Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt de upplysningar Utskottet förskaffat sig, har Ofverdirektören vid landtmäteriet med underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t den 29 Mars 1864, under anförande hufvudsakligen af de utaf motionärerne andragna skäl för behofvet af ny skiftesstadga, öfverlemnat ett af honom utarbetadt underdånigt förslag till en sådan; och lärer detta förslag, hvilket vid föredragning i Kongl. Maj:ts Högsta Domstol föranledt åtskilliga anmärkningar, för närvarande bero på Statsråds-beredningen, som med anledning af nyssnämnda anmärkningar föranstaltat förslagets omarbetning och förändring. Vid sådant förhållande och då Utskottet i öfrigt har svårt att föreställa sig att, på sätt Herr Bergman anfört, just de föreskrifter i skiftesstadgan, hvilka afsett och äfven visat sig uppfylla afsigten att befordra och tillvägabringa laga skiften, nemligen föreskrifterna att de sökande skulle erhålla den landtmätare de begärde, och att så ringa andel i skifteslaget som möjligt skulle berättiga att söka och erhålla laga skifte, på Gotland skulle visat en motsatt verkan, anser Utskottet sig hafva anledning hemställa, att Herrar Treffenbergs och Bergmans samt Anders 11 ilhelm Uhrs ifrågavarande motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. De utaf Grefve von Schwerin och Gustaf Ohlsson väckta motioner afse åter att, med ändring af gällande skiftesstadgas föreskrifter, bereda möjlighet att, utan lunder af redan fastställda enskiften och laga skiften, erhålla nya och förmånligare sådana. För detta ändamål föreslår Grefve von Schwerin, att sista punkten i 3:djc § af 1 kap. Kongl.
Best:.- och Ekon.-Utslcottens Utlåtande, N:o 30. 17 tat, att, uti Kongl. Majrts den 3 Juni 1812 meddelade Nådiga Proposition till Rik els Ständers Stals-Utskolt, angående Riksgälds-Conlorels utländska gäld, följande förslag blifvit i 5:te punkten deraf framstäldt: ”att af de indragne fonderne medel utses, antingen i penningar el”ler obligationer, enligt af Stats-Utskoltet vidtagande närmare utredning, ”för att dermed godtgöra de Svenske undersåler, hvilkas fordringar af ”Franska Regeringen redan blifvit med formliga acter oell resolutioner ”fullkomligen verificerade, uppgående, jemlikt deröfver bilagde förteckningar, till 2,995,937 Livres 2 Sous 4 Deniers Tornois, hvarå Kongl. Maj:ts ”Kärälsklige Herr Son, Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, af ömhet för ”Svenska Undersåters väl och af öfvertygelse om fordringarnes rättmätig”het, af enskilde medel förskjutit 18 procent 539,268 L. 8 S. 9 d.. sorn bö”ra Honom ersättas, och dervid Hans Kongl. Höghet fästat det förbehåll, ”att, sedan detta förskott blifvit guldet, fordringsegarne, då liquid kunde ”på ett eller annat sätt beredas, skulle ytterligare undfå 48* procent af ”fordrings-beloppet, utgörande, tillsammans med förenämnde redan erhåll”ne 18 procent, två tredjedelar af hela summan, men den derefter återstående tredjedelen öfverlemnas till Kongl. Maj:ts disposition, för att använ”das tillföremål af allmän nytta för Riket; varandes det ock Kongl.
BondeSt. hade afslagit delsarnma, med vidblifvande vid sitt genom bifall till K:o 4°° fattade beslut; från BorgareSt. vore ingen officiel underrättelse ännu ankommen om sistnämnda Stånds beslut i ämn-et. Uppå derefter framställd propos. blef StatsUtskts utlåt. Nto 4^9 af °- Ad. bifallet. Till pröfning företogs StatsUtskts den 8 sistl. Mars på bordet lagda utlåt. Nto 44°> ’ anican, al lii Prolessoren Geyers motion alt amnnuenserne vid K. bibliolbeket malte få retroactivt beräkna den dem vid denna riksdag beviljade löneförhöjning. Hr von Hartmansdorff, A u g., begärde få veta huru de öfriga RiksSttn afgjort denna fråga. Unde) t. Ridd. Se c re t. upplyste, att PresteSt. återremitterat utlåt.; RondeSt. hade bifallit detsamma, och rörtde BorgareStts beslut vore ingen underrättelse ännu ankommen. IIr von Hartmansdorff: Ja g får fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att den summa, som är i fråga, endast utgör icSoo rtdr, nemi. för den ena af amanuenserna 6oo rttlr och för den andra 1200 rtdr. De hafva af R. St. vid denna riksdag erhållit för framtiden en löneförhöjning, hvilken motsvarar det belopp, som de förut innehaft, derigenom att K. M. gifvit dem arfvoden af extra ulgiftsmedlen. Nu är fråga att för den tid, efter K. Cancelliets nya organisation, hvarunder denna förhöjning ej utgått, R. St. mfilte bevilja dem en ersättning. Billigheten alt så göra grundar sig dels derpå, alt desse tjenstemän äro få, att deras göromål i allmänhet äro trägna och böra nu vara det än mera, emedan K. M., för några år sedan, då jag hade befattning med dessa ärenden, ålade bibliolhekets tjenstemän att upprätta cataloger öfver boksamlingen, hvilken, så länge dylika fattas, naturligtvis är mindre nyttig, än hon eljest skulle vara.
Men en anstalt, som i sammanhang härmed får i ödmjukhet nämnas och sorn vördsammeligen anmåles att i alia fall blifva vidtagen, år att allt ståmpladt papper eller så kallad Charles Sigihalas skall vara lika stort och skurit till precist lika storlek efter ett visst föreskrifvit mått, som i Ödmjukhet föreslås till i3 tums höjd och 8 tums bredd för vikta arket eller halfarks storlek. Detta år af vigt för alla rättsökande: och hemstålles derföre till Högvåiborne Herr Grefven och LandtMarskalken och Högloflige Ridderskapets och Adelns ompröfvande, med anhållan att detta Memorial måtte de öfrige Re - Den i Martil. RiksStånden meddelas, samt i händelse af bifall, en underdånig begäran hos Kongl. Majit genast anmälas om utfärdande af författning i förenämnde tvånne ämnen, af hvilka det första befrämjar en viss ordning, och det senare länder till ett rättvist behandlande af Svenska Allmänheten, som nu ofta, kanske blott genom en Bokbindares hårda beskärning af papperet, får ena gången mindre ståmpladt papper, andra gången större; hvarföre också ett högt vite borde utsättas för minskning i det mått, som för ståmpladt papper komme att föreskrifvas. Herr Konig, Johan A.' Ingen tvifvel år att ju i ett land, der för uppsigten öfver rättvisans skipande finnas både Justitiae-Cantzler och Justitia;-Ombudsman, på allt sått vakas öfver allt hvad dertill hörer; och då ingen Domare tillsåttes utan i Stats-Rådet, der äfven flere af Rikets kunnigaste lagfarne mån, lika kånde för oväld som oegennytta, åro Ledamöter, år otvifvelaktig^ att ingen annan kommer atti såsom Ordinarius intaga Domaresäte, ån personer, sorn med mogna insigter förena rättrådighet, samvete och dygd. Derpå beror ock Folkets vål och timliga välfärd.
Utskottet har trott sig böra ät tillkommande Riksens Sanders pröfning bfwerlemna antalelS bestämma» 4020 Den 10 October. mande, hwilkct sannolikt ofta stall bero af periodiska omständigheter och dcn eller de Personers egenskaper, som ivid hwarje tillfälle kunna komma i fräga. Präske - S1 ändet: "att Förmyndarc"Walen döra ste per cspita i Ständen hwark för sig, "och sedermera beräknas StändSwis, dä trenne Ständ "decidera." Anmärkarcn, som ifrar emot en enda Ledamotutlottning, torde ej hafwa besinnat hela obehagligheten af den möjcliga händelse att ett helt Ständ skulle finnas, som utgjort minoritet och sälcdes ej dcltoge ! den af de öfrige Ständcn utnämnde Förmyndarens tillsättande. Grundlagen har i wi^a fall, till hwilka det i fräga warandc tydligen kan lämpas, wisiigcn sökt förebygga äkminsione uppenbara Ständs - twister, utan att likwäl förnärma hwarje Ständs rätt. Borga re-S tänd et: "att Nämnden "mätte wäljas af Ständcn och ej af deras, wsnligcr "Elcctorer, samt att det tydligen torde böra sägas att "NämndenS Wal gällc, säsvm Riksens Ständers Be"flut. " Utstottet har i enlighet härmed förändrar §:ns lydelse. §. 62.
De la Gardie, Jacob', Om under mängden af de vigtiga göromål och öfverläggningar, som sysselsätta Högloflige Ridderskapet och Adeln, jag äfven vågar inkomma med en fråga, som endast rörer Rid* darhusöirectionen, förväntar jag härföre Ridderskapets och Adelns benägna tillgift. Jag torde iörst få nämna det historiska af saken. Härefter uppläste Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie följande: (Se Bilagan N:o 5 ) Hvarefter Hans Excellence munteligen tilläde’ I följd af dessa förordnanden, har räntan Den i Au.gmti f. nt. af Thamiska Testamentsfonden årligen utgått till en person, hvars skyldighet det skulle vara att hålla offentliga föreläsningar. Vetten. skapsAcademien, sorn fått sig uppdraget att utse denna person, hvilken dock skulle af RiddarhusDirectionen i sin befattning confirmeras, har tid efter annan dertill valt ganska skicklige män. För io eller ii år sedan blef den man, hvars lof vi här i dag hört, eller Professor Schwartz, af Åcademien nämnd till sysslan. Hans öfriga göromål hafva dock förmodeligen vållat, att han under tiden icke läst io timmar; men arfvodet har han uppburit ända till i år, då han antingen mist eller afsagt sig det. VetenskapsAcademien har dock inkommit med begäran, att få arfvodet för en ny lärare. Ders till är en vid namn Pasch utsedd. Riddarhus. Directionen, angelägen, att vilkoret! lör dispositionen uppfyllas, har ansett att, då det fullkomligen öfverensstämde med gifvarens önskan, föreläsningarne borde hållas här å Riddarhuset. Directionen har derföre föreslagit, att Se. ereta IJtskottsrummen, såsom tillräckligt rymlige, skulle dertill användas. Derigenom vännes , att Directionen äger bättre tillfälle; och kunde med mera noggranhet tillse, att vilkoren för arfvodet fullgjordes. I afseende härpå vägar jag hemställa, att ifrågavarande föreläsningar hädanefter alltid ina hållas uti Secreta Utskottets rum.
Genom en inför Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den 16 Juli 1847 träffad öfverenskommelse, att gälla under 10 år, räknadt från den 1 derpåföljde September, hafva Länets samtlige invånare, med undantag dels af 8 socknar, deraf de flesta utgöras af öar och holmar i Mälaren, dels af några skärgårdshemman, tillförbundit sig att i premier utbetala: för dödad varg 20 R:dr ochlol3R:dr 16 sk. Banko, ehvad djuret dödats i eller utom skallgång; Och har härigenom rofdjurens utödande ganska mycket befordrats, emedan det betydliga premiebeloppet, med afseende derpå, att ungar af dessa rofdjur, om de få tillväxa, åstadkomma fullt lika stor skada som de fullvuxna, blifvit bestämdt till lika stort belopp för de förra som de sednare, och hvilket sporrat hågen att om våren uppsöka desse rofdjurs iden, som utgör det grundligaste sättet att förminska oell utrota desse skadedjur. För utbetalning af desse premier har Profil ings-Kumitéen erhållit uppdrag att bestämma huru mycket hvarje socken bör, efter beräkning af det förmedlade hemmantalet, erlägga, hvilken afgift derefter till Kronofogden inbetalas och sedermera i Landtränteriet insättes bland Länets Jagtkasse-medel. Ender den 23 Februari 1844 har Kongl. Majit i nåder fastställt reglemente för Länets Brandstodsbolag, hvilken högst gagneliga inrättning nu så betydligt tillväxt, att teckningssumman vid slutet af räkenskapsåret 1850 uppgick till 13,840,370 R:dr med ett ansvarighetsbelopp af 13,807,800 R:dr, och hafva de utskrifne bidragen utgjort: år 1848 1 sk. 8 rst. på 100 R:drs ansvarighetsbelopp. » I849 1 » 6 » » » » » 1850 1 » 4 » » » » Inom de flesta socknar finnas sockenmagasiner, för beredande af tillgång till spanmål under inträffande missväxter och för andre nödige behof.
Enär ingen talare motsatt sig ifrågavande Betänk:s återremitterande lill StatsUtsk., anser jag det såsom gifvet, att återremiss kommer att ega rum, och får då anhålla, att mitt i ett föreg:de plenum afgifna yttrande måtte få till Utsk. medfölja. Propos. till bifall å StatsUtsk:s förevande Utlåt, biet-härefter framställd, men besvarad med Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot detta Utlåt, gjorda anmärkmr föranleda till detsammas återremitterande, samt dertill svarades Ja. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 11 på aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 11 Mars 1854. Plenum kl. 10 f. m. Hr Gr. o.
Skrifvelse, N:o 40. fördt med samma värde, kunna föreskrifvas, att i omförmälta händelse godsägaren må äska laga besigtning å godset, hvilken då skall af magistratsperson med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män verkställas i närvaro af vederbörande tullkammareföreståndare, som äger att, under tjenstemannaansvarighet för bevakande af kronans rätt, besigtningsåtgärden kontrollera; att, om dervid godset befinnes hafva under transporten undergått förskämning, besigtningsmännen skola ej allenast härom utfärda intyg, utan jemväl, efter granskning af behöriga lasthandlingar, attestera värdet af enahanda vara i oskadadt skick; att, derest fog till anmärkning emot förrättningen icke förekommer, tullkammareföreståndaren bör anteckna sitt godkännande å besigtningsinstrumentet, som ej edsvurne förrättningsmän skola vara pligtige att, der så äskas, med ed fästa; att tullkammaren sedermera bör, efter föregången kungörelse, låta på öppen auktion i behörig ordning försälja hvad förskämdt är, hvarvid, under iakttagande att godset, såsom å nederlag befintligt eller oförtulladt, försäljes, införselstullen för det som enligt taxan förtullas efter värde, beräknas, såsom hittills, efter faststäld tullprocent å auktionspriset, men för annat gods emot tulltaxebestämmelsen minskas i samma mån som auktionspriset understiger det vid besigtningen för oskadad enahanda vara bestämda värde; och torde lydelsen af paragrafens första moment böra i öfverensstämmelse härmed ändras. ■§ 27 nu 22.
Emb.-Berättelse den 15 Nov. 1847. 53 å 1840 och 1841 årens riksdag beslutade och dels vid sistförlidna riksdag o # c* framlagda, lagförslagen äro affattade i fullkomlig öfverensstämmelse med hvad denna rådgifvande Myndighet tillstyrkt och föreslagit. Det vill då äfven sy nas, som skulle frågan vara tillräckligen utredd och granskad, för att kunna hufvudsakligen öfver vägas. De skäl, uppå hvilka Rikets Höglofl. Ständer, vid Irenne nästfö,»utgångna riksdagar, för sin del beslulit ofvannämnde domstolars afskaffande, äro allmänt bekanta och lika allmänt såsom välgrundade erkända. Alt här upprepa dem, vore derföre öfverflödigt. De ådagalägga oemolsägligen både behofvet och fördelarna af den önskade förändringen; och den enda väsentliga anmärkning, som deremol blifvit gjord, härleder sig ifrån ilen föreställning, att, om i rättegångsordningen för tvistemål en af Under-instantierna, i synnerhet Lagmansrätlen, borltoges, Öfverdomstolarnes eller Hofrätlernas göromål skulle lill den grad ökas, alt dessa domstolar icke i oförändradt skick skulle blifva tillräckliga; hvarföre den redan väckta och länge afhandlade frågan sammanslälles med den ännu icke under Lagstiftande Maktens skär O O skådan komna, angående lJofrätternas fördelning eller utflyttning på flera ställen än hittills. Men om, i afseende å den förra frågan, allmänna tänkesättet otvifvclaktigt nu kan anses ulbildadt och stadgadt, synes icke vara skäl att låta den bero derpå, att den sednare, hvarom tankarne alltid varit och ännu äro delade, tilläfventyrs skulle i framtiden förekomma och pröfvas, osäkert med hvilket slut.
Uti den aflåtna Nådiga Propositionen har Kongl. Maj:t täckts förklara, det Kongl. Maj:t ej kunde medgifva, att större andel af de nuvarande persedelräntorna förvandlades till penningeränta, än som i framställningen till länets deputerade varit afsedd, och jemväl funné betänkligheter vid antagandet af det förslag, att alla persedel-räntorna skulle förvandlas till en spannmålsränta, hvars ofta ombytliga penningevärde skulle medföra större ojemnhet uti de årliga utskylderna än önskligt vore; hvarjemte och då deputerade uti de närbelägne Kronobergs och Jönköpings län icke allenast ansett bibehållandet af kötträntan nyttigt, utan ock begärt annan persedelräntas förvandlande i kött, Kongl. Majit förklarat denna ränta böra bibehållas på fastlandet af Kalmar län, der förhållanderne voro så likartade med dem uti förenämnde två län. På grund häraf och med hänsigt till hvad deputerade anfört, finnér, i öf verensstämmelse med det af Kongl. Maj:t nu framställda Nådiga förslaget, utom hvad beträffar dagsverks-räntan, som Kongl. Maj:t ansett lämpligt att fortfarande bibehålla, Utskottet sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att för fastlandet af Kalmar län, för deras del, besluta, att: l:o Såsom hufvudränte-persedlar bestämmas spanmål, smör, fläsk och kött; 2:o Nuvarande räntepersedlarne spanmål, smör, fläsk och kött bibehållas med blott de förändringar, sorn blifva en följd af nedanstående tillökning och i allmänhet gifue föreskrifter. Oxe, ko, får och lam förvandlas till kött, samt ved, hö och dagsverken, en tredjedel till spanmål, en tredjedel till smör och en tredjedel till 28 Siats-Utskottets Utlåtande, Jt/i 92. fläsk att framgent, uti den i allmänhet stadgade ordning, utgöras. Spanmälen blir hälften räg och hälften korn; 3:o Alla öfriga nuvarande, till jordeboksoch hemmantalseller ordinarie räntan förande, persedlar förvandlas till bestämd penningeränta alt jemte till penningar förvandlade bråktalen och nuvarande skaltetiteln penningar utgå, enligt i allmänhet stadgade grunder.
Pochet, Fabrikant, rörande en anmärkningsanledning i fråga om det honom ur Manufactur-Discont-fonden beviljade lån. XXXIII. B. 475. XXXIX. A. 96. Police-författningar, om förbättrade, för Städerne. XXXIX. B. 284. XL. A. 256. Polletter, RiksgäldsContorets, angående kopparen uti. Se RiksgäldsContoret. 38 r Porto för utrikes gående bref, om nedsättning i. XLY. B. 45a. XLVIII. A. 36. Porto-afgiften, angående, för inrikes Brefvexlingen. XLV. B. 45a. XLVIII. A. 36. L. U. 179. A. 281. LVIII. B. 55. LX. A. 28. LXI. B. 115. LXII. A. 62. Porto-francO-inrättning på Gottland, angående. II. 282. VL R. 206. XXXV. B. 155. XXXVII. Å. 23o. XLVI. U. 367. XLVIII. A. 25o. Portofrihet för hvilka tryckta skrifter som helst, angående, emot stämpelafgift. II. 178. VI. R. 65. XVIII. B. 189, 357. XIX. Å. 5i. XXVIII. U. 427. XXXI. A. 45. Posse, Grefve Carl Henrik, yttranden. VII. 4o, 294. XI. 253. XXV. 71. Posse, Friherre Christer, yttrande. VII. 295.
Jag tillstyrker således, Deri 12 December f. m. 56. att hvarje Låntagare sjelf må se sig om, huru han må erhålla silfver. Herr Grejven och Landt-AIarskalken förklarade , att som Riks-Ståndens i detta ämne redan fattade beslut, hvilket Herr Landt-Marskalken nu uppläste, bestämdt innehöll , att Lån på Fastigheter hädanefter icke fä beviljas uppå andra t villkorj hvad ränteoch capital af betalningen beträffar, än att 2 procent af det uti Sedlar utgifne Länets primitiva belopp årligen till Banken erlägges uti Svenskt Silfv er mynt j Riksdaler för Riksdaler, eller uti deremot svarande lodtal mynt b ar t Silfver, på sätt attj genom ett dylikt under 33 * år fortsatt ärligt inlemnande af Silfver uti Banken _, Lånebeloppen anses till fullo likviderade; alltså och då, på sätt Banco-Utskottet uti dess Utlåtande anfort, samt Herr von Hohenhausen jemväl erinrat, antagandet utaf Herr Munck af Rosenskjölds förslag om Ränteoch Capital-afbetalningens erläggande i Bancosedlar efter en viss fastställd Cours, skulle medföra rubbning och förändring uti Riksens Ständers i denna omständighet fattade nyssberörde beslut, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken , på sådan grund, sig ej eller kunna å Herr Munck af Rosenskjölds förslag meddela proposition. Hvad åter Banco-Utskottet i öfrigt uti ^:dje puncten hemställt, dels angående tillstånd för Låntagare i Landsorterne, att i Ränterierne för Bankens räkning få insätta antingen Svensk^ Silfvermynt, eller confrolleradt verksilfver, dét 56a Den 12 December f. m. sednare efter beräkning af 20 sk. Specie för hvarje Lod, dels angående grunden för beläningsbeloppets bestämmande å de bus i Städerne, hvilka hädanefter intill nästa Riksdag skulls kunna blifva uppbyggde; fann Herr LandtMarskalken vara af natur att utgöra föremål för Ridderskapets och Adelns pröfning och afgörande. Herr Munck af Rosenskjöld :
Då var ju skulden din och icke hans! ERNA. Jag är ingen tiggare! Jag är för stolt att taga emot nådesmulor af den, hvars kärlek jag egt! LOUISE. Du visste ju från början, att det skulle sluta så? ERNA. Hvad tjenar det till att man vet! Han tar en med hull och hår! Han snärjer en in i sin tankegång. Han låter glimta fram så många drag af äkta känsla och själens finhet, att man till sist trots allt går och invaggar sig i drömmar. Och så en vacker dag märker man att det är förbi; då kommer det som en isande öfverraskning. LOUISE slår ned ögonen. ERNA fattar hennes hand. Res hem, Louise! LOUISE. Jag kan inte. ERNA ser på henne, frågande. LOUISE. Nej. Det fins ingenting mellan oss ingenting. ERNA. Jag vet, att han kommer här nästan hvarje dag. Jag vet också, hvad det betyder. Fins det ingenting i dag, så blir det i morgon. Han är en blodigel. Han släpper aldrig frivilligt sitt tag. Slit honom bort, innan han bitit sig fast vid ditt hjerta! Res! LOUISE. Det är är inte som du tror. Jag är stark nog att inte låta honom komma mig närmare, än jag sjelf vill. ERNA. Du är svagare än jag och mig tog han. LOUISE. Jag vill inte resa. Jag vet, att min längtan efter att se honom bara se honom och höra honom tala då skulle bli mig öfvermäktig. ERNA. Tror du, det är bättre att stanna? LOUISE. Ja. ERNA. Du är ett barn. Du vet inte hvad du gör. LOUISE ser henne in i ögonen. Jo. Jag vet hvad jag gör. ERNA. Du tror dig stark för det du kanske stått emot en enda gång! Det skall komma igen frestande lockande. Och till sist skall han tvinga bekännelsen fram med tortyr, om det behöfs. Härmar Allands röst och sätt; icke karrikeradt utan drömmande och vekt. Var icke rädd! Antingen af fri vilja eller också icke. Låt oss tala om något annat Jag har börjat arbeta. Jag vet icke hur det kommer sig, men arbetet föder hos mig alltid en så stark längtan efter lycka efter kärlek.
Höns; se Foglar. Expeditions-Utskoltets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 136. 327 Tullvärde. Qvantitet för Tullberökn. Inf. Tull. Banko. R:dr sk. r. bige fara: It:dr sk r. 9 — torr 1 skålp. 1 10 1 lii insyltad Instrumenten Fältskärs-, Mathematiska, Optiska, Fysiska och Navigations-, nied eller utan fodral: 1 skålp. 16 3 Cirklar, Passare och Cirkelbestick, Glasögon och Lorgnetter 1 skålp. — 24 — 3 alla andra slag monterade optiska glas, samt inslrumenter, ej specificerade . 1 skålp. — 10 — Musikaliska: 10 Fleuter, Oboer och Klarinetter Utgöres infattningen af guld, silfver eller sköldpadd , tullbehandlas hela dosan såsom arbeten af nämnde slag. Ej specificerade, förtullas lika med sådane bland ofvanuppräknade, hvarmed de närmast kunna jemföras. Anm. Särskildt inkommande tillbehör förtullas efter 15 procent af värdet. Inventarier, Skepps-: 1 stycke 1 16 nya, ej specificerade, icke hänförliga till husgerådssaker eller beklädnadspersedlar 100 R:dr v. 5 — brukade å förolyckade eller sjöskadade ut/ för hvarje \ l 100 R:dr af i ländska fartyg . < auktions> I inrops\ \ summan / 5 — 9 — Ister, Svineller Gås1 skålp. — 2 Indigo; se Färger. Insekter, tullfria såsom Naturalier. Instrumenter, handtverks-; se Verktyg. Ipecacuanha, hänföres under Apothcksvaror. Jalapparot, hänföres under Apotheksvaror. Jean; se Väfnader, bomulls-. Jern, Gjutgods till Machinerier och delar deraf: se Redskap och Machinerier. 328 Expedilions-Vlskotlets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o i36. Tullvärde.