Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad Riddarhuskassans ställning angår, så är detta en omständighet som förtjenar uppmärksamhet, och jag har icke heller tillstyrkt obetingadt bifall till motionen; jag har endast yttrat, att om motionären anskaffade ett visst antal subskribenter och Riddarhuset åtoge sig förlagsskyldigheten, så blefve det endast ett vanligt lån utan risk för kassan. Jag får således vidblifva mitt yrkande att TJtsk. måtte taga saken i förnyad t öfvervägande. Hr Anrep: Riddarh.Utsk:s Ordfde, Gr. Mörner har sagt, att ingen af Riddarhusets tjenstemän skulle hafva tillfälle att med mitt föreslagna arbete taga, den befattning jag förut antydt. Det fordras så litet att jag för min del är öfvertygad att någon af dem skulle kunna utan stor tidspillan göra det, och jag har dessutom i min motion sagt, att han icke skulle göra det för intet. Jag har erbjudit 500 R:dr b:ko årligen, hvilka ingå i den kalkyl jag gjort, och som skola betäckas genom inkomsten af de försålda exemplaren. Gr. Sparre som, varit god och förordat en återremiss af frågan, har sagt, att jag borde anskaffa ett visst antal, 4 å 500 subskribenter. Det är just deruti svårigheten ligger, innan Direkt:ns garanti erhfllles. Hr Björnstjerna har jemfört detta arbete med proba, som utgifvas af Lektor Tham. Dessa äro visserligen också af stort intresse, men endast för forskare i historiskt intresse, Den 10 Mare. 137 och man bör gilla spridandet af alla dylika handlingar; men icke kunna dessa prot:r från 160Otalet jemföras med det af mig ifrågasatta arbetet, som måste hafva samma intresse som Adelskalendern, utom det nya som kommer till, att Attartaflorna skulle uptaga äfven de döda medlemrnarne af familjerna. Hr Ehrenhoff har sagt, att det icke skulle finnas penningar till detta företag. Riddarhuskassan skall väl icke heller vara en giribuk, som samlar hög på hög, utan hon skall väl på något sätt använda sina kapitaler. Dessutom är det blott första årets utgifter som komma att blifva svidande för kassan.
Dtn 3 Marlit, 25 ( uti landets allmänt gångbara mynt, enligt det pris Kongl. Kammaroch BergsCollegierne samt Kongl. StatsContoiret finner skäligt att å Skeppun* det utsätta med billigt afseende å tillverkningssarnt försäljningsprisen (men utan afseende å Cursens stigande eller fallande) likvist Biuksidkaren förbehållet, att i anseende till ett, kanhända någon gång allt för högt utsatt pris derå, få erlägga sin Hammarskatt in natura, i hvilket sednare fall det borde vara honom tillåtet att lämna densamma i 6 i 8 stycken bestämda Courantdimensioner och ej endast i tvenne, hvilket hit. tills varit brukligt, hvilket allenast medfört försvårandet af Hammarskatt-järnets försäljning; då sjelfva förnuftet säger, att ett parti af jårny endast bestående af tvenne dimensioner, skall vara mindre begärligt för köpären ån då det år någorlunda aorteradt; dessutom torde; billigheten fordra, att tiden för Hammarskattsjåtnets lefvererande in natura, så vida blifver förändrad, att detsamma får aflåmnas på våg når som hålst, blott sådant blifvit så tidigt verkståldt, att våg-attesten deröfver kan blifva vederbörande Bergsfogde tillställd innan sista Uppbördsdagen och ej Bruksidkare» vara tvungen att sorn hitintills skedt, lemna järnet om Hösten, då likvist sista Uppbördsdagen, i händelse han vill betala sin Hammarskatt i penningar, ej infaller förr ån i slutet af April mandel det följande året ___ ett stadgande sorn medfört så mycket mera svårigheter för Bruksidkare», som flere Bruk ej hafva tillfälle att utföra sitt järn någon annan årstid ån vintern, och således redan året förut måste hafva varit betänkte på Hammar-r Den 'J5 Alartii, skattsjärnets utförande.»för det kommande året. Genom den ränta han härigenom å detsamma förlorar, blifver således en sådan Bruksidkares skatt dyrare eller högre ån de Bruksägares, hvilka hafva tillfälle att begagna sjötransporten om sommaren till vågförning af sitt Hammar skattsjårn. Men jag tror deremot att med den nu föreslagna ändringen skulle båda hafva lika lätthet till denna skatts afbördande.
Köttlake upphälles att stå och klarna öfver en dag; af hälles sedan försigtigt, så att ingen bottensats medföljer. Det klara sättes på elden att koka, hvarvid man väl skummar bort allt grums som flyter upp under Frigjorda qvinnor. kokningen. Hälles upp och får stå en dag. 2 skalp, brunt socker tages till hvarje kanna lake. Sockret brynes väl, hvarefter laken påspädes litet om sender under omröring. Kryddor såsom hela nejlikor, hvitpeppar och ett par bitar ingefära inknytas i en liten tunn påse och läggas uti laken vid uppkokandet. Mimmi. Tidig potatis. I medlet af mais må- nad tager man stycken af tidig potatis, lägger dem hvarftals i en med fuklig sand fyld korg, som sättes i köket eller i något varmt rum. Potatisen börjar snart gro och i ändan på de 5 centimeter långa groddarne bilda sig hvita rötter. Då lägger man ett lager af löf vid någon mot söder liggande vägg och derofvanpå 30 centimeter högt med jord. I början af april tager man potatisen försigtigt upp ur sanden och sätter den på det dertill bestämda landet, så att jorden ligger 3 — 4 centimeter öfver den. Inträder frost, bör potatissängen om nätterna vara betäckt med en halmmatta eller till och med med bräder. Skulle inga bräder finnas att tillgå, lägger man en handfull sågspån öfver den framkommande plantan. Mosspudding. Visserligen har » Selma » i n:r 12 af Idun lemnat en beskrifning till mosspudding, men jag har begagnat en annan sammansättning, som fått litet beröm och derför torde det tillåtas mig beskrifva den. Sötmandel, ' / « skalp., jemte några bittra mandlar stötas med socker så fint fördeladt man kan få det. Massan lägges i en panna tillsammans med ' / a qvarter god mjölk och tre hela ägg, hvilka förut uppvispats. Alltsammans vispas öfver elden, tills det blir tjockt, hvarefter tillsättes och iröres 12 blad gelatin, som upplösts i vatten samt sist tre qvarter god grädde, som förut uppvispats till hårdt skum.
Maj:ts namn, af guvernören utfärdad, högtidligen proklamerad, kungörelse förklarats för alltid afskaffadt och ej vidare tillåtet. Enligt hvad de från guvernörs-embetet inkomna uppgifter samt värderingsoch qvitterings-listor utvisa, har värderings-summan för hela det friköpta slafantalet, 227 af manoch 296 af qvinkön, eller tillsammans 523 personer, uppgått till 47,158 spanska daler, hvaraf egarne dock eitergifvit 114 spanska daler, så att endast 47,044 spanska daler behöft för ändamålet utbetalas 5 hvaremot såsom serskild utgift tillkommit beloppet af värderings-komiténs omkostnader, 156 spanska daler. Då slafvarnes egna bidrag, hvilka tillsammans belöpa sig till 2,364 spanska daler, på sätt ofvan omförmäles, blifvit afsatte till en fond för understödjande af sådana frigjorda fattiga slafvar, hvilka befunnits af sjukdom eller orkeslöshet oförmögne att sig försörja, utgör således statens uppoffring för åstadkommande af ifrågavarande, af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer beslutade, förändring, en summa af 47,200 spanska daler, eller jemt det belopp, som å handelsoch sjöfarts-fonden blifvit för ändamålet förskottsvis anvisadt; och vill Kongl. Majit, jemte det de handlingar, som närmare redovisa för användandet af dessa medel, nu varda Rikets Ständers Stats-utskott delgifna, hafva till Rikets Ständer öfverlemnat att bestämma, huruledes handelsoch sjöfarts-fonden, som, enligt hvad konvoy-kommissariatet uti skrifvelse den 31 sistlidne Januari i underdånighet anmält, fått, för omförmälda summas tillhandahållande i London, vidkännas en utgift i svenskt banko af 119,760 r:dr 19 sk., må fördetta förskott erhålla ersättning. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständers Stats-utskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. S. A. Munthe. Kongl.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf härefter, att dels till följd af Elektorsvalet och dels genom sedermera skedda afsägelser 13 ledigheter ibland R. o. Ad:ns Hrr Bänkman upstått, nemligen: en i l:a Bänkm.Afd. efter en i 2: a » » en i 3:e » » en i 6:e » » en i 10:e » » en i 1 l:e » » en i 13:e » » en i 16:e » » en i 19:e » två i 20:e » » en i 22: a » » en i 25:e » » 55 Gr. Cronhjelm, Lars Fredrik; 100 Gr. Stackelberg, fullm. Gr. Taube, Fredrik Wilhelm; 17 Frih. Fleming, Axel; 245 Frih. Lagerfelt, Israel Carl Adam; 258 Hr Svenske, fullm. Frih. Cederström, Rudolf; 494 Hr Croneborg, fullm. Frih. Stjernstedt, Joh. Wilh.; 1960 A. Hr Montgomery, Robert Nils Germund; 1337 Hr Ridderbjelke, fullm. Gr. Sparre, Johan Alexander; 1917 Hr Berg von Linde, fullm. Hr vonTroil.SamuelGustaf; 1939 Hr Silfverstolpe, David Ludvig; och 1975 Hr Scheffer, Per Henrik; 2074 Hr Kjerulf von Wolffen, fullm. Hr Wästfelt, Ludvig Benjamin; samt 2326 Hr Waern, Jonas; Den 12 November. 139 Och anmodade H. Exc R. o.
Betänkande N:o 21. 7 på vissa större väglinier, hvilka kommittéen benämt postvägar, befordringen af så väl post som resande skulle besörjas genom anstalter, bekostade af statsmedel och stående under General-Poststyrelsens inseende och förvaltning, kunde visserligen ej bestridas, att derigenom en högst väsendtlig och önskvärb förbättring i dittills brukliga sätt för förskaffande af post och resande skulle åstadkommas; men då dessa anstalters uppehållande i den utsträckning kommittéen föreslagit syntes blifva för Statsverket alltför betungande, särdeles under en tid då stora kostnader användes för jernvägars byggande, ville Kongl. Maj:t för berörda anstalt icke äska något särskildt anslag, helst det tilläfventyrs torde blifva verkställbar att af Postverkets medel anslå hvad som skulle erfordras, för att på försök och till en början å en eller annan väglinie tillvägabringa postoch skjutsbefordring af ifrågavarande eller likartad beskaffenhet. Kommitteradcs ifrågavarande underdåniga betänkande och förslag finnes infördt i Bihanget till förra riksdagens Protokoller och har sålunda blifvit, jemväl vid denna riksdag bland Rikets Ständer utdeladt. Utskottet anser sig således ej böra för dessa handlingars innehåll ingå i någon redogörelse eller utur dem anföra vidare än hvad Utskottet här nedan, för vinnande af nödig öfversigt af frågan, trott sig böra från dessa handlingar sammanföra med sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets vid förra riksdagen derom afgifna förslag. Uti utlåtandet N:o 8 vid förra riksdagen har sammansatta Utskottet företagit den genom ofvanberörda nådiga Skrifvelse påkallade granskning af förslaget till skjutsningsbesvärets ordnande samt tillika pröfvat de, vid samma riksdag, i ämnet inkomna motioner.
Banco-Fiscaien åter, som i allmänhet, och på eget ansvar, deltager med honom i de förenämnde juridiska ären-; dena, och, vid sjukdom eller annat förfall, är pligtig att i allo uppfylla hans plats, njuter, i likhet med Bankens högsta Bokhållaregrad, en årlig lön af R:dr 600 B:eo, och eger icke eller rättighet att med småsedelskrifning sig befatta. I betraktande af dessa förhållanden får IBanco-Utskottet vördsamt tillstyrka : a) att Bankens Advocat-Fiscal nu uppflyttas till lika tjenstegrad med de yngre Commissarierne, och hans inkomster, i öfverensstämmelse dermed och genom tillägg af de i allmänhet föreslagna ao procent, blifva R:dr i44oB:co årligen; dock att lönen på Stat förblifver såsom förut R:dr goo B.co och det öfriga utgår såsom arfvode, hvilket, i frä ga om pensionsrättigheten vid bortgång ifrån tjensten, ej får tagas i beräkning; Banco-Ut skottets Memorial N.o 112. i5 l) ati Baneo-Fiscalen nu uppflyttas till lika grad med Bankens Kamererare , och hans inkomster, i öfverensstämmelse dermed och genera tillagg af de i allmänhet föreslagna 20 procent, blifva R:dr J080 B:co, dock ati lönen på Stat förblifver såsom förut R:dr' 600 B:co, och det öfriga utgår såsom arfvodej hvilket, i fråga om pensionsrättigheten vid bortgång från tjensten, ej får tagas i beräkning.
Riksdags - Constitutions-Utskottets betänkande. 65 dagsmanna-val för Preste-Ståndet ingifves till Consistorierne, och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grun* der, som här ofvan* före linnas utstakade. dagsmän för BorgareStåndet, som enligt 14 §• in ör Bergs - Collegium förrättas, må Besvär hos Konungen anföras inom den för dylika besvär, i allmänhet stadgade tid. Klagomål öfver Riksdagsmannaval af Preste-Ståndet för Stiften ingifves till Consistorierne, samt för Universiteten och IVetenskapsdcademien till Konungen, och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofvanföre finnas utstakade. §. 22. Förra Puncten. Fnllmagternabö- Fullmagterna ra, för att vara gälböra för att vara £ihmntill R. S, Prot. %-dje Smtih j. 66 ConstitutionsUtskottets betänhanden. lande, lyda sålunda: efter föregånget ordentligt val N. N. (för PresteStåndet ifrån N. N. Stift, (för BorgareStåndet ifrån N. N. Stad) för BondeStåndet etc. gällande, lyda sålunda: • . • efter föregånget ordentligt val N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift eller Akademi'). (för Borgare-Ståndet ifrån N. N. Stad eller af Bruks-Egare och Ber gs-Manufac turister), för BondeStåndet etc. Sednare Fullmagterna underskrifvas: för Preste-Ståndet af Biskop och Consistorium; f^r Borgare-Ståndet af Stadens Magistrat och äldste, och, hvad Falu-Bergslag särskilt beträffar, af Grufve-Bätten och Bergslagens Deputerade samt för Bonde-Ståndet af Valförrättaren; börande tillika etc, Puncten.
den 28 aug., n i r högqvarteret var i SkrTflinge, och huru hon höll p i rit blifva innebränd, derföre att hon v m a111 för modig och blott slog ii. elden. Denna tog dock snart öfverhinden, och Agneta blcf med stor nöd rllddsd af Kapten M ur Stake. som stog mig i mina tvi hlrlocknr och dmg mig ut., men hennes hund brann up? Agneta gömde sig redan under ett ilpplelrXd, och det mr en stor uppstande se, d l hon vnr M m n n e n. CnsiPf Horn letade i hela iågret, och Staken r i r förtviflad. Först niir elden mr slut, kröp hon fram. Danska haren I&amp; midt emot och när det sköts, trillade kulorna .in i tältet till oss-. Encr u t sedan vistiu en tid i Landskrona, d3 Agnets fick en styfbmr, rom dock snart dog. for hon med fadem till Engclholm, der de Ifven Ilgo midl emot den danska hiren. Emellertid b ö j d e f %ltsjukdomcn mm, och morför5ldnrnc hlefvo mycket orolign f6r Agncti. blormodern ville ack gcrnn ha hem Apeln. cner hon ej hnde nu n@n j u n ni. hos si af hvilken hon kunde ha .m. Fndem tyckte dock det var sv n skiljnr frk henne, och till och med styfmodem mistade ogcrni hennes glada d l l r h p. Sjelf ville Agoch pB inga vilkor lcmnn krigssMdcplatren, der hon fann det helt lustigt. Hon hlef dock tvungen dcrtill och lemnade si karrtt. Engelholm den tz nov. äiföljd af wi sckreterarhastrnr. Resm v m dock förenad med m h g a bnridighctcr.
Grefwe körner, ^stolplr (-öran upläste flutmeningen af StatsUtffoltets tillstyrkande, nemligen: alt efter närmare hällen undersökning, Herr Major Stael, sä midt möjligt more, mätte erhälla det understöd, som kunde pröfwas skäligt ; och tilläde , det han förmodade, att ett tillstyrkande i sä afwägda termer skulle instämma med Herr NorstenÄolxes tanke. Herr Grefwen och LanDtmarflalkm gjorde ä nyo proposition lill bifall pä Srats-Utstottets Betänkande , samt alt Herr Major Stael mätte i anledning deraf till Kongl. Majus Nädiga omtanka -anmälas. r2A8 Den 26'Februarii Företogs Bewillnings-Utstottets sedan den z:te dennes pä border hwitande Memorial, rörande förändringar och och rättelser uli fördelningen, upbörden och redogörelsen af den efter Kongl. Stadgan d. io Junii >8oZ, hittills crlagde Charta-Sigillata afgift; hwarwid, med Ridderstapers och Adelns gifna samtycke, upplästes endast de §. §. af förordningen, hwaruti nägre rättelser af Ulstortet blifwit föreflague; och gjordes derwid under läsningen nedanstrefne anmärkningar: Herr von 8cftantr, Ikvar Ureäiic Oakriel, hade inlemna! följande anmärkntngar som uplästes: Emot Projeetel till förändring af förordningen vm Char a Sigilaia anser jag följande erindringar nödwändige: Uti 4 Lsista Momentet ar bibehållen en origtig Definition som mäste rältas. 1748 ars ChartaSigillara Förordning nämner Börds-Bref. Hwatz härmed förstods kände sörmodeligen icke författaren af i8og ars förordning, men wille förstä det, och förändrade ordet till Bördes-Bref, samt tillskapade en alldeles fa!st Uttolkning, dä han kallar det Resolutioner och Utslag, angående inbördad fast Egendom.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 12 dennes afgifne, samt den 16 i samma månad på bordet lagda Utlåtanda, i anledning af Herrar Rullmägtiges i RiksgäldsContoret hos StatsUtskottet gjorde förfrå - 43* Den 16 Maji. gan, i afseende på Räntan å Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIII:s uti nämnde Contoir innestående HemgiftsCapital , ansåg väl Ridderskapet och Adeln Herrar Fulhnägtiges hos StatsUtskottet gjorde förfrågan hafva varit öfverflödig; men då StatsUtskottet med hem-' ställan derom till RiksStånden inkommit, beslöt Ridderskapet och Adeln, atty med gillande af Utskottets ofvanberörde Utlåtande, anmoda Utskottet, att gifva Herrar Fullmägtige tillkänna, det Räntan å i frågavaraude Hemgifts Capital nu och hädanefter korame att utgå från RiksgäldsContoiret, med 5,000 R:dr Banco årligen, som borde Kongl. Maj:t i underdånighet tillhandahållas. Högloflige Ridderskapet och Adeln åt-i skiljd.es In Edem Protocolli O. J. Lagerhem, Slut på VI. Bandets I, Afdelning - Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1817 och 1818. Sjette Bandet. 'Andra Afdelningen, STOCKHOLM, tryckt hos Olof Grawin, 1818. Tisdagen den 19 Maji 18I& Plenum kl®ckan half till io förmiddagen. Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Betankanden: Från Stats Ut slott et: Af den 13 dennes:
Jag får hos Frih. Wrede anhålla, att han ville meddela R. o. Ad:n upplysning, såväl huruvida det är anledning befara att den nuvarande verkmästaren skall lemna sin plats, sedan hans lön blifvit, på sätt Hr Frih:n uppgifvit, förhöjd genom tillskott från arfvodesmedlen o. d., som ock om ifrågavarande verkmästare har sig bostadslägenhet anvisad i något Kronans hus. 640 Den 28 Februari f. m. I likhet med Gr. Mörner yrkar jag fortfarande att lönen skall bestämmas till 2,000 r:dr, både emedan jag anser alt man i detta fall bör etablera en princip, ocb emedan jag tror en sådan lön vara fullt tillräcklig. Hr Nordenfelt, Enar Wilhelm: Ehuru denna fråga redan blifvit ganska mångsidigt behandlad, anser jag mig dock böra tillägga några ord. Jag får då först fästa mig vid den jemnförelse, en talare bär anställt, emellan en majorslön och en verkmästarelön, emedan det förefaller mig som om man med denna jemnförelse beräknat att göra effekt. Jag har dock redan af proportionsläran iärt mig att man ej kan jemnföra incommensurabla storheter, och en militär-person kan derföre icke i detta alseende jemnföras med en verkmästare. Då vi endast hafva en armé, kan nemi. någon konkurrens ej uppstå inom det förra yrket, och en militär har ej något annat val än att fortsätta på den bana, han beträdt. En verkmästare kan deremot vinna anställning öfverallt, och vi böra derföre jemnföra den nu föreslagna lönen med hvad andra föreståndare för större industriella företag, de må nu kallas verkmästare eller något annat, vanligen erhålla i vårt land eller i grannländerna. I detta afseende har nu Utsk:t sjelf uppgifvit, att enskilde verkstadsegare gifva sina verkmästare betydligt större lön, än den nu af K. M. äskade. En annan talare har ordat om den olika ställning, hvari en i Statens tjenst anställd verkmästare skulle befinna sig i jemnförelse med en enskild, och dervid bland annat nämnt, att den förre aldrig behöfver befara, att hans hufvudman skall gorå konkurs.
Stat beviljas en åi lig till - .Stats-Utslcottets Utlåtande, JV:o 568. ökning af 2,5oo R:dr, samt Rikets Ständer, under instämmande i den åsigt, alt bemälde tjenstemanna-persorial bör sättas på två afdelningar, likväl ansett frågan örn löne-anslag helt och hållet underordnad den om beredandet af en tjenlig och rymlig local för handlingarnes säkra förvarande, hvadan Rikets Ständer yttrat, att de, då den senare frågan om en ny local för Riks-Archi vet förekommer till slutligt afgörande, skola i förnyadt öfvervägande taga den om medels anvisande till en möjligen erforderlig tillökning i anslaget för tjensiemännens aflöning, samt derefter sitt beslut, rörande båda dessa frågor', hos Kongl. Majit i ett sammanhang anmäla; så hafva Rikets Ständer numera enhälligt bifallit Stats-Utskottets förslag i Utlåtandet N;o 435, Litt. D., angående upplåtelse af Riksgälds-Contoirets hus till inrymmande al iRiks-Archivets samt Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-Academiens samlingar, samt för husets inredning för nämnda ändamål anslagit nödige medel; på grund hvaraf motionären, enär sålunda den tidpunkt kunde sägas vara inne, då löftet alt taga ett förökadt löneanslag för Arcbivets tjenstemän i förnyadt öfvervägande borde träda i uppfyllelse, hemställt: att det i Kongl. Majds 'Proposition föreslagneanslag för sagde ändamål mätte beviljas, på det, i den händelse Kongl. Majt, såsom man hoppas, gifver Sitt höga bifall till den föreslagna regleringen al localen, medel för löneregleringen inom Archivet ej måtte saknas. fl anledning häraf får Utskottet, jemte erinran derom, att, då Rikets Ständer beslölo att framdeles i förnyadt öfvervägande taga den väckte frågan om löne-lillökning för Riks-Archivets tjenstemän, ett al Rikets Ständer godkändt förslag till beredande af ny local för Riks-Archi vet, medelst upplåtande lill dess begagnande af Kongl. Sundhets-Collegii hus, tillika redan var till Kongl. Majit ingånget, men att detta förslag, i anseende till den vid besigtning utrönte mindre lämpligheten af detta hus lill inrymmande af Riis-Archivets handlingar, sedermera förfallit, nu fasta uppmärksamheten dervid, att det sedermera i Utlåtandet Nio 354.
Med hänsigt till förestående bcvillnings-taxering skola följande uppgifter af de skattskyldige meddelas och före den 15 Mars nedannämnda år aflemnas, inom stad till Magistraten eller vederbörande tjensteman och på landet till Kronofogden i orten eller nnnan ledamot af årets Bevillnings-beredning inom samma socken, nemligen: a) det år, dä allmänna bevillningen första gången kommer ali enligt denna stadga påföras, och derefter hvart tredje är: af egare eller innehafvare af fast egendom, för hvilken bevillning skall erläggas: uppgift å hvar och en i stad. köping eller på stads område befintlig egendoms brandförsäkrings-värde, läge och areal; uppgift å beloppet af de hyror, som för dylik egendom årligen uppbäras, hvarvid tillika bör uppgifvas, hvilka lägenheter egaren för egen och familjs räkning begagnar, eller som eljest äro outhyrda; uppgift å det årliga arrendet eller hyran för hvarje på landet belägen utarrenderad eller uthyrd fastighet; uppgift 5 brandförsäkringsvärdet af de på landet befintliga bruks-, qvarnoch fabriksbyggnader, äfvensom af andra der uppförda hus och byggnader, 14 Förslag lill Bevil!nings-Sladga, hvilka icke begagnas för jordbruket och dess binäringar tillhörande rörelse, samt af sädan åbyggnad på särskilda luslsläller, och dermed jemförlig» mindre lägenheter, som utgör dessas egentliga värde; uppgift å landtegendoms areal i åker, äng och skog eller utmark, derest egaren eller innehafvaren är i tillfälle att sådan, på tillförlitliga handlingar grundad uppgift meddela, och egendomens värde hvarken genom köp, arrende eller hvpolheksvärdering ådagalägges. b) hvarje år: l:o af fartygs egare, hufvudeller korrespondent-redare: uppgift å hwarje honom tillhörigt, under sednast förlidna år begagnadt eiler färdigbvgdt fartyg af minst fem lästers drägtighet, och å sådant fartygs lästetal, byggnadsoch förhydnings-material, samt drifkraften af derå anbringad ängmachin; hvarjemte bör upplysas huru fartyget under samma år varit användt.