Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär nu bruks-societeten, hvars medlemmar i främsta rummet vore de, som hade gagn eller olägenhet af ett mer eller mindre ändamålsenligt ordnande af ifrågavarande undervisningsanstalt och hvars uttalade åsigter i ämnet vid sådant förhållande syntes Kongl. Majit böra tillerkännas betydande vigt, icke allenast förordat bergsskolans förflyttning till hufvudstaden och förening med teknologiska institutet, utan jemväl förklarat att societetens årliga bidrag till skolan, hvilket betydligt öfverstege beloppet af de från Statsverket till densamma för närvarande anvisade anslag, komme att fortfarande utgå endast under vilkor af en dylik förflyttning; då skolans föreståndare, likasom styrelsen för Teknologiska Institutet och Kommers-kollegium enahanda åtgärd tillstyrkt; och då, efter den utredning, som nu ytterligare egt rum, såväl kostnaderna för uppförande af erforderliga byggnader för bergsläroverket, som de årliga utgifterna för detsamma blefve betydligt högre, derest läroverket bibehölles i Falun, än om det komme att utgöra en afdelning af Teknologiska Institutet; hade Kongl. Majit, på dessa och öfriga i Kongl. Majits vid sednaste riksdag aflåtna nådiga Proposition i ämnet anförda skäl, funnit sig böra nu till Rikets Ständer göra förnyad framställning om anvisande af nödiga medel för Falu bergsskolas förflyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet. Innan frågan, huruvida bergsläroverket skall utgöra en afdelning af Teknologiska Institutet eller bibehållas i Falun, blifvit slutligen afgjord, kunde af lätt insedda skäl något beslut om dess organisation icke heller fattas, helst, derest läroanstaltens förening med Teknologiska Institutet skulle komma till stånd, åtskilliga närmare bestämmelser i detta hänseende, både hvad lärokurserna och andra förhållanden beträffade, blefve erforderliga. Tillräckligt rådrum för ordnandet häraf förefunnes dock under den tid, som åtginge till uppförandet af den i sådant fäll erforderliga tillbyggnaden vid institutet.
Mrj:t5jansett de af komBrånvinsmilteen föreslagna grunder böra godkännas, så att det, med bibehållande distillering/.. af den tillåtelse till distillering, som för pharmaceutiska behof hittills varit apothekare med gifven, må stadgas : a) att hvar och en, som lofligen idkar brön vinsbränning å landet, må under den tid, för hvilken lian härtill sig anmält, med samma redskap, som blifvit till bran vinsbränning uppgifven, utan särskild afgift omdistillera det råa bränvin, lian tillverkat; b) att hvar och en på landet boende ägare eller innehafvare af jord, för hvilken lian får idka bränvinsbränning, må under den derför icke lofgifna tiden för omdistillering af bränvin till eget husbehof, utan särskild afgift begagna en panna af högst 4 kannors rymd, kokrummet inberäknade och af den form, som för en panna till bränvinsbränning för husbehof är föreskrifven; c) att med pannor af högst 47 kannors rymd, kokrum niet inberäknadt, af hvad form som helst, samt med begagnande af rektifikationsapparat och afkylningsredskap, men icke af särskilda uppvärmningseller ång-apparater, omdistillering af bränvin, oberoende af rättighet att sådant tillverka, dock icke i förening med eller på samma ställe, som bränvinsbränning, må få utöfvas å landet, efter tillstånd af Kongl. Maj:ts befallningshafvande, och i städerna efter utarrendering för tre år i sender, sedan Kongl. Maj:ts befallningshafvande, hvar i sitt län, bestämt pannornas antal; och borde härför samma panneryinds afgift, hvarmed, för G månader bränvinsbränning i i:sta klassen, utan mäskvärma re är belagd, utbetalas för första året, vid lillslåndsresolu»- tionens utfärdande och sedermera såsom vilkor för handteringens fortfarande, hvarje år, inom December månads slut, för det påföljande året. 39 Kongl. Maj:U Nåd. Proportion, Alu 26.
