Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då sådant, på sätt Ilr Cederschiöld visat, är omöjligt, bör ock en ständig corps finnas, som är sysselsatt med sockenkarteverket. Jag kan således icke annat än förena mig med Hr Cederschiöld. Det är onekligen besynnerligt, att då man vill hafva ett Statistisk embetsverk på ordinarie stat, ett embetsverk, för hvars blifvande verksamhet man icke upprättat någon instruktion, så vill man icke hafva en fast stat för en corps, hvars vigtiga åliggande det är att rekognoscera och upmäta den Svenska jorden. Uppå härefter framställd propos. biföll R. o. Ad. hvad Utsk. i förev:de punkt tillstyrkt. 7:de punkten, ang-.de anslag för ÖfverSlålhåtlareEmbetels Kansli och PolisStyrelsen i Slockholm. Bifölls. 8:de punkten, ang-.de anslag för LandsStaterna i länen. Härvid förékommo först och b i fö 1 los Utskrs förslag, att den lönereglering för LandsStaten, som vid innevrde Riksdag verkställes, må blifva blott provisorisk och gällande för den tid nu skeende Statsreglering omfattar, samt den i mom. a. gjorda hemställan, angrde lönetillökning för Landssekreterare. Yidare förekom Utsk:s i mom. b. gjorda tillstyrkande, i fråga om lönetillökning för LandsKamererare och LandtRäntmästare, LänsNotarier och Bokhållare, LandsKanslister och Kontorister samt LänsStyrelsernas Vaktmästarepersonal; och anfördes härvid af Hr Nordenfelt, Enar Wilh.: Enligt detta förslag till lönereglering för Landtstats-tjenstemännen skulle Länsbokhållarelönerne fördelas i tvenne klasser, nemi. 1000 Rdr i de 7 betydligare länen och 800 Rdr i de öfriga. För min del kan jag ej inse skälet till en sådan olikhet.
Då i afseende å frågan örn tiden för verkställande af den inbetalning till Riksgälds-kontoret. af :i,000,000 Rtdr, sorn sålunda, enligt Utskottets tanke, bör ega ruin under innevarande år, förekommer, att, efter hvad de till Fulimägtige sednast ingångna rapporter gifva vid handen, utestående beloppet af de frän Ståts-lånefonden utleiiinade län uppgår till endast 7.978.565 R:dr 82 öre, hvadan mera än 1.000.000 R: !r för närvarande äro af fondens tillgångar oanvände, samt, att, till följd af Fullmagt iges ofvanberörde föreskrifter, utlåningen af Siats-lånefondens medel blifvit verkställd med beräkning att omkring en tredjedel af fondens hela återstod, eller 3.000.000 R:dr, skall till Banken ingå redan under instundande Maj månad, har Utskottet, i betraktande derjemte af för handen varande penningeställnirg, sorn synes tillåta en indragning till något större belopp, utan att. rörelsen deraf förorsakas kännbar olägenhet, ansett omlörinälda inbetalning böra fördetta år ske pä en gäng medelst summans aflemnandé till Riksgälds-kontoret vid början af instundande Juni månad, eller å den tid, dä ett motsvarande belopp bör i liqvid hållas de utländske längifvarne tillhanda. De återstående inbetalningarne till Rjksgälds-kontoret af 3.000.000 R.dr för hvartdera äret 1861 och 1862 torde deremot fä verkställas efter hand med 750.000 R;dr vid slutet af hvarje tredje månad, hvilket sätt för medlens återtagande bör, hurudan penningeställningen under dessa år än må blifva, komma att derå verka minst tryckande.
St., genom lemnadt bifall lill Statsoch Banco-Utskottens Utlåtande;'N:o 23, för berörde ändamål beviljade ytterligare anslag skall utgå, nu vördsamt anföra, att Utskottet, på det att, ehvad Götila Canal-Bolag kan komma att ingå på de af R. St., för detta anslags beviljande, fastställda vilkor, eller icke, Canal-bj^ggnadsarbetets fortsättande ej må fördröjas, fördenskull ansett angeläget, det underdånig Skrifvelse till K. M., med tillkännagilvande af R. H. St:s i ämnet redan fattade beslut, så fort ske kan, må afgå, samt Bola - Expcditions-Uiskoltcts Memorial IV-o 3i3. 35 get derefter, i omförmälde afseende, horas och sig utlåta: då, i händelse R. H. St., såsom Utskottet vågar förmoda, gilla denna dess åtgärd, serskild underdånig Skrifvelse från R. H. St. framdeles bör till K. M. aflåtas, med tillkännagivande af R. St:s beslut om den fond, hvarifrån det nu beviljade ytterligare anslaget må komma att utgå. Serskildt får Utskottet vördsamt anmäla, att, då den vid slutet af Statsoch Banco-Utskottens tryckta Betänkande, N:o 2o, införda rättelse vid p. XXVII, rad. 9, från orden: ”utöfver ofvanberörde 100,000 ”R:dr,” till orden: ”utöfver ofvanberörde "en tredjedel deraf, som utgör g4,000 R:drJ’ innebär en missräkning, Utskottet, i dess Förslag till underdånig Skrifvelse, uti 2:dra Punkten, Mom. bj), infört nämnde tredjedels rätta belopp: 93,926 R:dr. Stockholm den 2 Jan. i83o. STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Tryckeriet, ,83* Exp. Utah. Forsing till und. Skrifv. Nio 314. i N:o 3i4. Uppl. o. gotik, hos Ridd.
Stals-Utstottet har harwid föreslagit, till uppförande pä Allmänna Jndragnings-Smien, att wid Jnnehafwarens afgång indragas och besparas de ivo Tunnor Spanmät som Kyrkoherden wid Tysta Församlingen i Malmö åtnjuter. Emot denna Indragning har blifwit protesterade, sä wäl af Herr P ofestoren Doe or lkaxe Uti det Högwördige P esle-Stänvet, som Herr AovocatFiscalen rs!kmr»a uii del Wä'lofl. Borgare - Glandel, pä den grund, att denna Inkomst stall utgöra Kyrkoherdens egenteliga lö», och wara as Kongl. Maj:t gifwen icr blo nu warande Kyrkoherden, utan äfwen hans Efterträdare. Dä Stats-Utstoktek föreslog ifrägawarande ioc> Trmnor Spanmäl lill indragning stedde sädant pä den grund, att de förut funnos pä L talen uppförde till indragning wid Jnnehafwarens afgång; StatsUrstotret ägde således ingen anledning an dermed annorlunda förfara, än som de föregående Starerne funpss innehålla. Men Den 12 Zebruartt. Mea sedan Stars-Utstorter nu färt del af Kongl. Maj:ts nädiga Bref af d. »9 Junli 1802, hwaraf en Afskrift härhos bilagges: och detta Kongl. Förordnande synes utmärka, aec denna Spanmäls förläning blifwit ansedd säsom en ständig lön för Pastorn tvid Tysta Församlingen i Malmö; sä fär till Riksens Högloft. Ständers Egit ompröfwande StatsUtstorret »vördsammeligen hemställa, huruwida icke, rvid sädant förhållande, desie 100 Tunnor Krono Tionee Spanmäl mage ifrån allmänna JndragningsSkaten urestutas och uppföras pä Clericie Staren till framgent fortfarande fäsom Lön för Pastorn wid Tysta eller Caroli Församling i Malmö. 2:0 ZospitalerS Underhäll.
Hela antalet lokomotiver och vagnar utgjorde vid 1857 års utgång: 5 stycken lokomotiver, af hvilka tvenne likväl voro gamla och egentligen endast till ballastning begagnades, 1 salonvagn, 7 stycken Esta klassens passagerare-vagnar, 12 stycken 2;dra klassens, 10 stycken 3:dje klassens, 16 stycken täckta och 38 stycken öppna godsvagnar samt 6 stycken virkesvagnar. Slutligen uppsattes elektrisk telegraf på hela den färdiga banan med så kallad tal-apparat vid hvarje station. Den 19 November kunde hela sträckan mellan Göteborg och Vårgårda befaras med lokomotiv och den 1 December öppnades den färdiga bansträckan för allmän trafik. A linien mellan Vårgårda och Snipebro afslutades, i öfverensstämmelse med arbetsplanen, terrassering, brobyggnader och ballastning. Bland förstnämnde arbeten må särskildt nämnas den stora, öfver dalgången vid Fåglavik 8 mil från Göteborg anlaggda _ 110 — banken, innehållande iner än 24,000 kubik-famnar jord och med ända till 40 fots höjd. De vattendrag, som jernvägen å denna sträcka måste öfvergå, äro Nassaoch Lidaåarne, af hvilka den förra passeras vid Herrljunga, i trakten af Fåglavik, och den sednare vid Snipebro. Broarna öfver dessa vatten äro båda uppförde af sten. Ballastningen verkställdes till största delen under vintermånaderna med dragare. Sedan jernvägen vid Snipebro öfvergått gränsen mellan Skaraborgs och Elfsborgs län, inträder densamma å den bördiga Falbyggden och går öfver denna slätt förbi Sörby och Marka kyrkor till Falköping. Mellan denna stad och Sköfde är terrängen i allmänhet mera kuperad och såväl vid Thornbjörntorps kyrka vid Skultorp, der Billingen framskjuter med sin ostligaste spets, som nära ån Ösan, förekomma de betydligaste jordarbetena å linien mellan Snipebro och Göta kanal. En större brobyggnad öfver Homborgaån är uppförd i trakten af Hvaltorps kyrka.
Den, som drifver serskilda handteringar och rörelser, erlägge Bevillning af deras sammanräknade inkomst, hvilken dock för hvarje handtering serskildt upplages. § 13- Borgare, som ej i laga ordning och inom Sex månader före uppbördsårets ingång uppsagt burskap, erlägge emedlertid afgift i egenskap af Borgare, fastän han näring eller handtverk icke idkar, liit höra ock Contingent-Borgare, hvilka, då de idka Gårdfari-handel, så framt denna handel kommer att fortfara, dessutom taxeras lika med Gårdfarihandlande på landet och påföres dem Bevillning i den stad eller socken, der de äro mantalsskrifne. Borgare-enka, som idkar handel och rörelse, eller icke inom förenämnde tid afsagt sig rättigheten dertill, anses lika med Borgare; men har hon i behörig tid och ordning uppsagt burskap, och idkar ej någon borgerlig näring, påföres henne icke någon sådan afgift, utan anses hon efter omständigheterna, på sätt i öfrigt är förordnad!. De af Ridderskapet och Adeln, samt Magistrats-och andra personer, som i någon stad hafva sådan handtering och rörelse, alt de, i anseende dertill, kunna räknas bland grosseller andra handlande och idkare af borgerlig näring, ehuru de burskap icke antagit, skola, ehvad de äro löntagare eller ej, serskildt taxeras, i förhållande till deras rörelse, lika med Borgare. § 14- För öfrige lill Släderne hörande personer skall afgiften ovillkorligen bestämmas till Fern procent af inkomsten, då beskattnings-beloppet öfverstiger antingen bär nedan upptagne högsta Glassér j, eller någon aj tarifferna i samma Glass; och erlägga sålunda: Bil till Bcv.-Utskottels Betänkande, N:o 11. 11 Advocaler och Sakförare, i Sex Classer: Första Classen • * • ■ j» • Andra d:o . • • Acteurer och Actricer, Mi usikanter, Sån; . R:dr 100 . — 75 . — 50 . — 30 . — 20 . — 10: Sångerskor, Dansmästare m. fl., som tillhöra de Kongl.
;Alla sådana i Södermanland belägna Jagbackars sorn ostridigt tillhöra, eiler genom laga kraftvunna domar tillerkännas Kongl. Maj t och Kronan, böra genom offentlig Auction, till den mestbjudande, mot årlig afgift i spannmål eiler hö, in natura eller penningar, efter markegång, upplåtas under skattemannarått. ” Jagbackarne bestå nemligen, såsom bekant år, af småire jordrymder eller parker, hvilka åro belägna inom enskildta måns ägor, men som till jagt för personer af det Kongl. Huset blifvit beståmda och för sådant ändamål i Skogsordningarne fredlysta. Till följe af berörde stadgande, påbjöds 1819, att alla de som förmente sig äga några anspråk att göra på. dessa lägenheter, hvilka af de kringboende be gagnades tili muhlbete eller andra partiella fördelar, skulle komma in med deras påståenden.. Somliga afstodo genast derifrån; andra föibehöilo sig muhlbete och företrädesrätt till skatteköpet, i händelse af försäljning; men största delen gjorde anspråk på ägande rått till Jagbackarne. Man godkände blott deras, sorn med skatteköpsbref bevisade, att Jagbackarne i köpet voro innefattade. Dem som ej hade sådana bref att förete, förståndigades, att Jagbackarne tillhörde Kronan. Några låto sig dermed nöja, men de flesta klagade i PIof-Rätten, som fann målen tvistiga, och Konungens Befallningshafvande i alla fall obehörig, att dermed taga befattning. LmdsFiscalerne förordnades då att utföra Kronans talan vid Domstolarne, och t visteparkerne ställdes emellertid linder förbud.. Dä lärer det hafva håndt, att de kringboende^ Den 5 Martil, J57 befarande deras förlust, tilläto sig en sådan skogsåverkan, att parkerna innan kort beröfvades en stor del af den förut sorgfälligt vårdade skogen. Då saken koni för Tingen, och Kronans ombud yrkade, att vederbörande skulle åläggas med behöriga handlingar styrka deras förmenta ägandeeller nyttjande rått till Jagbackarne, var det blott några få, som gjorde det.
Register. ^ z7 Llirenborg, lolisn Daniel, yttrande. Lbrencrons, kolis» 6., yttrande, Iun. 664. IllnengrLnat, parl, yttranden, Aug. 829. Dec. 38 t. von Lbrenlieiin, kol», Dnstv., yttrande, Olov. Ekeplantering, om premier för, Mars 975. Electorer, se Lista. fä ej tillika wara Utskotts-Ledamöter, Maji 76. 78, iZb. till wal af ZustitieLmbndsman och dest Suppleant, Mars 3. — t^ll wal af Tryckfrihets-Committerade, Febr. »4Z7. — afsägelfer frän att wara; se Afsägelse. Embeten, om indragning af ätflillige; se Indragning. Lmbetsmän, om en Commistion lill undersökning om de Högres förhällande, Iun. Zzr. 4z,3> Iul. 113,' 2.2Z. se widare Aedowisnjng för allmänna medlens förwaltning. von Dngeztrörn, H:s. Ex. Friherre Dar», introduction för, Apr. 921. von Dngeström, Ivlnin Llsttliiss, yttranden, Vct. 4148. 4574. 4576. Enka, om ändring i Lagens stadgande om dest rätt att sig och gods sitt sjelf räda. Enke-Drottningen, om de Dest öfwerste Marskalk och öfwer - Kammarherre anstagne löner. Enstiften, i Skane och Skaraborgs Län, medel till be, främjande deraf, Febr. 1227. Enstiftes, och Storskiftes»Författningarne, om öfwerseende af. Apr. zz. Erfättnings-mäl; se Hellin»».
”Genom dessa liufvudgrunders antagande hade jag hoppats, att Både’ en vida högre och lättare controlerad Statsintrad hade kunnat uppstå, och äfven att det af allmänna opinionen önskade målet, fyllerilastens hämmande genom bränvinets fördyrande, härigenom skulle hafva med större säkerhet vunnits, än genom det af de förenade Utskotten föreslagna sätt." "Äfven med antagande af den synpunkt, som ligger till grund för Utskottens Betänkande, tror jag nemligen, att ändamålet ej kan vinnas på den väg de gått. •— Bran vinet kan ej fördyras, då tillgången af egen tillverkning utsträckes till mängden af consumenter. Genom en inskränkning af den större bran vins-bränningen, till förmon för den mindre, kan möjligen en mindre försäljning deraf på torgen åstadkommas, men deremot skall fylleriet i de enskildes boningar med säkerhet tilltaga, genom det att Utskotten satt husbehofs-bränningen utöfver all medtäflan af de större brännerierne.” ”Allmänna erfarenheten visar, hvar fylleriet är störst, om i de provincer, der husbehofs-bränningen är mindre allmän och der allmogen köper sitt behof deraf, eller i de, der husbehofs-bränningen idkas snart sagdt fabriksmessig! i hvarje koja. De af Jostitiae-Slatsrninistern årligen utgifne brottmåls-längder tala emot de senare, och upphäfva således, genom allt för beklagansvärda facta, allt hvad som talats till förmon för de små, emot de stora brännerierne.” ”Jag kan derföre slutligen ej annat än öppet uttala min öfvertygelse, att den väg, de förenade Utskotten vandrat i moraliskt afseende, leder lika rakt till motsatsen af det mål de eftersträfvat som den i statsoeconomiskt hänseende är grundfalsk.” Med Herr Friherre Hamilton förenade sig, i afseende på grunderne för bran vins-bränningen, Herr Friherre Wrede. 5:o af Herr Friherre Kantzow:
Respit-månaderne leda alldeles icke sitt upphof från någon afsigt, alt lätta correspondencen för aflägset boende låntagare, ty dertill äro anmaningsbrefven ämnade; utan respit-månaderne härleda sig ursprungligen från en välvilja bos RiksDiscontDirectionen, som på eget bevåg beviljade först dagars, och sedermera i månads respit med lånens inbetalning, intilldess vid 1818 års Riksdag en bestämd respit-tid af 2 månader fastställdes, till följd af den tillfälliga stockning i rörelsen, sora då ägde rum. Då nu Utskottet icke tillstyrkt, hvad sorn kanske varit riktigast, att respit-månaderne belt och hållit borde afskaffas, utan blott att respit-tiden borde inskränkas till 1 månad för lån, som äro ställde på kortare betalningstermin, än 6 månader, hvarigenom åtminstone till någon del kan förekommas det oskick, att Discontlån genom omsättning på kortare tider bibehållas vida utöfver den fastställde liden, 170 Den 3o November f. ni. tior jag, att Utskottets förslag är väl grun-, dadt, oell tillstyrker derföre bifall till senare Utlåtandet, Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedtj Gustaf: Jag hemställer till Herr Hjerta, om icke frågan rörande respit-månaderne tillhörer den tredje eller nästföljande punkten i Utskottets Utlåtande, och om icke öfverläggningen nu bör inskränka sig till andra punkten, sorn blifvit föredragen. Herr Hjerta:
Ii. 8veu cunul, bvurom vid sistu kdlisduA sruAu bos kiliets 8tundsr lörevurit, söreliommer, dels :>tt dertill erlordrus 8ä stor» 8tutsbidru», ett desummu iclie bunnu, utun usidosuttunde us Iler» unAeluAnu beims, unvisus utt utAu uk cle tillAunAur, 8om för nurvurunde uro utt lör ullmunnu urbeten tuAu i berulinin», del8 utt ej eller, utom bvud unAur butledeu emellun Iljelmuren oeb durlu brulr, 8umt vidure emellun lXoru sjön oeb lusjön, nuAon unledninA iebe eller bittil>8 blisvit silven utt hurulin-, uuAot bidruA u ensliildus sidu till berörde eunul-ledninAurs öj^munde, vill IvonAl. Nuj:t nu ej Im8 kiliets 8tunder löreslä nu»ot 8tut8unsIuA dertill, utun endu8t till Ilibets 8tunder ösverleninu, buruvidu nuAot sudunt bidru" sor en eller uunun us 8ummu eunuler eller butleder, serdele8 den 8i8t omlormuldu butieden trun 8jön bljelmuren, ^u Arund us bvud derom i nurluAcle Drotoeoll söreliommer, mu unvisus, dere8t vid ^rnlninAen us 8tut8bebosven oeb deru8 förbullunde till de tillAunAur, 8om liunuu jiurulinus, omstundiAbeternu 6nnu8 sudunt medZisvu. Villliommunde uter <Ie srumstullninAur, 80M blisvit bos I<on»l.
