Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då nu dessa Cassör vid ränte liqviderna upphört att afdraga eller creditera Bevillningen; så måtte de följaktligen anse sig höra ad pios usus , i hvilket fall uti samma BevillningsFörordning nödvändigt bör göras antingen den ändring , att: ”ingen Gassa, som jrån Bevillningen är befriad, må taga högre ränta än , procent” eller att det tillägg att: "från utgörande Bevillningen å fast egendom af räknas all skuld, i om för pios unis Cassör uti samma egendom är lagligen intecknadn samt en serskildt uppgift öfver hvilka Cassör, som Riksens Ständer anse höra ad pios usus, och för hvilka följaktligen ingen Bevillning utgår j ty utom en sådan ändring eller tillägg uti närvarande BevillningsFörordning, blottställes Fastighets-ägare för, att få erlägga en betydlig Bevillning för sådana Cassors Fonder , som från ali Bevillning äro befriade, jemte för en högre förmögenhet, ån de effectivt sjelfve äga. Grefve Cronstedt, Clas: Då Arméens PensionsCassa med mycket skäl ansetts vara ad pios usus anslagen; så torde Amiralitets-KrigsmansCassan, hvilken för det mesta blifvit stiftad till förmån fot Enkor och Barn, ännu mera böra betraktas ur samma synpunct, och följaktligen från Bevillnings erläggande vara befriad j men som det icke finnes på något ställe Den 2 Januarii, 3 stadgadt och bestämdt, hvilka Cassör böra an: ses vara ad pios usus stiftade, tror jag mig, såsom Medlem af Amiralitets.KrigsmansCassan, böra begagna detta tillfälle, att älven yrka, icke allenast det Bevillningsutskottet måtte anmodas bestämma , hvilka Cassör, såsom innefattande fromma Stiftelser, böra från Bevilinings erläggande vara befriade, utan ock, att AmiralitetsKrigsmansCassan måtte bland så ^beskaffade Stiftelser upptagas. Herr Grejven och Landt Marskalken hemställde , att både Friherre Sparres och Grefve Cronstedts yttranden måtte till Bevillningsutskottet remitteras} hvilket bifölls.
I händelse RiddarhusSalen är det tjenligaste Musikrummet i HufvudStaden, och för BörsSalens begagnande betalas 100 R:dr, ser jag ej något skäl, hvarföre mindre skulle betalas för RiddarhusSalen, alldenstund alla Bänkarne här äro öfverdragne med kläde, hvilket ej är händelsen på BörsSalen, och emedan detta kläde nötes och skadas särdeles på de bänkar, som omgifva skranket kring LandtMarskalksbordet, hvaröfver Orchesterställningen uppföres. Friherre Åkerhjelm_, Gustaf Fredrik: Jag instämmer fullkomligt mea Herr von Hartmansdorff, hälst BörsSalen hvarken lämnar så stort utrymme, eller är så godt musikrum, som RiddarhusSalen; och jag tror derföre, att minst lika stor hyra bör betalas fördel; sednare, som för del förstnämnde rummet. 384 Ben 3o December e. m. Friherre Boije, Fredrik: Jag vill blott hafva äran upplysa, att för BörsSalen endast betalts 25 R:dr; och att priset nu nyligen Ökats till 33 R:dr 16 sk. B:co, men att kostnaden för Concertgifvaren ändå förliöjes derigenom, att han sjelf måste betala för Orchesterns uppsättande, slolarnes och bänkarnes flyttande, samt en hop andra utgifter, som äro ganska betydlige, Herr von Hartmansdorff: Ehuru den befattning jag, i egenskap af RiddarhusKamererare, haft med RiddarhusSalen , blott är fåårig, har jag dock erfarit, att färgen på åtskilliga vapenplåtar skadas af den starka värman, som vid Concerter äger rum, så att de hvittna, och behöfva ommålas efter de flesta sådane tillfällen. Denna kostnad torde ock böra åläggas Concertgifvaren att serskildt ersätta, då Salen begagnas. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken föreslog, att såväl Grefve Bjelkes ifrågavarande Motion, som de af åtskilige Ledamöter, rörande samma ämne, nu afgifne yttranden, måtte till RiddarhusUtskottet remitteras.
