Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R;drs lån för Borås, r 0,000 R:dr årligen i fem år till ersättning för SöderTeJje Bolag, sorn anspråkslöst icke undandragit sig de största upp - Bil. till Ridd, 0, Ad. Prof. VI, Band. 3, 9en 5 JUlii c* nu ofFringar; tillsammans 5o,ooo R:dr> samt för Trollhätte CanalBolag högst 100,000 R;dr län, som derom lärer hafva sig anmält och med undantag af Hjelmare Slussverk 5ro de som äga anspråk på biträden, hufvudsakligen upptagne till beräkning 2,45o,ooo R:dr eller till den förenämnde summa af 2,453,006 R:dr, som med tillägg af Fastighets låne-tillgången, skulle af Bankens behållningar kunna disponeras. Beträffande åter Hjelmare Slussverk, så under medgifvande af eli fortfarande understöd, som förra Riksdagen beviljades, synas*med hänsigt till Statens tillgångar de större bidrag nu fordras icke kunna beviljas, då i stället för förra Riksdagen begårte och beviljade lånbitråden, frågan angår nu icke mindre ån ny uppoffring af mera ån en half million utan all ersättning och någons deltagande då likväl en af Rikets större städer, med nästgränsande trakt af vestra Hjelmaren allena deraf skörda frukterne, och det är fara värdt om ett gränslöst bifall lemnäs till hvad som fordras, att i Hjelmare Slussverk uppstår en ny Götha Canal, till anspråk och Rikskostnader. Hvad som till biträde i detta afseende nu kunde beviljas, kunde, om annan tillgång saknas, bereda någon inskränkning i det mindre anslaget till silfverinköp af i5o,oooR.d årligen, och får jag till närmare utveckling af hvad jag så i afseende på tillgång, som föreelagne anslag anfördt vördsammeligen bifoga medföljande beräkning.
Du är allvarsamt sjuk, Gertrud, du har riktiga feberfantasier. Kom l åt oss taga reda på vårt sällskap och återvända till staden. G e r t r u d . Ack nej, mormor, jag är så trött. Låt mig hvila en stund här på gräsbänken, så blir jag kanske bättre. Gör det då; bara du intet förkyler dig i den kall a aftonluften. ANDRA SCENEN. PECKLIN (från venster). DE FÖRRA. Ingen här! vi skulle likväl träffas under spek taklet. ( Blir varse madam Nyman ) Ah! ( högt ) Madam Nyman, tror jag ! nå det f ägnar mig att träffa er. P e c k l i n . Ni var säkert icke road af det kung liga tidsfördrifvet, efter ni så hastigt lemnade spektaklet? Jo, herr General , hvad nöj e kungen ställer till, så är det väl gjordt, och då roar det också mig. 44 P e c k l i n . Hans Maj estät är verkligen lycklig , som så kunnat fö rvärfva sig er beundran, och jag önskar af hjertat att ni al drig måtte behöfva ångra att ni skänkt honom den. P e c k l i n . Är inte er fosterdotter er följaktig här i afton? Jo, hon sitter derborta på bänken, hon mår inte rätt väl , stack ars liten. P e c k l i n . Låt oss då tala sakta, så att hon inte kan höra oss . M a d a m N y m a n . Ni skall snart få veta det. Då jag blef underrättad o m min adjutants kärlek till den unga flickan, ogillade jag den på intet vis. J ag ansåg alldeles icke adelsmannen hafva ingått någon mesalliance, då han gifte sig med er fosterdotter. Vet Generaln, alldeles på samma s ätt var det med mig också. Nog h ade jag tyckt mera o m, ifall Gertrud fattat tycke för någon hygglig borgare, men ef ter de nu höllo af hvarandra, så ville jag intet sätta mig deremot, för j ag tänk te att Mauri tz nog kunde vara en bra och hederlig menniska, fastän han var adelsman. P e c k l i n . Ni är alltför god!
Till fortskyndande af Götha Canal-Bolags samt Malmö f. d. Discont-Verks återstående utredning, hafva Rikets Ständer pröfvat lämpligt berättiga Fullmäktige: 3:0 Att till pröfning och slutligt afgörande upptaga inkommande accords-anbud, i afseende på förenämde f. d. Discont-Verks återstående osäkre fordringar, förmedelst erläggande af något visst belopp, mot frisägelse från vidare kraf; 2:0 Att likaledes, till betryggande mot all förlust på indrifningeu, antaga någon skicklig och pålitlig person inom eller utom RiksgäldsContoret, till de återstående fordringarnes utsökande, emot åtnjutande af vissa procent, som af Fullmäktige bestämmas å de medel, hvilka af honom lefvereras och redovisas; under villkor, att, i och för fordringarnes indrifning, Discont-Utredningen icke besväres med andra kostnader och utgifter, än nyssberörde indrifnings-procent; Fullmäktige dock förbehållet, att, utan hinder af den till Ombudet utfästade indrifnings-procent, låta för längre eller kortare tid inställa executiva åtgärder, samt med vederbörande Gäldenärer Accords-Liquider uppgöra och afsluta. ( 67 ) §. io7. Med beräkningen så väl af lagliga räntan, sorn af straffräntan, förhålles, i enlighet med hvad som för Banco-Disconten är stadgadt. §. 108.
Betraktas hvarje åhörare individuel^ så blefve det en nog inskränkt publik, som under loppet af en Riksdag finge tillfälle att om Ständernas förhandlingar göra sig närmare underrättad. Resultatet af offentligheten blefve då i det hela mera att tillfredsställa enskild nyfikenhet, än att tillvägabringa de frukter man dermed afsett. Tidningar äro medel att sprida underrättelser bland den läsande allmänheten icke allenast i Hufvudstaden, utan ock öfver hela Riket. De utgöra en tummelplats för stridiga opinioner, hvarvid sluteligen det rätta och sanna utredes. Understundom blifva de organer af allmänna opinionen, emedan allmänhetens tänkesätt genom dem kunna yttra och stadga sig. När Tidningarne äro, hvad de böra vara, så utgöra deras redactioner en vigtig del af allmänheten, eller så lillsägandes en allmänhet ensam i smått, emedan de föredraga och samla allas interessen, emedan de äro föreningslänkar emellan Nationen och dess representanter, på ena sidan görande redo för de sednares åtgärder, på andra sidan meddelande egne och andre medlemmars af Nationen åsigter i allmänna ämnen. Jag vet att mången nedsätter Tidningars värde. Starkare och lyckligare pennor än min hafva likväl i andra constitulionellu länder visat viglen och uyllan af 124 Den i5 Januarii. riem. Om våra Tidningar ej röja den fullkomlighet, hvartill de i England och Frankrike hunnit, finnes dock mycket läsvärdt i flere af dem, och man måste i allt fall besinna, att deras läsning, om än ej fullt tillfredsställande den veltgirige, emedlertid utgör mängdens enda litteratur, enda medlet att lära känna fäderneslandets allmänna förhållanden; och ehuru en och annan med cn viss litterär förnämhet påstår sig icke taga kännedom af Dagbladens innehåll, torde man i allmänhet, om man är uppriktig, erkänna sig ej vara alldeles likgiltig för ett gillande eller ogillande omdöme deri. Tidningarne sakna således icke heller hos oss deras moraliska inflytande, hvaraf vigten inses, att söka gifva dem en behörig rigtning.
Föredrogs ä nyö och bifölls Allmänna Beswärsoch Oecononuä - Ukskotteks den ZQ Julii pä bordel lagde memorial, innehållande en ny redaktion» af hwatz Utskottet i sitt, den iz Julii pä bordet lagda memorial, föreslagit, hurri med saltpeter lillwerkningen i Riket bör förhällas; Ot supra; Efter förnyad föredragning biföllos Bancolitskottets den i Augusti pä bordet lagda memorial: i:o. A anledning af gjord motion om omflränkt beläningsrätt för Fahlu Bergslag, och rättighet till betalning af wäg-attester ifrari Avestä Kronowäg. 2:0. Rörande utbyte af sönderslitna Bancosedlak. klt tuxra, S. D. Beflöt Högloft. Ridderftapct och Adeln» att med BaNco-Ulskottet communicera StaksNtskottets betänkande af den i dennes, om de twenne serskildtö sltmmor, som enligt 6z §. i Regeringsformen bör'för oförutsedda händelser assältäs och anfläs, med anmodan till Banco-Ukskottet, akt hwad den af besia summor berräffar, hwilken enligt berörp^ 544 Den z Augusti. berörde §. owilkorligen bör i Banque» affättas, flyndsamt med urlätande inkomma, rörande den af Kongl. Majet förestagne fördubbling i densamma. Likaledes fann Ridderskapet och Adeln, del böra Banco-Utskottel lemnäs af det Slats-Utskottets betänkande, afven 2 Augusti, angående uptagan' de af inhemska län för extraordinarie behof, bifogade serskildta yttrande af Herr von LckultrenKe-im, hwaröfwer Utskottet skulle äga akt ffyndsamt sig utläla i afseende pä de delar deraf, hwaruti åtgärd och bidragande af Riksens Ständers Banque finnes wara förestagne, vt tuxra. Högloft.
Byggninga-balken stadgar i 2 §, att ingen ma »så bygga, att annar ofvan eller nedan deraf mehn häfver» och i 4 § att, när någon vill bygga qvarn eller annat vattenverk, skall, efter anmälan derom, Härads-rätten besigtiga lägenheten, höra grannarne deromkring och dem, som gamla qvarnar i närheten hafva, samt derefter pröfva, om ny qvarn, utan deras eller andras skada, der byggas må, och gifva sådant tillkänna för Konungens Befallningshafvande, som derefter äger att derom förordna. På dessa grunder äro de öfriga föreskrifter byggda, hvilka finnas i åtskilliga författningar meddelade, och tillämpningen deraf har hittills visat sig för ändamålet tillfyllest. Att, såsom motionären föreslår, ovilkorligen påbjuda undersökning i hvarje särskildt fall af Chefen för det vägoch vattenbyggnads-distrikt, inom hvilket det ifrågavarande vattendraget är beläget, kan ingalunda vara lämpligt, helst mången förekommande fråga om anläggande af vattenverk är, i anseende till den föreslagna platsens och vattendragets beskaffenhet, så enkel, att inhämtandet af ofvannämnde embetsmans utlåtande under alla förhållanden måste vara öfverflödigt och alltså endast skulle orsaka onödiga kostnader och tidsutdrägt. För öfrigt har Synerätten utväg att, på sätt ock i praxis allmänt äger rum, anlita Landtmätare, hvilken är fullt kompetent att verkställa all den undersökning, som kan ifrågakomma och icke bör ensamt på Syne-rättens pröfning ankomma, och om hvars åliggande för sådane händelser finnas meddelade särskilda föreskrifter uti 41 § af Landtmäteri-instruktionen. Parterna är det i allt fall obetaget att begagna sig af hvilket bevisningsmedel de helst önska, och annorlunda än såsom ett bevisningsmedel skulle det ifrågasatta utlåtandet af ofvanbemälde Chef ej kunna betraktas. — I afseende på ändring eller utrifning af vattenverk, som orsakar uppdämning eller annan skada, hafva genom Kongl. Förordningen - Sammans.
För de summor, som lyftas eller insättas å kassa-krediti v, beräknas å kreditiv till Riksgäldskontoret och Spar-banker fyra procent och å kreditiv till enskilde personer den ränta, som Fullmågtige, inom i lag stadgade gränser, hafva att, med afseende å penninge-ställningen, bestämma. Mom. 5. För de lån, som ej inbetalas inom 14 dagar efter förfallodagen, denna oräknad, eller liqvideras genom omsättning, der sådan får ega rum, samt för de kassa-kreditiv, som icke betalas vid kreditiv-tidens utgång, beräknas från förfallodagen Sex procents ränta. Jcmf. § 154, så lydande: Mom. 1. Räntan vid diskontering och utlåning frän Handelsoch NäringsDiskont-fonden utgör minst Fyra, högst Sex procent, och bestämmes af Fullmägtige med afseende å penniugeställningen och andra omständigheter, som till räntans höjning eller sänkning kunna föranleda; skolande allmänheten, genom kungörelse i tidningarne, om räntefotens förändring underrättas. Räntan vare alltid lika vid samtliga Diskont-verken. Vid utlåning från Allmänna Diskont-fonden bestämmes räntan af Fullmägtige, med afseende å de i föregående moment omnämnda förhållanden, till n dnst Fern, högst Sex procent. Utom vid belåning af vågförda effekter, kommer räntan å penningeförsträckningar från Diskont-veriten att, vid det beviljade beloppets utgifvande, afdragas. För de summor, som å kassa-kreditiv lyftas eller insättas, beräknas å kreditiv till enskilda personer Fem och å kreditiv till Spar-banker Fyra procents ränta. Mom. 5, oförändradt. 38 Banko-Utslcottets Betänkande N:o 35. Utskottet har, i enlighet med Eullmägtiges förslag, här nedan i en paragraf sammanfört alla de i särskilda paragrafer af Reglementet nu upptagna allmänna bestämmelser, som äro gemensamma för utlåningen från såväl Handelsoch Närings-Diskont-fonden, som Allmänna Diskont-fonden, med uteslutning af sådana, hvilka hafva tillämplighet endast vid utlåning från sistnämnda fond.
Och då Hans Excellence dessutom, såsom stor Jordägare i sin mån delat tyngden af den penninge förlägenhet, som i dessa sednare aven för Jordbrukaren varit så tryckande, att vid nuvarande Riksmöte, till dess afhjelpande särskilta utvägar kommit fråga att vidtagas; så har StatsTJiskottet, i betraktande af allt detta, trott sig böra i så måtto styrka till bifall å Hans Excellences ofvannämnde anhållan, att med afbetalningen på länet af 93,600 R:dr må anstå till den första (1) Mars år 1831, då fem procent af dessa 93,600 R:dr komma att erläggas, och sedermera lika mycket hvarje af de nästpåfoljan* de åren; äfvensom med den afbetalning af tio procent, som förfaller år 1819, uppå lånet af Etthundradetjugutusende (130,000) R:dr uppskof lemnäs till den 1 Oct. 1834, eller den dag, då rentan å detta lån sednast hvarje år skall liqvideras, dock under förbehåll, att derest renta a lånen inom föreskrifven tid icke skulle liqvideras, eller ock afbetalningarne på Eån-capitalen, när de förfalla, icke å här ofvan bestämda Terminer ordentligen hvarje år fullgöras,- kommer i båda fallen det lån, med hvilket försummelse ägt rum , att, anses såsom uppsagdt och genast infordras. Hvilket Riksens Höglo/l. Ständers be prof - 75» Den 7 Juli. pröfvande vördsamligen underställes. Stockholm den 4 Juli i8iji Pä Högloft. Riddersk. och Ad. Ledamöters vägnar Carl de Geer. Pä Vällofl. BorgareStändets Ledamöters vägnar Carl Fr. Fandberg. Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Ad. den 7 Juli. Högvörd. Prest-StSndet den 7 Vällofl. Borgare-StSndet den 10 Hederv. Bonde - Ständer den. 7 Vördsamt Memorial! Uti Nådig Proposition af den 51 nasti.
5:0 /4f den ii sistledne Martil , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Stads Bokhållaren i Carlskrona, Hof-Bokhåliaren Carlsunds ansökning, om utbekommande af Mantalsskrifnings Provision för åren 1811 och igia med 44 R: Ir 17 sk. y rist. Banco, deruti Utskottet på andragne skäl tillstyrkt bifall å CarlSunds berörde anhållan, och ville Utskottet vid Stats-Regleringens fulländande för nämnde Summa uppgifva tillgång. 6:0 Af den Ii sistledne Martil, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå gjord ansökning , om utbetalning af Begrafningshjelp efter Secreteraren vid Kongl. Ingeneur-Corpsen E. M. Morin; deruti Utskottet med anmälan , det ifrågavarande fordran utgjorde ett belopp af 138 Ben t April. 271 R:dr 32 sk., hemstält att förevarande ansökning må bifallas, då Stats Utskottet framdeles skulle föreslå tillgång till denna utbetalning. 70 Af den 11 sistledne Martil, angående Strömsholms Stuteri-Inrättning, deruti Utskottet på aniörde skäl hemställt, att Riksens Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes i Nåder förklara de Hetor Committerade, hvilka haft sig uppdragit Hushållningens Reglerande på Strömsholm, Dess Nådiga välbehag för den verksamhet och det nit de vid verkställigheten af detta uppdrag ådagalagdt: Att då under loppet af ett enda år icke mindre än 39 st.
När nu Herren uppväckte domare, som dem hulpo utu röfvarenas hand, Så lydde de icke heller domarena, utan bedrefvo hor med andra gudar, och tillbådo dem, och veko snarliga af den vägen, der deras fäder på gångit hade, till att lyda Herrans bud och gjorde intet såsom de. Då nu Herren uppväckte dem domare, så var Herren med domarenom, och halp dem utu deras fiendars hand, så länge domaren lefde; ty Herren förbarmade sig öfver deras suckan, öfver dem som dem tvingade, och trängde. Men när domaren blef död, så vände de sig, och förderfvade det mer än deras fäder, så att de följde andra gudar, till att tjena dem, och tillbedja dem, de gingo icke ifrå sina påfunder, eller ifrå sina halsstyfva väsende. Derföre förgrymmade sig så Herrans vrede öfver Israel, att han sade: Efter detta folket hafver gått ifrå mitt förbund, som jag deras fäder budit hafver, och icke velat höra min röst; Så skall jag nu härefter ingen fördrifva af de Hedningar, som Josua återlefde, då han blef död; Att jag på dem må försöka Israel, om de vilja blifva på Herrans vägar, och vandra på dem, såsom deras fäder vandrat hafva, eller ej. Så lät då Herren blifva dessa Hedningar, att han icke med hast fördref dem, hvilka han i Josua hand icke gifvit hade. Desse äro de Hedningar, som Herren lät blifva, på det han skulle med dem försöka Israel, som intet visste utaf Canaans örlig; Och att Israels barnas afföda måtte veta och lära strida, de som tillförene intet visste deraf; Nämliga de fem Philisteers Förstar, och alla Cananeer och Zidonier, och de Heveer, som bodde på Libanons berg, allt ifrå det berget BaalHermon, tilldess man kommer till Hamath. De samme blefvo till att försöka Israel med dem, att man måtte förfara, om de lydde Herrans bud, som han deras fäder budit hade genom Mose.
