Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ej må det slutliga afgörandet uppskjutas, utan att Konungen och båda Kamrarne, hvar för sig, till uppskofvel samtyckt. Antager Riksförsamlingen det hvilande förslaget, bl i f ve, om Konungs framställning derigenom bifallen är, Konungen derom underrättad; men, örn framställningen icke af Konung är gjord, underställes beslutet Konungen, som deröfver, innan Riksdagen åtskiljes, bör inhemta bela Statsrådets tankar och meddela Riksförsamlingen Sitt bifall eller de orsaker, för hvilka lian beslutet icke kunnat godkänna. Hvad till ändring af Grundlagarne, uti nu föreskrifeen ordning, Riksförsamlingen beslutat och Konungen gillat, eller Konungen föreslagit och Riksförsamlingen antagit, ege kraft af Grundlag. 102 §. Ej må någon för framtiden gällande förklaring af Grundlag stadgas, utan på det sätt, som enligt nästföregående §. vid ändring i sådan lag iagttagas bör. Efter sin ordalydelse skall Grundlag i hvarje serskildt fall tillämpas. 103 §. Såsom Grundlagar skola anses denna Regeringsform, Successions-ordningen, Tryckfrihets-lagen och Lagen om val till Riksförsamlingen. 104 §. Med tryckfrihet förstås hvarje Svensk mans rättighet att, utan några af den offentliga magten i förväg lagda hinder, utgifva skrifter, att sedermera endast inför laglig domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och ali icke i annat fall kunna derför straffas, än om detta innehåll strider emot tydlig lag, gifven att bevara allmänt lugn, utan att återhålla allmän upplysning. Alla handlingar och protocoller i hvad mål som helst, de protocoller undantagna, som uti Statsrådet och hos Konungen i minisleriella ärenden eller commandomål föras, må ovilkorligen genom trycket kunna ut gifvas. Ej må tryckas Bancoeller Riksgälds-verkens protocoll och handlingar, rörande ärenden, hvilka böra hemliga hållas. 32 Hör lill Conslitulions-Utskoltels Memorial> N o 36, 105 §. Riksförsamlingen eger gemensamt med Konungen magt att stifta allmän Civiloch Criminalsamt Kyrko-lag, och att sådan förut stiftad lag förändra och upphäfva.
Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådig Remiss af f. d. Commissariens i Riksgälds - Contoiret C. f. Lanells ander duniga ansökning om återställande af försäten tid samt understöd af Riksgälds-Contoirets medel. P VVenom Remiss af den ai sistledne Mars har Kongl. Maj:t i Nåder behagat till Riksens Ständers StatsUtskott öfverlemna f. d. Commissariens vid Riksgälds-Contoiret Carl Johan Lanells underdåniga ansökning, att Kongl. Maj:t, nied återställande af Fatalierne hos Rikens Höglofi. Ständer, i Nåder täcktes förhjelpa Sökanden till något understöd af Riksgälds Contoirets medel. I afseende på frågan om fatalierne, andrager Lanell, huruledes han, okunnig örn Riksens Ständers Justitias - Ombudsmans befattning, skall »edan den 2 sistledne Januarii till Herr Justi-: Stats-Utskottets Retiinkanden. tias-Ombudsmannen och Commendeuren Friherre Mannerheim ingifvit en beskrifning öfver det oskyldiga lidande, Lanell, såsom inblandad uti den år 1800 hos sedermera afledne Casseuren i Riksgälds Co*htoiret M. Tavelin yppade* Brlance, skall öfvergått, iren att Herr Friherren och Justitiae-Ombudsinannon, på den grund, att honom icke tillhörer att taga befattning med redan afgjorda mål, öfverlernnat Lantlls Skrift till Stats-Utskottets Ordförande, som ej skall tilltrott sig, att densamma föredraga, enär uti arnnet någon motion hos Riks • Stånden icke blifvit gjord.