Ofver det sålunda reducerade projektet håfven J låtit, i öfverensstämmelse med de priser och beräkningsgrunder Ofver-Intendents-embetet följt uti sitt ofvan omförmälda kostnadsförslag, uppgöra ett nytt dylikt förslag, vid hvilket, till minskning i kostnaden, vanlig kalkputs med oljemålning blifvit beräknad i stället för beklädnad utvändigt med kalksten, några källare under midtelbyggnaden, till undvikande af bortsprängniug å berggrundens högsta del, blifvit uteslutne och grundmurarues höjd förminskad, med uteslutande jemväl af alla dekorationss ta tu er och af den inre dyra frescomålningen, hvaremot uti det nya förslaget inginge kostnaden för grunden under alla de yttre murarne och för de derpå blifvande stämsel murar kring gårdarne, anskaffandet af skärmar för afdelande af de. ursprungligen till bibliotheket disponerade rum, hvilka nu skulle till tafvelgallerier användas m. m., uppgående det på sådant sätt beräknade, Eder underdåniga skrifvelse jemväl bilagda, kostnadsförslaget till 529,947 R:dr 18 sk. B:ko, hvaruti, efter Eder öfvertygelse, likväl vid verkställigheten åtskilliga besparingar kunde ytterligare beredas. Och håfven J slutligen anmält, bland annat, dels att, enligt hvad genom beräkningar utrönt blifvit, de historiska och konstsamlingarne, äfven med de under närmaste framtid möjligen skeende tillökningar, kunna inom den reducerade byggnaden vinna tillräcklig plats, dels ock att ofvannämnda planritning och en af Eder likaledes öfverlemnad ritning å byggnadens sidofagade blifvit noggrant lämpade efter den redan lagda grunden. Sedan J uti Edert sålunda afgifna yttrande upplyst, att de af Geheime-öfver-byggnadsrådet Stiller till Nationalmuseum uppgjorda ritningar, hvilka
Tryck fr. förorda.; N:o 78, med förslag lill ändring af 3 §:n 4 mora. Tryckfr.förordn.; N:o 79, med förslag lill ändring af 5 §:n 6 mom. Tryckfr.förordn. Föredrogs ånyo Const.Utskts den g dennes på bordet laeda meni. N:o 80, i anledu. af återremiss å Coust.Utskts n 1 mein. Hr Frill. o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade antaga Cons!.Ulsk:s förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Ropades ja. Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla i öfrigt Ulsk:s yttrande i det nu föredragna memorialet. Ropade ja. Ånyo föredrogs Const.Utsk:s den g dennes på bordet lagda mern. N:o 81, i anledn. af ålerremiss å Consl.Utsk:s mern. Så väl hvad Utsk. i detta meni. yttrat, som de föreslagna voterrs-propositionerna blefvo af R. o. Ad. gillade. Vidare föredrogs Const.Utskrs den g dennes på bordet lagda mern. Wto 82, i anledn. af erhållen ålerremiss af ConstUlskts mern. Wto 5g. Hr von Hartmansdorff, Au g. t Det beslut, sorn här är i fråga, fattades af R. o. Ad. efter mycken öfverläggning. Jag minnes ej om icke votering derom äfven anställdes. Det angick hufvudsakligast den frågan, att då dcpart.- chef vore förhindrad att förestå sitt departement, ingen annan skulle vara sjelfskrifven att dertill förordnas, än annan ledamot af Statsrådet. Jag hoppas och önskar, att R. o. Ad. malte vid sitt beslut förblifva, och med denna förklaring besvara Utskis hemställan, hvaraf sedan följer, att de volei:s-propositioner, som Utsk. omtalat, kunna komma i fråga.
3Ra/:t meb bifall titt fjwab 3viFet$ ©tanber fåtunba foreflagit, genom 33ref till roeberboranbe $ef* odf) öfroer*hatter, fdrflarat bet anbra punkten af f&rutndmnbe Äongl. 35ref, tilt att »erfan upfjdrer, famt att $»ab, angåenbe leuteration, uti 1. 6. od) 7. punfterne af famina SSref förekommer, i foljib beraf förfäder.. §. 66. ©emenfamt meb ftongl. $taj:t (jafroe 2Bi beftutit ben fdrftaring, att genom &ongl. 53 ref» et till famttige $of* Slätterne t Sviket af ben 27 igot, någon ånbvtng af 15-, <£ap. 2. §. 3lattegång$*53atken, etter någon in# drankning t be ftabganben forn beri ftnrta^ angåenbe rdttigbeten att fåra an* brao tafatt, icke btifmit mebbetab. 5. 67. S)?eb antebning af £ongt. S)?aj:t$ S^åbiga ^ropofttion af ben t? ©e* cember 1828, beruti ^ongf. SJlaiit foreflagit Ojj antaganbet af en ©tra-fftag emot neger panhet orf> bofaktighet beruti; ifafwe (3Bi gemenfamt meb åxongf. 3)taj:t ftabgat en fåban ©trafftag, font uti Rottal. S)?aj:t6 (jSgftberdrbe 9tå* biga ^ropofttion famt 2Bår, tift froar berå, aftåtne unberbåniga ©krifmeffe af ben 18 Sftowem&et 1829, finneo till ptt innefjått 0$ .orbalpbetfe upptagen. ss. 68.
att det allmänna appreteringsverket måtte, såsom sådant, upphöra och åstadkommandet af appretur å siden och andra väfnader helt och hållet öfverlemnas åt den enskilde industri-idkarens omsorg, hvarjemte samma Kollegium, som förmodade, att, då innehafvarne af detta appreteringsverk blefve befriade från den ovilkorliga skyldigheten att underhålla en appreterings-anstalt, hvars fortsättande i stället komme att bero på deras eget godtfinnande och utsigten till den dermed förenade vinst, dessa, för denna väsendtliga förmån och för att erhålla egande rätt till egendomen med hvad dertill hörer, skulle vara hugade att till Kongl. Maj:t och Kronan erlägga en häremot svarande ersättning, i underdånighet hemställde, att bemälde Kollegium måtte bemyndigas att i detta afseende med dem ingå afhandling, Stat s-Ut skot tets Utlåtande N:o 64. hvarefter deras anbud, i fall Kongl. Kollegium, för sin del, funne dem billiga och antagliga, komme att underställas Kongl. Majrts nådiga pröfning, men att, för den händelse åter att Odelska appreteringsverkets innehafvare icke skulle vilja ingå i en dylik öfverenskommelse, bemälde Kollegium måtte få sig anbefaldt att tillse, det de skyndsamligen ginge i författning om verkets fullkomliga iståndsöttande och ändamålsenliga bedrifvande, samt, om sådant inom den tid, som Kongl. Kollegium egde bestämma, af dem underlätes, hos vederbörlig domstol yrka deras skiljande från appreteringsverket; — att, sedan Kongl. Maj:t, enligt nådigt Bref den 14 Juli 1837, till alla delar bifallit hvad nämnde Kollegium sålunda anfört och hemställt, och efter det besigtning och värdering af egendomen skett, dervid fastigheten, som var brandförsäkrad för endast 3,333 R:dr 16 sk.
