Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. sedermera behagat aflåta ett nådigt svar derå, hvilket nu torde få för R. o. Ad. upläsas. Detta nådiga svar uplästes härefter och lydde sålunda: Mine Hrr! Med tacksamt och uprördt hjerta emottager jag uttrycken af R. Stms deltagande uti den djupa sorg, som träffat mig. Den allmänna saknaden^ som följde den älskade Konungen till grafven, var ett rörande bevis på erkännandet af allt det ädla och goda Han velat och utfört. När jag lemnade fädernehemmet, gaf jag ett heligt löfte, att dela såväl sorgen som glädjen med min ädla make, att älska det land, Han så högt älskade. Vid upfyllaudet af dessa pligter följde 462 I)en 30 November f. m. jag blott mitt hjertås böjelse; jag fann min lycka uti den tillgifvenhet, som mötte mig i mitt nya fädernesland; hågkomsten deraf förvaras i tacksamt minne. I 3 6 Ar var jag dagligt vittne till min Gemåls höga egenskaper. till Hans outtröttliga bemödanden för Sitt Folks ära och förkofran, till Hans ödmjukhet i lyckan, och sist till Hans undergifvenhet under de långa pröfningar, som det behagade Gud att skicka Honom. Den älskade Hädangångne sörjde stundom öfver oförmågan att längre kunna verka faderligt för Sitt Folk, men aldrig hördes Han klaga. Det rätta och sanna ville Han, att omfatta alla med kärlek, var ett behof för Hans varma hjerta ! Detta arf mottager jag, mine Hrr! och om jag ej kan verka, som min ädla Make, för Folkets lycka, kan jag dock, som Han, älska detsamma, önska dess väl och anropa Gud att beskydda Sveriges framtida öden. Jag beder Svea Rikes Ständer emottaga dessa uttryck af upriktig tacksamhet, samt försäkran om min fortfarande välvilja och bevågenhet. JOSEPHINE. Föredrogs Konst.Utsk:ts d. 26 d:s bordlagda Mern. N:o 2, med upgift på de från sisth Riksdag livilande förslag till ändring i Grundlagarne.
Men nästan ingen slägt i Sverige bär namn efter sin egendom, med undantag af en eller annan, som fanns pä den tiden, då man icke hade några tillnamn, utan kallade sig, såsom våra bönder 48 Den 15 Februari f. m. ännu göra efter fadren och hemmanet, t. ex. Pehr Olsson i Björkeberg. Det fanns då en eller annan sådan ätt utan tillnamn såsom forstena sedermera Torslensonska slägten. Men det vanliga var och är, att hvarje ätt af Svenskt ursprung heter efter sköldemärket. Nu kommer Utsk. likväl och vill för ofrälse män, införa en fordran på förmögenhet, hvilken aldrig gällt för frälsemän. Förmögenheten må vara en rigtig representalionsgrund för näringsidkare, men icke för R. o. Ad. Ett tredje grundfel, som vidlåder förslaget är, att valen dislriktvis och M:s upblandning med ofrälse Ledamöter kunna göra Riddarhuset demokratiskt samt uplo.sa jemnvigten inom Representationen. Sverige har i sitt närvande skick, den fördelen, att tvenne Stånd, såsom uprällhållande motväga tvänne andra Stånd, såsom företrädesvis framåtskridande. Derigenom händer, såsom J väl veten, att 2 ofta stanna emot två, hvarigenom saken förfaller och Regeringen befrias ifrån den brydsamma åtgärden, alt skilja mellan de stridande. Skulle denna jemvigt inom representationen undanrödjas: så komme Regeringen hos oss, likasom i andra länder, hvarest representationen är demokratisk, i den svåra ställningen att behöfva oftare afslå hvad representationen begär. Här har en talare sagt, alt Riddarhuset kan, genom förslagets antagande, blifva mera Konungskt än det är, i händelse Landshöfdingarne använda sitt inflytande, för att bestämma valen inom distrikten och sålunda hilskaffa Ledamöter, som vore Regeringen särdeles behagliga. Detta kan visserligen hända; men, för min del, befarar jag snarare motsatsen, nemi. att valen slå ut åt det demokratiska hållet, och det öfver nog för att skada samhället. När val skola äga rum: så synas de mig ej kunna tillställas annorlunda än distriktsvis. Tlfy förutan kunna Riksdagsmännen ej hafva tillräcklig kännedom om saker eller personer i särskilda landsorter, för att vederbörligen sköta sitt kall.
