Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Binäringar utgöra, oberäknadt kolning, malmbrytning, hyggster af ved och virke, forsling af malmoch brnkseffekter äfvensom af andra varor till och från orten samt annan betjening vid bergverken, de flera slags arbeten, hvilka förrättas utom orten af dem bland Dalallmogen, som under vissa tider af året för sådant ändamål utvandra, egentligen från de socknar, der bergsrörelse icke idkas; spanntröskning inom och utom länet, hvarigenom vanligen betydliga förråder af spanmål anskaffas och hemföras; tillverkning af laggkärl, bålar, såll, askar, väfskedar, skåp, kistor och annat snickarearbete inom vissa socknar af Österdalarne, hvarifrån utförsel deraf under vin - 14 tern äger rum till andra orter, der dessa varor vanligen afsättas i utbyte mot spanmål; förfärdigandet af hjul, körredskap och spinnrockar inom några socknar; brytning af slipoch qvarnstenar, samt kalkbränning i andra socknar, likaså tillverkning af stål tråds-arbeten, väggur och åtskilligt svartsmide, beredning af fårskinn och tillverkning af skinnkläder, gröfre bårtäcken och mattor samt finare och gröfre linne-spånads oell väfnads-arbeten till afsalu, äfvensom i mindre man af tjära, pottaska oell salpeter. Spånadsoch väfnadsslöjden, äfvensom linodling, njuta fortfarande uppmuntran genom premier af dertill anvisade allmänna medel samt af årliga räntan å en af frunlimmersföreningen i Upsala år 1838 dertill gifven fond. Tillverkningen af salpeter och tjära har äfven genom allmänna oell enskildt samlade medel njutit understöd, utan att den ändock blifvit höjd lill någon allmän folknäring. De öfriga binäringarne, som ulan sådan uppmuntran tillkommit i följd af ortens läge och natur-tillgångar, bibehålla sig oförändrade i öfverensstämmelse med folkets vanor och behof. Handel å landet idkas nu mera af bosatte köpmän lill större eller mindre antal i de liesta från städerne aflägset belägne socknar.
Genom hvad här ofvan blifvit i afseende å försvarsverket till lands i allmänhet, eller Armé-förvaltningens Departementer, tillstyrkt, kommer dess anslag, som för närvarande utgör 1,169,454 R:dr 15 öre, att förhöjas med 22,044 R:dr 50 öre, eller till 1,191,498 R:dr 65 öre. 20:o. Lifoch släpmunderingar vid rotehålls-regementena. Hänvisande till hvad här ofvan under punkt 19 mom. b) blifvit anförd!, tillstyrker Utskottet, i enligdet med Kongl. Majits derom gjorda framställning, att för underhåll al lifoch släpmunderingspersedlar för nyuppsatta 385 nummer vid Skånska infanteriregementena detta anslag må ökas med 5,320 R:dr, eller från nuvarande beloppet 257,200 R:dr till 262,520 R:dr. 21:o. Salpeter-uppköp. Uti underdånig skrifvelse den 17 Oktober 1863 anmälde Rikets sist församlade Ständer, att, vid handläggning af frågan om anslag till salpeteruppköp, hos Rikets Ständer blifvit ifrågasatt, huruvida till följd af den förändring, krutoch salpetertillverkningen under sednare åren undergått, det fortfarande vore behöfligt att, jemte årliga statsanslag, bibehålla den s. k. salpeterfonden, och om icke dess tillgångar möjligen skulle kunna till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, emot det att erforderliga medel för upphandling af salpeter m. m. blefve af Rikets Ständer särskildt anvisade. Den lätthet, hvarmed numera från utlandet kunde inköpas god salpeter till billigare pris, än hvartill denna vara härstädes vanligen erbålles, salpeternäringens aftagande inom landet, jemte flera andra om - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. 21 ständigheter, syntes ock, enligt Rikets Ständers tanke, böra föranleda dertill, att salpetertillverkningen, som i allmänhet medförde ringa fördel för jordbrukaren, ej vidare borde, åtminstone i någon vidsträcktare mån, från Statens sida uppmuntras.
