Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kungörelsen den 19 Juni 1835 §. 6 sista momentet, få bibehållas vid contractet. En af Konungens Rådgifvare/) ansåg sistnämnde Kungörelse angå blott framtida, icke redan skedda öfverlåtelser. Andre A) erkände, att sökanden icke hade någon rätt, men tillstyrkte, med afseende på den kostnad, han nedlagt på det arrenderade Verket m. m., bifall, som ock lemnades. Sedan Riksens Ständer den 23 Mars 1835 anhållit, att de af deni den 12 December 1823 öfverlemnade förslag till förordningar om Handtverkerierna och Gerningsmäns antagande på landet, samt till Handels-Ordning, måtte, efter föregången Nådig pröfning, med iakttagande af de rättelser och ändringar, som deri kunde anses nödiga, före nästa Riksdag, såsom allmän lag utfärdas; så hafva de i anledning deraf vidtagne åtgärder likväl inskränkt sig till en den 19 Juni i835 /) beslutad befallning till CommerceCollegium, att afgifva underdånigt förslag till sådana författningar så tidigt, att Kongl. Maj:t, inom slutet af år 1835, kunde dem utfärda, samt ett, den h) Enligt Tit. Mörners, Hårds, Gyllenhaal och Skogmans tillstyrkande. i) Tit. Poppius. k) Tit. Rosenblad, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, von Schulzenheim och Skogman. /) Tit. af Wetterstedt, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm och Skogman voro närvarande. Juni j836, to) fattadt beslut, att Cqmmerce-Collegii underdåniga utlåtande skulle tryckas. Den 28 Augusti 1834 föredrogs inför Konungen Riksens Ständers underdåniga skrifvelse den 3o Juli i834, om upphörande af Skrå-Författningarne i afseende på Murmästare-, Timmermansoch Byggmästare-Handlverkena. Kongl.
Utslus Meni. N:o 18.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, genom" deras Constitulions-Utskott, låtit granska de i Stais-Rudet (örda och till Utskottet, jemlikt 105 § Regerings-Formen oell 29 § Riksdags-Ordningen, öfverlemnade Protocoll, få Rikets Ständer härmed i underdånighet tillkännagifva, att, med stöd af 76 § Riksdags-Ordningen, Slats-Rådels Ledamöters och Föredragandes ansvarighet för sina lådslag och utöfningen af sina embelen intill den dag, då innevarande Riksmöte tagit sin början, har, så vidt densamma kunnat pröfvas, med ledning af Stails-Råds-Protocollen för nämnde tid, fullkomligen upphört. Rikets Ständer framhärda &o. Stockholm den 18 December 1844. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 Jan* 1845. Preste-Ståndet den 8 Borgare-Ståndet den 11 Bonde-Ståndet den 11 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse} angående ytterligare controller öfver vissa föreskrifters efterlefnad inom Catholska församlingen i Riket. (Lagsamt Alim. Btsv. or Ekon.-Uisk:s BetfJ N:o 7, Mem,_, N:o 15. S. A. K. Då i hvarje Stat den lagliga ordningen klafver, att jemväl främmande 83 Fxpcdilions-Utskotlets Forsing till und.
Upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige skrivelser till Kongl. Maj;t: N.o 137. Angående förre Häradssknfvaren Johan Santessons pension, N:o 138. Rörande tillägg till 25 Cap. 1 § ByggningaBalken m. m. Rörande vissa föreskrifter i af - 4”4 &en *4 Augusti t. m seende på meddelande af Pass åt lösa personer. Rörande rättighet för Bergsmän att med penningar lösa Kronans Persedeloch Tionde-Tackjern m. m. N-o 141. I anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition om förändring i 7 §. af RegeringsFormen. Rörande ändring af Kongl. Förordningen den 2 a Julii 1803, om Tiondeoch Räntegifvaresamt Tagares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. N o 145. Rörande Statsverket» Förvaltning och Räkenskaper åren 1819 och r82o. Rörande anslag å Stat för Läkare-biträde vid, förefallande besigtningar å Fångarne i Blekinge Länshäkte. Angående Justitfas Cancelerens åtgärd vid behandlingen af frågor, rörande Tidningars indragning. Fortsattes den i förmiddags Pleno började pröfning af Bevillningsutskottets den 31 sistledne Julii under N:o 29 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen, pä bordet lagde, Utlå - Den i4 fu^usti e. m. tande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistledne Junii meddeldte Betänkande, rörande de genom Stora Sjötuilen inflytande Bevillningsmedel. Herr Cederskjöld, Pehr Gmtaf: Jag hemställde i förmiddags, om icke till första Punkten af Utskottets Betänkande det tillägg borde göras att atla inhemfka varor eifvin Jkulle mot beflämd tull Jå /ritt införas.
VIII af fredsfördraget, af den 6 Januari 1810, der det heter att “en Handelstraktat skall kunna upprättas, för att åt handeln båda Staterna imellan, försäkra alla de begifvanden, som med densamma kunna vara förenliga, och hvarigenom hvar och en af de båda Nationerna skall hos den andra erhålla de fördelar, som äro de mest gynnade Nationer tillagda", — utan att likväl de såBih. till R. St. Proposition 39. lunda för iner än ett 100 år tillbaka först beslutade, och sedermera förnyade gånger utlofvade traktater kunnat bringas till stånd. Den egentliga svårigheten vid dessa underhandlingar härrörde derutaf, att Frankrike icke velat åtnöja sig med en reciprocitets-traktat på samma grunder som de sjöfarts-fördrag, hvilka Sverige med andra Magter afslutat. Såsom vederlag för Svenska fartygs nationel a, behandling i Frankrike, vid direkta resor från hemlandet eller från Norrige, fordrades att tull och öfriga afgifter vid införseln till Sverige af Franska naturalster och tillverkningar skulle nedsättas. Sålunda yrkades år 1847 hufvudsakligen, att tullen för vin på fat skulle nedsättas från 24 till 4 sk. B:ko för kannan, och för vin på buteljer från 1 R:dr till 8 sk. B:ko för kannan, samt att införsels-förbudet för sidenväfnader och kläden skulle utbytas mot tullsatser icke öfverstigande 25 procent af värdet. Med anledning af de politiska tilldragelserna år 1848 förklarade emellertid Kongl. Maj:t, att, i anseende till den derigenom uppkomna industriela kris, oöfvervinueliga hinder mötte för medgifvande af de å Sveriges sida år 1847 erbjudna lättnader i tullbestämmelserna för Franska manufakturvaror. Underhandlingen upptogs ånyo åren 1850—1854, men utan att leda till något resultat.
Memorial till Ridderskapet och Adelnj angående dess återremiss på Memorialet N:o 5g. i Från Ridderskapet oell Adeln har Conslitutions-Utskottets Memorial N:o 59, i anledning af ålerremisserna på Memorialet N:o 4u med Grundlags-ändrings-förslag, åsyftande Riksdags-förhandlingarnes ordentligare gång, blifvit i afseende på 5:te förslags-punkten samt voterings-propositionen Litt. B, återförvisad t, med den under discussionen förekomna anmärkning, alt, ehuru Utskottet rätteligen hemställt till Bonde-Ståndet att frångå dess serskilda tanka, rörande erforderligheten blott af tre Stånds samtycke för Ståndens sammanträde till gemensam öfverläggning, Utskottet likväl bort upptaga denna mening såsom voterings-föremål i förstärkt Utskott. Härå får, till svar, Constitutions-Utskoltet vördsamligen meddela, att, enligt ankommet Protocolls-Utdrag af den 16 nästlidne December, BondeStåndet antagit inbjudningen i ofvanberörde 5:te förslags-punkt, angående tillägg i 46 §■ Riksdags-Ordningen , till följd hvaraf Utskottets förslag i denna del ansåges hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag ; vid hvilket förhållande Ridderskapet och Adeln lärer läckas låta den nu gjorda anmärkningen förfalla. Stockholm den a3 Jan. i835. Ankom till Exp.-Utsk. den 29 Jan. Memorial till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet j angående deras åtgärder vid Memorialet JS'.o 60. Jemlikt ankomna Protocolls-Utdrag för den 11 December näsllidna år, har Constitutions-Utskotlets Memorial till Borgare-Ståndet, N:o 60, angående samma Stånds återremiss på Memorialet N:o 42 > med föreslaget Bihang till R. St. Prot, 1334 och i835, 3 Satul, 2y.de Constitutions-Uiskottctt Memorial Nio 8a. tillägg vid gg §.
