Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— utbrast Magnus munmot jorden, de följde nu en liten myra, som så en handling, som jag skulle behöfva blygas att tillstå, allra minst för den som i onda och goda tert — vi få nog tag på den igen, och så får du, ifrigt drog på ett strå, längre än hon själf. dagar skall gå vid min sida genom lifvet. Isidor, för andra gången sätta förlofningsringen Magnus böjde sig fram emot sin barndomsSigrids hufvud sjönk ned emot hennes händer. på Sigrids finger. Se så, nu skall jag skaffa väninna. — Säg mig, Sigrid, hur kommer det till Magnus betraktade henne med oroligt forskande en båt och fara ut och leta. Här är icke djupt, och fin sandbotten är det också, så att att du är så sorgsen i dag? Vet du, du är blickar och fortsatte: — Säg, hvad var det för ett löfte du. ville ha den bör kunna synas. för mycket ensam och du går här i skogen — Se! — utropade i detsamma Klara Malm af mig? och grubblar. Just nu borde du dock vara så — Jo, Magnus, jag ville blott be dig om en — där är den ju! Ah,-Magnus, skynda dig, så lycklig. — Ja, Magnus, jag är så gränslöst lycklig! — sak, om det finnes någonting, som du vill dölja att icke vågorna hinna skölja bort den. De tre på bryggan afvaktade nu med största för den, som håller dig kär, gör det då så, att Men ä n d å. Ack, den där lilla taggen, hvarför skulle hon hon icke anar din hemlighet till hälften, ty ser spänning Magnus ' bergningsförsök. En båt fanns du, det känns som en droppe malört i lyckans nära till hands, dock dröjde det några minuter, så ofta känna hur den stack på nytt! innan den blef i ordning. Ändtligen kom den Hon suckade djupt och båda sutto ^tysta en bägare. Sigrid reste sig hastigt och Magnus likaså sakta glidande. En hårnål hade blifvit böjd till stund. Han hade med ens förstått, hvarför barndoms en hake, som sedan fästats på en lång trädgren Magnus var den som först talade.
Till den ändan och pä det ingen som icke är wcrkclig Ledamot af Stän» det, mä stg pä Riddarhuset kunna intränga och därstädes i bfrverläggningartta pä ett eller annat sätt del» Saga, äligger det hwar och en Ledamot af Riddtrffas Tredje Band. 2äl« -rf 47ZO Den Zv Oktober. pck och Adeln, att sä wäl ivid inträdet in plsno pä Riddarhus - Solen som sedermera sä länge kier-un, warar, och intill betz det af Landt - Marskalken blifwit Mutat, bära fin erhällna inträdes-Pollct uran pä kläderne synbart fästad. Hwarje Bänkman bbr i fin afdelning alltid efterse att detta iagttageS och Riddarhus Fiscalen är i allmänhet owilkoiliaen förbunden att härdfwcr hälla noga och olfwarsam hand, i synnerhet dä wigtiga frägor hos Ridderffapet och Adeln in klans skola afgöras. Utlänar nögon fin Pollct till annan, för att honom förmedelst inträde förskaffa, ware den som utkant säte och stämma den Riksdagen förlustig, därom, efter Riddarhus - Mc lenS anmälan, i Riddarhus - Utskottet undersökas bör, för att sedermera af Ridderffapet och Adeln in xleno afgöras. § 2Z. Sedan Riksdagen af Konungen blifwit ä RiksSalen öpnad, bbr genast och nästa söknedag derefter, sä wida ?isnum plsnorurrr för samtelige Riks - Ständer, icke ä samma dag är anbefallt. Bänkmans-och Elcctors. -walen werkställas. Med dctza wal förhälles sälunda, att enligt antecknings «listan samtelige Ridderffrpel och Adelns hela närwarandc antal, delas utl Femtio serffilde, men till bcloppct lika delar, hwarwid om nägot mindre antal skulle öfwcrblifwa, detsamma pä fista afd.lningarne med en person pä hwar» fe fördelas bör.
Ja och Nej, Hvarefter Herr Grefven och LandtMctrskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, på sätt Herr Munck af Rosenschöld föreslagit, tillåta att ett ytterligare rådrum af 30 dagar från den dag, då Riksens Ständers beslut, angående allmänna FinanceRegleringen, blifvit kungjordt, måtte beviljas de Låntagare, hvilka icke haft tillfälle omsätta sina Lån i BancoDiscontVerket. Ropades äfven Ja och Nej. *■ Herr von Schulzenheim, David, den aldre: Jag hemställer , om icke ifrågavarande ämne kunde få hvila intill dess Stats-och Banco. Utskottens Utlåtande öfver DiscontVerkens utredning inkommit. Man bör icke genom ett för långt anstånd minska en flink Execution, hel 1st orsaken, h varföre man i Lansorterne icke äger lika god Credit, sorni Stockholm, härleder sig derifrån, att på förra stället Executionen för närvarande är mycket långsam samt nästan i förfall. Grefve von Schwerin: Visserligen må något hvar önska att Executionerne måtte hädanefter gå ordentligare och raskare, än hittills. Men hardt synes mig vara, att första försöket till förbättring i den vägen skall göras uppå dem , Dm 24 Martii, /. m. 337 dem, sorn i närvaranE ögonblick mäst behofva undseende. JViånne undantag j kunde be<i viljas åi de Gäldskyldige i Landsorterne, aom bo 20 mil frän Hulvudstaden? Herr Strussenfelt anhöll att få upplysa, att ehuru i Stockholm ännu finnes någon tillgång på penningar, i Landsorterne likväl all tillgång dertill tor det närvarande saknas. Herr Munck af Rosenschöld: Jag är visserligen med lika tankar med Herr von Schulzenheim deruti, att en sträng Execution vid fordringars uttagande utgör ett väsendteligt medel till Creditens stärkande.
En blick, till hälften stolt, till hälften litet skral. Förunderliga makt monarken äger! Se anden fardig så till strid som vers, Gestalten oss sin hjeltesaga säger, Fast böjd inunder apanagets pers. Ja, slik han kom från simulakerstriden, Men slik han var ock, när han göt sin själ Bland folket in vid baninvigningsfriden Ty store andar ge sin form åt tiden, Och Oskars tidehvarf bär Oskaks drag jemväl. * Esaias Redivivus eller den falske Smerdes, hade förf., kanske ickf alldeles utan skäl, kunnat kalla sig, men eftersom denna signatur möjtiges skulle förefalla anspråksfull, har han gjort liksom H. B. Palmtrr, di denne i sina bref om SVenska akademien uppträdde under namnet Nilsson Nyberg. Hvem Scaevola egentligen är, torde för öfrigt for kommande forskare kunna bli ett lika aptitligt Eris-äpple som demaskeriogw af salig » Nils Nyberg » i Polyfetn, hvilken i likhet med Sctevola lyckad« * att, åtminstone till en del, bibehålla sitt inkognito äfven inför tidskrifta » redaktion. Blott så mycket kan f. n. yppas, att äfven den poetiske Sc * - vola emellanåt synes ha vandrat under Lundagårdens kronor. Red; * anm.Min barndom foli uti hans kronprinsstunder, Jag mins den tiden, hur den är mig kär Med sin forhoppning, sina Bjurstensunder Och allt det nya lif, som qväfdes der. Det var som våren, när hans värma droppar Ur blånad sky och loser vinterns tvång: Då leka djur, då dikta skaldeknoppar, Och hvaije hjerna spränger sina proppar Och qväder gladt — tant bien que mal — sin sång. De gamle juvenaler hade somnat Vid bankopunsch från vigi lansens dar, Som allt försökt och ingenting fullkomnat, När kungason studentens like var. Hvad Norden evigt vill, en kung, som känner Sin värdighet, stod åter fram i glans Och det vardt ordnar ibland frie män ner, Vårt riddarhus fick nya ämnessvenner, Och Emil Jonas fick sin literw med glans.
Jag finner denna uppgift trovärdig, då det är kändt, att det regeringssätt, som då infördes, hufvudsakligen hade sitt upphof från en aristocratisk faction, som ville begagna, så väl Riddarhuset, som de öfriga Stånden, till machiner för sina afsigter, i öfverensstämmelse hvarmed bänkm indelningen var ganska väl uttänkt, såsom ett lämpligt medel att genomdrifva alla slags ministeriella intriger. För att finna denna inrättnings inflytande, behöfver man ej gå långt tillbaka; ty hvar och en, som bevistat 1828 års riksdag, torde af egen erfarenhet äga tillräcklig upplysning derom. Jag anser mig icke behöfva gå längre, utan får blott på det högsta tillstyrka antagandet af den förändring i afseende på bänkmännen, som Ridd.- Utsk. föreslår. Hr Lagerhjelm: Sedan jag anhållit att få upptaga R. o. Ad:s tid med uppläsning af hvad som vid sista riksdag föreföll, har man uppmanat mig att anföra skälen för hvad jag sjelf tänker i detta ämne, emedan jag ej anförde dem då. Jag anser, ntt af de skäl Utsk. framlagt, icke mer än ett enda talar för förändring i den nuvar. författningen, och detta skäl har jag redan haft äran anföra. Jag skall nu söka att genomgå de öfriga skäl, som Utsk. framställt. Det första bland dessa är att bringa valsättet på Riddarhuset till närmare öfverensstämmelse med grundlagen och ordningen inom de öfriga Stånden. Likväl måste valet på Riddarhuset vara olika, äf den ganska naturliga anledn., att nemi. personalen är betydligt större än i de andra Stånden. Grundlagen företer exempel på undantaget i detta hänseende Den ii April f. m. a m nemi. inom 13ondeSt.; detta uttryckes tydligen i Riksd.- Ordn. Att Riddarhuset med sin större personal skall på ett annat sätt förhålla sig, än de andra Stånden, är ganska naturligt, och Utsk. liar äfven funnit detta. Utsk. föreslår att dela R. o. Adis ledamöter i 5 lika delar och låta dessa 5 delar directe välja electorer.
Lagsamt Allm. Bcsv.- och Ekon.-Ulskotlens Utlåtande, M So. t m 43. Ank. till Esp.-Utsk. den 29 Aug. 1851, kl. 8 e. m. Utlåtande, i anledning. af vackt motion om meddelande af närmare föreskrifter rörande de ändamål, för hvilka Aktie-Bolag enligt Kongl. Förordningen den 6 Oktober 1848 må kunna stiftas. Uti en inom Vällofiiga Borgare-Ståndet väckt, till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad, motion, har Herr A. M. Brinck föreslagit, att Rikets Ständer skulle till Kongl. Majit ingå med underdånig »framställning om behofvet af mera bestämda föreskrifter rörande de ändamål, för hvilka Aktie-Bolag må kunna stiftas,» än som i Kongl. Förordningen om dylika Bolag af den 6 Okt. 1848 innefattas. Såsom exempel på den förmenta behöfligheten af dylika närmare bestämmelser, har motionären åberopat två Bolag, för hvilka Reglementen blifvit af Kongl. Majit i nåder fastställde, det ena inom Lagunda och Hagunda Härader af Upsala län, för anskaffande af varor för häradernes invånare, det andra Svanå BruksBolag. Hvad det förra eller varu-anskaffnings-bolaget beträffar, har motionären anfört, att det vigtiga prerogativ, Aktie-Bolags-Lagen medgifvit Bolag, ställde på aktier, framför de uti 15:de Cap. Handels-Balken omförmälde solidariska Bolag, deruti, att delegare i det förra ej vore förbundne att ansvara för Bolagets skulder med mera än en hvar insatt, icke rätteligen kunde betraktas annorlunda, än såsom ett från den allmänna regeln om gälds betalning medgifvet undantag, hvars' rättsgrund ligger i den vid Aktie-Bolag af lagen förutsatta serskilda omständigheten, att icke delegarne, utan en vald styrelse, med fullt bindande kraft handlade och svarade i Bolagets namn och ledde alla dess företag, med det en gång för alla bestämda, genom aktier inbragta, kapitalbeloppet.
I nordamerikanska staten Minnesotas representantkammare har en motion Ä f v e n höstmånaderna pågå diverse arbeten af vikt, framlagts, att tillverkning och försäljning af krinoliså att det är öfverflödigt att under den kalla årstiden ner skulle förbjudas i staten. Straffet för brott bevista skolan, skall ingen tro. mot detta förbud skulle vara en månads fängelse och Då » trädgårdsfrågan » äfven blifvit vår och vi I en plikt af 2 5 dollars. fått tillträde till ett nytt verksamhetsfält, böra vi söka bli kompetenta att där fylla vår plats och fylla den väl och därigenom bidraga till trädgårdsE n syster till Dostojevski, den berömde ryske skötselns höjande i vårt land. E t t bebjärtansvärdt romanförfattaren, har nyligen på ett gräsligt sätt mål — eller hur, mina läsarinnor? omkommit i Moskva. Medan hon låg och sof, hade — a. hennes lilla hund slagit omkull en fotogenlampa, som stod bredvid hennes säng, sängkläderna hade fattat eld, och innan någon hunnit till hennes hjälp, var hon död. D e n olyckliga kvinnan var 6 9 är gammal. U P notisboken. Kvinnointressena vid riksdagen. Som vi redan nämnt, har grefve Hamilton i en motion i Andra kammaren föreslagit en ändring i 9 kap. 1 § mom. 2 giftermålsbalken, hvarigenom hustru i regel skulle få dispositionsrätt öfver sin i boet införda egendom. Denna paragraf skulle då få följande lydelse: Öfver egendom, som hustrun infört i boet eller som under äktenskapet tillfallit henne genom gåfva eller testamente med villkor att den skall tillhöra henne, så ock öfver åtkomsten af sådan egendom, råder hustrun, där ej, hvad angår egendom, som är gifven genom gåfva eller testamente, annorlunda blifvit om förvaltninger föreskrifvet. Kan hustrun genom eget arbete något förvärfva, däröfver må hon ock råda. Hustruns ställning vid konkurs har enligt hittills gällande paragrafer i konkurslagen varit sådan, att vid förhör inför rätten eller domare hon varit skyldig biträdas af en af rätten eller domaren tillsatt god man. I en af k. m:t till innevarande liksdag afgifven proposition har ändring härutinnan föreslagits, i det att i § 1 4 0 i konkurslagen göres ett tillägg af innehåll, att ofvanämnda förordnande af god man ej må mot hustruns bestridande meddelas.
För undanrödjande eller förmedlande af de sålunda angi flin, i de särskilda rikena rådande olika åsigter erfordras en revision af förenings-fördråget; och för biläggandet af de meningsskiljaktigheter, som redan u pst att eller framdeles kunna upstå, behöfves former, med tillhjelp af hvilka sädane förvecklingar kunna lösas, på det att Unionen må kunna, icke allenast återföras till den ursprungliga, i Unions-akterna uttalade, grundåsigt, hvarifrån den åtminstgne i det ena riket faktiskt, afliigsnat sig, utan äfven på samma grund vidare utvecklas samt stärkas och försäkras emot följderna af möjliga meningsbrytningar. Bland de ämnen, sorn vid den af B. St:r sålunda nödig ansedda revision af förenings-fördraget synas förtjeuta af synnerlig upinärksamhet, tillåta B. St:r sig att upgifva, Kouunga-, thronföljareoch förmyndare-vals anställande; interims-regeringens sammansättande och verksamhet; UnionsKonungens dispositions-rätt öfver arméen och flottan, samt försvarsverkets skyndsamma ordnande efter gemensam plan; grunderna för utgörandet af bidrag till gemensamma kostnader; inrättandet af och formen för en pä rättvisa grunder bygd unionell representation för vissa ärenders behandling, med flera; och torde, med afseende å den förväntade regleringen af de unionella förhållandena i statsrättsligt hänseende, dessa böra, för så vidt de ej redan blifvit ändrade, för det närvarande, och under afvaktan af de förändringar, revisionen må kunna föranleda, lemnäs orubbade på den grund, der de befinna sig till följd af den sednaste regleringen. B. St:r anhålla fördenskull i underdånighet, att E. K. M. måtte täckas: dels genom en af Svenska och Norska män bestående Komité, eller på annat sätt, låta verkställa revision af stadgarne för föreningen mellan Sverige och Norige och upgöra förslag till nytt fullständigt föreningsfördrag, samt derefter till B. St:r och Noriges Storthing aflåta Nåd.
St:rs BaakoDiskontverk, äfvensom en Revisor och en Suppleant vid hvartdera af LåneKontoren i Götheborg, Malmö och Wisby. Föredrogs och lades till handliugarne LagUtsk:ts d. 14 dennes bordlagde Utlåt. N:o 14, i ani. af remiss utaf K. M:s nåd. Skrifvelse med de af särskildta Komitérade afgifna underd. förslag ang:de K ommunalSty reiser. Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts d. 14 d:s bordlagde Betänk. N:o 17, i ani. af väckta motioner, ang:de föreskrifter för Sveriges ombud vid en för ordnande af mellersta Italiens angelägenheter beramad kongress. Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 14 dennes bordlagde Betänk. N:o 18, i ani. af väckt motion om rättighet för tjensteman att, utan särskild Kongl, tillåtelse, under tjenstledighet vistas hvar han behagar och erhålla pass till utrikes ort för den tid, han visar sig vara af vederbörande myndighet lagligen permitterad. Hr Montgomery, Gustaf: På de skäl, Hr Rosensvärd i sin reservation anfört, anser jag betänkligt, att rättigheten, att utan K. M:s särskilda tillstånd resa utrikes under pennissionstid, blefve 142 Den 18 Januari. utsträckt till militära embetsoch tjenstemän. Mau kan lätt finna, hvilka svårigheter skulle derigenom upstå för MilitärCheferne och GeneralBefiilhafvarne att veta hvar deras officerare finnas, om desse hade rättighet att begifva sig hvart som helst. Jag kan ingalunda anse sådant öfverensstämmande med militärisk disciplin, och tror att det kunde leda till ganska obehagliga förvecklingar, hvarföre jag anhåller om afslag på Betänk:t, åtminstone i hvad det rörer utsträckande af den ifrågasatta rättigheten äfven till militärer. Hr Nordenfelt, Enar:
Jag kom just hit för att förnedra mig, för att ta mig ett gyttje - stöd i min omgifning. Och jag valde ditt sällskap derför att Du var den mest föraktade men ändock behållit en gnista af mensklighet. jag sjelf. Hvarför hade Du det? Du hade medlidande med mig, när ingen annan hade det, icke ens AUGUST STRINDBERG QVINNAN. Inte vet man sådant? DEN OKÄNDE. Men vet Du att Du äfven har ögonblick då Du är skön nästan. QVINNAN Nej hör nu på! DEN OKÄNDE. Jo, och då är du lik någon som varit mig kär. QVINNAN. Tack så mycket! KRÖGERSKAN Tala inte så högt, det ligger en sjuk härinnanför? DEN OKÄNDE. Säg, har Du älskat nånsin? - QVINNAN. ändå: jo, jag hade en älskare och vi hade ett barn. DEN OKÄNDE. Det var oförståndigt! QVINNAN. var kommen, då alla bojor skulle lösas, alla skrankor falla och... DEN OKÄNDE (plågad). Och så... QVINNAN. Så öfvergaf han mig. DEN OKÄNDE. Det var en usling alltså! (dricker). QVINNAN (fixerar honom). Tycker Du det? DEN OKÄNDE. Ja visst var det! QVINNAN Nu är Du så sträng! Ja, det syntes mig nog så, men han sade att befrielsetiden Vi begagna inte det ordet, men jag förstår hvad Du menar TILL DAMASKUS - DEN OKÄNDE (dricker). Är jag? QVINNAN. mig, ty eljes kan du icke lyfta mig. Drick icke så mycket; jag vill se dig högt uppe, högt öfver AUGUST STRINDBERG DEN OKÄNDE. det är jag inte, och det är inte jag som sitter här, ty jag är död; Barn, hvilka illusioner; jag lyfta! jag! som är dernere. Nej, jag vet att min själ är annorstädes, långt borta, långt, långt borta... rinner som smält guld i solskenet, och der rosorna blomma med men barnet sofver ty modren sitter bredvid och virkar, virkar en på remsan, låt se...
Nödwandigheten att upgifroa fina fors dringsägare skulle medföra ungefär samma swä hettr, som försiaget ait göra -"drag pä räntan den högre afgift man erlagt. Det gifwes efter min tanke intet annat sätt att beskatta capitalisten, än, ait nödga hivar och en upgifwa fin behällna inkomst sa snart den stattjky vire upgär till zoRrdk behållen inkomst, och att nåd afdrag af skulder, underkasta upgifterne TaxeringsCommi^ernes pröfning. Uti möjligheten att nödgas bewisa sin skuld eller att i annat fall blif-va högre beskattad, ligger controllen öfwer hwar och ens Upgift, och ^ä wid all okäns a^cumulerad förmögenhet man icke kan komma närmare, mäste man i sädant fall lemna nägot till taxeringsmännens pröfning. När hwar och en är stylvig upgifwa fin behällna inkomst, ware fig af rörelse, näring eller capitaler, och när hwar och en blir i progretzion efter fin behållning bestattad sä snart bewillnings-afgiften stiger u öfwer Zo R.dr, är der allt hivad man kan göra, för att icke lemna någon tillgäng obeskattad och för art t det närmaste nalkas billigheten. Herr Lcmdt-Marstalkm proponerade bisak dertills 6z?
Ridderffapets och Adelns PrcLecoll, wid Urtima Rrksdagen i Orebro, den 6 October 48ic>. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls det tillägg till 14 §. af Instruktionen för Riksens Ständers Justitia-Ombudsman, som af Conslitutivns-Utskottet, genom ett den 4 sistledne October pä bordet lagdt Memorial blifwit föreslagit. vt supra. S. D. Biföll Högloflige Ridderffapet och Ädeln BewitMings-Utskottets den tz sistledne October pä bordet lagda, och no ä nyo föredragna Memorial, innehällaride utlätande öfwer - Den 6 October. 401 ivsr den af Herr von Kruus wäckta och frän Ridderffapct och Adeln remitterade motion. vc supra. S. D. Hwad Lag-Uiffottet i ett den 4 ststledne October pä bordet lagdt Memorial tillstyrkt, i anledning af Riksdagsmannen 70»» Nilssons frän Östergöthland wäckta motion, rörande Marknaders'hällande sä, att den sä kallade Marknadsaftonen icke mätte infalla pä Söndag, blef af Högloflige Ridderskap^ och Adeln till alla delar bifallit. Or supra. S. D. Bifölls Bewillnings-Utskottets den 4 October pä bordet lagda Memorial, rörande befrielse/rän Bcwillning för Städerna Uddewalla, Ämäl, Upsala och Ostersund, samt Jnwänarcna i Westerbotten, och den Norr om OreElfbelägna delafNordmalingsSocken. lic supra. S. D> Biföll Högloflige Ridderffapet och Adeln Bewillnings-Utffottets den 4 October pä bordet lagda Memorial af den 2 i samma Mänad, rörande nägra af Riksdagsmannen ^u6ers Olsson frän Orebro Län äskade förklaring gar öfwer wista delar uti Bewillnings-Förordningen.
I motsats med den siste värde talaren, nödgas jag anse denna voter:s-propos:n vara en af dem sorn aldratydligast äro af beskaffenhet att böra godkännas. Det torde vara R. o. Ad. i allmänhet och den siste värde talaren i synnerhet bekant att riksgäldskontoret icke har någon grundfond för sin rörelse. Det Den 25 September. 461 år således af största inflytande på riksgäldskontorets förvaltning om kontoret erhåller sina inkomster för år 1845 antingen pä våren 1846 eller om hösten 1845. Möjligheten för detta verk att uppfylla sina förbindelser hvilar i hög grad derpå om det får sina inkomster ett halft år förr eller sednare. Hade riksgäldskont. en grundfond såsom Statskontoret så kunde det vara oberoende deraf att det erhölle sina inkomster litet förr eller litet sednare; men då förhållandet så icke är, så blir det en ofantlig skillnad för riksgäldskontoret antingen det får sina inkomster det ena äret eller det andra. För att alltid kunna bestrida förefallande utgifter har riksgäldskontoret visserligen under vissa månader af året kreditivrätt på Riksbanken, men denna kreditivrätt är likväl oberoende af reglementet, hvilket tvärtom måtte rätta sig efter krediti vrätten, sådan den befinnes. I fall man icke afsåge denna kreditivrätt skulle det således visserligen göra en stor skillnad vid reglerandet af riksgäldskontorets penningeförvaltning, om man kunde påräkna riksgäldskontorets inkomster för ett visst år, antingen före slutet af samma är eller först sedan åtskilliga månader af det påföljande gått till ända. Nu innehåller 69 § Reg.F. följande stadgande. ”Uppstå, antingen hos RiksSt:ns plena gemensamt, eller uti något af RiksSt:n, betänkligheter att antaga hvad StatsUtsk. tillstyrkt uti del, som rörer antingen Statens reglerande, eller bevillms derefter lämpade liela belopp, eller hvad till riksgäldskonhs utgifter och inkomster hörer eller grunderna för riksgäldskontorets styrelse och förvaltning etc.”
Hr Stjernsvärd: För att undvika det trassel, som synes vara på väg att upslå, skall jag be att få skilja motionen från mitt anförande i öfrigt. Hr Fribm och Ordfm hemställde härefter om B. o. Ad., sedan Hr Stjernsvärd begärt att från sitt yttrande få afskilja den del som innefattade en motion, hvilken komme att hvila på bordet, behagade till StatsUtsk. remittera K. M:ts ifrågav:de Nåd. Propos. tillika med den del af Hr Stjernsvärds yttrande, som innefattade anmärkmr dervid. Kopades Ja. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. K. M:ts d. 18 dennes e. m. på bordet lagda Nåd. Propos. till R. St:r, ang:de inlösen till Kronan af Landsb:geResidenset i Hernösand och upbyggande af LandtstatsEmbetshus derstädes. Föredrogs K. M:ts d. 18 dennes e. m. på bordet lagda Nåd. Propos. till R. St:r, ang:de upförande af en nybyggnad för RiksArkivet. Hr Hjerta, Lars: Om B. St:r vid denna Riksdag hade mera tillgång på penningar än som erfordras lill de för handen Den 22 April. 333 varande och redan i utsigt på framtiden ifrågasatta utgifterna, skulle jag visserligen icke hafva framkommit med någon anmärkn. mot den K. Proposin, som nu blifvit till R. St:r öfverlemnad, men då det är allmänt bekant att de utgifter som redan äro i fråga, så mångdubbelt öfverstiga inkomsterna, att större delen deraf måste fyllasmed lån, så synes representationen hafva en fördubblad skyldighet att iakttaga den största möjliga hushållning med afseende å de förslag till nya byggnader som kunna komma i fråga. Af sådan anledn. anhåller jag att få beledsaga den K.