Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har väl sagt, att en sådan princip iakttages i andra banker, och att, om här vore fråga om ett råd till Bancofullmägtige, skulle jag tillstyrka iakttagandet af denna proportion; men något positivt stad - Den i\ Juli f. m. 125 gande derom har jag ej yrkat, och något sådant finnes ej heller i andra hanker. Jag anser det äfven vara ett misstag att stadga ett minimibelopp; men jag anser detta mindre vådligt och vill derföre ej sätta mig deremot. Jag skulle vidare velat yttra något öfver den stora ömhet, som yttras för näringarna af dem, som, i händelse deras mening blefve gällande, måhända sjelfva skulle undanrycka näringarna den hjelp, de hafva rätt att fordra; men vi torde återkomma till detta ämne, då de följande punkterna komma under öfverläggning, och jag skall derföre intilldess uppskjuta yttrandet af min mening i ämnet. Åtskilliga hördes yrka proposition. Hr von Troil: Jag begärde ordet, då jag hörde tvenne värda ledamöter uppföra i debet, att ett RiksSt. antagit ett minimum af 2 millioner, på det jag må få antecknadt uti credit, att ett annat RiksSt. antagit den förevar. 2:dra punkten, sådan den af Utsk. blifvit föreslagen. För öfrigt och då den siste talaren sagt, att det vore ett misstag, att proportionen emellan metallisk fond och sedlar för andra banker blifvit stadgad, vill jag åberopa statuterna för Köpenhamns bank och för bankbolaget i Briissel. Hr Lagerhjelm: Jag vill blott med några ord nämna, att jag icke ser, hvilka farhågor för ett strypsystem man kan fästa vid den propos., Gr. Cronhjelm föreslagit. Deri förekommer icke något bestämmande af lånerörelsen , och således tinner jag icke en gång för dem, som kunno önska den mest utsträckta lånerörelse, någon anledning att vägra bifall till denna propos.; oell då den instämmer nied ett beslut, som redan i ett annat RiksSt. blifvit fattadt, synes densamma lika så väl som Utsk:s förslag kunna leda till ett bestämdt resultat i denna fråga. Frih. Palmstjerna, Carl Otto:
Med hänsyn till ofvan antydda förhållanden, såväl som till det inre sambandet emellan de särskilda föremålen för dess arbete, har alltså Statistiska Central-byråns verksamhet så ordnats, att första och främsta föremålet för densamma utgjorts af befolkningsstatistiken, ej blott derföre, att denna obestridligt utgör den i alla hänseenden vigtigaste grenen af den officiela statistiken, utan ock derföre, att hon var den enda, uti hvilken regelbunden tillgång på erforderliga uppgifter var betryggad. Men ett annat ämne, vigtigt ej mindre för förvaltningen än för statistiken, måste ock till en början taga embetsverket i anspråk, nemligen den oregelbundenhet i rikets administrativa indelning, hvilken, så länge deu förefinnes, kommer att ej obetydligt försvåra statistiska undersökningar, och, så länge den ännu var outredd, till eu stor del omöjliggjorde tillförlitliga resultater af undersökningarne i vissa grenar. Den utredning, sorn härom förekommer i embetsverkets underdåniga berättelser, och som ligger till grund för ett alltjemnt fortgående ordnande af de menligaste oregelbundenheterna, lemnar dock 329 — blott en högst otillräcklig föreställning om vidden af de undersökningar och den skriftvexling, sorn för ändamålet föregått. Det torde väl vara temligen allmänt bekant, att när i förra århundradet de först vunna resultaterna af svenska befolkningsstatistiken genom Wargentin framlades, vårt land derigenom tillvann sig en hedrande uppmärksamhet från de förnämsta andra europeiska länder, der fortgående iakttagelser, ordnade såsom i Sverige, ännu till största delen saknades. Det torde ock vara kändt, att i vår tid inom alla civiliserade länder den lifligaste verksamhet är rådande för befolkningsstatistikens utbildning, ej blott tor nationela ändamål, utan ock för främjande af dess internationelt komparativa bearbetning. Att härunder tillgång jemväl borde beredas till de hufvudsakliga resultaterna af den genom sin ålder värdefullaste samlingen frän Sverige var blott ett rättmätigt kraf.
