Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Löner och arfvoden. Bil. N:o 6 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. Nuvarande löner på stat. Arfvoden, ljuspenningar och andra inkomster, af allmänna medel. Sportler i medeltal. Summa hittills varande inkomst. Kammarrättens förslag. Embeten och tj en st er. Föredragandens förslag. Löner och arfvoden. N:o C till Kongl. Maj:ts Nåd. Vrop. N:o 1, om Statsverket 1856. 29 Nuvarande löner på stat. Summa hittills varande inkomst. Kammar Rättens förslag - Embeten och tjenst er Föredragandens förslag. Löner och arfvoden. N:o 6 till Kongl. Maj:(s Nåd. Prop.'N:o 1, om Statsverket 1856. Nuvarande löner på stat. Arfvoden, juspenningar och andra inkomSportler i Summa hittillsICammarRättens Embeten och tj ensten. Föredragandens förslag. ster af allmänna medel. medeltal. varande inkomst. förslag. Löner och arfvoden. De för Vaktbetjeningen utförda sportler utgöras af sigillpenningar, hvilka för anmärkningsmål numera upphört, men annars äro ämnade att fortfarande uppbäras på lika sätt som hittills. 600 450 1,350 600 | 450 53,136,60 27,959,40 13,541,22 94,637.22 1,350 117,300 1,350 Summa R:dr riksmynt hvartill komma: Gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente Arfvoden för renskrifning1 121,300 1,350 1,000 1 95,987,22 118.650 Summa Summarum 123,650 “Sammanlagda beloppet af nuvarande löner riksmynt R:dr .
Lika obilligt det torde finnas att, om, genom utkastande af fartygets hela, möjligen dyrbara laddning, fartyget räddas från undergång, men hela laddningen förloras, denna sednares egare ej finge påräkna bidrag från fartvgsegaren lill godtgörelse af siri förlust, lika orätt förekomme det Justitieråden ock, att egaren till en dyrbar last, som från sjönöd räddats derigenom att fartyget blifvit satt på strand och såmedelst för lastens bevarande uppoffrats, skulle kunna befrias från skyldigheten att bidraga till ersättningen af den förlust fartygets egare lidit. Föga konseqvent ville det ock synas, alt gemensamt haveri skulle ega rum, om V99:del af lasten jemte fartyget räddades, men deremot icke inträffa om äfven denna V99:del ginge förlorad. Justitierådet Naumann yttrade: »Denna §, hemtad från Tyska Sjölagens 705:te Ari., innefattar en allman regel, hvilken i sin tillämpning skulle, efter min tanke, leda till obillighet, och dessutom icke är öfverensstämmande med de grundsatser, som i detta ämne gjort sig gällande hos de största handlande nationer. Hvad särskildt beträffar den fråga huruvida, i fall skeppet med afsigt sättes på strand, till förekommande af större fara, men helt och hållet förstöres, hvaremot lasten räddas, gemensamt haveri skall anses ega rum eller icke, hafva visserligen ända från Romrarnes tid olika meningar derom sig yppat, men flertalet af äldre stadganden, och speciell II Consolato del mare, hyllat den sats: att i dylik händelse det räddade godset skall bidraga till ersättningen för det förlorade skeppet; hvilken mening äfven blifvit antagen af flere nyare författare i Sjörätten.
Man ser också af reservationerna vid Utskts betänk., hurusom BondeStts ledamöter yrkat utsträckning till dubbelt i det afstånd från gästgifvaregårdarna, derifrån hästar för entreprenaderna må kunna begagnas; ett yrkande, som mera synes åsyfta skjutsens bibehållande åt de skjutsskyldiga mot högre betalning, än verkliga och ändamålsenliga skjutsentreprenaders beredande. Troligen skola några entreprenader, särdeles tillen början, icke äga rum på manga gästgifvaregårdar, emedan, på vissa, skjutslegans förhöjning ändå icke blir tillräcklig ersättning för en sådan entreprenör, och de skjutsskyldiga icke vilja lemna några bidrag dertill, och åter på många skjutslagen icke vilja afstå sin rätt att skjutsa. Häraf uppkommer då den följd, att skjutslegan blir på en del ställen 5o proc. högre än på andra, utun att, såsom egentligen vara borde, skjutstungan är dertill orsaken. Detta är visserligen en olämplighet, som säkert kommer att gifva aidedning till klander och missnöje, men som lärer få tålas, om man vill sakens framgång. Vid sjelfva detaillerna af förslaget hafva förekommit mig några visserligen mindre anmärkningar. Uti 2 mom. synes af orden: vid hvarje blifvande skjutsstation, som skulle frågan vara att ändra de nuvarande. Det föranleder i min tanka flera svårigheter och lärer böra undvikas, så vidt icke nödvändigheten ovilkorligen påkallade det. Ordet blifvande torde gerna kunna utgå. Likså synas förslag till den förhöjda skjutslegan icke behöfva upprättas i annat fall, än då den skulle öfverstiga 24 sk., emedan, enligt i morn., detta belopp ovilkorligen får af hvarje entreprenör uppbäras. Dessa förslag böra icke heller, efter 3 morn., i annat fall underställas K. M:s pröfning, än då skjutsförhöjningen öfverstiger 24 sk. I 4 och 7 mom. förekomma, i afseende på vederbörandes hörande i ämnet, orden: skjutsskyldige districtvis och sk juts distr i c t.
Det synes mig derföre sannoliktatt Svea Rike icke förmår hålla en så stor Örlogsflotta i sjön, att densamma kunde sätta Riket i detta hänseende i verklig sjelfständighet; att en Örlogsflotta som medelst stationerande i sjön för att förekomma en öfvergång ifrån fiendens sida och landstigning, genom storm lätt drifves fiån sin punkt så långt, att den operation man ve lat förekomma, hinner verkställas innan flottan kan hafva hunnit återtaga sin ställning; att Sveriges sjömakt hufvudsakligen bör beräknas uppå försvar; att riket icke förmår på en gång underhålla både tillräckelig Örlogsoch Skärgårdsflotta, utan att båda tillika medföra halfhet i åtgärder och förmåga; att Skärgårdsflottan kan ställas i närmaste förening med den Armée som vid kusten skulle hälsa fienden, hvilket en Örlogsflotta vid Scandinaviens farliga skärgårdskuster icke kan. Man har sagt mig att kostnaden i underhållet af krafter i striden, canonelden, skall vara så betydligt skiljaktig då medlen användas uppå Örlogsflottas eller Skärgårdsflottas uppställning, att med samma penning, nemligen 400,000 Ridt Banco, hvarmed ett Örlogsskepp om 80 Caroner näppeligen torde utredas, och hvarigenom blott 40 Canoner hållas i ligné de bataille, förslår till att bringa hela eco å 000 Canoner i spel emot fienden uppå öppna Ca - Den. 28 Februarii, sjonslupar eller Canonjollar. Jag har anfört dessa uppgifter för att vördsamt tillkännagifva att ingen lättsinnig eller alltför ytlig reflexion förmått mig att begagna den uppmärksamhet som jag utber mig Höglofl. Ridderskåpet och Adeln behagade lemna till detta ämne. Storleken äf sammansättningen af Sveriges härvarande krigsmagt, synas mig vara mera ert följd af tillfälliga händelser än af begrundhing. Den indeldta arméens stolek beror på hvad som är qvar af Konung Carl XI:s indelaingsverk; Beväringens belopp beror uppå mantalslängderne Och den värfvade atméens uppå tillgångarne.
Ja och Nej besvarade, förklarade Hans Excellence, att då han ej kunnat tillförliteligen utröna Ridderskapels och Den 22 Junii f. ni. Adelns pluralitet, samt votering blifvit begärd, densamma äfven komme att för sig gå; hvarefter Hans Excellence föreslog följande Voteringsproposition: Den, som bifaller LagUtskottets Betänkande, i anledning af väckt Motion, att i arfsrätt ingen skillnad emellan kön må äga rum, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; anses berörde Betänkande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes samt anslogs. Sedan 442> 4^ ocb 44 §§• i Riddar husOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen kl. half till 3 e. m. Och befunnos vid voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer v Ja — 4°. Nej —- 57. I följd hvaraf och sedan det Öfver Voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att LagUtskot - Den 22 Junii f. m. ”9 tets ofvanberörde Betänkande således blifvit af Ridderskapet och Adeln till Utskottet återremitteradt. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 4 em* In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Måndagen den 22 Juna 1829. Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen. Herr Hjerta} Gustaf: Jag anhåller vördsamt, att, i anledning af hvad i förmiddags förelupit, få anmäla 2:ne Motioner. Den ena“ är: att 9 Cap. 3 §. GiftermålsBalken må erhålla följande lydelse:
Orsaken härtill har dels varit en indragning i Bankens lånerörelse i discontväg, dels den eljest lyckligtvis inträffade starka jernulförseln; och dä denna troligen kommer att åtminstone till d. 1 Sept. fortfara, — hvilken dag tullförhöjningen i Tyska förbundets hamnar inträder, — är det troligt, alt sedelförminskningen ytterligare kommer ali fortgå under sommarmånaderne. För att i någon man afhjelpa rörelsens olägenheter häraf, torde provisoriska åtgärder böra vidtagas, alt åtminstone bringa en del af de under årets lopp indragna sedlarna åter i rörelsen. Under loppet af första balfåret innevar. år hafva 350,000 r.dr blifvit indragna af discontlånerörelsen och öfverflyttade på fonden för lån ä fastigheter pä landet, dock med föreskrift, att denna extra fond skulle äter ersättas genom innehällning af alla från årets början inflytande capilal-afbetalningar. Den 1 Juli voro ifrågavarande 350,000 r:dr pä några tusen r:dr när utgifna, hvaremot omkring 154,000 r:dr ingångna capital-afbetalningar blifvit amorterade, d. v. s. att denna fond då begagnade ett förskott af omkring 200,000 r:dr, som efter nu gifria föreskrifter inomS a 9 månader komme alt betäckas, men under hvilken lid all utlåning deremot blefve inställd. Bien af ansökningar till landtlån hvila omkring 550,000 r:dr fullt färdiga att kunna utgifvas, och af d:o till stadslän något öfver 50,000 r:dr. — Indragningen af 350,000 r:dr i disconternes lånerörelse har föranledt, att endast vid bancodisconten bifallna, men för bristande medel icke utassiguerade lån vid midsommarsferiernes början utgjorde 624,000 r:dr. 70 Den 3 Augusti. Såsom provisoriska åtgärder får jag, med ledning af de data jag anfort, vördsamt föreslå: l:o Ätt såsom ett förskott lill dess R.
I öfverensstämmelse med hvad Utskotten sålunda anfört, få Utskotten vördsamt tillstyrka Rikets Ständer, att uti skrifvelse, hos Kongl Maj.t i underdånighet anhålla, att förevarande moment mätte erhålla följande förändrade lydelse: “På hvart och ett fattigvårds-samhälle ankommer att, under iakttagande af föreskrifterna i denna författning, ordna fattigvården på sätt, efter ortens beskaffenhet och särskilda förhållanden lämpligast finnes; dock så att bettlande icke må tillåtas. Uppstår fråga, alt i afseende på fattigvården fördela samhället i kretsar eller rotar, med åliggande för en hvar af dessa, att dithörande fattighjon försörja, vare sådant ock tillåtet: och gälle beslut derom hvarje gång för fem år, efter hvilkas förlopp frågan ånyo skall till öfverläggning förekomma och dervid bestämmas, om fördelningen ma ytterligare för fem år fortfara. Har sådan fördelning af underhalls-skyldigheten, som nu sagd är, egt rum, vare fattigvårds-samhället icke desto mindre gemensamt ansvarigt för samina skyldighets behörig*- fullgörande, med rättighet att söka godtgörelse af den krets eller rote, sorn sin skyldighet åsidosätta Mom. 3. af Herr Kontrakts-Prosten Runsten, att uti berörda morn. måtte tilläggas den bestämmelse, dels »att arbetsinrättningar väl må inom särskilda kom - 4 Lagsamt Allm.
„ — 7. jf 2lnöra Clafjena ©tåöer. äjanDlanbe, täflare, Skeppklarerare oi> Slpot^efare . „ 10; 32. (Egare af ©keppSroacf, fabriker o:() SÖlanufactucier . „ 13: 16., ©keppkeDave, för broarje eganDe lajl ... „ —6, j ICreDje Clajjens ©taDet*. «f)anblanbe, Mäklare, Skeppklarerare oi) 2lpod)ekare . , 15: — (Egare af ©keppsroarf, fabriker od) Slanufacturier . , 12: — ©keppkeDace för t>w>arje eganDe läll „ — 6. S 3 Sjette <Lla$tne ©rådet. »handlande, täflare, ©fepp&clarerare och 2lpotf)efare . Ggare af ©feppéwarf, §abrifer och SNanufacturier . „ 10: — ©feppé^redare för Ijwarje cganDc lajl ... „ —• 5. 3 Clafjcns ©tade c. dpandlande, täflare, ©feppö>clarerare od) Slpot^cFarc . „ 10: — Ggare af ©feppéroarf, §abrifer och Sftanufactutier . „ 8: — ©fepp&redarc, för fyroavje egande lajl: ... „ — 5. Od) alla antea §artt)g, däcfade diet odädate, af §em fwåra läfterö Drägtighet od) Deröfvoer, tillhörige fö* pingar, lafiage<platfer, jiffare forn idfa ftagtfart eller landtmät!, för Ifwar je läft „ — 4.
DAMEN. när man betraktar det! Säg, tror Du att mitt barn skall bli lika skönt! Säg, tror Du? Svara ja, eljes blir jag olycklig! Jag älskar om mitt barn ej blef lika skönt! Ja, jag är redan svartsjuk! MODREN. liga bröllopsresa att det skulle ha stormat ut; men jag ser nu att det endast var inledningen till hvad som skall komma. Jag hyste den förhoppningen när Ni kommo hit från Er olyckDet är så skönt som bild och uttryck att man känner sig god Men i botten på Pandoras säck låg en gåfva som icke var en Tror Du han är så känslig? Säger han icke själf att en bildad redan denne lille person, men jag känner jag skulle kunna hata honom - DAMEN. härfva kan redas; den måste klippas. Numera är äfven jag beredd på allt; och jag tror icke denna TILL DAMASKUS MODREN. af hans post... Men Du har ökat dina svårigheter med detta undertryckande DAMEN. jag reda allt bara med att blåsa på det; men sedan han väckt mina han! Tyst nu! Förr, då jag gick fram mitt lif som en sömngångare, kunde tankar, börjar jag vackla. (Hon stoppar brefven i fickan.) Der kommer MODREN. mans sommarkostym? En sak! Hvarför låter Du honom gå och spöka i din förre DAMEN. inbillat honom att det är klädsamt, och att plaggen tillhört far. När jag nu ser honom i varulfvens kläder, tycker jag att jag har båda två i mina klor. Det roar mig att plåga honom och förnedra honom. Jag har MODREN. Gud bevare oss hvad Du har blifvit elak! - DAMEN. i denne mannens lif! Det kanske var min uppgift, om jag nemligen hade en uppgift AUGUST STRINDBERG MODREN. under nattens sömn; och om han så spolade och tvättade i tusen Jag önskar ibland att floden steg och toge oss bort allesammans år, kanske synden, hvarpå detta hus är bygdt, skulle kunna sköljas bort. DAMEN. gods på orättfärdig väg? Man säger att denna gård är hopkommen låtenskap, af tvistande paters mutor...
eller: absolut veto hos konungen förändradt till suspen-sivt veto och enkel majoritet. Man ser — klarare kan en sak icke gerna vara. Dessa förhållanden ha först under de senare åren blifvit framdragna och dokumenterade; det är alltså icke på denna dokumentering rättsmedvetandet har bildat, sig, men vi förstå deraf, hurudant förhållandet verkligen varit 1814, och derför hvad det är för en känsla för grundlagen, som öfver-gått i den första generationen och derifrån i de följande. Säkert är, att den egendomlighet i grundlagen, att ingenting kan absolut hämma hvad som blifvit ett klart medvetet • kraf hos folket, har i både stad och landsbygd blifvit ett tecken på frihet och sjelfständighet samt har för den stora mängden af folket småningom vuxit samman med tanken på frihet och sjelfständighet. Den har för dem rent af blifvit tecknet att nationen varit med om bestämmelsen öfver sitt öde. Stortingets praxis från 1814 till nu är i korta drag, att stortinget — dels af klokhetsskäl — dels derför att det icke önskar någon radikal användning af grundlagen — dels derför att många anse att bestämmelsen om suspensivt veto för allmänna lagar skall utsträckas till grundlagen — upprepade gånger gått till det suspensiva vetots gränser, men aldrig Öfver desamma. Konungen har således gång efter annan kunnat vägra sanktion på flere beslut, utan att protester förekommit, men då han den 29 maj 1880 för tredje gången vägrade sanktion på det i tre tingsperioder efter hvarandra ordagrant * upprepade beslutet om statsrådens tillträde till tingets förhandlingar, då stod det absoluta veto första gången för dörren (det var rikligen * Enligt grundlagen måste bestämmelsen vara ordagrann. Statsrådssaken har alltså i verkligheten varit voterad fyra gånger. Ståthållareposten hade blifvit upphäfd, på grund hvaraf ett ord i lagen måste förändras. s Ur dagens Krönika. 12insatt i afslaget med spärrrad stil). Ville man icke med-gifva det, måste der alltså protesteras.
Svea hofrätt; och då tjenstgöringen i K. hofrätten förhindrar mig att bevista Utskis sessioner, de der hållas på samma lider som hofrättens; så får jag härmedelst ödmjukeligen anhålla, det jag måtte varda endtledigad frän att vara suppleant i Exped.- Utsk.; dock med bibehållande af min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall. 704 Den 26 Februari. Då sedermera Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Rääf, Leonti. Fredr., anmält, del han, i anseende lill enskilde angelägenheter, vore nödsakad att på någon tid från riksdagen afresa, och i anledn. deraf anhållit alt, med bibehållande af riksdagsmannarätt, fä afsäga sig sin befattning såsom ledamot af StatsUtsk., biföll R. o. Ad. jemväl denna anhållan; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer, att vid deras nästa sammanträde utse en ledamot i StatsUtsk. efter Hr Rääf, en suppleant i samma Utsk. efter Hr af Harmens, Henrik Otto, som blifvit vald lill ordinarie ledamot derstädes, samt en suppleant i Exped.Ulsk. efter Gr. Posse. Företogs val af de ledamöter, hvilka å R. o. Ad:s vägnar borde deltaga i den nämnd, sorn enl. 64 § Riksd.Ordn. äger att döma, huruvida högsta domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente, att i deras vigtiga kall bibehållas; och befunnos följande Hrr genom de flesta rösterne hafva blifvit utsedde till: Ordinarie ledamöter : N:o 60. Gr. Mörner, Carl 79 röster. — 87. 55 Löwenhjelm; fullm. Frih. Åkerhjelm, Carl Hr Stjernsvärd, Rudolf Hodder 77 — 114. Frih. Hummerhjelm; fullm. Frih. Hr Ridderborg, Jakob Fredr.
Utskotten få med anledning häraf vördsamt förklara, att — då Kongl. Majrt , uppå hvars Nådiga pröfning Uppfostrings-Comiténs Betänkande för närvarande beror, uti Dess till Rikets Ständer vid denna Riksdag aflåtne och här ofvan åberopade Nådiga Proposition, behagat yttra: att, ehuru Comitén, till förekommande af en alltför hastig brytning i undervisningsverkens närvarande förhållande, inskränkt sig att blott föreslå sådana förändringar, hvilka, utan att upplösa läro-anstalternes nuvarande organisation, Comiténs pluralité funnit skola innebära fröet till framtida och betydliga förbättringar, Kongl. Majit, då tänkesätten i flera afseenden varit inom Comiténs Ledamöter betydligen delade, och vissa förslag af många ansetts innebära väsendtliga, men af ingen erfarenhet ännu gillade förändringar i det hittills bestående Undervisnings-Systemet, i Nåder funnit ämnets vigt fordra, att, med förslagets hufvudsakliga granskning och slutliga afgörande, bör uppskjutas intilldess äfven allmänna tänkesättet, i synnerhet öfver vissa mycket omtvistade punkter, hunnit stadga och uttala sig,—* Utskotten för sin del anse att, oberoende af desi af Kongl. Maj:t tills vidare uppskjutna pröfning af Comiterades förslag , frågan om förbättring af en del vid Undervisnings-Verketi redan anställde Lärares lönevilkor, bör kunna af Rikets Höglofl. Ständer företagas, så mycket 2 8 Stats• samt Allm. Besv.ö.Oec.-Utsk.Utl,N:o 52; hellre som Kongl. Majit, derest det tillökade anslaget af Sextio Tusende
I England, der Parlamentsledamöternas antal upgår till omkring 1,000 personer, och det är talrikare än i någon representation, som jag känner, svara dock mot 27,000 innebyggare. För ärendenas behandling erfordras icke heller ett så stort antal Riksdagsmän, som det här föreslagna. Om jag antager, att vi finge 10 Utsk. med 20 ledamöter i hvarldera så behöfdes för deras besättande endast 200 personer. Om hvarje Utsk. dessutom hade 4 lill 5 Suppleanter, eller tillsammans 48, så försloge i alla fall de förutnämnde 248 folkombuden. Då kunde likväl hvar 5:te person ungefär vara under Riksdagens lopp bortrest eller sjuk eller hafva något annat förfall, utan att ärendernas gång deraf lede. Att gå här såsom Riksdagsman utan att vara Ulskoltsledamot eller hafva annan befattning på stället, måtte vara rätt ledsamt. Hvarföre skola 50 ledamöter gå sysslolösa och spatsera 5 dagar i veckan, då plena endast pläga hällas på Onsdagar och Lördagar? Det kan också hända," att de, som icke hafva annat att göra, än höra efter hvad Utsk:sledamöterna företaga sig, onödigtvis genomhäckla Utskottsbetänkandena och således blifva hinderliga för målens afgörande, samt utan gagn öka Riksdagskostnaderna. Jag anmärker ytterligare ll:o. bristen på arbetsordning samt på stadgande om Ulsfons antal och beskaffenhet. Endast för Constilutions och den särskilda nämnden (hemliga Utsk.) hafva i grundlagsförslaget, stadganden blifvit upgjorda. Enl. min tanke borde Utsk:n vara fasta samt deras antal, och verkningskrets utstakade genom Riksdagsordn., likasom Stals-Deparlementernas äro ge4 II. “ 6 82 Den 15 Februari e. m. nora Reg.F:n. Dymedelst blefve ärendena sammanhållna, efler deras beskaffenhet, och ledamöterna ifrån början valda med afseende på de frågor, hvilkas behandling förestode. Derigenom blefve ock striderna om vissa personers insättande i det ena eller andra Utsk. redan vid Riksdagens begynnelse utkämpade.
Deremot stötes Protestanten af så mycket annat – af de ofta på en gång rysliga och granna crucifixerna, – af de som dockor utklädda helgonabilderna – (jag har sett Jungfru Maria med styfkjortel och bjäfs, och i skötet en fullvext Christus, prydd med en siden-coeffure, som skulle föreställa en krona, men liknade en grann nattmössa) – af det ofta tanklösa, tomt ceremoniösa i messan – af anslagen om fullkomlig aflat på så och så lång tid, emot besökande af vissa kyrkor. Jag läste på kyrkmurarna här sådana plakat med tillstånd af nu varande Påfve. – Catholske Theologerne må säga hvad de vilja om rätta meningen af detta aflat. – Folket anser det för en beviljad syndaförlåtelse. – Det finnes i Calholicismen en theologia plebeja, der alla de missbruk få gälla, hvilka kyrkans lärda Theologi förskönar, förmildrar eller till och med förbjuder. – Jag säger detta i synnerhet med afseende på ett ej illa skrifvet försvar för catholska Theologien, som jag köpte i Münster och nu läst under vägen. Stuttgard d. 17 Aug. Vi befinna oss sedan i går i denna Würtembergska hufvudstad. Ett par dagsresor till skulle föra oss inom Schweitziska gränsen. Vi äro redan mycket närmare Italien än Östersjön. Men frukta ej! Vi ha nått den sydligaste punkten af vår utflykt. Den skulle ej en gång ha sträckt sig hit, om ej vid vår ankomst till Mayntz M*** nödvändigt velat se det vackra, genom Amalia oss välbekanta, Heidelberg, och i Heidelberg jag ej kunnat vända om, utan att här uppsöka den Boisseréeska målningssamlingen. Emellertid ha under vår hastiga framfart min Correspondence blifvit efter. Jag får först här tid till ett bref, som må tillökas med några redan fullskrifna blad i min lilla Dagbok.
Sjötulls-afgifterne ; se Regerings-Formen §. 60. Sjötulls-medlen; se Stats-Verket, dess inkomster, ordinarie, N:o 54 pag. 9, N:o 203 pag. 9. Skaraborgs Läns undsättnings-spanmåls-liqvider 5 se Magasins-fonden , den allmänna. Skara städs Båtsmans-vacance-medel; se Afskrifning 6. Skatt efrälselie niman ; se Börd. Satteförsäljning, dels af Kungsgårdar och Kronolägenheter, dels af Kyrkohemman och boställen , Svar på återremiss ,,,,,, Skattelösen af Kronojord; se Jemtland. Skattetjärd; se Runtetjära. Skattläggning; se Markegångs-prisen. Skattläggningar å mjöloch sägqvarnar samt valkoch stampverk; om upphäfvande af de hittills verkställda i > > Skellefteå; se Anslag 7. Skeppsegare: om deras åliggande att förse sig med hrjlfrihetsbref och Turkiska pass ,,,,, Svar på återremiss ,,,,,, Skeppshandeln; se Anmälan 67. Skeppsmätning: ändring i 1822 års Reglemente derför Skiften, laga; se Understöd. Skiftes-Verket i Riket: i anledning af gjorda anmärkningar vid Kongl. Maj;ts Nådiga Stadga derom den 4 Maji 1827 ,,,,,,,,,, Svar på återremiss Skillingerum: om gästgifvericts derstädes förflyttning till Wimmerby stad , i ,,,,,, , Skjul för canonslupar; se Anslag för en gång b. Skjutstegan vid extra postföring; se Postföringsskyldighcten. Skjutsväsendet och Forvagns-inrättningarne; se Gästgifverioch Postskjuts-väsendet. Skogarj jordegendomar m. m.; se Götha Canal-Bolag. Skogarne i Riket! om ändring i Kongl.