Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats,Utffotker ingifne yttrande, deras in nä nikas sa wäl beloppet af den kostnad Herr Friherre flormelit, j och för denne Chane, samlings rikgifwande hest, som ock hivad genom Chorte.-försäljninge» deraf klifwit ersatt. Ehuru .Herr Friherre ttsrmalin ej sjelf direcke begär: den förestagns a skrifningen instäm, mer dcu dock fullkomligen med hang yttrads önskan om bifall dertill och dest behof af tvättning för de af honom härwid hafde bcrydeliga mgister. Den weckelina sörtjensten astid grannlaga och blygsam, päkallar aldrig sjelf sin belöning af Staren; Men det tillhör de: Samhälle, som i första hand gagnar desi uplySning att göra rättwisa ar teij mödor till beredande af ukwidgade kun!?, per och en stigande »dling hos bade det närwarande och kommande stägket. Herr Friherre klormelins sörrjsnstfulla och oegen» nyttiga bemödanden i iner än ett afseende, hafwa redan för detta wunnit ett sä allmänt bifall, att Stats» Ukffotkek anser öswerflödigt att anföra något wibare till adagalaggande häraf inför det Wällöf!. JZorgareStandc», hos hwilker pakriotiSincn och den sanna medborgerliga sörtjensten aldrig saknat en billig aktning och wärdig upmärksamhet. — Stats ^ Utskottet får härwid endast tillägga att de öfrige Respeckivs Riks Standell redan bifallit den förestagne ZWrifningen af iftagawarande län. Stockholm d. 9 De» rember 1829. Pä Höglofl. NiddcEapct och Adclns Ledamöters wägnar Olaer klemming. Pä Drn rz December. 78§ Pä Högwördigc Preste, Ständers Ledamöters mäqnar 1K. VVeiämzn. Pä Wällofl. Borgare-StändetS Ledamöters »vägnar Larl. IH. LanäbsrA.
1859 och af 1860 års anslag, 2,000 R:dr årligen, till stipendier för genomgåendet af lärokursen vid Gymnastiska Central-institutet 2,000: — 1,000: » 1858 och af 1859 års dito, tillsammans 315,000 R:dr, till afslutande af byggnadsarbetena för hospitalsinrättningen å lägenheterna Hedvigsberg och Cort* rådsberg invid Stockholm 56,250: — —>— Återstoden af anslaget, 190,000 R:dr, till uppförande af ny byggnad för Götheborgs hospital 140,000: — 140,000: — ”Transport i 6,763,773; 77. 6,580,960: 14. — 11 — Transport: Utaf anslaget, 157,500 R:dr, till dito dito vid allmänna institutet för döfstumma och blinda » 1859 och 1860 års anslag, 60,000 R:dr, till löneförbättringar vid vissa stadspedagogier och dessa skolors utvidgning » gratifkations-anslaget, 960,000 R:dr, till förbättring af den i statens tjenst anställda personals lö nevilkor för år 1857 „ (Häraf äro besparade och enligt Rikets Ständers beslut afskrifne 77,900 R:dr.) Utaf anslaget, 50,000 R:dr, för inredande af celler vid Landskrona fästningsfängelse m. m Anslaget till löneförhöjning för år 1857 till storskiftesoch afvittrings-landtmåtare i Stora Kopparbergs, Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län 1860 års anslag till fortsättande och vårdande af Kamreraren C. Sandbergs samlingar rörande Svenska kameralväsendet i Hyresersättning åt Chefen för Kongl. Eklesiastilc-departementet för tiden från den 1 April 1859 till 1860 års slut Löneförhöjning åt Rektorn vid elementarläroverket i Piteå, Mag:r J. P.
Då de benämningar på dessa underafdelningar, som Hr von Hartmansdorff tillstyrkt, äro lämpliga och riktiga, så instämmer jag i detta hänseende med honom, blott med den åtskilnad, att jag anhåller att i stället för orden ”vägar och communicationer,” det må heta vägar och förbindelser. Frih. Sprengtporten: Jag anser mig böra meddela den upplysningen, att den utaf StatsUtsk. föreslagna fördelningen af anslaget under gide hufvudtiteln grundar sig på statsverkets räkenskaper. StatsUtsk. har uppgjort fördelningen efter det förhållande, som hittills ägt rum, utan afsigt att derigenom på något sätt inskränka K. M:s dispositionsrätt öfver titeln; ty i följd af hvad StatsUtsk. tillstyrkt i afseende på dispositionen af besparingarna, beror det af K. M. att inom titeln använda uppkommande besparingar. Jag skulle tro, att den utaf StatsUtsk. uppgjorda fördelningen, hvilken inom öfriga Slånden blifvit antagen, är lämplig. Hr Frih. o. Landtm, föreslog bifall till StalsUtsk:s förslag i denna del. Ropades ja och nej. Uppå derefter framställd propos, biföll R. o. Ad. Hr von Hartmansdorffs förslag, i följe hvaraf anslagen å denna hufvudtitel skulle fördelas under följande fem underafdelningar, nemi.: 1:0 Skiften, afvittringar och utflyttningshjelp; motsvarande usta, 2:dra och 3:dje afdelningarna i Utsk:s förslag. 2:0 Vägar och communicationer; motsvarande 4tde afdelningen i Utsk:s förslag. 3:o Undervisnings-anslalter för näringarna; motsvarande 5:te och 8:de afdelningarna i Utsk:s förslag. 4:o Hästafvelns befrämjande; motsvarande 7lde afdelningen i Utsk:s förslag; och 5:o Näringarnas befrämjande; motsvarande 6:te, Qtde, io:de och utte afdelningarna i Utskts förslag. i:sta punkten. Skiften och afvittringar. Utskottets förslag under denna punkt bifölls. Hr von Hartmansdorff:
Sommaren 1834 tillbragte hon också, sin n u u p p v u x n a fosterdotter, någon met, Redan fadero c h den medkänsla augusti 1816. tidigt fasthet i karaktären o c h i det vänliga vaggan livhäri sinnet, d e s i S t o c k h o l m d e n 21 från voro det grundlades det allvar jämte Berglind kärlek, nog under gifomtvistade ning. till vi förtälja, att aldrig se förverkligad. fortfatadt fostermoderns uppförfå slag, med tid släkthemd å kolerans plötsliga u p p t r ä d a n d e vudstaden och i hufväckte förstämning många hem så och hjäraf d e s s allra namnet lade den ö m m a - tan. ste moderskärlek. f ö r s t a offer b l e f J e a n e t t e 1re års ålder Vid skadade Ett oro i Berglinds och nom hon skulle nu ligga ensam och ett ett helt fall, att år m å s t e den fostermoder, s i g d e n lilla s å illa g e - flickan hafva i fyra nytt h e m erbjudits gå vid Fattigdom och krycka. IDUN 266 1895 Det s t a r k a s t e af allt i skapelsen är en god människa, s o m öfvar barmhärtighet. Mohamed. Den tiden funnos icke såsom nu döfstumskolor m e d statsanslag i åtskilliga landsortsstäder. ken Jeanette Berglind. O c k s å måste ljumEn hoffröken hos drottning Lovisa hade ma sommarvindar smeka detta hjärta v i d M e n äfven där räckte brö- d e t till. Fröken A. U n - dervisningen omfattar kristendom, modersmålet, räkning, naturkunnighet, geografi, fäderneslandets historia, ritning, g y m n a s t i k, handarbeten o c h slöjd. H e m m e t inr y m m e r icke blott helbetalande, utan äfven de mindre betalande samt dessutom några friplatser. L S y s t e r S. M l s a b t l.
Betänkande, i anledning af väckt motion om kungörande i tidning arne af förslag till organist-, klockareoch folkskolelärare-befallningar. Hedervärda Bonde-Ståndet har till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterat ett memorial, deruti Riksdags-fullmägtigen Johannes Larsson från Jönköpings län, enär organister, klockare och folkskolelärare, hvilka, i afseende å ansökningsrätt, icke vore inskränkte inom visst stift, utan berättigade att söka lägenheter i hela riket, likväl voro förbjudne att samtidigt innehafva förslag till mera än en ledig tjenstebefattning, men det på främmande orter vore svårt, ofta omöjligt, att skaffa sig kommissionär och det icke skäligen kunde fordras att pastor skulle meddela4 alla de sökande underrättelse om tiden för förslagets upprättande eller hvilka derå Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JYi 187. 9 derå blifvit uppförde, föreslagit att, till besparande af kostnad och besvär för de sökande, måtte stadgas, att, då förslag upprättades till organist-, klockareeller folkskolelärare-befattning. förslags-upprättaren skulle, utom det redan föreskrifna kungörandet från predikstolen, vara skyldig att, såvida flere sökande än de å förslaget uppförde sig anmält, skyndsamt låta införa förslagen med utsättande af de föreslagnes namn i ortens allmännast spridda tidning eller ock i stifts-tidning, der sådan funnes, dervid uppgift jemväl borde lemnäs å den dag, hvarifrån besvärstiden öfver förslaget skulle räknas. Enligt hvad motionären sjelf anfört, kunna sökande till de ifrågavarande befattningarne anmäla sig från hela riket. Ett kungörande af förslaget, som skulle medföra den af motionären åsyftade verkan, borde derföre ske, icke i den allmännast spridda tidningen å den ort. der förslaget upprättas eller i nämnde orts stifts-tidning, utan i samtlige stifts-tidmngar eller i alla de tidningar, som på särskilda orter öfver hela riket kunna anses vara allmännast spridda. Det lärer emellertid icke kunna åläggas förslags-upprättaren att bekosta ett dylikt kungörande och icke heller synas församlingarnes medel böra användas till för desamma främmande utgifter.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, framställt, hurusom i afseende på Utsk:s i förev:de punkt gjorda förslag, blifvit yrkadt dels bifall och dels afslag, och dels af Hr von Koch bifall till den af Hr Stolpe uti Betänk, bifogad reservation föreslagna lydelse af ifrågav:de morn., med den förändring att sista meningen skulle lyda sålunda: »och gälle beslut härom hvarje gång för fem är, efter hvilkas förlopp frågan ånyo skall till öfverläggning förekomma och fördelningen ytterligare för fem år fortfara, derest de flesta rösterna inom alla rotarne dertill samtycka», biefvo till bifall å dessa yrkanden framställde propos:r alla besvarade med blandade Ja och Nej; hvarpå, efter förnyad återigen med Ja och Nej besvarad propos. till bifall å Utsk:s förslag, Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. behagade afslå Utsk:s förslag, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Gr Sparre och Hr von Koch begärde votering. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan votering blifvit begärd både af Gr. Sparre, som yrkat bifall å Utsk:s förslag, och af Hr von Koch, som yrkat en af honom föreslagen redaktion, R. o. Ad:ns mening om kontrapropos. först borde inhämtas, samt hemställde derjemte först om bifall å Utsk:s förslag och sedermera om bifall å Hr von Köchs förslag af B. o. Ad. antages till kontrapropos. vid den äskade voteringen. «04 Den 13 Maj f. m. Härvid utföllo svaren åter med blandade Ja och Nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. till kontrapropos. anloge bifall å Utslcs förslag, samt, efter denna propos. besvarande med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det dan ansåg att Ja varit öfvervägande.
Underofficers-boställena åter utgöras vanligen af | eller ^ mantal, och om deras innehafvare erlägga årligen 24 sk. för att erhålla en verksam polis inom socknen, synes det mig, som skulle de utan den ringaste olägenhet kunna komma ut dermed. Man har äfven yttrat farhågor i det hänseendet, att om egare af bergsbruk, verk och lägenheter åläggas deltagande i detta bestyr, de då skulle blifva öfver höfvan betungade. Jag tror det icke, tverlom har det mycket skäl för sig, att ett bruk med en stor befolkning deltager i detta bestyr till större del än det hemman, på hvars egor bruket blifvit anlagdt. Ett bruk med en arbetsstyrka af flere 100 personer bör väl till polisens uprätthållande inom socken mera bidraga än ett skattehemman med 4 eller 5 åboer, serdeles som jag tror, att fjerditigsmännen mera anlitas af bruket än af bonden. Dessutom har Utsk. föreslagit, att brukens deltagande i oftanämnda bestyr eller rättare aflöningen till den, som bestyret utöfvar, skall bestämmas efter brukets rösträtt i sockenstämma. Såvidt jag har mig bekant, finnes icke inom hela Sverige en enda församling, hvarest man icke i sockenstämma röstar efter den röstlängd, som i och för prestval inom socken blifvit uprättad, och för hvarje hammare röstas då såsom för ett mantal. Att ett bruk deltager i fjerdingsmans-befattningen lika med Dea 12 Mars f. m. 343 elt raanlal, deri lyckes väl ingen orättvisa ligga. Jag tillstyrker bifall till betänk., ehuru jag medgifver, att en eller annan redaklionsförändring i enlighet med hvad Frih. Stjernstedt föreslagit skulle vara lämplig. Frih. af Ugglas, Kurt Gustaf: Ehuru jag icke gillar Utsk:s förslag, sådant detsamma blifvit framställdt uti det betänk., sorn nu utgör föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, har jag likväl, lill följd af de skarpa anfall, hvarmed synnerligast en talare här angripit Utsk., ansett mig böra i ett afseende upträda till dess försvar. Gr.
I September mänad, sedan landet inbärgat en af de knappaste ärswäxter bäde i anseende til spänne - 662 Den 12 Junis. mäl och iourags, inrättades sjukhus i Umeä för nara 4ooo man, hwanbland ungefär 160 Officerare, hwilka da M.ga-inet af 10008'pske sängar och det til Wasa chwergängne Herr Ofwerste !>5!,'uii-8 1-ElacUcnnLiic samt af der inlagdt Landtwärnsmanffap war alldeles medtagit, mäste pä landets bekostnad underhallaö. Sedermera och da de af Krigs-l4ep r utsände och deribland de fleste Umeä Borgerskap tilhörige, med proviant lastade fartyg, hwilka forst i November manad afgingo härifrän, icke bunns til landet ankomma, hwarigenom ock de Handlandes spannemäisförffotter til Allmogen i brist af fartyg uteblefwo, sattes Allmogen i nödwändighet at sistledne winter, frän Ianuarii til Mars mänads flut, hwarje wecka transportera ArmLens provrantbehoiwer af alla slag anda til Torneå, oberäknade de otålige mellankommande skjutsningar wid truppers fram-och ätertäg, wid undanförandet af degenom 6rip-ndel^ffa OLpiculLtionkn bortgifne men disputerlige Kronans otwLtsr. wid Rpffa truppernes afförande frän Umeä, dä mänga hastar gingo förlorade, och nu fluteligen wid samma truppers inryckande i landet sednast, och försöken til deras motande. Igenom alla desia skjutsningar äro Allmogens hästkreatur nästan öfwerallt dels alldeles förstörde, dels sä 0- duglige, at hälften af äkrarne denna wär ligga obesädde pä manga ställen i brist af dragare, pä andra i brist af frökorn eller ock i brist af tilsälle wid Ryflarnes nu ffedda framträngande, at wärsädden förrätta; ty höstsäde brukas sällan af Allmogen.
"Det stundar främmande, kära du", sade tant Agatha till skön Jenny på morgonen af den dag som följde efter Eriks och Ainas trolofningsafton, "jag försäkrar, att det har stundat långväga främmande hela morgonen. Nå, Erik kommer visst ut med sin fästmö. Ja, den Erik, den Erik", fortfor den gamla damen, "att så der ge dig på båten, Jenny lilla, det var ändå styggt." "Det var snällt och klokt gjordt af Erik att inte äflas med att fria till mig, tant lilla, ty jag hade varit tvungen att ge honom korgen", svarade Jenny med den naturligaste ton i verlden. "Ja, Gud blott förstår sig på flickhjertan nu för tiden!" återtog tanten. "Och jag som trodde, att du tyckte om honom, efter han alltid skulle följa med på våra resor?" "Det var just för det jag inte alls var kär i kusin Erik, som han var en passande och kär reskamrat för mig men", afbröt hon det grannlaga ämnet, "hvad kommer åt vår Thilda? Hon ser ju alldeles blek och förskrämd ut. Hvad fattas dig, Thilda?" "Ack, kära hjertandes fröken!" ropade tjenstflickan, der hon med förfärad uppsyn ilade från drängstugan till de i förstuguqvisten stående damerna, "rysliga saker ha händt i natt, vet herrskapet." Tant Agatha och Jenny sågo förvånade på den andfådda flickan. "Jo", fortfor denna, "i natt har en rysligt rik resande herre blifvit öfverfallen af röfvare på landsvägen häremellan och Muistola och röfrarne höllo just på att slå ihjel honom, men så kom der en lång, stark karl på en svart häst och red öfver dem och slog dem och der skjöts och den svarte ryttaren dref bort röfrarne och försvann, men den gamle resande herrn, ty han var gammal och från ett främmande land, fördes till Muistola och doktorn..." Struensee Förut utkomna arbeten af AXEL LUNDEGÅRD: Novelletter. Röde Prinsen. Ett ungdomslif i stämningar. Viktoria Benedictsson. En själfbiografi ur bref och anteckningar. La Mouche.
l:o af benna paragraf uppråfnabe foftuabers? beftribanbe fautt tilt ber omförntålb »ebergållning för mebbelabe offieicla uppgifter cd) »ib tape» ringSförråttningarne lemnabt biträbe, ntå af ©tocfljolmé ftabss fPröfningStommitté au»ånbaö od) btfponeraö ett belopp, font f»arar mot l)ögft t»å od' en Ifalf procent af famina ftabö bela be»illningéfutnma för året; gåltanbe jjemttål för bemålba fPröfningöfommitté bet i åberopabe moment gjorba förbehåll för bet fall, att beioill» uingöfuntman ffulle tomma att öf»erftiga ^röfningötommittéenS beråfning. @om bet till tarcriitgSfoftnaber meb flera utgifter för be»illnings?afgifternas? beftåmmanbe inom ©tocftjolms? ftab affebba belopp femmer att otnebelbart utgå från 9tifs?gålbs?» fontoret, få bör betta Söerfö ftpretfe, genom utbrag af ^röfningsfommittéené proto* foll, unberråttaö om bet bemiljabe foftnaböerfåttningö» od' webergållningS 4:o 2)cn i §§ 42 od) 70 beftåmba refe» och traftamentö*foftnaböerfåttning bör, efter anftåltb granffntng af bcrå iitgifna råfitiitgar, utan fammanblanbntng meb be i föregåeitbe tre momenter omförntålba taperingöfeftnaber od) arooben meb flera ut* gifter, utbetala^ bets utaf
Hvad slutligen vidkommer den särskilta anmärkningen för Malmöhus, Christianstads och Blekinge Läns Kyrkor, nemligen: ”Revisorerna "hafva hvarken i Kongl. Instruktionen den 13 April 1815 eller i Räkenskaperna funnit orsaken för de utgifter till aflöuingar, sorn utgått i flera "Församlingar, dels åt Kyrkoherdar, dels åt Skollärare, Orgelnister, ”Klockare, Orgeltrampare och Barnmorskor”, få vi i underdånighet anföra, att, utaf de uti anmärkningen nämde utgifter till aflöningar åt uppräknade personer, endast den sistnämde, eller till Pastoratets Barnmorska, utaf Kyrkans tionde, med En Tunna råg årligen utgår, samt att sådant sker till följd af Kongl. Maj:ts särskilta Nådiga förordnande och sockenstämmobeslut den 19 April 1812, hvilket inhämtas af Kyrkans Räkning för sistnämde år. Angående Räkenskaperna för Östra Sallerups och Långaröds Kyrkor. I afseende på de af Rikets Ständers Revisorer sistlidet år gjorde anmärkningar öfver Landlkyrkornas Räkenskaper i Skåne, Halland och 434 Blekinge samt Bolms Län, får undertecknad, för Östra Sallerups o&h Långaröds Kyrkor i Skåne af Lunds Stift, inför Eders Kongl. Maja* i underdånighet afgifva nedanstående Utlåtande: Den i sisLlidne Maj tillträdde jag detta Pastorat, och har således ej ännu här uppgjort några Kyr koräkningar, hvarföre jag endast måsta stödja detta Utlåtande på de upplysningar, som i härvarande, förda Räkenskaper m. m. öfver dessa Kyrkor i sednare åren, eller seda» förra Stats-Revisionen, äro alt tillgå. Östra Sallerups Kyrka.
Stockholms stad har nu hos Fullmäktige i riksg:s-kont. gjort framställning derom att den yttre delen af denna tomtplats skulle öfverlemnas till staden, på det att den derstädes måtte få anlägga en båthamn och med detsamma snygga upp och pryda ifrågavar. plan. Fullmäktige i riksgtskont. hafva i detta afseende inkommit till StatsUtsk. med sitt yttrande, deruti Fullmäktige ansett sig böra i viss mån understödja Den 13 Juli. 47 Öfverståthållare-embetels framställning i ämnet, öfverståthållareembetet har begärt att de öfverflödiga byggnaderna skola borttagas samt att riksg:s-kont. skulle för sin del behålla en bredd af endast 22 alnar. Fullmäktige för riksg:s-kont. hafva med ledning af en utaf Hr Scholander uppgjord ritning med tillhörande kostnadsförslag hemställt att den del af tomten, som skulle för riksg:s-kont. bibehållas skulle utsträckas lill 27 alnars bredd. Då man granskar den ifrågavar. tomten, så befinnes den sträcka, som svarar emot riksg:s-konl:s hus, utgöra ett trapezium, en oregelbunden figur, som på norra sidan är 73 alnar bred och på den södra sidan 46 alnar. Då nu 27 alnar derifrån afdragas, långsefler byggnaden, så torde R. o. Ad. finna, att en sned remsa återstår, hvilken här vore i fråga att till Stockholms stad öfverlemna. Man har sagt att Staten icke borde afhända sig ifrågavar. plats, derföre att der kunde komma i fråga att bygga ett större hus för R. St. eller annat allmänt behof. Jag ber då att få fästa uppmärksamheten derpå att om någon byggnad skulle på denna sneda och oregelbundna tomt uppföras, kunde den troligen icke bestå i annat, än två vinkelrätt emot hufvudbyggnaden utdragna flyglar; att dessa flyglar svårligen kunna byggas längre än 27 alnar ifrån huset, derföre att just vid detta afstånd börjar den skarpa sluttningen emot kanalen, utan att denna de! af riksg:s-kont:s tomt ingalunda såsom man vill påstå består af berg, utan är påfylld synes skenbarligen då man betraktar den emot kanalen vettande delen deraf.
Myntadt efter 1664 års myntfot: hela Riksdaler 39,728 två tredjedels d:o 14,400 en tredjedels d:o 63,600 en sjettedels d:o 34,400 en tolftedels d:o 12,000 en tjugufjerdedels d:o 12,400 12,103 176,528: Myntadt efter 1830 och 1835 årens myntordningar: en åttondedels Riksdaler 270,130: 50. en sextondedels d:o 97: — en trettiondetvåendels d:o . 18,799: 12. 289,026: 62. 4 R:dr Riksmynt 205,908: — 2 R:dr d:o Utländskt mynt, efter förvandling R:dr Runt: Holsteinska, Danska och Norska speciel* 1,583: 66. Ryska Rubler (sedan år 1810) . 702,792: 38. - Af äldre prägel, å 1, |, f, -J och J2- sk Riksgälds-Kontorets polletter 2,693: 50.
Utan att vilja yttra något om hvad beslut, som Riksens Stander i afseende på det hela af Canalbyggnaden framdeles kunna komma att fatta, vågar jag likväl hemställa, att Ridderskapet Och Adeln måtte besluta, att fÖT detta året bidraget rr å fortfara och genast få lyftas, samt i följd deraf, Utskottets Betänkande bifallas. Friherre Hjerta, Fredric-. Sorn Ledamot af BancoUtskottet har jag deltagit uti ifrågavarande Betänkande , hvilket där utan annan skiljagtighet i meningarne antogs, än den, huruvida detta års Byggnads-lånebiträde borde genast af BancoUtskottet medgifvas, eller pröfningen härom underställas Riksens Ständer, Då den senare meningen bifölls, får jag åberopa, att 1815 års Riksdagsbeslut och nu församlade Ständers medgitvande, att i afräkning på detta årets Byggnadsbiträde , 80,000 Rtdr finge af CanalDirectionen lyftas och disponeras, voro de skäl, hvarpå BancoUtskot* tets Betänkande sig grundade. Utom dtssa förekommer onk det, att Bani deStåndet utan Återremiss beviljat hvad uti sammansatte Utskottens Betänkande 3 för Gö“ 252. Ben '9 Maji. tha Canals fortsättning., blifvit tillstyrkt, att de fleste innom de andra RiksStånden gjorde Anmärkningar mot samma Betänkande yrka större anslag till ersättning af indragen Discontvinst , samt ActieÅgarnes skadelöshållande, men att ganska få Anmärkningar sätta i båga möjligheten al CanalArbetcts inställande nu genast.
Samtalet rörde sig i början kring unionsstriden, inen k0.m sliitligen in p % Sverlges iindervisningsväsen, som bdgierii Iiade ett .ovanligt intresse för. Något norska Iiade lian lärt sig och tycktes eljes geiioni öfversättningar känna ratt väl till Ibsen och Björnsoii. J a g var iiniiii fastsi ttaiide i beundran för w probleinlitteratiiren w och för?ökte af alla krafter öfvertyga sydländiiigen om, Iiiir frisk var nordiska. litteratur var. wGesiind! ? », upprepade han niecl ett rent af komiskt littryck af liäpnacl i de intelligenta ögonen. Han var iiritlirligtvis för mycket fransinan för att kunna första den siinda, lifskraftiga saiiiiiiigskärlek, soni är det, basts draget i den så mycket omskrikna » i.ealistiskaw. litteraturen. Den opinion, som kan hvissla ut * Gen-. gaiigerew, pii sainina giiig, so111 deii njiiter af 35aupassaiits e1egaiit.a cyiiisiiier, den kali natiirligtvis i vår sträfva pi.oblenidi1ctning endast lia blick för formens Iiänsynslösliet och det .ofta ensidiga iitin&amp;.landet af sknggsidoi;. Vår dispyt tystnade snart, di % en krökning af stigen ined ens för %iidi.ade iitsikten. Dar lag framför oss Jot~inlieiinens iiiider.ligaste sjij, G,jende, långsträckt och inkliiind bland de vildaste fjällinassor. Vnttnrt lir ljiist blagrönt ocli og.enoii~skinligt soiii den klaraste fal-gniassa. Eiidast p i nigot enstaka ställe, dar en forsande ströni störtar ned ErKii fjiilleii, bildas en lätt förändring i den gröna vatskan. Hade jag sett Gjeiide afinilad, sliiille jag ovillkorligen ha kallat fargerna osaiiiia.