Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionen känd namnteckning, skall underskrifternas erkännande eller egenhändighet alltid vara bestyrkt af två trovärdige män och således jemväl, i händelse domaren namnteckningens riktighet intygat, .innan person densamma tillika bevittna. En hvar, som något låne-dokument till ena eller andra Diskont-verket inlemnar, skall derå teckna sin ansvarighet för handlingens riktighet. GO Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. Jemf. §. 86 (oföräitdrad). Jemf. §. 190. Mom. 2 (oförändradt). Anm. Sednare punkten af l:a inom. 190 §. är utesluten, emedan densamma innefattar en föreskrift, sorn tillhör tjenstgörings-ordningen för Lånekontoren. Jemf. §. ‘t93. Inkomma ansökningar å större sammantaget belopp, än hvartdera Diskont-verkets tillgångar för tillfället medgifva, beviljas lånen, med det undantag allenast, nedanstående §. 195 innehåller, i den ordning, anmälan derom inkommit; och får icke något lån utgå till annan eller mindre summa, än den, hvarå reversalet lyder. Sådana i öfrigt goda reversal etc. oförändradt. Anm. Den åberopade 195 §. afser åtskilliga innevånarne ä ön Gottland förunnade förmåner. Men, ehuru Direktionen således eger att af hvarje låne-dokuinents inlemnare fordra ersättning för hvad som ulgifves å ett dokument, hvilket sedermera styrkes vara falskt, bör likväl Direktionen icke af förtroende till inlemnaren, hvem han än må vara, underlåta att sorgfälligt iakttaga den egna granskning af ingifna låne-handlingar, hvarigenom både förlust för Verket och andra personers oförskylda lidande säkrast förekommes. För lyftning af annan persons diskont-lån, erfordras lån-sökandens fullmakt, hvilken, efter dennes eget godtfinnande, må ställas, antingen å innehafvaren, eller å viss man, eller ock å viss man eller den han dertill i sitt ställe förordnar. Anm.
Tång med krökta skeder Perforatoriurn eller Saxen Crochette, dubbel af 2 delar Bentång Stumpkrok Vectis eller Levier Diverse Husgerådssaker 5 st. Sängställen å 2 K:dr 1 Bord 5 Stolar å 24 sk. 1 Nattstol med bäcken dertill af förtent jernbleck Nattpottor . Lampa - st. Bägare af förtent jernbleck st. Skålar dito . ' j st. Trädtallrickar och Skedar - st. Spottlådor • n koppar Thékiftel , - st. I Vattenså med stäng hörande 19 I/äns-L Till Inredning och I härtill vid Westerås stads, Hernösands, Lazaretter anses er: ati Lazaretts.Läkaren i 3 \ k. 1 Barnmorska I Sköterska . Mathållningen för 4 om dagen För Säng. och Gån ProCent af inköps Diverse smärre utgi ved och ljus P. U, Rutter. efter * Sängair Till inköp af Inventarier. Säng. och Gångkläder , Sängkläder ät Sköterskan Instrumenter Husgerådssaker Bantl ■oi 134. j 6. 35: 38-’ *o. S'a 195: 32. Som gör för 19 Lazaretter 3,717: Beparationer vid en del Lazaretter . 2,400. Summa 6,117: je Lazarett. o Arliga Underhållet. eningens aflöning hållningen Sängoch Gängkläders ukning jrse smärre utgifter gör för 19 Lazaretter . I08: 16 18a : 24 35* jo. 355: 40 Banco. 6>7öo: 40»* 1 ' ' : ' • . ■ "V : ■ ■ . v* 'rra!;;:;-:. , m B MS Den 39 Maj* Kongl, Maj:ts Nådiga vilja är, att hosföljande handlingar öfverlernnas till Finance-Expeditionen, för att i sammanhang med den om Kronogpinnhusets i Norrköping utvidgande gjorda ansökning, Kongl. Majit i underdånighet föredragas.
