Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln har Herr Gustaf Grönhagen föreslagit, att räntan å Rån i General-Assistairce-Contoiret skulle nedsättas så lågt, som möjligen ske kan, och endast så stor Ränta tagas, som oundgängligen ärfordras, så väl till Räntans betalande å Fonden, som ej bör öfverstiga 4 ä 5 procent, som afven till Tjenstemännens och Betjeningens aflöning, jemte öfrige till Verket hörande Utgifter. Hos Vällqfl. Borgare-Ståndet har Herr G. Hulphers Abrahamsson i sammanhang med dess väckta Förslag om Numer - Uotteriets upphörande, yttrat, att, då General -Assistance - Contoiret ickg med fördel kan t ii ii tas af någon annan, än den, som stulit sin pant, anser Herr Hulphers Inrättningen, låsom i flera afseende n skadlig, åtminstone icke nyttig, icke böra för Statens' räkning vidare underhållas. Hos Hedervärda Bonde-StändSt har Riksdagsmannen fran Östergöthland Anders Joachimsson, uti dess Motion om JSTumer-Uotteriet, äfven satt i fråga General-Assistance Contoirets indragning *7 3® Stats-Utskotters Retånkanden. eller skiljande från allt sammanhang meri Slaten eller Riksgälds-Contoirets nu varande förhållande. Utom det Stats-Utskottet inhämlat Herrar Fu'hnägtiges i Riksgälds-Contoiret Utlåtande öfver förenämnde hos Revisorerne väckta fråga, har Utskottet sökt förskaffa sig alla upplysningar uti amnet, sorn möjligen kunnat erhållas. Af Herrar Fullmägtiges Utlåtande befinnes, att afsigten med General - Assistance Contoirets inrättande, efter hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Privilegium och Reglemente af den 2 October 1772 utvisar, varit den, att, sorn större delen af Hufvudstadens Innevånare icke kunde begagna sig af de Författningar, som tid efter annan om publika
— Ja, det är nock sant att jag gaf mig till good-templarne ett slag, men inte ska ’ vördi prosten va ’ lessen för dä, för nu har jag gått ifrån dom igen. — Hvad säger du; är det verkligen sant, min käre Ola? — Ja, min själ är det så, och i går qväll va ’ ja ’ fuller som ett svin igen. — Gud välsigne dig för det ordet Ola, ty det är sannerligen bättre att en menniska super lite smått i tron på sin frälsare än att hon räddal ’ sig utom ” systemet ”. — Men, sade den lille, kyrkan är väl ändock gt) d att ha; bjuder hon också inte så mycken tröst i lifvet, så bjuder hon dock alltid försoning i döden. — Hon gör så, min son, och vill du se huru hon gör det, så följ mig till dödens åkerland. På kyrkogårdens snö föllo eftermiddagssolens strålar mattare än vanligt, ty de nästan fördunklades af stjernorT kraschaner och uniformer. På en väldig lår af den der formen ni vet, som antyder att en medvandrare i jemmerda-len der fått sin sista bostad, tronade kransar i mängd, stämningen var högtidlig och pastorn stod och svalde sina tårar — eller kanske det bara var en bränd mandel — då han lyate frid öfver stoftet. Sedan höllos vackra tal utom ritualen af vittre, lärde och i den glänsande ordafogningens konst nogsamt förfarne män, “ hvarjemte hymner sjöngos af en vald dubbelqvartett. “ Under sjelfva jordfästningen hviskade en främling, och &lt;m stadbo: — En af landets ädlaste män? — Ja, han hade alltid “ hållit sig uppe “, som man säger. Hade han velat, skulle han nog kunnat blifva en insigtsfull • politiker, ty ingen hånade oppositionen eller klandrade regeringen så skoningslöst och skarpsinningt som han, men hans lugna, fridälskande själ tvekade aldrig i valet mellan en taburett och en gåslefverpastej.
