Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskrs yttrande, r ö r: d e väckt fråga om förbränning af inlösta transportsedlar och af de Större förslit na sedlarna af nya slaget. Hr Rosenblad: Jag vill icke motsätta mig bifall till den föredragna slutmeningen, ehuru redactionen deri är otydlig, ty meningen är icke, att förbränning af sedlar ej må ske, då prescriptionstiden är förbi, utan blott, att den icke må ske summariskt. Hr Stuart: Den sista meningen i betänk, innefattar svar på en särskild anmärkn., den nemi., att transportsedlarna, då de äro inlösta, borde genast förbrännas. Detta bar Utsk. likväl, på de skäl utlåt, innehåller, ansett sig icke kunna för närvar, tillstyrka, hvarföre Utsk. hemställt, att nämnde sedlar må tillsvidare på samma sätt som hitintills förvaras. Utskrs nu föredragna yttrande blef af R. o. Ad. bifallet. Ilr von Hartmansdorff: Då jag förut anmärkt, att de större sedlarnas förbränning var nödig, har jag icke kun - Den ia Januari. c9 nät dela det nu fattade beslutet, och är öfvertygad, att Banken, i alla fall, omsider blir nödsakad bränna upp äfven dessa sedlar, i brist på utrymme till deras förvaring. Ånyo föredrogs BancoUtsk:s d. 5 dennes på bordet lagda betänk. N:o y4 i anledn. af Hr Rosenblads, Bernh., motion om förändring i fördelningen af styrelseåtgärderna i Banken och i sammansättningen af Bankens understyrelse. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag anhåller först att få instämma i Hr Sluarts reservation, ang:de Bancofullmägtiges berättigande alt tillsätta understyrelsens ordförande, i stället för Utsk:s förslag att låta honom årligen väljas af understyrelsens medlemmar sjelfva. Vidare anser jag mig böra fasta uppmärksamheten derpå, att sedan Ståndet nyss beslutat, det departementscheferna endast skola tillförordnas i stället för att tillsättas för lifstiden, bör äfven här ordet tillsättas utbytas mot ordet tillförordnas. Hr von Troil, Emil: Jag instämmer likaledes i Hr Stuarts reservation, men går ännu något längre.
Cederströms yrkande, ansåge H. Ex. sig dock skyldig att i detta afseende gifva sin lanke tillkänna. 11. Ex. (inge dä fästa R. o. Adis uppmärksamhet derpå, att i fråga om Const.Utskis åliggande, då något dess förslag till grundlagsändring blifvit äterrcmilleradt med anmärkmr, som något Stånd förklarat utgöra dess gemensamma tankar, funnes icke någon annan föreskrift, än den som förekommer i 2 morn. af Reg.Fis 56 §, innehållande, all det åligger Utsk. alt söka sammanjemka RiksSlins olika tankar till elt helt utlåtande, och, om oförenliga skiljaktigheter linnas, deni tillika hos Stånden anmäla; men hvarken i denna §, eller på något annat ställe i grundlagen funnes Utsk. berättigadt att förklara, att dess förslag förfallit, sedan det blifvit af ett eller flere RiksSt. godkändt, för att hvila lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, helst 75 § Iliksd.- Ordn., i hvad angår frågor som förfalla, icke hade afseende å grundlags stiftande, upphäfvande, förändring eller förklaring, utan enligt bestämda ordalydelsen endast å alla öfriga ärenden, med undantag af de mål, hvarom enligt särskildt uppräknade §§ funnes särskildt forordnadt. Vid della förhållande ansåge H. Ex., att Const.Utsk., då det förklarat, att dess förslag förfölje, om icke R. o. Ad. samt RondoSt. fogade sig efter de öfriga RiksStins beslut, vidtagit en åtgärd, hvartill Utsk. icke af grundlagen varit hvarken förpligtadt eller berättigadt, och en åtgärd, sorn icke vid någon föregående riksdag ifrågakomma, än mindre blifvit godkänd. Pä dessa skäl vore det, som fl. Ex. funne sig förhindrad alt framställa propos. till godkännande af Utskis utlåt. Frih. Cederström:
I följd hvaraf och sedan det öfver voteringen serskildt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och Lan dt Mar skalken förklarade, att Herr Cederschjölds ofvanberörde tillägg således blifvit af Ridd. och Adeln afslagit. 4:o Att ringare Lån ej erhållas än 1000 R:dr samt derutöfver jemt 100: t al. Herr Tham: Då Banco-Utskottet för fattade denna punkt i förra Betänkandet» hade Utskottet afslagit en stor del af belåningen på publika papper. Under sådana förhållanden kunde det måhända vara rigtigt att bestämma, det mindre lån än 1,000 R:dr ej fingo meddelas. Men sedan actier och pnblika papper numera fått belåningsrätt, hemställer jag, huruvida det kan vara passande att fastställa ett minimum, hvarigenom alla mindre Actier skulle uteslutas från belåningsrätten. Jag tillstyrker derföre bifall till den af Utskottet föreslagne 4^de punkt, med det tillägg: dock med undantag af lån på Actier och publika papper. I annat fall skulle hvar och en som ej egde så stort actie-capital att i6f proba II. 18 274 Den 7 December e. nr. cent deraf uppgick till 1000 R:dr, vara från lånerätten utesluten. Jag anhåller alltså om proposition å den redaction jag föreslagit. Herr Munck af Rosenschöld: Jag instämmer så mycket häldre med Herr Tham, som bifall till Utskottets förslag och afslag på Herr Tharas, skulle innefatta en förändring i ett redan fattadt beslut. Herr Hjerta: Jag förenar mig i hvad Herr Tham senast yttrat samt begär proposition derå. Herr Tham: Min mening har varit, att intet bestämdt minimum må fastställas för lån på Actier och Publika Papper, åtminstone så länge Canal-Actierne ej få belånas med mer än 16 och f procent. Jag hemställer likväl, huruvida något serskildt förbehåll bör tilläggas, i anledning af Ridderskapets och Adelns förut fattade beslut att Götha Canal-Actierne framdeles kunna till högre belopp belånas. Herr Cederschjöld:
Jag inser icke, hvarföre en person, som älskar rättsvetenskapen, icke skulle kunna under någon tid af året vistas här i Stockholm, ty läseterminerne i Upsala äro icke längre, än att både akademisk lärare och lärjungar hinna att på andra ställen utbilda sina kunskaper i det juridiska facket. Vill raan gå till grunden af saken och efterforska rätta skälet hvarföre någon förflyttning till Universitetslärareplatser i juridiken från domareplatser ej eger rum, så skall man finna denna orsak ligga deruti, att lönevilkoren äro så olika. En Assessor i Svea HofRätt, som för knappa sju år sedan tog sin examen, har i årlig lön 4,000 Rdr och åtnjuter omkring frenne månaders semester. En Professor i juridiken har alkira högst 3,000 Rdr i löneinkomt, eller så betydligt mindre löneförmåner, att en Assessor icke kan vilja byta sin domarebefattning emot en akademisk lärostol. Då man på ett sådant sätt reglerar lönerna, är det ej underligt, att man ej kan få skickliga eller utmärkta juridiska Professorer, ehuru jag visst icke vill påstå, att de sednast utnämnde äro under medelmåttan. Sätt lönerne för lärarne i de praktiska kunskapsgrenarne tili ett med tjenstemannalönerne jemförligt belopp; gör det sedermera till en möjlighet för desse lärare att kunna öfvergå till domareplatser, eller, med ett ord, gör institutionen sådan den bör vara; så skall densamma, enligt min fullkomliga öfvertygelse, äfven om den i framtiden kommer att qvarstanna i Upsala, icke allenast blifva försedd med lika skickliga lärare som i fordna tider, utan äfven aflemna ynglingar, utrustade med sådana kunskaper, att vederbörande, som skola pröfva deras skicklighet elter inträdet i det praktiska lifvet, skola erkänna, att de förvarfvat hvad de framför allt böra ega, nemi. en grundlig insigt i den theoretiska delen af juridiken. Eger man en sådan insigt, så förvärfvar man sig ganska snart och lätt praktisk skicklighet, så vida man har ett klart och redigt förstånd samt god vilja. Jag anhåller om bifall till punkten. Gr. Sparre; Jag ber blott, att med några få ord få anmärka, att
1,600: 13:o £önerfdttning åt ett «£)äraW&Öfbing i ^SerntlanD 750: 14;o llnDerftöD för De branDjfaDaDe i §ab fenberg 4,000: -*■ 15:o §tll arfrooDen åt CeDamöterna i en af Djt i unDer&ånig&et företagen £ag* bereDnittg, aflöning åt Funna föranleDaö genom Den af 0£ i unDerDånigl)et foreflagna för* Röjning i fj3oftiFjutölegan, för år 1842 15,000: 20;o ©ratiftfation till SabelbOEommiöfto* nenö ©eFreterare, ^ofmarjFalFen m. m. 3. 21. SeponmarcF för De§ förtjenst om 0roenjFa SabcII^erFet 2,000: 21;o Dveftitution åt 9votcl)ållarne rciD Up* lanDö D^egemente af erlagDa f. F. $läD* penningar 2,000: 35: — 22:o Sill inlöfen af De tin Ortala $5ruF anflagna $ol*räntor . 30,000: 23:o Sönerfättning åt 2lmanuenferna votD $ongl. Sill nöDiga föränDrtngar uti f. D. Sftumnm^ Sotter inrättningens v£nrå tiH inrpntmanDe af 0unDl)etö*€ollegium rneD §ält*SäFare kontoret, fymilFaö nu* waranDe loFal
Hon sörjer aldrig mer, bara glädes och håller av, håller av allt! Sven reste långt bort. Jag minns honom ständigt som en fördömd flyende genom det gula. Stackars pojke, stackars pojke! Maja tvångslämnade orten. Gräset växte för tätt på vägen till hennes gård. EN BJÖRNHISTORIA Såå, du vill prompt höra en björnhistoria, herre? Nå, jag är just i det humöret Du ska’ få höra den om Johannes, studenten ... Johannes var en student med binokel, svarta klädesbyxor, spegeldosa med snus i och en vit vit vit studentmössa, så ny, att den frasade om öronen både på honom och på andra. Reda på världen hade han och lärdom hade han — i synnerhet det senare. Ja, du, han var så lärd, att han inte hade plats för lärdomen i sitt eget huvud, vilket nog också var ovanligt litet i måttet, utan måste plottra ut den åt en och var han fick fatt uti. Barnfödd var han häruppe, men det gjorde han allt för att glömma, efter vi i fråga om civilisation stodo »polen så ovanligt nära». Fostrad i gudsfruktan och enkla seder var han, men det försökte han också att glömma. Vår Herre föraktade han djupt såsom »ett misslyckat begrepp», därnäst skrock och historier, och trodde säkert, att om någon skulle kunna förbättra plantsystemet, vilket enligt hans åsikt var högst felaktigt »i konstruktionen», så vore det han, Johannes-Peter-Karl-Olof Jansson, eller »John Johnstone», som han själv läste ut namnet. För att hjälpa andra stava det rätt, hade han låtit trycka det på vita lappar, som han kallade visitkort. Jag har jämnt 12 sådana, »efter mitt minne var så klent». En liten fåfänga hade »herr John Johnstone», den att få mäta krafter med en mäktig björn, få krama sönder den till en blodig massa, träda fram för folket och ropa: »Sen här en man!» Och så bli hemburen i triumf med den krossade björnen bakom sig, dragen på en flaka av femton svettdrivna män. På så sätt skulle han vinna berömmelse även till kroppen och hans namn gå till eftervärlden i alla de olika storhetsformer, som behövdes för att skapa en verkligt mäktig man.
Proposition, JU 55. verken, genom de öfriga vallarnas och fästningsverkens rasering, ett betydligt utrymme för stadens bebyggande samt nya gators och planteringars anläggande än ytterligare uppkommer, och försäljningen af dertill tjenliga platser och sten påräknats lemna tillgång till raserings-kostnadens betäckande, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att medgifva, det de tomter och platser, som genom Christianstads fästningsverks rasering dels redan uppkommit och dels un der raseringsarbetenas fortsättande hädanefter uppkomma samt för kronans behof icke erfordras, må, sedan de erhållit den indelning och utstakning, hvartill den af Kongl. Majit nådigst fastställda stadsplan föranleder, samt blifvit uppskattadfe och värderade äfven med afseende på den grundmur och sten, som i dem förefinnes, åt staden Christianstad under eganderätt, emot en för hvarje tomt eller plats, i förhållande till dess sålunda åsätta uppskattningsvärde, bestämd lösen, öfverlemnas; hvarjemte Kongl. Majit, enär för det i Christianstad förlagda Vendes Artilleriregementes vapenöfningar funnits nödigt, att på den staden och byarne deromkring tillhörande vestra fäladsmarken erhålla ett exercisfält och en skottlinea af tillräcklig storlek, nu likaledes föreslår Rikets Ständer att medgifva, att, för så vidt, efter pröfning af införväntadt underdånigt förslag till arealens bestämmande, den mark, som i ersättning för garnisonens gamla skottlinea och exercisfält, dels redan är och dels ytterligare kan varda kronan af vestra fäladsmarken tilldömd, må befinnas för ändamålet otillräcklig, det bristande utrymmet må kronan tillvinnas på det sätt, att till fäladsmarkens egare under eganderätt öfverlåtes så stor del af kronans ofvanberörda, söder och norr om fästningen belägna, mark, som efter behörig uppmätning och gradering kan finna den till utbyte deremot utsedda jordrymd af fäladsmarken i värde motsvara. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. C. v. Hohenhausen.
Bankens Lån till Stats-Verket och deremot endast beräknat Bankens Lån till enskildta vid dessa tidepunkter, hvarigenom det resultat erhållits, att Banken skulle komma 1823, att förlägga Låné-rörelsen med 7,600,000 R:d mera, än den det gjorde 18 14 ; men, då Lån till 2,500,000 menniskor i massa, hvarföre de samfällt betala så väl intressen sorn Capital-afbetalningar, efter min tanka, icke med skäl i Calculen kunna uteslutas, och det så mycket mer, som de Lån, hvarmed Banken,1823 kommer att förlägga en - Statsoch Banko-Utskottens Betänkanden. 525 skildta, bestar utaf de Ränteooh. Capital-afbetalningar, hvilka å Nationens samfäldta Lån intill desi tiden blifvit gjorde. Oin Calculen således med den förändring uppgöres, att Bankens Lån till Stats-Verket deri upptagas , så blifver den, som följer : Banken deltog i Allmänna Låne-rörelsen den 31 December 1814 genom sin Discont med - 6,515,000. Då begagnade Creditiver i Filial-Disconterne 440,500. Lån till Stats-Verket - 10,012,473. Lån på Fastigheter - 2,500,000. Summa R:d 19,467,973. Efter Höglofl. Utskottens Förslag kommer Banken att deltaga i Låne-rörelsen 1823 genom sin Discont med - 6,724,000. af nuvarande Filial-Discont-Creditiver 1,400,000. inlöste Discont - Assignations-Summan 700,000. i Fastighetsoch Odlings-Lån 6,800,000. ökadt Creditiv åtJern-Contoiret 600,000. ökadt Creditiv till Manufactur-Disconten 400,000, dertill kommer då återstående delen af Bankens Lån till Stats-Verket - 3,961,141.
Circulairet den 2 2 November >793, icke föran-, leda, det de vid Krigsmagten anställde Civile Embetsman och Betjente stå till vederbörande sina förmän i andra förhållanden , än som röra de dem i och för tjensten antingen åliggande, eller anbefallde skyldigheter, hvarunder en på eget äfventyr inlem. nåd skrift ej kunde hänföras och hvarken Regeringsformen , eller Justitia?Ombudsmannens Instruction i öfrigt föreskrefvo några serskilda omvägar för dem > som funno sig be - jR. St. Just. Omb. Emi. Ber. d. 4 Nott. 18 a8* 17 befogade att påkalla nämnde Embetsman» uppmärksamhet i anseende till livad de ansågo sig hafva för när skett. Efter af BataillonsLäkaren Doctor Ramström. emot KrigsHofRättens ofvan be rör r'.e Utslag anfördg underdåniga besvär, hade målet, den 11 October 1826, uti Kongl. Majlis Högste Domstol förekommit, då Högste Domstolen ansett Klaganden icke hafva gjort sig skyldig till ansvar efter 16 §. a Cap. KrigsArtiklarne, men som 15 §. uti samma Capitel uttryckligen föreskrifver, att icke någon må med ansökningar eller klagomål, som på ett eller annat sätt röra tjensten, gå förbi Befälhafvaren vid den Corps, der han tjenar, så framt icke klagan emot honom är ställd, vid äfventyr för den det gör, att straffas, Officer med två till tre månaders arrest, samt Underofficer och Manskap extra judicialiter; alltså och emedan Klagandens fullföljde yrkande, att nyssomförmäldte
för sänkningen af Hasserås-sjön samt upprensningen af Lerbyoch Snapperuds elfvar inora Ämåls och Mo socknar af Tossbo härad, å 5,400 R:dr; återbetalas jemte krono-utskylderna, 5,939: 72. 5,669: 72. » utdikningen af Hössna mader inom Hössna och Knåttle socknar af Redvägs härad, å 12,579 R:dr; dito dito, 7,547: 40. 6,541: 8. » upprensningen af Säfve å inom Kullings härad, å 5,055 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 2 procents ränta, 4,224: 86. 3,908: 95. » dito af Steneby-elfeen inom Steneby socken af Wedbo härad, å 9,750 R:dr; återbetalas jemte krono-utskylderna, 10,549: 29. 9,769: 29. » dito af Bredängs-ån i Wäne härad, å 2,640 R:dr; dito dito, 3.066: 52. 3,066: 52. » utdikningen af Lenghems mader inora Kinds härad, å 3,600 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 3 procents ränta, 3,600: — 3,600: — inom Elfsborgs och Skaraborgs län: för utdikningen af mossar, belägna omkring än Ätran inom Wartofta härad af Skaraborgs och Redvägs härad af Elfsborgs län, å 14,640 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 3 procents ränta, 14,640: — 14,640: — inom Skaraborgs län: för sänkningen af sjön Osten inom Wadsbo härad, å 8,329 R:dr 50 öre; återbetalas jemte krono-utskylderna, : 7,496: 8. 7,079: 61. » kanalanläggningen genom Kottholmsnäset vid Tidaån samt upprensningen af Sågströmrnen inom samma härad, å 6,189 R:dr 75 öre; dito dito, 4,834: 74. 4,500: 81.
Jag kan icke göra mig begrepp om tillvarelsen af en Politisk Stat i vår tid, som i medelpuncten af allt hvad uti en Monarchi är stort, lysande och mägtigt, skulle sakna de Inrättningar, hvilka uti alla andra civiliserade Länder åt den fredliga Medborgaren skänka tillfälle, att med ädlare sinnesförströelse tillbringa lediga stunder och förmå den osedlige och lättingen, att åtminstone använda en del af sin tid med sådana tidsfördrif, der han hvarken påskyn. dar sitt eget förderf eller det Allmännas. Jag för min del kan således icke tänka mig cn möjlighet af vår vackra Theaters un - Den 25 Maji. 231 dergång; må det derföre tiliåtas mig, att be; tänka möjligheten af dess bibehållande. Grefve Löwenhjelm har för detta sednare ändamåls ernående framställt tvänne förslag. Det första, eller det, hvarigenom han projecterar fastställandet af en frivillig Bevillning för begagnandet af Spectacler, hvilket egentligen skulle träffa Hufvudstadens Innevånare, äger den egenskapen, att genom sin caracter af frivillighet, och genom sin fördelning på dem, som mästäro i tillfälle att njuta ett tids* fördrif, för hvilket de erlägga afgift, vara det mäst populaira. Men som det tillika, likt alla frivilliga Bevillnings-methoder, är till resultatet obestämdt och osäkert, har han uti det andra Förslaget framställt ett Correctiv emot en genom det förra befarad otillräcklighet. Då jag nu i det förstnämnde instämmer med Grefve Löwenhjelm, anhåller jag, att i stället för det sednare, för min del, vördsamt lå fö* reslå följande: Till fyllnad af den brist, uti de, genom Grefve Löwenhielms uppgift, för Theatrarnes bibehållande erforderlige 30,500 R:r, som trolig gen uppkommer derigenom, att den frivilliga Bevillnings-afgiften icke uppgår till denna Summa, skulle jag anse, att sedan Kongl. Maj.t af Allmänna Medels öfverskotten aftagit det anslag deraf, som till Dess Höga disposition nu, som vid förlidne Riksdag, af Riksens Högloflige
I anledning af Wär Nädige Konungs yttrade omtanka för Konung 6v8M^x ^ooi.n« och betz kamille, wägar jag upgiswa ett p^ojcet till sammanbindande af Rikets säkerhet och fdrmvhn med famillens anständiga underhäll. Läck^> Slott i Wester - Göthland äger Hägra hundrade rum: denne Kungsgärd är ännu odisponerad; den sö ra Kongl, famillen kunde där blifwa ganska, wäl logerad. En IO Officerare kunde äfwen där fä alternative hälla wakt; och med 2:ne Corporalskap Soldater, ty intet mera behöfwcs, wore kostnaden o» betydlig. Famillens hushällning borde af den commendcrande Officeren bestridas, och Konung underhäll borde,' sedan betz enskilta egendom wore inventerad och interner,a upgifne, bestämmas, hwilka förmodeligen upgä till en summa af en Zo L 40,000 RO»-, Denna summa borde sedan af Statsmedlen förökas stll 50,000 R:dr., förutan hela Läckö, som borde stil b 'Shäslet förunnas, och detta utgöra Konungens underhäll i dest lifstid. Dä desse penningar, i Rikets nu beträngda wikkor förunnas, wäntar man af Konung 6vs7-^ H.- VOl-lAS Den 11 September. 278 vor.?ii!> ädelmod att aldrig begära, att de stola förtäras utom Riket, utan midt uti betz och wärt eget Fädernesland. Skulle betz Gcmäl wilja, med Kongl. Maj:tS tilständ göra en utrikes resa, hwilket likwäl wära fordna Drottningar sä sällan gjort och Wär Nödige Enke» Drottning aldrig; sä torde en wiK summa dertill af Konung ^oor-rn-e inkomster fä anwändäs; likwäl altid — efter Wär Nädige Konungs befallning och wilja.
Militär-ämnena borde blifva vid krigsskolan alldeles desamma, som nu i den öfre afdelningen vid krigsakademien med tillägg af lämpliga mindre lärokurser i krigshistoria, mililär-sundhetslära och hästkännedom. Medeltiden för kadetts vistande i öfre afdelningen har under 10 år varit 2.4 år. Men den nu varande årliga lästiden i denna afdelning är icke mera än månader eller från medlet af september till medlet af december och från medlet af januari till början af april. Hela den öfriga tiden är läsfri, på följande sätt fördelad ungefärligen: Kartritning 1 månad. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL 8ÅHHHUKBIB JBBIKSWHPAHaWIHI VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1844. ÄNDRA SAMLINGEN. 1^2 Aftl el ii i ii g en: Rikets Ständers Revisorers samt Jastitice-Ombnäsmans Berättelser. mili b & m n k Justitice-Ombudsmannens Berättelser m. m. TILL RIKETS HÖGLOFLIGE STÄNDER eräitelse AF DERAS JUSTITIE-OMBUDSMAN, AFGIFVEN VID URTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM AR 1844. S<L©££iij0i:.m, 1844. P. A. Norstedt & Söner, Kongl. Boktryckare. i Vördsamt Memorial. Af Rikets Högloft Ständer, under Riksdagen åren 1840 och 1841, fortfarande hedrad med förtroendet att vara Deras Justitieombudsman, är mig åter tillfälle lemnadt att inför Rikets Högloft Ständer, å innevarande, af Kongl. Maj:t beramade Urtima Riksdag, aflägga en allmän redogörelse för min Embetsförvältning, iakttagande dervid äfven hvad Embetets innehafvare för öfrigt ä%oer‘ . .. ... Redan vid förra tidskiftet hafva de grunder blifvit angifna, efter hvilka jag uppfattat och dittills sökt uppfylla Embetets bestämmelse, utan att någon anmärkning deremot då förekommit.
Således är t. ex. det motskäl lätt vederlagdt, sorn blifvit hämtadt från farhågan, att tjenstehjon skulle underlåta taga årstjenst, om flyttningstiden fixerades i Junii månad. Vid den ålder, som tjenstehjon vanligen äger, hafva förmodligen alla af denna klass redan gjort den erfarenhet, att en annan årstid snart följer Junii och Julii månader, då det är nödigt, att äga hvad man säger: ”tak öfver hufvndet,” och då det föregifva huset i hvar buske hvarken skyddar för regn, snö eller köld; om mari ock skulle antaga, att en och annan verkligen vore hugad göra försöket, att under sommarmånaderne bo under bar himmel eller i uthus, hvilket jag dock ej föreställer mig att rätt många skulle vara fallna för, Utaf det andra slaget af motskäl åter, är till ex, det, som Nils Månsson i sin reservation anfört, nemligen att flyllningstideu på Seland också inträffar i Junii månad. Delta förhållande kan väl — det erkännes —• medföra 41 H. i-* aGo Den 14 September e. m. en liten o, »enhet för några socknar i Skåne och Hi land; men kan ej, och bör ej verka emot antagandet af ett förslag, sorn i öfrigt är åtföljdt af verkligen stora fördelar, och af mindre olägenheter än någon annan föreslagen flyttningstid. Jag tror derföre, att, med antagandet af Junii månad i allmänhet såsom lämpligaste perioden för flyttningstiden, rätta dagen för dennes bestämmande bör vara den i samma månad, hälst denna dag inträffar på jemnt månadstal efter laga fardag; en omständighet, sorn, besynnerligt nog, tyckes hittills, mer än som sig bordt, undgått uppmärksamhet.