Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ordalydelsen i förevande skrifvelse-förslag är visserligen så - Den 31 Juli. 375 dan, som Hr Printzensköld uppgifvit; men då den säger alt: dä vid pröfningen häraf — nemi. den K. propos:n — sådane skiljaktigheter uppstått i RiksSt:ns beslut, all pä grund af 75 g Riksd.- Ordn. frågan förfallit etc., så är ju delta, som jag i mitt förra anförande hade äran säga, ett slags protokoll öfver voteringen. Det innehåller alldeles detsamma som om raan sade, att 2:ne Stånd hafva bifallit och 2:ne Ständ hafva afslagit frågan. Om ett sådant prot., i st. f. ett utlåt, i R. St:s namn såsom beslut, någon gång vid ett dylikt tillfälle blifvit afgifvet, sä har likväl motsatsen ägt rum vid 100 och flera, och torde sålunda ej kunna nekas vara den rätta och vanliga praxis; hvarföre jag vördsamt förnyar min anhållan om återremiss. Hr Printzensköld: Jag ber att få fästa Gr. Lagerbjelkes uppmärksamhet på grundlagens ordalydelse i afseende å de frågor, som angå grundlagsförändringar. Det står uttryckligen uti 81 § Reg.F:n: ”Antaga icke RiksSim samfäldt Konungens propos. vare den afslagen, och atlemne R. St. sitt afslag med skälen dertill skriftligen hos Konungen”. Några så beskaffade ordalag hafva likväl icke blifvit begagnade för de frågor, som, ehvad de af Konungen eller enskilde motionärer blifvit framställde, äro af den natur, alt de förfalla i händelse 2 Stånd stadna emot 2, ty då heter det endast att frågan skall förfalla utan alt vid den riksdagen å nyo kunna väckas eller upptagas. Man bör, så vidt möjligt, i sina expeditioner till Konungen begagna de ordalag sora i grundlagen förefinnas, och sä har äfven Exped.Utsk. gjort i förevande fall, hvarvid jag ingalunda tror Exped.Utsk. hafva brutit emot de former, som rätteligen böra följas af R. St. vid deras und. svar på Konungens framställningar.
I denna motion har Friherre Raab, A. C., instämt, och dertill fogat det tillägg, att Stats-Utskottet måtte bevilja åtminstone ett belopp af 3.000,000 R:dr, alt utgå lill nästa riksdag, för Stockholms och Carlskronas befästande. 2:o af Friherre Leyonhufvud, B, A., hvilken hemställt om anvisandet af en summa af 500,000 R:dr Riksmynt årligen lill påbörjandet af Stockholms befästande samt af 300,000 R:dr samma mynt till anskaffandet af de för de först färdigbygda skansarnes bestyckning erforderliga artilleri-pjcser; samt 3:o af Herr Brakel, M. G., som gjort framställning om alt Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, det fullständiga planer dels till Stockholms befästande för oförutsedda anfall, dels till Carlskronas fullständiga befästande såväl å laudsom sjösidan, måtte blifva för Rikets Ständer framlagde och att Rikets Stäuder derefter skulle dertill anslå summor till så högt årligt belopp, att verken kunde blifva färdiga inom en lid af 6 år. Angående ifrågavarande ämne innehåller det Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof åtföljande Statsråds-protokoll ett utförligt och sakrikt yttrande af Chefen för Landtförsvars-departementet, hvaraf Utskottet ansett sig böra här meddela följande: “Hvad som i ofvannämnda (äldre) befästningsplaner, så i “strategiskt som taktiskt hänseende, fattas eller brister, måste fyllas och fullkomnas, ~så “framt man vill hoppas med någon framgång möta och tillbakavisa de anfall, för hvilka Stats-Ufsfeo/tels Vild/ande X:o 236. 3 “landels vigligaste och för försvaret ömtåligaste punkter säkerligen blifva utsatte, ifall “man, genom uraktlåtenhet att skydda dem med tillräckliga och starka försvarsmedel, “inbjuder fienden att utan äfventyr göra det lönande försöket.
Saknaden af en dylik föreskrift har, efter hvad erfarenheten visat, vid flere tillfällen orsakat förvecklingar. Det har nemligen händt att den, som till förklaring emottagit besvär, med eller utan uppsåt låtit dem förkomma. Och då har den klagande, för att vinna den med besvären åsyftade pröfning ej haft annan utväg, än att i afskrift ingifva besvären med handlingarne, på sätt, enligt 1798 års åberopade förordning, vid berörde förhållande, bör ega rum i lagsökningsmål. Alla klagande hafva emedlertid ej varit nog försigliga att behålla sina besvär i afskrift. Då en klagande likväl tj kunnat förlora på grund af vederpartens vårdslöshet eller oskick, har man derföre måst lemna honom tillfälle att ingifva nya besvär. Följden har derföre varit uppskof och dröjsmål för parter, och behofvet af åtgärder å domstolens sida, hvilka jemväl ökat göromålen. Allt synes dock kunna undvikas genom föreskrifter derom att besvär böra ingifvas tväfalt. Och härmed har Utskottet uttalat sina åsigter angående de förändringar i rättegångs-ordningen, hvarom fråga nu blifvit väckt, samt får följaktligen vördsamt tillstyrka, (let måtte Rikets Ständer, med förklarande att Lars Rasmussons motion om upphörande af skriftliga berättelser i Hofrätt ej kan bifallas, deremot, med anledning af Hr Grefve Sparres och Hr Weidenhielms i ämnet gjorda framställningar, antaga följande: Lag-Utskottets Betänkande, N:o 25. 41 Förslag' till förordning om vissa bestämmelser i afseende pä fullföljden och behandlingen af mål i Hofrätt. § 1. Den sorn, vare sig efter erlagdt vad eller genom besvär, i Hofrätt fullföljer talan emot Underrätts, Konungens Uefallningshafvandes eller annan Embetsmyndighels beslut, bör, jemte tvenne exemplar af den skrift, hvaruti talan fullföljes, ingifva det öfverklagade beslutet med vadebevis, derest i målet vädjadt blifvit, så ock alla protokoll, som deri förde äro, tillika med andre handlingar, hvarpå han sig beropar.
Om någon Rote vore så olycklig, att ofta dess Knekt afginge, lemnäs hvar Socken frihet att sig emellan öfverenskomma om, huru vid slikt tillfälle de böra hvarannan understödja. 12:0 Att Allmogen ej besväras med UnderOfficerarne, som särskilda hemman fått sig tilldelade, utan allenast med Corporalerne, som äga samma lön och vilkor, som Gemen åtnjuter. i3:o Garanteras Allmogen, att de uti allo måtto verkligen skola njuta till godo hvad contractet innehåller, t ' 1 Öfver dessa punkter och vilkor yttrar sig Konung Carl XI i dess conlirmation: ”Altså hafva vi, besinnandes, hvad ”sorn således med ofvanbemälte Provincier afhandlat och ”stadgat är, lända till vår tjenst och vårt Rikes samt trog”na undersåtares välfärd, tryggoch säkerhet, Nådeligen ”velat conlirmera och stadfästa; eftersom Vi ock härmed, ”i förmågo af detta vårt öppna bref, detsamma uti alla ■”sina clausuler confirmera och stadfästa, samt på det kraftigaste i nåder försäkra våra trogna undersåtare, menige ”Allmogen uti ofvanbemälte provincier, att de dervid nu ”och i tillkommande tider i allo måtto skola obrottsligen ”handhafda och beskyddade blifva och ingen, som i kraft ”af merbemälte afhandling förstås bör, skall vara tillåtit ”detta vissa knektehåll till andras gravation och förfång ”sig att undanbedja eller draga.” ”Vi bjude och bcfalle fördenskull härmed alle vederbörande, att de häremot hvarken sjelfve något göra eller ”tilläte af androm något att ske eller förfaras, utan deröfver allvarlig hand bålla, att sådant allt oryggeligen må ”blifva observerat och iakttagit.” Dessa och inga andra förbindelser ålades och åtog sig Allmogen vid knektehållets inrättande, och hvad derutöfver tillkommit, är, 0111 ej olagligt, dock orättvist, eller åtminstone ett obilligt förökande af de jorden vidlådande mångfaldiga skattebesvär och prestationer.
Under Riksdagarne åren 1840 och 1841, 1844 och 1845, 1847 och 1848, 1850 och 1851, samt 1853 och 1854 å Riksgäldskontoret anvisade, och vid slutet af år 1857, i detta verk ännu innestående anslagsoch låne-summor, efter afdrag af hvad deraf icke kommer att utbetalas. a) Beviljade vid 1840 och 1841 års Riksdag: För Häradshäktenas ombyggande och förseende med erforderligt antal celler . » uppförande af fängelsebyggnader i städerna utom Stockholm Riksdag: För inköp al Svenska Fornskrilts—Sällskapets samlingar, under ytterligare 3:no år Återlevererad behållning ai anslaget för Boskapsskötselns uppmuntran och befrämjande genom bildande af Stamholländerier och införskrifning af race-djur m. m. Riksdag: För reparationer och uppsättande af bokhyllor i några rum af Riks-arkivets hus » läseböckers författande och utgifning bland allmogen Riksdag: För fullbordande af hamnbyggnaden vid Wisby » d:o d:o » Calmar » kanal-anläggning genom Tjulholmssundet vid farleden till Luleå » anläggning af nya och förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, samt för mindre strömeller årensningsarbeten, äfvensom smärre hamnoch brobyggnader » utdikning och aftappning af sanka trakter och sjöar, till beredande af odlings företag » aftappning och sänkning af sjön Möckeln inom Kronobergs län. (Återstoden af detta anslag utbetald i Januari 1858.) » jernvägs-anläggning mellan Nora och Ervalla För uppförande af länsfängelser iller cellavstemet . _ I i . Juv».uuiiuu3- uVu utixuuiugs|jci acuicn » arlvoden åt lärare och stipendier för elever vid Mariebergs Artilleri-läroverk, i och för Civil-ingeniörers bildande » Skeppsbyggeri—institutet i Carlskrona » en teknisk undervisningsanstalt i Borås.
Enligt de upplysningar, Utskottet inhemtat ur allmänt kända arbeten, angående utländska myntförhållanden, uppgår delta värde till omkring 2 R:dr 62 öre, hvilket ock i det aldra närmaste öfverensstämmer med det af Fulimägtige angifna värde å Preussiska Thaler, slagne efter den äldre myntfoten, af hvilka 100 st. af Fulimäg tige upptagas till 261 R:dr 90V2 öre R:mt, utan beräkning af reroedia i vigt och halt. Emellertid har Utskottet, i öfverensstämmelse med den af Fulimägtige yttrade mening, ansett någon viss kurs vid inköp af Thalers-vexlar för Bankens räkning ej böra fastställas, utan torde kursen både vid köp och försäljning deraf få af Fulimägtige efter omständigheterna för hvarje fall bestämmas till det belopp, de finna vara för Banken fördelaktigt. Bokföringsvärdet i Bankens räkenskaper åter synes, på grund af ofvan meddelade upplysningar, kunna upptagas till 2 R:dr 62 öre R:ml per Thaler. Med stöd häraf föreslår Utskottet: 4:o att Banko-fullmägtige måtte bemyndigas att på Stockholms Börs, när sådant med fördel för Banken kan ske, efter den kurs Fulimägtige för hvarje tillfälle bestämma, låta köpa och sälja vexlar å Preussiska Thaler, betalbara i Berlin, Hamburg eller Altona. n Banko-Utskotlets Ullålande M 26.
De skola utvandra till grannarna och kringsprida smittan öfver hela landet. Vid alla farsoter måste Staten med sin lagstiftningsrätt träda emellan de enskildes godtyckliga förfarande och tillse att de medel, som användas, blifva ändamålsenligt begagnade, d. v. s. så, alt der smittan finnes, medel ej må saknas till behörig läkarevård. Det följer af sig sjelft, att der smittan ej hunnit sprida sig, blifva afgifterna i början högre, än om orternas innevånare endast skulle betala för egna sjuka ; men 1 samma mån smittan aftager, blifva också afgifterna mindre för alla. Detta måste kunna ske snarare då sjukvården kan lämpligen inrättas, och jag tror att en jemn beskattning för alla inom samma län mäste vara ändamålsenligare och byggd på rikligare grunder, än den som ålägger districtena inom länet ömsom 5, ömsom 4 och ömsom 3 sk. Jag förnyar min anhållan om bifall till denna punkt af Utskrs förslag. Hr von Rosen, Georg: Jag förenar mig med de talare, sorn yrkat att afgiften till det ändamål, som nu är i fråga, må utgöras länsvis. Jag tror att om man skulle gö ra åtskilnad emellan de särskildta districtena inom länen, stora olägenheter kunde uppkomma. Vi hafva sett, åtminstone i den provins, som jag närmare känner, att sjukdomen är olika gängse och hvälfver sig från en ort till en annan. Den kan, om jag så får säga, ofrivilligt blifva meddelad, och till förekommande af dess spridande önskar jag ett gemensamt förfarande. Sjukdomen kan drabba hvem som helst, och hela socknar kunna på en gång blifva smittade. Jag vet icke huru det skulle gå till att, utan mehn för ändamålet, göra den fördelning, som här blifvit föreslagen, och derföre tillstyrker jag antagande af Utsk:s förslag att afgiften må utgå länsvis och icke districtvis. Hr von Hartmansdorff: Man har befarat, att districtena skulle kunna blifva för små, om man antog den grundsats jag yrkat.
Sök upp en sådan, furste, och hans belöning skall blifva riklig." Furst Grenin försjönk en stund i djupa tankar, och under allt detta gick czaren långsamt fram och tillbaka öfver golfvet. Hans armar voro korslagda öfver bröstet, och blickarne envist sänkta ned mot jorden. "Nu har jag en", sade ändtligen fursten och upplyfte hufvudet. "Bra, bra", utbrast czaren och gnuggade händerna. "Tror ni er kunna lita fullkomligt på honom?" "Ja, ers majestät. Som på mig sjelf." "Hans namn?" "Repnolsky." "Ah, kaptenen vid mitt garde?" "Ja." "Det är en käck karl, jag vet det", sade Boris Gudunow med synbar tillfredsställelse. "Jag har många gånger sett honom utföra handlingar, deri mod och förslagenhet spelat hufvudrolerna. Vill ni, furste, gifva honom i uppdrag, att bemäktiga sig lejdebrefvet?" "Som ers majestät befaller", svarade furst Grenin och reste sig upp. "Nå, nå, inföll czaren leende, det är icke så brådtom min bäste Grenin. Ser ni, jag väntar i hvarje minut prins Gustaf hit. Ännu en gång, och det i dag, vill jag framlägga mitt förslag för honom. Nekar han äfven nu; nåväl, då måste det ske som vi nu kommit öfverens om. Stanna qvar, furste! Det skall troligtvis intressera er att närvara vid ett så afgörande ögonblick." Fursten bugade sig utan att svara. En stunds tystnad uppstod. Härunder tänkte Boris Gudunow uteslutande på det stundande mötet med Gustaf och utgången deraf och han kunde icke betvinga den lätta oro, som besjälade honom. Furst Grenin deremot tänkte alldeles icke derpå. Han sysselsatte sig helt och hållet med att utfundera bästa sättet att vinna kapten Repnolsky för ändamålet. Kaptenen var en stolt och oböjlig natur, som kanske icke så lätt skulle låta beveka sig.
hvilka, sammansättas i större och mindre fyrkanter. Öfverkastas, prydas med stjärnor, fastsättas Den förfärdigas af god svart sidenrips och svarta på papp. I kanten en kordong, eller veckadt band. stenkolspärlor af flere storlekar. Af ripsen klippes Stora syster får en arbetseåska. ett skärp, som framtill antager form af en snibbbreda o c h 30 cm. långa, samt 15 st. 2 cm, breda gördel. Härpå utsys med pärlorna något vackert och 14 cm. långa spånor hopfogas o c h öfverkastas, mönster, som först uppritats på ripsen. Skärpet a p p a 44 Vesterlånggatan44, Stockholm. f f ä r Rekommenderar sitt stora och välsorterade lager af moderna Höstoch Vinter-Dame-Kappor till här på platsen lägsta pris. OBS. : Särskildt framhälles mitt stora sortiment af Silkesplyschkappo r. prydes med stjärnor eller monogram. En påse af siden hopsys, med dragsko uppikring, genomdragen af sidenbaud i samma färg. Härpå fästes den aflånga spånmattan så, att hälften kommer på hvardera sidan. Öfver spånkanten sättes en chenilj med bollar. H — na. Teater och musik. K. Dramatiska teatern. Heder och tack har denna teaters direktion redligen förtjänat för det tillmötesgå- ende och den omsorg den visat den inhemska diktningen genom att inom loppet af en enda tpeltermin framföra ej mindre än fyra nya svenska original och framföra dem på ett sätt, som i allo understödt författarnes utsikt till framgåug. Inför detta faktum faller det gamla pratet om Dramatiska teaterns förment ensidiga franska sympatier. Efter Michaelson och Lundquist prydes affischen nu åter af tvänne svenska namn och denna gång af tvänne kvinliga — en omständighet som så mycket mer bör innebära intresse för Iduns läsarinnor, som dessa ofta med nöje mött samma namn i sina spalter. Fru Vilma Lindhés proverb » En ny roll a har visserligen icke gjort någon bullrande succés, något som såväl själfva ämnets som i sin mån kanske ock framställningens tyngd till stor del förskyllar.
— Dito, dito vid 1844 och 1845 års riksdag, „ 1,000: -—- — Dito, dito vid 1847 och 1848 års riksdag, - , 31,010: 32. Utgifna lån, beviljade vid 1S44 och 1845 samt 1850 och 1851 års riksdagar, „ 20,400: Uhetahle anslag för folkundervisningens befrämjande , 30,473: 10. — I ytterligare afräkning ä 1852 års stats-fyllnadssumma „ 400,000: Riksdagskosfnader „ 1,311: 7. 0. Aflöning för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och hans Expedition samt reseoch trycknings-kostnader „ 4,105: 44. 10. Kortoch tidningsstämplings-kostnader samt observationsocli indrifnings-arfvoden, jemte åtskilliga fromma stiftelsers andelar af 1852 års kort-stämpel-afgift, „ 9,482: 30. 8. Förvaltningskostnader samt pensioner och expektans - löner m. m. - 20,453: 33. 2. Ytterligare kostnad för strandgatan och kajmuren nedanför Riksgälds-kontorets hus „ 0,225: Tills vidare förräntade medel och vid räntebärande obligationers uppköpande förskottvis godtgjorda räntor „ 408,059: 42. — Summa utgifter R:dr 1,453,131: 20. — Riksgäldskontorets inkomster oell utgifter under första hälften af år 1853. Fonden för kopparskiljeinynlspoletternas invexling. Utredning af allmänna bevillningens årliga belopp. — 48 — Följaktligen hafva inkomsterna under ofvannämnde halfår öfverstiqU utgifterna med Kalr 874,925: 28. 8.
I hvad Longberg och Danielsson ananfört, instämde Anders Joachimson från Östergöthland, Anders Andersson från Skaraborgs Län, Eric Påhlsson från Elfsborgs Län, jemte flere ståndets Ledamöter; Nils Månsson äfven i den omständighet, att Kongl, UppfostringsCommiltéen borde upplösas. Det har ej kunnat undfalla Utskottets uppmärksamhet, attén och annan af Motionärerne förglömt det sedan sistlidne Riksdag ändrade förhållande, att Scholordningen icke längre är ett af enskilde gjordt förslag, öfverlåtet till en i sak och form obunden granskning, men nu, såsom en af Kongl. Maj:t lill efterrättelse anbefalld allmän författning, ålägger den laggrannheti pröfningssätt, hvilken höfves Riksens Ständer och säkert vinner deras önskan om förbättring. Kongl. Uppfostrings-Gommittéens åtgärd nied detta arbetes författande är slutad och kan ej nu mera blifva ett föremål för klander eller försvar inför Rikets Ständer. Ut - Besv. och Ekon, Utsk, Betänn anden, 571 skottet har från början velat antyda denna sin åsigt. Då Kongl. Majit Nådigst behagat i tryck meddela allmänheten UppfostringsCommitiésns anvisning och råd till Lärare, om sättet att verkställa scholordningen, såsom ett bihang till densamma, har hans Kongl. Majit tillika täckts förklara, att sådant skett utan dliggande för vederbörande att ställa sig samma anvisningar och. råd till ovilkorlig efterföljd.’' Man må i detta Bihang finna en och annan bristfällighet, välgerningen är dock dabbel, att den, som skall utöfva scholordningen, fått en i flere fall upplysande ledning, och att han dervid eger det egna omdömets frihet till sjelfverksamhet. Icke af samma vishet hade det varit, att, såsom Herr Hammarsköld velat, blanda om hvarandra Lagbud och råd, således det ovilkorliga och det vilkorliga.
Sfs Prat. 1850 & 1851. 4 Sami. 2 Afd. 10 Höft. 2 6 Statsoch Banko-Utskottens Utlåtande, N;o 30. beskaffenheten af myntverkets nu ägande behållning samt det deraf för myntningens bedrifvande jemte medaljtillverkningen erforderliga belopp, än det af Kongl. Majit för Rikets nu församlade Ständer serskildt framställda förslag, alt myntverket, för uppgifvet ändamål, borde af berörde tillgångar jemväl godtgöra den summa, 16,666 r:dr 32 sk., utaf kostnaderne för nya mynthusbyggnaden, hvilken blifvit bestridd genom det till myntverket inbetalda köpeskillingsbeloppet för den försålda förra hofbageri-egendomen vid Regeringsgatan här i hufvudstaden, har Kongl. Majit, som till förekommande af möjlig olägenhet för myntverket, ansett sig endast böra i nåder förordna, att ett belopp af 5,755 ridr 45 sk. 7 rst. utaf ifrågavarande skuld nu genast skulle Banken godtgöras, beträffande återstoden af samma skuld, utgörande 18,000 ridr, föreslagit, att denna återstod måtte få liqvidcras med en tredjedel under hvartdera af innevarande och nästföljande tvenne år. Efter erhållne remisser å Kongl. Majits härom aflåtna nådiga proposition, jemte ett af Herr Rosettblad, Bernhard, i anledning af densamma hos Ridderskapet och Adeln afgifvet yttrande, få, vid de i högstberördc proposition upplysta förhållanden, Statsoch Banko-utskotten, som gemensamt behandlat förevarande ämne, tillstyrka Rikets Ständer att, med bifall till samma proposition, medgifva, det
lemnas af fröken Myrberg, mellan 1 1 — 1 2 i Södermalms högre Läroanstalt för flickor. För fruntimmer för helt år eller för flickor i skolåldern, som behöfva besö- ka elementarläroverk, gifves tillfälle till inackordering i ett aktadt och godt hem i Lindesbergs stad. Närmare upplysningar meddelas af hr pastor A. N Y M A N i Lindesberg. (G. 21963) sökes af en van och skicklig lärare. Undervisningsämnen: vanliga svenska skolämnen och musik (piano och violin). Anspråken små. Utmärkta rekommendationer. Svar till » Informator », Stockholm, pöste restante. T ~ \ n ung flicka, som är villig betala J ~ V något för sig, söker nu eller till ' hösten plats att gå frun tillhanda hos någon aktningsvärd familj i Stockholm eller dess närhet. Svar till » 1867 », Upsala, pöste restante. [2516] E n enkel, anspråkslös flicka, som genomgått hushållsskola och är af god familj, önskar till hösten plats i ett godt hem att gå frun tillhanda och biträda med alla inomhus förefallande göromål. Lön begäres ej. Svar till » M. Almvik. (G. 5497) [2533] En ung anspråkslös norsk frö- ken af mycket god familj, som är kunnig i såväl husliga göromål som i att undervisa barn i alla skolämnen (sång o. piano), önskar plats i en bildad svensk familj. Hon har tagit de bästa betygen i Middelsköleexamen. Upplysningar erh. (G. 22562) [2556] E 1-års flickebarn önskas till uppfostran på landet i ett godt o. fint hem, där barn ej finnas. Svar hvad som betalas pr år till » A &amp; O », Ransäter. [2541] ung, anspråkslös flicka med vackra seminariebetyg, söker pl. som lärarinna för minderåriga barn i vänlig familj. Sökanden är äfven villig biträda i hushållet, om så erfordras. Svar till » Musikalisk », Torshälla, pöste restante. [2534] E N FLICKA med godt lynne önsk. pl.
IX p. 370. Borgare-Ståndets d:o 13. Y. p. 190. Bonde-Ståndets d:o B. Y p. 209. B. AT p. 270. liro Förslag, med afseende på tiden för ny Bevillnings vidtagande. Reger ings-Formen. §. 61. Alla afgifter, som Riksens StanAlla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnde der under dc i föregående §. nämnde Titlar beviljat, skola utgöras, intill sluTitlar beviljat, skola utgöras, intill dess tet af det år, under hvars lopp den ny Bevillning af Riksens Ständer nya Bevillningen af Riksens Ständer fastställd blifvit och, enligt deras fastställd hl ifver. beslut, vidtager. Billang till R St. Se Bih. 3 Sami. Meni. Ridd. och Adelns Prot. B. XXI p. 101. Preste-Ståndets d:o B. XVIII p. 236. Borgare-Ståndets d:o B. IX p. 769 — 851. Bonde-Ståndets d:o B. X p. 277. 12:o Förslag, angående vilkor för Bankens sedlars erkännande såsom mynt. Regerings-Formen. §. 72. — —• för mynt i Riket må er—• — för mynt i Riket må erkännas. kännas, sd länge de, efter deras ly delse, af Banken med Silfver inlösas. Se Bilt. 3 Sand. Mern. Ridd. och Adelns Prot. B. X VII p. 415, 447, B. XIX p. 226 B. XXI p. 192. Preste-Ståndets d:o B. X VI p. 108. B. XVIII p. 296. Borgare-Ståndets d:o B. VII p. 606, 903. B. VIII p. 6, 358, 645. B. IX p. 977, 1076. Bonde-Ståndets d:o B.