Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Någon föreslog, att man skulle gå upp i kyrkan och höra Lars Isinger spela orgel. Det hade varit helt skumt inne i den gamla tätvuxna trädgården; man bländades nästan af månskenet, när man kom ut från gården. Kyrkan lyste hvit som ett spöke. Bengt hemtade kyrkonyckeln hos ringaren, och sällskapet slapp in. Det klapprade på stengolfvet och ekade genom hvalfven: man skyndade att taga plats, hvar och en der han tillfälligtvis slank in i en bänk. Det var skumt, cigarrerna lyste röda emot hvarandra i skumrasket; månen rutade sparsamt golfvet genom de höga smårutiga fönsterna; blott uppe vid altaret föll ett bredt bälte öfver Kristusstatyetten med dess sida mantelfållar. Och tyst, – tyst som i de dödas stad. Så stämde med ens orgeln i, och som en mäktig kaskad sköt tonmassan upp genom hvalfven. Det var folkvisor, Isinger spelade, såsom han allena kunde spela dem, stiliseradt enkelt och hvar och en visa i dess egna art, sammanväfvande dem till ett bjert och brokigt mönster snarlikt alstren af den skånske bondens gamla väfkonst. Tiden gick, och månstrimmorna gledo; – en gång hade Truls sett Bengts ansigte dyka fram ur skymningen i ljuset strax invid honom, för att strax sjunka tillbaka in i mörkret, och ögonen hade tyckts Truls så spöklikt stela, så dödt blänkande och frånvarande, att stämningen gick honom igenom märg och ben. Och efter musiken sitter man återigen i lusthuset. Augusti-månskenet faller bjert ned genom alla springor i trädhvalfven, och natten är fyld med doften af mogen säd. Det har ett ögonblick blifvit så tyst i laget, att Truls tycker sig höra den sofvande naturen häfva sin barm; – blott en råka rör på sig i sin rede uppe i almtoppen.
Då ändamålet mod expeditionen enligt min tanka egentligen lärer vara att af sådane ämnen, som på Rikets allmänna hushållning ega ett nära inflytande, som derjemte till sin beskaffenhet tydligen ligga inom vissa allmänna Embetsverks och Collegiers vanliga verkningskrets, och äfven i många fall deras närmare åtgärder, bereda för framtiden ett enformigt föredragningssätt, som medför all den nytta, hvilken kan hemtas af sådane upplysningar, som från förenämnde Verk jemte Rikets allmänna Arenders Beredning kunna lemnäs, hemtade dels från en längre tids erfarenhet, dels från en mera detaillerad kännedom af sjelfva sakens förhållande, jemte skälen hvarpå förut vidtagne åtgärder sig grundat och de följder, som kunnat ega rum; då man tillika erfarit, huru i flera af de mål, hvilka, egande någon gemenskap med Rikets allmänna hushållning, blifvit af Riksens Ständer önskningsvis i underdånighet framstälue, förenämnde behandlingssätt egt rum; då äfven 10 § af RegeringsFormen synes syfta åt ett dylikt förfarande, men ock Riksdagen 1815. tillika af de i Stats-Rådet förde Protocoll inhemtats, att förhållandet häruti icke varit enformigt, utan ombytligt; och slutligen då jag för min del tror, att så väl ett enformigt behandlingssätt som vederbörande Verks upplysningars inhemtande kan blifva af nytta i flera hänseenden, har jag trott mig kunna anse en sådan expedition härifrån vara tjenligast, sorn utan att fästa sig vid en enda sak till Riksens Ständer endast anmäler, huru förhållandet i förenämnde hänseende varit olika vid sådane mål, som på Rikets allmänna hushållning, handeln m. m. sådant kunnat ega. ett större eller mindre inflytande, hvarefter Riksens Högloft Ständer sjelfve kunde finna, huruvida de hos Kongl. Maj:t ville frambära sina underdåniga önskningar att, så vidt möjligt vore, innan föredragning i Stats-Rådet sker, låta inhemta vederbörande Collegiers, andra allmänna Embetsverks eller Rikets Ärenders Allmänna Berednings upplysningar och underdåniga yttranden i de mål, som