R:dr för en ny Assessor i Kongl. Svea Hof-Rätt, med förklarande, alt i den fullmagt å berörde lön, som för vederbörande utfärdas, bör intagas det förbehåll, att innehafvaren finge åtnöjas att blifva transporterad till annan Hof-Rätt, i händelse nu existerande kommo att fördelas på andra orter. Antages åter icke af Ridderskapet och Adeln denna inbjudning, förfaller följaktligen ofvanberörde, af endast ett Riks-Stånd beslutade, tillägg till ifrågavarande anslags beviljande; och torde i sådant fall voteringen få komma att försiggå, jemlikt följande Proposition: Den, som vill, att såsom arfvode för en adjungerad Ledamot i Kongl. Svea Hof-Rätt anvisas ett belopp af i5oo R:dr, att intill nästa Riksdag utgå, voterar, Ja; Den, det icke vill, voterar, Nej. Vinner Nej, beviljas det af Kongl. Maj:t äskade anslag af 15oo R:dr, att såsom lön på Stat för en ny Assessor i Kongl. Svea Hof-Rätt uppföras på Andra Hufvud-Titeln. I fråga om anslag för Fyra nya Ledamöter uti Kongl Götha HofRätt, dertill af Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition äskats två HofRätts-Råds löner å 1 800 R:dr och två Assessors-löner å i,5oo R:dr, med tillsammans 6,600 R:dr, har Utskottets i Utlåtandet N:o 35 afgifne och i Utlåtandet N:o 69 vidhållne förslag, att såsom arfvoden för fyra adjungerade Ledamöter i Kongl. Götha Hof-Rätt måtte uppföras i,5oo R:dr för hvardera, eller tillsammans 6,000 R:dr, att. intill nästa Riksdag utgå, blifvit bifallet af Borgareoch Bonde-Stånden.
Denna min »vördsammaste anmälan, jemte de Bilagor, som dertill höra, och med hwilkas citation jag icke trodt mig widare döra upptaga Walborne Herr Landt - Marstalkens samt Högloft. Ridderstam pet och Adelns dyrbara tid, anhaller jag benäget matte Remitteras till Stats - Ut,kottets utlåtande. O.ebro den 5 Junii ,8 >2. bl. k'. ste u terslciöI 6. promemoria. (§j mindre tvid f. d. Swensta Gardets anbefallts upplösning, genom Kongl. Breswet den 12 Oct. i8o8, än wid qwarwarande Befäleis Transporterande eller placering pa andra Negementer, genoin Kongl. Breswet den >8 Jan. 1809, erhöllo Officerare och Unders Officerare, jemte öfriga Militaireoch Civile personer wid Regementet, bcir försäkran alt -ramgetrc »vara brbchällue wid dä lime. hafwande stömugö - wiiksr; och som till »nina Lönmgs-sörmäner hrrfwadjakeilgaft hört dell Beklädnads.proLenc till hwilken Förfarcnliiaarne föranleda och som wid i8o3 ars nva organisation, och Extra Statens reglerande (c-U besparing af Statsmed! n) beräknades såsom framgent so tsarandc Lömngs-wilkor för Regements,O.tvartermästarc Befi »ilningen wid Gardes-Rcgemenlernc, men donna »vid Extra Statens upprättande, päräknade LoningSförman (ifrån den i Jan. 1829 da Regeinenkrts förordnade upplösning »verkfiälites) korn, mir Den z Julii. ivsr mit att upphöra.
Vid öfvervägande af d enna omständighet, och ehuru, med afseende ej mindre å Samhällets pligt, alt vidtaga åtgärder lill räddande af i lifsnöd stadda enskilda Medborgare, och, i dessa vådans ögonblick, skydda dem mot möjligheten af plundring och misshandling, ån å angelägenheten deraf, alt, vid strandniugshån - i8 Stats samtAllm, Besv.- o. Oec.-Utsk. Uti. IV.-o g3. delser, förekomma lurendrägeri och tullförsnillning, Bergnings-anstalterna icke kunna för Staten anses främmande, men deras tillvaro och ordningsfulla handhafvande deremot med det allmännas säkerhet och fordran äro närmast oskiljaktiga, hafva Utskotten likväl ansett betänk - ligt vara att tillstyrka Stats-Vcrkets deltagande med en obestämd summa för en Inrättning, som, dä densamma på råttsenliga och ömsesidigt billiga vilkor varder organiserad, otvifvelaktig!, och med mesta hopp otti framgång, hor af enskilda personer kunna öfvertagas; såsom följd hvaraf Utskotten ock vördsamt foreslåj, att, så framt, första actie-teekningen ej skulle uppgå lill det derföre bestämda minimi'belopp, i5o,ooo R:ds> Banco, och alltså antagas måste, att de erbjudna vi!koren ansetts icke kunna med Bolagets fördel och bestånd förenas. Kongl. Majit mätte, uppå derom af Förvaltningen af Sjöärendena gjord underdånig hemställan, i Kader täckas piöfva och undanrödja de hinder sig i detta afseende iörete, samt derefter lemna vederbörande tillfälle till en ny och lika allmän actie'* teckning. Herr Hjerta Ilar föreslagit, att tiden för det nya Bolagets octroy matte bestämmas till endast io år, med förutsättande deraf, att ”om vinster - Statssamt Allm. Besv. o. Öec.-Utsk. Ull. N.-o g3. i q na blefvo utomordentliga, skulle, efter denna tids forlopp, ett nytt
Departements-chelen icke baft något annat att erinra, än att bland vilkoren derför saknades föreskrift, att vid upphunnen sådan ålder, som berättigade till undfående af fyllnadspension eller innehafvande lön, en hvar vore pligtig att från tjenste» afgå derest icke Kongl. Maj:l eller den myndighet, som egde att meddela alskedet, funne skäligt att detsamma, med den pensionsberätligades begilvande, fördröja, hvilket, i sådant fall, skulle fortfara så länge den pensionsberälligade ansäges vara lör tjenste» gagnelig. Ett sådant stadgande, redan då önskvärd!, hlelve oundgängligt elter den förminskning af flottans embelsoch tjenslemannapersonal, som al omständigheterna föranleddes, så vida derefter tjenslbarhelen inom densamma skulle kunna \ idmaglhällas; och skulle delta stadgande, med skälig inskränkning till dem, som hädanefter ingå i tjenst eller från innehafvande tjenst till annan befordras, kunna, enligt Deparlemenls-chefens åsigt, sammanfattas uti följande tillägg till ofvan åberopade lista punkt af vilkoren för fyllnadspensions erhållande: „För hvar och en, som uppnått här förut i afseende på hans yrad bestämda lefnadsålder samt sin tihl under tillika föreskri/ven tid innehaft och i öfriyl fililp fort vilkoren för fyllnadspensions erhållande kan afsked genast derefter i vederbörlig ordning, äfven utan föregången ansökning, utfärdas; dock att, med halls begifvande, må med a/skedet kunna anstå, derest och så länge, han profans i. tjensten kunna gagna det allmänna Och ehuru påtagligt vore, all, i följd häraf, tillgångarna för pensioneringen skulle komma alt mera anlitas än tillförene, ansäge dock Deparlements-chefen sig kun - Expeditions-Utskottets Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 144.
Det nej, sorn af alla opinioner uttalades emot Herr Friherre Cederstroms advocatoriska Contraproposition, grundade sig derpå, att man ville måhända saken, men ej villkoret. För min del trodde jag enfaldeligen, och tror det ännu, att en Grundlagstolkning, dä den ansågs tvistig, ej kunde blifva föremål för Ståndets omedelbara afgörande. Huru ofta har jag icke lärt denna lexa af den ädle Friherren? Hade jag anat, att motsatsen nu varit förhanden, skulle jag otvifvelagtigt Den 28 April e. ra. 35 begärt votering å Herr Friherrens Contraproposition. Detta Herr Friherrens diplomatiska försök visar väl mer än någonting annat, att folkets vänner böra vara på sin vakt. 16:0 Gerningsören; 17:0 Sterbhusafgift; 18:0 Bötesmedel; 19:0 Indragne och besparde Militice Boställsoch LöningsRäntor; 20:0 Cavallerie-Regementernes HästVacance-Spannemul; 21:0 Ständige RoteVacanceafgifter. Hvad StatsUtskottet i dess första Betänkande, i afseende å dessa Sex Titlar, hemstält, blef, uppå gjorde propositioner, af Ridderskapet och Adeln bifallit. 22:0 Tillfäll ige RoteVacanceaf gifter. StatsUtskottets i dess sednare Utlåtande af denna Titel föreslagne beräkning blef af Ridderskapet och Adeln antagen. 23:o KneckteRotefrihetsmedel; 24:0 Båtsmans Vacancemedel. StatsUtskottets rörande dessa 2:ne Titlar, i dess första Betänkande, framstälde förslag biföllos af Ridderskapet och Adeln. n5:o Krutoch Saltpeter-försäljningsmedel. Friherre Anckar swärd, Carl Henrik: Jag tager mig friheten till Herr Grefven 3» 36 Den 28 April e. m. och LandtMarskalken samt Ridderskapet och Adeln hemställa, om icke denna punkt rörande Krutoch Saltpeter-försäljningsmedlen bör delas i flere serskilte frågor, att hvar För sig afgöras.
Majlis Nåd. Propötilion N:o 78. 3 koimne att först under år 1888 varda slutligen liqvideradt, hvaremot de nu tjenande Landshöfdingar, af hvilka flere under deras tjenstetid redan inbetalt hälften eller mera af den ursprungliga ackords-summan, tillskyndades den förmån, att liqviden af återstoden blefve fördelad på en längre tidrymd och således mindre betungande. Nedanstående af Stats-konforet meddelade uppgift utvisar iandshöfdinge-ackordens ursprungliga belopp, hvad deraf bör vid 1860 års slut vara afbetaldt, samt de då återstående kapital-beloppen: Ursprungliga kapital-skulder Kapital-afbetalningar. Vid 1800 års slut återstående kapital-skulder. Upsala län Ii 18,300 — 10,191 93 8.108 07 Jemtlands län 5,250 — 2,922 08 2,327 92 Westerbottens län . 21,850 — 12,268 80 9,581 20 Med afseende å hvad i nu förevarande underdåniga ansökning blifvit anfördt vill Kongl. Majit, efter att i ämnet hafva inhemtat Stats-kontorets förnyade utlåtande, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att medgifva den förändring i grunden för amorteringen af devid landshöfdinge-beställningarne i Upsala, Stockholms, Södermanlands, Kalmar, Jönköpings, Christianstads, Malmöhus, Hallands, Göteborgs och Bohus, Elfsborgs, Wermlands, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands och Westerbottens län, fästade ackord, att från och med 1861 års början amorteringen måtte, under fortfarande beräkning af fyra procent såsom årlig ränta å det vid hvarje liqvid återstående kapitalbelopp, få verkställas medelst årlig inbetalning i stadgad ordning af sex procent endast å den del af primitiva ackords-summan, som vid hvarje af nämnde landshöfdinge-embeten finnes vid 1860 års slut såsom skuld återstå. 4 Kongl. Maj:ls Nåd. f roposition N:o 78.
Af A v e. |et var en dag, eller rättare afton, emellan jul o c h nyår, som major H o l g e r o c h hans fru hade en liten bjadning, blott för husets närmaste vänner. Majoren eger ett vackert herresäte i en bördig trakt, där tre järnbanor stöta samman vid den närbelägna stationen; man behöfver ej ängsligt vänta på slädföre som förutsättning o c h vilkor för en bjudning till majorens. I lilla salongen var en krets damer o c h herrar upptagen af det behagliga göromålet att skala apelsiner, b e d ö m a smaken hos tre ä fyra olika sorter utsökta äpplen samt leka V i e l - l i e b c h e n m e d krakmandel. Man kallade dock leken » F i l i p i n », o c h så » A p r o p o s vad, mitt herrskap, » sade han, vändande sig m o t det öfriga sällskapet, » s å slog vår kronofogde i går vad med Möller på Björkhult o c h det om en sak, som inga kristna människor förr än nu kunnat k o m m a i tvist med hvarandra. Kronofogden påstod nämligen, att ingen kvinna ännu på flere år kommer att inväljas i vår sockens skolråd; Möller vågade en flaska champagne på, att vi få in en, om icke två kvinliga ledamöter vid nästa v a l. » frågade friherrinnan Augusta von Ziegelstein, jämkande på en rosenfärgad lampskärm, så att skimret därifrån flög som en morgonrodnad öfver hennes ansikte. » M ö l l e r vinner otvifvelaktigt, ty saken b ö r - jar j u bli starkt modern. » Friherrinnan började skala ett äpple, hon tycktes ej ha lust att upptaga majorens yttrande. » D u är nu en gång för alla en kättare i kvinnofrågan, H o l g e r, » sade majorens fru små- leende. » Misstag, min v ä n; jag kan blott ej fördraga, att allvarliga ting göras till rena modesaker.
En liten svinlefver hackas på bräde och röres 1 timme genom sikt, 12 anjovisar, på hvilka benen uttagas, hackas; l / % fett fläsk af ryggen males på qvarn 2 gånger; 1 &lt;8 fläskkorfsmat ältas väl ihop; stark peppar, nejlikor och lök tagas efter behag; 5 jumfrur grädde och 8 ägg Pastejen gräddas i ugn l / timme. Häraf fås tvänne formar. Alba. Till cirka 4 " 8 lake tages 4 lod smör eller mera, hvilket gör fisken så mycket smakligare, 3 skedblad fint socker, 3 skedblad hvetemjöl, en finhackad lök, en nypa peppar, | citron samt salt efter smak och mjölk så mycket, att fisken täckes. (En annan sort). Till cirka 6 9 lake fordras 1J " 8 smör, som lägges på botten af kastrullen, hvarefter laken ilägges och kryddas med finhackad lök, fin peppar och salt. Kastrullen, hvaruti laken kokas, bör vara fullkomligt lufttät, emedan fisken annars torkar och då måste uppblandas med vatten, hvarigenom den förlorar betydligt af sin smak. Upplägges genast, då den tages af elden. Abbore, tillredd på samma sätt men med tillsats af persilja blir äfven mycket delikat. Finska. Sillmjölkslåda. Sillmjölken af ett par sillar lägges i vatten öfver natten och röres upp med 2 ägg-gulor, litet gräddmjölk, socker, peppar och något rifvebröd, hvarefter det gräddas i liten form. Alba. Efterrätter. Judetårta. Ett qvarter skiradt smör (saltfritt), 1 qvarter rifvet socker, 1 sup, 1 ägg, 1 tesked stött kanel, kardemumma efter behag, / stop hvetemjöl knådas tillsammans och strykes i en stekpanna; så fylles med sylt eller fruktmos. En del af degen lemnas och rullas i stänger, som läggas i kors öfver tårtan. Alba. | I pv LJ tjockt, att, då man slår en droppe på ett knifblad, denna droppe stelnar. Förvaras i burkar med vaxpapper, doppadt i cognac, ofvanpå. Serveras till kakor etc. Hoi. Huskurer.
A. 69. E. 171. — af Lazarettsoch Curhusfondernas räkenskaper, angående. XVI. B. 326. XVII. A. 69. E. 171. — af anslaget till Hennes Majit Drottningens Kröning, angående verkställd. XVII. B. 3i. A. 74. E. 171. — af omkostnaderna för Högtsalig H. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas begrafning, angående verkställd. XVII. B. 3i. A. 74. E. 171. — af anslaget till Lejonbackens ombyggnad, angående verkställd. XVII. B. 3i. A. 75. E. 171. ■— af KrigsCollegii med derunder lydande cassors afgifna redogörelser för år i83i, angående verkställd. XVII. B. 3t. A. 75. E. 171. XVIII. U. 4- A. 3i. 22 ( I?° ) Revision af Myn t Verkets räkenskaper för år 183 r, om verkställd. XVIII. B. 4, 3r. A. 33. E. 87. — af ConvojCommissariatets förvaltning och räkenskaper för åren 1831 och i832, angående verkställd, samt om förändring i Gonvojafgiftens utgörande och disposition m. m. XVIII. B. 116, 270. A. 292. XIX. 3. E. 3io. — af de vid sista Riksdag beviljade extra stats-nnslag för försvarsverket till sjöss samt Kungsholms och Drottningskärs befästande. XX. B. 4A. 79. E. 4°5. Revisions-ansökning. Se Ändring. Revisionsskilling, örn dess bestämmande lill ett minskadt belopp och om upphörande af den såsom prasstandum i Revisionsmål stadgade skyldighet att lösa handlingar. V. B. 125.
Det i förslaget stadgade vilkoret för att oäkta barn skulle hafva arfsrätt efter modren, möter vid sin tillämpning åtskilliga praktiska svårigheter. Först synes anmärkningsvärd!, att icke uti försla get tydligt bestämmes, huru modren skall låta anteckna barnet såsom sitt uti kyrkoboken. Vidare synes man hafva förbisett hvad öfriga följder af en sådan anteckning månde blifva. Man får väl icke förgäta att, enär oäkta barn, enligt Kongl. Förordningen af den 43 Februari 1835, § 14, tillhöra modrens försörjningsort, till dess de blifva femton år, deraf lärer följa, att sedan modren låtit i kyrkoboken för den församling, i hvilken hon vid barnafödseln var kyrkoskrifven, anteckna barnet såsom sitt, anteckningen om moderskapct antingen måste medfölja uti hennes besked, hvart helst hon med barnet flyttar, tills barnet fyllt femton år, eller ock, om barnet under tiden uppfostras på annor ort, att då i barnets attest måste intagas uppgift om modren, till betryggande af icke blott barnets rätt, utan äfven samhällets. Under sådana förhållanden måste ju anteckningen om moderskapet komma att erhålla en offentlighet, som hindrar ömtåligare barnaföderskor från att låta anteckna oäkta barn såsom sina, och genom antagandet af den nu ifrågavarande Kongl. Propositionen om arfsrätt för oäkta barn synes ingenting kunna vinnas, utan blefve val förhållandet derefter ungefär motsvarande det redan för - Lag-Utskottets Betänkande N:o 13. 7 handenvarande, så att endast sådana fallna qvinnor, som ingen förmögenhet ega, låta anteckna oäkta barn såsom sina. Gemenligen befinna sig de barnaföderskor, som erkänna sina oäkta barn, i så torftig belägenhet, att slägtingar eller ock fattigvården måste lemna bidrag till barnens uppfostran. Under sådana förhållanden lärer väl vid modrens frånfälle utsigten till arf för oäkta barn vara af föga eller ingen betydelse.