Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr von Hohenhausen, Mich. Sil v.: Efter min erfarenhet är det långt ifrån att man varit nöjd med det stadgande som hittils gällt i afseende å inteckning i klump. Den har tvertnm föranledt till allt för manga och invecklade förhållanden, såväl för dem, hvilka vilja sälja en del af den intecknade fastighetsmassan, som för dem hvilka vilja en sådan köpa, så att raan har varit i högsta grad missbelåten med allt del omak och det bråk, som förorsakats för att man skulle kunna bryta ut en del ur del hela om den skulle förflyttas på någon annan, eller för alt fä veta till hvad belopp den häftar, då det är fråga om afbetalning. Den föreslagna genomgripande förändringen är ju ingen annan än den, att ett gravationsbevis på sjelfva egendomen uttages, och sedermera en uppgift från landskansliet på värdena, och dä får jag i densamma veta, icke hvad egendomen i klump är värd, utan man får veta hvad hvar serskild nummer är värderad till. På grund af de lösta dokumenten kan låntagaren hädanefter som hittills få låna lika väl, och svårigheten dervid vore ej större, än att låntagaren gjorde en specifikation, i st. f. att såsom nu upptaga hela klumpen i massa. Man sluppe då allt det trassel som uppkommer genom blifvande fördelning af inteckning. Då värdet på hvarje nummer är upptaget, sä är det ganska lätt att utbryta hvad del som heldst, och säga huru mycket af lånet som honom tillfaller. Jag kan häruti ej se någonting så svårt och genomgripande, att man skulle hissna vid genomförandet af denna sak, som för mig åtminstone förefaller ganska lätt, och som komme att för framtiden leda till mycken ordning och lättnad vid transaktioner. Ehuru jag visserligen skulle anse mig nu kunna gilla Hr von Hartmansdorffs förslag, så, emedan jag i frågor om lagbestämmelser anser det i allmänhet rådligare att återremittera en sak, för att få sjelfva redaclionsförändriugen inom Utsk. granskad, än att genast densamma inom Ståndet antaga; så tillstyrker jag återremiss af förevar:de § 19. Gr. Sparre:
Montén, L. J. Hierta och R. T. Gullberg att, efter det införselstullen å artikeln stearinljus genom den af Eders Kongl. Maj:t under den 24 nästlidne Mars nådigst fastställda Tulltaxa blifvit från förut bestämda belopp af 6 öre nedsatt till 5 öre pr skålpund, Eders Kongl. Maj:t måtte, för beredande af möjlighet för sökanderne att under sådant förhållande, vid sin tillverkning af nämnda slags ljus, med någon behållning täfla i pris med den främmande varan, i nåder tillåta, att artikeln palmolja finge tullfritt till riket införas; och få Komiterade, till fullgörande af Eders Kongl. Maj:ts omförmälda nådiga befallning, endast åberopa de utredningar af hithörande frågor, som återfinnas dels under artikeln Ljus, dels under nu ifrågavarande artikel Oljor, äfvensom Komiterades dervid, under uttalad önskan att tullfrihet måtte kunna medgifvas för, bland annat, det af sökanderne afsedda slaget af oljor, gjorda tillstyrkande att, intilldess en sådan förmån kan varda beviljad, tullen å varan må från nuvarande belopp af 2 Öre nedsättas till 1 öre pr skålpund. Vid Ornamenter har den senare afdelningen för «ej specificerade» sådana, hvilka omamenvarit hänförda under Dekorationer, sedan rubriken för dessa afförts, blifvit ur taxan t8r' utelemnad. * Vid Ossa Sepioe har, på sätt under artikeln Fjäll anmärkts, tullfriheten blifvit ossa . i , • • • n SöpiäJ, utan hänvisning angifven. Under rubriken för Papp har en ny afdelning för Presspapp införts, hvaremot Papp. benämningen Presspapper, under Papper, blifvit, såsom oegentlig utelemnad.
