Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 25 öre » 1 butelj punsch 19 » » 1 skålpund tobak, arbetad, alla slag 14 » » 1 skålpund bomullsväfnad af garn, i finhet af N:o 26 eller derutöfver efter Engelsk beräkning 8 » 79 för 1 skålpund linneväfnad 10 öre » 1 skålpund j utegarnsväfnad 5 » hvarvid för öfrigt iakttages: l:o att minst 100 skålpund af en och samma vara skola till export angifvas och på en gång afsändas; 2:o att vid angifningsinlagan alltid skall bifogas tillverkarens, under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta, försäkran, att varan är Svensk tillverkning och af utländskt råämne, för hvilket full införselstull blifvit erlagd, äfvensom om väfnader, att de äro tillverkade af utrikes spunnet garn och att, hvad särskildt angår bomullsväfnader, garnet deri i finhet uppgår till N:o 26 eller deröfver, efter Engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas tullkammare-journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; och 3:o att utförseln verificeras antingen genom intyg af Svensk konsul eller vice konsul å lossningsorten eller, om sådan tjensteman der ej är anställd, af annan vederbörande embetsmyndighet, att varan derstädes blifvit lossad. Den här ofvan medgifna tullrestitutionen eger icke rum vid utförsel till Norge. § 9. Skeppare vare skyldig att, på sätt i l:a kapitlet af Tullstadgan är förordnadt, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhet deraf, som berörda förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i lossningsorten.
Den SZ Juli». »959 i8l<o behagat fastställa en ny och förbättrad LöningSStat för Embels, och Tjcnstemännen'wid det under Riksgälds-Merket lydande General Assistance-Contoir; Men att, i anledning af åtskilligt hoö Herrar Fullmägtige rörande detta ainné färekomne omständigheter, Herrar Fullmägtige ansett stg böra till Riksens Högloft. Ständers widare vmpröswande hemställa nägra förändringar uti nyflnämnde Stak, sorn Herrar Fullmägtige icke kunna undgå att för deras del anse gansta billige och lämplige. Genom Betänkandet af den 17 Febr. 18ro hafwa Riksens Högloft. Ständer, i anledning af Kammarstrifwarenas wid Gcneral-Avsistance-Contoi, ret ansökning om Löneförbättring, tilldelat de fleste ib-'nd dem en sadan förmän, att för alla ar, da Werkets behallna awance sadant medgäfwe, en förhöjning af 2s proCent utöfwer deras uti Staten anftagne Löner, stulle fa till de»n efter Herrar Full»nägtiges föregångne pröfning anordnas; Äswensom genom Betänkandet af den 15 Nov. 1309 ibland annat blifwit stadgadt, att Wärderingsmännen och Waktbetjeningen borde efter hwarje ars förlopp, undfå en sa kallad Discretion af io, 15 lill 20 proCent af deras Löner, dock med det willtor, att behållningen för aret af General-Assistance-Contoirets revcnue wore sadan, att en flik utgift kunde tillfullo dermed bestridas, och hwilket ester ssedd anmälan, va Herrar Fullmägtiges afgörande ankomme.
