Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid ett sådant förhållande lärer det icke få tagns för afgjordt, att det år genom inskränkning i handeln och tvångslagar, sorn vissa länder hämtat en ökad trefnadtvärtom torde den för - Den 14 Augusti f m» fördomsfrie granskaren lått inse, att det prohibitiva systemet lagt hinder i vågen för en växande välmåga; hvilken af sådan anledning mest genom ökade uppoffringar förvårfvas. FÖr öfrigt lärer det icke kunna bestridas, att de många inskränkningar, hvarmed tid efter annan alla näringar blifvit beiagde och det förmynderskap, hvarunder man, tvärtemot rättsbegreppet af borgerlig frihet och den nationella riktningen, velat sätta fullmyndiga medborgare, i afseende på så vål dess allmänna som enskilda handlingsoch tänkesätt, qvåft na.ional-våimågan, och mäste förr eller sednare medföra nåringarnes aftynande samt samhälls lifvets vanmagt och upplösning. Det år uppå alla desse skål, i förening med de af Utskottet anförde, sorn jag, under åberopande af hvad jag i afseende på första punkten andragit, tillstyrker för öfrigt bifall till de i Utskottets förslag framställde grunder för Tullbevillningens utgörande, oell. anhåller derå vördsamt om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition. N;o 6. Herr af Eken/lam, Israel: Då detta ämne discuferades före återremissen, sökte jag att sönderdela åtskilliga be Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. VII. Den 14 Augusti f, m. stämda Facta uti deras orsaker och verkningar; jag sökte fästa Utskottets uppmärksamhet på den erfarenhet, som erböd sig hos vår granne i , Öster, och trodde att det skulle vara oss mera helsosamt, att blifva vise af andras skada, ån af vår egen. Frågan hvilar hufvudsakligen på den omständighet, hvilketdera brottet år lättare att förekomma, antingen lurendrägeri eller tullförsnillning. Utskottet har förblifvit sin grundsats trogen, utan att ägna någon vederläggning åt de ojåfaktiga facta som jag framståldt.
Friherre Skjöldebrand, Pehr Eric-, * ' Utom de upplysande underrättelser, som dels af 1820, dels af 1822 års, Rikets Ständers Revisorers berättelser, rörande allmänna Magazinslnrättningen, kunnat hemtas, har jag under detta Riksmöte haft tillfälle afhöra åtskilige anmärkningar, mot icke blott allmänna MagazinsDirectionens förvaltning, utan äfven emot sjelf va Inrättningens till varelse och, likaledes tagit kännedom af hvad i försvarsväg, under min frånvaro blifvit anfördt. Långtifrån att, här ämna uppträda såsom försvarare af Directionens förvaltning eller af de felaktigheter, 60m finnas i sjelfva Inrättningens organisation, utber jag mig blott att få underställa Ridderskapets och Adelns upplysta pröfning, huruvida icke ytterligheten i öfvergången från ett systeme till ett annat af motsatt förhållande, stundom lägger ett frö till skadeligare följder, än dem mas velat hämma eller förebygga, och huruvida det rätta torde vara att söka undanrödja felaktigheterne i de Inrättningar vi äga, för att en gång vinna fullkomlighet och en grund för varagtighet, heldre än att, för några felagtigheter skull störta hela Inrättningen. Om det tillätes mig att framställa huru j vårt land de mäst gagnande SockneMaga/.iner äro organiserade, så torde deraf kunna bevisas, att en sådan Inrättning, i stort för he* Deri i7 April f. m. 343 la Riket kan blifva lika verkställbar och lika gagnaRde.
