Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af dessa skäl med de flere i Banco-Utskottets Betänkande anförde, instämmer jag med Herr Grefve Mörner och Herr af Brinckman, i den hemställan, att Utskottets Betänkande måtte bifallas och det utan återremis®, hvartill de deremot nu gjorde anmärkningar synas mig icke kunna föranleda. Herr von Schulzenheim: Hufvud villkoret under hvilket Banquen i 74 §. blifvit Rikets Ständer uppdragen, är, att blott den så kallade salderade Gevinsten skulle till Kongl. Maj.ts och Fäderneslandets heder och nytta, lill publicus usus användas. Hade alltid den behållna vinsten blifvit uppgifven , och dispositionen aldrig längre ut9träckt, i hvilken lycklig belägenhet skulle icke Banquen och Rike sig nu befinna, men som hemligheten så illa skadat redbara Fonden, ehuru inskränkt till sitt belopp, var än» 68 Den ig April. nu för 16 år sedan öfverstigande Växel-Banco. skulden. Jag har icke begärt uppgiften af den nuvarande Skatten, ehuru den med sin verkliga betydlighet mer skulle styrka än minska förtroendet, samt hindra oförståndiga pretentioner. Herr Grefven och Län dt Marsh olken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Banco-Utskottets Betänkande gjorde Anmärkningar hindra detsamma® antagande, samt på sådan grund behagade Betänkandet jemte Anmärkningarne till Utskottet återremittera; hvilket bifölls’. Grefve Spens, Carl Gustaf, anhöll att Banco-Utskottet måtte anmodas, att icke besvara den nu beslutade återremissen förrän Financeplanen blifvit af Riksens Ständer pröfvad och fastställd. Herr JWannerstam : Jag kan icke instämma uti Herr Grefve Spens’s tillstyrkande att frågan om Banquens publicitet bör hvila intilldess att Finance-planen är afgjord. Jag tror tvärtom att det vore för Riksens Ständer af högsta vigt, att till rättande af irriga meningar om Banquens tillstånd, detsamma blifva kunnigt förrän Finance-planen till slutdigt aF görande företages.
Inom Bjerke, Wedtle och Kullings Härader träffas likväl ännu flere fruktbara trakter; nied mer och mindre god lera och lermylla; men i Gäseneds Härad, som är sandigt och stenbundet, äfvensom i Redvägs Härad, hvilket närmar sig .denna beskaffenhet, finnas såd»ne bättre jordarter mei a sällan och endast såsom undantag; ulan består, rådande jordmånen derstädes, Så val som uti Åhs, Kinds, Marks, Weden? och Bollebygds Härader, af så kallad mjäle eller mojord och sandblandad mylla, som i allmänhet gifver mindre lönande afkastning, ehuru äf* 5 ven inom desse Härader, synnerligen uti Marks, åtskilige trakter finnas med bördigare jordmån. Delar af Wäne, Bjerke och Kullings Härader, Gäseneds Härad och en del af Redvägs Härad, kunna räknas för slättland, fastän sins emellan mycket olika; hvaremot det Öfriga af Westgöta Landskapet är bergigt och skogbeväxt samt delvis starkt couperadt och i fördjupningar uppfyllt med sjöar, kärr och mossar, som finna aflopp genom en mängd åar och bäckar, antingen åt Wenern och Götha Eif, eller åt Nordsjön och Cattegat. Elfsborgs Län, som, i dess längsta utsträckning från Norrska ^vänsen i nordvest, till gränsorne af Halland oell Småland i sydost, håller öfver 3o mil, företer således stora skiljagtigheter i fysikaliskt afseende och naturliga förmåner; meli der saknas likväl icke inom något Härad, helt och hållet, hvarken jordmån för ett nödtorftigt åkerbruk, skog för husbehof, eller vattendrag för nyttiga inrättningar. Ibland ovanliga naturhändelser, under nu ifrågavarande qvinqvennium, må. nämnas tvenne jordskalf, som blifvit observerade år i83o, i Januaria och April månader, inom åtskillige delar af Länet, bägge i rigtningar ifrån söder till norr. 2. Invånare.
Prop. om Statsverk. 1850. skola slöra antal, som under sednaste läs-år utgjort 38, medför och hvilket sisllidne läs-termin föranledt antagandet af cn serskild Repetitör, hvars aflöning, med Kongl. Maj:ls nådiga tillstånd, bekostats af besparingarne å Premiekassans medel, har Direktionen anhållit, att Underlärarens lön måtte ökas från 200 r:dr lill 333 r:dr 16 sk.; och har Kollegium, med afseende ej mindre å hvad Direktionen härvid anfört, än äfven å den svårighet att erhålla skicklige Underlärare vid Navigationsskolorna, som, i följd af den för dessa lärare hittills anslagna knappa aflöning, icke sällan inträffat, i underdånighet hemställt, att den föreslagna arfvodes-tillökningen för under-läraren vid ifrågavarande skola måtte i nåder beviljas med R:dr 133: 16. 4:o. Navigationsskolan i Malmö. Direktionen för denna skola har äfvenledes, med hänsigt till del stora antal elever, som besöka skolan, och hvilka utgjort 63 under sistförflutna läs-år, gjort framställning om behofvet af förhöjning i Underlärarens aflöning från 2C0 rd.r lill 333 r:dr 16 sk.; och då härvid förekomme enahanda skäl, som i afseende på Underläraren vid Navigationsskolan i Gefle, har Kollegium i underdånighet tillstyrkt, att för Underläraren vid Malmö Navigationsskola jemväl måtte beviljas en arfvodes-förhöjning af R:dr 133: 16 5:o. Navigationsskolan i Hernösand. För Underläraren vid denna skola, hvilkens lön äfven utgör 200 r:dr, har Direktionen gjort framställning om en löntillökning af 100 r.dr, med hemställan, huruvida icke beloppet kunde anvisas å de till böckers, kartors och instrumenters inköp samt andra utgifter å skolans stal uppförde 300 r:dr.
Den 26 £>b tober 1790, få miDt Derigenom ät faDgaD omi [forlig beftraffning af fpö eller ris?, Delo för tillgrepp ut frifa, Dels? od för mjölfning af annans fo, får ellet get ttte på marfen, fängelfejfraff miD matten od) bröD, motfmaranDe Det, i nämnDa författningar, för fymarje fall infatta fpö# eller risftraff, alltiD ffall åDömaS, Då någon af Defja förbrptelfer förfa refan begås?. §• 59- <2Bi bafme förcflagit odj jfongl. SKajf i nåDer bifallit, att, meD npf>äf# manDe af alla angåcnDe ftodftraff utfärDaDe föreffrifter, faDant ftraff ide miDare ffall äga rum, ost» att, Dels i Det fall, Då böter, i brift af tillgång l)oé
(Fortsättning.) 39 hvarjemte Utskottet, med afseende derpå att alla nödiga anordningar bort kunna träffas för den betydliga kostnadssu nma, hvartill ifrågavarande bygguadsföretag uppgått, hemställer, c) att Rikets Ständer mSlte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, vid företagande af allmänna byggnader, i framtiden noggrannare måtte tillses, att utförandet deraf må kunna fullbordas inom gränsen af de uppgjorda kostnadsförslageu. 126:o. Genom remisser från vederbörande Uiks-Stånd har Utskottet fått emottaga tvänne särskilda motioner, som blifvit väckta, den ena hos Ridderskapet och Adeln af Herr Mantgomery-Cederhielm, Hobert (N:o 39), och den andra inom BorgareStåndet af Herr H. P. W. Gahn (N:o 132), hvilka motionärer sammanstämmande anfört, hurusom öfver hela landet en temligen allmän klagan försports öfver bristande utrymme på hospitalen för sinnessjuka. Antalet ef sinnessjuka ökades ej endast i förhållande till folkmängdens förökning, utun sannolikt, åtminstone i vissa provinser, i ännu större progression. Eldigt Statistiska Central-byråns sednast utgifna berättelse, hade vid 1855 års slut luunits 3,893 vansinniga inom hela riket, eller en vansinnig på 935 innevånare. Om rikets folkmängd vid 1862 års slut anloges uppgå till 4 millioner, skulle antalet af de vansinniga, efter beräkning af 1 på 935, nu utgöra 4,278 eller sannolikt 4,500. Dl ej alla sinnessjuka vore i behof af hospitalsvård, utan kunde med mer eller mindre lätthet vårdas utom hospitalen, hade approximativa beräkningar i de liesta europeiska riken visat, att minst ^:del af dessa olyckliga böra antingen såsom vådliga för sig sjelfva eller andra, eller för att kunna återställas till helsan, vårdas å hospital eller andra inrättningar för sinnessjukas vård och behandling.