Mot tarifen å pannerymdsafgiflen hafva visserligen åtskilliga anmärkningar blifvit framställda, rörande missförhållanden uti beskattningen de olika klasserna emellan, olika progression af beskattning inom samma klass äfvensom missräkningar; men enär hvad uti de två första hänseendena blifvit anmärkt icke kan afhjelpas, med mindre än att skatten för vissa klasser och kannerymder betydligen ökas oeh för andra deremot nedsättes, en sådan omhvälfning åter af tarifens alla förhållanden icke öfverenss tammer med de grundsatser, Utskotten här ofvan uttalat, och Utskotten desto mindre finna skäl att den föreslå, som icke beskattningen å någon redskap torde kunna anses tryckande, då redskapens afverkningsförmåga tages i betraktande, samt, hvad de anmärkta missräkningarna beträffar, desamma, hvilka förelupit vid uträknandet af den år 1848 antagna pannerymdstarifen, som alltifrån del årets utgång ländt till efterrättelse för debitering af skatten å bränvinsbränning, ingenstädes öfverstiga en skilling, anse Utskotten den nu gällande tarif å pannerymdsafgiften för närvarande icke böra, såsom yrkadt är, omarbetas. Vidkommande dernäst frågan, om uti tarifen å pannerymds-afgiften bör ut„ sättas afgift för pannor utöfver 90 kannors rymd; så ehuru, på sätt anmärkt är, enligt 2 mom. i 20 § fall kunna inträffa, då en sådan afgift skall påföras; likväl, och som uträkningen då later, med ledning af proportionerna emellan de närmaste pannerymderna, utan svårighet sig verkställa, och den alltså lika litet behöfver för sådant fall vara lill sitt resultat i tarifen utsatt, som den ansetts behöfva vara det för den serskilda händelse, som omförmäles i 29 §., att Kongl. Maj:t för stad tillåter större pannerymd än 90 kannor, anse Utskotten sig sakna skäl tillstyrka, att i tarifen å pannerymds-afgiften utsättes afgift för pannor utöfver 90 kannors rymd.
Majits nådiga uppmärksamhet derå att, oaktadt Nyqvarns bro år 1857 blifvit reparerad med en kostnad af 1,952 R.dr, mera genomgripande åtgärder lör eli fullständigt iståndsättande af bron vore af behofvet högeligen påkallade, men att reda och säkerhet i fråga om brons framtida vidmaglbållande icke kunde vinnas, lörr än det nuvarande invecklade förhållandet upphörde och bron gjordes .oberoende af den derinvid befintliga Nyqvarns qvarn, hvilket äler icke läte sig göra, med mindre bron flyttades lill annat ställe och nybyggdes på ett med vattenbyggnadskonstens närvarande utveckling öfverensstämmande sätt; och att derefter E. K. Majit under den 13 Januari 1860 uppdragit åt Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader alt genom sakkunnig person låta verkställa besigtning och undersökning af Nyqvarns bro samt derefter inkomma med underdånigt förslag vare sig lill brons iståndsättande eller ombyggnad; i följd hvaraf, och sedan sådan undersökning blifvit förrättad, Styrelsen under den 14 September samma år till E. K. Majit öfverlemna! ett af förrältningsmannen afgifvet, utaf planoch profilkartor åtföljdt betänkande i frågan; alt sedan Kammar-kollegium inkommit med infordradt yttrande, samt Åsunda och Ytler-Tjurbo häradsboer, inom hvilket sistnämnda, i Westmanlands län belägna härad en del af den föreslagna vägen komme att anläggas, jemväl blifvit i ämnet hörde; så hade ofvanbemälde Styrelse i uppgifna hänseenden afgifvit anbefaldt underdånigt utlåtande, enligt hvilket anläggningssumman skulle uppgå lill 52,100 Ridr lör både bro och väg; och har E. K.
