Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då ett sådant beslut icke skulle föranleda till någon påföljd, anhåller jag att R. o. Ad. måtte bifalla första delen af Utsk:ts hemställan, samt besluta att andra delen, till prekaverande af enskiltas rättigheter, skulle få följande'förändrade lydelse: »anses; dock att, derest på grund af donation eller annorledes särskild rätt i afseende å magasinet tillkommer vissa hemman eller medlemmar inom kommunen, sådan rätt oförkränkt bibehålles». Frih. Hermelin, Carl Samuel: Alt, såsom Utsk:t föreslagit, gifva kommunalstämmorna dispositionsrätt öfver sockenmagasinerna, anser jag vara stridande mot lag och rätt. Kommunerna skulle derigenom kunna tillegna sig dem, äfven der de Den 8 Augusti. 23 voro grundade genom donationer och tillhörde enskilta hemman. Som emellertid ett rent afslag icke skulle medföra någon påföljd, förenar jag mig med Hr von Koch i det förslag, han framställt. Hr Stedt, Gustaf: Inom Utsk:t gjorde sig den åsigt gällande att, ehvad det kapital, som tillhörde ett socknemagasin, representerades af kontanta penningar eller något annat, detsamma likväl borde oförminskadt bibehållas. Delta är syftningen af Utsk:ts förslag, men om II. o. Ad. icke skulle anse det vara tillräckligt betryggande för tredje mans rätt, vill jag icke motsätta mig de af Hr von Koch deri påyrkade förändringar. Frih. Hermelin: Jag anhåller om bifall till det af Hr von Koch framställda förslag. Gr. Anckarsvärd, Garl Henrik: Det vill synas som om Utsk:ts förslag verkligen skulle kunna vid åtskilliga tillfällen vara kränkande för tredje mans rätt. Förändradt såsom Hr von Koch föreslagit, anser jag det deremot blifva fullt tillfredsställande, och instämmer derföre i det af honom framställda yrkande. Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att enär några ledamöter under den nu pågående öfverläggningen begärt propos. på andra förslag än det af Utsk:t framstälda, ansåge Hr Gr. o. Landtm, sig böra erinra derom, att (öremålet för öfverläggningen icke vore ett vanligt Utsk:s-Betänk., eller ett sådant, vid hvars behandling
Best), och Öecon.-Utskottens Utlåtande Ni§ 4r - 5 beskaffenhet. Inrösningsjord eller sådan, sora med egarens verkliga fördel dertill användas kanj hälle hägnad allena emot afrösnings-jord. Yppas tvist om jordens beskaffenhet och skyldighet att slänga, yttre sig deröf ver gode män, på grund af jordens godhet och den större eller mindre fördel, hvardera jordegaren af stängseln erhålla kati. Nojés endera eller bägge icke deråt, skilje egodelnings-rälten dem emellan å den dag Ordföranden efter skedd anmälan utsatt och kungöra låtit, cf 6 §. borde rättas sålunda: Emellan grannar och delegare inom samma by, gård eller hemman, der storskifte till efterlefnad ännu fortfar etc. df Vid sistnämnde §. borde följande tillägg inforas: 1 yttra rågången och emellan hemman eller jordandel med serskild numer, samt uti skillnaden emellan inoch afrösnings-jord, gärde by, der skifte är efter delnings-gr unden, vare sig stångfall, öresland eller dylikt. Ar hemman eller jord-andel ytterligare skiftad, delen egarne hägna ds ig emellan efter den jord-andel, en hvar innehar. Till bemötande af dessa anmärkningar få Utskotten anföra: Hvad angår den i i:sta punkten yttrade mening, att serskilda Stängsel-Författningar för olika Provincer inom Piket borde stiftas, torde emot antagande af ett sådant förslag kunna invändas: af att gemensamma Stängsellagar för hela Riket varit gällande allt ^sedan 1442 **rs Uands-Lag lill efterrättelse utfärdades; bf att landets omvexlande beskaffenhet af skogsbyggd, bergsbyggd och slättbyggd ofta visar sig större, om olika trakter inom samma landskap med hvarannan jern förås,- än vid jemförelse emellan local-förhållandena uti serskilda landskap; cf att i följd häraf gränserne emellan Rikets provincer icke utgöra någon tillförlitlig grund för bestämmandet af de Districts områden, inom hvilka en serskild
