Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Justitiae-Råden: Friherre Kurck. Grefve Strömfelt. Örbom Evelius. Themptander. Stråle. Isberg. Tillförordnade Föredraganden, HofRätts-Assessoren Martin* föredrog i underdånighet : Götha Hof-Rätts underdåniga skrifvelse af den i3 Junii 1S26, hvaruti för - (i Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N.o 58. mäles: hurusom, efter hvad Advocal-Fiscals-Embetet derstädes anmärkt, i de flesta orter skall inrotat sig det oskick, att Parter, som från Härads-Rätt vädjat, icke fullföljde deras vad å någon bland de första dagarna under Lagmans-Tinget, utan ansågo sig dertill berättigade, så länge samma Ting varade, ellef intilldess det aflystes, hvaraf Advocat-Fiscals-Embetet förment flera, i dess tillHof-Rätten i delta ämne ingifna Memorial, uppräknade olägenheter, ej mindre för svarande Parter, än Domstolen, inträffa; i anledning hvaraf AdvocatFiscals-Embetet begärt, det Hof-Rätten ville i underdånighet hemställa , om icke Kongl. Maj:t täcktes i Nåder förklara t att Parter, hvilka till Lagmans-Rätt vädjat, borde noga ställa sig föreskriften i 12 Cap. 2 §. Rättegångs-Balken till efterrättelse ; att Lagmans-Rättens Ordförande, jemte iakttagande af Lagens Bud i 3 Cap. 1 §. samma Balk, vore skyldig att, genast vid Tingets början, genom anslag å Rättens dörr, kungöra de Rättsökande hvilka dagar de egde att med Inlagor och gensvar inkomma, och att den kärande Part, som, sådant oaktadt, hvarken å kungjorda Tingsdagen eller sedermera inom den af Lagmannen utsatte sista Rättegångs-dagens slut, som, i följd af Kongl. Brefvet den 27 Maji 1801, ansåges inträffa klockan 7 efter - Bil. till K. M. Nådiga.
Jag skulle blottställa mig för att anses sakna all uppmärksamhet å de förhållanden, som föranledde f. d. Konungens fall, om jag trodde, att de författningar han låtit utfärda utan Rikets Ständers samtycke och tvärtemot då gällande Regeringsform rörande Nationens vigtigaste rättigheter, skulle kunna sättas i verkställighet nu, och den sednare tillkomne Grundlagens principer sålunda i sjelfva verket kullkastas genom antagande deraf, att författningar, utkomne åren i8o5 och 1806 i desse hänseenden vore ännu gällande. Icke dess mindre är anledning förmoda, att någon irring i detta afseende ägt rum, då man igenfinner i Kongl. Majrts Nådiga Bref af den 3o Maji 1826 (hvilket innehåller åtskillige förklaringar öfver Instructionen och den Kongl. Skrifvelsen af den 20 nästförutgångne December), alt nemligen tvänne Kongl. Bref af den \\ October i8o5. och 2 October 1806 blifvit åberopade, deraf det sednare skulle innehålla: *'att alla ”till viss ränta skattlagcle lägenheter, som ”till viss godhet kunna jämföras med T\:dels J’hemman och derutöfverj äro ständig ro”tering underkastade.” 4iq Den i5 December e. m. Med största möda att få se della numera ur de fleste samlingar förmodligen bortregistrerade och aldrig tryckta Kongl. Bref, har jag omsider i dag fått läsa detsamma i original och funnit, att det innehåller väsendtligen icke annat än generella föreskrifter för KammarCollegium och LänsStyrelserne, hvarefter de skulle prasliminariter för en tiilärnad RoteringsCommission anskaffa erforderlige upplysningar, och alt ofvanintagne mening icke står anuorlunda än discursive omnämnd. Emedlertid har, på sådane grunder, Indelning till Ordinarie rotering blifvit af EjctraRoterings JcimkningsCommissionen på flere ställen i Riket verkligen förrättad,under hänvisning för den missnöjde, att i laga ordning genom Besvär söka rättelse.
Den af Utskotten föreslagna tid af en månad anser jag icke vara för lång; hälst hvar och en annan person lär hafva rättighet, att så länge och huru lian behagar försörja sig sjelf på egen hand , utan äfventyr att insättas på Correctionshus, så länge häri icke genom brott förverkar sin frihet, eller genom tiggande faller andra till last. Herr Hjerta , GastafJag skall anhålla, att få fästa uppmärksamheten på svårigheten för aflyttning emellan flera orter, i händelse så korrt tid skulle bestämmas, som sex dagar. Jag tror ej, att en månad är för lång tid, men skulle blott 6 dagar antagas, kunde denna rättighet af få begagnas, emedan om någon Gesäll skalle flytta härifrån Stockholm till Skåne, han ej kunde hinna, såsom ej berättigad till skjuts, längre än till Norrköping, hvarest han skulle blifva tagen, och insatt i häckte. Lika med Herr Cederschjöld anser jag det vara för våldsamt, att ställa Gesällerna under husaga och behandla dem, då de icke erhållit tjenst, såsom lösdrifvare; hvadan jag anhåller om bifall å ifrågavarande §. Herr Estenberg, Pehr: Då Herr Rib bing afstått från sin begäran örn votering, 533 Dea 12 November cm. får jag nn anhålla derom , med begäran att mitt gjorde tillägg må få blifva contra-proposition. Herr 21011 Hartmansdorff': För min del hemställer jag till den värde Ledamoten, som nu begärde votering, om han ej vill afstå derifrån. Jag tror, aft de Författningar, som af Utskotten blifvit i detta ämne föreslagne, äro sådane, att de hvarken kunna eller böra antagas. < Skulle det än ske hos Riksens Ständer, så hyser jag dock den fulla öfvertygelse, att Kongl. Maj:t icke skall godkänna dem. Derföre torde det vara bäst, att nu låta äfven denna §. vara sådan han är. Herr Estenberg behöfde då endast reservera sig mot Beslutet. Herr Cederschjöld:
V Också äro dessa platser särdeles omtyckta af befolkningen, och under sommarsöndagarna utvecklar sig därstädes ett vimlande folklif med lekar och dans. PALMGRUPPEN I HUMLEGARDEN. Stockholms sommartoalett är dyrbar, som det höfves » Mälar-drottning e n », och nya flikar isättas så godt som årligen och kräfva nya kostnader. Men därför är också Stockholm den nordiska sommarstaden par pré- férance, strålande af friskhet och fägring som en nordisk ungmö. ERNST HÖGMAN. KAKTUSGRUPPEN I HUMLEGARDEN. folkning att i en bildserie af Stockholms parker få ett begrepp om, till hvilken hög numerär och nivå Medin under de gångna decennierna bragt dessa anläggningar. Utom sysslandet med parkerna har M. äfven åstadkommit alléplanteringarna å våra nyanlagda avenyer: Valhallavägen, Strandvä- A. Blomberg foto. gen, Narvavägen, KarBLOMSTERGRUPPEN KRING LINNESTODEN. lavägen och BirgerJarlsgatan m. fl., hvilEn plats, som ännu befinner sig i tillkomka dels kanta, dels genomskära de moderna stens skede och som därför saknas bland våra stadskvarteren till en sammanlagd längd af illustrationer, men hvilken dock bör nämnas i öfver 6 km. sammanhang med de öfriga anläggningarna, är Hvilken stor apparat som erfordras för att den 1898 påbörjade Sabbatsbergsparken, som, hålla allt detta vid stånd är lätt att inse. en gång färdig, lofvar att bli en af de vackPersonalen vid stadens planteringar har d e raste i hufvudstadens utkanter. två senaste åren uppgått till lägst 65, högst På området finnes en mycket stor gräsbe220 man. lagd idrottsplan, den första i sitt slag i StockFör vattning af gräsplaner och grupper äro holms parker. närmare 100 stycken spolposter nedlagda, och i samtliga stadens planteringar stå utställda Att en hufvudstad som Stockholm förfogar nära 1,000 trädgårdssoffor för allmänhetens öfver ett så stort antal mönstergillt hållna och räkning.
Eiler skedd föredragning af Lag-Utskotlels den 26 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 5, i anledning af väckt motion om föreskrifter rörande underhållande i farbart skick af kvrkoväg samt afsynande deraf, lades detta utlåtande lill handlingarne, med förklarande att Ridderskapet och Adeln ansåg behandlingen af ifrågavarande motion tillhöra Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: l:o. Herr Brakels, Mauritz, den 26 dennes på bordet lagda motion angående bildande af en för Landtoch Sjöförsvaret gemensam vapen-kommitté, m. m., jemte de i anledning deraf nu afgifna yttranden; 2:o. Herr Tkams, Sebastian Matthias, den 26 dennes på bordet lagda motion, om stats-anslag för anläggande af en fyr å klippan Bonden utanför Umeå, m. m., tillika med ett i anledning deraf nu algilvet yttrande; 5:o. Herr Gripenbergs, Reinhold Guslaf, denna dag väckta motion om pension åt framlidne Öfverste—löjtnanten Nils Harald Åkersteins Enka och oförsörjda barn, jemte de i anledning deraf nu afgifna yttranden; 4:o. Herr Ross, Anders Emanuel, denna dag väckta motion, om pensionsräll i civil-statens pensions-inrältning och å allmänna indragnings-staten för rikets Skogsoch Jägeri—stat; 86 Prol.-Utdrag den 30 November 1859. 5:o. Herr Nordenfelts, Enar Wilhelm, denna dag väckta motion, om statsanslag lill Ronneby hamn; 6:o. Herr von Knorrings, Oscar, denna dag väckta motion, om anslag till 2:ne lektors-plalser på den klassiska linien vid Hudiksvalls elemenlar-läroverk; 7:o.
Kapell, X. X. X. X. X. X. ■ hvartill hörer 99 11 X. X. 91 91 — (endast en del af Socknen, öfriga delen 9? 11 X. N. N. N. — /jemte Kyrkan är belägen inom X. X. Hä- rrad, X. X. Län. X. X. N. N. i Kyrkan sammanbygd med X. X. Sockens 1? 11 (år 0000. 11 99 X. X. 99 91 — angående Kyrkan, se X. X. Socken. TV TV fhar gemensam Kyrka med X. X. Socken, 91 11 11. il. 91 91 'derinom belägen. (till detta Pastorat lyder N. X. Socken uti X. N. X. X. N. N. ' X. X. Härad och X. X. Län. 57 55 X. N. 91 91 — N. N. Fögderi. Pastoratets öfriga del jemte Moderkyrka X. N. X. X. X. X. ~ X. X. ligger i X. X. Härad. X. X. N. X. Hemmanen X. X. och X. X. lyda nti 99 19 X. N. 19 91 — eklesiastik! hänseende till X. X. Socken uti X. X. Härad. Litt. T. LÅNS-SAMMANDIt A G. Litt. r. |3) Sammandrag Öfver Jorde Oförmedladt mantal. Fögderier och Härader. Skatte Egendomar. Krono Egendomar. Nu varande mantal. Jordlägenheter. Fisken. Verk och Inrättningar. Ny ränta. Kronotionde. Nu varande mantal. Jordlägenheter. Fisken. Verk och Inrättningar. Ny ränta. Kronotionde. Hemman. Säterier. Summa. Penningar. Persedelskatt. Obs. afdelas i behöflige undercolumner. Hemman. Persedelskatt. Obs. afdelas i behöflige undercolumner. N. N.
