktion för nytta och nöje » 137. Onödiga bekymmer » 167. En skuldsedel » 209. Ett besök » 225. I skuggan » 269. Indiansommar » 293. EN LITEN HISTORIA UTAN NAMN. Jag hade gjort det bekvämt åt mig i det ena kupéhörnet. Min betjänt höll på att lägga upp mina reseffekter, nattsäcken och plaiden, kofferten hade han naturligtvis polletterat. Jag hade för öfrigt icke just så särdeles mycket med mig, jag skulle nämligen endast bli borta en vecka, göra ett besök hos min svärmor, som är bosatt i Bruxelles, och själfva resan mellan Paris och Bruxelles är ju icke lång. Före mig i kupén sutto redan ett par resenärer, en herre och en dam, man och hustru, tänkte jag först, eller kanske bror och syster, fast nej, det fans ej det ringaste syskontycke dem emellan. Han var mörk, hon mycket blond. De hade samtalat, när jag kom in, men samtalet tycktes ha afstannat, åtminstone hörde jag dem ej yttra ett ord; larmet på perrongen var också alldeles döfvande, så här strax före tågets afgång. — Nej, se madame de Brachet, utbrast i detsamma en välbekant röst utanför mitt kupéfönster. Det var min väninna, madame Gray, som hade följt en bekant ner, och som nu fick sikte på mig, där jag stod i fönstret och gaf Baptiste en sista förhållningsorder. — Goddag, goddag, utbrast jag — det var roligt att jag fick tillfälle att taga afsked af er. Min resa blef så hastigt bestämd, att jag icke hann komma upp och säga adjö; nå, jag blir inte häller länge borta.
Och som bevis på hennes mångsidighet kan nämnas, att hon i madame Sans Géne ' s titelroll firat en verklig triumf, icke uteslutande bygd på pojkaktig uppsluppenhet, utan än mer på en nobel och hjärtevarm känsla. Hennes verksamhet i Helsingfors har endast afbrutits af två studieresor, den första till Danmark och Tyskland i september 1895, den andra till Paris, där hon sedan sommarens början vistats och ännu vistas. Man hade hoppats att denna hösttermin få se henne uppträda i gästroller i Stockholm, men troligen stannar fröken Holmlund i Paris till dess engagementet i Helsingfors å nyo i januari tager sin början. Likvisst tro vi oss icke alldeles böra öfvergifva hoppet att till den svenska konsten få återbörda denna unga konstnärinna, hvars bana innebär så rika löften. Hjalmar Cassel. - " • ^nglasiämmor. T den helga julenatten • sväfva öfver land och vatten änglar, sjungande i kör om det ljus som aldrig dör. Liksom förr i Betlehem fromma hjärtan höra dem, fromma själar, som försaka hvilans lugn i pliktens vaka. Du, som tror dig glömd, allena, lyssna till de stämmor rena, lyfta blicken opp mot skyn. ' O, då öppnas andens syn, in i himlens glans du ser. Fall på dina knän då ner, lär dig utan klagan lida, lär dig hoppas och för bida. Du som i förmäten yra tror dig världar kunna styra, tror materien vara allt, känn din dårskaps rätta halt, bed i julenatt en bön, lyss till änglasången skön, lyss till orden evigt sanna, närande som öknens manna. Du som mödans väg ses vandra, glömmande dig själf för andra, som i lifvets heta strid gifver lindring, tröst och frid, du med himlen i ditt bröst, höj i julenatt din röst, lik en ängels stämma klingar glädjebudet som du bringar.
