Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit, vid föredragning deraf den 9 Mars innevarande år, på grunder, som i Stats-råds protokollet öfver Justitie-departementets ärenden för samma dag äro upptagne, vägrat antagandet af berörde lagförslag; så hade, enär frågan vore vigtig och saknaden af behöfliga stadganden uti förevarande ämne utgjorde en väsentlig brist i nuvarande lagstiftning, ett nytt förslag till lag för aktiebolag blifvit, uppå Kongl. Maj:ts derom meddelade nådiga föreskrift, i Justitie-departementet upprättadt, hvilket förslag, i ändamål af blifvande nådig proposition i ämnet, till Rikets Ständer är vordet, enligt Kongl. Maj:ts befallning, sistnämnde dag, öfverlemnadt till granskning af Högsta domstolen, hvars underdåniga yttrande deröfver nu inkommit; varande samma förslag af följande lydelse: Lag om Aktiebolag. ... § 1 De, sorn vilja ingå aktiebolag, bestående af lotter, ställda på innehafva ren eller på viss man, och åstunda att försäkra sig om tillgodonjutande af de Kongl. Majtis Nåd. Proposition* N.-o 56. 23 rättigheter, som §§ 10 och 11 omförmäla, hegare Konungens stadfästelse af bolagets ordning. Finner Konungen skäl att den’ stadfästelse medde!ar, vare bolagsordningen och Konungens beslut företedde bos Rådstufvurätt eller Häradsrätt i den ort, hvarom § 3 förmäler. Rätten intage innehållet deraf fullständigt i sitt protokoll, och låte underrättelse om bolaget, på detsammas bekostnad, i allmänna tidningarna införas, derest ej, efter Konungens förordnande, allmän kungörelse i ämnet blifvit utfärdad. § 2. Uti bolagsordningen skall uppgifvas bolagets firma, som bör utmärka föremålet för bolagets verksamhet. Ej må i den firma nyttjas delegarnes i bolaget eller annan persons namn. § 3. Bolagsordningen innehålle uppgift om den ort, der bolagets styrelse bar sitt säte. § 4. Genom bolagsordningen bestämmes, huru aktierna hos bolagets styrelse inregistreras, och huru skeende förändringar i aktierätten antecknas. § 5.
Deremot är det Rikets Ständers ovilkorliga rätt, att granska TullVerkets Räkenskaper, att bestämma Grunderne för Tull-Intradernes beräkning och sjelfva TuilTqxan. Detta åliggande hämtar sin obestridliga grund af Tullmedlens Classification såsom Bevillning, och utgör ett ämne, sorn, förbundet med fastställandet af ett fortfarande Systeme för Tullafgiftemes belopp å Exportoch ImportArticlar, blir långt vigtigare för Fäderneslandets Interesse, och Tullinkomsternas mer eller mindre betydlighet, än några Reglemen - Den g Januarii. 535 tariska Föreskrifter i afseende på Personal och Styrelsesätt. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Jag instämmer fullkomligt uti hvad Friherre af Wetterstedt, angående Tullverkets Personal, nu anfört, desto hellre, som detta äfven varit min tanka, då jag i Serskildta Utskottet vid sista Riksdag deltog i Öfverläggningarne om enahanda fråga; men deremot får jag nu upprepa hvad Serskildta Utskottet då äfven tillstyrkte, att samtlige Tullverkets Tjenstemän måtte blifva på Rikets Stat uppförde. Friherre Staél von Holstein: Jag väntade mig mera svårighet i detta ämne. Friherre af Wetterstedt har på nog lös grund byggt sitt påstående om Konungens rättighet till dispositionen af Tull-styrelsen, nemligen derpå, att det vid flera Riksdagar varit ett Önskningsmål, samt anfört Besvärsoch OeconomieUtskoltets Utlåtande vid sista Riksdag, hvaruti nämnes, att det icke lärer vara Riksens Ständers rätt, att i det reglementariska göra några Föreskrifter; men Friherre af Wetterstedt erindrar sig icke, att jag, och flere med mig, protesterade emot detta uttryck, på det att samma icke skulle i en framtid leda till irring, som synes af Ridderskapets och Adelns protocoller, pag. 1275 1281. Om man vill Historice betrakta detta ämne, så lärer man finna, att dess första upphof härleder sig från en Bevillnings åtagande till ett bestämdt behof, som borde upphöra när behofvet upphörde.
B al ance från föregående året: Lappmarks Ecclesiastik-Verks Skuld 2,006:28. 8. 23:14. io. Utgift: Aflöning i Stockholm Lappmarks Ecclesiastik-Staten i Wesl Norrbotten Provision, Remisslage och Arfvoden Diverse Utgifter Öfverlåtelse till Stats-Verket, Debiterade förpanlnings-capital m. m. o< taute medel Lefverering till Riksgälds-Contoret, Fondens ullånte Capitaler vid 1834 års slut ■i 600: - — 1,197:32. — - oell . # 6,371: io. — —. , , 93: 40. 4. • 42:19. 4. 57: 40. 8. con• * 17,269: 45. 11. 4,118:34. 8. 67,184:37. 2. ,—.—. — S:r 91,562: 8. 9. 5,374: ii. 4. Bal ance till påföljande året : Behållningar och Fordringar 5,374:11. 4. Revisorerne, som icke funnit något att vid desse räkenskaper anmärka, anse sig böra tillkännagifva, att till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 28 No v. 1835, Lappmarks Ecclesiastik-Verkets Direction blifvit med samma års slut upplöst samt Verkets behållning af contante medel öfverlemnad till Kongl. Stats-Contoret, för att tillgodokomma det af Rikets Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse af den (22) 166 9 sistlidne Maj, på 10 Hufvud-Titeln för berörde Verk uppförde förslags-anslag, hvarå uppkommande besparingar skola ifrån ett år Lill ett annat reserveras.
Friherre Cederfiråm ,* I anledning af Herr Ehrenborgs begäran, att hans onskilta tanka måtte få till ConstitutionsUtskottet medfölja, vill jag endast fästa uppmärksamheten derå, att icke något annat kommer att til! nämnde Utskott afgå, än sjelfva motionen, samt Herr Grefvens. och LandtMarskalkens vägran, att derå framställa proposition. Det är blott dessa båda, A eter, som behöfva underställas ConstitutionsUtskottets pröfning, I öfrigt och om hela dis* Ds» ti Ju/ii jK m* •evtssionen skulle Utskottet rneddelas, vöre det högst olämpeligt att bestämma en tid af åtta dagar för Utskottet att afge dess yttrande; ty Protoeollet kan icke gerna inom den tiden hinna uppsättas, utskrifvas, och Utskottet tillsändas. Herr Ehrenborg: I det fallet, att min be gäran år stridande emot formen; anhåller jag endast, att mitt yttrande må blifva i Protocollet förvara dt. Herr Grefven och LandtMarjkalken föra klarade, att som han redan blifvit af Friherre Cederström förekommen, finge han, till svar å Herr Ehrenborgs nyssberörde anhållan, blott nämna, att endast Grefve von Schwerins motion, jemte Herr LandtMarskalkens derå framstålldte vägrande, men icke discussionen i ämnet, komme att till ConstitutionsUtskottet afgå. Föredrogos å nyo och lades till handlingarna följande Constitutions-Utskottets den 3l sistlidne Maj aflåtne, samt den 28 derpå följde Junii eftermiddagen på bordet lagde, Memorial; N:o 20. Angående StatsUtskottets anmärkning mot dispositionen af Tullfrihets-medel till Stockholms innevånares förseende med groft bröd. Rörande StatsUtskottets antnårk - J10 ven il Julii f, 171. ning mot disposition af medel, influtne för ex^ porteradt krut. Angående SfatsUtskottets anmärkning mot beviljade låneförsträckningar af Saltpetermedlen.
Stång-, platt | tums tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver | tums fyrkant; Smältstycken, Bandoch Platt-, under |- tums tjocklek, Bultoch Gallersamt Sänksmide, rundt eller kantigt, Knippoch Fyrkantaf f tum och derunder, Skäroch Klipp-jern, Salt - 304 Den 17 Januari e. m. panne-plåtar, | turn tjocka och deröfver samt af 12 tums bredd och deröfver; Plåtar, oförteute, under | tum tjocka af till och med 6 Ltb vigt stycket ; öfver 6 LU vigt stycket; Spik af 2 tums längd och deröfver; all annan samt allt manufacturoch handtverks-smide, ej specificerad't; Jer skrot, gjutet, smidt eller valsadt; Kalk, släckt; Kalksten; Kemiskt teckniska preparater, i taxan ej specificerade (ny rubrik, som införes): till införsel för fabrikernas behof efter särskild anmälan hos Comm.coll. och af detsamma lemnadl tillstund; för medicinska behof, se apotheksvaror, ej specificerade; Kimrök; K/i, af andra ämnen än spanmul; Kläder, GångLinneoch Säng-, ej specificerade: Nya: fruntimmers, af till införsel lofgifna tyger: Kär de och lull bestämmas efter tyget, hvaraf persedeln hufvudsakligen består, med tillägg af 25 proc.; Anm. spetsar och etc.; Knapergall och Ekollon, malen eller omalen; Knifvar, andra slag samt gajjflar, ej specificerade; Koppar, går ad; smidd, valsad eller gjuten:
Vid ånyo skedd föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 21, med infordradt Utlåtande om Kongl. Majlts Nådiga Proposition, angående ändring i 85 § Regerings-Formen, i afseende på Tryckfrihets-Förordningens egenskap af grundlag, äfvensom, i sammanhang dermed, uti åtskilliga §§ i Regerings-Formen och Riks ~dags - Prot.-Utdrag den 19 Juli 1854. 305 dags-Ordningen, förklarades, på grund af 81 8 Regerings-Formen, Kongl. Majlis i bemälda Nådiga Proposition afgifna förslag böra hvila till nästa riksdag, då Rikets Ständer skola sitt beslut derom fatta. S. D. Föredrogs och lades till håndlingarne Bevillnings-Utskottets,utmonae: N:o 18, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet. N:o 12, angående stämpling af spelkort och afgiften derför. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden dch Memorial; i . N:o 106, i anledning af vackt förslag om inrättande af en Svensk Lif-försäkrings anstalt, godkändes; _ , Nio 108, i anledning af återremiss af Betänkandet, Nto 89, rörande skjutsnings~ besväret lades till handlingarne; och 1711 N:o 109, i anledning af väckt förslag om indragning af Tullkammaren i Fahlun. S. D. Föredrogos ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkanden.
Stats-Utsk:ts förslag i denna punkt har blifvit understödt af ledamöter, hvars uttalade åsigter måste tillerkännas stor vigt; men då jag för min del icke kan medgifva rigtigheton af de skäl, som af dem blifvit i denna fråga anlörda, tillåter jag mig att deremot framställa några anmärkningar. Jag skall dervid icke uppehålla mig vid mindre väsendtliga omständigheter, ännu mindre tvista om de uttryck jag i mitt förra anförande begagnat varit egentliga eller ej; jag vill endast söka fästa uppmärksamheten på hvad som är debattens föremål, d. v. s. å den punkt deri vi skilja oss från våra motståndare. En ledamot på andra sidan har sagt, att den tlieoretiska och den praktiska undervisningen icke kunde skiljas från hvarandra, men att den förra bäst inhemtades vid teknologiska institutet och den sednare i närheten af någon bergslag. Afven om man medger, att den theoretiska undervisningen lämpligast erhålles vid teknologiska institutet, så kan jag dock ej annat än anse (och detta är den väsendtligaste olikheten i våra meningar), att det måste vara en fördel, om den praktiska undervisningen kunde, så att säga, läggas vägg om vägg dermed, 266 Den 18 April f. m. ✓ och meddelas på samma ställe som den theoretiska. Man har sagt, att bergsskolans förläggande till Stockholm vore detsamma som att inrätta en navigationsskola i Alingsås. Men äfven om bergsskolan vore i närheten af ett bruk, blefve resor nödvändiga för eleverna, och jag hemställer, om reseintrycken blifva mindre derför att man reser från Stockholm i stället för Fahlun. Man har talat om att inköpa ett särskildt jernverk för skolans räkning, men det är klart att sådant skulle medföra allt för stora kostnader. It. St:r hafva flera gånger begärt utredning af denna fråga och K M:t har då infordrat vederbörandes utlåtanden, som alltid utfallit i samma rigtning. lag tror derför att vi nu böra bilalla K. M:ts Propos. Då jag emellertid icke lär kunna inverka på hvars och ens, förmoligen redan fattade öfvertygelse, vill lag ej vidare upptaga tiden. Innan jag slutar, tillåter jag mig dock att med en faktisk uppgift lenina utredning af ett förhållande, som en föregående talare vidrört.
Uppå af Mans Excellence Herr Grefven och Landt May sk al ken gjord proposition fann Ridderskapet och Adeln lör godt att uti denna anmodan med Wallof!, BorgareStåndefc instämma. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet i Hög* lofliga Ridderskapets och Adelns Plenum, den 22 Maj I&15. S. D. Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 17 April på bordet lagde Memorial af den il nästföregående, angående aflöning för LandsFiscalerna samt förbättring i Länsmännens lönevilkor, samt i sammanhang dermed bemälte Utskotts den 6 Maj afgifne och den IL på bordet lagde utlåtande öfver gjorda anmärkningar vid berörde Memorial: Och stadnade Högloft. Ridderskapet och Adeln häröfver i följande beslut: Den 92 Maj. e. m, l.‘() Ansåg Ridderskapet och Adeln Utskottets tillstyrkande om den underdåniga önskan, att, så vidt sig göra låter, till Länsmän måtte antagas tjenliga personer af allmogen, icke kunna gillas. 2:0 Skulle, i afseende på Länsmännens vilkor, StatsUlskottet anmodas pro. jeetéra ett särskildt anslag att användas till förbättrande af deras Löner, intill, efter af Kongl. Maj:t. i INåder föranstaltade undersökningar, en jemnare och för Länsmännen tillräcklig aflöning kunde vinnas. 3:o ansåg Ridderskapet och Adeln nö. digt att vid öfvervägande af frågan om lönereglering i allmänhet, särskilta löner för Landsfiscalerna i Riket måtte anslås. Uc Supra, S. D. Bifölls LagUtskottets den 29 April afgilné och den 11 dennes på bordet lagde Memorial, rörande befrielse från skyldigheten att uppvisa Originalskuldsedlar enär Lagsökningar hos Konungens Befallningshafvande anställas.
att föreskrifva sådant är att göra begagnandet af anslaget omöjligt. Insigten härom är utan tvifvel hvad som förmått föregående riksdagsbeslut, att, ifråga om lån till jernvägsanläggningar, jernvägen skall utgöra säkerheten för lånet. Då ifrågavarande kommunikationsled med afseende på den nytta den bereder åt en stor landsort, som icke kan komma i åtnjutande af jernvägar, lärer böra åtnjuta samma fördel som dessa, och företaget genom sin betydenhet och kostbarhet är fullt jemförligt med jernvägsanläggningar, så hoppas jag att Rikets Ständer anse skäligt att de lika behandlas, och får således vördsamt föreslå: att förutom de vilkor i öfrigt, hvilka af Utskottet blifvit föreslagna för tillgodonjutande af det för öppnande af segelleden från Hattefura hamn till sjön Stora Lee beviljade statsbidrag, Rikets Ständer må besluta på sätt Herr Friherre af Ugglas i sin reservation här ofvan föreslagit. “ Emot 32:dra punkten, angående statsbidrag för Kinda båtleds fullbordande: af Friherre af Ugglas, Gust : “På de skäl, som finnas utvecklade uti min vid nästföregående punkt här ofvan anförda reservation, hemställer jag vördsamt, att Rikets Ständer, med godkännande i öfrigt af de vilkor, som blifvit föreslagna för tillgodonjutande af statsbidraget till Kinda båtleds utsträckning måtte föreskrifva: att, sedan båtleden och kanaliseringen af Stångån blifvit, i enlighet med af Kongl. Maj:t fastställd plan och afslutadt kontrakt, fullbordade, den behållna årliga trafik-inkomsten törst, och innan någon utdeluing må aktie-egarne tillgodokomma, hör användas till lånets årliga förräntning och amortering, hvaremot, om inkomsterna icke härtill blifva tillräckliga, aktie-egarne frikallas från all skyldighet att för sådant Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141.
Bifölls BancoUtskottets på bordet se-t dan den 23 December hvilande Memorial, an-’ gående föreslagne ändringar uti Inslructionen för Uedamöterne af BancoUtskottet. S. D. 2 2 Prat. Utdrag d. 27 De c. 1817. S, D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Oeconomias-Utskottets Memorial af den 12 Dec., angående fyra Cancellisters antagande; dock att arfvode för elem ej annerlunda beräknas, än från och med den dag tjenstgöringen börjas. Från Hederv. BondeStändet. S. D, Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 19 i denna månad afgifne och sedan sista Plenidag på bordet hvilande Utlåtande, angående kostnaden för tryckningen af Riks-Siåndens ProfocolL med dertill hörande Bihang, hvarefter Hederv. BondeStändet sorn redan under den 5 i denna månad beslutat , att, af dess Protocoll, vid innevarande Riksdag, endast 2 .,0 exemplar skulle uppläggas, uppå framställd proposition, fann för godt, att , under åberopande af detta beslut, StatsUtskottets berörde utlåtande i öfrigt bifalla. S. D Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch OeconomiasUtskottets Be. tänkande af d, 20 i denna månad, i anledning af flere särskildte från samtelige RiksStånden remitterade Memorialer, rörande Bränn vins-bränningen , och dermed sammanhang ägande ämnen ; fann BondeStändet skäligt härtill lemna bifall. S. D. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets Memorial af den ao Dec., angående, dels föreslagne ändringar i 1. och 3. §. §. af den för BancoUtskottet hittills gällande Instruction , och dels rättighet för Utskottet , att vid hvarje Riks - Prot. Utdrag, d. 30 Dsc. 1817* 23 Riksdag föreslå nämnde Instraction för nästblif,- vande Riksdag; fann BondeStåndet skäligt härtill lemna bifall.
Detta är just det åberopade Odelstjernska projeetet, understödt afDirecteur Hagström. Men då man visste, att sländerterne gjordes i England helgjutne af jern, så fans ej annat medel, än att förskrifva portar derifrån. Man förskref 2 par, emedan det lätt kunde hända någon olj^cka med ett enkelt par. Sanning är, att dessa portar alldeles icke svarade mot den fullkomlighet, man i allmänhet fordrar af Engelska portar, och jag har sjelf varit på stället och hört det skarpa tilltal Fabrikanten derföre fått af Herr Telford; men della är händelsen med alla beställningar, som skola ske på flere hundrade mils afstånd. Emedlertid åberopar jag egarnes af Finspång och Stafsjö vitsord, om icke, sedan desse kommo, man beslöt att försöka gjuta dem i Sverige, och får nu bekänna, att man i Sverige kommit lill vida högre fullkomlighet i denna del, än de från England komne portar egde, hvilka likväl allt sedan 1816 Den 24 April f. ra. svarat mot sitt ändamål. Herr af Uhr liar talat om formningen, men det ar ej afgjort ännu, hvilken som är den rätta, och det kan ses deraf, att man på Finspong formar dem i sand, hvilken Herr afUhr säger vara torr, och likväl är något fugtig, men på Stafsjö formar man i lera, och tilltror sig ej att göra det i sand. Således visar detta, att man sökt göra det bästa man förmått, men att man också haft nytta af modellen. Jag tror, att då Lagen tillåter en sådan införsel, gör man väl, då man bereder möjlighet att begagna utländsk erfarenhet. Man har vidare sagt, att Directionen, eller dess Ordförande, vet föga skillnad på stort eller smått. Det han väl vara. Jag tror, alt det stora lika väl åligger mig att bevaka, som det lilla, och jag tror ej, att småheterne hafva bortskymt det stora för mig, eller att jag behöft försumma det lilla för det stora. Men hvad angar rättigheten att ändra, så står i Reglementet ej omtataldt hvarken stort eller smått, utan det är enligt de reglor, Herr af Uhr citerat, som det har ålegat
N:o 81. Motion N:o 41, om anordnande under åren 1866 och 1867 af återsto den af de vid sednaste riksdag för segelleds öppnande mellan Hattefura hamn vid Wenern och Stora Lee beviljade anslag, äfvensom om beviljande af anslag för denna segelleds utsträckning till Östra Silen. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 78. R. St. underdån. Skrifv. N:o 83. Motion N:o 42, om låneunderstöd för byggandet af en jernväg från Dalkarlsbergs grufvor till sjön Möckeln i Örebro län. Stats-Utsk. Utlåt. Artilleriregemente, om anslag till en kasernbyggnad för Kongl. Svea. Motion N:o 84. Stats-Utsk. Utlåt. Barnaqvinnas kyrkogång, om ändring i föreskriften rörande tiden för. Motion N:o 29. Lag-Utsk. Betänk. N:o 29 och Mern. N:o 44. R. St. underdån. Skrifv. Beckman, om anslag till pension åt enkan efter aflidne Theologie Lektorn i Göteborg N. Motion N:o 63. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. un derdån. Skrifv. Bergman, Prost, Motion N:o 89, om eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter Skolläraren J. II. Löfström. Stat-Utsk. Utlåt. N:o 31, Mern. N:o 71 och 82. R. St. underdån. Skrifv. Berlin, om årlig pension åt enkan efter Prosten m. m., Ch. G. Motion N:o 69. Stats-Utsk. Utlåt. Beväringsmöte, om befrielse från första årets för lärjunge vid rikets elementarläroverk, på samma vilkor som för medlem af S k arpsky ttefören ing. Motion N:o 1. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Bjelkar, angående förbud för huggning och utskeppning af sådana under 9 tums diameter, eller ock bestämmande af högre utförseltull derå.
Vill du inte det? » Men Ruffen ville visst inte gå hem, han skulle promt se stenfigurerna först. » Jag tittar väl dit ett litet tag först jag, » sa jag. (Vi hade nu hämtat Johan). » Det är inte allt, som passar för herrar att se på! » » Men för fruntimmer! ! » » Ja, vi blir inte dåliga af att se på det som är dåligt, v i! » » Vet töjs, gumman. » Jag blef så häpen öfver tilltalet, att jag teg en hel half minut minst. Men så vände jag med stor värdighet stegen mot dörren och s a: » Vänta mig här! » » Gå bara inte ' vill '! » ropade Ruffen efter mig. » Det gör jag aldrig, » sa jag. Men naturligtvis gick jag ' vill ', och det genast. Hallen är ju en fullkomlig labyrint för borttappadt folk. Vete gud hur många vaktare och herrar jag frågade ihjäl — fruntimmer frågar jag aldrig — när jag slutligen, svettig och röd, alldeles af en slump tumlade ned i marmorafdelningen, där den första jag fick se var min kära Ruff, just framför det kanske mest lefvande, men också mest nakna af alla nakna stenfruntimmer, som finns, inte bara i hallen, utan bestämdt i världen. Till på köpet, så sa det odjuret helt mildt: 213 » Jag tror du gick vill ändå, gumman lilla! » Underligt, att göra hvad man vill för sin mans sedliga uppfostran, så misslyckas man alltid ändå! Men Johan var bortskickad! Hufvudet värker så fasligt, jag måste sluta! Det förstår nog hvarenda hustru — åtminstone hvarenda lycklig hustru, att jag på kvällen biktade allt för Ruffen — både hvad jag kännt och tänkt — äfven det allra styggaste. Naturligtvis förlät han mig, som han alltid gör. Får jag tid, så tittar jag nog in i konsten en gång till, om inte annat så för att ta adjö af uf — pappa, danska landskapet och stora, stora Favoriten! Men jag tror knappt jag hinner. Utställningen är som en rik grufva; ju mera man plockar ju mer är det kvar —. Men » Neckrosen », som Ruffen stod framför, nymfen på sådana neckrosblad, vill jag aldrig se på mera!
Döling nästpåföljde dagen den 28 Mars, då Levander företedde den åberopade, af Döling den 22 December 1842 utgifna handlingen, innehållande, ”att Döling emottagit en revers af C. W. Åvall å 1232 R:dr 35 sk. 7 rst. riksgäldssedeloch forbonde sig att derför lemna valuta inom trenne dagar i 270 buteljer likör, dem han skulle kontant försälja efter 1 R;dr 12 sk. riksgäldssedel’ buteljen, och hvilket skulle vara fullgjordt om en månad derefter och 50 buteljer deraf till då instundande Trettondedag jul;” förklarande Döling, som erkände sin förbindelse, att han till annan person lemnat den deri omnämnda revers. Sedan ytterligare förhör i målet den 31 Mars samt den 1 och 5 April för sig gått, derunder Döling, jemte anförande af de omständigheter, som skola vållat hinder emot fullgörande af hans förbindelse, invändt, att målet icke tillhörde underdånig anmälan af klagandens nådansökning, genom utslag den 12 November, jemte utlåtande öfver anförda besvären i likhet med Högsta Domstolens beslut, förklarat Sig ej finna anledning att klaganden den sökta nåden förunna. Tillägg under tryckningen. 49 hörde Öfverståthållare-embetets handläggning, utan borde upptagas vid domstol, hvarest