Slen skulle lillgångarne likväl icke medgifva nedsättning till nu ifrågasatta belopp, sä ehuru önskligt jag anser det vara, att den föreslagna lindringen i skyddsafgiften nu kunde äga rum och jag äfven tror rättvisa och billighet klåfva, att embetsman icke, såsom hilt ilis, erlägga högre bevill n. än andra klasser, likväl och dä för båda dessa klasser en bestämd skaltenedsättning skulle ske, medtagande omkring (282,000 + 150,000) 432,000 R:dr, men deremot är det ovisst om genom den föreslagna bevillnm ä fastighet, rörelse och kapitaler, når förändringen som sig bör pä en gång genomföres, minskning i Statens inkomster kommer att ega rum, och det framför allt är nödigt att undanrödja de anledningar och frestelser, som nu finnas till osannfärdighet i upgifter från de betydligaste samhällsklasserne i Riket, hemställer jag vördsamt alt i första rummet be villmn å fastighet, rörelse och kapital må nedsättas till En proc. af inkomsten. Ett försök att få fastigheterna npskaltade lill deras verkliga värde om bevillningen blir högre än 4 af 10,000 lärer knappast lyckas. Det kommer alt stranda på motstånd af dem, som kanske redan betala mindre och med högre bevillnings-afgift finge betala mera än nu. Ett försök alt belägga kapitalerna med högre skatt än 1 proc. skulle jag ock afråda, då denna skatt är ny och således i allt fall kommer att mötas med någon motvilja. Vill man hafva ärliga upgifter af dem som idka rörelse bör ej heller bevillnm för dem sättas öfver 1 proc. af en inkomst som ofta är osäker och tillfällig samt i våra mindre slåder sällan mer än tillräcklig för handlanden eller handverkarne lill de dagliga behofven. Alt beskatta inkomst af osäker rörelse högre än inkomst af samladt kapital är dessutom orimligt och orättvist. Om remiss lill BevillmsUtsk. anhålles vördsamt. Begärdes på hordet. H. Ex.' Hr Gr. Löwenhjelm, Carl
Svenska jordbruket framgår på hanan att skuldsätta sig så långt som möjligt, det slutligen skall blifva omöjligt att, af brist på capitaler oell i anseende till de sugande räntorna, ens bibehålla produetionen på dess närvarande punkt. Yi höra stundligen grundade klagomål frän alla orter öfver saknad på penningar och förmåga att utgöra skatterna, och vill man undersöka orsakerna härtill, så skall man troligen finna dem säkrast i den ökade skuldsättningen, befordrad genom ökade låntillgångar för jordbruket i discontenia. Det är ur denna synpunkt, som åtminstone jag för ulin del icke kan blifva öfvertygad derom, att jordbruket skall tillskyndas någon vinst af ifrågavar. lån, ehuru jag icke derföre vill hafina sagt, att ju icke Styrelsens goda afsigt dermed kan hafva varit att hjelpa jordbruket. Återstår att tillse, huruvida statslån utgör ett så stort samhällsgodt, att man, utan afseende på dess nytta i ett eller annat afseende, likväl, blott för att en gång införa ett statslånesystem, bör bifalla den nåd. framställningen. I delta afseende är jag icke heller lycklig att kunna dela öfvertygelse med de financierer, som i denna fråga i dag här uttryckt sig. Jag anser det vid detta tillfälle vara öfverflödigt att upprepa alla de skäl, som, enl. min mening, tala emot statslån, Hvad jag likväl tror en hvar icke kunna annat än medgifva, är, att statslån, de må vara af fördel eller icke i länder med stora capitaler och stor produetionsförmåga samt med ett i politiskt och commerciell hänseende fördelaktigt läge, dock böra bedömas utur en helt annan synpunkt i hvad angår Sverige, som i så många afseenden saknar dessa fördelar. I öfrigt synas mig så många anomalier möta vid sjelfva verkställigheten, att endast dessa böra föranleda till afslag å den K. propostn; ty är det icke, snart sagdt, onaturligt att bilda låneanstalter för sådana creditföreningar, som ännu icke finnas? Delta är likväl händelsen med hypotheksföreningarna. Man skulle således uppdraga åt ett statens verk att för statens räkning upptaga lån til! enskildas förmån, innan man ännu hade ens lånesökande, än mindre någon slags säkerhet för utlåningen.
