Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det förstås, att med uttrycket! öka mynt. stocken eller det representativa myntet, här icke innebegripes den tillökning deruti, som kan upp* komma genom beläning på inyntbara metaller och gxp»rtabla effecter; emedan denna tillökning är till sin natur tillfällig och motsvarar den , sorn under vissa omständigheter skulle uppkomma af sig sjelf, om myntet icke vore representativt utan reelt. Herr Öfverste-Lieutenanten Hjerta, Herr Banco-Utskottets Betänkanden. 375 Åssessoren Lagerhjelm och Herr Handelsman, nen Lindström åberopade äfven det som hvar och en af dem, rörande de till detta Utlåtande hörande ämnen, yttrat uti de ingifne anföranderne, som omfatta Finance-Planen i ett sammanhang, och hvilka finnas bilagde Utskottens Betänkande N:o 20. Och skulle desse särskillde meningar blifva det afgående Utlåtandet genom Protocolls.Utdrag följagtige* Ex Protöcoliö J. M. Spens. Utdrag af Protocollet, hållet uti Högloft. Statsoch Banco-Utskottens Sammanträde den 2 1 Junii 1823. S. D. Vid justering af Utlåtandet N:ö 53, bilagdt Utskottens Betänkande N:o 20 un* der Lit. C„ anfördeä följande särskillde meningar, nemligen: ilo Af Herr Grosshandlaren Eckhoff, jag anhåller ätt få reservera mig mot det äf sammansätta Utskotten tagne Beslut; att tillstyrka Riksens Högloft.
Domstolarne iakttagas och åberopas må. uppsatt Förslag till Kongl. Majrls Nådiga Proposition till Rikets Ständer om förändringar uti ip:de, ansta och 88:de§§. i Regeringsformen, rörande sättet för Förklaringars meddelande 0111 Lagens rätta mening; och täcktes Kongl. Maj:t, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, nämnde Proposition, sådan den vid detta Protocoll finnes bilagd, i Nåder gilla; hvarjemte Kongl. Maj:t befallde, att densamma, af undertecknad HofCanceller cöntrasignerad, skulle på vanligt sätt expedieras. Ut supra. lil fidem Protocolih D. von Schulzenheim. STOCKHOLM, tryckt i Ecicsteinska Tryckeriet, 182g. Kongl. Maj.-ts Nådiga Ptopos. N-o $4- (■ N:o 84* I afskrift meddelad Exp.Utsk. d. 20 Dee. 182g. KONGL. MAJ: TS Nådiga Proposition till Rikets Stein* der, angående ett tillägg vid 88:de ■§. Regerings-Fornien; gifven Stockholms Slott den 5 Dcc. 182g. Ehuru i8:de §. af (leri för Rikets Ständers Justitire-Ombudsman utfärdade Instruetion af den 27 Februarii 1810 tydli*» gen bestämmer, burn de af Högsta Domstolen, emellan Riksdagarne, meddelade Lagförklaringar skola komma lill Rikets Ständers kännedom, har likväl hos Kongl. Majit förekommit, så väl att fullständigheten synes fordra, det något stadgande i detta afseende äfven i Grundlagen blefve infördt, som äfven, och förnämligast, att, då Rikets Ständers stadfästelse af en genom Högsta Domstolen gifven Lagförklaring vore en eonstitutionel handling, hvilken i betydlig moa närmade sig till likhet med Rikets Ständers bifall eller afslag till en afKonungen föreslagen Lag, borde äfvenledes alla så beskaffade - Lagförklaringar af Konungen Bih. till R. S.
