Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
StatsUtskottets : angående vedergällning för Hemliga Utskottets Canzlioch Yaktbetjening; angående förändring och reduction af hemmansräntorne i vissa Län; om yrkad befrielse för Kihls, Axbergs och Hofsta Frisocknar från utgörande af prestationer till Dylta Svafvelbruk; rörande verkställd granskning af Tullverkets räkenskaper för år 1826; 0111 anord nan - Den 18 Mars f. ra. 337 ilandet från StatsContoret af Löner vid alla förvaltande Verk; rörande verkställd granskning af Lappmarks-Ecclesiastikfonden; att förteckningar öfver Kronans hus och byggnader må till trycket befordras; angående byggnaders afträdande åt Veterinair-Inrättningen; rörande liquidationen af åtskillige Medborgares i de Förenta NordAmerikanska Staterna fordringsanspråk hos Svenska Statsverket; om inventering af Rikets regalier; om verkställd granskning af SaltpeterFondens räkenskaper för år 1826; angående hemställan om ÖfverStyrelsen af NummerLolteriet; om anslag till fullbordandet af GarnizonsSjukhusbyggnaden samt KongL Andra LifGardets Casern; om en bro vid Borgås sund; om förändrad reglering af Fjerdingsmännens Löneanslag; rörande väckt motion att Fjerdingsmanstjensten icke må af Frälset bestridas; om åtskillige af de uti 60 § RegeringsFormen omnämnda Bevillningars lefverering till RiksgäldsContoret. Statsoch B evilla ings Ut skotten s: om nedsättning i Bevillningen för Storfiskesidkare; om Statsanslag för Skärgårdsfiskets upphjelpande. Stats-j Bankooch LagUtskottens: angående fri ränteberäkning; angående förändring och tillägg i AnsvarighetsLagarne för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken 66 H. 32 . 338 Den 18 Mars f. m. och RiksgäldsContoret samt Directeurerne vid LåneContoren i Götheborg och Malmö; angående förnyadt förslag till stadga om invisningar enskilde personer och bolag emellan; angående Kopparen i de från RiksgäldsContoret utgifna skiljemyntspolletter.
Stats-kontoret, att de serskilta stats-medels-fonderna måtte erhålla hvar sitt konto, dervid dock, hvad grundfonden anginge, hänvisades på ett framdeles afgifvande utlåtande öfver Rikets Ständers ofvanberörda skrifvelse N:o 156. Med instämmande i föregående revisorers mening, ansågo Rikets .Ständers år 1S47 församlade revisorer att planen för riks-hufvodboken borde undergå förändring, dock att de omförmälde kalhegorierne borde bibehållas och åskådliggöras uti serskilda, boken åtföljande, tabeller. Likaledes anmärktes, att, under benämningen stals-medel, inbegrepes flere sinsemellan skiljda fonder, hvilkas ställning, hvarje för sig, ingenstädes utreddes, eine' dan sjelfve planen för riks-hufvudboken icke rnedgaf en sådan utredning. Uti häröfver afgifvet utlåtande har Kongl. Stats-kontoret åberopat, hvad i anledning af 1840 års revisions-berättelse uti enahanda ämne yttrats. Hvad serskildt beträffar den s. k. Grundfonden, hafva icke allenast sednast församlade Ständer, utan äfven Kongl. Stats-kontoret, jemte Riksboksluts-kontoret, och kommitterade för skatteväsendets förenkling tillstyrkt denna fonds serskilda bokföring. Stats-utskotlet anser jemväl det vara ett oeftergifligt vilkor för ett väl ordnadt bokslut, att detsamma i främsta rummet redogör för ställningen med hvar och en af de serskilda fonder, som under en gemensam förvaltning ingå, hvilket nu icke är förhållandet, och finnér derföre angeläget, alt, vid uppgörandet af planen till en ny riks-hufvudbok, serskilta konti må bildas Slats-V/skoltets Utlåtande, fi:o 206. ö för de deruti förekommande fonder och icke, på sätt nu sker, efter vissa kathegorier; instämmande Utskottet äfven i den meningen, att desse sednare må åskådliggöras uti riks-hufvudboken åtföljande sammandrag eller tfa heller. B)