Och vill behålla ho* ‘'nom j så får Konungen, oaktadt rättigheten "att sjelf bestämma sine Rådgifvare, likväl ”icke gora det i anseende till denne , om O* *’pinions-Nå'mnden, utan annat skäl än sitt ”mening, anmäler honom till afsked, §. iöj. "Regeringsformen.” Af dessa sålunda anförde skäl hafva 2iné Stånd i Utskottet stannat i den tanka, att Sfustitias-Stats-Mmitern icke borde Vara Ledamot 79 i Håksta Domstolen , utan blott Chef för den Administrerande delen af Jin t it i a-förvaltningen, och föredragande i Stats-Rådet of alla dithörande Ar ender, samt innehafvare of den Just iliseCantelkren nu anförtrodde Uppsyning!- och åklagarebefattning; hvaremot aine Stånd väl funnit, att Domaremagten uti Grundlagen är skiljd fiån den verkställande, bade genom den ringa andel den sednare i den förra eger, och genom stadgandet, att ingen högre eller lägre tjensteman, som innehafver Domare-syssla, kan omedelbart af Konungen derifrån afsättas, §. 36.; men att icke dess mindre något samband emellan dessa båda, fordom hos Konungen förenade magter, borde linnas, hvilket ock Grundlagen synes hafva åsyftat, så väl genom den verkställande magtens ringa deltagande i besluten, som genom dess föreställande rätt, då det blifvit stadgadt, att Konungen i Högsta Domstolen eger 2:ne Röster, och att dess beslut skola utfärdas i Konun* gens Namn, och med Dess Höga Underskrift eller under Dess Secret, §. 23.
Voteringen har utfallit med 74 Ja och 44 Nej samt en casserad sedel; i följd hvaraf och som Ja vunnit, införselstullen å Tallved skall utgöra 24 sk. famnen. ioo:de Voteringen (140:o). Den, som vill, alt till contraproposition i hufvudsakliga voteringen om den under artikeln ved förekommande rubriken andra slag skall antagas Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, att nu gällande införselstull derå, 24 sk. famnen, bör blifva oförändrad, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej* kommer contrapropositionen att utgöras af Bonde-Ståndets beslut, att den ifrågavarande afgiften bör blifva lika med den, som nu eger rum för utförseln, eller 1 R:dr 24 sk. famnen. Voteringen bar utfallit med 74 Ja och 45 Nej, varande, enär Ja vunnit, följande proposition sålunda bestämd för lövsta Voteringen (141:o) Den, som godkänner Utskottets förslag, att införselstullen å den under artikeln ved upptagne rubriken andra slag skall bestämmas till 36 sk. famnen, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej* antages Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, att införselstullen å ved* andra slag, skall utgöra 24 sk. per famn. Ja och 41 Nej samt 2 casserade sedlar ; i följd hvaraf och då Ja vunnit, Rikets Ständer bestämt införselstullen å 'ved, andra slag, till 36 sk. famnen. i02:dra Voteringen (143:0) Den, som bifaller Utskottets förslag, alt för Vin på fastager bör an*; tagas 32 sk. införselstull per kanna, röstar Ja ; Den, det ej vill, röstar Nej. _ Vinner Nej, kommer nuvarande införselsafgift, 24 sk. kannan, att förblifva oförändrad. Resultatet af voteringen har varit 69 Ja och 50 Nej. Som Ja vunnit, är införselsafgiften å
Genom nämnde indragning kommer nemligen att för landet uppstå en större vexel-tillgång, än som vanligen är alt påräkna, och vid sådant förhållande skulle det tvifvelsutan leda till fördel för allmänna rörelsen om Fullmägtige voro oförhindrade att, när omständigheterne kunde dertill föranleda, inköpa den del af nämnde vexeltillgång, som icke för utländska liq vider erfordrades, och att hafva den derigenom uppkommande behållningen stå - Banko-Utskottets Memorial M 27. 