Erfarenheten hade emellertid ådagalagt, att skicklige öfningslärare vid flera af ifrågavarande läroverk icke kunnat erhållas mot de sålunda bestämda arfvodena, lill förhöjning hvari, sä att de ej allt för mycket understege dem, som lör öfningslärare vid de fullständiga läroverken äro fastställda, giltiga skäl lörefunnes, då öfningslärarnes tid och skicklighet i båda dessa slag af skolor nästan lika lages i anspråk. — Någon minskning i de belopp, som för öfningslärare vid de lägre Élementar-läroverken blifvit ställda till E. K. Maj:(s disposition, syntes ändock ej kunna ske, dels emedan någon förhöjning i arfvodena för öfningslärare äfven vid dem visat sig nödig, om kompetente och skicklige lärare skulle erhållas, och dels med afseende på behofvet af arfvoden åt dylika lärare vid de nva ' Elemenlar-läroverk, som möjligen under nästinstundande slatsregleringsperiod komme att träda i verksamhet. På grund häraf har E. K. Majit läckts föreslå Rikets Ständer, alt lön för ytterligare en Kollega vid hvarldera af de å real-linien fullständiga läroverken måtte ä stat uppföras med 1,000 R:dr eller, under förutsättning att Norrköpings läroverk komrne alt uppföras bland de högre fullständiga läroverken, tillsammans 6,000 R:dr; — att till arfvoden för lärare i gymnastik, i musik och sång samt i teckning vid dessa läroverk måtte anvisas 400 R:dr för hvarje lärare, alt höjas efter 5 års väl vitsordad tjenstgöring till 600 R:dr och efter ytterligare 5 års sådan tjenstgöring till 800 R:dr; hvartill för närvarande, under ofvannämnda förutsättning i afseende på Norrköpings läroverk, erfordrades ett belopp af 7,200 R:dr; — samt att de vid sistlidna riksdag lill arfvoden åt gymnastik-lärare vid de lägre
I den mån länen genom förnyade regleringar af läkarevården sönderfalla uti en mängd mindre läkaredistrikter och den inom hvarje län anställda läkarepersonalen, till nytta och beqvämlighet för allmänheten ökas, i samma mån inträder äfven inom denna administrationsgreu behofvet af det helas sammanhållande till enhet och ordning. Endast under tiden sedan sistföi flutna riksmöte hafva 20 nya provincial-läkaretjenster jemte åtskilliga nya distrikts-läkareplatser tillkommit, 15 å 16 nya apothek blifvit anlagda eller äro under anläggning och Kongl. Majt har till detta riksmöte gjort nådig ,vt Propo - Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. Proposition om ansia" till löner åt nya såväl provincialläkare som länsdjurläkare-beställningar. Om än Kongl. Maj:ts Befallningshafvande hvar inom sitt län, framgent likasom hitintills, böra utöfva högsta inseendet öfver de till denna, såväl som till andra administrationsgrenar hörande tjenstemannabestyr inom länet, anser jag att det för dessa embetsmyndigheter vore af högsta vigt och till stor lättnad i denna del af deras magtpäliggande värf, om de till biträde dervid, för rådplägningar om åtgärder, som böra vidtagas rörande länets helsovårds-angelägenheter och för kontroll öfver sättet huru de verkställas, egde att tillgå en med afseende derpå specielt anställd tjensteman, hvilken genom ådagalagda högre kunskaper och under föregående tjenstgöring förvärfvad erfarenhet samt visadt nit och skicklighet, till sådan tjenst blifvit befordrad.
Jag skulle tro, att den värde talaren torde finna de upplysningar jag nu lemnat nöjaktige, men skulle Ridderskapet och Adeln bifalla återremiss, hemställer jag, om icke Herr Grefven och LandtMarskalken ville fråga Ridderskapet och Adeln, huruvida icke Ståndet ville tillåta, att den special-räkning Herr Hjerta fordrar, kunde slippa tryckas, och räkningen endast bitskickas. Tryckningen ökar kostnaden, och hinner ej utan mycken tidsutdrägt fulländas. Herr Hjerta: Jag får först nämna, att det icke är min afsigt, att en specifik tryckning skulle verkställas med utdrag ur StatsContorets böcker; jag har blott trott mig kunna begära, alt få afskiljda de summor, hvilkas disposition skett i följd af Rikets Ständers beslut, som jag anser böra bestämt uppgifvas, och de, hvilka hafva sammanhang med uppbörden. Jag vet också, att uppbördskostnaden ibland måste ersättas af tillfälliga medel, men denna kostnad är verkligen icke så stor, och om den någon gång blir det, förtjenar sådant utan tvifvel att fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. Jag anhåller således, att Utskot - Den i5 Junii f. m. i55 tet blott måtte upptaga sådane rubriker, livika äro en följd af Rikets SUinders beslut, utan att detta behöfver innefatta specificerade räkningar, och dessa rubrikers antal skall då på sin böjd blifva 9 å 10. Hvad åter angår det beslut StatsUtskottet vid sista Riksdag föreslog Rikets Ständer, bör jag först rättfärdiga Utskottet från beskyllningen, att hafva lika lösligt behandlat saken, som nu. Detta är icke händelsen.
