Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den åsyftade åtgärden att till ett under Ständernes Styrelse släldt Aerk öfverflytta uppbörden af dessa bevillningar, förekommer mig såsom ett, vissei ligen i hvarje annat constitutionelt land oerhördt, försök att intränga på Konungamagtens rätt och på ett indirect sätt förändra Stats-författningen. Sålänge 64 §• Regerings-Formen står qvar, kan jag icke eller förstå annat, än att Rikets Ständers föregifna rätt att besluta en sådan öfverflyttning är uppenbar orätt. Ty ali möjlig dialektisk klyftighet kan icke räcka lill, för att bevisa, att medlen icke destomindre förblifva under Konungens disposition, såsom Grundlagen menar det. Utskottet har också sjelft sörjt för att handgripligen ådagalägga delta, genom det erbjudna creditivet, som ostridigt är oumbärligt, om * Stals-Utskoltets Utlåtandej TV.-o 66. 17 om Förslaget skulle ga i verkställighet. Det måtte väl vara någon Konungen hittills förvarad rätt, som man härigenom vill ersätta; man erbjuder ej 1 våra dagar en million för intet. Men jag förmodar och hoppas, att köpslagande om Konungens rättigheter icke skall komma i fråga inom Svea land. Så god också millionen kan synas vara, beror den likväl af ett möjligen ombytligt godtycke; och bättre är då att behålla sin rätt, än bero af välbehag. Jag tänker derföre, att af hela denna anstalt blir enda frukten onödig tidsspillan och oro. Jag reserverar mig derföre mot densamma men fmfvudsakligast emedan den är mot Grundlagen stridande och således obehörig. Den är derjemte oklok, ledande till ökade kostnader och oreda i förvaltningen; hvilket också förtjenar behjertas. Men att skaffa sig ökadt besvär, trassel och kostnader, kan visserligen bero af Ständernas behag; och vilja de regera sjelfve eller genom sina fullmäktige, så är det helt naturligt, att det, som smakar väl, måste också något kosta. Frågan om rätten blir ändå alltid hufvudsåken. Emedan jag ej annat förstår, än att detta förslag innebär en kränkning af grundlagsenlig rätt, måste jag ogilla det.” II äruti instämde Doctor Pettersson.
o: ch s7md&amp;gt ia&amp;h~.krnedel G r afuem derc i 7t; cthzc~ekre 7m.s oas .iref&amp; * du zuctoserincctcuo .. ~. Idun Stockholm, Fredagen den 6 maj 1898. N:r 18 (541) Prenumerationspris pr år: I dun ensam kr. Iduns Modet., fjortondagsuppl. i Iduns Modet., månadsuppl _ &gt; Barngarderoben _ _ » 5: 5: 3: 3: Byrå: Klara södra kyrkog. — Allm. telef. Rikstelef. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Nordling. Iduns Kungl. Rofboldr. ll:te årg. Utgifningstid: h v a r j e fredag. Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Johanna Alm. hjärta o c h sinne. trotjänarinna. P. IDUN 138 1898 Hon, utan bättre egenskap, Ä r intet v ä r d ändå. Små fötter aldrig tage sig under rasten rast: de måste hoppa hage och flyga i ta-fast! Kring kullen barnadansen ett vårligt skimmer gaf: det var den vackra kransen onikring skaldinnans graf. Mar sippan fram sig bryter och blå blir himlens sky, Kvar vår sig också knyter den vackra kransen ny; och enkla barnasinnet i dansens yra chor då firar åter minnet af Betiis hulda mor. Harald. H. — Jacobson. Min nattvardslärare. - K Bums. Några tankar om dess värde och befrämjande. Af Hedvig Holmström. (Forts. o. slut.) Kransen på | h i tenngrens graf.
Utskottets tillstyrkande i afseende på llyttningskostnaderne m. m. biföll* jemväl. 3io Om anslag till Riddarfiolmskyrkans och dess grafcfiors med dithörande torns utvähdiga reparation och taktäckning. Återremitterades. 4:o Om reparation af Konungabref varn* i Wreta Mästers församling*, kyrka och Warnhems kloster, Bifölls, 85a Pro t. Om byggnad af ett capell för Finn-allmogen uti Gunnarskogs, Gräsmarks och Eda församlingar i Wermland. Om anslag till gymnastiska Central-Institutet. lii fölls. ' Litt. Ej i anledning af ifrågastående eactra stats-anslag för under visnings-verket, vetenskaperna och de sköna konsterna. l:o Om anslag till universiteten i Lund och Upsala för uppförandet af ännu saknade behöfliga byggnader. Om anslag till utvidgning af Carlstads läroverk. Om anslag till reparation och ny inredning af Carolinska MedicoChirurgiska Institutets hus och byggnader. Om anslag till inköp för statens räkning af fullständiga barometrar och tillhörande tliermometrar och hydrometrar för anställande af meteorologiska observationer. Om anslag till inköp för statens räkning af det så kallade Oxenstjernska archivet på Tidon. Om anslag till utgifvande af en vid folk-undervisningens begagnande nödig charta öfver Skandinavienj m. m B fölls. 7:o Om anslag till nybyggande och inrättande af ett National-Museum. Om anslag för tillbyggnad och reparation af Academiens för de fria konsterna hus. Om anslag till folk-undervisningens befrämjande. Bifölls. Litt. Fj i anledning af ifrågaställde extra stats-anslag till åtskilliga allmänna och enskilda föremål. l:o Om anslag för tillvägabringande af 8 stycken statistiska chartor öfver vårt lands serskilda statsförvaltnings-grenar. Bifölls. Prot. Om anslag till årligt understöd för utrikes resor i techniskt afseende. Om underhållandet af Långebro öfver Helgeån vid Christianstad. Om anslag till inrättande i norra länen af 2 a 3 chemiska blekerier och appreteringsverk.
Tvånne Leda* möter af Konungens StatsRårl åro äfven med* lemmar af den Comité, åt hvilken Lagförslagets utarbetande varit anförtrodt, och kunde således vid ärendets slutliga pröfning, lemna alla nödiga upplysningar. Enligt hvad Herr Hammarsköld, så väl af den sednast tryckta Riksdags-beråt* »elsen, som af inledningen till SkoiOrdningeri lått kunnat inhämta, har Hans Kongl. Höghet Kron* Den 1 Martti, KronPrinsen eg nät särskild uppmärksamhet åt förslaget till denna Lag, hvars stadfästelse Han hos Konungen tillstyrkte. Jag vill icke bestrida Herr Hammarskölds motion, att en granskning af 1820 års Skolordning måtte blifva Riksens Stånders Oeconomieoch Besvärs - Utskott uppdragen. Men skulle en petition om ny redactiori af denna författning icke grundas på starkare skål, ån dem han anfört, så kan jag icke anse den behöflig. Slutligen anhåller jag att detta mitt Afförande måtte få åtfölja Herr Hammarskölds motion till behörigt Utskott och med de öfrige Respective RiksStånden communiceras. Grefve Hardy Carl Gustaf i Hans Excellence Herr Grefve Cederström här yttrat, att Herr Grefven icke kan föreställa sig någon allmän nöd hos den talrika arbetande Folkklassen, under én tid, då alla födoämnen och alla andra förnödenhets-varor fallit till ett, emot förra tider, lågt pris, då ingen hungersnöd, inga farsoter, inga utvandringar ägt rum, då egendomar, ifrån Adelns och Ståndspersoners händer, kommit uti Allmogens, då föga eller inga restantier, efter hållne uppbörds* Bil. till Ridd. 0. Ad, Pr. 2 Band, 9 130 Den i Mars'. stämmor i Landsorterne, blifvit anmärkte, ben råtta nöden anser Herr Grefven endast finnas hos de personer, som förvillade till misslyckade speculationer, köpt dyra fastigheter med lånta penningar, eller af fåfänga gjort öfverdrifna depenser, eller haft sina enskilta affairer i oordentligt skick.
FinanceCommittéen har utgått från denna grundsatts, då den föreslagit-ilo sk. till ny allpari-punct, och man skiljer sig nu egentligen deri: huruvida Banken skall genast begynna utvexling, dier uppskjuta förmed, tills den huhn i t samla större silfverfond, äfvensom huruvida nya allpari-puncten skall bestämmas till aip eller liS, sk. i stället för 48 si, Som en ny ifllpäri-puncts bestämmande Sr ett bankrutt-decret, och ett sådant ej kan äga rum, utan att Banken verkeligen är bankrutt, så kan ock för afgjordt tagas (så vida man ej föresatt sig att förneka högsta sannolikhet allt värde som bevis) att kommande Ständer ej skola ändra den nya allpari-purrct, som vid nu skeende myntreglering kan komma att bestämmas, så vida vi för öfrigt nu vidtaga sådana åtgärder, som förekomma anledningarne till en ny bankrutt, det vill säga: om vi genom ärligt inköp af silfver, öka Bankens silfverfond, samt ej medgifva Sedelmassans förökande, utan motsvarande insättning af silfver i Banken. När kommande Ständer se, att vi gått ifrån det falska systeme för BankoStyrelsen, sorn hittills varit rådande, det nemligen: atf oupphörligen uliana Ridd. och Ad. Prot. VI Band. 51 Den 15 Julii f. ni, lityflliga summor af Bankens vinst, salunda skuld* sätta rikets innevänare, samt binda Bankens tittgångar och derigenom uturståndsiitta den att fullgöra sina egentliga förbindelser, samt vidtagit ett annat, hvars klara syfte är: att conSolidera 'Banken, och genom publiciteten förekomma möjligheten att, som hittills, utöfva Jinancielt taskspes leri; så hemställer jag till hvarje opartisk att afgöra: om man då icke kan och bör anse för en moralisk visshet, att kommande Ständer icke 6kola ändra den allpåri-punct vi öu kun* na bestämma ^ Andra frigart ar: om ett sådant bestäm* Siande vore nyttigt?
Vrop. M 101, för omöjlighet alt fullgöra de myntnings-skyldigbeter, Verket ålåge, och det under för handen varande omsländigheler icke vore möjligt att med ringaste sannolikhet beräkna Verkets penningeslällning ens lör slutet af ett löpande år, alldenstund stor förlust uppkomrne genom tillverkning af silfvermynt och vinst al kopparmyntningen; men förhållandet emellan dessa olika myntslag icke kunde bestämmas af Myntverket, utan berodde af reqvisitionerne, har Ofver-Direktören i underdånighet anhållit, att, enär, under sådana förhållanden, utförandet af ofvannämnde för Myntverket högst hehöfliga åtgärder lill siörsta delen skulle blifva beroende af en obestämd framtid, ifall kostnaderne borde bestridas af Verkets egna inkomstkällor ulan något slags förskott, men hvarje uppskof emellertid vo;e en bestämd misshushållning och medförde fortfarandet af större myntnings-omkoslnader, än vederborde, utom andra förut anförde olägenheter, Kongl. Maj l måtte täckas hos Rikets nu församlade Ständer göra Nådig Proposition om beviljande al ett anslag af 33,533 R:dr 16 sk. B:ko eller 30,000 Riksdaler Riksmynt, eller ock, ifall detta skulle anses mindre lämpligt, af ut t räntefritt lån å samma summa från Rikets Ständers Bank, hvilken ensam skördade vinsten af Myntverkets förluster pä siifver-myntningen, att, i mån af behof, utgå under innevarande och nästkommande år, samt alt afbelalas i den mån Myntverkets disponibla tillgångar komma att utgöra större summa, än 60,000 R:dr Riksmynt; och har Öfver-Direktören yttrat den förhoppning, att, sedan Myntverket blifvit försatt i godt skick, den uppgifna summan skulle kunna genom vinA sten på koppar-utmyntningen återbetalas inom icke särdeles många år. Stats-kontorel, som under den 22 i förliden månad till Kongl.
Revisorerne hafva tagit kännedom om de anmärkningar, som i Kongl. Kammar-Rätten blifvit gjorda vid Utrednings-Afdelningens räkenskaper för år 1842, samt deraf inhemtat, att, vid uppbörden af de så kallade volontär-vakansmedlen, de dertill hörande mötes-passevolansoch heklädnads-afgifter icke blifvit redovisade, — de förra ifrån år 1836 tili 1841, de sednare från samma tid till år 1843. — Och skulle härigenom för denna fond en förlust hafva uppkommit tili eli sammanlagdt belopp af 4,148 R:dr 25 sk. 9 rst. I afseende på ofvanberörde vakansmedel, har det jemväl fästat Revisorernes uppmärksamhet, att dessa medel icke ingått i statsregleringen, utan utgöra en för sig fristående fond under Kongl. Krigs-Kollegii förvaltning. Kongl. Brefvet den 12 Mars 1836 förständigar nemligen Kongl. Krigs-Kollegium att uppbära och handhafva volontär-vakansmedlen för af Kongl. Maj:t afsedt behof, hvilket ock i samma Kongl. Bref uppgifves vara: ”Underbefälets hildning vid Under-officerseller Korporal-skolor eller ock vid särskilda Instruktions-kommenderingar inom Armeen.” Ifrån denna tid har, under det de årliga inkomsterna Varit tili större delen oanvända, successive bildat sig en fond, som vid 1843 års utgång uppgick tili 14,355 R:dr 27 sk. 4 rst., hvilket belopp i Utrednings-Afdelningens hufvudbok för år 1843 under titel: ” volontär-vakans-medel, ” såsom en Afdeiningens skuld uthalanseras. Revisorerne finna det formvidrigt, att en i stats-regleringen icke upptagen, men af stats-medel likväl tillkommen fond — öfver hvars förvaltning någon föreskrift af Rikets Ständer ej meddelats — blifvit åt Kongl. Krigs-Kollegium öfverlemnad och i dess rörelse-kapital, såsom ett slags depositum, ingått; hvarförutan det förefallit
P. 5. — om StatsUtskottets Utlåtande, i anledning af väckt motion, att den våning Allmänna Magazins-Directionen hittills begagnat, måtte upplåtas till BondeStåndets disposition. P. 6. — om BancoUtskottets Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående förrättad Revision öfver BancoDiscontYerkets förvaltning för år 1822 och någre föreslagne stadganden för framtiden, som med samma Verk äga gemenskap. P. 6. — om ExpeditionsUtskottets förslag till underdånig Skrifvelse angående anläggandet af en vattenledning till Carlskrona P. gg. — om BancoUtskottets memorial: 1) angående någre nödige ansedde förklaringar och ytterligare controller i afseende på Bankens Cassör, jern - 460 te en årlig ersättning af 200 R:dr för CassaCommissariens derigenom ökade arbete och möda; 2) angående ett tillägg uti de hittills gällande Reglementariske föreskrifter, i afsende på Bankens Embetsmäns och Betjentes Pensions-rättighet; 3) angående Instruction för BancoUtskottet vid näst-infallande Riksdag. P. gg. — örn StatsUtskoltets Utlåtande öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande i fråga om ArrendeSpannemålens utgörande för Kungsgårdar oell derunder lydande Hemman. P. 354» — om Särskilta Utskottets Betänkande, rörande reglering af Rikets Styrelseverk. P. 354. — om Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i fråga om dispositionen af RecognilionsSkogarne. P. 355. — om BancoUtskottets Utlåtande öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående väckt förslag, att alla utelöpande Bancosedlar måtte, inom viss praescriptionstid, i utbyte emot nya, indragas. P. 355.
Confiscations-Belöbet saavelsom de ovenanförte Mulcter tilfalde i Kjöbsteederne Byens og paa Landet Amtets Fattigkasse, dog tilstaaes Angiveren paa Forlangende det Halve. I Tilfaelde af Uformuenhed blive Mulcterne at afsone efter Förordningen af 4 öde November 4 836. Om den idtiinte Sträf bliver hver Gang at gjöre Paategning paa det rneddeelte Adgangsbeviis. Saa bör og Indberetning beröm skee til Vort Generaltoldkammerog CommerceCollegium, som foranstalter saadant bekjendtgjort for vedkommende Toldsteder, for at disse, naar den Paagjaeldende melder sig om nyt Adgangsbeviis, kunne give samme den behörige Paategning, eller i fornödent Fald naegte dets Meddelelse. § H. Sager angaaende Overtraedelse af denne Forordning behandles ved Politieretten. § 12- Denne Vor Förordning (raeder i Kraft den Iste Januar 4 840, og skulle de fremmede Handlende eller Handelscommissionairer, saavelsom de i § 8 omhandlede Indlae. ndinge, som paa den Tid allerede udföre de forommeldte Handelsforretninger i Riget, erhverve det fornödne Adgangsbeviis i den Kjöbstad, hvor de da opholde sig. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst havé at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjöbenhavn, dem 8de Juni 4839. linder Vor Kongelige Haand og Segl. Bech. Kxmzen. Thonning. n 5 Senere Bestemmelscr til nmrmere Förklaring, resp. Modification af foranstaaende Forordning af 8de Juni '1839. ad § i.
Då Kongl. Förordningen angående sockenstämmor i riket den 29 Augusti 184-3 föreskrifver, i dess 4:de §, att sockenstämma skall från predikstolen i socknens kyrka å helgedag pålysas 14 dagar eller minst en vecka förut, och, derest helgedag till Sockenstämman är bestämd, derom skall å stämmodagen påminnas; att väl angående ärenden, som fordra skyndsam handläggning, sockenstämma må hållas efter kortare kallelsetid och äfven å samma dag, då den pålyses; men att beslut om afgifter ej må i dessa begge sednare fall fattas; samt att kungörelse om sockenstämman skall innehålla bestämd uppgift om öfverläggningsämnen vid sammankomsten; i 5:te §:ns Gite moment, att röstegande må genom fullmakt till annan öfverlåta sin talan och rösträtt å sockenstämma; i 10lde §, att alla afgifter, hvarom sockenstämma besluta, skola utgå efter den bestämda grunden för rösträtt i sockenstämma, så vida ej särskildt derom blifvit stadgadt eller särskild öfverenskommelse derom träffad; i 11 :te §, att sedan sockenstämmoprotokoll och beslut blifvit justeradt och underskrifvet, beslutet jemte besvärshänvisning skall nästa söneller helgdag, då gudstjenst hålles, från predikstolen uppläsas och, der det angår viss person, honom ofördröjligen tillställas; samt att den, som med beslutet är missnöjd, eger deröfver anföra besvär inom 30 dagar från beslutets kungörande, eller deraf bevisligen erhållen del; synes i dessa stadganden innebäras stora garantier mot öfverrumplingar och förhastade beslut, mot förnärmande af bortavarandes rätt och mot obilliga afgifters -åläggande, samt tillfälle och godt rådrum till ändrings vinnande vara beredt. Om någonsin ock folket kan sägas ega att sjelf sig beskatta, lärer det väl vara fallet vid sockenstämma, der rösträtten är så vidsträckt och der afgifterna i allmänhet utgå i proportion till rösträtten.
Saknaden af ett sådant stadgande medför isynnerhet olägenheter för sterbhusdelegare, enär det sålunda är en möjlighet för en hvar att genom en föregifven fordran, med hvars utsökande dock kan dröjas huru länge som helst, men om hvars riktighet eller oriktighet slerbhusdelegarne likväl ej kunna ega kännedom, hälla desse i mångårig ovisshet och försvåra boels utredning. Då nu stadgandena om årsstämning hittills haft sin plats i Konkurslagen, dit de likväl, såsom utgörande en ren preskriptionslag, icke rätteligen bort hänföras, har deraf varit en följd, att den Kommitté, som, i enlighet med Rikets sednast församlade Ständers hemställan, bief af E. K. Majit nedsatt för atl utarbeta förslag till Konkurslag samt förändrad lagstiftning i andra dermed sammanhang egande ämnen, jemväl mäst öfverse stadgandena om årsstämning; och som dessa stadganden bilda en afdelning af lagstiftningen 0111 preskription för fordringar hos enskilde, hafva Kommitlerada äfven funnit sig föranlätne att företaga den af behofvet påkallade revisionen af föreskrifterna om tio-årig preskription; hvadan ock bland de af Kommitterade sistlidet år till E. K. Majit öfverlemnade förfaltningsförslag finnes upptaget: ”Förslag lill Förordning om tioårig preskription och om årsstämning.” Detta förslag, om hvars antagande vid innevarande riksdag framställning blifvit gjord, hafva Rikets Ständer, med anledning deraf, till granskning nu förehaft och dervid funnit detsamma, såsom Kommitterade ock angifvit, vara hufvudsakligen hemtadl från 17 Kap. i Lag-Beredningens förslag till Handefs-Balk, hvarjemte Rikets Ständer, som egt tillgång till Högste Domstolens protokoll öfver granskningen af förutnämnda, utaf 1854 års Ständer beslutade författning, inhemtat, alt de anmärkningar, hvartill denna kunde anses gifva skälig anledning, icke inträffa på Kommitterades förslag; och hafva de brister, som, på sätt ofvan är nämndt, funnits vidlåda ifrågavarande lagstiftning, blifvit genom samma förslag afhjelpta.