Utskottet har tagit detta ärende uti noggrannt öfvervägande och finnér, lika med Kongl. Kammar-kollegium, att en åtgärd af ifrågavarande beskaffenhet vid dess utförande torde blifva underkastad många, icke lätt lösta svårigheter, likasom att man dervid måste tillvägagå med all nödig omtanke och försigtighet; men — äfven om tillfället att friköpa jorden från grundskatt ej skulle af den enskilde jordegaren så allmänt och så begärligt omfattas eller för honom medföra alla de fördelaktiga frukter, som af motionärerne i ämnet blifvit antaget, anser Utskottet likväl denna frågas stora betydelse för Staten och det allmänna välbefinnandet inom en stor del af Sveriges jordbrukare, i och för sig ålägga Utskottet såsom en pligt att derpå ånyo fästa Rikets Ständers synnerliga uppmärksamhet. Ett af de väsendtligare vilkoren för samhällets materiela framåtskridande och förkofran lärer väl böra sökas deruti, att hvarje medborgares skatt till Staten, så vidt möjligt är, utgöres af ett villigt aflemnadt öfverskott å hans behållna inkomst, och ingalunda utgår såsom en ränta till Staten i egenskap af fordringsegare, långt mindre må kännas och betraktas såsom en årligen återkommande, med möda aflyftad, tyngd, och man kan, enligt Utskottets åsigt, omöjligen förbise, att grundskatter, likasom hvarje skatt å sjelfva kapitalet, som bär är jorden, lika ojemnt utgå af de olika hemmanen, som de, under missgynnande år, måste kännas tryckande för den skattskyldiga jordens innehafvare. Af Rikets Ständers här ofvan förut intagna underdåniga skrifvelse af den 18 December 1837 inhemtas äfven, alt grundräntan vexlar, inom skiljda delar af riket, mellan 8 R:dr och 183 R:dr, och af olika hemman inom samma ort mellan 31 R:dr och 112 R:dr.
Men hwad bestämmandet, sä wäl af pannerymden som asgisten för rättigheten att begagna husbehofs bränningen angar, hade jag önskat Utskottet, i likhet med mänga andra, funnit, ait endast igoo ärs bränwins förordning bork följas, hwilkcn ftin uppå billighet grundad, altid skal! lysa som ett mönster ibland deu mängd bränwins förordningar, wi redan aga ost) till äswentyrs, ännu kunna hafwa att sörwänta och ftm med all« mänt nöje och utan klagan efterlefdes i 10 är; ber stnnes ända till och med för ^ mantal och sä widare up till ben största egendom, olika mer proportionerade pannerymber bestämda, här är graderingen deremot mera j stortOfwerhufwud kan antagas, att ett hemman af mebelclast är wärdt Zooo R:dr ftm rätteligen har en Av anns panna, derefter borde all pannerymd beräknas, sä att 15,002 3i:dc §6o Den ig Iunli. RtdrS egentzom först kom i åtnjutande af en ys kanns panna,- i betänkandet är förhållandet aldeles olika, ky bara egendomen är öfwer n,oao R:dr, sa gifwes rättighet begagna maximum af kannerum; likaledes fär till och med de aldra minsta hemmansdelar rättighet att begagna Z4 karins panna, och med den i Atte punct, af betänkandet föreslagna förhöjning i asgiften Av karins.
Är räkning köparen tillstäld, såsom i § 2 sägs, och har icke, inom sex månader derefter, köparen antingen, enligt skriftligt intyg af trovärdiga män eller handlandens eget erkännande, tillsagt honom, att räkningen ej godkännes, eller ock den hos rätten, hvarunder köparen sitt hemvist häfver, genom rättegång klandrat; vare då räkningen lika utmätnings-gild, som förfallet skuldebref Har räkningen blifvit genom köparens påskrift godkänd, vare lag samma. § 4. Är emellan handlande och den, till hvilken han varor uthorgat, motbok upprättad, och har köparen icke, inom sex månader sedan han, efter sista utborgningen, motboken emottog, klandrat densamma på något af de sätt, hvarom i § 3 sagdt är, då gälle den bok emot honom såsom fullt bevis i allt, hvari han ej kan visa fel. § 5. Hvad för handlande efter föregående §§ gällande är, skall jemväl lämpas till den, som drifver bergsbruk, fabrik, verkstad eller annan till bere dande eller förädling af råa ämnen gjord inrättning. Kongl. Maj-.ts Nåd. Denna författning träder i verksamhet den 1849.” Enligt hvad Högsta domstolens protokoll för den 14 sislidne Oktober innehåller, har Juslitie-rådet Alexanderson tillstyrkt bifall å förslaget. Justilie-rådet Schmidt har förklarat1, det han, för sin del, ej egde annat att anmärka emot förslaget, än vid 4 §, angående bevisning genom upprättad så kallad motbok, dels att, för att närmare bestämma föreskriften, borde efter orden ”motbok upprättad” tilläggas: ”deri tecknadt finnes hvad borgadt och betaldt blifvit," dels ock att till förslagets fullständighet skulle höra, att der tillägges hvad i den föreslagna nya civillagen, 22 kap. 11 § sista mom. är infördt, nemligen: "har motbok upprättad varit, och säger den, som kräfves, att motboken förkommit, eller kan handlande i motbok visa fel, som utan hans åtgärd eller vållande tillkommit; då ege han eller den, hans handelsbok hållit, rätt att den med ed styrka.”
Domkyrkorne och andre större församlingar i Riket blifva försedde med sådane män, de der för serdeles lärdom och skicklighet gjort sig i det allmänna kände, utan ock att i öfrigt ej andre än Presler af verklig förtjenst varda tili Kyrkolägenheter i allmänhet befordrade; kunna Wi dock icke annat än tillåta Consislorierne att vid ansökningar, som ske till de minsta och svagaste Pastoraten i Stiften, mindre strängt förfara uti de försök och förhör, som föregå förslaget, helst om i fråga äro gamle välförtjente Capelianer, dem Wi under deras arbetsamma sysslor gerna se hugnade med hopp om en mera ledig och bekymmerfri ålderdom. Af Nådig ömhet för desse, förklara Wi ock, att der förtjenst och skicklighet skattas like emellan tvänne sökande, och tjenste-åren närma hvarannan, dubbla år då må stå tillbaka för enkla, så vida ett lika antal af de senare hafva kostat större möda att förvärfva. Förslag till Capellans-tjenster och andre sådane beställningar böra på det sätt upprättas, att, sedan de sökande äro af Consistorio pröfvade tjen1 ige till den lediga sysslan, skolade tre, som hafva flere tjenståren, föreslås Pastor och församlingen till deras val.” Vid sillin. Rest'.- och Ekon.-TJtshottels Betänkande, N:o yl. 17 Vid jemnförelse af livad sålunda blifvit föreskrifvet med Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 24 Januari 181 1 oell den 12 Mars 1831, har Utskottet funnit de i afseende å Presl-Embeten gällande befordringsgrunder bestå deruti: att, vid tillsättande af i:sta Classens Pastorat afses synnerligast de sökandes utmärktare lärdom; af a:dra Classens, fästes afseende å lärdom och förtjenst, så att den enes använda möda och förvärfvade skicklighet i tjenslen må vägas emot den andres större lärdom; och slutligen af 3:<Jje Classens Pastorat tages till befördringsgi und de sökandes förtjenst eller tjenstgöringstid. Ida nu
Vidkommande delta till flerfaldiga med landtförsvaret gemenskap egande föremål afsedda anslag, hvilket, i Riksstaten upptaget såsom reservationsanslag, nu utgör 1,140,172 R:dr 65 öre, fördelade emellan Krigs-kollegii särskilda Afdelningar för Artilleri - Fortifikationsoch Intendents-ärenden, hafva nedannämnda förändringar ifrågakommit: o) Enär Fortifikations-afdelningens anslag till bestridande af underhållet af landtförsvarets hus och byggnader i fästningsoch garnisonsorter, hvilket alltsedan år 1832 utgjort 75,000 R:dr årligen, under den sednare tiden, i följd af arbetslönernas ovanliga stegring och förhöjda pris å byggnadsmaterialier blifvit alldeles otillräckligt, har, uppå Chefens för Ingeniör-korpsen förnyade underdåniga framställning om behofvet af tillökning i berörda anslag, och, sedan Krigs-kollegium tillika upplyst, att några tillgångar från det ena eller andra af de anslag, som åt Krigskollegii öfrige aldelningar blifvit anvisade icke kunde påräknas för omförmälda behof, Kongl. Majit begärt att Rikets Ständer måtte bevilja förhöjning i Fortifikations-afdelningens anslag af 15,000 R:dr, hvarigenom för nämnda afdelning i detta afseende blefve tillgänglig en årlig summa af 90,000 R:dr.
Då nu ifrågavarande moment är ord för ord lika lydande med l:sta mom. af 9:de §:n i Förordningen om Kommunal-styrelse på landet, endast med den olikhet, att sistberörda lagrum har ordet ”kommunen” der förevarande moment har ordet ”församlingen” samt stadgandet på förra stället blifvit af tre Riks-Stånd, med afslag å Utskottets tillstyrkan om dess uteslutande, godkändt i enlighet med de Kommitterades förslag, får Utskottet, som uti ifrågavarande hänseende icke finner giltigt skäl vara förhanden till olika lagstiftning för den borgerliga och för den kyrkliga kommunen, vördsamt inbjuda Borgareoch Bonde-Stånden att, med frångående af sitt bifall till Utskottets förslag om ifrågavarande moments uteslutande, instämma uti det beslut, som Ridderskapet och Adeln samt Pr este-Ståndet i afseende på samma moment fattat. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 197. 3 Yid § 7, som har alldeles enahanda lydelse med § 11 i Förordningen om Kommunal-styrelse på landet, utom att ordet ”kyrkostämma” der motsvaras af ordet ”kommunalstämma”, har Utskottet föreslagit samma förändringar och de särskilda Riks-Stånden fattat samma beslut, som vid sistberörda lagrum.
Uti en annan Skrifvelse från då varande Banco-Utskott, under den 5 December 1823, likaledes föranledd af Rikets Ständers Beslut, anmodades Banco-Fullmägtige draga försorg, ”att, enligt af Utskottet upp”gifna synpunkter, ett sammandrag af det ”i Bankens Archi v förvarade, af framlidne ”Banco-Commissarien Fredric Silfverstolpe ”författade Historiska Verk öfver Bankens ”öden, äfven med iakttagande af tilläfventyrs behölliga tillägg, måtte blifva upp''gjordt, samt Historien om Banco-Verket "vidare efter en lika plan till närvarande ”lid fortsättas.” Med anledning af dessa Skrifvelser, tillsattes inom Banken en Comité, under Ordförandeskap af äldste Ledamoten bland Ridd. och Adelns Fullmägtige, Herr Grefve von Schwerin. Under de öfver-. läggningar, som, i afseende på de uppdragna arbetena , inom Comiten föreföllo, och efter anställandet af de granskningar deras föremål framkallade, trodde Herr io Banco-Vt skottets Betänkande. Grefven, att de af Utskottet åsyftade ändamål, (fullständigt utvecklade i dess af Rikets Ständer bifallna och åtgärden föranledande Memorial af den i5 No v. i8a3), icke helt och hållet stöde att vinna efter den ledning Utskottet lemnat. Detta föranlät Herr Grefven, att, med det kända nit för allt hvad som rörer Banco-Verket, hvaraf Herr Grefven lemnat så många prof, författa och på egen bekostnad från trycket utgifva ett arbete, kalladt:
Uti allt väsendtligt är jag förekommen af den siste talaren, som, efter min åsigt, pä ett tillfredsställande sätt besvarat Ur Hjertås skäl och invändningar. Med hvad derutöfver kunde till besvarande upptagas, dermed vill jag icke uppehålla II. o. Atl., emedan det mera beträffar blott mig personligen. En anmärkn. må dock tillåtas mig, den nemi., att dä Hr Hjerta till skärskådande upptagit mill yttrande, det icke bade bort förbises, huruledes äfven jag erkänt olägenheterne af det långa mellanskofvet emellan riksdagarne. Jag har insett och känt dessa olägenheter, lika väl som förra riksdagens Coust.Ulsk. Likasom vid flere af dess förslag till grundlagsförändringar, Ulsk. gått ut frän en riktig känsla af någon brist i det nu gällande, sä ock här; men likaså har ty värr saknats äfven här den rälta insigten i sättet att bristen afhjelpa. Jag har i milt yttrande sjelf sagt, huruledes, efter mitt förmenande, riksdagarne borde ställas, för att bäst motsvara fordringarne; att nemi. riksdagmän, valda för längre tid, borde ärligen sammanträda, hvaremot lill bibehållande af den nödiga jemviglen statsmakterna emellan, Regeringen skulle äga rätt att riksdagen upplösa. Jag ber, alt äfven denna del af mitt yttrande ej må råka i förgätenhet. Hr Lagerhjelm, Pehr: Det är icke svårt att iuse meningen med delta förslag; man har, genom oftare inträffande riksmöten och dervid förekommande opinionsstrider velat befordra utredning af de frågor, som för samhället äro vigtigast, och för att utröna det allmänna tänkesättet vid bedömmande af de offentliga ärendenas behandling. Man har också anfört såsom skäl, alt riksdagarne förkortas, då liderymden mellan deras inträffande förminskades. Jag har väntat under de mänga riksdagar, som jag öfvervarit, att få se dessa frågor pä ett tillfredsställande sätt löste, eller åtminstone ett närmande dertill, men förgäfves.
Remist titl Bewillnings-Utskottet af Advoeat-Fiscalen anmärkningar wid Bc willnings-Förordningen, och till Lag-Utskottet af Handelsmannen llngd? motion, rörande Jnstruction till rättelse för wedcrbörande Civil och Militaire styrelse wid förefallande oroliga och wäldsamma uppträden, fa wäl som af Radmannen blocll8Lllilcl8 och Grosthandlarens ^XitvillLsons Memorialer, samt Handelsmannen vekarn anförande i samma ämne. Instämmande i Ridderskapets och Adelns beslut rörande ival, den 12 September, och de bägge följande dagarne, af Justitia Ombudsmans Electorer, Opinions-Nämnd, och, Electorer tttl Tryckfrihets-Committäens utnämnande. Remist till det, i afseende pa Riksdagens förkortande, redan tillförordnade Utskott af Riksdagsmannen Oxelberg motion om Riksdagens ffpndsamma afflutande. ^ Bifall till det särskildta Utskottets förut inkomna u-lätande, samt sedermera, i anledning af bos Borgare - Ståndet gjord anmärkning, afiemnade bestämda förklaring, att ett Ständs yttrade önskan om en wäckt frägas nedläggande, ej kunde betaga någon enskildt Ledamot rättigheten till motionens fullföljande, och behörig Remist deraf. Upplästes samma Stånds Protccolls-Utdrag af den 7 September, innehä ilande: Remi st till Stats-Utskottet af Konungens Nådiga Proposition den zo Augusti, angående betalning af Hamburgska Banquiererne ^vsrllotk Arfwingar, m. m. fordringar, och af Konungens Proposition, den z September, rörande - Den ir September. 157 de Kongs och Kongs - Ladugärdarnes förwaltNluq; samt till Lag-Utffottet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, den 17 Augusti, i afseende pä Inteckning i fast Egendom.
Expeditions-utskottets förslag, N:o 6, till § i det blifvande riksdagsbeslutet, angående granskningen af Statsråds-protokollen, har blifvit godkändt af Vällofliga Borgare-ståndet den 29 sistlidne April och af Hedervärda Bondeståndet den 2 dennes, men återremittcradt af llöglofliga Ridderskapet och Adeln den 26 i förstnämnde månad, på grund af gjorda anmärkningar, att ExpeditionsUtskottets Memorial, N.-ö 8. 7 hvad Expeditions-utskottet uti ifrågavarande § föreslagit icke stöde i full öf-. verensstämmelse med det Konstitutions-utskottets betänkande, hvarpå den föreslagna §:n i Riksdagsbeslutet grundade sig, enär Iionstitutions-utskottet icke föreslagit decharge för Statsrådets ledamöter, hvadan det kunde inträffa att vid innevarande riksdag Riksiätt beslutas emot Konungens rådgifvare, till följd af anmärknings-anledning från Stats-utskottet, och det alltså icke kunde vara med formerna öfverensstämmande, att Konungens rådgifvare redan nu uti en § af Riksdagsbeslutet lemnades decharge, utan borde förslaget antingen omarbetas i enlighet med Konstitutions-utskottets s. k.
St:r på RiksgäldsContoret anvisade, än blott återstående kostnaden för tryckningen af RiksStåndens Protocoll vid sistledne Riksdag samt Bihanget dertill, Ilrr Fullmäktige ansågo sig icke kunna någre medel till det ifrågavarande ändamålet anordna och utbetala; hvadan RiddarhusDirectionen hemställt, att anslag af allmänna medel för upprättandet och tryckning af ofvannämnde Registermåtte till vägabringas. Efter öfvervägande häraf, och hvad angår första Punclen, så, och med afseende på de af RiddarliusDirectionen anförde skäl, tinner Utskottet sig böra tillstyrka, att Tryckningskostnaden för RiddarnusDirectionens Protocoll öfver justeringar af R. o. Ars Protocoll må utaf de till RiksdagsUtgifter anslagne medel godtgöras. Beträffande 2:dra Tundén, så, enär det icke är föreskrifvet, att RiksStåndens Protocoll skola, på sätt om Bihanget finnes stadgadt, med Register förses, och Betänkande», N:o 272. 3i5 det således är hvarje RiksStånds ensak, alt oin Registreringen af dess Protocoll föranstalta, dock utan att Staten uied någon utgift härföre besväras, anser Utskottet sig icke kuna tillstyrka något arfvode utaf Allmänna Medel för det Register, sorn H. R. o. A. kan för godt tinna, att låta upprätta öfver dess Protocoll vid i8i5 års Riksdag; hvaremot, och derest ett sådant Register varder författadt, Utskottet (inner skäligt tillstyrka, att detsamma, på allmän bekostnad, till trycket befordras. Utlåtande, i anledning af Hr Biskopen Doctor Wallins Motion otn A.nslag till Stockholms Stads Storkyrka. (R:gs-A.) Sedan, i anledning af Hr Biskopen
H o n k o m n ä m l i g e n då, och det rent tillfälligtvis, att biträda vid undervisningen i en folkskola på landsbygden, ej långt från Malmö, o c h var därmed inne på den bana, där hon skulle finna sin plats i lifvet. ± %.r 1857 inflyttade h o n till MalJ. Nordling. Tryckeri Aktiebolag. 7:de Utgifningstid: hvarje Iduns helgfri fredag. - r a d. Eisfeldt. mö o c h upprättade där en privatskola f ö r nybörjare. Något betyg öfver kunskaper eller aflagda examina hade fröken Eisfeldt icke att framlägga, när h o n hos stadens skolråd a n m ä l d e sin afsikt att upprätta enskild skola. H o n befanns äga nödiga insikter och tillräcklig färdighet i undervisningskonsten o c h erhöll på g r u n d däraf skolrådets tillstånd att ö p p n a privatskola. Det var privatskolornas g y l l e n e ålder den tiden. I början af 18 (') () - talet funnos i M a l m ö icke mindre än IDUN 154 1894 Familjen hvilar på kärleken, och samfundet hvilar på familjen. Kärleken är alltså det första uti allt. Michelet. Barnantalet i stadens allmänna s k o l o r började det oaktadt växa, så att skolrå- det måste gå i författning o m upprättandet af en ny folkskola. D e n n y a folkskolan ö p p n a d e s år 1862, o c h samma år beg y n t e fröken Eisfeldt där sin verksamhet såsom biträdande eller, s o m det nu heter, småskolelärarinna, en befattning, som h o n ännu innehar. D e första årens tjänstgöring i d e n n y a skolan var, på g r u n d af de omständigheter under hvilka arbetet måste bedrifvas, särdeles besvärlig o c h betungande. M e d tiden ändrades d o c k förhållandena till det bättre. — Småskolepersonalens l ö n har under f r ö k e n Eisfeldts tjänstetid nära fyrdubblats.
Från StatsContoiret lefvereras blifvande Öfverskott på StatsVerkets Ordinarie och Extraordinarie Inkomster för år i83o och påföljande åren; hvaraf Betänk anden, N:o 442- 637 dock, för KrigsCollegii Departementcr till Försvarsverkets materiella behof samt för krut-tillverkningskostnadernes bestridande skall frun RrgsGontoiret årligen utbetalas en summa af SjuttioTusen (70,000) R:dr, så vidt dessa Öfverskottsmedel härtill lemna tillgång. RrgsGontoiret skall, för att tillhandahålla Kongl. Majrt årligen SjuttioTusen (70,000) R:dr för KrigsCollegii Departementers materiella behof och Krul-tillverknings-kostnadema, intill dess Öfverskotten på StatsVerkets Inkomster från och med år i83o blifva utfedde, eller, derest Öfverskotten härtill för något år icke lemna tillgång, desamma genom upplåning anskaffa, med vilkor, att nämnde förskott, af de följande årens Öfverskottsmedel skola ersättas. Vinner åter 3:dje eller iVcy-propositionen innehållande Ridderskapets och Adelns Beslut, kommer föreskriften att lyda sålunda: Från StatsQontoiret lefvereras blifvande öfverskott på StatsVerkets ordinarie och extraordinarie Inkomster för år i83o och påföljande åren; hvaraf dock för KrigsCollegii Departementer till FörsvarsVerkets materiella behof samt för Krut-tillverknings-kostnadernes bestridande skall från RuksgäldsContoiret årligen utbetalas en summa af SjuttioTusen (70,000) Riksdaler, så vidt dessa Öfverskotts-i medel härtill Jemna tillgång.