Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nap.t ännu ieks i tillfälle att, pä sätt Rikets Ltänder önskat, samtliga fängderna olver den tillöka - L/rk 7/ /t. 67- /'rot. 184f 1 L/o-/- 1 ^/d12 -M/t. 3 sg /lo//g7. ö7>/7/-'r7.,k-, 7^.>o 63 ,le lZätsmansroteringen i Ilibet, lill klileets 8;ä!nlers fastställelse, jemväl för clerus alel, öfverleinna; livilbet Kongl. Nui:t velat llibets 8täNijer liärigenom i iXärler tillbänuagliva. lKoogl. I>Iaj:t forblifver bibets 8täm.Ier mcel ali Kongl. lXäcl oell önnest ställse välbevågen. Hans Kxeellence ^ustitike-8tats-^Iinist6rn Herr Kribeire 6l77e///zcz2/, Hans Kxeellence 8tatL->linist6rn för Dtribes Xrenrlena Herr Krillerre //z,e, 8tats-Ilä<Ien: T^z/z^m/zv, Krilrerre ^'zze7 vmr //o/^ezzz, 71/zzzz7/zs , Drilierre /''e^/ozz, I'rilaeri e 7l7zv/ez//lz//v, ^z7/ve/'v^o//-e^ /T^zez-z^ Krilaerre 0-7/ezzg-z'zzzzzzt.
Med vidblifvande af sina i detta Memorial omförmälda beslut, gillade Preste-Ståndet Utskottets i 3dje punkten afgifna yttrande och godkände de i öfriga punkter föreslagna voterings-propositioner, likväl hvad 7:de punkten angick, med den förklaring, att Preste-Ståndet ville vid Stats-Utslcottets hemställan om den af Preste-Ståndet för Regements-cheferne och Under-löjtnanterne beslutade lönetillökning låta bero, samt med den rättelse uti nej-propositionen, att deruti, till följe af Ståndets i frågan fattade bestut, efter orden: ”1400 Rdr” tilläggas: hvarjemte för 12 äldre Kapitener, som ej äro BatteriellerIvompani-chefer, i ersättning för kompagni-reveny, 400 Rdr hvardera. S D. Vid förnyad föredragning bifölls Stats-Utskottets utlåtande N:o 203, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående upplåtande till domkyrkan i Kalmar af arrende-inkomsterne utaf jordlägenheter, tillhörande f. d. Kalmar fästning. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande Betänkanden och Memorial: N:o 30, i anledning af väckt motion om rätt för part att återfå till Öfverr-rätt ingifne handlingar, bifölls: N:o 31 i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Förordningen den 29 37(5 Prot.‘Utdrag den 1H Juli 1S51. Juli 1812, angående åtskilliga omständigheter, som böra iakttagas vid ändrings sökande i konsistor» utslag, bifölls; N:o 32, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 24, öfver Kongl. Majtts nådiga proposition angående ändring för vissa orter af stadgandet uti 20 kap. 6 § Bvggninga-balken samt Kongl. Förordningen den 3 September 1755 om tiden, då damlucka skall vara öppnad, lades till liandlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Banko-lltskottets följande Memorialer:
Jemlikt Kongl, brefvet den 23 Mars 1858, hafva för nämnde år till nya gevärs anskaffning å stat varit anslagne 150,000 R:dr R:mt, hvilka, till hälften för hvartdera, blifvit fördelade emellan Carl Gustafs stads och Husqvarna gevärsfaktorier. Följande tablå, uppgjord i öfverensstämmelse med General-fälttygmästarens deröfver till Kongl. Majit afgifna underdåniga berättelse, angående verksamheten vid förstnämnda gevärsfaktori under revisions-året, lemnar följande redogörelse för gevärs-tillverkningen derstädes: — 78 — TT , , . , , ' tTtffiftetsumman, delad per Tillverkadt arbete under &r l«58; Under äret kompletta vapen. ö gevär. allt. arbete förvandladt till mmiegevar. 986 st. miniégevär. Minié-gevär. ) 400 st. kammarladdningsKammarladdnings-gevär. | gevär för Kongl. Flottan. » » 45: 39. Yanliga och minié-gevärs \ 2,11(. komplettering. | Pistolers dito. J Efter tillägg af den från 4:de hufvudtiteln utgående underhållsoch förvaltningskostnaden för faktoriet, fördelad på hela tillverkningen, utgjorde priset på hvarje s. k. minié-gevär med bajonett 35 R:dr 65 öre. På grund af ofvanberörda Kongl, bref har med Husqvarna gevärsfaktori kontrakt blifvit afslutadt om tillverkning för Kronans räkning af 2,000 stycken miniegevär efter ett pris af 36 R‘dr 75 öre för hvarje. G) Krutoch salpeter-försäljning s-medel. Räkenskapen, som ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten och å Kevisorernes sida ej föranledt till någon erinran, Iemnar öfver den del af dessa medel, hvilken ingår till Kongl. Kollegii Artilleri-afdelning, följande redovisning: Debet: Balans från å.r 1867: Fordringar, antecknade inom linien, 52,450; 50. Uppbörd:
SD. Sedan Ordföranden i Banko Utskot-1 tet, Friherre Palmqvist, Magnus, hos Ridderskap pet och Adeln anmält, ätt den i Bonde-Ståndet väckte motion om förändring i närvarande befordringsgrunder tili Banko - Commissar ie-Tjensterne blifvit, ehuru af Ridderskapet och Adeln afslagen, likväl såsom af de öfrige trenne RiksStånden bifallen, af Banko-Utskottet ansedd böra verka upphäfvande af den Författning, hvarigenom en tredjedel af Bankens Commissarier vid inträffande ledigheter tillsättes endast af Frälsemän, beslöt. Ridderskapet och Adeln, att under förblifvande vid dess den 25 sistl. Maji i denne fråga yttrade mening, bestrida all pås följd och verkställighet af de öfrige Riks-Ståndens fattade beslut, deruti Ridderskapet och Adeln icke deltagit, och hvilket således emot 114 §. i Regerings-formen icke borde till någon 648 Prot. Utdr. d. 16 Junii 1818• Expedition föranleda; örn hvilket allt, jemte El i herre Cederströms, Jaiob, och Herr Påhlmans, Otto Fredric, serskildte tankar, de öfrige Respektive Riks-Stånden samt Banko-Utskottet skulle vänligen underrättas, S. D. Vid förnyad föredragning af Stats samt Allmänna Besvärsocl; If konomi-Uiskottens sa väl den 1 sisth
Statsoch Lag-Utskottets Memorial och Betänkanden: — N:o 49, i anledning af återremiss å Sammansatta Statsoch Lag-Utskottets Betänkande N:o 38, i fråga om stiftande af lag om alskedande af Statens embetsoch tjenstemän, som i följd af vansinne, lamhet, blindhet eller annan obotlig sjukdom längre tid varit urståndsatte att deras tjenster bestrida: B. VII. 163, 169, A. 169. Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 29, i anledning af väckta motioner om ändring eller omarbetande dels af Landtmäteri-Instruktionen, dels af SkiftesStadgan, och dels af Arfvodes-Taxan för landtmäteri-förrättningar: B. IV. 84, 136, 377, A. 395, 396, 398, 403, 404, 406, 411,425,427, 429; B. VII. 252, 254, 259, A. 259, E. 367. — N:o 30, i anledning af väckt motion om målskjutningars införande inom alla rikets socknar, samt bevärings-manskapets förpligtande att deri deltaga, emot befrielse från vapenöfningar, m. m.: B. V. 197, 254, 256, A. 256. — N:o 31, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om tillägg uti 15:de §:n af Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, angående den allmänna beväringen, dels enskilda motioner i ämnet: B. V. 197, 254, 256, A. 277, E. 580. — N:o 32, i anledning af väckt motion om utarbetande af förslag i och för ordnandet af en verklig landstorm: B. V. 197, 254, 277, A. 280.
Summa R:dr 48,256: 75- Utgifterna deremot, bestående af premier för tillverkning af finare lärfter, stipendier och arfvoden, understöd samt resebidrag åt fabriksoch handtverksarbetare, aflöning till tjenstemän i Eskilstuna fristad m. m., hafva under samma år uppgått till » 22,321: 45. Behållningen till år 1862 utgjorde således R:dr 25,935: 30. 8 - Det belopp, som under revisionsåret blifvit utbetaldt såsom premier för inom Wester-Norrlands län tillverkade finare lärfter, har, enligt hvad den bland berörde räkenskaper intagna redogörelse utvisar, uppgått till 2,871 R:dr 45 öre. Revisorerne hafva vidare genomgått 1861 års räkenskaper dels öfver det, jemlikt Kongl, brefvet den 30 Januari 1830, från statsverket utgående anslag, till belopp af högst 2,700 Riksdaler Riksmynt årligen, för godtgörande af Svenske och Norske Konsulers förskott till nödställdt Svenskt sjöfolks understöd och hemförskaffande, dels ock öfver det, genom Kongl, brefven den 14 September 1843 och den 6 Augusti 1858, å Ilandelsoch Sjöfartsfonden till Kongl. Kommerse-kollegii disposition anvisade årliga anslag af 2,000 R:dr, att användas till ersättande af sådana bevisliga utgifter för Svenskar, hvartill Konsulerne, antingen i anseende till utgifternas beskaffenhet eller svårigheten att derå anskaffa fullständiga verifikationer, ej äro, enligt förut gällande föreskrifter, berättigade till godtgörelse af allmänna medel; varande jemväl dessa räkenskaper i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning. Jemlikt de ur ifrågavarande räkenskaper upprättade och härhos bifogade utdrag, förefanus vid 1861 års slut å förstnämnda anslag en behållning af 7,627 R:dr 30 öre, deraf likväl 6,944 R:dr 77 öre voro förskottsvis till Konsuler utbetalde och om hvilka medels godtgörande af vederbörande rederier Kongl. Kommerse-Kollegii A.dvokat-fiskaIsembete fått sig uppdraget att besörja.
I fråga om medel till bestridande af dessa utbetalningar, som åsyfta att bereda Sveriges linnde! och sjöfart en länge emotsedd befrielse från en betungande och ständigt vexande utgift och att dymedelst bidraga lill alt ytterligare utveckla delta lands mångartade förbindelser med de vigliga handelsplatser vid Eiben, till hvilka tillträde för delsammas fartyg hittills varit af denna sekelgamla skalls erläggande belingadl; bar E. K. Maj:t, då Handelsoch Sjöfarlsfondens tillgångar genom utbetalning af den för Öresundska tullens upphörande bestämda årliga aflösningssumma, hvilken äfven under nästinstundande slatsregleringsperiod är beräknad att derifrån gäldas — äfvensom af kostnaden för nya lelegrafliniers anbringande oell de äldres förseende i mån af behof med nya stolpar, — äro starkt anlitade, ansett ali, om ifrågasatta åtgärder till handelns skyddande å aflägsnare farvatten genom dit afgående expeditioner med örlogsfartyg och andra vigliga företag till handelns och sjöfartens befrämjande skola i någon mån kunna genom bidrag från denna fond beredas, ifrågavarande utbetalningar icke, såsom eljest önskligt varit, kunna derå anordnas, utan göra beviljandet af särskilda medel nödvändigt; och har E. K. Majit i nåder föreslagit Rikets Ständer alt, med godkännande af de förbindelser, E. K. Majit genom ifrågavarande traktat Sig och riket iklädt, lill fullgörande af denna betalningsskyldighet an/ingen, med afseende å det i och för sig icke särdeles betydliga belopp, hvaråt Sveriges andel i aflösningssumman uppgår, anvisa bela della belopp 92,495 Thaler alt utgå pä en gång under innevarande år, jemte ränta, beräknad från och med den 1 Juli 1861 intill samma lid år 1863, då betalningen anlages i sådant fall kunna ega rum, eller för två år . 7,399 Thr 18 sgr. tillsammans 99.894 Thr 18 sgr; motsvarande i jemnadt tal omkring
Ull hvilkas efterrättelse de stadgas, och en nödig enhet i denna del af Lagstiftningen, så hafva Utskotten trott ofvannämnde anmärkningar så mycket; mindre böra leda till en förändring i Utskottens härom meddeklte tanka, sorn de vid en närmare granskning af Utskottens Betänkande, der def blifvit föreslaget, att sådane vitesförbud, som blifvit föranledde af någon särskild persons eller menighets LagUtskottetsBetHnkandett♦ JI83 tredska, eller tillkommit enligt Städers och Socknars inför Magistrater eller vid Sockenslämmor fattade beslut, icke komme ytt till Kongl. Maj:t i underdånighet insändas, utan endast sådane som äro allmänna för hela Län, samt att i öfrigt Kongl. Majrts Befallningshafvande skulle ega genast till verkställighet befordra vitesförbndet, då angelägenheten fordrade en hastig åtgärd, synas af sig sjelfve förfalla. Slutligen få IJtskotten tillkännagifva, att deras först afgifne Betänkande blifvit af JlÖgv. PresteSlåndet saint Hedgrv. BondeStåndet bifallet, af förstnämnde RiksStånd likväl med undantag af 3:clje puncten, rörande underdånig Skrifvelse till Kongl. Majli om upphäfvande af förbudet den 3o November 1820, emot bildande af så kallade TalareSällskap, hvilken af samma Stånd blifvit förkastad. Dock varder detta allt till Riksens Högloft. Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnadt. Stockholm den 17 September 1817. Ankom d. 24 Sept. 1823, Riksens Högloft. Ständers Lagsamt Allmänna Besvärs■ och EkonoviiUt• ?i84 LngVtskdttets Baånknndm,. skotts Utlåtande, i anledning af vackt fråga om utfärdande af en förn. fattning, sorn bestämmer ordningen för stadfästelse och ändrings-sökande i afseende på af Landtmätare verks t ähle Gärdegärds delningar. Ilederv. BondeStåndet har till
Orri upphäfvande af Landshöfdingarnes Domsrätt i Enskiftesmål. S. D. Som BondeStåndet redan bifallit StatsUtskottets yttrande, rörande det af 1S22 års Revisorer klandrade inköp för Allmänna Magazi sinrättningens räkning, af den så kallade Eldqvarnen i Hufvudstaden, ansågs Utskottets, i anledning af gjorde anmärkningar meddelade förnyade Utlåtande N;o 467, icke fordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D. Då Stats och LagUtskottets utlåtande W;o 41I, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskotrens Betänkande, rörande HofRät. tens öfver Skåne och Blekinge ställande på indragnir)gsst3f, å nyo föredrogs, blef detsamma, 1 hvad det rörer AdvocatFiscalen i Götha HofRätt, Lagmannen Hedenstjerna, tillaggd ersättning för förlorade sportler, afslagit, men i öfrigt, eller angående förstnämnde HofRäits ställande på indragr.ingsstat, hvaröfver BondeStåndet redan förut fattadt sitt beslut, ansågs utlåtandet icke iordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Wid förnyad föredragning bifölls BincoUtskottets' utlåtande N:o 53, angående det vid sista Riksdag anslagne Lånebiträde för Fröt. Utdr. d. 18 Septtmb. 1823- 991 återuppbyggandet af Gymnasiioch Scholaehuset j Calmar. Från Högl. Ridderskap et och Adeln. S. D. f. m. Föredrogs å nyo och återremitterades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, Lagsaint allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 29 sistl. Augusti under N:o 174 afgifne, samt den 9 dennes e. m. pä bordet lagde Utlåtande, 1 anledning af yrkad, utvidgande af de så kallade Privilegia Exclusiva. S. D. f. m. Wid förnyad föredragning af Stats och BancoUtskottens, den 13 sistl.
Om denna rörelse, hvilken, sorn kändt är, består deruti, att disponibla kapitaler mottagas af bankerna mot en viss ränteersättning för att tillhandahållas insättaren antingen på viss tid eller vid anfordran, är nu intet att anmärka. Men motionären vågar icke förty påstå, att dessa transaktioner menligt hafva inverkat på landtmannens penningebehof; ty sorn numera snart sagdt alla disponibla kapitaler på detta sätt uppsugas, kan landtbrukaren icke som förr erhålla försträckningar från enskild hand. Visserligen utlåna bankerna ånyo de erhållna kapitalerna; men på vilkor, hvars nytta för jordbrukaren jag ofvan antydt. När härtill kommer, att i kritiska tider, då någon näring lider eller ligger under, sjelfva instinkten säger bankerna att ej befatta sig med operationer åt det hållet; så följer, att de då än mera förvärra det onda, emedan högre ränta och kortare papper komma då i fråga, på det bankerna* sjelfva måtte stå bocken. Motionären vill härmed icke bestrida att omnämnda operation är bankmessig; men jag vill säga, att opererar landtmannen med slika lån, blir han konkursmessig. Att emellertid räntan, icke ännu ens för korta lån, öfver höfvan blifvit stegrad, torde man böra vara i första nummet Riksbankens styrelse tacknämlig för. Att ännu åtminstone något rörelsekapital finnes för jordbrukaren, beror åter till stor del derpå, att Allmänna Diskonten ännu opererar. Om denna diskontfond, som man så mycket minskat, att den nu blott utgör 9,600,000 R:dr Runt, vill jag något utförligare tala. Särskildt ber jag få belysa de skäl man andragit mot Allmänna Diskontfondens tillvaro. Uti Höglofliga Banko-Utskottets betänkande N:o 35 och berättelse N:o 40 vid sistlidne, samt samma Utskotts betänkande N:o 25. vid 1860 års riksdag, befinnas de vara följande: l:o. En sedelutgifvande banks verksamhet, heter det der, bör, för att motsvara sitt ändamål, ställa sin rörelse så, att de utlånade medlen kunna utan uppehåll indragas, när omständigheterna så fordra. 2:o. Låneunderstöden ur Allmänna
Herr Lefrén , Johan Pehr: Grefve Posse har i det hela utvecklat den åsigt af förevarande fråga, som jag fullkomligt delar. Jag vill derföre-endast till hvad den sjste värde Talaren anfört, tillägga, det jag anser det vara nödvändigt, att tjensterne vid PostVerket få beklädas utaf icke allenast afskedade Militairer, utan äfven sådane civile Embetsmän från andra Verk, som af ålderdom eller sjuklighet måste lemna sine innehafvande tjensler, men äro duglige att sköta en befattning inom PostVerket. Mig synes det vara orimligt, att förbehålla alla Posttjenster åt personerne inom detta Verk; och jag erkänner, att desse befattningar, med undantag af några få bland dem, af mig anses såsom pensionsanstaller. Den er 4* - 5i Den i Ju ni i. forderliga skickligheten till dessa tjensters förrättande är icke stor eller svårlärd; blott redlighet finnes hos personen, fordras ej stora talanger för att väl uppfylla tjenstepligterne; och jag är öfvertygad, att Kongl. Maj:t vid befordringar till desse tjenster icke underlåter afse, att den person, som befordras, har dertill nödige egenskaper. Jag afstyrker derföre den föreslagna underdåniga skrifvelsen, och begär afslag å Utlåtandet. Grefve Levenhaupts Mauritz Axel: Jag anhåller, att få till Protocollet anmäla, det jag fullkomligt instämmer i hvad Grefvarne Posse och Brahe i detta ämne yttrat. Herr Hjerta: Jag förstår icke, huru de värde Talare, som yttrat sig emot den af Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelsen, kunna finna densamma åsyfta Militairens utestängande från befordringar till Postsysslor. Enligt Utskottets förslag är det dem, så väl som hvar och en annan, öppet att erhålla en sådan befattning, sedan de förut såsom Vicarier förestått dylika sysslor, och derigenom visat sig äga skicklighet dertill.
Lag torde böra sta c?* gas för Skogs-åverkning, synes Utskottet åtminstone i detta fall kunna följa en sund Lagprincip, och utsätta t. ex. för första gångers Skogs_åverkan , arbete på Fästning i e ler år 3 för andra gångens förbrytelse, 5 eller 0 års Fästningsarbete o s. v. Detta kunde derinom ;jena till profstycke och ledning för LagComitéen vid dess omarbetning af Allmänna Lagen; då härigenom kunde utrönas , om ej detta bestraffningssätt vore för Svenska folket nu mera lämpligare, än det från Barbari der bibehållna Spöstraffet, och följaktligen nätt re än detta uppfyllde sitt ändamål. Herr Gyllenhahl, Lars Herman: Jag vik Je blott hafva den äran anmärka, att jag feit min del anser det af Herr Friherre Wrangel uppgifne Förslag om rättighet för den , son lidit åverkan, att sjelf bestämma beloppet af den ersättning han tror böra sig tillkomma., icke vara lämpeligt, emedan han , i sådan fall, skulle på visst sätt komma att blifva Domare i sin egen sak, och den, som åverk r föröfvat, genom en orimligt högt tilltagen ersättning, till äfventyrs få vidkännas ett ansvar vida öfverstigande det, som efter Lag; ne bordt följa på en förbrytelse af långt gröfre beskaffenhet, För öfrigt och då det synes mig, att Utskottets Betänkande varder dit återremitteradt, K har jag för närvarande intet vidare att tilJägga. Grefve Mörner, Adolph Göran: Jag änStämmer fullkomligt med Friherre Wrangel deruti, att den enskildta förmögenheten bör yårdas , samt ett högre ansvar lör Skogsåverkan bestämmas; men jag anser icke det Förslag, Friherre Wiangel dertill uppgifvit, vara tiel rätta Och tjenliga, enär straffet bör vara Jämpadt efter skadan. Sedan derföre en föröfvad åverkan blifvit afojälvige Män undersökt och till dess värde uppskattad, borde ansvaret i föi hållande derefter af Domaren utsättas. Herr Nauckhoff, Carl Ulric:
Herr Grefve Plåtens försorg blifvit upphandlad, skola kunna afböjas och ferekommas, enär sadane föreskrifter för Inrättningens förvaltning Varda meddelade, att Fonderne icke fa användas till andra bidrag, eller ingående af andra förbindelser och åtaganden, än dem som stå uti ett direct sammanhang med föremålen för Inrättningen* organisation. I afseende 1550 Stuts-Utskottets Betänkandeni pä de förluster som Magazins-Inrättningen re* dan fått, och än vidare torde få vidkännas å försäljningen af Båg till Stockholms Bagare-Am* bete i ändamål att bibehålla det grofva brödet vid ett nedsatt taxe-pris så och då dessa förluster härflyta af orsaker, hvilka icke äro en följd af Inrättningens förvaltning, föreslår Stats.Utskottet att meranämnde förluster må i Raken» skaperne få afskrifvas på det de samina, ej genom intagandet i vinstoch förlust-afräkningarne, måtte oriktigt komma att förblandas med de Resultat som uppkomma af Magasins Inrättning gens öfriga Spannmåls rörelse. Carlscrona Bränvins-bränningsArrende angående. Hvad Arrende Af giften för Bränvin sbrännings* rättigheten uti Carlscrona Stad vidkommer, hafva skilljaktige meningar inom Utskottet blifvit yttrade i så måtto, som en del Ledamöter ansett Magazins-Directionens rättighet till begagnande eller utarrendering af branvins-brännin« gen i Carlscrona borde hädanefter helt och hållit upphöra, emedan Inrättningen ej ägde till föremål att genom Bränvins tillverkning, vinna inkomst eller bereda tillgång å denna artikel; hvaremot de öfrige Ledamöterne af Utskottet varit af den tanka, att Magazins-Inrättningen, såsom tillförene vanligt varit, synes böra få tillgodonjuta denna afgift; Och lärer så vida R iksens Höglofl.
Man har sagt, alt ingenting väsendtligt förbiginges, om man holle sig till Gr. Cronhjelms förslag. Det torde derföre tillåtas mig, att för eder, mine Hrr, omtala, huru myckel det är, sora Gr. Cronhjelm gått förbi, på det J, före den utan tvifvel öfverhängande voteringen, mågen veta, hvarom frågan är. Jag skall försöka att vara noggrann i mina uppgifter. Misstager jag mig, så lärer Gr, Cronhjelm icke underlåta att derom upplysa. Först förekommer, sidan 35 i Utsk:s betänk., förteckningen öfver de varor, i afseende på hvilka Utsk. tillstyrkt bifall till de nedsättningar K, M. gjort och hvilka icke finnas upptagne i Gr. Cronhjelms tariff (se sid. 62.) Hvad som der förbigås, är följande: alun, argentan, beck, blauhollz, bookbindercloth, cobolimalm, fosfor, färger och färgningsämnen, rödfärg, sterklack, färgmossa, glaubersalt, jern, gjutet, smidt eller valsadt, slång-, platt, smältstycken, bandoch platt, plåtar, spik, chemiskt lechniska preparater, kolsyradt natron, koppar, garad och smidd, stål, tjära och stenkol. Vidare upptagas sidan 39 ej mindre än 16 varuarliklar, hvarå utförselsafgifterna skulle upphöra, innan man kommer till den omförmälde alabastern och apotheksvarorne. Bark af ek: Gr. Cronhjelm vill förbigå denna vara, och likväl händer det, att, i Calmare län, vackra ekar nedhuggas endast för barken. Skulle det vara alltför småaktigt alt sysselsätta sig med hushållningen på vår ekskog? Bilder. Blodiglar. Hr Rosenblad har trott, alt behofvet af dem skulle kunna fyllas genom plantering i några polar i Småland. Om så vore, önskade jag att han ville åtaga sig detta på entreprenad; ty för några år sedan gjordes en betydlig anläggning för detta ändamål på Kungsholmen; men den misslyckades, och för närvarande äro dessa, i medicinen nyttiga kräk ganska svåra alt bekomma.