Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skuld å statsanslagsmedlen 198: 58. Kredit. Balans från år 1862: Skuld å statsanslagsmedien 1,491: 67. Utgifter: Af statsanslagsmedlen: Till samlingarne 28,075: 1. » bibliotheket '. Af Akademiens enskilda medel 600: — 39,331: 80. Balans till år 1864: Kongl. Museum. Uti dess räkenskap, hvilken utan anmärkning blifvit granskad såväl i Kongl. Kammar-rätten som hos Revisorerne, redogöres för inkomster och utgifter sålunda: Debet. Balans från år 1862: Uppbörd: Kredit. gijter: Till inköp af taflor och diverse utgifter 889: 11. Balans till år 1864: Kongl. Akademien för de fria konsterna. Vid räkenskapen för detta läroverk, hvilken i Kongl. Kammar-rätten blifvit utan anmärkning granskad, hafva Revisorerne ej heller haft något att erinra. Inkomster och utgifter redovisas på följande sätt: — 180 — Debet. Balans från år 18(12: Uppbörd: Kr edit. Utgifter: Aflöningar och arvoden 11,750: — Stipendier 740: Inköp af konstarbeten för statens samlingar 10,300: — Lyshållning 1,235: 8. Bibliotheket och samlingarne, skrifoch ritmaterialier m. m. 2,498: 6. Veduppköp och vedsågning 1,190: 50. Balans till år 1864: Elevernas antal vid Akademien för de fria konsterna utgjorde år 1863 i de högre och förberedande skolorna 105. och uti elementarskolan 234. Kongl. Musikaliska Akademien. Redogörelsen öfver Musikaliska Akademiens statsanslag visar följande förhållande mellau inkomster och utgifter; Debet. Uppbörd: — För försäljning af Akademiens gasledning med lysapparater uti f. dKirsteiuska huset 509: 45. 2,759: 45. Kredit. Utgifter: För jettoner ... 324: — Hyresmedel 1,050: —•
Jag kan icke heller påstå att benämningen ”kurant.” ett utländskt ord, är rätt tjenlig; men lika litet lämpligt synes mig vara, gifva sedel-r:drn lilläggsordel riksmynt, ty förutom alt ingen kan förneka silfver-ndrn att vara ett riksmynt, är det oegentligt att kalla en sedel för mynt, då den endast är en anvisning derpå, och blott ett representativ deraf. Man slår och präglar mynt, men skrifver och trycker sedlar. Hvarföre icke låta den ena såväl som den andra, af de båda r:drne som skola bibehållas, fä kallas för hvad de verkligen äro — r:dr silfver och r:dr papper eller sedel-r:dr? Vid skrifvandet af dessa benämningar, äfven förkortade, uppstår ingen tvetydighet. — R:dr-silf:r, R:dr-p:pr eller Sed.-R:dr. Man har uti lltsk;s förslag gifvit sedel-ndrns 100-del namnet penning, del fattiggör vårt språk pä en allmän benämning eller ock vållar det tvetydighet, likasom namnet å dess halfva penning. Hvarföre icke hellre föreslå att r:dr indelas i 100 tvåslyfrar och 40 mjskillingar ä 5 styfver å hvarje, det medför beqvämlighet för alla och tilläggsordet ny lill skilling försvinner med liden. Benämningen ^ penning, skulle dessutom, såsom lång och fordrande tydligt uttal i handeln på torgen, och att ej förblandas med penning, blifva villsam!. Säkerligen skulle, om man låt r:drns 2(') ö fortfarande heta ^ penning, allmänheten ganska snart gifva den namn af styfver; och dä hafva vi 100 styfver på den af Frih. Wrede föreslagna Kronan, som är lag-dalern. Wredes myntsystem är således Färdigt, om och när man vill begagna det, blott man tillåter det att utveckla sig sjelft.. I afseende på de af Utsk. föreslagne särskildta mynt, vill jag framställa några anmärkmr.