När fråga var om meddelande af utskänkningsrätt å landet, så yttrade jag den öfvertygelsen, att K. M:s Befh:de, långt ifrån alt onödigtvis öka tillstånds-resolutionernas antal, tvärtom borde i detta hänseende vara i högsta måtto sparsam, så alt ingen erhölle tillstånd till utskänkning, med mindre än alt K. M:s Befh:de hade genom hvarjehanda sig företeende omständigheter blifvit fullt öfvertvgad om, att det vore både nödigt och nyttigt att tillstånd till utskänkningen meddela. Så lärer väl äfven K. M:s Befh:de i dessa fall förfara, och då kan man icke säga, att det är öfverensstämmande med billighet och rättvisa att stadga sådana afgifter, som göra det, om icke omöjligt, åtminstone ganska svårt och icke det ringaste fördelaktigt, att på detta sätt betjena de trafikerande, och hvarigenom dessa sednare verkligen tillskyndas skada i st. f. det gagn, som de eljest skulle kunna hafva häraf. Jag kan derföre icke annat än förorda Hr von Hartmansdorffs förslag. Medan jag har ordet, torde det tillåtas mig att fästa upmärksamheten på en annan omständighet i §:n, hvilken torde förtjena att af R. o. Ad. bemärkas. Det står nemi. i 2:dra morn., att afgiften för den utskänkningsrätt, som meddelas vid de tillfällen, som bär äro i fråga, skall bestämmas af näst sammanträdande Taxerings-Kommité, och i slutet af samma mom. heter det, att, innan utskänkningen må företagas, skall afgiften förskottsvis erläggas. Nu bänder, att K. M. anbefaller truppers sam - Den 9 Augusti f. m. 157 inandragning helt hastigt och vid en lid, då Taxerings-Kommitéen nyss har slutat sin verksamhet och blifvit uplöst. Huru skall då afgiften bestämmas? K. M:s Befh:de finner det vara nödigt att vid det ställe, der trupperna sammandragas, meddela tillstånd att hålla dem förfriskningar till handa, hvarföre naturligtvis afgift skall erläggas.
Sl:r, hvad Hr Bildt i sin reservation framställt, dock med tillägg af skyldigheten och rättigheten för Riksg:sKont. att äfven saldera kostnaden för kopparens försäljning. Frih. Palmstjerna: Jag har begärt ordet i anledn. af Frih. Akerhjelms yttrande, att Utsk:s mening varit, att i sista punkten af dess förslag meddela yttrande om sältet för godtgörelsen af de kostnader, som upkomma genom kopparens försäljning m. m. Jag ber att få fästa Frib:ns upmärksamhet derpå, att om det än varit Utsk:s afsigt, finnes likväl något yttrande om dessa kostnader icke intagit uti Utsk:s Betänk., emedan den sista punkten endast omtalar, huru Riksgälds-kont. skall godtgöras för de medel, Kontoret i och för samma ändamål förskjutit, och de medel, Riksgälds-kont. skall förskjuta, omtalas uti lista punkten, hvari stadgas, att hvad som fordras till inlösning af bränvinsbränningsredskap skall af Riksgälds-kont. förskjutas, men i hela Betänk, förekommer icke ett ord om de kostnader jag här omnämnt. Således lärer det väl vara nödvändigt att Utlåt, återremitteras, på det att Utsk. må blifva i tillfälle att yttra sig öfver 71 Den 15 November f. m. dessa kostnader. Jag är förvissad, att, om Utskis förslag skulle blifva R. S(:s beslut, Pullunge i Riksg:s-kont. icke skola vara nöjde att upgöra liqviden på de vilkor, som under alla synpunkter måste följas, nemi. att kostnaderne i och för inlösen af bränvins* bränningsredskapen skola godtgöras. Frih. Raab: Jag liar haft det föga afundsvärda updragef, att i första hand vara sträng emot dessa näringsidkare. Jag anser det alltså för min pligt, att uti förcvande fall vara rättvis mot dem. Derföre måste jag uptaga Gr. Lagerbjelkes argumenter för en ålerremiss i afsigt att få Hr Bildts reservation antagen.
