Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att vid afgörande af stridigheter församlingarne imellan om skyldigheten att vårda någon, sorn genom ålderdom eller sjukdom råkat i tryckande behof, stadgandet i Kongl. Förordningen af den 5 December 1788 lättast kan verkställas, saint att, till befordrande af skynd arnt slut på sådana tvister, Embetsbref afginge från Läns-Styrelsen till Pastorerna i de tvistande f rsatnlingarne, med underrättelse, huru saken blifvit afgjord, då den, sorn missnöjes med utslaget, borde vara skyldig, att det lösa till Sakens vidare fullföljande, och, i händelse besvären finnas ogrundade, gälda de dermed åtföljande kostnader, sorn nu ofta gravera Besv. ock Ekon. Utsk. Betänkanäcn. 493 fattigcassorna endast för andras trätgirighet. 3:0 Att, vid. återförvisandet till församlingars fattigvård af sådana, hvilka såsom obotlige utgå ifrån Lazaretter, underrättelse föreginge ti1 Pastor, som kan foga anstalt om försigtighet vid deras emottagande, i händelse smitta vora att befara. 4:0 Att en viss lämplig belöning, jemte bestämda års friheter från utskylder, bör tilldelas åt dem, hvilka, efter att såsom värnlöse hafva niutit en af fattig.Comiténs Föreståndare vitsordad Föräldra-vård inom någon famille, der qvarblifva i Fosterföräldrarnes tjenst, samt uppföra sig troget och redligt. Utskottet, som i Författarens sålunda gjorda förslag erkänner nitet för ett vigtigt ändamåls befordrande, anser sig dock för bibringandet af ett fullständigt sammanhang i detta ärendes framställning böra erinra, det den åberopade Nådiga Kungörelsen innehåller: ”att sedan Riksens Ständer vid Riksdagen i Stockholm genom underdånig skrifvelse af den 2480 November 1809 hos Kongl. Majit i underdånighet hemställt, det Kongl. Majit i Nåder mätte täckas tillförordna en Comité, hvilken, efter inhemtad kunskap om fattigförsörjnings-anstalterna i Riket, till nästa Lagtima Riksdag borde utarbeta ett förslag till en fattigvård, allmän för
(Befaller (Bomternaiitcr (Bårbsbanbtnierfare . ... 33:co — 24. •^oftnäftarc, \ •^ueballerfTor, ^»ueprebif anter, | s^äftbanblare, lifa ttteb bent i ©täbernc, §. 14. lifa ttteb betti i ©täbernc, §, 14. Seivinjtingäs^örorbning ISSI. "9 ^Rammar jungfrur edV\ Bammartjeuare, I , . w ,. ;> lira nteb bent t Stabcrnc, S. 14. fodral-, > £tnn?råEare, "Kättare od) Jlaö.ufog&ar trifc £anbiegen.botnar 23:co $t:br 1:24. Se anmärfntngen för ^ttfpectorer/ fyrälfe, SWcut. Äronanä, frtc från afgift efter benna arttfel, ^rioatc '23:co bKtbv 2: — ©joman, Itta tneb bent t Stab etne, §. 14. Spelman, -^äcabas od) ©otfnes , 2: — lltlånbningar, fe §. 14, äftom. 2. 5:c Sov följande perfoner på lanbet utgår afgiften åter efter ne* banftåenbe fårfftlba grunber, nemligen: informatorer l)o§ enffilbe, Itta tneb tjenftentän, §. 2.