När detta blifvit utrönt, följer deraf, att, om utminuleraren säljer mera än utskänkaren, blifver häri mera debiterad än den förre och tvertom, men hvar och en af dem skall väl dibeteras efter det kanntal bränvin, sorn han verkligen försäljer, för så vidt det kan utrönas. Idéen af lika beskattning för både minuteraren och utskänkaren är hemtad från Norrige. Det är godt och väl att man tager åtskilliga förslag frän Norrige, så vida de äro tillämpliga bär, men delta förslag har derstädes blifvit infördt i öfverensstämmelse nred en helt annan åsigt, än som det här är meningen att göra gällande. I nyssnämnde land har man icke velat hafva både utminuteringsoch utskänkuings-ställen, utan der bar man utgått från den grundsats, att väl tillåta de serskilde bränvinsmagasinerne existera, så länge som personer finnas, hvilka ega en sådan rättighet, men så snart de falla undan, ämnar man slå tillsammans utminuteringsoch utskänknings-ställena. Af denna orsak och för .att Den 8 Augusti. 109 icke gynna utminuterings-ställena, har man i Norrige gjort skatten lika. Då man här i Sverige deremot vill tillvägabringa en serskild utminuteringsoch utskänknings-rörelse, är det väl icke lämpligt, att här följa den grundsats, som uti Norrige blifvit antagen för att åstadkomma ett helt annat resultat. Man har äfven sagt, att, om skatten antages för hög, skulle det åstadkomma lönnkrögeri. Ja det är visserligen sannt, att någon gräns måste finnas, ty eljest blefve det omöjligt, att göra författn:n eflerlefd; men hvar är gränsen? Aro Hrr:ne säkra om att lönnkrogarne skola uphöra, om skatten nedsättes lill 8 sk. Om, såsom Gr. Lagerbjelke sagt, det blir blott 2 å 3 kfogar i länet, då skall lönnkrögeriet komma att florera, ty derpå hänger det ganska mycket, om man vill försöka att betaga allmänheten ett lagligt tillfälle att få köpa bränvin.
Med hufvudsaklig ledning af dessa Berättelser, i förening med hvad jag serskildt angående vissa dermed gemenskap ägande ämnen, inhämtat, har jag derföre trott mitt åliggande vara, att endast lemna en korrt redovisning för Domstolarnes och Konungens Befallningshafvandes verksamhet, nnder loppet af ofvannämnde år samt, hvad angår HofRätterna och Konungens Högsta Domstol, äfven för år 1835, och dervid tillika bordt utmärkas beskaffenheten af förehafda mål och ärender; hvaröfver följande sammanfattning är uppgjord: ( 71 ) CiUila jKätteflånö^-trenlrer. Domstol arne å Landet. Oafgjorda vid i834 års slut . 9,047. AgodelningsRätterna. Oafgjorda vid i834 års. slut . 85, Herg sTings Rätterna* Skuldfordringsmål * 441» 602. 476- 335. Oafgjorda. vid 1834 5fS slut I'6‘ LagmansRälterna. Ifrån IläradsRätterna vädjade tvistemål 4>548. 5,iii. 5,910. Oafgjorda vid 1834 år* slu* 174- * Detta tecken utmärker alla de ställen, för hvilka uppgifter saknas. ( 72 ) Domstolarne i Städerna. Kämner# RådstufvuRätterna. Skuldfordringsmål ) 2,310. 397- Oafgjorda vid i834 års slut 878. Universiteterna i Upsala och Lund. Oafgjorda vid 1834 års slut 4- Kongl. Nedre Rorg Rätten i Stochholm. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Banko-Ulskoltels Utlåtande, J\fl -48. i b) att af denna fond tillhandahållas: Banko-diskont-verket 2,830,000, hvaraf till kassa—kreditiv 1,000,000: Låne-kontoret i Götheborg 1,300,000 » » » 300,000:
I afseende åter å sednare delen af Utskottets förslag i Betänkandet N:o 9, anser Utskottet sig deröfver böra å nyo utlåtande afgifva. Bih. till R. St. Ehuru bränvins-tillverkningen sisth höst och vår af många idkades med stor ansträngning, måtte tillverknings-beloppet i Riket varit mycket ringare än föregående årens, aldenstund tillgången på spanmål och potäter sedermera visat sig vida större, än man under vintren hade anledning förmoda, efter en i allmänhet svag skörd. Förrådet af bränvin lärer derföre icke kunna vara så stort, att det lemnar synnerligt öfverskolt för nästa års behof. Väl kan åtgången genom prisstegring betydligt minskas j men enär tull-satsen å utländska sprit-drycker intill innevarande års slut är bestämd till 28 sk. banko för kanna vid 12 graders styrka, — motsvarande ungefär 32 sk. rgs vid 6 grader, — och priset i Danmark och Preussen, efter inbergandet af årets gröda, icke kan förmodas blifva högre än det, hvartill bränvinet under vanliga förhållanden der afyttras, nemligen högst 24 skillingar banko för hvarje Svensk kanna, sedan exportören fått sig till godo räkna ersättning för den erlagda skatten, samt då kändt är, att åt vanligt bränvin, med ringa kostnad, kan gifvas utseende och en viss smak af cognac, arrak eller rum, kan priset medelst inskränkning i tillverkningen inom landet ej uppdrifvas till en sådan höjd, att förbrukningen derigenom hämmas y ty bristen skulle ersättas genom införsel af utländskt bränvin, för hvilket tillgången å silfver i banken komme att anlitas, under det våra egna produkter, särdeles potäter, möjligen kunde sakna afsättning. Kongl. Maj:t eger visserligen grundlagsenlig magt att förbjuda all införsel af utländska sprit-drycker; men Utskottet, som ej anser sig behöfva här ingå i någon bevisning om olämpligheten af åtgärder, som afse att hindra all tillgång å varan, erinrar blott om de menliga följder, dylika försök medfört så väl under åren 1757 till 1760, som vid andra tillfällen, och kan ingalunda förorda en åtgärd, som i så hög grad skulle kunna föranleda lag-öfverträdelser.
Ständers underdåniga anhållan, af Kongl. Majit i Nåder är dertill förordnad, Utskottet tror sig böra hemställa och tillstyrka, det Herr Doctor Cederscliölds omförmälta Merno-' rial måtte till förenämnde Comité varda öfverfemnadc. Hella Den x i Maj. *4* Hetta •varder dock Riksens Höglofl, Stan." dets vidare profning vördsamt understäldt. / Stockholm den 2 Maj 1815. På Höglofl. Riddersk. och. Rå Högvörd. Prest Aclelns Ledamöters Ståndets Ledam. vägriar vägnar JET. F. Su örnfelt. Johl Olof Wallin. På Vällofl. BorgarePå Hfederv. Bonde Stlndets Ledam. Ståndets Ledam. vägnar vägnar jean Noréus. Petter Jerust rönt. A. J, Wahlstjerntel Uppläst hos Höglofl. Ridderskajset och Adeln i. II Maj. Högv. Prest-Ståndet d.- 22 — -— —. Vällofl. Borgare Ståndet d. 3 Junio' Hederv. Bonde-Ståndet d« IöMajo Vördsamt Méfnorial. Uti ett till Vällofl. Borgare - Ståndet fngif-' Vet och den 31 sistlidné Mars till Allmänna Be» svärs-och Oeconomie Utskottet remitteradt Memorial, har Herr Rådmannen G. Kjellander, jemte framställning af sina tankar i afseende på skyldigheten för hvar och en, som äger hus och grund i Städerna, att deltaga uti byggande och underhållande af derstädes befintliga Kyrkoherde-, Capellans-, Klockare-, Rectors. och Skolehus, begärt en sådan ytterligare förklaring öfver de författningar, hvilka röra detta ämne, att, utan annat undantag, än för Prest Ståndets Embets-Gårdar, alla, som äga Hus och Tomter i ydje Del. N:o 31, 32. Städerna, Den Ii Maj.
Jo jo, ädla damer i styfkjortlar och roberonder och J höga herrar med along eperuker, jag undrar icke öfver åskan i edra no bla drag, jag , det stolta namnets upprätthåll are, jag har ju omplanterat det mång greniga stamträdet i en sundare, friare jordmån och det tål icke krukvexten vid ... i börj an ... men sedan blir det nog godt. M A R I A (lyssnande). Jag hör steg ... det är kanske pappa. Nej, det är mamsell, som har ändrat min hatt... K N U T . Säg icke hvem jag är. M A R I A . Hvad skall jag då säga? Tredje Scenen. De förra, mamsell Tarlatan (bärande en hatt) . Åh min tid, lilla fröken har f remmande... Jag blef alldeles al ternerad, men så tyckte jag att det inte v ar värdt att göra några sans faconer, 5 utan j ag s teg på. Det är kanske någon resande med helsningar f rån unge herr Knut... Jag undrar hvar han är, den sö ta gossen, som jag höll så myc ket af som barn. KNUT. Mycket rätt g issadt. M A R I A . Det är min granne, Mams ell Rosa T arlatan. Det skall bli roligt att se h err Knut som sto ra karlen Här är h atten, lilla frök en Mari a, den är alldel es mo dern. Men hvad säger f rök en, nu går sk ammen på to rra landet, j ag var inom till Bäckens och hade hatten med mig och då blef det tal om att mamsell Bäck skulle kantänka ha en ny hatt och gubben han röt och svor på att hon kunde gerna ha den gamle, och då kom jag i min oskuld att säga, att då f röken Maria bara hade en ändrad, så kunde gerna mamsell B äck h a det också, men se då vaknade högfärdsanden i gubben och han gick tvärt till byrån och gaf henne tjugo Ri ksdaler till en ny h att. »Min dotter kan få ny hatt,» sa' h an, »hon behöfver inte ändra sin, hon, som fröken deruppe».
DE FÖRRE (utom) KALLE (och) VICTOR. näsan! har skinn på som under tiden sökt slå sig i tal med flickorna). Hom nu 'errarna vill komma med, så ska' vi ta' hett tag i förn, medan di kastar hut draggen. Går hinte det, så 'alar vi hakter hifrån. AXEL (går framåt fören). KNUT. BOMAN (visar åt fören och säger till Axel och Knut, Jo då! blir 'an hilsken, så ... roret! BOMAN (går akterut). Jag Kuggade! (följer efter) Låt gå då! ska' bara kasta hom bevara baron! förr, jag! HULTING (uppe i fören, gör honnör för Axel). Gu' AXEL. Den der figuren tycker jag mig ha' sett var jag som höll i hästen åt baron i morse, medan vi begge var på det torra! AXEL. KNUT. HULTING. Det Ja, mycket rätt! HULTING. Hvad fan gör det? Nog betalte han som en baron alltid Hå hå, ja ja, hvem kunde tro då, att vi skulle schåa tillsammans på eftermiddan? KNUT. Inte är han någon baron! Så går det till här i verlden! 59 BOMAN (akterut till flickorna). Pass nu på ni flickor, hå ge' her håf hi sumpen, hå sogla förut, så tar jag hopp her på Träl'afvet... hå så blir de der stads'errarna lurade! HANNA. ANNA. er, när vi vänder ryggen te! (går till fören.) Nu ska' vi pröfva hvad vi horkar! (under det de staka med ryggen åt aktern, skynda flickorna ut till höger öfver kajuttaket.) Å-hå-i Jag tror 'on rörde på sig en gnutta? hi bra, go 'errar! När vi kommer håf, ska' ni få er hen konjak för besväret! ANDERS. BOMAN. 'Ugg BOMAN. Passa Det rådet skall Boman ha tack för! Ja, det ska' vi du, Hanna! Ja, jag tyckte ho' lyfte sej! HULTING. Hejsan!
Beträffande frågan : huruvida det extra Dis» cont-biträde som Bolaget, enligt Riksens Ständers beslut, af Banken e-hållit, må kunna längre än a 8 månader begagnas? finner Hanco-Ulskottet sig ej i tillstånd att något bestämdt ytt:ande afgifva, utan i sammanhang med dess vördsamma Utlåtande om Discont-rörelsen i allmänhet, sorn med görligaste första till Riksens Höglofl. Ständer kommer att öfverlemnas. Trenne Ledamöters särskildta yttranden får BancoUtskottet, enligt gjordt förbehåll, vördsamt bifoga. Stockholm den I3 Juli 1815. På Höglofl. Biddersk. På Högv. Prest-Stån. och Ad. Ledamoters dets Ledamöters vägnar vägnar J. H. Gyllenborg. JE. A. Almqvist, På Vällofl. BorgarePå Hederv BondeStåndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Gust. D. Wilcke. Dan. Andersson. G. Helsingius. Yttrande 1646 ilen 17 Juli. Yttrande till Högloft. BancoUtskottets ProtocoU den 15 Juli 1 g 15, af Hr Landshöfdingen Grefve Lilliencrantz. o m Riksens Högtofl. Ständer bestämdt skulle förordna, att det anslag, sorn beviljas till Götha Canals fullbordande, nödvän/digt skall utgå ifrän Ranken , så förenar jag mig val i önskan att sådant i detta fall måtte ske på sätt Högh Ranco-Utskottets nu upplästa Betänkande innehåller; men för min del kan jag ingalunda medgifva, att Högt. Stats-Utskottet saknar utvägar till berörde biträdes utgörande; ty om jag ärt. förbigår de betydliga extraordinarie inkomster, som Stats Verket inom kort torde få förvänta, äger Riksgälds Contoiret lika lätthet som Ranken att tillverka Sedelmynt. Denna sist berörde utväg bör Höglo!].
På statsverkets bekostnad utdelas årligen inom hvarje sockens skjutförening lämpliga premier af en fjerdedels, en half o. s. v., ända till 2 r:dr silfver, och hvartill nödigt anslag å utgiftsstaten finnes anvisadt. Härjemte till - Staissamt Alim. Besvärsoch Ehon.-Vtsk. Betänkande, IV. o 18. tilldelas hvar och en, som erhållit ett visst antal premier, medalj alt bära såsom ständigt utmärkelsetecken. Inspektioner och Mönstringar: Härför äro åtskilliga bestämmelser gifna, som i vissa delar något afvika från de i förslaget N:o 1 upptagna. Arme'ens Sjukvård: Den militära sjukvården står under Sundhets-kollegii ledning och besörjes för hvarje brigad af brigad-läkaren, biträdd af bataljons-läkare och brigadens sjukvaktare. Religionsoch Själavård: I fredstid besörjes härens religionsoch själavård, såväl å rotarne, som i garnison, af ”församlingens presterskap”. Ersättning till presterskapet för dess embetsåtgärder, samt för betäckandet af kostnaden för kommunionvin etc., är i ett för allt beräknadt att utgå med 24 sk. för hvar och en till hären hörande person, eller för stående hären, 32,494 man, med 16,247 r:dr, samt för den del deraf, som utgör Stockholms ombytliga garnison, eller för 2,701 man, för hvilka serskild afgift blifvit beräknad, 1,350 r:dr. Arméens permittering: Under all slags permittering fortfar den permitterade att till oförminskadt belopp uppbära den årliga lönen, hvaremot tjenstgöringspenningarne upphöra.
Vid ordandet om länders öfverrumpling med krig, synes man helt. och hållet hafva glömt att landets diplomatie icke måtte hett och hållet ligga uti en overksam dvala; att telegrafer minutligen sprida underrättelser ifrån och till alla länder. Men, M. Hrr, om nu alla de af mig förebragte skäl emot förslaget att befästa Stockholm kunde kullkastas, hvilket i det bingsta jag icke tror blifva händelsen, så hemställer jag, om representantkallet och dess stora ansvar inför samtid och efterverld tillåter att aftvinga folket skatter, hvars föremål är så lösligt upgifvet och för hvilket man i afseende å plan såväl som å kostnaden och i afseende å den för utförandet erforderliga tiden befinner sig uti den fullkomligaste okunnighet! Den 13 April. 135 Kostnadsförslaget för Carlsborg var upgjordt till fyra och en half millioner; har redan med 1858 medtagit 3,200 000; anses vara halffärdig! och annu fordra tre millioner. Man begär nu ett anslag af 100,000 rdr om året under ett supponeradt kostnadsbelopp af fern och en half millioner. Dessa 100,000 rdr för året antyder sålunda en arbetstid af 5 5 år. Slutsatsen gifver sig sjelf för den, som skulle vilja taga det för allvar. Kan man med skäl klandras, om man anser det för nästa statsregleringsperiod äskade anslaget lör Stockholms befästande såsom ett blott inledande till ett företag, hvarifrån 11. Sl:r sedermera under tidsföljden icke skulle kunna frigöra sig? Ehuru il. St:r icke åro alldeles ovana vid ett så beskaffadt förfaringssätt, såsom exempel'is Musei-byggnaden företer, så tror jag det icke vara rätt att längre beträda en sä beskaffad bana.
Jag hemställer till Ridderskapet och Adeln samt de värde Ledamöter, som yrkat återremiss till ConstitutionsUtskottet, huruvida någon åtgärd der skulle kunna vidtagas, då tre Stånd lagt Memorialet till handlingarne; 202 Den 12 Febr uar ii f. m. ehuru jag derföre ej yrkar, att hvad tre Stånd gjort, bör verka på den fria pröfningsrätten bos det fjerde. Att återremittera fnålet lill ExpeditionsUtskottet, vet jag ej hvad följd det skulle hafva. ExpeditionsUtskottet har blott att expediera hvad som är beslutadt. Detta är en motion, kommen ifrån ett annat Stånd, till Ridderskapet och Adeln, om den nu härifrån remitteras till ExpeditionsUtskottet, utan att vi fatta något beslut, hvad skall väl ExpeditionsUtskottet kunna göra? Grefve Frölich har sagt, att detta Utskott ej kunde taga befattning dermed, men att man ändå borde remittera målet dit. Kan ExpeditionsUtskottet ej taga någon befattning dermed, så blifver det detsamma, som om man lagger Memorialet till handlingarne, hvarigenom Ridderskapet och Adeln ej bundit sig vid något, men kommit till ettslut. Jag anhåller således, att ConstitutionsUtskottets Memorial måtte läggas till handlingarne. Herr Cederschjöld: En värd talare har uppmanat mig, att visa i stöd af hvilken ConstitutionsUtskottet skulle kunna handlägga en motiorij som af en enskilt man blifvit väckt och remitterad från något Stånds plenum. Jag anhåller derföre att få uppläsa 2 moro. af 34 §• Riksdagsordningen, och öfverlemnar sedan till den värde Ledamoten sjelf att göra slutsatsen.
S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Lag-Utskottets Memorialer: N:o 23, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande Nro 5, angående antagande af Lag-beredningens förslag till Civil-lag; Nro 24, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande Nro 12, i fråga om rättighet att börda jord å landet; och Nro 25, i anledning af återremiss utaf Lag-Utskottets Betänkande Nro 6, så vidt det innefattar yttrande öfver väckt motion om upphäfvande af lagens stadgande angående revisions-skillings nedsättande för rättighet att fullfölja underdåning talan mot Hof-rätts dom och utslag i civila mål. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde Utlåtanden: Nro 69, angående reglering af utgifterna under Riks-statens Fjerde Hufvud-titel. Irsta och 25:te punkterna lades till handlingarne. 17:de punkten återremitterades; Alla öfrige punkter i detta Utlåtande biföllos. Nro 70, angående reglering af utgifterna under Riks-statens femte Hufvud-titel. Prot.-Utdrag den 19 April 1854. 191 Irsta punkten lades till handlingarne, samt blef detta Utlåtande i alla öfriga delar af Ståndet bifallet. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Uiskottet: lro Rikets Ständers år 1853 församlade Revisorers afgifna Berättelse öfver Statsverkets, jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1850 och 1851, och 2:o särskildä utlåtanden, i anledning af nämnda Berättelse. S. D. Föredrogs och remitterades till Stats-Utskottet ett den 15 dennes afgifvet och bordlagdt anförande af herr Stolpe, i anledning af hans under Nrris 142 och 143 inlemnade motioner; varande härvid särskilda handlingar bifogade, hvilka jemväl till nämnde Utskott remitterades.
Exc. Hr Gr:n o. Landtm, anmodade Ståndets Hrr Elektorer att utse en ledamot i Riddarh.Utsk:t efter Frih. Leijonhufvud. Anmäldes och bordlädes följande från Utsk:n inkomna Mern. och Betänkm, nemi. från Konstitutionsutskottet: N:o 13, med förslag till ändring i ll:te och 12:te gg R.F. ang:de StatsRådets hörande öfver förbund med främmande makter; N:o 14, med förslag till ändring i 21 g R.O.; N:o 15, med förslag till den ändring i 28 § R.F., att till vissa' beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära, än den rena Evangeliska; N:o 16, mea förslag till den ändring uti 18 g R.O., att Mosaiske trosbekännare må erhålla rättighet att deltaga i riksdags mannaval; N:o 17, med förslag till den ändring i 5 g 3 mom. TryckfrihetsFörordmn, att hinder icke må vara för Mosaiske trosbekännare att kunna till Jurymän utses; N:o 18, med förslag till ändring i 90 g R.F.; N:o 19, med förslag till den ändring i 53 g R.O., att beslut icke må i något Stånd fattas, derest icke minst 30 ledamöter tillstädes äro. Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottet: N:o 7, i atil. af dels K. M:s Nåd. Propos. ang:de förnyad författn. om utskrifningssättet och inrättningen af Allmänna Beväringsmanskapet, dels ock enskilda motioner i samma ämne. BevillningsUtskottet: N:o 23, ang:de Tullbevillningen. Fortsattes pröfningen af StatsUtskits Utlåt. N:o 86, ang:de fortsatt utförande af jernvägsarbeteu för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel. 4:de punkteu. Hr von Troil, Samuel Gustaf:
A r ylletyget hvitt, sättes något blåelse till sköljvattnet. Det nu beskrifna tillvägagåendet användes för ofärgadt och fullständigt äkta tyg och ger utmärkt resultat. Färgade tyger — t. ex. barndrägter och 37S andra kulörta klädesplagg — behandlas pä följande sätt: Man kokar en lut af glycerinsåpa (till ljusare tyger) eller grön oxgallesåpa (till mörka tyger), förtunnar den med varmt vatten och låter det hela kallna. Häri tvättas plaggen, sedan de förut sprättats upp i alla sömmar; de få ej gnidas eller vridas hårdt. Derpå sköljas de i kallt, mjukt vatten och, när såpan är ordentligt ute ur tyget, i kallt vatten med tillsats af litet ättika för att friska upp färgerna. Till blåa, gröna och grå tyger och till randiga tyger med hvit botten sättes äfven litet blåelse till sista sköljvattnet. För att undvika, att tyget blir fläckigt eller randigt genom att bli liggande, bör man iakttaga samma försigtighetsmått som vid tvätt af färgadt linne och bomull. Till allt kulört — äfven oäkta — ylle är ett af kok på quillayabark ett utmärkt tvättmedel; tillvägagåendet är det samma som vid begagnandet af kallt såpvatten. Ehuru äfven tvättning med tvål och såpa, som tidigare utvecklats, beror på en kemisk verkan, och ehuru man ej kan tänka sig någon tvätt utförd, utan att den på kemisk väg lösta eller lossade smutsen måste aflägsnas på mekanisk väg, får denna sistnämda dock en mindre framträdande betydelse vid åtskilliga tvättmetoder, som sammanfattas under namnet kemisk tvätt. Med en sådan förstår man i hushållet ett behandlingssätt, vid h vilket jemsides med såpan eller helt och hållet med uteslutande af den samma användes ett annat reningsmedel, t. ex. terpentin, salmiaksprit o. s. v.; det i förra artikeln meddelade receptet för » tvätt med terpentin och salmiaksprit » ger således anvisning till en kemisk tvätt, och samma namn skulle d:r Schulzes anvisning i den första af dessa artiklar få.