Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hwad kostnaden för tryckningen af berör, de blanquettcr angär, anser Riksens Ständer den samma böra genom Landshöfdingarne för. skjutas af de inflytande Bewillningsmedlen, men at den sedermera mä ersättas pä det sätt att för hwarje Blanquette som requireras, betalas hwad papperet och tryckningen kostar. Sluteligen och dä ätstilliga rättelser och tilläggningar i BewillningS. Förordningen nu stedt, samt detzutom är Riksens Ständer bekant, att wid de Taxeringar som innan anstalt fogades om inställning deraf blifwit förrätta, de, sä olika tillgätt, att pä somliga ställen, der Författningen blifwit noggrant werkställd, Be. willningen uppgätt till dubbelt ända til tredubbelt emot hwad efter 1800 ärs Förordning ut. gjordes, hwaremot den pä andra orter, utan twifwel af mistförständ om den nya Försattningens grunder, icke ens hunnit till förra Be. willningens belopp, hafwa Riksens Ständer trott det en granskning af de werkställde Taxe. ringarne wore nödwändig, för at winna likhet i beskattningen öfwer hela Riket; hwartill Riksens Ständer äfwen förmoda de förcstrefne för. klaringarne öfwer Förordningen, noga eftcrfölj. de, stola bidraga. I afseende härä fä Riksens Ständer äfwen hos Eder Kongl. Maj:t i un. derdänighet anhälla, det mätte den Nädiga Författning widtagas att bäde Berednings, och Taxerings.
Utskottets Betänkande, afsl. af Adeln, IX S225, bif. af PresteStåndet, IX s 243. Förnyadt Utlåtande, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 38a, af PresteStåndet, IX s 384» af BorgareStåndet, IX s 390. Grustägt, om rättighet till, på andras egor, för underhållandet af allmänna vägarne. Motion, remitt. till Lagoch Ekon. Utskotten, II S 1212. Utskottens Betänkande, VII 1. s 3a5 — 331, återrem. af Adeln, IX s 3o6, bif. af PresteStåndet, IXs3io, återrem. af BorgareStåndet, IX s 3ir, af BondeStåndet, IX s 3i5. Ytterligare Utlåtande, VII 2. s io48 •—io52, bif. af PresteStåndet, IXsgail, af BorgareStåndet, IX s 954, af Adeln, IX s 965, af BondeStåndet, IX s 973. Underd. Skrifvelse, X 2. 1. s 5o—>53. RiksdagsBeslutet, §. 44- Guld och Silfver, om afskaffande af, på uniformer. Motion, remitt. till Ekon. Utskottet, II s 1238. Se Nationalitetens återställande, om. Underd. Skrifvelse, X 1. s *83. 8 RiksdagsBeslutet, §. 44* Guld och Silfver, om förändring i nu gällände beläningsvärde å, i Banken. BancoUtskottets Betänkande, Via. s 33i — 335, åt^-rem. af Adeln, IX 3. sai5,bif. af PresteStåndet, IX 3. s rai, återrem. af BondeStåndet, IX 3. s a58.
Att den, som stänga vill, äger dertill vitsord, så vida ägogränsen är lagligen bestämd eller erkänd, men alt delägare, sorn i tegskifte ligga, icke äga att stängsel mot hvarandra fordra; Att ägare af skogsoch betesmark, som mot åker, äng eller odlingsbar mark gränsar, skall vara pligtig att i hägnaden deltaga; samt Att delningsgrunden bestämmes, hvarken efter hemmantal eller ägorymd, pä sätt nu stadgadt är, utan alt der ägor af enahanda beskaffenhet, vare sig åker, äng, skog eller betesmark, möta hvarandra, böra delägarne ä ömse sidor, till hälften hvardera, fullgöra slängsclskyldighcten; men alt deremot, då åker, äng eller vid laga skifte såsom inrösningsjord beräknad 390 Den 24 Augusti f. m. odlingsbar mark möter skogseller betesmark, bör den seduares innehafvare endast till l;del i stängseln deltaga. R. St. hafva likväl ansett betänkligt häråt lemna bifall, jemte flere, hufvudsakligen af skäl, att det för ägare af skogsoeh betesmark ofta blcfve betungande att deltaga uti stängsels upprättande emot angränsande åker och ängsmark, hvilka af densamme hemtade största fördelen; samt att nu gällande författningar fördelte hägnadsbesväret mera i öfverensstämmelse med den nytta,’ de hägnadsskyldige ansetts draga af den upprättade stängseln.
Rätten åt en för hvarje val-district serskilt utsedd afdelning. I Städer, der Första och Andra Under-Rätt finnas, böra denna Vallags Stadgande/i om Stads-rätt förstås om Andra Under-Rätt. § 15. Röstlängd öfver de valberättigad!e i Gäll eller serskildta Län tillhörande del af Gäll på landet bör i April månad det år, då lagtima Riksdag inträffar, upprättas af deri tjensteman, som mantalsskrifning förrättar, och som för sådant ändamål bör vara försedd med GäUets eller den serskildt Län tillhörande deleus sista uppskattningsUingd. Om hvad iagttagas bör af den, som i Gället är för sin person skattskrifven och der, med stöd af 3 f, vill ali sin rösträtt utöfva, eller af den, sorn, ehuru icke i Gället för sin person skattskrif ven, derstädes, med stöd af ofvannämnde f, röda vill, gälle hvad i 11 för S id eller större Köping stadgadt är. Såsom Gäll anses både i denna och efterföljande ,§§ lands-församling, sorn med Stad elier större Köping i andra afseenden är förenad tili ett Gäll; landsbygd, som med S ad eller större Köping utgör en församling; annexeller capell-jörsamling, som eger minst tvåtusen inbyggare, och sådan del af Gäll, som antingen utgör en hel socken och derutöfver, men tillhör annat Län, än det, der Moder-kyrkan är belägen, eller ock innesluter Moderkyrkan, men, efter afsöndring af delar, hvilka tillhöra andra Län, icke utgör en hel socken. 11 Sudan ilel af Gäll, scm ligger utom det Län, dit Moderkyrkan hör, och sorn icke, enligt hvad här efran är stadgadt, anses sthom ett Gäll, skall, efter P/oJ/ungs-Comifeens förordnande, för Valinannaval förenäs med ett inom Länet angränsande Gäll• § 20. Bos!längd bor till Kyrkoherden inom Maji månads slut samma år insändas och under derpå följande Juni månad, å allmän Gäll slämma, af de valber ätt i gade granskas.
För anläggning af väg emellan Storbacken i Öfver-Luleå socken och sjön Vaikijaur anslag Vidkommande derefter öfriga nu särskildt anmälda företag, hemställde Statsrådet i underdånighet: a) - t) c) att den af Carlstads Hamnbyggnads-direktion gjorda framställning om anslag för fullbordande af den påbörjade nya hamnoch kanal-anläggningen derstädes måtte, medelst särskild nådig skrifvelse, varda till Rikets Ständer öfverlemnad, i ändamål att Rikets Ständer, som å nästlidne riksdag beviljat ett låneunderstöd för ifrågavarande ai-betsföretag, må komma i tillfälle att pröfva, huruvida ytterligare statsbidrag dertill må i anseende till de af Direktionen uppgifna omständigheter anvisas. e) - \ f) g) . k) Vidare ansåg Stats-rådet sig böra i underdånighet hemställa, det Kongl. Majit måtte föreslå Rikets Ständer, att anvisa: till fond för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar 100,000 Riksdaler årligen, eller för de tre åren 1861-1863 Rmt R:dr 300,000: - 16,000: — 75,000: — 82,500: — 40,000: — 40,000: — 48 Bil. N:o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prog. N:ä 1, om Statsverket 1859. dito för understödjande af mindre hamnbyggnader och årensningar, 20,000 R:dr årligen, eller för nyssnämnda tre år 11:dr 60,000: — dito för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsf öretag, för de tre åren 1861— 1863 tillsammans 100,000: — hvaraf £ såsom lån; samt såsom fond till undersökningar, inspektions-kostnader och expenser för allmänna arbeten, 25,000 R:dr årligen eller för åren 1861—1863 . 75,000:
Då ban fick sikte på det åldriga slottet, var det som om ett lifligt glädjeskimuier öfverflugit hans solbrända drag. Han rätade på sig, tog ut stegen och befann sig snart nere på bron, som leder öfver Ur. Strax invid landfästet på andra stranden låg ett litet jgasthaus?, inbäddadt i guldregn, accasia och vinrankor, med skuggiga grottor och bekväma hvilosäten. Vandraren kastade ännu en lång, orienterande blick omkring sig, därpå öppnade, han grinden till vardshusträdgården och slog sig ned under en lummig accasia. En i landtdräkt klädd flicka kom och frågade hvad han befallde. Han beställde en enkel frukost. Medan han väntade på den, satt han och såg upp emot borgen, synbarligen försänkt i djupa tankar. Plötsligen vaknade han emellertid upp ur sina drömmar, öppnade den lilla rensel, han burit på ryggen, och framtog ur densamma ett bokhäfte, bundet i silfverband, som innehöll en af ålder gulnad och af flitig läsning till hälften utplånad handskrift. lian satt en stund och vägde volymen i sin hand och smekte densamma, så som man ibland gör med en dyrbar klenod, men därpå öppnade han boken och började läsa. Det var en vid pennans bruk ovan hand, som nedskrifvit de sneda raderna, det säg man, och den gamla tyska stilen skulle nog för de flesta varit omöjlig att tyda, men den unge mannen hade för längesedan öfvervunnit denna svårighet och därför ilade hans blickar snabbt öfver &lt;le brungulä bladen, under det hans ögon blixtrade och lians anletsdrag blefvo allt Ulligare. livad lian läste var följande: ». Så Sngo vi då af den store konuugen befallning att med vårt batteri fatta posto pä norra stranden af Ur och med allt gevalt disputera fienden passagen öfver denna bro, som där är slagen mellan stränderna; Vi bröto upp i arla morgonstund, och två timmar senare bröstade vi af pä sluttningen af berget, på hvilket slottet Falken heim ligger.
Genom förfallna inbetalningar af utgifna förlagslån hafva under revisionsåret influtit 99,625: — tillsammans R:dr 112,580: 41 Af dessa tillgångar hafva nämnde år utassignerats följande, af Kongl. Maj:t i nåder beviljade förlagslån, nemligen till: l:o. Fabriksidkare!! 11. Widgren, återstoden af det genom Kongl, brefvet den 9 Februari 1861 honom beviljade lån för hans i Stockholm anlagda fabrik för tillverkning af tygknappar i 12,000: — Transport: 12,000: 6 — 12/M)0: — 20,000: — 20,000: — 49,000: — Summa R:dr 101,000: — varande således vid 1862 års utgång af förlagslånefonden lån utestående till ett sammanlagdt belopp af 73S,419 R:dr 59 öre. Förutom resterande beloppet af det Norrköpings väfveri-aktiebolag tillagda förberörda lån, återstodo vid revisionsårets slut att af förlagslåneanslaget utbetala dels det Rosenbergs aktiebolag genom Kongl, brefvet den 7 Februari 1862 beviljade lån å 20,000, R.dr, för drifvande af dess i Mölndal nära Göteborg anlagda mekaniska bomullsväfveri, dels ock följande tvenne enligt Kongl, brefvet den 16 Maj 1862 beviljade lån, nemligen till II. F. W. Wesche, för bans å Lilla Essingen invid Stockholm inrättade fabrik för galvanisering af jern och andra metaller, 10,000 R:dr, samt till egarne af en vid Ystad anlagd mekanisk verkstad med gjuteri, för dennas utvidgande och ändamålsenliga drifvande, 25,000 R:dr. Vll-diskont-fonden, hvars behållning vid 1861 års slut utgjorde R:dr 15,951: 35, har under år 1862 haft följande inkomster: Ullsorteriugs-, värderingsoch magasinsafgifter