25 stående på utrikes ort, för att vid framtida vexelbehof disponeras Till befrämjande af detta ändamål bar Utskottet ansett sig böra Fullmägtiges framställning i sä rnälto biträda, alt maximum för Bankens behållning på utrikes ort må, under den tid indragningen af omförmälda lån fortfar, kunna uppgå till de af Fullmäktige nu tillstyrkta belopp, och under förutsättning, att Rikets Ständer gilla Utskottets i Utlåtandet M 26 punkten 8 upptagna förslag, hemställer Utskottet således att Rikets Ständer nu mätte dervid besluta följande tillägg: Så länge indragning pågår af det utländska lån, hvilket, på grund af Rikets Ständers beslut vid innevarande riksdag, blifvit till fort sättning of Statens jernvägsbyggnader upptaget, ega Fullmägtige att på utrikes ort hafva för Bankens räkning nedsatt ett belopp, motsvarande Tre millioner Riksdaler Hamburger Banko, och att låta behållningen under vintermånaderna uppgå lill Fyra millioner Riksdaler samma mynt. Stockholm den 2 .Juli 1860 Bil), till B. St. Brot. 1859 & ISBO. 6 Sami. 1 Afd. 1/, lläft. 4 STOCKHOLM, TKYCKT HOS JOII. Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Juli 1860, kl. 2 e. m. Berättelse, angående förrättad revision af Banko-Diskontverkels räkenskaper och förvaltning för är 1859.
Indragning if 5:tedeieo utaf denna inrättnings fordringar hvar 6:te månad, har till landtmannens förlägenhet verkat i den mån sorn tid erfordrats för de^sa medels indrifvande och åter utassignerande, oberäknad! den för all landfmanna rörelse Öfvcrdrifna räntan å 6 procent, hvilken på förhand å lånen inbetalas. De från Banken utgående Fastighets - 704 Den 24 Februarii. och Odlingslånen äro visserligen af befyden» het i anseende till låga räntan, men huru långt hinna väl dessa fonder, och huru många af landets behöfvande jordbrukare äga väl till» fälle att använda tid, resekostnad och commissionsarfvoden för att i Stockholm söka och erhålla lån deraf. 2:o. Uti den på orättvis grund af jorden utgående bevillning: af orsak att då närings tvång ännu till betydlig del betungar värt land, hämmande all näringsflit, och då egendomsvärdet alltid blir en ofelbar följd af pro» ductionernas, men oagtadt dessas vanvärde utöfver gränsen af hvad man trott, ändå hemmansvärdet icke kunnat till bevillning nedsättas, uppkommer den i min tanka orättvisa grunden, ty odlarens rikaste skörd i vanvärde förslår till intet då penningen som skall mäta den är indragen, och då näringsfriheten icke lemnar öppna källor för dess omsättande, Besinnom att all bevillning af jorden erlägges contant. 3:0. Ändteligen underhålles äfven nöden genom en del väre äldre gällande administrativa författningar.
Hans Excellerrce Herr Grefwe K rrut k: föreslog om ej, dä betta wore ett ämne af mycken wigt och äfwen widlyflighet, sä wäl Utskottets utlätande öfwer anmärkningarne och de af detsamma föreslagna förändringar och tillägg mätte tryckaS, för att sämedelst lättare underkastas hwar och ens pröfning, som ock en wisi tid utsättaS dä Rjdderstapet och Adeln wille detta ämne fluteligcn afgöra: tilläggande Hans Excellcnce att han just nysi sätt den upplysning att tryckning kunde inom 8 dagar wara werkställd. Grefwe Oo k na, ^uzust, begärde härä proposition. Friherre käannsrffeim, Oarg Aukust, instämde deruti att ämnet wore af den wigt att det genom tryckning förtjente underkastas allmänna uppmärksamheten; men hemställde derjemte om ej till tvinnande af en dyrbar tid tillräckligt wore att blott de föreslagne förändringarne och tilläggen trycktes, och icke utläsandet öfwer anmärkningarne i allmänhet. Gref - 40Z2 Den 10 Oetober. Grefwe volina, yttrade sig häremot, och förklarade sig instämma i Hans Excellence Herr Grefwe kuutks tanka. Hans Excellence Herr Grefwe l^uutk, yrkade äter pä tryckning af altsammans. Friherre Ltael von vollftein, Lorktr: trodde att r) mycket wore fträndradk i det fdrut ingifna förslaget till Riksdags - Ordning, och icke stort afseende lemnat ät de dcrwid gjorde anmärkningar; han wille för sin del blott tillägga ben önskan att de nu lcfwande Ledamdterne af Constitutions - Utskottet mätte för alla tillkommande Riksdagar förordnas att i denna egenskap fortfara. Nägre af Ridderskapet och Adelns Ledamöter hördes häraf hafwa roligt. Friherre Legerström, ^ocob, trodde att fbrändringarne och tilläggningarnr ej wore widlystigare, än att hwar och en lätt kunde inskrifwa dem i sitt exemplar af projectet.