Hennes priser variera i någon mon med föreningens. Särskildt må emellertid påpekas hennes framställande af reformerade underkläder, till bevis för att man äfven så småningom kan öfvergå till, om icke fullt gillande, dock i flere afseenden förbättrade underdrägter. Alltså öfverlemnas härigenom denna fråga till qvinnorna sjelfva och nekas kan ju icke, att vi måste vara tacksamma för äfven det minsta steg till framåtskridande, som visar sig på hvilket område det nu än må vara. Priset på dessa underlif är för flanell med foder 7: 50, af korsettyg utan foder (linne) 6: 50, (bomull) 5: 50. Denna chemilett har en stor förtjenst, den hjelper till att bibehålla den jemna kroppsvärmen. Sammansättningen är i sin helhet ganska enkel, och om den helskurna linnedrägten förefaller mången mindre tilltalande, eger den dock obestridliga fördelar. Den motarbetar bruket af de vanliga så föga lämpliga benkläderna, hvilka ju i de allra flesta fall innebära en fara, genom sin fullkomligt klandervärda fason. Priset på en sommarchemilett är 5: 50, en dylik af ylle 13: 0 0; sylönen belöper sig till 1: 75. Morgonkofta. Fig. S. Hvit lenon, samt några alnar sammetsbrokad i någon mörk tonfärg, sidenband samt ett skärpspänne är allt som erfordras till hela denna smakfulla drägt. Den rikt rynkade öfverkjolen fästes vid den undre kjolen med de välordnade rosetterna och bakdraperiet uppfästes i ena sidan om man så önskar. Det må dock tillåtas oss att inlägga en kraftig protest mot det alltför djupt urringade klädningslifvet. Något sådant kan ju icke ens såsom en modesak försvaras. Emellertid hafva vi ännu åtskilligt att afvakta, innan det blir möjligt att söka skapa en reform på detta område, vi kunna blott påpeka det oförsvarliga i en sådan anordning. Drägten skall det oaktadt kunna tjena såsom en smakfull modell, derför hafva vi ej förkastat den, utan vädja till våra läsarinnors eget omdöme i detta fall. Idun
Domstolen öfvervara föredragningen och afgörandet af 2:ne mål, som samtidigt förekommo på båda Dividonerne, del ena målet måste hvila, intilldess del andra blifvit afgjordt. För närvarande är det Ilof-Rätls-Precrdenternes rättighet alt öfvervara alla der förekommande mål, men sådant oagtadt fortgår arbetet, åtminstone uti 2:ne af desse Domstolar, samtidigt på 4 Divisioner. Sedan jag un, såsom jag hoppas, vederlagt aila de inkast, som emot framgången af mitt förslag kunna göras, vågar jag vördsamt hemställa, att Lag-Utskottets utlåtande i denna del ej må varda bifallet, utan till Utskottet återrem illerad t, på del att Rikets Ständer derefter må blifva i tillfälle att vidtaga sådane åtgärder, som bäst leda till det med min mo’ion åsyftade vigliga ändamål, nemligen att de rättsföi hållanden, sorn uti åi ligen tilltagande mängd öfv.ei lemnäs till Doms t ola rnes afgörande, derstädes måtte blifva handlagde med större skyndsamhet än hittills.” SUt. ti! Ii. St. Prut 181» 7 Sam! ! tfd 19 STOCKHOL M, Kongl. Ordens-B oktryckeriet j 1840. Lag-Utskottets Utlåtande , N:o 68. i N:o 68. Ankom till Exp. Utsk. den 29 Juni kl. 11 f. m. Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 4o, i anledning af väckt J råga om ändring i 16 Cap. 7 §. Jorda-Balken och upphäf vande a.f 8 §. i samma Cap. och Balk.
Ridder stapet och Adeln, under wilkor, af de öfrige RiksStändens motswarande upoffringar, redan sig ätagil; och om ännu flere nya Onerg. stulls rrlkomma. sä btifwa de i sitt wärde säkert nedsatte under wanliga Kronostatte Hemman. Til bewis derom fär jag äberopa, at uti Calmar - Län och Tjust Härad, där jag är boende, finnes et Säteri wid namn Tyllinge, tillhörigt Herr Ryttmästare» Friherre Lvarits odvall, af Fyra Mantal, och blott dertil omkring tjugutwä tunnors ärligt utsäde samt motswarande äng. Et annat wid namn Hellerö af lika Hemmantal och annu nästan swagare förhällande, och det tredje wid namn Kräkwlk, tillgörande Kammarherren Friherre bgeecvooä» äfwen utöfweo sine ägors storlek belastadt nred Hemmantal och flere andra; och under wistande i twä andra Rikets Höfdingedöme» bar jag äfwen derstädes ärfarit et lika förhällande ^ För egen del är ja>r eventuel arftagare til tre ättondedels-Hemmantal afhyst Rä och Rör, hwilkas hela ägorymd består af en Kärräng til omkring Tjugu latz Starrfoder och föröfrigt alldeles ingen Äker, betes - eller utmark Säledes wore wäl den största och stadeligaste orättwisa, at ännu mera betunga och derigenom bringa sädane klenare frälseegendomar til ödesmäl. Bäde wid nästföregäende Riksdagar och jämwäl wid denne hafwa 93, 94» Hög. 758 Den i5 Juni! Högloft.
