Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lonstttulions-Utffottet wid denna Riksdag har föreslagit at efter orden: efterlefnad förestrifwit, mätte sättas: "at af Dagblad och "Weckoblad Trenne timar innan de til försäljning eller til spridande pä hwatz annat "sätt som heldst utgrfwas, i Stockholm til "Hof. c 49 ) "Hof.Cantzlern och i hwarje annan ort til "hans förordnade Ombud altid et exemplar "bär öfwerlemnas. Detta bör ske ej förr än "kl. 6 om morgonen och ej senare än kl. 6 om "aftonen och utgifningen Medes ej förr äv kl. "9 om morgonen kunna begynnas. Boktryckare eller Utgifware som denna föreskrift urakt. "'läter, böte hwarje gäng ifrän 100 til "500 R:d. efter Domarens pröfning. Af alla "andra Skrifter skal i samma stund, ej senare "än be til försäljning eller spridande pä bwad "sätt som hälst utgifwas, et exemplar til Hof"Cantzlern eller hans Ombud aflemnas. Boktryckare som deremot bryter böte hwarje gäng "50 R:d." I början af Z:djs l^lom. förefläs följande förändring: "I alla -e fall, som z.dje §. utstakar, "äge Hof. Cantzler» eller des Ombud rättighet "at, dä han det nödigt pröfwar, en Skrift "med qwarstad belägga läka.
Jemföras nu kostnaderne för indeld stamtrupp med en sådan, tagen utur den allmänna beväringen, så befinnes på sätt tab. 10 utvisar, att vid lika nummerslyrka årliga kostnaden för en konskriberad armé öfverstiger den för den indelda med 898,168: 98 rmt. 70 Uttages åter årligen 4,000 man utur hvarje af de sju klasserna i öfverensstämmelse med hvad här ofvan såsom behöfligt blifvit anfördt, blifver den konskriptionsarmé, som skulle ersätta den indelda, 28,000 man och kostnaden för densamma, enligt hilagde tabell 11, 1,615,536: 81 högre än för den indelda. Härtill komma dessutom åtskilliga förhållanden, som måste göra skillnaden i kostnad emellan en konskriberad stamtrupp och den indelda större än hvad ofvan anförda siffror utvisa. Lika litet, som de nu af rust-och rotehållare betingade vakansafgifter kunna beräknas att till samma belopp utgå, derest hela indelningsverket skulle upphöra, lika litet kan i samma fall staten påräkna, att till fullo återbekomma värdet af de räntor, som till rustningen äro anslagna och hvilka, för beräkningen af den indelde ryttarens kostnad, äro lagda till grund. — En annan anmärkningsvärd omständighet är den, att för bildande af duglige och pålitlige korporaler i allmänhet erfordras längre tid, än den, hvarunder den konskriberade truppen skulle till oafbruten tjenstgöring hållas; till följd hvarutaf dessa korporaler måste — åtminstone vid infanteriet, der tjenstgöringstiden är kortast — utses ibland dem, som tillhöra äldre årsklasser, hvarigenom åter den styrka ökades, som året om vore i tjenstgöring. Slutligen må bemärkas, att i ofvan uppgjorda beräkningar endast varit fråga om manskapet, och att intet afseende blifvit fästadt på aflöningen af det befäl, som tillhör den olika mot nu organiserade truppen. En ej ringa kostnad, utöfver den nuvarande, uppkomme likväl, då befälet såsom i ständiga garnisoner förlagdt, måste lönas efter värfvad stat och inqvartering åt detsamma beredas, antingen in natura eller genom lönetillägg.