Ingelgren. — 286 — (Afskrift.) Protokoll, hållet inför Herr Ofver ståthållaren i Stockholm den 11 Oktober 1845. JS. D. Föredrogos ej mindre Stockholms stads Handels-kollegii skrifvelse till Herr Öfverståthållaren den 12 Mars 1844, hvaruti, på anförda skäl, blifvit hemstäldt att den för indragna Bokhållare-tjensten i Krono-uppbörds-verkets Kontroll-kontor anslagna lön, utgörande enligt stat 255 Riksdaler, jemte tillökning för derunder inbegripne 28 tunnor spanmål, af hvilken lön, enligt Herr t. f. Öfverståthållarens förordnande den 13 September 1828, etthundrade Riksdaler årligen genom Handelskollegium tilldelats dem bland Kontroll-kontorets betjening, som genom flit och arbetsamhet gjort sig deraf förtjente, samt återstoden såsom löne-förbättring åtnjutits af Sekreteraren hos Öfverståthållare-embetet i krono-uppbörds-ärender, Öfver-auditeuren C. D. Eli, intill hans i December månad 1843 inträffade död, måtte från 1844 års början disponeras sålunda att, med bibehållande af 100 Riksdaler årligen till utdelning bland Kontroll-kontorets betjening, ett lika belopp eller etthundrade Riksdaler af den ifrågavarande lönen finge tilldelas Kontrollören vid Krono-uppbörds-verket, Assessoren Stras, och det öfriga deraf tillfalla Handels-kollegii Notarie för kronouppbörds-ärender, Auditeuren Carlsson, än äfven trenne serskilde af t. f. Sekreteraren hos Öfverståthållare-embetet i krono-uppbörds-ärender L.
Den förekom mig här på långt när ej så rik som den i Konstantinopel och Smyrna, för öfrigt nära nog i samma smak, blott att här satt mer sysslolöst folk, isynnerhet qvinnor och barn, som sågo förfärligt trasiga ut och voro nästan halfnakna. Här på åtskilliga kaffehus, bland hvilka ett isynnerhet förekom mig störst och bäst af alla orientaliska jag än sett, såg jag allehanda spel, största delen af dem Lane beskrifver. Jag hade vandrat hela dagen, så att jag nu för första gången sedan jag kommit hit egentligen kände mig hungrig och åt med aptit min middag. Kort derefter begaf jag mig till föreståndaren för härvarande militärhospital, en Tysk. Han emottog mig mycket vänligt och bad mig följa med sig följande morgon, då han kl. 7 skulle göra sin morgonrund. Det gör en godt, då man ensam utan bekanta och "verlassen" vandrar omkring främmande i en främmande stad, att finna någon som välvilligt tar emot en. Det var nu fallet med mig. Under min vandring i bazaren såg jag en Arabisk likprocession vandra fram, i spetsen för hvilken gick först någon sheikh åtföljd af en stor skara små skolgossar och sedan äldre karlar, derefter kom liket i en kista öfverdragen med en röd broderad duk och efterst kommo qvinnor. Pojkarne och karlarne mumlade i ett förfärligt sorl, så mycket jag genom det kunde höra, lá iláha illallaho; men tycktes för öfrigt ej just vara andäktiga eller allvarsamma, ty de pratade och skrattade derunder mycket med hvarandra, så äfven qvinnorna. Kort förut hade jag passerat förbi en liten skola, der pojkarne suto och runkade på hufvudet och hela öfra delen af kroppen under det de mumlade på sina läxor. Senare på eftermiddagen gick jag genom tullen, som är i en kasern utåt kanalen Mahhmodije, och gaf mig under vägen i fäl med en gammal gubbe som gick samma väg. Han var treflig och rolig, ehuru med Arabiskt högmod, så fellah och tiggaraktig han för öfrigt var. Jag vann dock mitt ändamål att komma i samtal med honom och vi gingo väl en half timme tillsammans och pratade.
Hr B:s föredrag, understödt af en öfverlägsen teknik, som förstår att använda både öfversvallande kraft och behaglig mjukhet, utvisar en god, om ock ej vidare själfVäggohyra, Mal och Bakterier utrotas af ständig uppfattning af de tonskapelser, han satt på sitt program. Det väcker beundran genom sin klarhet och korrekthet, men saknar måhända denna tändande och värmande förmåga, som endast återfinnes hos konstnärer med Guds nåde. Hr B. hade på sitt program upptagit komposiv » tioner af sådana vidt skilda mästare som Beeto hoven, Schumann, Chopin och Liszt, och tolkningen af alla dessa till arten och innehållet så " O-S M H olika tonalster förtjänar rättvist erkännande. t-, 3 Främst sätta vi föredraget af Beethovens Appasionata och Chopins ass-dur-polonäs, om ock flere af Schumanns målande karnevalsbilder samt Liszts rapsodi n:r 6 erhöll en lika förträfflig tolkning. Bifallet var ofta mycket lifligt och framkallade vid konsertens slut tvänne extra nummer. Hr B. ger i dag fredag sin andra konsert, och vi tillråda en hvar, som älskar pianomusik, att ej försumma tillfället att få höra den P framstående konstnären. Musikföreningen gifver instundande tisdag sin första abonnementskonsert för innevarande sä- song. Programmet upptager Schumanns » Paradis och Peri », vid hvars utförande medverka sådana förmågor som fruarna Östberg och Edling samt hr Salomon Smith m. fl. Fru Anna Norrie gifver med biträde af fru Ina Lange nästkommande onsdag en visoch romansafton i Vetenskapsakademiens hörsal. Att denna kommer att omfattas med det lifligaste intresse af allmänheten taga vi för alldeles gifvet. Q ti n m H Pl w. a E " O ° a På hemfärd. co a CO Skiss för Idun af Agathe Lind. (Forts. o. slut.) » Gamla vännerl » Fru Holm rätade på sig litet häftigt.
S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets den 16 April e. m. på bordet lagda Utlåtande: N:o 91, i anledning af väckta motioner, dels om framläggande för Rikets Ständer i ett sammanhang af hela statsregleringen, dels om densammas bibehållande oförändrad intill nästa riksdag, beslöt Ridderskapet och Adeln att vid detta Utlåtande låta bero. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets den 16 dennes e. m. på bordet lagda Memorial : N:o 92, med återlemnande af Hr Wcerns, inom Vällofl. Borgare-Ståndet väckta, motion om utsättande af tiden för nästkommande riksdags början, ansåg Ridderskapet och Adeln berörde motion tillhöra Expeditions-Utskottets behandling. S. D. Föredrogos och biföllos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens nedannämnde den 16 dennes e. m. på bordet lagde Betänkanden: N:o 7, i anledning af väckt motion om ändring af och tillagg uti Kongl. Stadgan om Jagtoch Djurfång den 13 April 1808; N:o 8, i anledning af väckt motion om ändring af Kongl. Brefvet den 19 Juni 1830, i fråga om beräknande af ”matlag” eller ”rök;” N:o 9, i anledning af väckt motion om ändring af gällande stadgande, angående tiden för af och tillträde af de till Ecclesiastikstaten anslagne hemman och lägenheter; samt N:o 10, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Militie Boställs-ordningen den 23 Januari 1836 i fråga om tiden för af och tillträdes husesyners hållande samt dervid ådömde reparationers fullgörande. S. D. Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 16 dennes e. m. på bordet lagda Utlåtanden: Prot.-TJtdrag den 30 April 1851.
Hvarje kommun har en större boksamling med böcker för alla åldrar, och af det yppersta som finnes på hvarje område, så att intet, som är värdt att lära känna, behöfver vara obekant för kunskapssökande andar. » » Och alla äro lika kunniga här i landet? » » Min käre vän, har jag då uttryckt mig så illa, att ni ej kunnat uppfatta, att vi just kommit ifrån det fåniga försöket att bibringa alla samma bestämda, utmätta kunskapsmått? » utbrast gubben med lindrig otålighet. » N i vet säkert lika så väl som jag, att här på jorden finnes ett icke ringa antal menniskor, som ej har det minsta sinne för studier, utom möjligen just i det fack, åt hvilket deras praktiska anlag ligga; andra åter gifva sig ingen ro med mindre, än att de åtminstone fått en klar öfversigt öfver det menskliga lifvets utveckling på alla områden. Skulle vi så lägga dessa två i Prokrustessängen, sträcka lederna sönder på den ene, tills han blef lång nog för sängen, eller hugga af den andre, derför att han är för lång, enligt systemet? Nej, många bland oss sakna s. k. boklig kunskap, men de allra fleste äro upplyste, bildade, väl uppfostrade och pligttrogna menniskor, tack vare den ständiga vexelverkan, som eger rum emellan folk af olika kall, yrken och samhällsställning; en vexelverkan, som innerst har sin grund i vår religion och den med gudstron förbundna pligten att hålla kropp och själ friska genom att skaffa sig tillfälle att låta tankearbetet omvexla med kroppsarbete, och detta med sysselsättning af mera andligt slag. » (Slut i nästa n:r.) Floras barn. Från italienskan af Gudrun. Pensée. ^trädgårdsmuren, belyst af månen, står der så ® hvit mot kastanjernas grönska, den fuktiga nattvinderi skakar de hvita blomklasarne, och genomskinliga små stjernor falla tyst till marken som doftande snö. Det brunlockiga hufvudet har länge suttit på lur der uppe på trästegen, och rösten, som försöker att vara lugn och fast, förråder en liflig oro i det korta utropet: » Maria! » » Jag är här. Men tala sakta. Det är ljust i pappas rum ännu.
Mynt-svstemet, det nya, angående mantalspenningarnas bestämmande till jemna belopp efter —: B. III. 207, 266, 296, A. 296, E. 462. Mynt-väsende, öfversigt af Sveriges under kopparmynt-tiden från '1625—1776: I 72 Mått, mål och vigt, rörande uppskof vid tillämpningen af Kongl. Stadgan derom, m. m.; motion af Friherre Johan Gustaf von Paykull: se Motioner, Mått och vigt, angående ändringar dels i Kongl. Stadgan den 21 Januari 1855 om mått och vigt, och dels i Kongl. Mnj:ts under samma dag utfärdade Nådiga Instruktion för Juste - 170 — M — rare af mått och vigter: B. Möller, C., f. d. Förvaltare vid Tumba pappersbruk, angående hans ansökning om erhållande af årligt understöd från Bauken: B. X. 287; XI. 34 67, Å. 68, U. 289, 313, A. 313. HT» Nathorst, J. Th„ Landtbruks-Akademiens Sekreterare, angående petisionsförhöjning åt honom; motion af Grefve Carl Göran Detlof Mörner: se Motioner. Nattvarden, angående väckt motion huru förfaras skall, när prest, som saknar medhjelpare, önskar begå Herrans Nattvard, eller vid Nattvardsgång behöfver embets-bitrade; B. V, 445 ; VI. 428, A. 428. —, angående upphäfvande af alla lag-bestämmelser rötande dess begående; motion af Friherre Jonas Alströmer: se Motioner. *—, angående upphäfvaude af alla stadganden, hvarigenom densaramas begående göres till vilkor för erhållande af lysning till äktenskap, vinnande af burskap, m. m.; motion af Friherre Steffan Creuts: se Motioner.
Tre procent för län å tegel-, stenoch kalkbruks-hus samt tegelklädda trähus, men efter Fyra procent för lån å trähus, och återstoden utgör kapital afbetalning. § 44. Som de, genom Kongl. Brefvet den 6 Maj 1846, Kongl. Stals-kontoret tillerkända rättigheter och fordringsanspråk, med hänsigt till det likaledes å mindre kreditivet anvisade byggnadslån af Fyratiofemlusen R:dr, hvilket Kongl. Maj:t efter den, i början af sagde år, staden Åmål öfvergångna eldsvåda beviljat samma stad, blifvit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid 1847 och 1848 års riksdag fattade beslut, på Kiksgälds-kontoret öfverlåtna, så skall återbetalningen af detta lån verkställas till samma Verk; börande, enligt de i högstberörda Bref stadgade betalningsvilkor, årligen Sex procent inbetalas å primitiva kapitalet, dels såsom ränta elter Fyra för hundra om äret och dels såsom afbetalning å kapitalskulden. § 43. Stats-Utskot/els Memorial JYi 200. 25 § 45. Till iakttagande vid uppbörden af kapital-afbetalningar och räntor å de enskilde tomtegare inom städerna Borås, Wenersborg, Wexiö och Åmål tilldelade byggnadslån, skola årligen, särskildt för hvarje stad, i Riksgälds-kontoret upprättas och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet, inom slutet af November månad, tillsändas fullständiga förteckningar å hvad, före samma års slut, bör af hvar och en låneinnehafvare erläggas. Dessa förteckningar komma att af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillställas vederbörande Magistrater, hvilka det åligger att ifrågavarande medel, under enahanda redovisnings-ansvar, som för krono-uppbörden, kostnadsfritt för Riksgälds-kontoret, indrifva och till detta Verk leverera.
Jag har endast begärt ordet, eftersom man påminnes om hvad lie Stånd gjort, för att fästa uppmärksamhet på den skillnad, som är emellan detta mål och öfrige från Eko? nomiUtskottet inkommande frågor. Det är sant, att, om två Stånd stadna mot två, är det ej gifvit, att någon underdånig skrifvelse i afseende å förevarande §. kommer att afgå; men i slutet af Utlåtandet föreslås att anhålla, det Kongl. Maj:t ville infordra vederbörandes yttranden och upplysningar rörande SkiftesStadgan. Stadgan skulle säle - i6o Den 27 Augusti f. in. tles ännu en gång underkastas granskning. Ett RiksStånds yttrande är då ej obetydligt; det är ej obetydligt, såsom stående i Protocollet, och det är under denna synpunkt jag skulle önska, att Ridderskapet och Adeln uttryckte sin opinion, I allmänhet afstyrker jag på det högsta antagande af Grefve Posses princip, alt bifalla en mening, som man ej gillar, derföre att tre Stånd redan antagit den man önskar, och att således ingen underdånig skrifvelse i alla fall blir af. Grefve Posse: Jag vill fästa Grefve Spens’s uppmärksamhet derpå, att en votering af 18 å ao personer, som nu äro närvarande, föga kan uttrycka Ståndets mening. Herr von Hartmansdorff': Våra motståndare anse för en pligt, att jag och de, sorn tänka lika med mig, böra afstå från votering. Jag hemställer, om det icke vore lika billigt, att Grefve Posse och de, som äro af samma mening med honom, sjelfve började att gifva oss godt efterdöme, hvarigenom vi finge utan votering antaga Grefve Spens’s förslag. Jag finner så mycket mera skäl dertill, som Grefve Posse sjelf medgifvit, att detta ej skulle verka på sjelfva saken, och Ståndet då ej äfventyrade förebråelsen, att hafva godkänt något, hvarigenom ägande-rätten rubbas. Fri - Den 27 Augusti f. m. Friherre Anckdrswärd: