Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon hade anförtrott systern, att hon alltid haft en särskild svaghet för träd och blommor, för allt som hade lif och friskhet, allt som kom direkt från Gud. Den omedvetna poesien hos denna ensamma själ hade der flyktat till en grön vrå, och hon som vuxit upp i en trasig och smutsig vindskupa fem trappor upp, hon hade drömt om friska hafsvindar, oändliga utsigter, kransade af bergens våglinier, ljusa sommardrömmar, fulla af lif och färg. Barmhertighetssystern betraktade henne utan förvåning; hon var så van vid dessa motsägelser, dessa fenomen, denna ödets och menniskolifvets ironi, att hon ej deri såg något förunderligt. Men hennes fina, qvinliga instinkt, hvilken nunnedoket icke hade förqväft, kom henne att ifrigt fundera på, huru hon skulle kunna efterkomma den döendes önskan. Hon såg sig bedröfvad omkring. Huru finna en blomma? I denna lidandets b o n i n g. huru här finna så litet — och ändå så mycket? En uppasserska kom tyst glidande förbi med en packe nytvättadt linne i famnen. Systern gjorde ett tecken till henne och hviskade ett par ord. H o n svarade med ett leende af förundran, och så gick hon skakande på hufvudet liksom af medlidande. Midt för lazarettet öppnade en frukthandlerska sin bod i morgongryningens gråaktiga ljus, och midt ibland frodiga grönsaker och läckra meloner stucko några röda vallmor upp sina bjert lysande kalkar. » Hvad kosta dessa », frågade uppasserskan, skamsen att göra en sådan handel. Månglerskan ryckte på axlarna. » Ingenting. Dotter min ryckte upp några sådana, när hon tog upp morötter. D e växa som ogräs. » På den lilla hvita bädden lyste de röda blommorna; hon sträckte händerna efter dem och vände mot dem det afmagrade ansigtet, öfver hvilket gled som en skugga minnet af alla de lidanden, hon känt i lifvet.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att till Riddarhus-Kansliet blifvit från Riksgälds-kontoret öfverlemnade, för att i grundlagsenlig ordning behandlas, originalexemplaren af R. St:rs sednast 484 Den 16 December. församlade Revisorers Berättelser dels om granskningen af Riksgäids-kontorets tillstånd och förvaltning jemte Hrr Fullmäktiges i nämnde verk deröfver afgifna Utlåt., dels ock ang. den under innevide år förrättade granskning af de under K. Mits och Rikets Kommers-Coll. ställda fonder och medel; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, att ifrågavide handlingar skulle kommuniceras de öfriga Riks-Stånden och remitteras till Stats-Utskit; hvilket bifölls. Upplästes och godkändes Exped.-Utskits Skrifvelseförslag: Nio 3, i ani. af K. Mits Nåd. Propos. ang. åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår; och Nio 4, om anslag till ett förlagslån för tillvägabringande inom riket af tillverkning af 12-decimaltums gjutna jernkanoner. Föredrogs och remitterades till Riddarhus-Utsk:t Hr von Franckens, Georg Wolfgang, den 13 dennes väckta och bordlagda motion om uppgörande af förslag till ny Riddarhus-Ordning m. m. Anmäldes och bordlädes från nedannämnde Utsk. inkomne Utlåtin och Betänkm, nemi. från Stats-Utsk:t: Nio 12, i ani. af K. Mits Nåd. Propos ang. öfverlåtelse till Westerbottens läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Umeå med tomt; Nio 13, i ani. af K. Mits Nåd. Propos. ang. öfverlåtelse till Jemtlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Ostersund; Nio 14, i ani. af K. Mits Nåd. Propos. ang. öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Hernösand med tomt; Nio 15, i ani. af K.
I följd af Herr Grefve von Plåtens och flere andra värda talares yttrade meningar, torde det tillåtas mig att fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på några hufvudsakliga omständigheter. Herr Grefve von Platen har yttrat; att Grundlagens anda förbjuder tillsättandet af ett Särskildt Utskott, sorn upptog sådane frågor, hvilka äro inom den utstakade gränsen för EkonorniUtskettets befattning. Man bör ej förblanda dessa frågor med dem som äro af en allmän StatsEbonomisk beskaffenhet. Här är fråga att uppgöra grunderna för ett helt systéme och sedermera sätta sig i beröring med alla de frågor hvilka dermed böra äga sammanhang. Här är äfven fråga om beskattning 9 credit och penningeväsendet, hvilka ej kunna komma under Ekonomiutskottets handläggning. Månne vid Riksdagens slut resulta_ tet att alla vederbörande Utskotts arbeten passa ihop ? månne det är möjligt att på några få dagar förändra eller modificera dem så,j att de komma i öfverensstämmelse med hvarandra? derföre vågar jag fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på en fråga, som enligt min öfvertygelse är af största vigt. Om Rege. ringen hade gifvit initiativet, så hade hon lugnat sinnena öfver allt, så hade jag ej begärt ett Särskildt Utskottmen när det ej skett, anser jag oss alla vara skyldige tänka på , att nå - V Den ao Februarii. 58g got blir gjordt, som fean tillfredsställa nationen. Jag hemställer således å nyo vördsammeligen, om icke det Särskildta Utskottet bör anses nöd. vändigt; men sedan flere värda talare ytterligare begärt denna fråga på bordet, förenar jag mig älven med dem, ty denna angelägenhet tor. de böra afgöras med moget öfvervägande, utan all öfverilning. Tagar af samma tapkasom Herr Grefve von Schwerin nytt yttrat, att nationen ej torde vinna på det Särskildta Utskottets tillsättande, men det bör åtminstone blifva lättare att förena 10 å 12 personer, än 100, sorn arbeta på 5 a 6 ställen i olika rigtningar och kartske med olika åsigtei'. Grefve von Platen:
Remitterades till Oecon.-Utskottet. Föredrogs å nyo Hr Hjärnes, Harald, d. 27 sisth Febr. på bordet lagda motion med förslag till förändrade stadganden i afseende på befälets aflöning vid indelta Armeen. H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magn., uppläste följande; Hr Hjärne, Harald, har hos IJ. R. o. Ad. väckt fråga om ny lönereglering för indelta Ammen, åsyftande att bereda bestämda löner, som i contant skulle utgå på bestämda tider, och dessutom en möjlighet till förhöjning af lönerna. Ehuru erfarenheten redan fullkomligen lärt mig, hvilka svårigheter kunna uppstå i fråga om indelta löningsräntors m. 111. indragning till Statsverket och lönernas utgående i contant, kan jag likväl icke, 0111 alla olägenheter kunna förebyggas, annat än på det högsta tillstyrka den värda mo - 210 Den 3 Mars f. m. tionärens ofvannämnde förslag, men anhåller att till närmare granskning få upptaga en del af hvad motionären anfört om grunderna för den sednast fastställda löneregleringen. Sedan R. St. under sistförflutna Riksmöte, vid väckt fråga om indelta löningsräntornas indragning till Statsverket för verkställighet af den vid nämnde Riksmöte föreslagna löneregleringen för Landsstaterna samt indelta Arrne'ens befäl jemte lönernas bestämmande i silfver, att utgå i bancosedlar efter en för 5 år bestämd medelcours, i anseende lill yppade svårigheter icke ansågo sig böra antaga, hvad K. M. föreslog, utan äfven yttrade , att officerare af gamla stammen hufvudsakligen borde förses med indelningar, efter bebofvet behörigen förbättrade; öfverlemnade betnalde Ständer till K. M. att verkställa löneregleringen, på sätt lämpligt pröfvas kunde. I anledning häraf befallde K. M., att en Committé skulle sammanträda, som borde företaga ifrågavarande reglering, hvarvid, så vidt ofvannämnda af R.
St., så väl genom uti officiel väg meddelade upplysningar, som oek af hvad som af vederbörande embetsman blifvit yttradt under discussionerna mi Stånden, vunnit en beklaglig visshet derom, att, om till den slående armeen blott lades tierine års beväring, vår arsenal icke på långt när lemnade tillgång till tvänne gevär per man, då deremot, såsom samme värde ledamöter af armeen och embetsman vid K. Krigs-colkm upplyst, vid andra länders armeer beräknas för krigsbruk fern eller minst tre gevär per man; förhållanden, hvilka R. St. sakna allt skäl att sälta uti tvifvel, då upplysning derom meddelats af män, hvilka, så uti ena sorn andra afseendet, torde böra anses hafva sig desamma fullkomligt bekanta, oell hvilka, då de intyga vår arsenals mindre goda skick, då de vittna om våra vapenförråders oförsvarliga, eller tydligare för vårt försvar menliga tillstånd, torde vara alldeles ojäfviga. Att R. St. tillika tillkännagifva deri underd. önskan, att nödiga åtgärder måtte vidtagas för alt med visshet utröna och sedan kunna för kommande Ständer framlägga, hvilka locala eller tillfälliga orsaker kunna vara vållande dertill, att, ehuru så väl materien sorn arbetslönen i Sverige torde vara mindre dyr än uti andra länder, såsom Preussen, Ryssland, Frankrike, dock uti Sverige tillverkade gevär kosta färdiga Svenska Staten nära dubbelt mot livad de uti nyssnämnda länder tillverkade kosta densamma; att om detta förhållande skulle hafva någon tillfällig grund, de kraftigaste och verksammaste åtgärder måtte vidtagas för att undanrödja densamma och göra vår gevärsfabrikation så ändamålsenlig och litet kostsam som möjligt; samt att den noggrannaste omsorg och uppmärksamhet mätte egnas ät de 22 H. i5 D c n 20 Mars f. m. redan tillverkade gevärens vård och conserverande, hvilket R. St. nödgas antaga icke hittills varit förhållandet; ty då synes det R. St. omöjligt, att under så obetydlig tjenstgöring, som äger rum inom
Moksartfen more af alltför stor wada, dä i följd deraf et Medel-Ständ skulle gifwaS, för hwilket Lagar och Författningar, af Konung och Ständer gjorda, icke hade någon förbindande kraft, derföre, at det wid Riksdagar icke wore repr ^rnrergäk. Detta är för öfrigt en 6onstiru'ions-fraga den det hwarken lärer wara lämpeiigt eller nödigt at widare wjdröra och ransaka. Jag har hörr yrkas olika tidpunkter för det nya t^ontr»Äels langwarighet. Nedan har jag hast den äran yttra den tanka, ar berta är en ny fraga , da i Utskottets Betänkande derom ej et ord förekommer, men 02» men om någon '.vist rid skulle utsättas, kl>"de jag ej annat än sörena mig meo dsm, s»m bertil bcrama nästa Riksdag; dock h r jag anstcr och anser »ädant som onödigt och vlampeligk, och behåller den öjst wcrkngslse, ak öfwerläggningar bäst och snarast kunna bringas lil stut, da de ej utsträckas utöswer dea gräns, som proxmlitioner och Betänkande» for dem utstaka. Herr Nordenstolpe, ^näers, eonsormerasto sig med Friherre Os Oscr, och begärde at proxoliimnLn mätte sa stailaö, at liden blefwe äcr^rminsraä. Herr st?ersmssten, Jacob Niclas, conformLrssts sig med Friherre Os Leer och Herr 1stZcrbjclm. Friherre Vs Oscr, Larl. Jag skulle al, drig nog kunna förebrå mig, om jag skulle framkom» ma med nägot, som i mindsta matto rörde war Lön. stuurion.
Stats-Beredningen och Stats-Contoiret till iakttagande meddelad. 11:0 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse med svar på Kongl. Maj;ts .Nådiga Proposition angående erforderliga medel för en ny vägs anläggande mellan Wermland och Jemtland. Medgaf den då ingen åtgärd. Den 24 Februari 1813 en Comité i Nåder förordnad, att afgifva förslag och äga inseende öfver denna väg-anläggning, samt 20,000 Bni., enligt Riksens Ständers hemställan, för detta 'ändamål i Nionde Hufvudtiteln afsatte. iq:o Med öfverlemnande till Kongl. Maj:t, att efter omständigheterna vidtaga ändringar och förbättringar i Postförarn«s vilkor, samt, i fall tillökning beviljades, låta den af Post-rnedlén utgå. Den 18 Juli 1SI2 remitterad till CantzliStyrelsens, Karnmar-Collegii och Stats-Contoirets gemensamma underdåniga utlåtande, sedan de förut hört samtlige Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och • Ofver-Post-Direciionen. 13:0 Angående en årlig Pension af 333:16 åt Chirurgite Magister Osbeck. * Den 21 Juli 1812 aflemnad till EcclesiastikExpeditionens föredragning; den 12 påföljande Augusti i underdånighet anmäld. Stats Guntoiret anbefalld verkställigheten. 14:0 Med deras beslut i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 18 April, rörande Statsverkets tillstånd och behof. Den 22 Juli 1812 i underdånighet anmäld. Comrounicerad Stats-Beredningen och Stats-Contoiret till efterrättelse vid Riks-Statens upprättande. J3en förres utlåtande infordradt, angående vissa för verkställigheten nödiga åtgärder.
Domstolar, vunnit en af rättvisa och billighet länge påyrkad befrielse från kostnader, som aldrig bort af dem utan af Staten bestridas, återstå likväl ännu för Städerne flere lika beskaffade utgifter, härrörande dels deraf, att Städernas Magistrater fått sig till indrifvande tillsända saköres-längder, å hvilka Personer, som aldrig bodt i Staden utan å. helt andra och aflägsna ställen befunnits vistande, varit uppförde, dels och att Konungens Befallningshafvande någon gång ålagt Magistraterne att införskaffa bevis öfver Inlagors från Disconterne communication med icke allenast Stadens innevånare, utan till och med Personer boende vid Lånegränsen, hvilket allt utom en vidlöftig brefvexling, medförande en lönlös möda och besvär, är förenadt med dryga och Städerne till last fallande Postumgälder; hvarföre äfven till förekommande deraf och under förut, sättande att Rikets öfrige Städer få vidkännas enahanda besvär och kostnader, föreslås, antingen att Magistraternas skyldighet att indrifva böter af dertill fälde personer samt ingifva eommu. nicationsbevis vid lagsökningar, måtte inskränkas till de i Staden boende Personer, eller ock, att Bevillnings-tJtskottets Betänk anden. loi Postfrihet i så beskaffade ärender jemväl måtte Städerrie förunnas. Denna af Herr Uufidman sålunda gjorde framställning har inom Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit understödd af flere bland dess Herrar Ledamöter, hvilke yrkat, att ifrågasatte Postfrihet måtte utsträckas till alla från Mapistraterne i Ämbets* ärender afgående Bref; emedan de eljest mäste af de till aflöning för Städernes Ämbetsmän auviste ganska otillräcklige medel betaläs. Vid förehåfd pröfning af hvad i ofvan anförde Memorial blifvit anfördt och till Riksens Högloft. Ständers Bevillnings-Utskotts åtgärd rätteligen hörer, eller frågan huruvida Städernes Magistrater böra tilläggas en utvidgad Portofri» het i'
Formulär. 7:0 Bevillnings-taxeringslängd öfver fast egendom inom socken af härad och län, för år 18.. cj Hemmans Af Bevillningsberedningen Af Taxeringskomitén Af Pröfningskomitén Den skattskyldige. p a </> u> B CD e t £2 o antaget värde fastställd O Särskilda anteckningar. 1: <-i b * B P B 3 CD . ^ B p Partisumma. Hufvudsumma. Partisumma. Hufvudsumma. CD >-S cf O O Partisumma. Hufvudsumma. afgift ?rotolet. (Se samma års taxeringsKaptenen N. N Lunda boställe 3 1 25,000 28.000 25,000 (förändringar. Arrendatorn Joh. Bergström . De af Pröfningskomitén antagna värden och fastställda bevillningsafgifter antecknas endast då de afvika från de af Taxeringskomitén uppskattade värden och påförda afgifter. /, •' -r Formulär. 8:0. Under 18.. års taxeringsförrättningar vidtagna förändringar i sednast upprättade BE VILEN INGrS-TAXERINGrS-LÄNGrD öfver fast egendom inom socken af härad och län. ct> 3 3 p p CO B B B 3 CD W Förhöjning af taxeringsvärdet och beviilningsafgiften Minskning af taxeringsvärdet och beviilningsafgiften Den skattskyldige. Egendomens namn och beskaffenhet. B 3 p ö e-tEL enligt Bevillningsberedningens förslag. enligt Taxeringskomiténs beslut. g-s» B “• J B M0 m co M enligt Pröfningskomiténs beslut. ST 65» B. - S* S.S & Anteckningar. Värde. Afgift. Värde. Afgift. ‘ *n sO crq 0 *? Värde. Afgift. E. £ B ° crq 0 T Värde. Afgift. Värde. Afgift. ‘ hs 5. äcw 0 <® Värde. Afgift. ■ R3 E. 3 0 ° OQ O “ Majoren N. N Se dito dito sid..
Af denna lagstiftning och hufvudsakligast af det lämpligare straffsystem, som genom en ny, snart förväntad, Brottmålslag varder in tordt, torde således med någon säkerhet, om icke genast, åtminstone småningom en högeligen önskvärd minskning i fångantalet kunna påräknas. Likmätigt 59 § Riksdagsordningen har del ålegat Rikets Ständers Kommitterade till tryckfrihetens vård att, efter sistförlidne Riksdags slut, hafva uppsigt öfver behörig fortgång af tryckningen utaf de Bihanget till Riks-Ståndens protokoll tillhörande handlingar, jemte Rikets Ständers förafskedade Riksdagsbeslut; hvarförutan Rikets Ständer vid samma Riksdag, genom särskildt förordnande af den 15 Maj 1845, åt Kommitterade uppdragit att vaka deröfver, det så väl Grundlagarne, med de deruti vid Riksdagen antagna förändringar, vid skeende omtryckning af samma Lagar, som ock Riksdagsbeslutet blefvo felfritt tryckta. I följd häraf äro, under Kommitterades tillsyn, alla de vid Riksdagens slut icke af trycket utkomna handlingar, som i ofvannämnda Bihang till RiksStåndens protokoll bort inflyta, redan inom 1845 års utgång färdigtryckta, jemte det öfver handlingarne upprättade register; äfvensom, och efter det Kommitterade åt deras åliggande i öfriga delar egnat synnerlig omsorg, Riksdagsbeslutet och Grundlagarne blifvit af trycket utgifna och i samma års Författningssamling intagna, Riksdagsbeslutet under N:o 19, Regeringsformen under N:o 23, Riksdagsordningen under N:o 25 och Tryckfrihetsförordningen under N:o 28. Stockholm den 30 September 1846. C. L. Landin. J. N. Söllscher. TILL RIKETS HÖGLOFLIG E STÄNDER Berättelse AF DERAS JUSTITIE-OMBUDSMAN, AFGIFVEN VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅR 1847. STOCKHOLM, 1847. P. A. Norstedt & Söner, Kongl. Boktryckare. Vördsamt Memorial. Sedan Rikets Höglofl.
P. beslöt Ståndet i öfrigt, att Utskottets uppmärksamhet skulle fästas på en i Tull-taxan förekommande artikel, nemligen Papperstapeter, med anmodan till Utskottet att i öfvervägande taga, huruvida icke å nämnde artikel kunde föreslås en förhöjd lämplig införselstull; Art. Stål-arbeten, ej specificerade: I afseende på denna Art. beslöt Ståndet, att de derunder förekommande varor, i likhet med hvad för manufacturoch handtverks-smide samt allt annat gjutet jernarbete, ej specificeradtj blifvit bestämdt, skulle förhöjas till ett tullvärde af 3 R:dr med derå åsatt införselstull af 1 R:dr per skålpund; Vid Litt. S. anmärktes, att, i afseende på Art. Svafvelsyra, som i Tulltaxan finnes upptagen, någon förändring af Utskottet icke blifvit föreslagen, med anledning hvaraf och på grund af gjorda anmäkningar betänkandet i detta hänseende återremitterades; Art. Ull: Med ogillande af Utskottets förslag till fastställande af olika lullbeslämmelser för olika ullsorter, beslöt Ståndet, att en medel-tull af 6 sk. skulle utsättas för införsel af alla ullsorter, af hvad slag och beskaffenhet de vara må, och ansågs till följd häraf Utskottets hemställan, sid. 54, att förtullning af grof och medelfin ull fortfarande bör vara inskränkt till vissa släder, haf va förfallit', Art. Halfylle eller af Ull, rn. m. : A ter remitterades; Vid Utskottets, sid. 56, framställda anmälan, att Utskottet icke funnit skäl föreslå förändrade stadganden för credit-upplaget, gjordes anmärkningar, lill följd hvaraf betänkandet i denna del återremitterades. 508 Prot.-Utdrag, den 8 Januari i845- T alita xe-un der rättelserna.
Stats-rådets hörande öfver afhandlingar och förbund med fremmande makter; och N:o 24, med anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det af Konstitu tions-Utskottets, uti Memorialet N:o 14 föreslagna tillägg till 12 § Regerings-Formen, att Konungen icke må, utan Rikets Ständers samtycke, blifva regerande Furste af utländsk stat; hvilka godkändes; dels N:ö 25, med anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det af Konstitu tions-Utskoltet uti Memorialet N:o 15 framställda förslag till ändring uti 72 § Regerings-formen, angående inlösen af Rikets Ständers Banks sedlar; N:o 26, med anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande de af Konstitu tions-Utskottet uti Memorialet N:o 16 framställda grundlags-ändrings-förslag, angående uppskof i riksdag; dervid Bonde-Ståndet afslog Utskottets hemställan och vidblef förra beslutet; dels ock N:o 27, med anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det al Konstitu tions-Utskottet uti Memorialet N:o 17 framställda grundlags-ändrings-förslag, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, dels för Utskotts-val; N:o 28, med anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 18 framställda förslag till ändring uti Bih. till R. St. Fröt. 1856 $ 1857. 9 Sami. 63 498 Pröt.-Utdrag den 22 Augusti 1857. 76 § Riksdags-ordningen, angående den af Stats-rådet för dess åtgärder vunna decharge; N:o 29, med anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 19 föreslagna tillägget uti 59 § Regerings-formen och 27 § 1 mom.
Regementernas Beklädnndssätt, blifvit Rotehållarne ålagd, att, i stället f>r de i kneckte-Corrtracterna utfästa Släp-Munderingar, prestera sädana. Uif-Munderingar, sorn Kronan förr gifvit liege, menterna, samt, under åberopande af 80 § i Regerings-Formen, yrkat4 att Rotehållarne i Nåder matte befrias från BifMunderingars. anskaffande, och i stället få gifva deras Soldater sådana SläpMurtderingar, som Kneckte Contracterna dem ålägga, eller, så ofta de böra presteras, till Kronan betala det värde, som å desamma i MarkegångsTaxorna kan sättas, i händelse Kongl. Majit skulle finna för godt, att, med tillägg i kostnaden, förändra dem till Idf-Munderingar; 2:0 Memorial af Herr Majoren C. v. Qvanten, innehållande, bland annat, anförda klagomål öfver de rubbningar, som Indelnings-Verket till sina Cantracter och grunder i sednare tider skall undergått, jemte hemställan, i afseende på Beklädnaden, att Rotarne kunde lemna en Mundering hvart sjette år, men under krig en Mundering årligen, då Krono-Mtinderiogen skulle kunna försvinna - >350 Den 2 8 Juni. svinna, och Kronan endast lemna Beväring och Capolter, Sedan Utskottat sorgfälligt granskat alla till upplysning ledande både.äldre och nyare Författningar rörande denina fråga, så synes väl åberopandet af Kneckte-C\ontracternas primitiva lydelse ej sakna skälig grund; men då förändrade omständigheter tid efter annan föranledt Begeringen att äska, och Rotehållarne att likasom medgifva utvidgade bidrag till Tropparnas beklädnad, och vid alla Regementer öfverenskommelser blifvit träffade, hvilka nästan allmänt utstaka, att Siäp-Munderingarne böra till färg, skärning och persedlarnas antal vara lika med Infeller Krono-Munderingen, så, ehuru Utskottet ej kan frångå, det Botehållarne, genom förutnämnde mångfalldiga föiändringar, måst vidkännas tryclande och opåräknade utgifter, lärer väl ett bokstafveligt yrkande af hvad de första KneckteContracterna på 16oo:talet stadga ej för det närvarande kunna äga rum, såsom det enda bidrag till den beklädnadshjelp Bofarne vilja sig åtaga, och hvarföre en billig jemkning synes böra åsyftas, föranledande till det ändamål, sorn kan vara förenligt med Kongl. Majus och Kronans samt Botehållarnes ömsesidiga fördel.
Sålunda finner man akjor, af samma slag som de ännu brukliga, afbildade hos Olaus Magnus (Romaupplagan 1555, s. 598); samojedslädarna åter redan i de första arbeten vi hafva om dessa trakter, t. ex. i Huyghen van Linschotens Schip-vaert van by Noorden etc., Amsterdam 1601, såsom sidobild på hufvudkartan. Dylika höga slädar begagnas äfven på Kanin-halfön, på Jalmal och i vestra Sibirien. Tschuktschernas slädar äro deremot, såsom synes af en bild som längre fram skall meddelas, lägre och derigenom mera lika våra kälkar eller arbetsslädar. Lappsk akja. Efter original i Nordiska museet i Stockholm. Samojedisk släde och afgudar. Efter ett gammalt holländskt kopparstick. Vid tälten vimlade det af små svarta eller hvita långhåriga hundar, med spetsig nos och spetsiga öron. De användas uteslutande för att valla renhjordarne och tyckas vara af samma ras som renvallhunden. På några ställen af Hvitahafs-kusten begagnar man dock hundar äfven som dragare, men, enligt de underrättelser jag förskaffade mig före afresan till Spetsbergen 1872 – det var då fråga om att använda hundspann under den tilltänkta isvandringen – äro dessa af en annan, större och starkare ras än de egentliga lappoch samojedhundarne. Strax efter det Vegas ankare fallit, gick jag äfven denna gång i land, till en början i afsigt att vid kyrkan, för bestämmande af kronometrarnes gång, taga några solhöjder. Jag hade nämligen under 1875 års resa varit i tillfälle att bestämma detta ställes läge så noga, som med vanlig reflexionscirkel och kronometer är görligt, och erhållit det till: 49″ o. fr. Greenwich. Sedan observationerna voro afslutade, skyndade jag mig att förnya bekantskapen med mina gamla vänner på stället.