Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vore meningen att ålägga Banken städse hålla en fix summa i rörelsen, så skulle talaren hafva rätt, men ett sådant yrkande har icke blifvit framstäldt, hvarken af reservanten eller mig, blott att sedelstocken må bli så lite fluctueraride som möjligt, icke för stor och öfverdrifven en tid, för att bli så mycket mindre en annan. För att åskådliggöra hvad jag åsyftar, vill jag tänka mig att Banken egde en silfvertillgång af 22 mill.; skulle då Bankofullmäktige utsläppa 20 mill. derutöfver, blefve förhållandet att vi hade i landet en sedelstock af 42 mill. — således öfverflödig tillgång. Antagom vidare att den metalliska fonden sjönk till hvad den var 1843, eller till hvad den nu är, vid pass 12 mill., och att sedelstocken derutöfver vore 20 mill., — då är min tanka i förra fallet, att man bör hindra utsläppandet af alla 42 millionerne genom att vägra lån, så att sedelstocken ej må stiga till detta maximum; i det sednare, attingen missräkning må ega rum i det belopp, som får ulgifvas utöfver det, som motsvarar metalliska kassan, och att om silfverfonden ytterligare faller, och skulle falla under 2,500,000 specie, Bankofullmäktige då böra vara skyldige alt vidtaga uödiga åtgärder, såsom upköp af obligationer och uptagande af lån, innan de vidtaga den sista, den yttersta af alla åtgärder, den s. k. slrypningen, för att hindra all utlåning; och på detta sätt kunna Bankofullmäktige fullgöra sin pligt att uprälthålla myntvärdet, hvilket i längden blir dem omöjligt, med mindre än att näringarne understödjas, så att landet kan ej blott underhålla sin produktion, utan äfven öka densamma.
Tullfrihet beslutades för Ben, andra slag, än Elfeneller Hvalfisk-, oarbetade, Koppar, rå samt gårad, Koppar-skrot, alla slag, och Koppar-aska, samt Lumpor; och 2:o. För Ved antogos, vid utförsel, följande tullbestämmelser, nemligen: för Björk, 2 R:dr 25 öre, för Bok och Ek 3 R:dr, och för alla andra slag, 1 R:dr, allt Riksmynt och per famn, enligt nu gällande taxa; och Fröt.-Utdrag den 23 September 1857. 535 4:o. Underrättelser om hvad vid taxans verkställighet iakttagas bör, och i sammanhang dermed tarif för kredit-upplaget och transito-afgiften. Betänkandet och förslaget godkändes, med undantag af: l:o. Förslå tillstyrkandet, sid. 64 i Betänkandet, det yttrande, som dernäst följer, angående nu gällande föreskrifters tillämpning, samt sistomförmälda tarif, äf vensom § 13 i tulltaxe-underrättelserna, i hvilka delar återremiss beslutades; 2:o. 11 § uti tulltaxe-underrättelserna, hvilken gillades, med upptagande af Jönköping ibland i samma § förekommande städer; och 3:o. 17 § i tulltaxe-underrättelserna, hvilken §:s lydelse ansågs böra blifva enlig med den, som motsvarande 20 § i nu gällande tulltaxe-underrättelser har. Den 23 September. Frän Högloft. Bidderskapet och Adeln. S. 1). Föredrogs ånyo oeh bifölls Konslitutions-Utskottets den 21 och 22 dennes på bordet lagda Memorial N:o 46, angående Hiks-styrelsens förande under Hans Majestät Konungens sjukdom. Fran Högt. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannänmde Utlåtanden: N:o 123, i anledning af väckt motion om förhöjning i lösningspriset för inom riket tillverkad salpeter. Bifölls.
Jag vill minnas att R. o. Ad. vid föreg:de Riksdagar alltid beslutat, att ifrågakomne val skola af Riddarh.-Direktm förrättas, hvarföre jag nu vördsamt hemställer om icke Ståndet äfven vid denna Riksdag ville fatta samma beslut. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf att, enl. 7 § i den för Riddarh.-Direktm utfärdade Instruktion och ett dertill af R. o. Ad. d. 30 Juli 1851 beslutadt tillägg, nämnde Direktion ålåge, att hvarje år välja 2:ne af R. o. Ad. till Revisorer och en till Suppleant uti R. St:rs Banko-Diskontverk, äfvensom en Revisor och en Suppleant vid hvartdera af Låne-Kont:n i Götheborg, Malmö och Wisby, samt hemställde om R. o. Ad. med bifall till BankoUtsk:s förevar:de Mern. behagade besluta, att med ifrågav:de val borde förfaras i öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit stadgadt; hvilket bifölls. Föredrogs Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:s d. 11 dennes på bordet lagda Mern. JU 3, i anledn. af väckt motion om vilkorlig inskränkning i rättigheten att försälja brända och distillerade drycker. R. o. Ad. ansåg den i detta Mern. omnämnde motion böra behandlas af det för frågor rör:de bränvins tillverkning och försäljning tillsatta serskildta Utskott. 11 Den U Jan uarr. Föredrogs Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:s d. 11 dennes på bordet lagda Mern. JV? 4, i anledn. af väckt motion om indragning af Tio Biskops-Embeten.
Bifölls; N:o 68, i anledning af väckt motion om förändring i bestämmelsen af protocollsoch doms-lösen vid Rådstufvu-Rätter, samt lösen för fastebref och burbref i Städerna: Bifölls; N:o 69, i anledning af väckt fråga om indragning af Förvaltningen af Sjö-Ärendena: Bifölls; N:o 70, i anledning af väckt motion om slads-skolans i Sköfde förening med folkskolan derstädes: Bifölls; N:o 71, i anledning af väckt motion om upphörande af Nämndamäns befrielse från skjutsnings-besvär: Bifölls; N:o 72, i anledning af återremiss af Utskottets betänkande, N:o 29, afgifvet i anledning af väckt fråga, att fullmagter å namn, heder och värdighet, utan verklig tjenstebefattning, icke måtte meddelas: Ståndet, som bifallit betänkandet, N:o 29, vidblef sitt beslut och lade memorialet, N:o 72, till handlingarne. S. D. Föredrogs Kongl. Maj:ls denna dag å Riks-salen upplästa Nådiga Tal till Rikets Ständer, innehållande bifall till de af Rikets Ständer vid innnevarande Riksdag antagna förslag till förändring af Rege - Prot.-Utdrag, den g November 1844• 311 rings-Formens §§ 4, 17, 22, 34, 39, 43, 49 och 100; Riksdags-Ordniugens §§ 2, 15, i7 i 2:dra momentet, 22 och 59; samt Tryckfrihets-Förordningens § 1 i 5:te och 9:de momenten, § 4, genom uteslutande af 8:de momentet och deraf uppkommande förändrad numerföljd för 9:<le, l();de, 11 :te och 12 momenten, samt 5 § i 6*le momentet.
Ogsaa af den Grund gaar det ikke an, at De for fremtiden sender os Bidrag gennem denne Dame. Vi faar en Forpligtelse til at lade hende besørge Oversættelsen, og det er der ingen Mening i. Jeg har nemlig ingen Fidus til hende. Det er nok muligt, at hun er ”duktig” som De siger. Men hvor kan de tro, at hun er vel skikket til at anbefale et Manuskript til Theaterredaktioner og Redaktioner. Hun ejer jo hverken Navn eller Indflydelser. Jeg vil svært gærne have Brev fraa Dem, naar De kommer til Stockholm. Jeg tror fast paa Deres Talent. Bliv nu ikke fornærmet över Tilbagesendelsen. Jeg ventede Dem i Helsingborg til Frokost og tænkte, at Vejret afskrækkede Dem. Vi kom temmelig druknede til Kjøbenhavn. Nu ser jeg, at De vilde truffet os senere. Lad nu blot ikke vort lige sluttede Bekentskab strande paa Brevdovenskab. Vi par Mennesker i Literaturen, der mene det samme, bør ogsaa staa sammen som gode Kammerater. Nansen hilser. Deres hengivne Edv. Hörby d. 10 Sept. 85. Kom icke detta bref i dag alldeles som en illustration till hvad jag skref i går! Fru Horten är klädd i gamla kläder, fru Horten har fula händer, fru Horten har lagat mat till afhemtning, följaktligen är fru Horten icke ”Dame”. Hon är det icke för honom, och det är en tom fras när han kallar henne så. Så var det med den gamle goddagspilten Schou med. – ”Fru Horten – ja. Meget peen Dame, meget peen Dame” ”Jag känner henne icke alls, hade endast fått hennes adress för en öfversättning.” ”Hun har Pensionat.” ”Ja, det hörde jag.” ”Og saa laver hun vist Mad til Afhentning.” ”Det kan nog hända, det har jag inte hört.”
Det sista beslut Ridderskapet och Adeln fattade, var, att lill Grundlagsenlig behandling godkänna ConstitutionsUtskottets förslag i första punkten af förevarande Grundlags-§., men sednare punkten, som innehåller: ”Allmo” gen i hvart Härad välje, efter Hemmanotalet, till Riksdagsman af BondeStåndet o en inom Häradet boende och besuten Kro”no-, Kronoskatte-, Frälseeller Frälseskat”te Hemmansegare , hvilken icke tillföre"”ne, m. m.” kan icke nu så ändras, att man derigenom upprefve det redan fattade beslutet. Jag tror sålunda, att vi ej längre böra uppehålla oss vid det irsta Mom. I afseende på det sednare Mom. hemställer jag att, till förening af de serskildta yttrade meningarne, ordalydelsen måtte blifva följande: Vilja flere Härader, hörande till samma Domsaga, förena sig om en, inom dess område boende, Fullmäktig, vare sådant dem obetaget. Jag anhåller att proposition måtte göras till godkännande af detta förslag. Herr Hjerta: I anledning af hvad den siste Talaren anfört, får jag påminna, att Den a5 Maji. väl Ridderskapet och Adeln, men ej BondeStåndet, gillat ConslitutionsUtskottets förslag i afseende å i Mom. af i5 §. Riksdagsordningen; att således ej hinder för oss uppstår, att ytterligare pröfva irsta Momentet. Jag får tillägga , att jag icke anser Grefve Frölich hafva gjort sig fullkomligt reda för följderna af sitt förslag. Om t. ex. 6 Electorer voro från hvart Härad, och 5 Härader skulle välja d. v. s. 3o Valmän; skulle det kanna hända, alt en stor pluralitet öfverröstade ett visst Härad, så att det kunde påtvingas en Riksdagsman, som Häradet ej ville hafva. Jag tror, att Grefve Frölich förbisett, att den olägenhet han vill undvika, just inträffar. Mitt förslag innehåller den minsta förändringen, trysgar Häraderne, att få förena sin om en Riksdagsman inom Domsagan, och tvingar elem ej att välja inom Häradet. Jag anhåller derföre om proposition derpå.
I förening med hans åligganden, att referera ärenderna och såsom den värde Ledamoten, hvilken gjort förevarande anmärkning, medgifvit, äfven ega delibererande röst; lärer icke böra betagas honom rättigheten, att deltaga i besluten om förekom mande frågor, enär Banquens Ämbetsmän, hvilka uti DiscontStyrelsen här i Stock-; holm deltaga, hafva en sådan yttrande rätt, och i sjelfva nödvändigheten att densamma i hvarje mål utöfva,jemnväl ligger en säkerhet för öfrige Directeurerne om en föregången pålitlig granskning och föredragning. Bihang lill Riks. St, Fröt, 18*3» b (e Sami. Nto g i 3° BancoUtskoitetz Be tank an åen'. Uti det af Utskottet föreslagne Stadgandet, i sista momentet af denna 3 §., om den åt Fullrnägtige i Banquen och RiksgäldsCor.toiret uppdragne rättighet, att endtlediga en eller flere af Directeurerne från deras befattningar,' torde deremot någon jemnkning böra, med stöd af dervid gjorde anmärkningar, ega rum. BancoUtskottet förmodar, att anledningen för desse anmärkningar helt och hållet skall för-: falla, genom det Förslag Utskottet härigenom ■vördsamt framställer; att någon direct Snapen* sions-rättighet ej‘matte tillerkännas hvarken Ilikets Ständers Fullrnägtige eller Revisorer; men deremot åläggas den Directeur, som genom någondera af desse Auctoriteter blifvit under tilltal stäld, att sjelfmant afhålla sig från allt deltagande i Discont Verkets Styrelse. I enlighet hvarmed Utskottet tillstyrker, att slutet af 3 §. må förändras till följande lydelse; ”För öfrigt ege så väl Fullrnägtige i Banquen, som samtelige Revisorerne vid ett DiscontContoir, att, om anledning dertill förefinnes, anmäla en eller flere af Directeurerne, att ställas under laga tilltal af Rikets Ständers Justitieombudsman, och afhålle sig denne eller desse sålunda under tilltal stälde
De på allmänna internationela rättsgrundsatser byggda förslag till reglerande af handelsoch rättsförhållandena de förenade rikena emellan, som Unionskonungen, med vaksam omsorg om begge rikenas väl, för deras representativa församlingar framlagt, hafva af Norges Storthing blifvit afslagna — ett afslag, som svårligen kan annorlunda förklaras än genom ett missförstånd eller ett misstroende å Norges sida, som Rikets Ständer, i medvetande af sina alsigters redlighet och af den välvilliga eflergifvenhelen lör framställda fordringar, sedan grundlösheten af yttrade farhågor för sträfvande! efter en höghetsrätt öfver Norge blifvit till fullo ådagalagd, hade haft skäl att tro vara för alltid försvunnet. Det af den Svenska och Norska Kommission, för hvilken E. K. Maj:t sjelf såsom Kronprins täckts föra ordet, framställda förslag till ordnande af Sveriges och Norges gemensamma stridskrafter har väl löranlåtit vidtagandet af åtskilliga åtgärder i och för försvarsväsendet, men ännu icke ledt lill antagandet af en gemensam plan för de båda rikenas försvar eller lill det fastställande af de till detsamma hörande gemensamma bestämmelser genom lag, som, under ofvan antydda politiska förhållanden, med mera skäl än någonsin bör blifva föremål för ömsesidiga öfverenskommelse!-. 1 25 § af Konungariket Norges Grundlag förefinnes jemväl ännu ett hinder för E. K. Maj:ts rätt alt vid inträffande behof använda de unionela stridskrafterna, som, så länge det qvarstår, icke medgifver det gemensamma försvarets fullt ändamålsenliga ordnande. Dessa förhållanden, i sammanhang med de från Norges sida tid efter annan gjorda framställningar om förändring af de vid Unionens grundläggande vidtagna bestämmelser — i hvilket afseende må nämnas dels den redan bifallna begäran om utbytande af den sinnebild, som Unionens
1 ti 3 16 — F r i a Skomakare-arbeten: 2 andra slag 1 u. 24 — F ri a Socker: 8 Moscovad-, eller brunt och gult, ordinärt Terresoch Tetes-, samt hvit t pudersocker . 1 ti 3 1 2 — Krossadt Lump-, Havana-Terres samt andra till sockerhalten lika slatj O ... 1 ti -n5 6 F r i tt Sten: Qvarn-, Rhenska och Engelska .Pinschback), se Metaller, sammansatta, alla Pläter, se Metaller, sammansatta, alla slag, slag. arbetade, försilfrade. Hör till Bih. af R. St. Tullvärde. Qvantitet för InförselsUtförselsTullberäkn. tull. tull. Kdr sk. r. ltdr sk. | r. Kdr sk. r. Striimpslickor Stål: 0 r* 00 16 — g)ut100 U. F r i Tobak: — co co — ] »3 ski Blad’ M;’r'"lan,ds• ] J l »> andra slag . J 1 ti — 8 — \ 3 —■ Cigarrer Karfvad: 1 a 1 6 — J — 36 Karduser eller lös i fastager . 1 K !4 ; 2 Knaster 1 u 36 / F r i — 36 — Malen eller Snus 1 u. 16 _ — 16 — Spunnen och Negerhead 1 u. 10 [ 1 Slänger och Carotter . 1 u. !8 __ 1 — 6 — Stjelkar t u. 4 Trädvaror: / Stäfver, Laggoch Botten-: af till oell med 34 verktums längd å de förra och 22 verktums längd å de sednare: 2 24 — af Ek af Bok, Furu eller Gran 120 st. 120 st. — 24 6 3 1 — derutöfver till och med 42 Tomt ack se verk tunis längd å de förra M 2 1 i e ■'! cammanoilt» »IL Bil. till Bevilln.-Utsk. Betänk. Tullvärdc. Träd varor: Qv antite t för Tullberukn. j Införselstull.
Jag har ofta den olyckan, att Herr Tham, till svar på mina framställningar, afspisar mig med tillvitelsen om theorier; men jag vill icke uppehålla mig vid dessa undanflygter, särdeles sedan Herr Tham förklarat, att han icke erkänner andra grundsattser, än de mathematiska och arithmetiska. Friherre Åkerhjelm: I anledning af Herr Cederschjölds utlåtande, att det vore en ridikyl öfverlemna en votering om 2 r:st. till Förstärkta StatsUtskottet, får jag nämna, att då man gifvit sig in i Tulltaxan, kan man träffa på flere sådana ridikyler, i fall man kommer in på så låga värden, att de måste bestämmas genom runstycken. I afseende på Herr af Ekenstams anmärkning får jag, för att tillfredsställa hans afsigt, äran nämna, att den nu föreslagna tullen redan utgör 27 r:st. mer, än deri närvarande, som är blott 5 r:st. på Lispundet. Jag tror således, att man kail vara fullkomligt tryggad för ali skadlig verkan af varans exporterande. När dessutom Konungen kan förbjuda denna utförsel, om han finnér den skadlig, hemställer jag, om den värde Talaren icke skulle behaga afstå från sitt yrkande, och 47 H. 26* 4o4 Den 3o October f. m. anhåller vördsamt om proposition å 2 runstyckens tillägg lill Utskottets förslag, så alt tullen kommer att blifva jemt 33f procent. Hans Excellence Herr Grefven och Lan dt Mar skalken tillkännagaf, att Plenum komme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas. Herr af Ekenstam: I anledning af åtskilige Talares hemställan, vill jag icke vara envis, utan nedstämma min pretention till 4 sk. Jag har haft tillfälle under några år följa denna omständighet troligen mera än de flesta af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, och är af den öfvertygelse, alt benpriserne uppstigit sedan sista Riksdag öfver 200 procent, och att de för närvarande äro i långt större stigande än någonsin.
son, » härmade Olof. » Nej. h ö r på den! » utbrast Nordström o c h skrattade. » Ä r det inte s o m j a g säger: han är en märkvärdig pojke! » Brogren vände sig till Mårten o c h yttrade, hälft leende, hälft allvarligt, i det han pekade på Olof: » H a n g ö r sig redan p å m i n d. Ja, hans dag k o m m e r också en gång. Då blir det din tur att vika ». Olof hissades såsom representant för firmans allra yngsta element. Därefter drog sig sällskapet under d e n ypperligaste stämning n e d i trädgården, där kaffet väntade. i svart, hvitt eller 1 o m m a n efter grofsysslor alltid Fabriken, Jönköping. t r. upp., Nyheter för våren äro nu Beställningar å klädningar emoltagas och utföras å egen atelier. Ett antal äldre årgångar realiseras till betydligt nedsatta priser och erbjuda för dem, s o m förut ej äga d e s a m m a, en billig, omväxlande och lärorik lektyr. M o t insändande af nedannämnda belopp till ExpediNyttigt o. oumbärligt och brännskador, sårbehandling, i c k e endast f ö r a t t s k y d d a m o t m i - kroorganismer, utan äfven till att härva värk och inflammationer. f l. (Schweiz). Idun 1892 (komplett) Idun 1893 (n-r 1 felas) Idun 1894 (komplett) Idun 1895 (julnumret oberäknadt) Idun 1896 (d:o d:o) Idun 1897 (d:o d:o) Idun 1898 (med juln.) Exp. AF IDUN. Obs. t Pärmar till Idun do » Iduns romanbibliotek do • » hjälpreda d:o » Kamraten 1: 0: 0: 0: 75 75 50 75 CA) Aktiebolaget Örebro Yllefab V i! Vidare upplysningar lämnas m e d nöje p a begäran och profver samt pvisuppgilte sändas gärna. P u l v e r, s o m löddrar s o m den finaste tvål och är mycket billigt.
Förhållanderna under sist förflutna qvinqvennium hafva i många afseenden varit mindre gynsamma: 184d års skörd var i sin helhet någorlunda fördelaktig, utom i afseende 9 afseende på fodertillgången, som var under medelmåttan; 1844 visade sig förhållandet med höet enahanda som föregångna året, ehuru det var mindre väl bergadt: sädesgrödan var, i anseende lill qvanliteten-, fullt medelmåttig, men såsom vuxen och mognad under ovanligt ofördelaktig våt väderlek, lill qvaliteten i allmänhet så dålig, att den vid brödbakning måste uppblandas med gammal säd; och den fortfarande regniga väderleken försvårade äfven höstutsädet; 1845 var grödan af alla slag, utom af hvete, under medelmåttan; af råg hade under föregående höst icke kunnat utsås så mycket, som vanligt, och hvad som blifvit sådt lemnade, till följd af ihållande sommartorka, svag, ehuru väl bergad afkastning; samma orsak verkade äfven ofördelaktigt på vår-rågen och öfriga vårsäden, af hvilken sednare bergningen dessutom försvarades genom inlräffadt länge fortfarande regn, så att ännu i medlet af Oktober månad en stor del deraf omogen stod på rot och sedermera blef alldeles oanvändbar. Potatesväxten fanns derjemte mera allmänt angripen af röta; gräsväxten hade visserligen lemnat god och väl bergad skörd, men fodertillgången var dock otillräcklig, i anseende till bristen på halm; 1846 års skörd utföll likaledes under medelmåttan: höet var en tredjedel mindre än nästföregående år, och den redan till en början ringa afkaslningen af potates, som inom större delen af länet var i till och med hälften mindre an vanligt, förminskades ytterligare genom förruttnelse till följd af den sa kallade polatessjukan.
Det finnes en eller annan indelningshafvare som tjenar för lägre lön, än han efter staten bör äga, kanske utan lön, till följd deraf att han fått ett boställe som Den 6 December e. m. 46« är utsuget och utmagradt, och som han hvarken har insigt elier råd eller tid att förbättra; hvaremot andra åter finnas, som, emedan de erhållit boställen, hvilka varit mycket val skötta under en längre följd af år, fått betydligt större löner än kamraterna vid samma och vid andra reg:ten. De få nemi. njuta frukterna af de upoffringar som företrädarne gjort. Vissa indelningar äro också alltför stora. Jag känner ryltmästarelöner som gå tili 5 å 6 tusen R:dr, en siffra, som icke finnes i den K. Proposm. Jag har vid ett föregide tillfälle ifrat för en reform i Presterskapets aflöningssätt, byggd på den grund, att alltför stora löner måtte ut jemnas, så att äfven de lägre befattningarne inom Kyrkan måtte få något godt deraf. Jag önskar nu, att så äfven malte ske inom militären, hvars löner i allmänhet jag visst icke anser vara på långt när tillräckliga för att upfylla det ändamålet att föda sin man. För öfrigt äro boställena äfven i det afseendet olämpliga, att man icke får emottaga dem förr än efter två år sedan man blifvit utnämnd. Under denna tid vet man icke huru bostället skötes, och om man äfven har någon skicklighet i jordbruket, hvilket Hr Nordenfelt icke skattar serdeles högt, samt äger några tillgångar, så att man slutligen kan tillträda sitt boställe, så har man icke allenast under någon tid fått tjena lönlös, utan hvad än värre är, måst släppa till penningar. Sådana förskotter kunna vara betydliga icke blott för att upså och med nödiga inventarier förse bostället, utan för att sätta det i stånd. Emedlertid stiger det i värde, och då öfvertages det af en annan person, som får njuta frukterna af hvad den förre förlorat. Detta är ett sätt att plocka penningar ur den enes ficka för att lägga dem i en annans.
St:r fyllas; Inom Borgareoch BondeStänden, alt sista Mom. eller orden: hvarigenom detta län pä omkring är blir liqvideradt borde utgå och förflyttas till 3:dje Puncten af Betänkandet N:o 384, enär, enligt de af Betänkande n, ]\T:o4i 4- 5n Utskottet föreslagne Uppoch Utlåningsgrunder, StatsVerkets skuld, med förbindelse af 4 procents ränta och i procent? årlig Gapital-afbetalning, icke komme att amorteras på mindre tid än 45 år, samt med 4 proc. ränta och 2 proc. CapitaUafbetalning på 28 år, då deremot Gäldenärernes skulle liqvideras på 37 år: Inom BorgareStåndet: att uttryckas mätte, det R:g:sContoiret, efter att hafva af Låntagarne incasserat lånen, kan, med begagnande af sin uppsägningsrätt, då inbetala hela återstoden af det utaf Contoiret upptagne lån och att, endast i det fall, att R:g:sContoiret är i tillfälle att till amortissement använda melan 1 proc. å primitiva Capitalet årligen, den uppgifne tiden af år skall närmas; samt att tillika föreslås borde, huru stor afbetalning på det upptagne LånGapitalet skall af R:g:sContoiret årligen göras af den dertill anvisade Amortissementsfond, samt att R:g:sContoiret borde åläggas amortera så stor del af de utelöpande obligationerne, att det upptagne länet kunde vara betaldt på 37 år, emedan eljest kunde inträffa, att låntagarne betalt sine skulder, men Statens dock icke vöre på den beräknade tiden liqviderad; till förekommande hvaraf, kunde i irsta Momentet tilläggas vid ordet "inflyter” orden: JJoch ofverblijver sedan de årliga, kostnaderneför lånerörelsen af dragits.
Dock har Herr Hjerta antSett den inskränkning kunna göras i bysattHingst vänger , att det fran hy pot heks - anstalt förvandla* lill sraff för dem , sorn kunna men ej vilja betala ; hvaremot Herr Cederschjöld hestrid! bysättningst vinget egenskapen att vara eli nödvändigt vilkor för medellöse ynglingars Credit; äfvensom Herrr Friherre Ludvig Boije erinrat* att ehuru, i riU gällande lbag, hfstidsfängelse är stadgadt endast för ganska gröfva brott, så kän dock en fordringsegare för tlag liten summa hålla sin gäldenär bysatt i hela dess lifstid, hvilket uppenbart bevisade, att för bysättningstvång^ behöfver sättas en gräns, den Friherren förmodade Lag Utskottet skola föreslå. Derjemte har hos Vällofl. Borgare-Stå ndet Riksdagsfullinägtigen Herr Bergelin, uti Memorial, sorn till Lag-Utskottets behandling äfven blifvit hänvisadt, i sammanhang sned yrkande, att så kallade ”ArbetsdomaU* l6 LagUtskottets Betiinkaiide N:o 127. mitte ater upplifvas, (hvaröfver, jemte flerd i samma ämne väckta motioner , Utskottet i serskildt Betänkande denna tlag sig utliter) /föreslagit, att bysättning icke ma, derest borgenären det ej uttryckligen fordrar, ega rum för andra skuldsedlar, än löpande, i händelse, emot Motionairens förmodan, desse icke varda alldeles förbudne. Hvad salunda blifvit anfördt och yrkadt j har Utskottet i öfvervägande tagit.