Försäkringsbref eller så kallad police bör,' der ej aftalets förbehåll och vilkor annorlunda föranleda, innehålla : 1. försäkringstagarens eller hans ombuds namn: 2. det försäkrade föremålet; 3. fartygets och dess befälhafvares namn; 4. inoch utlastningsorterna; 5. bestämdt tillkännagifvande när fartyget ej är bygdt på krafvel eller ej är heldäckadt, så ock, när gods försäkras, om det ej är lastadt under däck; 6. tiden, när fartyget kommer att afsegla eller redan afseglat; 105 7. huruvida försäkringen gäller för resa, eller för bestämd tid, för framoch återresa, eller för ettdera; 8. försäkringssumman i Svenskt mynt; 9. den betingade försäkringsafgiftens belopp. Försäkringsbrefvet förses slutligen med dag och årtal samt försäkringsgifvarens underskrift. § 212. Tages återförsäkring af en redan gifven försäkring; då skall aftalets egenskap af återförsäkring i försäkringsbrefvet uttryckligen uppgifvas. Annars vare återförsäkringen ogiltig och premien förverkad. Har försäkringsgifvaren ersatt skada eller förlust, som varit vållad af tredje man; då inträder han i försäkringstagarens rättigheter emot den, som skadan eller förlusten vållat. Ar försäkring tagen å en fordran, till hvars gäldande ett, för sjöfartens faror utsatt, föremål varit afsedt, då inträder ock, i händelse detta föremål skadas eller förgås, försäkringsgifvaren i försäkringstagarens rättigheter emot gäldenären, såvidt de blifvit af försäkringsgifvaren godtgjorda. I de fall, denna § omtalar, vare försäkringstagaren ej förbunden att först göra sitt anspråk gällande emot den, som skadan vållat eller emot gäldenären, utan eger att genast fordra sin ersättning ut af försäkringsgifvaren. § 214.
Allenast sexhundrad män vände sig, och flydde åt öknena till den bergklippon Rimmon; och blefvo i Rimmons bergklippo i fyra månader. Och de män af Israel kommo igen till BenJamins barn, och slogo med svärdsegg dem i stadenom, både folk och fä, och allt det man fann; och alla de städer, som de funno, uppbrände de i eld. Och de män af Israel hade svorit i Mizpa, och sagt: Ingen af oss skall gifva sina dotter de BenJamiter till hustru. Och folket kom till Guds hus, och blef der för Gudi allt intill aftonen; och de upphofvo sina röst, och greto svårliga, Och sade: O Herre Israels Gud, hvi är detta skedt i Israel, att en slägt är i dag nederlagd i Israel? Och andra dagen var folket bittida uppe och byggde der ett altare, och offrade bränneoffer och tackoffer. Och Israels barn sade: Hvilken är den af Israels slägter, som icke hit uppkommen är med menighetene inför Herran? Ty en stor ed var gången, att den som icke uppkomme till Herran i Mizpa, han skulle döden dö. Och Israel ångrade sig öfver sin broder BenJamin, och sade: I dag är en slägt i Israel nederlagd. Huru vilje vi göra, att de som qvare äro måga få hustrur? Ty vi hafve svorit vid Herran, att vi icke skole gifva dem hustrur utaf våra döttrar; Och sade: Hvilken är af Israels slägter, som icke är kommen hitupp till Herran i Mizpa? Och si, der hade ingen varit i menighetenes lägre utaf Jabes i Gilead; Ty de talde folket, och si, der var ingen borgare af Jabes i Gilead. Då sände menigheten tolftusend män af stridsamma män, och bödo dem, och sade; Går bort, och slår med svärdsegg de borgare i Jabes i Gilead, med hustrur och barn. Dock skolen I så göra: allt det mankön är, och alla de qvinnor, som när manne legat hafva, skolen I tillspillogifva.
Dec. 3 A.p. 56, 149* Hamnordning, om ändring i den för Slockholm gällande. Handelsfrihet, angående utvidgad. P. 487- Mars P. 89. Dec, P. 791. Handlingar, rörande tillstånd att uttaga och trycka åtskilliga gamla uti RiddarhusArchivet befintlige. Handsträckning, om upphäfvande af stadgandet derom vid fastighetsköp i stad. April P. 63, 192, 23o. Maji P. 47* Hartmansdorff, August von, yttranden. Febr. p. 219. Aug. Hederstjerna, Erland, yttranden. Mars P. 169. B. 499. Hegardt, Christian Bernhard, yttranden. Fehr. P. 365. Mars P. 3oo. B. 6a5. April P. 187. Heykensköld, Carl Willielm, yttranden. Heykensköld, Dettlof, yttrande. Maji P. 328. Heykensköld, Ludvig Deltlof, yttranden. Sept. 2 A, P. 357. Oct. P. 135. Oct. 2 A. P. 399. Heyne, Georg von, yttranden. Jan. P. 183. Aug. Hell - 177 Hellberg, Kronofogde, om ersättning för af honom liden förlust å en contraherad lefverans af Artillerihästar. Junii P. iso. Helsingborgs Strandbryggas nybyggnadsfonds räkenskaper, om granskning deraf; se Revisorer. HemförareBåtsGillet i Götheborg, om upphäfvande af. Junii P. 499> 5o6, 606. Hemligt Utskott, angående val af. Hemman och Lägenheter, angående skedd undersökning om Kronans förpantade. Jan. Julii P. 1208. — om nedsättning af en Committé till undersökning om uppkomsten och rätta naturen af alla utaf dem till Staten utgående utskylder. Febr. P. 760.