Majit, i anledning af den af Rikets Ständer vid 1859 och 1860 års riksdag väckta fråga om Auditörs-tjensternas indragning, den 3 Juni 1862 beslutif, att denna fråga borde komma i öfvervägande i sammanhang med nödiga förändringar i Krigs-lagarnc och deraf möjligen uppkommande förändring af Krigs-domstolarne, Auditörs-tjensterna tillsvidare och intilldess annorlunda derom varder förordnadt, skulle bibehållas. Hvad angick Regements-kommissarier och Mönsterskrifvare, ville Kongl. Majit framdeles fatta Sitt beslut. Reträffade Rikets Ständers underdåniga anhållan, det Kongl. Majit täcktes låta tillse, huruvida salpeter-fonden må kunna indragas, samt vid nästa riksdag låta afgifva förslag till salpeter-väsendets ordnande, grundadt på fondens öfverlemnande till Iliksgälds-kontoret och uppförande i stället å Riks-staten af det anslagsbelopp, som för anskaffande af erforderlig salpeter finnes behöflig!; så anbefalldes Komitén för salpeter-ärendena att sig i underdånighet utlåta öfver denna Rikets Ständers framställning; — och har Komitén under den 13 Juni 1865 berörda utlåtande afgifvit. Då, i fråga om Carlsborgs fästning, Rikets Ständer anhållit, det Kongl. Majit ville låta upprätta och för Rikets nästsannnanträdande Ständer framlägga fullständiga detaljerade beräkningar, ej mindre öfver hvad som vidare erfordras till slutvärnets fullständiga inredning och fulländning, än ock öfver alla öfriga behof för Carlsborgs fästningsbyggnads fullbordande; fann Kongl. Majit för godt anbefalla Chefen för Ingeniör-corpsen att tidigt före nästa riksdag till Kongl. Majit afgifva de af Rikets Ständer önskade beräkningar i afseende å Carlsborgs fästning.
St. gjord framställning om lämpligheten och behofvet af vederböran - Exp.-Ulsk. Förslag till und. Skrif v. N.o 3to. ig de Autoriteters berättigande, att tillåta oeniga Makar flytta från hvarandra, under den tid Rättegång dem emellan eger rum, och ehuru R. St. icke finna, med bevarandet af Ägtenskapets helgd och sedlighetens vård, förenligt att medgifva lättade utvägar till Ägtenskaps-skillnads vinnande, så, enär det onekligen är bland Lagstiftningens ädlaste föremål, att skydda den svagare emot den starkares förtryck och våldsamhet, samt att ej, genom underlätet lemnande af detta skydd, bringa den lidande i förtviflan, och derigenom förleda den att hämnas brott med brott; hvilket likväl icke sällan skall inträffa, om den våldförda Makan nödgas qvarblifva hos våldsverkaren under den olyckligaste tidpunkten af deras sammanlefnad, då deras husliga förhållanden blifva föremål för Domarens ransakning, och, under Makarnes ömsesidiga och offentliga bemödande att bevisa hvarandras brottsliga uppförande, bitterheten i hög grad ökas, samt den svagare tvingas, antingen att hårdare lida, eller alt äfven blifva brottslig; hafva R.
Majst och Kronan bestäs; sä sär Slats-Ulstokttt förestä en sädan förbättring därtill, att Under-Officerare wid Efcadrer mage njuta enahanda Jnqwartering som för UnderDfficerarne för öfrige wärswade Regementerne är fastäld, och akt den för Sjö-Arlillerie-Manfkaper i Stockholm mä ökas eill 4 R:d per man om äret, samt wid de i orkerne förlagde Efcadrer till z R:d om arel för hwarje Nummer och Spel. z:o Att den för ökade göromål under kriget wid Stockholms Efcadrer tillökte Ciwil betjening mätte än widare fä bibehällas. Skars-Utstottet kan för dest del icke tillstyrka bifall hära. — Sedan Kriget upphört, sä lära de i ock för det samma uppkomne ökade göromäl äfwen upphört, och säledes anledningen som föranlätit tillökning mr Betjcningens antal öfwer Star jämwäl förswunnik. Om nu desie tillökte betjente skulle detta oagtadt än widare bibehällas; Sä skulle det blifwa ett prejudicat för andre Werk och Stater, som under kriger kunna haft ökade göromäl att äfwen söka tillökning i dest betjening Uköfwer hwad Staten beftär. Z;te Band. s.dra Afd. Majers Nådiga bref af den z:djs Januari 1809, uttryckligen förmäler, att en stor del as Sjömäknings A betet redan stall wara werkstätdt, sa att icke mycket däraf stall äkerstä, sä grundade Stats-Ukstottet varpa desi tillstyrkande i förra Betänkandet, att till Slaks-Werkets lindring i desi utgister den genom Kongl, brefwet den 29 Ociober 1808 sa nyligen inratiade Sjö-mätnings Corpsen mätte indragas och det återstående af Sjömärningen fullbordas pä förr manligt fäkt med biträde af de wid Sjö-Mätnings Corpsen redan antagne Officerare.
Contribution eller Silfverskatten 2 24 9 /, — Skjutsfärds dito 2 4 Summa 3 24 — Än: af ett Ofrimans dito i Norrviken: Sistberörde persedlar Halfva Hjelpeveden 3 24 V 4 — Skrifvareorten — 3 — Summa 4 3 — Elfshorgs Län. Landtogsgärden och öfrige för Säfvedals Härad i Götheborgs Län utförde Räntetitlar utgå i Wcstgötha delen af detta Län med samma persedlar, som derstädes finnas antecknade, eller 6 29 (hvilka ock förvandlas i enlighet idermed. För 6 Hemman i Örby Rättarlag i Marks Härad äger likväl det undantag rum, att desamma påföras: Landtogsgärden endast med Skjulsfärdspenningar 1 24 24 | sorn utgå i penningar ilian förhöjning. Summa o Dalsland: Af enahanda persedlar som öfriga delen af Länet, utom Saltpeterhjelpen, hvilken här icke utgår, eller 0 7 2? a 1 med förvandling på ofvananförde sätt. Litt. D. Skaraborgs Ian. Ifrågavarande Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Betänkande!). agg Häruti hafva instämt: Herr Biskoppen Doctor Thyselius, Hr Prosten Heurlin, Hr Grosshandlaren Ekerman samt Riksdagsfullmägtige Carl Bergman från Gefleborgs Län, Anders Nilsson från Wermlands Län samt Nils Strindlund från Westernorrlands Län. I afseende på Utskottets ät Revisions-Berättelserna lemnade behandling pä det liela, har Hr Grosshandlaren Ekerman anfort: Sedan Högh StatsUtskottet, till följd af Respective RiksStåndens Remisser, nu verkställt granskningen af de Revisions-Berättelser, sorn 1825 samt 1827 årens församlade Revisorer till R.
Kungörelsen den 3 April 1816, orri öfverenskommelse!’ rörande Presträttigheter, 45p. — angående grunderne för deri Allmänna Bevillningen, 460. — om bifall lill RiddarhusUtskottets Memorial, om afsked för 2:dra Cantzlisten vid Riddarhuset, Silfverstolpe, dito. — om Återremiss till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotlet af dess Betänkande, angående föreslagne ändringar uti Författningarne, rörande Husbehofs-Bränvinsbränningen och dermed gemenskap ägande ämnen, ^61. Jpril I. om anmodan till Lagutskottet att till pröfning företaga dit remitterade Memorial, angående dels förbud att proponera en Allmänhet utgifter utan föregånget Riksens Ständers beslut, och dels 203 yrkande, att emellan Riksdagarne ej måtte till öfverläggning komma sådane ämnen som tillhöra Riksens Ständers öfverläggning, i6q. ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, om Remiss till ConstitutionsUtskottet af Kongl. Mahts Nådiga Proposition, om en förändrad Redaction af 7 §. i Regeringsformen, 170. — om gillande af Allmänna Besvärsoch OeconomicUtskottets Betänkanden, angående irojemnkning i Roteringen vid Westerbottens Regemente; 3:00m föreslagen ny LandtmäteriTaxa och 0:0 beståndet af sådane Gontracter, som emellan Pastorerne och Församlingarne blifvit upprättade och hvarmed de båda förklarat sig nöjde, 171. — om bifall till BancoUtskottets
Antalet bar per medium årligen stigit till 12891 personer, eller omkring femtedelen af hela Mortaliteten, Afven med dem inträffar, att Mortaliteten varit störst i Martil och April, men deremot minst i Augusti och October månader. Folkmängden Ar 1S20 belöper, efter sammanräkning af de deröfver särskildt inkorane Tabellerne, till 2,684 ,690 Personer, hvaraf på Landet och i Städerne, som följer, nemligen: Riksens Sländers Förhållandet År i8i5 På i Landet. Ca lin a re Gol t lands Blekinge Ch ristianstads' IM a 1 möhus Hallands Gölhe horgs Elfsborgs S kåraborgs Wärm c la nds Nerikes W est ma nian ds Kopparbergs S;a Suraraa. Tillökningen, som Rikets Folkmängd under de från sista Sammanräkningen år i8i5 framflutne 5 åren vunnit, utgör som följer, nemligen: Pä Landet, i Stockholm. Öfrige Städerne. Summa. Länen som Städerna emelian, undantagande i Stockholms Läns samt Upsala och Blekinge Läns Städer, der folkmängden aftagit. Hvad dervid bebäffar det sistnämnde Länets Städer, syne) den der förekommande betydligaste minskningen härleda sig, i Carlskrona, från bortcomnenderadt manskap sedan år 1815, och i Carlshamn, från Invalid-Corpsens flyttning till Malmö. För att, så vidt modigt, kunna utröna pålitligheten i den nu uppgifna Folkmängden för år 1820 har Commissionen låtit upprätta och får härlios f underdånighet bifoga Calculen N:o XI, tom lemnar ett tämmeligen nöjaktigt resultat, såsom nu i underdånighet skall visas. Med undantag af Stockholms Stad, utgjorde Rikets Folkmängd år iSi5 ett personal af 2,092077 3^8 Riksens Stein clens Enär härtill lästes, i eill isbet
— N:o 474. i anledning af återremiss å N:o 472- XXII B. a3o. A. 255. StatsUtskottets, det Förstärkta, Memorialer: K:o 245. rörande den Herr LandtMarskalken tillkommande ersättning för egna Riksdags-kostnader. XII. B. 376. ( 230 ) StatsUtskottets, det Förstärkta, Memorialer: N:o 246. angående verkställd omröstning, till följd af RiksStåndens olika beslut i afseende på grunderna för den blifvande Allmänna Beviliningen. Xlf. B. 3j6. — N:o a47- > anledning af RiksStåndens olika beslut i frågan angående Curhus-afgiftens fortfarande. XII. B. 377. — N:o 262. i anledning af RiksStåndens olika beslut, rörande Mantals-penningarnes beräkning. XIII. B. 274. XV A. 23o. — N:o 203. angående anställd omröstning öfver åtskilliga till StatsRegleringen hörande frågor. XIII. B. 274. XV. A. 23o. — N:o 264. angående provisoriska utbytet af den för GeneralAssistanceContoret begagnade egendom, emot den Stockholms Stad tillhöriga f. d. så kallade Hessensteinska egendomen. XIII.
N:o 39, i ani. af väckt motion om ändring eller förklaring af K. Cirkulärbrefvet den 28 Mars 1858, i fråga om beräkning af tiden för lärares vid elementarläroverken rätt till uppflyttning i högre lönegrad. Utsk:ts första hemställan. Frih. af Ugglas, Gustaf: I 42:dra punkten af Stats - Utsk:ts Utlåt. N:o 139, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens 8:de hufvudtitel, förekommer, bland annat, att rektorerna skola få beräkna tur från början af kalenderåret näst efter det, då de först erhållit fullmakt såsom ordinarie lärare; och R. o. Ad. har dertill lemnat sitt bifall. I nyssnämnda Betänk. förekommer väl icke något ang:de öfrige elementarskolelärare; men då Ståndet i afseende på rektorer fattat ett beslut i likhet med hvad Stats-Utsk:t tillstyrkt, torde det icke vara lämpligt att hos K. M. anhålla om utfärdande af allmän föreskrift att lärare vid elementarläroverken må beräkna lönetur från Den 2fi Augusti. 145 frän och med det år, då lärare på ordinarie stat tjenstgjort två fulla läseterminer. För min del anhåller jag således att R. o. Ad. ville afslå ifrågav:de Betänk. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , blef Utsk:ts förev:de hemställan af R. o. Ad. afslagen. Utsk:ts sednare hemställanden. Biföllos. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 19 och 25 dennes bordlagde Utlåt. N:o 11, i ani. af dels gjorda anmärkningar mot vissa delar, dels ock Biks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänk:t N:o 4, ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. § 1- Utsk:ts yttrande godkändes. § 2.
Utskottet at en sädan förändring skulle i wist hänsigt rubba enheten i representationssättet emellan Riksens Ständer och deras Utskott, och werka en skenbar disharmoni emellan det hela och delarne, äfwensom det torde wid första ögonkastet förefalla olämpligt och stridande mot sakernas natnrliga ordning, at, dä Principalernas eller Committenternas organisation ouplöst bibehälles, börja en omskapning med de frän dem utgäende Deputerade. Detze äro likwäl-nästan de enda betänkligheter, som härwid hos Utskottet förekommit; hwaremot flera och wigtiga fördelar synas med all anledning kunna wäntas af ifrägawarnade för. ändring. En betydlig olägenhet, som ätföljer voteringen efter Ständ, är den fullkomliga 0- werksamhet hwaruti et Utskott försättes, dä Ständen i sina meningar stadna twä mot twä. Sä ofta detta fall inträffar, och det inträffar ej sällan, är ändamälet med Utskottets tilförord nande - 774 Den 8 Augusti. nandc förfeladt ; och frägan, för hwars afgörande någon grund bordt laggas, nägon öfwerwigt fixera normen, ätergär til Plena, för at der kanhända frugtlöst ventileras och, genom skiljaktigheten öfwerförd ifrän Utskottet til Ständen, slutligen förfalla. Utskottens yttranden innefatta wäl ej någon decision, men de förbereda decisivnen: och dä det gifwes en möjlighet at, medelst en Ledamots utlottning, om et jämnt antal är närwarande, utdraga en bestämd slutföljd af öfwerläggningarne, torde et gammalt bruk, som derföre lagt hinder, kunna afskaffas utan störande af representationens wäsendtliga helgd.
— Ket är kanske på sitt ställe att här serskildt än en gång påpeka, huruledes genom den s. k. stora flottans utdömande, alla våra kuststäder Klefve satte försvarslöse och objelplige i händelse af ett krig med hvilken som helst, äfven den minsta sjönation; och likväl innehålla desse städer landels största kapitaler, hvilka på samma gäng blefve oförklarligen blottställde. Till sist upmanar Hr Gr. Anckarsvärd R. St. alt icke bifalla hvad Regeringen begär vare sig till nybyggnad eller underhåll af linieskepp, hvarjemte han ock anhåller att de äskade löneförhöjningarne för flottan endast måtte beviljas för Premier-löjtn:r och lägre grader. Ket är svårt att förstå på hvad sätt Kaplen-löjtmne, som på det viset skulle få mindre lön än Premier-löjlmne, ådragit sig en sådan omildhet. Kem måtte väl icke menas lika illa som linieskeppen. Af varmaste bjerta önskar jag det R. St. vid bestämmandet af anslag till 5:te Hufvudlit., icke ville fästa afseende vid Hr Gr. Anckarsvärds här ifrågavar:de anförande. Gr. Frölich, David: Det är något eget med de parlamen tariska debatterna hos oss, att då man anmäler sig för att blott yttra några ord såsom i dag på morgonen då jag blott hade för afsigt betyga Gr. Anckarsvärd min tacksamhet för det han genom sitt anförande gifvit ytterligare stöd åt satser dem jag förut yrkat, så blir man genom discussionens omfång och längd ovilkorligen inledd uti en nödvändighet, när man ändtligen får ordet och, om man vill vara aldrig så litet conseqvent, följa med hela dagen för att påpassa det ögonblick, då man upropas. Då jag fått ordet sent om sider, står framför mig förhållanden inträdda under debatten af den art, att då man, som jag arbetat på att, så vidt möjligt är, höja sig derhän, att ens yttrande skall hafva någon anstrykning af att vara statsmannamessigt, del mäste anses oundvikligt att först Den 28 Januari e. m.
