Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Riksens Ständers samtycke, kunna förhöjas, tullen å inkommande och utgående spanmåi allena undantagen. §• öl Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnde Titlar beviljat, skola utgöras, intill dess ny bevillning af Riksens Ständer fastställd blifvit och, enligt deras beslut, vidtager. §. 72. Riksens Ständers Bank förblifver hädanefter, som den hittills varit, under Riksens Ständers egen garanti och vård, så att den ostörd må förvaltas al de Fullmägtige, hvarje Stånd dertill förordnar, efter de ordningar, stadgar och reglementen, hvilka redan gjorde äro eller vidare af Riksens Ständer göras kunna; egande Riksens Ständer allena rätt att genom Banken utgifva Sedlar, som för mynt i Riket må erkännas, så länge de, efter deras lydelse, af Banken med silfver inlösas. Riks dags-Or ilningen. §• 13- 2:dra Momentet. Irsta Perioden. 2:o Universiteten i Upsala och Lund skola genom deras samtlige Professorer och Adjuncter, Ordinarie eller Extraordinarie, samt Docenter, Åeademiernes Räntmästare och Secreterare, jemte alla öfriga akademiske tjenstemän, som, i och för sina befattningar, ega presterlig befordringsrätt, utse lill Riksdagsmän i Preste-Ståndet hvartdera minst en Professor från de verldsliga Faculteterne, dock med rättighet att ställa två säd a ne Fullmägtige. §. 15. Irsta Momentet. Irsta Perioden. Allmogen i hvart Härad välje inom sig, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet en inom häradet boende och besuten hemmans - uf> Expeditions-Utskottcts Förslag till und. Skrifvelse, N;o 6. egare, hvilken icke tillförne hört till annat Riks-Stånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmagt derå innehaft. §. 16. l:sta Perioden.
Enär ett ämne fluteligen skall afgöra-, böra älla dertill hörande handlingar upläsaS, sä framt någon Ständers Ledamot sädant Dunbar. Ej mä någor mäl till slutelig! afgörande företagas förr, än Landt-Marffalk eller Taleman först inhämtat huruwida Ståndet anser öfwerläggningen fulländad, hwarester propositionen justerad framställe-. Befwaras proposi» tonen med Ja, mä wäl erindringar derwid i tjenlig» ordalag göras, men ingen försöka att Beslutet genom ny öfwerläggning upriswa. Befwaras propositionen med Ja, blandadt med nägra Nej; eller twärkom, och de som öfwerröstade äco, ej begära votering, läte be, om dem sä godt synes, sin särskilda mening i Protokollet antekna; kunnandes sädant ben» ej i »ägor fall sörwägras. BegäreS af en eller steke votering och han eller de cj wilja derifrän assia, da skall voterings proposition jämte tydelig contra proposition genast försattas, justeras och anstäs, samt voteringek strax derefter för^ sig gä; och m» propositivtl ej göras .8o8 Den iZ December. o«tt det voteras skall, ej ell-r votering derom kfllatas. Wi-> ornröstningarnc sorn alud skola med tryckte och »märkte, enkio, siurne och hoprullade sedlar wcrkställas, kr,rökne hwarje Ledamot block nr röst, änstönt han oek more Futlniägklg för flere ulhwal berättigade rorporacioner, Till unbwikadds af pcum vota, skall Ordföranden w>d Hwarje oinrästnriig söre A», sedlarne ,r>yräknaö, e>! bland dem Uttaga och genast förseglad aflägga. Vestanäs, tvid upssimmcranbet af de öfrige, lösternc lika delade, ina denna , sede! öpuas och giswa decision.
S. D. Då nu å nyo föredrogs Lag-Utskottets, den 31 Sistlidne October, under N:o 127. afgifna och, den xo dennes, på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckta frågor 0111 ändringar och tillägg i Allmänna Lagens oell serskilda Författningars stadganden, angående Bysättning} blef samma Betänkande, på grund af dervid] gjorda anmärkningar, till Lag-Utskottet återremitteradt, S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskotfets, den 3! sistlidne October, under N.o 128, afgifna och, den 10 dennes, på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckta frågor om stad - Prot. Utdrag den no Uov. ifla g. stadgande af skyldighet för Gäldenär, att, i brist af annan tillgång, med arbete aftjena sin skuld; blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln afslaget. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos följande Stats-Utskottets, den 3r sistlidne October, afgifna och, den’ 13 dennes e.m, på bordet lagda Utlåtanden : Nio 3 2 r , angående väckta motioner om anslag af medel till åtskilliga nya Fyrbåkars uppförande; N:o 322, angående väckt motion om er^ sättning åf Allmänna medel åt Boställs-innehafvare för Skiftes-kostnader. S, D. Föredrogs å nyo oell bifölls Lag utskottets, den 27 sistlidne October, under Nio 12 G, afgifna och, den ro dennes, på bordc-t lagda Utlåtande, i anledning af gjorda anmäikningar vid Utskottets, under N:o 4b, förut meddelade Betänkande öfver väckta motioner örn ändring af 5, §. i 23 Gap. Ärfda-Balken, rn, rn. S. D.
Sedan valen egt rum, begardes ordet af Generalmajor Björnstjerna, som med tillfredsst&amp;llelse tagit kannedom om de nyligen vidtagna anordningarna för anskaffande af sjuksköterskor, och nu gjorde ett förslag i syfte att utstracka denna verksamhet. Detta förslag skall i vanlig ordning understallas Styrelsens ompröfning. E7redrika-Bq-czme91-Förbu~~dets Sjukkassas årsmöte egde rum torsdagen d. 24 April i förbundets lokal, 5 Malmtorgsgatan. Af den af mötets ordförande Doktor Carl Nyström uppliista styrelseoch revisionsberattelsen framgick att delegarnes antal under Aret stigit till 153 friin 136 vid grets början, samt att i sjukbjalp utdelats en summa af 1,524 kr. I öfrigt hanvisas till förbundets i detta häfte intagna Arsberättelse. Sedan ansvarsfrihet beviljats styrelsen itervaldes till revisorer: fröken H. Casselli och öfverstelöjtnant C. E. Elfwing samt till revisorssuppleanter: fröknarne L. Borg och A Dahlst.röm. Harofter fattades beslut, i enlighet med förslag frAn sjukkassans styrelse, om följande tillagg t-il1 6 af sjukkassans stadgar, " att i siidana fall der p&amp; styrelsens pröfning beror, Iiuruvida sjukbjalp skall beviljas eller icke, mA styrelsen ega rattigliet att efter sig företeende ornst#ndigheter bevilja half sjuklijiilp. " Sedan ordföranden till de narvarande rigtat en uppmaning att med intresse omfatta sjukkassans tillvaxt och förkofran samt att söka sprida kanpedom om dess gagnerika verksamhet upplöstes mötet. Sjukkassans styrelse, som för Ar 1890 ar af förbundets styrelse Atervald, har under Ar 1889 haft följande sammansattning: ordinarie styrelsemedlemmar: professor P. G. Rosén, ordförande, Doktor C. Nyström, vice ordförande och kassaförvaltare, fröknarna A. Fabricius och A. Roos samt Medicinalriidet Pontin; suppleanter: Professor O. Sandahl, fru H. Lybeck och fröken G. von Plomgren. Hvarjehanda i kvinnofrågan. Sverige.
Strebje b:o . bjerhe b:o 2irbetöfoIö t @täbernc, fran ccl; tneb ft;Uba 18 år, font tcfc äro tagftabba odj cj getter njuta ftänbtg arbetslön, utan arbeta för bagSpenniug, elfer efter färffifb öftt>eten8?ommeIfe od) beting: manWn: 3 Stocholm: Ogifte cd) ©nfltngar, famt gifte utan minberårtge barn S3:co f>t;br 1: — ©ifte famt 6n?( ingar tneb ett ntinberårigt barn „ — 24 S3:eo 9l:br 25: — , 15: 8: - „ 3: — 15 ©ifte fantt ©ttfltngar meb flere tninberårtge barn frifallaö från benna afgift. jf öe öfrige ©tåöertte: ©gifte cd) ©nffittgar, fant t gifte utan nttnberårigc tarn S3:eo 9t:br — 32. ff’. ©ifte famt ©nfltitgar meb ett mtnberårigt barn „ — 16. - ©ifte famt ©nflingar meb flere nttnberårtge tarn, åro från benna afgift fria. (lltvttmokönet år från benna afgift fritaget. 2lrtiffrr, i Sju ©taper: fytfrfta ©lapen ... 23:co 9i:br 60: — ?( libra Strebje ■eyjorbe fyemte Sjette Sjuttbe b:o b:o b:o b:o b:o b:o 36 26 16 10 6 2 ©cfj för töne
Uträknad efter sädens vigt till 3 tunnor 28 kappar måltunnan eller ungefärligen 3 bränntunnor; proportionerne härvid iakttagne efter den vid Kronobrännerierna godkända bränningsmethod, och qvantiteterne till hvarje tillmäskning som skett i samma nu befintliga kar , hafva, enligt föregående årens före. tedde räkningar, öfver hufvud lemnat i afkastning 20 kannor brännvin af hvarje måltunna säd. Enär de till anställd profbränning med Potatoes använde 14 § 1 pd Malt och 5 lispund Hvetemjöl till sitt tunntal reduceras och fråndragas, och senast tillverkade 45 l.pd 6^ skålp., återstå endast något öfver 2:ne måltunnor, hvilka således svara emot nu afverkade 6 tunnor Potatoes, och blifver resultatet der. af sådant, att efter sädesslagens olika beskaffenhet en tunna spannmål fordrar till afverkning ett lika kar och pannrymd, lika arbete, tid och vedbrand, som 2 å 3 tnnnor Potatoes, och hvilket uppå Herr Majorens begäran jag trott mig , min öfvertygelse och sanningen likmätigt, här böra anmärka. Engeltofta den 19 November 1814. Carl Fr. Kemner. *82 Den 29 Mars. Enligheten med det till Högvälborne Hr Grefven och Landshöfdingen De la Gardie afgifne Memorial intygar, Carl Fr. Kemner», Afskrift. Vid anställd profbränning af Potatoes här å Engeltofta Sätesgård , halva undertecknade på stället öfvervarit alla operationer ilrån början till slut , och hafva derunder funnit , att I4§ l:p:d Maltgröpe, § 1:p:d Hvetemjöl och 6 rågade tunnor Potatoes å 36 kappar på tunnan, lemnat en production af 8 Sy, kannor 6- graders Brännvin 3 och enär, efter en i vårtanka rigtig beräkning, afkastningen af hvarje l:p:d
N:is 61 och 304 utvisa, blifvit tagna i beräkning bland de tillgångar, som för deruti uppgifna föremål erfordras, torde de af 1840 och 1841 års Ständer meddelade stadgande:), rörde omförmälde fonds bildande, böra förfalla.” Jag erkänner visserligen, att när medlen äro tagna i beräkning, så kan icke eller med någon säkerhet påräknas, att en besparing för denna fond skall kunna göras; men det vöre dock möjligt, icke allenast alt den omnämnda summan blefve öfver till nästa riksdag, ulan måhända ännu mera. Jag anser derföre onödigt att införa den delen af Utsk:s betänk., som innehåller den hemställan jag uppläst; och om R. o. Ad. skulle utur betänk, behaga utesluta den delen f. o. m. orden: ”vid sådant förhållande” t. o. m. slutet af det stycke, der dessa ord börja, så hade man icke frångått ett beslut, som föregående Ständer fattat. Det vore dessutom en möjlighet, som jag redan haft äran anföra, antingen att penningar blefvo öfver på dessa 200,000, eller ock att ännu mera kunde samlas till nästa riksdag för det omnämnda ändamålet. Grundsatsen att samla medel är så god, att den ej bör af Ständerne återtagas. Den 14 Maj f. m. 467 Frill. Palmstjerna, Carl Otto: Grundsatsen alt samla fonder kan under många omständigheter vara riklig; men under andra är den oriktig; om nemi. det sker pä del sältet, ali Riksg.contss penningar insaltas i Banken och stanna der på räkning, ulan att vidare användas, hvarigenom det enda rörelsemedel vi äga, eller sediarncs aulal, förminskas.
Vi6 af rustnings-kostnaden för en båtsman motsvarande brist, hvilken uppkomme genom förhöjd ersättning för några få tillskott-tagande rustbålls-nummer, eller sammanlagda kostnaden förll"/)6 rusthåll, lämpligen kunde betäckas på det sätt, att dertill i första rummel användes de såkallade reserv-räntorna, hvilka för närvarande utgioge utan förvandling med ett bestämdt belopp af 44 B:dr 40 sk , som dock komme att ökas när framdeles äfven dessa räntor blefve utgjorda med förvandling efter markegång, samt hvad derefter bruste fylldes af den genom Kongl. Brefvet den 14 Juli 1835 redan till lindring i gamla bålsmansBih. till /{. St. Hrot. 1886 & 1887. 4 Sami. 1 Afd. 26 Haft. 2 4o Slats-Ulskoltets Utlåtande M 89. hållet inom Blekinge anvisade vakans-afgiften för de tillkomna nya rotarne derstädes, äfvensom af räntan å det af redan influten dylik afgift bildade kapital. — Uti häröfver afgifvet gemensamt
Stats-lJtskottets Memorial, N:o 3i7. 7 61 §, angående lånet för sjön Ökvattnets sänkning, är efter skedd uteslut ning af stadgandet om ett numera uppfyldt vilkor för lånets successiva återbetalning, hufvudsakligen lika lydande med 61 § i 1851 års reglemente. 62 §, angående återstoden af de under 1840 och 1841 års riksdag bevil jade anslag för fängelsernas ombyggnad och förändrade inredning, har samma lydelse som 1851 års reglementes 59 §. 63 §, angående återstoden af den vid sagde riksdag för myr-aftappningar på Gottland beviljade lånesumma, motsvarar 60 § 6:te mom. och 61 § i nu gällande reglemente samt innehåller de i sistberörde § meddelade och vid denna lånesummas utbetalning tillämpliga föreskrifter. 64 §, angående kostnaderna för tryckningen och utdelningen af knekte kontrakterna, är lika lydande med nuvarande reglementes 65 §. 65 §, angående återstoden af de vid 1844 och 1845 års riksdag anvisade medel för vatten-aftappningar, innefattar sådana, i samma reglementes 66 och 68 §§ härom meddelade, bestämmelser, deraf tilllämpning numera kan ifrågakomma. 66 §, angående utbetalningen af och vilkoren för lånet till Götheborgs hamn byggnad; 67 §, angående fortsatt inköp af 300 exemplar utaf Svenska Fornskrift-sällskapets årliga samlingar; och 68 §, angående utbetalningen af återstoden utaf det för uppbyggande af en ny kyrka i Christinehamn beviljade lån, äro, undantagande uppgiften å det återstående beloppet af nämnde hamnbyggnads-lån, lika lydande med 70, 72 och 73 §§ i 1851 års reglemente. 69 §, angående återstoden af det vid 1847 och 1848 års riksdag beviljade anslag för vägomläggningar och vägförbättringar, innefattar de stadganden, som i afseende på det återstående anslags-beloppets utbetalning, numera äro tillämpliga och hvilka i hittills gällande reglementes 75 § finnas intagna.
Han kan det så mycket mindre, som han ej efter lagens föreskrift har någon slags rätt dertill, så länge Fadren lefver. På denna grund vågar jag yrka, att Generalintendenten dorchimont måtte få af sin inträdespollet sig begagna. 68 Den 17 November. Herr von Hejnne, Georg: Kallad, atti såsom Ledamot af Ridderskapet och Adelli biträda vid anteckningen af Ståndets Ledamöter, får jag bekänna, att jag var a£ den tanka, som af Herr af Melin blifvit yttrad; men jag bör erkänna, att saken då för mig var alldeles ny. Sedermera har jag hört mångå olika omdömen, huruvida Herr d'Orchimont bordt erhålla inträdespollet, eller ej, och sjelf i grundlagarna sökt att stadga mitt eget, men har ej varit nog lycklig att finna saken tydlig. I följd deraf anser jag det för mig vara en pligt att förena mig i det förslag Friherre Åkerhjelm framstält, att afbida det grundlagsförslag för dylika fall, som nu hvilar lill afgörande. Grefve Frölich, David: Då Friherre Åkerhjelm framställt ett förslag till Ridderskapet och Adeln, hvilket innefattade en anhållan att denna fråga måtte hvila, till en i constitutionel väg tillämnad förändring af 37 §. i Regeringsformen skulle förekomma, kunde den anmärkningen icke undfalla mig, att Friherre Åkerhjelm ansett den dåvarande §. icke kunna efter rättsprincip vara tillfyllest, att afgöra frågan. Jag kunde dock icke annat finna, än att den det var, då man nemligen icke betraktar lagen, såsom en generel lag, utan såsom en verklig undanlagsoch exceptionslag från hvad förut var det allmänna förhållandet med Den 17 November. adelskap, som gick i arf.
Med ani. deraf att Hr Printzencreutz, Bernhard Willielm, blifvit utsedd till ledamot i BankoUtsk., der han förut varit Suppleant, och Frih. Peyron, Gustaf, blifvit utsedd till ledamot i Bevilln.- Utsk., der han förut varit Suppleant, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Elektorer, att sammanträda till val af en Suppleant i BankoUtsk. efter Hr Printzencreutz och af en Suppleant i Bevilln.Utsk. efter Frih. Peyron. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utskrn inkomne Utlåtm, Mern. och Betänkm, nemi. från BankoUlskottel: Nro 20, i ani. af förre Gen.Konsulen m. m A. Halirs ansökning om eftergift af öfverränta å ett Diskontlån; Nro 21, i ani. af väckte motioner om utgifvande från Banken af 20,002 Rrdr brko, jemte ränta till Kapitenen E. Skottes sterbhus-delägare; Nro 22, i ani. af förre Förvaltaren vid Tumba Pappersbruk C. Möllers ansökning om förhöjd pension; Allm. Besvärsoch Ekon.Utskottet: Nro 62, i ani. af RiksStms beslut rörande Betänkrt Nro 30, angrde de vid större allmänna arbeten anställde personers religionsoch sedlighets-vård; Nro 63, i aril. af väckt förslag om utfärdande af ny författn. till skyddande af landets fornlemningar; Nro 64, i ani. af väckt motion att ett sammandrag af lagrum och författnrr, rörande Presterskapets och Klockares aflöning, måtte hvarje församling tillhandahållas; Nro 6 5, i ani. af väckt motion om åtgärder för tillsynen öfver fångars behandling i häkte; Nro 66, i ani. af väckt motion att civileller militär-tjensteman, som vid K. Mrs Hofstat vinner anställning, må frånträda sin lön på Rikets stat; IV11 14 210 Den 21 Mars f. m.
Clas Lagerstråle. 2021. Carl Hertzenhjelm. L. S. L. S. 2034. Lh. Adlerbrant. 2040. C. M. Sanderskjöfd. h. S. L. S. 8057. Joli. Adlerstam, 2058. af Grubbens. kS. F:m. J, A. Tornerhielm. L. S. 2071. H. af Petersens. 2078. Florus Toll. L. S. C. L. S. 2138- Joh. H. Rosenschiitz. 2161. Joli. af Zellén. L. S. L. S. 2170. F. A. N. Lorichs. L. S. L. S. 2180. J. A. Ankarsparre. 2182. J. Manner stam'. L. S. L. S. 2J83. F. Gripensvärd. 2184. G. XV. af Tibell. L. S. L. S. 218 C. A. von Warendorff. 218g. H. G. af Melin. L. S. L. S. 2192. Axel Gust. Broberger. 2 I g 6. ^4. /. XXrasastjerna! ;L. S. L. S. 2 iqq. E. Bernstedt. 2201. Joh. Schiirer v. Waldheim. jCs. L. S. 2218* C. E. von XVeigel. 2223. Joh. Albert Rantzou. L. S. ‘ L. S. 2228. Carl Fied. von Breda. 2232. J. J. Fredenstam. L. S. L. S. 2242. Eric G. von Rosén. 2243. Dan. Hadorph.. L. 3; L. S, 8oo Riksdags-Beslutet. 52244.
I jemförelse med bet öfriga, är detta wiherligen en betydlig summa; men dä ben är personel, och lämpad efter serskildt förekommande considcrationcr af bäde förtjenst och behof, lärer derwid sä mycket mindre behöfwas nägon anmärkning, som man för framtiden hoppas att ingen Ämbatzadeur mera skall finnas pä Rikets Stat. Sedan komma Ministrar af andra rangen; alla med en pension, stor 250 R:dr. blott en enda man finnes uti denna Latkegoris, för hwilken ben skäligt ampla exception finnes gjord, att honom sedan är 1807 blifwit tillagd 1620 R:brS örlig pension, med ben föreskrift, att han derivid skall bibehällas, till dest han antingen fär en ny beskickning eller nägot ordentligt Embete, med en lön, som ej fär wara ringare, än pension. Är detta undantag grundadt pä ben undantagneS förtjenst, sä böre alle wi öfrige, som befinnas pä samma Stat, antingen häpna för hans bfwerlägsenhet och rodna för wär 0- duglighet, eller ock bör hos honom förutsättas en öfwerwägande brist i yttre tilgängar, ben jag, ätminstone jämförde med mina egna, ej kan »vidkännas. Skall äter detta sättaS pä räkningen af Kongl. Näd, sä torde dock sjelfwa Näde-summan böra flyttas pä en annan Stat. Säsom Minister af tredje rangen, ftär jag ensam pä listan, och jag bekänner att det hjelteligen gläder mig, att wara ensam; ty jag känner Gud ske lof! emot ingen min like, en sä hatfull owilja, att zag skulle önska honom, att ber hafwa ett rum brede wid - Den 6 September. 117 tvid mig, med 200 R:drs pension! I fbrbigäenbe torde jag allenast fä nämna, bet jag af Konung 6vben !II:dje redan är 178Z blifwit utnämnd til!
Af Högvördiga Preste-Ständet: m) att Ståndet afslog Utskottets förslag, att, när Utländsk vara i förädlad form exporteras, den för rudi materien utgifna Tull må till Fabricanten restitueras, Af Päll afl. Borgare-Ståndet: n) att i §. af underrättelserna till TullTaxan skulle erhålla följande redaclion: ”Alla varor må ifrån Utrikes orter till Sverige införas, äfvensom derifrån till Utrikes orter utföras, med undantag af dem, som uti columnen för Tullen äro med ordet Förb. ututmärkta o) att från 6 §. af ofvannämnda underrättelser borde uteslutas föreskriften om åliggande för Tullkammare-föreståndare, att samma dag, som varan angifves till förlullning, på Packlius-dörren anslå ett exemplar af Angifnings-inlagan; Af Högloft. Ridderskapet och Adeln: P) att det i 7:de §. intagna Stadgand& det Fabriksoch Handtverks-Societe - Beyillnings-Utskoltets Memorial N.o S4. »3 ternns Ombud må öfvervara stämplingen, och å Placat-Stämpeln teckna sitt namn, borde i så måtto förändras, att Fabriksoch Idandtverks-Societeternas medlemmar må, om de så godt finna, sjelfve eller genom Ombud, öfvervara Varu-stämplingen och tillse huru dermed tillgår; Af Vällojl.
Olof Celsius. Joli. Fred. Wessle. Otto Olofsson, Stats-Utskottets Betänk anden. Att förestående Afskrift är lika lydande med det i Kongl. Seraphimer Ordens Gillet förvarade Registratur, intygar Ex Officio Dan. Hadorph. (Bilagan Lit. B, eiler Uppgift på Krono-Hospitalens Inkomster finnes serskildt tryckt och hit intecknad.) N:r 275.’ Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande angående Krigs-Fonden samt ser skildte Committerades förvaltning af Allmänna Medlen. ^A-1 i11 Riksens Ständers Stats-Utsfcott har Kongl. Maj:r, den 10 nästledne Martil täckts aflåta följande Nådiga skrifvelse: ”Jemte det Kongl. Maj:t i Nåder anbefalt Committerade för allmänna medlens förvaltning, att till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemna Räkenskapen för Krigs-Fonden, för den tid som ännu icke undergått Riksens Ständers granskning, har Kongl. Maj:t för Öfrigt, till npplysning och efterrättelse i detta ämne, velat Stats-Utskottet följande tillkännagifva. Genom Tractaten med Hans Majit Konungen i Preussen, afslutad i Vien 3en 7 Junii 1815 om afträdandet af Hertigdöme!
Jag inser visserligen fruktlösheten af detta mitt försök alt tillvägabringa ett enligt min öfvertygelse för fäderneslandet mera nyttigt och ändamålsenligt begagnande af våra vapen, än att låta dem ligga och bortfrätas uti förråderna, hvilket, ehuru omöjligt del synes, dock måste vara möjligt; annars vet jag icke huru öfver sextiotusen gevär skulle kunna försvunnit. Ty oansedt de upplysningar, hvilka här inom Ståndet under discussionen den 18 Mars meddelats, sy nes det mig ganska otroligt, att tretusen (3ooo) gevär årligen alldeles förstöras bland treltiofemtusen (35oooj i bruk varande; helst jag känner regementen, hvilka begagnat samma gevär ända från i8i5 lill och med 1836. Nog inser jag, att man lärer fästa liten uppmärksamhet vid deri stora vada, som ligger deruti, att olla vapenförråder äro upplagda på några vissa punkter; henden bemäktiga!' sig dessa eller stänger all communicalion med desamma, och bela menigheter äro, af brist på vapen, urståndsätta att kunna bidraga till fäderneslandets och sitt eget försvar; eller *) Att, om verkligen borgargarder kommo till stånd, bland de större stadernes borgargarde nödvändigt Ufven mäste vara artilleri, faller af sig sjelf; men att ingå uti denna del af frågan hör ej hit. i66 Den 3 April e. m. om de, ändock de inga tjerdiga vapen hafva, ej kunna qväfva den åtminstone hos Svenska allmogen så starka och så ofta med framgång krönta ifvern alt värna sitt fädernesland, vitan anfalla sin fiende med de nödvapen de hafva, skall deras mod endast göra dem till säkra oller åt döden. Liksom lejonet, då det kastar sig på den det omslutande ringmuren af bajonetter, kan rädda sitt anseende för att vara det modigaste af djuren, sina anspråk på att vara ett lejon, men icke sin frihet, så skola de väl kunna försvara sin rättighet att anses värdiga afkomlingar af Stures och Wasas bondehärar, men icke sin frihet, och icke kunna rädda sitt fädernesland.