Värdet af försålda sjökartor och beskrifningar 4,841: 5. Skillnaden emelian utgifter och inkomster har godtgjorts af handelsoch sjöfartsfonden med 28,230: 29. Ur edit. Utgifter: Aflöning, ljuspenningar och gratifikationer 2,509: — Sjömätnings-expeditions-kostnader 18,399: 96. Skrifmaterialier och expenser m. m 12,162: 38. Summa 33,071: 34. — 95 - 2:o. Debet. Antal Antal Balans från år 1858: kartor, beskrifningar. Lager hos försäljare 5,846. 2,191. Dito i Sjökarte-kontoret 3,764. 4,944. S:gr —9,610. 7,135. Uppbörd: ■ Under året tillkomna 2,600. Credit. Utgift: Under året försålda 2,558. 695. Utan ersättning utlemnade 173. 68. Kasserade och förbrukade m. m 589. 11. Balans till år 1860: Lager hos försäljare 5,970. 2,223. Dito i Sjökarte-kontoret i 2,920. 5,138. Anmärkning: Om från försäljningssumman för året 5,772: — afräknas försäljningsprovisionen 930: 95. visar sig sjökarteverkets behållning 4,841: 5. § 11. Vid af Revisorerne anstäldt besök å Kongl. Skeppsholmen, befunnos samtliga der befintliga förråd i god ordning och väl vårdade. Kongl. Sjöförsvars-departementets Kommando-expedition. Denna räkenskap, som blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning och icke heller hos Revisorerne föranledt till någon erinran, redovisar inkomster och utgifter sålunda: — 96 — Debet. Balans från år 1858: • Uppbörd: Från Kongl. Förvaltningen af sjöärendena levererade 500: — Summa 550: 77. Credit. Utgifter:
Länet äger hufvudsakligen tvänne sådana, nämligen Jordbruk och Boskapsskötsel. Under de år, för hvilka denna Berättelse afgifves, har länet varit i allmänhet hugnadt med rika sädesskördar och jemväl, som jag här nedan skall hafva nåden visa, af dessa skördar delat med sig betydliga qvantiteter åt både inoch utrikes orter. En sådan åtgång har naturligtvis stegrat hågen för jordbruk, hvarutinnan Skånska jordägaren söker att, om icke likna, åtminstone i möjligaste måtto efterfölja utlänningen. Odlingar hafva visserligen tillkommit, i synnerhet å de orter, hvarest större egendomar eller herregods blifvit utsålde i mindre lotter och i så kallade farmer förlagdc. Nyttan och fördelen af dessa utbrytningar eller fordelningar lemnar jag åt en kommande tid att bedöma och inskränker mig för närvarande att vitsorda den stora omtanka och flit, hvaraf dessa odlingar framlägga ojäfaktiga bevis. Sådana nybyggare, såväl som åkerbrukare i allmänhet, ha likväl i sina beräkningar och i sin indelning af jordlotterna fått vidkännas en ganska märkbar rubbning, genom den jemväl hit till landet inkomna potatessjukan, hvilken först visade sig här ar 1845 och har sedermera i den mån tilltagit, att planteringen af en dylik frukt med tiden synes komma att inskränka sig till nödigt lifsuppehälle för folket och lemna föga tillgång deraf för bränvinspannorua. Ät dessa sökes ersättning i spanmål, för hvad som brister i potäter, i synnerhet de år, under hvilka spanmålspriserna äro låga, hvaremot och då spanmål är afsättlig och begärlig å utrikes ort och priserne uppjagade, bristen pä potäter både är och blir ytterst kännbar, i synnerhet för den mindre bemedlade klassen, som af denna växt hemtat sin hufvudsakligaste näring och af en mindre jordlott kommit i tillfälle frambringa utkomst för sig och de sina.
Då, i följd af Rikets Ständers vid 1834 och 1835 årens Riksdag fattade beslut om upphörandet af den under namn af Djeknepenningar utgående afgift och anvisande af ett statsanslag, stort 5,800 R:dr, att i behörig ordning utgå till de auctoriteter, hvilka hittills disponerat samma inkomst. Utskottet anser, att invånarne i de orter, der sådane afgifter, ehurn under olika benämning och efter skiljaktig beräkning, utgått efter alldeles enahanda grunder och till samma föremål, som Djeknepenningarne, äfven böra tillgodonjuta den befrielse från samma afgifts erläggande, sora sålunda af Rikets Ständer inedgifvits, men sådant, på sätt af Kongl. Maj:t är vordet utredt, ej kan, i afseende å de nu ifrågavarande församlingarne, vprkställas, med mindre motsvarande ersättning anvisas till dem, som af nämnde afgift åtnjutit inkomst, tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Maj:t härutinnan föreslagit. Ank. till Exp. Ulsk. den 23 Sept., kl. 6 e. m.
S. D. I ett sammanhang föredrogos så val Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81, angående regleringen af ulgifteine under Riks-Slaleus 3;dje liufvud-Titel, som samma Utskotts den 3o sistlidne Julii e. m. på bordet lagde Utlåtande, N:o 215, i anledning af erhållen återremiss å förstliämde Utlåtande,hvarvid Ridderskapet och Adeln stannade i följande beslut i:sta och alelia punkterne i Utlåtandet N:o 81, 3:dje punkten i Utlåtandet N-‘o 215, samt 4^*3, 5:te, 6:te, yide och 8:de punkterne i Utlåtandet N:o 81, biföllos; gide punkten 1 Utlåtandet N:o 81 bifölls med de förändringar deruti, hvilka Utskottet uti Utlåtandet N:o 2i5 föreslagit, rörande Artilleriets första Constaplar samt Raket-Corpsen; io:dc, 11 :te och i2:te punkterne i Utlåtandet N:o 8r biföllos; 13:de punkten afslogs, hvaremot Ridderskapet och Adeln beslöt, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, alt ifrån Lif-Bevärings-Regemenlets Stat ett belopp af 4,65i Rdr 18 sk., med derunder begripne 34o tunnor spanmål, för den ännu qvarstående personalen af f. d. Lif-Drabant-Corpsen, skall på allmänna Indragnings-Staten öfverflyttns; i4:de och i5;de punkterna af Utskottets Utlåtande N:o 8i biföllos; i6:de punkten afslogs; hvaremot Ridderskapet och Adeln beviljade ett anslag af tillsammans'!
Districlerne, inom hvilka Beslagen skett. 1824 års Beslag. i8a5 års Beslag. 1826 års Besia?. O 827 års Beslag. 1828 års Beslag. Antal. Värde. Antal. Värde. Antal. Värde. Antal Värde. Antal. Värde. Bildthuggeri-arbeten af träd och Architectoni ska arbeten Boksvärta, befriad från Tolag Böcker, pa Svenska, tryckta .. Litron-skal Compasser Dricka, Porter, Öl och andra slaj I 99 39 39 99 99 99 • > 99 H isk: saltad och inlagd, Cabeljo, Långor och Torsk „ Lax 99 Sill, ali annan „ Torr eller rökt. Gråsidor eller Sey „ Långor och Torsk „ Andra slag Färg-träd fritt från Tolag O arn: Bomulls-, hvitt, öfver N:o 25 färgadt, Turkiskt rödt . allt annat ofärgadt, otvinnadt, odubbleradt „ färgadt, tvinnadt, dubbleradt Cardereller SeylerKamullseller Redgarn, ofärgadt, otvim nadt och odubbleradt „ „ färgadt, tvinnadt, dubbleradt „ Linne-, ofärgadt „ „ färgadt Glas: Burkar och Flaskor under -|:dels kanna „ grönt, Fönster , , livitt ... Gryn: alla andra slag, utom af spannmål "Varans minsta qvantitet. 48 Kannor i tt. i & i Kanna i Tunna i Tunna t Tunna i Ltt. i L tt. i Ltt. lampa Harts Hudar och Skinn, oberedda, torra , , , i) saltade • Befriade från Tolag. fnstrumenter: Fältskärs Ister: Svinoch GåsJuveler, infattade Kalk, osläckt . Kimrök Koppar, gårad Kopparsticks-svärta Kreatur .. ... „ Får och Baggar ifrån Tyska Staterna oell intill Vester-hafvet gränsande Länder . Linser Ljus, Talg , „ Vax-, gula .
Bes v. o. Oec. Utsk. Bet. N.-o 8. yg afgifva yttrande, om eller med hvad vilkor lämpligt och för orten allmänt nyttigt vore, och således kunde tillåtas, att sådaue skiften, på en eller flere delegares begäran, genom nytt laga skifte fick rubbas eller förändras; hvarjemte Kongl. Maj:t i Nåder föreskrifvit, att, derest Laga skifte emedlertid skulle begäras inom den trakt af Länet, der en hel Socken utgör ett Skifteslag, som erhållit lagligen fastställdt Storskifte, dertill icke utfärda förordnande förr än Kongl. Majrt, efter närmare granskning af förhållandet, i frågan fattat Dess Nådiga Beslut, än äfven utaf det serskildta dels utaf Kyrkoherden Lyth, och dels Hedervärda Bonde-Ståndets Fullmägtige från Gottland uppgifna förhållande om Ego-blandningar, hemman emellan, på nämnde Ö, och hvarom Utskotten förskaffat sig de upplysningar, att, redan år 1781, på södra delen af Ön, börjats ett så kalladt allmänt Storskifte, i ändamål att få hemmanens inånga Ego-tegar, ofta spridda på 16 till 20 serskildta ställen i flera Socknar efter osäkra märken, medelst utbyten, i möjligaste största sammanhang, men högst på tre ställen, lagde; att denna förrättning, som innefattat en ny refning, blifvit fortsatt till år 1786, då inställelse deruti skedde, hvarefter Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref till Dess Justitiae-Cancellers-Embete af den 13 Junii 8o Lagsamt Allm. Besy. o. Oec, Utsk. Bet. N. o 8. 1789, förklarat, att samtlige hemmans-egare på Gottland borde få tillgodonjuta hvad förut, genom Kongl.
2:o) för bestridande af kostnaden för Sveriges deltagande i utförande af en medel-europeisk gradmätning 25,000: — 3:o) för hospitalsbyggnad vid Götheborg 324,000: — för förbättringar och tillbyggnader vid hospitalen i Wexiö 30,269: 10. i Nyköping 8,257: 50. ocli i Wisby 13,221: S5. Kongl. Prof. N:o 1, om Statsverket 1862. 60 Transport Rant R:dr 375,748: 45. 123,681: 30. för betäckande af en brist i anslaget för det nybyggda hospitalet vid Stockholm 12,370: 17. för förbättringar å den na byggnad 10,305:20.
Vid hvad Justitieombudsmannen inberättat och anfört: 1:0 rörande den honom å lagde granskning af de årligen i Länen satte MarkegångsTaxor; 2:0 angående bestämdare föreskrifter i afseende på Gottländska Presterskapets lönerättigheter, samt vidtagande af vissa mått och steg, ländande till Gottlands odling; 3:0 angående utskrifning af Kronan tillhörig Jord på Öland} 4:0 angående erforderlige anstalter till de uti Södra delen af Riket befintlige Mossars och Kärrs uppodling; 5:0 angående befundna hinder för affattningen af KronoAUmänningarne i VesterNorrland och Jemtland, samt nödige anstalter till Åkerbrukets upphjelpande uti Vesterbottens och Norrbottens Län; samt 6:0 angående det under JustiiiaeOmbudsmannens Embetsresor utrönte förhållande med Fattigvården, Hospitaler och Lazaretter samt Fängelserum uti de af honom besökte Län; hade Utskottet sig yttrat någon åtgärd icke kunna af Utskottet vidtagas, och sålunda böra den till Riksens Högloll. Ständer öfverlemna; hvarjemte, i afseende på JustitioeOmbudsmannens anmärkningar, rörande de för sysslolöshet och brist pä lagligt försvar till Fästningsoch Spinnhusarbete på behaglig tid dömde personer, samt hvad vidare med detta ämne gemenskap äger, Utskottet funnit, att, i det skick frågan till Utskottets åtgärd kommit, densamma icke kunde för det närvarande utgöra ett föremål för dess huf - Den 29 Mars. vudsakliga pröfning: uti hvilket sistnämnde yttrande likväl, enligt bilagde FrotocollsUtdrag af den 21 Mars, trenne Utskottets Ledamöter, Kammarjunkaren och ProtocollsSecreteraren Lagerheim, Lagmannen Noréus och Borgmästaren Holm, förklarat sig icke kunna med Utskottets pluralité instämma. Beträffande de af JustitiasOmbudsmannen anmälte, af Kongl.
D^fter ytterligare föredragning biföllos det till Pasievolance-ärendernes behandling nedsatte Serskildta Uc-kottS sedan sista PIcnidag pa bordet lagde Utlatanden, angående i:o. En witz ärlig afgift för Soldaterncs Släp, Monderingar; Och 2:0. Jemkning i Kncckte-Contracterne. Dt supra. blx Brotocollo, ^ 6. Brinkman. Ut - Den 2i Julii. 1927 Utdrag af protscollet, hållet hos Hederwärda Bonde.Gtandet, wid Ultima Riksdagen i Orebro den 21 Iulii 1812. SD^bid ytterligare föredragning af BinkoUt, ?otrets pa bordet hwilande Betänkande, angående tillökt försträckning af Banken till ManukacturDisconten, blek det i öfwercnsstammelse med de öfrige Riks-Standens bestut, äfwen af Bonde-.Ståndet bifallet. ^ Dt supra. Bx Brotocollo, 6. Brinkman. Utdrag af protocollet, hället hos 6ederwärda Bonde-Gtändet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 21 Julii l8r2. SDÄ§id föredragning af Wallof!. BorgareStandets, genom Protocolls-Utdrag afdcn r8 i denne manad meddelte yttrande/ i anledning af BondeStandets Bestut om alla ännu icke upptagne cllee behandlade Grundlags, frågors uppskjutande till nästa Riksdag; Med de undantag derwid/ i afseende pa 8i §. i Regeringsformen och -48. i RiksdagsOrdningen, som Wallofi. B^rgare-Standet önffat, har Bonde-Standet icke kunnat, till defia undantag lemna bifall, utan förblifwer wid betz förra Bestuk oförändradt. Dt supra. Lx Brotocolls. 6. Brink man. Ut - »928 Den 2! Julik. Utdrag af prstscollet hältet hos >6ederwärda Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Orebro -en sr Julli 1812.
Den i5 December e. m. aiy efter innehafvare, som dör utan arfvingar, till och med skulle bibehållas i HospitalsDirectionens stadfästelser å köpen; så föreställer jag mig, att Hemmansinneliafvarne icke funne sin fördel derigenom särdeles mindre, endast dem beviljades rättighet att likafullt lagfara med och belåna sina hemman. Utan att på något sätt minska Hospitalets fördelar, tror jag mig då kunna göra det förslag, som jag härmed till Rikets Höglofl. Ständers bepröfvande öfverlemnar, att med bibehållande af samma rättigheter j som Danviks Hospital för närvarande äger öfver de till detsamma donerade hemman j hvilka redan äro eller framdeles blifva med ständig stadgeoch besittningsrätt till enskild man försålde desse hemman må förklaras kunna med full ägande rätt tillkomma stadgeoch besittningsrättens innehafvarej enär hans åtkomst i öfrigt är så beskaffad, som till exempel det stadfästelsebref utvisar, hvilket jag har äran här bifoga, samt följaktligen, i detta fall, tillåtelse lemnäs till hemmanens lagfarande och intecknande för gäld. Då jag nu väckt denna fråga, får jag tillika öppet förklara, att ingen egennyttig eller enskild förmån ligger till grund för denna min gjorde hemställan, i synnerhet som jag hvarken ägt eller för det närvarande äger något så beskaffadt Dauvikshem - 2i8 Den i5 December e. m. man, som de nu omnämde; utan grundar sig denna min gjorde Motion, endast på den billighet, som mig tyckes böra äga rum, i anledning af den öfverensstämmelse jag tycker mig finna i begreppet, om, att innehafva emot viss årlig skatt och vilkor en Egendom med full ägande rätt j eller att emot samma skatt och vilkor hafva densamma med evärdelig besittningsrätt. — Värdet af Egendomen, eller rättare förmånen att den äga, är för innehafvaren dock betydligt olika i båda dessa fall. Jag anhåller om Remiss häraf till Rikets Höglofl. Ständers LagUtskott, Afskrift.
Leonard, med flere, angående beskattning på Caracterer, utan motsvarande Embete och Tjenst, föredrogs å nyo och bifölls. S. D. Remitterades till Constitutions Utskottet, en af Stats-Utskottet, genom Memorial, N:o 194, gjord anmälan, om anledning till anmärkning emot flöredraganden för Handelsoch Finance-Ärenden. S. D. Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N:o 192, rörande beräkningen af Stats-Verkets inkomster, i vissa delar, intill dess den vid nästa Riksdag skeende Statsreglering blifver gällande; föredrogs hu och lädes till Handlingaine. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsoch Banco-Utskottens, den 2 sistlidne Junii, underN:o 1 afgifna och, den 26 i samma månad e. m., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Kongl, Majus Nådiga Skrifvelse, angående Myntvärdets upprätthållande, med flere i sammanhang dermed till Utskotten remitterade enskilda anföranden i ämnet. Rih. cili R.-St.Prot. 1828 och 1829, 9 Sami, 1 Band. Z:dje Haft. 2 io Pro t. V
Banté gjordt ackordsanbud, samt N:o 23, i anledning af ett utaf Handlanden i Götheborg C. A. Dahlgren gjordt ackordsanbud. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. S. D. D. Vid föredragning al Becillnings-Utskottets den 24 och 23 sistlidnc April på bordet lagde Betänkande N:o 20, angående Allmänna Bevillningen, fattade Ridderskapet och Adein följande, här nedan antecknade beslut. Utskottets å sidan 48 af Betänkandet gjorda hemställan i anledning af Hans Excellens Herr Grefve Löwenhjelms motion om befrielse lrån bevillning för Statens Embetsoch Tjensleinäus löner och pensioner, äfvensom Utskottets näst derefter på samma sida förekommande yttrande beträffande åtskilliga inom Borgare och BondeStånden väckta förslag gillades. Ingressen till den af Utskottet föreslagna Bevillnings-stadga samt yttrandet derom, vid slutet af sid. 49, återremitterades. Utskottets på sid. 20 förekommande hemställanden angående såväl den personliga skyddsafgiften som ock komitterades förslag om s. k. yrkes—afgift äfvensom § 4 i förslaget till Bevillnings-stadga biföllos. Utskottets hemställen, å sid. 21, angående en viss procent-beräkning för bevillningens utgörande blef jemväl bifallen. Den, å sid. 23, gjorda hemställande?! angående bevillning för”fast egendom samt frälseränta, äfvensom §§ 2, 3 och 4 i förslaget lill stadga återremitterades.
Jag hade nyss slutat läsningen af »Nunnan i Gnadenzell«, denna bok, hvars hjeltinna är en undergifven engel, strålande som ett heligt ljus igenom den omgifvande orenligheten och mörkret. Som jag icke gör någon hemlighet af de romaner jag läser, lärer hofrättsrådinnan sett boken på mitt bord. Alltnog, när jag kl. 6 ingick i salongen, frågade fröken Dorothée af mig, hvad lektyr jag för närvarande höll på med. Jag förstod mig icke på att säga annat än sanningen. Då skrattade fröken med en mycket tvetydig min och sade: Det är synd att jag ej fick veta saken, då Celia ännu höll på med de första bladen. Jag skulle afrådt Celia från en så tvetydig lektyr. Af hvem har Celia fått den till låns? Nu var jag i två fall i valet och qvalet. För det första tyckte jag det var svårt att om en bok, som hette tvetydig, säga att den var lånad af min egen Josef. För det andra visste jag ej om jag, inför gamla fröken, skulle kalla honom med namn eller titel. Jag öfvervann dock såväl svårigheten som blygheten att kalla Josef vid namn. Jag har fått den af Josef sade jag således. Ja så, af sjelfva Josef. Har han åt ett väsende, som för honom tyckes så dyrbart, kunnat anförtro en roman, som hvimlar af så dåliga exempel! Om jag minns rätt tillade hofrättsrådinnan har man der att göra med lättfärdiga nunnor bland den qvinnliga personalen, skälmar, drinkare och bedragare bland den manliga. Men inföll jag ifrigt bland qvinnorna finnes der en Gisela, och bland männerna en grefve Eberhard. Det kan vara svarade hofrättsrådinnan men det minnes jag, att när jag läst hälften af boken, kastade jag den i knuten. Jag vågade icke läsa mera. Det var altför skarpt. Af samma orsak läste jag boken till slut, och fann mig mer än nöjd med den vackra upplösningen. Jag skulle dock i längden dukat under för dessa tvenne vältaliga qvinnor, men i detsamma inkom Josef och fick höra hvarom fråga var. Då sade han: Bland våra nyare romaner kan man säga, att mer än hälften är osedlig.
Dessa kunna naturligtvis beredas på olika sätt, antingen sålunda att man lägger en måttlig tull på de flesta varor, och företrädesvis på dem som äro mer eller mindre onödiga, eller ock sålunda, att man lägger tull på några få varor, och dervid väljer sådane, som är så nödvändiga, att man kan vara fullt förvissad orri, att de blifva i landet införde. Detta sednare sätt att gå till väga har dock den olägenhet med sig, att afgif - Den 25 April f. m. 479 ten drabbar den största massart af folket, som minst är i tillfälle att betala den. Om valet vore åt mig öfverlemnadt, skulle jag icke vilja tillämpa detta system i så hög grad, som det hos oss blifvit tillämpadt; men då man nu en gång börjat beträda denna bana, måste man foga sig derefter; oell under sådana omständigheter anser jag konseqvensen fordra, att vi nu bibehålla tuli på salt. Inkomsten af denna tull har under år 1864 uppgått till 219,748 rdr; och som detta är en inkomst, som Statsverket ej utan svårighet kan undvara, anhåller jag. att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts hemställan, måtte fortfarande bibehålla tull på salt. Frih. Cederström. Rudolf: För den händelse jag lika med Utsk:t trodde, att någon väsendtlig förmån skulle tillskyndas Sveriges jordbfukande och arbetande befolkning genom den eftergift, som här är föreslagen, så skulle jag icke ett ögonblick tveka att biträda Utsk:ts förslag. Men då de minst bemedlade icke konsumera salt till någon betydligare qvantitet, och de äro vana att köpa sin lilla erforderliga qvantitet af denna vara till ett visst pris, hvaruti den handlande svårligen torde vilja medgifva någon lindring, så anser jag del vara att befara, att den klass, hvars fördel man nu företrädesvis vill tillgodose, icke skall blifva deraf delaktig, utan att vinsten kommer att stadna i de handlandes händer. Då man emedlertid på sednare tider vidtagit så kraftiga åtgärder till handelns uppmuntrande, och den ifrågavarande tullafgiften i statskassan inbringar högst betydliga inkomster, vågar jag anhålla om afslag å Utsk:ts hemställan i denna del.