Om Utsk:s förslag har här serdeles mycket blifvit ordadt, och Gr. Gyldenstolpe liar sagt, att han visserligen finner det ntförbart, men medföra allt för stora omkostnader. Jag hemställer likväl, huruvida en inrättning, som på allmänheten årligen vinner millioner, bör draga i betänkande att för samma allmänhets beqvämlighet upoffra 30,000 R:dr B:ko, det vill säga ungefärligen 10 dagars vinst. Jag tror det åtminstone icke. Hr Printzenskölds fråga, hvad skall Diskontverkets Kassör göra, tyckes verkligen vara nog egen, men det låter lätt förklara sig, då man känner den nu vande organisationen. Jag skall i alla fall ganska kort besvara denna fråga dermed, att Diskont-Kassören skall räkna penningar, mottaga och utgifva penningar. Min öfvertygelse är, att om Gtsk:s förslag blir anlaget, skulle ganska mycket missnöje håde på allmänhetens och tjenstemännens sida undvikas. För närvaride finnes uti Diskonten en Kamererare och en KreditivBokhållare, och Utsk. har alltså utgått från den åsigten, att Diskont-Kassören skall emottaga och utbetala penningar och Kamereraren kontrollera Kassören. Då enl. min åsigt ganska mycken belåtenhet å så väl allmänhetens som tjenstemännens sida skulle vinnas genom antagande af Utskis förslag, tillstyrker jag bifall lill detsamma. Frih. Tersmeden: Jag har begärt ordet i anledning af Gr. Gyldenslotpes yttrande, sora gick hufvudsakligen derpå ut, att den för ändamålet erforderliga kostnaden vore öfverdrifven. Jag är häruti till en stor del förekommen af den siste talaren, och vill tillägga, alt kan man vinna ett någorlunda godt ändamål eller bereda allmänheten beqvämlighet, tror jag icke att upoffringen är så serdeles stor. Bankens vinst går såsom vi veta årligen till omkring en million, och 30,000 R:drs afprutning, som skulle blifva följden af Utskrs förslag, är väl icke så farlig. Hr von Hartmansdorff omnämnde en dag, då i RiksBanken ett betydligt antal expeditioner utfärdades.
Efter erhållen upplysning om detta debiteringsfel, anhöll Regements-skrifvaren hos Kongl. Majit Befallningshafvande i Upsala län om restitution af det således förmycket inbetalda bevillningsbeloppet, och förklarade Kongl. Majits Befallningshafvande medelst resolution den 30 December 1848, att, som bevillningen för bemälde Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 23S. 15 Officerares löner, emot Bevillnings-förordningens stadgande, blifvit beräknad och i Upsala läns ränteri Iefvererad, utan afdrag för den så kallade ackords-räntan, samt ansökning om de oriktigt debiterade och influtna medlens restituerande skett inom den i författningarna stadgade tid, vore sökanden berättigad att desamma, utgörande från nämnde ränteri återbekomna, för att till vederbörande Officerare återställas. Denna resolution, som i föreskrifven ordning underställdes Kammer-rätten, blef dock upphäfd genom Ivammar-rättens under den 17 April 1849 meddelade Utslag, hvilket hufvudsakligen innehöll, att, då Regements-skrifvarne borde, inom fyra veckor före uppbördstiden, till Regements-chefsembetena aflemna debetsedlar å bevillningen af de vid regementena anställda embetsoch tjenstemäns löner, och då skattskyldig, som ville söka ändring i debiterings-åtgärd, borde inom två månader från den dag, då debets-sedlen fått afhemtas, anmäla och fullfölja sin talan hos Kongl. Maj:ts Befalningshafvande, så och enär Officerarne vid Uplands regemente icke inom den föreskrifna fatalietiden öfverklagat debiteringen af deras lönebevillnings-afgifter för åren 1846 och 1847 samt denna debitering följaktligen vunnit laga kraft, ansåg Kammar-rätten den ifrågaställa restitutionen icke kunna beviljas.
