Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om enskilde personer blifvit bedragne i sina förhoppningar på Hofrätterna och deras divisioner, och funnit, att rättvisans skipande blifvit fördröjd endast genom fel i arbetsordningen; om det finnes Hofrätten, der målen föredragas på divisionen af en föredragande, men der den ene ledamoten läser avisorna och den andre bläddrar i task boken och genomskådar sina räkningar, och derunder begär att få hem handlingarna för att genomgå dem, genom hvilken gagneliga sysselsättning flera timmar förrunnit, som kunnat användas till måls refererande och afgörande; om sådant händt, och enskilde personer icke fått hvad de väntat af sina embetsmän: så kan man ej undra på, att Ständerne äro mindre benägne att gifva ökade anslag än de annars skulle vara. Att ett StatsUtsk. är en organ för Ständernes tänkesätt, anser jag för gifvet; och om så är, vill jag blott framställa min önskan om en bättre arbetsordnings införande i embetsverken, sådan som Standerne vid flera tillfällen ansett böra införas; hvarefter jag förmodar, att kommande Ständer skola visa mindre ovilja emot begärda anslag. Gr. Anckarsvärd: Jag skall ej uppehålla tiden med något yttrande, och vill blott nämna, att jag finner mig af en talare på andra sidan erinrad om ett misstag, nemi. att jag från mina åsigter satt i fråga återremiss, hvilket jag ber att få rätta, då jag härmed yrkar bifall å StatsUtsk:s ifrågavar. utlåtande. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Äfven jag god känner i allmänhet den grundsats, som af flera talare blifvit yttrad, att löneanslag till Statens tjenstemän icke böra lamp - Den 5 Maj e. m. lämpligen af Ständerna beviljas, utan att behofvet blifvit af Konungen framstäldt. Men i detta fall, likasom i andra, måste utan tvifvel gälla, att ”ingen regel är utan undantag. Så är det äfven med de mycket omtalade grundsatserna. Den, som icke är stödd på billighet och rättvisa, faller af sig sjelf, — af sin egen grundlöshet.
Statslån för jernvägarne och embetsmännens löner hafva enligt min upfattning med hvarandra icke det ringaste sammanhang, och vrkar jag derföre att, med afslående af Utsk:ts hemställan, Expeditionschefens för Just.StatsExped:n lön måtte bestämmas till 5,500 Rdr. Frih. Rehbinder: Hr Stjernsvärds yttrande i denna fråga kan i korthet tolkas så, att emedan Reg.chefen är illa lönad, så bör äfven Exp.chefen i just.statsexpedm vara det. Jag kan icke finna att häri ligger något sammanhang. Men nu är icke förhållandet sådant, som Hr Stjernsvärd upgifvit. Reg.chefen har visserligen 3,600 Rdr bkos lön, men de flesta af dem ega boställen, som äro uppskattade till vida lägre belopp än de i sjelfva verket äro värde. Sål. tror jag, att det finnes reg.chefer, som tjena i bko och derutöfver mot hvad exp.cheferne hafva i lön, äfven om denna sednare komme att bibehållas vid de 5,500 Rdr, som här äro ifråga. Jag fortfar säl. i min anhållan. Hr Stjernsvärd: Jag ber att få fästa ordbdens i Stats Utsk:t upmärksamhet derpå, att anledn. till den tillökning, som vid förra Riksdagen beviljades i tjenstemännens löner, var den dyra tiden eller att denna tillökning ansågs som ett dyrtidstillägg, ehuru man nu söker att förvandla det till ordinarie lön. Det är detta skäl, som StatsUtsk:t haft för ögonen, då det stiliserat sitt Bet. i sådana ordalag, som der finnas. Om någon Reg.chef genom en oriktighet fått sitt boställe lägre upskattadt än det verkligen är värdt, så är väl detta icke något skäl för den åsigt, Frih:n förfäktar, eller att öka Exp.Chefens för Just.StatsExpedm lön med ett belopp utöfver hvad de Statens tjenstemän kunna hafva, som med honom i göromål må anses liktydiga. Jag fortfar att yrka bifall till denna punkt. Hr Bildt, Didrik Gillis:
Hvad tillsynen angår, så visar erfarenheten hittills, att den egentligen gått derpå ut att afhålla och till vederbörande polistjenstemän eller myndigheter öfverlemna försvarslösa personer, som tillhöra annan socken, och i allmänhet passlösa, som kunna blifva förtretliga; hvarvid, som man äger vänta, nitet ofta gått längre än urskiljningen, hvaremot den andra delen af befattningen skötes lamt, förmodligen derföre, att det ännu strider emot det allmänna föreställningssättet, att man skulle vara skyldig med råd och dåd bistå personer, som genom brott och vanart, eller ostadighet kommit i förlägenhet, samt att vistandet i fängelse eller å arbetsinrättning, enligt stadgans 24 §, liksom grundlägger en särskilt rätt att vid frigifvandet komma i åtnjutande af sin kommuns omvårdnad. Också är den myndighet, som blifvit Tillsyningsmännen tilllagd öfver försvarslöse personer, nog vilkorlig och oanvändbar för att kunna verka som korrectiv emot en fortsatt vanart eller håglöshet för nyttig sysselsättning. De frigifne tångarne hafva, i följd häraf, icke annat att vänta än likgiltighet, om icke ovilja, hos Tillsyningsmännen, som, sjelfve delande kommunens rent materiella intresse, snarare äro angelägne afvisa vanartade personer, eller sådane, som hafva ett eventuelt anspråk på fattigkassans tillgångar; men denna motvilja skulle måhända i någon mån mildras genom ett stadgande, att den Socknenämnd, hvars biträde en afgående fånge ville anlita till beredande af försörjningsutväg, skulle äga emottaga och förvalta hans besparade arbetsförtjenst, hvilken, mången gång öfverstigande det kapital hvarmed den ordentlige arbetaren måste grunda sitt bergnrngsyrke, nu, med få undantag, inom några dagar förslösas i utsväfningar. § S Undervisningsanstalter. Folkskolor. Sådana äro nu mera organiserade i enlighet med Kongl. Stadgan af den 48 Juni 1842. Verkställigheten af denna författning mötte väl här och der sina svårigheter, men ingenstädes motvilja och motstånd, samt underlättades väsentligt genom Kongl.
Riksens Ständer hafva tagit detta uti öfvervägande; och då Häradsoch Kämners-Rätter i så matto äro med hvarandra lika, att de båda äro förste Domstol, den ena å Eandet och den andra i Staden, och det synes vara med behörig ordning öfverensstämmande, att, enär äfven den lösen, sorn för dessa Domstolars Expeditioner får taga», i allt öfrigt är till lika belopp bestämd, utom hvad beträffar den , som för första arket af de Protocolls-Utdrag, hvilka innefatta ett eller flera Utslag, är stadgadt, enhet jämväl i denna del varder iakttagen, anse Riksens Ständer sig äga skäl och anledning i underdånighet tillstyrka, att en slik tillökning uti Expeditions-Taxan för Kämn&rs-Rätter må varda fastställd, äfvensom att, på enahanda grund, kärande parter måtte varda förbundne att ett exemplar af de Protocoll och Utslag, som i tvistemål der varda hållna och utfärdade, emot lösen uttaga; hvilket allt Riksens Ständer till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och stadfästelse i underdånighet öfverlemna. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Storr Den 2 Juli. Stormägtigs.te Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts 45 underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Riddersk. och Adelns vägnar Carl Mörner h. t. landtmarskalk. På Prest-Ståndets vägnar O J. A. Lindblom n. v. Talman På Porgare-Ständets vägnar H. N. Schwan h. t. Talman. På Ponde-Ståndets vägnar Lars Olsson n. v. Talman - Uppläst hos Samteliga Rlks-Stånden den a Julö Stormägtigste Allernådigste Konung!
103 §, angående det till bestridande af kolonien S:t Barthelemys förvaltningskostna - 4 Slats-Ulskoltels Memorial, M 524. der beviljade statsanslag, innefattar Rikets Ständers, genom bifallandet af 2:dra punkten i Utskottets Utlåtande JV2 165, härom meddelade beslut. 106 §, angående anslagen till uppförande af byggnader för kemiska institutionen vid Upsala och anatomiska institutionen vid Lunds universitet, innehåller de af Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Utskottets tillstyrkanden i 5:dje och 4:de punkterna af Utlåtandet JYs 166, fattade beslut. 107 §, angående anslag tili inköp af Magister J. F. Widgrens samlingar af Brasi lianska växtexsiccater, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifallandet af 7:d punkten af samma Utlåtande. 108 §, afgående anslagssumman för inköp af de utkomna årgångarne utaf tidskrif ten: Läsning för folket, innehåller det beslut, Rikets Ständer fattat genom bifall till Utskottets hemställan i Utlåtandet Jtä 186. 109 §, angående anslagen för fortsättningen af Svenskt Diplomatarium och afritning af sigiller vid handlingar, som blifvit aftryckta i de redan utkomna delarné af detta verk, är grundad på Utskottets bifallna tillstyrkanden i 6:te punkten af Utlåtandet JV2 166. 110 §, angående fortfarande statsanslag för Serafimer-lasarettet, svarar emot 99 § af 1848 års reglemente och grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifallandet af 2:dra punkten af samma Utlåtande.
Uti en bos Bonde-Ståndet väckt motion har Nils Petersson från Calmar län föreslagit, att böter, som enligt ifrågavarande författning ådötnas, samt värdet af förbrutne dömde bränvin och redskap måtte delas lika mellan åklagaren och den stads eller sockens fattigkassa, der förbrytelsen sker; men då det icke är rådligt att minska den andel uti ifrågavarande böter m m., som åklagare enligt nu gällande författning åtnjuta, hemställer Utskottet, alt Nils Peterssons omförroälda framställning ej mätte vinna afseende, Slutligen tillstyrker Utskottet, att, då genom den nu föreslagna författning ganska många af dem, hvilka nu utöfva bränvinsbräuning, icke torde blifva i tillfälle att med handteringen fortfara och således en mängd enkel bränvinsredskap komme att blifva obrukbar, denna redskap, i likhet med hvad år 1855 skedde, af Statsverket inlöses. Då det, flir att förekomma frestelse till lönnbränning, är af vigt all så mycken enkel redskap som möjligt allemnas och göres till bränvinstillverkning; obrukbar, samt pä de skäl, som redan vid 1855—1854 års riksdag till stöd för en sådan inlösning anfördes, nemligen att det icke är nog att metal lens värde ersiittes efter hvad den skulle gälla i handel såsom material till annat ändamål, utan att billigheten äfven fordrar, att någon ersättning lemnäs för det « redskapen nedlagda arbete, tillstyrker Utskottet, att all enkel redskap, med eller utan mäskvärmare, skall, till do delar densamma utgöres af koppar eller malm, för allmänna medel inlösas med en femtedels förhöjning utöfver det värde af gammal koppar och malm. Kongl. Maj:t bestämmer; hvarom närmare be stämmelser innehållas i 72 § af bilagdc förslag. Slockholm den 6 Mars 1860. 83 Sammansatta Hedlin.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Bet.
Äfvenledes har jag, då Hofrätts-fiskalerne hafva trägen tjenstgöring och endast obetydliga sportler, inom Utskottet yrkat, att lönerne för dem borde sålunda bestämmas, att förste Fiskalen i Svea och Götha Hof-rätter, sorn jemväl skulle, i vissa fall, Stats-Dtskoltets Utlåtande, N:o 67. 11 yara Advokat-fiskalen till biträde, erhölle enahanda ion, sorn de äldste notarierne, eller 900 R:dr, och de öfriga fyra Fiskalerne hvardera 7.00 R:dr, hvilken sistnämnde lön, enligt min tanke, äfven borde tilläggas en bvar af de tvänne Fiskalerne i Hof-rätten öfver Skåne och Rlekinge. För öfrigt bar jag, för min del, ansett att ibland de af Utskottet til! framtida iakttagande föreslagne bestämmelser äfven bordt införas dels stadgande derom, att, den för Hof-rätternes domar inflytande lösen, som nu inom de särskilda Hof-rätterne, efter olika grunder, emellan tjenstemännen fördelas, skulle, då den nya löneregleringen träder i verkställighet, odelad tillfalla vederbörande Expeditionshafvande, dels ock närmare föreskrifter om hvad som vore att iakttaga i hänseende till de tjenster, hvilka komma att helt och hållet indragas, för det fall att desse tjensters innehafvare icke till annan beställning förllyltades.» Häruti hafva instämt: Prostarne Forssell, Berlin, Holmberg, samt Herrar P. H. Lindström, C. C. Hörnstein, V. Cassel och A. F. Nordvall. Af Hr A. Wedberg. Af Ola Månsson från Christianstads län: »Emot Utskottets förslag i fråga om förbättring af de lönevilkor Hof-rätternes tjenstemän för närvarande åtnjuta, vill jag härmed nedlägga min reservation. Vid sednaste riksdag funno Rikets Ständer, att Hof-rätternes ledamöter icke skäligen kunde vara belåtne med de löneförmåner Kongl. Maj:t, uti då aflåten Nådig Proposition för dem föreslagit, utan fastställde deras löner till vida högre belopp än Kongl.
IS:o 5 g, i anledning af eihällen återreiniss å Utlåtandet N:o 5i, i (Våga om förändring i vissa delar af Bankens Grundfonds-obligationer: lades till Handiingarne; och Wto 6o, i anledning af väckt fråga örn förändring uti föreskitheme, rörande uppsigten och controlen öfver vården af Götha Canal-Verk: bifölls. S. D. Upplästes meddelad t utdrag af Högr.
Ständer fråga blifvit väckt derom att, till aflöning af Tingstolkarne i Neder-Tornå och Carl Gustafs, Pajala och Öfver-Torneå, jemte Öfver-Calix socknar inom Torneå fögderi och Norrbottens län, der Finska språket talas, en årlig summa af Ett Tusen R:dr måtte af allmänna medel anslås att emellan J o tre tolkar fördelas, men Rikets Ständer funnit sig i frågans då outredda skick icke kunna derom besluta, utan hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit att, efter ärendets fullständiga utredning, den Nådiga framställning i ämnet måtte Rikets Ständer meddelas, hvartill anledning kunde förefinnas, och Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref den 5 October 48G0, anbefallt Kammar-Kollegium att, efter vederbörandes hörande och i samråd med Statskontoret underdånigt utlåtande häröfver afgifva; samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län i anledning deraf och efter af Kammar-Kollegium meddelad föreskrift att med utredning och utlåtande i förevarande fråga till bemälde Kollegium inkomma, uti den 22 Juli 1861 dit aflåten skrifvelse, med öfverlemnande af vederbörande menigheters, Domhafvandes och Kronofogdes i ämnet inhemtade yttranden, för egen del anfört: att någon bestämd upplysning ej kunnat vinnas om tiden då tingstolkar inom förstnämnde fyra socknar först anställdes, men att, så vidt domböcker och andra tillgängliga handlingar utvisade, sådane funnits alltifrån 2 Bil. N:o 1 b) till Kongl. Maj:ts Nåd.
Härvid har Utskottet funnit, att, ehuru Kongl. Maj:t i frågor af större vigt i Nåder täckts inhämta Riksens Ständers underdåniga tankar, det icke dessmindre synes nödigt , att en Central-inrättning för näringarne finnes , der alla kring landet spridda detail-kunskaper kunde förenas till ett sammanhängande helt, och der Förvaltnings-chefen kunde söka och med säkerhet påräkna, att erhålla alla nödiga upplysningar: af hvilket skäl, och då det jemväl hör kunna väntas, att de Ämbetsmän , som hufvudsakeligen handhafva författningarnes verkställighet, bäst skola vara i tillfälle att inse , hvad verkan förslag till ändringar i gällande stadgar kunna ega på näringarnes uppkomst, eller om genom sådana förslag, den tna näringen skulle på den andras bekostnad vinna någon oskälig fördel; Utskottet trott sig böra föreslå, att , dä fråga förekommer om någon allmän författning eller någon af Styrelsen beroende vigtig anstalt , jont på näringarne kunde ega inflytelse, ärendet, innan det hos Kongl. Maf.t till ajgörande föredrager , förut borde öfver lemnäs - 97 ttas till en beredning sommarnatt af Chef ernt får Tulls-tyr elsen, BergsContoir et, Wlann fact lirock CommerceContoir et, samt får General-LandtmäteriContoir et, tillika med Föreståndaren för det Statistiska Contoir, som tinder Inrikes-Förvaltningen finnes föreslaget, hvilken sednare vore i tillf (ille, att med upplysningar tillhanda gå, och att öfver nåringarnet tillstånd lemna en allmän öfversigt■ och borde desse Chefer somt nämde Contoirs-Föreståndare, femte den eller de, Konungen får särskildta mål kunde tillförordna, sammanträda , och öfver ärendet gemensamt utlåtande afgifva , samt Secreteraren eller Kamererare!! från det Perk, dit ärendet, efter sin natur, egentligen hörde, i denna beredning vara föredragande; blifvande genom inrättandet af en sådan Beredning , som icke medför någon ökad kostnad för Staten, och som icke kan komma i tillfälle, att tillvälla sig något förmynderskap öfver näringarne , den Conseil för beredandet af författningar, rörande handel och slöjder , som Committerade, sid. lii, föreslagit, sålunda öfverflödig.
i tôpp! Spel ôpp ett klangsens guda! mä trompeter å horn! Se älfva, se broa, se bispens gål, hur skön står grön den stôlta staden Kallstas potatis och kål! Se fanornas vaj uti solas ljus, hurra för bra å go å fin trakterning uti Kallstas fine hus! Så fram I tappre gossar, uti lonk, lonk, lonk, gå på, i takt ätter donk, ätter donk, ätter donk, donk, donk. Befäle. Befäle, befäle för tam-tam-tam, befäle mä makt drager fram. Herr öfversten kumderer, majorn han exerer sin stôlta bataljon i den stôlta staden in, kafftinen han ä barsker, lyttnánten han ä karsker, han sträcker så stôlt på den stôlta ryggen sin. Å fanjonkerbaken, för bom-bom-bom, sig breder så granner å grom, säschanten gör sig raker, han kan allt sine saker, det vet herr säschanten allt af, korpralen gör sig bister och bär i sin tornister en generalfältmarskalkstaf. Vi. Så följa vi kafftinera å lyttnantera, vi dra i ra att Värmland bevara, för hej tranterara, med hvassa bajonetter, för tjong hej trantera! Vi hörna dä lyser tå jäntekjolera, vi ser på Er, I fina kjoler alla, I fina kjoler alla, mä tacksamhet för vackerlek, för hej, tjoh-lera! Dä drar ôss, dä drar ôss i skosulera te gå å få en köss bak mä knuta på truta, på truta, för ptuttu, för ptuttu, för ptutulera! Ve husa står civilera, di trinnskallera, på lur mä sur å le å better galla, för domses fästmör alla, för domses fästmör alla gir kärleken åt kongliga armén, trallera! Se dombom ve dombom står dombommera, jo jo, må tro dä känns i en dombom
— Blecksaker af alla slag, L. V, 5o. Jettonor eller Spclmarker, med eller utan lådor, L, V. 5o. I* Ingefära. — Insyltad, 3o„ “ 93 ~ Ingefära. — Torr, a5. Credit-upplag 100 #. j Insecter, se Naturalie-Samlingar, Instrumcnter, •— Fältskärs alla slag, V. 3o. I. — Handtverks, se Verktyg, — Matematiska, Optiska, Physiska och Navigations, alla slag, ej specificerade, L. V. 5. I. — Musicaliska. — Valdhorn och Trumpeter, V. 5o. r. — Andra Blåsinstrumenter, V. i5. i. • Alla andra ej specificerade, V. 5o. r. Inventarier, Skepps, V. 20. t. — Bergade frän föiolyckade Utländska Skepp, afAuctionshehållningen, 10. I. Jord. —• Engelsk, 5. — Cölnisk, 5. — Poler jord, 5. r; — Frukter af alla slag, se frukter. Isenfärga, 5o, r. Ister, Svin och Gås, V. 5o, r. Jufter, se Läder. Jouveler infattade alla slas* L. V. i5. l. — Oinfattade, V. 2, I. — 24 — K. Kakel, alla slag, l. V. 5o. I. Kalk, osläckt, L. 5 o. 4- — släckt L. 5o. Kalk och Kritsten, V. i. 5. Kalkoner, V. 5o. I. Kammar. — Elfenbens och Sköldpadda t. V, 9.0. •— af Horn, \ h. V. 5o. I. — Fruntimmers alla slag ej specificerade, L. V. 5o, I, Kärdborrar eller Stråkavdor, i. Kard blad, Y. 90, Kardor, fina till Fabriqucrnas behof öfver *o°5 alla slag, V. 90. — alla andra slag, L.
Eho, som vid försäljning af tillåtna beloppet, en kanna brännvin, arrac, rum, cognac eller dylika rusgifvande drycker, antingen låter uppmätning deraf ske på öppen gata, torg eller i hamn inom stad, eller vid marknad eljer på öppen väg å landet, eller låter köpare oförhindradt på stället eller i andra säljarens hus, der försäljningen sker, förtära af den inköpta rusgifvande drycken, han eller de straffas första gången med 100 R:dr B:co jemte förlust af den till försäljning utförda rusgifvande varan; och för hvarje gång sådant vidare sker, ökes ansvaret med 100 R:dr B:co t. o. m. 3:dje gången, derefter förbrytaren miste äran och jemväl alstraffes med fästningsarbete, till i år ökadt för hvarje påföljande gång. Erabetsoch Tjenstemän, som antingen sjelfva eller genom sitt folk förbryta sig i ofvanskrifne fall, skola, utom stadgade bötesbeloppet, mista embete eller tjenst och förklaras ovärdig att någonsin mera uti K. M:s och Kronans tjenst gagnas. 5. 4- De i detta 4 Cap. af denna Lag stadgade böter, jemte drycker, som kunna förverkas, blifve åklagarens ensak; och må det vara obetaget'för hvilken välfrejdad person som helst, att förbrytelser häremot lagligen beifra, till vinnande hvaraf köpare af otillåtna drycker kunna, om hvad de handlat, gagnas såsom vittnen, der de i öfrigt ojäfviga finnas. Cap. 5.
Råda kyrka i Wermland, hvilken bygd i början af 1300-talet och prydd med målningar från 1323 och 1494, äger ett aldeles eget konsthistoriskt intresse, och bör räddas från ett dylikt öde som träffade Edshults kyrka i Jönköpings län, hvilken från samma tid och af samma intresse, såldes till vedbränsle och dess predikstol förvandlades till hundkoja: b:co r:dr 1000. 4:o Till yngre talangfulle konstnärer, för taflor till kyrkor eller andra Statens offentliga byggnader, hvilka i utbyte mot gamla 16 * 244 Den 28 December, e. m. originaltaflor kunna bekomma nya kopior eller andra kompositioner 2000: 5:o Till Artisternas och Litteratörernas pensions-kassas kapitalfond, en inrättning åt hvilken R. St. icke allenast bör glädja sig, då den sträfvar alt på ålderdomen skydda våra konstnärer från verklig nöd, utan äfven genom bidrag understödja 466: 32. S:ma b:co r:dr 6000: — Då jag nu till R. o. Ad:s varmt fosterländska pröfning vågat framställa mina oförgripliga meningar i detta ämne, anhåller jag att denna motion må remitteras till StatsUtsk. för att handläggas i sammanhang med Friherre Bennets, jemte andra som kunna hafva sammanhang med enahanda ämne. Projekt till Instrudion för Konservator. l:o Konservators åliggande är att hafva hoga tillsyn om samlingar, som tillhöra K. M:s Slott och Museum, äfvensom konstverk, hvilka befinnas vid Akademier, Gymnasier, embetsverk och andra Staten tillhörande egendomar, samt biträda de af K. M. eller Staten förordnade tjenstemän som hafva samma konstsaker under sin vård, med nödiga råd och uplysningar, till K.
För öfrigt förordnade Kongl. Maj:t om de serskilda Silfvermyntens ulmyntning; hvarom allt skrifvelse till Rikets Ständer skulle expedieras. 63:0 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition angående kontrollerna för beläning af tackjern på Stockholms Våg. i834 den i5 November i underdånighet anmäld. Öfver-StåthållareEmbet förständigadt om hvad Rikets Ständer härvid beslutat. 64:o angående reglering af Allmänna Indragnings-Stalen. i834 den 6 December i underdånighet anmäld, Stats-Kontoret till behörig efterrättelse förständigadt om så väl de af Rikets Ständer beviljade anslag å Allmänna Indragnings-Staten, som öfrige uti Rikets Ständers skrifvelse omförmälde förändringar i berörde Utgifts-Titel; — Ecclesiastik-Expeditionen lemnades del af hvad Rikets Ständer i 4 och 6 punkterne af berörde skrifvelse anmält rörande anslag för utgifvande af Svenskt Diplomatarium och vilkoren dervid, samt tillökt arfvode för Professor Ling. Likaledes till Kammar-Expeditionen expedieradt Protokolls-Utdrag, innefattande Rikets Ständers i 2, 3 och 8 punkterne anmälde beslut om Länsmäns pensionsrätt, förflyttning af en Lappfogdelön ifrån a:dra Hufvud-Titelns besparingar till Allmänna Indragnings-Staten, samt expektans-löner för indragne tjenstemän inom Kongl. Maj:ts Kansli och Bergs-Kollegium m. m. KrigsExpeditionen på enahanda sätt underrättad om den, enligt 5:le punkten, beviljade indelningsersättningen till f. d. indelningshafvare vid Vestgötha Kavalleri-Regemente, samt om de från Tredje Idufvud-Titeln till allmänna Indragnings-Staten öfverflyttade anslag. 65:0 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition angående åtskilliga omständigheter i afseende på levereringen och förvaltningen af Kronans Spanmåls-räntor. o i834 den i5 November i underdånighet anmäld. Kongl.