Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag slutar med att nämna, att om Herrar Stafs-Råd uti sina här afgifnä yttranden hade behagat meddela oss upplysningar, hvaiigenom vi kommit i tillfälle att fullkomligen inse och bedömma hvad som, i egenskap af Fäderneslandets tillgifne Medborgare, kan intressera oss j så skulle vi derföre hafva varit dem tack skyldige. Men om deras Personer och deras Em-* bets-förvaltning har här ingen fråga uppstått^ ej heller kunnat uppstå. Dessutom veta vi att det tillhörer StatsSecreterarne att i underdånighet för Kongl. Majit föredraga hvad till Riks-Styrelsen hörer och att Stats-Råden ära blott rådgifvande. Haus Excellence Herr Friherre freming, Claes ! Med den rena välvilja mot hvar man, det lugna sinne som i Statens värf bemödar sig att se saken „ aldrig person, och med den aktning för andras mening, sorni min öfvertygelse utgör en rättvis och således evigt gäliand® grund för fortgången, värdigheten och nyttan af öfverläggningar i allmänna ärender, instämmer jag i allt hvad en värd Ledamot Herr af Wirsén med så mycken sans och måtta yttrat, till utredande af sin från en annan värd Ledamot skiljaktiga mening. Jag begagnar denna anledning att kanske för första och sista gåtH Den 8 December. gen under detta Riksmöte, som fordrar flere åtgärder än ord , höja min röst för art af Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Ridderskapets och Adelns godhet begära, att för min ensfcildta hugnad få till Protocoliet yttra mina tankar. Det var den utmärkta ära jag hade att främst biand mina Medborgare underteckna den Act, sorn i de rysligaste och mörkaste tider inkallade den nya Konunga-Ätt, som, i min öfvertygelse, långt öfver hvad man kunde vänta, uppfyllt ändamålet med sitt inkallande. Det var det förtroende och den godhet jag fordom var så lycklig att förvärfva mig inom detta Riksstånd, som förskaffade mig det ärofulla Embete jag nu innehar och hvarest jag är ett nära vittne till min gamla och goda Konungs ömhet för Sitt Folk, till Thronföljarens varma eller rättare sagt brinnande känsla för allt hvad
En och samma ordning bör i min tanka på alla ställen följas, och det ena rättas efter det andra. Hvad jag tillstyrker är i min tanka också mera instämmande med sjelfva Constitutionen, som alltid och allestädes förutsätter och är grundad på en organisation af Fyra Stånd och deras Ståndsvis vid - 108 Riksdagen 1810. tagande beslut, ocb ett annat förhållande i Utskotten är således mindre instämmande med Constitutionen, än det urgamla, hvarvid jag önskar förblifva. Att vid Domstolar saker afgöras efter plurima Yota, hörer ej hit; ty hos Verkställande Magten, som ej utgöres af några Stånd, kan ej annorlunda förhållas, och det är mycken skillnad emellan denna och den Lagstiftande, då den förra blott, såsom Embetsmän, gör den senares befallningar gällande, och hvarvid ej är fråga om någon organisation. Med lika htet skäl lärer kunna invändas, att fordom alla Fyra Stånden voro tillhopa i en klump, om jag så må säga. De äro det icke nu, och emot den organisation, som nu genom Grundlagen hos oss_ är etablerad, kunna vi ej hemta skäl till ett motsatt Riksdagsärendernes afgörande efter sättet att besluta dem vid Allhärjar-Tingen fordom, äfvensom det icke lärer vara historice riktigt, att Stånds fördelningar har sin origine från Classification på Riddarhuset. Vid Revisioner i Riksens Ständers Banque och Riksgälds-Contoiret hafva äfven alla voteringar blifvit verkstälde Ståndsvis, och kommer äfven så väl dervid som vid Stats-Verkets Revision hädanefter att på samma sätt förhållas: allt motsägande ett annat Voteringssätt än ett dermed instämmande i Utskotten, vid hvilkas Betänkandens afgifvande således äfven skulle komma att döljas af hvad tanke det eller det Ståndet varit, om ej vid hvarje sak minoriteten skulle sammansätta sig till en Corporation, som afgåfve särskildt utlåtande, det jag finner mycket mindre tjenligt.
