Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag insn'mmer säDiycket heldre med Grefwe L-antmgrliauten, atö de -opponerande 'böra fä förestå Contra propositions som jag härom dagen sietf fiä' siriswn e« sädan. '-V -7^:0: . VVÄ2P: 7 Herr von l-l-iuswol^LarKruALtK^iakrolä.Jagl HM 'wäl^öicsatt wig ali uti detta ämne, som sa grun-' deligt af siere Ledamöter, ej mindre nu än förr»' gängtn enär Höglofi. StaiS-UtfkottetS Betänkande fbrewax, blifwir afhandlat och utredt, bibehålla tyst» . näo fir att icke öka widlyftighetrn af Discustonerna/ Meri som jag sinner mcniNgarne delade och siri.' Lige ikimd HöWst. Rivderflapet och Adeln,' änser r424 Den 27 Zebruarii jag mig böra wika frän denna min föresats och äf« wen yttra mina tankar i afsigt att genom meddelande uplysningar titl äfwenkyrs kunna bringa frägan till et mera skyndsamt resultat. Efter mitt bedömmande böra alla Kongsgärdar och Krono-L igenheter fördelas i z:ne Classer. Till den första Llasien hänförer jag dem, hwilka under Arrende blifwic ät priwake öfwerlälne och ä hwilka Arreude-Conlracter »vederbörande erhällik förre Konungars och Riksens Ständers sanction eller stadfästelse ; alt desse laglige åtgärder nu hwarken kunna eller böra undergå nägon förändring, utan att »vederbörande Arrendatorer och innehafware mäste enligt Lag, rartwisa och billighet sann i stöd af sista Mom uti 77 H. Regeringsformen bibehällas wid de fördelar emot mgorande af de skyldigheter samma Contracker innehålla, lärer icke någon motsäga; och derföre har och Högloft.
Skulle R. o. Ad. besvara denna fråga med nej, så återstår alltid propos. huruvida R. o. Ad. anser de vid betänk, gjorda anmärkmr föranleda till dess återremitterande. Om denna åter besvaras med ja, så återstår att hemställa, hvilken eller hvilka Ståndet anser böra hos Konungen i underd. till entledigande anmälas. Förr än dessa begge propostr äro gjorda och besvarade med nej, anser jag den af det Högv. PresteSt. vidtagna, och af åtskilliga talare här äskade, åtgärden att lägga betänk, till handlingarna vara lika så constitutionsvidrig som olämplig. Frih. Cederström, Jacob: Med åberopande af mitt yttrande i förra plenum i anseende till det afsteg från formen, som under discussionen ägt rum, och som då af Gr. Anckarsvärd utsträcktes till riksdagsmän i andra Stånd, får jag öfvergå till upptagande af några yttranden, så väl af bemälde Grefve, som åtskilliga andra ledamöter, och hvilka äro af beskaffenhet att böra upptagas, emedan de kunna lända till spridande af något ljus olver Coust.Utskts behandlingssätt af detta ämne. — Gr. Anckarsvärd har besvarat min anmärka. mot oriktigheterna i mern. N:o i3, justerade i mern. N:o 17, att sådant kommit sig deraf, att Utsk. sett på sakerna, men icke på personerna, och att det öfverlåtits åt Utskrs cancelli att besörja utredningen af namnen på de personer, som varit föremål för anmärkntr. Jag öfverlemna!' till en hvar alt bedomina hvad verkan det skall göra, hvilket förtroende för Utsk. det skall ingifva, då man hör skulden för dylika felaktigheter skjutas på cancelliet, helst Const.Utsk:s granskningsrätt af Statsrådets prot. innebär skyldigheten att tillse hvad hvarje rådgifvare tilleller afstyrkt. och huruvida Rikets sannskyldiga nytta städse blifvit iakttagen af en hvar bland den rådgifvande personalen. Den 3 Juli f. m.