Lagerbjelkes förslag: »Qvinna, som myndig är, ege» etc. kan vara tillräckligt omfattande; utan att jag likväl derför vill vidgå riktigheten af det såsom stöd derför anförda skäl, att tvistigheter skulle kunna upstå rörande rätta meningen af denna g, för det fall nemi. att ifrågasättas skulle, huruvida enka eller frånskild hustru, som blifvit satt under förmyndare, får rösträtt utöfva. Den näst derpå följande punkten innehåller nemi. följande bestämmelse: »För omyndig röste förmyndaren.» Slutligen har Gr. Mörner ansett, att sista mom:t borde uteslutas. Såsom bevis på deraf följande olägenheter har Gr:n aufört att om t. ex. en fideikommissarie vore under konkurs, skulle för hans egendom under tiden icke få röstas. Komiterades förslag innehåller i detta fall: »För egendom eller näring och rörelse, som» etc. Utsk:t åter har borttagit ordet »egendom» samt låtit punkten lyda: »För näring eller rörelse, som» etc. Med hänsigt härtill anser jag att berörde sista mom. kan qvarstå. Hr Dalman, Fredrik Wilhelm: Jag är hufvudsakligen förekommen af Frih. Tersmeden, och begärde ordet blott för att påpeka, att i § 8, som R. o. Ad. redan antagit, står tydligen, att ingen har rösträtt, som icke råder för gods sitt. Då nu dessutom denna § är antagen af 2 Stånd, tillstyrker jag bifall dertill oföräudradt, ehuru måhända det af Gr. Lagerbjelke framställda förslag i vissa afseenden eger företräde. Gr. Sparre: Till de anmärkningar, sora blifvit framstälde mot förevarande §, måste jag lägga ytterligare en erinran. 2:dra mom:t har följande lydelse: »Enka, frånskild hustru eller »ogift qvinna, som myndig är, ege i kommunalstämma rösträtt »utöfva.» H. XI. i 50 Den 3 Oktober e. m. Det kan väl icke vara meningen att några andra qvinnor skola utöfva rösträtt i kommunalstämma än de, som hafva egendom, näring eller rörelse? Den 8:de §:n hänvisar till den 58:de §:n.
— Från Iduns läsekrets. Våra barn. — Fönsterträdgården. — Drycker. — Husdjuren. — Syltning. — Bakning. — Tvätten — Bostaden. — Huskurer. — Hvarjehanda. — Frågor. — Svar. — Breflåda. A n n o n s e r. PLATSSÖKANDE. Ett medelålders fruntimmer önskar från hösten eller framdeles förestå ett finare, ej för stort hem i stad eller på landet. Den sökande är skicklig i kokkonsten och hvad dertill hör, äfvensom van vid finare handarbeten m. m. samt eger mångårig erfarenhet uti att på egen hand verka uti och uppfylla hemmets kraf i dess olika delar. Goda rekom. finnas. Svar motses med tacksamh. under adr. : fröken Amanda Leksell, Hedemora f. v. b. [412] Annonspris: 25 öre pr petitrad ( Ingen annons införes under 1 kr. LEDIGA PLATSER. En anspråkslös, synnerlig, ordentlig flicka med uppfostr., godt sätt o. kunnig i sömnad erh. pl. att bitr. med barns skötsel m. m. Svar m. fullst. uppg. om fam., lönepret. till » D », portv. [409] Afzelius Iiilla V a t t u g a t a n 34 är återkommen och mottager sjukbesök 9 — JO f. m. och 2 — 3 e. m. Företrädesvis magoch hudsjukdomar. [153] Doktor C a r l piensburg Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. (G. 5007) En praktisk, bildad flicka med undervisningsvana söker pl. i fam. som barnvårdarinna. Små anspr. Goda rek. Svar till » S. J. », Iduns byrå. [" 415] En ung flicka af god familj önskar mot fritt vivre plats att gå frun till hända, helst hos någon embetsmannafamilj i mellersta eller södra Sverige. D,e, som härå reflektera, torde sända ' svar till » I. B. », Svartbäcksgatan 33, Upsala. [410] Vasagatan 1 0, Stockholm, snedt emot Centralstationen.
Utskottets tillstyrkan å sidan 9, rörande Carl Anders Larssons motion godkändes; och godkände Ståndet slutligen äfven Utskottets 3:ne särskilda yttranden å sidd. 3 och 4, angående dels kungsoch kronoskjutsningsbesväret, dels reglering af befordringen utaf post och resande, dels ock betäckande af kostnaderna för skjutsningsbesvärets ifrågasatta öfvertagande af Staten. t Den 5 September. Från Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs Hedervärda Bonde-Ståndets protokolls-utdrag, M 393, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden, att förena sig i Bonde-Ståndets beslut öfver 79:de punkten af Stats-Utskottets Utlåtande, J\s 139; men dä den i nämnda punkt upptagna fråga redan blifvit genom Ridderskapet och Adelns samt Presteoch Borgare-Ståndens sammanstämmande beslut afgjord, ansågs inbjudningen icke kunna föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogs Hedervärda Bonde-Ståndets prolokolls-utdrag, J\s 391, innefattande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden, att biträda BondeStåndets beslut öfver mom. f) i 69:de punkten af Stats-Utskottets Utlåtande, JV2 139; men som den del af ifrågavarande moment, hvarå inbjudningen hade afseende, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden bifallen, ansågs inbjudningen icke kunna föranleda till någon annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Specie årligen. 9:0 Från OeconomieUtskottet, af den 24 Juli, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande om förbud emot löpande AssignAioner; och har Utskottet, med besvarande af de gjorda anmärkningarna, icke ansett sig kunna frångå sitt redan fattade beslut. 10:0 Från OeconomieUtskottet, af den 24 Juli, i anledning af de anmärkningar som blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande om Gränseoch LandttullsBevakningeni hafvandes Utskottet icke gjort någon annan tilläggning eller förändring i sitt förra Betänkande, än det tillstyrkande att Riksena Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att handeln på Norrige med Timmer och Trädvaror ifrån Sverige måtte blifva fri och obehindrad, ji:o Från OeconomieUtskottet, af den 24 Juli, i anledning af väckt fråga om upplifvande af 1734 års Handels-Reglemente; och som Utskottet haft sig bekant, att en Committée redan blifvit förordnad för att utarbeta och i enlighet med tidens fordringar bestämma ett nytt och lämpligt Re - : 1 Den 27 Juli e. m. _ 1355 • lemente för Handel och Handtverkerier, så har Utskottet ansett sig endast bi ra sådant anmäla, med förklarande, att i Utskottets tanka någon vidare åtgärd vid detta ärende icke för närvarande kan äga rum.
Adis egna medel och Jungfrustiftets Kassa, så, och i den händelse att Kamereraren skulle blifva frikallad från allt ansvar, får jag förena mig med Hr Printzensköld derom att R. o. Ad. bör af sin egen Kassa ersätta bristen i Wadstena Adl. Jungfrustifts Kassa, ehuru jag icke precist känner hvad rätt man kan hafva alt disponera öfver Riddarhus-kassans medel. Jag fortsätter mitt yrkande att derest icke Ridd.Kamreraren vill underkasta 5 H. 10 146 Den 22 Mars. sig den komités dom, som R. o. Ad. sjelf utväljer, saken må gå lill vederbörlig domstol, och Utsk:s beläuk. sålunda bifallas. Frih. Toll, Gustaf: Då en ledamot af Ridd.Utsk. förut uplyst R. o. Ad. om de förhållanden, som vid afgörandet af denna fråga inom Utsk. förekommo, har jag föga annat alt tillägga än det alt Riddarhusets fonder utgöras af åtskilliga under flera olika rubriker lill välgörande ändamål ingående pensioner. Hr von Kraemer har redan omnämnt särdeles Wadstena Ad. Jungfr. Slifts-kassa. Alla dessa fonder utgöra en betydande summa, som under Direktms inseende förvaltas och redovisas af Kamreraren. Kamreraren har under en fortsatt längre tid till Ridd.Direklms fulla belåtenhet och således äfven till R. o. Ad:s, väl förvaltat denna förtroendetjenst. Han har förökat fonderna och fullgjort sina åligganden. En tillfällig olycka har gjort, att han denna enda gängen har begått det felet alt glömma sina nycklar i sin pulpet. Outredt är emedlertid hvilken och hvar förlusten finnes, hvilka och hvar ränte-cuponerna finnas o. s. v. R. o. Ad. finner nogsamt att Ridd.Utsk. då har fullgjort sin pligt att bevaka dess rätt och bästa, då det säger, att: Vi underställa R. o. Ad. att låta lagligen utreda saken. Jag tillstår att för milt begrepp står ingen möjlighet för en kompromiss att upfatla på en gång och afgöra hvad som är R. o. Ad:s rätt, och hvad som är en förtjent embetsmans rätt.
De beto högre opp, de beto lägre ner, de grinade och sleto af hjertans grund, så svetten perlade i pannan, och Fleming ropade och manade på, under hotelser och hån. Slutligen brast han ut i ett så häftigt skratt, att alla vapenstyckena skramlade mot hvarandra och ropade: ”Nå, nu sen J, huru mycket J kunnen uträtta ens mot denna lilla skorsten, lär er härnäst att hålla inne med edert fåvisa skrål. Tag eder nu till vara, och må denna skrämseln vara eder en varning, och må de fallnes öde lära eder, att man icke ostraffadt gör uppror emot sin konung. Om J nu heligt och ärligt lofven att, som hans konglig majestäts trogne och lydige undersåter, lefva i stillhet hvar på sin ort och edra skyldigheter uppfylla, så skall jag, ännu denna gång, låta nåd gå för rätt och låta eder, som öfverlefva, utan vidare näpst få gå hädan.” Med uppräckta händer ropade bönderne: ”det lofva vi alla ärligen!” ”Gån hem, låten detta blifva eder en allvarlig lexa. Men minnens, och sägen edra socknemän detsamma: att der någon understår sig att hädanefter höja hand eller fot emot laga ordning och rätt, han skall icke skonas, utan öfver honom skall svärdet tungt falla, och att jag, Klas Fleming, har sagt det. Dragen nu hädan.” Att bönderne ej läto säga sig de orden två gånger, torde ej behöfva nämnas. Men i ett afsides pörte funnos ännu någre män, bevakade af krigsmän, hvilka der väntade sin dom, och nu först, på Flemings befallning, till honom framfördes. Desse voro prester från de kringliggande socknarne, hvilka, långt ifrån att intala sina socknebor lugn och fridsamhet, just hade manat dem till uppror. Af fruktan att Sigismund skulle gynna katholska läran, hade de slutit sig till hertig Carls parti, och voro ofta de ifrigaste förkämpar för läran att ”orätt med våld vräka”, som uttrycket föll sig. Fleming hade låtit hemta dem, hvilka ej redan voro tillstädes vid bondhären.
Hufvudstationen och de inom densamma, uppå yttersta punkterne af kusten eller dess tillstötande skär, inrättade mindre depöts, sorn, uppå Förvaltningens af Sjö* Ärendenas underdåniga Förslag, framdeles i Nåder kan blifva föreskrifvet; 2:0. att i sin tjenst antaga sjövande och välfrejdade personer, som antingen redan äro 5 bestämda Stationer boende, eller ock kunna finnas hugade att dit inflytta, och sådant till det antal, sorn, i anseende till kusternes olika läge och beskaffenhet, erfordras för att åstadkomma skyndsam, driftig samt pålitlig bergning; skolandes desse Betjente 1 sådant afseende med fullständiga Instructioner af Bolagets Direction förses och tillförbinda* att icke, utan med erhållet tillstånd, under den tid af året segelfarten påstår, aflägsna sig från sin anvisade Station och de punkter af kusten inom densamma, uppi hvilka strandningshändelser mest äro att befara ; 3:o. att med invånarne i grannskapet af hvarje Dykeri-Station uppgöra beting om nödigt arbets-biträde vid inträffande Strandnings-händelser; samt 4:0. att ersätta den skada och förlust, af hvad beskaffenhet som helst, sorn, vid berg - Bil.t.Siatt-s.Allm.Beiv.o.öec. Uist.Utl.N o^ 3. 19 liing af fartyg och gods, tillskyndas fartygsoch gods-egare eller Assuradeurer, såsom följd af vårdslöst eller annat obehörigt förfarande al Dykeriets Betjente eller det af dem antagna arbetsmanskap. 2 $.
Tjensteman ej mindre än för de trålinverande vore förhatligt såsom roten till flere oordningar och missbruk; samt att, oberäknad den ojemnhet i enahanda Tjensters lönevilkor, som uppstått i mohn af de fordna inneliafvarnes större eller mindre anspråk och Trafiqverandes gifmildhet, en godtycklig handling i detta afseende lätteligen kunde hafva ett skadligt inflytande äfven på sjelfva Traliqven, likasom på handhafvandet af Kronans och det allmännas rätt. Kongl.