Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och denna rättighet för Ständerna att utfärda en författning, förekommer ännu ytterligare i rojyde §. af Regeringsformen, hvarest det mot slutet heter: Är åter Bevillningens hela belopp bestämdt, men Riksens Ständer icke om fördelningen deraf ense, dä skola, efter den faststälda Den 5 Mars f. m. 201 Bevillnin gs-summans förhållande till den som vid föregående Riksdag blifvit fördeladj de i den sista BevillningsFörordningen stadgade artiklar jemlikt okas eller minskas ; och uppdra ge Riksens Ständer deras Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret att en ny BevillningsFörordning på sådan grund uppgöra och utfärda. Mig synes således klart, att, då på alla dessa ställen ett och samma ord nyttjas, nemligen ordet utfärda; så måste det väl på alla ställen hafva samma betjulelse. Och då Reglementet för BankoFullmägtige, och Instructionen för Fullmägtige i RiksgäldsContoiret samt sjelfva Bevillningsförordningen kunna af Ständerna allena utfärdas; kan jag ej inse, hvarföre Instructionen för Revisorerna, hvilken Ständerna äfven äro Berättigade att utfärda, skulle mer än de förra behöfva Kongl, sanction. Jag kan härvid så mycket mindre se någon betänklighet, som jag är öfvertygad att, om Rikets Ständer tilläto sig någon föreskrift för StatsContoiret, som ej vore enlig med Grundlagen, bemälte Embetsverk nog skulle veta att ej lyda den. Jag vill sluta med en allmän betraktelse, den nemligen, att vissa tider varit utmärkte af någon allmän opinion, som blifvit nästan epidemisk. Jag vill sålunda minnas, att Historieskrifvare!! Livius förmäler, huru man i det gamla Rom ett holt år sys - 202 Den 5 Mars f. m. selsatte sig nästan blott med Religionsaffairer; och jag fruktår mycket, att kommande Historieskrifvare skola anmärka, att 1828 och 1829 årens Riksdag varit utmärkt för Rikets Ständers misstroende till sine egna i Grnndlagarne förvarade rättigheter. Herr Lagerhjelm, Pehr:
Någon sådan framställning har emellertid nu ej blifvit till Rikets Ständer aflåten, förmodligen emedan Byggnads-chefen insett, att samma beredvillighet ej kunde af Rikets Ständer förväntas, sedan det visat sig, att den före förra riksdagen uppgjorda beräkning, tvärt emot då gifna försäkringar, icke kan läggas till grund för ett tillförlitligt bedömande af de återstående kostnaderna för detta byggnadsföretag. Uti omförmälda i Augusti månad år 1856 afgifna Memorial hade nemligen General-majoren af Kleen anfört, bland annat, att som det icke med någon visshet kunde förutses, hvar de uppjagade priserna komme att stadna, Byggnads-chefen funnit sig böra, »för att vara fullt förvissad att den begärda summan icke under hvilka förhållanden som helst skulle komma att öfverskridas», i underdånighet hemställa, alt, i öfverensstämmelse med bilagd beräkning öfver de återstående kostnaderna, en ytterligare summa af 500,000 R:dr B.ko måtte för Nationalmusei-byggnadens fullbordande anvisas. Redan under nästlidet år befanns likväl denna summa sä otillräcklig, att 300,000 R:dr R:mt derutöfver måste af Byggnads-chefen begäras, Bih. till R. St. 7 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande M 180. »för att vara fullt förvissad att icke nödgas ännu en gång äska vidare anslag för byggnadens färdiggörande». Att denna sednare försäkran ej kunnat hos Stals-Utskottet vinna större förtroende, än de af Byggnads-chefen förut meddelade uppgifter och beräkningar, bör lätt inses, helst Byggnads-chefen numera förklarat, att ingenting varit för honom lättare än att redan uti 1856 års förslag — som dock uppgafs vara grundadt på de högsta möjliga beräkningar — öka kostnadssumman med det belopp af 300,000 R:dr, som nu yppat sig såsom en brist deruti; — och har Utskottet, i betraktande af nu anförda förhållanden, funnit det vara nödvändigt, att låta anställa den ytterligare granskning och utredning angående ifrågavarande kostnadsberäkningar, som innefattas uti de här ofvan meddelade handlingarne.
Slutligen får jag i underdånighet hemställa det, till beredande af öfverensstäinmélse de särskilda hufvudtitlarne emellan, den nu på Femte hufvudtiteln begagnade rubriken ”oförutsedda utgifter” må utbytas mot den allmännare antagna af ”extra utgifter.” 7:o. Genom de af mig i underdånighet föreslagna omflyttningar och förändringar inom Femte hufvudtitelns anslag, äfvensom de behöfliga förhöjningar af densamma, skulle, med bibehållande af öfrige inom titeln befintliga anslag, följande förhållande uppstå: Kongl. Mnj.-ts Nåd. Prop. om Statsverk. 1850. 19 Ajlönings-statcn. Departements-chefens lön Departementets kansli-expedition . Al alerte len. Flottans underhäll, att utgå på sätt 4:de punkten föranleder Båtsmans-beklädnaden, förslagsanslag högst Båtsmännens förseende med köjer och täcken: Detta anslag skulle komma att förför ma”förrådsför - svinna, då uti kostnadsförslaget terielen ingår en summa till slärknin 05 384,249: 40. 42,000: hvaribland äfven inheräknas denna förrådspersedel 426,249: 40. Diverse anslag. bemanning bagerikostnader 139,475 20,000 1,487 Exercis af flottans Spanmålsupphandling och Skrifmaterialier etc. för Förvaltningen etc Skrifmaterialier etc. till Kansli-expedition, förslags-anslag lieseoch traktamentspenningar, förslagsanslag Prog. om Statsverk. 1850. Skrifmaterialier, ved och ljus för samtlige stationernas behof 18,000: utgifter till diverse behof 11,350: _„n _ — 230,086: 3. — För Handeln. Lotscrioch Fyrings-staten, reservations-anslag 111,907: 32.
Utdrag af Protocollet hållit hos Riksens Hösrlof. Ständers Stats - Utskott, vid Urtima Riksdagen den 1 ista Maji 1818. S. D. Då Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonoini-Utskottens gemensamma Utlåtande till Riksens Höglofl. Ständer blifvit till justering upläst, angående en förbättrad Organisation af Tullverket och Tull-Räkenskapernes öfverlemnande till granskning af Rikets Höglofl. Ständer och, deras Revisorer, yttrade Herr Directeu - a o 84 Statsoch Besvéirs-Utskottens Betänkanden. ren m. m. Schvan, det en längre kännedom af detta Verk öfvertygatfe I-Ierr Directeuren om nödvändigheten, att med största försigtighet tillvägabringa indragningen af den sa kallade Lant-Tulls-bevakningen, emedan, om dermed vore afsigten, att äfven uphäfva den nu brukliga så angelägna föi pasningsanstaltea, som controllerar förtullningen af utlänska varor, och hvarvid nödvändigt en del af de Tjenstemän fordras, som nu tillhora Inrikes bevakningen, följden otvifvelaktig skulle blifva, att Landet öfversvämmades af TullförSnillade varor och den icke obetydliga Tull upbörden, som nu utgöres till ungefärligen ftdelar i Stockholm, |:delar i Götheborg och endast med den återstående | del från de öfrige orter i Riket, icke kunde utgå till dess påräknade belepp och ännu mindre meddela något öfverskott för de behof, som med Ordinarie Stats - anslag möjligen ej kunna fyllas. Härmed förenade sig Herr Lagmannen ni. rn. Noreus; och skulle desse yttianden enligt begäran åtfölja utlåtandet till Riksens Högloft» Ständer. Som ofvan. Transsumt af Protocollet häll Jet uti Rik' sens Högloft.