På alla nuvarande tomter är en motsvarig del af Stadens utmark i lotter fördelad, hvilka, der det, i anseende till markens beskaffenhet, kunnat ske, till större delen blifvit uppodlade. Staden grundar sitt egentliga bestånd på handeln med Bergslagen samt transporter af Metall och andra effecter till Stockholm, hvarifrån återföras specerier, Saltoch Kramvaror m. m. till ortens och Bergslagernes behof. Den hufvudsakligaste Handels-artikeln utgöres af Spannmål till ett icke obetydligt värde. Staden har sin fördelaktiga belägenhet nära de sädesrika provinserna Upland och Södermanland att tacka för sitt inflytande i detta afseende och afsätter årligen ett stort qvantum Spannmål till Bergslagen och i allmänhet till Stora Kopparbergs Län. Det bör icke lemnäs obemäldt, alt Stadens Handlade med drift oell omtanka vinnlagt sig om denna handel i större scala samt att derigenom elt större RörelseCapital årligen bringas i omlopp. Stadens folknummer består för närvarande enligt i832 års Mantalslängd af 3,3o4 personer, hvaraf 2,246 äro Mantals-skrifne och de Öfrige i,o58 befriade, dels såsom öfveråriga och medellösa samt dels såteom minderårige. Handelns tillstånd är, åtminstone jemförelsevis till Stapel-Släderne och Öfrige Rikets Städer icke i åtagande. Hand tvet'ferierna hafva val icke under sista qvinqvenniet aftagit men befinna sig dock i ett stillastående tillstånd. Det vore måhända origtigt att söka orsakerne dertill i den större täflan, som igenom lossande af Skråtvånget uppstått. För För idoge och omtänksamme handtverkare, hvaraf åtskilige här finnas är ännu tillfälle att bana sig väg lill välstånd och »beroende. Förnämligaste grunden till Handtverkeriernes förfall torde få sökas i den förfelade uppfostrings-method, som skrå-pi iviJpgiei ne gynna.
M. i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M. icke allenast anbefalla vederbörande att lemna Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret underrättelse, vid hvilka tidpuncter de anvisade anslagens lyftning erfordras, utan ock, i händelse något anslag af en eller annan anledning icke skulle komma att användas, i Nåder låta bemälde Fullmägtige derom undfå kännedom. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 7 Juni 1841. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Juni 1841. Preste-Ståndet den 7 Borgare-Ståndet den 7 Bonde-Ståndet den 7 — _ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående ifrågaställde Extra Stats-anslag, för Försvars-verket till sjöss. (StatsUtsk. Uti. Mern. N:o 506.) S. Å. K. Sedan Rikets Ständer till pröfning förehaft så väl de af E. K. M., dels uti Dess Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, dels uti serskildt aflåtne Nådiga Propositioner, äskade Extra Stats-Anslag för Forsvars-verket till Sjöss, nemligen: l:o till fullbordande af ett under byggnad varande bestyc kadt ång-fartyg om 200 hästars kraft, 100,000: —> 2:o till anskaffande af ett bestyckadt ång-fartyg om 300 hästars kraft 278,000: — 3:o till upphandling af 72-pundige bomb-kanoner med pro BiA. till R. St. 107 85o Fxpeditions-Utskottets Forslag till tind. Skrifvelse } N.o 373. jectiler för linie-skeppen och de större fregatterne, samt till kanon-slupars armering med bomb kanoner 63,333: 16. 4:o för erforderliga förbättringar uti Båkoch Fyrings-väsendet, medelst nybyggnader oell förändringar, till båtnad för sjöfarten i allmänhet, 100,000: —•