En uppenbar förlust skulle eljest tillskyndas vexel-innehafvaren; och just i denna omständighet bör man förmodligen söka egentliga grunden dertill, att, enligt gamla YexelStadgan, vexelinnehafvaren eger, när vexel med protest återkommit, af öfverlåtare och utgifvare fordra ränta ända ifrån utgifningsdagen; men rätteligen är det icke för den innan förfallodagen förflutna tiden, utanför det uppehåll i betalningen, hvilket medföljer ny vexel, som ränta tillkommer borgenären Yexel-Stadgans föreskrift i denna del är således, för det slag af vexlar den egentligen angår, eller vexlar i utländskt mynt, mindre rigtig; och den är, efter hvad det ofvan anförda exemplet utvisar, ännu mindre tillämplig i afseende på inrikes vexlar; g) att innehafvaren af återgången vexel bör ega rättighet att vända sitt betalnings-anspråk, ej allenast emot vexelgifvaren och sista öfverlåtaren, utan emot hvilken af öfverlåtarne honom godt synes. En inskränkning i utsökningsrätten emot öfverlåtare derhän, att fordringsegaren skulle vara pligtig, i främsta rummet, vända sig emot den, som öfverlåtit på honom sjelf, samt först, om betalning der brister, få söka den nästföregående, och så vidare i ordningen uppåt, synes icke gagna någondera parten, utan tvärtom medföra Ömsesidiga olägenheter, såsom uppehåll i borgenärens liqviderande, och ökade kostnader, hvilka slutligen drabba den äldre öfverlåtaren, och som kunnat undvikas, om denne fått sökas direcle. En sådan princip skulle nästan utesluta möjligheten af godvillig liqvid genom äldre öfverlåtare, förr än turen kommit till honom; ty om vexelinnehafva - Eapeditions-TJ iskotlels Furslag till lind. Skrifvelse N-o 3a3. 135 ren försummat sig emot den senare öfverlåtare!!, så har han äfven förlorat all rätt emot de föregående, och den ibland dessa, som erlade betalningen i första hand, skulle i sådant fall förmodligen icke kunna göra någon talan gällande emot dem, som äro Öfver honom.
Emot öfrige tillökningar i den föreslagna slaten hafva Rikets Ständer icke haft något alt erinra, och då, med iakttagande af ofvan omlörmälde förändringar, nuvarande au - ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 192. 635 slag för Justilie-kanslers-expediliouen erfordrar förhöjning med 4,397 R:dr, hafva Rikets Ständer beviljat denna anslagslillökning, att utgä på nedannämnde sätt: Juslilic-kanslern 1 7.000 1 Sekreterare 3,500 — 1 Registrator 2,500 — 1 Kopist 580 — 580 — Till befrämjande af göromålens gång inom kopislgraden 840 — 1 Vaktmästare 600 — Till gratifikationer åt e o. tjenstemän och vaktbetjente 300 — Summa R:dr R:mt. 15,900 - 5:o Jemte det E. K. M:t ansett de å Justi lie-revisions* expeditionens stat uppförda tvenne Registrators-befatlningar böra vid andre Registratorns afgång förenas, för hvilket ändamål likväl erfordrades, dels att till Förste Registratorns biträde en Kanslist förordnas, i stället för den Kopist, som nu är till tjenstgöring i Registrators-konloret indelad, dels ock att ett särskildt arfvode för vården af Högsta Domstolens protokoll beviljas, har E. K. M:t, med iakttagande häraf och öfverfiyttning till Justilie-revisions-expeditioneu al en bland Vaktmästarne hos Högsta Domstolen, låtit upprätta nytt förslag till lönestat för nämnda Expedition samt, under åberopande deraf, äskat en tillökning i expeditionens nuvarande anslag, 62,700 R:dr, med 30,500
Herr Öfwer-Directeuren 6reve8wölliLN8 uplysningar och Herr Grotzcuren sokn 14:618 sä kallade Species facti läses af alla, och om detta är ogrundadt och utan -bewis, wore det en orattwisa om dyliks äklagelser singe fortfara at kasta skugga, sä mörk och stygg, pä Rikets högste Ämbetsmän; men det blefwe ock för Riksens Högloft. Ständer lika wädligt, jag wägar säga owärdigt, at icke ä de klagandes sida lemna behörig upmärkfamhet, för at gifwa de Lagar de kjelfwe stiftat den helgd de bjuda til hägn och förfwar för hwarje Medborgare och allmän säkerhet. Det är i detta sakens stick, som jag hemställer om icke Riksens Högloft. Ständer borde remittera detta til Stats-ULstottets granskning, och efter Loft. Utskottets utlätands häröfwer, samfält hos Konungen i undcrdänighet anhälla om, at en Riks-Rätt blefwe förordnad, som undersökte bwad som redan är upgifwit, med lemnadt tilständ och upmaning för alla at inkomma med uplpsningar, som i nägor mätto tjenade i dylika ämnen, at fä utredt hufwudkällorne til Rikets iräkade willerwalla i xenningewägenoch 436 Den 26 föranledande bertil, at hwarje Medborgare som lidit, mätte njuta lagligt hägn och uprättelse.
Slutligen innefattades i Utskottets förra Betänkande Förslag till Förordning huru gäld vid dödsfall betalas skall och oni urarfvagörelse, så ock angående undanskiftande af egendom i död makes bo. Denna rubrik, lemnad utan anmärkning af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, har blifvit återremitterad af Preste-Ståndet, hvaremot Bonde-Ståndet beslutat den förändring deruti, att emellan orden makes och bo skulle inflyta orden »eller skilda makars». Åstadkommande af en sådan förändring är ock afsedt med återremissen från Preste-Ståndet. Utskottet har emellertid, för att icke öka rubrikens längd, ansett det föreslagna tillägget icke lämpligen böra införas, helst det ingalunda synes nödigt, hvadan Utskottet hemställer, del mätte Presteoch Bonde-Sänden, det sednare med frångående af sitt redan fattade beslut, sig med de begge öfriga RiksStånden i denna del förena. Af detta lagförslags särskilda §§ har af ett eller flera Riks-Stånd till Utskottet återremitterats blott en enda, nemligen 2 §. Godkänd af Bonde-Ståndet, är den deremot i sin helhet återremitterad af Presteoch Borgare-Stånden. — Ridderskapet och Adeln har godkänt förra delen deraf, men till Utskottet återremitterat den sednare delen. Lag-Utskottets Utlåtande Jtä 48. 25 delen. Det är ock deremot, som anmärkningarne inom Presteoch Borgare-Stånden äro riktade. Sjelfva innehållet af delta moment synes dock vara gilladt både af Bidderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, liksom af Bonde-Ståndet, vid hvilket förhållande de inom Preste-Ståndet deremot framställda anmärkningar icke torde tarfva vidare genmäle.