Första yttrandet under § 34 lades lill handlingarna; hvaremot det andra yttrandet under samma §, äfvensom Utskottets hemställanden under §§ 35, 56, 37, 36 och del första under § 40; biföllos; och blefvo de under § 40 (sid. 55) och § 41 gjorda inbjudningar antagne. § 45, den under denna § gjorda anmälan lades till handlingarna. Anmälan under § 56 lades lill handlingarna, och lät Ståndet hero vid Utskottets yttrande under § 62. Utskottets hemställan under § 65 godkändes, och anmälan under § 67 lades till handlingarna samt hemställandena under §§ 71, 74, 75, 76, 77 och 78 godkändes. Hvad Utskottet yttrat under §§ 79, 82, 84 och 85 lades till handlingarna men hemställandena under §§ 80, 85, 88, 89 och 91 biföllos. 2:o Förslaget till Instruktion för Taxering s-förrättning ar ne. Vid Utskottets anmälan under §§ 1—3 lät Ståndet bero. §§ 4 och 5. Utskottets hemställan godkändes under vilkor af den rättelse, hvartill Ståndets förut fattade beslut kunde föranleda. Utskottels hemställan beträffande 4:de § lades lill handlingarna. Hvad hemstäldt blifvit under 5 § (öfverst på sid. 52) gillades med vilkor af den rättelse, hvartill Ståndets förut fattade beslut kunde föranleda; hvaremot Ut - osa Prot.-Utdrag dm 22 Augusti 1860. skottets anmälan längre ned under samma § samt hemställan under § 8 lades 'till handlingarna. Förslagen under § 10 och § 11 (öfverst på sidan 54) godkändes, men anmälan längre ned under sistnämnda § ladas lill handlingarna. Hvad Utskottet i öfrigt uti Utlåtandet å pag. 54 och 55 hemställt och föreslagit godkändes.
Hvad angår ineonseqvensen deraf, att väl utse Särskild ordför., men att i hans frånvaro den äldste ledamoten på Riddarhuset skulle leda öfverläggningarna inom Utskrn, var visserligen inom Ridd,-Utsk. fråga derom, att electorerna skulle bestämma en viss ordning de öfriga ledamöterna emellan; men man fann detta medföra så många svårigheter, att plurajiteten stadnade vid det af Utsk. framställda förslag. Frih. Cederström: Jag uppträder ännu en gång för att upptaga till besvarande några yttranden i anleda, af hvad jag förra gången anförde. Frih. Boye har sagt, att man sammanblandar vår grundlag med R.iksd,-Ordn, hvilken han ej anser för annat, än som en ordningsstadga. Den värde ledamoten har glömt, att i afseende på Utsk:s antal och namn förordnar Reger:sformen, Hvad Riksd.-Ordn. derom innehåller, är ej annat än en följd af hvad Reg:sformen stadgar. Samme ledamot har trott, att lika elementer böra finnas i de beredande fördelningarna, som hos de beslutande Stånden, Dessa elementer finnas jemväl; ty Utsk:n äro samman - Den j Juli f. ra. 173 salta af alla fyra Stånden till lika antal, och innehålla således samma elementer. Rättigheten att välja ordför. inom Stånden har icke tillfallit Stånden hvart för sig efter nuvar. grundlag, och anledningen dertill torde för dem, som bevistat 1809 års riksdag, ej vara okänd. Man var nemi. då öfvertygad, att af sådana val ett partisinne alltid genast vid riksdagens början skulle uppkomma, och ansåg det vara bättre att uppoffra sannolikheten att få den skickligaste till ordför., för att undvika splittring. Det har blifvit yttradt, att det för electorerna skulle möta svårighet att bestämma ordningen inom samtliga till Utsk:n valda personer, och man har trott det vara nog, om de utsåge ordför. Jag (skulle likväl tro, att i lagstadganden conseqvens är en nödig sak. När Utsk. formeras och det anses nyttigt att utse .särskild ordförande, borde ej förväntas, att nummerordningen i öfrigt skulle blifva gällande.
Ridderskapet och AdelnS bifall, hwarom jag ödmjukeligen anhäller att Högwälborne Herr Grcfwen Den l6 Sctober. och Landt - Marskalken täckteS göra proposition, wägak jag äfwen sörestä, att dr-öfrige Rtspcctive RikL-Siänörn deraf crhälla del, hwarcftcr detta möl i behörig ordning kunde hök Kongl. Majtt i underdånighet anmälas, jemte underdånig auflällan, att Deputerade förpligtades, efter de ifrän wcderbbranke Magistrater och Kronofogdar infordrade uppgifter ä gängbara Tflomasmätzo-warupriscr, sä inrätta och jämka Markcgängcn, att ä ena sidan Kronans och Indelnings-haf» rvarcuS rätt niä blifwa bewarad och ä den andra Räntc-Gifwarnc ej emot skäl och billighet 'betunga-; äfwen som, att de uprättade Laxorne likmätigt Kongl Resolutionen pä Allmogens Bcswär I"s6, pä Kronanbekostnad tryckas och allmänneligen kungöras inom hwarje Län. 0. LronsborZ. Grefwe O^llsnlaor^, josian lstcnnins;, hade afgifwik ett ffrifteligt anförande, sä lydande four följer.
Ber, d. l5 J ,n, 18 >4- 33 52- O Rikets Ständers skrifvelse af elen 1 t Januarii iS3o, med förslag till förändring af 17 Cap. Jiandels-Balken. i83o den ia Mars; .svar å Riks-Salen. 53 iO Rikets Ständers skrifvelse af den 2g Januarii u83o, med förslag till Lag för Rikets Ständers Barik. 183o den i Mars; svar å Riks-Salen, oell förordning expedierad. 54:o Rikets Ständers skrifvelse af den 29 Januarii ,i83o, med förslag till Lag, angående Mynibestä limingen. iS3o den t Mars; svar å Riks-Salen, och förordning-expedierad. 03:0 Rikets Ständers skrifvelse af den 20 Januarii i83o, angående föreslagne förändringar och tillägg i Ansvarighets-lagen för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Gontoret samt .Directionerne vid Lune-Coi,toren. i83o den 12 Mars; svar ,å Riks-Salen, samt :tre serskilda Ansvariglielsdagar expedierade. 56: 0 Rikets Ständers skrifvelse af den a5 Januarii i83o, angående invisniugur enskilde personer och bolag emellan, äfvensom enskildes assignationers utgifvande. i83o den 12 Mars; svar å Riks-Salen. 5^:0 Rikets Ständers skrifvelse af den 29 Januarii 1800, angående granskning af Justitia;-Om buds mannens Embels-Berältelser för åren 1823, 1824, 182b, 1826 och 1827. Rörande föreslagen ändring i 18 Cap. 1 §. Ärfda-Balken, .Kungörelse expedierad. De öfrige frågorna ej handlagde. Bihang till R, St. V rot. 1834- * Sami. 1 A fdel. Silje Band, 5 .usta Häftet. Bil lill R.
