Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
•^öill jfattjfplbtg föfa änbring i ben Söevoilltting, font af bebitering beror, odj, i ben orbning 80 § före jfr ifra er, bliftbit påförb, anmäle ocb fullfölje fin talan l>oé konungens 5öefallningé^afn>anbe inom troå tnåoaber från ben bag, bebet»febeln fått aff>emtaé, ocf» roibfoge beftPäréjfrtften »eberbörligt betyg bera. Sfr ben flaganbe mifnöjb meb konungen» Söefallningébafroanbeé Utflag, ege batt beröftoer anföra beftPär boo kongl. kammarrätten inom trettio bagar från Deraf erbållen bet. BeftPär 8i Söefmär öfwer ^onungenö SöefaUmngö^afwanöeé od) .Kongl. Kammar* Deättené bedur, t frågor röranbe Debitering, uppehälle ej uppborDen af f>waD påförDt blifmtt, f>vr>itfet ovoägerligen bör gälDaö, meD rättighet lifmäl för Den flPattfFpJDige att, efter rounnen (inDring, foflnaDöfcitt foö voeDerböranDe, mot qoittenö, återfå f>waD för mpefet blifmtt erlagDt. Sfteb Debitering förftåö påföring af få mai perfonliga fPpDDöafgifcen, font allt fmaD i öfrigt, enligt Denna fiaDga, är beftämDt utfatt för perfon eller egen» Dom, od) fåleDeö ej på Saperingömännenö pröfning beror. §.
M 86, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets under J\s 76 afgifna Memorial, angående utvidgning af det inom Rikets Ständers hus inrättade arkiv och bibliotek samt anvisande af dertill erforderliga medel. Lades till handlingarne. jyj Prot.-Utdrag den 18 Maj 1866. 313 32 87, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående ytterligare förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid. Bifölls. 32 88, i anledning af Kongl Maj:ts nådiga Skrifvelse, angående ändring i planen för sänkning af Solgen med flera sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt låneunderstöd. Bifölls. 32 89, i anledning af väckt motion om befrielse för staden Linköping från skyldigheten att underhålla stadens vid Nyqvarn belägna, med bidrag af statsmedel anlagda hamn. Bifölls. 32 90, i anledning af väckt motion om lån till Gladsax socken i Christianstads län. Bifölls. 32 91, i anledning af väckta frågor om inlösen af åtskilliga s. k. Riksgälds sedlar, hvilka inom den bestämda preskriptionstiden icke blifvit till invexling fö retedda. Bifölls. S. D. Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial och Betänkanden: 32 85, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande 32 83, angående väckt motion om ändring i gällande stadgande i fråga om ersättning åt militie-boställsinnehafvare för å bostället för Kronans räkning huggen ek; 32 86, i anledning af väckt motion om skydd för industriel eganderätt; samt 32 87, i anledning af väckt motion om upprättande af nytt sammandrag af de författningar, m. m., som årligen böra från predikstolarne i rikets kyrkor uppläsas. Från Hogv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets nedannämnda Memorial: 32 24, med förslag till en voteringsproposition.
Af sistnämnda skäl och då jag fann mig böra biträda den mening, att flytande batterier af då känd beskaffenhet icke voro tillräckliga att hindra fiendens framträn gande i skärgården, äfven om större fartyg komme att för samma ändamål användas, ansåg jag den nuvarande roddflottan icke för det närvarande kunna utbytas mot dylika batterier, utan böra bibehållas, ehuru för skärgårdsförsvaret jemväl borde anskaffas så väl betäckta batterier som pansarbeklädda kanonångbåtar, derest sådana kunde byggas af lämpliga dimensioner, och trodde jag alltså följande hufvudgrunder böra antagas för det blifvande förslaget, rörande de certer, hvaraf örlogsflottan bör utgöras, samt fartygens beskaffenhet i öfrigt: o 0 o Do Ångfartyg, afsedda för krigsbruk, böra förses med fullkraftiga ångmachiner. 2:o Alla ångfartyg böra byggas af jern, med undantag möjligen tills vidare endast för det fall, att behofvet skulle fordra, att något nytt fartyg af trä anskaffas för användande i transatlantiska farvatten. 3:o Fartyg med jernpansar böra anskaffas, åtminstone till något mindre antal. 4:o Derjemte böra anskaffas batterier, användbara i skärgårdarne och försedda med medel att lemna skydd åt manskapet och artilleriet; och 5:o Roddflottan med de för densamma erforderliga ångslupar underhålles intill dess detta vapen kan ersättas med mera rörliga, äfven grundgående fartyg, utan att betydligt öka kostnaden eller i någon äfventyrlig mån minska artilleriet. Ett förslag till certer af blifvande fartyg, uppgjordt för den närmast kommande tiden i enlighet med förenämnda bestämmelser, skulle, efter min åsigt, ännu för någon kort tid sedan varit förtjent af afseende, men numera torde icke sådant vara förhållandet i enahanda mån.
