Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det var för Utskottet ej okändt, att tvänne Stånd hade gjort det tillägg, som ej fanns i det af Ständerna gemensamt bifallna StatsUtskottets Betänkande; men ExpeditionsUtskoltet trodde sig härpå ej böra göra något afseende, när först 2 Stånds beslut ej utgör någon pluralitet, och för det andra dessa tillägg ej, efter föreskrifven ordning, genom återremiss blifvit beredde. Då Expedition sUtskottet är skyldigt att skynda med målens expedierande, vidtog det den utväg att till Riksens Stander insända Expeditionen, sådan den, efter de lagligen fattade besluten, kunde för* fattas V. tyen 7 tull. /. vt: §57 fattas, öfverlemnande? åt Riksens Ständer sjelfva att pröfva huru de gjorde tillägg, dem ExpeditionsUtskottet, pä ofvan anförda grunder, ej kunde i skrifvelsen intaga, skulle anses. Då nu, af flera skäl, dessa tillagg i sitt nu varande skick ej kunna äga laga kraft, anser jag för min del Expedition. alldeles rigtig, och tror att den ganska väl kUnde af Ridderskapet och Adeln gillas; men skulle man förmoda, att de tvänne Stånden sjelfva nedlägga sina ut* om Betänkandet fattade beslut, finnes alltid den utvägen att afvakta Underrättelse derom ifrån dem, innan Ridderskapet och Adeln foestämttier sitt beslut» Herr Påhlman, Otto Fredrik:" Den. Sist talande värde Ledamoten har upplyst förhållandet ined detta inål, öch jag in* stämmer med honom deruti att ExpeditionsUtskottet rigtigt förfarit; men uti det förslag att Ridderskapet och Adeln skulle uppskjuta med gillande af Expedition, deruti kan jag ej med honom instämma.
De med olika bidrag af Staten socknevis företagne allmänna storskiften hafva under ifrågavarande fem år fortfarande fått sprida sina för orten välgörande verkningar, då de blifvit fortsatta såsom ett oumbärligt, men äfven det mest verksamma medei till jordbrukets upphjelpande i de trakter af länet, hvarest en obegränsad hemmansklyfning och deraf uppkommen ägoblandning för jordägaren gjort en ändamålsenlig häfd af de många små och från hvarandra aflägset spridda jordlotterna lika omöjlig, som äganderätten lill desamma oviss och obevislig. 1 förra berättelsen såsom behöfligt ansedde ökade anslag 17 tillstorskiftes förrältningarnes fortskyndande hafva blifvit af Kongl. Maj:t i nåder anvisade, men för det såsom Önskvärdt då jemväl uppgifne amorteringslån till begagnande för obesutne lägenheters sammanlöpande, hafva några allmänna medel efter skedd framställning icke ansetts kunna af Rikets Ständer anvisas, äfvensom icke heller Kongl. Maj:t hitintills i nåder funnit godt bifalla de för samma ändamål och angående storskiftesförrättningarnes utförande i öfrigt föreslagna förändrade och mera fullständiga stadganden, än de i ämnet förut meddelle och hitintills gällande föreskrifter. De ^ålunda anmälda behofven uti dessa delar fortfara att gifva sig tillkänna samt blifva med hvarje år allt mer och mer märkbara. Af de i sista berättelsen omförmälde storskiftesförrättningar är uti de tvänne socknarne nedanom Dallaget skogsdelningen genom Kongl. Maj:ts nådiga utslag förklarad i den ena socknen icke vara föremål för storskifte, ulan för laga skifte på jordägarnes enskilda bekostnad, och i den andra socknen, der storskiftet jemväl skall öfvergå skogen, böra ankomma på särskildt utförande vid laga domstol om huru mycket af den i socknen varande skog skall vid skiftet antagas till allmän delning eller till vissa bruk och lägenheter särskildt bibehållas.
N-o <96. re, enär derigenom uttryckes icke blott att utmätningen företages, utan ock att den sker på ändamåls-eniigt sätt; 3:o att i förslaget saknas det stadgande 1766 års Förordning innehåller derom, att, när försummelse inträffat och Kronofogde i grund deraf är ansvarig för betalningen af hvad utmätas bordt, Konungens Befallningshafvande skall dertill lemna skyndsam handräckning; en föreskrift, hvilken, genom 1775 års Kongl. Bref1 utsträckt äfven till Magistraterne, gagnar att utmärka, det så beskaffade fordringar äro executiva och ej behöfva, såsom en ersättningstalan eller såsom en fiscalisk action för tjenstefel, hos Domstol utföras; 4:o att 1 4;de punkten saknas bestämmelse för den händelse, då den, som utmätningen begärt, vill klaga öfver Kronofogdes eller Magistrats åtgärd; till afhjelpande af hvilken ofullständighet uti Förslaget synes hafva bordt tilläggas, att samma tid, som finnes stadgad för Gäldenär att utmätningsförrättningen öfverklaga, bör iakttagas af den utmätnings-sökande, derest han med förrättningen är missnöjd, dock att besvärstiden i senare händelsen borde beräknas från det hail af Utmätnings-Instrumentet erhållit del. Kongl. Maj.-tx Nådiga Skrifv. N-o q6. /yj Med afseende å dessa anmärkningar, och då Contraproposition till förbättrande af det uppgjorde Förslaget nu mera icke kan hinna att framställas och af Eder besvaras, finnér Jag Mig nödsakad att å Edert ifrågavarande Förslag vägra bifall.
Salu-accis af Städerna Post-medel: Stats-Verkets påräknade netto-inkomst Post-Verkets Stat och Omkostnader . Penningar. Kronovärdi. Markegångsvärdi på förslag. Indelt på förslag. Mått. Värde å 6 R:dr Tunnan. T:r. 103,693 k. 634,170 Oindelt. Mått. Värde förslagsvis ä 6 R:dr Tunnan. T:r. 100,783 k. 604,710 Summa. Mått. Värde. Kongl. Hot-Stats-Anslagen. Kongl. Maj:ts Hofhållning Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Hofhållning För Leras Kongl. Högheter Arf-Furstarne Hennes Maj:t Enke-Droltningens Hofhållning Möblers underhållande å Kongl. Slotten Kongl. Hof-Stallets utfodring Kongl. Slottets Police-, Lysoch Renhållning Rosersbergs Slott Ved och Kol för de Kongl. Hofven S:r Kongl. Slotten. Reparationer å Stockholms Slott m. fl. för Kongl. Hofven upplåtne Byggnader Brandväsendet och yttre Lyshällningen å Kongl. Slottet Drottningholms och Svartsjö Slott Gripsholms Slott Ulriksdahls Slott .. Flaga Lust-Slott och Park . Strömsholms Slott S:r Summa 11 md-Titeln. t Litt. B. Penningar. Indelta Räntor. Oindelt Spanmäl. Summa Banko. Kronovärdi. Markegång på förslag. Mått. Värde förslagsvis u 6 R:dr Tunnan. Departements-Chefen, Justitie-Stats-Ministern, Lön 4,300: Taffelpenningar 3,300: - Departementets Expedition: Expeditions-Chelen 3,000: Öfrige Embetsoch Tjenstemän 7,830:52.— [lör/sta Domstolen: Justitie-Råden 30,400:
Jag menar, hvar slutade min resebeskrifning förra gång e n? V a r det inte i Taormina jag släppte trå- den? J o, så var det visst — jag skall väl försöka finna den igen. D e t var en solig eftermiddag vi stego o m - bord i Messina för att lämna Sicilien. Vattnet kring ångbåten var så onaturligt blått, att jagbörjade undra i all tysthet, o m Capris blåa grotta verkligen är ett sådant underverk, eftersom Mcdelhafvets vatten redan ute i det fria, utan alla särskilda naturens eftektarrangemanger, kan vai-a så starkt kornblått. Fastän hafvet för öfrigt låg spegelblankt, gick det hvita vågor i själfva det trånga Messinasundet, liksom det alltid är drag i en dörr, som står på glänt. D e t stackars af fjorårets jordbäfningar så illa åtgångna R e g g i o såg helt lyckligt o c h idylliskt ut, där det låg snedt öfver på andra stranden. M e n bäst vi plöjde det blanka spegelfältet, började vattnet forsa o c h hvirfla på sidorna o m oss, som o m något haf svidunder arbetade af alla krafter för att k o m m a u p p till ytan, det brusade och sjöd, och fartyget började kränga. V e t du, hvad det var. K a r y b d i s, Nina lilla, ingenting mer eller mindre, o c h på stranden midtför oss låg Scylla, som är en liten stad, medan K a r y b d i s däremot enligt de lärdes påstående bara är en hvirfvel i vattnet. J a g hoppas, att det imponerar kolossalt på dig, Nini, att jag färdats mellan Scylla o c h K a r y b - dis. D e t hade vi minsann ingen tanke på, då vi i barndomen lekte järnväg på stenmuren utmed landsvägen hemma på B j ö r k v i k e n. Å, en sådan sagolik färd öfver hafvet den natten 1 Stjärnorna strålade så klara o c h stora, att reflexen bildade riktiga månbroar här o c h där i vattnet, fast ingen måne lyste. D å den svartblåa ytan krusade sig ibland, såg det ut som eldormar.
Men de glömma, att rykten äfven för människan har sin stora betydelse; tvärtom betraktas den af många som en riktig öfverloppsgärning, den de ej gärna befatta sig med. Nu är denna sommar slut och vintern stundar. Har detta lilla ' kåseri ' äfven fallit i god jord, så är det dock för sent att kunna bära frukt — i år. Men nästa, då vårvindarne fläkta varma och solen smälter isen — då kanske frukten börjar mogna! Sent ankommande prenumeranter löpa risk att gå miste om ett eller annat af de första numren i det nya kvartalet, alldenstund upplagans storlek bestämmes efter antalet abonnenter, som tecknat sig vid utgången af näst föregå- ende kvartal. 6 5 ö r e. Om några af edra bekanta, ärade lä- sarinnor, ännu ej hafva Idun, förmån dem att försöka ett kvartal, och vi hoppas,att de skola finna sig nöjda och komma åter. Allt efter upplagans stigning kan redaktionen än ytterligare öka sina bemödanden att i alla hänseenden göra tidningen omvexlande och underhållande. Arbeten alltså hand i hand med oss för eder egen tidning. Redaktionen. Iduns månadsrevy. Väl hafva vi nu under flere år haft fred i Europa, men freden står ändå helt ofta på spel, den politiska barometern visar sålunda mestadels på » ostadigt » väder, j a ibland får man rent af en förkänning af storm. Anledningen ligger i det spända förhållande, som länge rådt och fortfarande synes råda mellan Ryssland o c h Tyskland samt bådas förhållande till Österrike, s o m af Ryssland ses med oblida ögon, men intimt ansluter sig till Tyskland. Under den gångna månaden har detta sakernas läge rätt bjärt framträdt. Af sin ryska resa synes kejsar Wilhelm hafva fått ganska ogynsamma intryck, hvilka han ej kunnat eller ej brytt sig om fullständigt dölja. Återkommen har han tämligen demonstrativt lagt i dagen sin nära. vänskapsförbindelse med det af Ryssland hotade Österrike. Kejsarmötet i Rohnstock, hvilket den 1 7 sept. och följande dagar hållits mellan kejsarne Wilhelm o c h Frans Josef, var tydligen ämnadt att utgöra en manifestation i sådant syfte.
KammarRätten insände, bemälde Rätt, efter de sammas jeinnförande med Hufvud-Räkenskaperne för år 1816 anmärkt, det många skiljaktigheter dervid befunnits, hvarjemte Kongl. Kammar-Rätten tillkännagifva, att sådane olikheter voro en oundviklig följd deraf, att de Summariske Räkningarne, enligt föreskrift skola afslutas med April månad, då deremot Hufvud-Räkenskaperne gå till den 1 Sep - 3j6 Stats-Utskottets Betänkandeti. tcmber hvarje år; äfven6om titi LandsContoirets, öfver de gjorde anmärkningarne, infordrade Förklaringar, hufvudsakeligen uppgifvits enahanda skäl till de befunne skiljaktigheterne; hvilket förhållande ock föranledt Commissarierne vid Riksgälds-Contoiret till deras hos 1820 års Herrar Revisorer af StatsBancooch Riksgälds-Verken gjorde hemställan, att, till vinnande af likstämmighet emellan de ifrågavarande Räkenskaperne, Afslutningstiden för Summariske Räkningarne måtte blifva flyttad från den sista April till den sista Augusti, då Lands-Contoirets Hufvnd-Räkenskaper afslutas. Och hafva, på sätt Herrar Revisorers Berättelse till Rikets Högloft, Ständer utvisar Herrar Revisorernc denna hemställan ined deras tillstyrkande beledsagat.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken tillkännagaf, att Plenum lomme klockan half tili sex i eftermiddag att fortsättas. Herr Hjerta: Äfven jag skulle gerna se om det vore möjligt, att vid denna Riksdag få en ny Instruction för Rikets Ständers Revisorer, som kunde af Konungen utfärdas, emedan jag lika med Grefve af Wetterstedt inser fördelarne deraf, att Konungens namn finnes på alla Expeditioner, som skola gälla till efterlefnad af Konungens Embetsman. Men jag tror mig äfven höra beklaga, att man valt en så oformlig utväg dertill, som den nu ifrågavarande. Jag tror, att det rätta sättet icke varit genom framställandet af en proposition, ty den kommer att tillhöra den märkvärdiga 62 Den 9 Februarii f. m. samling af Propositioner, sorn kommit från Konungen, och hvilka, i fallman uppförde dem i den nu så mycket älskade formen af tableauer, man skulle finna till hälften eller tredjedelen vara afslagne, och större delen af de öfrige ändrade i ordalydelsen eller i hela afdelningar, och till ringaste delen antagne. För att undvika detta, hade man bordt låta Ständerne sjelfve utfärda Instructionen. Jag tror, att man då fått ett lika godt resultat, och kanske bättre. Grefve af Wetterstedt har sjelf erkänt, att några uttryck tillhörde sådant, som Utskottet kunde anse såsom redactionsförändringar. Jag lemnar till hvar och en att bedömma, hvad begrepp man gör sig om noggranheten af en Kongl. Propositions redaction, då man vid första remissen medgifver, att den bör omredigeras. Föröfrigt äro farorne för Embetsmännen i Statsverket mindre, än man förestält sig, emedan efter den ordagranna tolkningen, som nu är det enda, hvarefter man rättar sig, det i 68 §. PiiksdagsOrdningen står: likväl hvad StatsF'°rket angårj utan rättighet att meddela jöreskrifter, eller förändringar besluta. Denna punkt är tillräcklig att sätta Embetsmännen i det skick, att de ej behöfva lyda i annat, än det, som angår redovisningen af Statsmedlen.
Fullmäktige nödigt afvakta någon tid för att kunna besluta, hvilka åtgärder, under den på de förnämsta Europeiska Börser då allmänt rådande penningekrisen, kunde och borde för ändamålets vinnande vidtagas. — 64 — De af Fullmäktige utsedde Deputerade hade emedlertid genast efter einottagandet af det åt dem under den 2 November lemnade uppdrag att för Riksgälds-kontoret anskaffa en kredit af 4,500,000 Mark Hamburger Banko, satt sig i beröring med bankirhuset Salomon Heine, som ock den 14:de i samma månad till en bland Deputerade aflat en skrifvelse, deri nämnde hus, på vissa vilkor, erbjöd sig lemna Riksgälds-kontoret en kredit af 2 millioner Mark Hamburger Banko; men sedan vidare skriftvexling härom ägt rum, hade det få dagar derefter helt och hållet återkallat sitt gjorda erbjudande Vid detta förhållande och då behofvet att för Riksgälds-kontorets utgifter anskaffa penningar med hvarje dag syntes alltmera trängande, väcktes ånyo den 12:te sistlidne December fråga om icke Deputerade ofördröjligen borde afresa till utrikes ort, för att s ka tillvägabringa nödiga överenskommelser rörande den kredit, om hvars; anskaffande Deputerade fått sig uppdraget att gå i författning. Efter en längre öfverläggning härom, beslöt pluraliteten bland Fullmäktige att uppdraga och bemyndiga antingen Deputerade gemensamt eller endera bland dem, att, så fort ske kunde och de ansågo lämpligt, företaga en resa till de utländska orter, der man kunde förmoda att öfverenskommelse skulle kunna med något för soliditet kändt bankirhus träffas om deri ifrågavarande kreditens erhållande, hvarjemte Deputerade lemnades uppdrag att söka få det med handelshuset Johns & Komp. afsiutade låne-kontraktet öfvertaget af något välkändt ineller utländskt bankirhus samt att, om det ej skulle lyckas att få helt och hållet transportera kontraktet, träffa förberedande nytt aftal om det ifrågavarande lånet eller uti kontraktet medgifva vissa modifikationer, under förbehåll, att vilkoren på det hela, efter noggrann beräkning, icke blefve mera betungande, än de i Johnska kontraktet bestämda; och förklarade Fullmäktige, att det i protokollet för den 2:dra November
Banko ii 4 proc, att efter utloltning betalas under 40l/-> är från 1855, inköpte för Smalands och Hallands i Itjpol helis-för erlings å dels 176,800 R:dr å 4 proc., ätt efter utlottnin betalas under 40 är från 1854, inköpte för 160,888 R:dr. dels å 15,000 R:dr ii 41/, proc., ställda på 6 månaders uppsägning Smålands och Hallands Hgpolhels-förenings å 263,500 Mark Hamb. Banko å 4 proc., att efter ut lottning betalas under 40% år från 1849, inköpte för . Wermlands Hypothels-fö<enings A 134,500 R:dr K:mt å 4 proc., att efter utlotlning betalas under 40 är Irån j855, inköpte löi Summa R:dr Runt 8,307,310: 33. Häraf visar sig alt af de obligationer, Banken vid nästlidne års slut innehade, uppgillgo de i utländskt mynt ställda, enligt det pris Banken vid deras inköp erlagt. till endast 1,035,218 R:dr 33 öre eller till icke lullt !/s al hela beloppet, hvaremot samtliga de öfriga obligationerna voro utfärdade på Svenska språket och i Svenskt mynt. I det föregående torde tillräckligt talande skäl redan vara anförda till stöd för Utskottets åsigt, att Banken till betryggande af sin vexlingsförmåga alltid bör ega erforderlig tillgång pä sådana papper, sorn, i händelse af behof, kunna å utrikes ort lätt förvandlas till silfver, äfvensom att obligationer, utgifna på Svenska språket och i Svenskt mynt, icke uro härtill användbara, emedan desamma svårligen och åtminstone icke utan betydlig förlust kunna alvttras annorstädes uu inom landet, hvar J C? * igenom Banken väl sättes i tillfälle att förminska sin sedel-ansvarighet, men icke att förstärka sin metalliska fond.
122 g, angåendo geologiska undersökningarno, upptager Rikets Ständers beslut genom bifall till Utskottets tillstyrkanden i Utlåtandet N:o 93, 3ö:to punkten, momeuterna litt. a och b.* i 4X 4 Stats-Utskottets Memorial N:o 214. 123 §, angående premier för husdjur, redskap och landtbruksprodukter af utmärk tare slag, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifall till 32:dra punkten i samma Utlåtande. 124 §, angående stamholländerierna, innefattar Rikets Ständers med 33:dje punkten i samma Utlåtande öfverensstämmande beslut. 125 §, angående inköp af utländska race-hingstar, grundar sig på 36:te punkten af samma Utlåtande. 126 §, angående vetenskapliga undersökningar rörande fiskerierna, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifall till 48:de punkten af samma Utlåtande. 127 g, angående anslag till Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifall till 45:te punkten af samma Utlåtande. 128 §, angående resestipendier till arbetare i näringsyrkena, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifall till Utskottets tillstyrkande i 41:sta punkten af samma Utlåtande. 129 g, angående slöjd-expositioner, är likaledes grundad på Rikets Ständers genom bifallande af nämnde punkt fattade beslut. 130 g, l:sta morn., angåendo aflöningen för Styrelsen öfver allmänna väg-och vatten byggnader samt dess tjenstebiträden, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifall till Stats-Utskottets Utlåtande Nro 93, punkten 54. 2:dra inom., angående undersökningar, inspektionskostnader och expenser för allmänna arbeten, är grundad på Rikets Ständers beslut i enlighet med nämnde Utlåtandes 53:djo punkt.
Den, som, till kontraproposition i hufvudsakliga voteringen, angående införselstullen å nytt tågverke, antager Ridderskapets och Adelns samt Preste-ståndets beslut att bibehålla nu gällande tullsats, 36 sk. lispundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages till kontraproposition Borgare-ståndets beslut, att å nytt tågverke nedsätta införselstullen till 24 sk. per lispund; och Bevillnings-UlskoUets Memorial, N:o 25. 29 b) i hufvudsaken: 295:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, att å tågvirke, nytt, bestämma införselstullen till 50 sk. lispundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages: (l:a alternat.) Ridderskapet och Adelns samt Preste-ståndets beslut. (2:a alternat.) Borgare-ståndets beslut. Utskottets förslag, att å »delar af ur» nedsätta införselstullen från 2 till 1 r:dr skålpundet, har Borgare-ståndet godkänt, hvaremot Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-stånden bibehållit gällande tullbestämmelse. Till B or g are-ståndet hemställer Utskottet att frånträda sitt beslut, och, lika med de öfriga Stånden, bibehålla nu gällande taxa i denna del oförändrad. I annat fall blifver följande omröstning nödig: 296:o. Den, som, på sätt tre Stånd beslutat, anser införselstullen å »delar af ur» böra fortfarande bestämmas till 2 r:dr skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes denna tull till 1 r:dr skålpundet. Borgareoch Bonde-stånden hafva bifallit, men Ridderskapet och Adeln samt Visitkort.
Dock ega Banko-Fullmägtige att med Fullmägtige i Riksgälds-kontoret öfverenskomma om de för hvarje år bestämda inbetalningarnes verkställande äfven vid andra än nu bestämda terminer, i fall sådant skulle finnas vara för begge verken mera fördelaktigt. Sedan den statslåne-fonden motsvarande utländska skuld sålunda blifvit liqviderad, kommer ränte-vinsten å denna fond att tillfalla Riksgälds-kontoret; hvaremot å densamma möjligen uppkommande förluster skola af detta Yerks medel ersättas, så att, till följd af liqviderna för det tillfälliga statslånet, någon minskning icke uppkommer i det belopp, som utaf de för dessa liqvider använda medel är för jernvägs-arbetena påräknadt. 12 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. § 226. I öfverensstämmelse med Rikets Ständers under sednast förflutna riksdag fattade beslut angående det i näst ofvanstående § omförmälda statslåns upptagande å utrikes ort, för att bereda en, under dåvarande penningestållning, nödig ansedd tillfällig förökning i förlag s-kapitalet för handeln och näringarne, skall Rikets Ständers Bank, genom hvilken de medel, som å detta lån influtit blifvit i låneväg utlemnade till understöd för landets näringar, af Stats-verket hållas skadeslös för de förluster, som i anledning af detta lån och dess användande för dermed afsedt ändamål kunna för Banken uppkomma. § 227. I betraktande af det uti flera hänseenden fördelaktiga inflytande på landets ekonomiska och financiella ställning, som införandet af ett ändamålsenligt ordnadt och fortsatt inrikes statslåne-systern synes böra utöfva, och då derigenom ej allenast erforderlig tillgång skulle kunna beredas för att småningom förvandla den för Statens jernvägsbyggnader tillkomna utländska stats-skuld till inhemsk, utan äfven medel kunna anskaffas för utförande af sådana större och mera omfattande produktiva arbetsföretag, för hvilkas till vägabringande öfverskotten å Stats-verkets årliga inkomster icke äro tillräckliga, hafva Rikets Ständer till medels erhållande för nu uppgifna ändamål genom införande och framgent fortfarande tillämpning af ett inhemskt statslåne-system, beslutat och stadgat: l:o.
St:r föreslå Betänkandea, N:o 104. ia5 erforderlige medel för de genom H. K. H:s frånfälle förorsakade kostnader, hvilka förslagsvis blifvit beräknade att uppgå till 35,ooo R:dr; förmodande K. M:t, att, efter afdrag af de utgifter, som för H. K. Höghets HofStat och Betjening äga rum, intilldess en PensionsStat kan för dera ifrån och med nästa år blifva reglerad, återstoden af H. K. Höghets StatsAnslag för innevarande år skall för Begrafningskostnaderne lemna en tillgång af omkring i5,ooo R:dr, deraf 12,000 R:dr redan blifvit för ifrågavarande utgifter förskottsvis anordnade; så att på det hela ett serskildt Anslag af 20,000 R:dr blefve af nöden; hvarjemte K. M:t i Nåder förklarat, att för alla de Medel, som användas till de genom Högs. H, K. H. Prinsessans död förorsakade kostnader, behörig redovisning komme att i vanlig ordning afgifvas och af StatsUtskottet eller R. St;rs Revisorer granskas, I anledning häraf och då, såsom ofvan omförmäldt är, detta års Anslagssumma för H. K. H. Prinsessans Hof icke lemnar större tillgång till Begrafningsutgifterne än i5,ooo R:dr B:co, får Utskottet vördsamt tillstyrka: att fyllnaden i den härtill erforderlige Summan af 35,ooo R:dr må af StatsVerkets nu befintelige öfverskotter med 20,000 R:dr anordnas, emot vederbörlig redovisning, som, på sätt K. M:t i Nåder föreslagit, kommer under granskning. Utlåtande i frågan om dispositionen af de till Barnhusinrättningen i Malmö gjorda donationer, (L.Ai) Hos Hederv.