r \ f flera unga flickor, som Eder korrespondent talat med, och soui mrit ett, tv8 eller tre 9r i fröken Vorrens iustitut, aro alla h51iryckta öfver sin vistelse der och icke mins1 öfver den friska, starkniide Iiifleii. Ilet 81 icke ovanligt att föraldrar i Kristiania sanda sina döttrar efter slutad skolghg ut till Xikka Vorren pb ett # r, sSviila der är plats för dem, hrilket ar mycket osakert. De 30 platserna ar0 upptagna hela # r i förrag. Ut till I ' ouimern, till Stolp, skicka afven m h g a sina hillviixiia döttrar, eller till I.ausaiiiie, eller i l ~ s s e i, eller till det s i omtalade Kaisersrerth. Men ingen anstalt har eder korrespondent hört s8 mycket I&gt;erömmas, som Nikka Vorrens i Söndtjord. 1 Kviiidesagsforeningen höll öfverlikaren E. Bull ett mycket besökt och sirdeles beundrndt föredrag on1 qvinnans helsa. Som man kunde vanta sig af en IXkare, handlade det mest om qviiiiians brist pb helsa. Qvinnoma födas, enligt Bull, svagare, och försvagas ytterligare grnoni stillasittande, kammarltift, förvand uppfostran, förvand ' Examen nrtinm motsvarar rllr mogcnheisunmen. klidedra@, för mycken Psning i skolan, pianospelning samt aktenekap vid allt för tidiea Sr. r i l e ogyn&amp;nma IifsförhSllanden, som under tidernas lopp varit qvinnornas lott i större o c h mindre grad o c h uutr !ickning, halva efterhand, generation efter generation, summerat ihop sina verkningar. De klena tnödrarnes inflytande p9 sönerna neutraliseras mer eller mindre genom de btittre yttre rilkor, hvarunder dessa uppväxa; döttrarna dwemot fört~.ina under samma eller iinnu simre villor a n mödrarna o c h tillfön sina efterkommande som arf ett förökadt urartande.
Riksgälds per mil, så bör hvarje lispund ifrån 10 till och med 19 kosta 1 sk., 3 r. Riksgäldssedlar eller 9 runstycken Banco; hvarje Lispund från Och med 1 till och med 9, betalas m^d skilling Riksgälds eller 1 skilling Banco per mil; hvarje skå]p från och med 10 till och med 19 betalas med i| rtinrunstycke Riksgälds, och hvarje skålp. från d»n högsta vigt breftaxan upptager till och med 9 skålpund med 2 runstycken Calcukn är sä uppgjord, till vinnande af säkrare utslag, att vinsten för inrättningen måste blifva betydlig, Bil lill Ridd. o. Ad. Pr. 1 Band. 51 J 8oi Den 26 Februarii. emedan man i allmänhet mfiste påräkna små paketer. (N. B. hvarje resande bör endast erlägga 12 sk. Riksgäldssedlar per mil.) i7;o. Af den mot slutet uppgjorda calcul, synes tydligt att postvagnsinrättningen klokt organiseradt, ej kan annat än fullkomligen bära sig, äfven om endast få saker eller resande medfölja, ty om endast 2:ne hästars annspann behöfves är omkostnaden i R.dr Banco, hvarifrån för posthästarne afgå i R;dr Riksgäldssedlar, då man måste förmoda, ett tillräckligt antal resande och saker, för att betäcka återstoden 24 sk. Riksgäldssedlar. I dtnna beräkning är ej upptagen den högre afgift, som för brefven erläggas, emedan denna Kronans intrad bör såsom påräknad inkomst oafkortad inflyta: men då man kan vara öfvertygad att omkostnaderne med undantag af skjutslegan äro för högt upptagne, i denna calcul, kan man ej eller undgå att finna, huru verkställbar denna inrättning i sådant afseende är. 18:0. Vid PostContoiren bör serskild hok föras, der resande egenhändigt anteckna sina nnmn och ordningsnummer och der paketernas nummer och vigt upptagas.
