Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och ifrå Mattana till Nahaliel, och ifrå Nahaliel till Bamoth; Och ifrå Bamoth till den dalen, som ligger i Moabs mark, vid det höga berget Pisga, som vet åt öknene. Och Israel sände båd till Sihon, de Amoreers Konung, och lät säga honom: Låt mig draga igenom ditt land; vi vilje intet vika in på åkrar, eller in på vingårdar; vi vilje icke heller dricka brunnvattnet; landstråtena vilje vi fara, tilldess vi komme genom dina landsändar. Men Sihon tillstadde icke Israels barn gå igenom sina landsändar; utan församlade allt sitt folk, och drog emot Israel i öknena. Och som han kom till Jahza, stridde han emot Israel. Men Israel slog honom med svärdsegg, och tog hans land in, ifrån Arnon allt intill Jabbok, och allt intill Ammons barn; förty Ammons landsändar voro faste. Alltså tog Israel alla dessa städerna, och bodde i alla de Amoreers städer, i Hesbon, och alla hans döttrar. Ty staden Hesbon hörde Sihon Amoreers Konunge till, och han hade tillförene stridt med de Moabiters Konung, och vunnit honom af all hans land, allt intill Arnon. Deraf säger man i ordspråket: Kommer till Hesbon, att man bygger och upprättar den staden Sihon. Ty en eld är utgången af Hesbon, en låge af den staden Sihon; han hafver uppfrätit Ar de Moabiters; och de der bo i de höjder Arnon. Ve dig, Moab; du Chemos folk äst förgånget. Man hafver hans söner slagit på flyktena, och fört hans döttrar fångna till Sihon, de Amoreers Konung. Deras härlighet är vorden omintet, ifrå Hesbon intill Dibon; hon är förstörd allt intill Nopha, hvilken räcker allt intill Medeba. Så bodde Israel uti de Amoreers lande. Och Mose sände ut spejare till Jaeser, och de vunno dess döttrar, och togo de Amoreer in, som deruti voro; Och vände om, och drogo uppåt den vägen till Basan.
N:o 44, i anledning af återremiss af Utskottens Utlåtande N:o 12, angående förändradt löningssätt för Presterskapet, samt om S. M. Adjunkters aflönande till en del af statsverket; lades till handlingarne. N:o 45, i anledning af väckt fråga, att de rotevakans afgifter, som utgå af Yakanta rotar vid Jönköpings regemente, måtte bestämmas till lika belopp för alla sådana rotar; bifölls. N:o 46, i anledning af väckt fråga om upphörande af den såkallade terminsafgiften, som af Skolungdomen vid rikets Elementar-läroverk erlägges, bifölls; och N:o 47, i anledning af väckt fråga om Skolungdomens undervisande i de allmännaste reglorna för kroppens och helsans vårdande, m. m.; bifölls. S. II. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskottets Memorialer N:o 28, med votei ings-propositioner, rörande det uti Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 11, afgifna förslag om val af Ordförande i Utskott och andra delegationer af Rikets Ständer. Prot.-Utdrag den 16 Augusti 1851, 503 Voterings-propositionerne godkundes, och N:o 29, med voterings-propositioner, rörande Konstitutions-Utskoltets uti dess Memorial, N:o 16, afgifna förslag lill ändring i 49 § H. O. och 56 § R. F., angående Motioner. Vorerings-propositionerna godkändes. 8. D. Föredrogs Stats-Utskottets Memorial N:o 313, med fösslag till sammanjemkning eller voterings-proposition, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 263, angående anslag till inköp af en Kanslirådet Krutmejer tillhörig gravyr-samling. Ståndet vidblef fattadt beslut och godkände voterings-propositionen. S. I).