Några tjenstefolkslöner hafva i och för Qvarnen så mycket mindre kunnat ifrågakomma, som den varit på hälftenbruk öfverlåten; och andra reparationer än sådana, som Mjölnaren är skyldig besörja, hafva icke förefallit. Hänvisande till Banco-Utskottets Memorial N:o 113 (vid sednasle Riksdag) i afseende på en fullständig utredning af de deri föreslagna och af Rikets Ständer bifallna förändringar i föreski ifterne om Classiflcering och Värdering af Brukets Lumpförråd, vill jag endast erindra: alt bland de anmärkningar man gjort mot fordna tiders hushållning vid Tumba, varit, de dryga Lumpprisen (då för all osorterad Lump, utom af aldragröfsta beskaffenhet, betalts 1 R:dr 32 sk. B:co pr LM.) — att de föreslagna nya Prisen bestämdes efter förutgångna värderingar af erfarna Pappersmästare, och inhemtad kännedom af vanliga Pris vid större enskilda Pappersbruk; och ändteligen, alt det höga pris hvartill Bruket i slutet af år 1834 kunde föryttra några partier Lump, troligen var föranledt af den stagnation i samlandet af Lump, och handel med sådan vara, som i följd af Cholera-sjukdomen uppstod i de fleste delar af Riket, hvarigenom Tumba Bruks förråder, såsom hvarken uppköpta under denna vådliga tid, eller underkastade någon slags beröring med de trakter der sjukdomen härjat, vunno en synnerlig begärlighet och efterfrågan. Sedan numera all vid Bruket befintelig Lump blifvit uppvägd och omsorterad, har hela afgången mot den bokförda qvanliteten utgjort 3q7 Lisp. 14 marker; ett belopp, som icke torde, på en sådan vara, befinnas för drygt, då, så långt Brukets Räkenskaper gå tillhaka, icke någon afskrifning ägt rum för differencer vid vägning, och dylikt mera. Upplysningsvis bör jag nämna, att det ligger en irring i hvad Herrar Revisorer anfört rörande Prisen å det från Tumba till Banken lefvere - rade Papper.
I anledning af Revisorernes gjorda hemställan, huruvida icke aflöningen för de till förvaltning af Kassorna inom Krigs-Kollegium anställde embetsoch tjenstemän borde uppå Stats-Verket öfverby tias, 376 — får Kollegium, enär denna fråga rörer flere af Kollegii Afdelningar, särskildt underdånigt Utlåtande till Eders Kongl. Maj:t afgifva; oell inskränker Kollegium sig alltså här till framläggande af den upplysning, hvad särskilt angår Militie-Boställs-Kassan, att, jemlikt 8 §. af Kongl. Majrts nådiga Förklaring öfver 1752 års Boställs-ordning af den 23 Januari 1770 samt 9:de punkten i Kongl. Brefvet af den 4 April 1805, Husesynsoch Indelnings-Kontorens aflöning blifvit anvisad på Militie-Boställs-Kassan och allt sedan derifrån utgått, till öfverensstämmelse i öfrigt med den i allmänhet följda grundsats, att hvarje Kassa bör vidkännas den med förvaltningen af densamma förenade kostnad. Af härjemte underdånigst vidfogade jemförelse täcktes Eders Kongl. Maj:t i nåder inhemta, att, såsom följd af Husesynsoch Indelnings-Kontorens år 1821 skedda sammanförande till ett enda, eller det nu varande Indelningsoch Boställs-Kontoret, den löntagande personalen blifvit minskad med Fyra tjenstemän samt aflöningskostnaden nedsatt från 5,748 R:dr 16 sk. till 4,980 R:dr 13 sk. 4 rst. Banko, hvadan en årlig besparing af 768 R:dr 2 sk. 8 rst. i förvaltningskostnaden uppstått. — Att åtskilliga vid samma tillfälle indragne embetsoch tjenstemän ännu af Kassan uppbära sina deruppå bibehållna löner efter gammal stat, är af Kassans nuvarande förvaltning oberoende, men blifver till förminskning af Kassans utgifter ledande, i den ordning som de på indragnings-stat öfverflyttade personerne med döden afgå eller på andra stater kunna uppföras.