Jag känner visserligen 81. §. i Regeringsformen, men kan icke linna det nämnde §. förbjuder ett RiksStånd att genom ProtocollsUtdrag till Constitutions^ Utskottet öfverlemna Förslag till ändring i Grundlagarne, som af någon dess Ledamotanmäles, fastän samma Förslag icke innom Ståndet uppläses. Friherre Stael von Holstein, Corfitz Lud~ vig: Jag förenar mig med Friherre Cederström uti den af honom gjorde anmärkning, att en Ledamot, som vill framställa Förslag till ändring uti Giundlagarne, bör sådant directe hos ConstitutionsUtskottet anmäla. Men hvad angår Friherre Anckaisvärds hemställan,om en påminnelse till ConstitutionsUtskottet, anser jag Rid-i derskapet och Adeln både kunna och böra en slik erinran besluta. I sammanhang härmed och då Statsoch OeconomiaeUtskotten, till hvil. ka frågan om Tullverkets Organisation blifvit remitterad, ännu icke deröfver afgifvit något Utlåtande, vågar jag äfven anhålla, att enär berörde fråga är af särdelas vigt, Ridderskapet och Adeln täcktes låta en påminnelse till nämnde Utskott afgå, att samma fråga med första till pröfning företaga och afgöra. Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Jag in stämmer fullkomligt med Herr Friherre Cederström deruti , att den begärta Remissen till 394 19 Martti. Constitutions Utskottet ej kan beviljas, hellsf 1 RegeringsFormen uttryckeligen stadgas, att frågor oin ändiing i Grundlagarne ej få i Ståndens Plena väckas, Enskilt Riksdagsman får vända sig directe till Constitutionsötskottet „ hvilket, om det gillar Motionen, äger att till j Stånden med Förslag till ändring i Grundlagarne inkomma; eller, i annat fall, svara den Riksdagsman, som frågan väckt. — Herr Friherre Anckarsvärd måste således aflemna siö skrift omedelbarligen till Constitutionsötskottet. Men deremot instämmer jag med Herr Friherre Staél i tillstyrkan af bifall till Herr Frihet, re Anckarsvärds anhållan, att
Om, på sätt Comiterade föreslagit, tvänne uppbördsstämmor komma att hållas på Landet och således serskilda qvittensblanketter måste utfärdas å hvad vid hvardera af dem skall erläggas, bör ock till undvikande deraf, att Kronofogden skulle kunna före leverering af uppbörden vid första stämman uppbära sådana medel, som vid den sednare borde liqvideras, den föreskrift meddelas, att blanketterne för de af - 174 gifter, som vid andra uppbördsstämman skola erläggas, icke till Kronofogden öfverlennäs förr, än denna stämmas hållande ifrågakommer. I afseende å blanketternes begagnande äro stadganden af nöden, huru förhållas bör, dels då tilläfventyrs icke hela det vid hvarje termin förfallna utskyldsbeloppet på en gång liqvideras, och dels då afkortning för någon del af det debiterade och i qvittensblanketten upptagna beloppet ifrågakommer. I förra händelsen bör, efter Comiterades åsigt, anteckning om afbetalningen i den skattskyldiges närvaro å blankettens baksida verkställas, och, ehuru den skattskyldiges säkerhet derigenom bör anses betryggad, enär ingen vidare liqvid kan honom affordras utan företeende af den stämplade blanketten, som upplyser om den gjorda afbetalningen, torde derjemte böra föreskrifvas, att, då afbetalning sker, anteckning derom, när den skattskyldige det äskar, jemväl skall å hans debetsedel verkställas. Om åter afkortningar förekomma, är det lätt för uppbördsmannen att genom tillägg å blanketten utmärka det sålunda skedda afdraget och huru stor del af det å qvittenset upptagna belopp blifvit kontant guldet.