Innom Utskotten har likväl Herr Borgmästaren Eneroth y»trat den serskilda mening, i afseende på väckt fråga, huruvida Utmark borde deltaga i stängsel mot inägor, att han ansett den nytta, dem hvardera genom stängningen tillskyndades, böra bestämma skyldigheten dertill. *:o Af den 16 sistledne Martii, öfver den af flere Riksdags-Fullmägrige utaf Hedervärda Bonde-Ståndet väckte fraga, rörande rättighet för Allmogen i Blekinge och Skåne att emellan alla Hamnar derstädes få sjöledes obehindradt föra deras Producterj och hafva Utskotten, som erfarit att Riksens Ständer vid sist förflutne Riksdag hos Kongl. Maj;t i underdånighet - Den i April. *4? derdånighet hemställt, det tillåtelse må beviljas Innevånarne i Blekinge och Skåne, att från den ena af dessa Provincer till den andra obehindradt sjöledes få föra och afhämta Spannmål samt Trädvaror, nu föreslagit att Riksens Ständer må hos Kongl. Maj;t i underdånighet anhålla, det Kongl, Maj:t täcktes befordra, att berörde mål skyndsamt försättes i det skick att det må kunna Kongl. Majit i underdånighet föredragas och att Kongl. Majit derefter ville detsamma till nådig pröfning företaga. Herr Borgmästaren Hök, som varit af skiljaktig mening, har ansedt den sökte Seglationsfribeten icke böra medgifvas samt, i händelse den blefve beviljad, ordenteliga förpassningar vid närmaste Sjötulls-Kammare böra uttagas. 4:0 Af den 16 sistledne Martil, deruti Utskotten, i anledning af Herr von Engeströrr.s, J. D. gjorde Förslag till förändring uti nu gällande stadgande, rörande Jordägares rätt hos Landbo och angående Rärtegångssättet vid utmätning deraf, yttrat det Utskotten icke funnit skäl att tillstyrka vidtagande af ett så beskaffat Förordnande, som Herr von Engeström velat åstadkomma. 5:0
Jag frågar, mine Hrr, hvarföre skulle icke detta museum blifva besökt, om det förlägges på denna plats, likaså väl som det bredvid liggande Zoologiska Riksmuseum. Jag hälmi i dessa tre punkter visat förmånerne aflocalen och anhåller således endast om R. o. Ad:s tillåtelse, alt detta mitt yttrande mätte få remitteras till SlatsUtsk. innan der blifvit handlagde frågan om den K. propos. och de yttranden, som uti RiksSl:n deröfver blifvit afgifne. Detta anförande blef, såsom ägande sammanhang med K. M:s nåd. skrifvelse i frågan om bildande af ett nationalmuseum, remitteradt till StalsUtsk. Vid förnyad föredragning biföll R. o. Ad. LagUtsIcs d. 17 dennes fm. pä bordet lagda betänk. N:o 16, i anledn. af väckt motion, ang:de ändring i straffbestämmelsen för prest, som viger den, hvilken ej uppnått ilen ålder, som fordras för äktenskaps ingående. Ånyo föredrogs Allm. Besv.- och Ekon.Utskrs d. 17 dennes f. m. [di bordet lagda betänk. N:o 38, i anledn. af väckt motion om upphörande af stadgandet, rör:de cavallerihäslars förseende med sqvadronsmärken. liivon Rosen, Georg Ludv.: Hvad man i delta ämne bar att göra, är att undersöka de skäl, på hvilka den förut gifna författningen sig grundat, och huruvida dessa skäl ännu qvarstå, eller öfvervägas af några olägenheter. Jag skulle tro, alt samma skäl nu (jvarslå som funnos 1839, då Konungens nåd. författning i ämnet ul.gafs. Jag kan icke inse någon olägenhet för de rustande deruti, att eli märke sättes på nummerhästen, då den blir approberad och inskrifven.
Brefvet den 18 Oct. 1821 HofRätten beviljade rättighet att, da genom inträffadt jäf eller förfall domfört antal Ledamöter skulle komma att saknas, tillkalla sig till bitiäde nå - 64 S ta ts-TJ tskottets gon af HofRättens Tjenstemän eliev UnderBomarc, en-< dast kunde bidraga till afhjelpande af några få olä-* genheter och deremot alltid medförde andre hinder och uppehåll, har, på desse m. fl. anförda skäl, Hof**- Piätten i ynflerd. anhållit, att för göromålens hestrid dande med den ordning och skyndsamhet, sorn veder-* bör, erhålla tillökning af g LedamöterA hvarefter en. sådan arbetsordning lämpligen syntes kunna iakttagas, att från och med den i April till den t Dec, hvarje år, sex af HofRättens Ledamöter ständigt voro tjenstgörande samt 2 tjenstlcdige skiftesvis 2 månader hvardera , och att under återstående 4 månad.erne af året, HofRätten i den mohn göromålens mängd och deras skyndsamma afslutande erfordrade, kunde med tillkal-* ladt biträde af en eller högst 2:ne Adjungerade Ledamöter fördela sig på 2 Divisioner eller ock, då sådant icke ansåges behöfligt, Ledainöterne lemnäs tillfälle, att ömsom i mohn af hehofvet, utan att hindras genom deltagande i HofRättens gemensamma göromål, ostörde få sysselsätta sig med beredningen och utarbetan-* det af de hvar och en af dera Efter hvad som upplyses af det Utdrag af Protocollet öfver JustitiatÄrender, hållet inför H, M:t Ka-* nungen i StatsRådet den 3a Oct. sistlidit år, som fin,*** nes bilaggdt K. M:ts Nådiga Proposition till R. Stte om StatsVerkets behof, hafva StatsRådets
St:rs pröfning och antagande, Utskottet, jemte Memorial N:o 433, aflemnade förslag till stadganden, hvilka' uti Reglementet för RtgsContoiret skola införas, återtsod blott, till detta Reglementes / Betänkande n, N:o 443> 635 fulländande, att afvakta R. II. St:rs Beslut, i afseende på 2:ne af Utskottet hemställdta ämnen, nemi. uti Memorial AT:o ang:de den summa af 70,000 R:dr, som är anvisad för KrigsGollegii Departernenters materiella behof och krut-tillverknings-kostnaderne, alt ärligen utgå af öfverskottcn på Stats Verkets ordinarie och extraordinarie Inkomster för åren från och med j83o, samt uti Utlåtande Nio 4[9> rörande kostnaderne för den inteckning, som skall tagas uti Götha Canal och dess egande fastigheter. Som nu sistnämnde Utlåtande N:o 419 sedermera är vordet af 3:ne RiksStånd godkändt, så får Utskottet föreslå, alt mot slutet af §. 5i sorn handlar om charteringen af Götha CanalBolags förbindelse, tillägges följande: De öfrige utgifterne för inteckningen må väl af R:gsContoiret förskjutas, men mot ersättning af Bolaget, efter den räkning, som derå kommer att afgifvas; egandes Bolaget, att antingen inbetala beloppet till RigsGontoiret eller ock låta detsamma på anslaget afdragas. Beträffande åter det förstnämnde Memorialet N:o 4i6 så, enär, i denna fråga de respective RiksStånden stannat i skiljaktiga beslut, har Utskottet i Memorial N:o44[ uppgifvit förslag till de alternativa propositioner, öfver hvilka i Förstärkta StatsUtskottet voteringar komma att anställas.