Om nu Slaten, sorn räntefria lån, utlemnade nämnde summa mot låntagarnes skyldighet att återbetala ledel om året, så klefve det em ungefärlig summa af 1,645,662 R:dr bibo eller 2,468,493 R:dr r.mt, sorn State® på en gång skulle, sorn räntefria; lån' för skiften, bafra utestående. Om man äfven antager, att. (Jenna summ» till en början ökades med 50 proc., emedan skiftena, sedan kostnader» för jordägarne ej vöre så kännbara sorn nu, skulle komma att raskare pågå, så anser jag den stora nytta, som derigenom skulle åstadkommas, vida upväga: den förlust Staten, genom undvarande af räntan å de utlånte medlen, skulle lida; Hvarjemte, i den mån skiftena hunno fullbordas, den årl. utbetalningen naturligtvis klefve mindre. På grund af hvad jag nu anfört får jag derföre föreslå, det följande lagstadganden måtte bestämmas. l:o. Delägare uti by, sorn undergått laga skifte, hvilket faststäldt är, äger, vid upvisning af den vid skiftet uprättade utflyttniingskostnads liqvideringslängden, jemte bevis att skiftet faststäldt är, uti länets Ränteri, toot qvitto, lyfta hela det belopp, hvartill han för utflyttningskosfnaden blifvit debiterad. Nämnde summa skall sedan medi ildel årl., under derpå följande 3 år, på hemma* net eller hemmansdelen utdebiteras och, af vederbörande Krono* fogde, i sammanhang med hvarje års kronoutskylder, upbäras och aflemnas. 2:o. Sedan laga skifte afslutadt är, skall Landtmätin ingifva sin dervid uprättade arfvodesräkning till förste Landtmätin i länet, som densamma granskar och till det belopp, som deruti finnes vara rätt uptaget, godkänner ; hvarefter Landtmätin äger, mot arfvodesräkningens aflemnande och qvitterande, uti länets Ränteri lyfta det belopp, sorn godkändt är.
Om man skulle vilja eller kunna vara uppriktig, så kanske man vore tvungen dessutom medge att flera af de manliga meiningarne alltid kunna värdige stå vid sidan af flertalet af våra inhemska erkända nu verkande notabiliteter, ty ha vi med undantag af hrr Fredriksoa, Hillberg och Holmqvist, någon af obestridligen första rang ?Åfven af det meiniugska spelsättets oarter eller ej efter-folj an slämpliga kännetecken märktes icke sällan, att skådespe-larne nolente3 volente3 underkastade sig ett ihärdigt planmässigt arbete. Och hur än t. ex. Barthels och andra ofta alldeles omotiveradt gastade, så hade de dock uppenbarligen sina organ vida mer i sitt våld och skolade och härdade, än hos oss är vanligt Och likaså huru väl tränade, smidiga och ståtliga gestalter hade icke männen! Tänk sedan på huru aktörerna i detta land, de korta och tjocka och osmidiga aktörsmedelmåttornas forlofvade land, esomoftast se ut och fora sig. Till den skalkaktighet, den friska slyngelaktighet och det ovanligt naturligt verkande goda renässanshumör, som man fick se i Köpmannen och Trettondagsafton etc., ha vi vidare svårt att uppleta motstycke. Den kvinliga afdelningen stod åter afgjordt långt under den manliga, fastän Amalia Lindners behagliga apparition och Prasch-Gravenbergs skalkaktighet ej fä lemnas ur räkningen. » Pyramus och Thisbc » hade den mycket förtjenstfulla tendensen att drifva gäck med det hypokritiska sedlighetsmakeri, som under senare år gjort sig vigtigt med hvaijehanda medel och på hvaijehanda orter inom Skandinavien. Men tyvärr stodo inte i denna pjes forfattarparets utförsgåfvor i harmoni med den goda viljan. Det blef hvarken hackadt eller malet. För-fattarparet tycktes aldrig gjort riktigt klart för sig hvad det ville göra barnet till. Som fars var det for tamt och för litet uppsluppet, som lustspel saknade det konsekvens och motivering. I alla händelser var stycket för långt och för litet roligt och sammanhängande. På ett par ställen irrade som vilsekomna får några tillstymmelser till allvarliga motiv.