Af sa bewekande stal soranlaten, wagar jag H'glofligt Ridderffapet och Adeln trlstyrka a» i hela st» widd bifalla H mliga Ucstokkeks betänkande. Herr Lrsäk, Joban Hxs!. Såsom sedamst af Hemliga Utstotkek, hwaruti detta ämne blifwit bcrede, som nu utgör Högloflige Ridderffapetö och Adelns brndsamma öswerlaggning, borde jag ej uptaga Högloflige RidderstapctS och ÄdelnZ dyra lid med mina tankars framställande; men til min ursägt torde wara gällande, ak jag under denna ?inrnce - Plans utarbetande warit utaf stilljaktiga tänk sätt uti de flesta delarna med xluoch krotoeolisros wittna, hur., fag sökt rsz, Nervers mig rättighet at uti mit Stånds klsno fa framlägga mina skäl och orsaker bertil. Jag önskade wäl fa framlägga det kUnanLL - krojeA til Höglofiige RldderskapetS och AdelnS mogna och radiga bepröfwandesom jag uti Hemliga Utskottet framgiftvil; mett da nu endast fragan torde wara at antaga elier assia detta af H mliga Utskottet äecretersäs kinancs-kröjsel, katt jag för min del ingalunda rilstyrka dest antagande; ty at fiirst atnöjas med en räkärr eller äccorrering af sitt lagligen förwärfda egendom; sedan göra upoffring af det keddaraste, som Uii hwarje Medborgares gömo sinneS och anda hafina twänne stags Mynt uti rörelsensåledes blottställd för samma oredor, agiotage och pennkngevingleri hädaneftersom hittils, fintter jag, för min del, ej ledande kil det räcka malek, som jag är öfwertygad om Ridderskapet och Ädeln med brinnande ifwer sökanämligen ordning uci Penninge-werket, som utgör säkerheten för hwar och ens öfriga bchällning.
Lika med Utsk. anser jag det nödigt för controllen öfver den chartse-rsigillatae-afgift sorn i den s. k. cancelligebuh-. rens ställe skall erläggas, att listor upprättas inom samtliga afdelningarna af K. M:s Cancelli, som utvisa de lönebelopp, i förhållande hvartill afgiften blifvit beräknad; dock varder denna controll ej fullständig, om icke dessa listor derjemte utmärka, hvad uti öfriga utgående expeditioner bestämmer, beloppet af den charta sigillala, sorn kommer att utgå i stället för lösen, hvadan detta synes böra tilläggas i föve-a 94 Den 7 November, skriften, såvida R. St. skola uti detaillerna af detreglementariska ingå. Men jag vågar jemväl och hufvudsakligast fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på den af Bevilln.Utsk. föreslagna mindre lämpliga föreskrift, att dessa listor skulle genom expeditionschefernas försorg insändas till K. Statscont., för att i hufvudboken öfver chartse-sigillatae-uppbördep under särskild rubrik ingå. Derigenom skulle samtliga expeditionschefer inom K. M:s Cancelli blifva redovisande inför K. Statscont., och för hvar och en af dem upprättas ett särskildt conto i charte-sigillatse-hufvudboken, hvilken såmedelst tomine alt blifva onödigt vidlyftig, utan alt vinna, men väl att förlora i tydlighet och föröka arbetet inom Cont. samt försvåra räkenskapernas granskning. Det står icke heller väl tillsammans med livad R. St. angide utgifternas reglering under riksstatens 2.'dra hufvudtitel, hvad beträffar K. M:s Cancelli, beslutat, att den eller de tjenstemän, hvilka få sig anförtrodt att chartse-sigillatae-medlen uppbära, borde ställas under uppbördsmanna-ansvar; ty icke lärer ett sådant besvär och ansvar kunna åläggas cheferna för de särskilda cancelliafdelningarna.
Tians Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann för godt för dess del besluta, att, på sätt Grefve Frölich föreslagit, kallelsen till nästa Riksdag bestämmes till den 5 November 1833- Ropades Ja och Nej. Hans Excellence Herr Grefven och Län dtMar skalk en yttrade, att då HansExeellence Herr Grefve af Wetterstedt såsom contra-proposition föreslagit, alt Ridderskapet och Adeln skulle låta bero vid de öfrige Irenne RiksStåndens i ämnet fattade beslut, samt derå yrkat proposition, men ålskillige andre Ledamöter, på grund af Hans Excellence Herr Grefvens och LandtMarskalkens redan afgifne förklaring, ansett en sådan proposition icke kunna framställas, fann Hans Excellence sig i främsta rummet böra fästa dessa Ledamöters uppmärksamhet derpå, att Hans Excellences först afgifne förklaring endast hade afseende på ExpeditionsUtskottets Memorial, om hvars Öfverensstämmelse med det begrepp Hans Excellence hyste om Grundlagens ordalydelse Hans Excellence ansåg sig både pligtig och berättigad alt ingå i pröfning, för att afgöra, huruvida proposition Den ii Februarii f. m. 2l3 rJerå kunde framställas eller ieke; men Hans Excellence hyste för mycken aktning för de öfrige RiksStåndens beslutande rätt, för att deruti göra något intrång genom vägrad framställning af den proposition Grefve af Wetterstedt begärt, enär den icke innefattade något beslut af Ridderskapet och Adeln alt instämma med de öfrige Stånden, utan endast ett begifvande att de trenne öfrige RiksStåndens sammanstämmande beslut i denna fråga äger kraft af Rikets Ständers beslut. Grefve Frölich? Då jag förmodligen alldeles misshört mig på den förklaring Herr Grefven och LandtMarskalkeu i sitt förra yttrande afgaf, anhåller jag att Herr Grefven och LandtMarskalkeu täcktes låta ånyo uppläsa denna förklaring.
Ägaren af Åsby gård i Westmanland hade med företeende af dels handlingar, som skulle ådagalägga, att en föregående ägare af nämnde egendom, genom aftal med Direktionen för Strömholms Slussverk, förvärfvat rättighet åt sig och sina efterträdare vid egendomen att i Slussverkets uppdämda sjö ofvanom Skantzen upptaga och i framtiden vidmakthålla ett till längd, bredd och djup tillräckligt dike, för att derigenom befordra ett friare tillopp af vatten ulj och genom ett till Åsby hörande träsk, Sumptäppan kalladt, hvarifrån vattenledning till Åsby vore anlagd, dels ock ett af Kronofogden i orten meddeladt synebevis, hos Konungens Befallningshafvande i Westmanlands Län sökt, att, då Direktionen för Strömsholms nya Kanal-Bolag den 25 November 1858 egenmäktigt låtit utestänga egendomen Åsby från vattentägt ur kanalen, Konungens Befallningshafvande måtte meddela handräckning till rättande af detta bolagets förfarande samt vid lämpligt vite förelägga Direktionen att derefter såsom dittills genom Kanalen utsläppa vatten i Skantz-sjön. Landshöfdinge-Embetet fann icke behöfligt att öfver ansökningen infordra någon förklaring, utan ansåg Sluss-Inspektoren, Kaptenen och Riddaren af Kongl. Wasa-Orden L. P. Hellström hafva egenmäktigt stängt det tillflöde af vatten, som förut kommit ägaren af Åsby till godo, och anbelälde derföre, genom beslut den 29 i nyssnämnda månad. Kronofogden att förständiga Kaptenen Hellström, vid vite af Femtio Riksdaler Riksmynt, genast genom pådragningsluckornas öppnande försätta vattenflödet från Kanalen i Skantzsjön uti det skick, hvari det dittills befunnit sig samt framgent så bibehåfla det, intilldess Direktionen kunde genom laga kraftägande Utslag visa sig hafva frånvunnit Åsby ägare omförmälda rättighet. Kaptenen Hellström, som af nämnda beslut fick del den 1 December, förklarade sig då ej kunna elier vilja i anledning deraf vidtaga någon åtgärd, innan sådan af Kanal-Bolagets Direktion blifvit anbefalld.
Efter hvad Utskottet varit i tillfälle inhemta, har, beträffande först1 Skånska Hypotheks-föreningen, id<enna hos Banken icke ens'sökt att erhålla-’ 12 Hanco-ZJtslcott.eis "Utlåtande N:o g 31 Cassa-crediliv till högre belopp, än å 100,000 R:dr, oansedt föreningen, likmätigt nu gällande föreskrifter, varit berättigad att erhålla ett crediliv å 3oo,ooo Rtdr;; samt att föreningen å det densamma beviljade crediliv dragit endast mindre summor, och att, hvad åter angår Bmksegares Hypotbeks-Gassa, denna Cassa, ehuru egande crediti v-rätt i Banken till belopp af 3oo,ooo R:dr Banco, icke vid något tillfälle utassignerat hela detta belopp* Det vill häraf synas, sorn skulle Hypotbeks-föreniiigarne' icke vara i behof af större creditiv-iätt, än vid sistlidne Riksdag dem förunnades; och Utskottet saknar destoheldre anledning tillstyrka någon förändring eller tillökning uti det faststälda crediti v-beloppet, som motionären icke med något enda skäl beledsagat sin i berörde hänseende gjorde' framställning, hvilken, i händelse densamma skulle bifallas, kunde föranleda detiil, att medel, som i ändamål att till crediliv användas, blifvit dragne från lånerörelsen, komme att ligga alldeles ofrugtbara, till men såväl för Banken, som den enskilda industrien.