Om vi fått gå lill sjelfva frågans behandling, så hade vi troligen snarare kommit till slut, än nu, då vi så länge öfverlag! 0111 sättet, att vi förlorat både tiden och måhända något af saken för formens skull. Om 11. o. Ad. skulle finna för godt antaga del förslag lill föredragning, som Hr Grubbe uppgifvit samt ulskillige talare understöd!, så är följden den, alt vi finge aG8 Dell 27 Octo Ler e. in. 4 eller 5 förslag alt på en gång öfverväga. Så har, t. ex. i fråga om kamrarnes bildning, Frih. Hamilton uppgifvit eli, jag ett annat, Hr von Troil ett tredje, Gr. Frölich ett fjerde, Hr Nordensköld ett femte o. s. v. Det kunde då hända, att vi linge 4 eller 5 voteringar öfver hvarje punkt. Hela veckor torde då behöfvas för att afgöra saken. Om deremot R. o. Ad. skulle tillåta, alt målet finge fortfarande behandlas såsom det börjats, nemi. så alt hvarje förslag i sin helhet förekomme; så vore intet hinder för någon medlem af detta Hus, att, i det ögonblick Frih. Hamiltons förslag föredroges, framställa något annat, som han ansåge för bättre. Derigenom blefve alla efter hand pröfvade, och man komrne slutligen alt afgöra huruvida Frih. Hamiltons förslag verkligen vore så godt, att det företrädesvis borde antagas. Med ett annat föredragningssätt torde man endast komma lill det mål, som åtskillige talare åsyftat, att nemi. icke få något förslag, utom de allmänna grunder, Frih. Sprengtporten uppgifvit, och hvilka jag för min del anser alltför vidsträckta. Hade jag trott att man på eftermiddagen skulle bestrida allt ingående i detaljerna, så skulle jag visserligen icke hafva på förmiddagen förordat antagandet af Frih. Sprengtportens allmänna grunder. Erfarenheten skall göra mig försigtigare i framtiden. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.:
Afdelningen för a~tsi ' infmtde af sjuksköterskor har - i 318 fall förmedlat sjuksköterskas anställning för längre eller kortare tid. Tio sjuksköterskor h a h a erhallit fasta platser, hvaraf S vid sjukhus och sjukstugor samt 2 såsom koiiiulunsköterskor. - Sammanlagda beloppet af årslöner för de sålunda förmedlade fasta platserna uppgår till c: a 4,000 kr. Vikarierande sköterskor och bitriiden hafva vid flera tillfallen anskaffats och S sköterskor hafva äfven iinder 1895 för jiirnvagens räkning blifvit ställda i espektans för inträdande i tjhstgöring i händelse af kolerans utbrott. ' s. HeriistudieHemstudiekomit6ns medlemnar h a k a under å r 1895 utgjorts af fröken Ellen Fries, ordförande, fru Ellen Gyllander, sekreterare, fröknarna Elisabeth Carlson, Qunborg Elhing och Sigrid Leijonhufvud. Hemstudieaf delningens expedition p&amp; f örbundets byrå har under vinterinhaderna skötts af fru Gyllander och under sommrtmånaderna af fröken Elfving. 9 f s. k. fortsatt råd och ledning för studier hafva under det gångna året 11 elever begagnat sig. Af desa h a h a åtta studerat svenska spraket, två franska språket och en allmän historia. Kad bafva 18mnats för stiidier af tyska språket och konsthistoria. Rörande hemstudieafdelningens riikenskaper hiinvisas till Bil. Bokkoinitdn. Liksom under föregående h har granskningen af för barn och ungdom afsedda böcker fortgått. Såviil i årets sista häfte af Dagny, som i till skolor, bokhandlare m. fl. utsända separataftryck, h a h a komiténs omdömen öfver till julen utkomna barnoch ungdomsböcker äfven detta år offentliggjorts. B Fredrika-Bremer-Förbundets byrå har dagarna. närmast f öre j111 afgiftsfritt för allmänheten hållits tillgänglig en utstallning af granskade och godkända barnböcker, afsedd att underlätta f6riildrars och barnavännera besvär vid inköp af lämpliga böcker.
