Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
LS n-"t-« pek uti Silfwer af behörig haltutgörande vyo R:dal, 8 still, y r:ff. Zpsejsr K-nco; kommandes Jnnehafwa^ «n häraf witz uxwisandek och i utbyte qf veM hewis Uti Riksens SränhcrS Vandus, erhälla km^usor k>8IiZskion för ftrcnämnda ooo R:dai, v still, o >:st §p». kies k^ncu, i likhet med hmad om dec Nationella las Nkt af Riksens Ständer ar wid sidstledna Riksdag sasts siäljdk. den ;8or, 1^. Landshöfdingen Landt, Räinemästare, Tands s Kamererare, Herr ^6eIll<oI6, lsjric knä vix, upläste ek vcktsmen, sä lydande: Wid Höglofliga H:mlLga Utskottets utlåtande får jag göra nägra anmärkningar. Jag hoppas, at hwad jag har yttrar mig, icke mätte anses under nä« gon annan synpunkt än den af et upriktigt nit för Fäderneslandets wal och en fri och liflig wördnad för Konungens Höga Person och wisa afflgter. Jag får således anmärka. ;:o At det afdrag, Hemliga Utskottet gör i Riksgälds-ScdlarnaS warde, tyckes wara nog litet. Man sager, at Riksens Ständer äkagit sig garantien af detta mynt. Men hafwa de någonsin utlofwat at hetala Riksgäldsmyntet med l Rrdal. karwo? Nej, wisit icke, Om likwäl Rikets tilgängar >v»ro säda-i na, at här kunde gifwaS medel at inlösa Riksgälds* Sedeln med fullt eller högt wärde, fä skulle jag sä* kert medgisiva, at intet wore billigare. Men är wäv ställning sadan? Som Axjö nu lärer wara omkring A8 procent, more det icke en stank, gjord ät Riks gälds-Sedels Jnnehafwarnr af i g procent, at ned-.
Under förutsättning, att llikets Ständer godkänna och bifalla, hvad Utskottet nu yttrat och hemställt, har Uiskoltet uppgjort och får härmedelst jemväl underställa Rikets Ständers pröfning och antagande följande förslag till de stadganden, som angående oitaberörde tvenne kreditiver böra i det nya reglementet för riksgäldskontoret meddelas samt motsvara 104, 105, 106 och 107 §§ i 1845 års reglemente för samma verk. § Till följd af stadgandet i regeringsformens 63 §, hafva Rikets Ständer anslagit och till utbetalning från riksgäldskontoret anvisat en kreditiv siimma af två millioner riksdaler banko, för att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Stats-rådet in pleno blifvit bordt och Rikets Ständer sammankallade. Rikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade anordning får ej brytas, eller summan af Fullmäktige utbetalas förr, än riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. § Derest den i nästföregående § uppgifna kreditiv-summa kommer att lyftas, bör riksgäldskontoret, för densammas utbetalande, använda de till kontoret influtna, odisponerade, öfverskotter på statsverkets inkomster, äfvensom kontorets öfriga, härtill disponibla, tillgångar samt anskaffa hvad för öfrigt kan erfordras, genom upplåning emot riksgäldskontorets obligationer, ställda att, efter minst ett och högst tre års förfallotid, inlösas med de medel, som af Rikets näst sammanträdande Ständer varda härtill anvisade. § Den kreditiv-summa, som likaledes, enligt 63 § i regeringsformen, bör å riksgäldskontoret anvisas, för att, på sätt samma § innehåller, under tiden mellan innevarande och nästkommande riksdag vara tillgänglig, då Kongl. Maj:t för
Jag föreställer mig att Svea Rike på grund af dess inre styrka kan, eller på grund af d?ss yttre belägenhet samt Europeiska magternas skick i närvarande tid i detta hänseende måste uppställa en krigsmagt till lands och sjös af viss styrka; då vidtager, säger jag vördsamt, krigiske reflexioner, ty jag frågar: huru skal), denna försvars-styrka vara sammansatt så, att den under minsta möjliga ansträngning af nationalkraft i fred, uttrycker den högsta möjliga nationalkraft i krig? Frågan har både sin ideella och materiella sida, den kan i det förra hänseendet icke medelst ziffror ställas i räkning, ty krigarens mod och härförarens snille framkallas icke af sold eller hvilken yttre bevekelsegrund som hälst, storverk utföras ej med armars antal, utan andans kraftJag vet ingen herrligare tanka, då jag kastar min blick på mitt fosterland , dess glesa befolkning, mot. sträfvigä natur, vidsträckta gränsor, och mag* tiga grannar! men oagtadt nationens ideella kraft icke kan ställas i räkning, måste den likväl framför allt tagas i betragtande vid frå-^ gans utredning. För mitt ändamål i närvarande framställning är det nog om den tanka är grundad, att denna fråga kan vara ämne för mensklig forskning. Jag kan då icke til 1 bakahå 1 la den reflexion, att enär olika tankar länge varit af sakkunnige yttrade: så väl rörande sjö- sorni landtförsvarcts ändamålsenligaste sammansätt - Den 28 Fet/ruarii, 959 hiftg, detta ämne icke blifvit bragt till nödig klarhet. För att rättfärdiga min öfvertygelse', att Rikets försvar till 6in sammansättning mera bör tillskrifvas en historisk härkomst än någon conseqvent uttänkt idée, bör jag vördsamt anföra: Att Sverige, såsom ett fattigt land icke bör dela sina inskränkta tillgångar till tvenne fulländade försvars-systémer, nemligen till sjös och lands, som hvart för sig fordrar fullkomlighet om det skall göra tillbörligt gagn, och som hvart för sig måhända kräfver alla de tillgångar som hunna lemnäs till försvarets iståndsättande och underhållande.
Med hemställan, att Riksens Ständers Beslut öfver allmänna Besvärs och OeconomieUtskoftets Utlåtande N:o 115 ej må expedieras. 2:0 I anledning »f väckt fråga , om en förändring i Utskottets förslag till underdånig skrifvelse No m. Föredrogos å nyo och biföllos följande frän ned onämnde Utskott inkomne, samt den 25 sistledue Augusti eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: 80 D*n 1 September e, m. Frän Statsutskott et: Af den 19 sistledne Augusti: N:o 425. Om tiliökt antal löner inom Stata-’ Expeditionerne af Kongl. Majus Canzii. Rörande granskningen af Wadstena KrigsmanshusCassas räkenskaper. Af den 12 sistledne Augusti: N‘.o 431. Rörande anstånd med betalningens erläggande för erhållen undsättningssäd frän Allmänna Magazinslnrättningens förråd. Angående eftergift och afskrifning för åtskillige äldre ännu obetalte undiattnings-spannemåls-skulder i Wermelands Län, Frän StatsJamt Allmänna Besvärsoch OeconomleUtfkotten: Af den 19 sistledne Augusti: N:o 426. I anledning af väckt fråga, öm rättighet för vaderbörande, att med penningar gälda dagsverken till Kungsgårdar. N o 437, Om nya grunders bestämmande för Roteringen i Upland. Frän Sen i September e, mi Frän BancoTJtskottct; Af den 16 sistledne Augusti: N:o 48. f anledning af förrättad Revision öfver f. d. RiksDiscontVerkets utredning och räkenskaper för år 1822, Frän Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets; Af den 19 sistledne Augusti; N;o iöi*. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående förslag till upphäfvande eller ändring af visse stadganden i Kongl. Msj;ts förnyade Skolordning af den 16 Dec. 1820. Företogs till pröfning
Detta ansenliga antal öfveråriga qvinnor, utan tvifvel en följd deraf att Sjömanslifvet Llottställer raännerna för en tidig död, hvarigenom många enkor och oförsörjda döttrar uppkomma , visar en af källorna till Stadens betydliga fattigpersottal, hvarom bär nedan vidare kommer att talas. Tillförseln af lifsmedel och andra förnödenheter, ehuru i sig sjelf betydlig , är det dock mindre i förhållande till den starka åtgången; hvarföre °ck priserna vanligen äro höga och många hushållare behöfva vara omtänkta att från andra orter skaffa sig vissa förråder. Denna tillförsel sker emed^‘iid alla söcknedngar dels till Stadens salutorg och dels till saluhamnarna, ärskt Kött, Bröd och Dricka erhålles dagligen af dertill privilegierade filtare, Bagare och Bryggare, hvilka äro förbundna att sälja till visst pris, s°te genom taxa månadtligen af Magistraten bestämmes. Behofvet af mäld uPpfylles till någon del af flera inom Stadens område befintliga väderkärnar. Ett behof, sorn deremot ännu saknas, ar godt dricksvatten, hvilket hel S°m t‘^örene ”“åste hämtas från Lyckeby källa, på |dels mils afstånd, nai’St-^et va*'ten’ SOm Annes uti en del, på publik bekostnad anlagda bruntr’ icke är tjenlig! att drickas. Vid iR23 års Riksdag, beviljade Riksén^ handsk. 5-årsberättelse för Blekinge Lån. ' 8 58 Ständer ett betydligt anslag till uppköp af matérialier för en vattenledning, som då var föreslagen att sträckas från Augerums Källor, hvarvid såsom vilkor å Riksens Ständers sida föreskrefs, dels att arbetet bolde af Flottan besörjas äfvensom vattenledningens framgena underhåll, dels ock att de i5oo R:dr Banco, sorn Stadens innevånare ulfäst sig ait årligen erlägga borde till Stats-verket. ingå.
(Beviljadt vid 1856 —1858 års riksdag.) till staden Malmö, å ett ursprungligt belopp af 50,000 Ii:dr, för kasernoch stallbyggnader åt den der lörlagda garnison. Genom verkställde liqvider var lånets belopp vid medlet af Maj månad 1835 miriskadt till 21,333 R:dr 16 sk., af hvilket kapital 2 procent, jemte 4 procents ränta å den återstående lånesumman, skola årligen erläggas » Bruksegaren C. B. Fitinghoff', å dito af 30,000 R:dr, för återuppförande af de genom vattenllöde, år 1844, förstörda verkstäderna, jemte tillhörande byggnader, vid Conradsforss bruk i Wermlands län, emot årlig inbetalning, efter 1849 års slut, af 6 procent utaf det ursprungliga lånebeloppet, hvarvid beräknas 3 procents ränta å kapital-återstoden. (Beviljadt vid 1844 och 1845 års riksdag samt utbetaldt under år 1845.) » staden Gustavias på ön S:t Barthelemy af eldsvåda år 1852 hemsökta innevånare, utan ränta, men med årlig återbetalningsskyldighet af -^idel utaf kapitalet. (Beviljadt af Kongl. Majit och förskottsvis utbetaldt af Kongl. Stats-kontoret, men ersatt af Riksgälds-kontorets medel, enligt Rikets Ständers beslut vid 1853 och 1854 års riksdag.) (Beviljadt vid 1850 och 1851 års riksdag samt utbetaldt under sistnämnde år.) o staden Lidköping, efter den gamla staden år 1849 öfvergångna eldsvåda; hvilket lån fått räntefritt innehafvas till 1857 års slut, hvarefter 6 procent årligen å ursprungliga lånesumman böra erläggas, dervid räntan beräknas efter 4 procent. (Beviljadt vid 1853 och 1854 års riksdag samt utbetaldt sistnämnde år.) » staden Jönköping, efter dito, emot dito.
Utförandet — med hr Södra teaterns operett, » Förgät-mig-ej » aiJohann Lundqvist för solot — var helt enkelt briljant och framkallade en storm af applåder, som jämte Strauss, har slagit lifligt an, tack vare den leden omständigheten, att publiken orubbligt satt kande, melodiösa musiken, i hvilken naturligtkvar på sina platser, tydligt ådagalade att man vis de medryckande valsrytmerna spela en frammed tacksamhet skulle höra det präktiga stycket trädande roll, och den ganska underhållande och ännu en gång utföras. Härför lade dock den lustiga libretton. I synnerhet den andra akten långt framskridna tiden hinder i vägen. Gång utmärker sig fördelaktigt från bägge dessa synpå gång framropades tonsättaren och fick från punkter. Utförandet — det måste medgifvas — såväl publikens som sångarnes sida mottaga den lämnar musikaliskt rätt mycket öfrigt att önska, hjärtligaste hyllning. Och endast motvilligt börmen i detta fall får man dock rättvisligen betydligt nedpruta fordringarna, sedan vi ej längre jade publiken slutligen troppa af. äga någon operettscen ex proferso, utan genren Tredje och fjärde Griegkonserterna — den semera tillfälligtvis skall odlas af ett efter helt nare i form af matiné — gåfvos i lördags och andra ögonmärken sammansatt skådespelarsällsöndags å k. operan efter program, som hufvudskap. I spelet nedlades däremot en liflighet och sakligen sammansatts af nummer från de båda ett friskt humör, som buro öfver med mycket. första konserterna. Nya voro endast några sånFröken Gerda Nilsson i den kvinnliga hufvudger med piano, förträffligt föredragna af fru rollen, eri upptågslysten operasångerska, som med Dagmar Möller med mästaren själf vid pianot äkta kvinnlig behändighet länkar gud Amors Juvelerare K. A N D E R S O N T Jakobstorsr 1 Ringar, Broscher, Armband, Kedjearmband, Kedjor, Nålar, Bref besvaras omgående.
Härefter blef, uppå gjord proposition, Lector Silverstolpes Dictamen, jemte Grefve von Schwerins, Herr Spaldencreutz’s och Herr Hammarskölds anmärkningar, till OeconomieUtskottet remitteradt. Da Herr Grefven och LändtMarskalien till föredragning upptog Herr Lilljehorns, Gustaf Adolph, i sista Plenum på Bordet lagda Memorial, erinrade Herr LandtMarskalken, att detta Memorial innefattade flera ämnen af olika beskaffenhet, hvilket vore stridande mot 5l §. Riksdagsordningen i i anledning hvaraf han anmodade Herr Lilljehorn att detsamma i flera Memorial förde - Dtn 8 Maj, la, hvarförinnan någon Remiss deraf icke kunde vara tillåten. Remitterades följande frenne, i sista Plenum på Bordet lagda, Dictamina, nemligen: till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet, Herr Thams, Pehr, om indragning af vissa helgedagar; till Lagutskottet, Herr Reenstjernas, Carl Adolph, angående bibehållande af blott en enda HofRätt, samt Götha HofRättshus’s användande till Magazinj samt till Bevillningsoch StatsUtskotten, rörande afskaffande af de nu brukliga afdrag af lön för begrafningshjelp, m. m, samt upphörande af Bevillningen å lönen. Tilläts communieation med de öfriga Respectiva Stånden af Herr Hagströmers Memorial, om medel till Sundhetens befordrande i Städerna; Friherre Lilljencrantz-s Memorial, om några Författningar i afseende på Allmänningarne; och Herr Printzenskölds Memorial, rörande understöd för Fa-’ briquerna. Friherre Hjerta, Axel, yttrade skriftligen: Nu var det länge, sedan jag hade den äran uppvakta Höglofl. Ridderskapet och Adeln med något Memorial, men för att ej Den g
Hvad i detta ärende förekommit har Utskottet nos;a öfvervägat: och o o ~ ehuru Utskottet, å ena sidan, instämmer i den af Rikets sednast församlade Ständer yttrade åsigt, att det skulle leda till förenkling och lättnad i uppbördsoch redovisnings-väsendet, 0111 de så kallade gerningsörena, i stället för att, på sätt nu eger rum, upptagas bland statens ordinarie intrader, blefve debiterade och uppburne i sammanhang med den allmänna bevillning, handtverkare å landet äro underkastade, anser likväl Utskottet, å andra sidan, att en sådan förändring icke kan åstadkommas utan uppoffring af staten, i thy att den ersättning, som vid slikt förhållande skulle tillfalla en del städer, komme att blifva en utgift, som stats-verket allt framgent linge vidkännas, då deremot, om gerningsörena bibehållas vid den beräkningsgrund, hvarefter de för närvarande ingå, och sedan till en del på vederbörande städer fördelas, anledning är att förmoda, det denna städernas inkomst småningom minskas och slutligen upphör, allt eftersom gerningsmännens antal, i följd af förändrade förhållanden inom näringarne, aftager och försvinner. På dessa skäl finner Utskottet sig föranlåtet tillstyrka, att de så kallade gerningsören må under serskild inkomst-titel fortfarande upptagas ibland stats-verkets ordinarie inkomster Stockholm den 3i Januari 1848. STOCKHOLM, tryckt hos Marcus & Comp. 1848. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 38. Ank. till Exp. Utsk. d. 2 Febr., kl. 6 e. m. Utlåtande, angående regleringen af utgifterne under Rihs-Statens Första Hufvud-titel. ( U A.) Vid sistlidne riksdag fastställdes anslagssummorne under denna hufvud-titel, innefattande Kongl, hofoch slotts-staterne, till ett sammanräknadt belopp af 686,700 r:dr, hvaraf 620,827 r:dr med derunder inbegripne 317 tunnor spannmål för den förra, och 65,873 r:dr för den sednare af berörde stater. l:o.
Och när jag besinnar att dessa uppoffringar ej hafva annat ändamål, ari det flärdfulla, att för några år få ett silfver i myntrörelsen, som går sin väg vid första olyckor som möta oss, och då lemnar oss till pappersmyntet tillbaka, men då säkerligen mycket försämradt; så kan jag ej nog uttrycka min smärta öfver hela saken. Åmnets hufvtidsakliga frågor höra icke nu egentligen till prof ningen; och jag bör således nu icke uppehålla med en vidlyftigare bevisning för mina åsågter angående dem. År jag här när hufvudsakliga frågan förekommer, så skall jag icke underlåta att ut[veckla ämnet, så vidt jag förmår: och jag kaniner äfven med full visshet, att Allmänheten i [dessa dagar erhåller ifrån trycket erinringar i [anledning af FinanceComitténs Betänkanden. må Ihända af någon egenskap att vederlägga de för - Dm 7 April f. m. slag, sorn Comitlén afgifvit. Hvad angår utsigten till lån för 5 procent, så hemställer -jag blott huru pass sannolik den är, när man bör taga den utur realisationsförslaget. När Capitalisterne kunna placera sina penningar i Bancoactier, som gifva 7 till g procent, ja möjligen 12 till i4; ty redacfionen af det ställe i Betänkandet, som framställer förslaget om Actiernes ränta och afkastning är sådan, att verkställigheten torde kunna blifva det ena, så väl sorn det andra; när, säger jag, penningarne kunna så användas, och när man besinnar att realisationen verkar ovilkorligen till flere milioners indragning; så frågar jag, är det sannolikt, att penningetillgången blir så stor, att lån skola erhållas för 5 procent. Jag tror mitt förnuft, och tror icke på löften af sådan beskaffenhet. Ytterst utbeder jag mig att få, i tryckningsfrågan åberopa ett praejudicat från sista Riksdag.
Den i g 8 medgifna befrielse från bevillnings erläggande, då årsinkomsten icke uppgår till 400 R:dr, äfvensom afdraget af 300 R:dr, när densamma ej öfverstiger 1,800 R:dr, såsom afsedd att befria mindre bemedlade personer från bevillning för hvad de till sitt oundgängliga lifsuppehälle behöfva, synes mig ej böra få tillämpas för bolag, hvars särskilda delegare ofta hvar för sig kunna hafva ganska stora årsinkomster. Dylika bolås:, hvars inkomster stadna vid ganska låga belopp, finnas rätt många uti bergslagsorterna såsom hyttebolag, grufveoch kalkstensbrottsbolag m. fl., hvilka förekomma till beskattning utan att man känner deras delegare. Härvid kunna visserligen sådana fall inträffa, dä någon af bolagsmännen i och för sig kunde vara berättigad till afdraget; men då omöjligt blifver att alltid utreda och afväga huruvida sådana omständigheter förefinnas eller icke, torde vara rättast stadga, att intet bolag bör tillgodonjuta sådan befrielse. 4:o, I afseende på bevillniugsberedningar och taxeringskommittéer finnes föreskrifvet, att deras längder skola någon viss tid hållas den skattskyldige tillhanda, på det han vid högre instanser må kunna anföra sina besvär mot deras beslut; men då rätt ofta torde inträffa, att pröfningskommittéen finner anledning förhöja den föreslagna bevillningen, borde den skattskyldige, för hvilken sådant inträffar, äfven deraf skyndsamligen få del, på det han deröfver, om han finner för godt, må kunna anföra besvär innan debiteringen verkstäiles. Uti § 69 torde derföre böra införas ett åläggande för vederbörande, att genast efter pröfningskommittéens slut medelst protokolls-utdrag underrätta den, för hvilken förhöjning skett, om sitt beslut. 5:o. Uti § 10 af instruktionen för Taxeringsförrättningarna bör till förtydligande, efter ordet »malmtillgångar», införas: samt kalkstensoch andra mineralbrott. Om remiss till Bevillnings-Utskottet anhålles. Stockholm den 30 November 1862. H. P. W. Galm. 550 Motioner i Borgare-Ståndet 1862.
Bonde-ståndet, motioner rörande folkskoleafgiften blifvit väckte, hvilka remitterats till Stats-utskottet, nemligen: af Erik Persson från Gefleborgs län, alt den vid sista riksdag anvisade tillgång för upphjelpande och understöd åt folkskolorna i riket, eller hälften af kapitationsafgiften, måtte äfven hädanefter få användas inom hvarje socken eller skoldistrikt på enahanda grunder och vilkor, som vid sisthållna riksdag bestämdes; af Per Sahlström från Stockholms län, att, då de vid sista riksdag beviljade anslagen för folkundervisningens befrämjande, nemligen det, som utgår till församlingarna genom anvisande för ändamålet af ett mot då beslutad nedsättning i skyddsafgiften svarande belopp, eller 12 sk. af man och 6 sk. af qvinna, utaf hvarje mantalsskrifven person, samt de till Kongl. Majis nådiga disposition å Riksgälds-kontoret anvisade belopp att årligen till och med det år, då innevarande riksdag slutas, utgå dels till understöd för folkskolelärares aflönande inom de socknar, der, enligt Kongl. Majis nådiga pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af serskilda omständigheter och förhållanden, kunde blifva erforderligt, med 20,000 r:dr, dels till seminarierna för bildande af lärare vid folkskolor med 9,100 r.dr, och dels till stipendier för elever vid G Stutsoch BevillningsUtskottens Utlåtande, N:o 16. nämnde seminarier med 12,000 r:dr, ännu icke kunnat å ordinarie riks-staten uppföras, utan således borde för hvarje riksdag beviljas, så väl det förstnämnda anslaget för folkundervisningens befrämjande måtte fortfara, som ock de tre sistberörda beviljas och utgå för de med dem afsedda likartade ändamål till deras sammanlagda belopp 41,100 r:dr årligen; hvarjemte motionären hemställt, huruvida några andra åtgärder borde vidtagas för att åt anslagen till folkundervisningen bereda nödig stabilitet; hvilken motion äfven af andra medlemmar utaf Ståndet blifvit understödd; af Auders Eriksson från Örebro län, med hvilken flere af Stån dets ledamöter sig förenat, att, jemte fortfarande af det till lika belopp med halfva skyddsafgiften vid sista riksdag anvisade bidrag till folkundervisningens befrämjande, äfven den återstående andra hälften af kapitations-afgiften måtte för samma ändamål användas, på det sätt, att dermed besörjdes fattiga barns underhåll vid skolorna under den lid, de af undervisningen derstädes sig begagna; dervid dels Nils Strindlund från Wester-norrlands län, med hvilken flere instämt, yttrat, att fördelningen af medlen icke ovilkorligen borde ske på det sätt,
Lärandes likwäl öfwer Kongl. Hofwets nu warande Silfwer, Linne, Meubler, Husgeräd och öfrige Jnventarie persedlar böra upprättas behörigt Inventarium, widare: Vektädningsmedel för all Kongs. Maj:ts Livröe Betjening, de inberäknade, hwilka wid Lustslotten och LustparkernS bära samma Livröe, jemte Jägeri Betjeningcns Klädpenningar, Expencemedel, samt de till Pensioner och Gratialer för den ringare HofBetjeningen, efter därom särskildt mfär. 736 Den 18 November. dadt Reglemente, bestädde medes. Löningsfyllnader för Kongl. Mastts 6 Ofverste KammarJunkare; JägeriStatens aflöning. Tältkammare arstvode för wärdén af Kongl. Maj:ts Talikammare; Arfwode till den person, som wid Ccrimonielle lillfällen gär Öfwer Kammarherren tillhanda, Löne, tillökning för HofCasieuren. Strifwarehjelp ivid OeconomicConkviret, och för Iuventarie sörwaltaren. Lön för andre Hofmastaren och Condikorn VVillsmarcl, samt arfvo», de för HofUrmakaren. Likaledes följande indragning. pä ZofStaten ställde astöningar. Netnligen för Hofmästarinnan Grefwinnan 8tz'srnelcl, Generalen Grefwe Ltrömkelät, HofMarstalken Friherre Leäeillröm, HosMarstalken Lescbö, HofFröknarne krietonclorlk, blomstedt z von LelrultLsr, och von kanbuis, under Stallmästaren e. 'lVettkeldt, Kongl. Maj:ts HandSecreterare, StatsRädek ^dlerbetb, Kgl. Majrts Hand Secreteraren CantzlieRadet leopold, Kongl.
M:s nåd. stadfästelse iifverlemnade grundlagsändrings-förslag, hvilka icke förut blifvit af K. M. i nåder sanclionerade, samt sedermera II. Ev. Hr Gr. o. Landtm., å R. St:s vägnar till K. M. i und. öfverlemnade R. St:s und. svar med bifall till Irenne K. M:s nåd. propos:r om ändring, dels i grundlagen dels i allmänna lagen. Sedan II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, jemte R. o. Ad. till Riddarhuset återkommit, blef K. M:s förenämnde nåd. tal föredraget och lagdt till handlingarne. Justerades 4 prot.uldr. för d. 7 dennes. Justerades pleniprot. för d. 2 dennes f. m. Upplästes lill justering och godkändes Exp.Utsk:s d. 7 dennes pä hordet lagda förslag N:o 30 lill R. St:s und. skrifvelse, ang:de regleringen af utgiflerne under riksslalens l:ta hufvudtitel. Öppnades Hrr Eleclorcrs listor till val äfen ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.- samt en ledamot i Ridd.Utsk.; och befunnos dertill hafva blifvit utedde i Allmänna Besvärsoch E k o n o m i - U t s k o t te t: efter N:o 1073. Hr Silfverskjöld, Carl Silneeker, N:o 102. Hr Oxehufvud, Olof Philip; Riddar hus-Utskottet: efter N:o 2151. Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik, N:o 1417. Hr Ehrenhoff, Gustaf Herinan. Öppnades jemväl Hrr Electorers lista till val af en suppleant i Coust.Utsk. efter N:o 1364. Hr Ljungfeldt, Fullm. Hr Cederschjöld, Pehr Gustaf, och befans dertill hafva blifvit utsedd: N:o 661.