Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ått skyndsamhet beredes på bekostnad af bevisningens fullständighet, elier enligt en del Motionairers förslag, att bevisning i Brottmål må anses fulländad geom ett vittnes intyg: at med ändring af 7 och 34 §. §. i 17 Gap. Rätteg.Balken densamma, när den anklagade år med halft skål besvärad, må kunna fyllas med intygande af Måiseganden eller hans Tjenstehjon, och att med upphäfvartde af Kongl. Brefvet, den. 24 Augusti 1754, vittnen böra omtala hvad för dem vid samtal emellan 4 ögon blifvit yppadt, finnér Utskottet desto mindre skal att tillstyrka, sorn den grundsats måste gälia, att al! bevisning bör vara noggran och fullständig, i synnerhet uti brottmål, der medborgares lif, heder och välfärd oftast åro i fråga; hvarförutan en oformlighet uti Lagstiftningen skulle uppstå derigenom, att olika bevisningssätt stadgades för brottmål och Civila rättegångar; och hvad särskildt angår 1754 års Kongl, Bref, acser Utskottet detsamma - Lag Utskottett Eetänkandett. 779 ma vara föranledt, af den rigtiga grundsats, att förtroendet Man och Man imellan, gifvet och emottaget i förlitande på redlighet bör af Lagstiftaren vårdas. Det har icke kunnat undfaHa Utskottets uppmärksamhet, att på sått flere Mo< tionairer anmärkt, månge olägenheter uppkomma deraf, att Brottslingar, dels i ändamål, att varda slutligen dömde af den Rätt, derunder de det grofsta Brottet föröfvat, och dels i följd af osanna uppgifter om föröfyade Brott å andre orter, måsté forslas Från en till annan Domstol. Utskottet har val i fråga, om ansvaret för så béiskaffade bekännelser, genom föreslagen erIsåttningS skyldighet, Sökt anvisa ett Cortetiv häremot j Men då detsamma ej kari vara verkande emot de gröfre Brottslingar* äf hvilka Samhället har mest att frukta* finnér Utskottet dock att ytterligare åtgärd i detta, hånseende bör vidtagas.
Kan det bevisas att en gäldenär afhändt sig eller undanskaffat sina. tillgångar, måste jag erkänna att det är ett ganska giltigt skäl till gäldenärens försättande i konkurs. För öfrigt skulle det, fruktar jag, taga sig ganska besynnerligt ut, om man ur en lag utplockade vissa stadganden och insatte andra, som fullkomligt divergerade från lagens anda och hvarigenom sammanhanget rubbades. Detta förslag är upställdt efter det system, att lista § handlar om, då gäldenär sjelf begär sig under konkurs; den 2:dra, när borgenär fordrar det; den 6:te och 7:de proceduren i detta sednare fall. Jag tror att upställningen är riktigt vald och således att föredraga framför den näst siste talarens förslag. Det stadgande, han föreslog, finnes också i 6 § 3 mom. Jag anhåller om bifall till Utsk:ts förslag. Gr. Mörner: I fall gäldenären ej inom förelagd tid sig in ställer, skall visserligen, enligt 3 mom. 7 §, saken till rätten hänskjutas. Men då jag läser 6 g 3 morn., till hvilket lagrum hänvisning lemnäs i 3 mom. af 7 §, finner jag der stadgadt, att rätten skall, då gäldenär icke finnes, der han hemvist, tjenst, näring eller kost häfver, förelägga honom, genom kallelse i allmänna tidningarne 3:ne gånger, att inom viss tid inställa sig, hvarjemte hans egendom tages under vård; hvarefter, om han ej inom förelagd tid kommer, rätten ändock pröfvar sökandens skäl. Detta allt, som i 6 § 3 mom. säges om rätten, gäller äfven enligt 7 g 3 mom. om domaren. Det blir således domaren, som eger bestämma, huruvida gäldenär anses förblifva utrikes, för att undgå borgenärers kraf, och således bör genom kungörelser i allmänna tidningarne kallas till inställelse inom viss tid, och om skäl är att förordna om vården af hans egendom. Att låta allt detta bero på domaren, anser jag vara alltför raskt, och anhåller derföre fortfarande om återremiss af denna punkt, på det att ändring måtte derutinnan ske. Hr Dalman:
L. 6///e/r^aa^. ^crn^umL o/ l^/'oLoöo//er /SNcieir^ /räi/et r'n/o> //an§ Hconnngen r KtatL-/lc!c/er c! cien 39 Kärvsrgncle: klsnr Kxellenee 4usl.itike-8tst8-Uini8tern Kerr Krilierre blsns Kxellence Ststs-^linistern kör Utrikes Xrenäens Kerr Krilierre //ine/ 12 , ^-0 >56. 8talL-l>L6en: I^iilnrre Aae/ nan //o/^^e/n ^ kVikeri-e /'e,/>on^ l^rilierre I^lilierre 6^-//e^A^anat. ^U8titise-Iläc1en: /röe/^. l4an8 Lxcellence Herr ^u8titiV-8tgt8-Nini8tero anmälte i unäeicläniAkel: I'ör8lsA till l^äcliA l?i'op08itic>n till Ililretg 8tän6er, anZäencle änclcin^ »f 4, 5 oell 6 M, 24 6as,itlet LvA»ninZg-LaIken; livsiofvei-, jemnlikt Xon^I. Naj:t defalla, att, i enIiAliet meä okvanlrerörrle ak /T/c/ee^ rce ^ee^/:c7c/ta /^eott-eo//et d/2iee ett ^7cc?c/tt«?-^eenc/e ^ /cdtteL cttc /vonZ'/.
St:r bifalla hvad K. M. nu beträffande Landshöfdingepensionernas belopp föreslagit, jemväl tillförsäkras enahanda förmån, eller att, vid afskedstagande!, å allmänna Indragningsstaten tillgodonjuta en årlig pension af Sex Tusen R:dr r:mt. Den 3 December e. m. 203 Till stöd för denna motion åberopar jag ej mindre de skäl, hvilka ligga till grund för R. St:s ofvanomförmälda beslut, rörande Guvernören Haasums pensionsrätt, hvarigenom han i detta hänseende blifvit ställd i fullkomlig likhet med Landshöfdingar, utan äfven den betydliga stegring lefnadskostnaderna under tiden här i landet undergått, och hvilken, när denne allmänt aktade och förtjente embetsman vid hög ålder, med försvagad hälsa och bruten kraft, en gång till fäderneslandet återvänder, skall väsendtligt öka hans bekymmer för anständig bergning åt sig, hustru och barn. Eemitterades till StatsUtsk. Hr von Seth, Joh. August, upläste följande motion: Instämmande i den motion som Hr Hallenborg i förmiddagens plenum väckte; får jag såsom ny motion vördsammast anhålla få göra det amendement dertill, att icke blott »en jernbana från Ystad till någon punkt norr om Lund å fastställda Södra stambanan», utan en jernbana från Ystad till de norr om Helsingborg belägne s. k. Hallarne, ja möjligen ända till Engelholm, måtte få såsom en Rikets stambana anses ocb byggas. Till stöd för denna min vördsamma anhållan, utbedjer jag mig endast få hänvisa på hvad betydelse denna bana skulle komma att få. Om det är en sanning att södra Sverige måste hufvudsakligen sträfva att producera och exportera landsmanna-produkter, och att dessa med största fördel knnna afsättas åt vester, der de folkrikaste länderna finnas, så bör det ju ligga nationalekonomiens politiska tillämpning att underlätta rörelsen så mycket, som möjligt från öster till vester. Hvad serskildt
I denna punkt har Kongl. Maj:t uttalat den åsigt, att armeen bör bildas af slående stamtrupper, såväl värfvade som iudelda, i förening med beväringsmanskap, och att vissa, dels värfvade och dels iudelda sjötrupper likaledes böra utgöra ständig stam, med hvilken manskap af sjöbeväringen bör förenas. Detta synes äfven Utskotten vara nödvändigt. Om man kastar en blick tillbaka på förhållandena under 1808 och 1809 årens krig, skall man lätt inse olämpligheten deri alt af ett föga exerseradt och vid krigstjenst ej vandt manskap bilda serskilda korpser. Af detta kan man ej fordra den stadga, uthållighet och krigslydnad, som under krig utgör ett oeftergifligt vilkor för framgång och seger. Förenadt deremot med en uti krigstjensten inöfvad stamtrupp, skall beväringsmanskapet snarare vinna dessa egenskaper, genom den föresyn af mod och disciplin, som af stamtruppen lemnäs; och sjelfva det kamratskap, som med den äldre soldaten uppkommer, hör dessutom verka serdeles fördelaktigt lill den yngres framsteg uti, och benägenhet för krigstjensten. Utskotten få alltså vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer hos Kongl. iMajrt i underdånighet förklara, alt de emot beväringsmanskapets fördelande på slamtrupper. efter det sätt, Kongl. Maj:l i nåder föreslagit, icke hafva något att erinra. 2.v/ca, 3:dje och 4.de Punkterne. I afseende på hvad uti dessa punkter blifvit föreslaget, få Utskotten väl yttra den tanke, att, så vidt omständigheter och tillgångar medgifva, ål beväringsmanskapet bör gifvas sådan daning, att det, vid påkommande behof, då armeen skall sättas på krigsfot, kan ofördröjligen förstärka denna och inom dess leder emottaga vidare nödig utbildning; äfvensom att sjöbeväringen må vara användbar för tjenstgöringen dels på flottan, såväl den seglande som den roende, och dels såsom marinsoldater.
Likwal och dä Riksens Stander inse, att härwid kmMi förekomma sädana omständigheter, hwilka förtjena särskildt afseende, utan att i förhand kunna bedömmas, fä de till Eder Kongl. Maj:t i underdänighet öfwerlämna, attests Nådig pröfning och befinnande omständigheter bestämma en wifl och lämpelig tid wid hwilken de till indraaning ställde Indelningar, Löner och Boställen wid sistnämnde Regementer böra, utan afseende pä Annehafwarnes afgäng, befordran eller transport till Stats-Merkel vwägerligen indragas Riksens Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln den 8 Augusti. Prest, Ständet den 8 - » . Borgare-Ständ. den8 Bonde-Ständet ben 8 Orebro Slott den 7 Aug. 1812.' protscoll^ hällit inför Konungen i Stats-Rädet, hwarwid Hans Kongl. Höghet Kron,Prinsen war tillstädes. När - 2406 Men 8 Augusti. Närwarande: Hans Excellens Justitie Stats-Ministern, Herr Greiwé Gullenborg. Hans Excellence Staks-Ministern för Utrikeärenderne Herr Friherre von Engeström. Hans Excellence Stats-Rådet Herr Friherre Rosenblad. Stats-Rådet Herr Friherre Flemming. Stats-Rådet Herr Friherre Adlercreutz. Undertecknad HofCanzler. Undertecknad Hof-Canzler uppläste ett pa Kongl. Majus Nådiga befallning författadt Project till Kongl. Majus Nädiga Proposition till Riksens Ständer med förslag till förändring och jemkning al wista § §. i Regeringsformen, bwarpä StatSRadets Ledamöters enhälliga underdåniga tillstyrkande af Kongl. Mant i Nadcr gillades, och borde, af undertecknad Hof, Canzler contrasignerad, päwam ligt sätt, till Riksens Ständer afgifwas. In Aäem krotocolli, 6. »k Wettersteät.
December sistlidna år till Utskottet öfverlemnad särskild skrift förmält, att, ehuru Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 4 November 1863, hos Kongl. Maj:t anhållit om tillsättande af en komité utaf sakkunnige män för att utarbeta förslag till ny tulltaxa, deruti, med iakttagande af erforderlig enkelhet och konseqvens i afseende på uppställningen, införseltuliarne för de fabrikater, som utgjorde föremål för inhemsk industri, blefve föreslagna till sådana belopp, att de, å ena sidan, icke kunde lemna den Svenska producenten tillfälle att skörda oskälig vinst på öfrige medborgares bekostnad, men, å den andra, gjorde det för honom möjligt att, med användande af omtanka och flit, fördelaktigt bestå i konkurrensen med främmande i afseende å klimat, läge och kapitaltillgång mera lyckligt lottade industriidkare; så hade likväl den komité, som i anledning häraf tillförordnades, blifvit försedd med instruktion i alldeles motsatt rigtning mot den, hvilken Rikets Ständer uppställt, enär, i stället att den begärda nya tulltaxan bort afse måttligt skydd för den inhemska industrien, komitéen blifvit anmodad att utarbeta ett förslag till tulltaxa i frihandels-syftning och således tvärt - KonstitutionsUtskottets Memorial N:o 8. 3 emot Rikets Ständers uttalade önskningar i detta hänseende, oaktadt Rikets Ständer allena egde Qm tullafgifterna förordna, genom hvilken missaktning af Rikets Ständers önskningar och rätt, äfvensom hvad i öfrigt dermed stöde i sammanhang, Herr Statsrådet Friherre Gripenstedt, hvars föredragning detta ärende tillhört, af anmärkaren ansåges hafva uraktlåtit att i sina rådslag inlägga den oväld och det nit, hvartill han af sin embetspligt hade bort uppmanas, vid hvilket förhållande Björkman mot bemälde Herr Statsråd yrkade ansvar efter 106 § eller åtminstone 107 § Regeringsformen. 3:o. Af Friherre D.
43 hus och byggnader, försäkrade hos nämnde Förening, uppå anförde skäl, tillstyrkt, att den uti förutomförmälde Promemoria införde underrättelse måtte få qvarstå; hafva Fullmäktige, under den 22 December 1842, härtill lemnat bifall samt derjemte föreskrifvit, att, på det lånsökande ej må sakna kännedom om de vilkor, som blifvit fästade vid rättigheten att undfå lån emot pant af hus och byggnader, försäkrade uti meranämnde Förening, berörde vilkor skola införas vid underrättelserne uti sagde del af Promemorian. § 53. Som hos vederbörande tvekan uppstått, huruvida, i något fall, såsom pant för Banko-lån skulle kunna antagas fastighet, som blifvit intecknad att häfta för mindre summa, än Banko-lånens minimibelopp, 200 R:dr B:ko, hafva Fullmäktige, under den 9 Februari nästlidet år, i detta hänseende till efterrättelse meddelat följande förklaring, att inflyta uti ofvanberörde Promemoria , nemligen: ”Att, om flere hemman och hemmansdelar, som kunna åtskiljas och hvilkas värde, hvar för sig, uppgår till det belopp, att å hvardera kan få lånas minst 200 R:dr, pantsättas för ett och samma lån, bör helst, till undanrödjande af de hinder och svårigheter, som eljest, vid framdeles uppkommande frågor om relax af större eller mindre del af panten , lånets fördelning, m. in. , i följd af 18 §. i Kongl. Förordningen under den 13 Juli 1818, oundvikligen uppstå, i skuldebrefvet och vid Inteckningens meddelande utsättas för huru stor del af lånet, hvardera fastigheten skall häfta.
Uppå särskildt framställda propositioner beslöt It. o. Ad. derefter, att ostron skola vara fria från utförselstull, och alt tullvärdet för 1 träd skall vara 6 r:dr. I afseende på införselstullen yrkades dess bestämmande dels till 1. r:dr, dels till 1 r:dr. Efter framställda propositioner å båda dessa förslag, hirf del sednare, eller införselstullens bestämmande till 1 r:dr per träd, af R. o. Ad. bifallet. Ulskts förslag bifölls med den på en ledamots hemställan beslutade förändring, att utförseln skulle vara fri från tull. På begäran af en ledamot att äfven för insyltade och saltade ostron lull mätte bestämmas, beslöt R. o. Ad., att lullbestämmelserna för dem skulle blifva enahanda som för insyltade och saltade musslor. Mynt; Målningar och Ritningar; Naturalier; N e*g I i k o r; och N i c h t eller Tulia. Utskottets förslag bi föl los. Nåla r. I afseende på denna artikel yrkades, dels att den uti utlåt. N:o 3o föreslagna nya rubrik borde utgå, dels att införselstullen å knappoch hårnålar mätte såsom hittills bestämmas till 25 proc. af tullvärdet, dels ock bifall å Utsk:s föi slag i betänk. Uppå derefter framställda särskilda propositioner beslöt R. o. Ad., att den i utlåt. N:o 3o föreslagna nya rubriken: Kråsoch Bröstnålar af oäkta metall, jern te lull bestäminelserna dervid, borde utur taxan utgå, men biföll i öfrigt CJtskts förslag. Näfver. En ledamot yrkade att utförselstullen måtte utgå, men R. o. Ad. biföll Utskts förslag oförändradt. Nät; Nötter; Oliver; och Olje ka kor. Utskottets förslag bifölios. Oljor. På hemställan af tvänne ledamöter beslöt R. o. Ad., att införselstullen å bomolja eller af oliver, i fat, skulle bestämmas lill 6 sk. och å hampolja till 2 sk. per kanna. Den 16 December. Ost.
Ständer ostridig rättighet, tvid allmän Riksdag bestämma beskattningen, sä »väl till sitt belopp som sättet huru den stall fördelas, och att derom utfärda den författning de finna tjcnligast, men deremot lärer »verkställigheten af denna Lag, äfwen sä litet som af nägrazandra, kunna dragas ifrän Konungens och ben Lagskipande Magtens tillsyn och rätttclse. Dä i följe af yooch 107 Riksens Stän der sjclfwe icke kunna befatta sig med cnstildta twistcmäl eller »verkställigheten af nägon Lag, Författning eller Inrättning, sä lärer ännu mindre de i Socknarne kringspriddc mänga Taxeringsmän , eller »lägra Compromissarier kunna auckoriceras, att emellan Riksdagarne cnwäldigt och med oätcrkallelig myndighet bestäm, ma de afgiftcr, Konungens undersätare efter Bewillnings-Författningen stola erlägga, utan fordrar ej mindre Regerings-Formen än sjelfwa Samhälls-ordningen, att den Skatt stylvig, som anser sig för högt taxerad, eller det Kronans Ombud, som finner afgiften. för ringa, mä äga rättighet att i laga ordning underställa Skatlläggtiingsmännens beslut den magtens pröfning och rättelse, som Förfaktningarncs »verkställighet är anförtrodd, och stall makaderöfwcr, att hwar och en Samhällsmedlem derefter njuter sin lagliga rätt. sippä denna grund fär jag för nun del i ödmjukhet hemställa, om icke Bewlllnings - Författningen mä härom sälunda inrättas, att sedan ortrns Skatkläggningsmän utsatt hwad hwar och en Skattskyldig enligt deras öfwcrtygelse bör i Bcwillnings-afgift Utgöra, det mä bero af honom sjelf, eller den som förer Kronans talan, ä behörigt ställe rättelse söka, om de - anse Den 25 Sepdember.
Majit i sådant hänseende nyligen vidtagna förändringar icke voro tillfyllestgörande, föreslagit flera förändringar i nu gifna föreskrifter och deribland nedsättning i införselstullen å de till fartygs utrustning erforderliga varuartiklar, såsom segeloch tältduk, tågvirke m. m.; samt af Jonas Petter Sandstedt från Jönköpings län, hvilken, erinrande om den betydliga tillväxt, jordbruket och boskapsskötseln vunno under skyddet af de i 184S års taxa stadgade höga tullafgifter, föreslagit, att de sedermera å viktualier och landtmannavaror nedsatta afgifterna måtte, isynnerhet till skydd mot införseln från Finland, Bevillnings-Ulskottets Betänkande, J[° 5. 9 land, förhöjas lill ett med verklig egenskap af skyddstull lämpadt belopp, eller med minst SO procent. Ehuru Utskottet erkänner riktigheten i allmänhet af de principer, sorn ligga till grund för dessa af Herrar Hjerta, Holm, Schwan, Bergman och Warn väckta förslag, äfvensom angelägenheten af att vid tullsatsernas bestämmande för landlmannavaror icke lemna ur sigte jordbrukets af Riksdagsfullmäktigen Sandstedt framhållna anspråk på tillbörligt skydd, tror Utskottet likväl alt dessa principer vid tulltaxeregleringen endast såvida böra inrymmas tillämpning, som förhållandet med de serskilda varuartiklarne och de flera omständigheter, hvilka vid tullsalsernas bestäm mande måste tagas i betraktande, linnas medgifva förändring i hvad nu är stadgadt; hvarföre Utskottet, utan att nu till antagande framställa någon af de grunder, hvarpå nämnde motioner hvila, förbehåller sig att i hvarje serskildt fall få öfver de i dessa motioner väckta förslag, för så vidt de afse bestämdt uppgifna artiklar, afgifva yttrande.
— NYTTIGA JULKLAPPAR HENNEBERGS SIDEN-FABRIK, (K. &amp; K. HOFLEVERANTÖR.) NEUTRALA KÄRNTVÄL TILL YLLETVÄTT och OLEINTVÅL TILL LINNETVÄTT användes lämpli gast sålunda: ' ' - Ii kg. tvål kokas i 2 liter vatten; när tvålen är upplöst, tillsattes under omröring 20 å 25 liter ljumt vatten; i denna utspädda lösning neddoppas plaggen. Vid ylletvätt böra såväl lösningen som sköljvattnet hafva 36 å 38 grader. » Finnas hos de flesta specerihandlare samt i mina butiker. Silfvermedalj i Köpenhamn 1888. Guldmedalj i Stockholm 1897. NR 19 STORA NYGATAN. — NR 29 S:T PAULSGATAN. Lars Monténs FÖR B A R N E N! GUSTAF PIEBLS DRYGGERI-IF.-D. STOCFTBOLM 6 6 GÖTGATAN 6 6 STOCFEBOLM reSommenberar Bina ftffoerSningcn: a f: ^ V / 0 / STÖRSTA EAAER-ÖI, EAGERDR C I RA ^ PIL$NER » ÖL, ISKÄLLARE-DRICKA URVALY^ VT} HOS O|M. telef. Rikstel M IS. ii med komjölk », fa vi härmed som fullt jämförlig med alla förekommande utländska apparater framhålla: KÖP ALLTID RADIATORSMÖR! SPARKASSERÄKNING RÄNTEGODTGÖRELSE 5 p r o c. I landsorten boende torde hänvända sig direkt till banken. AKTIEBOLAGET J GUSTAF ADOLFS TORG nr 14, godtgör å sparkasseräkning 5 %. A hvarje bok kan lyftas intill kr. 1,000 i månaden utan särskild uppsägning. BANKAKTIEBOLAGET I ED anledning af » Clematis » värdefulla uppsats i Idun för d. M » Om farorna vid barns uppfödande 5. ZVIRIEB,.
Domstolen, det blefve omöjligt att återbringa saken i det skick, den bör vara, utan balancen af oafgjorda mål årligen okas, så att rättvisan i många fall kommer, så till sägande, att ligga nere, då fruktar jag, att olägenheter inträffa, hvilka ej kunna i penningar mätas och till hvilkas afhjelpande man får svårt att finna utvägar. Det är för att söka i möjligaste måtto motverka ett sådant tillstånd, som jag tager mig den friheten yrka, att lönerna för revisionssecrehne måtte bestämmas till 2000 r:dr, på sätt K. M. föreslagit. Den lilla tillökning i statsutgift, som härigenom uppkommer, blifver säkerligen i framtiden mångdubbelt ersatt. Hr Dea a6 Maj e. ra. Hr B er gen schjöld, Erik Joln, hade inlemnat följande skriftliga anförande: Då nu till discussion förekommer StatsUtsk:s betänk., rör:de a:dra hufvudtiteln, anser jag mig icke kunna stillatigande förbigå, att StatsUtsk. dervid lemnat utan behörigt afseende K. M:s nåd. propos. om ökadt lönanslag för Just.- Revisions-expeditionen. Den personal, för hvilken efterprojectstat löner äro beräknade, är i sanning icke talrik. Detta har StatsUtsk. medgifvit, och antalet är ock beräknadt på, att en mera sorgfri utkomst skulle kunna åtminstone i de högre tjenstegraderna beredas, då tjenstemännen egnade hela deras arbete åt ett enda verk. Det kan således ej annat än förundra, att StatsUtsk. beräknar samma personal, utan att tillika considerera de vilkor, hvarigenom arbetets verk• ställande af den blefve möjligt. Gerna skulle jag se, om lönerna jemväl ökades för Hofrättsledamöterna; då deras vederlikar i administrativa verk äro deraf i åtnjutande, synes deras anspråk derpå icke öfverdrifvet. Men af detta skäl följer väl derföre icke, att den af K. M. för revisionssecreterare i nåder föreslagna löneförhöjning afslås, då fråga nu är att göra en ny reglering i Just.-expeditionen.
Lika med E. K. M:t hafva äfven Rikets Ständer, i betraktande af mängden och storleken af de under denna riksdag beviljade tillfälliga utgifter, lör hvilkas bekostande statsverkets disponibla tillgångar blifvit anlitade, och ehuru Rikets Ständer icke kunna annat än erkänna vigt en-, gagnet och angelägenheten af den föreslagna jern vägs-förbi lidelsen både för del allmänna och för ofvannämnde landsort med dess talrika och verksamma befolkning, likväl under nuvarande förhållanden, funnit sig förhindrade att bevilja det ifrågaställa låne-underslödet för anläggande af en bibana från Borås till vestra stambanan. Rikets Ständer framhärda etc. Slockholm den 5 Mars 1858. 232 Expeditions-Utskottets Forsing till underd. Skrifvelse N:o 252. X:o 252. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Mars 1858. Prcste-ståndel den 2 Borgare-slåndel den 2 Bonde-slåndet den 2 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förhöjning i ersättningen lill svaga soldat-rotar. (Statssamt Allm. Besv. och Ekon. Ulskrs Ull. N:o 54.) S. A. K. Under behandlingen af en vid innevarande riksmöte väckt fråga derom, att hemman inom provinsen Småland, hvilka, ehuru understigande ett och ett halft mantal, likväl bilda hel soldal-rote, mätte förunnas tillökning uti dem tillerkänd, elter spanmålsmarkegång beräknad så kallad ”svag-rotehjelp”, har hos Rikets Ständer, till upplysning i ämnet, förekommit, hurusom, uti en till Rikets vid 1828—1830 årens riksdag församlade Ständer aflåten nådig proposition, E. K. M:t tillkännagifva, dels alt E. K. M:t i nåder inhemtat, att uti Kronobergs
Se Lästafgiften, om upphäfvande af. 63 Courieren, om indragning af, och förbud för dess Redacteur, att vidare utgifva någon tidning, lil s 12g, i58. Cojet, Major, A. skyldig till Allm. Magazinslnrättniiigen, II s 846. SlatsUtskottets Utlåtande, IV 2. s 1070 1072, bif. af PresteStåndet, IX s344, af BorgareStåndet, IX s 35o, af Adeln, IX s 365. Creditiv-anslag, angående, för dernContoiret och ManufacturDisconten. Statsoch BancoUtskottens Utlåtande, VI 1. s lxiii, nxiv, lemnadt derhän af PresteStåndet, IX s 5ao, återrem. af BorgareStåndet, IX s 527, bif. af BondeStåndet, IX s 828, af Adelil, IX s 532. — om anordning på Banken af ett, till Spannmåls uppköp vid inträffande Missväxt. Underd. Skrifvelse, X 2. 2. s. g. •— Convoy-Commissariatets, om fortfarande af. Konungens nådiga Proposition, I 1. s 203 —■ 265. Motion i samma ämne — båda remitt. till StatsUtskottet, II s 1173, 1176,1178, 124.7. Utskottets Utlåtande, IV 5. s 808, bif. af Adeln, IX 3. s 73, af PresteStåndet, IX 3. s 83, af BorgareStåndet, IX 3. s 108, af BondeStåndet, IX. 3. s 111. Underd.