Justitiestatsministern förestavade Trooch Huldhetsamt Ämbetsmannaoch Domareden, som presidenten och ledamöterna i hovrätten eftersade med två uppräckta fingrar och bekräftade: " Så sant mig Gud hjälpe till liv och själ. President Ehrenborgh yttrade på hovrättens vägnar följande: Stormäktigste och Allernådigaste Konung! Med underdånig vördnad mottager ledamöterna den av Kongl Maj: t instiftade Hovrätten över Skåne och Blekinge de domarämbeten som Kungen anförtrott oss och med livligaste tacksamhet nedlägger vi, vid foten av tronen den erkänsla som djupt intager oss. Stort och ansvarsfullt är alltid domarens kall, vidsträckta och grannlaga de plikter det ålägger. Då den tidigare överrätten inte tillräckligt skyndsamt hunnit det, som det allmännas fordringar och den enskildes rätt kräva, har Kongl Maj: t funnit rättvisans gång fordra en ny, för mera avlägsna landskap. Vi känna bristerna, men om god vilja, förenad med redlighet i uppsåt, självständigt tänkande, allvarlig drift och oväld vid lagens tillämpning till någon del fylla dessa brister, vågar vi hoppas vinna medborgarnas aktning och förtroende. Inför Eder Tron har vi svurit att efter förmåga och samvete, utöva våra domarekall. Med minnet alltid fästad vid denna ed och övertygelse, att sann förtröstan till den Högste Domarens rättvisa säkrast skall leda domaren under hans forskning efter sanning och rätt, går vi med den Högstes skydd att påbörja utövningen av den domarmakt, som Konungen lagt i våra händer - utbedjande oss att alltid vara inneslutna i Konungens nåd och ynnest. Presidenten och ledamöterna fick därefter uppträda till tronen och kyssa Konungens hand, varefter Konungen utlämnade fullmakten för Hovrätten, regeringsformen och Svea rikes lag samt de sigill som hovrätten kommer att bruka. Presidenten och ledamöterna återtog sina platser. Härmed avslutades akten klockan 2 på eftermiddagen, då Konungen begav sig till sina rum i samma ordning, som processionen därifrån utgått. År och dag som föreskrivet är. Vi protokollet L P Risell Stockholms slott den 30 maj 1821 CARL JOHAN Kungörelse angående tillåten införsel av skuren kork. Stockholm den 18 juni 1821 Skuren kork får hädanefter införas i landet efter 10 % tull på värdet.
När således målet kommer till StalsUtsk. kan der blifva tillfälle till närmare utredning af saken. Remitterades till StatsUtsk. 3. Jag tager mig härmed friheten förnya min vid sisth riksdag väckte motion, att R. St., såsom en förberedelse till de indelte räntornes framtida ingående till statsverket, måtte i und. hos K. M. anhålla om nedsättande af en comité, för att utröna hvad de militära, civila och ecclesiastika embetsverken under sistförflutne 10 är i sjelfva verket inom hvarje län uppburit i contant inkomst af de dem tilldelte indelade räntor och kronotionde. Såsom ledning för sina forskningar skulle comiterade äga rätt att fordra framläggandet af de räkenskaper, som blifvit förde vid reg:ternes löningsdirectioner, academier, skolor och andre publika verk, och i öfrigt äga rätt af hvarje innehafvare af indelt lön fordra bestyrkt uppgift på de pris, till hvilka hans. 500 Den 25 Augusti. indelte räntor blifvit realiserade. Att sådant i vissa fall, såsom då indelningshafvare!! in natura användt sin (önespanmäl, ej Liefve görligt, förstås visserligen af sig sjelf, men corn i terade skola dock, efter min öfvertygelse, så framt de med allvar gripa saken an, blifva i tillfälle att förskaffa sig tillräckligt antal af säkra underrättelser, för ett pålitligt beräknande af de penningevärden, som rätteligen motsvara hvarje indelt lön, oell sedan deras arbete blifvit fulländadt, kommer K. M. i tillfälle att till II. St. framställa nåd. propus., om alla indelte räntors ingående till statsverket, emot det att embetsmännen i utbyte erhålla efter full billighet beräknade penningersättningar. I (ifrigt tager jag mig friheten vördsamt hänvisa till hvad jag i ämnet yttrat med auledu. af Hr Westerstrands motion om grundskatterne. Hr Danckwardt, Carl: Jag tager mig friheten i allo instämma uti den af Hr von Troil nu sednast väckta motionen. Remitterades till StatsUtsk. 4.
IZ86. L. k. Lälercreutr. k. 8. 1671. killjeborn. FullM. L. XVirgin. k. 8. Lronaclesr FUlllN. (georg Lalerrparre. I. 8. 1226. Kiclcicrrebölr!. FUlllN. Lilienberg. Aullm. Lurtak kliclUerrtolps. I.. 8. I2ZZ. Larl kr. llammrrbielm» l.. 8. O. kagsrbeini. l. 8. Lurtak kagsrcrantr. k.. 8. IO2A. pirtolrlcjölc!. Full!!!, kai), lllontgammskls. k. 8 I2Z2. Lerner /I. (grorenfelk. k. 8. Vallenrtjerns. §Ulll!>. k. Lr, (grlpenval-lt. L. 8. »0Z5. JuliM» pekr Lagorlljsi«.. I.. 8. lOZL. 8 eli önberg. Lric 6. rl.ölerbLrS. Jullin, tt. V. I?-rlljsln,. L, 8. L. 8. tbkL. L. I.» 8. ilou. kl. V. llkrenborgll. lin. 8ii5verber«.» i i ir. ^>i. 7. IHZ. kl)rl!enllöll. Lagermaritd JUllM. Lsrllleim LxIIenalcölll. L. 8. L. 8. ll6g. von Liiang. Marner. L. 8. L. 8. LuatafLrankelllt. IlM-klecisrckona. ILL8. 7. LripeNstsäk^ t.- Fullm. L. V. -k5M-n. L. 8 l8. FulliN. Lric Lsäerrrröin. L. 8. rr^r. L. X.
Det är endast för sådane som fyra Stånds enstämmighet fordras, och et Stånds afvikelse utgör et tilfyllestgörande veto. För alla andra frågor gäller tre Stånds pluralitet. Denna föreskrift anser jag tydlig och skulle jag befara någon våda för Grundlagen, vore det den at icke följa detta stadgande utan låta et Stånds beslut imponera på de öfriga Ståndens. Ehvad beslut Riksens Ständer nu må taga, vill jag dock förklara at jag ej frugtar för någon fara. Men nog lärer det ligga klart för alla, at om alla hvilande förslag til förändringar i Grundlagen nu skulle til afgörande uptagas, deraf en tidsutdrägt skulle upkomma, hvilken borrttoge Riksens Ständers upmörksamhet ifrån en mängd återstående vigtiga göromål, och för våra hemmavarande ej vore behaglig. Friherre Cederström Jaeol förenade sig til alla delar med Herr Silverstolpe. Frågan är ej här at et Stånd skulle truga de öfriga at rätta sig efter detsamma. Den är, at ej et Stånds rättigheter af de öfriga skola inskränkas. 56 § i Riksdagsordningen (livilken uplästes) föreskrifver at intet Riksdagsmål i ett Stånd får nedläggas innan et beslut deröfver blifvit fattadt. Denna föreskrift stadgar både hvart Stånds rätt oell dess skyldighet: oell ingendera kunna störas genom någon beräkning af pluralitet mellan Stånden. Herr Biskop Rosenstein frågade huru förhållas borde när tre Stånd upskjöte en lag fråga, genom öfverlemnande deraf til Lagcommittéen, hvilket ofta förefallit. Frih. Cederström, J. invände at vid sådana til fälle gälde lagen, och at detta upskof vore et beslut som Riksens Ständer hade rätt at göra. Herr Rosensköld. Jämte det jag i hufvudsaken förenar mig med hvad Herr Kammarherrn Silverstolpe och Herr Baron J.