S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 8 oell 22 dennes på bordet lagda utlåtande, N:o 28, angående väckta frågor om fyrbåkars uppförande på åtskilliga ställen, beslöts, med alslag å Utskottens förslag, rörande en fyrbåks uppförande på skäret Understen, del må Rikets Ständer i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes, så framt ej binder möta, som af Rikets Ständer icke kunna förutses eller bedömas, Nådigst anbefalla, att aftal må inledas med Ryska Kejserliga Regeringen om de ytterligare fyrbyggnader, hvarmedelst, efter anordnad gemensam undersökning af loealilöterna, sjöfarten i Södra Qvarken, kunde anses bättre betryggad, samt, derest anläggning af en nv fyr på Svenska sidan, vare sig å Understen eller annorstädes, då pröfva Is erforderlig, i moll af tillgångarna derom förordna; hvaremot Ridderskapel och Adeln biföll Utskottens, i afseende å de föreslagna båkinrättningarne på Holmön ocb å klippan Bonden, gjorda hemställan; och skulle de öfriga Riks-Slånden, genom utdrag af protocollet, inbjudas att i Ridderskapet och Adelns, uti detta ämne fattade, beslut instämma. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utkottens den 2 och 22 dennes på bordet lagda utlåtande, N:o 30, i anledning af vackt fråga om Landtbruks-Aeademiens indragning och den Academien tilldelade lönds öfverlemnande till Riksgälds-Conloret, m. m.; Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets utlåtanden: Prat.-Utdraga deri 23 Januari 1840. 561 N:o 117, i anledning af Kongl. Majås Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående en förändrad reglering, i afseende på slapelslädeilias tolag:
Just. Omb.Emb. Ber. tl. 4 Nov. 18a 8i ringsReglementets 1 Del. 13 Cap. 150 4 Morn., än ock Herr GeneralAdjutanten för Arméen m. in. Grefve Björnstjerna, jemte skrifvelse den 6 Februarii 1827, meddelt en vidimerad afskrift af ofvan omförmälda, på Kongl. Maj;ts Nådiga befallning, i Commandoväg utfärdade Instruclion af den 22 Junii 1818, för ÖfverCommendanten och Commendanten vid Stockholms Garnizon , hvarjemte Herr GeneralAdjutanten vid handen gifvit, att både tillförordnade OfverStåthållaren och Kongl. KrigsExpeditionen erhållit del in extenso af berörde Instruclion , samt att Herr GeneralAdjutanten jemte JustitiaeCancelleren , genom meddelad Note utur Frotocollet öfver GeneralAuditeurs-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i StatsRädet den 7 December 1826, erhållit Kongl. Majus Nådiga Befallning , att inkomma med förslag till närmare bestämmande af föreskrifterne för MilitaireAutoriteterne , beträffande den handräckning, som, uppå. skeende vederbörlig reqvisition, bör lemnäs i afseende d by sättning af skuldsatte personer , hvilket förslag då skulle oförtöfvadt i underdånighet öfverlemnas till Kongl. Maj;ts Nådiga pröfning och stadfästelse. I sammanhang med framställningen om det behandlingssätt han mött för sina fördrings-anspråk här i staden emot ofvanbe - R. St. Just. Omb. Fmb. Ber. d. 4 Nov. 1838. 217 malie Friherrar von Roxendorff, hur Antonsson äfven till min Expedition inlemnat Magistratens i Götheborg Protocoll a£ den 9 och 10 November 1825, hvaraf inhemtades, att, sedan Kammarherren Friherre von Roxendorff, stadd på resan genom Götheborg, blifvit der lagsökt af ÖfverSkulten J. A.