Commendanlen Friherre Bennel; i:de punkten, om, löneersiitfning till Capitainen Stjernstam ; o:de punkten, om anslag till expcctånce-löner åt Officerare och Un* dcrOIlicerare vid f. d. Fileska Arméen; jo.-de punkten, angående ÖfversleLieulcnanten Nordevralls oeh Öfverste palms pensioner; Jlik. tilt R. S. Trot. 183 F 9 Samt. 17. 4 -de Häftet. ii '.te punkten, rörande pension till StatsCommisarien Widegren» döttrar; 0 \i-.te i 6:de punkten, om anslag till.'Svenskt Diplomatarium; ii\.de punkten, om fortfarande vedergällning till Ledamölerne i LagComiteen, ocb ] 5 de punkten, rörande de såsom indelnjngs-ersättning anslagne luist-. hemmans-ränlor; I alla dessa punkter bifölls Utlåtandet N:o 8p, 16:de punkten, angående ställningen af allmänna Indragnimrsstalen, och ö V 17-.de punkten, rörande [Iiiradsskrifvaren Bergströms oell f, d. Lie utenanlen Rotkirks pensions-ansökningär; Gillades Utlåtandet N:o 2332» Trot. TJtdr*ji> i5 Aug♦ 1834* i Den i5 Aug. 1834- Från Höglo fl. Riddeiiskapet och Adeln, S. D. Då nu ånyo föredrogs Banco TJtskottets elen n dennes e„ rn„ T»å bordet lagde Memorial N:o a3, med förslag lill samman jemkning af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Utskottets under N:o 17 afgifne förnyade Utlåtande, angående Bankens öppnande till utvexling af si Ifver, beslöt Ridderskapet och Adeln, att antaga den af Utskottet i nämnde Memorial till Ridderskapet och Adeln framställde inbjudning.
Alophus sp. 1½ af nat. storl. intensivt, att det ser ut, som om ett eldhaf skulle öppna sig för hvart steg man tager. Det gör i sanning ett egendomligt intryck att under en mörk och bister vinterdag (lufttemperaturen var ibland i närheten af qvicksilfrets fryspunkt) framgå i denna blandning af snö och lågor, hvilken för hvarje steg man tager stänker åt alla sidor, lysande med ett sken så intensivt, att man vore färdig att befara, det skodonen och kläderna skulle förbrännas.» Vid närmare undersökning visade det sig, att detta ljusfenomen härrörde från ett litet kräftdjur, hvilket, enligt bestämning af professor W. Lilljeborg, tillhör arten Metridia armata A. Boeck, och hvars rätta element tyckes vara en betydligt under 0° afkyld, med saltvatten genomdränkt snösörja. Först vid en temperatur under –10° tyckes dessa små djurs förmåga att lysa upphöra. Men då det element, i hvilket de lefva, ytan af snön närmast stranden, otaliga gånger under vintern blir ytterligare afkyldt ett par tiotal Lysande krustacé från Mosselbay. Metridia armata A. Boeck. 1. En hona, 12 ggr förstorad. 2. ena foten af andra paret. grader, så synes det vara föga sannolikt, att dessa små djur lida något men genom att någon tid utsättas för en köld af –20° till –30°, ett ganska märkligt förhållande, då de inom sin organism helt säkert icke ega något medel att höja den inre kroppsvärmen nämnvärdt öfver det omgifvande mediets temperatur. Vid Pitlekaj sågo vi dessa djur icke, men ett likartadt fenomen, ehuru i mycket mindre skala, iakttog löjtnant Bellot10 under en slädfärd i Polar-Amerika. Han trodde, att ljuset uppkom genom förmultnade organiska ämnen. Sedan tschuktscherna talat om för oss, att en utmärkt smaklig svart fisk skulle förekomma i den från hafvet helt Reitinacka. Efter en fotografi af L. Palander. och hållet afstängda, om vintern bottenfrusna sötvattenslagunen vid Jinretlen, företogo vi en utfärd dit den 8 juli.
S. D Remitterades till Be vill nings-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Friherre Wrangels, Henning, Memorial, innefattande Förslag till ett Industrie-Reglemente. Stat.sUtskottet: 1:0 Herr Bergmans, Ambrosius Magnus, Anförande, innefattande Anmärkningar mot x3t6 Riks-Ståndens Ståts-Utskottets den 3 dennes e. m., återremitterade Memorial, N:o 76, angående hemställan, det åtskillige till Utskotten remitterade Memorialer, måtte till Särskildte Utskottets handläggning få ölVerlemnas. 3:0 Friherre Foolis, Berndt Wilhelm, den *11 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, angående Allmänna Magazins-Diroctionen; jemte de af åtskillige Ledamöter i anledning deraf, så väl den n dennes-f, .m., som denne dag afgifne yttranden. S. D, Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets > den 9 dennes afgifne , samt den i4 derpåföljande, på bordet lagde Memorial, i anledning af någre Från Bankens FiscalsÄmbete väckte frågor, om ändring och undantag i några Allmänna Lagar och Författningar för betryggande af Baneo-Verkets säkerhet, blef santina Memorial, af Ridderskapet och Adeln till Lag-Utskottet remitteradt. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Nils Månssons , från Malmöhus Län, Yrkande, att vid Stats-Regleringen må iagttagas , att den Doctor Osbeck anslagne Pension, af 333 R:dr 16 sk., sedan Doctorn erhållit Lön på Stat , och vilkoret, hvarunder Pensionen blifvit beviljad, således upphört, öfverllyttas på Riksdagsmannen Pehr Anders - Protocolls-Utdrag. 1317 son i Domvalla, emot det han, under innevarande Riksdag, allmängör den af honom uppfundna methoden, att curera Veneriska sjukdomar.
N:o 419 ta§a m>tt förslag i 6'fvervägande till det afseende, detsamma kan förtjena; och ingår jag så mycket hellre på detta projeet, som utlåt. K:o 4'9 första gången förekommer och således kan återremitteras och ämnet vinna ett närmare skärskådande, än deråt hittills blifvit egnadt, hvarpå jag tror, att saken skulle komma att vinna genom dea lugnare pröfning, ämnet troligen erhåller efter återremissen, än om det nu afgjordes. Hr Lefren: Jag förenar mig med Frih. af Nordin i den anhållan, att a:dra punkten i PresteSlts beslut må till afgörande föredragas framför den i:sta, men har egentligen begärt ordet för att yttra några tankar rör:de den vigtiga omständigheten, Hr Frih. anfört ang:de företrädet af 4 proc:s lån med rabatt å capitalet framför 5 proc:s lån och fullt capital. Kan man erhålla lån till 5 proc. utan rabatt å capitalet, är landets penningeränta naturligtvis 5 proc. Vår räntefot är visserligen icke så låg sorn 5 proc., men icke heller så hög som 6 proc., utan ligger troligen vid proc. Men jag vill för jemnförelsens lätthet skull antaga, att den är 5 proc. Om nu t. ex. penningeräntan i ett annat land är 4 proc., såsom i Danmark, hvarest stora capitaler göra sig fruktbärande i låneväg, och concurrensen vore fri emellan Svenska och utrikes capitalister att försträcka Riksgtscont. det erforderliga lånet, så synes det naturligt, att Danska capitalister mot 5 procts obligationer skulle kunna meddela lån öfver pari eller -Jdel mer än det belopp, hvarå obligationen blefve lydande. Ilan kan således lemna in5 för en obligation, lydande å too, som löper med 5 proc.; hvaremot han icke för en sådan 5 procts obligation, som, då han considererar räntan, är värd 125, kan lemna mer än 100, om han riskerar att blifva uppsagd.
K.M. i und. anhålla om verkställighet af E. K. M:s högstberörde Nådiga Beslut. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 19 Februarii i835. Bihang till R. St. Skrivelse N.o SQr~ N:o 291. ITDnläst och godkänd hos Ridd. och Adehi den iG Febr. i835, Pieste-Ståndet den 16 Borgare-Ståndet den 16 Bonde-Ståndet den 19 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Städernes Salu-Accis. (Beviiln.-Utsk. N:ris % & 5o.) S. Å. K. Med anledning af 5c>, 6ooch6i§§. Regerings-Formen hafva Rikets Ständer tiil pröfning förehaft frågan om utgörandet och fördelningen af Städernes Salu-accis, som af E. K M., uti Dess Nådiga Proposition angående Stats-Verkets tillstånd och behof, är vorden föreslagen att beräknas till 7>5oo R:dr, eller samma belopp, hvartill den vid senaste StatsRegleringen fastställdesj och då Rikets Ständer instämma uti den åsigt, som legat till grund för det af Rikets senast församlade
I gripande, profetiska ord antydde han för de maktegande, hvad som skulle komma, om de framhärdade i sitt motstånd mot folkets berättigade kraf. Det godtyckliga och författningsvidriga förbudet å regeringens sida mot hållandet af en “ reformbankett “, vid hvilken en meningsyttring skulle afgifvas i rösträttsfrågan, bragte jäsningen tillsin höjd. Omfattande militära försigtighetsmått i Paris ökade blott förbittringen utan att kunna hindra ett uppror. En folkdemonstration, en mot en obeväpnad folkhop till följd af ett missförstånd aflossad gevärssalva, en våldsam gatustrid, först partiel, sedan utbredd öfver större delen af Paris — sådana voro länkarne i den kedja af häpnadväc-kande tilldragelser, som under loppet af några timmar störtade Ludvig Filips tron. Februarirevolutionen var resultatet af en koalition mellan bourgeoisierepublikanema och det radikala folkpartiet. Det var det sistnämda, det var framför allt Paris ’ arbetare, som insatte Louis Blanc i den nyskapade republikens provisoriska regering. Såsom medlem af denna tog han en framstående del i trenne vigtiga åtgärder: införandet af allmän rösträtt, afskaffandet af dödsstraffet för politiska förbrytelser och upphäfvandet af slaf-veriet i Frankrikes kolonier. Den förstnämda gaf uppslaget till alla den senaste tidens radikala rösträttsreformsträfvan-den i Europa. Genom denna åtgärd, som till en väsentlig del var hans verk, har Blanc sålunda utöfvat ett djupt ingripande inflytande på vår verldsdels politiska utveckling. Hans förhoppningar om att medelst den allmänna rösträtten kunna omedelbart grundlägga en socialdemokratisk republik visade sig deremot vara helt och hållet illusoriska. På ett slags arbetareparlament, som han sammankallat, och som höll sina möten i den upplösta pärskammarens praktfulla palats — Palais du Luxembourg — diskuterades frågan om “ arbetets organisation “ genom staten, och resolutioner antogos i enlighet med de åsigter, han i sin ryktbara bok om detta ämne uttalat. Försöket att inleda en praktisk tillämpning deraf strandade på motståndet från flertalet af Blancs kolleger i regeringen och på en kompakt opi-ninon bland medelklassen.
Sålunda har jag trott, att med anslag lill anläggning af följande bibanor kan utan våda för närvarande anstå, nemligen: hvarigenom en besparing vinnes af 4,5-45,000 R.dr R:mt, som jag vördsammast yrkar må tillfalla stambanorna i mellersta liket, hvilket eljest skulle blifva alltför mycket vanlottad!, och hvarigenom utvägar bereddes, så vä! alt draga norra banan närmare till Sala, i den sigtning Kongl. Jfaj:t föreslagit, som ock att på ett eller anna* vis åstadkomma jernvägsförbitidelse emellan Stockholm och Upsala. Man bör väl icke gynna åtskilliga landsdelar på de öfriges bekostnad, då samtlige landels invånare solidariskt få ansvara för de iån, som upptagas, och i proportion af folkmängd få deltaga i kostnaderna för jernvägsanläggningar samt kapitaloch räntebetalningar.
Angelägenheten af en förändring har förut blifvit erkänd; Och då det ej heller torde kunna nekas, att den försökta utvägen till ändamålets vinnande misslyckats; lärer väl ostridigt någon annan utväg böra påtänkas. Ett annat ämne, som likaledes tilltvingar sig den resandes uppmärksamhet, är väghållningen. I vissa orter har man börjat eftersinna den oöfvervinnerliga svårigheten att vidmakthålla vägarne utan andra åtgärder än som af de väghållningsskyldiga en eller ett par gånger om året vidtagas, i anledning af de i föreskrifven ordning för sig gående vägsynerna. Brister, som dessimellan uppkomma, måste blifva oafhulpna, eller ock skola väghållarne, ofta från temligen stort afstånd, särkildt för hvarje sådan bristfällighet, kallas att den bota. Följden är, att i alla orter, der väghållningen ej är ovanligt lätt, vägarne sällan eller aldrig äro goda, ehuru mycken kostnad som onekligen på dem användes. Man har börjat finna att utan större, och kanhända med mindre kostnad, vägarne skulle kunna hållas i bättre stånd, om arbetet på dem alltid i rättan tid användes. På vissa ställen hafva redan så kallade vägvaktare blifvit anställde, med åliggande att oupphörligen gifva akt på uppkommande skador och deremot använda tjenliga botemedel, hvarmed de väghållningsskyldige tid efter annan dem förse. Anstalten är ännu så ny och i så litet omfång försökt, att den ej kan på grund af erfarenhet förordas. Imedlertid synes det ganska sannolikt, att underhållet af en vägvaktare, till äfventyrs på hvar fjerdedels mil, samt framskaffandet af nödigt grus och småsten vid tjenlig årstid skall kosta väghållarne mindre, än deras nuvarande besvär; Och med visshet lärer kunna antagas, att vägarne skola genom denna anstalt hållas i bättre skick, än som med hittills brukligt förfarande kan väntas. Berättelser om de särskilda resorna förvaras, såsom vanligt, bland Expeditionens handlingar. Vid sista riksdag beviljades mig ett extra anslag af 200 R:dr banko årligen intill nu instundande riksdag, för fortskyndande af fånglistornes granskning, så att den deri uppkomna balance skulle kunna afhjelpas.
Det heter der, sid. 15, med afseende på provinsen Uppland, den enda, hvilken kommitterade dittills hunnit granska: “Rusthållshemman uppgå till 4309,/i2o mantal, hvaraf 4146l/12o af skatle“och 16‘A mantal af krononatur. Deras ordinarie ränta, utgörande efter kronovärdi *5,829 R:dr 27 sk. 2 rst, uppgår efter förvandling till 45,175 R:dr 37 sk. 11 rsl., Bih. till B. St. Prot. 1856 $ 1857. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 8 Haft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 73. “eller i medeltal på mantalet till 104 R:dr 42 sk.; men deraf äro boskapspenningar “kronan behållne med 32 sk. per mantal, eller tillhopa 287 R:dr 8 sk. 3 rst., och 70 “R:dr 38 sk. 8 rst. anslagne såsom ersättning för den Skällby rusthållshemman i Sollentuna socken tillika åliggande båtsmansrotering, så att endast återstoden 44,817R:dr *39 sk. tillgodonjutes för rustningens uppehållande vid 385 nummer, hvilka hvardera “i stam innehafva per medium 1‘Vioo mantal. “Rustningskostnaden för besagde nummer är beräknad till R.dr 83,965: 18. 7. “eller per medium på hvarje nummer 218 R:dr 4 sk. 5 rst., men Stats-anslaget dertill “uti ordinarie ränta af stamhemmanen till . —. “af derunder lagde lägenheter och qvarnar „ 418: 29. 1. “eller per nummer 228 R:dr 34 sk. 11 rst., antydande sålunda ett öfverskott af R:dr “4,094: 45. 6, eller per nummer 10 R:dr 30 sk. 6 rst. och på hvarje helt hemman “9 R:dr 24 sk. 4 rst.“
Se syreners täta häck trofast värn kring platsen drager: mur mot gatans dam, en doftrik fager — må hvad lifvet ljuft kan gifva för min gosse huldrik hägnad blifva, se ' n han vuccit stark och käck. Se pioners kronblad, se: tunga, svällande de hänga, sträf vande att sega höljen spränga; ut de slå i morgon saftigt — må som de i ljus han blomma kraftigt, varm, ack, varm, ej kall som de! Äktenskapsförhinder. Dialog. En fru på 30. En herre på 40. Hon: Svepskäl! » För gammal » — hvad är det ni är? — 40 år? Det är väl ingen ålder för en karl. Han: Nej, inte för en ungkarl. Hon: Men för. Han: För en älskare, för en brudgum. För 10 år sedan kunde jag ha gift mig. Nu är det för sent. Hon: Nå, hvarför gjorde ni inte det då? Han: Ja, säg det! Hon: Det hjälper inte att komma med nå- gra undanflykter. Nu skall jag examinera er. Han: Uppriktigt sagdt var jag lika ohågad då som nu. Inte precis ohågad heller, men. Hon: Men —? Han: Betänksam. Hon: Ni tänkte på er stormiga ungdomstid. förlåt! Han: Jag tänkte alldeles inte på min » stormiga ungdomstid ». Hon: Och tvekade att. Han: Nej, pardon! — jag har aldrig känt några skrupler. Gör mig för Guds skull inte till något samvetsömt dygdemönster. Det fanns helt enkelt ingen, som jag hade lust att gifta mig med. Hon: O, den där manliga egenkärleken! Han: Jag stod för lågt under alla de unga damer jag kom i beröring med. Hon: Jaså, på det viset! Han: Naturligtvis! Hur kunde ni tänka något annat? — Jag kände mig alltid bland dessa unga, intagande varelser som en klumpig, påselad dragkamp, som på andra sidan stängslet betraktar de ystra, smidiga, engelska fullbloden ute på grönbete i det fria. Ni skrattar. Genera er inte! Jag skrattade också — eller försökte åtminstone.
Memorial, angående återlemnande af Riksdagsfullmägtigen Olaus Ericssons från Götheborgs och Bohus Län motion, 011 indragning af vissa Tull-Tjenstemän, anställde till bevakning vid JSorrska< gränsen. Under den 14 dennes, har Hedervärda Bonde-Ståndet till Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets handläggning remitterat en af Riksdags-fullmägtigen Olaus Ericsson från Götheborgs och Bohus Län väckt, till Bcvillnings-Utskoltet den 27 dennes ankommen motion, déruli blifvit föreslaget, att den Tulltjenstemanna-personal, sorn är anställd såsom 4 BeviHnings-Ulskotlets Memorial, N.-o 7. Tullbevakning u!med Norrska gränsen, ifrån Svinesund till Haparanda, måtte, såsom öfverflödig och onödig, indragas, och de Tjenstemän, hvilka nu äro anställde vid nämnde bevakning, på i-ndragnings-stat ställas. Då detta ärende endast innefattar fråga om indragning af åtskilige Tjenstemän vid Tullbevakningen utmed Norrska gränsen, och således icke eger gemenskap med de ämnen, sorn, enligt 70 §- Regel ings-Formen och 3 r § Riksdags - Ordningen, utgöra föremål för Beviilnings-Ulskoltets handläggning, har Utskottet ansett sig icke kunna detsamma till hufvudsaklig behandling upptaga, hvilket härigenom vördsamligen anmäies till den åtgärd, som 44 §• 3 morn. uti Riksdags-ördningen föreskrifver. Stockholm den 3o Mars i84o. N:o T. Ank. till Exp. Utsk. den 1 April, kl. 11 f. m. Memorial , angående återlemnande af Herr Rosenblads j Bernhard? hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln väckte motion otn anslag till ersättning för Fa b riks-an läggning ar? som genom upphörande af inforsel-förbud kunna blifva lidande. Under den 12 uti innevarande månad, har Höglofl.
Hjo 620 „ 417 Fahlköping 574 „ „ 362 Dessa städer utgöra Mariestad 3j, Lidköping 4f> Skara i£, Sköfde Hjo i och Fahlköping £:dels båtsmansrote, hvarföre vacance-afgift erlägges. Beloppet af denna likasom statsbidragen af städerna, deras ägovidd m. m. utvisar tabellen; om deras undervisningsverk, sjukoch fattigvårdsanstalten är här förut ordadt. Der finnas: i Klädesoch Ullväfnadsfabrik med 24 arbetare och tillverkningsvärde R:dr 29,154: 4 Snusfabriker med 8 arbetare och tillverkningsvärde „ 9,930: 1 1 Färgerier med a5 d:o d:o 8,625: 17 diverse smärre fabriker med 54 d:o d:o „ 26,574: Summa R:dr 74,283: Marieholm i LandsCanzliet den 3 Mars 1844- H. A. DORCHIMONT. fV. Hedenstjerna. Lundberg. lillie 9SAJT*1ES BEFALLNINGSHAFVANDE» UTI Örebro Län TILL KONGL. MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRS-BERÄTTELSE för Åren 1837, 1838, 1839, 1840 och 1841. TRYCKT HOS P. A. K ÖHSTEDT & S o 9> E It, Kongl. Boktryckarn. l :o Länets allmänna beskaffenhet har icke undergått någon förändring under ifrågavarande fem år. 2:0 Invånare.
Utskotten begära en närmare utveckling af deras Betänkande, sorn i bifallet till Utskottens Betänkande, sådant det nu är, jag icke i flere delar skulle fullständigt hafva kändt hvad jag bifallit och möjeligen öf. verlemnat hnfvudsaiceliga åtgärder åt uppsättandet af det Rnglcmentariska , får jag sluteiiligen förklara det jag i ailo instämmer i Utskottens Yttrande i sista Strophcn af Betänkandet Pag. 39, atr nemi.gen de Financiela åtgärder ägr ea ringa verkan, d;rert icke i bredd med dan, går den allmänna och enskildta hushållningens reglering, hvilken jag anser , till ernående af ändamalet, vara så mycket angelägnare, som jag ifrån de af Litskorten föreslagne åtgärder icke kan hämta den öfvertygelse, att var Financielle ställning derigenom blifvit förändrad eller förbättrad. Det är således ifrån Opinionen oin allmänna hushållningen, och de åtgärder den åsyfta, sorn st dga i Myntvärdet säkrare skall förväntas än ifrån inskränkning i Rörelse-Capitalet, hvilket j flere afseenden icke. 490 Den April. medgifver någon inskränkning, dels emedan den nyligen för flere år tillåtne fortsättning af Finska Handeln, med sådana JordbruksProducter som vårt eget Land kan tillvägabringa och icke behöfdes att utifrån sökas, årligen så mycket säkrare minskar vårt RörelseCapital, som Utskotten Pag, j8 förklara, det Finska Handeln utfaller till vår förlust; dels ock emedan Allmänna Penninge»förlägenhe. ten styrker med erfarenheten, att allmänna Penninge-rörelsen behöfver hvad 1 densamma nu begagnas, och hvaraf behofvet upplyses af det 2nsenliga belopp, hvartill Skattbördor linder mångfalldiga benämningar nu uppgå, som •vacker förundran huru i ett vidsträcktare mindre befolkadt Land, med deraf uppkommande trögaie Circulation, så många millioner R:dr kunna i Utskyldsväg utgå.