Jag insåg att han menade mig väl, men en dag lät han förleda sig att taga en annans arbete för mitt (jag utsatte ännu ej mitt namn). Och då hade vi en liten skärmytsling mellan oss sjelfva. Jag minnes icke, om han i Eos rättade misstaget. För att nu återgå till min uppfattning af Almqvist vid den tiden, så trodde jag visst icke, att det kunde anses nödvändigt, eller ens vara möjligt, att fatta honom i hvarje del af hans otaliga afvikelser från den stråt, vi i allmänhet följa, men jag beslöt att använda året 1843 till ett grundligare studium, än mitt städse från barndomen, på en gång praktiska och drömmande lif, gifvit mig tid till. Jag hade vid trettio år en mycket stor och djup fond af erfarenhet. Ur den kunde jag hafva tagit dussintals romaner. Men jag måste hafva en något stadigare barlast vid mina utflygter, eljest kunde det komma derhän, att jag seglade i qvaf, trots att seglen voro fylda af medvind. Emellertid kändes det som en icke så liten uppoffring, att kasta bort ett helt års goda affärer. Vi lemnade då vår våning hos min förläggare Thomson (der skulle företaget aldrig kunnat sättas i verket) och flyttade till Regeringsgatan. Vid den tiden lemnade Almqvist Stockholm och uppehöll sig dels på resor, dels i Jönköping, så att jag icke återsåg honom på ett par år. Jag hade, allt sedan jag ingått i mitt andra giftermål, stält så till med författareskapet, att det alltid var undanröjdt vid tiden mellan 2 och 3, när min man kom hem från sina förrättningar (han var då i expeditionsutskottet) och min son återvändt från Lyceum. Nu började det husliga lifvet och husligheten afbröts icke ens på aftnarne, då min man arbetade på sin lagbok eller renskref sina romanser, min son höll på med sina lexor eller ett schackparti med någon kamrat och Thomson och jag sutto vid ett afsides bord, der jag ur mitt första utkast till något arbete – vanligen hebreiska på tryckeriet – dikterade för min värde förläggare, som sjelf renskref. Stundom hjelpte han mig också, ty han var en mångsidig man, att summera min hushållsbok och gifva mig goda råd i denna genre.
Då det således icke torde behöfva beredas någon särskild utväg för de tillfälliga behofvens betäckande, tror jag det bästa både för bankens kredit och för dess säkerhet vara, att densamma icke medgifves den ifrågasatta rättigheten att utgifva obligationer på bestämd kortare tid, hvarföre jag instämmer med Hr Akerman i anhållan om afslag å §:n. Hr Akerman: Jag kan icke för min del biträda den åsig ten, att hypotheksbanken ej skall kunna röra sig utan den i denna § föreslagna rättighet att uptaga lån på kort tid; och Gr. Mörner har redan genom anförande af § 13 visat, att så icke är förhållandet. Bankens ändamål är naturligtvis att anskaffa penningar, då sådana behöfvas; men icke kan det vara att forcera sig till sådana eller att skaffa dem k tout prix. Om vi nu antaga, att banken börjar sin verksamhet, då anteckningar äro gjorda till 5 millioner, så måste man väl dock inse, att dessa behof kunna inom några år betydligt tillväxa, och då lärer väl banken göra upp med några bankirer oro ett lån, icke på 5 mil lioner, utan på 20 eller 30, af hvilken summa bankiren gömmer i sin portfölj det återstående beloppet, som lemnäs ut i obligationer, då tillfället blir gynsatnt och behofvet för handen. Jag kati således icke finna, att hypotheksbanken skall alls behöfva kasta sig in i detta slags lånerörelse på kort tid, sorn man så mycket Den 15 Oktober. 213 fördömt hos hypotheksföreningarne. Man har visserligen åberopat direktionens sammansättning såsom en garanti emot de missbruk, som skulle kunna upstå; men det är dock ej omöjligt, att en allt för stark känsla af penningebehof kunde komma att, oaktadt dessa försigtighetsmått, regera hypoteksbanken. Då dessutom, såsom jag tror mig hafva visat, den i denna g föreslagna rättigheten alls icke är nödvändig, torde man göra bäst i att alldeles utelemna densamma, och jag yrkar detta af rent intresse för hypoteksbanken sjelf, hvilken jag hoppas måtte komma till stånd, men som jag ej vill hafva förvandlad till en privat-bank.