Bctäl ts bildning och en i högjta grad förenklad Compagnie-öfning, är hds oss det hufwudsakliga - allt annat är en onyttig börda för Lan« det Zko Gcwär och kläder anskaffas r fredstid och swärn n - 24 Den 2 April. tungarn i Kronans sörräder för det tillökade manskapet, till exempel för 5000 man hwarje är: detta blir för ett helt Rike en nästan okänbar kostnad. Den utstrifna Medborgaren blir derigenom genast lika wäll kladd, som den gamla Soldaten; han njuter samma förplägning, och d-t rysliga Laudtkyärnsreländet kan aldrig mera äga rum. 9:0 Sä snart fred är fluten, hcmförloswas allt det Afskrifna manskapet, och aflewererar gewären, Men behäl!ler sou gäsiva den mondering, det nyttjar. Konungen torde i näder täckas förordna och befalla allt hwad denna inrättning i öfrigt och i öfwercnsstämmelse med nu uppgifna hufwudgrunder kan kräfwa. Nu frägar jag hwarje man af klokhet och erfarenhetÄr denna plan werkstallbar? Kan ät en Folkbcwäpning S>fwas en större enkelhet och ett större eftertryck? Är kostnaden betydlig i fred? Gifwes dä ett enda beswär, som ätföljer denna plan? Njuter Hemmansägaren af densamnia lättning eller kostnad under ett krig? Kan den nyst utsrrifne hysa farhäga för sin nya bestämmelse, när han frän första ögonblicket af sin werksamhet är lika lottad med sine äldre kamrater? Lch jag frägar Medborgaren, behöfwer han darra för sitt Fäderneslands öde, när stridskrafter för desi sielfbesiänd oupphörligt kunna utgä fran en outöslig källa?
Förslaget må vara godt för att försöka hvad som der - 325 Den 22 April e. ra. med kan uträttas, men jag befarar, alt det hindrar läkarevård på dessa orter. Frih. Åkerhjelm, Carl: Den sisle värde talaren liar i så måtto misstagit sig, alt SlalsUtsk. ingalunda föreslagit, att menigheterna skulle anskaffa boställen, ulan endast bostad, och mig synes detta vara ett både lämpligt och nyttigt vilkor i alla hänseenden. Det synes mig, att når ett distrikt önskar sig en egen läkare och det icke ensamt kan förskaffa sig denna fördel utan Statens mellankomst, det väl icke år för myckel alt raan skaffar den nye läkaren bostad, hvarföre jag anhåller om bifall pä Betänk. Hr von Troil, Sam. Gust.: Instämmande uti det yttrande, som af Frih. Åkerhjelm sednast blifvit framstäldt, får jag endast fästa upmärksamhelen derpå, all ålskillige af motionärerne i ämnet just serskildt föreslagit, alt bostäder skulle för Provincial-läkarne af menigheterne anskaffas, synnerligen som, äfven nu, uti de gamla provincial-läkare-dislriklen man nödgas, så vida man vili erhålla någon läkare, anskaffa bostäder genom distriktet nas försorg. Om så icke sker, vid de nya provincial-läkare-beställningars inrättande, sä kunde del lätteligen hända, alt distriktet icke fick någon läkare. Hr Ekströmer, Carl Johan: Stora svårigheter hafva ofta mött, att besätta Provincial-läkare-tjensler, med station på landsbygden, hvartill de hufvudsakligaste aniednir.garne varit, den ringa lönen och omöjligheten alt inom vissa distrikter för läkaren erhålla en tjenlig och bestämd bostad. SundheisCollnn har ock med anledn. häraf hos K. M. gjort framställning derom, att en allmän föreskrift måtte meddelas, alt bestämda, mot behofvet svarande bostadslägenheter på kommunernas bekostnad måtte anskaffas och underhållas för de Provincialläkare, hvilka äro på landsbygden stationerade.