Banko och detta öfverensstämmer med 1856 års markegångspris för länet, samt, i betraktande af en tilltagande industri och flera allmänna företag af vidsträckt omfattning, priset å dagsverke efter ali sannolikhet snarare komme alt stiga än falla, tillstyrka Kollegierna i underdånighet all värdet å grufvedagsverkc må beräknas lill 32 sk. Banko, såsom bruksegaren begärt, och alltså för 5,190 sådana dagsverken till 2,126 R:dr 52 sk. Banko, motsvarande i kapital å 5 procent en summa af 42,553 R:dr 16 sk. Banko. 2:o) Ved-prestationen. Såsom ofvan är ulredt, hade de under Axbergshammar och Frösvidahls bruk lydande 15 mantal frälsehemman icke deltagit i ved-prestationen, ulan i stället utgjort grufvedagsverken lill lika belopp med skattehemmanen. Häraf vore klart, att bruksegaren icke hade något rättmätigt anspråk på ersättning för en förmån, som lian eller hans företrädare vid svafvelbruket, icke åtnjutit. Vid bedömandet af ersättningen måste det faktiska förhållandet noggronnt iakttagas, helst i annat fall bruksegaren skulle vinna ersättning för hvad han aldrig egt eller för sådant, hvarifrån han eiler hans företrädare långt före della afstålt. Dessa 15 mantal borde således afgå från de dagsverksskyldig 1011 hemmanen och återstoden 86 § mantal upptagas med beräkning af 7 stafrum ved för hvarje mantal, eller tillhopa 606 1 stafrum, samt ersättning följaktligen blott för sistberörde antal stafrum veds-fällning å allmänningarne och framförande till bruket meddelas, så snart Ijenslbarheten upphör. Vid bedömandet af denna tjenstbarhet värde, mäste i betraktande komma antalet af de dagsverken, som åtgå lill fällning å allmänningarna, framforsling lill bruket samt upphuggning och hopläggning derstädes al de 7 stafrum ved hvarje lullt hemman åligger att så medelst leverera.
K. A. Melin, Prinsessan och Svennen, sagodikt. Wilhelm Billes förlag. Karl A. Tavaststjerna, Nya vers. Albert Bonniers förlag. Ola Hansson, Notturno. Z. Hseggströms förlag. Viktor Moll, Dikter. Ivar Haeggströms boktryckeri. Anna A., I svart och rödt Lars Hökerbergs förlag. Toivo, Vind för våg. Svenska Famiye-journalens förlagsexpedition. Oscar Guldbrand, Huller om Buller. Henrik Lindgrens förlag. Galar, Sånger och berättelser. Carl Sunesons förlag. Vår tid ftr, säger man, hvarken gynsam för frambringandet eller försäljandet af poesi. Det är blott prosadikten som har god jordmån i vår realistiskt nyktra ålder, predikar ofta kritiken. Det är blott de stora namnen som gå i marknaden, när frågan blir om vers, och inte alltid de en gång, klaga förläggarne. Det kanske nog kan vara sant allt detta, det senare i synnerhet. Men ser man till qvantiteten åtminstone, så kan man emellertid ej påstå att den skörd fjolåret bragt oss af poetiska verk var ringa. Nio skalder och skaldinnor på ett år i vårt lilla land i en poesi-fattig tid, ' det tyckes dock vara ett ganska respektabelt antal, och det är ju mängden som gör det sa ’ käringen, när hon sålde tre sexstyfvers pepparkakor för ett Öre. Sans comparaison för öfrigt. Med qvantiteten äro vi således på det klara. Med - qvaliteten blir det kanske svårare. Den är rätt blandad i den stora hop vi här ofvan presenterat. Liksom det i de ärade skaldernas lifsåskådning finnes mänga skiftningar från det li^jerenaste hvita till det mest rosenrasande röda, från den ljusaste optimism till den mörkaste pessimism, så är det i deras olika värde fleregrader. Många äro kallade, men få äro utvalde, det fir en sentens som kanske oftare kan tillämpas på gud Apollos barn än på någon annans. Det är så rysligt lätt att vilja skrifva vers, men det yr så rasande svårt att kunna göra det. Af de erkändt största namnen här hemma, af de korade heroerna på poesiens arena möter oss väl bland de uppräknade ingen.