Den 2 Maji, /. m. 2:0 Rörande Förslag tfll ändringar uti 7. Cap. RättegångsBalken, i afseende pä Inteckning i fast Egendom. Från Allmänna Besvärsoch OeconomiceUtskottet: Under N:o 85, öfver gjord Motion om vidtagande af vissa provisoriske anstalter till befordrande af mera enhet och likstämmighet i afseende på Fattigvården. Föredrogs å nyo StatsUtsköttets den 22 sistledne April afgifne samt den 25 i samma månad förnrddagen på bordet lagde Utlåtande. öfver Herr Prosten Eks Memorial, om en del af Wadstena fordna Kiosterbyggnaders upplåtande för Hospitals - Inrättningen derstädes 5 och fann Ridderskapet och Adeln att samma Utlåtande borde hvila, intill dess Statsutskott tets förnyade Betänkande, angående Correctionshus på Borgholms Slott och i Wadstena, inkommer. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 17 sistledne April aflåtne samt den 23 i samma Månad på bordet lagde Betänkanden: 1:0 Angående det af Kongl. Maj:t i Nå-; der framställde förslag till hy ConcoursLag. Den 2 Mnjiy f. m. 51 2:0 Angående det af Herr E. M. Leffler gjorde Förslag till ändring af nu gällande formulaire till BorgeniirsEd, beslöt Ridderskapet och Adeln att berörde tvenne Betänkandet! borde ytterligare hvila på bordet till nästa plenum. Justerades följande: Ucdrag af Profocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 2 Maji 1S18. S. D. Remitterades till StatsUtskottet ett Memorial al Friherre Drufva, Thure, innefattande anmärkningar vid SfatsUtskottets den 23 sistledne April återremitterade Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsRegleringen under åttonde HufvudTi; teln. Ut supra. S. D.
Ständer, att Iros Kongl. Majrt i underdånighet bestämdt för-orda den gjorda ansökningen om beviljandet af Stads Rättigheter åt Trelleborg, anser Utskottet sig likväl, då en fråga af sådan beskaffenhet blifvit yppad, böra, un 6r tillämpning af hvad Utskottet ofvanföre yttrat, deraf'hemta skäl till den vödsammaj hemställan, att Riksens Höglofl. Ständer matte till! Kongl. Majrt framföra den underdåniga önskan, att Kongl, Majrt med afseende på nödvändigheten, att till den inhemska produetionens och industriens utvidgande lätta utvägarne till afsättning af JLandets a’ster ville å alla de ställen, der, efterf förutgången un, ersö-’ning, behofvér'-kunde’sl fordra och förmånliga tillfällen dertill gifvas, befrämja anläggningen af Städer. Beträffande fråga'n om återställande af en 1 Trelleborg förut hällen, trien nu mera indragen S-f ats-T7ts Jcottets Betä nkan den. 351 marknad; Så finner Ekonomi Utskottet sig böra, under åberopande af de skäl, som uti dess vid denna Riksdag ,under mo 43 afgifne Betänkande, i afseende på tillökte Frimarkn ider för städerne Skenninge och Grenna, blifvit anförde; tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer, ait hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla det täcktes Kongl. Majit, så vida icke någre gällande orsaker föranleda till ett annat förhållande, i denna del gå ortens innevånares underdåniga önskan till mötes.
