Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Örn det vore en arre nan ailmän fräga,och icke en Grundlags-fråga , hvarom vi öfverlade, skulle jag gerna följa den vink Herr Munck af Rosenskjöld g i f vit mig; men då Constitutions-Utskottet icke äger den makt han tyckes förmoda, utan måste, i svaret på återrerriissen, lampa redactior.en efter de i Stånden yttrade anmärkningar , så tror jag mig böra försöka det yttersta, för att förhindra ett sådant beslut, som det Herr von Hartmansdorff yrkat. Herr von Hartmansdorff: Jag understäl ler å nyo Ridderskapet och Adeln, huru det skulle gå, om ibland oss, somlige Ledamöter för det arbete och det besvär de haft att genomgå och utreda målen , endast skulle äga att gifva råd; men icke få deltaga i afgörandet med dem, sorn endast haft den mödan att höra på de förras framställning af sakerna? Godkännes Herr Cederschjölds mening , så blifver förhållandet sådant i Regeringen , att de föredragande Stats-Råden , som i sjelfva verket äro de vigtigaste, icke få under Konungens frånvaro deltaga i besluten med de icke föredragande , som under hans närvaro äro mycket mindre betydande än Förvaltnings-Cheferna. Herr Cederschjöld: För att fullfölja den siste värde Talarens liknelse, får jag vördsamt erinra, att om han och aldrig så manga andra väcka motioner i Constitutions-Utskottet, så tillkommer det Utskottets 24 Ledamöter att pä Riksens Ständers vägnar derom rådpläga; men Den 3 December e. m. 255 af dessa 24 Ledamöter fordras endast 13, för att fatta beslutet. Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln önskade att, på sätt Herr von Hartmansdorff sist föreslagit, Ja-propositionen skulle innehålla, att, i händelse af Konnugens bortovaro , Regeringen borde, i de mål Konungen föreskrifver, föras af Stats-Rådet, bestående af fyra Regerande Ledamöter och den Föredragande, Herr Cederschjöld:
Som bevis på denna fatala omständighet vill jag omnämna hurusom den kände kåsören och parodi9ten Albert Millaad i en skizz läter en parisare, som sommartiden besöker en parisisk operetteater och der finner så godt som alla verldens nationsexponenter samlade att åhöra Judic och Dupuis i » Pericbole », till svensk representant välja just vår så försigtigt undanpetade baron de öondremarck, hvilken fbr resten får säga följande riktigt svensk-svenska ord: BravOj Judic! Del der ar ipperlight! Skada nu blo » t, att jag icke med bästa vilja i verlden kan säga om Yasateaterns Pariserlif: Bravo, Pettersson, det der ar ipperlight! Nej, skall Offenbachiaden upp och man icke oriktigl återvänder till le grande Jacques sjelf, må man då blott göra sig besvär med hans mer välartade barn. Dit hör nu lyckligtvis den äldste, OrpJde aux Enfers, som nu kommit upp på Söder. Fröken Petterssons Storhertiginna och Sköna etc. lemnade hr Bosin ingen ro. » Vi kasta lustspelet för en stund », utbrast han, » särdeles som » Svärfar » ej fått några långlifvade afkomlin * gar — icke ens lifvade, nej vi ska förekomma den vackra rene-gatskan och surprenera henne med — Orphée. Kom se ’ n och säg att vår operettafdelning ligger i träde när sjelfva Orpheus hjelper oss! » Den » Orphée », som nu gifvits på Söder, är ej den gamla operabuffan utan ett slags dekorationsfeeri med Offenbacbs musik till grund. Så blef operettens öde också i Paris, der den till slut gafs på Gaité, med en lyx och en feeripomp fullkomligt a la Chåtelet. Svenska teatern hade dock till sin areal betraktad varit rätta scenen för denne Orpheus. Söder är ej lämplig som de * korationsteater, redan » Jorden rundt » och » Tzarens kusin » visade detta. Emellertid gör hr Bosin underverk å sin lilla scen, der flyges och hviftas ut och in lika ogeneradt som på Stora operan.