Lif-regementets Grenadier-korps. Första Lifgrenadier-regementet . Andra dito dito Westgötha dito Smålands Grenadier-bataljon Uplands regemente Skaraborgs dito Södermanlands Kronobergs Jönköpings Dahl Helsinge Elfsborgs - dito dito dito dito dito dito Westgötha-Dahls dito Bohus läns dito Westmanlands dito Norrbottens Fältjägare-korps Westerbottens dito Kalmar regemente Nerikes dito Wermlands dito Jemtlands Fältjägare-korps ... Norra Skånska regementet ... Södra dito dito Diverse utgifter för indelta Armeen r för inclelta Arméen å riks-statens 4:de hnfvudtitels ordinarie oell extra anslag samt under Kongl. Krigs-kollegii förvaltning ställda kassor och fonder år 1858. |A anslaget: Indelta Kavalleri-;^ Arméens : och Infanteriregementena. Regementen eller Korpser. Kavalleri: Lif-regementets Dragon-korps Dito Hussardito Smålands dito regemente Skånska dito dito Dito Dragondito Jemtlands Hästjägare-korps S:r Å reservationerÄ anslaget: In-;na af anslaget: Exercis-sqvadronemas underhåll. j vapenöfningar. Ä rese na af Indelt: Ordinarie anslag. vationerianslaget: Arméens mötles-kostnader. Å Artilleri-afÅ Intendents!Å reservationer-1 Ä anslaget: delningens anafdelningensan-jna af anslaget:’ Lifoch släp del i anslaget: del i anslaget: Lifmundering ; munderingar för Försvars-verketFörsvars-verket för indelta Inj rotehålls-regei allmänhet. ! i allmänhet. fanteriet. j mentena. Extra utgifter. Extra anslag. i Å anslaget: A anslaget: :Kasernbyggnad 1857 års lönej för Smålands tillökningar. | Hussar-regeI mente. Å Tross-passevolans-fonden. Å förenade mötes-passevolans-fonden. Ä Norrbottens Hästjägaresqvadrons fond. Å Volontär-vakans-medelsfonden.
För reparation och inredning af Yetenskaps-Akademiens äldre hus 98,681: 30. Till bestridande af kostnaderna för Sveriges deltagande i utförandet af en medel-europeisk gradmätning 25,000: — Till den af Jeanette Berglind i hufvudstaden inrättade skola för döfstumma barn; gåfva 4,500: — För nödiga förändringar å Strengnäs’ läroverkshus, äfvensom till inköp och inredning afen byggnad för läroverkets bibliothek och samlingar 50,000: — Bidrag till uppförande af nytt läroverkshus i Halmstad; såsom aaslag 25,000: — och derjemte lån; se nedan. Dito till uppförande af ett nytt Gymnastikhus vid läroverket i Eksjö 8,000: — För nya Hospitalsbyggnaden vid Göteborg 200,000: — För förbättringar och tillbyggnader vid Hospitalen i Wexiö 30,269: 10. Upsala 40,000: — gy^g. Till betäckande af en brist i anslaget för det ny byggda hospitalet invid Stockholm 12,370: 17. och till förbättringar å denna byggnad 10,305: 20. 22 675- 37 För beklädnads-utredning vid samtliga hospitalen i riket, ett kreditiv å 60,000: — För fortsatt utgifvande af plancheverk öfver svenska Sigiller från medeltiden samt öfver antiqvariska och historiska märkvärdigheter i det historiska Riks-museum 6,000: — Till inlösen af 50 exemplar af det utaf Professor G. Stephens utgifua plancheverk öfver Nordens äldsta runeskrift 2,000: — „ tryckniugshjelp för utgifvandet af en handbok i Svenska Pomologien, med plancher 4,000: — Anslag, tillhopa Riksmynt. R:dr Transport 1,779,283 ore 96 O) Att utgå såsom Lån. Till uppförande af ett nytt läroverkshus utom anslag dertill; se ofvan. Halmstad 25,000 Till uppförande af en ny byggnad för Gymnastiklokal m. m. vid läroverket i Calmar 40,000:
