Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sådant torde antyda någon skillnad mellan det Svenska och det Finska lynnet i denna punkt. Riktigare än med oi-den rote och led uttryckes min tanka, då jag säger, att Svensken är van att se försvaret ståndsmessigt; han strider bättre, då hans stånd är krigarens, än då han tillfälligtvis blir inkallad deri. Allraminst kan min mening med orden rote och led vara att inskränka Svenskens skicklighet till den slutna striden. Jag har factiskt visat mig anse honom utmärkt mägtig den spridda; jag ville säga, att han bör vara inrullerad, d. v. s.sol - Den a4 Maj. 95 datyrkct bör vara bans stånd. Flera talare hafva ställt frågan emellan frivilliga och legda soldater. Jag anmärker, att den, som blir soldat i följd af en lag-§., är vida mindre frivillig än den, som af fri vilja tagit lega eller värfning. Oegentliga ordval alstra ofta oriktiga begrepp, och våra benämnelser äro ofta incorrecta. Vi minnas alla 2:ne reg:ter, som hette volontärer. Illa för dem hade varit, om de af det vackra namnet förledts att tro sig tjena frivilligt; ty första olofliga frånvaron ur garnisonen justerade misstaget med i5 par spö. Hr Dalman, 'Wilh. Fredr.: Jag är visserligen icke behörig att yttra mig öfver den militära delen af frågan, och jag inskränker mig i afseende derå till instämmande i den reservation, en medborgare och tillika militär, Ryttmästaren Gr. Horn uti Utsk. afgifvit. Jag tror, att hans förslag, att halfva indelta armeen måtte successive indragas, skulle bereda tillgång till de af K. M. begärda anslag för längre och ändamålsenligare vapenöfning»!- för beväringsmanskapet; och jag anser således detta förslag högst nyttigt och antagligt. Hvad Hr Gr. Löwenhjelm sagt, att man nemi. icke hos alla Svenska medborgare i allmänhet skulle finna den enthusiasm för vårt lands försvar, som man kan påräkna, sedan denne medborgare valt militärväsendet till sitt yrke, tror jag icke vara med förhållandet öfverensstämmande.
Förordningen den 15 Junit 1816, angående vissa delar at Vexelhandeln; Nio 36, i anledning af väckta frågor, dels om stiftande af en Ansvarighets-Lag för Sakförare, och dels om stadgande af rättighet för Sakegare lill fritt val af Rättegångs-Ombud, N.o 37, öfver Herr Friherre Gustaf Predrik Akerhjelms samt Herr Johan af TFingårds Motioner om ändring af Kongl. Kungörelsen den 18 December 1813, huru forlini las bör, då emot redan dömde personer yppas brott , hvarom ransakning tillförene icke varit anställd; N:o 38, öfver Herr Fredrik Leonard Rosenqvists Motion om ändring af 3 $. t yi Cap. Rättegångs-Balken ; Pro t. Utdrag den 15 April 1829. 61 N:o 41, öfver de af Riksdags-Fullmägtige, Herrar P. Lindqvist och A. Landegren väckta Motioner om ändring af 2 och 3 §§. i 14 Cap. Mtssgernings-Balken; N'o 46, öfver Herr Friherre Carl Hermelins och Riksdags-Fullmägtigen Herr P. Lindqvists Motioner om ändring af 5 i a3 Cap Arfda-Balken , samt bestämmande af ansvar för Förmyndare, som åsidosätter den honom åliggande redovisningsskyldighet, N:o 47, öfver de af Herr Bo Christian Koos och Riksdags-Fullmägtigen från Calmara Län Pitter Pettersson gjorda Förslag till stadganden , hvarigenom må forekommas, att personer , som uppnått myndighetsålder , men ändock blifvit under förmyndare ställde, under delta omyndighets-tillstånd ådraga sig gäld. S. D. Piofocollet vid det under den 14 1 denna månad veikställda sammanträde af den Nämnd , som eger att dömma, huruvida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigliga kall bibehållas, upplästes, och beslöt Preste-Ståndet att lägga detsamma till Handlingarne samt anmoda Expeditions Utskottet att uppsätta en underdånig skrifvelse till Kongl. Majrt, med anmälan, det Högste