St:s tind. skrifvelse, rör:de årligt anslag för utgifvande af Svenskt diplomatarium; N:o 460. ang:de tiden för nästa revision af Stats-, Bancooeh Riksg.verkens räkenskaper och förvaltning; N:o 461. i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, rörrde Frih. Franc Sparres motion om medels anvisande å 8:de lmfvudtiteln såväl för underhållet af arbetscompagnierna på Kungsholmen, sorn för dessas sysselsättande med fästningsbyggnadsarbetet vid Carlskrona; Nio 462. öfver anmärkn.T vid betänk. N:o 44^ med förslag till en förändrad reduction af io3 § uti i83o års reglemente för Riksg.cont.; N:o 463. i anledn. af Ilr Stuarts, C. G., motion, ang:de åtgärder till minskning i kostnaden för tryckning af hillänget till RiksSt:ns prot. vid nästk. riksdag; Banco Utskottet: N:o 136. med förslag till sammanjemnkn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut i anledn. af Utsk:s under N:o 117 afgifna utlåt.; N:o 137. med förslag till sammanjemnkn. af RiksStrns beslut i anleda, af Utsk:s memor. JV:o 106 och utlåt. N:o 118; N:o i38. i anledn. af inkomna accordsanbud för 2tne Bancodiscontverkets fordringar; N:o i3g. med öfverlemnande af förslag till reglementariska stadganden, motsvarande 4 al't. 3 afd, af i83o års bancoreg lewen te; Lagsamt Allm. Besvärsoch Oecon.Utskotten: N:o 58. i anledn. af RiksSttns skiljaktiga beslut, ang:de 84 Pcu 4 Ma) e. m. Utskrns betänk. Nro 54 och utlåt. Nro 56 öfver väckta frågor, rör:de fattigförsörjningsanstalterna.
Under rubriken » Bör ordentligt genomläsas » följer en längre framställning om fördelarne att vända sig till » A m o r ». Den materialistiska riktning, som ger sig tillkänna i dessa sista rader, bekräftas af många andra notiser i » A m o r ». Herr redaktören är beredd att dela sin framskjutna ställning med andra, så vida de äro i stånd att betala. I breflådan tillkännager han, » att tidningen icke utgifves af en enskild person, utan af ett bolag, i hvilket hvem som helst kan ingå. Andelen kostar 100 dollars. Aflägg besök hos oss. » Och strax under står en tydlig vink för dem, som lyckligt inlupit i äkteuskapshamnen. Till Milwaukee skrifver Chicagomannen: » Det gläder oss ofantligt, att ni gjort ett så godt parti; vi hoppas, att ni äfven kommer inbjuda redaktören. » Att se en representant för Amor-bolaget vid bröllopsgästabudet skulle allt vara ett nöje af tvifvelaktig art. Bläddrar man genom » Amors » nummer, skall man finna, att anbuden ej äro så särdeles lysande. Goda borgerliga existenser söka hvarandra — det är ingen synnerlig lockelse för hemgiftsjägaren eller den adelshungriga flickan. Därför förekommer alltid i » Amor » dessutom den notisen, att härnäst » några annonser från utländska furstar och grefvar » skola inflyta. Om nu inte dessa herrar endast bodde i må- nen, oåtkomliga för Chicago-Amors pilar. Egendomligt beröras vi européer vidare af den amerikanska metoden att i annonserna äfven uppge » värdet ». Till och med damerna försmå ej att utsätta, hur mycket de » väga », särskildt ofta sker detta i de på engelska skrifna annonserna och bredvid » blue » eller » dark cyes » och » fair complexion » figurera som lockbete för giftaslystna siffrorna hundratjugufemtusen eller hundrafemtitusen dollars etc. 157 Der \ vackraste. Skiss af Mathilda Lang / et. (Efter en främmande idé.) (Slut fr. föreg. n:r.) I den nya omgifningen var man ej så skonsam eller så grannlaga. Hviskningar nådde henne, dunkla antydningar, beställsamma rykten.