Äfvenledes öpnades Hrr Elektorers listor^ vid val af en Suppleant i Serskildta Utsk. efter JU 2320 Hr Akerman, Fredrik: och befanns dertill utsedd: JU 232 Frih. Åkerhjelm af Blombacka, Claes. Uplästes till justering samt godkändes Exped.Utsk:s under JU 53 afgifna förslag till R. St:rs underd. skrifvelse till K. M., i anledn. af Dess Nåd. Propos., ang:de erforderliga medel för behöfvandes undsättning i missvextår. Uplästes till justering, men bordlädes, Exped.Utsk:s under JU 54 afgifna förslag till R. St:rs underd. skrifvelse till K. M., 16 * 244 Den 24 Maj f. m. ang:de tillstånd för Under-rätt, att under vissa vilkor förklara ogift qvinna myndig. Företog H. R. o. Ad. val af Bänkman efter följande Hrr, nemi.: inovi -I:sia Bänkmes-Af delnen: JVS 46 Gr. Piper, Claes Gustaf Fritz. inom 2: dr a Bänkmes-Af delnen: JVS 93 Gr. Wrangel af Sausis, Tönnes Reinhold. inom S:te Bänkmes-Af delnen: M 177 Frih. von Knorring, Wolrath. inom S. de Bänkm: s-Af deln:n: JVi 358 Frih. Lagerbring, Fullm. Frih. Stjernstedt, Fredrik. inom 9:de Bänkmes-Af delnen: JVS 393 Frih. af Schmidt, Carl Johan Georg. inom 13:de Bänkmens-Af delnen: JVS 494 Hr Croneborg, Fullm. Frih. Stjernstedt, Johan Wilhelm. inom i Sede Bänkm:s-AJ'delnen: JVS 1,038 Hr Bogeman Carl Adolf. inom Hede Bänkm:s-Afdeln:n: JVs 1855 Hr von Schantz, Malcolm Gustaf.
Med sin fina kvinliga instinkt kände hon, att detta fåfängans och sinnlighetens yttre spel endast var afvigsidan af det djupaste, innerligaste och bästa af hans natur, liksom det frivola, hjertlösa hånet endast var vrångbilden af hans innersta väsen. Hans innersta väsen var en blödig hjertegodhet, som tidigt blifvit piskad till blods af lifvets gissel och derför dragit sig tillbaka i ett skal af hån, bakom hvilket det förskansat sig som igelkotten bakom sina taggar. Han tycktes ha varit skapad för en idealverld, befolkad med varelser af ett ädlare material än denna verldens plumpa fariseer, mot hvilka hans hjerta vändt sina taggar och som nu alla korsade sig öfver hans hjertlöshet och hån — hånet, som endast var ett skydd för det ömtåliga och öfverideala i hans natur, hånet som sårade allt hvad hjertat längtade efter att älska, sårade det just derför, att det var för lågt att älskas. Deraf kom det sig, det slippriga och frivola i hans diktning och lif. Hon visste att han en gång älskat af hela sin själ — och att hans längtan då fått sina vingar förbrända. Vansinnig af smärta hade den sedan störtat från kvinna till kvinna, sökande stilla sin törst med kärlekens drägg. Vackra former, mjuka armar — ingenting mer. Allt för kroppen, ingenting för själen och småningom hade han kommit att förakta kvinnorna, som varelser af lägre art, och så hade han till sist smidt en sådan själlös docka fast vid sitt lif. Hur annorlunda om han träffat henne, La Mouche — hon tänkte alltid ordet med Heines eget smekande tonfall — den tiden, han ännu var ung och frisk! Hon skulle ha bundit honom, fängslat honom — med kropp och själ. Allt hvad han känt varmast och bäst, allt hvad han tänkt finast och djerfvast, allt hvad han diktat, allt hvad han drömt — allt skulle han delat med sig åt henne, och hon skulle ha fattat det — om hon också icke helt kunnat följa hans tankars flygt. Hur annorlunda skulle icke allt ha varit!