De år i835 egentligen bestridda utgifter till nybyggnad förklarar Redogöraren vara upptagna under rubrikerna ”Upphandling af byggnadsmaterialier” oell ”Extra utgifter, men för att uti en summa visa hvad kostnaden för den Under det ifrågavarande året verkställda byggnaden verkligen uLgjort, så upptogs inom linien den anmärkta summan i,632 R:dr 9 sk. 4 r:st., hvaruti äro inbegripna en del materialier, hvilka under föregående år blifvit inköpta och således nu icke kunde på nytt upptagas och såsom utgift afföras. - r J 11 b Stuteri-Öfver-Styrelsen framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormägtigste, Allernåd igste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtipte tjenare och undersåte G. A. HJERTA. Stockholm den 19 Mars i838. J. A. Lundström. — 23 Till Chefen för Flyinge Stuteri. Den af Kongl. Maj:t under den i4 nästlidne månad i Nåder anviste fyllnad i bristen å entreprenad-summan för byggnaden vid Flyinge och Dahlby, får Stuteri-Öfver-Styrelsen härhos öfversända med Ett Tusen Ett Hundrade Nittiofyra (1,194) R:clr Banco, för att genom Hof-Stallmästarens försorg så fort ske Ian tillställas Entrepi eneuren Herr Capitaine Nilsson, tillika med de Sex (6) Riksdaler Banco, hvilka enligt uppgift återstå af förra årens byggnads-anslag. Stockholm den 27 Mars i835. G. A. HJERTA. t. f. Chef för Stuteri-Öfver-Styrelsen. /. A. Lundström. Förändrad uppställning af Redogörelse öfver Stuteri-Inrättning för Debet. Balance från föregående året. För År 1834. För År 1835. T ilig ångar: Lefverering frän Öfv.-Styrelsen af anslaget till Hästafvelns förbättrande d:o d:o i Öfv.-Styrelsens Skulder: Credit. Balance från föregående året. Skulder:
Mångårigt åhörande af parlamentsdebatter inför sakprotoeoll har hos mig alstrat vanan af en obundenhet i sättet att tala, som inför ett ord-protocoll harola - jgo Den iS Augusti. genheter. Jag hade sjelf märkt det, innan periodiska pressen gjorde mig derpå uppmärksam. Må mitt liknande af ett verdsligt föremål vid det högsta och heligaste bland under vara olämpligt, obehörigt; jagskall, ehvad adjecliva detsamma tilläggas, befinnas medgörligare, än jag vore i annat mål; men i en tvist om religiositet har jag bort föreskrifva mig yttersta moderation. Men: irreligiöst? Nej, detta bestrider jag det kraftigaste, jag förmår. Huru allmänt brukligt i vårt land är ej att å verdsliga ämnen använda bibliska språk. Sannolik afsigt och mening är ju i thy mål hufvudsak. Huru kunde irreligiöst uppsåt presumeras hos mig. Icke bland min första ungdoms samtida, icke bland min ålderdoms finnes en enda, som medvet mig ett begabberi, eller blott ett lättsinnigt ord i religiöst ämne, eller ens ett försumroadt försvar af religiositet. Min hade fordrat att, innan jag så anklagade min nästa, göra mig om honom något kunnig. Den hade också föranledt mig till undersökning, om jag gagnade religiositeten medelst* en sådan offentlig anklagelse. Jag förklarar, att så visst jag ogerna skulle med min liknelse framträda inför en vitter domstol, så visst skulle jag tryggt vidgå mina ord inför ett af Dominicanermunkar sammansatt inquisitionstribunal. Jag tillägger, att enligt min religiositet är detta anfall bland dem, som man hellre lider, än begår. Öfver ett nu förekommande mål, i hvilket underteckn. var jäfvig att föra prot., fördes särskildt prot. af en utaf It. o. Ad:s notarier, Häradshöfd. Gunther. Änyo föredrogs Frih. Boyes, Ludv., d. 16 dennes f. m. på bordet lagda motion, angrde pensionsrättigheten för de landshöfdingar, hvilka fr. o. m. början af år i83o till närvar. tid tagit afsked.
Men då här i alla fall endast är /råga om en återgång till hvad som varit påbjudet, har jag ingenting emot, alt R. o. Ad. afslår betänk., enär sådant icke verkar på saken, och betänk. egentligen endast tillkommit för att tillfredsställa motionärernes önskan. Frih. Cederström, Thure: Sedan förevar, ämne blifvit så vidlyftigt deballeradt, skall jag inskränka mig till alt endast anmärka en omständighet, som, efter milt förmenande, måsle bidraga till bifall för deras mening, hvilka yrka afslag å betänkandet. Utsk. har nemi. föreslagit, att de, som befatta sig med gårdfarihandel!) af Eskilstuna smidesarbeten , skola vara skattskrifne hos någon mästare eller manufacturist derstädes. Delta anser jag betänkligt, emedan det kommer att bidraga till att öka beskattningen för dessa mästare och manufacturister; ty efter den erfarenhet jag äger om Taxeringsoch Pi öfnings-comite'ernas åtgärder vid handtverkares. och manuläcturisters taxering, bestämmes deras beskattning, åtminstone här i staden, till större delen efter antalet af de hos dem skattskrifna personer;, och den vanliga normen för beräknandet af handtveikares inkomster är den, att hvarje gesäll anses kunna inbiinga mästaren en årlig inkomst af ioo r:dr b:co; af hvilket allt lätteligen kunde hända, att den manufacturist eller handtverkare i Eskilstuna, som nu skattar till Stalén efter ansedd inkomst af 1000 r:dr, komme att beskattas efter 2000 r:drs inkomst eller mera, om Ulsk:s förslag gillades, — hvarföre jag, på dessa.ocb flera fqrut anförda skäl, på det högsta tillstyrker afslag å- ifragavaf, betänkande. D e ii 8 Juli f. m Frih. Cederström, Jacob: Jag beklagar, all jag ännu en gång nödgas upptaga några ögonblick af R. o. Adis lid med att besvara några yttranden.
På sätt jag i det fÖreg:de erinrat, öfvergår likväl fictionen vid dessa tillfällen till verklighet, och denna verklighet torde vara af så stor vigt, att man ingalunda bör försaka densamma. Man har här äfven sagt att Regerings-R:ns inrättande icke skulle leda till någon inskränkning i Konunga-makten. Om en myndighet eger rätt att uti vissa frågor besluta, men denna rättighet fråntages densamma, så frågar jag: har icke dess verksamhet, har icke dess makt blifvit inskränkt? Nu har Konungen makt att ensam besluta i alla de mål, som skulle till RegeringsR:n öfverlemnas, men Han skulle enl. detta förslag skiljas ifrån all rätt att med dessa ärenden taga någon befattning; är då icke detta en inskränkning af Konungens makt, så vet jag sannerligen icke hvad man skall kalla inskränkning. Det är en ofantlig skillnad emellan Regerings-R:n, då den utöfvar konungslig makt, och Konungen Sjelf derutinnan, att den förra, likasom Högsta Domstolen, ovillkorligen måste hålla sig till lag och laga stadgar, hvaremot Konungen kan, med afvikelse ifrån hvad författmne i en speciel fråga stadga, så besluta, att, utan någon egentlig olaglighet, billigheten och serskilda sig företeende omständigheter få göra sig gällande. Man säger tillika till försvar för Const.Utsk:s förslag, att, om Konungen skulle ega inträde i Regerings-R:n, så skulle ändamålet med denna institution förfelas, och att dess anseende och aktningen för densamma skulle derigenom förringas. Detta är i sanning ett argument af sä besynnerlig beskaffenhet att jag icke kan förstå detsamma. Om man uti en institution, som skall i sista hand afgöra de ärenden som blifva dragna under Konungens pröfning, åt Honom bibehåller den beslutande-rätt Han först egt att allena utöfva, kan man då med fog påstå att Regerings-R:ns anseende derigenom blifvit förnärmadt? Man skulle väl då äfven kunna säga att Sats-Rådets anseende i högsta måtto förnärmas deraf att Konungen någon gång finner för godt att icke göra afseende på deras råd utan beslutar helt annorlunda.
Sålunda, med hänseende till sjöfartstraktaten, heter det i §:n 1 af traktaten: »Svenska och Norska fartyg, som komma direkte från en hamn uti det ena eller det andra af de förenade rikena med last skola i Frankrike behandlas lika med landets egna, m. m.» Jemföroin vi denna bestämmelse för vår sjöfart med den, som stadgar Frankrikes rättigheter, som lyder: »Franska fartyg, hvilka, kommande från hvilken ort som helst, med last eller barlast inlöpa uti en hamn, belägen i det ena eller det andra af de förenade rikena, skola i dessa hamnar, så väl vid inoch utlöpandet som under uppehållet der städes, icke beläggas med andra eller högre läst-, lots-, mäklare-, karantäns-, fyreller andra afgifter, af hvad namn de vara må, som utgå från sjelfva fartygen och uppbäras m. m.» Deraf framgår att endast den delen af vår sjöfart, som från begge rikena går direkte på Frankrike, blifvit befriad från omförmälde umgälder, och att alltså den öfriga sjöfarten på nämnde land från dess kolonnier och andra länder icke åtnjuter denna afgiftsfrihet. Låtom Den 8 Februari f. m. 417 Låtom oss uppskatta i dess rätta värde denna förmån, angående afgiftsfrihet lör härifrån direkte afgående fartyg på Frankrike. Ar 1859 mättes härifrån afgående fartyg till 8,764 nyläster. » 1863 — _ 5,600 » Medeltalet deraf 6,925. Men antagom detta till 8,400 » eller i rundt tal 37,500 tonneaux å 4^ francs fr. 168,750 afgår 75 centis per tonneau enligt traktaten 28,125 en summa, som statsverket gerna kunde lemna rederierna lör att hålla dem skadeslösa och befria oss [rån den ännu ofördelaktigare handelstraktaten. Denna senare anser jag angripa våra intressen i roten, oell skulle den komma att antagas, ser jag af ett sådant förhållande de menligaste följder. Låtoin oss betrakta endast 3:ne artiklar i densamma eller bränvin, vin och siden.
Den lid är jemväl nu mera förbi, och Olvon Troil har derpå anfört talande bevis, dä af räutetagaren prejerier emot räntegifvaren, utöfvades. Och skulle, hvad icke bör förmodas, detta ofog någon gång låta sig förmärka, så blir det dock ett eller annat enstaka faktum, som brännmärkt den allmänna röstens ogillande omdöme, äfven snart mäste upphöra, hvarigenom räntegifvarens ställning till räntelagaren blir lika betryg gad och lugn, som om hans räntor direkte till statsverket utgjordes ; så att från detta håll något skäl ej heller med framgång kan hämtas för vidtagande af en så genomgripande åtgärd, som den Utsk. föreslagit. Likaså finnér den för sig icke ringaste skäl uti den af komiterade uppgifne omständighet, att en synnerlig förenkling derigenom skulle kunna tillvägabringas uti statsverkets räkenskaper, hvilka, till följd af sättet för de indelte räntornas utgörande, nu skola vara otroligt invecklade och särdeles svåra att begripa. Jag har en längre tid innehaft en tjenstebefattning, som gjort det för mig till en pligt, att ej sällan taga kännedom af dessa räkenskaper och den erfarenhet jag dervid förvärfvat, berättigar mig till det förklarande, att nämnde uppgift saknar grund i verkligheten. Hvar och en, som eger aldrig så liten förmåga alt kunna bedöma räkenskapsförhällanden och deras natur, skall dessutom lätteligen inse hela enkelheten af kronofogdarnes special-räkningar, då dessa innehålla, å ena sidan, alla kronans räntor och intrader, under sina vissa bestämda titlar, samt, å den andra sidan, upptaga under anordningstitel, alla de räntor, som lill civila eller militära eller till andra ändamål äro anvisade. Dessa räntors indragning till statsverket, skall icke göra deras uppdebitering i räkenskaperne mindre behöflig. De måste der i debet qvarstå hädanefter såsom hittills.