Skulle det då vara Statsmakterna värdigt att återtaga dessa löften och försäkringar, hvarigenom de utgifter, som blifvit gjorda, skulle vara förspillda. Jag tror det icke, jag hoppas det icke; och jag är öfvertygad om, att StatsUtsk. i detta afseende skall behjerta de provinsers talan, som blifvit förespeglade fördelen af en jernbana. Jag kan icke begripa i hvad mån dessa provinser kunna hafva så förbrutit sig, att representationen skulle finna sig föranlåten att återtaga löftet^om de förmåner som en gång förespeglats dem. Hr Bildt, Didrik Gillis: Jag hade icke tänkt att yttra något vid remissen af den K. Proposin om jernvägarne, men i följd af ett updrag af Öfverste Ericsson anhåller jag att få för Ståndet tillkännagifva, att hans frånvaro i dag är föranledd af en förkyl - Den G December f. m. ning, som han ådrog sig, när han i går gick från Börsen efter det föredrag han der hållit. Vi sakne således i dag tillvaron af hans säkert i hög grad uplysande yttranden till följd af de invändningar som här komma att göras mot det förslag, som K. M. framlagt för R. St:r och hvilket af honom blifvit upgjordt. Vi få säkert nu från flere håll höra förfäktare af den norra sidan och troligen älven försvarare af den södra, således komma de olika intressena att här framlägga sina skäl. Jag är icke i detta fall född till någon öfvertygelse. Den kommer att grunda sig på de skäl, som komma att framläggas på båda hållen, i förening med de utlåtrn som af verkställande myndigheten redan blifvit för R.
Hon liknade kärleksgudinnan sjelf, och hänryckt, och utom sig sjönk Astley på knä och sträckte armarna emot henne, oviss huru hon skulle upptaga hans djerfhet att inträda i hennes rum. — Ni här mr Cameron! Hvad vill detta säga? — utbrast Arabella med en röst, som skulle vara sträng, men som tydligt darrade af en helt annan rörelse. — Ja Arabella, det är jag, som vågat detta steg, som öfvertalat Lessly att föra er hit, som icke hade annat val, ty jag måste tala vid er ännu i denna qväll, som ... — Mr Cameron, hvad ni än kan hafva att säga, så är detta i sanning ett ögonblick, som är mycket illa valdt! Man saknar mig, jag kan icke dröja, stig upp, jag ber er, någon af betjeningen kunde komma. Arabella hade fullkomligt återtagit sin sjelfbeherrskning och räckte leende handen åt den ännu knäböjande Astley. — Arabella, ni måste höra mig! Ni vet, att iag älskar er. Ni skall i detta ögonblick afgöra öfver min lycka, öfver mitt hela lif, säg mig ... — Astley, — sade Arabella, afbrytande hans häftiga ord, och sökande att lossa sin hand ur hans, — mr Cameron lugna er, stig upp, se så, sätt er der i soffan och låt mig gå! — Nej, ni får icke lemna mig, säg att ni älskar mig, säg det blott en enda gång, och jag skall sedan göra allt hvad ni vill. Den sköna qvinnans ögon sänkte sig och mötte hans, deras blickar sammansmälte en sekund, hon lutade sig hastigt och instinktlikt emot honom ett ögonblick, hennes mjuka, bara arm sjönk ned på hans axel, och i detsamma var hon sluten i Astleys famn. En minut förgick, Arabella reste sitt rodnande ansigte upp från hans bröst och ville fly, men Astleys armar omslöto henne ännu, och sättande henne i softan, lade han sig sjelf på knä framför hennes fötter och sade häftigt: — Hör mig Arabella ännu ett ögonblick, var lugn, se då på bordstudsaren der! Dess visare har ännu icke skridit två minuter, sedan du kom in.
N:o 1 en Kikare (tub), värd 30 kr., n:o 2, 3 och 4 ett fotografi album, stort format, värda 15 kr. st., n:o 8 en Stanleyportmonnä, värd 5 kr., n:o 9 en revolver, värd 20 kr, n:o 10 ett väggur, lodregulatör Cl met. hög), värd 4 5 kr. Lösning j ä m t e uppgift å dem s o m fått gratissak tillkännagifves samtidigt m e d att varorna utsändas, som sker mellan den 1 och 6 m a j 1899. Grefmagnigatan IO. Invärtes (G. 77191) och Skandia FÖRYARINGSFACK uthyras Ku^vuZhontot; Mynttorget 1 8 Sydsvenska Kredit-Aktie-Bolaget, Stockholm, Fredsgatan 24. En verkligt öm och snäll fostermoder (helst troende), fullkomligt frisk och som vill m e d omsorg åtaga sig vården af ett bättre m a n s barn, som väntas i början af april, sökes. Svar till » Innerligt tacksam », Iduns e x p. Begär prospekt från förest, fil. kand. G. Brockman. (G. STORA HOFBOKTRYCKERI VATTUGATAN 12. Stockholm. Depositionsränta 5 % Sparkasseränta 5 % A 1,000 hvarje sparkassebok kan lyftas intill kr. 1 månaden utan uppsägning. % SPARKASSERÄKNING &amp; _. af AKTIEBOLAGET STOCKHOLMS Kvinnliga folkhögskolan, barnsjukdomar. Hvardagar kl. 10 — Vall, V2S — Va4. Sönoch hälgdagar kl. 10 — 11. A l l m. tel. 58 98. x Uppgif tydliga adresser! N ä m n denna tidning! Det var en fröken Elsa Neumann, s o m vid universiteten i Berlin o c h Göttingen bedrifvit studier i fysikalisk kemi o c h matematik. Drottningen k o m m e r att uppehålla sig ett par dagar hos sina fränder i Neu-Wied, hvarifrån resan fortsattes till Honnef. Två unga Herrar hade en dag varit på jakt och fatt rikligt byte.
Bevillningens reglerande för Bränvins-bränningen äger med bestämmande af grunderna för utöfningen af denna rättighet. Häremot har Vällofl. BorgareStåndet, genom Protocolls-Utdrng af den 15 sisth Juni, gifvit Utskottet tillkänna , att Ståndet bifallit ifrågavarande Betänkande , dock med den anmärkning i anseende till ny redaction af det bibehållna stadgandet uti Kongl. Kungörelsen den 9 October 1812, som i 2 §. 1 Mom. innehåller grunden för Bränvins-bränningens begagnande, att ordalydelsen blefve denna: för 80 mantalsskrifna personer af manoch qvinkön sammanräknade, får begagnas en panna etc. etc.; äfvensom 4 §. 3 Mom. borde, om tillämpning skulle kunna äga rum , hafva det tillägg: att i Städerna bör alltea innan Mantalsskrifningen inträffar, Bränvins-bränningen för följande äret vara reglerad; hvarjemte Vällofl. Borgare-Ståndet förklarat sig anse det vara betänkligt , att förändra hvad Kongl. Förordningen af den 24 Augusti 1813 stadgar angående vittnens afhörande i de mål, hvarpå 7 Mom. i Utskottets afgifna Utlåtande har afseende. Utskottet har noga granskat och öfvervägat allt, hvad dessa sålunda gjorda anmärkningar innehålla; men, jerdte det Utskottet, i anledning af en del bland dem, nu får till Riksens Högloft. Stan - Den 14 Juli. I329 Ständers bedömande Öfverlemna några förändringar och förklaringar uti vissa delar af dess förut afgifna Betänkande i dettamål; hoppas Utskottet'att Riksens Höglofl. Ständer lära täckas tillåta detsamma, att, till besparande af en dvrhar tid, förbigå ali vederläggning af de anmärkningar, dem
Det är först sedan ett halft eller helt år gått till ända, som dessa förskottsräkningars hela Debelsoch Creditssummor alföras från Vexel-Bankens och ingå i Låne-Bankens räkenskap. Denna omföring måste således också dessemellan, åtminstone calculationsvis, försiggå under nuvarande förhållanden, enär det fordras, att totalt och i bestämd siffra uppgifva antingen Låne-Bankens' fordringar eller VexelBankens skulder. 4:o Tiderna för controleller mellan-afslutningar af Låne-Bankens och af Vexel-Bankens räkenskap äro icke desamma. Låne-Bankens control-afslutningar äro nemligen ställde på månad, men Vexel-Bankens på vecka; hvarigenom äfven nödiga beröringspunkter esomoftast saknas, för att under årets lopp kunna åstadkomma sådanesammanfattningar utur bådas specialräkenskaper, som eljest kunde tjena att bibringa en snabbare öfversigt af de serskilda delarnes inverkan på det bela af Verkets ställning. De egentligen granskande, controlerande, afslutande och biträdande Contoren och Departementen inom Banco-Verket äro åter, enligt nuvarande Organisation: 1:0 Cancellie-Departenientetj som har sig uppdraget: a) Juridisk granskning af de för meddelande af lån på längre tidér erforderlige säkcrhetshandlingar; F) Bestämmandet, på grund af denna granskning, af det utgående lånebeloppet; c) Bevakningen öfver gäldenärers fullgörande af de för lånens bibehållande utstakade vilkor, med härtill hörande inteckningsoch borgensförnyelser, anmaningsoch lagsöknings-åtgärders ordnande, jemte den i samband med detta allt nödvändiga protocollsföring och correspondance. 2:0 Cassa-Commissarie-Contorj sora har controlen å Special-Cassorne sig uppdragen. Banco-Vtskollets Utlåtande IV:o 38. 5 3:o Vexel-Banco Control-Contor, sorn coatrolerar Vexel-Banken medelst förkortad motföring efter samma verificationer, samt uppgö'r veckooch hufvudslut
Det är nemi. otvifvelaktig!” säger Utsk. ”att, så länge banken utgifver sedlar ä sådane valörer, hvarigenom äfven mindre liqvider kunna med pappersmynt åstadkommas, skall silfver ej i någon betydligare mängd spridas och bibehålla sig i rörelsen, likasom att, innan detta sker, myntets värde icke kan anses vara i det allmänna till fullo insedt och erkändt.” Riktigheten af denna sats, kan jag icke erkänna, ty då allmänheten äger den obestridliga rättigheten, alt taga ut silfver, men likväl företrädesvis tager bankosedlar, så synes derigenom praktiskt bevisadt, att allmänheten både inser och erkänner ”att sedelmyntet är lika godt med silfvermyntet.” Sättet hvarigenom banken behåller sina sedlars värde, består deruti, att banken sätter sig i stånd att alltid när som helst kunna invexla sina sedlar, hvilket banken alltid kan, med den stora metalliska fond, som banken nu äger, och den ytterligare säkerhet den vid sista riksdagen erhöll genom fördubblandet af dess kapitalfond utöfver dess skulder, hvilken aldrig får förminskas, utan alt genast fyllas af först inflytande vinst, en åtgärd, som ytterligare måste stärka dess kredit. Ty om, vid starka påkänningar, bankens metalliska valuta icke skulle finnas tillräcklig, så skall banken med stor lätthet kunna pä sin kredit anskaffa nya tillgångar. Vidare säger Utsk. ”genom silfvermyntets spridande, förminskas ock det äfventyr, som skall uppstå derest, i följd af ett fiendtligt anfall eller andra olyckor, bankens redbara valuta underkastades förskingring eller förstöring, emedan i sådant fall åtminstone den del deraf vore räddad, som funnes i allmänhetens händer”. Om denna sats vore riktig, så skulle icke någon säkerhet finnas, ingen behållning kunna beräknas af den metalliska valuta, som finnes i banken, och som, genom sednare årens klokt begagnade vexelöfverskott, sä betydligen ökats, och då småsedlarne utgöra i r:drtal ett så ringa belopp, jemförelsevis med de större, skulle genom deras indragning föga vara vunnit; då borde alla sedlar indragas och endast klingande mynt få finnas i rörelsen.
Uti Memorialet N:o 20 anmälde Konstitutions-Utskottet den oförenliga skiljaktigheten uti de särskilda Riks-Ståndens beslut i afseende å Utskottets uti Memorialet N:o 9 afgifna förslag till ändring af 68 § Riksdags-Ordningen, ro - Konstilulicns-Utskottels Memorial, N:o 29. iZ rande revisionerna af Stats-verkets, Bankens och R iksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning; och har sedermera Utskottet af ankommet Protokollsutdrag för den 12 i denna månad inhemta!, att, vid föredragning af ofvannämnde Memorial N:o 20, Hedervärda Bonde-Ståndet vidblifvit sitt förra, från de öfriga Ståndens mening afvikande, beslut, enligt hvilket Ståndets gemensamma tanke var, att omförmälde revisions-förrättningar alltid borde taga sin början den 15 Augusti; hvadan Ståndet afslagit inbjudningen, att sig efter de öfriga Stånden foga. Till afgörande emellan de sålunda qvarstående olika meningarne i frågan, får nu Konstitutions-Utskottet vördsamt 'öfverlemna följande voterings-propösitioner: Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti dess Memorial N:o 3 afgifna förslag till ändring i 68 § Riksdags-Ordningen, angående revisionerna af Statsverkets, Bankens och Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, skall i oförändradt skick antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, röste Ja; Den, det ej >vill, röste Nej. Vinner Nej, kommer nämnde förslag att, till slutlig pröfning vid nästföljande Riksdag, blifva, hvilande med sådan förändring, att i stället för orden: r>dvn 15 September» införas orden: »den 15 Augusti*. Ank. till Exp.-Utek. d. 21 Juli 1854, kl. 1 e. m.
Kammar-kollegium och Stats-kontoret aflåtna nådiga bref, som öfriga frågan rörande handlingar, hafva Revisorerne ej mindre i afseende derå, än äfven beträffande i sammanhang dermed uppkomna fråga om bestämmande af Landshöfdingens i nämnde län framtida löneinkomster, inheintat hurusom, enligt nådigt bref den 24 Februari 1837, angående reglering af lönevilkoren vid Landshöfdingetjensterna i riket, Landshöfdingens i Hallands län aflöning fastställdes att utgå på följande sätt: Banko. Riksmynt. Rdr. skill. Rdr. öre. Lönförhöjning af anslaget för ersättning för inhyseshjons dagsverken i Kronobergs län 550: — 825: — Slottsträdgården, 4 tunnland, och vallar till slottet, äfvenledes 4 tunnland, räknade till 50: — 75: — Slottsjorden, 100 tunnland, beräknade att afkasta 300: — 450: — 300 dagsverken, beräknade i penningar till 137: 24. 206: 25. Bostället Biskopstorp, 3 £ mantal kronosäteri, räknadt till 500: — 750: — On Tylen, beräknad i afkastning till 8: 24. 12: 75. Kontant tillskott af framdeles blifvande tillgångar 1,124: — 1,686:
Tack vare de nyupptäckta rättegångshandlingarna i målet, hafva vi fullständigare underrättelser om hans död, än vi haft om någon händelse under hans lefnad. De beriktiga flera lösa antaganden om, att han blifvit dödad i ett slagsmål, att det skett af hans bäste vän och under rusets inflytelse, att han lefvat någon tid efter mordet och, »en kristendomens Ragnar Lodbrok i samvetsqvalens ormgrop»; lättat sitt hjerta genom andaktsöfningar. Wieselgrens förmodan att hans baneman varit »hans gode vän, hvilken vi ju träffa bland de besjungne», tål så till vida att förändras, som dels en längre köld har rått mellan dem båda, om också de en gång varit vänner, dels visserligen Lucidor har skrifvit en sång för hans räkning, der han efter honom kallar sig för Triton Sturmmuth, men ingalunda gjort honom till ämne för något qväde. Det är nu vidare klart att ingen af sällskapet var vid tillfället farligt beskänkt. Huru vida det skall kallas ett simpelt mord eller en slags duell, må följande sammandrag af de närvarandes vittnesmål inför domstolen bestämma. Utom att dessa berättelser ega ett visst dramatiskt intresse och alltid måste vara välkomna såsom skildrande de sista stunderna af Lucidors lif, äro de dyrbara äfven derföre att de sätta oss i stånd att jemföra den tidens seder och bruk med våra. När man gått backen uppför Tyska brinken och kommit till tyska kyrkan, som på ojemn grund reser sin byggnad och sitt torn mellan täta husmassor, inträder man på Kindstugatan, som slutar vid den triangelformiga utskärningen af Skärgårdsgatan. Inga trottoarer finnas, och husen se förfallna ut. Solens strålar hafva svårt att nedtränga på den fuktiga stenläggningen. Ej långt ifrån ligger midt ibland menniskoboningarna den gamla kyrkogården, hvarest likväl ej mer några lik få nedgräfvas att underlätta pestens härjningar. Nästan blott s. k. sämre folk bebor nu Kindstugatan. Der finnas mindre verkstäder, oljiga fenster, smutsiga ingångar, magasin och ännu sämre ställen. Vi äro i hjertpunkten af den egentliga staden. Likväl, så gammalmodig gatan än synes, är hon modern i jemförelse med sitt utseende vid Lucidors dödsår.
Jag har talat till försvar för nationalvärdighelen, för den värdighet, sorn det tillhör eder, mine herrar! att i första rummet bevaka. Frih. Cederström har anfört ett skäl, som i första ögonblicket låter en hel hoper, men som förlorar hela sin kraft, då man observerar, att den underlåtenhet, han tillägger arfvingarna, är en följd af den underlåtenhet, som deras förmyndare begått; eller jag frågar: kan man med någon billighet begära att arfvingarne, sorn af domstolarna, blifvit fråndömde arrendet, skola fortsätta skötseln af qvarnen? Detta är så obllligt, att ifall den grund för rättskänslan, som först åberopades, nemi. att förmyndarens försummelse föranledt rättegången, är bestående, så rubbas icke denna grund genom den omständighet Frih. Cederström framställt. Jag bör dessutom meddela R. o. Ad. den kännedom jag här nyligen inhemtat, att Högsta Domstolens beslut icke blifvit fattadt utan omröstning, och att röster funnits, som uttalat en helt annan tanke, än beslutet innefattar. Derifrån vill jag icke leda mig till något bestämdt yttrande i afseende på sjelfva rättsfrågan, men jag gör en appell lill eder rättskänsla, mine herrar! är det värdigt, egnar det R. St, att på fattiga barns bekostnad åtkomma en fördel, tpå detta sätt tillvägabragt? Hr Anckarsvärd: Hr von Hartmansdorff har sökt sig en anledn. att, med stöd af SlatsUtsk:s betänk., ytterligare lemna detta Utsk:s ledamöter ganska skarpa och a11— varsamnw förebråelser. Han har af alla de här klandrade och återremitterade betänktn från StalsUtsk. ej funnit något, som varit bygdt på så losan grund som detta.
För det andra geologiens, som böijar med den tidigaste kända fossilen, Lorenzoflodens Eozoon canadense och fortsätter i en kedja, af hvilken den ena länken hänger fast tillsammans med den andra under den siluriska perioden med dess rikedom på mollusker, krustacéer och maskartade djur samt de första tecknen till fiskar; under den devoniska med dess för-herskande fiskar och första uppträdande af reptilier; den mesozoiska med dess batrachier; under den sekundära formationen under hvilken vatten-, landoch luft-reptilierna förher-skade och de första låga formerna af vertebrerade landtdjur började visa sig; och slutligen under tertiärformationen, under hvilken däggdjuren blefvo talrika och, i det typ följde på typ samt species på species, gradvis skilde sig ifrån hvarandra och specialiserades under eocen,- miocenoch pliocenperioderna, tills vi komma till isoch förhistoriska perioderna och till det positiva beviset på menniskans tillvaro. För det tredje embryologienseller allt individuelt lifs utveckling från den primitiva protoplasman och kärncellen, i hvilken allt lif far sitt första ursprung — hvilken, lik förhållandet mellan typer och species, under sina progressiva stadier af specialisering öfvergår från det lägsta, amoeban, till det högsta, menniskan — som lik alla andra djur leder sitt ursprung från en cell och utvecklas under stadier oskilj f By i England i grefskapet Norfolk. 1aktiga från fiskens, reptilens och däggdjurets, tills cellen slutligen uppnår quadrumanas höga specialiserade utveckling och slutligen sist af alla menniskotypens. På samma sätt kan man söka » gryningen af det religiösa begreppet » i de flintyxor och andra grofva husgeråds-saker, hvilka nedgräfdes jemte den döde, liksom vildarne göra ännu i våra dagar, vitnande om någon sorts tro på andar och ett tillkommande lif.
För att lugna näringsidkarne, så att de icke vid ett förbuds borttagande må hafva den fruktan, alt vid hvarje Riksdag en ny skakning i deras rörelse skall upkomma; en oro, en osäkerhet åtminstone om följderne, hvilken måste medföra en rubbning i den jemna rörelsen eller förändring i afsättningstillfällen och som äfven hittills vid hvarje Riksdag vanligtvis inträffat; för att, säger jag, förekomma dessa stora olägenheter, synnerligast i vårt land, der forslingen är svår och dyr, afsättningen trög och betalning för tillverkningarne icke erhålles förr än efter många månader, torde det vara nödigt, att vissa försigtighetsmått vidtagas, innan förbuden, hvarmed en del näringar hos oss f. n. äro skyddade, borttagas. Ett förslag i detta hänseende är jemväl till R. Sl:r öfverlemnadt, på det att R. St:r må kunna blifva i tillfälle att fatta sådane beslut, hvilka lugna näringsidkare mot farhågorne och följderne af obeständighet i de redan fattade besluten i fråga om tullafgifterne å inkommande varor; lugna dem mot fruktan för de bemödanden, som så väl vid denna som vid föregående Riksdagar blifvit gjorde, för att nedtvinga införseltullen på sådane inkommande varor, som äfven af näringsidkare inom landet tillverkas. Att i öfrigt vilja jemföra Sverige med England, att vilja i Sverige införa sådane grundsatser i handeln, som der äro antagna, förekommer mig åtminstone alldeles olämpligt, och hvar och en som något eftertänkt förhållandet, torde lätteligen finna, att de uti England antagne grundsatser för handeln hvila på helt andra omständigheter än som förefinnas hos oss. England, rikt på naturprodukter på en temligen inskränkt yta, med en talrik, verksam, idog och uplyst befolkning, som redan för längre tid tillbaka genom uplysning, insigter och kunskaper lyckats upbringa sin industri till en hög grad, som vet att utleta hemligheten af naturens krafter och att använda den i stor skala, en nation, hvars sparsamhet är allmän och som vet att samla kapitaler, som årligen