Summan af beviljade Kassa-Kreditiv ; År 1851 från den 1 Oktober: till den 1 Januari 1852, 86,000: — lill den 1 April » • • 86,000: till den 1 Juli » • • 83,000; till den 1 Oktober » • • 95,000: 1§51. 1853. 350,000 350,000 I i lil År 1852, vid berörde kreditivs förfaliotider Hos Depositions-Afdelningen inneståcnde Summan af beviljade Kassa-Kreditiv 52,000 Inkomster : Inlrädes-afgifter Räntor 252 1,512 12 5 i Behållen vinst l!:ko R:dr 1,764 17 2 Skuld vid årets slut: Rikets Ständers Banks förlag 50,000 Tillgång vid årets slut: Kassa-behållning 40,550: Hos Depositions-Afdelningen inncstående 5,200: Utestående Kassa-Kreditiv 4,250: 50,000 §■ 75. Den för belåning af Aktier och Publika papper, enligt 19G §. af Fördelning Banko-Reglementet, anvisade fond, stor 500,000 R:dr, är emellan BankoDiskont-Verket i Stockholm samt Låne-Konloren i Götheborg och Malmö Aktier "och sålunda fördelad, alt Publika ,ap per. Banko-Diskont-Verket undfått 200,000. Låne-Kontorel i Götfiehorg 250,000. samt Lånc-Kontoret i Malmö 50,000. _________ Ifrågavarande lånerörelse bedrifves icke vid Wisby Lånc-Konlor. §. 76. Af fonden för utlåning på namn och reverser med omsällningsrätt, Fördelning utgörande enligt 201 §. i Banko-Reglementet
För indelt manskap är samma brukningstid beräknad efter de dagar af året, då soldaten är i vanlig tjenstgöring, hvarvid dock uti de derom gjorda kalkyler sammanlagda brukningsdagarne af vissa persedlair icke blifvit upptagne till ett lika antal, som för enahanda persedlar vid värfvade regementen egt rum, af den orsak, att sjelfva tiden å dem utöfvade en förstörande inverkan; men hvad angår de persedlar, som tillhöra beväpningen, är icke någon skillnad gjord i den bestämda brukningstiden, hvarken för indelt eller värfvadt manskap; hvarjemte den föreskrift är lemnad, att de persedlar, som tillhöra mindre monderingen, utlemnas till soldaten vid hans inträde i krigstjenst, och derefter af honom underhållas, ersättas och hållas fulltaliga, dels med det penningebelopp, som till detta ändamål för hvarje tjenstgöringsdag soldaten till godo beräknas (för manskap med lieie vid belägringsoch fästnings-artilleri, ingeniör-trupper Staissamt Alim. Besvärsoch Efton.-Utsk. Betänkande, N:o 18. lä samt manskap vid infanteri, 2 sk., och för manskap vid kavalleri, åkande och fot-artilleri, 2 sk. 6 r:st. per dag), dels på bekostnad af den så kallade monderings-fonden, hvilken, utgörande 18 r:dr, tillägges hvarje soldat vid dess inträde uti krigstjensten såsom dess tillhörighet, dock utan rättighet att densamma utbekomma lörr än han lemnar tjensten, och al hvilken fond jemväl brister i stora monderingen skola ersättas. För krigsreservens behof förfärdigas under fredstid blott de monderingspersedlar, hvilka utan alltför betydlig försämring kunna förvaras i förråden; dock bör i upplaget för krigsreserven finnas alla de artiklar, hvilka erfordras för den delen af krigsreservens fullständiga beklädnad och utrustning, som är afsedd att införlifvas med den stående hären. Remontering och Sadelmondering.
Klädes-fabrik i Gestrikland Lego-Linskäcktar i Södra Helsingland Kolugn i Norra Helsingland, innefattas i brukets värde Krono-Allmänningar, afvittrade af tillsammans omkring 650,000 Grufve-skogar, afvittrade i Gestrikland, af cirka 3000 tunnland KronoTskogar: Jernverk, upplåtne emot rekognition (Ugglebo och Diverse personer, som ej höra till viss näring Efter 1841 och 1845 årens Förordning. Etter l:sta Art. Efter 2:dra Art. Embete och tjenst. Jordbrukare, Bergverk och diverse personer Efter 3:dje Art. Summa Bevillning. Bränvins brännings afgift. Summa. Jordeboksoch HemmantalsRäntor. Kronotionde. Afrad* Mantals penningar. Gernings ören. Tionde och Räntor af Bruk, Bergverk och andra verk och inrättningar Summa. Diverse äfArrendemedel. Kostnad lör Rustning och Rotering. Pastorers. Kapellaners. Kyrkobetjenings. Summa. Fattigförsörjning. Skjuts. Väghållning. gifter, emera och allmänna besvär. Summa Statsbidrag. R:dr. sk. R:dr. sk. rst R:dr. sk. R:dr. sk. R:dr. sk. R:dr. sk. U:dr. sk. R:dr. sk. LAGERHEIM J. G. Strandberg. Berättelse öfver Gefleborgs lun för åren 1843—1847. \ mmmm mmmm m i ... ' — *r<V3S15' »'32? • s ... V .V»' ’ . KONGL. MAJ:TS BEFALLNINGSHAFVANDE» uti tDesttr-TlorrlaniiH Ciin till HO*(ÄL. HAJ:X * ttntlertldttighet afgifne EMBETS-BERÄTTELSE för åren 1844, 1845, 1846 oell 1847. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. Underdånig
Utskottets föreslagne sätt i dar flesta fall vara det lämpeligaste, har derföre genom anställda Aucdoner, 10 Tunnor i hvarje utrop, försålt denna Spannmål, redan innan förordningen af den 21 sisth Mars utfärdades; men att, då erfarenheten, detta oaktadt, visat, det Allmogen möjligen kan blifva lidande derigenom, att Krono-Betjente och andra Speculanter, som inropa Spannmålen, nödsaka Rentegifvaren , att densamma forsla till spridda och aflägsna ställen, eller lösa den mot öfverdrifna priser, utan att någon förmån såmedelst tillskyndas Barnhuset, så lärer det hittills hafva statt (jfver-Ståthållaren och Pirectionen fritt, att vid förefallande klagomål, eller af andra skäl, låta Allmogen genom Landshöfdingen i Orten öfverenskomma med Pirectionen om en sådan Tionde-lösen efter Markegång, med en efter Ortens gångbara pris lämpad förhöjning, i de fall då eommunicationerna verkställas på sätt och i deri tid Kongl. Förordningen af den 23 Juli 1803 föreskrifver: att genom denna Öfver-StåthållareEmbetets rätt att efter egen pröfning inrätta sitt förhållande härmed , vore icke allenast Barnhusets - Den Juli. 8201 sets inkomst försäkras, utan ock Skattdragaren fredad mot prejeri och öfverflödig tunga, som svårligen, efter Herr Doctorns tanka, torde kunna förebyggas; och har, i följd af detta allt, samt med åberopande af den Ofver-Ståthållare* Ernbetet af ålder tillerkända frihet , att härutinnan förfara efter nyttans och rättvisans ömsesidiga fordringar, Herr Doctorn tillstyrkt, att saken må förblifva i sitt gamla skick, samt om återremiss anhållit; hvarutinnan Herr Biskoppen Doctor Murray instämt.
Att äter kreditiven skulle få upptagas för alt innan årets slut blott föga afbetalas, det är emot kreditivens natur; och säkerligen, med den erfarenhet privatbankerna nu äga, begagna de ej sålunda sin kreditivrörelse. Frih. Palmstjerna: Om man läser en efterföljande § i de teorier, som Hr von Hohenhausen omnämnt, så torde man linna att, om man har en kreditiv-fond af 300,000 r:dr, så kan man bevilja kreditiv för 500,000 r:dr utan någon fara för att denna summa skall utlöpa; men den bogsta bankostyrelsen är af den beskaffenhet, att den använder vissa §§. af en teori, hvilka den tycker om, men bortkasta de öfriga som dermed äga omedelbart sammanhang. Då nu Hr Gr. 0. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade vidblifva sitt förut i afseende på förevar, mom. fattade beslut, ropades starka ja, jemte åtskilliga nej, hvarpå Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna alt ja härvid varit öfvervägande. Hvad Ulsk. anfört till besvarande af de anmärkn:r, som föranledt ålerremiss af ifrågavar. morn., upplästes pä begäran af Frih. Palmstjerna, som derefter anförde: Nu säger Utsk. i sednast upplästa mening, ”att för närvande några medel, utöfver det föreslagna beloppet af 1,850,000 r:dr icke äro i och för kassakredilivrörelsen disponible; etc. Men om, pä sätt R. o. Ad. beslutat, fastighelslånefonden ej förökas med de 500,000 r:dr, hvarom fråga varit, så vinnes derigenom i million (såvida ej bankens lånerörelse skulle med en motsvarande summa förminskas,) men sådant har ej varit meningen, enär BankoUtsk. 140 Den 17 Juni. fran början utgått från (len grundsats, som äfven af R.