Förslaget att begge föredraganderne i vederbörande chefs frånvaro må föra styrelsen inom embetet i alla mål, som ej bora afgöras genom omröstning, samt alt i sådana mål, om de begge ledamöterne äro af skiljaktiga meningar, föredragandens blifver embetets beslut, anser Kollegium icke vara tillämpligt inom en Förvaltning, som näst under Regeringen eger att pröfva frågor, hvilka af dels högre embetsman, än den pröfvande, såsom Landshöfdingar och Regements-chefer, dels kollektiva myndigheter, såsom Beklädnads-, Provianterings-, Bostäils-direktioner m. fl., blifvit först afgjorda Att ett sådant förslag, med hänseende till de vigtiga ärenden af nämnda art, som skulle tillhöra Krigs-förvaltnmgen, äfven kunde vara för Statens rätt och säkerhet äfventyriigt, torde destomindre kunna bestridas, som här blott en rådgifvande ledamot skulle biträda den allena styrande föredraganden. Då för öfrigt embetschefernes tid torde blifva upptagen af andra för deras vapen vigtiga och med dessa eller med deras embeten, utom Krigs-förvaltningen, sammanhang egande omsorger och syselsättningar, som stundom påkalla deras frånvaro från hufvudstaden på längre eller kortare tid, samt i följd häraf ärendena på de särskilda embetena ofta nog komme att behandlas och afgöras af de begge ledamöterne eller föredraganderne, kunde med skäl ifrågasättas, om det verkligen vore ändamålsenligt och nyttigt, att en sådan magt och dermed förenadt ansvar anförtros en person, sorn väl kunde innehafva alla de egenskaper, hvilka fordras hos en duglig och insigtsfull ledamot, men Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 105. 21 deremot möjligen saknade den kraft och bestämdhet i handling, som af omständigheterna stundom påkallas. Bland mål, som inom de särskilda embetena skulle afgöras genom samfäld omröstning, vore äfven: frågor om underdåniga förslag till allmänna författningar, ändring deruti, samt om tolkning eller tillämpning deraf; men då tolkning eller tillämpning af allmän författning, hvartill torde få räknas Kongl.
Ehuru stora afdrag, man måste göra från dessa siffror, i betraktande deraf, att trafiken på de Preussiska jernvägarne ulan tvifvel är vida starkare, än den som förutses kunna uppkomma på de Svenska, så kan man likväl häraf med temlig visshet sluta, att den nya personal tjenstemän af alla grader, äfvensom af arbetare, som staten inom denna nya' förvaltningsgren har att använda och aflöna, måste komma att stiga till ett antal af flere tusen. Men staten kommer sålunda icke blott taga i sin tjenst en ganska talrik personal; den måste öfvertaga och drifva en industriel rörelse, som förgrenar sig i mångfaldiga riktningar. Hit måste räknas maschinverkstäders uppförande och underhåll, den stora mängd byggnader, sorn böra vara afsedda för lokomotivernas och vagnarnes förvaring, för fraktgodsets magasinering, för passagerarnes emottagande, o. s. v. Brännmaterialet måste uppköpas och beredas: ett stort antal rum värmas och upplysas: skenorna på banan måste tillses, bandelar jernnäs och lagas, o. s. v. Denna mångfaldiga industriela rörelse är för Staten ganska svår att drifva, och blott den penningeredovisning, belöpande sig till många millioner, som häraf skulle uppkomma, samt de svårigheter, som Staten måst hafva att genomföra en ständigt vaksam kontroll, måste föranleda till ganska betydliga omsorger och kanske till ipke så ringa förvecklingar. lili. lill Slats-tjlskotlcls Utlåtande J\s 62. Också finnér man, vid en jemförelse af statsbanor med enskildta banor, exempelvis i Belgien och Frankrike, alt de förra erfordrat en driftoch underhållskostnad som varit 20 procent högre än de sednare.
Och vidkommande de nu anmärkningsvi# fortsatte yrkanden, att Staten måtte återgälda hvad Rotehållarné vid Södermanlands och Vest. manlands Regementer de föregående åren, t följd af 1812 års Beklädnads-Författning , måst Utbetala; så får Stats-Utskottet, under åberopande af hvad dess förre utlåtande, i denne del innefattar, nu ytterligare förklara, att om än, efter det frågan om desse Rotehållates rätt till ersättning blifvit i laglig ordning utredd, en sådan skulle finnas äga rum; så enär, efter Stats* Utskottets öfvertygelse, denne ersättning likväl icke kan drabba Stats-Verket, tillhörer ej eller förevarande fråga Stats-Utskottets åtgärd. Hvilket allt vördsammeligen underställes Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande; och lära Riksens Höglofl. Ständer, om deras vidtagande beslut, i ofvanberörde delar hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälan göra, med anhållan om de åtgärder och förändringar uti 1812 års Kongl. Beklädnads - Förordning, som häraf blifva en följd, \ Stockholm den stö N;r 363J Riksens Höglofl. Ständers Stats - Utskotts Berättelse om den vid Urtima Riksdagen i Stockholm åren 1317 och 1818 verkställde granskning af Allmänna Magazins-Inrättningens Räkenskaper ock Stats-Vtsftoitetå Betänk anden'. i 5 of Förvaltning, jemte Förslag till grum der för detina Inrättnings Organisa• tion. It-iksenS Högloft. Ständer, sorn förskjutit Ali* inanna Magazifls-Iniättningeh desS Fonder, häfva ock i följd deraf ansett nödigt, att Inrätthingens Räkeäskaper beli Förvaltning borde i likhet med Stats-Verkets, Bankens, Riksgälds(lontöirets och tioram&fÉe-Collegil ManufacturDiscont, undergå fen sådan granskning af'Rikgens Höglofl.
Och gjorde fyra horn, som utgingo af fyra hörnen, och öfverdrog dem med koppar; Och gjorde allahanda redskap till altaret, tråg, skoflar, bäcken, eldgafflar, kolpannor; allt af koppar; Och gjorde på altaret ett galler, såsom ett nät omkring, af koppar, ifrå nedan uppåt, intill halfväges på altaret; Och göt fyra ringar på de fyra hörnen af koppargallret till stängerna. Dem gjorde han af furoträ, och öfverdrog dem med koppar; Och satte dem in uti ringarna på sidone af altaret, att man bar det dermed; och gjorde det ihålt; Och gjorde tvättekaret af koppar, och dess fot ock af koppar, tvärtemot härarna, som för dörrene af vittnesbördsens tabernakel lågo. Och gjorde han en gård, på södra sidone en bonad, hundrade alnar lång, af tvinnadt hvitt silke; Med hans tjugu stolpar och tjugu fötter af koppar; men deras knappar och gjordar af silfver; Sammalunda ock på norra sidone hundrade alnar, med tjugu stolpar och tjugu fötter af koppar; men deras knappar och gjordar af silfver; På vestra sidone femtio alnar, med tio stolpar och tio fötter; men deras knappar och gjordar af silfver; På östra sidone femtio alnar; Femton alnar på hvarjo sidone vid porten af gårdenom; ju med tre stolpar, och tre fötter; Så att aller bonaden till gården var af tvinnadt hvitt silke; Och fötterna till stolparna af koppar, och deras knappar och gjordar af silfver; så att deras knappar voro öfverdragne med silfver. Men deras gjordar voro af silfver på alla stolparna i gården. Och klädet till ingången på gårdenom gjorde han stickadt af gult silke, skarlakan, rosenrödt, och tvinnadt hvitt silke; tjugu alnar långt, och fem alnar högt, efter det mått, som bonaden var till gården; Dertill fyra stolpar och fyra fötter af koppar; och deras knappar af silfver, och deras knöpar öfverdragne; och deras gjordar af silfver. Och alla pålarna till tabernaklet, och till gården allt omkring, voro af koppar.
Bifölls. S. D. Prot.-utdrag den 19 Januari 1848. 21 S. D. Föredrogs ånyo Bevi/lnings-utskottets memorial N:o 2, angående återlemnande af en utaf riksdags-fullmäktigen Joli. Jac. Rutberg, med flere, väckt motion i afseende å föreskrifterne om produktions-bevis för lax och smör, som från Norroch Vesterbottens län till annan inrikes ort aflaslas. Ståndet ansåg denna motion böra till Almänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet remitteras och lade Bevilln ings - u Is kol tets ofvanberörde memorial till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Banko-utskottets memorial N:o 7, med återlemnande af riksdags-fullmäktigen Lars Rasmussons af Hederv. Bondeståndet till Utskottet remitterade motion, att nya oktrojer icke måtte för privat-banker utfärdas, samt att hypolheks-föreningarna jemväl må i framtiden upphöra. Ståndet ansåg bär omförmälda motion böra af Allmänna Besvärsoc/i Ekonomi-utskottet behandlas och lade Banko-utskottets ifrågavarande memorial lill handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Banko-utskottets memorialer: N:o 8, med återlemnande af en af herr C. G. Indebetou väckt, af Välofl. Borgare-ståndet till Utskottet remitterad motion, deri hemställas, att någon del af banko-vinsten måtte afses till premier åt dem, som anställa försök att bereda socker af potates; samt N:o 9, med återlemnande af en af prosten Setterblad väckt, af Preste-ståndet lill Utskottet remitterad motion om afskrifning af Kottholms kanal-bolags skuld. Ståndet ansåg de i dessa båda memorialer omförmäld3 ärender böra af Stats-utskottet behandlas, och lade memorialerna till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets memorial N:o 16, angående återlemnande af riksdags-fullmäktigen Pehr Mårtenssons från Jönköpings län motion, om nedsättning i postporto-afgiften.
Efter denna förbindelses aflemnande till och godkännande af Fullmäktige, eger drätsel-förvaltningen utbekomma låne-medlen, i den mån desamma, enligt derom bos förvaltningen gjorda och bifallna arsökningar, skola vederbörande tillhandahållas; c) hvad af sagde medel före slutet af år 1861 ej kunnat till behörige lånsökmde utlemnas, får derefter af drätsel-förvaltningen icke utgifvas; d) det i Riksgälds-kontoret lyftade och på föreskri!vet sätt begagnade lånebeiopjet må, utan ränta och kapital-afbetalning, innehafvas till 1861 års utgång; bvareter och intilldess lånet är till fullo godtgjordt. böra till Riksgälds-kontoret årligen iterbetalas, för erhållna låne-understöd till uppförande af byggnader utaf slen eller arnat icke eldfarlig t ämne: Sex procent af sådant låns ursprungliga belopp, deraf ränta eter fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår, samt öfverskott utgör kapital-albelalning, och för lån till uppförande af vanliga trähus:
Rikets oeconomiska stallning icke medgifva någon tillökning, utan fastheldre påkalla, under freden, minskning uti Statsbidragnn , hos E. 3L M. velat i underd. anhålla, att E. K. M. täcktes sa organisera Rikets Landtoch Sjö-försvar, att derigenom, under minsta möjliga uppoffring, från Nationens sida, i fredstid, ett kraftfullt motstånd måtte beredas, i händelse af ett fiendtligt anfall; hvarjemte och då Sveriges trygghet'numera, dels genom redan vidtagne försvars-anstalter och dels genom föreningen med Norrige, blifvit väsendtligen försäkrad, samt ett kraftigt understöd, i händelse af krig, åt Riket beredf, Riksens Stän-< der få yttra den underdåniga önskan, att, vid Armééns organisation, E. K, M. måtte vara öf« vertygad derom, alt Svenska Folket, för fattigt, att täfla med rikare Nationer i underhållandet af en stor stående Armée, vill och skall, genom en allmän beväpning, bidraga till försvaret af sina Landamären, samt att, vid Flottans organisation,' EKM. täcktes taga i Nådigt betraktande de fördelar, våra kuster erbjuda, så i afseende på mindre fartygs hastiga uppbyggande, som på deras bemannande med sjövandt Folk; Och Rik-j sens Ständer hysa den öfvertygelse, att deras underd. framställning i detta ämne skall med Nådigt välbehag anses af en Konung, som Sjelf bäst och säkrast kan bedöma medlen, att så ordna Rikets stridskrafter, att de på en gång bidraga till Landets försvar och Folkets trefnad. Riksens Ständer framhärda etc. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 25 Sept. 1823. Preste-Ståndet d. 27 —.
Det står nemi. alt, ”enl. motionärens tanke, fordrades härtill i främsta rummet en lämplig undervisnings-anstalt, hvarest allt hvad till väfnads-industrien hörde, fullständigt och vetenskapligt meddelades.” Vidare heter det, att motionären föreslagit, att ”5,000 R:dr årligen måtte anslås till bildande af en teknisk undervisnings-anstalt i Borås, hvilken stad ansåges härtill lämpligast, enär densamma utgjorde medelpunkten af de trakter inom Elfsborgs län, der nämnde industri vunnit en högre utveckling. ” 0 . Frih. Åkerhjelm har emot anslagets beviljande anfört ett skäl, som synes dräpande, nemi. kassans tomhet, men jag skulle förmoda, att för det lilla plus i statsbristsumman, som detta anslag skulle åstadkomma, utväg må kunna beredas, samt att det väl kan försvara sin plats vid sidan af de många andra plus, som icke lära kunna undvikas. Samme talare har ansett de af motionären förmodade skadliga verkningarne för väfnads-industrien icke vara så säkra, att man deruppå kunde grunda ett bifall till anslaget. Härom kunna dock tankarna vara delade: vore här fråga om ett direkt understöd, i likhet med hvad L Preussen vid de friare näringsförfattmnes införande lemnades till ersättning för förmodade förluster, så skulle jag icke vilja förorda någonting sådant; men här är nu endast fråga om anslag till ett föremål, som, oberoende af tullens skiftningar, ostridigt kommer att verka välgörande för orten, för industrien och för hela riket, Slutligen får jag hembära min tacksamhet till de Hrr ledamöter, hvilka här $ä kraftigt understödt, icke mig, utan den goda saken, och deribland serskildt till den, hvars blotta namn erinrar om ett af de vackraste bladen i den Svenska industriens 348 Den 21 Oktober. historia, och hvilken nu, likasom vid ett föreg:de tillfälle, i fråga om slöjdskolan i Stockholm, visat sig såsom en värdig ättling till Svenska slöjd-inrättningarnes oförgätlige stiftare. Gr. Lagerbjelke, Gust.:
Maj:t afgå, tillika i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t i Nåder täckes låta i den Författning, som i ämnet på den nu lagde grund utfärdas, närmare bestämma förhållanderne såväl vid Landtmätarens åtgärder, sorn ock vid den föreslagna Lgodelnings-Rättens behandling af de till densammas pröfning dragne tvister, uti utveckling hvaraf Utskotten trott sig icke böra ingå. Till Riksens Högloft. Ständers vidare om. pröfvande varder detta vördsamt öfverlämnadt.' Stockholm den 16 Mars 1818. Riksens Högloft. Ständers Lagsamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottens Betänkande, angående de flere gjorde förslag till ändring uti Allmänna Lagens stadganden, och genom Kongl Förordningen dea 9 Februarii I8o2 meddelte föreskrifter , om Stängselskyldigheten. tJti frågan om de så väl i Allmänna Lagen,' som serskilte Författningar meddelte föreskrifter rörande stängsel - skyldigheten hafva, dels hos Högloft. Ridderskapet och Adeln, dels uti Hedervärda Bonde-Ståndet, genom flere Memorialer, åtskillige förslag till ändring och förtydligande af berörde Stadganden blifvit väckte, hvilka Memorialer väl blifvit af bemälfe Riks* Bihang till Riks-St, Fröt. 1817 - i£iS> t.dc Sami, N:r sr. sz. 243 Lagoch Besvärs-Utstått ens Belänhandm. Stånd remitterade, dels till Eagdels till Allmänna .Besvärs och Ekonomi-Utskotten enskilt; men i anseende sä val till Ekonomiska beskaffenheten af de ämnen de innefatta, som ock för det samband de samma med hvarannan äga, ärcr vordne på en gång gemensamt af bada Utskotten till pröfning företagne. Berörde Memorialer hafva blifvit ingifne till Höglofl. Ridderskapet och Adeln: ltmtr Af Herr Grefve Joli. Henning Gyllenborg, och 2 :do Af Herr Hammarhjelm.
Omröstningen bar utfallit med F e m t i o t r e Ja, Tjugu sex Nej. Monde Omröstningen: (Mern. Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet M 18 fram - 6 Konstitutions-Utskollets Memorial M 64. ställda förslag till ändring uti 76 § Riksdags-Ordningen, angående den af StatsRådet för dess åtgärder vunne décharge, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ju t Den det ej vill, röste Vinner Nej, är nämnde grundlags-ändrings-förslag förkastadt. Omröstningen har utfallit med Fyratio Ja, Trettionio Nej. Tionde Omröstningfen: (Mern. Den som vill, att det af Konstitulions-lltskottet uti Memorialet JVs 19 föreslagna tillägg till 59 § Regerings-Formen och 27 § 1 mom. Riksdags-Ordningen, angående Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ju t Den del ej vill, röste ; Vinner Nej, är nämnde grundlags-ändrings-förslag förkastadt. Omröstningen har utfallit med Femtiotvå Ja, Tjugu sju Nej. Elfte Omröstningen: (Mern. Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet Jtä 20 framställda grundlags-ändrings-förslag, angående utländsk undersåtes rätt att i Riket förvärfva och besitta fastighet, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Kunstilulions-UlskoClels Memorial J\s 64. Den del ej vill, röste Nej j Vinner Nej, är nämnde grundlags-ändrings-förslag förkastadt. Omröstningen har utfallit med F e m t i o f y r a Ja, Tjugufem Nej. Tolfte Omröstningen: (Mern.