» Ni menar kanske, att jag ej skulle gjort Maria till mitt barns mor, och dock kan jag försäkra er, att hon aldrig kunnat få en mer uppoffrande och plikttrogen. » » Det är visst möjligt, men det var ej detta, som Aida i så hög grad behöfde som en mor, hvars begåfning varit besläktad med Annas. Det är med människor som med växterna, hvarje slag behöfver sin jord för att kunna trifvas. V i gamla, » fortfor hon efter några ögonblicks af brott, » vi måste lära oss att få aktning för hvarandra, äfven för den, hvilken förefaller oss osympatisk. Men skalden och barnet kunna icke öfvervinna denna känsla, och därför är deras uppförande ofta så oförklarligt. En styfmors uppgift är vansklig, det medger jag gärna, men lika litet som jag ville till fosterbarn taga ett, hvars föräldrar jag kände, ville jag blifva en mor för det, hvars mors begåfning ej hade mycket gemensamt med min egen, ty jag kunde då en dag midt i andkullen återfinna den ' grymme elling ', och den upptäckten skulle säkert störa både friden i mitt bröst och harmonien i hemmet. » Fru Svärd tystnade. D e hade kommit till hennes port, och hon tog afsked af herr Lage, som dyster fortsatte framåt gatan. Säkert, så tänkte han, hade Aida mången gång kännt det så, som vore hon äfven hans styfdotter. Amanda Leffler. » Stämningsmänniskor ». Af A v e. UpjjVem. känner icke en eller flere personer, eSssS, som blifva kallade eller själfva kalla sig » stämningsmänniskor »? Hvem har icke någon gång fått en glädjestund grumlad eller hoppet om ett själsuppfriskände nöje bortblåst af sådana april väder i människogestalt? Visserligen är hvarje Adams son och dotter i viss mening en stämningsmänniska, ty alla äro vi mer eller mindre känsliga för naturens inflytande, för lifvets skiftande tilldragelser och för den andliga atmosfär, i hvilken vi lefva, eller med hvilken vi, under olika tider, komma i beröring. Men det är en himmelsvid skillnad på välstämda och — ostämda själar; det är dock alltid de sistnämnda, som söka försköna sig med benämningen stämningsmänniskor.
dito. 5 mindre dito (om 14 k 6 h. kr.) . dito. 5 större Ångfartyg (om 140 å. 60 h. kr.) . dito. 2 Ång-kaiionslupar (om 60 h. kr.) . dito. 10 Ång-kanonslupar (om 60 h. kr.) dito. 5 mindre dito (om 14 k 6 h. kr.) dito. 52 Bomb-kanonslupar dito. 52 Bomb-kanonslupar dito. 24 Ång-kanonslupar (om 60 h. kr.) . dito. 12 Landstignings-kanonslupar dito. 12 Landstignings-kanonslupar dito. 52 Bomb-kanonslupar dito. 122 Kanon-Jollar . dito. 122 Kanon-Jollar dito. 12 Landstignings-kanonslupar dito. 12 Bataljons-Chefsfartyg . dito. 12 Bataljons-Chefsfartyg dito. 104 Kanon-Jollar dito. 8 Mörsarefartyg dito. 8 Mörsarefartyg dito. 12 Bataljons-Chefsfartyg dito. 17 Kanon-Skonertar dito. 17 Kanon-Skonertar dito. 8 Mörsarefartyg dito. 12 Kanonslupar dito. 12 Kanon-Slupar dito. 11 Kanon-Skonertar dito. 10 Patrullbåtar dito. 10 Patrullbåtar dito. 12 10 Kanonslupar Patrullbåtar dito. dito. Tillhör Bih. till R. St. Bil. N:o 4 till Kongl. Maj.-ts Nåd. Prop. N:o /, om Statsverket 1856. Litt. Ä.
