Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln det Särskildta Utskottets den 13 Juli afgifna Memorial , innehållande hemställan, det Riksens Stander,genom skrifvelse till Kongl. Maj:t, ville hos Hans Maj;t i underdånighet anhålla om Hadig befallning till Stats Contoiret, att om utbetalningarna så val af Utskottets Seqreterares, Canzljoch Vaktbetjenings Riksdagsvedergailningar, som af de medel, som i öfrigt erfordras till bestridande af andra oundgängliga utgifter för Utskottets räkning föranstalta. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe, Den 14 Juli. 1143 S. D. Vid förnyad föredragning bifpllos följande Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 6 Juli afgifna och den 11 på bordet lagda Betänkanden: 1:0 Angående väckt fråga om befrielse för Skeppare och Forbönder, att vid Tullkamrarna uttaga förpassningar å Landets egna varor, som ifrån Uppstäderna till Stapel-Städerna försändas. 2:0 I anledning af väckt fråga om en fri tackjernshandel. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Det Särskildta Utskottets den 11 Juli på bordet lagda Memorial af föregående dag, i anledning af väckt fråga om antingen upphäfvande eller förnyande af det förbud emot bruk af öfverflödigt silfver, som genom Kongl. Förordningen den 2 Augusti 1800 stadgas, blef nu å nyo föredraget och af Höglofl. Bidderskapet och Adeln bifallet. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D, Efter uppläsning af Kongl, Maj:ts denna dag ankomna Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, af den 28 Juni, angående deras vid 1812 års Riksdag i underdånighet gjorda hemställan om stiftande af en Lag , som förpligtade ägare U44 Den 14 Juli. ägare af sådana Vatten-verk, hvilka genom uppdämning hindra landets uppodling, att derföre taga lösen, blef samma Kongl.
Be 81 * I 272 JR iks-Ständens fallningshafvande afsände, Herr Grefven och Landt - Marskalken gifvit Ridderskapet och Adeln tillkänna, att berörde skrifvelsers innehåll voro af så afskyvärd och brottslig art, att det icke ordagrannt kunde eller borde uppgifvas, men att de brottsliga hotelser, hvaraf samma skrifvelser öfverflödade, voro rigtade icke allenast emot Hans Maj:t Konungens, utan äfven Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens, och det Kongl. Husets Lif och säkerhet, emot beståndet af den närvarande sakernas ordning, och emot helgden af den Ed och Trohet som förbinder Svenska Folket med det Konungahus Det sjelf kallat på Sveriges Thron; beslöt Ridderskapet och Adelil uppå derom af Grefve dela Gardie, Jacob, framstäld, samt af Friherre Lagerbjelke, Gustaf, understödd Motion, det borde Riksens Ständer igenom en stor Deputation, uti en unr derdånig adress till Hans Maj:t Konungen och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, uttrycka Svenska Folkets djupa afsky, för dessa högst brottslige företag, och dervid förnya försäkringarne af Nationers osvikeliga underdåniga vördnad, trohet och tillgifvenhet, för Hans Maj :t Konungen , och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen samt hela det Kongl. Huset, och skulle Expeditions-Utskottet anmodas, att skyndsamt uppsätta förslag till Riksens Ständers underdåniga adress i detta ämne, uti hvilket beslut de öfrige Respective Riks-Stunden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena. Preste-Ständet. S. D. Remitterades till Co 11 stitu tion sUt skottet: Stats-Utskottets 2:11c särskildte Memorialer under N:o 27 och 28, om anledningar till anmärkningar emot Föredraganden i Krigsärender. StatsUtskottet: Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition , om nedsättning i den årliga Saltpettergärden.
Att för de hållhästar, som af nytt håll i väntningen aflöses, endast väntpenningar komme att erläggas för 208 Den 21 Januari i. den tid de verkligen väntat, förstås af sjelfva ordalagen i 25 §. I afseende på de i 26 §. omförmälta hästar, äger ett annat förhållande rum, dåde finnas på stället, och således icke genom väntning underkastas de uppoffringar, som hålloch reserv-hästar. Då de likväl derigenom, under tiden urståndsättas att begagnas till annan skjuts eller andra behof, har man trott sig höra föreslå rättighet för dem till half ersättning för väntning mot hvad för hålloch reserv-liästar föreslagits. Ehuru således väntningspenningar blifvit rundligen föreslagna, (då äfven den rättvisa iakttagits, att räkna tiden för väntningen från den, då liästarne varit bestälda, och icke från den då posten bordt an - Den 21 Januarii 209 38:0 Postiljon erlägge kontant, innan afresa 11 från skjutsombytet, legan för de från förra skjutsombytet begagnade hästar. Gör han det icke, anteckne postmästare eller gästgifvare denna uraktlåtenhet i timsedlen, hvarföre denna, så vida ingen sådan anteckning deri förefinnes, tjenar postiljdnen till qvitto. Vid de af postmästarne uppgörande qvartalseller månadsräkningar, äge de att sig i kredit godtgöra, hvad dem i skjutseller åkdonslega eller föf 10 H. ankomma) bör kostnaden deraf blifva måttlig för Postverket, då väntning sällan bör förekomma, sd vida de i denna postordning föreslagna gtadganden efterlefvas. Man har här följt den grundsats, att, för att undvika onödig omgång, postiljon betalar allt hvad som är bestämdt, det vill säga skjutslegan; det osäkra deremot såsom vagnlega, väntningspenningar , äfvensom skjutslegan på de kurser, der ingen postiljon medföljer, måste erläggas, på sätt här föreslås. De närmare bestämmelserne rörande ersättning oc]r bö *4 - 210 Den 21 Januari]. v authin» under samma tid kan tillkomma.
Man säger kanske, alt detta icke hörer till ett fattigvårds-betänk., men det måste dock utgöra grunden för ett sådant betänk.; ty skulle man allt mer och mer blifva öfvertygad derom, alt denna författning är ett större eller mindre våld på per sonernes frihet, så mäste det sluta dermed, att författningen blir mer eller mindre modifierad, om icke alldeles upphäfven; och har denna författning en gång blifvit upphäfven, ser jag icke annat, än att Utsktns förslag, ifall det framdeles blefve antaget, måste i oell med detsamma vara alldeles tipphäfvet. Denna 1833 års författning är att taga noga märke på. Säkerligen lägger den ett stort våld på den personliga friheten. Det finnes visserligen många saker att invända emot densammas upphäfvande; men jag tror dock, alt hvad man än må göra, så slutar det sig med att den i framtiden blir upphäfven; ty det ser man, att författningarnes stadganden, ehvad de än må innehålla, komma alt i detta fall allt mer och mer eluderas. I afseende på öfvergården ifrån 1833 års förfalla, till clt mera fritt systcme, hade jag vis - Den g September f. m. 2^g visserligen icke trott, att man borde antaga det, sorn i en reservation af Frih. Anders Cederström blifvit föreslaget, nemi. att hvar och en skulle äga rättighet alt inom hela Sverige få flytta, utan all inskränkning. Som öfvergången icke bör ske alltför hastigt, hade jag trott, att också häruti skulle finnas någon medelväg; men då Utsktns betänk, inskränker rättigheten att få bosätta sig, inom lika trånga gränser, som någonsin förut ägt rum, så skulle jag tro det vore tid att den något utvidgades. Gå vi till källan, hvarifrån denna författn. uppkommit, så vet hvar och en, att den härflutit från en författn., som afsåg vår arme'es completterande. Då fred inträffade efter de stora krigen under Carl X:s tid, så uppkom det förhållande att, i stället för att Adeln ensam hade. försvarskarlar, fingo bönderne sådana karlar.
Vida konseqventare har en reservant, Hr Hjerta, yttrat sig i denna fråga, och jag kan icke neka mig det nöjet att här upprepa hans tänkvärda ord: »Jag kan icke dela den eftergifvenhet Utsk:t i denna punkt visat, att till och med utan uttalande af det allvarsamma klan - 216 Den 14 April e. m. <ier, sorn dervid vore befogadt, ersätta den skuld, som institutets direktion eller landtbruks-institutet åsarnkat sig. Mig förekommer det nemi. såsom ett af de vådligaste efterdömen, hvilket skall komma att bära sorgliga frukfer, om vid organiserandet af någon inrättning, som bekostas af allmänna medel, den myndighet, åt hvilken utförandet blifvit anförtrodt, skall, utan afseende på de planer och kostnadsförslag, som legat till grund för statsanslagets beviljande, kunna efter eget behag utsträcka företaget i en långt större skala, som gör de beviljade medlen otillräckliga, under förlitande derpå, att representationen i allt fall efteråt blir tvungen att betala. — Under den långvariga och varma öfverläggningen härom inom Utslct, tiafva alla de ledamöter, som yttrat sig, erkänt rigtigheten af denna åsigt, men pluralileten stannade likväl vid meningen, att icke någon annan utväg finnes än att vidkännes ifrågavarande skuld. Jag vågar dock vara af den motsatta tanken, att Staten icke bör ikläda sig densamma, emedan jag tror det vara en pligt att vårda helgden af den grundsats att Statsmagternas föreskrifter skola respekteras, och angeläget att K. St:r icke visa sig vanmägtige mot det enskilda godtyckets tilltag, om än, såsom bör erkännas, någon egennytta icke deruti ingår.» Man invänder väl, att ändamålet är godt, och att penningarne blifvit väl använda; men, äfven om detta är fallet — hvilket jag ej förstår — kan jag aldrig medgifva giltigheten deraf, att »ändamålet helgar medlen»
Vid förnyad föredragning af Utskottens sammansatta Berednings, på börset hvilanda, förslag till Betänkande i afseende på en ny Lagstiftning rörande Stång - 244 Lagutskottets Bctänkanden. selskyldigheten, inlemnades ett af Herr Danckwardt, i Beredningen, afgifvet yttrande, deruti Herr Grefve Wachtmeister instämt, af följ an de innehåll: ”Så länge landet i allmänhet varit för. deladt emellan mindre och större samfälligheter, har Lagens stadgande i 5 Cap. 2 ByggningaBalken , om Hägnadsskyldighec, mera öfverensslämt med billighet och rättvisa an nu för tiden, då samfälligheterne börjat att skiljas mellan de enskildte delegaree och Byarne att mer och mer förvandlas till sårskildte gårdar. Likväl har det gällande stängselsättet, efter hemmantal, äfven i afseende på råskillnader emellan särskildte byar vid många tillfällen varit obilligt, såsom när jordrymden å andra sidan alldeles icke svarat mot hemmantalet, och deD ena byn med ganska obetydlig del af sina egor, gränsat till en annaa bys hufvudsakligasre egomassa. Dessa förluster eller fördelar hafva dock delats å ömse sidor af flere grannar och ett lika öde har derigenom drabbat delegare inom samma hemman eller by. Men helt annorlunda förhåller det sig med hägnaden inom en bys samfällighet. I detta afseende stadgar 6 §. uti 1802 års Stäng, selförordning, att grannarne stånga sig emellan uti skilnadslinierne efter inegornas delningsgrund. Det beror således helt och hållet på skifternas utläggning och på beskaffenheten af deras former äfvensom på delningsgrueden för lotterne å ömse sidor, huru stängseldelningen i allmänhet utfaller LngUtskottits Betånhmaen. 24S för byelaget, och i detta afseende får jag vitsorda och åberopa de exempel och uträkningar, hvilka innefattas uti Bilagorna till Herr Santessons Memorial.
Ridderskapet och Adeln för tillfället syntes hänförda af begäret, att på en gång få den otvifvelaktigt sanna principen afgjord — en hänförelse, som till en del äfven fattade mig, efter åhörandet af Friherre Aneka rswärds, Hrr Cederschjölds och Hjertås m. 11. vackra tal, så afstår jag frånm in första tanka, att yrka återremiss, och då jag erkände grundsatsens rigtighet, och billigheten af den föreslagne inlösningsnormen, kunde jag icke afhålla mig från att äfven med mitt ja biträda deras mening, som Önskade en stad - 8o Den g Julii f. m. ga i myntväsendet, och återförandet af detta Liand samhällets första rättsförhållanden. Men jag bekänner öppet, att jag med detta ja endast gaf en hyllning åt principen, och att jag heldre önskade, att hela det fattade beslutet blefve rent af ett charteque, än att det skulle draga i spåren efter sig aliade, enligt min öfvertygelse, högst olyckliga följderna af en Statens eller Bankens skuldsättning hos utländningen, hvilken likväl synes oundviklig, derest Utskottens förslag antages. För min del är jag förvissad, att Bankens närvarande ställning är tillräckligt förmånlig, för att nu genast tillåta utvexling af silfver, utan någon annan förstärkning af Bankens reela fond, än genom allt jemnt fortfarande successiva silfverköp af Bankens vinst. Jag tror ej på farhågorna af silfrets exporterande ur landet, ty för mig ligger det klart, dels att en sådan export, som dessutom är förbunden med en kostnad utöfver silfver R:dr emot till ex. Hamburger Banco, af omkring 6 sk. per R:dr, sällan lärer kunna löna sig, dels att då penningar äro för rörelsen oundvikliga, silfret snart måste i Bankens hvalf återvända, antingen genom re-import, eller genom utländska capitaler, hvilka af våra Landsmän komma att begagnas, samt äfvenledes i följd af invexling utaf det förut inom landet befintliga silfver. Skulle D e n g Ju 1 i i f. m. 8f Skulle
Ridderskapet och Adeln framställt mot det, så val af detta Stand som Hedervärda BondeStåndet godkända , Project till en förnyad ChartasSigillatacFörordning, har BevillningsUtskottet till granskning förehaft och åt en del af dessa påminnelser lemnat det afseende, att en förändrad redaction af serskildte Moment deraf följt, men deremot funnit andre antingen oförenlige med de grundsattser, hvarifrån Utskottet utgått, eller härrörande af tryckfel, som fått tillfälle att insmyga sig i det i Bihanget till Riksens Höglofl'. Ständers Protocoll införda Project till denne författning. 144 Bevillning Utsk. Betänk anim. I:o Sålunda har Utskottet trott sig äga anledning att föreslå, det mä det i 12 §. 3 Mom. nyttjade uttrycket: vederbörande, rättas till: ”De som Doetorseller Magister-Bref utfärdahvarigenom den af det förra ordet befarade otydlighet lär anses fullkomligen undanröjd. 2:0 Vid 14 §. har Utskottet till tydlighets vinnande , funnit sig äga skäl att föreslå , det må 2 Mom. på detta sätt redigeras : ”Resepass , som utfärdas af vederbörande Embetsman till Utrikes ort, förses med Stdmpladt Papper till 1 R:dr får Husbonde eller Hustru med Barn, vare sig en eller flere samfällt, och till 16 sk. får hvar Betjent eller Piga, om de un åro uppförde i samma Pass;” äfvensom 4 Mom. på följande sätt: ”Pass, som utfärdas till Inrikes orter får Husbonde, Hustru eller Barn med sitt folk, samfält 12 sk., men för Gesäller 6 sk. hvardera.” 3:0 I afseende på de rörande Contracters Chartering yttrade särskilte Anmärkningar, tror Utskottet sig böra vördsamligen hemställa, det må de 1 ijj §.
Tab. Litt. p. Antalet af åren 1860—1861 vinterfödda kreatur, så vidt uppgift derom nu erhållits, upplyses af följande tab. Litt. F. Höskörden var år 1856 god, 1857 högst knapp, 1858 knapp, 1859 medelmåttig, 1860 god men illa bergad, men som här i länet årligen användes säd och potatis med mera till kreaturens utfodring, har tillgången på hö mindre inflytande på kreatursantalets ökning eller minskning. Ungefärliga beloppet af spanmål i medeltal årligen använd till kreaturs utfodring har i Luggude, Onsjö och Rönnebergs häraders fögderi blifvit beräknad till 164,040 tunnor. Vid säterier och större egendomar lemna ladugårdarne öfverskott utöfver eget behof genom försäljning af lefvande kreatur, deraf en del exporteras till Danmark. I norra delen af Onsjö härad afyttras årligen till Småland ungkreatur i ej obetydliga partier. För öfrigt sträcker sig kreatursäfve!n föga utöfver ortens eget behof. De hästar som uppfödas och försäljas, användas antingen till åkerbruket eller vid de i provinsen förlagde kavalleri-regementena. Af andra ladugårdsprodukter, såsom fläsk, kött, smör, mjölk, ost, ägg, ull, hudar m. in. kan försäljning till närmaste städer mera allmänt äga rum allt efter egendomens storlek och beskaffenhet, men några qvan titativa eller sifferuppgifter derom äro ej möjliga att åstadkomma. Handelspriserne å kreatur och ladugårdsprodukter hafva blifvit uppgifne på särdeles olika sätt, men kunna antagas hafva varit följande: För en arbetshäst R:mt R:dr 300 å 400. » ett par dragare » 250 å 300. » en ko » 90. » ett ungnöt » 50. » ett får » 12. För ett Ltc fläsk Runt R:dr 6. ett Ls kött ett ® smör en Kanna mjölk, ett « ull 4. 0,60. 0,20. 1,33.
af Ny unga flickor, som vilja dela rum, önska under juli — augusti inackordering i god familj vid saltsjön, V2 timmas ångbåtsfärd från Stockholm. Svar märkt » Kontorister » inlemnas å Iduns byrå, Stockholm. [2029] fru förlag: Wilh. Tibblins Järnaffär, Stockholm. I hos Em. Girons i Drottninggatan 7 7 nackordering önsk. under juli månad i en vänl. o. glad fam., i (barr-skogstrakt. Svar med uppgift å pris m. m. sändes snarast möjligt till fröken E. Svenson, Säbygatan 12, Landskrona. 2 [2029] sorter, ytterst billiga [2062] E kan man godt reda sig, bara man har Praktiken tillhands. Se här Praktikens innehåll: Järnvägs-, post-, o. telegrafunderrättelser, meterförvandling o. pris~ jämförelse, ränteo. provisionsuträkning, mynttabell öfver olika länders mynt, tidtabell öfver olika länders tid, ordförkortn., om brefskrifn., div. underrättelser o. allmännyttiga råd m. m. Insänd 1 kr. i frim .. så erh. fraktfr. 4 ex. af denna nyttiga o. prydl. bok. (Nord. A. - B. Göt. (G. M a r t. A b r a l i a m s s o i i [1357] I skogrik trakt af Småland kunna flickor, som önska inhemta kunskap i allt hvad till skötandet af ett landthushåll hörer, mot 300 kr. pr år blifva inackorderade. Tillfälle till lektioner i pianospelning finnes mot något förhöjd afgift. Stället naturskönt o. friskt. Närmare underr. lemnas af komminister A. Lindeli i Allgutsboda. A l l t n. telef. Vid kinkiga tillfällen Till det otroligt billiga priset 2,50 säljer jag, när minst | dussin tages, en ny sorts hemstickade extra prima Trikotkläder för 3 — 7 års gossar. Som antagligen ett mycket stort antal beställningar kommer att ingå, förbehåller jag mig 14 dagars leveranstid. (bredvid Svea-Salen) BtT Severin Sex för femton! TDoktoi?
St:rs plena, eller att uptaga andra ämnen, än de frän plena remitterade ; så vida ej, hvad StatsUtsk. serskildt angår, Konungens Propos:r enl. 27 §, till detsamma omedelbarligen öfverlemnas”. Så vidt jag vet, är frågan ora Riksg:s-Kont:s befriande från postportos erläggande för ankommande bref, icke intagen i Konungens Nåd. Propos. om Statsverkets tillstånd och behof. Följaktligen har StatsUtsk. varit obehörigt att framkomma med ifrågavande förslag. Då Utlåt, således är olagligen tillkommet, borde Hr Gr. o. Landtm., enl. min tanke, icke framställa någon propos. derå, om äfven de andra Ståndens Talmän, genom ett förbiseende af grundlagens bud, sådant gjort. Men, för den händelse, att Hr Gr. o. Landtm, funne sig oförhindrad att i ämnet framställa propos., så ber jag att fä uptaga några af de skäf, som blifvit för bifall till Ulsk:s framställning anförda. Man har sagt det vara stridande mot billighet och rättvisa, om Riksgrs-Kont. ålades betala ifrågavar.de afgift. Detta är ea öfverdrift i uttryck oell förstärker ingalunda bevisningen, emedan dylik betalningsskyldighet åligger Banken och åtskilliga andra verk. Vidare har man erinrat, att Stats-Kont. icke betalar en sådan afgift. Det är, på sätt jag förut nämnt, högst oriktigt, att alla de verk, hvilka hafva medel om händer, med hvilka de kunna 11 * 164 Den 8 Mars e. m. betala, icke äfven göra det, ty derigenom skulle saken blifva bragt på en redig fot och Postverket få större inkomster, som det ganska väl behöfver. Man säger, att Postverket skulle, genom bifall till framställningen, föga förlora. Ifrågavai':de inkomst har, såsom det blifvit uplyst, under de sednare åren varit i stigande, men om förhållandet förändrades, skulle Postverket onekligen genom förslagets antagande tillskyndas en förlust.
Se Lektor. Komministrar och Kapellpredikanter, om löneförbättring åt. Motion N:o 35. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. Kulla församlings kyrkoherde. Se Holms. Kungörelser, om ändring i nuvarande författningar om deras uppläsande från predikstolen. Motion N:o 93. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Kustförsvar, Norrlands, Om anslag för beredande af. Motion N:o 58. StatsUtsk. Utlåt. Kyrkolag, Om afgifvande af en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, om nedsättande af en komité för revision och omarbetning af 1686 års. Motion N:o 28. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Kyrkoråd, angående ändring och tillägg i §§ 23 och 25 i Kongl. Förordningen om Kyrkoråd och Skolråd den 21 Mars 1862. Motion N:o 6. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Kyrkostämma, Kyrkoråd och Skolråd, angående förändring af 9 § i Kongl. Förordningen om, i hvad den angår tiden för bestämmande af församlingens utgiftsoch iukomstat. Motion N: 96. Allm. Besv.-och Ekon.- Utsk. Betänk. N:o 96. R. St. underdån. Skrifv. Köping och Arboga. Om jernväg mellan. Se Arboga. Landskamererare, om förbättring i lönevilkoren för dem i Gotlands, Jemtlands samt Westeroch Norrbottens län. Motion N:o 49. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 60. 11 Landträntmästare, om förbättring i lönevilkoren för dem i Gotlands, Jemtlands samt Westeroch Norrbottens län. Motion N:o 49. Stats-Utsk. Utlåt.
Öfrige Statsanslag och inkomster för året (såsom anslagen till Indelta Infanteriets Lifmundering, till Reseoch Tractamentsnenningarr till Ved och Ljus förFästn in g s och Gar nizonsorter samt Krutför säljningsmedel &c.) 143,115:20. 7; 200,566:43.— 108,750: 40. 4- Balance till påföljande året, Skulder. Credit. Hufvudboken för år 1829 var i Kongl. KammarRätten granskad, utan anmärkning, men för år i83o ännu icke försedd med bevis om fulländad granskning. Dess räkenskaper visar: i Debet. Utgifter: Afgift till CivilStatens PensionsCassa 84. 84. Iuqvarterings-penningar till Boställslöse af högre och lägre Befälet 10,538: i3. 4. 10,716:21. 4. Summa 478,985: 10. 7. 471,547: 3.— Utom Grat iJi c alton er åt någre personer, bestrid és Aflöning till 14 serskilde Tjenstemän inom Kongl. KrigsCollegium af denna Cassas tillgångar; hvadan Revisorerne trott sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på det missförhållande, som, enligt förestående Tableau, visar sig emellan beloppen, som utgått till aflöningar m. m., samt hvad som blifvit till årlig nybyggnad användt. Cassans Låneliandlingar hafva af Revisorerne blifvit inventerade samt befunne i behörig ordning. Sedan Kongl. Majit, genom nådigt Bref till Kongl. KrigsCollegium den 12 November 1816, anbefallt, att Mariasbergs Egendom skulle för Kronans räkning inköpas mot en köpesumma af 66,666 R:dr 32 sk. hvaraf 18,000 R:dr voro uti Egendomen intecknade, och om hvilkas liqviderande serskildt skulle föreskrifvas; så har, angående de återstående 48,666 R:dr 32 sk., Kongl.
Upplästes till Justering ExpeditionsUtskottets under N:o 3o3 qfgifne förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. IVfajrt, i anledning af vackt fr/t ga. om en vidsträcktare tillämpning af Stadgandet i 27 Cap. 9 §. Rättegångs-Balken, rörande Lagvadda sakers lottning emellan HokRatts Ledamöter. ' ; >; |? v,f '? f ■■ fi DU; d*i‘-*1 Herr af Ekenstam, Israel: Vid Expeditions-Utskottets ifrågavarande förslag anhåller jag att få framställa en anmärkning, åsyftande endast en, i min Öfvertygelse, tydligare och fullkomligare redactiqn. Mig synes alt det, midt uti förslaget förekommande ord fråga lämpeligare skulle ku*ua utbytas mot ordet brist, äfvensom att i .galle t för det i slutet af förslaget förekomJilude uttryck: å s y f t ad e rättelsen, bälki'0 bor - Den 17 November f. m. 3» de nyttjas : ali m ant Önskade rättelsen. Jag underställer , om icke förslaget må lillExpeditions-Utskottet återremitteras, lill beredande af denna redactioris-förändring. Herfr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Expeditions-Ulskotlels ofvanberörde förslag böra. i anledning af Herr Ekenstams dervid gjorde anmärkning, tili Utskottet återremitteras. Ropades Ja. Vid förnyad föredragning af Allmänna .Besvärsoch Oeconomie-Utskoltets den 5 dennes under N:o aop aflåtne, samt den 10 derpåföljde efter middagen på bordet lögde, Memorial, rörande Riks-Ståndens serskildta beslut, i frågan om en Köpings anläggande i Fryksände Socken af Wermlands Län; fann Ridderskapet och Adeln att samma Memorial, som icke erfordrade någon åtgärd af Ridderskapet och Adeln, borde läggas lill Handlingarne.