Till Stockholms Stads Brandforss krings-Contoir Till Odlings Tarten samt till myntbara Metallers inköpande » Så hade Sedelstocken, utan rubbning af 1818 års Ständers Beslut, kunnat Vara vid 1822 ars slut 32.586,726: Hvartill äfven bör beräknas de för intagne Piastrar deponerade Banco-Sedlar 732,557 R:dr; meri misstag i Reglementariska föreskrifter synes hafva motverkat det afsedde ändamålet, då icke mindre än 2,327,000 R'.dr varit obegagnade vid 1822 års slut, af det sorn kunnat i Discont* rorelsp utgå, oansedt klagan ofver saknad penninge-tillgång var allmän i de fleste från Hufvudstaden aflagsne ptovincer. Proportionen emellan des beviljade Tånebiträden till näringarne, synes ock i anseende till .siffran vara af 1818 års Ständer riktigt iakttagen; ty for Jordbruket beräknades Fastighets” Tarten 5,000,000: M agazins - Directionens Creditiv 2,000,000: Och Odlings.Tåneri 600,000: För Jern. och Koppar-Tillverkningar 2,000,000. För M anufacturerne 1,300,000. Till D iscont ■ Rörelsen i Riket 8, 00,000. Harvid får jag dork; anmärka, att Banquens biträden med Lån på Landtoch Bruks.Egendomar, Odlings-Lånen inberäknade, utgjorde, vid 1822 års slut, endast 5.430,495 och således 169,505 R:dr Banco mindre -än 18 J 8 års Ständer påräknat.
Om en Summa äf något öfver 50,000 R:dr, som till Krigskostnader skall vara anticiperad, till Eder Kongl. Maj:t frambära den underdåniga ätlhåMan det Eder Kongl, Maj:t i Nåder täcktes låta anbefalla serskild och Sträng undersökning örn nu varande tillståndet med Uppbördsverket i Götheborgs och Bohus-Län, och tilli» ka, att deri samme så Vidt möjligt är måtte vinna sin fullbordan* innan första Uppbörds-termi» nen detta år inträffar.” Kongl. Maj:t hade också, efter hvad StatsUtskottet haft tillfälle erfara, i Nåder befallt, ätt, till Utrönande äf Uppbörds - Verkets tillstånd i Götheborgs och Bohus Län, serskild Rest-ransakning skulle anställas, och att, till förrättande häraf i KammarAdvocat - Fiscalens öfvervaro, Herr Eagmannen Och Riddaren Boheman i Nåder blifvit förordnad ; Hvarefter Kongl, Majit, i anledning af bemälde Herr Hagmans afgifne underdåniga Berättelse, uti skrifvelse till Landshöfdingen i nämnde Län, Herr General-Majoren m. m. Grefve Astel Pontus von Rosen Under den 24:de Januari! 1816 finförd Uti Inrikes Tidningen den 2 2 Eebruarii samma år) i Nader behagat förklara Herr Grefven, General - Majoren och Landshöfdingen Kongl. Maj:ts Nådiga välbehag öfver Uppbörds-Verkets aa 5,2 Stats-ZJtskoitets. Bttänkanderi. skick uti det Herr Grefven, General - Majorea o.ch Landshöfdingen Nådigst anförtrodde Län. Under tiden eller kort efter Urtima Riks» dagens slut inkom till Riksgälds-Contoiret Summariska Redogörelsen för år 1814, hvaruti balancerades, såsom i Länet innestående, uppå 1814 och förra årens Bevillning samt 1815 års Ca» pitations-afgift, icke mindre än 353,839 R:dr 30 sk. 6 r;st.