Jag har ofta, fast förgäfves, fört denna klagan och yrkat rättelse hälmi, samt meta tillsyn af vederbörande öfver ett så vigtigt ärende, men alltid utan verkan j tvertom har det slutligen hlifvit förklaradt vara smädelse att yttra cn sådan klagan, utan Dell 15 Juni. t. M, 355 afseende derpå, att den möjligtvis kunde bevisas. På detta rum tror jag mig dock kunna ansvarsfritt yttra denna klagan, hvaruti jag fullkomligen vitsordas af Kongl. LagComitéen; jag anhåller derföre att få uppläsa ett ställe ur LagComitéens Underdåniga Betänkande till Konungen, den 31 Mars detta år, sorn röret förändring med HofRätterna, och lyder sålunda: Afskrift. ”Huruvida HofRätterne, 1 deras nu varande skick, bättre tjena till bildningsanstalter för den ungdom som ämnas till Rättegångsverken, än oin Divisionerne utflyttas, torde slutligen tåla att nogare öfvervägas. Det ät sant: när endast två HofRätter finnas i Riket, inställer sig vid hvardera ett stort antal ungdom; men den uppehåller sig der blott ett eller annan månad och ofta allenast några dagar, för att låta inskrifva sig i HofRättens Auscultants-längder. De fleste söka sedan sin utkomst annorstädes, och hindras merändels af den stora aflägsenheten att någonsin återkomma. Desse, som så vanligtvis stadna pä Landet, der de biträda vid Under-Domstolarna, användas till förvaltande af Domaregö* romål, utan att HofRätten ägt tillfälle att närmare lära känna dem. Några få åter qvarblifva inom sjelfva HofRätten, för att förvärfva sig tour till de på stället varande sysslor bland betjeningen. Hos dessa sednare, hvilka icke hufvudsakligen lagt hand vid sjelfva Lagskipningen, urartar den skicklighet, som för dem är af nöden, till en viss mechanisk färdighet, då 356
Värdet af samtlige Biskoparnes inkomster, med afdrag af prebendena, utgjorde efter 1858 års markegång R:dr R:mt 91,943: 32.; derifrån afgår för Upsala Stift 12 055: 80, Lunds d:o 23,108: 52. Af dessa siffror måste somliga under alla förhållanden förblifva oförändrade: beloppen af kronotionden, indelta räntorna och kontanta anslagen kunna endast genom förändrad markegång blifva olika mot de nu upgifna. Deremot kunna inkomsterna af boställena förhöjas, ty, som vi veta, är dessas afkastning ingalunda updrifven till det högsta möjliga belopp. I allmänhet äro de utarrenderade, och vanligtvis på temligen billiga vilkor. Jag vill derföre antaga, att genom en bättre förvaltning af boställena deras afkomst kunde fördubblas, och således till den förra summan lägga ytterligare 11,391: 14, som utgör afkastningen af Biskopsbostäl lena i de 9 Stiften, hvarigenom den disponibla tillgången växer till ett belopp af 65,241: 1, utgörande, utom prebendena, summan af de 9 Biskoparnes alla löneinkomster, kronotionden, indelta räntorna och de kontanta anslagen samt boställena, beräknade till dubbel afkastning mot hvad de nu gifva. Jag vill då tillse, huruvida denna summa kan vara i någon mån tillräcklig för presterskapets pensionering, och för detta ändamål välja Lunds Stift, emedan Biskopen, hvilken enligt motionärens förslag skulle erhålla högsta pensionen, i detta Stift ännu icke är pensionsmessig, och emedan bland det öfriga presterskapet finnes inom hela Stiftet icke mera än 2 komministrar, hvilka icke heller hunnit pensionsåldern. Det blir således fråga endast om pensionering af kyrkoherdarne. — Jag kan för öfrigt med Gr. Adlersparre räkna så frikostigt, att jag icke ens vill antaga den lägre pensionsåldern af 65 år; utan jag begär blott att inom ett enda Stift få pensionera de kyrkoherdar, som äro öfver IL I. 13 m Den 19 November f. m. 7 0 år.