Då likväl de. som från Rikets embetsverk och andra offentliga myndigheter erhålla fullmakt, konstitutorial eller förordnande å embete eller tjenst, äro skyldige att erlägga lösen för sjelfva expeditionen, hvilken lösen, enligt nu gällande expeditions-taxa, utgår med 2 R:dr för expedition från embetsverk tillhörande första afdelningen och med 3 R:dr för expeditioner från embetsverk ai andra afdelningen, har Utskottet ansett att, derest stämpel-beloppet lör fullmakter, konstitutorialer och förordnanden, som från Kongl. Maj:ts Kansli expedieras, nedsättes till likhet med hvad för fullmakter m. m., utfärdade af Rikets embetsverk, linnes stadgadt, ett lämpligt belopp borde, i stället lör expeditions-lösen, såsom stämpel-afgift utgå för hvarje dylik expedition; och har Utskottet ansett detta belopp kunna bestämmas till 6 Riksdaler. Det har visserligen icke undgått Utskottets uppmärksamhet, att genom ofvan antydda nedsättning i stämpeln å ifrågavarande fullmakter m. m. en icke obetydlig minskning i stämpelpappers-iukomsten skulle komma att ega rum.
Då Banko-Utskottet uti sin till Rikets Ständer den 2 innevarande månad afgifna, och uti bihangstrycket under N:o 7 intagna berättelse (sid. 7) anmält, att Utskottet framdeles skall afgifva yttrande öfver den af Revisorerne sålunda väckta fråga om lämpligaste sättet för förvaltningen af Riksgälds-kontorets kassabehållningar, liar Stats-Utskottet ansett sig här endast böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på Fullrnägtiges uti detta ämne afgifna, vid revisionsberättelsen fogade ofvanomförmälda tryckta utlåtande (sidd. 2—9), hvars innehåll torde böra tagas under behörigt öfvervägande i sammanhang med afgörandet af Revisorernes ifrågavarande framställning. 4:o. ingående ändring i instruktionen för Revisorerne vid granskningen af Riksgälds-verkels förvaltning. (1860 års Rev.-ber. sid. 66.) Jemte det Revisorerne uti sin, angående Statsverket afgifna berättelse, på anförda skäl hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit göra underdånig framställning om den förändring i rese-reglementet, att vid resor i Statens ärenden den resande, när lägenhet med ångfartyg eller å jernväg kan begagnas, icke för den del af resan, som sålunda tillryggalägges, eger, utom stadgadt tråk - Slals-Ulskollcts Utlåtande N:o 22. 23 tamente, åtnjuta högre ersättning, än den, hvartill den verkliga resekostnaden uppgått, hafva Revisorerne, i sin berättelse angående Riksgälds-verket föreslagit, att ett stadgande af ofvanberörda beskaffenhet jemväl må inflyta i § 6 af den uti Kongl. Kungörelsen den 10 Februari 1860 intagna förnyade instruktion för Rikets Ständers Revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning, äfvensom att i samma § må stadgas, att någon resekostnads-ersätt ning icke må till Revisor utbetalas, om han, i följd af annat allmänt uppdrag under den tid revisionen pågår, vistas å revisions-orten samt för sådant uppdrag åtnjuter dylik ersättning.
Sjöförsvars-departementets Kommandoexpeditions räkenskaper » 95—96. Sjötulls-medlen » 45—46. Sjöärendena, Förvaltningen af » 90—95. Skara stifts Konsistorii räkenskaper » 221—224. — Veterinär-inrättning » 53—54. Skeninge elementarläroverks räkenskap » 220. Skeppsholms brobyggnad » 103, 104. Skiften och afvittringar » 166—169. Tabellen vid » 169. Skog s-institutet » 34. Slottsbyggnads-mcdlen » 178. Sockenkartor, anslaget till » 36 37. Spanmål in natura, statsverkets - » 24—25. Bilagan litt. L. vid » 77. Stadshäkten » 749. Stambanorna, jernvägs» 106 133. Bilagorna litt. A, B, C,DochEvid » 117, 119, 120. Stamholländerierna » j 57 759. Statens jernvågsbyggnader » 705 135. Bilagorna litt. A, B, C, D och E vid » 117, 119, 120. Statistiska tabellkommissionen » 171 172. Statistiskt sammandrag öfver de af Krigskollegium under år 1859 bestridda utgifter » 77. Bilagorna litt. L, M och N vid » 77. Stats-kontorets embetsförvaltning och redovisning » 4—31, 273—278. Statsreglerings-fonden, extra, bil. litt. E. » 5. — ordinarie, — C. » 5. Statsverket, egentliga » 4—31. Statsverkets grundfond » 5. Bilagan litt. B. vid » 5. Statsverkets inkomster, bilagan litt. D. vid » 5. afkortningar å, bi lagan litt. C. vid » 5. — reserverade behållningar » 9. — spanmål in natura » 24—25. — utgifter, bilagorna litt. O. och E. vid » 5. — öfverskott och brister » 6—9.
Boende för närvarande i stad, och thyvärr utan hopp att någonsin äga eget hus, anar jag alla olägenheterna af, att i flyttningsdagarne med stort hus - d,o6 Den 7 September e. m. håll sakna biträde af tjenstefolk. Ägare i i5 år af det vackra Loviseholm i Nerike, uti lika polhöjd med Stockholm, kan jag trovärdigt vitsorda, att till och med så långt i norr, ej mer än ett enda af de i5 år jag der vistades, för Ladugården, åtminstone af höj behöfts utfodring i October månad. Nattfodret, (det enda som gafs) utgjordes af Vårhalm, efterslotter och potatoeskål, som först i slutet af September bör aftagas, om ej potatoesskörden skall skadas. Deremot har man, sedan 1819, kunnat undvika få sina jordfrukter förstörde. Man har fått in sin Vårsäd oskadd med gammalt tjenstefolk; man har utan uppehåll fått aftröska sin säd, på smärre ställen nästan slutat dermed; hvem vet ej huru fördelagtigt det är, att säden genom värma i golfven ej blir svårtröskad och af råttor tullad? Jag delar ej eller den förmodan Utskotten säga sig hysa, att man kan åsämjas med sitt tjenstefolk om friveckans framflyttning. Den nye husbondens rätt beror ju derunder? Och af hela året finnes väl ingen tjenligare tid för saknad af tjenstehjon, än sista veckan af October eller den sista af Junii. 5:o Slutligen får jag med några ord erinra om de åsigter jag förut i en Tidningsartikel utvecklat, angående åliggandet, att skaffa sig så kalladt försvar. Ingen kan mer än jag ända till svärmeri hylla menniskovärdet och allas likhet inför Lagen; Den 7 September e. m. 207 men då vårt slägte gått i samhälle, har det frånträdt den naturliga jemnlikheten. Samhällsmakten lofvar skydd; men uppfyllandet af detta löfte blir blott möjligt genom alt garantier ställas, för samhällsmaktens behållande af fadersväldet, så alt ej samhällsfriden störes. Den bildade klassen lemnar denna garantie genom sin uppfostran och hederskänsla, så länge den ej sjunker till den sämre klassen.
It. §. §. 33—34* ©Fdl ‘XEcffgétbar, ecb fdbane £ontingent*23orgarf, forn ibfa ©drbfart* (jerntel, fd framt benna Mantel fommer att fortfara, i gern Slagen gérjta Slafjen ^:br ao: Släbro tito ig: Xrebje tito 10: gjerte tito g: gemte tito 3: £roarférutan be, forn dga afl fjelfme eder genom ombttb ibfa"berér» be banbel, för ^noorje perfon ffola erldgga: 233ib refor tia Norrige 9i:br 5: ©enna afgift (fall uppbdraS af 8anb8*©?creterarfn, bd pa§ mebbe, laé, ocb i begérig orbning rebomifa#, enligt ben controll, forn af me* berbéranbe Swbetamerf fommer att beftdmmaS. ©mibesforfdljare, bofatte ocb ftabigt roijtanbe, pd miga fia fmibetfférfdfjs ning af konungens SSefadningSbafmanbe utfatt* ftdlten, i £md Slager: gérfta Slagen Äntra bito 5: ifnbre af 23rufSdgare fia banbelérefor raeb Sernfmiben antagne ocf; meberbérligen férpagabe perfoner, i $md Slager: gérfta Slaten —_ —. — sjj 20* Äntra bito — . 10: ©efje ftffndmnbe (Tola berjemfe, tia fdferbetfér afgiftens erldgganbe, iafttaga bn>ab réranbe £dftbanblar* dr féreffrifmet.
Men också huru vigtigt år det icke, att allt i vår materiel blifver låmpadt härefter, att vi noga eftersinna, hvilka vapen vi behöfva till vårt försvar, och hvarest vi bäst kunna deponera dessa vapen. I sådant hänseende visar sig åter vigten af en central-punkt, hvarifrån man på ett ögonblick kan sprida krigs förnödenheter åt alla fyra vederstreeken inom den krets, der största befolkningen finnes. Jag hemställer örn det år rådligt, att förlägga förråden på gråns s54 joen 7 Julii f. m. orten af en sådan omkrets, eller till och med utom den, i stället för att hafva dem i medelpunkten, der, för att låna en liknelse af naturen, man, lik spindeln, år färdig att lika hastigt på hvarje punkt af omkretsen möta angriparen. Vid detta tillfälle kan jag ej undgå nämna, att då detta å ena sidan år nödigt, att underhålla en ständigt stridfårdig Armée, bör den å andra sidan vara så danad, att den med minsta svårighet kan sammansmälta med massan af Nationen. Jag anser derföre vår stående Armée åndamålseniigast inråttas, då det sker enkelt och sparsamt. Jag har sjelf haft tillfälle, i andra Länder, erfara huru farligt det år, att göra afbrottet för starkt emellan den ständiga Armeén och NationalBevåringen. Det år ganska lått att inse, att den som vid sidan af den ständige krigarn strider för ett gemensmt Fosterland, för att, då faran år öfver, utan annan belöning ån egit medvetande, återgå till sina fredliga yrken, icke tycker om, att finna sig nedsatt i kläder och utredning. Af sådane skål, äfven som för hushållnings skull, vore det att önska, det allt prål lades bort på Svenska MilitairUniformen. Då Carl XII;te med sina 8000 Svenskar slog 80,000 Ryssar, var den enkla biå rocken med gula mässings knappar lika nyttig, som en gallonerad; och Svenska krigaren behöfde ej guld, blott jern, och skicklighet att det föra. I anledning af hvad jag nu anfört, anhåller jag om återremiss af Betänkandet.
Collegium och Serafimer-Ordens-Gillet ställde Cassör; af Riksens Ständers Revisorers under nedannåmde år afgifne Berättelser, nemligen: h Den 57 Maji f. m. to» år 1820, om StatsVerketa styrelse och förvaltning; RiksgåldsContoirets tillstånd och förvaltning, samt Allmänna Magazinslnråttningens räkenskaper och förvaltning; år 1822, angående StatsVerkets förvaltning och räkenskaper; de under CommerceCollegium ställde Fonder och Me. del; Allmänna Magazinslnråttningens räkenskaper för 1819 och 1820, samt Inrättningens förValtning 1820, 1821 och 1822, äfvensom förvaltningen af de till Strömrensningar m. m. anslag., ne medel; af Friherre Boijes, Ludvig, hos Högloflige Ridderskapet och Adeln upplåste och med PresteStåndet communicerade anförande, angående inhibition tills vidare af Lagsökningar för skulder till f. d. FilialDisconterne; af Prosten Forssanders Memorial, oin tillökning i Löne-anslagen för Fång Predikanter; af de inom BondeStåndet förefallne och med PresteStåndet communicerade discusioner i anledning af Riksdagsmannen Nils Månssons Memorial, om inköp för Statens räkning af ett hus till samlingsrum för Riksens Ständers Utskott, och BondeStåndet m. m.; af Professoren Fröbergs Motion, angående förnyad underdånig anhållan till Kongl.
— Såsom en följd hwaraf och dä 6 §. uti r Cap. Giftermäls-Balken som påbjuder: "att man öller qwinnc? icke mä förr i äktenskap träda, an han hafwer fyllt 2i är, och hon 15 är, likwäl öfwerlämnar ät Konungen, att pröfwa, enär ffä! dertill företes, om personer under dek äraral lagen bestämt kunna äga lof alt aflocka ifrän delta lagens bud;. Något annat stadgande för lLnandspersoncr, hwilke Friska inträda i ökra stunder innan de uphnnnie dea af lagen i khy fall bestämde alder, icke är af nöden ätt der som ust anförds lagrum redan bliftM meddeldt. Wrd - Den 27 November. r?ol Widkommande deruäst de ämnen, hwilka uti memorialet uptages i flere punkter, men jag här efwan reducerar kill den markcliga frågor "Hnruwida icke Konungen nia äga rättighet hädanefter, såsom före RegemenlS-förandringen meddela dispense lili alla sädane frågor och nial af civil beskaffenhet, hwilka icke röra Z:dje mans rätt, eller den samma förnärma, samt förklara sädane Fidei-Commifi och laga kraft wundne Testamenlariffe stiftelser eller afhandlingar, hwilka finnas antingen af rwetydig ordalydelse, eller nu mera genom lidernes förändrade skick dels icke levand? till det ändamål Testator synbart äfyftat, dels ock helt och hållit stridande emot ett mera lönande jordbruk och näringars förändrade och förbättrade drift. Sa emedan jag af der betänkande, AtffoiketS Beredning i delta ämne föreslagit, jämte hivad olne Herrar Ledamöter redan Lernlinnan ytrrak, finner mig hafwa amian öfwertygelfe än dcn uti samma betänkande och slkriftcliga anförander ädagalägges; mäste jag ock någorlunda omständeligk Utweckla Mina rankar.
Län, innehållande, bland annat, som ansetts tillhöra Ekonomi-Utskottet, dit motionen äfven blifvit remitterad, att all export-tull måtte upphöra eller ock afgiften bestämmas till | procent af värdet för alla träd varor; samt att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om inledande af sådane underhandlingar med främmande inagter, synnerligast England, hvarigenom Svenska trädvaror der skulle kunna införas mot samma tull (efter trädets innehåll), som från Ryssland och Preussen, samt att, till vinnande af detta ändamål, Engelska varor mot lämplig tull skulle i Sverige tillåtas till införsel. 13:o. J. O. Wulegrens Från östergöthlands Län, 20 B eeillmngs-U(skottets Betänkande, N:o 21. att antingen utländsk ull måtte åsiittns högre införselstull, än elen nu gällande och af Tull-Committen till bibehållande föreslagna, eller ock att införsels-afgiften för utländskt kläde blefve betydligen nedsatt. 14:o. Peter Mårtenssons från Jönköpings Län, att utländskt vax i kakor eller annan form, äfvensom utländska VaxSpermacelioch Stearin-ljus, må beläggas med en införselstull af bo procent å varans värde. l5:o. ad) Herr Munck af Rosenschiöhls, N■ 7?., att den handel, som, Rikets egna Provincer till men, hittills varit förd emellan Ryska provinsen Finland och vår hufvudstad Stockholm, måtte, så vidt victualier och andra landtmanna-produeter angår, ej blott frånkännas de friheter, som varit densamma lemnade, utan alldeles förbjudas; samt P) Herr Contracts-Prosten Sandbergsj att en någorlunda betydlig tull borde bestämmas för införsel, så väl från Finland, som andra utrikes orter, af Boskap, Talg, Kött, Hudar m. m.