En underdånig tillstyrkan lill bifall på hans anhållan blef då lätt samt följden omsider den, att största delen af Hufvudstadens ecclesiastika tjenstemannapersonal, elter omkring 120 personer, räknar för närvarande förhöjda tjenstår. Men alla dessa tillhöra något af Stiften, med befordringsrätt utom Stockholm, hvadan Slads-Consistorium genom sitt utlåtande svarat för andra Stift, hvilkas rätt det rörde, och sorn fått vidkännas de tryckande olägenheterna af de bifallna ansökningarna. Det är ej heller utan exempel att, så vidt nemligen det af resolutionen kan inherutas, förhöjda tjenstår blifvit beviljade, utan att någon autoritet förut varit hörd. Men i alla fall, om äfven vederbörligt Consistorium yttrat sig, så synes ämnet vara af så ömtålig, uti den practiske religions-lärarens rättigheter så djupt ingripande beskaffenhet, att denne icke bort sakna tillfälle få sjelf utföra sin talan. Val har jag nyligen hört yrkas, uti en sak af ganska ringa betydenhet, ett verkligt adiaphoron, att Presterskapets tanka och opinion borde på prestmöten först inhemtas innan målet afgjordes, emedan pluraliteten afPreste-Ståndet vid en Riksdag icke ansågs göra till fyllest; men i frågan om dubbla tjenstårs beviljande åt vissa personer, då det gällt mångas rätt och framtida väl, har åtminstone jag ännu aldrig funnit, att någon Stifts-chef eller Stifts-styrelse yttrat betänklighet vid att taga beslut till utlåtande, utan alt anse sig förut böra höra allmänna meningen vid ett prestmöte. Denna förmon har Presterskapet icke åtnjutit, utan dess talan har blifvit förd af ett Collegium, som mången ansett vara icke fullt competent eller ojäfvigt, att med clereciets årsberäkning samt deraf beroende befordran få göra och låta efter behag. Med all aktning för Stifts-styrelserna i gemen och hvar och en i synnerhet, kan jag likväl icke undertrycka den länge hysta öfvertygelsen, att de, enligt sin nuvarande organisation, icke till alla delar motsvara församlingens behof, utan, lika med flera gamla institutioner, tarfva förbättring.
Genom nådigt bref den 13 Mars 1858, angående samma års stater för Post-verket och Paketpostinrättningen, har ny aflöningsstat för Post-verkets personal blifvit bestämd, och bland de tillökningar i aflöningarne, som härigenom uppkommit, anse Revisorerne sig böra omförmäla, att uppbördsprovision till postförvaltare fastställdes till 2 procent, när uppbördssumman utgjorde till och med 15,000 R:dr, och 1 procent för öfverskjutande beloppet; att undantag likväl egt rum beträffande Svenska Postförvaltaren i Hamburg, hvars uppbördsprocent blifvit bestämd till 1 procent af hela uppbördsbeloppet, samt att arfvoden beviljats åt en föreståndare och 2:ne biträden vid en särskild, i anseende till de växande ärendenas mängd behöflig ansedd afdelning af Kongl. General-post-styrelsen, benämnd afdelningen för Tabellverket och Skjutsärendena, hvilken afdelning likväl endast provisoriskt och på försök skulle ordnas. — 53 — Enligt samma nådiga bref bemyndigades äfven Kongl. General-post-styrelsen att, när sådant tor postiljonstjensts behöriga bestridande ansåges nödigt, med tilldelande af hela lönen såsom pension, afskeda postiljon, som från antagandet till extra postiljon varit öfver 25 år i Post-verkets tjenst anställd, hvaremot, beträffande Styrelsens hemställan om rättighet att få entlediga postiljon efter kortare tids tjenstgöring med bibehållande dervid af någon del af lönen, Kongl. Maj:t förklarat, att dylika frågor borde i hvarje förekommande fäll underställas Kongl. Maj:ts nådiga pröfning. § 15. Med Kongl. Maj:ts nådiga bifall har Kongl. General-post-styrelsen, efter ett pris af 3 R:dr R:mt för hvarje exemplar, inlöst 250 exemplar af e. o. Kanslisten m. m. J. A. Thurgrens af trycket utgifna samling af »Stadgar rörande Postväsendet i Sverige», för att till rikets Postkontor utdelas. § 16.
Hof jemte flera vid dylika tillfällen erforderliga öbh brukliga åtgärder, bestridda af de förenade Rikenas statsverk, hafva dessa kostnader uppgått för Svenska statsverket till Runt R:dr 167.914: 21. och för Norska statsverket till ett belopp, motsvarande i Svenskt Riksmynt R:dr 21,330; 42. tillsammans Hulr 1 bÖ.244: 64. Då af denna summa pä Sverige belöpa dels i . R:dr sorn utgått till Kongl. Theater-direktionen för inställda skådespel under kungssorgen och för hvilken kostnad godtgörelse frän Norge icke bör nu, mera än tillförene under enahanda förhållanden, 8,000: — tiih. till Transport K. St. Prol. ISS» & 1860. t Sami. 1 Afd. t hand. IS Hdft. 8,000: — l 2 Kungl. tia)At Nild. Propoiilion N:o Ht. Transport 8,000: — ega rum, dels ock, af det återstående beloppet eller 181,244 R:dr 63 öre, en, i mån af begge rikenas olika folkmängd, å Sveriges sida till tolf sjuttondedeiar beräknad andel, eller. R:dr 127.937: 40. har Kongl, Maj:t velat härmed i nåder äska, att, till betäckande af dessa förskottsvis bestridda kostnader, Rikets Ständer måtte anvisa en sammanlagd summa af 135,937: 40. — Ett hundra tretiofem Tusen Nio hundra tretiosju Riksdaler 40 öre Riksmynt j och sker nu jemväl till Norska Storthinget nådig framställning om anvisande af den på Norge belöpande andel, hvarå det belopp, som af Svenska statsverket blifvit förskjutet, kommer att detsamma ersättas. Kongl.
M. måtte täckas nådig kungörelse i ämnet utfärda. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 Juni 1848. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 9 Juni 1848. Pieste-ståndet den i4 Borgare-slåndet den i4 Bonde-slåndet den i5 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse , dels i fråga om anslag för gevär stillverkning, dels rörande förvaltningen af Carl Gustafs stads gevärsfakt ri. (Stats-utsk. Uti., N:o 172.) S. A. K. Uti den vid innevarande riksdag aflåtna nådiga propositionen angående statsverkets tillstånd och behof har E. Iv. M., jemte andra för försvarsverket till lands ifrågaställda, till ständiga behof icke hänförliga, stats-anslag, serskildt för anskaffning af nya gevär äskat ett belopp af 100,000 r:dr, att, under tre års tid, med en tredjedel årligen utgå. I sammanhang med förevarande ärende, hafva Rikets Ständer ansett sig böra lill behandling företaga ej mindre de af Rikets Ständers sistlidet år församlade revisorer i afseende på förvaltningen af Garl Gustafs stads gevärsfaktori framställda anmärkningar och deraf föranledda förslag om faktoriets ut - 180 Expeditions-Utskotlels Förslag lill und. Skrifvelse j N:0 loQ. arrendering till enskild person, än ock det af Krigs-kollegium, i anledning af samma anmärkningar, lill K. K. M. afgifna underdåniga utlåtande. Enligt den af revisorerne uppgjorda, dels på räkenskaperne, dels på Krigskollegii uppgifter grundade beräkning, be tego sig de kostnader, statsverket intill 1845 års slut fått vidkännas i och för inköpet af den till lokal för ifrågavarande faktori använda Carl Gustafs stads bruksegendom, äfvensom för uppförandet af nybyggnader vid faktoriet och anskaffandet af machinerier och inventarier lill ett sammanräknadt netto-belopp af 132,276 r:dr 25 sk. 7 r:st.
Ånyo föredrogos och biföllos StatsUtsk:s d. i dennes f. in. på bordet lagda utlåt:n: N.'o iig. i anledn. af väckt fråga om inrättande, på statens bekostnad, af en arbetsoch correctionsanstalt inom Götheborgs och Bohus län ; N:o 120. i anledn. af väckt motion, rör:de utskylder, som för ländshöfdingeresidenset i Nyköping böra till stadens cassa betalas; N:o 121. i anledn. af väckt motion om arfvoden till städernas rådhusrätter för deras befattning med tullmai; N:o 122. i anledn. af väckt fråga om bidrag af statsmedlen till förbättrande och iståndsältande af Warbergs harn n; N:o 12,4. i anledn. af väckt fråga om understöd af allmänna medel för hamnbyggnad och strömrensning vid Ronneby köping; N:o 12.5. i anledn. af väckt motion om statsanslag för segelfarts öppnande genom sundet vid Björnängehals nära Marstrand; N:o 126. i anledn. af väckt fråga om rättighet för nybyggesökande att emot behörig borgen lyfta hela odlingsunderstödet, så snart genom bevis styrkes, att odlingen blifvit verkställd; N:o 127. i anledn. af väckt fråga om det tillägg i af - •74 Den 5 Juni c. m. vittringsstadgan, att alla syner, sorn ske i och för nyhemmans upptagande, måtte af staten bekostas. Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s d. 2 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. J\T:o 123, i fråga om hegardt statsanslag för en hamnbyggnad vid Cimbritshamn, blef samma utlåt, ånyo hegardt på bordet af Hrr Munck af Rosenschöld, Eberh. Zach., samt Hallenborg, Cai l Joli. Ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 2 dennes f. m. på bordet lagda utlåt.
§ 30 Godsägare skall inom några dagar inlämna till tullkammaren angivningsinlaga på allt gods som för hans räkning införts antigen till förtullning eller nederlag. Försenas angivningen bötar godsägaren 1 % på varans värde. § 31 I angivningsinlagan antecknas godsets namn och art, antal, svenskt mått, mål och vikt samt hur det är förpackat och de märken som finns på förpackning. Kan godsägaren inte i brist på faktura anteckna sitt gods skall packhusinspektionen eller tullkammaren genast öppna förpackningarna, väga mäta och beräkna tull. § 32 Godset får väga eller mäta 10 % mer än vad som anges utan att tullen höjs. § 33 Anger någon för låg tull, dubblas avgiften på beloppet som taxan utvisar. § 34 Den som anger felaktig angivning och rättelse vunnits, erhåller 10 % av den enkla och hälften av den dubbla tull som härigenom inflyter. § 35 Finns annan vara i en förpackning eller kärl än vad som anges, har ägaren förverkat hela förpackningen och svarar som för olovlig införsel. Är godset förtullat, har han rätt att återfå tullbeloppet. Kan han bevisa att den gömda varan kommit dit utan hans vetskap, går han fri från ansvar och endast den gömda varan tas i beslag. § 36 Vill godsägare ta ut vin, olja eller frukt innan tullklarering hinner ske, har han rätt till det, mot att han ställer säkerhet för tullbeloppet i tullkammaren. Han får också lossa hälften av sin saltoch spannmålslast innan klarering skett. För övriga varor skall tull vara betald innan lossningen. § 37 För varor som skall till nederlag, finns särskilda bestämmelser. § 38 Inom 30 dagar skall alla avgifter vara betalda. Är någon vara så skadad att ägaren inte vill betala tullen, görs skriftlig anmälan och varan sälj för Kronans räkning på offentlig auktion. Försummar han att göra anmäla betalar han hel tull. § 39 Betalas inte tull inom utsatt tid läggs en ½ % på i månaden. Betalas inte inom tre månader skall så stor del av lasten säljas som svarar mot den uteblivna tullavgiften. Anmäler och uttager ägaren inte resten inom natt och år tillfaller varorna Oss och Kronan. § 40 Fartyg får inte förpassas till utrikes ort förrän umgälderna för inkommande är erlagda.
Robsahm. S. D. S åsom en följd af den underdåniga erkänsla, BorgareStåndet redan, under den 7 innevarande Juli , genom Protocolls Utdrag yttrat för det sätt, hvarpå Kongl. Maj:t i Nåder låtit använda de Barthelemiska medlen, beslöt Borgare-Ståndet äfven för sin del, lika med Högl. Ridd. och Adeln, att en sådan hos Rikets Ständer säkerligen gemensam erkänsla borde uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t frambäras. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. D. Remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den i St i denna månad, angående betalningen af de, i anledning af Högstsalig Hennes Majrt Enke» Drottningens arf, uppkommande skulder. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm» Utdrag af Protocollet, hållet hos Hedervärda Bonde-Ståndet i vid Urtima - ii 56. Den 14 Juli. luci Riksdagen i Stockholm, den 14 Juli 1815* S. D. I\ongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Pikets Ständer af den 12 dennes, sorn, å Kongl. Maj:ts höga Vägnar, Herr Hof-Cantzleren, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Maj:ts Orden Friherre af Wetterstedt till Bonde-Ståndet i dag aflemnat, angående betalningen af de, i anledning utaf Högstsalig Hennes Maj:t EnkeDrottningens arf, uppkommande skulder , öfverlemnades till HöglofI Stats-Utskottet, för att Utlåtande deröfver afgifva. Ut supra.
Tull måtte bestämmas dels till 200 , dels till 50 procent. Herr Grefven och LandtMarskalken ansåg sig likväl först böra inhämta Ridderskapets och Adelns tanks, huruvida Ridderskapet och Adeln tilläfventyrs kunde finna lämpeligt godkänna den af Bevillningsutskottet fqreslagne nyssberörde utgående Tullproceaf, Ropades Nej, Hvarefter Herr Grefven och LandtMankalten hemställde, sta Ridderskapet och Adeln önskade, att Utgående Tullen å Såg-Blockar och ifrågavarande slags Bjelkar borde till 200 procent bestämmas. Ropdes Ja och Nej. Grefve Spens-. I anseende till de delade meningarne i denna fråga torde jag få anhålla om proposition å rent utförsel-förbud för dea^ na vara. Herr Hjerta-. Jag tror, att Ridderskapet och Adeln redan beslutat, att alla varor skola få införas och utföras emot tuli; och om ett förbud skulle stadgas, kan ej eller, i afseende på den saken, det beslut gä i verkställighet, Den 2o Augusti e. in. att Kongl. Maj:t skal! äga att jämka tullen* med afseende på andra makter. Jag tår ytterligare bedja Ridderskapet och Adeln fästa uppmärksamheten derpå, att man ej kastar sig uti någon fara* om man tager för hög tull, men väl om man tager för lag. Kongl. Maj.t lärer icke underlåta, att nedsätta tullen, om Han, efter inhämtade underrättelser, finner tullen för hög. Utförseln har hittills varit förbuden, hvarföre jag tror att man heldre bör sätta för hög, än för låg tull. Grefve Spens; Herr Hjerta bär yttrat, att Ridderskap^ och Adeln skulle hafva beslutat, att icke antaga någon vara såsom förbuden.. Första punkten af betänkandet talar lik väl blott om införseln, ej om utförseln, och så mycket mindre lär det hafva varit Utskottets mening, sorn betänkandet föreslår utförsel-förbud för flere artiklar, såsom kopparslantar, m. fl, således kan det ej sägas, att vi genom föregående beslut nekat oas, att stadga utförsel-förbud.
Skulle den allmänna rösten blifwa för denna bibehällande, sär jag derwid göra den wälmenta erindran, det nägön slags inkomst bör en sälunda afsatt person tilläggas. De fleste kUlitairer mäste ty wärr anse sin Lön och öfrige inkomster som en skags ägendom, emedan de sällan - 494 Den Z Junti. lan hafwa nägot annat at lefwa utaf. Dessutom är en >Lilit:iir enligt författningen älagd at för hwarje steg med lön, hwartil han blifwer befordrad ^ betala en wiss summa uti ackord, sorn hwarje är mindffas med 2 procent af primitiva Capitalet, hwarigenom hans wanliga ärliga inkomster alltck förmindffas rned 8 procents intresse af utlagdt ackord. Men en sak af mera wigt för en salunda afsatt Militär ar, det han äfwen förlorar sin Pensionsrättighet uti Armeens pensionseller Amiralitets-Krigsmans Cassara, sä wida han dä ej upnätt den älder och tjenstetid, han enligt författningar bör innehafwa, til ernäende hwaraf för en framtid han af egne medel bidragit under sin tjenstetid. Jag får säledes pä det j högsta yrka, at om desse Sysslors afoch tilsättande blifwa uti §:n som et nödwändigt ondt bibehällne, det antingen uti Regeringsformen eller uti et särskildt bihang bertil blifwer tillagt: At en Munda afsatt Officer ej derigenom bör förlora sin rättighet til Pension, ware sig utur Armeens Pensionseller Amiralitets-KrigsmansCassan, oaktadt han wid afsättandet ej innehade den älder och tjenstetid som wederborde; dock bör han, om han wil sig af denna förmän begagna, ärligen göra de inbetalningar Reglementet föreskrifwer, intil dess han kan komma i rättighet at Pension undfä.
Liljencrants gjorda yrkande, om bifall till Utsk:s i fråga om religionsfrihetens införande afgifna yttrande, men återremiss för vinnande af rättelse i straffbestämmelserne skulle, i den ordning det blifvit frarastäldt, såsom föremål för serskild propos., blifva undersläldt R. o. Ad:s afgörande; men alt nu först borde förekomma Jlr von Köchs förslag, att 1 kap. 3 § Missgern:sB:n, 7 kap. 4 § ÄrfdaBtn, samt 1 kap. 2 § sista mom. af 1686 års kyrkolag böra uphäfvas, anmälde sig och yttrade Frih. Cederström, Thure: Jag får förklara, att jag afstår från mitt yrkande å återremiss, och instämmer med Hr von Koch. Propos. till bifall å Hr von Köchs förslag, blef härefter framstäld, samt besvarades med starka Nej, blandade med Ja. Sedan Hr Gr. o. Landtm, vidare hemstäldt om R. o. Ad., i öfverensstämmelse med Frih. Creutz’s förslag, ansage de gjorde anmärkn:ne föranleda till återremiss, men så väl denna, som den derefter framstälde propos. till bifall å Gr. Liljencrants^ förslag, att R. o. Ad. med bifall till Utsk:s yttrande, så vidt det innefattade afstyrkande af bifall lill väckte förslager om religionsfrihetens införande, måtte återremittera Betänk, för viunande af rättelse i straffbestämmelserne för affall från Evangelisk-Lutherska läran, blifvit besvarad med blandade Ja och Nej, blef förnyad propos. lill bifall å Ulsk:s ifrågavar:de afstyrkande framstäld, och åter besvarad med Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att han trott sig finna alt Ja härvid varit öfvervägande. Gr. Liljencrants och Frih. Cederström, Thure, begärde votering, i anledn. hvaraf Hr Gr. o. Landtm, framstälde propos. , först å det af Gr.