De ifrågavar. lånen äro visserligen fördelaktiga; men de äro belastade med så många omständigheter och former, att fördelarna af desamma reducera sig till ingenting, helst då man annorstädes kan få låna penningar till 5 proc.; ty lika gerna lånar jag penningar af enskilda på 5 proc. sorn att taga ett bancolån. Man kän ner ganska väl hvad det kostar innehafvare af dessa bancolån, som ej bo uti eller nära i grannskapet af Stockholm att hålla sig commissionärer för inbetalning af räntor m. m. Jag tror derföie det vore skäl att undanrödja någon enda af de svårigheter, som vidlåda dessa lån. Äfven jag finner otjenligt, att man för banken och vissa cassör skall skapa undantagslagar i afseende på credilförhållanden, synnerligast om man skulle finna att de icke äro alldeles nödvändiga; och för min del kan jag ej finna hvartill detta skall gagna. Den förändring, som är tilltänkt i banco-reglementet att få i banken belåna egendomar till deras halfva taxertsvärde, anser jag ingalunda äfventyrlig, då man väl vet, att andra cassör och privatbanker utan tvekan belåna egendomar till deras fulla taxertsvärde, utan att deraf för dessa cassör eller banker försports någon förlust; än mindre kan då någon förlust för Riksbanken uppstå, som ej lemnar lån till högre belopp än till halfva taxerssvärdet å den egendom, som för detta lån pantförskrifves. En talare har betviflat min uppgift att i åtskilliga domsagor den ifrågavar. författningen, eller den af d. 5 Febr. 1768, icke iakttages: jag skulle dock kunna styrka denna min utsago med åtskilliga exempel och uppgifva namnen på de domare, som förbisett samma - Den 19 September f. m. 5o5 tna författning, om jag ej dertill vore förhindrad af stadgandet i 90 §:n Reg.F:n. Jag kail således ej annat än, i öfverensstämmelse med mitt förra yttrande, begära propos. till bifall å delta betänk., men vill icke heller motsätta mig andras begäran om återremiss.
Sedan jag sålunda uttryckt, hvad jag skulle hafva önskat komma att göra sig gällande i denna del, D c ii a; A ij r i I c. m. får jag resumera dertill,- att jag anser BondeSt:s beslut bättre, än .litskrs förslag, och begär propos. derå, måhända likväl nied den ändring, att, i händelse föreskriften skulle kunna förstås, såsom hafvande afseende på alla utgifvande lån, den då ina förklaras såsom endast åsyftande det belopp, soin är af staten garanterade Hr Stuart: Enligt hvad Utsk:s förra betänk, i detta ämne utvisar, har Utsk. ansett det i 5:te punkten intagna stadgandet, ang:de bildandet af reservfonder, vara en bland de vigtigasle hufvudgrunderna för hypotheksföreningarnas organiserande, Jag delar, äfven i detta afseende helt och hållet Utsk:s åsigt, och tror likaledes, att sådana fonder äro oundgängligen nödvändiga, för att kunna bestrida de vid berörde inrättningar förefallande oförutsedda utgifter. Delägarne uti de Svenska hypotheksföreningarna kan icke, derest man ej viii bestämdt motverka dessa föreningars uppkomst, åläggas enahanda stränga solidariska ansvarighet, som är förenad med delaktigheten uti dylika inrättningar i andra länder. Denna solidariska ansvarighet är dessutom så mycket mindre tillämplig i afseende på de ifrågavar. hypotheksföreningarna, som Ko. Ad., i likhet med fiondeSt., nu medgifvjt, att fastighetsägare, hvilkas egendomars värde endast uppgår till hälften af det minimum, Utsk. föreslagit, få i dessa föreningar inträda. Genom detta beslut har följaktligen berörde stadgande erhållit en ökad vigt. Jag kail för öfrigt icke föreställa mig, att det föreslagna åliggandet för hypotheksföreningarna att bilda reservfonder skulle kunna utgöra något väsendtligt hinder för uppkomsten af sådana föreningar. Jag är visserligen icke någon varm vän af de hvpotheksinrättningar, sorn kunna varda framkallade endast genom den af staten dem försäkrade garanti; tvärtom skulle jag högligen önska, att några hypotheksföreningar, under vilkor af denna garantis begagnande, icke måtte uppkomma: men dä ]t.
QjöiD beräkning af bevillning för löntagares? bcjTämDa infcmfT, måga i» ga anora afDrag ega rum, än De, font finnas? upptagna t 145 §. af Denna (TaDga; äfroenfom en Smbeté* oel) ^jenflcmané f)cfa påräfnaDe t::fe>m( T för året (Tall till bevillning taperas?; men om nämnDe infomfT feDertnera icfe till bela beloppet utfaller, må rättelfe uti Debiteringen eller refTitution, Dere(T afgift ten blifvit erlagD, i laga orDtting ega rum. €ollectörer voiD ^ongl. Nummerlotteriet, i bönDelfe Det femmer ett fort* fara, erlägga bevillniitg af Deras? infomfT i l fa förb>allanDe, fern för ämbets?* ocb 2iien(Temän är faftftälDt, od) (Tall beloppet af Den för Det föregåeuDe året uppburne propifton, genom bernis? från kotteriets? ^»uftpuD (Eontor, |U):T. s?. 4 DfroanjtåenDe beroillningd^grunöer gälla fåleDed äfvoen: för Scclefiaftif-flaten od)
Ut supra. Ex protocollo. Cail Magn. Robsahm. Utdrag af Hedervärda Bonde-Stundets Protocoll vid Urtima Riksdagen i Stockholm, deh 20 Mars 1815- S. I). Remitterades Till Stats.Utskottet. Riksens Höglofl. -Ständers till granskning af Stats , Banco-och Riksgälds-Verken valde Revisorers den 14 December 1813 afgifne berättelser: 1:0 Om de under Kongl. Commerce Collegii disposition stående Manufactur-, Spinnhusoch Allmänna Arbetshus-Fonder, samt Eskilstuna Eristads-medel. \ 2:0 Om den under samma Kongl. Collegii förvaltning ställde Manufactur-Discont-Fond. 3:0 Om Stats-Verkets tillstånd och förvaltning åren 1810 och 1811; samt 4:0 Om Riksgälds«Contoirets tillstånd och förvaltning* Till Banco-TJtskottet. Ofvanbemälte Revisorers Berättelse om det tillstånd, hvarutinnan Revisorerne Banco-Verket befunnit vid deras den J4 December a8i 3 slutade Revision. Och skulle genom Protocolls-Utdrag veder™ börande härom underrättas. XJt Supra. Ek Protocollo Olof Werlin. Utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 13 Mars 181S. S. D. Sed an Hedervärda Bondeståndet, af nu ankomna och upplästa Protocolls-ntdrag, inhämtat, det Högloft.
I betraktande må äfven tagas det nära samband, denna hos oss högt uppdrifne industrigren eger med fragthandeln, då under detta år råsocker-importen sysselsatt icke mindre än 4° å 5o större fartyg med retour-laster från Brasilien m. fl. orter, hvilka fartyg i de flesta fall ditfört våra producter. Af denna anledning hoppas jag, att Rikets Ständer skola finna anledning besluta, det den af Bevillnings-Utskottet bestämda Drawback af 3 sk. 6 rst. förhöjes till 3 sk. 8 rst. eller det belopp, som utgör i proportion icke mer än den för råsocker utbetalde tull, och genom hvilket beslut en fortfarande export af toppsocker till åtminstone våra grannriken anses kunna fortfara. Handskar. Bevillnings-Utskottet har från 3 till 2 R:dr per U. nedsatt tullen å denna artikel. Något verkligt motiv för denna nedsättning har jag icke kunnat finna, om icke önskan är att ännu mera föröka den redan högst betydliga importen af denna vara, till menligt inflytande på tillverkningen af Svenska Fabricatet — och då detta Utskottets beslut tyckes stå i strid med de flesta andra af Utskottet vidtagna tullbestämmelser, yrkar derföre, att den nu gällande tullen af 3 Rdr per U. må blifva bibehållen» Manufaktursmiden. Beträffande denna artikel instämmer jag i Herr Arnbergs afgifna reservation. Tobak.
På ytterligare 38 rågor i detta hänseende förklarade dock Ola Månsson, att omförmälda douplette-liqvidationer, som skalle hafva i hans ram legat framme uti ett öppet brädspelsbord, hvarken uppbrunnit eller blifvit bortstulna, äfvensom att Ola Månsson, då han saknade dessa qvittenser, icke i anledning deraf gjort några efterfrågningar utan endast förmodat, att de änvändts, som han uttryckte sig, till vissa ändamål, Advokat-Fiskalen tick häruppå till Ola Månsson framställa den frågan: om det emellertid kunde styrkas, att Ola Månsson vid liqviderna med nyssnämnde låntagare aflört, under rubriken ((provision», vida större belopp än som funnos i deras ofvanberörda, af Ola Månsson företedda liqvidationsräkningar, hvilken betydelse finge tilläggas dessa räkningar och de under dem tecknade låntagares och vittnens namn? Härtill genmälde Ola Månsson, att, då han företett qvittenser och bevis aflåntagarne och han till dem redovisat lånen, han ansåg sig hafva uppfyllt alla skyldigheter i detta afseende Efter särskild fråga, huruvida denna Ola Månssons förklaring äfven afsåg lånen till Hans Olsson och Jöns Persson i Onslunda samt Anders Isaksson i Glemminge, hvilken fråga af Ola Månsson jakande besvarades, tillspördes ytterligare Ola Månsson, om liqviden med låntagarne blifvit uppgjord på sätt de af honom företedde handlingarna utvisade; och genmälde i anledning häraf Ola Månsson, att liqviden verkligen blifvit uppgjord på sätt af samma handlingar inhämtades, men att, då Ola Månsson skrifvit någon särskild förbindelse emellan låntagare och löftesmän, hade han understundom derför erhållit särskild ersättning, hvilken dock varit inbegripen i de tre fjerdedéls procent, som afdragits från lånesumman.
Nio 179, i anledning af väckta Motioner om föreskrifters meddelande rörande vården af Civila och Ecklesiastika boställen samt tillägg till nu gällande Militie—boställsordning; och Nio 180, i anledning af väckt motion i fråga om förändradt användande af Helgonskylden inom en del församlingar i Lunds stift och provinsen Halland af Götheborgs stift. S. D. Föredrogos Stats-Ulskotlels Utlåtanden: Prot-Utdrag dea 28 September 1860. 763 N:o 488, i anledning al* Kongl. Majds nådiga Proposition, angående begrafning»- och öfriga kostnader, i följd af Hans Maj:t Konung Oscar 1 :stes dödliga frånfälle; Med undantag af de lill Kongl. Theatern utbetalta 8,000 R:dr samt af de uti det vid Utlåtandet fogade sammandrag öfver förutnämnda kostnader upptagna utgifter till ”honorarier och gratifikationer” 13,777 R:dr 37 öre, ”sorgkläder in natura” 27,985 R:dr 14 öre och ”sorgklädes-penningar” 10,000 R:dr, vid hvilka tre sistnämnda utgiftsposter Ståndet likväl lät bero, godkändes de öfriga i berörda Sammandrag specificerade poster; i följd hvaraf Ståndet till ifrågavarande begrafnings-kostnader anslog det af Utskottet tillstyrkta belopp, minskadt med ofvannämnda 8,000 R:dr och således en summa af 12 7,957 R:dr 40 öre Riksmynt. N:o 189, i anledning al Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, i fråga om löneförhöjning för år år 1857 åt de vid Storskiftet i Stora Kopparbergs län samt Af viltringen i Vester-Norrlands. Vesterbottens och Norrbottens län anställda Landtmätare. Bifölls. Den 28 September. Frän Häglof.
Arrende-medel 26,833:17. 7. Silfvertionde, Myntare-lön och Slagskatt 3,478:21. — A vesla Kopparoch Manufak lur-tull ... *p4: 13- 3. Ständiga Rotevakans-afgifter vid Skånska Infanteri-Rege nienterna . Tillfälliga Rote vakans-och Mö tes-afgifter Krutoch Salpeter-försäljnings medel Kontrolls tärn pel-medel Nummer-Lotteri-medel p, . Ersättningar Intresse-medel Observalions-medel Extra medel och uppbörder Sjötulls-medel B r i s t e r. Äfrads-spanmål Koppar-i anta Alun-tionde . Svafvel bruks-ti onde Gerningsöre!! Tillfälliga Rolevakans tes-afgifter Kneckte-Rotefrihels-medel . Transport Båtsmans-vakans-afgift Extra medel och uppbörder . Restantier. Ordinarie Ränta * . Afrads-spanmäl Tionde-spanmål Arrendemedel Tiondeoch Hammarskatts-jern Alun-tionde Svafvelbruks-tionde Mantalspenningar Lagmans-och Häradshöfdingeränta Gerningsören. *, , . .“J. Sterbhus-afgift Bötesmedel Kavalleri-Regementernas Häst vakans-spanmål Tillfälliga Rotevakansoch Mötes-afgifter Rotefrihets-afgift af oroterad men ordinarie rotering underkastad jord Båtsmans-vakans-medel Krutoch Salpeter-försäljnings medel Kontrollslämpel-medel . Anordning utom Stat: Andelar i Böter 134,660:28. — Utgifterna hafva utgjort: Till lättnad för öfversiglen af de resultater, Rikets Ständers Statsreglering-, vid tillämpningen på i8jo och 184 f års räkenskaper, utvisar, halva Revisorerne låtit upprätta efterföljande Tabell: Elebet. år 1840. år 1841. Balans från föregående året: Balans till påföljande året: