Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti nu allåtne nådiga proposition om stats-verkets tillstånd och behof har Kongl. Majit, med afseende derå, att Hans Kongl. Höghet Kronprinsen numera uppnått den ålder, som för honom medförde behof af egen hofhållning, föreslagit, att den vid sednaste stats-reglering för Hans Kongl. Höghet bestämde underhållssumma 25,000 r:dr måtte ökas med 75,000 r:dr, eller till 100,000 riksdaler banko. Då förenämnde nådiga framställning synes Utskottet innebära en anledning till den förmodan, att Hans Kongl. Höghet Kronprinsens förmälning snart torde vara att emotse, har Utskottet, med hänsigt till de ökade omkostnader, som häraf måste blifva en följd, ansett sig böra hemställa, att Hans Kongl. Höghets hofhållnings-anslag må, från och med början af det år, då Dess förmälning eger rum, förhöjas från sitt nuvarande belopp till 100,000 r:dr årligen, of hvilken summa 75,000 r:dr alltså torde böra från berörde tid af Riksgäids-kontorets medel utgå. 2:o. I afseende på öfrige till denna hufvud-titel hörande utgiftssummor har Utskottet icke funnit skäl att föreslå någon förändring, hvadan desamma, enligt niirlagde tabell, blifvit till enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag, uppförde; dock får Utskottet i sammanhang härmed hemställa, att de under denna hufvud-titel förekommande indelta räntor icke måtte af Rikets Ständer till uppförande i riks-staten definitivt fastställas förr, än den dels medelst Kongl. Maj:ts allåtne nådiga proposition, dels genom enskilta motioner väckta fråga om indragning till stats-verket af dylika indelningar och deras ersättande genom kontanta stats-anslag nili. till II. SI.
Amiralens i Carlskrona underdåniga skrifvelse, med särskildt utsedde kommilterades förslag lill åtskilliga ändringar i de för Flottans Skeppsgossekorps nu gällande stadganden, m. m.; 3:o. Förvaltningens af Sjö-Ärendena underdåniga skrifvelse, rörande behofvet af förhöjning i beklädnads-ansiaget för Flottans Matros-korps; 4:o. Samma Embets-verks underdåniga hemställan om betäckande af yppad brist å anslaget till durchmarsch-kostnader; 5:o. Samma Embets-verks anmälan om behofvet af särskilda medel för nybyggnader m. m. vid Flottans stationer; och slutligen 6:o. Samma Embets-verks framställning, rörande väckte förslag om uppförande af en ny bro emellan Kyrkoch Skeppsholmarne här i staden; hvarefter DepartementsChefen afgaf bär nedan intagna, skriftligen författade yttrande: Bih. till R. St. N:o 4 lill Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket i856. “Uti de Nådiga framställningar rörande Sjöförsvaret, Eders Kongl. Maj:t vid de sednaste Riksdagarne till Rikets Ständer allåtit, har Dess Nådiga omsorg förnämligast varit rigtad åt Flottans materiel, hvarvid Eders Kongl. Maj:t, förmedlande de stridiga åsigterna om det sjstem, som borde ligga till grund för sjöförsvaret, uttalat och vidhållit den grundsats, att Flottans tvänne hufvudafdelningar vore för Rikets försvar och sjelfbestånd hegge lika vigtiga och att således den materiel som finnes, borde vara i fullständigt skick, antingen han tillhörde den ena eller andra afdelningen och lika omsorgsfullt vårdas. Denna grundsats har äfven hyllats af Rikets Ständer, som med en frikostighet, hvilken ej nog kan erkännas, understödt Eders Kongl.
Gulltopp, Heimdalls häst. 30, 182. Gullveig, den 3 gånger födda jättinnan, de onda runornas och trolldomens upphof. Hon kallades Heid, då hon kringvandrade på jorden och utlärde sina fördärfliga konster. Aurboda hette hon, då hon var gift med Gymer. Angerboda kallas hon under sin vistelse i Järnskogen. Gunn (Gunnr), valkyria. Gunnar, son af Gjuke. 159. Gunnlad, Gunnlöd, jättemö, Suttung-Fjalars dotter. Gunntorin och Gunntro (Gunnþorin, Gunnþró), valkyrior. Gunnvor (hos Saxo Gunvara), binamn till Fröja. Gyller, en af asarnes hästar. Göll, valkyria. Göndler, binamn till Oden. H. Had (Höðr) asagud, Odens son. Ur myten har han under namnet Hedin inkommit i hjältesagan. Han har äfven varit kallad Loddfafner efter en jätteorm, som han under en af sina jagter fällde. Myten har icke framställt honom som blind, utan som utmärkt idrottsman och bågskytt. 84–87, 89, 91, 196, 197. Hadding, Halfdans och växtlighetsdisen Alvigs son, Gudhorms halfbroder. Sedan han fällt sin faders baneman Svipdag och blifvit konung öfver många germanstammar, kallades han Tjodrek (Dieterich, storkonung). Hadding betyder »den lockige», »den hårfagre», och sannolikt har han kallats så, emedan han aflagt löfte att icke klippa sitt hår, innan han hämnats sin fader och återfått sin arfslott i hans rike. 27, 29, 78, 79, 152–155, 161, 163–168. Haddingaland kallas lycksalighetsfälten i underjorden derför att Hadding fick nedstiga dit och se deras under och emedan Haddings fallne kämpar vistades där, innan de kommo till Valhall. Saxo meddelar sagan derom.
Den interessanta öiscussionen i Thorsdags har säkert hos hvarje fördomsfri man rotfästat den öfvertygelse, att Canalföretaget är enskildt, och att Staten uppfyllt alla Contractets vilkor, och långt derutöfver, men att Bolaget deremot ögonskenligt brustit i sine åtaganden; och då det redan 1815 uppger sig som långifvare, och Staten som Gäldenär, vågar jag ännu en gång hemställa till Eder mine Herrar! hvad man skall tänka om detta Bolag, och huru ett FolkOmbud med godt samvete kan tillåta sig, framför fyl i3* - ig6 D en 3o Mars f. m. landet af alla Statens egna behof, bifalla, att den sjelf skuldsätter sig, eller tillverkar nya sedlar, för att tillfredsställa detta Bolags eviga pretentioner. Ett Bolag, som, under missagtning för sista Ständers beslut, ej ens vårdat arrangera sig sä, att åtminstone början af detta årets arbeten, löner, o. s. v. skola kunnat bestridas. Är det skäligt, att helt simpelt anse Staten såsom sin Banquier, och utan erbjudande af någon garantie yrka ej blott desse 845,ooo R:dr B:co, utan låta tydligen påskina kostnader af Ångflotta, nya Fästen och Hamnar, Trollliätte-Canalens ombyggnad och dylikt, hvilka blifva i en framtid i o gånger dyrare agregater. I en societe, der jag desse dagar varit, och hvarest såsom öfverallt den vigtiga Canalfrågan i främsta rummet blef talämne, yttrades, som mig synes, sannt och sinnrikt: Skulle, enligt Grefve von Plåtens benämning, Canalen vara årsbarn med Svenska Folkets frihet? Nå väll men låtom oss dock ej neka, att det är ett sorgebarn, att dess uppfostran faller sig något dyr för så fattiga föräldrar, som Svenska Folket, hälst då det kära barnet synes vara mot sina fostrare särdeles trotsigt och olydigt.