Följande idkare af sådana handteringar, hvilka, genom 1817 års Reglemente för Manufaktur-Diskonten eller andra allmänna författnin 2 , gar, icke fått sig tillagd lånerätt i berörde Fond, hafva under de tvenne år, som utgöra föremål för denna revisions-förrättning, i följd af särskilda Kongl, förordnanden, blifvit af dylik lånerätt delaktige, nemligen: i :o Garfvaren Jacob Westin, för tillverkningen vid dess i Stockholm anlagda Safiians-Fabrik , jemlikt Kongl. Brefvet den 16 November 1 841 • 2:0 Kapitenen P. Hammarsköld , för det vid Tofvehults Garfveri i Kalmar Län, efter Engelska sältet, beredda sulläder, enligt Kongl. Brefvet den 22 December 184 1 • 3:o Disponenten af Skultuna Messingsbruk i Westmanlands Län, Ryttmästaren C. W. Hammarsköld, för de vid nämnde Bruk åstadkomna manufakturarbeten af messing , jemlikt Kongl. Brefvet den 2b Januari 1842; och 4:o Fabriksidkaren J. F. Carlson, för sulläders-tillverkningen, efter Engelska sättet, vid den honom tillhöriga Fabrik i Skenninge, till följd af Kongl. Brefvet den g Mars sistnämnde år. Vidkommande det af Manufaktur-Diskont-fonden till förlagslån för nya, här i Riket förut okända , uppfinningar och inrättningar i fabriksoch slöjdeväg samt förbättringar af redan gjorda anläggningar , afsatta anslag, hvilket tillförene varit bestämdttill 200,000 R:dr, så voro deraf, vid 184® års slut, hos låntagare utestående tillsammans .99 546 R:dr a5 sk. 5 r:st. Hvadan, och som, på sätt ofvan berördt är, Förlagslåne-fonden, enligt Kongl. Brefvet den 5 Maj 184r, ökats med „ 3oo,ooo: ett belopp af R:dr 365,o6y: 4°- 3. kunnat under ifrågavarande tvenne år till dylika lån användas.
— &gt;60 d:lr Sölf:mt, som mig tillkommer, hvilket jag hafver af min vän bekommit 76 d:r o c h 20 öre Sölf:mt 10 dukater o c h en guldring på 3 dukater o c h ett spänne på en dukat och en half, o c h annat mera. Dateradt d. Hvad hjälper oss att mycket sörja, Hvad hjälper oss vårt pust och kval? Hvad är att vi hvar morgon börja Begråta sorger utan tal? Ju mer vi sörje i vår nöd, Ju större blir vårt sorgebröd. Hansdotter För du äst min utvalda vän, Låt mig vara din igen! Kära barn, hälsa alla goda vänner och eder käre svåger med. Min käre vän, I skrifver om rofvor och flijndror, det skall I gärna bekomma så framt jag kan få någon lägenhet här ifrån staden. Kära min vän, har I slitit uti fem år ondt, så slit det sjätte för min skull. Jag vill gärna slita ondt för eder en gång igen o c h Min vän, frisk upp, låt sorgen fara, Ditt kval i vädret slå! Låt ej ditt hjärta vara Nu mer bedröfvadt så, Då han din sak med äran, Som dig gör ängslan stor, God utgång skall beskära, Det mången nu ej tror. Gribniti. Visby. Min högtärade gode vän och bästa själ på jorden. Emedan lägenheten sig så begifver, så kan jag icke med mindre få ord att jag skrifver eder, min högtärade goda vän, till om mitt tillstånd. Först Extra fin Marsala Kära min vän, tänk aldrig i världen förgäter jag dig; glöm inte bort mig. Valet, min kära vän, (Qualité Inghilterra) härstädes lagrad sedan 1891. Vid undersökning af handelskemisten befunnen, enl. intyg, fullgod. r * L vän Olof Kära min lilla vän och bästa själ på jorden, hvad du gör så var tålig o c h sörj inte mera, 2. Maria högtärade goda Min högtärade goda vän och bästa själ här på jorden. Gud med oss och Jesum till hälsning.
Detta Utskott skall granska Justitice-Ombudsmannens vid hvarje Riksdag af gifvande redogörelse samt årliga berättelser, jemte hans enibets-diarier och registratur, samt med utlåtande deröfver lill Riksförsamlingen inkomma; äfvensom utarbeta de från den ena eller andra af Kamrarne remitterade förslag till Civiloch Criminal-, Krigssamt Kyrko-Lagarnes förbättring. R. O. § 36. 6:0 Ett Expeditions-Utskott, hvartill Kamrarne välja, hvar nom. 1. sinUj Två Ledamöter. Detta Utskott äger att under Riksdagen besörja tryckningen af Riksdagshandlingar samt uppsätta och Lii L Kamrarnes justering öfverlemna,cj mindre de skrifvelser, hvilka, i följd af begge Kamrarnes beslut, måste under Riksdagens lopp utfärdas, än Riksdagsbeslutet; den Stats-Rådets Ledamot, Konungen dertill förordnar, förbehållet att i Utskottet öfvervara Riksdagsbeslutets justering, i de delar deraf, som röra Konungens yttranden. Till förstärkning af de fyra, i denna ff sist nämnda, Utskott, då sådan nödig finnes, äfvensom till andra Utskott, än de i denna och nästföljande §‘ om förmälda, skola ledamöter väljas till hälften utur hvar af Riksförsamlingens båda Kamrar. Yppas, ättlingen mellan båda Kamrarne inbördes, eller mellan Kammare och Utskott, skiljaktig mening om Grundlagens rätta tillämpning, då skola Stats-, Banco-, Lag-och ExpeditionsUtskotten, eller så många af dem, som i frågan ojäfviga äro, sammanträda och afgifva utlåtande, hvarvid sedan kommer att bero. 20 lior till Constitutions-Utskottets Memorial, N'.o 85, § 66. R. F. § 54- Åskar Konungen af Riksförsamlingen elt serskildt Ut Jfr. R.O.§35. skott icke till de i nästföregående § nämnda Utskotts hemliga hållas, utnåmne häda Hamrarne till ett sådant, livar sina , Sex ledamöter. Detta Utskott åge icke magt meddelar.
Med afseende å angelägenheten deraf, att de begynte byggnadsarbetena oaf brutet fortgå, och då de län, hvarest cellfängelser ännu ej blifvit påbörjade, ega grundade anspråk, att, i likhet med de öfriga, förses med dylika förbättrade fängelseanstalter, hvilkas välgörande verkningar af erfarenheten mer och mer bekräftas, hemställer Utskottet, State-Utekottetg Utlåtande M 42. 90 att Rikets Ständer må, till uppförande af länsfängelser efter cell - systemet, anvisa nu äskade summa af 430,000 R:dr, att, med en tredjedel årligen under hvarldera af åren 1858, 1859 och 1860, från Riksgälds-konloret utgå. 13:o. Beträffande slutligen Kongl. Maj:ls Nådiga framställning, att den före slagna löneförbättringen för embetsoch tjenstemän, jemte vaktbetjente, måtte få beräknas och utgå äfven för innevarande år, samt härtill erforderliga medel af Rikets Ständer anvisas, så kommer Utskottet alt i detta ämne framdeles afgifva särskildt Utlåtande. Stockholm den 3 Mars 1857, Reeervationer: \ Vid l:a punkten. Af Herr Björek : »Då Stats-Utskollet föreslagit aflöningen för Justitie-Stats-Ministern under den kommande Statsréglerings-perioden till det betydliga beloppet 18,000 R:dr R:mt, finner jag mig föranlåten emot detta beslut anmäla reservation; helst det är allmänt kändt, ehuru icke i den Kongl. Propositionen omförmäldt, att Justitie-StatsMinistern innehar boställe, hvars afkastning lärer kunna beräknas till 2,500 R:dr. Del är visserligen sannt, att Rikets Ständer icke medgifvit, att Stats—rådets ledamöter fingo förses med boställen, utan endast vid 1840 års riksdag begärt, att Kongl. Maj:l ville låta anställa undersökning om tillgång funnes på lägenheter, lämplige för sagde ändamål, och derefter till Sländerne aflåta Nådig Proposition i ämnet; äfvensom att Rikets
Jag får då säga, alt jag, för min del, icke har någonting absolut deremot, men alt jag likväl är mera böjd för den åtgärd, som af Frihirne Stjernstedt och Raab blifvit förordad, nemi. att dessa bolag skola sätta in i Riksbanken en viss eassa metalliskt mynt och ett visst belopp säkerhetshandlingar, samt derföre äga rätt att utfärda anvisningar på Banken genom blanketter, erhållna af Banken och garanterade af Banken. Men jag tror, alt det borde läggas ännu en controll till uppå dem, utom den ränta af tre proc. å det belopp af deras assignalioner, som Riksbanken inlöst, hvilken Hr Nordenanckar ansett utgöra den enda väsendtlig» skillnaden af Frih. Raabs förslag emot hvad som nu är förhållandet, under det att de sjelfva hafva förbindelse att inlösa deras sedlar. Man skulle t. ex. kunna föreskrifva, att så snart ett sådant belopp af deras utelöpande sedlar eller assignalioner, sorn öfverslege en viss proportion lill den insatta fouden i Banken, der hade blifvit 472 Dea 25 Januari f. m. anmäldt till inlösen, så skulle de blifva förlustige sina privilegier. Genom åtskilliga sådana restriclioner skulle man kunna förhindra dem att röra sig vidsträcktare, än som näringarnes behof i den landsort, der de drefvo sin rörelse, erfordrade. Men om nu deremot privatbankerna skulle få tillstånd att fortfarande utgifva egna tryckta eller graverade creditsedlar, skulle jag dock önska, att ett bestämdt maximum måtte blifva stadgadt, utöfver hvilket alla i II i kel varande enskilda bankbolag icke skulle äga rätt att utfärda creditsedlar. Något sådant bar äfven inom BancoUtsk. varit åsyftadt, oell Hr Skogman har i sin motion föreslagit 7 millioner såsom detta maximum. Jag tror, att det är af den yttersta vigt och af högsta behof påkalladt, att man antingen i denna lag, eller om man icke skulle anse den för ett passande ställe, i bancolagen af den 1 Mars 1830, införer ett sådant bestämdt stadgande, som, derigenom att det blifver lag, ställes under bade Konungs och Ständers gemensamma garanti.
Efter härmed slutad öfverläggning samt uptagande af de derunder gjorda yrkanden om dels bifall till och dels afslag å förev:de g, gjordes först propos. på bifall till densamma, dervid svarades flere nej jemte några ja, och sedermera propos. derå, att §:n skulle från förslaget utgå, då svaren utföllo med några ja samt ett eller annat nej; och förklarades ja nu haft öfvervigten. § 49, Tillkännnagafs, att PresteSt:t godkännt §:n med tillägg af ett nytt mora., så lydande: »Der kommunalnämnden består af tre personer, må ärende ej handläggas, med mindre hela antalet är närv:de», samt att BorgareSt:t antagit §:n med följande tillägg: »dock så, att, der ledamöterna endast äro tre, hela antalet bör tillstädesvara. » Hr Hjärne: Det behöfves icke att andraga några motiver för hvad tvenne Stånd beslutat i afs:de å denna §. Jag får blott anhålla om bifall till det förslag, PresteSt:t antagit. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., bifölls §:n med det af PresteSt:t beslutade tillägg. Den 5 Oktober f. m. 83 §§:ne 50—54. Tillkämiagäfvos vara antagna af MedSt:n samt biföllos. § 55 enl. Utsk:ts förslag. Tillkännagafs vara bifallen af MedSt:n. Gr. Sparre: Jag ser sannerligen icke någon vinst uti att öka tiden för kallelsen från 2 till 4 dagar; ty den som kallas, har vanligen icke längre resa att göra än att han på 2 dagar kan hinna inställa sig, och anledningen till kallelsen kan dessutom vara af den beskaffenhet att det kan vara nödvändigt att få honom snart inkallad. Jag tror således att komiterades förslag i detta afs:de är att föredraga framför Utsk:ts, hvarföre jag anhåller om bifall till komiterades förslag. Hr Hjärne: Inom Utsk:t har jag varit af samma tanke som Gr.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 10 dennes under N:o 226. afgifne, samt den 12. derpåföljde e. 111. på bor - Den 19 November e. m. det lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelle betänkande, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående upphäfvande af 8 § Ji 1 Cap. Utsöknings Balken, samt änding af 2 (j. i 45 Cap. Missgärnings Balken och öfverskriflen till samina Capitel och Balk; fonn Ridderskapet och Ådeln, alt, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas lill handlingarne. Ut Supra. A. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 8 dennes afgifne, samt den 12 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Betänkan den: N:o 212. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse om den nya Evangelii Bobens antagande, uppå derom af Högvördige Presle-Ståndet gjord underdånig framställning. • ’N:o 213. I anledning af väckt fråga 0111 bestämmande af en viss tid för bortvandrandé personers afförande ur liusförhörslängderne.
Den Z September. iZZ stridigheter mellan föreskrifterna i Riksdagsbeslutet och i Banco-Fullmägtiges Reglemente, r afseende pä ersättning för Banquens förffotter ät Stats-Werket; hwarwid Herr Landt-Marffalken föreflog att, dä beredningenaf denna jemnkning, ej blott pä Banco-Utffottet, utan ock pä Stats-Utffottet berodde, detta mäl mätte hwila, till dell Stats - Utskottets utlätgnde inkommit. Bifölls. Upplästes Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition till Riksens Ständer, om skyldigheten för alla, att deltaga i wärdén af fattige, samt rörande en särskild, wid AmiralitetsWarfsoch OrgryteFörsamlingar wid Götheborgs r detta afseende uppkommen fräga: gifwen Orebro Slott den Zi Augusti r8io. Remitterades till Allmänna Beswärsoch Oeconomirs - Utffottet. Upplästes Kongl. Majtts Nädiga Proposition till Riksens Ständer, af den r'? Augusti, om en särskild Författning i wista omständigheter, angäende Inteckning i fast egendom. Remitterades till Lag-Utffottet. Herr Elivel stolpe, bre6ric Lamuel, hemställde till Herr Baron och Landt-Marskalken samt Ridderffapet och Adeln, om icke, i afseende pä det Allmänna ändamälet af Riksdagens fortffyndande, det skulle wara nyttigt, att en tid utsattes, till företagande af wista, enligt Lagarna, oundgängliga wal. Ibland dessa funnos nägra, säsom walet till JustitiseOmbudsmans-Electorer, samt hans och hans Suplöants utwäljande af dem; till Nämnd, att LZ8 Den Z September. ott pröfwa Högste Domstolens förhällande; samk till Electorer att rvälja Tryckfrihets-Committäcn, hwilka fordrade alla fpra Riks-Ständens sammanstämmande.
Riksdags—fullmagtigen dnrfer* August Andersson från Östergötlands län hor vid denna § yrkat den förändring, att, då bränvinsbränning utöfvas under 2 på hvarandra följande månader, afgiften för det öfverbränvin, som uppkommer sedan öfveroch underbränvin för begge månaderna sammanräknats, äfvensom afgift för det öfverbränvin, som erhällos, då anmälan endast skett för en månads tillverkning, måtte erläggas efter enahanda beräkningsgrund, som för anmäldt lillverkningsbelopp är stadgad; dock att öfverskottslillverkning, som med mer än l/ä öfverstege det an mälda beloppet, fortfarande skulle vara förbjuden. Enahanda förändring är ock yrkad af Josef Smedberg från Elfsborgs län, som derjemte anmärkt, att stadgandet i denna §. att afgift för öfvertillverkning skall erläggas med en fjerdedel förhöjning utöfver hvad i 39 § finnes bestämdt, vore allt för strängt; ty en tillverkare kunde icke med bästa vilja vid inmäskningen beräkna hvad deraf kan erhållas; hvadan billigt vore, att, otn öfvertill verk ningen icke uppgår till V2o af anmälda beloppet, någon förhöjning ej borde ifrågakomma, utan afgiften derför erläggas med enahanda belopp som i 59 § stadgas. Hvad först angår Anders August Anderssons yrkande, att, då anmälan skett för 2 månaders bränning, endast det belopp må beskattas såsom öfverskottstillverkning. hvilket uppkommer sedan öfveroch underbränvin under begge månaderna sammanräknats, så strider berörde yrkande mot de grundsatser, på hvilka så väl vår som andra länders bränvinslagstiftning hvilar, nemligen att afgift för anmäldt tillverkningsbelopp skall förskottsvis erläggas och att det för viss tid anmälda belopp endast undantagsvis får öfverskridas. Dä, enligt motionärens förslag, beräkning af öfverskottstill verkning ej
H. St:r till afskrifning anmälas S:r Lefvcrering till R. St:rs RiksgäldsContor Balance till år 1827. S u m m a. Skånska Hussarer & Dragoner. Smålands Hussarer. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Lagutskott et i Betävkandeit. 30I lust, om ån flere tusende en vinning; att nya grunder för bevillningens utgående icka eller böra någonsin uppgöras eller antagas, och att sjelfva näringsfriheten svårligen skall, utan ingrepp i eganderätten, kunna utsträckas till ett obestämdt antal personer. Men beklagligen skola, så vidt jag det förstår, Riksens Höglofl. Ständer redan vid detta Riksmöte hafva, efter dessa begrepp, kränkt samma heliga eganderått, då de, med bifall till Allmänna Besvärsoch EkonomiU tskottets aflåtne Betänkande, frånkånnt Pappersbruksegare den likaledes pa urgammal häfd och Författning grundade rättighet, att från hvarje hemman utkräfva ett visst qvantum lumpor. Skulle dessa mina anmärkningar hafva förmått väcka någon tvekan, om eganderättens helgd, må, såsom ett gällande skäl till afstyrkande af motioneD, åberopas, så synas de dock törhända mer rigtade mot det nyttjade uttrycket, än vederlägga sjelfva saken, jag skall derföre vidare utveckla i ämnet mina åsigter , hvilka kortliden att såga, gå derpå ut, att beståndet af vundna frioch rättigheter helt och hållet beror af det sätt och de vilkor, hvaruppå de blifvitöfverlåtne.