Skulle åter afskrifningen gå så till, som Hr Rosenblad synes åsyfta och som Ulsk. måhända tänkt sig den, så skulle osäkra fordringar, som manufaktur-diskonten äger, komma att afskrifvas omedelbart hos Konungen utan att någon underordnad myndighet hade derom på förhand beslutat, ty comm.- coll-.m gör icke det, emedan del utlånat penningarne, nian afgifver blott sitt yttrande i frågorna, alldeles så som för öfrigt sker, i diskont-direkt:n. Antingen nu dessa medel äro bankens eller statens, så är det ju skäl alt med afskrifningen derå förfares på samma säll som med alla öfriga af det ena eiler andra slaget? Jag har visserligen icke något emot, alt frågan nu återgår till Utsk., på det att dess yttrande öfver anmärkningarne må kunna inhemtas. Men skulle följden slutligen blifva en und. skrifvelse, så frågas om hon, ehuru föt blommerade ordalagen gjordes, kunde i sjelfva verket innehålla annat än detta: ”vi hafva förnummit huruledes E. K. Sig med vissa afskrifningar som efter vårt förmenande endast tillhöra oss; hvadan vi und. anhålla att med dessa ärender må tillgå så, som med alla öfriga, der våra medel äro i fråga.” Eller ock skulle man säga: att som comm.colkm föranledt E. M. att göra afskrifningar och dessa blifvit fortsatta till följe af R. St:s tillfälliga beslut vid 1815 års riksdag; så anhålla vi att några bestämda reglor derföre måtte för framtiden stadgas och iakttagas. Men är det skäl, att dermed allt framgent fortfara? Hvarföre börjades ett sådant sätt att behandla ärendet? Jo! det lärer hafva varit derföre ali åtskilliga fordringar i Finland ej kunde, efter landets förlust, göras gällande. Det är klart att då frågan var om fordringars uttagande i främmande land, så uppstod ett helt annat förhållande än jned inhemska fordringars afskrifning, och att man då vände sig 570 Uen 13 Maj. till Konungen, som har med främmande makter att afhandla. Men att i våra inhemska förhållanden vilja införa en ordning, som afsett främmande land, synes mig vara oriktigt. Hr Rosenblad:
S. D. Eom Höglvflige Ridderssapet och Adeln wid jemförelse» mellan de fran de öfrige Respective Standen inkomna Protokoll s-Utdrag i anledning af Allmänna Beswärs' och Ekonomie-Utskottets Betänkande angående Branwinsbränningen, med sina egna öfwer detta mål fattade beslut, funnit betydliga ssiliaktigheter i rossia delar af Riks-Standens tankar, ansäg Högkofl. Ridderssapet och Adeln samtelioe Riks, Ständens beslut, enligt Riksdags,Ordningens föreskrift, böra till berörde Utskott remitteras, hwilket ma öga att de skiljaktiga meningar»? sammanjemka, och med sitt förslag dertill skyndsamrneligen till Riksens Stander inkomma Ut supra, kx krotocollo, 6, Silverstolpe, Utdrag af protseollet, ballet bos Högloft, Ridderskopet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den rz Iuln »gl?. S. Da nyo och bifölls förenade Lag cch Allmänna Bestvärsoch Ekonomie-UtskottenS den 9 Julii pa bordet lagde Utlåtande angående förmedlade Hemmans skyldigheter wid Kyrkooch Prestgårds, byggnader, Ut supra, klx krotocollo, U. Silverstolpe. Ut - Den rz Julli. r6-z Utdrag af protseollet, ballet b»s Högloft. Ridderskopet och Adein wid Urtima Riksdagen i Orebro den rz Juli» 1812. S. D. 8 ')redrogo§ a nyo och biföllvs följande den 9 sistlJulii pä bordet laggda »frän Lag-Utskottet ingifna Memorial: i:o. I anledning af Riksdagsmannen AnderS Danielssons Memorial rörande Bouppteckningar ^ „ 2:0. Angående förändrande och rattande af alia penningeböter till ett motswarigt penningewärdeS förhållande, nu emot den tid, de samma först stadgades. g:o. Angående förpantning a» jord. Ut supra. Lx protocollo, 6. Lilkverstolpe.
RidderstapckS och Adelns underdäuiga och oinj?ränk« »a förtroende för en Konung, som sä nära förenar Sin ära och Sin tjlfredsställelse med Sina Undersätaresmål, för at harwid tillåta mig någon widare anmätkning. Werkar ater förflagcr at utsätta wisi tid för Dcwlll, ningen, ^ l »27) ^siigdn, äf något afseende pa Penttknge-iverkens förwallning, torde irrig Mätas anmärka, ak i desta delar dr/aren heren redan lenina! msrerislier ti! en gaska fullständig IltstluÄion. Jag har harwid aker tilm-le at hänföra r-l er Konungens Nådiga yttrande, likaledes i Högloft. Hemliga Ukstetler, hmaduti Hans Majit kli Riksens Ständers omsorg öfwenemnäk, "at uti en "lilgörande lnllrucriun för deni, som FörwaltuingeN ''anförkrdS, bestämma, hrvad as denis säministratioii "och kilständek kan och ma wid någon mist ursäkt cid af "äret göras weterllgtM med blot! undantag af deä ^ublieilst, som kunde föra Riket eller Perustnge-werkct i wada. Med en sä alknian kännedom as Förs walrningen äro mistbruk föga troliga, och mistratz genast anmärkta. Hans Maj:ts ytterligare Nådiga lös» ten, kända af Riksens Ständer genom dek försegladö iLonvolursks öpnande, körde ändteligen i desta afseende^ göra säkerheten fullkomlig» ^il forenämnda skäl kan läggäs, a ena sidää den mest osvikliga, underdåniga förtröstan, at Konungen, sa framt det Allmännas wäl sadant fordrar ^ witzerligcu, samt ruan afseende pa naara Bewillmngsleriiimer, ater församlar Riksens Ständer: samt ä den andra, en grundad förmodan, at Högloft.
Hos P reste-Ståndet: för Secreteraren, arfvode i månaden - Rdr 3oo: — „ En Notarie, dagtractamente, 4:24‘ „ Åtta Canzlister, hvardera dito „ 3: — alt beräknas för Secreteraren och Notarien från och med den 11 sisth Juli, för en Canzlist från och med den 16, för en Canzlist från och med den 18, för 2tne Canzlister från och med den 24 och för 2:ne Canzlister från och med den 27, allt i samma månad, samt för 2tne Canzlister från och med den 24 derpåföljde Augusti. Hos Borgare-Ståndet: för Secreteraren, arfvode i månaden - Rdr 3oo: — „ Fyra Notarier, hvardera, dagtractamente „ 4:24- „ Sex Canzlister, dito dito „ 3: — hvilken aflöning utgår för Secreteraren från och med den 17, för Notarierne från och med den 18, för en Canzlist från och med den 11 och för 5 Canzlister från och med den 18 sisth Juli. Hos Bonde-Ståndet: för Secreteraren, arfvode i månaden - Rdr 3oo: — „ Fyra Notarier, hvardera, dagtractamente „ 4:24* „ Tolf Canzlister, dito d:o » 3: — kommande aflöningen för Secreteraren att beräknas från och med den 11, för en Notarie och en Canzlist från och med den 17, samt för de öfrige Notarierne och Canzlisterne från och med den 24 i merberörde eller Juli månad. Ilos Constitutions-Utskottet: för Secreteraren, arfvode i månaden - Rdr 166: 3a. „ En Notarie, dagtractamenle „ 3:24- „ Två Canzlister, hvardera dito „ 2:24. utgående denna aflöning för Secreteraren från och med den 5 sisllidne Augusti och för den öfriga betjeningen från och med den 6 i samma månad. (Uonstitulions-Utskottets Memorial, N:o 1.)
Vid ett år 1757 hållet Landsting med deputerade från socknarne i Länet, beslöts först, alt ett sockenmagazin skulle inom hvarje socken inrättas, men dels efteriefdes denna öfverenskommelse icke öfverallt, dels upphörde inrättningen småningom inom flera socknar, der den kommit till ständ, så att endast få socknar dermed voro försedde, då Eders Kongl. Maj:t, såsom vilkor för ett efter 1816 års misslyckade skörd meddeladt understöd af Statsmedel, stadgade, att sockenmagaziner skulle inom Länet allmänt inrättas, oell ett reglemente, bestämmande sättet för deras tillkomst och vilkoren för deras förvaltning, blef af Eders Kongl. Maj:t fastställdt den 22 September 1819. Verkställigheten lärer dock hafva mött åtskilliga svårigheter, särdeles inom vissa socknar, och hade den påföljd att Eders Kongl. Maj:t, på grund af Dess Befall ningshafvandes tillstyrkande, genom Nådigt bref af den 7 Maj 1831, medgaf undantag från den allmänna föreskriften om sockenmagaziner, samt tillät inrättande af så kallade Sparlärar efter det Nådiga Reglemente, som under samma dag utfärdades. Sålunda finnas för närvarande besparingsanstalter af förra slaget i 21 socknar, med en behållning vid 1842 års slut af 3,798 tunnor 16 kappar spannemål, hufvudsakligast korn, och i penningar 3,526 R:dr 6 sk. 10 rst. Banko, samt sparl ärar i 28 socknar, innehållande vid nämnde tid, enligt Socken-Direktionernes uppgifter, 6,189 tunnor 21 kappar spannemål, deraf öfver |:delar korn. Jag säger med flit: enligt Direktionernes uppgifter; ty, ehuruväl dessa aflemnas på fullt god tro, har jag dock mera än ett skäl att betvifla, det hela den uppgifna qvantiteten skall finnas till i verkligheten, om en generalinventeriug af sparlårarne verkställdes — eller rättare — vore verkställbar. Man behöfver dessutom blott litet skärskåda sjelfva ideen för in - !22 rättningen, för alt filina eli dylikt förhållande sannolikt.
Banco, vid bristande tillgång till böter, undergå fängelse vid vatten och bröd i tolf dagar, i stället för åtta dagar, hvartill rätteligen, vid jemförelse emellan 4° Kap1 § Missgerningsbalken och 5 Kap. 4 § Straffbalken, kroppsplickten för Ahlströms brott skolat bestämmas; hvarföre och då äfven anmärkningsvärdt förekommit, att det sedermera ifrån KämnersRätten infordrade, af dess Ordförande extraderade Utslag innehållit lagenlig straffbestämmelse, och således i vigtigaste del varit skiljaktigt ifrån det förstnämnda, detta mål blifvit, genom den 28 Augusti 1835 aflåten skrifvelse, remitteradt till AdvocatFiscalsEmbetet i Kongl. Götha HofRätt, för att emot KämnersRätten och dess Ordförande, angående de sålunda anmärkta förhållanden, anställa den talan, hvartill omständigheterna, lagligen kunde föranleda - ( 27 ) Efter först »fgifvet anmärknings-memorial, deröfver KämnersRättens Ordförande och Ledamöter sig förklarat, har AdvocatFiscalsEmbetet slutligen, med frånträdande af vidare talan emot de sistnämnde, enär det icke borde sättas i tvifvelsmål, att, på sätt i förklaringen uppgifvits, KämnersRätten affattat och afsagt beslut af det innehåll, ConceptDomboken utvisade, nemligen att den sakfällda skulle, vid bristande tillgång till ådömda böterna, afstraffas med åtta dagars fängelse vid vatten och bröd, fullföljt atalet endast emot Rättens Ordförande och påstått, att han, genom hvilkens erkända vårdslöshet, att till Exsecutorn utgifva en med Rättens Beslut icke öfverensstämmande expedition, inträffat, att Pigan Ahlström undergått svårare bestraffning än vederbordt, derför måtte dömas till penningebot och förpliktas ersätta Kongl. Maj:t och Kronan kostnaden för hennes lindel lia 11 i häcktet under fyra dagar, samt gifva skälig upprättelse för hennes lidande, i fall hon derå skulle göra anspråk.
