Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers Banco Utskott remitterat Riksdags-Fuilmägtigens ^neiers foLLtmri8ton8 Memorial, angäendc ändring uti det hitrils brukliga omröstningssättet hos Banco-fullmägtigc, Banco - Utskottet och hos Riksens Ständers till Banco - Wcrkets öfwerscende tilfd: ordnade Revisorer, och dä Hederwärda Bonde-Ständct inbjudit de öfrige rcspcctivc Stönden att i denna Rcmihe deltaga, beflbt Preste-St-wdet, att om mäletS remitterande till Banco» Utskottet sig med de öfrige Reipective Ständen förena; Hwarom de Respcclivc Mcd-Ständcn samt mölbe, ,läldta Utskott skulle wördsamt och »vänligen underrättas genom Utdrag af detta Protecoll. blt supra. Lx kroloccstlc» ss. bl. ^lrnejuist. Utdrag Den 6 September. L09 Utdrag af Protocollet, hältet hos Högs wördige Preste-Stäudet den s Sep» tember 1809. S. O. Företogs ä nyo Riksens HögkofligL Ständers Bcwillnings - Utskotts uti Memorial af ben 2<;:te nästlidne Augusti gjorda hemställan, om icke Utskottet borde med de uti Ryttmästare» Herr Gref» wc kkamibong och Herr Grosshandlaren L-mtesiong dit remitterade Memorialer omförmälbe Dcwillningar taga lika och enahanda dcl, som med den öfriga ekler serskilda Bcwillning, hwilken till S alett kommer att anstäs, hwarjemte Utffottet funnit sig icke kuuNN lägga nägon hand wid Herr Grefwe ^-.miltons wäckte erinran om obehindrad utförsel af Victualie-waror och Spanmäl.
I 1 § uppgifves dels hvilka berättelser Utskottet eger att vid sitt första sammanträde emottaga och dels att Utskottet skall meddela yttrande och förslag om användande af den sedan 1860 års början upplupna bankovinst. Genom Rikets Ständers bifall till 3:dje punkten i Memorialet N:o 83, komma hädanefter berättelser endast af Banko-fullmägtige och Styrelserna öfver Diskontoch Låne-kontoren att till Banko-Utskottet afgifvas, och genom disposition af den sedan 1860 års början upplupna bankovinst till dels Riksgälds-kontoret och dels uppbringande af grundfonden till Tjugufem millioner R:dr bör, i stöllet för 1860, införas 1863; hvadan 1 § måste i berörda afseenden erhålla förändrad uppställning. Enär, hvad dernäst angår 8 §, Rikets Ständer gillat 8:de punkten i Memorialet N:o 61 och det således, på der anförda skäl, öfverlemnats åt Diskontoch Lånekontors-styrelserna att bevilja de Kontorens gäldenärer, som till borgenärers förnöjande sin egendom afträdt, ackord vid liqviden af sina skulder till Kontoren, har andra punkten of sistberörda § jemkats till öfverensstämmelse med den reglementsföreskrift, som innefattas i omförmälda 8:de punkt. Med bibehållande af öfriga delar af instruktionen oförändrade, hemställer Utskottet att §§ 1 och 3 i instruktionen för Banko-Utskottet vid nästa riksdag må undfå följande lydelse: Banko-Utskottet» Memorial N:o 72. 3 % »•
Riks-Banken förblifver under Svenska Folkets egen garanti och dess representanters vård, så att den ostörd må förvaltas af de Fullmäktige, som Riksförsamligen dertill förordnat, efter de ordningar, stadgar och reglementen, hvilka redan gälla eller af Riksförsamlingen fastställde blifva; ä gande Riksförsamlingen allena rätt alt genom Banken utgifva Sedlar, som för Mynt i Riket må erkännas. § 93. Inga nya pålagor, utskrifningar af manskap, ei ler af penningar och varor, må, utan Riksförsamlingens fria vilja, och, i den ordning, som förut är nämnd, gif ha samtycke påbjudas, fordras eller uppbäras. § 94. Konungen äge ej makt att fordra någon annan Gärd, till utförande af ett uppkommet Krig, än det sammanskott al’ födande varor, som uti en Landsort kan blifva erforderligt till Krigsfolks underhållande under Tåg eller Marche, när de särskilda orter, der delta Tåg sker, icke förmå Trupperna med nödigt uppehälle förse. Denna Gärd skall dock genast med penningar af Stals-Medlen de lefvererande betalas R. F. § GG. R. F. § 67. R. F. § 68. R. F. § 72. R. F. § 73. Oförå nd rad. R. F. § 74. 28 / Censiitutions-Vtskottets Memorial, JW 2. R. F. § 75. R. F. § 76. R. F. § 77. Oförändrad. R. F. § 78.. R. F. § 79. R. F. § 30. efter de fastställda Markegångs-pris och med förhöjning deruti till hälften af deras belopp. Den må icke äskas för Trupper, som å någon ort blifva förlagda, eller under Krigsrörelser nyttjas, då Trupperna böra utur dertill samlade Magasiner eller Förråd med deras behof varda försedda. § 95. De årliga Markegångs-Taxorna skola upprättas genom Läns-Ombud, nämnda på det sätt, Riksförsamlingen stadgar.
Det förhållande, som Stats-Utsk:t hufvudsakligen lagt till grund för sitt afstyrkande, eller att K. M. underlåtit att framställa förslag i ämnet, är för mig alldeles tillfyllestgörande. Man har å andra sidan påstått alt, om man skulle följa den princip i anslagsfrågor att afslå hvad enskild motionär begärt, men K. M. icke föreslagit, man ock skulle, efter samma grundsats, bevilja hvad K. M. i anslagsväg äskat. Jag får verkligen, för min del, tillstå att jag i allmänhet vill bifalla hvad K. M. uti dylika frågor föreslår, öfvertygad, som jag är, derom att ingen kan säkrare än regeringen bedöma, hvad som uti slika fall är af nöden. Åtskilliga talare, som förordat ifrågav.de löne-förhöjning, hafva yttrat, att K. M. troligen af det och det skälet icke framkommit med Propus, i iimnct. Man kan visserligen i det fallet göra sig både den ena och andra föreställningen; men jag kan dock icke frångå den öfvertygelsen, att om K. M. verkligen ansett denna löne-förhöjning oundgängligen nödig, så hade K. M. begärt densamma. För detta mitt antagande hemtar jag ett ytterligare stöd af Frih. De Geers yttrande, att denna löne-förhöjning är af den natur, att den icke eger något egentligt samband med andra löner, eller är, så till sägandcs, alldeles fristående från en allmän löne-reglering. Med särskildt fästadt afseende å sistberörde förhållande anser jag, att, om K. M. så funnit nödigt, K. M. nu kunnat framkomma med ett förslag till ifrågav:de parliela löneförhöjning. På dessa skäl yrkar jag bifall till Utsk:ts hemställan. Frih. Cederström:
Men blifwe det för desi räkning om oagtadt djupare kännedom och högre wärkningsförmäga nägon skulle finnas som kan hafwa kraftigare driffjädrar til 10O6 Den 18 Augusti. fit'förhällande, än Statens frälsning och den allmänna wälfärden. Och om någon med fullkomlig öfvertygelse om det werkligen nyttiga, kan wara i stand at af ensidiga afsigter söka detsamma uppehålla eller til och med aldeles förhindra. Mä dä kommande äldrar, för hwars rätta kännedom tidens glömsta swärligen stall kunna dölja förhällandet; mä, säger jag, kommande flägters ifriga förakt öfwerhölja dens stoft, som ät egen afföda kunngt wela lemna et namn, owärdigt at i tideböekerna förwaras! Herr käklman tilläde muntligen den anhällan, <rt detta hans Dictamen mätte til Stats-UtstotteL fä remitteras, och at afgörandet af nyst upläste Protocolls Utdrag emedlertid mätte hwila. Friherre ktjljencrant?:, fohan VVilkelin, utbad sig af Herr käklman fä weta, öfwer hwitken del af ämnet StatsUtstottet sig icke yttrat. Herr käk linan yttrade sig, at Statsutskottet ej hade kunnat yttra sig fullständigt, emedan det, dä detta Protocolls-Utdrag utfärdades, icke ännu hade erhällit del af alt hwad det ffulle beswara. Herr Grefwen och Landtmarstalken xroponerade at Stats Utstottets Betänkande finge återremitteras, tillika med Herr käklmans rnr uplästa Dictamen. Bifölls. Uplästes följande: Utdrag af Protocollet, hällit i Riksens Högloft. Ständers StatS-Utstott den 14 Augusti 1809. S. D, Sedan Riksens Högloft.
Jag har ej fattat Grefve von Plåtens mening så, att alla dessa skulder hafva en ovilkorlig rätt lill ersättning, då en laglig undersökning hade skett. Men å andra sidan ser jag ej någon möjlighet, för Ridderskapet och Adeln, att uppgöra grunder för ersättningen. Det måste ske af en utaf Ständernas afdelningar, af ett Utskott. Jag tror det vara tjenligast att öfverlemna detta åt Stats-Utskottét, som af saken har mästa kännedom. Det särskilda meddelande, som här blifvit lemnadt, i sammanhang med Utskottets Betänkande, bör ej ligga till basis för en så vigtig fråga. Af denna öfvertygelse!! anhåller jag, att i propositionen, i stället för Grefve von Plåtens förslag, måtte intagas, alt grunderne sedermera skola af Ridderskapet och Adeln pröfvas. Grefve af Ugglas: Det måtte lika lätt nu gå an för Ridderskapet och Adela att fatta sitt beslut, som det gick an för Ridderskapet och Adeln att fatta det om Stenkols-Verket i Skåne. Att återsända saken till Stats-Utskottet, skulle endast medföra tidsutdrägt. Den 55 November f. m. Herr Hjerta: Detta mål är nu för andra gången före, och jag kan således icke se, hvarföre, när arbetet är gjordt, remiss skufie åtår ske. Flere mål hafva förut blifvit behandlade på samma sätt. Hvad contra-propositionen angår, så är det ett missförstånd, att man ej finner tillräckligt, hvad sorn 181a blifvit anfördt. -Det är blott de generelle principerne, som blifvit framkastade. Herr Grefven och Landt-MarMarsildalken framstälde derefter följande Voterings-Propösition : Den sorn bifaller Stats-UtskotfetS Utlåtande i fråga om ersättning af Stareu för Svenske
Härhemma är det så förbannadt tyst. Det är som om alla smöge sig omkring mig här, tittade på mig och hviskade om mig. SIGRID. Man märks inte därborta i larmet och massorna. Har du inte en gnista mod qvar? KRISTOFER, skrattar kort. courage i min dar. Först förstörde jag lifvet för er här hemma. Sen dog pappa... af sorg naturligtvis... SIGRID. Mod? Nog tycker jag, att jag har haft tillräckligt Nej, Kristofer. KRISTOFER, skrattar kort. hjulspåret strax i början, och då fastnar alltid hela ekipaget i smutsen. Hugg i! Då bär det djupare ner. Det gäller lif och framtid! Ja, då bär det omkull alldeles... Det hjälper inte om man vill aldrig så All right, det var det, det... Och sen, ju sämre det gick dess Hm... Ser du jag vågade mig ur det gamla tillkörda mer började jag längta hem till köttgrytorna igen. Det kändes som ett behof att åtminstone höra pappa och mamma säga att de förläto mig för gamla dagar... Nå, Du har nytt piano? sak samma... (Han kommer till pianinot och slår händelsevis an en ton.) FÖRSTA AKTEN SIGRID. Nej... KRISTOFER. inte. (Ser sig omkring.) Herre gud, det här rummet... Jag är ju hemma... Jag tror det var den där ton, som påminte mig om alltsammans här. SIGRID. Jag tyckte att det där C var sprucket förr. Det lät du naturligtvis hemma. Men förstår du inte, hur gränslöst olycklig hon skulle bli och förtviflad, om hon såg, det för en försoning? att du inte har kraft och mod till någonting? Hvad vore KRISTOFER. Hör du Kristofer... om mamma förlät dig, så blef gånger. Men jag tror inte jag kan... Jag har förlorat tilltron till mig sjelf. SIGRID. Ser du det? Det där har jag sagt mig sjelf tusen Förr hänfördes du af allt nytt och stort. KRISTOFER. som sofver i mig. Det är som det der spruckna C. Ja, och nu kan jag ingenting göra. Det är något
Kammar rätten ; N:ö i anledn. af väckt fråga om förändrade grunder för befordringar tili commissarie-beställningar inom Banken; Wto 4K • anledn. af väckt motion om rättighet för Bankens gäldenärer att i landtränterierna eller annat anvisadt ställe å den ort, der de äro boende, erlägga ränta och capitalafbetalniugar; N:o 42. i anledn. af llr Forssbergs motion, anglde förändring i vil koren för irine från Banken staden Uddevalla be vi) jade Ian; N:o 4,3- i anledn, af Hr Woerns motion om afskrifning af bn Baukcns äldre fordran hos Riksg.cont. Justerades ett prot.utdr. för denna dag. H. It. o. Ad. åtskiljdes kl. i e, m, In fidem prötocolli, F. O. Silfverstolpe, Fredagen den 19 September 1834, Plenum kl, 10 f. m. Företogs val af Electorer till utseende af den man, hvilken bör R. Stis Just,ombudsman i eiri betet efterträda, i fall han innan nästk, riksdag skulle med döden afgå; och befunnos hafva blifvit utsedda till Ordinarie Electorer; N:o 20 Frih, Bonde, fullm. Gr, von Fersen, Hans „ 9 Hr Ulfsparre, Georg „ 792 „ Lagerhjelm, Pehr „ 1372 „ Silfverstråle, Gust, , , , , , , „ 1476 „ Riben, Carl Wilh, „ 1600 „ Braunerhjelm, Ferdinand , , , , „ 1979 „ Brakel, Gust. Anton. , , , , , , 2161 , af Zelle'n, Wils Wilh, . , . , , „ 2218 „ von WeigeJ, Christ. Ehrenfried. N:o 2262 Hr Hegardt, Christ. Bernh 4^ foster. „ 2298 „ af Billbergh, Joli. Peter Supplean ter: N:o 329 Frih. Adlerbeth, Jacob „ j33 Gr, Snoilsky, Nils „ 59 Frih.
I anledning af 8:dc puncten tror jag legningsn rättigheten ej med förmän kan Utsträckas uköswer den af Kongl. Maj:t i »ader förestagne tid emellan 25 och Z7 ärg alder. Om en önskning nki den utte puncten är tilläten instämmer jag fullkomligen uti Utskottets. Ben i anledning af 12 puncten framstäldte önskan finner jgg i alldrahögsia grad billig och rätttvjs äfwensä den alt wid clafiernes upbädande en hel clas alltid roges, de bedröfflige följder lolt nin - Den is Maji 217 ningen i motsatt fall medförde uri flera af Rikets provinccr hafwa wi noggran erfarenhet utaf. Med lika rättwisa tror jag bifall bör lämnas ät de önskningar Utskottet framfört rörande pröfning af attester; anhållande! att en särskilt corps af dem som inom utfkrifningsaren ej äga en oförwitelig krägd, st'all inrättas, till arbete, afwensom alt legningen samida någon Möjlighet deruti kan gifwas alltid sfer inom samma härad, socken eller stad, som den ntskrifningsskyldigc ar hemma. Den simeiige önskan Utskottet gjort rörande anstalter för en kommande upfostcan, hedra Utskottets omtanka och är wifierligen till en hufwndsaklig del bidragande till det stora ändamalet, bildningen af nationallynne! förädlingen af de ynglingar hwilka den lott är ämnad akt i en framtid försmåra fosterjorden och npratlhalla äran af Swenska namnet. Det protocollsutdrag som åtföljer betänkandet, och inneMler en Bondeståndets enskilda önskan, magar jag hoppas att det hederwärda stander sjelfws wid nogare eftersinnande af den högst betydliga utgift af 2,152,000 R.-dr som del Dille till det minsta medföra, torde finna fig böra och kunna läka förfalla.
Da ^cLclemiffa chiri86i-Hons-rätten är förenad bade med wärdén af ^c3äemleruE8 Oeconomi? och upsigten öfwer de Studerandes förhållande, torde dessa mål icke kunna lemnäs i säkrare händer, än uti de Lärares, hwars sanna mtcw88e är cgcic.mi-:n8 bestånd och Ungdomens tilwaxt icke mindre j kunskaper än sedlighet. Dl en särskildt (duratt-l fordras särskildta Löner för de Personer som derwid skulle hafwa befattning, och dessa Löner skulle antingen Zrsverg Staten eller ^caäemiernss 801- Kanske äfwen at beha Personer, statdr Utom förbindelse med /lcuclLmie», icke altid hade det nic, ben drift, den omsorg för ^caäeinion8 rätt och walgang, som de, hwilka i egenskap af Lärare aro införlifwade med sjelfwa Lärywerket och hafwa med der enahanda ändamål, En stor del af det Uitt^l -iii-s har ofta en oskiljagtig förbindelse med Det Oeconomiska wid Rikets klmversiteter, och tiläf wentyrs - Den 14 Mars. e. m. 679 ivemyrs skulle genom blandade styrelser obehagliga stiljagtigheter lil ^caäemiernes werkeliga skada snarr kunna upstä. Den til ^Ls6emiska äuriscliÄionsn hörande skyl» Vighet, ac hafwa upsigt öfwer Ungdomens Studier och förhållande, är wid detza högre Lärowerk sa mycker nödwändigare, som en mängd Studerande ditsändas gansta unga, under rilförsigt, ar de af >lcL6emit?n8 Lärare njuta upsigt och handledning äfwen pä dygdens och sedlighetens wäg. <Lfrer Ut» stöttets tanka knytes äswen härigenom en närmare förbindelse emellan Lärare och Ungdom.
Jag will allenast tillägga, att dä jag pä samma grund tillstyrker det andra Manien tets öibehällandc, önskade jag äfwcn deri infördes alla Räkenskaps - werk fvm bero af Stats - Csntoiret. Jr i - 4324 Den si October. Friherre Legerström: Lill hwad Grefwe Norner anfört, och hwarmed jag till fullo för, enar mig, fär jag tillägga, att Stats - Contoircts Ämbetsmän ej äro tillsatte af Ständer»? utan af Konungen, och att de säledcs ej lika som Danqucns och Riksgälds - Contoircts, kunna stä under Ständernas immediata revision. De skulle i sädant fall lyda under twänne befallande maglcr hwilka möjligtwis kunde utgifwa stridiga bud. Herr 1 K a m tillstprkte akt den första ordalydelsen mätte bibehällns. I anledning af hwad Grefwe Norner anfört, wille han ej supponera annat än att Stats - Utskottet aldrig kunde begära annat än hwad svin wore möjeligt. Herr Grefwen och Ordföranden föreslog dcrpä till proposition, bifall till Z:s första moment med ben af Constitutions - Ulffoltct gjorda för, ändring, och bibchällande af det andra Momentet. Ropades Ja och Nej. Friherre 8 t a e I von kko11ltein, frägade om derwid äfwen det af Herr von Lcsisrur föreflagne tillägg wore obscrvcradt? Herr von 8ckunt2 upprepade, bet han önskade att i § mätte tilläggas alla Räkenskaps»werk som af Stats - Cvntoiret bero. Friherre Legerström inwände att pä denna grund och genom ett sä gcnerelt uttryck skulle af samma skäl alla Konungens Ämbetsmän som hafton nägon uppbörd om han kunde inför Ständerna ställas till redo. Gref - Den 21 October. Grefwe körner: Mä man ej anse hwad jag anfört säsom ledande till nägon instränkning i Ständernas rättigheter.
Det är ”Skuffelse”. Det är känslan af att ha fört ett långt samtal utan att ha fått det ringaste derur, det är på en gång trötthet och missräkning. Hvad är det då vi hoppas på hvarje gång och hvad är det för ett hopp som svikes? Hoppet att kunna umgås som goda kamrater, att kunna tala ledigt och obesväradt. Man känner en förtviflad förbittring öfver att aldrig kunna vara sig sjelf inför en annan. — – Jag har varit ute och promenerat med Christian. Samma beklämning. Men menniska är du tokig? Hvad går åt dig? Är du kär, eller hvad står på? Tag i med hårdhandskarne, det är det enda, som hjelper. Du är allt för anspråkslös; det duger icke. Är du rädd för pojken? Hvari skulle hans förmenta öfverlägsenhet bestå? Det är ju du som skall leda konversationen. Du är ju gammal och bör ha öfvervunnit din blyghet. Du skall ju öfva dig i att draga honom ur sitt skal. Hugg i!!! Om igen, hvad tjenar falsk grannlagenhet till? Skrif i boken hvad du vill ha sagdt och lär dig så att tala. Du vill ju vara honom till nytta, nå så bry dig icke om hvad han kan tro och tycka om dig, bara dina ord äro sanna. Om du icke kan tala så är du en feg eländig stackare. Hvarför håller du med honom i allt? Hvarför säger du icke rent ut att du är förnuftskristen? Du bara sitter och tänker på att han anser dig tråkig; hvad är det för dumheter? Din uppgift är icke att vara nöjsam, utan nyttig. Lär honom att läsa och arbeta. Hvarför sitter du alltid inne på bokhandeln och koxar? Tag ett par böcker med och vandra ut i trädgården. Det blir någon omvexling. Och om han ledsnar, om han icke besöker dig, så arbeta. Framåt! Sedan din förmåga är erkänd skall du nog kunna skaffa dig vänner. Hvad är det för undfallenhet du visar honom vid alla tillfällen. Du är erfarnare än han, han håller stramt på sina åsigter, skall du vara släpphändt med dina? Fram med energien! Skall du uppmuntra honom till handling och är sjelf i saknad af all friskhet?
Nidderskapok och Adeln den 22 dennes ingifwit samt deri, fran till Stats Utskottet remitterat Memorial, innehål, lande yrkad rättighet för alla Officerare, utan undan, .lag, w-b f. d. Finska Armeen kill occords ersättning; ecb b siöt Ståndet att k samma Remitz deltaga. Hwilket härigenom skulle ds Respectiwe Med-Standen saint Slätö Utskottet wördsamt och wänjigen tillkänna, gifmas. Or tu^ra. Ox Orokocollo. Orra "S. D. Den z Januarii 75 G. -D. Till Riksens Högloft. Ständers Statsutskott hade Högloft Ridderstapet och 'Adeln ben 12 iimewarande mänad remitterat ett as Herr General Infpecteuren öwer a!c ?t:killerie m. m. Ist-lvu; ingi wik och med Preste»Srändct nu com« municerac Memoria! angående ZlrtiilerictS Exercitie Casjas bibehållande; likaledes hade Hög'oft. Ridderskåpet och Adeln till wald malte Utskott under den 2i bennes sörkvist Herr Friherre kristna Istjsrta8 afgisne samt Prcst-Standcr meddelade anmälan, akt de Pommerske Regementen och Corpser matte blifwa hugnade med lika förmåner, som för Finska Armeen kunna af Riksens Ständer bestämmas, samt till allmänna Besvärs» och OoconowiL Utskottet den 19 jnnewarande ett af Herr Baron och Gstversie Kammarjunkaren (larl konsts sörfatkadt Memorial, med hemställan och förslag lill Bytes twisterö skyndelamma urredande. Och b.stöt Preste-Ständet att i dessa zme Remisser deltaga. Hwilket de Resptcriwe Med Stånden samt wederbörande Utskott skulle wvrdsamk och wanligen meddelas, Iste luprg, klx krotocollo klric ^§reil. ^ S.
Män af samma Ständ, som nu deltogo i öswerläggningarna bersen; sä kunde en hwar, utan allt betänkande anförtro sig, kamille och egendom u-L deras ward; men vä erfarenheten ej sällan wisar, at sädane personer sandas uti skjuts, som mindst betunga jkju-shästen och lättast kunna umbäras wid åke; brutet, strilkas styrka och insigter allde es icke hunnit den mognad, at Resanden kan unogä äfventyr för lif och gods, wid framfart, u i smara backar och andra wä.eliga tilfälligheter, och dä synbara qnledningar til olyckshändelser lära wid ala tilfallen böra lmdwikas, äfwensom all rättegång om ansoar och ersättning för timade olyckoär ^ oftast utan ändamål och förekommer - Hwr Otwerste-li.iLutenLnten högst obehaglig, sä ansäg Herr OsmersteI^ieutenanten för betankeligt, at annorlunda, än som lckojcckiet utmärker, bestämma de stansandes owilkvrliga köringsrättighet. Bonde-S-ändeks Fullmägstge medgäfwo, at i staga om större resetyg med siera hästar kan undantag äga rum; men förmente de händelser likwck mycket sällsamma, dä Bonde utsänder sina hastar, som oftast utgör dest redbaraste egendom, u an med sä skickelig dräng eller gvste, ät de af honom kunna styras, eller ak Gästgifware och Hållkarl skutte-i detta asteende, til eget äfwenstr, meodela oriktigt betog och yrkade alitsa, at kölängen, i likhet med Hn-r Lrndshöfdingen Grefwe ölörners uplästa Ickojoök, mätte ärmindstone sä blifwa oinskränkt med en och tiva hästar, dä den körankes stickelighet, pa sätt, som föreslaget är, styrkas kan. ?54 Riksdags-Fullmägtigrn ftän Bo5uS Län, som tillika är Ledamot uti Oeconomi? - U.skottet, Xnäer, läeijerton ivar härwis närwarandc och ingas et Memorial, som uplästes, sä levande: Kongl. Maj.tt har wid RckSdaaens övnande »llernädigst lemnat Riksens Ständer p.opollcion?r til öfverläggning, ibland hwilka en ny G stgi, vmeeller Skjuts-Ordning skulle inrättas, mw luca.
Författning handlar om fordringar i grund af Contract, särskildt beting, öfverenskommelse!* och dylikt, hvarom här alldeles icke är fråga. Qfvertygad, att R, II. St:r lika mycket älska rättvisa, som att de icke på bekostnad af den oförgätligeKonungens yttersta vilja skola kunna undanrödja verkaa af hvad Konungen förordnat, gör jag mig förvissad, att denna min motion ej skall afslås. Jag har, utom fullkomlig rättsgrund, äfven billighet och consideratiou på min sida. Helt nyligen har II. Ii. o. A. tillagt Hr f. d. Landshöfdingen Hans Järta, en årlig pension af 2000 R:dr, tvärtemot PensionsFörfattningarnas föreskrift; så har äfven Hr ÖfversteLieutenant de Motto-» ni, med afvikelse från gällande författningar, fått sig tillagt en Pension af 600 R:dr, och är det då icke billigt; alt när man låter ädla och upphöjda täakesätt göra undantag från författningar, man icke bör hysa samma tankar, då fråga är att göra rätt, och låta en Landsman komma i åtnjutande af sine lagliga rättigheter? Dessa frågor äro ställde så väl till StatsUtskottets värda Ledamöter, som hvarje Representant af nu församlade St:r; och då härvid tillika bör komma i beräkning, att R. H. Sttr på RiksStaten oafkortad^ Betänkanden, jY:o 374. 341 uppfört alla de personer, hvilka Högtsalig Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertina uti sitt Testamente förklarat böra, såsom H. K. II:s enskildta Tjenare, åtnjuta de löner, hvilka de vid H. K. lits frånfälle uppburit, samt Pi. Sttr sålunda ådagalagt sin vördnad för hvad en Wasa Ättens medlem förklarat vara sin yttersta vilja, så bör det icke kunna förmodas, att hvad en Konung af samma älskade