Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu Herr Grefven och Ordföranden, enligt Grundlagen, skall gifva sina skäl för en sådan vägran tillkänna, synes mig ConstitutionsUtskottet komma i tillfälle, alt, när det utlåter sig om Herr Grefven och Ordföranden handlat rätt, äfven yttra sig i hufvudsaken. Herr Grefven och Ordföranden tilIkönnagaf, att Plenum komrne klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas. Herr Cederschjöld: Jag får med Herr Lefren fullkomligt instämma i premisserne, Den 8 December f. m. att ingen annan proposition kan framställas än till bifall å RiddarhusUtskottets Memorial; äfvensom deruti, att det icke kan vara Ståndet förmenadt, att uttala sin opinion om sättet att tillämpa en §. i Grundlagen. Eljest skulle vi hafva händerne alldeles bundne. Det behöfdes ej mer än en eller två Ledamöter, som ropade på strid mot Grundlagen, och straxt skulle saken gå till ConstitutionsUtskottet. Hvilken tidspillan ■skulle det icke medföra? Jag anser alldeles olämpligt, att saken i denna form kommer till ConstitutionsUtskottet. Dessutom får jag erinra, att man blott uppskjöt afgöra lidet, och vann intet i hufvudsaken; hvadan och då med hvarje uppskof vanligen intet annat vinnes, än att blott flere och större svårigheter uppstå, jag hemställer, om icke Herr Grefven och Ordföranden skulle behaga meddela proposition lill bifall å Utskottets Memorial, samt att, i händelse denna proposition besvaras med Ja och Nej, eller med Nej, Memorialet i sådant fall må blifva till Utskottet återremitteradt. Herr von Hartman s dorff: Om jag ej orätt fattat hvad Herr Grefven och Ord föranden yttrat, är det Herr Grefvens mening, att proposition på förevarande Memorial ej kan beviljas hvarken till bifall eller afslag. Om så förhåller sig, är saken ren, och intet vidare att erinra. Det återstår blott för Ridderskapet och Adeln, att Den 8 December f. m. 63 yrka denna proposition och votera.
Svenska undersåtare för sådana bevisliga förluster, sorn under en loflig handel och sjöfart blifvit dem tillfogade af inagter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande, och till afvärjande hvaraf andra vanliga mått och steg, såsom assurance, sa-’ ledes icke kunnat göra tillfyllest, hvarjemte K:gl. Majtt i Nåder yttrat sig vilja förordna en särskild Comité till utredande och pröfning af detta ämne. I anledning deraf tillstyrkte Riksens Ständers Stats-Utskott uti Betänkande af den g Juli samma år, att då Fordringarne och Förlusterna ännu icke voro till belopp och beskaffenhet utredde, frågan om ersättning borde anstå till Riksens Ständers nästa sammankomst, hvarförinnan förlusterne genom Kongl. Maj:ts Nådiga föranstaltande kunde hinna granskas och bestämmas. "Vid detta Riksmöte lärer alltså böra afgöras, huruvida någon så beskaffad ersättning kan tilläggas de flera Svenska Medborgare, hvilke genom uppbringning af främmande magters undersåtare lidit ganska betydliga förluster; jag Får derföre till Herr Directeuren och Talmannen samt Vallöf!. Ståndets bepröfvande föreslå, om icke till Riksens Ständers Stats Utskott bör remitteras, att, såsom en följd af hvad år 1812, i anledning af Kongl. Den t9 .Tuni. Maj:ts Nådiga Proposition blef beslutat,’ nu ga i författning om bestämmandet af den Fond, som till ofvanberörde ändamål må kunna användas, samt att infordra Utlåtande af den Comité, hvilken haft sig uppdraget att granska ifrågavarande förluster och fordrings-anspråk, så vida utredningen deraf ännu kommit till verkställighet; men i annat fall så besörja, att »ietta för många Svenska handlande vigtiga ärende skyndsamt må varda fukotnligen afslutadt. Stockhom den 13 Maj 1815* Gust. Hagerman
Friherre Hierlas, Fredrik Filip, den 29 sisth December på bordet lagda motion, om antagande af den i Norge gällande lag för bräpviris försäljning med de få förändringar, som i anseende till egendomligt Svenska förhållanden äro nödvändiga, hvarjemte enligt motionärens begäran denna motion kommunicerades de öfriga Riks-Stånden. S. D. Föredrogs och bifölls Banko-Utskottets den 29 sistl. December på bordet lagda Memorial Nto 4, med hemställan om rättighet för Banken, att under innevarande vinter hafva å utrikes ort stående ett belopp af högst Två millioner R:dr Hamb. banko. S. D. Vid (örnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 28 och 29 sisth December på bordet lagda Memorial med återlemnande af en utaf Riksdagsmannen E. J. Rudberg väckt motion, fann Ridderskapet och Adeln, efter erhållen del af Hederv. Bonde-Ståndets derom den 30 sisth December fattade beslut, detta Memorial icke hos Ridderskapet och Adeln erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarna. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: l:o Ett af Herr Reutersvärd, Pehr Adam, denna dagaflemnadt tillägg till dess den 28 sisth December'väckta och till Stais Utskottet remitterade motion, angående lönefyllnadsanslag för en del af Krigs-kollesii tjenstemän; 2:o Herr Leijananckers, Fredrik Wilhelm, den 31 sistl.
Skulle å en och samma Tomt uppföras särskilde byggnader af sten samt af träd, böra, i anseende till Terminerne för afbetälningarné å Lånen, särskilda härefter lämpade förbindelser af Låntagaren utställas; och skall det ankomma på Comrniuerades pröfning och urskil - 186 Transsumt. jamie, alt bestämma flen Lånesumma, sorn hvardera förskrifningen skall innehålla, 14 Mom. Sedan hela den af Riksens Ständer beviljade Lånesumman blifvit uttagen och IiSntagarnes förbindelser å ett emot denna summa svarande belopp till Riksgälds-Contoiret aflemnade, samt alla Committerade påförde räntor betalde, upprättas af Committprtrde ,en Generalliquidation in dupplo; Och, derest en sådan liquitlation varder af JFu Ilmägtige godkänd, tecknas å det ena exemplaret Fullmägtiges decharge för Committerade, i afseende på deras med uppbörden hafde Infattning. 15 Morn. Med uppbörden af Capital-afbetalningarne och sä,ntqrnd;iå d,§ till Riksgäjds-Contoiret aflemnade Låntagares förbindelser förhålles sålunda, atthvarje §r, inom November månads utgång, öfversändes från Riksgälds-Contoiret till Konungens Befallningshafvande en fullständig förteckning på hvad, sorn af hvarje Låntagare skall erläggas; hvilken förteckning dereftet från Konungens Befallningshafvande remitteras till Magistraten, som det åligger, att, under enahanda redovisningsansvar, som för Krono-uppbörden, medlen indrifva? och till Riksgälds-Contftiret kostnadsfritt lefverera, t6 Morn.
Denna ansenliga fond skulle likväl nu hafva varit långt större, så framt densamma icke måst vidkännas åtskilliga betydliga utgifter och uppoffringar, som varit för dess ursprungliga ändamål, salpeter-näringens understödjande och förkofran samt anskaffandet af rikets behof utaf salpeter, alldeles främmande. Sålunda äro, i följd af Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut, från fonden utbetalda: År 1823, till betäckande af kostnaderne för H. K. H. dåvarande Kronprinsen Oscars utländska resa och förmälning Banko R:dr 300,000: — Lån åt Carl Gustafs stads gevärs-faktori; afskrefs, enligt Rikets Ständers medgifvande, vid 1840—41 årens riksdag » 55,000: — Lån åt Allmänna Hospitalsfonden; afskrefs, jemlikt Rikets åren 1847—1848 församlade Ständers beslut » 48,000: — Öfverlåtelse åt Riksgälds-kontoret, jemlikt dito ... » 200,000: — tillsammans 603,000: — Riksdaler Banko eller 904,500 R:dr R:mt. Häraf visar sig att Salpeter-fonden, utom de utgifter, som af densamma egentligen bort bestridas, vid flera tillfällen blifvit anlitad för fyllande af behof, hvilka onekligen varit helt och hållet främmande för fondens ursprungliga bestämmelse.
M e n — n e h e j! » » N e j, inte precis. — D u minns balen hos grosshandlare X? » » Sant. Tosingar! » alldeles förfärad. » Farbror att s n y f t a. » Klas förvånad. » Emy. * — Q t t s e f i t e m b e r m i n n e, 2 / 1 I ?- • (* &gt;Sömmar n dör •- — i vemod hösten skri / ver iy f sin dunkelröda skrift på nytt, * §gf * S all sin västa bloms ler skönhet gifver — tankar vakna då från Fram från år som flytt. ros och aster ångor draga t smyga sakta hän i kvällsolssken^ minna om den ljusa sommarsaga^ som gick fram så sällspordt skön ock ren. Som — förr ' n dagen var till afton skriden — stilla slöts i glans och skimmer glöd: harpolekaren på Ekelidcn var ej mer — så sorgebudet ljöd. Banden hade glidit ned helt stilla ifrån strängats välljudsrika gull. Hän från ckartte krin^ fager villa drog en hviskning fram så vemodsfull. Bitter smärta hvarje sinne kände del var kung s-sorg uti andens värld. Blommor brölos — aslrar, rosor sände man den döde som cn sista gärd.} Höstens bästa blomster skönhet höljde härden efter lyklad harpolek. Och ett tack med hvarje — en välsignelse — i stämning vek.
477. — gemensamma öfverläggningar angående regleringen af Riks-Statens 4 och 5 Hufvud-Titlar, i anledning af Bonde-Ståndets genom Protokolls-Utdrag X:o 248 framställda önskan om. V. 463, 577. — angående utsatt tid för. VI. 478. — gemensamma öfverläggningar i frågan huruvida Rikets Ständer böra i vidsträcktare måtto taga befattning med jernvägsfrågan än att fatta beslut om de anslag som böra beviljas för de jernvägs anläggningar, hvilka Kongl. Maj:t, efter föregången pröfning, tinner skäl låta utföra; angående. V. 424, 609. A. 615. — gemensamma öfverläggningar rörande Stats-Utskottets Betänkande angående jernvägs-frågan, i anledning af Bonde-Ståndets genom Protokolls-Utdrag N:o 262 framstälda önskan om. V. 577, 609. A. 615. — angående Ridderskapet och Adelns önskan i afseende på tiden för. V. 656 A. 657- — gemensamma öfverläggningar med hänseende till Lag-Utskottets Betänkande ötver Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om vidgad religions-frihet. IX. 27. A. 36, 240 — protokoll, angående upplagan af och prenumeration å bihanget till. Se Protokoll. Ringsjön i Skåne, angående anslag till sänkning af. II. (24. R. 125. Se vidare Stats-Utskottets Memorial N:o 153. Roos, Axel, yttrande: II. 204. Rosen, Grefve Conrad von, yttrande: V. 414. Rosén, Friherre Erik Gabriel von, yttrande: II. 313. Rosen, Grefve Fredrik Carl von, yttrande: VI. 110. — R — 167 Rosensvärd, Johan Henrik, Yttranden: il. 271, 539, 544, 696. III.
I anledning af hvad sålunda förekommit har Krigs-kollegium, rörande anmärkningen i 4:de §, infordrat här bilagda, till Eders Kongl. Maj:t ställda underdåniga yttrande af General-fälttygmästaren och Chefen för Artilleriet, hvilken det åligger att upprätta underdånigt förslag till stat för läroverket. Vidkommande åter anmärkningen i 5:te §, får Kollegium endast anföra, att de belgiska så kallade miniegevären endast för tillfället varit upplagda å den omnämnda vinden, i ändamål att vid Artilleriets verkstäder undergå en förändring till sigtinrättningen, hvarefter de komma att afsändas till Carlsborgs gevärsförråd. Beträffande Revisorernes hemställan i 6:te §, har Kollegium, enär Eders Kongl. Maj:t lärer nådigst anbefalla förändringar i föreskrifterna för Arméens målskjutningsöfningar, då Eders Kongl. Maj:t finner sådane af behofvet påkallade, ansett det icke tillkomma sig att i anledning af Revisorernes framställning i denna punkt afgifva underdånigt yttrande. Hvad slutligen angår Revisorernes framställning i 7:de §, finner sig Kollegium endast böra i underdånighet upprepa hvad Kollegium rörande dylik framställning af sistlidet års Revisorer hade nåden anföra, att densamma nemligen ej bör föranleda till något dess underdåniga utlåtande i hufvudsak, enär frågan, rörande de antydda förändringarne, derest desamma skulle finnas erforderliga och ändamålsenliga samt, till följd af vederbörlig myndighets afgifvande förslag, utaf Eders Kongl. Maj:t i nåder anbe - fallas, efter Kollegii åsigt, endast i det fall kan påkalla något tillgörande från Rikets Ständers sida, att Eders Kongl. Majit funne sig befogad i nåder äska särskildt medelsanslag för verkställighet af förändrade inredningar m. m. uti den af Revisorerne ornförmälde eller annan lägenhet vid Marieberg. Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, S t o r mäk tigs t e, Allernådigste Konung!
Dessa äro, att den offentliga myndigheten bör vara särdeles varsam att icke utan i nödfall gripa in uti familjens fridlysta område, hvarutaf tjenaren är en medlem; att husagans borttagande skulle bidraga att lossa familjebanden, så att förhållandet emellan husbonde och tjenare blefve af samma beskaffenhet som hvarje annat tillfälligt kontrakt om arbetsbiträde; hvaraf åter skulle blifva en följd att lagen måste medgifva det aftal om tjenst uppgjordes på kortare tid än helt eller halft år. Ehuru äfven jag godkänner den åsigt, att tjenaren är en medlem af familjen, så kan jag likväl icke derföre medgifva att, såsom Utskottet förmenar, husagans borttagande skulle bidraga att utplåna nämnde föreställning, lika litet som jag å andra sidan kan gilla motionärernes resonnement, då de till stöd för sina förslag påstå, att tjenstehjons-konlraktet icke är olikartadt med hvarje annat arbetsbeling. Då man vill för sig reda denna fråga och leda den till sina grunder, föres man slutligen til! det vigtiga begrepp, hvilket i vår tid allt tydligare utpräglas och allt mera gör sig gällande, nemligen personlighetsbegreppet. Detta sanna begrepp har, såsom hvarje annat, blifvit misslörslådt och orsakat förvillelser, så vida nemligen som man alltmera allas alt afkasta de välgörande banden af lydnad och undergifvenhet för all naturlig och rättmätig myndighet. Men för dessa förvillelsers skull får man dock ej förneka begreppets sanning i sig sjelf, på grund hvaraf menniskan bör sträfva efter att både uti inre och yttre hänseenden vinna en sjelfständig personlighet. Då nu detta begrepp, ehuru än dunklare än klarare uppfatladt, allt mera gör sig gällande, så har ock i förevarande förhållande deraf blifvit en följd, att hvarje något mera tänkande husbonde icke begagnar husaga, samt att tjenaren åter icke mera tåligt fördrager det kroppsliga straffet, utan derigenom snarare förbittras än förbättras.
Då det icke lärer kunna nekas, alt tillgången på vapen är en biomständighet, som har ett afgjordt inflytande på arme'ens organisation; så finner jag det visserligen ganska följdriktigt, att, sedan man sökt minska armeens numerär, sä till befäl som manskap, man äfven söker nedsätta den föreslagna gevärsfabrikationen. Olyckan vill likväl, att denna åtgärd egentligen först då kommer att visa sin vederbörliga inflytelse, om ett möjligen inträffande fredsbrott någongång skulle påkalla elt verksamt försvar inom eget land, — en möjlighet, den Utsk. eljest uti betänk. N:o 44 låter framskina. — Jag vill för sådant fall endast hafva äran återkalla i Utskts minne 1808 och 1809 årens krig, hemställande lill Utsk:s begrundande, huruvida icke på listan af olyckor och felsteg, som orsakade Finlands förlust, äfven får upptagas den brist på vapen, som gjorde det omöjligt för det tappra Finska folket alt, på sätt dess önskan Dea a5 November c. m. lifligen uttalade sig, få allmännare deltaga i sitt försvar. — Jag vill påminna Utsk., att såsom en bland de vigtigaste förberedelserna till afskuddandet af det ok Kejsar Napoleon påtvingat Preussen, är att räkna den rastlösa ifver, hvarmed gevärsfabrikationen bedrefs, och att för detta ändamål utvidgades gevärstillverkningen i Potsdam och anlades en ny gevärsfabrik i Neisse. Jag tager mig slutligen friheten erinra Ctsk., att man må vara böjd för den indelta armeens bibehållande eller för armeens sammansättning hufvudsakligen af conscriberade, så qvarstår behofvet af gevär alltid lika, om det ej blir större just genom conscriptions-systernets utbildande.
M. täcktes tillika i Nåder förklara, att, i likhet med hvad i afseende på Kyrkor, hvilka utan att vara brandforsäkrade afbrinna, förordnad^ är, de Städer, der ifrågavarande öfverenskommelser icke blifva ingångne, ej eller må, efter lidna eldsvådor, ega att påräkna något allmänt understöd. Riksens Ständer framhärda etci N:o 86. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 11 Julii 1823. Preste-Ståndet d. 13 • Rorgare-Ståndet d. 13 — —■ Bonde-Ståndet d. 13 •—• •—• Riksens Ständers underddniga Skrifvelse, angående en förbättrad reglering af Postgången. s. a. k: tio# Riksens Ständer har blifvit anmäldt, attj oaktadt deras vid sisth Riksdag gjorda framställning om behofvet utaf Postgångens i flera delar af Riket förbättrade reglering, corresponderande både i norra och södra landsorterne måst de förflutna 5 åren än ytterligare vidkännas hvarjehanda olägenheter af posternes långsamma gång och serdeles de utländska posternes öfverliggande ; hvarjemte åtskilliga förslag, till afhjelpande af Underdåniga Skrifve!ser. dessa olägenheter och befordrande af en skyndsammare Postgång, blifvit uppgift*®. Riksens
Af hvad nu blifvit upplyst följer, att derest den nu ifrågaställda tjenstgöringen ytterligare skulle för Gardes-regementena tillkomma, manskapet blefve, särdeles om ogynsamma förhållanden i afseende på truppens helsotillstånd inträffade, med tjenstgöring betungadt i vida högre grad, än vid anvärfningen påräknadt varit, samt af manskapet skäligen kan fordras; Och då härtill kommer att, genom den betydliga minskning i permittering, som af den ifrågaställda förändringen skulle föranledas, en betydligt högre styrka, än i passevolans - 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-V t skon et s Betänkande, N:o 42. kontrakterne blifvit förutsatt skulle behöfva hållas i tjenstgöring, hvilket åter skulle föranleda i samma mån ökad slitning af truppens mundering, hvarför Kro. nan icke kunde undgå att hålla Kompani-Cheferne skadeslöse, anser Utskottet, redan af sålunda anförda skäl, ifrågavarande tjenstgöring hvarken billigtvis eller lämpligen kunna på Gardes-regementena öfverflyttas. Härförutan bör vidare tagas i betraktande, att de olägenheter, hvilka enligt uppgift i motionen skulle genom ifrågavarande kommenderingar för rustoch rotehållare samt soldater uppkomma, ej allenast i lika mån ega rum för det öfriga i medlersta och södra delarne af Riket indelta infanteriet, hvilket har lika beskaffade kommenderingar att bestrida vid Malmö och Warberg samt å Carlsten, Carlsborg och Slitö, utan ock att samma, från Soldatens bestämmelse oskiljaktiga olägenheter äro vida underordnade den nytta, som kommenderingarne å andra sidan medföra derigenom, att soldaten sålunda, med ringa kostnad för staten, beredes ett eljest saknadt tillfälle till utbildning i yrket, genom öfningen uti garnisonsfenstgöring och den med dessa kommenderingar förenade korporal-skola. På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, hemställer Utskottet vördsainligen, att motionen måtte lemnäs utan afseende. Stockholm den 7 Februari 1854. Ank. till Exp. Utsk. den 8 Febr. 1854, kl. 1 e. m.
(Fortsättning.) 49 åsigt, föreställt sig det icke vara olämpligt, om äfven Rikets Ständer för Kongl. Majit uttalade sin önskan i detta hänseende; och Utskottet, hvars uppmärksamhet i sammanhang härmed jemväl fästats derå att Rikets sednast församlade Ständer, med anledning af hvad som då förekommit vid behandlingen af frågor rörande hospitalsväsendet, i underdånig skrifvelse anhållit, det Kongl. Majit täcktes i nåder tillse, huruvida icke hospitalerna i riket kunde ställas under annan öfverstyrelse än den nuvarande, och att åtgärder, som af Kongl. Maj:t ansåges lämpliga, måtte i sådant hänseende vidtagas, har häraf hemtat anledning hemställa, b) att Rikets Ständer, jemte förnyande af sin vid sistlidne riksdag hos Kongl. Maj:t framställda underdåniga anhållan, det Kongl. Maj:t täcktes låta tillse, huruvida icke en förändrad styrelse öfver hospitalerna i riket må anses lämplig och böra införas, tillika begära det Kongl. Majit måtte för Rikets nästsammanträdande Ständer framlägga förslag om indragning till Statsverket af sådana hospitalsfondens inkomster af jordeboksräntor, tionde och arrendemedel m. m., i afseende å hvilka sådant kan ega rum, emot det att statsanslag för hospitalens fullständiga underhåll af Rikets Ständer i stället beviljas. 152io. För fortsatt utgifvande af plancheverk öfver Svenska sigiller från medeltiden och öfver antiqvariska och historiska märkvärdigheter i historiska riksmuseum, har Kongl. Majit äskat ett ytterligare anslag att, jemte det belopp, som vid slutet af denna statsregleringsperiod kunde af förut beviljadt anslag återstå, utgå för en gång med 6,000 R:dr.
För öfrigt må det väl vara rätt att obekantskap med lagen icke gäller såsom någon ursäkt, och att den, som lider förlust genom sådan obekantskap, får skylla sig sjelf, men lagstiftningen bör likväl icke innehålla en sådan anledn. till misstag, sorn det föreslagna stadgandet. 154 Oen 1? Juli, Pä nu anförda skäl får jag törena tnig med Hr Olivecrona. Pir Olivecrona: Gr. Sparre liar under diskussionen yttrat att egentliga skälet., hvarföre Utsk:t. föreslagit ifrågavide förändring i 9:de §:n, varit, att den långa tidsutdriigten ofta för en lånebehöfvande medför stora olägenheter. Då nemi. — säger Grin — en jordegare erbjuder som säkerhet inteckning i sin fastighet, sfi kan han först få vänta en ganska lång tid, innan ting infaller, samt derefter ytterligare möjligen flere månader, innan samma ling blir aflyst. Jag erkänner, att detta för närvide någon gång kan blifva händelsen; men måste derjemte tillägga att jag icke troi att detta förhållande blir i någon mån bättre, om Utsk:fs förslag antages; ty ;— jag uprepar det ännu en gång — en kapitalist, som är försigtig, utlånar i alla fall icke penningar på en inteckning förr an tinget blifvit aflyst, enär lian ovilkorligen lärer vilja känna, huruvida under tingets lopp en försäljning af egendomen möjligen egt rum, hvarigenom han skulle kunna äfventyra att förlora all verkan af den vunna inteckningen. Om nemi. försäljning skett och den nya egaren också inlemnat ansökning om lagfart, förs'inner ju enligt tydliga ordalagen i 1845 års förordning all verkan af inteckningen.
» tvänne rörliga bauor genom denna bank » » 126,000. » banans formerande utmed Riddarholmen » » 217,500. » en brobyggnad med tre spann af 100 fot hvartdera öfver södra grenen af Norrström » » 210,000. » en dito öfver den norra, äfven med tre spann af 100 fot hvartdera » » 270,000. » fyllning vid Riddarholmen samt öfver Strömsborg » » 60,000. » fvllningar i Klara sjö » » 153,000. » kajbyggnad framför fyllningarne » » 168,000. » husbyggnaders rifning » » 240,000. » tjenstemän, byggnader, instrumentalier och diverse utgifter » » 394,500. Summa R:dr R:mt 3,000,000. Ehuru detta belopp visserligen vore ganska betydligt, har Öfverste Ericson likväl, Kongl. Maj:ls Nåd. Väl, enär detsamma endast motsvarar hvad som erfordras för anläggande af 3 mils jernväg på svårare terräng, och intraderna på en sådan jernvägslängd anses komma alt utgöra ungefär mellan 60 och 70,000 R:dr årligen, hvaremot minskningen i transport-kostnader lör de trafikerande, genom inrättandet af en gemensam, fördelaktigt belägen bangård, sammanlagd med besparingen för årliga underhållet och administrationen af en bangård på Södermalm, torde, efter uppgjord låg beräkning, kunna uppskattas till ett årligt belopp af närmare 300,000 R:dr R:mt, oberäknad kostnaden för den södra bangårdens byggande, ansett äfven i ekonomiskt hänseende skäl förekomma att på förenämnde sätt söka åstadkomma förening i Stockholm af de begge stambanorna, hvarigenom hvarje mil jernväg, som utlägges på ena sidan om Stockholm, iifven utgör en förlängning af jernbanan å den andra sidan, till stor vinst för trafiken.
Svar på återremiss » om bestämmande af dera nema Svar på återremiss Malmö, tecknisk skola derstäi Svar på återremiss » försäljning af en kronans to derstädes Mandelgren, anslag för konstre Mantalspenningar, anslagne Upsala Akademi, utbyte der - ac uiaia-aiiaidg, j föreskrifter angående befrielse derifrån i vissa fall se Stats-verkets inkomste pag. 12. talsskrifnings-provision, ai slag för lebergs Läroverk, arfvoden f Lärare vid stipendier för elever vid Register öfv. Eib. t. R. St. Kongl. Proposit. eller Skrifvelse. Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. s* Vt Cu 09 era i W <TD vt C J 1 Ridd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. N:o N:o| Sid. O tu 22. fO rt5’ cp B' W) n 5’ Oa 3 3 gcS° O 2. teo co 5. * m » CD t/J C Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondeN:o N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:o Mariestad, hamnbyggnad vid 1 4 1 165 9 b. 26 Juni b. 26 Juni å. 28 Juni b. 28 Juni 177 Svar på återremiss 4 1 226 10 a. a. 15 Juli a. a. 15 Juli a. a. 19 Juli a. a. 16 Juli Marliegängs-prisers bestämmande, om sättet och grunderna för, se skatte-förenkling.