Siiföbag förflutna år, för pwilfa täfenffaperna bliftoit afftutabe, uppftått medan be t 9tifdftaten beräfnabe od) toerfligett influtna jiatdinfomjier. ©ålttttba t)ar, tid följb af bett toåtbfamma rubbning i penttinge 1859 ård räfettffaper toifa toäl od en brift t ftatdinfomjterna af 822,951 9i:br 63 öre; ilten benna brift är ide, fåfont föregåettbe åretd, tidfommen berigenom att be ttnber året influtna ftatdiidomfterna werf St) bå ben bel af befja afgifter, forn inflöt för bränwindbräntting ttnber be 3 förfta månabertta af året, förut attfågd ftprelfe fig tiltbragit feban fifta Oiifdbag. 79 tid[)öfa föregdenbe åretd infomfter af bräitmindtidmerfning cd) i eittig
Stockholm den 3 Juni 1815. O. G.son Bagge. Riksdagsman för Oroust och Tjörn? Härader i Bohus Län. I anledning häraf blef detta ärende, meri förestående anmärkningar, till Stats-Utskottets vidare handläggning och utlåtande återremitteradt. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. i Uppläst hos Högtofl. Ridd. och Ad. den . 2 Juli. Högvörd. 1-rest-Stånder den 2 Vällofl. Borgare-Ståndet den 3 __ , Hederv. Bonde-Ståndet den 2 __ Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskotts utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Dess Betänkande öfver Kongl. Majits Nådiga Proposition örn Statsverket, uti hvad som Den a Juli. sorn rover Riks-Statens Första HufvudTit nl. Till Stafs-Utskottets ytterligare handläggning hafva Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Hogvördige Prest-Ståndet och Vällofl. BorgareStåndet, i anledning af gjorde anmärkningar, återförvist den, i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, af Utskottet genom Betänkande den 56 sistl. Maj hemstälde fråga, rörande Pensions - Staten för Högstsalig Hennes Maj:t Enke-Drottningens Sophia Magdalenas Hofoch Stall-Siat samt Betjening. Utskottet hade, med tillämpning af Riksens Höglofl.
Uppmuntran alt välja denna bana synes icke kunna blifva särdeles stor, då officern icke blott saknar utsigt alt förr än efter 10 å 12 års mödosam pröfvotid få hemta några frukter af sina ansträngningar, ulan äfven är i ovisshet om ens dä tillfälle för honom yppas alt vinna anställning vid staben. Dessutom torde han efter denna långa tiderymd i allmänhet kunna anlagas redan hafva uppnått den ålder, då rörligheten snart börjar aftaga och han således blifver mindre användbar för de göromål, som egentligen skulle tillhöra General-stabs-officerns verksamhet. Utom del att för öfrigt den ifrågasatta organisationen först efter 10 å 12 års förlopp kan bringas till full verkställighet, synas åtskilliga anmärkningar med skäl kunna framställas emot den föreslagna staten, såsom att den upptager ett, i förhållande till Kapitenernes antal, nog stort antal Majorer, att särskilda arfvoden äro der uppförda för undervisning vid stabens läroverk, ehuru tillräckliga tillfällen till erhållande af dylik undervisning torde redan förefinnas, o. s. v. 1 betraktande af hvad sålunda förekommit, hafva Rikets Ständer ansett några medel för ifrågavarande ändamål nu ej böra anvisas. 1 l:o. Till förbättring i aflöningen för Kommando-expeditionens personal, har Eders Kongl. Maj:l begärt en tillökning i nuvarande anslags-summa, 7,275 R.dr, med 6,265 R:dr, utom ersättning för beräknade 6 häst-ratione'-. Vid granskning af den föreslagna slaten, hafva Rikets Ständer ansett jemkning deraf i följande delar böra ega rum: a) För Expedilions-chefen, hvilken nu innehar ett arfvode af 1,260 R:dr, är den nya aflöningen föreslagen till 4,500 R:dr, med vilkor, ali, derest denne embetsman eger lön på annan stat, endast skillnaden emelian hvad han deraf uppbär och arfvodet må af honom åtnjutas. Då emellertid Rikets Ständer ansett lämpligare att, ulan dylikt vilkor, aflöningen bestämmes till en fix summa, bar denna blifvit fastställd till 3,000 R.dr R:mt. b)
Då svarade Sadrach, Mesach och AbedNego, och sade till Konung NebucadNezar: Det är icke af nödene, att vi svare dig deruppå. Si, vår Gud, den vi dyrke, kan väl hjelpa oss utu den brinnande ugnen, och frälsa oss utu dine hand, o Konung. Och om han än icke det göra vill, så skall du ändå veta, o Konung, att vi dina gudar intet vörde, ej heller det gyldene beläte, som du hafver uppsätta låtit, tillbedja viljom. Då vardt NebucadNezar full med grymhet, så att hans ansigte förvandlade sig öfver Sadrach, Mesach och AbedNego; och befallde, att man skulle göra ugnen sju resor hetare, än han eljest plägade vara; Och böd de bästa krigsmän, som uti hans här voro, att de skulle binda Sadrach, Mesach och AbedNego, och kasta dem uti den brinnande ugnen. Alltså vordo desse männerna, uti deras mantlar, skor, hattar och annor kläder, bundne, och kastade uti den brinnande ugnen. Ty Konungens befallning måste man med hast fullgöra; och elden vardt så stark i ugnen, att de män, som Sadrach, Mesach och AbedNego uppbränna skulle, blefvo döde af eldslåganom. Men de tre männerna, Sadrach, Mesach och AbedNego, föllo neder uti den brinnande ugnen, så bundne som de voro. Då förskräckte sig Konung NebucadNezar, och gick hastigt upp, och sade till sitt Råd: Hafve vi icke låtit kasta tre män i elden bundna? De svarade, och sade till Konungen: Ja, Herre Konung. Han svarade, och sade: Ser jag dock fyra män lösa gå i eldenom, och dem skadar intet; och den fjerde är lika som han vore en Gudason. Och NebucadNezar gick fram för gapet på den brinnande ugnen, och sade: Sadrach, Mesach och AbedNego, högsta Guds tjenare, går härut, och kommer hit.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Efter föredragning af Högvördige Preste-Slåndets den 9:de dennes bordlagda Protokolls-utdrag, N:o 295, innefattande dels nämnde Riks-Slånds beslut angående förändrad lydelse af Expedilions-Ulskoltels förslag N:o 13 till slulparagraf i Riksdags-beslutet, dels ock inbjudning till Medstånden att i Preste-Slåndets berörda beslut sig förena; faun Ridderskapet och Adeln skäligt att med frånträdande af förut lättad t beslut, Preste-Ståndets ifrågavarande inbjudning antaga, S. I). Efter föredragning af Lag-UIskottets den 26 sistlidna Maj och 6 dennes bordlagda Betänkande N:o 2B, i anledning af väckta motioner om dels upphäfvande dels ock inskränkning af rättigheten alt börda jord å landet, biel delta Betänkande, på grund af deremot gjorda anmärkningar, lill Utskottet dterremilleradl. S. D. Föredrogos och biföllos Stals-Ulskottets nedannämnde, den 9 dennes bordlagda Utlåtanden nemi. N:o 116, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående eftergift af 1857 och 1858 årens återstående arrende för Kungs-ladugården Borgholm på Öland: N:o 118, i anledning af väckta motioner, angående upphörande af den åtskilliga hemman och lägenheter åliggande arbetsskvldighet till Kungsgårdar och Boställen; samt N:o 119, i anledning af Kongl. Maj-.ts nådiga Proposition angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands Läns södra fögderi på lön anslagna bostället Luxe, mot kontant ersättning lill boslälls-innehafvaren. Frän Högt. Pr este-Ståndet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 32, med förslag till ändring i 14 § 3' momentet Riksdags-ordningen, blef samma förslag af Preste-Slåndet förkastadt. 470 Prat.-Utdrag den 13 Juni 1860. S. D.
»Du håller visst mycket af henne?» frågade Hedvig. »Af min mamma?» Ebba log som åt ett godt skämt. »Man håller väl alltid af sin mor, och min är nu den bästa på jorden!» »Ja, som du vet, har jag ingen», sade Hedvig och kramade en stor snöboll. »Men du har ju en far», sade Ebba mildt. »Honom längtar du väl mycket efter, när du är inne under terminerna.» »Åh, det kan jag just inte påstå», svarade Hedvig och kastade den färdiga snöbollen högt upp på taket. »Vi sympatisera just inte, och han plågar mig väl mycket.» Ebba såg både allvarlig och förskräckt ut. »Ja, det tycker du kanske är mycket orätt», fortfor Hedvig, »men, ser du, din mor är god mot dig, och förstår dig, och ni lefva i frid och enighet i ert hem. Hos oss är det annorlunda. Då jag var liten, och mamma lefde, mins jag mycket väl hur litet lycklig hon var, och sedan, när jag blef stor, förstod jag också hvarför det var. Det var pappas skull, för han är en stor egoist. Han tänker från morgon till qväll bara på sig sjelf och gnatar och beklagar sig öfver allting, så att han kan göra en alldeles tokig. Mina ferier äro sannerligen inte särdeles trefliga. Jagvet ingenting bedröfligare, än när tåget bär i väg med mig hem till Gefle.» Hon suckade djupt vid tanken derpå. »Stackars Hedvig», sade Ebba. »Men — blif inte ond på mig. — Det der om din pappa borde du inte säga till någon.» »Tror du, att jag skulle säga det till någon annan än dig?» frågade Hedvig och såg på henne, »men jag är säker på, att hvad man säger till dig aldrig kommer vidare.» »Nej, det kan du lita på», sade Ebba varmt och tryckte hennes hand. Ebba gick en stund tyst och såg på, hur hennes fötter tryckte fasta, blanka spår i den mjuka snön, derpå såg hon upp och sade: »Men tänk, att inte hålla af sitt hem! — Jag och vi alla der hemma tycka, att det är den lyckligaste dagen på året, när vi resa ut till Tärnö.» »Det är ju er gård», sade Hedvig.
Derest detta förslag, hvilket efter några få dagar, kommer under Stadsfullmäktiges pröfning, varder af denna myndighet godkändt, blifver häraf sannolikt en oundviklig följd, att för utvidgning af den s. k. Riddarhusgränden expropriation af större eller mindre del utaf Riddarhusets tomt på östra sidan kommer att i laga ordning fordras, äfven om med denna åtgärd ännu någon kortare tid kommer att dröja. Vid sådant förhållande torde det för allt fall icke blifva möjligt, utan att i märkligaste mån störa det vackra utseendet af Riddarhuspalatsets norra facad, att å gårdstomten uppföra vare sig större eller mindre byggnader. Och då det icke heller synes ur någon synpunkt lämpligt att, under förutsättning att icke någon del af den 8 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 15. ifrågavarande gårdstomten komme att exproprieras, derå uppföra byggnader, hvilka, derest expropriation komme j fråga, ovilkorligen måste borttagas, har Utskottet af denna omständighet hemtat en ytterligare anledning för sitt tillstyrkande att: de väckta förslagen om uppförande å Riddarhusets norra gårdstomt af större eller mindre byggnader må förfalla. Beträffande således frågan om ordnandet på annat sätt af Riddarhusets gårdsplan har Utskottet ansett det vara, så väl för Riddarhuspalatsets utseende som för prydligheten i öfrigt, mest ändamålsenligt att, jemte borttagandet af alla de på tomten nu befintlige Riddarhuset tillhöriga byggnader, gården planeras och planteras samt omgifves med ett på granitsockel uppfördt jernstaket, försedt med en prydlig jernport med jernpelare midt på norra fronten, samt grindar på östra och vestra sidorna. At det för Riddarhuset erforderliga vedförråd och öfrige uthus kunde plats inrymmas i en del af Riddarhusets källare, dit äfven värmapparaten skulle kunna förflyttas, då likväl en ej obetydlig del af den gamla källaren skulle kunna blifva ledig till uthyrning, samt bostad åt Vaktmästaren med tvenne rum och kök beredas i nuvarande inre klubbrummet. Enligt en approximativ kalkyl skulle de med dessa anordningar förenade kostnader uppgå till följande be - lopp, nemligen: För gårdens planering och plantering Norra portens ornering 500 »