I anledning häraf, och hvad angår Protocollens afleverering till Piiksgälds-Contoiret, så har Utskottet ansett sig böra lemna Hederv. BondeStåndet underrättelse derom, att, i enlighet med hvad som vid 1817 och 1S18 årens Riksdag blifvit af R. II. Stsr till Betänkande!). 65 till efterrättelse stadgadt, oell, vid sistl. Riksdag, äfven är vordet iakttaget, kan någon afleverering till RiksgäldsContoiret af RiksStåndens Protocoll eller Bihanget dertill icke komma i fråga förr än tryckningen af desse Handlingar är fulländad, och completta, häftade exemplar kunna till bemäldte Contoir aflemnas, tillika med ordentlig redogörelse för hela upplagan, upprättad af den, som fått sig uppdraget, att tryckningen ombesörja, och uti hvilken sålunda fastställde ordning för ifrågavarande afleverering till RiksgäldsContoiret af Ilederv. BondeStåndets tryckta Protocoll, Utskottet ansett sig icke böra någon förändring tillstyrka. Den to Jan. 1829. Memorial. Sorn, enligt hvad StatsUtskottets Afdelningar anmält, vid företagandet till pröfning af K. Mits nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof jemte hvad till StatsRegleringen i öfrige delar hörde, det hinder för Afdelningarnes arbete mött, att någre i de respective RiksStånden gjorde Motioner och afgifne Anföranden ännu icke till Utskottet ankommit; så har Utskottet ansett sig böra sådant hos R. H. St:r vördsamt anmäla. Utlåtande, angående Anslag af Medel för fullbordandet af en Vattcn-Aflopps-Trumma i Landscrona Stad. (U. A.) Pierr Petersson liar uti ett till Vallöf]. BorgareStåndet ingifvet samt till Utskottet remitteradt Memorial hemställt, det mätte nödigt Anslag af R. H.
Län salpeterbjelpen ej utgöres i andra delar af Länet, än der Kronan förut haft Salpelersjuderier anlagda, hvadan bela Jönåkers, Rönö, Hölebo samt Österoch Wester Rekarne härader, med undanlag af Barfva socken, äro derifrån befriade samt alt inom Oppunda och Willåttinge härader Allmogen väl i början af 1600-talet utgjort aska, halm, ved och dagsverken in natura till ett Salpetersjuderi i Lerbo socken, men på grund af förenämnde förordnande af år 1638 fått i dess ställe erlägga penningar, först med en förhöjning af 4 sk. Silfvermynt eller tillsammans En daler af hvart helt behållet mantal, hvilken förhöjning dock från och med år 1651 försvunnit, så alt derstädes numera erlägges endast kronovärdet å persedlarne med 28 sk.
~ " W Jag varnar mot inköp af värdelösa förfalskningar och ber att noga iakttages att på hvarje degel måste ofvanstående skyddsmärke och firma » Schutzengel-Apotheke des A. Thierry in Pregrada » vara inbrändt. i n Pregrodn bel Rehltich-Sauerferaun. Dep6ter å de flesta apotek. Centraldepöt för Skandinavien: Fabriken Farma, Campagnestraed34, Köpenhamn Ö. Via postlinien SASSNITZ — TRELLEBORG förmedlas den snabbaste förbindelsen till kontinenten medelst de stora, elegant och bekvämt inredda hjulångarne Svea och Oermania samt propellerångarne Sex och Xmperator. OBS.! Endast en tullbehandling! Vidare genom von Essen &amp; Frick, Malmö, Kontinentkontoret, Trelleborg, och Stockholms Besebureau, Stockholm, genom hvilken senare biljetter för resor öfver hela världen tillhandahållas. Svenska rundresebiljetter utlämnas genast utan tillägg af provision. Gustaf Piebls Bry.ageri-fl.-B. Neutrala Kärntvål till ylletvätt och Oleintvål till linnetvätt an rändes lämpli gast sålunda: GG Götgatan 6G i? Lars Mon é t ns l, Eagerflricka ^ « Qrebro Kex Ea ^ ger-Ö Pilsner-Öl Tskäl are-Dricka Bäst! • Bil igast! Köp alltid radiatorsmör! Pilsner-J&gt;ricka Billig-a, priser. Stocfcbolm Stocftbolm teSommenberar aim ftff » ei:8n.ngar af: „ " G 2. Co QO Ca CO Cl samt Allm. telef. Säljes hos och err K ar affe Specerl-, handlande Dellkatess-. såsom sptciafiUt: Jtikstel. » Vi kg. tvål kokas i 2 liter vatten; när tvålen är upplöst, tillsättes under omröring 20 ä 25 liter ljumt vatten; i denna utspädda lösning neddoppas plaggen. Vid ylletvätt böra såväl lösningen som skölj vattnet hafva 36 å 38 grader. » Finnas hos de flesta specerihandlare samt i mina butiker. Silfvermedalj i Köpenhamn 1888.
iri; Lietsför$j8nst sanit öher den iigenclom, soiii genom förord, uppriittsdt före aktenslrape t, iinclaiitagits iiiameiis ffirvaltii.iiig, eller soin genom g å h a eller testamente gifvits Iieiine med iittr,yckligt villlror, att lion skall I i a f! Olika, mer eller miii clre l ingt ggAeiicle niotionei: i detta syfte viicktes vid riksclagarne ' O. Ocli sistiiäiniida riksclag aflät afveii till k. m: t en s1; rifvelse i ämnet, hvaii begärdes utarbetniide af ett lagförslag p n d a n d e sig h~ifvuclsakligeii på följ alide principer:. Giftorätt i staclsfastigliet, soiii endera maken före eller iinder äkteiisliapet ärft eller förut förvitrft, - afskaffas; liustrun erhåller nt.a-n fö-ord förydt1iingsi: ätt öfber sin. eilsldda ägendom; niannen äger icke malit a t t utan hustruns saiiitj&amp;e bortskifta, förpanta ell.er sä1,j a boets fasta ägenclom; h u s t r ~ ~ i i är ej skylclig att ined sin enslriicla ägenclom svara för gäld, som m.anneii imder aliteiisliapet Bsmlliat boet. K. m: t 1n.anvisade till Nya lagbereclningen. Och i okt. 1886 utkom dess pit gr ~iiicl af. ofvan näiniida. riksdagsskrifvelse iitarbetade föislig till reformer inom lagstiftningen rö- Detta ' förslag rönte iaiide akta malrars a,geiicloinsförli~ll.a~icle~i. emellerticl inom Högsta clorustoleii starkt motstånd och blef i följ d däraf dclrig f i m l a g d t.
Nov. P. 86. — angående RiksStåndens olika beslut i fråga om åtskillige anslag för FörsvarsVerket. Oct. 2 A. P. io3, i33, 177. — angående väckte anspråk på ersättning af Svenska Staten för Svenske Medborgares lidne förluster genom ttppbringningar åt Magier, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande. Oct. P. 222. Dec. 2 A. P. 182. — öfver anmärkningar vid Utskottets yttrande om ytterligare anslag för Tredje 564 HufvudTitelns behof. Nov. 2 A. P. 141 * StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocolIsUtdrag: i anledning af återremiss angående Kronans fisken. Oct. P. 327, 428, 433. — i anledning af Konungens Proposition om ändring i nu gällande föreskrifter om Arrende-spannemålens utgörande af Kungsgårdar samt derunder lydande Hemman och Lägenheter. Oct. P. 327. Dec. P. 266, 354, 727. — i anledning af Konungens remiss uppå Lieutenant von Fieandts underdåniga ansökning om ersättning för liden förlust å dess Boställe Fullstad. Oct. P. 327. Nov. P. 87. — i anledning af 1822 års Revisorers Berättelse, rörande förvaltningen af de till Strömrensningar anslagne medel. Oct. P. 327. Nov. P. 5. —- i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i frågan om Skånska Roteringen. Oct. P. 43o. Nov. P. 653. ■■— i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande i frågan om Grefveliga Gyllenstjernska Famillens påstådde fordran hos Staten. Oct. P. 43o. Oct. 2 A. P. 124, 175, 264. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörand# uppgift öfver hvad 565 Staten påkostat Götha Canal. Oct. P. 43o. Oct. i A. P. 124, 175.
Så spörjes visst; och deras tal mig trovärdt syns. BONDEN. Monntro han minnes fadren än, och dina qval? ELEKTRA. Det vill jag tro; vanmäktig är landsflyktig man. BONDEN. Hvad tidender ha de ifrån Orestes bragt? ELEKTRA. Att speja mina lidanden han skickat dem. BONDEN. Somt se de säkert sjelfve; somt förtäljer du. ELEKTRA. Dem känna de, och intet görs dem mer behof. BONDEN. Alltså man dörren längesedan öppna bordt: Inträden här! Som lön för goda ord J fån Gästplägning strav, så godt mitt ringa hus förmår. Fort, drängar, lyften derför in ressakerna, Och krusen icke J, från älskad älsklige Hitkomne! Ty änskönt jag är en fattig man, Min ringa härkomsts bruk för er ej röjer jag. ORESTES (till Elektra). Vid gudar, han som till ett kyskhetsäktenskap Med dig förmäldes, vill Orestes ingen skam! ELEKTRA. Just denne kallas man åt mig, olyckliga! ORESTES. O ve! Ej finns ett säkert tecken uppå mannamod; Förty förvirring är de dödliges natur. Jag ofta sett, att sonen utaf ädel far Blef usling; sett af slema fäder goda barn; Sett armod uti rike mannens tankesätt, Men höga tankar hos den läge bettlaren. Hur skall alltså man dömma rätt i sådan sak? Kanhända efter rikdom? dålig domare! Än efter dem som intet ha? nej, armoden Är krämpig, och i nödens stund lär mannen svek. Än efter vapnen? Ho, då han lansudden såg, Intygade väl rätt, hvem som den tappre är? Det bästa blir, att lemna sådan sak derhän. Ty denne mannen, hvarken bland Argeier stor, Ej heller uppblåst af sin ätts förmenta glans, Men utur hopen en, befunnits har brakarl, Er sansen, J, som, utaf toma fördomar Uppfyllde, ståten och, på tonen, menskorna Bedömmen och, på umgängssättet, ädlingar!
Män, eller sådane, som, närdetgällt, visat känsla för Fäderneslandets räddning, icke utan bestörtning kunnat se godtyckets återinträdande på scenen under den ministeriella skepnaden. Händelsernas sammanlänkning i detta, som i andra fall, utgör ett föremål för tänkarens sysselsättning; och för dem, som vetat sig hafva gagnats till häfstänger, för uppsättandet af 1809 års, eller den nya ordningens första Ministere, skall det alltid vara en hjertfrätande känsla, att hafva sett våra friheter ifrån den sidan undergräfvas, allt ifrån 1813, intill dess vi ändteligen genom den nya RiddarhusOrdnings-frågan uppnått den ställ - 48o Den 28 November f. m. ning Svenska Riddarhuset nu inför Nationen och kanske inför hela verlden företer. Vid ett sådant tillstånd, måste det finnas helt naturligt, om blodet något svallar 1 de få öfverlefvorna af 1809 års verkliga bröst, hvilka måst göra sig till helig lag, till ett bot-och sonings-offer, att utan afseende på följder tala sanningen så, att ljudet måste tränga fram till timonen. Jag har ofta känt mig djupt bedröfvad, mine Herrar, öfver de Ministeriella grundsattser, hvars verkningar jag dels sett, dels erfarit, allt ifrån 1812, intill det, lindrigast sagt, onyttiga anfallet emot Ridderskapets och Adelns lagstiftnings-rättigheter. Jag är af den tanka, att tillgifvenhet för den samhällsinrättning, Medborgare sig gifvit, förminskas i den mon förhoppningarne svika, och om man frågar sig, verkningarne af 1812 års revolution, så vet jag ingen säkrare» änden, alt möjligheten derifrån bereddes, att så länge bibehålla en och samma Ministere, under det landet på långt när icke berömmer sig öfver några under tiden vunne stora administrativa fördelar. Mine Herrar! att räkna från 18r8, så befinna vi oss nu blott vid inträdet af vårt Den 28 November f. m. vårt tredje Lagstiftnings-år, då man i andra Länder, i sådant hänseende redan tillryggalagt det tionde.
Med stämpladt papper^ hvaruti den hitintills särskildt utgående CliartoeSigillatteRecognU tionen inbegripes, förses till Utsatt belopp, nedanstående af Kongl. Majit ut» färdade': Adels-och NaturalisationsBref, R:dr 70. FriherreBref i 150. GrefveBref . 3°o. — Vapen och Vapenförändringar 33 Riksens Råd af ålder tillerkände blifvit 258: 16 sk. Riddareoch CommendeursBref af Kongl. SeraphimerÖrden . ; 45. —~ Cömmendeur af Kongl. Svärds-i Ordens Störa Kors af Kohgi. Svärdsorden • äf Kongl. Nordstjerneorden^ 2 2; 24 sk* af Kongl: WasaOrdens Stora Körs , ; . ; . i " af Kongl. WasaOrden Brtiilnings-Ulfkoilels Delänka rulin* jyy Sickla re af Kongl. SvärdsÖrderis Stora Kors . ; ... frite; feiddäre af Konung CARL XIII:s\ I och Ledamöter af Kongl. Nord.6. ~ * stjerneÖrdten .1 och Led amöter af Kongl. Wasa-1 Orden i , . Full magteri För Kongl. Maj:ts, samt Hofoch ÖfVerRät.’ fers, Collegie s, RiksMarskalksÄmbetets, OfverStåtha 11 af eArri betets, AcademiieCanceilerefs, JustUiffiCiancellerens, Kongl.
De skeppsförnödenhetc-r, hvarmed ett Svenskt från utrikes ort återvändande fartyg under resan blifvit försedt, äro icke underkastade tull, så länge de förblifva i samma fartygs bruk. § 9- Vid utförsel sjöledes från stapelstad af följande, utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor beviljas restitutionsvis af tullmedlen: för l skålpund raffineradt socker, alla slag . 10 öre » 1 butelj punsch ... 19 »J )) 1 skålpund tobak, arbetad, alla slag 14 V 1 skålpund bomullsväfnad af garn, i finhet N:o 26 eller derutöfver, efter Engelsk beräkning X » 1 skålpund linneväfnad 10 n 1 skålpund jutegarnsväfnad 5? hvarvid för öfrigt iakttages: l:o att af de i vigt här upptagna varor minst 100 skålpund af hvardera och af punsch minst 100 buteljer skola till export angifvas och på en gång afsändas; •2:o att vid angifningsinlagan alltid skall bifogas tillverkarens, under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta, försäkran, att varan är Svensk tillverkning och af utländskt råämne, för hvilket full införselstull blifvit erlagd, äfvensom om väfnader, att de äro tillverkade af utrikes spunnet garn och att, hvad särskildt angår bomullsväfnader. garnet deri i finhet uppgår till N:o 26 eller deröfver, efter Engelsk *}4 'Expeditions-Utskottets Förslag tili underd. Skrifvelse, N;o 85. beräkning; kommande detta bevis att biläggas tullkammare-journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; och 3:o att utförseln verifieeras genom intyg af vederbörande embetsmyndighet å lossningsorten, det varan derstädes blifvit lossad; skolande dylikt intyg vara af Svensk konsul eller vice-konsul, derest sådan .å berörda ort finnes anställd, behörigen legaliseradt. Den här ofvan medgifna tullrestitutionen eger icke rum vid utförsel till Norge, § 10.
Det var den disiga vinterdimman därute, hvilken slagit emot henne, då h o n öppnat fönstret, s o m skapade spöken, s o m kylde hennes blod o c h kom hennes hjärta att darra af dystra aningar. Aldrig hade lönnarne förefallit henne högre, hemskare, olycksdigrare än nu, då deras nakna grenar skaft emot hvarandra o c h knakat under en enstaka vindkåre, frambringande ljud s o m af kväfda snyftningar o c h suckar, fönstret hade ryckt till o c h vindkåren med sin virflande kyla svept o m henne; det var s o m en dö- dens iskalla hälsning. Hon grep fastare o m fönsterkarmen och smällde rysande igen rutan — h o n sprang från fönstret för att slippa se, hur nattskuggorna djupnade bland de skelettlika jättelönnarne — hon darrade med spändt öra för en knackning, som kanske skulle ljuda klirrande mot glaset, och, ehuru förskräckt, drogs hennes öga ditbort för att speja, om ej nå- got spökhvitt ansikte stirrade mot rutan. Detta var outhärdligt. Hon ilade ut, hon ville ner i salongen till de andra; drömmarne i ensamheten o m Kurt ville ej i afton s o m annars flyta samman, länk för länk till en tjusande tafla af kärlek o c h lycka. H o n hade hunnit till den hvälfda vestibulen o c h öppnat dörren, s o m ledde ditut, då h o n stannade med ett halfkväfdt rop. » Ack, Kurt, är det d u! » Kurt, älskade Kurt, hur är det? » fortfor hon förundrad och orolig, då han orörlig i skymningen stod framför henpe med en besynnerligt stirrande blick; det var förunderligt, hur väl hon urskilde hans anletsdrag, oaktadt mörkret. Han teg - fortfarande. » Vill du skrämma mig? » frågade h o n o c h ville fatta hans arm — hennes utsträckta hand sjönk vanmäktig ned — hon hade ej funnit den arm, hon sökte, h o n hade gripit i tomma luften, visio nen hade sjunkit undan och med ett smärtfullt leende, s o m en sista hälsning, försvunnit i natt och dimma.
Hvarjemte motionären serskildt velat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att Rusthållare i allmänhet, och i synnerhet i hans hemort, der Lif-Regementels Husar-Corps är förlagd, äro betungade med vida större onera af militär-indelningen, än Soldatoch Butsmans-Rothållare; 8:o Af Riksdags-Fullmägtigen från Malmöhus Län, Nils Jeppsson, som , under åberopande af de dryga bördor, hvaraf jordbruket i allmänhet, och de rustande i synnerhet, betungas, föreslagit, att, till lättnad för så väl hela "Rusthålls-corporationen, som för dess omgifning,” de indeldte Cavalleriregementena måtte till hälften indragas, så att tvänne rusthåll komme endast att svara för en häst, jemte karl; g:o A.f Riksdags-Fullmägtigen från Christianstads Län, Pehr Paulsson, som anfört, att inom Sveriges Rike icke funnes någon för landtmannen så tryckande börda, sorn rustnings-skyldigheten.
Om jag till en början fäster mig vid motiveringen, heter det: »Ehuru nu tiden icke medgifvit att från Riksgäldskontoret infordra nödiga upplysningar etc.» Visserligen önskar hvar och en att snart komma hem från riksdagen, men att det skulle vara så brådtom vid bestämmandet af en utgift på 3 milloner, att Utsk:ts ledamötar icke kunde hinna gå tvärt öfver gatan för att fråga Riksgäldskontoret, om det finnes tillräckliga medel, så att man kunde slippa upplåna penningar, det hade jag icke föreställt mig. Ett helt annat sätt att utreda frågan hade representationen med allt skäl kunnat vänta och fordra af sitt Stats-Utsk. Nu deremot har Stats-Utsk:t föreslagit en ny beskattning, utan att, som af motiveringen svnes, göra sig underrättadt om huruvida icke medel finnas, utan att taga sin tillflygt till denna utväg. Vid kreditivers beviljande är det annars vanligt att anvisning lemnäs på Riksgäldskontoret, och jag kan sannerligen icke fatta, hvarföre man nu gör ett undantag härifrån, Och detta så mycket mindre som den nu föreslagna summan endast är en förstärkning af lilla kreditivet, hvarföre det icke heller är gifvet att hela beloppet kommer att af K. M. lyftas. Om man nu, som sig bort, föreslagit en anvisning på Riksgäldskontoret, hade detsamma, i enlighet med sitt reglemente, fått utgifva obligationer, ställda på 5 år, och dermed hade hela affären varit uträttad. Men Den 28 November. 337 Men nu har jag mig likväl bekant, att all upplåning torde blifva öfverflödig, ty vid de efterfrågningar, jag gjort i Statskontoret, har jag erhållit den upplysningen, att 400,000 rdr redan den 26 November influtit utöfvér den till 7 millioner beräknade bränvinsskatten. Dessutom synes af bränvinskontrollbyråns tablå, som äfven varit införd i tidningarne, att 3^ millioner kannor bränvin mera än man beräknat blifvit anmälde till bränning. Och allt detta är val en tillgång, som icke är beroende på några sannolikhetsberäkningar.