Jag har sökt, så mycket som möjligt är, att följa den grundsats att icke vid remiss-tillfällen försvara mina egna motioner; men jag anser också en motionärs åliggande vara, att lägga motiverna för sina anföranden i så tydlig dag, som i hans förmåga står. Med anleda, af Frih. lioyes yttrande, skall jag genast söka undanrödja den väsendtligaste anledningen till en discussion, då jag utan betänkande förklarar, att, från en strängt juridisk åsigt betraktadt, jag begått ett misstag, då jag för i mom. i det nya lagförslaget, sorn ersätter nu var. 5 cap. 1 Missg.btn, upptagit det alternativa förslaget, sorn omfattar en lindrigare bestraffning, eller lifstidsfästning. Jag har för ruin del ingenting emot, alt min motion får upptaga det strängare alternativet, eller nya lagförslaget till 10 cap. Straff-b:n, sådant sorn det finnes i förslagets grundtext, med åsidosättande af det alternativa förslaget. Jag skulle icke velat borttaga R. o. Ad:s tid med detta yttrande, om jag ej af Frih. Boyes anmärkning ansett mig böra frukta, att förslaget, på grund af detta mitt misstag, skulle blifvit hvilande och icke kunnat upptagas. Hvad som isynnerhet grundat mitt förslag, har varit ordställningen i vår gamla lag: ”Den som Iasteligen talar eller skrifver. ” De juridiska skådespel, sorn, i anledning af denna ordställning, vi sett inom vårt samhälle uppföras, hafva föranledt mig att söka deras undanrödjande för framtiden: och om jag skulle framföra någon lindrig klagan deröfver, alt inom detta Hus, som i sig innefattar så manga jurister, denna fråga icke af någon bland deni blifvit tagen i behjertande; kan del icke förås Inig till last, att jag, såsom icke bevandrad på det juridiska fältet, funnit mig af blotta medborgerligheten påkallad att göra förslaget. Jag sätter mig således helt och hållet emot Frih. Boyes mening, att min motion göres hvilande, derföre att 1 mom. varit oriktigt uppfatladt, och hoppas att Frih.
Aldsta aseptinfzib &amp; at Rekoinmeiiderar sig qalf S a e s ofverdt. Henrik Gahns Tvålar.- Specialité Antiseptiska toilettvhlar, sar deles valgvrande f or ktinslig och omtalig hnd, $&amp;som Henrik Gahns Tictoriatviil m fl Partilager i Stockholin hos Emil Fredrikson, Telegrafgrand i - ModeaE %i8 för Damkappor, Stockholm, I 8 X u a g 8 t d d g &amp; ~ * &amp; g a t a n 1Z9 - rekommenderar s i t t stora och rikhaltiga lager af alla Nouveautéer far sasongen. Smkildt f$r rekommendera rmtt stora lager af w Pelcverk för Pelskappor med dartiil passande ofvertyger rekommenderar sitt val sorterade lager af garnityr i alla fiirger och bredder, från 15 till 4 kr. metern. Aigretter och smbplyiner till liaret. Amazoner, svarta och kulörta, af bästa kvalitder och till billigaste priser. Gamla plymer och garnityr renoveras, färgas och kriisas efter fransk metod. Råa plymer beredas. G. Ahnfelt, Allni telef. Elin Spross ' Trikåhandel, 36 VesterUnggatan 36 l / 2. Lager af alla sorters Telefon 20 83. rik-ror f l r Herrar, Damer och Barn. Å FredrikaBremerFörbundets byrå mottagas irnmälningar ' till intrade i Förbundets Äfven personer, som icke äro medlemmar af Förbundet, kunna blifva delegare. i densamma. Fredrika-Bremer-Ferbundets byrå, Stockholm, ' finnas anmälda kvinliga arbetssökando siisom: lektionsgifvam i sprik, ss-enska ilmnen, musik, shng, ritning och malning; handarbeten m. m., svenska och utländska lararinnor f6r hem och skolor, kontorsoch skrifbitrtiden, husförestiindarinnor, sällskap och bitriiden i hem, förelaserskor, e n a s t e r, sjuksköterskor m. fl.
Utskotten hafva, i följd af det föregående, fattat ett annat, efter min tanke, lika olämpligt sorn obilligt beslut, bestående deruti, att husbehofsbränningen skulle fä begagnas endast med tjugo kannors enkel panna och derunder, en sådan bränneriredskap skulle bela året få begagnas af en hemmansegare, som besitter ett jord värde af Trehundrade R:dr Banco; meia rättighet tillkommer icke den aldra störste jordegare, om också han eger 100,000 R:dr hemmans värde, i sanning en jemnlikhets-princip efter min tanka lika ovanlig som obillig och orättvis. De hemmansegare, hvilka besitta ett större fastighetsvärde, äro naturligtvis betungade med flera skatter och onera af alla slag; de hafva ett större jordbruk, en vida större ladugårdsskötsel. Mängden af denna allmoge begagnar från och med Tjugo till Fyratio kannors enkel bränvinsredskap, och dessa skulle nu sönderstyckas, i fall husbehofsbränningen skall begagnas, ett öde, som skulle drabba flere 1000:de, tillhörande medelklassen af Sveriges allmoge; utom dessa linnas ett icke så obetydligt antal större jordbrukare, hvilka begagna sin enkla bränvinsbränningsredskap, ända från femtio till nittio kannors rymd; för deras ladugård och större jordbruk äro äfven de i behof utaf att begagna hvad för dem hittills varit öfligt; jag kan således ej annat än reservera mig äfven emot denna punct af Utskottens Betänkande. Jag måste äfven reservera mig emot det beslut, som ålägger den mindre jordbrukaren att bränna hela året; hans bränningstid är icke allenast tillräcklig sex månader, ulan har han i de flesta fallen endast be - Bev.-, Lag-, samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 1. 51 gagnal halfva den tillålna tiden, emot erläggande af halfva skatten, nu skall han tvingas alt bränna mer än han vill.
Jag vill icke vidare vidröra ämnen, som nu borde vara glömda; men anmärkningen t. ex. om baricölagen borde vara tillräcklig för att rättfärdiga Gonstit.- Utsk:s förhållande. Frill. Ehrenborgh: Hr Cederschjöld har sjelf förekommit mig. Jag ämnade nemi. erinra honom derom, att fråga nu icke vore om 38 §, der han bort göra sin anmärkning gällande, i fall han så önskat. Jag skulle således anhålla, att vi finge återkomma till egentliga ämnet och att Hr Gr. o. Landtm, ville inhemta Ståndets mening, huruvida Ståndet såsom dess gemensamma tänka godkänner de af Hr Dalman och mig gjorda erinringar vid denna §, sorn i öfverensstämmelse dermed skulle komma att lyda sålunda: "Finner Utsk. —, att någon Statsrådets ledamot eller någon för tillfället förordnad föredragande, elier den embetsman, sorn i coinmandomål Konungen rådgifvit, uppenbarligen handlat emot 11 i ke t s grundlag eller allmän lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelse!-, eller dem vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den föredragande underlåtit att i de fall, som 38 § af denna Reg. form förutsätter, siri conti1 a s i g n a t i o n å ett Konungens beslut vägra, då skall Constit.Utsk. ställa fastställd varder.” Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabr.: Då det är fråga om en redactionsförändiing, anhåller jag att äfven få fästa uppmärksamheten på en obetydlig förändring, endast till undvikande af något, som jag tror vore pleonasm. Här står nemi.: "eller den embetsman, sora i coinmandomål Konungen råd gifvit.” Han är således skiijd från Statsrådet. Nu har R. o. Ad. beslutat, att samma ledamot, som är föredragande i coinmandomål, är pä samma gång ledamot af Statsrådet, och således behöfves icke för honom någon sådan qualilication mera än för dem, som föredraga ministeriella ärender.
Jag anser derföre vid ett sådant förhållande, att det tillhör Representationen att af Regeringen begära ett annat system, nemi. att den spärrning, som på detta vis icke kan fortsättas, måtte få upphöra; och må det moraliska ansvar, som härför kan drabba motionären, hellre drabba honom och Representationen, än Regeringen. Jag anhåller derföre om Hr Gr. o. Landtnäs propos. till R. o. Ad. att inbjuda de öfriga Stånden att med R. o. Ad. ingå med en und. skrifvelse till K. M., att spärrningarna i afseende på choleran åtminstone på de större communicationsvägarna måtte upphöra, så att det icke måtte bero af hållkarlar och oförnuftigt folk att afstänga communicationen i afsigt att derigenom förhindra, hvad som på så sätt icke kan förekommas. Gr. von Fersen, Hans: Ehuru jag instämmer uti den af Gr. Frölich uttalade åsigt, kan jag likväl för närvar., då R. o. Ad. är så fåtaligt, icke begifva mig till att deröfver fatta ett beslut; i följd hvaraf jag hos Hr Gr. o. Landtm, och motionären anhåller, att denna fråga må få hvila på bordet till nästa plenum. Hr Silfverhjelm, Carl Adam: Lika med Gr. Frölich delar jag den åsigt, att all spärrning nästan är förgäfves. Jag skulle vilja utsträcka min mening ända derhän, att ingen spärrning borde få äga rum. Sedan sjukdomen cn gång inkommit i landet, lärer det vara förgäfves att vilja hindra dess framfart, och att fördröja dess insteg en eller annan vecka på en eller annan ort lärer vara ändamålslöst. De stora hindren, som läggas för communicationen man och man emellan, lära vara af större vigt. Jag får derföre hemställa till Gr. v. Fersen, om han icke genom återtagande af sin begäran om bordläggning ville bespara oss tidsutdrägt. Jag gör det så mycket hellre, som jag tror, att den tid, som fordras för inbjudningen, Jemnar de öfriga Stånden tillräcklig tid alt moget öfverlägga frågan, innan de fatta sitt beslut deruti.
Frälseeller landtbönder skulle för deras innehafvande hemman sjelfve votera, så framt icke jordegaren sig denna rättighet genom contract sjelf förbehållit: alt af den genom Rikets Ständers ömsesidiga begifvanden år 1809 stadgade likhet emellan medborgare af alla stånd i afseende på besittning af jord, äfven blefve en följd, alt rösträttighet vid Prestval i enahanda förhållande blefve till fullkomlig likhet emellan alla jemkad, samt att åboer å Frälsehemman, enär de derför utgjorde alla åtföljande publika utskylder, i allmänhet, borde åtnjuta samma rätt vid valet af själasörjare, som verklige liemmansegare. På denna grund och enär enligt Lag någon skillnad emellan arrendator och landtbo icke eger rum, samt bestämmandet af olika rösträttighet vid Prestval för dem, vid sådant förhållande, utom det att en sådan skillnad icke lärer finnas med rättvisa öfverensstämmande, otvifvelaktigt måste, på sätt motionärerne anmärkt, föranleda till tvister och rättegångar, enär en person, som innehafver en annans egendom enligt contract, utfärdadt sednare, än förevarande Förordning, om han anses för arrendator,eger rösträttighet, men om lian betraktas såsom landLbo, icke äger sådan rättighet, ehuru benämningen landtbo och arrendator, enligt lag, innefatta samma begrepp; alltså och då föregående inom uti §:n, angående rösträttighet för dem, som emot byra, arrende eller andre vilkor innehafva annans egendom, är så allmänt och omfattande, alt det tydligen äfven inbegriper landtbönder och deras rösträttighet, få Utskotten, som anse det föreslagne tillägget af ordet ’'land/,bot. vilkor ,” icke vara erforderligt, vördsamt tillstyrka, att ifrågavarande moment eller orden: ”Landtbönder, som hädanefter antagas och utgöra de å hemmanet belöpande utskylder, bevillning för eganderätt deruti inbegripen eller icke, ege ock rösträttighet, der icke genom contract annorlunda bestämdt varder," måtte utur 17 helt och hållet utgå.