Den 18 Augusti e, m. 2»J RiddarhusUtskottet, som på denna grund i det förslag till förändrad redaction af RiddarlinsOrdningens andra del, hvilket nu i särskildt Betäckande frandågges till Ridderskapets och Adelns granskning, under §. 5o bibehållit 5a §. uti nuvarande Riddarhusordning, i hufvudsaken oförändrad, anser sig således icke kunna å den af Herr Grefve von Schwerin föreslagne underdåniga skrifvelse tillstyrka bifall. Med Riddarhus-Ordningens fördelande i afdelningar, har Utskottet egentligen åsyftat att tillvägabringa en systematisk uppställning af Författningen, nyttig så väl vid förslagets be • grundande före antagandet, som i synnerhet vid dess begagnande i en framtid såsom Lag, helst alla stadganden lättare både ihågkommas och uppsökas, när ämnen af lika natur finnas i ett sammanhang samt de olika genom särskilte titlar i korthet angifne. Utskottet har derföre arnat, att sedan redactionen af RiddarhusOrdningen blifvit pröfvad och af Ridderskapet och Adeln antagen, författa ett kort innehåll af RiddarhusOrdningens alla paragrapher som vid densammas lifgifvande af trycket skulle, efter Utskottets tanka med förmon kunna tryckas efter sjelfva Författningen, för att tjena läsaren till ledtråd vid uppsökande af hvarje stadgande.
» Hvarför är du ledsen? » » Men, min egen älskling, om vi också stanna hemma, så blir det ju inte bättre för det? » » Jo, det blir det visst, för ser du, nu har jag beslutat, att Helmer ska ' ha de där gamla pengarne. Jag blir inte lugn, förrän jag blir af med dem. » » Ellen, du är en krona bland hustrur, » sade Helmer rörd. » Men hvad skall farbror Otto säga? » » Honom åta ' r jag mig. Han är förtjust i allt, hvad jag gör, » svarade hon med själfkänsla. » Men jag är rädd, att Gösta kommer att göra svårigheter. Han är sä ömtålig, » sade löjtnanten tvekande. » Nej, nu skall du få höra, jag har tänkt ut det så bra. I morgon reser du ut till skärgården och där hyr du en liten villa eller fiskarstuga eller någonting annat ' beboeligt ', och så säger du åt Gösta, att vi ändrat oss, och att vi föredraga att andas hafsluft framför att flacka omkring på ett järnvägståg. Men vi tycka naturligtvis, att det är afskyvärdt att bo därute ensamma, hvarför du föreslår dem att flytta till oss öfver sommaren; vi ha ju rum till öfverlopps, • och dessutom vore det så utmärkt bra, om jag finge låna deras jungfru, förstår du. När vi sedan måste hem för vår tjänstgöring, så kunna de ju stanna kvar, eftersom vi i alla fall hyrt för hela sommaren. Och sedan hade jag tänkt, att det som blir öfver af pengarne kan jag ge som faddergåfva åt den lilla väntade. Då kan det ju ej vara sårande att taga emot, eller hur? » Karls enda svar var en kyss. Ellens plan lyckades fullständigt. Hon hade den tillfredsställelsen att se Gösta så små- ningom återvinna helsa oeh krafter, och Marias tacksamhet var hennes belöning och en rik ersättning för den inställda resan. En dag efter deras hemkomst frän vestkusten kom en af Karls kamrater på be3ök. » Nå, ni ha väl varit både i Rom oeh Jerusalem? » frågade han. » V i voro på väg, men vi kommo inte längre än till S — ön, » svarade Karl. » Har ni inte varit utrikes? » sade löjtnant K. förvånad.
Majit läcktes låta till allmän efterrättelse i nåder kungöra samma Instruktion, hvilken är af följande lydelse : ”Instruktion för Rikets Ständers Revisorer vid granskning af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning. § I Sedan de, enligt Riksdags-ordningens 68 §, till granskning af Stats-, Bankooch Riksgäldsverken utsedde Revisorer sammanträdt, ega de att, för lullgörandet af den, i 44 Exp e d i tio n sUt s k otte ts Förslag lill underd. Skrifvelse, A: o -15 7. afseende på Riksgäldsverket, dem uppdragna befattning, jemte härvid erforderliga räkenskaper, protokoll och öfriga handlingar, emottaga följande berättelser, nemligen: l:o) af Fullmägtige i Riksgälds-konloret, angående detta Verks tillstånd och förvaltning under den tid, som Revisorernes granskning bör omfatta; 2:o) af Riksgälds-kontorets Kommissariat, angående Kontorets inkomster och utgifter samt skulder och tillgångar under berörda tid, jemte derpå inverkande förhållanden: samt 3:o) af Riksgälds-kontorets Ombudsman, angående de Kontoret rörande rättegångsoch utsöknings-ärenden. § 2- Revisorernes åligganden bestå deruti: a) att granska Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning sedan den tid, sist församlade Revisorers eller Stats-Utskolts granskning omfattat; b) alt härvid sorgfälligt undersöka, om detta Verk kommit i behörigt åtnjutande af de detsamma utaf Rikets Ständer anvisade inkomster och tillgångar samt om verkställda utbetalningar varit med Rikets Ständers beslut och föreskrifter öfverensstämmande; rf alt tillse, huruvida ej allenast Fullmägtige, utan äfven Riksgälds-kontorets samtlige embetsoch tjenstemän ställt sig till efterrättelse det för Kontoret utfärdade Reglemente, jemte andra gällande instruktioner och föreskrifter, äfvensom för öfrigt vederbörligen iakttagit och fullgjort sina åligganden ; d) att, derest något skulle finnas vara försummadt eller eljest kräfva rättelse, härå fästa Fullmägtiges uppmärksamhet och derjemte hos Rikets
Det förra beläget i Nora socken, på en holme i Ångerman-elfven, anlades 1750 och afytlrades forlidet för ett belopp af 25,000 R:dr, ehuru värderadt till 89,000 R:dr banko. Behållningen äf bruksrörelsen lärer de sednare åren varit omkring O ö 6,000 R:dr samma mynt och tillverkningen är numera inskränkt till fönsterglas. Skönvik i Sköns socken vid hafskuslen, anlagdi 1815, har 8 verkstäder, af hvilka 7 för fönsterglas och en för hvitglasblåsningen. Det sysselsätter 30 arbetare och har under de sednare åren i medeltal tillverkat för 22,075 R:dr 16 sk. årligen. Begge hafva i alla afseenden ett fördelaktigt läge och äro gynnade af en tillräcklig vedtillgång. 2:o Pappersbruk. Nyede pappersbruk var länge det enda norr om Helsingland, och då det genom vådeld odelades, inrättades ett annat i Westanå uti Njurunda socken, som årligen sysselsätter 7 arbetare med ett tillverkningsvärde i medeltal af 3,993 R:dr 24 sk. årligen. 3:o Tegelbruk finnas 2 å Hernön och ett i Skog af Södra Ångermanland; men tillverkningen iir ringa, i blist af tjenlig lera, och allmogen begagnar dessutom för eget behof vanligen sjelf tillverkadt tegel af obränd lera. 4:o Skeppsbyggeriet är en för orien vigtig näring, som bedrifves vid flera varf och mindre byggnadsplatser, samt lemnar näring åt ett betydligt antal arbetare. De hufvudsakligaste varfven äro Wifsta och Svartvik i Medelpad. 60 Under de sednaste fem åren äro följande antal fartyg och båtar af fem läster och derutöfver byggda: Arbetare. Antal. Samraanlagdt läste-tal. Varde.
Vid 1864 års utgång hade af detta bidrag influtit » 2,807: 99. och att, jemlikt Kongl. Brefvet den 18 Augusti 1859, Norrköpings stad jemte åtskilliga kringliggande härader skulle såsom bidrag till uppförande af ett kronoceilfängelse i nämnda stad erlägga ett sammanräknadt belopp af omkring 17,988 R:chr 18 öre, hvaraf den på staden belöpande andel, 9,000 R:dr, blifvit för byggnaden använd, hvaremot häradernas andel borde reserveras intilldess Kongl. Maj:t på skeende underdånig framställning annorlunda förordnade. Af denna andel hade vid slutet af 1864 influtit » 4,843: 72. Summa R:dr 53,394: 13. hvartill komme hvad intill slutet af nästa statsregleringsperiod ytterligare af omförmälda byggnadsbidrag inflöte. Dä ransakningar med häktade personer, i den mån sådant lämpligen kunde ske, numera hölles på länsoch kronocellfängelserna, och behofvet af särskilda cellfängelser för häradernas och städernas ransakningsfångar derigenom blifvit minskadf, samt i allt fall uppförande på allmän bekostnad af sådana fängelser icke, åtminstone för den närmaste framtiden, torde böra ifrågakomma, syntes det Styrelsen som om hinder för användande till ifrågasatta byggnadsföretag af dessa från de särskilda extra statsanslagen för uppförande af läns-, häradsoch stadsfängelser härflytande tillgångar destomindre förefunnes, som kronocellfängelserna i Sundsvall och norra delen af Calmar län skulle komma att motsvara samtliga de ändamål, hvartill ofvannämnda särskilda statsanslag voro afsedda.
Men åt alla andra väderstreck leda portarne ut på glacis’n. Staden är nemligen omgifven af vallar och en djup bred graf. Men detta ger den intet krigiskt utseende. Vallarne äro med alleer försedda promenader. Uti grafvarne åkes och promeneras likaså uti trädens skugga. Glacis’n utanför dem, som i en båge, trefjerdedelar af cirkelperiferiens, omgifver staden, är en jemn plan, prydd af alleer, hvilka, strålformigt utgående från hvarje stadsport och genomskärande hvarandra, leda till de särskilda förstäderna. Dessa, dels för farande, dels för gående, afskäras åter alla af en bred, af popplar beskuggad farväg, som löper parallelt med vallarne och grafven. Mellan alleerna består fältet af en gräsplan. Utan denna omgifning vore ej Wien, hvad det är. Genom att från staden afskilja förstäderna, hvilkas hufvudgator, i riktning på stadens medelpunkt, Stefanstornet, löpa tillsamman mot glacis’n, ger denna det hela regelbundenhet, utan att hindra den mångfaldigaste omvexling i detaljerna. Vigtigare dock, än för anblicken af staden, äro vallar, graf och glacis för Wienarens dagliga lif. På förmiddagen göras upphandlingar i det gröna, på de åtskilliga marknaderna, och glacis’n är förvandlad i ett stort salutorg, hvars förnämsta punkter äro framför förstäderna an der Wien (Widen) och Landstrasse. Den ömsinta modren, som tror, att solsken och fri luft är hennes barn lika nödvändigt, som mat och kläder, för redan då dessa med sig, och, medan hon besörjer om förråd för middagen, öka de glada barnen sin naturliga aptit genom att tumla om i gröngräset. Visserligen gör detta större förråd nödiga, men ingen är mera öfvertygad än Wienaren, att magen ej håller ut vid bara solsken, och kostnaden för dess nödtorftiga spis anses derföre ej här för en extra utgift, bredvid den hufvudsakliga för lyxen. Men först på eftermiddagen och mot aftnarne samlas här stort och smått.
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 15 framställda, förslag till ändring af 39 § Riksdags-Ordningen, angående val af ordförande i Utskott och andra Rikets Ständers delegationer, skall antagas :att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommando Riksdag, röste Ja: Konsiilulions-Ultkolteli Memorial, N:o 36. II Den, det ej vill, röste Nej. Vinner Nej. kommer nämnde förslag icke att blifva hvilande till slutlig pröfning vid nästa Riksdag. Stockholm den 10 Augusti 1854. / Reservationer äro anmälda af Herr Biskopen Hallström och Herr Professoren Lindgren, med åberopande af hvad emot Memorialet N:o 34 blifvit anfördt. Herr Tersmeden, Nils, Herr Doktor Broman och Herr Kontrakts-prosten Tegnér hafva velat tillkännagifva, att de vid ärendets behandling i Utskottet icke närvarit. Ank. till Exp. Utsk. d. 14 Aug. 1854, kl. 11 f. m, V Memorial till Rikets Ständer, med voterings-propositioner i fråga om Ronstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 16, vä.ekta förslag till ändring i 69 § Regerings-Formen. Konstitutions-Utskottet, som uti Memorial, N:o 26, yttrat sig i anledning af de hos Riks-Stånden förekomna skiljaktiga meningar angående Utskottets, i 12 Konslitulions-Ulskolltls Memorial, N:o 36.
Hvad Riksg.cont. sålunda under de år, då nästa riksdag är tillsammans, kommer att uppbära, erfordras således troligen för att ersätta de förskott, som Riksg.cont. måste utgifva, innan intraderna till Riksg.cont. influtit. I öfrigt förenar jag mig uti Frih. Cederströms yttrande. Hr af Billbergh: Innan jag till vederläggning upptager, hvad de sista talarne anfört, anhåller jag att få veta, om det lyckats reservanten att göra sin tanke gällande inom BorgareSt. Stånd icke hafva fästat afseende derpå, är R. o. Ad:s beslut utan nytta; men om BorgareSt. delat reservantens åsigt, anhåller jag att få fortfara. Underteckn. Ridd.Secret.: Från BorgareSt. är någon underrättelse ännu icke ankommen om dess beslut i afseende på StatsUtsk:s förevar. utlåt:n N:ris 2o3 och 291. Hr af Billbergh: Då det således ännu är obestämdt, om icke BorgareSt. instämmer i reservantens åsigt, vill Den 6 November e. m. lill vederläggning upptaga, livad Frih. Cederström och Hr Stuart anfört. Här är icke, såsom Frih. Cederström trott, fråga om att förvandla 5:tedelen till 6:tedel, utan frågan är att för ett fortgående arbete, som icke bör uppehållas, erhålla anslag, intilldess Ständerna sammankommit och hunnit fatta ett nytt beslut derom. Hvad Hr Stuart anfört måtte vara emot hans bättre vetande, ty lian känner ganska väl, att bevillningen såväl som de ordinarie statsanslagen fortgå intill nya statsregleringen. Om öfverskotten komma Riksg.- cont. senare tillhanda nu än förut, komma de likväl att fortfara lika länge. Under förutsättning således, att Riksg.cont. skulle betala det 6:te årets anslag, hvilket icke är sannolikt, är ju 6:te årets öfverskott alt vänta, och Riksg.cont. står således på samma punkt och måste följaktligen hafva så mycket öfverskott för 6:te året, som motsvarar anslaget till vattencommunicationer och fästningsbyggnader.
Derutom 3ufSgälDS*Jvontoret åligger att, till erfättning åt @arntfonS*jfolan i S^riftianfraD, för Den, un* Der namn af portpenningar, till famina jfola erlagDa, men efter fiftliDne 3uf»Dag afjfaffaDe afgift, årligen utbetala . 240: få erforDraö alltfå ett årligt belopp af 395,106: 32. eller i runö funtma 400,000 3e:br £3:co att, för DvifégälDö^ontoretP ränte* utbetalningar famt förwaltningö* odj uppbörDöfoffnaDer, jemte öfriga utgifter, Dertill anDra tillgångar icfe blifvoit affeDDa, utaf Allmänna 33e winningen utgå. §ör öfrigt äga wåre fullmäktige i 3fifögälbö*JContoret att, i bänDelfe fåDant för werfjfällanDet af åvontoretö utbetalningar finnes otmDgängligen nöDwänDigt, upplåna bärtill crforDerltga mebel, emot Detta QBerfS obligationer, font jfola IpDa å ©wenjft mpnt oclj mara jiällDa till inlöfen, antingen efter föregången uppfägning, eller efter wiji bejiämö förfallotiD, fjrotlfen feDnare Dorf icfe får beftämmaS utöfwer £io år från obligationernas utgifningSöag* «f)är* wiD jfola fullmäktige företräöeSwiS föka begagna
Löntillökning ål Landtbruks-akademiens Agrikulturkemist . 2,000: — Arfvode åt Agrikultur-kemistens Assistent 1,000: — Löntillökning åt Föreståndaren vid Landtbruks-akademiens experimentalfält 1 500- Till reagentier, apparater, kol m. m . 1 500- 6,000 4:o. Undervisnings-anstalter för SlÖjderne. Tillökning i anslaget för Chalmerska Slöjdskolan uti Göteborg 3,000 _ 5:o. Undervisnings-anstalter för Handel och Sjöfart. Till förbättrad aflöning ål Lärarne i ångmaskin-lära vid Navigationsskolorne i Stockholm, Göteborg, Gefle och Carlshamn, tillsammans 1,612: 50. Förhöjning i anslagen för Navigationsskolorna i Wisby 976: 25. Indelta Kantor, enligt markegång på förslag. Indelt, på förslag. Mått. Värde å 2 K:dr kub.-foten. Kub.-f. 8,581 k. | R:dr. 17,162 Oindelt. Mått. Nuvarande anslaget 125,500: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. D 15,000: — Agronomer och deras Elever: Nuvarande anslaget 19,650: Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. D 6,900: — Befrämjande i allmänhet af Jordbruk oell Landtmanna-näringar: Nuvarande anslaget 27,600: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. D 6,000: — Hästafvelns förbättrande Undervisnings-anstaller för Slöjderne: Nuvarande anslaget 128,150: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. — Befrämjande i allmänhet af Slöjderne Undervisnings-anstaller för Handel och Sjöfart: Nuvarande anslaget 30,100: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. Befrämjande i allmänhet af Handel och Sjöfart Undervisnings-anstaller för Bergsbruket ' Befrämjande i allmänhet af Bergsbruket Fiskeri-näringens understöd S:gr Penningar.
N:o 205, ang:de de för jernvägs-anläggningar såväl redan afsedda som framdeles ifrågakomm:de allmänna medels uplånande genom lifgifvande af fonderade stats-obligatiouer; N:o 206, ang:de pension åt OfversleLieutenanten Gr. A. E. von Rosen; N:o 207, ang:de ändring i nu gällande föreskrift, rörande patent-rätt; N:o 208, om allmänt stadgande i fråga om en för obotlig ansedd sinnessvag, lam eller blind tjenstemans skiljande från ordinarie beställning; N:o 209, ang:de byggnadslån åt staden Jönköping, samt anslag och lån för en ny tomtreglering derstädes; N:o 210, rörande ändring i föreskrifterne om fattigvården; Den 30 November. 229 N:o 211, ang:de ändringar och tillägg uti de om skiftesverket i Riket gällande föreskrifter; N:o 212, ang:de Expeditions-taxan; samt N:o 213, ang:de å postkontoren inlösbara invisningar på lägre penninge-belopp. Frih. Åkerhjelm, Carl: Jag får för Hr Gr. o. Landtm, äran tillkännagifva, att, sedan Hr Landtm, i går sig aflägsnat, beslöt R. o. Ad. enhälligt, på H. Exc. Hr Gr. Lövenhjelms framställning, att lill minne af den Landtmarskalk, som under innevar:de Riksdag på ett så förtjenstfull! och värdigt sätt ledt R. o. Ad:ns öfverläggningar, låta, på Riddarhuskassans bekostnad, slå en medalj i guld af samma storlek, som Svenska Akademiens stora, af 2ö dukaters vigt, för att öfverlemnas med ett exemplar till 11. M. Konungen och ett till Hr Gr:n, samt att RiddarhusDirektionen skulle erhålla updrag att verkställa detta R. o. Ad:ns beslut. Hr Gr. o. Landtm, svarade: M. Hrr!
Alla större upphandlingar för brukets behof skola antingen i allmänna tidningarne kungöras samt anbud derå inbegäras, med uppgift å prisen, såväl vid leverering i Stockholm, som i händelse af dess verkställande å bruket, eller ock, om sådant är med brukets fördel mera förenligt, ske under hand, genom Bruks-styrelsens försorg; börande, då denna sednare åtgärd begagnas, skälen derför i Fullmäktiges protokoll upptagas. Anskaffandet af effekter eller varor af mindre qvantiteter eller obetydligt värde, öfverlemne Fullmäktige åt Bruks-styrelsen, För öfrigt iakttages noga, att upphandlingarne rättas efter behofvet, så att bruket ej med öfverflödiga förråd belastas. 10:o. (Motsvarar § 201.) Förråden vid Tumba böra af Fullmäktige inventeras vid hvarje Förvaltares afgång och deremellan hvart tredje år, eller det, då lagtima riksdag infaller. Jemte) den kontroll, som innefattas uti Förvaltarens vård öfver brukets i Stockholm befintliga förråd, tillhör brukets vaktmästare derstädes en redovisande ansvarighet för detsamma. 11.0. Banko-Utskottets Memorial J/i 68. 9 11:o. (Motsvarar § 202.) Sedan bokslutet för det föregående året blifvit uppgjordl, sammanträda Fullmäktige, samfäldt eller genom Deputerade, på Tumba, såväl för att taga närmare kännedom af förra årets förvaltning, som ock att tillse byggnaders och machineriers tillstånd m. m; börande dervid berättelser af inspekterande Fullmäktigen och Förvaltaren afgifvas om bruksdriften under nästförflutna året. • 42:o. (Motsvarar § 203 oförändrad.) Brukets alla byggnader böra försvarligt och utan onödig kostnad vidmakthållas samt, i afseende på vården och dispositionen af brukets rudimaterier och effekter, den största noggranhet iakttagas; men någon nybyggnad eller större reparation må ej under tiden intill nästa riksdag, utan de mest oundgängliga behof, af Fullmäktige företagas, innan de deröfver inhemtat yttrande af Rikets Ständers till Stats-, Bankooch Riksgälds-verkens granskning förordnade Revisorer och deras tillstyrkande till arbetets företagande erhållit.