Majtts vid denna riksdag aflåtna nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof äskar äfven, i och för detta ändamål, af Rikets Ständer lön för en Antiqvitets-intendent med 2000 R:dr, samt till resekostnader och extra utgifter, hvilka med bemälde Intendents åliggande ega gemenskap, 1,000 R:dr; och har Utskottet, som förskaffat sig del af handlingarne i ämnet samt af Justitie kanslers-embetets den 9 sistlidne November till Kongl. Majit inkomna underdåniga utlåtande, deraf inhemtat att bemälde Embete funnit sig, på anförda skäl, ej kunna tillstyrka gillande af VitterhetsHistorieoch Antiqvitets-akademiens förslag till förordning, hvaremot Justitie-kanslersembetet ultryckt den underdåniga åsigt att, för ernående af det önskvärda målet, åtgärder borde ofördröjligen vidtagas tiil upptecknande och noggrann beskrifning af alla ofvan jord befintliga fasta fornlemningar, hvarefter borde af vederbörande urskiljas, hvilka af dessa fornlemningar försenade bibehållas, och vite äskas mot deras förändring, rubbning eller borttagande; äfvensom upprättade förteckningar å sådane fornlemningar aflemnas till vederbörlig församlings kyrka, för att derstädes socknemännen tillhandahållas samt uppläsas jemte de vitesförbud, som till dessa fornlemningars bibehållande blifvit utfärdade. Ålim. Besa.- och Ekon.-Utskoltets Betänkande N:o 22. 5 Dä Kongl. Maj:t sålunda låtit i nåder vidtaga åtgärder för utredning af detta ämne, samt till Rikets Ständers bepröfvande redan öfverlemnat frågan om anvisande af nödiga medel för ändamålets vinnande, anser Utskottet det, under afvaktan af de beslut, som vid förnyad föredragning af handlingarne inför Kongl. Maj.t, äfvensom i anledning af Kongl. Maj:ts ofvanberörde nådiga Proposition, kunna blifva fattade, motionärens framställning ej torde böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 20 Januari 1860.
I öfrigt hafwa till lindring för rustoch rotehållare flera åtgärder blifwit widtagna, såsom att flera samlingsplatser för Indelningen i Bleking blifwit bestämda: att förändring i uppfordringsterminerne blifwit anbefalld, pä det manskapet mera allmänt ma kunna sjöledes transporteras till och ifrån Stanonerne: att, uppå Rikets Ständers underdåniga begäran, bestämmelser blifwit gifna om det antal befäl, fom stall åtfölja bätsmansmarcher: att, uppå Rotehallarnes förslag, rekryteringsfätter pa Gottland blifwit regleradt, samt att bestämmelser blifwit gifna, rörande Bärsmännens förseende med kojer och täcken, 26 Sjömatningm ä Swensta kustmia. Siokarte werkets handhaf wail-e. sedan Rikets Ständer, med rustoch rotehällarnes frikallande fran detta onus, för anskaffning af dylika persedlar anslagit niedel. Sjömätningen ä Swensta kusterne har, under ledning af dertill utsedde Flottans officerare, i behörig ordning fortgätt pä en kuststräcka af tillsammans något öfwer 40 geografista mil; och anses hela sjömätningen a Vesta kuster innewarande ar kunna bringas till stut. I sammanhang med de fia arbeten har en grafist triangelmätning förlidec ar blifvit werkställd, innefattande en sträcka af22</^ geografista mil; äfvensom under wintermänaderne kartor blifvit upprättade öfver somrarnes mätningar. Innewarande är är defiutom, under ledning af en Officer ifrån Sjökarte-Arkiwet och med biträde af andra Flottans Officerare, en ny mätning af sjön Wenern päbörjad, till hwilken handelsoch sjöfartsfonden lemnar bidrag med en witz summa ärligen i fem är, ester hwilken tid detta af behofwet päkallade arbete anses kunna wara fullbordadr. Under en mängd af är hade Vice-Amiralen m. m.
Det vöre alt, såsom ordspråket lyder, taga ur den ena handen och lägga i den andra, då jordegaren sjelf utger den penning, hvarmed hans eget arbete sedermera betalas, och hela vinsten vore—• en onödig omgång och en rad af uppbördsmanna-befattningar med t hy åtföljande kostnader och förluster; en vinst, hvilken Utskotten finna på intet vis önskligt att åt fäderneslandet bereda , och som Utskotten sålunda, genom afstyrkande af de om vägpenningar införande framställde motioner, måste, så vidt på Utskotten ankommer, söka att afböja. Hvad beträffar en del motionärers yrkande, att bruk, qvarnar, sågar m. fl. sådana skattlagda verk och inrättningar måtte uti väghållningen deltaga, så måste medges, det en viss billighet synes ligga till grund derför, Bill. till B. St. 7 Sami. 2 Afd. 6:te Haft. 3 18 B a"- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskollens Betänkande, N:o s3. alt grufvor, hyttor, bruk och andra fabriks-inrältningar borde i väghållningen deltaga, helst vägarne genom deras körslor ganska mycket förderfvas. Äfen Utskotten anse, lika med Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten vid de båda senaste Riksdagarne, den befrielse frän väghållning, som dessa verk och inrättningar alltid egt, icke kunna, utan kränkning af egandeiattén, dem beröfvas; och då dessa inrättningar äro af en så obeständig natur, att de, i följd af förändrade eonjuncturer, kunna till och med alldeles försvinna, och åtskilliga af dem på sådan grund, dels genom i senare lider meddelade beslut blifvit uttryckligen förklarade för lös egendom, dels af ålder varit så ansedde, skulle deras deltagande i väghållningen utgöra ett enstaka undantag från en allmän princip, som Utskotten icke kunna tillstyrka.
Dock bör det påpekas att verkligen ett nytt, sundare element här tillkommit, nämligen en fordran på barnets af äktenskapet oberoende rätt. Sedan jag nu behandlat den senaste frukten af den moderna » äktenskapsoch sedlighets-literaturen » går jag att se litet på hvad genrens förklarade riddare på det kritiska området i .sina senaste opera lemnat oss för nötter att tugga på i så väl det som i andra afseenden. Ty det kunna vi ju med detsamma komma öfverens om, att det som vanligt är nötter och dertill ganska hårdknäppta nötter signaturen Kobinson bjuder på. Hanhar na en gång fått rykte om sig att vara vår djupsinnigaste kritiker, och det lär han. väl icke vilja släppa ifrån sig. En aktad literaturhistoriker har på tal om Hamlet sagt att nog är hans figur tragisk, men hvad är det mot hans kommentatorers! Med .lika.stort skäl kunde man här säga att nog äro ibland Viktor Rydberg och Ibsen svårtydda och djuptänkta, men, O Sancta Sibylla, hvad är det mot hvad de bli, när signaturen Robin son fått hälla på att tolka dem en liten stund! Det kommer då så mycken visdom att flöda ur deras mun att det vore nog för ett helt dussin filosofer, och hvarje deras minsta ord får en inre dold betydelse, nästan lika svår för vanliga dödliga att finna reda på som de grundidéer den tyska estetiken trollat fram ur Shakspere. Jag vet inte hur det kommer sig, men när jag ser en sådan der genom^jupsinnig och vördnadsvärd kommen * tator nysta fram sentenser och visdomsord ur en författare, så framställer sig alltid för mina ögon bilden af trollkarlen på djur-gårdsslätten som ur munnen på sitt offer drar fram det ena me * tertalet pappersremsor efter det andra — som han sjelf haft förvarade i sin egen rockärm. Utrymmet hindrar mig att taga ut och påpeka de särskilda exemplen, men jag bara ber att få hänvisa till uppsatserna öfver Vildanden och öfver Viktor Rydberg. Den senare har äfven blifvit nog mycket utförd på bredden. Den inledes nämligen med en utläggning af Faust-dikten, ett för-farande som nästan erinrar om den lärde professorns, hvilken skulle föreläsa öfver massage och böljade med kinesiska muren.
André underdånigst gjord anhållan, att, på grund af bifogad läkare-attest och af sökanden i öfrigt anförda skäl, undfå nådigt afsked från nämnde Provincial-läkarebeställning, med lönens bibehållande på allmänna Indragnings-staten såsom pension; i anledning hvaraf ej mindre Suudhets-kollegium än Stats-kontoret infordrade utlåtanden den 17 och 31 i nämnde månad afgifvit, dervid Stats-kontoret anfört, att då André vöre endast omkring femtiosex och ett halft år gammal och såsom Läkare varit i Statens tjenst anställd vid pass 34 år, hvadan han icke uppfyllt de uti nådiga Brefvet den 12 November 1823 för pensions åtnjutande å rikets allmänna Indragnings-stat, stadgade vilkor, Stats-kontoret ansåge sig ej kunna å förberörde ansökning tillstyrka nådigt bifall; — har Kongl. Maj:t, i betraktande af hvad Stats-kontoret sålunda i underdånighet anfort, ansett ifrågavarande ansökning icke kunna bifallas; men, med afseende å Andrés styrkta sjuklighet och deraf följande oförmåga att tjensten bestrida, föreslagit Rikets Ständer, det en årlig pension af 1,500 R:dr måtte André tillerkännas, att, efter erhållet afsked från Provincial-läkaretjensten, af allmänna Indragnings-staten utgå. Af enahanda skäl, som uti nästföregående punkt äro anförda, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att jemväl denna nådiga framställning må vinna Rikets Ständers bifall. 70:o.
Redan wid sist. framställ sit Förslag til förändring i berörds 38- §.. i enlighet med förra Ständers afsigt, samt ätföljdt af nu warande Loosttlutioos - Ut» skottets tilstyrkande. Wid 8r. §. af Regerings.Formen Var Utskottet föreslagit, at en tid af 5 är mätte ut« sättas, inom hwilken icke förändringar i Grund» lagarne af Riksens Ständer mätte fä beslutas, ware sig i anledning af ?ropositto»sr ifrän Konungen eller Klotioosr wäckte hos Riksens Ständers eoastitunoo,.Utskott. Utskottet har för ingen del welat sträcka detta Stadgande derhän, som skulle nägon ändring kunna gö» ras i den Looskitotjons-Utstottet älagda pligt, at wid hwarje Riksdag gransta Grundlagar, ne och föreslä förbättringar deri. Det är en. dast för Riksens Stänvers beslut öfwer säda. ne fkägor en pr«kcriptions-tid blifwit förestå, gen; och sädant af det skäl, at deras pröfning altid winner, ju mera och ju längre de öfwer, tänkas och at utan et sädant stadgande skulle, om wid en snart efter en Lagtima infallande Urtima Riksdag, de förestagne GrundlagS-frä. Horne kunde fä afgöras, sjelfwa ändamälet »red det föreskrifna upstofweL alldeles förfelas. A 3 Ut. l ) Utffottet har af den 87- § Regerings, Formen föreflagit en hel ny k-äsKion. Den stär i sammanhang med den föreflagne förän, dringen wid den 81- § ; och har blifwit foran, ledd genom et lVl-mon,! af Borgmästaren Herr v^88S58or Sjöllin. Den utsträcker allenast til stiftandet och förklaringar af civi! Oiminaloch K rkolagar upffofwet med frägors afgö. rande.
Chiruraer med practik samt Badare och de som halla Rakstugor, s 20: — I Tre Clajjer «j 10: — s 5: — Collecteurer erläaga i likhet med andra Tjenstemän Fyra procent ärligen af deras inkomst, hwilken af Nummer - Lotttrie - Directionen i början af hwarje ar för det föregående bör uppgifwas. Direckeurer, Theåker, wid andra an Konungens Speckacle, erlägga ärligen — 25 R:dr Och I Sju Clatzer Den Zo Julik. Lrz5 Och derutom för hwarje Representation k Stockholm 06) Götheborg — 4 R:dr Samt i Landsortcrne — 2; —- Skolandes Directeurerne innan de sa afresa fran Staden wara försedde med wederbörande Uppbördsmäns qvittence att Representations. a^gisten olstwit erlagd, och hwilket a det ställe dit de stg begifwa mäste uppwisas, innan något Spectacle der får gifwaS' äfwensom bewis öfwer erlagd Bewillnmg för det föregående aret pa lika sätt och med samma wlllkor bör uppres. Doctorer Medicine med practik utom tjenste» s so: I Fyra Claher<! — !. io: — Mare som icke äro Borgare, Mätare, Packare, Windragare Lin, Hampe, och Tjäru-Wräkare, Packhus - och Wagkarlar lika med Arbetskarlar. För Säljerssor, sa kallade Bröd, Jungfrur i Bagare-Bodar samt alla öfriga sadane personer af O.winnnokönet som förestå försäljning i Bodar eller pa Näringsställen, för andras räkning. 6: — 4: — 2: — I: — Gesäller, Embets - och Handtwerks, utan unantag ' i: 32. Guvernanter och Informations, Fruntimmer i Private hus 1: 24. ^7,- Fruntimmer som hemma hos stg halla Pensions', inrättningar eller Schola ^betala ingen afgift efter denna Artikel.
I anledn. af detta yttrande återkallade H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, i Hr Cederschjölds minne, alt H. Ex. icke föreslagit, alt Hrnne Lagerhjelms och Cederschjölds samt Frih. Cederströms, Anders, förslag, skulle sist förekomma till pröfning, utan blott att det skulle blifva det sista bland dem, som förkastat Utsk:s förslag, hvaremot de förslag till gemensamma tankar, som icke förkastade hvad Utsk. föreslagit, skulle förekomma efter det förslag, som af Hr Cederschjöld blifvit förordadt. Ordningen skulle nemi. blifva: Hr von Troils förslag, som förkastade Ulsk:s förslag och tillstyrkte att R. o. Ad. skulle såsom sin gemensamma tanke antaga de s. k. Reformvännernes förslag; Gr. Anckarsvärds förslag, som jemväl förkastade Utsk:s förslag, men afsåg, att en annan gemensam tanke måtte uttryckas; Frih. Hamiltons förslag, som åsyftade antagande aMir. Anckarsvärds förslag, men med några förändringar; och Hr Åkermans förslag, som jemväl förkastade hvad Utsk. föreslagit, och innehöll ett annat förslag till gemensam tanke. Derefter skulle Hr Lagerhjelms, Frih. Cederströms och Hr Cederschjölds förslag förekomma, således icke efter några andras, än deras, hvilka likasom sistnämnde ledamöter förkastat Utsk:s förslag. Hr von Hartmansdorff: Jag har icke yttrat mig öfver lagligheten af det ena eller andra af de förslag, som här blifvit Den 10 Mars e. m. S3 fram stal Ida; jag har blott talat om den ordning, hvari de borde förekomma. Ridd.secret. torde ur förra riksdagsprot:n, om han har dem lill hands, kunna upplysa Gr. Horn huruvida min uppgift varit oriktig. I annan händelse torde Frih. Palmstjerna, som då var Landtm., eller Hr Gr. o. Landtm., som följer ärenderna med så mycken noggrannhet, kunna, om de så för godt finna, säga, huru det vid förra riksdagen tillgick i detta hänseende. H. Ex. Hr G r. Björnstjerna: Jag skulle helt och hållet förena mig med Frih.
Efter iakttagande af enahanda afdrag, och med tillägg af meranämnde särskilda bevillningsafgifter, har Riksgälds-kontorets inkomst genom den för år IS52 uttaxerade allmänna bevillning utgjort: under samma år Rdr 23,958: 17. 11. och under Januari med September månader innevarande år „ 1,914,445: 26. 10. hvadan det, före nästlidne September månads utgång, sålunda influtna belopp R:dr 1,938,403: 44. 9. öfverstiger den i 1851 års bevillningsförordning uppgifna årliga summa — „ 1,900,000: med — R:dr 38,403: 44. 9. 7. — 50 — Landträntmästarne E. G. Harlins och M. Toltins balanser. Tidningsstämplingen oell derför influtna medel. Penningeremissers expedierande till Riksgäldskontoret med allmänna posten. Genom ytterligare afbetalningar, har den i flera föregående revisions-berättelser omförmälda balans af Riksyälds-kontorets medel, som aflidne Landträntmästaren i Wester-norrlands län E. G. Harlin, under sin tjenstetid, sig åsamkat, sedan 1851 års stats-revision blifvit minskad från dess då uppgifna återstående belopp, 12,663 R:dr 20 sk. 7 r:st. till 9,514 R:dr 45 sk. 6 r:st.; med hvilken summa denna balans finnes upptagen uti de från nämnde läns Ränteri till Riksgälds-kontoret sednast inkomna månadsförslag. Deremot hafva, under sednare åren, några medel icke till Riksgälds-kontoret influtit i afräkning å förre Landträntmästaren i Östergöthlands län il/, follins i samma revisions-berättelser jemväl omnämnda uppbörds-balans; hvadan densamma fortfarande i månadsförslagen upptages med enahanda belopp, eller 1,845 R:dr 7 sk. 10 r:st., som häraf vid 1851 års revision återstod.