Hvad annat återstår väl vid sådant förhållande än att skicka döttrarne till närmaste flickskola, — denna må nu vara bättre eller sämre. På en slump beror h. o. h. om skolan är god, ty ingen kontroll finnes deröfver. En annan gång inträffar, att familjen på ett eller annat sätt, genom föräldrarnes frånfälle o. s. v., upplöses; och någon annan tillflykt finnes då icke än pensionen. Utsk:t har yttrat, alt statens omsorg borde inskränka sig till understödjande af sådana läroanstalter, der lärarinnor komma att bildas; men, Mine Hrr! då staten numera medgifvit qvinnan en betydligt större verksamhetssfer än tillförene, så att hon t. ex. får idka handtverk och söka tillträde till åtskilliga allmänna befattningar, måste det väl ock vara statens pligt att tillse, det qvinnan jemväl genom statens försorg kan, erhålla den 86 Den 22 Augusti f. m. undervisning, som kan göra henne duglig att på så sätt gagna det allmänna. I betraktande deraf skulle jag hafva velat förorda det utaf Hr Bohnstedt väckta förslag om tillsättande af en komité för ett fullständigt utredande af hithörande förhållanden; men då Hr Bohnstedt sjelf hemställt, att Doktor Thyselii motion måtte bifallas, instämmer äfven jag uti den af Hr Bohnstedt sålunda gjorda anhållan. Gr. af Ugglas: Hr Cederschjöld har uti sitt yttrande öfverflyttat denna fråga på en annan ståndpunkt, än den, som förut utgjort föremål för öfverläggningen. Hvad i denna fråga tillförene varit afhandladt, har nemi. gällt bildandet af uppfostringsanstalter för qvinnan öfver allt i riket. Hr Cederschjöld åter har omordat den nödig befunna förbättringen af våra enskilda flickskolor. Afven jag anser en sådan förbättring vara högeligen af behofvet påkallad, men tror att detta ändamål på ett mycket säkrare sätt vinnes genom det nuv:de seminarium. Mig har berättats, att detta redan på sitt 2:dra läsår haft icke mindre än 76 elever.
Vidden af den fara, som sålunda måste hämmas i sin uppkomst, om den ej i sin utveckling skall åstadkomma ytterst menliga och störande verkningar på landets hela näringslif, torde inses genom en hänlydriing å storleken af den förlust på förlagsmedel för den in dustriela rörelsens bedrifvande, som landet måste lida i följd deraf, att hittills bestående affärs-förhållanden blifvit på ett så plötsligt och våldsamt sätt rubbade. Den nästan fullkomliga upplösning af alla på förtroende grundade affärs-förbindelser, som inträffat å den stora utländska handelsplats, der Sverige företrädesvis verkställer sina för varubytet mellan eget land och utlandet nödiga liqvider, har förorsakat att högst betydliga belopp af de vexlar, hvilka, om ej förtroendet blifvit dem undandraget, skolat såsom allmänt gångbart bytesmedel tjena att, under minst ett fjerdedels är, bemedla de för både importoch export-handeln erforderliga liqvider, på en gång förlorat allt sitt värde och nu måste ersättas med det metalliska myntet, eller den dermed lika gällande Banko-sedeln; och då på samma gång den svenska industrien gått förlustig det förlag, hon af ålder varit van att söka och erhålla på den utländska penninge-marknaden och detta just under en tidpunkt, då förlaget som bäst behöfdes för att befrämja produktionen för det stundande årets skeppning, sä föranledes härigenom naturligtvis en så stark efterfrågan pä penningar, att den icke inom landet kan fyllas. Då sålunda en allmän förlägenhet här inträdt och denna redan förorsakat våldsamma rubbningar i näringslifvet, måste verkningarne deraf, om ej skyndsam och kraftig hjelp mellankommer, icke ensamt träffa vissa individer eller folk-klasser, utan efter hand, i större eller mindre mån, sträcka sigfid samhällets alla delar samt genom näringarnes aftynande och förfall, genom en förlamad industri, hämmad produktion, arbetslöshet och deraf härflytande menliga följder, sprida och rotfästa ett ondt, hvars botande skall försvåras i samma mån, som bjelpen fördröjes.