Naj:t eger att i 8er8kiilia kali tili undergud kör aiiiline embet8- oell tjen8lemä!l8 i bebok 8talicie eilkor oell barn cii8j»oilera, tillåter ej Kongl. Naj:t att, utan i någon vä8endtligare mon komina Orekve //dei/v kainilj tili lijelp i de88 beli vininer8amlna belägeilbet; Oell lia, i ali86en«ie till b en, a bl v Orekve8 ba8tig« krankalle, den klirmon, 80m genom be v ilja 11 lie t ak köreuämnde penton varit kor bonom ak8elitl, na8tan belt oell ballet uteblikvit, bemtar Kongl. iVla^:t liärak en ökad anledning att köre8la Iiiket8 8tänder ökverllvttande pä Orekve Adetir ekterlekvaillie bin ka, 8a länge kon körbiikver ogikt, ak nägon del utak meranämncle pei,8ion; ökverlemnancie Kongl. lVlaj.t i 8ädant akeende till Iiiket8 8tänder» pröfning, kuruviäa ieke det pen8ion8belopp, 80m 8älunda 8kulle komma att ä Allmänna Indragning8-8taten uppköra8, ma bestämma8 till en ärlig 8umma ak 1,000 lliik8daler. Kongl. i^laj:t körblikver lliiket8 8tander med ali Kongl. Xäd oeb Hnsst städse välbevågen. Datum ut supra. O 8 cr ^ L. Al. Si», tr» A. St. ?rot. /S44.
Modern hade dessutom rätt ingenting att gifva honom, utom ett par sura äpplen, som Gunnar tackade och tog, men icke åt upp, utan han lade sig, och – tack vare ungdom och arbete, ålderdom och trötthet: sömnen, denna nattens engel, steg ned i den låga stugan, och lade sitt välgörande finger på moders och sons öga. Tidigt den följande morgonen stod Gunnar färdig att gå till staden, tog ett kort men vänligt farväl af modern, som än en gång varmt och innerligt välsignade hans «ingång och utgång», lofvade henne säkert att återkomma på juldagen, och att då hafva med sig båd’ udd och band och snus, och sådant dessutom, som han alltid brukade medföra på juldagen. Inkommen till staden, gick Gunnar först till guldsmeden, tummade och besåg hans ringar, men lät den säljande sjelf leta ut en som passade med det dugtiga «märket», invecklade den i en papperslapp och betalade den 25 procent mer än den var värd, under ett af guldsmeden stereotyperadt skämt, som denne brukade vid alla tillfällen, då unga vackra drängar kommo och köpte vigselring. Denna var af silfver, förgyld, och i trenne stora krusiga vågor, så att den såg nästan ut som tre ringar. Derefter gick kan till bokbindaren och bad att få en «granner bok med fodderal» och fick det äfven, men som bokbindaren var en torr tvärvigg, så slapp han allt obehörigt skämt, utan betalade bara sina 2 Rdr och gick vidare till handelsman Bäckrot vid torget. Der stod en liten mamsell i boden, som Gunnar kände, emedan han ofta varit der i ärender för både patron och mamsell Sara. – Ja – sade Gunnar förlägen, när han kommit fram till disken – nu skulle jag väl ha’ handskar och en granner silkeduk och en udd och ett mösseband.
till lindring i inqvarterings-besvärel; •— samt att specifika uppgifter å garnisonens styrka till befäl och manskap inora hvarje stad måtte upp - Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse N-o 2j6, rättas, derjemte upplysande sättet, huru garnisonen nästföre denna Riksdags början varit inqvarterad; hvilka Kronan tillhörige byggnader inom hvarje garnisons-ort redan funnos att tillgå, eller oundvikligen derutöfver erfordrades för inrymmande af garnisonen tillhörige och till inqvartering berättigade personer af alla grader; om redan uppförde, städerne eller private tillhörige, tjenlige byggnader dertill kunde få köpas, samt, i sådant fall, till hvad pris; *—och borde, i händelse byggnad för Statens räkning ej kunde undvikas, ritningar och kostnadsförslag dertill bifogas; och anhöllo slutligen Rikets Ständer, att de i städerne Götheborg, Malmö, Ystad och Helsingborg, uppå deras enskilda bekostnad uppförde caserner, stall-byggnader och magasins-hus måtte besigtigas och värderas, sami bestämda uppgifter infordras å den summa, emot hvilken hvarje serskild byggnad kunde till Staten öfverlåtas. Rikets Ständer, som uti serskild underd.
