Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af Rikets Ständers, uti underdånig skrifvelse den 22 April nästljdet år, derom gjorda anhållan, har Kongl. Majit, genom nådigt bref den 5 sistlidne Mars, förordnat, att Ultuna Landtbruks-instituts räkenskaper, efter det den i Institutets stadgar föreskrifna revisions-förrättnirig egt rum, skola jemte tillhörande verifikationer öfverlemnas till Kongl. Kammar-rätten för behörig granskning, hvilken dock hufvudsakligen bör afse siffran och det formella af räkenskaps-förhållandena, men icke utsträckas till bedömande af den ekonomiska förvaltningen. I följd af denna föreskrift hafva äfven Institutets räkenskaper för revisions-året blifvit till Kongl. Kammar-rätten insände, ehuru de ännu icke derstädes undergått granskning. Redogörelsen är upprättad efter fardags-år och omfattar således tiden från den 14 Mars 1856 till samma dag 1857. Förhållandet med inkomster och utgifter inhemtas af följande tabell, hvarvid iakttages, att beloppen enligt räkenskaperna äro upptagne i Riksgäld. Debet. Balans från år 1855: Från den 14 Mars 1856 till samma tid 1857. Riksgäld. Balans till år 1857: Skulder Credit: — Utgifter: För Institutet och egendomen 64,040: 31. 1. Balans till år 1857: Den foreskrifna återbetalningen af det uti föregående revisions-berättelse omförmiildta, af besparingarne på 6:te hufvudtitelns anslag till jordbruket, handeln och näringarne, Institutet år J850 beviljade förskott, 10,985 R:dr 18 sk. 5 r:st. B:ko, har, efter livad räkenskaperna utvisa, under revisions-året blifvit behörigen verkställd med 2,250 R:dr R:gs: och utgjorde den vid årets slut återstående skulden 8,978 R:dr 3 sk. 7 rst. samina mynt. Någon anmärkning vid dessa räkenskaper har ej hos Rikets Ständers Revisorer förekommit. Denna inrättnings räkenskaper granskas af särskilde Revisorer, en af hvarje Riks^- stånd, hvilka II.
De dagar, då man nästan utan undantag lät fotografera sig i svart, äro förbi; nu för tiden äro, särskildt för unga flickor, ljusa dräkter m y c - ket m e r omtyckta. Detta har sin förklaring i de framsteg, s o m fotograferingskonsten gjort, ty o m förr i världen hvarje ljus klädning tog sig ut s o m en mjölsäck eller en hvit plätt, göra nu de färgkänsliga plåtarne det möjligt att få fram de finaste nyanser i de ljusa toaletterna, så att till o c h med utpräglade brunetter ej behöfva dra sig för att låta fotografera sig i sin bruddräkt. Att många färger förändra sig vid fotograferandet är bekant. V i d enfärgade toaletter kan man j u lätt ta hänsyn härtill; för flerfärgade o c h mönstrade tyger förändrar den ena eller andra färgens oberäknade framträdande eller dämpande ofta verkan till den grad, att det alltid är bäst att i denna punkt på förhand rådgöra med fotografen. Broderier, pärlor, ljusa spetsar, sammetsbesättning te sig fördelaktigt; allt för obestämda o c h förtonande färger liksom oklara mönster göra sig ej gällande. Ylletyger bilda vackra, mjuka v e c k; sammet o c h siden göra g o d effekt g e n o m sitt färgspel, men atlas är för styft o c h af för stark glans. Stärkta saker göra sig stelt o c h oklädsamt. A f stort inflytande på fotografien o c h af ännu mera omedelbar verkan är hårklädseln. Äfven här gäller att iakttaga den goda smakens allmänna lagar o c h följa modet endast så tillvida, som detta låter sig bringa i samklang m e d ditt utseende. Ett ledigt arrangeradt, lätt vågadt hår gör sig i allmänhet bättre än ett slätstruket och glättadt. Bär en ung flicka håret rakt tillbakastruket o c h i hängande fläta, är det lämpligt att lägga fram ändan af flätan öfver ena skuldran, ej blott för att framhålla hårets fägring, utan äfven för att detsamma åtminstone på ena sidan ej må ligga för stramt efter hufvudet. Unga flickor klädas för öfrigt ofta n o g förträffligt af ett utslaget, i lätt oordning anbragdt hår.
I anledning af Friherre Anckarswärds anmärkning, ber jag att få upplysa, det Utskotten visserligen fika med honom ansett, att den i Utlåtanr det föreslagne underdåniga skrifvelse kunr nät vara öfverflödig, om ej Utskotten trott sig skyldige fästa detta afseende å de motioner, en del Representanter i ämnet gjort; men sedan Utskotten nu fullgjort denna sin pligt, och uppmärksamheten hlifs Den 9 April c. m. vit fästad på nödvändigheten af en framlida revision af denna författning, förenar jag mrg så mycket häldre med Friherre Anckarswärd, i alt anse den föreslagna underdåniga skrifvelsen öfverflödig, som jag är fullkomligt öfvertygad, att Kongl. Maj:t i alla fall i Nåder låter vidtaga erforderlige åtgärder, för att utröna Taxans lämplighet, och derefter göra de förändringar deri, som af behofvet påkallas. — I afseende å Friherre Cederströms anmärkning i anledning af Friherre Wrangels anförande, får jag erinra, att om Irenne Stånd redan bifallit Utskottens Utlåtande, men det af Ridderskapet och Adeln återremitteras, Jeunna Utskotten icke besvara Friherre Wrangels anförande i form af anmärkningar, hvaremot, om det såsom ny motion remitteras , Utskotten äro pligtige, att upptaga det, och deröfver afgifva Utlåtande; och jag hemställer derföre till Friherre Wrangel sjelf, livilketdera han hälst önskar. Friherre Anckarswärd: Från Grefve Horns åberopande af Rikets Ständers skrifvelse vid sista Riksdagen i detta ämne, liämtav jagny öfvertygelse, att Rikets Ständer böra noga öfverväga de önskningar de framställa. Jag fruktar, att, när Rikets Ständer begärde, att en ny Taxa skulle deni föreläggas, de gingo öfver gränsen för sine önskningar. Det torde vara anmärkningsvärd!, huru litet begreppen äro stad - Den 9 April e. m. gade i denna sak. Utskotten yttra sig, att de ej kunnat hämta säker ledning för sitt omdöme, i anseende till de olika beräkningsgrunder, som de båda Taxorne innehålla.
Emedlertid inhemtas af låneförteckningarne, att sedan år i8i& nära 23,000 Tunneland blifvit uppgifne till Odling, hvilka genom de erhållna lånebiträden redan till det westa äfven böra vara odlade. Ut; Banco-UtsAottets BetänHandcn. 413 synlngar äro i laglig ordning verkstälde; vederbörande hafva biiygar, att hälften af dessa Odlingar blifvit försatte i fullständigt skick, innan andra hälften af lånen utgått, och enligt föreskrift ega Landshöfdingarne och Hushålls - Sälskapen controllera, att andra hälften af Odlingarne äfven gå i fullbordan. Om, såsom föregifvet är, ändamålet i allmänhet förfelats, mäste sådant förutsätta ett öfverlagdt uppsåt hos låntagare, synemän och controllerande ämbetsmän, att genom falska uppgifter vilseföra Banco - Administrationen, samt missbruka, eller underhjelpa missbruk af en riksgagneltg, inrättning. En sådan tanka kan ej förena sig med den tro och heder jag anser utmärka Svenska Nationen. Ett eller annat undantag får ej öfverändakasta en grundsatts, och denna grundsats, en gång antagen, bör ej alltför lättsinnigt gifva rum åt en alldeles motsatt. Då nu vid 181£ och 18x8 arens Riksdagar utgifvandet af Odlingslån allmänt, och med så mycken ifver, understöddes, såsom ett väsendteligt medel till befordrande af landets cultur, synes mig inconsequent, (och ett så vacklande systeme. må hända stridande mot Ständernes värdighet,) att rakt emot den då antagne grundsatsen utan en närmare local pröfning, vid näst påföljande Riksdag uphäfva denna grundsats och det derpå grundade Odlings-system. Man åberopar erfarenheten, hvilken nu mera visat otjenligheten af denna anstalt. Jag åberopar och den, men i motsatt afsigt. Fruktan för öfver-production, som kan hända medverkat till afstyrkande af Odlingslånen, börjar småningom försvinna vid nu uppstegrade Span - 414 Bancc»Utikottets
Milie ts Ständers Mevisorers samt •Justitieom ff udsmans 33eräHeiser. Jus ti tie-ombudsmans Beril Heiser. RIKETS STÄNDERS l - E m bets-Ber åt telse för år 1§51. P. A. Norstedt & Sö.ter, Kongl, Boktryckare. JIN NE HALL. Öfver betydelsen af uppdraget att utreda lagskipningens nilsland (emot oäkta liberalism och oäkta byråkrati) 1 Huru afgöras frågor om lagars giltighet? 8 Ett misstag begånget i en underdånig ansökning om lagförklaring iO Mj ny lii & ii i ny en. Kan skuldfordran hos omyndig förklarad person gälla, der hans skuldsedel icke gäller? II Bestraffning af det våld, hvarmed våld styres 14 Ansvarighet för fattigkassors förvaltning 17 Eastighetshandel med omyndig köpare 20 Lifstidsstädja om annexoch mensalhemman 24 Huruvida gåfva gäller a) utan samtidig acceptation 27 b) utan tradition 32 Löftesmäns rätt till inteckning i gäldenärs fastighet 36 Redovisning för åtal, anställda emot 1) Konungens Befallningshafvande i Kronobergs län för öfverträdelse af ett entreprenadkontrakt 40 2) Konungens Befallningshafvande i St. Kopparbergs län för underlåten bestraffning å qvinna, i brist af omvårdnad åt hennes späda barn 42 3) Advokatfiskalsembetets i Svea Hofrätt innehafvare för långvarig tjensteförsummelse 45 4) Borgmästaren Gust. Lindeberg för Stadsbetjenten A. P. Blombergs häktande 5] 5) Rådstugurätten i Waxholm för origtig förvandling af böter 52. 6) Vice Häradshöfdingen J. A. Cederfeldt för enahanda felaktighet 53. 7) Polismästaren i Stockholm, nu mera Landshöfdingen Herr B. C. Bergman för olaga häktande ... 54. 8) Häradshöfdingen P. P. Arling för olagligen utsatta och hållna urtima ting angående skjutsregleringar 56. 9) Borgmästaren J.
Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, som, uti deras Betänkande N:o 5, afgifvit förslag till j allmänna stadganden för folkundervisningens befrämjande, hafva, uti det vid Utskottens ytterligare Utlåtande N:o 128 hilagda förnyade förslag i samma ämne, dels tillstyrkt, i 5 § 1 morn., att Skollärareoch Klockare-befattningarne böra sammanslås, så snart möjligen sig göra låter och senast vid nästinträffande klockare-ledighet, så vida ej serskilda förhållanden eller omständigheter det förhindra, dock att, innan en sådan åtgärd eger rum, församlingarne deröfver böra höras; dels hemställt, i 4 mom. af samma §, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t vid utfärdande af Författning, angående inrättande af Folkskolor, täcktes vidtaga nödige åtgärder till undanrödjande af de hinder, som nu gällande Kyrkolag och öfrige Författningar innebära för omförmälde tjensters ändamålsenliga förening.
Mälarens norra strand är ock mera befaren än någon nordligare i samma rigtning, ehuru en landsväg bör hafva svårare än en jernväg att tälla med en segelled.» »Enligt mitt förslag skulle den sammaulagda väglängden icke blifva större, än efter det vid 1856 års riksdag framlagda system, hvilket utom den af föredragande Departernents-chefen nu föreslagna linie upptager en linia emellan Brovallen och Frövi. Den skulle blifva vida kortare än de linier, som, efter mitt begrepp, nÖdvädigt påkallas af den sista Kommitténs förslag, och af hvilka linier Upsala—Gefle och Köping—Westerås icke lära byggas genom lokal-intressenas försorg, enär de just för aflägsnare intressen äro mest behöfliga.» »Hvilkendera af de banor jag föreslagit bör först fulländas, anser jag vara en fråga af underordnad vigt, om blott båda linierna bestämmas, eller åtminstone ingendera genom andra banor omöjliggöres. Men då genom mitt förslag de östra och norra intressena onekligen blefve aldrabäst tillgodosedda, vore det skäligt att bereda det vestra intresset någon ersättning uti ett skyndsammare utförande af dess Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. JV2 47. 20 väg; och jag hemställer derföre i underdånighet om en sådan framställning till Rikets Ständer, att af den för norra jernvägen under nästa slalsregleringsperiod nu högst föreslagna summa, 3.830,000 Riksdaler, måtte anvisas 4,350,000 Riksdaler till anläggande, så långt medlen förslå, af en stambana från Stockholm öfver Stäket i rigtning emot Sevalla och vidare lill Köping—Hult-jernvägen; samt 1,500,000
Det torde vara mig tillåtet, att fästa uppmärksamheten derpå, att orden Embete och Egendom gerna kunna utgå, enär man här ej kan vara skattskrifven, utan att ega ett af de tvenne. Herr Rosenblad: Jag tror ej, att någon jemnförelse kan ega rum emellan den, som varit Svensk undersåte, och den, sorni all sin lifstid varit fremmande makt förbunden. Man bör kunna antaga, att den förre armera svenskt sinnad, än den sednare. Då jag ej finner något i Lag grundadt hinder för en person, som blott vistats här ett halft år, att låta skattskrifva sig, anser jag betalandet af 12 sk. i Mantalspenningar vara ett för litet band på den, sorn här vill tillgodonjuta Svensk Representationsrätt. Herr Tham: Jag anhåller få fästa uppmärksamheten på den betydliga skillnad, som förefinnes emellan 4 och 5 Momenterne af denna §. Det förra omtalar sådan Adelsman, som genom Trooch Huldhetsed förpligtat sig fremmande Magt, och utan att återkalla denna förpligtelse kan blifva Svensk Representant. Uti det sednare Momentet åter förcskrifves skyldigheten att Den 3 Augusti e. m. styrka, det förbindelsen till fremmande Magt upphört. Det är klart, att i ena fallet qvarstår den utländska förbindelsen, mea i det andra deremot icke.
Först när tjenstemannen 318 Den 23 Mars f. m. på ettdera stället vinner befordran till andra tjenstegraden och således der fästes genom en lön, motsvarande de begge förut i en hand förenade, kan han anses vara så långt framskriden på denna bana, att hon alltmer aflägsnar honom från den andra och uteslutande tillegnar sig hans arbetskraft.» »På grund af hvad jag nu haft nåden anföra, anser jag mig derföre såsom ett allmänt stadgande vid nu ifrågavar:de lönereglering böra i underd:het föreslå: att tjenst, för hvilken lönen, med derunder beräknade sportler, der sådane äga rum, blifvit bestämd till fulla beloppet af hvad, enl. ofvan sagde grunder, tjenstegraden minst bör åtfölja, icke må i förening med annan så beskaffad allmän tjenst innehafvas: hvaremot i händelse lönen, med afseende å mindre trägna tjenstegöromål, blifvit till lägre belopp bestämd, det må ankomma på E:s K. M:s Nåd. förordnande i hvarje särskildt fall, huruvida sådan tjenst må med annan tjenst förenas, äfvensom det skall på E:s K. M. bero att, efter anmälan af vederbörande embetsverk eller chef, för hvarje fall bestämma, huruvida tvenne tjenster inom lägsta graden må, utan afseende å de dermed förenade lönevilkoren, kunna af samma person innehafvas, samt att den tjensteman, som redan innehar flera tjenster, må dem behålla intilldess befordran i högre tjenstegrad sker, så vida tjensterna äro af den beskaffenhet att de, enl. nyssnämnde grunder, äfven framgent kunna förenas, men att, i annat fall, såsom vilkor för löneförhöjningens åtnjutande, den ena tjensten skall frånträdas.» Det är således för att hålla frågan öppen, när bestämmelserna en gång komma, på det att icke då fullmakter eller förordnanden måtte lägga något hinder i vägen. Jag finner således ingen våda uti att bifalla punkten. Hr Hjärne: Jag skulle för min del, lika med Frih.
Regeringsformen, i stället för det sista Mot mentet , hvilket borde utgå, skulle införas. ”Adelskap, Grefvelig eller Friherrlig värdighet, som hädanefter förlänas, tillfälle endast den sorn adlad eller upphöjd blifvit, och först efter dess död, eller om han Adeliga värdigheten lagligen: frånträder , den äldsta manliga bröst-arfvingen i rätt nedstigande led efter led, samt efter denna grens utgång , Stamfadrens närmaste manliga afkomling efter förstf-ödslo-rätten och så vidare.” ”Har en till högre värdighet upphöjd Adelsman flera afkomlingar än den, sorn efter dess död inträder i Stamfadrens ställe i högsta värdigheten, förblifva de aila såsom Adeliga eller ofrälse expec.tanter, intill dess de, i den. ordning Förr skrifvet står, efter första grenens utgång, uti värdigheten inträda.” Ytterligare föreslås följande tillägg efter samma §. slut: ”Adlande genom adoption eller naturalisation under utdöda eller lefvande ätters namn och nummer, vare hädanefter ej tillåtet.” Hvilka förslag till behandling enligt 56 §. Regeringsformen till Riksens Ständer skulle öfverlemnas. Stockholm den jo Juli 1815. På Höglofl. Riddersk. På Högv. Prest-Stån - ech Ad. Ledamöters vägnar Rudalf Cederström» dets Ledamöters vägnar c. v. Rosenstein. Den li Juli. På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin. And. Json Hyckert. G. A. Silverstolpe. t Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Ad. den ii Juli, Högvörd. Prest-Ståndet den 14 _ Vällofl. Borgare-Ståndet den 11 Hederv. Bonde - Ståndet den 11 Vördsamt Memorial! Inom Constitutions-Utskottet har fråga blifvit väckt om noggrannare bestämning af första Momentet i 56 §. Regeringsformen.
En djup tystnad breder sig för ett ögonblick öfver salen vid den hemska spådomen, och alla tömma sina stop, som gällde det att snarast möjligt reglera sina jordiska affärer. Men bagaren Jockumsen bryter förstämningen genom att knacka i bordet efter mera öl. – Och hvad betyder det väl, – frågar han för att åter få lif i diskussionen – att vi fått denne Holstein till öfverpresident? – Det betyder – säger Povelsen högtidligt – att vi borgare beröfvats våra gamla rättigheter, som vi ha kungsord på, att styra vår egen stad. – Natyrligtvis! – bekräftar skomakare Börresen med inbiten förtrytelse. – Den där doktorn lägger sin näsa i allt. Det dröjer nog icke länge innan hela magistraten blir afskedad liksom geheimekonseljen. Men jag säger icke mer, annars kan hända, att jag kommer på fästning – och då har ju min gumma rätt att gifta om sig. – Tror du, att käringen har lust till det? – frågar svarfvare Brunn. – Ne-ej – men sådant kan man aldrig veta! svarar Börresen. – Och det är ju i alla fall förbjudet i Guds lag. – Ja! – erinrar mönsterskrifvaren från sitt hörn. – Hvad Gud har förenat, skola människorna icke åtskilja. – Nå, nå – säger Povelsen – vi veta alla, att slika nymodiga påhitt icke komma från kungen. Kungen är mån om sitt land och sitt folk. Hvarifrån de komma, är icke godt att säga – bäst att hålla tungan rätt i mun och icke förklena höga herrar. Somliga mena ju, att allt det onda härrör från den svarte, som huserar på Kristiansborg – Moranti eller Brandti heter han visst och kanske är han den lede i egen person. Det är han som drifver herremännen från staden, till stor förlust för oss borgare, och i stället mönstrar fullt af pack till matroser, som drifva om på våra gator och ställa till slagsmål och spektakel. Det heter ju till på köpet, att vi ska börja kriga med en annan svart satan där nere i Afrikas land och att det därför är sådan rörelse på Nyholm nog vill det både Mod och Dristighet till för att slåss mot själfva den lede
Min mening vore alltså, att efter denna § ett nytt mom. matie inflyta, der det medgifves särdeles vanlottade communen att af statsmedlen erhålla bidrag till skolhusens uppförande och utber mig att få uppläsa ett förslag till det nya morn-, lydande sålunda': "'.Skulle någon församling af fattigdom vara urståndsalt alt sjelf hokosta skolhusbyggnad, då må densamma erhålla understöd af allmänna medel, hvarom ansökning bör, till K. M. ställd, ingifvas till Landsh.embetet i det län, der socknen, som begär understödet, är belägen, som, sedan domcapitlet sig yltrat, äger att ansökningen till Konungen insända, hvarvid tillika iakttagas bör, att, om ansökningen bifalles, medlen icke till den sökande församlingen må utgifvas, förrän hon visat sig hafva vidtagit sådana åtgärder, sorn kunna styrka det församlingen är allvarligt betänkt på skolhusets uppbyggande. Frih. Cederström, Jacob: Jag instämmer så lill vida i den först gjorda anmärkn:n, att jag icke anser stadgandet, att i likhet med hvad för kyrkobyggnad är faststäldt och hvad här bör stadgas, böra finnas i författningen upplaget; ty i de conqueterade provinserna utgöres kyrkotionde, hvarmed kyrkorna skola underhållas, och meningen lärer icke vara alt pålägga hemman i dessa provinser en aoG Den i3 Februari f. m. tillökad kyrkotionde för skolhusens uppförande. Jag skulle derföre tro, att Ulsk:ns afsigt varit att kostnaden skulle fördelas efter 26 cap. 1 §:n Byggn.-b:n, men detta hör icke sägas i en ny författning, emedan 0111 detta stadgande upplnifves i den förväntade nya lagen, så skulle en ny förändring blifva af nöden, hvilket vore oriktigt; derföre måste denna författning så ställas, att den kan oförändrad blifva gällande, ehvad ändringar i allmänna lagen må införas. I §:n bör derföre, utan åberopande af något allmänna lagens stadgande, bestämmas, att materialier, körslor och kostnader i och för skolbyggnader utgöres efter hemmantal, utan afseende på hemmanens olika natur, och dagsverken efter matlag eller rök.
Da nu Riksens Ständer, inseende Regementets osörftyllta lidande, senom den anbefallra, werk ställ - ior2 Den z Julik. ftällra och fastställa härda Reductioner na, jemte hel^des, af den Konunga-Försäkran, som om fullt sta, dcftand törwltzade hwarje indlvldu, förordnar, att hwad som tlll accorderneS godtgörande för Esquadrons-Cheferne wid Lif, Gardet till Hast, blifvit stadgadt, äfwen bör gälla för de (Officerare wid f. d. Swensta Gardet, som aro i samma be, lägenhet, sa att accordo-ersäccning afwen för dem bör äga rinn. Sa ock da enligt bilagde uträkning, mina lagliga Lönings.-wilkor, före Regementets för, ordnade Reduktion uppgått fullt och till minst lika belopp, med de Compagnie-Chefs pa Stat åtnjutit, anhaller hos Höglofl. Statsckltstottet jag ödmjukast, att i stöd af Riksens Ständers ofwandcrörde stadgande sa till godo njuta enahanda och lika ac, cords, ersättning, som Reducerade CompagnieChefs wid f. d. Swensta Gardet rättwisligen genom Riksens Högloft. Stander tillagde blifwit. bl. k. R,e utersK. öl 6. Le Le. Le. War ynnest och Nådiga benägenhet med Gud Alsmägtig Troman re. rc. Sedan Wi inhemta! det Retraitten den 28 sistledne September fran Wiais till Hellftnge icke utan i största oordning blifwit af Ware Gardes Regementer tili Fot werk, ställd, i det de ej uppfyllt deras vwilkorliga pligt, att igenom ett kraftigt motstånd uppehålla fienden och rädda Artillerie-Piecerne, da deremot Wart Kronobergs Regemente till bet yttersta förfwarat
OBS. Conversations francaiscs gratis. Lägsta priser. gagjj CÄMFÅNIUS, Rumskamrat! Huru bör bordet vid såväl festliga tillfällen som annars rättast d u k a s? Jag tror, att många af Iduus läsarinnor skulle förena sig med mig i tacksamhet för upplysning derora. Huru skall jag utrota den ohyra — små svarta insekter — hvilken innästlat sig på bladen hos mina callor? Månne det ej är bra att vatuia dem pä Jatet? Huru skall man utrota s. k. bladlöss från Myrten? Och huru lä den att v ä x a? T a c k - samt svar emotse af Lilly. N:r 2 7 3 - Vili någon af Iduns många läsarinnor gifva mig m o d e l l. o c h mönster till ett Öfverkast tili svlc-rg. Äfven vill jag gerna lära mig något sättatt tvätta » Gants de Snede. » Nu i n k o m m e t ' Svart helsiden Merveilleux från 1:68 pr meter pr aln. Svart helsiden Merveilleux l:ma från 3 kr. pr mtr Svart helsiden Faille från 2: 10 pr meter « ' - » - yr Svart helsiden Victoria Garantie fr. 0 kr. pr meter M ^ ^ Y T Hvit halfsiden Atlas till brudklädn. fr. 1:68 pr mtr pr aln. • " CV ° ^ helsiden Duchesse till brudkl.fr. pr m. cJÄ- ^ ^ ^ ^ Hv. o. créme helsiden Merveilleux till brudkl.fr. 2:50 pr m. / Hv. créme helylle Cachemire, dubbel br.,fr.l:GSprm. y V, X Kulört helsiden Merveilleux i alla färger fr. 2:50 pr m. [566] " - c r r En ung, glad, bildad flicka önskar en kamrat, scm vill dela en utmärkt inackord. Brabeg. [5.11] m e Brita N. Skall Sofbiahemmet vara en bariuhercigbet.i-snrättning för medellösa?