Maj:t ställd skrift, deruti anförts att Och hade bemälde Bestyrelse ■, i underdånighet anhållit det Kongl. Majit måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer att, till ifrågavarande jernbane-anläggnings utförande, anvisa ett lån, motsvarande två tredjedelar af den beräknade kostnadssumman, mot lika ränta och amortering, som för det till Gelle-Dala jernvägsbolag beviljade lån blifvit föreskrifne. c) Kongl. Majits Befallningshafvandes i Westmanlands län underdåniga Memorial af den 23 nästlidne Oktober, hvarmedelst öfverlemnats en lill Kongl. Majit ställd ansökning utaf det bolag, som bildat sig för anläggande af en lokomotiv-jernbana mellan staden Köping och Uttersbergs bruk i nämnda län, uti hvilken ansökning bolaget, i underdånighet anhållit att, för utförande af berörde jernbane-anläggning i enlighet med derför uppgjord plan, Kongl. Majit måtte täckas till Rikets Ständer aflåta Nådig proposition om beviljande åt Bolaget af ett lån utaf allmänna medel till belopp af 600,000 Ridr riksmynt, eller hälften af den beräknade anläggnings-kostnaden, mot enahanda vilkor som blifvit stadgade för det Gefle-Dala bolaget beviljade lån; d) Kongl. Majits
Kronofogden Herr Assessor Hollsténs till Kongl. Majrt i underdånighet ingifne ansökning om erhållande af fuH pension. Född och bosatt i den ort, hvarest Herr Hollstén framlefvat och verkat såsom tjensteman, har jag varit i tillfälle att lära känna denne mans oförvitliga caractere och tjenslemanna-duglighet. Jag kan äfven intyga, att han med stora uppoffringar uppbyggt och förbättrat kronofogde-bostället, som förut var nästan omöjligt alt bebo, och att den bekymmersamma ställning, hvari han för sin återstående lifstid nu befinner sig, icke tillkommit 20 Stals-Utskottets Utlåtande N.o 89. genom misshushållning eller öfverflödigt lefnadssätt. Det är visserligen icke i sin ordning, att, i fråga om pensioner af Staten lill afskedstagne tjenstemän, inblanda deras husliga förhållanden och sorger, men jag tror, att de ömande omständigheter, som, i afseende lill Herr Hollstén sig förete, i förening med de många uppdrag han för det Allmänna utfört, och hans långvariga hedrande tjenstemannabana, bort inom Utskottet haft det inflytande, att det ej vägrat en sjutti-årig, sjuklig och i utblottadt tillstånd stadd tjensteman, det årliga, i min tanka, välförtjenta underhåll han sökt, och detta så mycket mindre, som den Staten derigenom tillskyndade uppoffring ej bör beräknas', då, enligt naturens ordning, Herr Hollstén, såsom sjuklig och no år gammal, ej kan lefva så många år.” Vid tute punkten, angående aflidne Stats-Commissarien Widegren* 2;ne döttrars pensions-ansökning: Af Riksdagsfullmägtige Hans Jansson ifrån Elfsborgs Län och Erit Nilsson ifrån Jemtland.
Norrköpings Ullspinneri, 7 14 Slöjdgatan 7 Holländaregatan A. T. Finnes i Stockholm uti Fanny Gelins Parfymbutik, 5 Malmtorgsgatan, hos G. F. Dufva Drottninggatan 41, Eru Elin Edlund Drottninggatan 63, Fröken Louise Blomberg Vesterlånggatan 39 m. fl. samt i landsorten uti alla välsorterade Parfymerie-afiarer. Order från landsorten. Lundbergs etablissement, Kalmar. Bäst! * Billigast I Säljes hos herrar Specerl-, och DelikatessKaffehandlande. " Mins att " Träne ny kvinnliga kurs tager spekt Se den elever på slöjdskola börjar I n ä s t a nov. och emotfrån hela JOH. Provfirmeneoessfirer. Carré-Br iketter för Allm. Allm. Allm. tel. 6198. kokspislar, kakelugnar, strykugnar m. m. Kontor: 93 Skeppsbron » ». Försäljning: B Strandvägm B. Rikstelefon 2 2 ». T i l l k ä x i n a g i f v e s att från och med denna månads ingång användes vid INSTRUKTIONS-APOTEKET NORDSTJERNANS Mvneralvuttenfabrik för tillverkning af läskedrycker, såsom Apollinaris, Vichy-, Sodaoch Seltersvatten m. fl. uteslutande s. k. diamantborrvatten, ett absolut rent och bakteriefritt vatten och följaktligen vida öfverlägset tillverkning medelst vattenledningsvatten. För beredning af mineralvatten användes fortfarande endast destilleradt vatten. Vördsammast Instruktions-Apoteket Nordstjernans Mineralvattenfabrik, förutv. annons i denna 39 18. 120 Birger Jarlsgatan. JSfcärkligBokliancLelsnyliet! pr Ovesholm i okt. STYRELSEN. Stenograf !ens i korthet framställd af HERMANN MEINBERG. Öfversättning från 2 a tyska upplagan af P K B G. H D E G R E N. Frimärksspråket. Fullständig handbok i frimärkets användning vid hemlig korrespondens. Eleg. häftad pris 30 öre från JOHN MORÉN, Tranås. Historia JPris Ar. Hos alla bokhandlare!