Oaktadt jag således icke kan underkänna det önskliga, som ligger i Frih. Raabs förslag, så måste jag likväl motsätta mig detsamma, såsom icke praktiskt; och får jag anhålla om bifall till Exped.-Utsk:ts Betänk. Frih. Stjernstedt: Enär troligen detta Betänk, i dag bifalles af de 3:ne öfriga Stm, får jag motsätta mig Frih. Raabs anhållan om återremiss deraf, under fortfarande yrkande på bifall till Exped.-Utsk:ts Betänk, i oförändradt skick. Frih. Raab: Jag anser väl icke frågan vara af den vigt att den förtjenar en långsam debatt, men i afs. å den anmärkta svårigheten att, då alla bordlagda motioner icke skulle hinna att före remissen tryckas, bland dem göra urval, kan jag ej underlåta att erinra det en sådan svårighet vore lätt undanröjd, om man endast vid tryckningen föijer den billiga grunden, att trycka alla motioner i den ordning, de äro inom St:t väckta. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels återremiss af Utsk:ts förevar:de hemställan, blef propos. på bifall dertill framställd och besvarad med många ja jemte några nej; och förklarades ja hafva varit öfvervägande. Utskits sednare hemställan i afs. å sättet för tryckningens verkställande. Bifölls. Föredrogs Gr. Anckarsvärds, Carl Henrik, d. 15 d:s bordlagda motion JM 22, ang:de reorganisation af Landtmäteri-staten samt ändringar i Skiftes-stadgan m. m. Frih. Cederström, Gustaf Carl, anförde skriftligen: Med afs. å den motion, som här blifvit väckt af Hr Gr. Anckarsvärd om Landtmäteri-statens förändrade organisation m. m., anhåller jag få påkalla R. St:rs uppmärksamhet derå, att på de af Landtmätare upprättade egendomskartor vattenområdena vanligtvis upptagas blott såsom vatten.
Vid 1S2S—i83o arens Riksdag hiföllo Rikets Ständer, alt högst 3o,ooo R:dr årligen finge af Anslaget för Flottans materiel användas till betäckande af den brist, sorn, genom den verkställda nya AflöningsReglei ingen, A Flottans Extra och Expectance-Stater uppkommit, och hafva på grund häraf utgått: år 183a R:dr 30,000: samt år f833 „ 29,562: 36. — och minsk;*» detta bidrag i mån af de å ExpcctanceStaten uppförde personers afgång eller återinträdande i tjenstgöring, 2:0 Uti Förvaltningens CassaEäkning för år r832 upptages, under rubrik: ”Intet imsUppbörd af influtne försäljningsmedel för Stockholms Station” ett belopp stort R:dr sk. 5 r:st., hvilket icke är synligt uli Stationens redovisning och öfver hvars tillkomst upplysning särskildt måst infordras, hvaraf inbemlals, alt nämnde belopp utgjort ersättning från Kongl. KrigsCollegium för beklädnadspersedlar, som från Stockholms Stations förråd utlemnats till begagnande af Sjöbeväling smån skap. Revisorerne, sorn i öfrigt icke funnit något att erinra vid Förvaltningens Räkenskaper, hafva om berörde förhållande trott sig böra göra anmälan, på det alt, i - dylika fall, för framtiden mera fullständighet må iakttagas och den rättelse beredas, att då persedlar blifva från en Stations förråder utlemnade, uti samma Stations Räkenskaper äfven må synas på hvad sätt och till hvad belopp sädane persedlar blifvit ersatte. ( 6g ) 3:o
Men då vi alla synas vara ense om nödvändigheten af att uphäfva ståndsinrättningen, och således måste inlåta oss på något nytt, — och då vi likaledes tyckas vara ense att i den nya represensalionen gifva företräde åt ett verkligt tvåkammartystem med karaktersskilda kamrar; så hemställer jag, om icke det här föreslagna sättet för första kammarens Den 18 December. 29 bildande i sannolikhet att gifva de nödiga garantierna kan fullt ut mäla sig ätminslone med det vid sista riksdagen upgjorda klassvalsförslaget, enl hvilket första kammaren skulle komma att väljas aldeles på samma sätt och af samma personer som den andra. Man har redan ofta hört omtalas hehofvet och nyttan af att inrätta länsnämder för behandlingen af sådana angelägenheter, som kunna gemensamt röra de serskilda länens innevånare, och fråga derom har vid åtskilliga riksdagar blifvit väckt. Om nu således de här föreslagna valnämderna jemväl skulle komma alt fungera som municipala länsnämder, hvartill de såsom afsigten och i sjelfva verket varit, ehuru sådant icke kunnat i förslaget inflyta, utan svårighet skulle kunna förvandlas, så skulle efter min tanka icke allenast härigenom ett ganska vigligt steg vara taget för vårt municipalväsendes utbildning, ulan man skulle i samteliga länsinnevånarnes egna intresse alt alltid hafva sina mest nitiska, uplysta och rättskaffens medlemmar i länsnämderna insatta för de municipala bestyrens skull, också hafva den säkraste garantien alt de i sin egenskap af valnämder jemväl lemnade de. bästa resultaten. Jag vågar åtminstone tro, att man svårligen skall lyckas alt utfinna någon bättre garanti, och att det just är häruti, som man har alt sälta det betryggande elementet för framtiden. Jag öfvergår nu lill besvarande af Gr. Lagerbjelkes anförande. Ilan hade i går på sin parlage öfverlagd att granska och kalfatra det K. förslaget från den juridiska eller rättare sagrlt teckniska sidan, d. v. s, i afseende på dess upställning och redaktion; och det kan ej nekas, alt den värde Grin utfört sin röle med den tillförsigt och dialektiska förmåga, som man hos honom är van alt finna.
R:dr, att såsom lån, emot ränta och återbetalning i här nedan stadgade ordning, utgå till de enskilde, menigheter eller corporationer, som förbinda sig att sjelfve bestrida hälften af den på företaget belöpande kostnad, under förbehåll, att, der serskilda omständigheter kunna påkalla en annan ordning för Slats-bidragets utgående, Kongl. Maj :t må ega alt anvisa en mindre tiel af dessa medel, äfven såsom anslag, utan återbetalnings-skyldighet; hvarjemte Utskottet slutligen hemställer, att de här nedan tillstyrkte låne-understöd för Einmåns och Stångåns samt Hamble och Tollereds åars upprensning och för uttappning af myror på Gottland mätte, för den händelse medlen, af en eller annan orsak icke skulle komma att utgå, få på enahanda vilkor af Kongl. Maj:t disponeras till andre odlings-företag inom nu ifrågavarande Rikets Län. 2:0 3:o 4:0 Utskottets yttranden, i afseende på upprensning af Wåbäcks-forssen i Dal-eifven, odlingen af Storoch Höns-myrorna i Dalarne samt upprensning af Olands å, hafva af Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgare-Stunden blifvit lemnade utan anmärkning, samt af Bonde-Ståndet bifallne, hvadan Utskottet i dessa punkter endast åberopar sitt förra Utlåtande. 5:o Vid Utskottets yttrande, i anledning af de väckte förslagen om upprensning af Emman och Stångån, har inom samtliga Riks-Stånden blif - 52 Stats-Utskottets Utlåtande, N-.o -435, Litt, C, vit anmärkt, att Utskottet saknat skäl afstyrka det för Stångåns upprensning ifrågasatte Stats-bidrag, enär nyttan af företaget icke kunde bestridas, ortens invånare utfästat sig att bidraga med ?:delar uti kostnaden, eller mera än hvad för Emmån blifvit erbjudet, samt den omförmälde farhågan för Öfversvämningar uti de lägre belägne trakterna vore alldeles ogrundad, hvarom icke allenast den redan af Grefve von Platen i lifstiden verkställde afvägning, utan äfven det nu senast af Herr Öfverste Lagerheim till Styrelsen öfver Allmänna arbeten ingifne och för Utskottet tillgänglige undersöknings-instrument lemnade tillräcklig visshet.
Ukstott skulle wördsamt och manligen underrättas. Ilt Luxra. Lx krotocollo I. kl. keterkon. Härefter gjorde Herr Grefwen och Landtmarskalken proposition lill bifall ä det af Constikutions Utskottet föreftagne tillagg. Bifölls. Företogs Stats-Utstottet under Litt. I af Stats-Regleringen meddelade serskildta upgift öfwer Pensions-Staten, samt berörde Utstötts i anledning af derwid gjorde anmärkningar afgifne den i4:de Februani pä bardet lagda ytterligare utlåtande och förslag deröfwer, I-'- i«i8 Den -i Zebruarii> Innan ventilationen företogs, justerades det i anledning af föregående anmärkningar nu rattade Protvcolls-Uldraget, sa lydande: Utdrag af Protokollet, hällit i Högloft. Ridderffapels och Adelns Plenum den 20 och 21 Februarii 1810. SD. Företogs till afgörande Stats-Utjkoktets den 14 dennes pä booder lagda Memorial af den ii nastsörutgaende, innefattande uilätande öfwer gjorde anmärkningar wid Allmäna Jndragnings-Staten, Utgörande Bilagan Litt. L till Utskottets Betänkande angående Stats Regleringen; Och beftöt Högloft. Ridderskapet och Adeln att lemna sitt bifall till hwad Slats-Utstotter rörarde de under Numrorna 1, 2, Z, 4 och 6 uptagne puncter tillstyrkt med den enda för. ändring i usta puncren, ark i stallet för orden njuter Lön mätte fattas njuter" Ordinarie eller Extra Lön; men hwad den zue puncien beträffade ansägs densamma böra för tydlighetens skull pä föl. sande satt redigeras: Att dä ordet BenädningS Stat utmärker torftighet böra nu och alt framgent alla Enkor och Barn af känd förmögenhet, eller förmåga att sjelfwa sig underhålla, uteslutas fran pension, och pröfningen häxaf at Ronungen i underdånighet öfwerlemnaS.
Riksens Stander framhärda m. m. 125 Stormägtigfle Allcrnädigste Konungs Sedan Riksens Ständer under öfwerlaggning förehaft Hemliga Utskottets Betänkande af den F. stdsilidna Junit, an-gäende grunderna lil beräknandet af den afgift, sow. ?il en UsaUkatioms-konci, i silje af den antagna kinance-Pia en, enordras, och hwarom Riksens Ständer updragit Hem':"a Utskottet a, med sit sörstag inkomma, hafwa Riksens Ständer sainfälldt i det hela bifallit det af Hemliga Ti! stöttet upgifna förflag, likiväl med följande riltläggr. ingar, söra!lLri.!gar och anmärkningar. Wrd sammansLttninZen af de i r. §. föresiagna Tffstaltnings-Lommittesr hafwa wäl hos Riddcrstapet och Adeln upkonimit twänne frågor: den ena, vm icke de Jordägare, som icke inom något Riksstånd äga säte, borde til deHa Lommitteer sä riche Ledamöter: den andra, om icke ve§a Lomrnittäer borde anses som manliga Taxerings - LommiLllo»er, och pä Landet endast besia as trenne SländS Leaan>cwr. Men Ribderstapet och Adeln har icke trott dg böra nid någondera as dejsa betänkligheter uppehålla, nian blfaller iunehället af denna §. —> Ribderstapet och Adeln får likwäl gora det tillägg, ar sammansättningen af dejsa Lommitteer ej> för framtiden ma t^ena til pioojuckiear. Mid a. rörande sättet at til LommittLern» malja Ledamöter, sär Ribderstapet och Adeln göra den erinran, at wid bestämmandet af det Hemmantal, efter hwilket antalet af vepmteraäs fran Socknarna bör rättas, nyttjas de orden: Femtio Hamman och derunder, i stället för til och med 50 Hemman.
Dessa sedlar, äfvensom riksg.sedlarna, så länge de fortfara, skola uti all "Kronans uppbörd och i alla betalningar till staten emotta"gas lika med Rikets metalliska mynt.” "Beslut om sedelstockens förhållande till metalliska in"lösningsfonden, äfvensom i frågor om Bankens skuldsätt"ning, må ej kunna vidtagas, med mindre samtliga Rikssten och Konungen derom blifva ense. I alla öfriga frå"gor, rörrde Bankens vård, rörelse och förvaltning, galle "lie RiksSt:s sammanstämmande beslut; men stadna två Stånd Den 11 December f. m. ''emot två, förblifve vid hvad förut finnes stadgadt;” och skulle y5 § Riksd.Ordn. i öfverensstämmelse med denna Ståndets gemensamma tanka förändras. Hr Hjärne, Harald: I den af Constit.Utsk. föreslagna redaction till 72 § Reg.F. förekommer åberopandet af en bancolag på a:ne ställen. Det finnes väl redan en bancolag af d. 1 Mars )83o; men under loppet af denna riksdag har fråga blifvit väckt om ganska väsendtliga förändringar i densamma eller en alldeles ny bancolags antagande, och BancoUtsk:s derom afgifna betänk, hvilar nu på R. o. Åd:s bord, samt lärer i dag förekomma till afgörande. Jag anser för angeläget, att lagar ronde samma ämne, ehuru de hafva olika benämning, stå i öfverensstämmelse med hvarandra, och i detta fall är det så mycket angelägnare, att bancoJagen och 72 § äro i full harmoni med hvarandra, som bancolagen enligt Utskts förslag skulle erhålla en slags egenskap af grundlag derigenom, att den ej finge ändras utan alla 4 RiksSt:ns beslut. Jag skulle derföre, för min del, våga hemställa, om icke det vöre lämpligt alt uppskjuta discussionen öfver 72 §, lills R. St. fattat deras beslut i afseende på den möjligen blifvande bancolagen.
Direktionens tanka, bäst vinnes genom inredandet af det s. k. torkhuset; dels 15,500 R:dr till stall åt nötkreatur och mindre husdjur, hvaraf bristen åstadkommer en lucka i undervisningen, i det att utgående elever ej haft tillfälle att under lärarnes ögon vinna nödig insigt i nämnde vigtiga djurslags skötsel och behandling; dels 20,000 R:dr Rimt, afseende att, enär Inrättningens smedja är otillräcklig och dess inredning genom mångårigt bruk utsliten, göra tillbyggnad och uppföra skostall samt i byggnaden inreda materialoch kolbodar, kontor för instruktionssmeden och rum för portvakt, jourhafvande, smeder och städerska; dels 4,000 R:dr till inköp af kemiska och fysiska glas, apparater, botaniska och drogue-samlingar, jemte skåp såsom förvaringsrum för dessa samlingar; dels 5,500 R:dr till inköp, första uppsättningen, af nötkreatur; utgörande således 145,942 R:dr 50 öre Riksmynt det belopp, om hvars beviljande Direktionen i underdånighet anhåller, att Eders Majit till Rikets näst församlade Sländer ville göra nådig framställning. Sundhets-kollegium, hvars utlåtande öfver denna ansökning Eders Kongl. Majit behagat inhemta, har i underdånighet afstyrkt framställningen om anslag till auditoriioch museibyggnaden, — då inrättningens verksamhet ännu icke fått den utsträckning, att en sådan byggnad för närvarande är af trängande behof påkallad, — äfvensom till stall för nötkreatur och mindre husdjur, då elevernas antal här icke är större, än att de kunna bibringas den afsedda undervisningen, då omförmälda kreatur vid inrättningen förevisas; hemställande Kollegium såsom följd häraf, att be - Bil. N:o 6 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. 61 gäran om anslag till inköp af kreatur måtte få förfalla.
För afhjelpande af denna ofullständighet föreslog Utskottet ett så lydande tillägg uti berörde paragraf: »Dock må un af Konstitutions-Utskottet verkställd granskning af Siats-Rådets protokoll för en viss förfluten tiderymd icke hindra upptagandet af de anmärkningar, sorn vid Stats-verkets för samma tiderymd, men sednare, afslutade räkenskaper varda gjorda af det Stats-Utskott, till hvilket dessa räkenskaper vid påföljande riksdag öfverlemnas.» — Detta förslag blef an trge t att till följande riksdag hvila, men förföll då genom ett Stånds ogillande beslut. I samma syftning får Konstitutions-Utskottet nu, på ofvan anförda grunder och med anledning af en inom Utskottet väckt motion, framställa förslag till ändring af merberörde grundlags-paragraf, dock med de inskränkningar mot hvad vid 1840 och 1841 årens riksdag blef föreslaget, att anmärkning mot ett Konungens rådgifvares rådslag under en tid, som varit föremål för föregående riksdags Konstitutions-Utskotts 8 Konstitutions-Utskottets Memorial JV? 18. granskning, icke i andra fall må till någon åtgärd föranleda, än att rådslaget förut varit af Konstitutions-Utskottet lemnadt utan anmärkning, och att anmärkningen blifvit af Rikets Ständers Revisorers berättelse föranledd. Konstitutions-Utskottet föreslår alltså vördsamt, alt Rikets Ständer måtte såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antaga följande förändrade lydelse af Hiksdays-Ordningen. § 76. Allt hvad Riksens Ständer efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny till ansvarighet förbindande, granskning af nya Ständer i samma mål vara tillåten; dock vare ilen decharge, som vunnits derigenom alt Konstitutions-Utskottet vid föregående riksdag lemnat ett mål oanmärkt, icke gällande i afseende å en fråga, hvilken Stats-Ulskoltet, på grund af anmärkning, framställd af Riksens Ständers Revisorer, anmäler enligt 30 § 2 inom.
En organisation, som afser bataljonen såsom administrativ enhet, kan jag för min del icke annat än högeligen ogilla, dels derföre att den relativt till truppstyrkan medför större kostnader än organisationen af flere bataljoner till en korps, •— Lifreg:tets och Smålands Grenadier-bataljoner m. fl., lemna derpå obestridliga exempel, dels derföre, att en ensam bataljon snart i fält förvandlas till ett intet, således aldrig bör utgöra ett helt för sig; att jag bestrider lönetillökningarne för Art:ts Öfverstar och Majorer, såsom icke af det trängande behof påkallade, att de böra föregå den allmänna förändring af Arméens löneförhållanden, hvilken icke länge kan uteblifva; att jag bestrider den föreslagna tillökningen af Öfverste-löjtnanter på stat vid Art., så framt härigenom något ytterligare anslag skulle erfordras. Erfarenheten har visat, att betänkligheter upstått om tillräcklighéten af Arm 'ens Pensionskassas tillgångar till pensioneringens bestridande, och hvaraf följden blifvit en begäran om tillskott från statsmedlen. Ju mer deras antal ökas, som blifva berättigade till högre pension, med andra ord, ju flere gradupflyttningar som ske, likartade med dem, som under sednaste åren egt rum vid Topografiska och Ingeniör-korpserne, ju mer anlitas kassans tillgångar och ju förr upstår behofvet af understöd af statsmedlen. Ar meningen i stället att blott tilldela nya benämningar åt en del af Art:ts Majorer, så hafva R.