Degeberg ej vara för högt, utan böra till fullo utgå; men hvad de lägre landtbruks-skolorna angår, anser jag mig böra yttra, att vid sista allmänna landtbruksmöte, der nära 6,000 personer voro närvar, som intresserade sig för landtbrukets förkofran, ansåg man att de lägre landtlirukssskolorna borde uteslutande sysselsätta sig med rättarelärlingars uppfostran eller användande i praktisk behandling, men derjemte yttrades den åsigt, att de borde erhålla rikligare anslag än som hittills beviljats, samt att detta anslag borde åtminstone fördubblas för att de skulle kunna svara emot sitt vigtiga ändamål. Det är erkändt att dessa skolor på flera orter hafva varit särdeles nyttiga, och just den vid Sjögestad har jag speciel kännedom om, att den särdeles väl blifvit förvaltad och att derifrån utgått ganska dugliga ämnen, samt alt der en hel hop jordbruks-redskap blifvit tillverkad, som bidragit till landtbrukets förbättring. Jag tror således, att om en återremiss skulle komma i fråga för denna sak, så skulle det vara för att få uttryckt den mening, som gjorde sig gällande vid sista års allmänna landtbruksmöte, nemi. alt dessa skolor måtte få ett fördubladt anslag och att således, i st. f. 10,000 r:dr, 20,000 måtte ställas till K. M:s disposition, samt att den åsigt mätte uttryckas att, i händelse ett sådant anslag beviljas, deras sysselsättning då måtte hufvudsakligen blifva att bibringa råttare-lärlingar den kunskap, som erfordras af dem för det praktiska af jordbruksyrket. Jag bekänner visserligen att här finnes ganska få medel att disponera; men jag vet ock, att snart sagdt i intet fall penningar bättre kunna användas, än till modernåringens uppmuntrande, samt att detta lilla anslag, sorn här är ifrågasatt, kommer att rikligen återbetala sig till Staten. Jag skulle således för min del gerna vilja yrka en återremiss, med förklaring att R. o. Ad. föreslår att anslaget måtte fördubblas från 10,000 till 20,000 r:dr att ställas till K. M:s nåd. disposition. Gr. von Platen:
Sig i amnet utlåtit, må, att räkna från och med år 1826, åtnjuta nedsättning i tionden af Alunverket till hvar trettionde i stället för hvar tionde tunna; samt för öfrigt, enligt hvad af Dess Bef:h:de upplyst blifvit, ansett nödvändigheten icke fordra att de ännu qvarliggande högar af Kallfyrar ifrån Ölands Alunverk varda borttagne; hvaremot K. M:t funnit angeläget, att Ölands Alunverksägare strängeligen och vid utsatt tjenligt vite förbjudas, att hädanefter sådane fyrar utkasta, så att de af hafsvågorne kunna åtkommas och bortföras, derom K. M:ts Bef:h:de, efter hvad lämpligt funnes, ägde förordna. Sedan den sålunda i nåder anbefallde undersökningen hunnit förrättas och vidare oundgänglige upplysningar i ämnet erhållits,har tillförordnade Befälh:de i4 S t a t s - U t s k o 11 e t s Amiralen i Carlscrona, uti underd. skrifvelse af den 21 December sistnämnde år, tilli K. M:t aflemnat berättelse derom jemte charta och kostnads-förslag, i hvilken skrifvelse Befällnde Amiralen tillika andragit, att som, enligt de meddelle uppgifterne, kostnaden af Degerhamns hamns uppmuddring skulle stiga till en Summa af 42>88o R:dr 4° sk. Banco och, för att hindra dess försättande i samma försämrade skick, som förut, antingen en årlig underhållssumma påkostas af 2,783 R:dr 32 sk. eller ock en Quaij-byggnad företagas, hvars kostnad, ehuru den ej kunnat med full visshet utrönas, skulle komma att minst utgöra 57,529 R:dr 8 sk.
Härom stulle de öfrige Respective Ständen genom Protocolls-Utdrag wördsamt och wänligen underrättas, vt supr». kltc kiatocolla 8. L. IräzLräk. Utdrag as Protocollet hältet hos Donde-Ständet den 24 Januari iZlv. S. D, I anledning af gjorde anmärkningar remitterade Bonde-Ständet till Stats-Utskottets förnyade Utlåtande bemältc Utskotts den tZ innewarande manad pä bordet lagda Betänkande angäende Kongl Majtts Nädiga Proposition, huruwida Instruction mä wara af nöden för Riesens Ständers Fullmagtige eller wederbörande Embctsmän, hwilka i frägor om eftergift af ädömde ersättningar, som tillhöra Riksens Ständers penninge - werk, Stats-Werket eller de under Collegiernes och sarffllta Direetioners styrelse warande Castor , ,böra warda hörde. Härom ffulls de Respective Riks-Ständen gcnonr Protocolls - Utdrag wördsamt och manligen underrättas, vt supis. S. DVonde-Ständet gillade hwad Dones-Utskottet, med ätflillige i Protocolls-Utdrag den 6 i denna manad» riptagne f^rändningar uti desi Betänkande den 25 nästlim Nowember, föreslagit angående medel att werkställa Götha Canal-anläggningen; härom skulle de öfriga Respective Ständen wördsamt och wanligen underrättas, vt suprs. S D. Under förbehäll af öppen anmärknings - rätt il afseend» pä aflöning*» till SiikftnS StäderJustitia» KM 812 De,r 17 April.
Föredrogs ånyo utdrag, JM 289, af Hedervärda Boude-Ståndets pro tokoll för den 22 dennes, innefattande inbjudning till Borgare-Ståndet, jemte annat Biks-Stånd, att biträda Bonde-Ståndets vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande M 80, punkten 14. lättade och medelst protokollsutdrag af den 17 i samma månad, JM 279, Mod-Stånden delgifna beslut, så vidt det angår aflåtande af underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t i fråga om jernvägsanläggning mellan Frövi och Fahlun; och biel' omförmiilda inbjudning af Borgare-Ståndet afslagen. Fi •ån Hederv Bonde-Ståndet. S. 1). Efter ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande JM 101» i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående kostnadsfri utdelning af Postoch Inrikes tidningar till alla kommuner i riket, blef samma Utlåtande al Ståndet afslaget. 336 Prut.-Utdrag den 2S Maj 18b'li. S. D. Föredrogos Ånyo och biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: M 55, i anledning al motioner om ändring af lagens stadganden angående borgen för annan mans gäld. JV* 56, i anledning af motion om ett lagstadgande angående belåning af varor, som al egaren blifvit under visst vilkor hos annan man eller allmän inrättning i förvar upplagda; och As 57, i anledning af motioner om förändrad lagstiftning angående panträtt i lös egendom S. 1) Föredrogos ånyo och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t: As 53. i anledning af Kongl. Mapts nådiga framställning angående upplåtelse åt Stockholms stad af vissa tomtdelar å Riddarholmen. As 54, rörande åtgärder i afseende på tillämpningen af vissa stadganden angående landväga varuförseln emellan Sverige och Norge As 55, angående åtskilliga ändringar i domstolsinrättningar å landet.
Regeringars och Ständers Garantering meddela väl Papperspengar värde i så måtto, att alla tän. ka: något måste de sent omsider gifva, sedan de förbundit sig; derföre gälli också Våra Sedlar jemförelsevis rätt vackert, mest fulla hälften, helst vår Bank är öfverflödigt tät, och till förmdgan reel; utan mindsta tillskotts behöfvande af dess Cau. tionister, Svea Rikes Ständer; men i nödvändiga och handgripliga Realitets-frågor kan endast osviklig Honorering åstadkomma det Evärdligg Al pari% söm absolut icke kan efi Den 16 Maj 471 terskänkas. Sedan sanna och sunda Begrepp i detta ämne blifvit klart senterade och rigtigt etablerade hos de styrande och Allmänhetens samfälta opinion och dermed vigtdryga röst, som nu, t. ex. i frågan om Trollguinmor och Blåkullafärder, så är ett sådant Rörelsecapital ej det mindsta vanskligare än ett af de dyra metallerna ensamt. Ty så mycket lidande, som de många, af intet annat än brist på sakkännedom begångna fel vid Sedelstocks-förvaltning hafva åstadkommit, så mycket kan man till fulla beloppet visa, att Regeringar i sina förlägenheter och äfven tilltagsne Enskildte hafva ådragit Samhällen genom tillgrepp vid Metallmyntets Skrot och Korn. Kipperoch Vippertiden, Hertigen Regentens af Orleans (icke den oskyldige Law), Fredrik den Stores (mot slutet af 7-åriga kriget) och oräkneliga Regenters och Samhällens, Gamla Roms t. ex. Operationer med Metall, mynt underminerade förmögenhet och bergning lika så väl som Assignater och Riksgäldsoch BancoSedlar.
Ständers JustitiaeOmbudsmans Diarier och Registratur, från sist öfverståndna till innevarande Riksdags början, har Utskottet trott sig böra, såsom resultat häraf, meddela det vördsamJtia förklarande, att de till Justitia - Om* Gonsbibutions-Uskottett betänkcmden. 85 budsmans Expeditionen inkomna målen blifvit med utmärkt ordning, skyndsamhet och drift handlagda, samt att följaktligen Utskottet funnit Herr JustitiaeOmbudsmannen, uti dem af hans åtgärder, som varit lemnade till Utskottets granskning, värdigt hafva svarat emot Riksens Ständers förtroende. Stockholm den 5 Maj 1825. Memorial, till Riksens Ständer, vied öfverlemnande af en uppgift på godkände förslag till Grundlags-ändring ar. Till följd af Riksens Ständers fattade och ConstitutionsUtskottet meddelado beslut, får Utskottet härjemte till justering vördsamligen öfverlemna, en uppgift å alla sådana, från sista Riksdag hvilande och nu afgjorda Grundlags ändrings förslag, sorn af Samtliga RiksStånden blifvit gillade och antagna. Stockholm den 10 Maj 1823. 84 ConstitutionaUtskottets betänkande. REGERINGS-FORMEN. §• 9- Sista Puncten För Rådslagen skola StatsRådets Ledamöter vara ansvarige, såsom i 106 eller 107 §. derom vidare stadgas. $. 61. Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående Jf. nämnda Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksens Ständer faststäld blifver. §• 97- Denne Riksens Ständers JustitiaeOmbudsman väljes af Riksens Ständer, genom Tolf af hvarje Stånd särskildt för tillfället nämnda Electorer, hvilke till detta vals förrättande sammanträda samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr än valet fulländadt är. Desse Electorer skola samfält och icke efter stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva den
Vill man icke åtnöja sig med den gamla definitionen, om hvad sorn förstås med skrift och periodisk skrift, så får man slutligen låta alltsammans utgå. Herr von Troilj Emil: Jag instämmer D e u 29 J a 11 u d r i i f. m. 189 uti hvad Konungens IlofCantzler jltrat, alt den uppgifne redactionen icke svarar emot begreppet af periodisk skrift, sådant detsamma nu fattas och tillämpas. Den definition Herr von Schulzenheim oell Herr Friherre Lagerbjelke tyckas mest böjda för, nemligen Herr Bruncronas, svarar icke heller deremot. Hvad exemplet af Berzelii chemi beträffar, så var det icke bevisande, emedan boken afhandlar samma vetenskap, och icke utkommit på bestämda tider. Men jag erindrar mig ett annat exempel, nemligen af de lagtima Riksdagarnes p.otocoller. De utkomma i nummerföljd eller häften: de ulgifvas på bestämda tider, eller hvart 5:te år, och ett mera blandadt innehåll lär svårligen i ett annat arbete kunna uppletas. Detta bevisar den gamla sattsen, att i all lag definitioner böra undvikas, då de icke äro oundgängeliga, emedan de blott förorsaka oreda vid en ordagrann tolkning. Är definitionen med alla sina brister rätt förstådd hittills, så måste betydelsen af periodisk skrift vara det så mycket mera hädanefter, om man borttar definitionen. Af denna anledning anhåller jag om proposition till Ridd. och Adelns gemensamma beslut, att detta moment må utgå. För öfrigt tror jag icke att Herr von Hartmansdorffs tillämpning af sattsen Le mieux est Fennemi du bien håller streck, ty jag kan icke anse det gamla för le bien, och le mieux, måste här blifva ingenting. ig° Den 2g J a n n a r i i f. m. Friherre Boye, Fredrik: När jag anmälte mig hade Hans Excellence Herr Friherre Lagerbjelke ännu icke yttrat sig. Jag är hufvudsakligen af samma tanka som han, men kan icke fatta, hvarföre man ej rent af ärligt må säga: periodisk skrift är, på bestämda tider utkommande Dagblad, veckoeller månads-skrifter. Herr von Schulzenheim: