Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk. stödjer sin hemställan deruppå, att det skulle vara för allmänheten beqvämligare, om en enda person emottoge alla de till Svea HofRätt inkommande handlingar, såsom det sker i de båda andra HofR:ne. Denna fråga var föremål för öfverläggning inom den Komité, som på våren sisth år nedsattes för att afgifva förslag till en ny arbetsordning för HofR:ne. Sedan den blifvit ganska noggrannt discuterad, stannade Komitéen i den åsigt, att det vore tjenligare att bibehålla det nuvar:de förhållandet. Jag delar denna åsigt och anmärker för öfrigt, att om förhållandet ändrades, skulle det i väsendtlig mån inverka på den föreslagna sportel-regleringen, särdeles med afseende derpå, att en del af de sportler, som f. n. 368 Den 23 Mars e. m. tillfalla en af dc tre tjenstemän, hvilka f. n. emottaga till Svea HofRätt inkommande handlingar, eller Sekret:n, skulle genom förändringen honom frångå. Pä grund häraf yrkar jag vördsamt afslag å denna punkt. Hr Bildt: Hvad sjelfva saken beträffar, vill jag ej yttra mig för bifall till Utsk:s hemställan, sedan H. Exc. Gr. Sparre uplyst, att hinder förefuunos, som gjorde den föreslagna förändringens genomförande särdeles svårt, ja nästan omöjligt. Beträffande deremot formen, så måste jag, i motsats till den siste värde talaren, uttala den åsigt, att StatsUtsk. varit fullt befogadt att afgifva detta förslag. Utsk., till hvars pröfning organisations förslaget i dess helhet blifvit öfverlemnadt, måste naturligtvis genomgå detsamma och derom yttra sin tanka. Utsk. fann då den nu ifrågavande förändringen fördelaktig och med densamma följer en förändring i sportelregleringen, som naturligtvis blifver en statsreglerings-fråga, ty Utsk. kunde naturligtvis ej vara så obilligt att fråntaga dessa tjenstemän deras sportler, utan att gifva dem ersättning i löne-inkomst.
Så har likväl Utsk. icke sett saken; och då jag varit af olika tanke i den del, som reservationen afser, så, ehuru jag tror, att R. o. Ad. möjligtvis collectivt icke torde se saken ur samma synpunkt som jag, har jag begärt ordet, icke lör att inverka på R. o. Ad. till fattande af ett annat beslut, utan för att få min mening i prof. nedlagd, som är den, att jemnkningsförslaget af Oecon.- Utsk. är oriktigt uppstäldt, och att Utsk. förbigått sjelfva saken och fästat sig vid en formomständighet, som icke bort inverka på förslagets uppställning, 4:de punkten blef af R. o. Ad. bifallen. Ånyo föredrogs Exped.Utsk:s d. 24 sisth Nov. på bordet lagda raemor. N;o 18 i anledn. af återremiss från Ii. R. o. Ad, af Exped,Utsk:s förslag till underd. skrifvelse N:o ig5. Hr Stuart, Carl Gust.: Det är med ledsnad jag funnit, att de 3 öfriga RiksSt:n redan godkänt en så bristfällig expedition som den af Exped.Utsk. föreslagna, men af R. o. Ad, återremitterade underd. skrifvelsen med förslag till förändringar uti r8i3 års förorda, om fylleri och dryckenskap. Jag förutser, att denna skrifvelse icke kan föranleda till det dermed åsyftade resultat, emedan hvarken K. M. eller dess Högste Domstol lärer kunna till förnyad pröfning upptaga ett vid sista riksdag af R. St. i underd. afgifvet lagförslag, som K. M, då förklarat hafva förfallit.
Om återremiss vägras, finnas tvenne alternativer, hvarom Ståndet har att besluta, det ena afslng och det andra godkännande af betänk., eller det ena, att en underd. skrifvelse till K. M. bör aflåtas, och det andra, att en sådan skrifvelse ej är-nödig. Skulle nu R. o. Ad. besluta, att i nej-propos:n afklippa bifall lill betänk, och låta båda propositionerna innehålla ogillande deraf, i det ja-propos:n skulle innehålla återremiss och nej-propos:n afslag, skulle vi erhålla en högst oformlig voteringspropos:n, som jag för min del bestrider, och hvaröfver jag särskildt måste begära votering. Gr. Posse: Den anmärkning, Gr. Cronhjelm nu gjort, var just den, som föranledde mig att börja min förra framställning med förklarande, att den votertsproposition, jag föreslog, ej var stride öfverensstämmande med ordningen, emedan den uteslöt frågan om bifall till betänk:na; men jag trodde mig saklöst kunna föreslå den af den, efter mitt omdöme, gällande anledning, att ingen enda talare här yrkat bifall till dessa betänkm, i följd hvaraf man synes kunna antaga, att ingen vill rösta derför; men finnes någon, sorn önskar det, tror jag icke Ståndet kan vägra att först votera om återremiss och sedan, i fall contrapropostn vinner, om sjelfva saken. Jag hemställer dock till Gr. Cronhjelm, om det kan vara behöflig!, då ingen yrkat bifall å betänk:na. Frih. Boye: Jag ger ali rätt åt det andragande, som Gr. Posse gjort; men jag kan icke neka, att i formen har Gr. Cronhjelm rätt, och jag önskar, att propositionen må blifva sådan, som Gr. Cronhjelm begärt, på det att icke i någon tidning må efteråt kunna sägas, att .man pär surprise afklippt Ståndets beslutande rätt.
Diskonters utredning, på det sätt och i den ordning nu stadgadt blifvit, förskutes af Riksgajds-Contoiret. 18. Det nu antagne Liqvidationssätt för utredningen af Götha Canal-Bolags, Malmö och Götheborgs Diskont-Inrättningar förklaras genom Konungs och Ständers gemensamma beslut, så - Prot. Utdr. d. g Junii l8i8« 537 sorn en till allmän efterrättelse gällande Författning. 19. Till Låntagares beqvämlighet inrättas ett Liquidations Contoir för hvardera af DiskontVerken, så väl i Göteborg, som Malmö, hvilka komma att stå under Fullmäktiges i Riksgälds-Contoiret inseende; skolandes så väl härom, som livad i öfrigt angar controllerne på utredningen, föreskrifter uti Reglementet meddelas; Om hvilket allt de öfrige Respective RiksStå nden skulle vänligen underrättas, samt inbjudas, att deruti med Ridderskapet och Adeln sig förena. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 28 sisth Maj afgifne samt den 30 i samma månad på bordet lagde Utlåtande angående Riks-Ståndens Protocoller samt Eihanget dertill vid sista Riksdagen; fann Ridderskapet ©ch Adeln för godt, att samma Utlåtande bifalla, med tillägg att ett exemplar af Bihanget borde utdelas till hvarje publikt Embetsverk. S. D. Då nu ånyo föredrogs Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottets den 22 sisth Maij afgifne samt den 30 i samma
Sedan, med anledning al' Rikels Ständers bifall till de framställningar, som under innevarande Riksdag blifvit af Utskottet gjorde, i fräga om Bankens metalliska Cassa, dess bibehållande och förstärkning samt Sedelstockens beräkning tn. m., en förändrad uppställning af åtskillige föreskrifter i ofvanberörde Artikel blifvit af nöden; har Utskottet, efter verkställd granskning af stadganderne i samma Artikel, skolat tillstyrka, att följande föreskrifter måtte i blifvande Banko-Reglemente få på lämpliga ställen införas: l:o. Enligt §. 1 i Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars 1830, jemförd med §. §. 1 och 2 i Lagen, angående Myntbestämningen af samma dag, är Banken ovilkorligen skyldig att, enär så påfordras, dess Sedlar med Svenskt Silfvermynt, af de sorter, hvarå tillgång finnes, inlösa, efter den grund, att 128 Skillingar eller 2f Riksdaler i Banco-Sedlar, (enligt det af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer vid innevarande Riksdag antagne nya räknesätt Riksdaler Fyra), gälla lika med En Riksdaler i Silfver, efter den, med afseende å slagskattens beräkning i Myntet, af Kongl, Maj:t och Rikets Ständer förändrade 1664 års Myntfot. 2:o. Moni. 1. Så väl i Banken, som vid Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö invexlas mot Bankens sedlar, ej allenast Svenskt Silfvermynt, efter den i §. för utvexlingen deraf fastställde grund, utan ock efter de priser, som Fullmägtige, med ledning af officiella upplysningar, hafva att bestämma, följande utländska Silfvermynt, då af någon sort på en gång erbjudes minst en mark victualie-vigt eller derutöfver, nemligen: Bih. till R. St.
Det måste, enligt Utskottets tanka, stadgas som regel, att hvarje, äfven den mindsta afdelning af den Inrikes CivilStyrelsen kommer att bero af denna Minister, heldst, genom den method för uppbörden och redovisningen af Statens medel, som 662 Serskildta Utskottets Betånkanden, nedanföre uppgifves, en särskilt FinanceMinister torde kunna umbäras* Till följe häraf komma ej blott de Militie-Cameral-Ärenden, som hört under KrigsCollegium och Sjöförvaltningen, att handläggas i Inrikes CivilDepartementet, utan aila för särskilta htishållningsdelar förordnade Directioner och Comitéer antingen upplösas och införlifva* med afdelningar af detta Departement, elier» om de af localomständigheter blifva nödige att bibehållas, likväl alltid ställas under Inrikes Ministerns directä inseende, så att de af honom erhålla befallningar och till honom inkomma med Berättelser och redogörelser» Tabellverket och hvad i öfrigt hörer till den Statistiska kännedomen af Rikets styrka och inre tillstånd, bör, under lians inseende, vara på ett ställe förenadt, I anseende till Tullstyrelsen anser sig Utskottet icke böra föreslå annat» än att densamma» ehvad någon förändring deraf, till följd af hos Riksens Ständer redan väckta motioner» kan komma att äga rum eller ej, bör stå under Inrikes Ministern» Men, hvad angar den Canzdioch Contoirs-Eetjening, som tillhör de Verk, hvilka, enligt detta förslag, komths att indragas, så lär, sedan antalet af de Tjenstemän, hvilka efter MinisterDepartementernas organisation oundgangeligen behöfva*» samt beskaffenheten af de nya underafdelningarne eller Contoren och Arbetsordningen derstädes hunnit att af den blifvande Comité n bestämmas, denna gamla Betjening bomma att i Departementerne användas, efter behof samt den Tjenstegrad gch skicklighet, Serskildta Utskottets Betankanden.
Dessa synes vara de stora fördelarne af ifrågavarande läromethod, men då densamma svårligen med framgång torde kunna tillämpas inom Rikets samtliga Skolor, innan ett större antal tjenlige lärare derföre hunnit bildas, och då en vidsträcktare erfarenhet ännu torde fordras, innan Kongl. Maj:t i denna magtpåliggande fråga kan fatta Sitt Nådiga beslut, så tillstyrker Utskottet, att denna fråga för närvarande ej må leda till någon annan Rikets Ständers åtgärd, än en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, att, då Ephorus och Lärarne derom äro ense, äfven ämnesläsning för lärjungarne i Nåder måtte vid det allmänna Elementar-Läroverket varda tillåten, Om de öfriga i motionerne föreslagna, till en del speciellare, åtgärder och bestämmelser, nemligen beträffande rätta tiden för classiska språkens läsande, bestämmandet af de läroämnen, som i Skolorna böra meddelas, feriernes inskränkning , dispens från vissa kunskapsarter, förordnande af serskild Skol-Styrelse och revision af Skolordningen, samt Consistorialbestyrens åtskiljande från Lärare-befattningen, anser Utskottet något yttrande, å Rikets Ständers sida, nu så mycket mindre uttalas, som en ytterligare noggrann och fullständig undersökning derom torde böra föregå, innan något beslut med full säkerhet kan fattas. Hvad slutligen angår den framställning, att inga nya lärarelöner borde beviljas förr, än Skolans reform är afgjord, så kan Utskottet ej deruti instämma, enär under tiden möjligen så högt påkallade behof i detta hän - Alin. Besv.- och Ekon.-Utskoltets Betänkande, N:o 117. 15 seende kunna inträffa, alt hvarje uppskof dermed vore menligt, och således mindre väl beräknadt, och hemställer derföre, att den härom väckta frågan må förfalla. Stockholm den 19 December 1844* Reservationer.
I anledning af gjord framställning hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamhet på den olikhet, som vid Domstolarne eger rum derutinnan, att parter vanligen återfå från Kämners-Rätt, Härads-Rätt och LagmansRätt deras i original dit ingifna handlingar, men icke från RådslufvuRätter i mål, der dessa utgöra andra instanlien, eller från Hof-Rätter och Öfver-Rälter; och som Rikets Ständer finna billigheten deraf, att, så vidt med bibehållande af nödig säkerhet och ordning kan förenas, part må kostnadsfritt återbekomma sina till Domstol ingifna rättegångs-handlingar, hvarvid Rikets Ständer dock, med afseende dels å andra partens stundom derunder beroende rätt, dels ock å skyldigheten för Hofoch Öfver-Rätter, alt, i mål, som derifrån till E. K. M. fullföljas, insända emottagna handlingar, anse vissa undantag och inskränkningar böra vid ifrågavarande tillåtelse fästas; hafva Rikets Ständer, som tro nödig öfverensstämmelse uti Lagstiftningen påkalla, att föreskrifterne jemväl till Justitice-Revisionen utsträckas, härmed skolat hosE. KM. i underdånighet föreslå följande stadgande: att part skall vara berättigad att — ifrån Rådstufvu-Rält, så snart samma Rätt, genom dom eller utslag antingen hufvudsakligen pröfvat der anhängigt mål eller annorledes skiljt detsamma ifrån sig, men uti Concursmål ej förrän domen vunnit laga kraft: ifrån Hof-Rätt eller annan Öfver-Rätt, sedan uti derstädes anhängigt mål dom eller utslag af omförmälde beskaffenhet fallit och laga kraft derå kommit, samt från Justitia> Revisionen uti derstädes bevakadt och afgjordt mål, äfvensom från Executions-säte, i ärende, sam de varit anhängigt, —kostnadsfritt återfå de af samma part ingifne protocoll, utslag och andra handlingar af sådan beskaffenhet, att hufvudskrift dertill hos vederbörande embetsmyndighet finnes att tillgå; ankommande på vederbörande Domstol eller Executor 36o Expedilions-Utskotlets Förslag till Ulld. Skrifvelse
I sammanhang härmed hafva Rikets Ständer till behandling förehaft en inom Riks-Stånden gjord framställning att, jemte den af Eders Kongl. Maj:t begärda aflöning för tvänne nya landtbruks-ingeniörer, aflöning till ytterligare en tredje, landtbruks-ingeniör måtte anvisas att utgå med 1,500 R:dr utom reseoch traktaments-ersättning 1,000 R:dr. Vid granskning af hvad uti denna fråga förekommit, hafva Rikets Ständer funnit skäl för anställande af ytterligare trenne landtbruks-ingeniörer, hvarigenom deras antal skulle uppgå till tolf, af hvilka, enligt Rikets Ständers tanke, icke någon uteslutande bör fästas vid något visst län; men enär behofvet af sådant biträde, som af landtbruks-ingeniörerne meddelas, för närvarande synes vara ganska stort inom Westerbottens län, samt anställandet derstädes på Statens bekostnad af en särskild undervisare i landthushållningen, hvars åliggande skulle i det närmaste vara detsamma som landtbruks-ingeniörernes, icke kan Vara lämpligt, torde en af de nya landtbruks-ingeniörerne böra tillsvidare uti detta län företrädesvis användas. Aflöningen för desse landtbruks-ingeniörer anse Rikets Ständer böra, utan afseende å tjenstgöringsort, bestämmas till lika belopp för dem hvardera och utgå, på sätt Eders Kongl. Maj:t föreslagit, med 1,500 R:dr, jemte reseoch traktaments-ersättning, beräknad till 1,000 R.dr för dem hvar; Med anledning hvaraf Rikets Ständer till aflöning åt ytterligare trenne landtbruksingeniörer, hvaraf en bör företrädesvis inom Westerbottens län tillsvidare användas, å stat anvisat 4,500 R:dr, jemte reseoch traktamentskostnads-ersättning 3,000 R:dr, med tillhopa 7,500 R:dr. 28:o. I afseende å de tre landtbruks-stipendiater, hvilka såsom elever åtfölja och biträda landtbruks-ingeniörerne vid deras agronomiska förrättningar, har Eders Kongl.
M. täcktes anbefalla Domcapitlen, alt, på sätt i flere Stift redan egt rum, vid Pretsmötena tillvägabringa sådana regleringar af Adjuncternes löne-vilkor, att minimi-beloppet deraf må bestämmas till ett afpassädt förhållande efter beskaffenheten af Adjunctérnes göromål. Rikets Sländer framhärda &c. Slockholm den 34 Julii 1834- Bih. till R. St. Pr oi. i83/f 10 Sami. t A/d. 9® Expedition*- Ut skottet t Förslag till undi Skrifvelse N.& Uppläst och godkändt Fios Ridd. oell Adeln den 2$ Julli i834- Prés te-St Snd et den 2 3 —- — Borgare-Siandet den 23 jBonde-Stundet den 24 —• — Rikets Ständers underd. Skrifvelse* rörande ett utarbetade förslag till en låneinrättning, till understöd för Ber gsmannahandteringen i Riket. (T)econ.-Utsk. 3N;o 81.) S, Ä. K. Sedan Rikets vid sista Riksdag församlade Ständer, i anledning af väckt fråga om tillvägabringande af en låne-inrättning, lill lättnad och understöd för Bergsman na-yrket, uti underdånig Skrifvelse af den ro September 1829 anhållit, att E. K. M. i
Häruti instämmer jag; men jag tror, att det nu församlade Ståndet, lika så väl som ett följande, är berättigadt att besluta huru i denna fråga förhållas skall. Frih. Cederström har, om jag rätt fattat, gjort den anmärkn., att Utsk. i sitt sednare betänk, har föreslagit ett mindre antal suppleanter, än i det första betänk. Detta är sant, och visar, att Utsk. i allt, som låtit förena sid med dess öfvertygelse, sökt alt gä Ståndets önskan till mötes. En värd talare hade nemi. önskat en sådan minskning, och då Utsk. genom efterfrågan erfor, att bland Electorerne någon farhåga verkligen uppstått, huruvida ett tillräckligt autal lämpliga suppleanter skulle kunna finnas, så ansåg Utsk. sig göra rättare att inskränka antalet lill det, som kunde lättast och pä ändamålsenligaste sätt åstadkommas. Utsk. tror sig hafva ögonskeuligen bevisat, att åtgärden är laglig, alt Ståndet har icke allenast rätt att densamma vidtaga, utan äfven skyldighet, icke blott emot sig sjelft, utan äfven emot fäderneslandet, emedan Ståndet har sig uppdraget J af lagstiftande och beskattningsmakten, för så vidt de af Ständerna utöfvas. Skulle Ståndet icke dela denna åsigt, utan anse sig böra vidtaga ett annat beslut, så skall den olägenhet fortfara, af hvilken vi redan sett exempel, att nemi. Ståndet förblifver ofulltaligt i vissa Utsk., och dymedelst, enligt min tanka, åsidosätter sin pligt. Andre ledamöter torde derom hafva en annan åsigt; utgången må dä ankomma pä de liesta rösterna. Frih. Cederström, Jacob: Uti denna fråga förekomma egentligen till upptagande de af tvenne ledamöter framställda hinder frän 79 § Riksd.Ordn., för att kunna bifalla mern., utan att införa stadgandet derom i Ridd.Ordn.
Upplästes och lades till handlin* garne Lag-Utskottets Memorial, N:o 165, i anledning af Herr Carl Printzenskölds hemställan om anmodan till Lag-Utskottet att till Riks-Stånden inberätta, huru den i Utskottets Betänkanden, N:ris 58 och 103, Upptagna fråga om ändring i ig och 19 §§. af Inteckuingslagen blifvit afgjord, m. m. Från Hedervärda BondeStåndet. S. D. Föredrogos och antogos till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag Constitutions-Utskottets Memorial: N:o 53, med förslag till grundlagsbestämmelser om Lagtima Riksdagars återkomst hvart femte är, om urtima Riksdagars föremål, och om tiden för Lagtima Riksdags fortfarande; Prot.-Utdrag den 2 2 Februarii 1830. Nto 54, med förslag till bestämmande af viss tid på året för Rikets Ständers Lagtima sammanträden ; och N:o 55, med förslag till en redactions förbättring i afseende på förbudet mot rådplägning i Konungens öfvervaro. S, D. Föredrogs å nyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottens ytterligare Utlåtande, N:o 122, med anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, iNto 10 8, om Beklädnadsoch EevaringsDirectioners inrättande vid RusthålisRegernentena; och fann Ståndet för godt att bifalla Betänkandet N:o 108, med de i senare Uilåtandet gjorda förändringar , samt derjemte det serskilda tillägg till 2 morn., pag. 1 o, af Betänkandet, N^o 108) att de fyra Rusthållare, hvilka de rustande sjelfve ega att utvälja till Ledamöter i Regements.Directionen, må af de rustande hvart fjerde är utväljas, S.
Komitén har fördenskull ansett det icke vara olämpligt att taga dessa förhållanden i beräkning, för att söka åtminstone till någon del fylla de luckor i kustförsvaret, som i hvarje efter vål-a allmänna tillgångar beräknad plan derför ej kunna undvikas. Ansenliga sträckor af Sveriges kuster sakna nemligen allt annat försvar än det rörliga, hvilket svårligen kan erhålla deil utsträckning, att det skulle kunna skydda alla punkter, som kunna hotas af en, äfven ringa, fiendtlig styrka; men af flera skäl och ej minst i följd af svårigheten att bestämma ett mindre antal punkter af särskild vigt samt omöjligheten att utsträcka åtgärden till alla sådana, som någon gång kunna deraf blifva i behof, har Komitén icke funnit sig böra för detta ändamål föreslå nya befästningar att af Staten utföras, utan en - 48 dast trott sig böra förorda åtgärder, som, jemte det de skulle i sin mån befordra det afsedda ändamålet, tillika skulle gifva en bestämdare riktning åt den enskilda fosterlandskänslan, och hemställer alltså, att, om någon menighet skulle önska till sitt försvar mot fiendtliga anfall på egen bekostnad anlägga och med erforderlig servis förse ett eller annat försvarsverk, sådant icke allenast måtte medgifvas, under vilkor att anläggningen skedde efter grunder, som i militäriskt hänseende af Kongl. Maj:t funnits lämpliga, och med iakttagande af vederbörandes i detta afseende meddelade föreskrifter, utan äfven ledning för arbetets utförande samt nödig bestyckning och ammunition af Staten kostnadsfritt lemnäs, äfvensom undantagsvis, när ändamålet och behofvet af Kongl. Maj:t finnas sådan påkalla, möjligen äfven något understöd till anläggningens verkställande.
Lades till liandlingarne; 3:o, Hvad Utskottet hemställt, pag. 8, 9 och 10 af utlåtandet, N:o 29, i afseende på Chartae-Sigillatae-förordnmgens 5 och 6 §§: Betänkandet, N:o 13, godkändes; 4:o, Yttrandet, pag 10, af utlåtandet, N:o 29, i anledning af gjord Prot.-Utdrag, den 12 Mars i845. 709 erinran, att Stats-Ministrarne böra fritagas ifrån afgift för denna värdighet : Utlåtandet, N:o 29, gillades; 5:o, hvad Utskottet, pag. 11 af utlåtandet, N:o 29, föreslagit, angående serskilda handlingars chartering: Betänkandet, N:o 13, med förändring, enligt utlåtandet, N:o 29, gillades; 6^0, Hvad, angående Chartse-Sigillatoe-förordningens 6 §, pag. 12 af utlåtandet, N:o 29, anföres: Utlåtandet, N:o 29, gillades i denna del; 7:o, Chartae-Sigillalae-förordningens 7 §: De tvänne första yttrandena, pag. 13, i utlåtandet, N:o 29, lades till handlingar ne-, och hvad angår tariffen öfver vexlars chartering, gillades utlåtandet, N:o 29, med den förändring, att i stället för rubriken: ''Groh, Liibsk och Holsteinsk Courant RdU införes denna rubrik: "Preus siskt, Hamhurgiskt och Lrihskt Courant, samt Schleswig-Holsteinskt GrobCourant”. 8:0, Chartae-Sigillatae-förordningens 11, 12, 13, 14 och 15 §§:
— N:o 34. i anledning af väckt fråga om afhjelpande af penningeförlägenheten i allmänna rörelsen, m. m. V. B. 481, 630. — N:o 35. i anledning af Bonden Jan Pehrssons i Guldsmedshyttan ansökning om eftergift af ränta å ett från Bankodisconten utgifvet lån. V. B. 481. A. 630. — N:o 36. i anledning af Kongl. Maj-.ts nådiga skrifvelse lill Ilikets Ständer, angående åtgärder för ordnande af Rikets penningeväsende. V. B. 481. A. 632. E. 460. — N:o 37. med förslag till sammanjemnkning af Riksståndens beslut, i anledning af Utskottets betänkande N:o 15 och utlå tande N:o 23. V. B. 481, 632. A. 660. VI. U. 615. VII. A. 133. E. 294. — N:o 38. angående revisionen af Lånccontorens i Götheborg och Malmö samt Bankodiscontverkets räkenskaper och förvaltning för nästlidet är, m. m. VI. B. 615, 652. VII. A. 5. — N:o 39. i anledning af erhållen återremiss å Utskottets memorial N:o 22, med hemställan, det Bankofullmäktige måtte berättigas att uppköpa och försälja vexlar. VI. B. 615. VII. 133. A. 135. IX. U. 106. A. 214. — N:o 40. i anledning af erhållen återremiss af Utskottets memorial N:o 26, angående förändrad reglering af embelsoch tjenstemannapersonalen inom Banken. VI. B. 615. VII. A. 133. — N:o 42. öfver de inom 2:ne Riksstånd gjorda anmärkningar vid Utskottets under N:o 27 afgifna berättelse, angående Bankoverkels styrelse och förvaltning efter nästförflutne riksdag.