Under de fem års lid, sorn nu snar! tilländagått sedan Kongl. Maj:ts nådiga Förordning af den 21 December 1857, angående egors fredande emot skada af annans hemdjur samt om stängselskyldighet, utkom, har erfarenheten snart sagdt öfver hela landet ådagalagt olämpligheten af nämnde författning; och den åsigt har mer och mer stadgats, att en stängsel-lag, gällande för hela riket, är en orimlighet, enär lokala förhållanden, mycket olika inom de särskilda provinserna, härför lägga oöfvervinncrliga hinder i vägen. Här är ej stället att framställa en historik öfver den mängd förvecklingar, tvister och rättegångar, som framkallats och ännu dagligen uppstå genom ifrågavarande författning, hvars olika tolkning dessutom jemväl ofta förorsakat dem, hvars rätt det gällde, oräkneligt obehag och dryga kostnader. De brister och olägenheter, som vidlåda denna författning, äro lika allmänt kända som erkända. Och jag tror mig derföre ej endast uttala mina egna, utan mångas, ja, de flestas mening och öfvertygelse, då jag nu ödmjukligen går att väcka följande motion: att Rikets Ständer måtte besluta, att det skall öfverlemnas till blifvande landsting inom hvarje särskildt län att, i fråga om egors fredande emot skada af annans hemdjur samt om åliggande stängselskyldighet, ensamt reglementera och uppställa de speciela föreskrifter och stadganden, som för hvarje landsort befinnas mest ändamålsenliga; — att med anledning häraf, förberörda Kongl. Förordning af den 21 December 1857 från och med den 1 paragrafen till och med den 20 paragrafen, upphörer till all kraft och verkan så snart landstinget för något län derom fattat beslut och i nämnda §§:s ställe uppsatt och fastställt nya stadganden, de der dock ej må stå i strid med de följande sexton paragraferna i Förordningen, hvilka fortfarande skola för hela riket ega gällande kraft. Om remiss af denna motion till vederbörligt Utskott får jag ödmjukligen anhålla. Stockholm den 29 November 1862. Paul Andersson, från Jemtlands län. 468 Motioner i Bonde-Ståndet 1862.
3:o följande f>ant»lxngac d>arteraö, jemwät utan förändring, cr>n>arcfl de företeö eller utgifroaö, efter nedannämttde grunder, nemligen: föoupptecf'ningar, då behållna fumman utgör: från odj med 50 till 100 Dfcdr — 4. då behållna fumman utgör från och med 100 till od) med 5000 9v:dr, för brearje fulla 100 3ldr . — 8. för f)\t>arje fulla 100 9v:dr, bmarmed behållningen fli« ger öfwer 5000 till od) med 10,000 9f:dr . — 12. för hvarje fulla I00 9\:dr, bujarmed befallningen fitger örmer 10,000 till od) med 20,000 9e:dt — 16., för bmarje fulla ioo9v:dr, hvarmed behållningen (figer öfwer 20,000 till och med 30,000 9t:dr . — 20. för broarje fulla 100 9i:dr, hvarmed bebållnittgen (figer öfrcer 30,000 till od) med 40,000 9v:dr — 24. för bwatje fulla 100 9f:dr, hvarmed behållningen (figer öfwer 40,000 till och med 50,000 £X:dr . — 28 fann for hvarje fulla 100 9v:dr, hvarmed bebållnin* gen fitger öfwer 50,000 SH:dr — 32. *£)at afliben perfott på flera orter efterlemnat egenDom, ^voaröfmer färfkilba bouppteckningar blif* voit upprättare, jkall fammanräknaDe behållningen, enligt bejla bouppteckningar, tagaé till gtunD fot d)arteringen, hvilken bör för fatutliga bouppteckning garne controUeraö miD ben Dkätt, inom hmatö Dom* marjo Den afliDne miD DöDöfallet marit mantals» och jfattjkrifmen. £f) ät’ t or, geomettifka, font utgifmaö från ^anbtmäteti» kontoret i ©töckholm famt af £anDtmätarne t lanDé» otterne: för h^avje helt heitman DerunDer till och mcD trefjeröebeis haiman .
Exc. finge nu hemställa, huruvida R. o. Ad. ville besluta, att frågan om ofvanberörde 3 artiklars uteslutande från eller qvarstående i Förordnm skulle upskjutas, intill dess hela förordnings-förslaget blifvit genomgånget, i hvilket fall med pröfningen af det ifrågav:de mom. i 17 g jemväl borde anstå. Ropades ja. Härefter blefvo de 3 första mom. af 17 g föredragna och bifallna. gil8. Bifölls. § 19- Hr Olivecrona: Det sammansatta Utsk:t ansåg sig vid behandlingen af denna g böra afvika från hvad K. M. i Sin Nåd. Propos. föreslagit, nemi. bränvinsskattens höjande till 7 5 öre pr kanna, hufvudsakligen emedan den prisstegring, som deraf blefve en följd, skulle medföra ökad frestelse till lurendrägeri. Om ock så till en del blefve förhållandet, att lurendrägeri komme att ega rum, torde denna olägenhet likväl upvägas deraf, att, vid ett lägre pris, konsumtionen åter al den rusgifvande drycken blir så mycket större, och således äfven det moraliska förderf, som alla erkänna vara ett resultat af det myckna supandet. Det torde derföre vara Den 28 M » r » e. m. skäl att hellre fördyra varan än bidraga till bränvinets allt för låga pris. Ett annat skäl till antagandet af skattens höjande är afven den utsträckning i bränningstid, som vid denna Riksdag blifvit föreslagen. Det är nemi. klart, att, då bland omkostnaderna för bränvinstillverkaren äfven ingår räntan på det kapital, han nedlagt i sin rörelse, en betydlig vinst tillskyndas honom derigenom att han får bränna i 7 månader i st. f. blott under 2 månader. Såsom jag i min reservation förklarat, tror jag således giltiga skäl förefinnas att höja skatten till 75 öre pr kanna, såsom K. M. föreslagit, hvadan jag anhåller om bifall till § 19, med den förändring, att siffran 75 insattes i st. f. 60. Hr Hjärne:
N:o 37. tande mindre antal verkliga anledningar till missnöje, ser Utskottet den enda väg, som kan leda och äfven redan visat sig hafva i de flesta på sednare åren företagna laga skiftes-förrättningar ledt till det önskvärda målet: eller dessa förrättningars skyndsamma afslutande med laga kraftegande bestånd. Utskottet tillstyrker derför vördsamligen, att Matts Pehrssons ofvanberörde motion icke måtte till någon vidare åtgärd föranleda. 10 Kap. 1 § har nu detta innehåll: ”Förste domstol i skiftesmål å landet är Egodelnings-rätt i hvarje härad eller tingslag. Ordinarie domaren i orten är deri ordförande, derest icke, vid hans förfall, efter hvad särskildt stadgadt är, annorlunda af vederbörande Hof-rätt förordnas, eller Kongl. Maj:t, på innevånarnes gjorda anhållan, eller eljest förekommande anledningar, för större eller mindre distrikter skulle finna godt att särskild person dertill utse. Ledamöterna i rätten utgöres af tre i landthushållningen kunnige, inom häradet eller tingslaget boende bofaste män, hvilka, på föranstaltande af domaren i orten, inför Härads-rätten genom sockne-fullmäktige efter förmedlade hemman-talet utväljas. Uppstår laga förfall för ledamot, kalle ordföranden ojäfvig god man i dess ställe. De inom socknarne eller häradet valde gode män, kunna ock till ledamöter i Egodelnings-rätten utses, dock få de icke, såsom domare, handlägga skiftesmål, dervid de som gode män hiträdt.” Följande förändringar äro härvid yrkade: Af Olof Olsson: att till ordförande i Egodelnings-rätt måtte utses särskild i lagfarenheten kunnig person, som om godkände insigter i landtbruket företer intyg från någon högre landtbruks-anstalt samt attest om kunskaper i landtmäteriet; älven - Sammans. Lagsamt Allm. Best.- och Ekon.-Ulsk. Bet.
De Preste-Ständets ledamöter, som anhållit om återremiss, hafva erinrat om vigten och angelägenheten deraf, att landets vigtigaste modernäring, jordbruket, som länge legat nere, upphjelptes, samt framhållit hurusom sådant i väsentlig mån främjades genom inrättande af ett högre Landtbruks-institut, der både teoretisk och praktisk undervisning inhemtades, och derifrån sedermera föreståndare för de lägre landtbruks-skolorne kunde erhållas. En sådan inrättning vore destomera nödvändig, som det Institut, landet egde, vore otillräckligt, hvarföre de ynglingar, som önskade inhemta högre kunskap i jordbruket, nödgades vända sig till sådana läro-anstalter i fremmande länder. Då Ultuna Landtbruks-institut vore beläget i midten af Riket, vore lämpligast att den nya anstalt, sorn nu kunde ifrågakomma, inrättades i södra delen af landet. Meniugarne om stället hade väl varit delade och några velat föredraga andra sydliga och vestliga landskaper framför Skåne; men Skåne vore dock en provins med stora tillgångar och för - 4 Stats-Uiskotlets Utlåtande M 96. maner, högst betydlig spanmåls-utförsel, stor folkmängd och förträfflig jord, hvars afkastning redan vore stor, men hvilken, om den genom rationel behandling af jordbruket upphjelptes, skulle göra detta landskap till en kornbod för hela Riket. Ett Landtbruksinstitut borde, således der kunna verka ganska mycket och äfven flere andra provinser, synnerligast de sydligt belägna, draga stor nytta deraf. En fördel som Skäne hade framför andra provinser vore ock granskapet till och de lätta förbindelserna med, utlandet, äfvensom provinsens egna snabba kommunikationsmedel. Huruvida Institutet borde förläggas till Alnarps kungsgård, syntes svårare att afgöra.
Februarii, under Nto 415, afgifna och, den Q6 i samma månad, em., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets, under Nto 384, förut meddelade Betänkande, med förslag till allmänna grunder för Biksgälds-Contoirets utlåning emot inteckning i jord-egendom, fann Ridderskapet och Adeln för godt gilla förstnämnde Utlåtande, likväl med undantag af nedannämnde punk» ter, i afseende hvarå Ridderskapet och A» deln stannade i följande beslut: 58 Prot,•Vtilräg den 8 Mars 1830* 1 :sia punkten: Orden: antingen directe eller genom Kongl, Majts Befallningshafvande, borde utur i:sla inomeniet utgå; och de uti 2:dra momentet förekommande ord: handlingar samt bevis, ut» bytas emot; siikerhetshandlingar samt bevis. 5punkten: skulle erhälla följande lydelse; Dessa Ränteoch Capital-afbetalningar göras i Riksgälds-Contoiret, dit de skyldige ega rättighet att dessa medel med posten directe insända, j'-de punkten*, Uttrycket : Län af denna fond meddelas icke under 200 R:dr Banco, borde förändras till: Län af denna fond meddelas icke under 500 R:dr Banco; hvaremot punkten i allt öfrigt bifölls; och skulle de öfriga Riks Standen inbjudas att uti Ridderskapets och A* delns, i afseende å i:sta och 5:te punkteme, fattade beslut med Ridderskapec och Adeln sig förena, S. D. Föredrogs Expeditions-Utskotfets, den 7 dennes, aflåtna Memorial, med öfver - Piöt.‘Utdrag den 8 Mars 1850. 5g lemnande af den §, i Riksdags-beslutet, hvil. ken upptager .Rikets Siänders, under innevarande Riksmöte, till Kongl. Maj:t afläma underdåniga Skrifvelser, med framställningar af deras önskningar i Oeconomiska och andra ämnen ; och fann Ridderskapet och Adeln, att berörda Memorial borde läggas till handlingarne, S.
Inseende angelägenheten, alt, genom förbättrande af de ringa löneförmåner, som bestås Fält-läkare-korpsen, unge läkare uppmuntras att vid denna korps söka anställning, äfvensom ändamålsenligheten deraf, att medelst förhöjning i pensions-beloppet för regements-läkarne och den föreslagna inskränkningen i deras pensions-ålder, lättare tillfälle till befordran beredes skicklige bataljons-Iäkare, hvilka ännu äro i full besittning af den kraft, som en sträng tjenstgöring samt ett fälttågs ansträngningar taga i anspråk, hafva Rikets Ständer i allo bifallit E. K. M:ts förevarande Nådiga framställning. ladelia Arméen: 5:o. I anledning af Rikets Ständers vid förra riksdagen gjorda underdåniga anhållan örn närmare utredning i afseende å beloppet af det vederlag, som, i händelse nedsättning af salpeterhjelpen i de Småländska länen komme att ske, borde tillfalla de personer och inrättningar, hvilka derpå egde grundade anspråk, hade E. K. M:t låtit från länen infordra de för ändamålet nödige uppgifter, deraf sig visat, att omförmälda förändring i salpeterhjelpens utgörande skulle för de i orten förlagda regementer och korpser medföra en lönings-minskning af tillhopa 5,833 R:dr 42 sk. 4 rst. efter medeltals-beräkning under 10 år; vid hvilket förhållande och enär vid den år 1833 skedda lönereglering för Indelta arméen denna tillgång tagits i beräkning, E. K. M:t funnit nödigt att, samtidigt med förändringen i salpeterhjelpens utgörande, ett anslag, motsvarande minskningen uti ifrågavarande regementers aflönings-tillgångar, blefve anvisadt; men då, i afseende på det i lliks-staten utförda kontanta anslaget för kavallerioch 272 Fxpedilions-Ulskollets Förslag lill underd. Skrifvelse, A’:o 129. inlanteri-regementerné, äfven förekomme, att det vid 1844 och 1845 årens riksdag från 6:e (ill 4:e
Några år förut hade en annan framaf Minas yngre bröder upptäckte underbarnet stående pianist m:e Dulcken velat t a henne och förde honom till syster Mina, som med med till London för a t t d ä r göra hennes karriär. glädje åtog sig hans utbildning, som hon seHon föredrog emellertid hemmets stilla lycka dermera i 3 års tid ensam handledde, och speframför en professionell artists skiftande, stunlade h a n enligt sin lärarinnas försäkran vid 11 dom glänsande, stundom stormiga, alltid oroliga års ålder Bachs preludier och fugor » som en bana, och i makens och barnens kärlek fann hel k a r l ». A t t det lilla underbarnet i rikt hon en r i k belöning för livad hon sålunda m å t t höll, hvad d e t lofvade, förstå nog alla, försakat. då jag nämner hans nämn. D e n lille gossen Af en svår sorg hemsöktes hon, då hennes hette Ludvig Norman. äldsta barn, den lilla 10-åriga Betty, äfven hon e t t verkligt musikaliskt underbarn, bortrycktes af en härjande sjukdom. Den yngre dottern, Berna, som n u p å d e t ömmaste vårdar den åldriga modern, h ä r äfven hon musikaliska intressen och h a r bl. a. med framgång uppträdt som sångerska, för hvilken verksamhet hon utbildats hos m:e Artöt. Trots sin höga ålder h a r fru Schuck alla sina kroppsoch själskrafter fullt i behåll och deltar ännu med lifligt intresse i hufvudstadens musiklif, och ofta ser man den lifliga och rörliga gamla damen på operan eller någon konsert. Bland moderna pianister h a r h o n mest tilltalats af Teresa Carrenos briljanta och naturfriska spel. Äfven för kammarmusiken h a r hon e t t lifligt intresse, och den Aulinska kvartettens intressanta soaréer förBland öfriga musikaliska förmågor, som vid summar hon ogärna.