Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vet sannerligen icke huru Nationens bekymmerfulla ställning skulle, på ett mera lagbehörigt, eller mera tillfÖrlåteligfe sätt frambäras , än genom Nationens laglige representanter, hvilka också inom alla Stånd, höjt en klagan, åt hvilken det då också mäste vara en pligt att lenina något afseende,. Och likväl vill mart alldeles åsidosätta detta emot de. gäldenärer, hvilkas olyckliga ställning redan är. Dea 5 Martti. io5 vitsordad i sjelfva den omständighet, att de ej mägtat, inom föreskrifne tiden, fullgöra deras inbetalning, och för hvilka denna straffränta alitsa utgör en verkelig sten på börda. Må det, i sammanhang med mitt ämne tillåtas mig, att få till Protocollet aflemna en uppsatts angående beloppet af de summor, som, blott i räntor, blifvit, genom Filial-Disconternes utredning utur allmänna rörelsen upptagne. Jag har icke haft tillfälle att genomgå Riksgälds-Contoirets böcker; men en värd ledamot af Statsutskottet, som haft detta tillfälle, har lemnat Wiig uppsattsen, på hvars rigtighfet jag alltså tror att något skäligt tvifvel icke gerna kan äga rum. Denna uppsatts visar, nemligen att ifrån den i October 1818, intill den sista December j 82 2, har Filial-Disconternes utredning uppburit, i sex procents räntor, en summa af 34;),208 R.d 27 sk. 7 r:st. Banco och i tolf procents räntor en summa af 284,590 K:d 58 sk. 4 r:st , eller tillsammans 655,851 R;dr 17 sk. 11 r:st. Banco, en Summa som öfverstigit sjelfva Capital-fordringarnc, och sorn man således kan anse vara upptagen, sorn man säger, på köpet. Jag vet icke hvad verkan denna uppgift gjordt på Högloft. Ridderskapet och Adeln; men o.m <let vore mig tillåtit att döma, ifrån min egen känsla, så skulle jag fråga: Ar det ännu icke tid att att detta ohyggliga procenteri upphör'?'
Sedan Rikets Ständer öfverenskomma att den i 6 $ af Ridd ersk apets och Adelns den 16 Oktober 1723 utfärdade privilegier grundade och i 8 och 3 moni, af 2 i 8 kap. Riittegångs-balken stadgade rättighet, enligt hvilken frälsemän ega att få vissa dem rörande mål och angelägenheter omedelbart af Hof-rätts bedömde och handlagde, skall upphöra, samt Kongl. Majit denna öfverenskommelse bifallit', så varda förberörda rum i allmänna lagen jemte dermed öfverensstämmande serskilde författningar upphof ne , sä vidt någon inskränkning derigenom icke sker i den rätt, som jemlikt Kongl, resolutionen den 3 Oktober 1675 J1 35, jemförd med Kongl, förordningen den 1 Mars 1743, tillkommer arfvingar i adliga sterbhus att till förrättande af bouppteckningar och arfskiften i samma sterbhus kalla dein, de helst dertill bruka vilja; i följd hvaraf Kongl, brefvet den 26 Oktober 1748 och 7 April 1805, hvarigenom utländska adelsmän som hit till riket ,8 Lag-Utskottets Betänkande, iY:o 10. inkommit samt Svenska Akademiens ledamöter blifvit förunnade enahanda förmåner i rättegångsmål, som Ridderskapet och Adeln, komma ali till ali verkan upphöra; skolande de mål och är ender, som jemlikt förenämnda lagrum och författningar tillhört Hof-rält, såsom första domstol, tillhöra vederbörande under domstolar och efter allmänna rättegångsorör: in g t n behandlas. Denna författning kommer att gälla till efterrättelse från och med den 1 Januari 1852, men de mål och ärenden, som då på Hof-rätts pröfning bero, skola af Hof-rätten .med slut afhjelpa».
M:ts be mälda Befallningshafvande i underdånighet tillkännagifvit, att, ehuru några handlingar, rörande beskaffenheten af Mörums Krono-Laxfiske och de rättigheter detsamma tillkomma, af uppgifna or - Undet'däriiga Skri fv el ser. saker, icke varit att tillgå, förmoda de likväl E» K. M:ts Befallningshafvande, att de till förmåti för K ono-Laxfisket utfärdade Erohibitiva Författningar grundat sig på ågångtte laga kraft vunne Dornar och åtgärder; att, beträffande särskildt E. K. Mats Befailpingshafvandes K ungörelse äf den iö April i 82othvarigenom ett vite af 35 R:dt 16 skblifvit stadgadt för hvem det vara måtte, söm* utan skattlagd rättighet, ifrån den 5 Martii till deri 5 October årligen, i Mörums ström vid Ekeholm samt i skärgården och fjöfden, inom linien ftinellan Sternö-iidde oell Listers-hufvud, utsatte och begagnade hvad slags redskap sorn helst, hvarigenom Lax kunde fångas, samt Kronärts fiskerättigheter i någon måtto förnärmades, ett sådant förbud vore grundadt på flere uti Kungörelsen åberopade aldre beslut, med förändring endast af vites-beloppet, samt att för öfrigt frågan angick icke blott Mörumä Krono-Laxfiske, utan Också egarrie af enskilde Laxfisken helå Mörutns å uppföre; dels Ock Kammar-CoIlegiUm anmält, det erforderlige handlingar i ämnet ej eller kunnat 1 Collegii Arcbiv påfinnas; hvarefter E. K. M.> i Nådig Skrifvelse till bemäldtö Collegium af den 25 October sisth år, förklarat, det E. K. M., enär frågan syntes röra enskilde ftskegares rätt, ansåg Sig icke böra med densaWina taga omedelbar befattning.
Denna votering bar utfallit med 47 Ja och 72 Nej; hvadan Nej-propositionens innehåll är Rikets Ständers beslut. 34-.de Den som biträder Utskottets, af tre Stånd godkända, förslag att införseltullen bör utgöra 2 öre skålpundet å den under artikeln oljor, bland de flygtiga vegetabiliska, såsom fossila eller mineralsamt genom torr distillation framställda oljor förekommande rubriken: »genom rektificering renade, färglösa eller af gul till gulbrun Bevillnings-Utskottets Memorial JK 19. 13 färg; rektificerad stenkolsolja eller fotogén; rektificerad jordolja; nafta, petroleum eller bergolja, solarolja, paraffinolja, med flera till lyse begagnade vätskor», röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i öfverensstämmelse med Preste Ståndets beslut, tullen derå vid införsel att utgå med 4 öre skålpundet. Som omröstningen utfallit med 69 Ja och 50 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. 35:te Omröstningen. Den som, lika med hvad Utskottet tillstyrkt samt Ridderskapet och Adeln jemte Terpentin. Borgareoch Bonde-Stånden beslutat, anser nuvarande införseltull å »Terpentin» böra nedsättas till \ öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, förblifver, enligt Preste-Ståndets mening, förra införselafgiften derå, 2 öre skålpundet, fortfarande gällande. Denna omröstning har utfallit med 66 Ja och 53 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 36:te Omröstningen. Den, som instämmer i Utskottets, af tre Stånd gillade, förslag om nedsättning Terpentinolja till 3 öre skålpundet af nu för införsel af »Terpentinolja och Terpentinspiritus» stadTerpentinspi gade afgift, röstar ritus.
Jag anser i för högt beräknadt och hyser den förhoppning, att, i händelse Rikets Ständer skulle finna, det fr ågan borde i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, -~:deJ kunde komma att såsom maximum antagas. Häruti förenade sig Herr Grefve von Platen och Herr Friherre Ehrensvärd. STOCKHOLM, H. G. Köldström, 1834. Ber.-, Lagsamt Allm. Besa.- och O eron.- Utsl:s Utlåtande N:o 8. i N:o 8. Ankom till Exp—Utsk. den 5 Jan. i835. Utlåtande, i ättledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o ti, angående reglementariska föreskrifter för bränvinsbränningens utöfning samt försäljning af bränvin och beskattning derå. F rån samtlige Riks-Slånden har Utskottens ofvanberörde Betänkande blifvit återremitteradt, på grund af gjorde anmärkningar, inom Högloft. Ridderskapet och Adeln: af Herr Grefve Horn, Herr Friherre Boje, Herr Hjärne, H., Herr Gunther, C. G., Herr Cederschjöld, P. G., Herr Stuart, Fr., Herr af Ekenstam , J., och Herr af Dahlström , G. J.; inom Högvördige Preste-Ståndet : af Herr Stats-Rådet Poppius, Herrar Biskoparne Doctor af fVingård, Doctor Hedre'n och Doctor Thyselius, Doctor Lundblad, Herrar Professorerne Grubbe, Doctor More'n, Doctor Grenander och Doctor Hasselroth, Herrar Prostarne Åstrand, Nordin, P. G. Svedelius, J: J. Nibelius, Ödmann, Doctor Björkman, Doctor Lindahl, Edvall, Mittag, Öhrnberg, Doctor Heurlin, Hallström, Hylander, Doctor Elfström, Doctor Nibelius, Afzelius, Doctor Bexell, Rosen och Stenhammar, samt Herr Lector Laurenius; inom Vällofl.
M:s befallning till vederb. att lemna de upplysningar sorn erfor dras; men någon annan direct communication med lagcomiteen mäste jag bestrida, äfvensom alt Ständernas beslut skulle komma alt ytterligare remi!teras till lagcomite'en, på det att de skulle i anledn. deraf inlåta sig. Med de former, som för lagars förändring i 87 § Reg.F. äro föreskrifne, mäste sålunda också 5 punktens i motionen tillämpning jemnkas, äfvensom till öfverensstämmelse med 42 § Riksd.Ordn. Jag är föröfrigt mycket belåten med att framställning blifvit gjord rör:de tryckning af alla sådana förslag och lagcomiteens ledamöters särskilda utlät:n pä allmän bekostnad, samt att de mätte lemnäs till samtlige riksdagsmän vid pollettens emottagande, pä det att en allmän kunskap mätte spridas om lagförslagens beskaffenhet och de särskilda meningar, som vid detaljerna deraf äro afgifne af de olika personer och de olika comiteer, som tid efter annan haft befattning med detta arbete. Jag tillstyrker bifall lill remissen och anhåller, att mina anmärkrnr mätte fä motionen till Utsk. åtfölja. Hr Stråle, Nils Wilhelm: I anledn. af de anmärkmr som nu blifvit gjorda, torde jag få fästa uppmärksamheten derpå, att dä jag nämnt motionstidens slut, såsom den lid inom hvilken anmärkmr skulle kunna framställas emot ett lagförslag, sä har jag icke afsett, att dessa anmärkmr skulle kunna lemnäs såsom motioner, eller att de skulle anses, om de koinmo sedermera, vara sådana motioner, som enligt 56 § Riksd.Ordn. kunna framställas, 3 H. 3 18 Den 5 0 ctob er. men jag liar trott det vara nödvändigt, att en lid bestämdes för dessa anmärkn:r, på det man anätte hafva en viss period, inom hvilken anmärkmrne borde göras, — en viss tidpunkt, då man kunde börja granskningen af allt som blifvit anmärkt.
Och de seende ögon skola icke låta förblinda sig, och de tillhörares öron skola grant påmärka. Och de galne skola lära klokhet, och den stumma tungan skall färdig varda, och renliga tala. En dåre skall icke mer varda kallad en Förste, ej heller en giriger en herre. Ty en dåre talar om dårhet, och hans hjerta umgår med det ondt är, att han skall åstadkomma skrymteri, och predika om Herran villfarelse; att han dermed de hungroga själar utsvälta skall, och förmena dem törstiga drycken. Ty dens girigas regerande är icke utan skada; ty han finner listighet till att förderfva de elända med falskom ordom, då han den fattigas rätt tala skall. Men Förstar skola hafva Förstliga tankar, och blifva dervid. Står upp, I stolta qvinnor, hörer mina röst; I döttrar, som så säkra ären, fatter med öronen mitt tal. Det är på år och dag till görandes, så skolen I, som säkra ären, bäfva; ty det varder ingen vinand, så blifver ock ingen upphemtning. Förskräcker eder, I stolta qvinnor; bäfver, I säkra. Det skall ske, att I skolen varda afklädda, blottada, gjordada om länderna. Man skall beklaga om åkrar, ja, om de lustiga åkrar, och om de fruktamma vinträ. Ty på mins folks åker skall växa törn och tistel; ja, ock öfver all glädjehus uti den glada staden. Ty palatsen skola öfvergifven varda, och det stora mantalet i stadenom skall förminskas, så att torn och fäste skola blifva till eviga kulor, och vilddjurom till glädje, hjordom till bet; Tilldess att öfver oss utgjuten varder Anden af höjdene. Så skall då öknen varda till en åkermark, och åkermarken skall för en skog räknad blifva; Och rätten skall bo i öknene, och rättfärdigheten blifva på åkermarkene; Och rättfärdighetenes frukt skall vara frid, och rättfärdighetenes nytta skall vara evig stillhet och säkerhet; Så att mitt folk skall bo uti fridshusom, uti trygga boningar, och i skön rolighet.
Under förutsättning af Rikets Ständers bifall härtill, går Utskottet nu att meddela utlåtande öfver det ingifna förslaget till berörde Taxa, jemte de i anledning deraf utaf Bankens Under-Styrelse och Banco -Fullmägtige gjorde erinringar, och får i sådant afseende tillkännagifva, det Utskottet, lika med Banco-Fullmäglige, håller före, att lösen för de ifrån Banken och derlill hörande Discont-Verk och Låne-Contor utgående handlingar i allmänhet bör beräknas till enahanda belopp, som gällande ExpeditionsTaxa stadgar för Öfver-Ståthållare-Embetets Canzli samt Lands-Canzlien m. fl. Utskottet har sålunda, vid upprättande af förslag lillen ny Expeditions-Taxa, hufvudsakligen följl allmänna Expeditions-Taxan, i hvad densamma innefattar lösen för de från nästberörde Embets-Canzlier utgående B anes-Utskottets Betänkande, N:o 14 J. handlingar; dock har Utskolteb trott följande afvikelse!’ derifrån höra iagttagas. nemligen : aj) För Protocolls-Utdrag, som innefattar resolution, utslag eller definitivt beslut, är lösen hos meromförmälde Embets-Canzlier bestämd sålunda: första arket 36 sk., andra arket 18 sk., de öfriga arken hvartdera 12 sk., hvaremot för andra Protocolls-Utdrag öfver förhör m. m. skall så» som lösen erläggas för i:sta arket 24 sk., 2:dra arket 18 sk. och de öfriga arken hvartdera 12 sk.
När härtill kommer, att dessa afgifter, så till uppkomst sorn fortfarande, berott af Kongl. Maj:ts besörjande allt ifrån Statsförfattningens början; att de icke tillhöra någon hufvudtitel eller äro i Statsregleringen innebegripne, utan ingå till det af Kongl. Maj:t tillsatta KonvoyKommissariatet, och disponeras af detta, i enlighet med Kongl. Maj:ts derom gifne förordnanden, och att Kongl. Maj:t, på sätt i svarandernas förklaring upplyses, vid granskningsrättens öfverlätande öfver Konvoykassan till Rikets Ständers Verk år 1829, förbehöll sig Dess fortfarande, deröfver ej ännu bestridde dispositionsrätt; så lärer Hr JustitieOmbudsmannens bemödande, att underkänna värdet och giltigheten af dessa, på Lagars mening och mera än 30 års praxis grundade förhållanden, vara förgäfves. Det andra försöket af Hr Justitieombudsmannen, att nemligen vilja, genom en ensidig tydning af Rikets Ständers mening i den här åberopade underdåniga skrifvelsen af den 23 Februari 1835, komma till den slutsatsen, att de, i samma skrifvelse, inskränkt beloppet af bidraget lill Trollhätte Kanalbyggnad, och tiden för dess utgående lill nästföljande Riksdag, uthärdar icke heller en närmare granskning. 40 310 Med anledning af Kongl. Majlis nådiga Proposition till Rikets Ständer om beviljandet af ett räntefritt lån af 1,000,000 R:dr banko för ifrågavarande kanalbyggnad, och den saknade tillgången för detta lån, tillkom meranämnde underdåniga skrifvelse. Uti densamma förklarade Rikets Ständer: att de an sägo detta företag (Trollhätte
Vi veta alla, att, till följd af förra årets svagare skörd snart sagt öfver hela verlden, priset å lifsmedel allestädes stigit till en utomordentlig höjd, och ingenting kan då vara naturligare än att vi måste följa med i denna allmänna prisstegring. Detta är dessutom en nödvändighet, som i sjelfva sitt onda medför ett godt, emedan deruti ligger den starkaste väckelsen att under den dyra tiden såvidt som möjligt hushålla med det knappa förrådet, eller såsom man plägar uttrycka sig, rätta munnen efter matsäcken. Men lika naturlig och nödvändig som denna prisförhöjning är vid en felslagen årsvext, lika billig är den också. Man måste besinna, hvad det vill säga att med maktspråk rubba dessa förhållanden och genom lagstiftningsåtgärder gripa in i det mest fria af allt, eller som åtminstone bör vara det, nemi. prisbestämmelser, hvars sjelfva väsende är att vara en frivillig öfverenskommelse emellan den säljande och den köpande. Lagen är oss gifven till skydd emot våld och orätt. Att begagna den såsom ett medel 332 Den 4 Februari f. m. att för tillfället införa ett annat tillstånd, än det, som till följd af omständigheternas kraf sjelfmant sig utvecklat, är alltid efter min tanka en så högst betänklig åtgärd, att den ej annat än under de mest imperativa förhållanden kan försvaras. Ty man måste ihågkomma, att hvad man gifver åt den ena, det tages ifrån en annan. Man skapar intet, man blott omflyttarjntressena. Och hvilka äro vid detta tillfälle parter i frågan ? — A ena sidan de spannmåls-behöfvande och å den andra de spannmåls-aflåtande. De förra beslå hufvudsakligen af städernas innevånare och af bruksdistrikterna. För dessa är det utan tvifvel ganska förmånligt att slippa betala säden dyrare det ena äret än det andra. Det förundrar visserligen ingen att större bruksegare, som köpa nästan all sin spannmål, och fabriksidkare, som underhålla en mängd personer, finna det synnerligen önskvärdl att äfven under svåra år för vanligt spris få köpa den säd, de oftast äro skyldiga att mot ett visst accord tillhandahålla sina arbetare. Men den andra parten, eller jordbrukaren, han får som man säger, betala fiolerna. Ar sådant rättvist? Kastom en blick pä hans ställning.
Det femte vöre det nu föreslagna, då KronPrinsen under Konungens frånvaro på resor, inom Riket, eller åt Norrige, skulle sitta i Regeringen nied 2ine röster. Det förefaller mig, sorn sagt år, olämpligt, att Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen, som redan år myndig vorden och till ( 0 sa iben 19 Marttil så hög grat! åger nationens kärlek och förtroende, skulle deltaga i ledningen af de mål, Konungen till Regeringen öfverlemnade, utan §tt hafva afgÖrande-rått. Redan har man funnit olämplighet ten elerat att Konungen deltager i Högsta Domstolen på sätt KronPrinsen nu skulle deltaga i Regeringen, eller så att han af de öfrige Ledarnöterne kan öfverrÖstas, Gäller detta i fråga om domare-mål, så måtte det ännu mera gälla om Regerings-årender. Såsom följder af det örigtisa förhållandet i förra afseendet, anser jag, att Kongl. Majit så sällan sitter i Domstolen, att Hans Maj:t funnit för godt icke längre underteckna de beslut, Han der icke öfvervarit, samt att Kongl. Maj:t i sitt tal vid Riksdagens Öppnande förklarat sig vilja afsåga Sig sitt rum uti Högste Domstolen. Alt en dylik författning likväl Skulle fortfara i Regeringen, i afseende på Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, vore eh motsägelse. Man invänder, att ora KronPrinsen Enge ensam afgörande rätt i Regeringen, och Konungen dessutom utfärdade Förordningar ifrån Norrige, skulle man på en gång hafva 2:ne Konungar. Förhållandet vöre då likväl icke annorlunda, åri det år nu, när Konungen ar pä resor, ty i de mål , Konungen föreskrifver, afgår den tillförördnadé Regeringen i Stockholn* ined Konringslig makt och myndighet. Jag inger då ej hvarföre KronPrinsen skulle förmenas lika makt, enär öfvefskrifteri äfven hanö hamn, naturligtvis då, liksom nri, Öfver Regeringens ledamöter, borde tillkännagifva förord Ridd, o, Adj JProt, 2 Band, 55; 546 Dan 19 Martiin Bandet.
Majit slutligen icke lemna obernäldt, att Svenska och Norrska Consuls-districtenia blifvit på ett äudamålsenligare sätt indeldta, samt att en allmän reglering af c o 11 s u 1 a d - a fg i ft e r n a för sig gått. Förberedande åtgärder till dylika regleringar i Levanten hafva jemväl blifvit vidtagna, mell Kongl. Majit har i närvarande tidpunkt icke ansett lämpligt att härom fatta något definitift beslut. Redan vid Rikets Ständers förra sam - i2o Kongl. Maj ds Nådiga Berätt. N;o t. mankomst hade så kallade Sparbanker blifvit inrättade, icke blott i Stockholm och Götheborg, utan äfven i andra orter af Riket, Dessa för de fattigare folk-classernas trefnad och moralitet så nyttiga Inrättningar hafva sedermera vunnit ett ökadt förtroende, och Kongl. Maj:t har med tillfredsställelse erfarit deras fortfarande tillväxt håde till antal och utvidgning, Vid 1827 års slut uppgick antalet af serskilda Sparbanker till 17 och summan af de i dem insatta medel utgjorde nära 600,000 R:dr. Sådana hafva de åtgärder varit, som i Rikets styrelse blifvit vidtagna, och Kongl. Maj:t gör Sig förvissad, att Rikets nu församlade Ständer, genom en enig och kraftfull medverkan till befrämjande af Fäderneslandets hästa, skola gå Dess faderliga afsigter till mötes, och rättvisa så väl Kongl. Majrts som Svenska Folkets förhoppningar. Datum ut supra. CARL JOHAN. D. von Schulzenheim, STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Tryckeriet 1829. Kongl. Maj:ts Nådiga. Propos. N.o 2. t N:o 2. KONGL. MJJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Stats-Varkets tillstånd och behof; Gifven Stockholms Slott den i3 November 182,8. Kongl.
De af Lag-Utskottet gjorda hemställanden blefvo af Borgare-Ståndet bifallna; i följd hvaraf Borgare-Ståndet, som i saken fattat enahanda beslut med Ridderskapet och Adeln, lade Preste-Ståndet omförmäldta Protokolls-utdrag till handlingarne. S. D. Föredrogos, å nvo, Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden. N:o 8, i anledning al väckta motioner om ändring eller förklaring af nu gällande stadganden, angående skyldighet att deltaga i Kyrko,- Prestgårdsoch andra allmänna byggnader. N:o 9, i anledning af väckta förslag om Krigs-Hofrättens indragning. Återremitterades. och N;o 10, i anledning af Riks-Ståndens beslut öfver Utskottets Betänkande, N:o 1, angående Kongl. Majis nådiga Skrifvelse, med öfverlemnande af förslag till två nya årgångar Predikotexter och till ny Kyrko-handbok. Bifölls. S. D. Föredrogos, å nyo, och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottets Belänkanden och M^morialer. N:o 74, i anledning af väckt motion om rättighet för den indelta arméens befäl och manskap att emellan mötestiderna vistas hvar som helst inom riket. N:o 75, i anledning af väckt motion om upphäfvandet af stadgandet i Ar méens tjenstgörings-reglemente, rörande skyldigheten för Soldaten alt söndagligen bevista den allmänna Gudstjensten. N:o 76, i anledning af väckt motion, huru förfaras skall, när Prest, som saknar medhjelpare, önskar begå Herrans Nattvard, eller vid nattvardsgång behöfver embets-biträde. N:o 77, i anledning af väckta motioner om inskränkande eller upphäfvande af den allmogen i sju härader af Elfsborgs Län, samt städerna Borås och Ulricehamn beviljade särskilda handelsfrihet; och N:o 78, i anledning af väckt motion om rättighet för rusthållare att medelst kronoskjuts få Soldatmunderingarne transporteradeutill och från mölen. S. I).
Kongl. |Proposition 1 Samling. j Afdelning tö p o rt K fS o r. 73 w crq^ 5’ u I BetänkanI dets. Riks-Ståndens Beslut. 1 Underd. 1 Skrifvelse I Riksdags1 Beslut. N:o N:o Ridd. o. A. Prestestånd. BorgareSt. BondeS tand. Skola - i '"O 3 tw r> cn r? tn to -• 0 g S.Ä u 3 3 n w p U: p ac?. : ii nk lets. Riks-Ståndens Beslut. g0 n Co OO rpP az s. 0' 5" °P ÉT B’ cp 0- p 0 0 p P 1 0 »-5 w” p" n "crq in 1 N:o N.o Ridd. 0. A. Prestestånd. BorgarcSt. Bondestånd. N:o $• Skola, ora en sadan för Landtbrukare (sc Landtbruk). 8 17 Skolor, Lancaster, ora inrättande af sädanc — 1 5 86 b. 11/5 29. b. 21/4 29. b. 24/4 29. b. 24/4 29. 86. om dubbla tjensteår för Lärare derstädes (sc Lärare). — Navigations, om inrättande af sädane (se Navigation Skoning, hästars, anslaget dertill (se Hästar). Skrifvelser, underdåniga, Rikets Ständers, angående formen derför (se Exped. Utsk:s Mern. —• undsättnings, om deras liqviderande Hus celi Gårdar i Släderne (sc Brandförsäkring). Skådepenning, till minne af DL). KK. HH. Skäne, om jemkning i Roteringen (se Rotering). Skånska Infanteri-Regementerne, om deras Garn izons tjenstgö- ring (se Garnizon).