För sjukvården, lönar staden en läkare; hvarförutan, genom aflidne Rådmannen E. Nybergs i lifstiden gjorde testamentariska disposition, två 'fri-sängar underhållas å lazarettet för fattige sjuke bland stadens invånare. Å stadens fattighus underhållas 16 personer för ålder och bristande arbets-förmåga, äfvensom ett mer än dubbelt antal medellöse och behöfvande erhålla understöd qvartaliter, hvarjemte ett visst antal fattige borgareoch sjömans-enkor samt deras barn, efter Nybergska testamentet, njuta årliga pensioner från 20 till 5o R:dr Banko. Under samma tak med fattighuset, är ett nytt arbetshus inrättat på stadens bekostnad, jemte en fattig-skola, hvarest emellan 5o och 80 fattige barn el ba lia undervisning efter Bell-lancasterska metoden af en dertill antagen, med lön äfven af staden försedd lärare: varande till upphjelpande af denna maktpåliggande skol-inrättning-, utaf aflidne Rådmannen And. Rydqvist, genom testamente af den 25 April 1831 en everdelig fond anslagen af tretusende R:dr Banko, hvaraf årliga räntan skall utgöra en tillökning i lärarens löne-förmoner. Ett mindre gästgifveri underhålles af staden till resandes fortskafFande derifrån. Sundsvalls stads belägen uti Medelpads landsskap, vid den så kallade Selångers-ån, och omgifven af flere socknar emellan Indahloch Ljungaelfvame, hvilka begge förena sig med hafvet vid inloppet till stadens goda och beqväma hamn, äger således ett fördelaktigt läge för handel, sjöfart .och handtveikerier, som, jemte jordbruk och strömmings-fiske, utgöra de näringsfång, hvarpå staden i synnerhet grundar sitt bestånd.
Damp"fartoi Oscar, som i daret 1828, fra io:de ”dpril till udgangen af September, närsten ”uafbrudt har gjort Reiser paa det besvcer”lige Farvand imellem Bergen og Christi”ania, uden att Maskineriet nogen gang i ”ringeste maade har svigtet, med alt for'nödent Inventarium erholdes till kjöbs.” Directionen för Dampskibet Oscar, Christie, Konow, Melzer, Mowinckel, Muller.” Det är allmänt bekant, alt Herr Owen byggt detta Ångfartyg med dess machin, och då frågar jag: hvad är den med Gjutugnar, Smedjor, Borrmachiner, Svarfstolar m. m. uppfyllde local, i hvilken Hr Owen tillverkar sådant machineri, hvad är den localen med desse inrättningar, om icke en 138 Den 24 April f. m. mechanisk Verkstad? Och kunna vi (hemligen vi Svenskar) sägas sakna det, som är beläget i sjelfva Hufvudstaden , och som är tillgängligt för hvilken som helst? då deremot vid Motala Verkstad, anslaget på porten afvisar Allmänheten, som likväl får betala omkostnaderne. Menas åter med mechanisk Verkstad blott en sådan, som är anlagd och underhålles på allmän bekostnad; då finnes i hela England icke en enda mechanisk Verkstad, och om den funnes, så skulle den snart utarma de private Verkstäderne. Den skulle nemligen arbeta till underpris, och med förlust ett och annat år, till dess de farligaste medtäflarne voro knäckte; och denna förlust skulle den dessutom ej känna, emedan den, genom sitt inflytande, slog under sig de stora beställningarne för Kronans räkning, och taxerade desse efter eget godtfinnande. Men hurudane hlefvo väl följd erne deraf för industrien och för könstfliten i landet? I England kan derföre en sådan Verkstad aldrig komma i fråga.