Kanske finner RiksgäldsContoiret lämpligare sätt för detta kungörande, än Utskottet föreslagit; och då bör hinder derföre ej läggas. Jag föreslår af denna anledning följande förändrade redaction af momentets början: Fullmägtige äga att utsätta och kungöra lämplig tid, inom hvilken &c. 2:0 De i slutet af denna period af Utskottets redaction förekommande ord: pä de af Rikets Ständer bestämda grunder, tror jag böra utgå; ty det är naturligt, att Fullmägtige böra i kungörelsen införa speciella föreskrifter, som nu ej komma i fråga. 3:o Längre fram i punkten står: inom viss bestämd tid, efter något D c n 4 M a i' s - anbuds antagande, åligger lån gifvaren att till säkerhet för uppfyllandet af sine förbindelser &c. Meningen häraf synes mig otydlig och derföre böra ändras sålunda: Inom viss bestämd tid åligge det den långifvare, hvars anbud antages, att till säkerhet för uppfyllandet af sine förbindelser &c. 4:o Sluteligen anser jag orden: utom påföljd efter lag, böra uteslutas. En utlänning kanner ej våra lagar i detta fall; påföljden för underlåtenhet att fullgöra anbudet bör bestämdt utsättas. Jag anhåller om proposition till antagande af dessa änd ringar. Grefve Horn: Då jag förmodar, det Herr Lefren önskar, att lånet måtte upptagas på så förmånliga vilkor, som möjligt, ser jag ej något ondt deri, utan finner det tvärtom ganska ny tti g t, att kungörelsen om lånets försträckande införes i de mest lästa Tidningar i Europa, såsom Utskoltet föreslagit. Det är dessutom för Fullmägtige angeläget, att få så bestämda föreskrifter, som möjligen kunna lemnäs. Jag bestrider derföre den af Herr Lefrén föreslagna ändring i denna del. Icke eller förstår jag, hvilken fördel Herr Lefrén åsyftar med uteslutandet af orden: utom påföljd efter lag. Jag föreställer mig, att då det icke står Svensk lag, kan ansvar för bristande fullgörande af anbud åläggas den, som gjort an - Den 4 Mars. anbudet, efter det lands Jagar, hvarunder lian lyder.
Jalappa; hänföres under Apotheksvaror. Jern, gjutgods till Machinerier eller delar deraf; Redskap. Jern, gjutgods finare: såsom Nålar, Kors, Ringar, Kedjor m. m.; se Bijouteri-varor. Jern, pläteradt; hänföres under Metaller, sammansatta. Jerntråd; se Tråd. Förslag till Tull-1 axa. 21 Qvantitet för Införsels-tull. Tullberäk. ningen. Riksmynt. Jern: R:dr öre. Smidt eller valsadt: Ankare .. 1 centner 1 Kettingar .. 1 centner — 75 Draggar, Armbultar, Hammare, Roderjern, Skeppsknän och Smedjestäd <1 centner i — Stång-, Plattoch Band-, Jernvägs-skenor, Bult-, Galleroch Sänksmide, rundt eller kantigt, Knippoch Fyrkantsamt Skäroch Klippjern, äfvensom Smältstycken Fria Plåtar, förtente och oförtente Fria. Spik, af 2 tums längd och deröfver 1 centner 1 50 all annan spik, äfvensom Skostift, samt allt annat Manufakturoch handtverkssmide, ej specificeradt; poleradt eller lackeradt 1 skålp. — 25 andra slag, med eller utan bestrykning 4 skålp. — 15 Jernskrol, gjutet, smidt eller valsadt Fritt, *Jord-, Polér ... Fri. * Juveler, oinfattade och infattade Fria Jäst, komprimerad . . Fri. Kakel, alla slag 4 skålp — 2 Kalk, osläckt och släckt . Fri. * Kalksten * Kar dborr ar eller Slråkardor Fri. Fria. Kardor och Kardläder hänföras till Redskap och Machinerier, ej specificerade, eller delar deraf. * Kartor Fria. Jufter; hänföres under Hudar och Skinn, beredda, anI Karduan; se Hudar och Skinn, dra slag. 22 Förslag till Tull-taxa. JL — • - Qvantitet för Införsels-tull. Tullberäkningen. Riksmynt. R:dr öre.
Althin, såsom ledamot i Kommittéen, reseoch traklaments-kostnads-ersältning 520: 80. Till Professoren, Doktor P. E. Gellerstedt, såsom ledamot i d:o d.o . 757: 23. Juni 28 Dito. Kommittéen för uppgörande af förslag till ett 1859. ändamålsenligt ordnande af pensions-väsendet. April 28 Enligt Kongl. Brefvet den 17 December 1858. Till Stats-rådet m. m. C J. Malmsten, såsom f. d. ledamot i Kommittéen, resekostnads-ersättning och traktamente 819: 44. Maj 5 Enligt Kongl. Brefvet den 1 April 1859. Arfvoden åt: Sekreteraren hos Kommittéen, v. Hä- radshöfdingen C. Livijn . 300: — Vaktmästaren hos d:o, S. Sthen 250: — ODD. —~~ 1,369 44 2i:o. 1 ärdet efter medel-markegångspris ä de Prosten i Norrköpings kontrakt C. !I. llundgren för året 1857 tillkommande 2:ne proste1859. tunnor från Simonstorps och Krokeks socknar. April 27 Enligt Kongl. Brefvet den 20 Mars 1856. Till disposition af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Ostergötlands län 26 24 Summa 88.364 j 63 Stockholm den 15 Juli 1859. 14 Slats-Ulskottcts Utlåtande M 184. Bil. Litti B Jemlikt omförmälde uppgifter har Stats-kontoret förskjutit i och för nedanuiimnde Kommittéer följande sammanräknade belopp, nemligen: Kommiltéen för afgifvande af betänkande och förslag till regleringen af vissa juridiska förhållanden emellan Sverige och Norrige . Dito för undersökning af grunderna till städernas beskattning . Dito för afgifvande af yttranden och förslag till ombildning af Styrelseverken och Förvaltnings-myndigheterna Dito för uppgörande af förslag till ny författning, angående allmänna bevillningens utgörande Dito för utarbetande af förslag till Kommunal-lagstiftningen i riket
Men märken väl, mina damer, att lika galet som ni bjuda till att göra, då ni ställa till skurning och stök, medan » herrn » är hemma (ty då vinna ni i att få rummen rena, men förlora i det » herrn » mister humöret), — lika galet göra ni, om ni i välförlåtlig ifver tillsätta för mycket af de neutraliserande reagenserna! T y då finns ju återigen en ny sak, som verkar befläckande, nämligen öfverskottet på basen. Gån därför den gyllne medelvägen och tillsätten lagom! I D U N 163 bort, i synnerhet om drycken varit mjölklaIduns månadsrevy. gad. Man försöker med tvål och varmt vatten; eljes är äggula, blandad med litet sprit, fc * jt å uppfordran af en vredgad brefskrifvare, » tit. » bättre. jLr * X. Y. Z., måste jag denna gång börja med att bedja Iduns läsarinnor om tillgift för några blunder, A f krångliga fläckar må anföras: Punschfläckar, i hvilka finnas sockerämnen begångna i min föregående revy. Min stil var nämligen där ej stiligare, än att sättaren satte » Shovnitza » och citronsyra. Man bör därför med varmt i stället för » Slivnitza », och själf var jag så lältrogen, vatten draga ut sockret, hvarefter man med att jag af ett sensationstelegram lät förleda mig till ammoniak neutraliserar citronsyran. Härefden uppgiften, att major Panitza blifvit arkebuserad ter fuktas stället med litet eter, som full(eller hängd), då han i själfva verket ännu lär lefva. Jag får således afgifva det fordrade » pater paccavi », komligt återställer färgen. Denna eterbehandi det jag lofvar att hädanefter bättre vårda min ling är lämplig i alla de fall, då färgen efhandstil och sätta mindre förtroende till sensationster fläckens borttagande ej genast återställes. telegram. Mars månad, den gamle » kungamördaren », har i Solfläckar bortskaffas med en lösning af år framkommit med händelser, i jämförelse med äggula i terpentin, hvarpå tyget tvättas med hvilka både major Panitza och hr X. Y.
Ridderskapel och Adeln samt Hedervärda Bonde-ståndet berörde hemställan bifallit, äfvensom Högvördiga Preste-ståndet jemväl, för sin del, beslutat en underdånig skrifvelse i den hufvudsakliga syftning, Utskottet föreslagit, likväl med den utsträckning, att slutorden “enskilda bolag med bidrag af statsmedel", skulle utbytas mot orden: “bolag, menigheter eller enskilda personer'1; hvaremot Yällofl. Borgare-ståndet ifrågavarande Betänkande afslagit; och får Utskottet, vid berörde förhållande, vördsamiigen inbjuda Högvördiga Preste-ståndet, alt uti det af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet fattade beslut sig förena. Stockholm den 6 Mars 1857. Bih. lill H. SI. Bes v.- och Ekon.-Utsk :s Betänkande N:o 63. Ank. till Exp. Utsk. den 10 Mars 1857, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt förslag om utfärdande af ny författning till skyddande af landets fornlemningar. Uti en inora Högvördiga Presle-slåndet väckt, till Allmänna Besvärsoell Ekonomi-Utskottet remitterad motion har Herr Professoren Carlson erinrat att, ehuru ett bildadt land borde älska sina minnen och Sverige i berörde hänseende egde en skatt, som andra länder afundades, hade likväl ej sällan en verkligen barbarisk förstörelse öfvergått de dyrbara fornlemningar, som pryda vårt land. Än funnos runstenar af största värde splittrade och söndergrusade eller med utplånad inskrift trampade såsom förstuguhällar, än vore bergssprängningens kraft använd mot våra urgamla domkretsar, hvilka vittna om folkets äldsta deltagande i skipandet af lag och rätt. Det vore derföre lagstiftarens pligt att lemna landets minnen ett skydd, hvilket endast ofullkomligt skänktes af Kongl. Förordningen den 17 April 182S, hvars bestämmelser dels icke alla voro rätt verkställbara, dels saknade erforderlig kraft, enär eli förbud, ulan tillika bestämdt ansvar, sällan visat sig verksamt.
Utdr. d. iS Februari 1840. ränta å lån, som emot pant af fast egendom, blifvit upptaget i Rikets Ständers Bank, måtte få betalas i Landt-llänterien; 2:o Eric Nilssons från Jemtlands Län motion, att från Rikets Ständers Bank måtte lemnäs lånebiträden till nya Kyrkobyggnaders uppförande uti de församlingar inom Riket, der sådant vore al bebo! påkalladt; 3:o Didric Wesströms från Stora Kopparbergs Län motion om lån från Rikets Ständers Bank till befordrande af Skiftesverket i Dalarne; och 4:o Jonas Kjlanders från 'Wermlands Län motion, angående skyldighet för Rikets Ständers Bank att draga försorg derom, att tillräckligt antal mindre Bancosedlar i landsorterne hållas allmänheten tillhanda. Till Be vi lin ingsUt skot t et: Gustaf Be nikard Appelqvists från Blekinge Län motion, angående upphörande af rättigheten för Skattskrif vare att taga lösen för Debetsedlar. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: l:o Nils Jeppssons från Malmöhus
Återplantering och frösådd äro sällsynte. I likhet med den anda, som på så många andra håll gjort sig gällande, har äfven ladugårdsskötsel, såsom grundval för ett gifvande åkerbruk, börjat att här i Länet allt mer och mer tillegna sig uppmärksamhet och vinna framsteg. De uppgifna kornas antal utgjorde år 1850: 3,073 st. flera än år 1847, äfvensom oxarnes antal förökats, då deremot hästarnes antal förminskats. Af bergverken inom Länet intager Åtvidabergs kopparverk det första rummet. Det drifves med fortfarande kraft och förmån. Handeln vinner i liflighet i samma mån som landtmannens inkomster förökas; och då sädespriserna under de ifrågavarande åren varit goda, har deLta äfven verkat välgörande för handeln. På landet hållas så kallade torgdagar på flera ställen, der landlmannavaror af alla slag omsättas. De öppna bodarne på landet förökas, deraf likväl hittills icke något menligt inflytande försports, men dessa torde likväl gemensamt med gårdfarihandeln bidraga till förökande af lyxén. Rörelsen på Götha kanal fortfar att tilltaga, likasom Motala mekaniska verkstad allt mer och iner utvidgar sin verksamhet samt, under en klok förvaltning och utmärkt skicklig ledare, frambringar produkter, de der vinna afsättning äfven utom rikets gränsor. Arbetena kunna i flera hänseenden mäta sig med Engelska tillverkningar. Verkstaden sysselsätter 318 mantalsskrifne arbetare. § 4. Biinärinyar. I detta hänseende är föga förändradt sedan den förra underdåniga berättelsen afgafs. Salpeter-näringen synes än mer aftyna, och bränvinspannornas antal har förminskats; de uppgingo år 1847 till antalet 3,832 och år 1850: 3,008, deraf 21 st. tillhörde städerna. Af de på landet anlagde brännerier hafva blott 36 drifvits med ånga. De flesta mindre brännerier funnos inom Kinda och Ydre häraders fögderi eller 805 stycken på samma gång som det minsta antalet brännerier eller 52. stycken varit inom Wikbolandets fögderi.
Dessutom är det en sak, som tord® förtjena uppmärksamhet, den nemligen, att den nuvarande RiddarhusSecreterarens företrädare innehade tjensten under en tid, dä på flere år icke någon Riksdag inträffade, eller ifrån 1800 till 1803; •ch likväl ansågs han så litet hafva förlorat er - ? Den 17 Octo ber t. m. farenhet och mennisko-kännedom,' att han genast insattes i det vigtigäste Utskottet vid 1809 års Riksdag: i ConstitutionsUtskottet. Af dessa jemte förut anförde skäl, anhåller jag ytterligare om remiss af Grefve Cronhjelms motion. Herr Cederschjöld, Pehr Guflaf', En värd Talare har påmint örn oskadligheten af Regeringens inflytande i Constitutionela Stater, och dervid såsom exempel anfört den händelsen i ett annat Land, att en anklagelse emot en hög person måste af Regeringen nedläggas. Så vidt jag kan erindra mig, var detta dock ingalunda någon följd af bristande pluraliteten inom Representanternes kamrar. Jag hemställer emedlertid, huruvida den Motion, Grefve^Cronhjelro här väckt, ännu kan af Ridderskapet och Adeln till RiddarhusUtskottet remitteras, då den nemligen för närvarande kan anses blott såsom en anmärkning vid en punkt i förslaget till Instruction för RiddarhusDirectionen. Mig synes derföre Motionen böra hvila, till dess berörda iustruction, sorn nu ligger å Ridderskapets och Adelns bord, kommer under öfverläggning, då Ridderskapet och Adeln, i fall denna instruction blefve återremitterad, kunde låta Motionen medfölja. Dessförinnan synes åtminstone RiddarhusUtskottet ej kunna dervid lägga hand. Omöjligen kunde Utskottet deröfver annorlunda yttra sig, än Utskottet redan gjort i Utlåtandet rörande instructionen, innan nemligen Ridderskapet och Adeln derom fattat‘något beslut.
Såvida lit. e kommer att hvila, är hvad jag har att yttra öfverflödigt; men om uppskof med detta moms afgörande icke kommer att äga rum, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att redactionen i detta mom. är olämplig och gör stadgandet overkställbar!, emedan det skulle kunna tydas så, att den, som är skyldig att leverera på flera händer, skulle kunna få verkställa leverering på ett ställe. Jag instämmer derföre uti Frih. Cederströms förslag. Ex. Hr Gr. o. Landtm hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla mom. lit. d af 5:te punkten. Ropades ja och nej. II. Ex. förnyade samma proposition. Ropades starka nej, blandade med många ja. I anledn. häraf förklarade H. Ex., det han funnit nej hafva öfverröstut ja. Gr. Gyldenstolpe: Jag anhåller om det tillägg vid Frih. Cederströms förslag, som jag redan haft äran uppgifva, på den grund, att räntegifvaren icke må betungas med forslingsskyldighet af blott några få kappar spannmål. Frih. Cederströms förslag upplästes, enligt hvilket moni. lit. cl skulle erhålla följande lydelse: "att vid tillfälle af Den 22 Januari e. m. ”leverering in natura gäller, i afseende på levereringsställe ”och ort, hvad nuvar. författningar derom bestämma, med ”det tillägg, att räntetagare icke må äga rätt anvisa ränta ”från by eller enskild räntegifvare på mera än ett ställe.” Gr. Gyldenstolpe: Jag skulle då önska, att till Frih. Cederströms redactionsförslag måtte göras följande tillägg: ”samt det undantag, att räntegifvare icke är o skyldiga att forsla sin spannmålsränta, med mindre den uppgår till 3 t:r.” Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller, att frågorna* må blifva åtskiljda, så att vi först få propos. på Frih. Cederströms och sedan på Gr. Gyldenstolpes förslag. Gr. Gyldenstolpe: Jag skulle anhålla, att mitt förslag först måtte komma under öfverläggning, emedan, derest Frih.
Dess invånare tyckas nog vara medvetna häraf, men de, liksom finnarne i allmänhet, kasta skulden härför på regeringen "som intet gjort för deras stads uppkomst". Vi afreste från Nyslott på eftermiddagen och anlände efter några timmars färd till det berömda Puugaharju. Det är en ungefär 3/4 mil lång ås, som sköljes af Puruvesis våg i öster och Pihlajavesis i vester. Sjelfva åsen är en ö, som skiljer de nämnda, ganska betydliga vattendragen ifrån hvarandra. Allmänna landsvägen från Nyslott söderut går långsmed hela åsen, som på hvardera sidan nästan lodrätt stupar ned emot vattnet. Dess höjd från vattenspegeln torde på några ställen icke understiga hundra fot, och sjelfva kammen, på hvilken man färdas fram, är oftast så smal att landsvägen endast med svårighet kunnat ledas öfver densamma. Trakten är ytterst kuperad, det bär ständigt antingen uppeller utför någon backe. Från de flesta af de högre punkterna öppna sig intagande vyer åt hvardera sidan. Medelst tvenne färjor står ön i förbindelse med fasta landet. Pungaharju är i sin egenskap af kronopark en statens tillhörighet. Der underhållas tvenne skogvaktare, af hvilka den ene, hvars boställe är inrättadt till ett slags hotel, är skyldig att härbergera besökande samt hålla restauration. Hotellet är försedt med ett torn, från hvars plattform en vidsträckt och praktfull utsigt af flera mils omkrets öppnar sig för det undrande ögat, som längtansfullt med blicken följer de allt mer och mer i molnlika konturer sig upplösande fjermare föremålen på den stora taflan. Det är en äkta finsk vy med drömmande stilla vikar och löfeller barrklädda näpna holmar i hundratal, med fantastiskt sig bugtande sund, täcka uddar och milslånga, sköna perspektiv. Det enda, som det praktfulla landskapet saknar, är klippor. Genom frånvaron af dessa får taflan i sin ofantliga utsträckning något monotont: det saknas djerfhet i konturerna. Mot qvällen, då vi lemnade "hotelet", väntade oss en öfverraskande anblick.
otillbörliga Hygienens talan mot kjolamas längd fördes m e d vetenskapsmannens hela auktoritet af professor Han Curt framhöll, hurusom det genom Wallis. bakteriologisk undersökning blifvit konstateradt, att gatdammet, m e d hvilket de långa kjolarna komma i intimaste beröring, jämte åtskilligt annat innehåller lefvande, sjukdomsalstrande bakterier, bland andra tuberkelbacillen, barnens fruktansvärde gens fiende. D e olämpliga, smittoförande plagmeritlista kompletterades genom upplysningen, att de under fuktig väderlek visat sig kraftigt främja Stort Lindgren bifall förkylningar. rönte genom sitt lugnt S o m redan 1 0 c m. öfver antydts, framställde sig klädda damer till allmänt dande o c h — Med antog mötet skymmes öfverstelöjtnant von K o c h föreslagna resolution: genom exempel o c h p å annat sätt verka därhän, att en sådan dräkt k o m m e r allmänt i bruk. På redan förslag af f r u Hanna P a l m e framlades samma afton listor, å hvilka en mängd af de närvarande tecknade sina namn, därigenom förbindande sig att använda normallängden på sina från denna dag förfärdigade hvardagso c h promenaddräkter. Dylika listor komma att genom Dräktreformföreningens försorg tillställas flickskolor samt, framläggas i läkares väntrum, på telefono c h m e d vederbörligt tillstånd, telegrafbyråar. grund af det allmänna intresse fröken väckt o c h den missräkning lokalens humoristiska o c h lighet p å många håll framkallat, saken otillräckhålles redan gnager, af en oro voro? — orn du kan det — ej af grandet. Från Iduns läsekrets. Till D e närvarande gilla införandet af en promenadmån som lyckan Stranger. följande af o c h hvardagsdräkt, s o m slutar minst 1 0 centibegära •. * skärskå- meter från marken, o c h utlofva, att hvar i sin barn. var lycklig allmän beundran. acklamation värde, dig beskära därpå m e d älskvärdt tillmötesgående två i dylika kjolar På folkskollärarinnan m e n väl sluta månskors den tid vi vänner ögonblicksfotografier c m. lång, ödet ej mask, solen von Koch sida?