Anledningen till uteslutandet ur hufvudboken af omformälda belopp har sannolikt varit den, att det ansetts mindre lämpligt att i hufvud bokens kapitalräkning uppdebitera och bland fordringar och förskott balansera denna summa, innan ersättningsfrågan blifvit slutligen afgjord; men sedan detta skett och de, mot hvilka ersättningstalan fördes, blifvit från ansvarsskyldighet befriade, hade afskrifningen endast bordt antecknas i Kontorets liqvidbok, och målet förvaras bland de afgjorda, i stället att räkenskaps-verifikationerna biläggas. I 6:te §. yttra Rikets Ständers Revisorer: att i räkenskaperna finnas åtskilliga utgiftsposter uppförda under oriktiga titlar, så att t. ex. i Arkliförrådets redogörelse fraktkostnader för en kruttransport från Mariefred till Stockholm blifvit upptagen under titel “arbetspenningar", hvilket i väsendtlig mån ökat besväret vid granskningen och försvårat öfversigten af förhållandet mellan de särskilda utgiftstitlarne. Ifrågavarande utgift, uppgående till 158 R:dr 43 sk. för transport af 600 centner krut, har blifvit afförd under titeln ammunitionsbehof och under afdelningen arbetspenningar, men hade bordt förås under titeln kruttillverkning, under afdelningen transportkostnad. Misstaget har ursprungligen skett af redogöraren, och genom förbiseende af revisionen a Artilleri-afdelningen icke blifvit rättadt; och ehuru härigenom ingen förlust tillskyndats Kronan, kan det icke annat än erkännas, att så beskaffade felaktigheter vid redovisningen och granskningen föranleda till de olägenheter, å hvilka Rikets Ständers Revisorer fästat uppmärksamhet; hvadan vederbörande Revisor blifvit erinrad att med mera noggrannhet tillse, det hvarje utgiftspost blifver i afgifvande redogörelser, hvilka till gransknings-åtgärd öfverlännäs, å behöriga titlar afförd. Extra stats-anslagen.
Emot denna skans vill jag derföre nu rikta hela mitt anfall, och jag hoppas, att den icke länge skall bålla sig, Uti bancoreglementet stadgades år i83o i afseende på berörde proportion, att, vid beräkningen af sedelstocken, summan af depositioner i vexelbanken måtte vid den tidpunkt, då anmälan örn utvexlingens verkställighet skall af BancofuIImägtige ske, antagas till 2,400,000 r:dr på sådant sätt, att hvad som öfverstiger detta belopp, skall tilläggas summan af utelöpande sedlar, och hvad depositionerna äro mindre, afgå på den summa, som i sedlar beräknas fordra l inlösen. Enligt Statsoch BancoUtskms betänk. N:o 14, pag. i83, hade sjelfva summan blifvit bestämd såsom det belopp, hvilket kommer närmast medeltalet af hvad depositionerna under en längre tid af ar utgjort. Men som depositionerna, enligt hvad jag vill minnas från den tid jag tar revisor, betydligt ökats sedan sistlidne riksdag, ända Den 17 Mars e. m. 349 derhän, att de i medeltal för de fem sista åren uppgå till mer än en million utöfver den summa, som R. St. år i83o utsatte, så behöfver man nu blott, efter förra Ständernas princip, rätta sjelfva summan och upphöja den med en million, för att, utan vidare uppköp af en enda shilling silfver, få det olycksaliga vilkoret af 5 till 8 fullkomligt uppfyldt, öfver och icke under. Man behöfver sålunda i denna del icke på ringaste sätt jemnka och capitulera med realisationens motståndare, ulan man kan, pä sätt jag nu föreslagit, med det noggrannaste iakttagande af förra Ständernas beslut genast förklara Banken färdig till silfvervexling. Fi’ih. af Nordin: På det vi en gång må få slut på frågan, hvad proportionen som 5 till 8 betyder, har jag begärt ordet.
Se b. 26 Mars f. 30 f. 35 f. 35 15 Nionde b. 26 Mars Se Se b. 16 Mars a. 28 Maj b. 11 Juni Se 13 Jan. a. 21 Febr. g. 21 Mars a. a. 28 Maj Hufvud - b. 26 Mars Åttonde Hufvud - Fjerde b. 15 Mars b. 28 Maj g. 13 Juni Sjunde a. 10 Jan. aa.21Febr. 17 Mars a. a. 30 Maj Hufvud b. 15 Mars 30 Maj g. 12 Juni Hufvud b. 17 Jan. b. 24 Febr. b. 21 Mars a. a. 31 Maj Bonde Ståndet. Titeln. a. 26 Mars Titeln. Titeln, b. 12 Mars a. 28 Maj g. 11 Juni Titeln 13 Jan. b. 24 Febr. g. 17 Mars a. a. 28 Maj — 59 — 2. * w »g CO f* E* CO so 3 s* 32 0 £ i & 0 n f s Riks-Ståndens Beslut. co c| a Oj O) sTs. Ecu CD rn CO p. <* O CD “3 sr ° S 2. y. yt5* crq 0 3’ 03 3] ps B B O. Cu tt a - 2L. £Oo CO ES cts K. • CT5 td ro CO C Ridd. 0. PresteBorgareStåndet. BondeN:0 N:o | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:o F Prester, om ändring i de för dem föreskrifna examina och lärdomsprof . 7 2 6 b. 2 Maj b. 1 Maj å.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Sept. 1854, kl. 10 f. m. Utlåtande, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 2, angående väckt fråga om inrättande af ett Stati stiskt embetsverk samt anslag dertill. Sedan Utskotten i sitt nämnde Betänkande tillstyrkt;, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit ' läcktes, på det Rikets officiela statistik målto blifva på eft fullständigt och sammanhängande sätt ordnad, låta utarbeta och för Rikets nästsammankommande Ständer framlägga plan och förslag till inrättande af. ett statistiskt embetsverk, tillika omfattande nuvarande tabell-kommission; äfvensom att Rikets Ständer ville, till bestridande af kostnaden för härtill erforderliga förberedande åtgärder, ställa till Kongl. Majlis disposition ett anslag af 10,000 R:dr, att i mån af behof från Riksgälds-konloret utgå under nästpåföljande Irenne år; så bar, enligt till Utskotten ankomne Proto kolls-Utdrag, vid föredragning bos Riks-Stånden af berörde Betänkande, detsamma blifvit af Höglofliga Ridderskapet och Adelil samt Högvördiga Preste-Ståndel bifallet, roen deremot af Vällofliga Borgareoch Hedervärda Bonde-Stånden återremitteradt; varande till stöd för återremissen hufvudsakligen anfördt, att, då Utskottens tillstyrkande afsåge endast vidtagande af förberedande åtgärder under tiden intill nästa Riksdag, på det en fullständig plan till inrättande af ett statistiskt embets-verk då måtte Statssamt, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 16. 7 för Rikets Ständer kunna framläggas, de kostnader, som för ändamålet erfordrades, torde kunna bestridas af redan befintliga tillgångar, såsom anslagen till reseoc-h traklamenls-kostnader samt extra utgifter eller af besparingarne; samt att
Majt frågan härom så mycket häldre förtjena uppmärksamhet, som det, utan tvifvel, vore en Fäderneslandets angelägenhet , att Gratialerna för Örlogs-Flottans Sjö-M i 1 i c e icke måtte förminskas utan snarare förbättras till ett. efter penningevärdets och tidernas beskaffenhet lämpadt förhållande; hvarföre Kongl. Majit öfverlemnade detta ärende till Rikets Ständers behjertande medönskan, att tillses måtte hvad utväg må finnas till ersättning åt Amiralitets KrigsmansCassan för hvad den uti Inkomst af I/astoch Armpenningarne från Pommern kunde hafva årligen förlorat.
Nu har likväl silfvermyntet i st. f. småsedlarna varit i allmänna rörelsen under loppet af två år, och lyckligtvit har ingen enda af de förespeglade vådorna visat sig, utan man år i allmänhet ganska belåten dermed. Nu vill man likväl icke vidhålla detta en gång fattade beslut, utan vill utgifva en del småsedlar 330 Den 5 Februari. af 14 och 10 sk. k:pr-mynt i allmänna rörelsen. Delta skulle efter mitt begrepp innefatta en temligen stor inkonseqvens. Den siste värde talaren har fästat upmärksamheten deruppå, att det skulle vara vådligt för Bankens säkerhet och för myntvärdets bestånd i fall dessa sedlar icke i allmänna rörelsen utsläpptes. Jag vill icke följa honom i de sifferberäkningar han upgjort, enär jag icke har dem framför mig, men jag fäster mig endast vid en omständighet, den nemi., att om vår realisation skulle stå på så svaga fölter, att man behöfde i allmänna rörelsen släppa ut ett par hundra tusen småsedlar å 14 och 10 sk. k:pr-m:t för alt understödja den, då är det icke stort alt hålla på. Jag fruktar icke för dess bestånd, så framt man fortgår i en klok och förståndig riktning, hvarföre jag har full borgen i nuvar. Bankofullmäktiges sätt att gå till väga, hvilka efter mitt omdöme ganska visligen hafva förfarit. Denna farhåga må således icke bli något skäl till att frångå förut fattade beslut. En talare har påstått, att dessa sedlar alldeles icke äro populära, något som, då fråga är om sadlar, icke bör fruktas. Delta visar sig dessutom af det faktum, att under den tid, ända till år 1849, under hvilken allmänheten egde att uttaga småsedlar, så blef denna rättighet ganska flitigt begagnad. Vid sådant förhållande hemställer jag om icke Ståndet skulle behaga förblifva vid det beslut, som vid föregtde riksdag fattats, och såsom följd deraf nu bifalla delta betänk. Hr von Hartmansdorff:
Ut beslut utan att förut samrädas med Banco» Ustoltet; Till hwilken ända sammanträde enellan bägge Utskottens Deputerade ägt rum, nvarwid, beträffande trögan: huruwida den wid Istledne Riksdag fastställde utwäg att genom ä kallade Annuitets. Län för 7 procent ärlig äntå, utan all fond till afbetalning pä Capialet, minska Stats.Werkets behof af BanquenS >ewiljade succesiiwa förskott, mä än widare bibehällas? eller, om grundad anledning sig föreler, att stadgandet om ett sä beskaffad! länngssätt, säsom högst grawerande och till flere för Riket menlige följder ledande, nu mätte äterkallas? Banco-UtstottetS Deputerade förklarat, att Bonco,Utskottet för desi del, efter noga öfwerwägande af alla härwid förekomne stäl och omständigheter, finner tillräcklig anledning att uti den senare meningen instämma. Efter inhämtandet af denna Banco. Utstottets tanka, och som, under den tid, hwilken för - 196 Den z October. Den z October. 197 förflutit sedan Riksens Högloft. Ständer stad, gade sitt beslut om AnnuitetS Länen, Utländske Capitalister sätt rädrum alt derom blifwa rmderrättade, samt tillfälle till speculationer att r AnnuitetLänen amoända sine fonder, hwilket icke nu mera läter sig förekommas, och hwargf följderne ofelbart ttefwe högst fördcrfiiga för Rikets bägge Penninge werk, Bankiren och Riks, gäldContoirel; Sä sinner wid desie förändrade omständigheter, äfiven Stats Utstottet betänkeligt tillstyrka Riksens Högloft. Ständer, att sörblifwa wid detta bäne-system, hwilket desin, tom är k sä mätto bristfälligt, som ett sä öe> ffaffadt hypothek, som sig bordt, icke blifwir ställt för ärliga räntan, sedan den dertill anslagne Bränwivs brännings afgiften, silfom nn enligt Regerings.
Då någon säkerhet mot sådant missbruk icke deraf vinnes, att Krono-Betjent sjelf är röstegare inom en För - Las,- s. Allm. Besv. o. Oec. Utsk. Uti. N.o 60. 63 samling, på hvilkens Ledamöter han i sådan egenskap ofta är i större frestelse att utöfva en obehörig inflytelse, så synes det af Comiterade föreslagna tillägg, om dess skyldighet att i sådant fall afgifva skriftligt votum, vara i full öfverensstämmelse med den förra Lagstiftningens afsigt. Enär ock bemälde Tjenstemän i allt fall bibehållas vid samma rätt, som af hvarje annan frånvarande röstegare utöfvas, kunna Utskotten ej instämma uti farhågan för den orättvisa, som häraf förmenas uppakomma. Den anmärkningen, att Domare, som vid Prestval missbrukar sitt inflytande, och borde vidkännas ett serskildt ansvar, tro Utskotten vara besvarad genom det redan i denna § befintliga stadgande, att Tjensteman, som med röstvärfning sig befattar, skall böta dubbelt, äfvensom erinringen inom Bonde-Ståndet om Lands-Fiscalers möjliga indragning redan är af en annan Ledamot inom samma Stånd tillräckligen vederlagd. §§ 58 & 59. Emot de i dessa §§ stadgade straffbestämmelser hafva inom serskilda Riks-Stånd serskilda anmärkningar blifvit .gjorda. Hos Högloflige Ridderskapet och Adeln har af en Ledamot blifvit yrkadt, att ”antingen afsättning från Embetet borde stadgas för Prest, som genom olagiiga lönebeting kränker sin Presterliga 64 ZagÅlim. Besv. o. Oec. ZTdÅ'. f/i/. N.-o 6o. Ed, eller ock förpligtelsen, alt ej genom olaga medel söka sin befordran, utur PrestEden alldeles utgå”.
Skrifvelse N;0 314- Banken att tillhandahålla åt den person, för hvilkens räkning insättningen blifvit gjord en dermed lika stor summa, och står det räkning-hafvaren fritt att samma summa, antingen i Silfvermatt eller Bancosedlar, uttaga; b) Ducater, under förbindelse för Banken, att åt räkning-hafvaren tillhandahålla ett lika stort antal, som insatt blifvit. i3:o Banken må äfven, så vidt utrymme och lägenhet dertill inom Banken gifves, emottaga till förvar, under försegling af insättaren, paketer eller annan flyttbar egendom, utan att om innehållet undfå uppgift, och utan ansvarighet å Bankens sida för oförvållad skada och tillfällig olycka, med rättighet för Banken att, i förhållande till tiden och det nedsatta godsets rymd, för sådan deposition uppbära en afgift, som i Reglementet kommer att bestämmas. i4:o Depositioner å så kallad löpande räkning få fortfarande, utan afgift, hvarken vid insättning eller uttagning ega rum, för det slags insättare, som icke någonsin utställa invisnirigar till större belopp, än deras hos Banken insatta behållning utgör. Till deponenter af denna dass räknas: alla Eders Kongl. Majrt och Kronan eller Rikets Ständer underlydande allmänna Verk och Cassör; de under Stockholms Stads Styrelse hörande Embetsverk och Cassör; samt för öfrigt sådana allmänna Inrättningar, Välgörenhets-anstalter ra. fl., om hvilka med tillförsigt kan förutsättas, att ingen öfverassignering kommer i fråga. i5:o Privata Assignerings-rätten i Banken må tills vidare fortfara, emot en afgift af 4 R:dr Banco för hvarje folium om 4° räder af den löpande räkningen, med förbehåll tillika, alt den minsta afgiften, som för hvarje år beräknas, blifver 20 R;dr Banco, motsvarande 5 folier. Låne-B anken. A. Ldne-Bankens vanliga rörelsegrenar. 16:0 Följande
Förordningen den 27 October 1812, om utskrifningssättet och inrättningen af allmänna Bevärings-manskapet 999999 30:o af dito örn inskränkning i Roterings-besväret, till öfverensstämmelse med hvad de derom afslutade contract bestämma ^ 3i:o af dito om Revision af förvaltningen af ön S t Barthelemy 99999999999 Svar på aterremiss 99999999 Mudderverk, till upprensning af rivieret vid Uddevalla 9 anslag dertill 999993993993*39 C/5 • rr" —• £M:o g g n oT: ~ B - 3 i O n> s*- as 2 ^ 03 3 2L 5- 60 15 19 60 20 60 21 144 159 436 Riks-Ståndens Beslut. Ridd. 0. Prés teBorgareSid. Adeln. Ståndet. Ståndet. i. a. 4 40 Utskottet. N:o kott et M. Muddrings-arbeten i Götha eif, anslag dertill; se Anslag för en gång, g) Munderings slitnings-ersättning, till R List hallarne vid Lif-Regementets Dragon-Corps under tjenstgöring i Stockholm 1838 Municipal-Styr el se i se Sockenstämmor. Museumj Kongl.; se Hufvud-Titel 5:te, sid. 7. ,. Kongl., inköp af konst-alster till detsam ma; se Hufvud-Titel 5;te, sid. 7. y Natural-Kistoriska, anslag till dess sam lingar; se Hufvui-Titel 5:te, sid. 9. National, anläggning af,; se Anslag för en gång, 0 Natur-Historiskt i Götheborg, om anslag dertill ,,,,,,,, , om öfverlåtande af Prins Carls Palais tili ett sadan t , , , , , , , , , , , , , , M ut sedlar; se Jernhandteringen i Riket.
A f årsberättelsen framgår, att hemmet, som att börja m e d bestod af 6 rum, jungfrukammare o c h kök, under året måst utvidgas m e d en våning på 7 rum o c h kök, däraf 10 äro upplåtna åt inackorderingar. H e m m e t har för närvarande 16 sådana, m e n kan mottaga in allés 18 pensionärer. I h e m m e t ha under året 78 pensionärer varit intagna, nämligen 55 svenskor, 2 norskor, 2 finskor, 5 danskor, 9 schweiziskor, 3 tyskor, 1 engelska o c h 1 polska. Föreningsmedlemmarnes antal är 348. H e m m e t s lokaler äro mycket trefliga o c h inbjudande, priset för hel inackordering 45 kr. pr månad. Drottning Josefinas minne. » Stiftelsen K o n u n g Oscar I:s minne » firade den 1 dennes i Stockholm årsdagen af sin 20-åriga tillvaro. Den 1 april 1876 uppläts nämligen anstalten för de första pensionärerna, hvilka några dagar senare därstädes välkomnades personligen af änkedrottning Josefina, anstaltens stiftarinna. Till åminnelse af den för stiftelsen betydelsefulla dagen aftäcktes ett särdeles lyckadt, af fröken E. Keijser i olja måladt porträtt af änkedrottningen. Inför de v i d tillfället församlade pensionärerna jämte anstaltens föreståndarinna m e d biträden samt ledamöter i styrelsen tolkade ordföranden, generalen frih. Leijonhufvud, i varma o c h vältaliga ordalag den hädangångna furstinnans ädla lifsgärning. * Litteratur. » Ord och bild », d e n förtjänstfulla, af hr Earl Wahlin utgifna illustrerade månadstidskriften, har i dagarne utsändt sitt andra häfte för året, det femtionde i följd sedan tidskriftens begynnelse.
Betänkande, N:o 24. 5 Maj:t till dess VitterhetsHistorieoch Antiqvitets-Akademi, att, vid upprättande af förslag till påskrifter å minnespenningar för här utmärkt ändamål, det Svenska språket alltid måtte användas.” N:0 24 Ank. till Exp. Utsk. den 29 Jan. kl. II f. m. Betänkande, i ättledning af vackt motion om bildande af Fögderioch Länsvis sammanträdande Municipal-auktoriteter _, för behandling af för Fögderiet eller Länet gemensamma angelägenheter. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln har Utskottet fått emottaga en i detta ämne af Friherre Raab, Adam Christian, väckt motion, deruti han föreslagit: 1:0 att från hvarje socken skulle på allmän sockenstämma utses bland sockne-nämndens ordförande eller dess ledamöter ett, högst tre, ombud alltefter socknens storlek, hvilka ombud skulle ”fögderivis” sammanträda tre eller fyra gånger om året, t. ex. vid tingstället mindre pågående ordinarie ting för alt derstädes öfverlägga om och genom öfverenskommelse afgöra frågor om gemensamma arbetsföretag, om arbetssökande personers sysselsättning, om inrättande af tvångs-arbets-anstalter och vilkoren, hvarunder personer må kunna ditsändas, frågor om angränsande socknars förbindelse att iakttaga likstämmighet i åtgärder för de behöfvandes vård, om personers försörjningsort, om inrättande af sparbanker och ränte-försäkringsanstalter, om fördelning af erhållen undsättning, samt om inrättande af dislriktmaguziner med flera dylika angelägenheter; och 2:0 att vid fögderi-sammanträdena borde utses två eller tre ombud från hvarje fögderi, att på Landshöfdingens kallelse, en gång om året eller oftare om behofvel så påkallade, sammanträda i länets residensstad, för att der gemensamt för hela länet öfverlägga och besluta om alla sådana ämnen, hvilka utgöra föremål för fögderisammankomsternas behandling, äfvensom om uttaxeringen af nödiga afgifter för länets gemensamma behof 6 lim. Besv. och Elion. TJtsh.
Maj:t i underdånighet anhållit att, i anseende till* sjuklighet och försvagad synförmåga, som dagligen försämras, och i följd hvaraf han icke kunde hoppas att vidare blifva mäktig till aktiv tjenstgöring, varda uppförd på Indragningsstat med ett understöd, motsvarande hans nuvarande behållna lön, som, enligt Regementsskrifvarens bifogade skriftliga intyg, under de tio sistförflutna åren 1852—1861, med inbegripen löntillökning för åren 1857—1860, utgjort, efter afdrag af hästoch fourage-medel, ackordsränta och pensions-afgift, i medeltal 440 R:dr 38 öre; samt att Kongl. Maj:t, om så skulle erfordras, måtte genom nådig proposition till Rikets Ständer bereda särskildt anslag härför, på sätt under sednast förflutna riksdagar vederfarits flera andra officerare, hvilka, i följd af sjuklighet, blifvit till militär-tjenstgöring oförmögne; varande af sökanden derjemte anfördt, det han helt och hållet saknade egna medel till sitt uppehälle. Af ansökningshandlingarne inhemtas för öfrigt, att Stjernefeldt är född den 14 Mars 1820 samt blifvit utnämnd till Underlöjtnant vid Jemtlands Hästjägarekorps den 6 Mars 1844, uti hvilken beställning han ännu qvarstår, enär han för sin sjuklighets skull nödgats afsäga sin tur inom korpsen till förmån för yngre Bih. till /? St. Proposition N:o 9. officerare derstädes; och har General-befälhafvaren äfven fästat uppmärksamhet på det ringa antal officerare, ifrågavarande korps eger, och den förökade tjenstgöring, hvarmed de öfrige Subaltern-officerarne, i följd af Stjernefeldls oljenstbarhet, redan länge måst betungas, samt den olägenhet vid exercisen, som genom brist på fulltaligt befäl uppstår.