Det heter nemi.: ”att för fullmagter, öppna bref eller resolutioner på karakter, eller namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, eller å sådan beställning, med hvars innehafvande ej åtföljer lön på stat eller &c.” Enligt detta stadgande blefve det endast extra-01 dinarier eller de, som icke voro i tjenst, hvilka finge betala. Detta är dock icke meningen; och för att träffa den, föreslår jag, att emellan orden åtföljer och lön må tilläggas ordet motsvarande, med hvilken förändring jag tillstyrker bifall till betänk. Gr. von Fersen: Äfven förra gången, detta ämne fö* revär, gjordes den anmärkn., Hr af Billbergh nu framställt. Den är ock, på sätt betänk, utvisar, pröfvad af Utsk.; men delta har befunnit tillägget öfverflödigt, och ehuru jag delar en sådan tanka, vill jag icke motsätta mig, att detsamma må inflyta, så vida man tror, alt mera tydlighet dermed vinnes. Utsk. utgick från den grundsats att göra beskattningen så litet orimlig som möjligt. Allt, hvad ytterligare kan bidraga till ett sådant ändamål, vill jag visserligen icke motsätta mig; men jag kan deremot icke instämma i del förmenande, som skulle Utsk. med flit hafva inkrånglat saken. 17 H. «<* "A Den 4 December «. m. Utsk:s förslag bifölls med den förändring, att uti stadgandet: ”att för fullmngter, öppna bref eller resolutioner ”pä karakter, eller namn, heder och värdighet af embete ”eller tjenst, eller å sadan beställning, med hvars innehaf”vande ej åtföljer lön på stat eller &c.,” skulle emellan orden åtföljer och lön införas ordet motsvarande.
Mits Nåd. Propos. angide öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla kronohäktes-byggnaden vid Sundsvall med tomt; Nio 16, i ani. af K. M:ts Nåd. Propos. angide en af Blekinge läns landsting gjord ansökning om inköp af en kronan tillhörig tomt i Karlskrona; Nio 17, i ani. af K. Mits Nåd. Propos. angide befrielse från roteting för hemmanet Fångåmon Nio 1 i Jemtlands län; N:0 18, i ani. af K. Mits Nåd. Skrifvelse ang. de förändringar, som inträffat i afseende å utarrenderade kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning under sednast förflutna frenne år; Den 20 December. 485 Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:o 7, i ani. af väckta motioner om ändring i gällande föreskrifter ang:de uppbörden af kronans räntor och tiden för densamma; N:o 8, i ani. af väckta motioner om ändringar i gällande förordning ang:de expeditionslösen; N:o 9, i ani. af väckt motion om en undersökning af befordringsväsendet; samt N:o 10, i ani. af väckt motion om ändring i Kongl. Reglementet för Telegrafverket den 2 Augusti 1856. B. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 2 e. m. In fidem, O. Brakel. Onsdagen den 20 Plenum kl. 1 e. m. Justerades två prot.-utdrag för den 16 dennes och protokollet för den 25 sistl. November. Hr Heijkenskjöld, Selim Lennart: Jag får härmed vördsamligen anhålla, alt, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig förtroendet att vara ledamot i RiddarhusUtsk:t. Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Ståndets Hrr Elektorer att välja en Ledamot i Riddarh.-Utsk:t efter Hr Heijkenskjöld.
Vid nådig pröfning af detta ärende hade hos Kongl. Maj:t jemväl i betraktande kommit, hurusom, med anledning af väckt fråga om eftergift af den ådömde ifrågavarande ersättningen, Rikets sednast församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 4 Mars 1848, enär icke vore kändt, huruvida Konungens Befallningshafvandes utslag vunnit laga kraft eller blifvit öfvcrklagadt oell frågan i sednare fallet berodde på vederbörande myndigheters pröfning och afgörande, underdånigst hemställt, att, derest de skattskyldige blefvo genom laga kraftvunnet beslut ålagde alt gälda återstoden af förre kronofogden Öhboms balans, och Kongl. Maj:t, i händelse de skattskyldige sedermera i nådeväg sökte befrielse derifrån, skulle anse eftergift vara af omständigheterna påkallad, Kongl. Maj:t då måtte täckas till Rikets Ständer aflåta nådig proposition i ämnet samt emedlertid låta med uttagandet hos de skaltskyldige af de dem till ersättande ådömde belopp anstå, intill dess Rikets Ständer fått tillfälle att öfver den nådiga propositionen sig i underdånighet yttra.