”Gifve Gud jag kunde. Men jag fruktar! ”Fruktar!” eftersade Grefvinnan och hennes röst darrade dervid något. ”Ja jag fruktar, att icke en gång det, som skulle för din dotter vara höjden af all sällhet, numera kunde qvarhålla henne på jorden” – sade nu Fru Wahl med tårar, som omöjligt längre ville låta qväfva sig. Grefvinnan ryste till. ”Doktorerna säga ej så,” yttrade hon lågt. ”Doktorerna! Den ende som förstår sig på Elin har ej på flera år sett henne!” ”Ja men ganska skickliga Doktorer hafva försäkrat, att Elin icke behöfde annat än lugn och sinnesro för att bli alldeles frisk.” ”Lugn och sinnesro! Det tror jag! Men hvarifrån hämta det till en ung varelse, som tärs af den djupaste, innerligaste känsla som någonsin varit, till en qvinna, som vet att den hon älskar är olycklig, att hon kunde trösta honom – men får icke!” . Grefvinnan Ringschöld var verkligen rörd. Men att tänka sig Gösta såsom måg . nej, nej, hellre Dessutom dog ju ingen af kärlek i desse tider – och i allra värsta fall kunde hon resa med Elin till varmare luftstrek Dervid blef det. Förgäfves utöste Fru Wahl hela sin vältalighet – Förgäfves bad hon Grefvinnan, då troligtvis ingenting mer kunde göras än att förljufva Elins sista dagar, åtminstone lösa det förfärliga tvång Elin ålagt sig mot Gösta – Frun bad, gret, rörde upp sig sjelf, äfven stundtals Grefvinnan. Slutet blef dock att ingen dog af kärlek i detta århundradet och föröfrigt kunde Grefvinnan resa med Elin till Italien, (dit Alfred ju dessutom nödvändigt ville.) Angående hvad Fru Wahl kallade Elins tvång mot Gösta, så tjenade nu mera till ingenting att upphäfva det, sade Grefvinnan äfven, utan att vidare förklara sig. Middagstimman slog under Fruarnes samtal. Tämligen kallt skiljdes de från hvarandra. I salongen satt redan Elin, något blekare än vanligt, men annars sig alldeles lik som i sednare tider.
Sistomförmälda förfaItniugs-förslag blef derefter af Rikets Ständer hufvudsakligen gilladt, och har, på grund deraf, inqvarteringsorduing för städerna, utom Stockholm, under den 22 Februari 1841, blifvit i nåder utfärdad och jemväl sedermera uti dessa städer vunnit tillämpning; hvaremot Rikets Ständer, i afseende på inqvarterings-skyldigheten i Stockholm, väl uti underdånig skrifvelse af den 20 Januari nyssnämnda år, Bilt. till R. St.
Att Ministéren under en tiderymd af J 3 år, och efter 5 Riksdagar också skulle fått tillfälle att vara complette overksam, samt endast sysselsätta sig med föredragning och afgörande af befordringar, distinctioners utdelande, Lustlägers sammandragande, enskiltas ansökningar eller med ett ord blott couraata mål låter icke heller tänka sig, då så många vigtiga frågor i allmänna ämnen på Riksdagarne blifvit väckte i form af önskningar, eller i form af beslut till Regeringen öfverlemnade, och som förr eller sednare nödvändigt påkalladt någon slags åtgärdmen om utur dessa Riksdagsberättelser afsöndras dylika mål som mera bevisa för den enskilte Riksdagsi mannens och för Riksens Ständers verksamhet än för Ministerens, så lärer föga återstå som skall komma att i betydlig mohn intyga den verksamhet hvilken jag tagit mig friheten bestrida. Hvad den politiska delen af den ädle Grefvens anmärkningar vidkommer så har jag omsorgsfullt sökt undvika att vidröra den. Åren 1812 och »813, Conferencerne i Åbo inbegripne, äro i Sveriges Häfder för märkbara tidepunkter för att inför samtiden kunna fördomsfritt och sanningsfullt behandlas, mina tänkesätt härom äro icke alldeles obekanta, och äfven jag torde kunna komma, att för en framtida Historieskrifvare lämna några anteckningar öfver dagens händelser under des^ sa märkvärdige åratal. 38 Den 22 Maji e. m, Mycket vöre visserligen ännu för mig att upptaga utur Herr Grefve A* G. Mörners vidlyftiga antörande. hvaribland mången torde förundra sig, att jag aldeles förbigår de mig tillagde motiverne för mitt handlingssätt sorn Riksdagsman; äfven som den framsuilte förmodan, att mine kunskapskällor äro brochurer, som den ädle Grefven stämplar såsom föraktelige. Det var en tid då Herr Grefve A. G. Mörner äfven intog en plats i Oppositionen , Och jag har dervid aldrig betvlflat anledningarne till dess yttrade tänkesätt; jag an. ser mig också nu icke annorlunda böra besvara den ädle Grefvens framställningar i dessa delar emot mig.
— Och hade Fullmägtige, livad först beträffade afskrifningsfrågan, yttrat, att enär, efter deras pröfning och åsigt, alla, för afskrifningen* beviljande, af Rikets Ständer stadgade vilkor och förbehåll voro af Bolaget behörigen fullgjorde, de ansett sig böra tillstyrka, att afskrifning och eftergift må beviljas, ej mindre för det vid sistlidne Lagtima Riksdag beviljade och från Riksgälds-Contoret utbetalade Byggnads-lånebiträde af 845,334 R:dr B:co, än äfven för Riksgälds-Cpn lorets äldre hos Canal-Bolaget egande fordringar af 1,600,000 R:dr, och således afskrifningsbevis, forén sammanräknad summa af 2,445,334 R:dr B:co, Canal-Bolaget meddelas; men hvad anginge Canal-Directionens begäran om återfående af bemälde Directjons, under den 28 Januarii i83o, i Bolagets namn och å dess vägnar utgifne och uti Caual-Verkets alla fastigheter intecknade förbindelse å det vid sisth Riksdag beviljade Byggnads-lånebiträde af 845,334 R:dr, så, enär uti denna förbindelse ibland andra vilkor äfven vöre intaget det, alt, till ytterligare säkerhet för Canalens underhåll, de till Bolaget redan donerade skogar, jordegendomar och stenbrott skola fortfarande förblifva en Canalverkets tillhörighet, hvilken ej någonsin får detsamma afhändas, hade Fulljnägtige funnit det ankomma på Rikets Ständers pröfning, huruvida Direcr tionens ifrågavarande begäran må beviljas, f af - StatsUtskottets UilJtiridc N:o t g, 9 I afseende på frågan om räntas godtgörande å de, enligt 5o §. 2 punkten, Lit. b, af i83o års Reglemente för Riksgälds-Contoret, till säkerhet för återstående arbeten i hamnbyggnadsväg innehållne 13,722 R:dr, såsom, efter förslagsberäkning, utgörande dubbla kestnadsbeloppet för dessa arbetens fullbordan, så, enär Reglementet icke bestämdt föranleder dertill, att å ifrågavarande medel ränta skall af Riksgälds-Contoret godtgöras, i likhet med livad som, rörande reparations-fonden, härom finnes uttryckligt stadgadt, hade
Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. N:o 2. Motion N:o 328, om förhöjning af det uti Kongl. Maj:ts nådiga Pro position, angående Statsverkets tillstånd och behof, äskade anslag till understöd åt undervisningsanstalter för döfstumma och blinda. StatsUtsk. Utlåt. N:o 66, Mern. N:o 95 och 116. K. St. underdån. Skrifv. N:o 81. Motion N:o 329, om anslag till uppförande af nödiga byggnader åt elementarläroverket i Christianstad. Stats-Utsk. Utlåt N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. N:o 81. Motion N:o 330, om anslag för sänkning af Ifösjön i Willands härad af Christianstads län. Stats-Utsk. Utlåt. Norrbottens län, om anläggande af nybyggen på Kronans marker inom. m. m. Motion N:o 208. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon,-Utsk. Betänk. N:o 7 och Utlåt. N:o 11. R. St. underdån. Skrifv. N:o 80. om utfärdande af förbud mot utförsel derifrån af plank och bräder under viss bredd, m. m. Motion N:o 209. Bevilln.-Utsk. Betänk. Norrby, Ludvig, från Gotlands län. Motion N:o 226, om indragning af de på Gotland indelta två båtsmans-kompanier, m. m. Sammans. Stats - 47 samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 3. R. St. underdån. Skrifv. Norrländska kustförsvaret, om anslag dertill. Motion N:o 255. Stats-Utsk. Utlåt. Norrmän och Danskar, om rättighet för sådana att lika med Svenska medborgare här i riket idka handel, handtverk eller annat näringsyrke. Motion N:o 315 och 316. Allm. Besvoch Ekon.-Utsk. Betänk.
J.23 ' clii.ig, Elleii, frölten, 1 ' ui.igelf. SjBl: bndcs, Karin, frökcii, Getle. Iiyilqvist, Signe, fröken, Stockholiii. Siöl~crg, Coriieli: ~, fi ' n, Kr5gciröd. IiAl~crp, Elisabeth, f röken, Kiirrgriif vaii. Sjöberg, Agiies, i ' rii, L: ~iiclskroiia. I3öiiiie, h Iberta, frökei~, Stocklinliii. Sjiilwrg, Aiina, I ' rn, S iinds \ rn.ll. Sjöberg, Haiiiin, fröken, V! ': dlzen berg. Sali liii, A.iina, fru, Upsanla. Sjöborg! l! '; ' aiiiiy, frn, C! ?heborp. Saldm, Hi.ld: i, fru, Stockhol in. Sjöcrctiia, .I-lelena, Erökeii, Helsingborg. Snliii, Anii: &amp;, fröken, B Sjögren, A lina, frölten, 1~~a.rIsliaiiin. S: rloiiinn, W: itlinlin, frökeii, Sl: o~: l~lioliii. Idun Stockholm. Iduns Kungl. Hofboktr. N:r Fredagen den 16 december 1898. Prenumerationspris pr år: Idun ensam Iduns Modet., fjortondagsuppl. Idnns Modet., månadsuppl. Baxngarderoben kr. » » » Redaktör och B y r å: FRITHIOF Klara södra kyrkog. Öppen kl. 10 — 6. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Allm. telef. Rikstelef. Redaktionssekr. : J. Nordti / ng. Ellen M utgifvare: Utglfnlngstld: ll; te årg. An nonsprls: 35 öre pr nonpareillerad. hvarje fredag.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets den 27 sistledne Februarii afgifne, och den 11 dennes på borde lagde Memorial, i anledning af Kongl. Maj:ts under den i5 sistledlie Februarii till Riksens Ständer allåtne Nådiga skrifvelse, angående rättighet för KonglMaj:t, att i de fall 45 §. Regeringsformen innehåller, och untjcr Kongl, Maj;ts resor till Konunga, y Den 19 Martu t KönungaRiket Norrige, utnämna Hans Kongl: Höghet KronPrinsen till Ordförande i den då tillförtirdnade Regering; och sedan Constituiions-Utskottet, på upptagne grunder, Funnit sig icke tillständig! att taga befattning med målet, utan detsamma till Riksens Ständer återlemnat för den åtgärd, som kunde pröfvas erforderlig och lämpelig; fann Ridderskapet och Adeln nu för godt, att Kongl. Maj;ts högstberörde Nådiga skrifvelse tili alla delar bifalla. Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillnings-Utskottets den 4 dennes afgifne och deri 12 i samma månad på bordet lagde Memorial N:o 2, angående ytterligare Betjenings antagande. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Riddarhus-Utskottets den 11 dennes afgifne, och sam-, nia dag på bordet lagde Memorial , angående föreslagiié ändringar i det för utlåningen äf Riddarhusets medel nu gällande Reglemente, blef samma Memorial, i anledning af de utaf Grefve De la Gardie, Jacob, dervid gjorde anmärkningar, till Riddarhus-Utskottet återremitteradt. Ut Supra. Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 19 Martn 1823. S. D. föredrogos Stats-Utskottets den 6 den-i Ridd. o. Ad. Prot. 2 Band. Sg.
R:dr, varit beräknadt endast för 3 år, eller att reed 60,000 R:dr årligen utgå, Ståndet också för sin del funne, det borde ur Rikets Ständers ifrågavarande underdåniga skrifvelse borttagas orden ''till utgående i fem år med i/5 årligen', samt således meningen komma att lyda: ”Af den anledning, alt det af Rikets Ständer vid nästlidne Riksdag anvisade anslag af 180.000 R:dr för Gevärs-anskaffningen re. m.”; har Expeditions-Utskottet uppsatt det nya förslag till underdånig skrifvelse i berörde ämne, sota liärhos bifogas under N:o 6f Stockholm den 25 Augusti i84o. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets förslag lill underdånig skrifvelse N:o 6f. Medelst Expeditions-Utskottet lillhandakommet Protocolls-Utdrag af den 2g sisth Augusti, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln gifvit tillkänna sitt beslut, att ur Utskottets under N:o 64 afgifna förnyade förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om medels anvisande till Gevärs-fabricationen, orden: ''och ehuru Rikets Ständer väl insett, att det skulle tilläfventyrs leda till rubbning i redan ingångna Contracter att nu inställa Gevärs-tillverkningen, få likväl Rikets Ständer i underdånighet anmäla deras beslut" borde utgå, och i deras ställe införas följande ord: ”oell få Rikets Ständer i underdånighet an~ mäla, att Rikets Ständer genom votering i Förstärkt Stats-Utskott stannat uti det beslut"; hvilken redactions-föi ändring Högvördige Preste-Ståndet gillat, hvaremot Utskottets förslag blifvit af de öfriga båda Riks-Slåndem utan anmärkning godkändt. Då det, jemlikt ^3 §.
Riksens Ltänder skola, i krall af denna Orundlag, ?/// t/«g /mcrrk tretZ/e ar t/e» 13 ^aaaarr, e//er, »m /re/Aet/aA r/a /»- krälar, a »ad/a r-öe^vret/aHt/ere/Zer. lill bvarjs LaAräaa Riksdags-beslut skola Riksens 8länder utlr^eklig Riksdags-kallelse, med nödiga föreskrikter 1 atseende pä Riksdagsmanna-valen, intaga, konungen vare dook obetaget, all Riksens älander lill Urtima Riksdag dertörinnan kalla, ^/t/ 32 kr/NK ö/^sr/a^^-g oe^ ^ä/ro^e/' /</o^ om F-r^-r/m ä^e/rr^s^, .j-o<» Lo»«,r^s^ e//sr ^oor <-/L/'«/ o/«ec/e/^a,' ^o//V/> e//e?' rörs 8/ss-/es>5 e/r^r/c/^a ss^s/s^cs/rere,-. 56 §., 2 mom. Diä^or om söränrlian^ar ris 8tail^anilen i OrnnrllaAarne lrvarölver forst virl nästa /sH-r/ms kil<8>la», oell 8ä enrlast meä 8a eller lXej. slrali sonort laeslutas; oell Aälle 8ä ete. 58 §. Virl Iivarje La^/ma lailrsäaA läte KonunAen ete. 6o §. lill rlessa senare rälrnas —> samt lrvacl kilrsens 8tän8er dessutom ^e,^r'/c/r §ä§E LevillninA 8IA ätaZa. Dj mä ete. 7» §.
Thorsångs församling af Stora Kopparbergs län, angående anslag för aflöning af brovaktare inom Tidaåns vattenyta, om dess sänkning Tillnamn, om lag emot godtyckligt ombyte deraf Tingsgästningspenningar, om anslag till förhöjning i hä radsnämndernas Tionde, om upphörande af sådan för tillverkning af metaller 2. g ■V . "• Ma o Sr* ST 2. “S » 3 ltiks-Ståndens Beslut. N:0 I | j Ridd. o. N:o | Sid. | Adeln. Preste| Borgare Ståndet. i Ståndet. N:o § 12 — 79 T. !L(* sr§ « i CO ~ : N:o Tjenstemän, om inskränkning i allmänhet af deras antal, nedsättning af deras löner samt indragning af embetsverk m. m , . Tjurlsen, om utdikning och sänkning af denna sjö m. fl. vattendrag Tomtreglering i Ronneby köping, om anslag till » i Carlstad, om anslag till. Topografiska korpsens arbeten, angående anslag till Trafikinkomst å statens jernvägar, angående öfverlemnande hvarje månad till Riksgälds-Kontoret af öfver skottet derå Trafkmateriel angående anvisandet af anslag till dess komplettering å redan anlagda jern vägsstambanor. I anledning af olika beslut Voteringsresultat Traktater, handelsoch sjöfarts-, angående de med Frankrike afslutade » Komiterades utlåtanden rörande vissa frågor, beroende på inledda underhandlingar om en handelsoch sjöfartstraktat med Frankrike . Transito-afgift och magasinshyra för transitogods, om upphörande eller nedsättande i vissa fall af nu stadgad Trollhätte kanal, ora revision af taxan för trafiken derå I anledning af återremiss Tryckfrihets-Förordningen, om ändringar i 1, 3,4, och 5 § § S g: 050 2 (Ti^k ■ Ridd. o. N:o | Sid. Adeln. Riks-Ståndens Beslut Preste Ståndet. Borgare Ståndet. Bonde Ståndet. HufvudTiteln. j p 14 Juni g. 15 Juni; 93 10 Febr. b. 27 April a. a. 16 Maj a.a. 16
Skr, utan jag ämnar uteslutande hålla mig till de skäl för afslag, som blifvit anförda af Gr. Lagerbjelke och Hr Flach. Dessa Hrr hafva sett saken ur en vidsträcktare synpunkt Den i April f. m. 77 än motionärerna, och de hafva tydligt och klart visat hvart det skulle bära, om R. St:r medgifva ett sådant prejudikat, som det hvilket här af flera ledamöter på ganska vackra barmhertighetsskäl blifvit föreslaget. Vidare skulle det se illa ut, om R. o. Ad., efter att vid flera föregående Riksdagar hafva afslagit denna ersättning, nu skulle bevilja densamma. Enskilda personer skulle endast derigenom upmanas att underställa Ständerna sina enskilda tvister och, på sätt Hr Flach riktigt anmärkt, det skulle återföra oss till frihetstiden, då litet hvar ansåg sig genom R. St:r kunna återfå hvad han hos domaremakten förlorat. Jag anser detta prsejudikat vara så farligt, att jag, oafsedt öfriga skäl, som kunna tala för afslag, endast på grund deraf anhåller om afslag på Betänkit. Gr. af Ugglas, Carl Fredr. Ludv.: En och annan ta lare har här yrkat, att man skall gå en medelväg och ersätta förlusten med halfva köpeskillingen, men jag får deremot på det kraftigaste protestera; ty om man erkänner den moraliska förbindelsen, så är man i och med detsamma förbunden att utbetala hela beloppet, men att söka frigöra sig från sin moraliska förbindelse derigenom att man endast betalar en del af beloppet, är en sak som jag icke anser vara förenlig med Statens värdighet. Jag för min del, erkänner deremot icke denna moraliska skyldighet; ty de offentliga handlingarne styrka fullkomligt, att Banken bör vara fri från ansvarsskyldighet. Jag hemställer till de Hrr, som yttrat sig för ersättning, hvart det skulle leda, om alla, hvilka icke kunde få ut sin fordran af den rätta gäldenären, skulle få vända sig till R. St:r för att af gunst och nåd erhålla ersättning för sin förlust.
Ja hon fick då medgifva att han icke är initiativets man, icke praktisk, att han icke kan hålla på penningar och att, när han får något, så går det som det kommer. Hon talade om hans ”renhetssträfvan”. Jag började spetsa öron och undra hur pass han lurat henne. Hm – om hon trodde så mycket på denna sträfvan? Om hon egentligen kände till hans lif? Ja, han brukade tala med henne och Anna Whitlock om allting. Jag önskade höra, för att kunna jemföra de uppgifter han gifvit Matti med dem han gifvit Ellen. Den sista tiden hade han sökt afhålla sig. Hur länge? Matti Benedictsson 1888 och Karl af Geijerstam ca 1895. Sedan April. Det stämde ju. Men så undrade jag om det vore med hans renhetsprat som med så många andras, att det är endast munväder och att dessa sedlighetsifrare i sitt lif varit de allra värsta, de allra grisigaste. Det trodde hon inte. För resten talade hon lugnt, nyktert, inte fruntimmersaktigt, och hon vann mig. Jag tycker om henne, hon släpper en inte för nära och är inte sjelf inträngande. Jag har fortfarande något af det intryck jag fick af hennes rum: en själ, som sluter sig inne i sitt eget grafmonument. Någonting af klassisk skönhet. Och så talade hon om honom. Hans fysik är klen och tål icke vid askesen, genom sjelfva sin svaghet och sjuklighet drifves han till dessa qvinnor. Jag frågade om hon trodde att han verkligen känner motvilja för det, och på hvad grund hon kan tro det, då han ju ändock för detta lif, han som andra. Jo hon visste det, emedan det skett med ganska långa mellantider, med riktiga qval, både före och efter samt med leda under tiden. Sjukdomen hade han redan då de för tre år sedan blefvo bekanta. Jag har sedan, genom Matti, hört att hans syfilis skall vara fyra år gammal. Så talade hon om Anna Whitlock. Denna hade i början dragit honom till sig med all makt.
Enligt denna synpunkt har Utskottet funnit sig höra tillstyrka: 23:0 att Cassa-Creditiv må af Banco-Slyrelsen kunna emot nöjaktig ställd säkerhet beviljas enskilda personer och Bolag, uppå en tid af högst ett år, efter hvars belopp det beror af Banco-Sfyreisen att medgifva förnyelse deraf. I sammanhang härmed föreslår Utskottet, 23:o följande stadganden: a) i afgift till Banken erlägges en half procent al den beviljade summan, örn den uppgår till 2000 R:dr eller derutöfver. För Creditiv å alla mindre summor erlägges 10 R:dr; första folium af den löpande räkningen erhålles ulan vidare afgift, men för hvarje af de öfrige erlägges 2 R:dr; b) för de å Creditivet dragna summor beräknar Banken 5 procent sig till godo, tills betalning sker. Ulassigneringar oell afbetalningar, få, i mon af behof och lägenhet, verkställas å tal af jemna 100 R:dr; c) alla å Creditiven dragna Assignationer skola med görliga. ste första Banken aviseras, och inberäknas deras belopp uti BancoSedelstocken, så snart sådan avis ankommit; d') vid beviljande af Cassa-Creditiv måste Banco-Styrelsen iakttaga varsamhet, att det emellan metalliska Cassan och sedelstocken bestämda förhållande ej derigenom må blifva rubbad t. De böra helst beviljas på olika tider af året, så att, otili möjligt är, hvarje månad något eller några af dem må vara förfallna och i händelse af behof kunna indragas.