På de välgrundade skäl, som af Institutets styrelse, till stöd för det framställda förslaget, blifvit i underdånighet anförda, och hvilka jemväl vunnit bekräftelse genom vitsord af de för granskning af Institutets förvaltning under sistlidet år särskildt förordnade revisorer, vill Kongl. Majit härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer, att till Institutets disposition, för uppförande vid Ultuna af ladugårdsoch mejeri-byggnader efter fullständiga ritningar, som kunna vinna Kongl. Majits fastställelse, anvisa af medel, som för så beskaffade tillfälliga statsutgifter må vara att tillgå, en summa af tjugufemtusen riksdaler, eller nära sammanräknade beloppet af de för ändamålet uppgjorda nya kostnadsföslag, emot Ii vilka Öfver-intendentsembetet funnit anledning till anmärkning icke förekomma. Kongl. Majit, förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Stockholms Slott den 16 Februari 1854. OSCAR. J. F. Fåhraus. Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Siats-Rådet, å Stockholms Slott den 16 Februari 1864. r Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitise Statsministern, Grefve Sparre, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Årendena, Friherre Stjerneld, Statsråden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, {Vallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe. 8 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 59. Efter föregången justering af föredrog Departements-chefen, Stats-Rådet Fåhraeus i underdånighet: En af styrelsen öfver Ultuna Landtbruks-institut den 25 December sisth år aflåten skrifvelse, deruti, •—, bemälde Styrelse, ' —, ansett sig böra till Kongl. Maj:ts
Den tid af endast fjorton dagar efter Executorialets emottagande, som uti 11 §. föreskrifves, såsom den, inom hvilken utmätning bör vara skedd, så framt utmätningsmannen vill undgå att sjelf för betalningen ansvara, ansågs af Herr Lagmannen von Hauswolff och Herr Borgmästaren Hambraeus såsom för korrt för Utmätningsman på Landet, hvilka inom denna tid ofta icke möjligen skulle kunna medhipna att, genom underlydande Tjenstemän, om utmätningar å de från deras hemvist längre aflägse ställen föranstalta. Det stadgande 12 §. innefattar, ansågs af Herr Öfverste-Lieutenanten Hjerta, Herr Häradshöfdingen Ribbing och Herr Lagmannen Noreus destomera öfverflödigt, som 72 §. uti 94 Stats-Utskottets Regerings-Formen redan uttryckligen föreskrifver, att Rikets Ständer allena ega rätt att genom Banken utgifva Sedlar, som för Mynt uti Riket må erkännas, och ännu ingen Lag förbundit eller, enligt rättsgrunder, borde kunna förbinda någon, som bar att fordra betalning af en annan, att mot sin vilja åtnöjas med blotta löftet derom, hvilket dock å andra sidan lika litet kumle den, som dertill vöre villig, förmenas. — Ut supra. Ex Protocollo J. M. Spens, Ankom den 23 Julii 1823. Riksens Högloft. Ständers Stats-, Bancooch Lag-Utskotts Betänkande, angående vilkoren för inrättandet af enskildte Banker eller Disconter. Till de trenrie nu förenade Utskotten hafva särskildt blifvit från Högloft. Ridderskapet och Adeln remitterade åtskillige Memorialer och Anföranden, hvaruti, såsom hufvudsakligt bidragande medel till lättande af den öfverklagade förlägenheten i allmänna rörelsen, blifvit föreslaget, att tillstånd borde lemnäs för enskilda Bolag, att förena sig till bedrifvande af en sammansatt Upplåningsoch Utlånings-rörelse, efter de grunder, som kunde af dem, som uti företaget ingingo, finnas förmånlige} hvarigenom enskilde Banker, obero - Betänkanden.
Det är föranledt af en Kongl. Majtts Skrif4 velse till StatsUtskottet, hvilken Ridderskapet och Adeln ej förut afvetat. Åtminstone mäste deri tiel af Betänkandet, sorn är denna skrifvelse, för första gången vara Under öfverläggning. Enligt Grundlagen bör såledés Betänkandet bifallas, afslås eller återremitteras. För min del tillstyrker jag bifall eller återremiss. Herr Lefrén: Då jag för min dei anset de ifrågaställde 100,000 R:dr nödvändiga för Tredje HufvudTitelns behof, kari jag ej annat, än framställa nödvändigheten af återremiss. Skulle åter Herr Grefven och UandtMarskalken, i anledning af hvad Grefve af Ugglas anfort, finnä Betänkandet kunna antagas med förändringar, sa afstår jag från yrkandet af återremiss och hem4 ställer, att ett anslag af 100,000 B:dr årligen lii - till nästa Riksdag måtte, på sätt Friherre Cederström föreslagit, beviljas. Herr 'Thärn: Öet är ganska sannt, att Kongl. Majds skrifvelse är ny; men frågan, hvarom deri handlar, är det icke. De 65,000 Rtdrne vörö inbegripne i den första Kongl. Propositionen. Då fann StatsUtskottet, att summan borde minskas. Detta föranledde återremiss oell Under tiden fick Kongl. Maj:t en giltig anledning till én ny skrifvelse. Jag kan derföre hvarken anse frågan alldeles ny, eller förena mig med dem, sorn yrka återremiss ; och äfven om jag kunde , skulle jag dock bestrida det, emedan sådant skulle leda till Riksdagens Deri 18 September e. mi Riksdagens ytterligare förlängande, då ingen Statsreglering kati ske, innan detta blifvit afgjordt. Grefve af Ugglas: Herr Tham har före kommit mig; Hvad Kongl. Majrts skrifvelse innehåller, är till summan detsamma , som står i den Kongl, proposition, hvilken vid Riksdagens början afgafs; och har, då StatsUtskottet ej tillstyrkt bifall derå, Kongl.
Ständers vid sednaste riksdag fattade beslut om angeNytt sedellägenbeten deraf att Fullmäktige, så fort ske kunde, måtte vidtaga åtgärder till papper. införande af nödiga förbättringar vid tillverkning af det till Riksmyntsscdlarne begagnade papper, halva Fullmäktige, efter det donna vigtiga fråga vunnit fullständig utredning, lastställt prot å nytt sedelpapper, som, för närvarande under tillverkning, oförtöfvadt kommer att användas lör de minsta sedelvalörerne och framdeles, sedan i lörråd varande papper blifvit användt, äfven för öfriga sedelvalörer. Laneoch Krediliv-rörelsen. § 14- För denna rörelses ställning vid serskilda tidpunkter under sednast förLaneochkreflutna tre år hafva Rikets Ständers Revisorer redogjort i de af dem afgifna bedit™^™}*enns rättelser, med hänvisning hvartill Fullmäktige meddela följande jemförelse: ställning. I laneoch krediti vrörelsen Utestående. 44,334,073 06 enligt 19 § i Fullmäktiges berättelse till Banko-Utskottet af den 20Oktober 1859, d, 8 i samina månad „ 39 § i 1800 års Re v is i o n sberättclse, d. 8 September samma år „ 39 § i 1861 års d:o, den 14 September samma år „ 38 § i 1862 års d:o, den 13 September detta år . j45.341,011 j64| 3,692,485)08 den 11 i denna månad |44,952,064j92j 4,017,239)55 43,507,467 83 44,084,078 50 Oanvändt. Förlag. Öf ver ifrågavarande rörelses föräudringar för hvarje vecka är upplysning att vinna af tabellariskt sammandrag, som föres i Fullmäktiges Expedition, och hvilket angifver ställningen å sistberörde dag sålunda: 16 Banko-TJtskottets Memorial N:o 1.