R:dr i månaden, hvadan besparing för Verket icke kan antagas att uppkomma; anse Fullmägtige, äfven under förutsättning att arbetet på bägge sätten blefve lika väl utfördt, att blifvande reparationer å Bancohusen icke böra upplåtas åt den minstbjudande. För öfrigt och enär hufvudsakligare consumtionsartiklar och andra förnödenheter för Banken, med undantag af ved, som vanligen erhålles för lägsta pris då inköp deraf sker i Maj och Juni månader samt hela laster tagas, redan ifrån äldre tider blifvit, så vidt möjligt varit, anskaffade genom anbudsauctioner, samt den vid sednaste Riksdag fastställde Redovisnings och Tjenstgöringsordning för Bankens Bokslutsoch EkonomiAfdelning i punkten B, 1 mom. stadgar, att sådane förnödenheter deraf åtgången kan på förhand beräk - 102 nas, böra genom anbudsauclion utbjudas till lefverering, lärer någon vidare föreskrift i detta hänseende icke vara af behof påkallad. Uti ett Herrar Revisorers Berättelse vidfogadt ProtocollsUtdrag, finnes, enligt Herrar Revisorers beslut, intaget ett anförande af Herr Prosten Sandberg, angående den misshushållning han förmenat, vid Bancoförvaltningen ega rum. I afseende på de speciella anmärkningar, som vidröra utgifter, hvilkas belopp icke grunda sig på bestämda föreskrifter i BancoReglementet, hafva Fullmäktige öfver den del af Bancoförvaltningen, hvilken är åt Understjielsen uppdragen, infordrat dess förklaring, som här bifogas. Men då en af dessa anmärkningar vidrör en utgift, som både lill föremål och belopp blifvit af Fullmäglige omedelbart bestämd, få de sig deröfver utlåta. Den rörer deras vidtagna åtgärd att afsluta öfverenskommelse om 740 stycken trädlårar med jernband och läs, hvilka, efter Herr Prosten Sandbergs förmodan, skulle komma att kosta 9 å 10,000 R:dr.
Om äfven en komités arbeten vanligen fordra lång tid, tror jag dock, att ett dylikt arbete bör påskyndas af den kraft, som bäst kan göra det, nemi. opinionens, hvilken, ju starkare den under tidernas längd uttalar sig, desto förr skall bringa arbetet till slut; och i afs. på denna fråga trotsar jag att någon i vårt samhälle kan, med hänseende till opinionens styrka, ställas i bredd med densamma. Jag fruktar således icke att åt en komité öfverlemna ifrfigav:de arbete, ty jag är förvissad, att denna komité förr än de föregide, från hvilka man hemtat exempel, skall sluta sin verksamhet och lemna ett bättre resultat, än man eljest under dylika förhållanden är van att finna. På grund af hvad jag nu haft äran anföra anhåller jag om bifall till Utsk:s förslag, hvilket jag önskar all framgång. Frih. Raab, Carl Adam: Denna fråga är redan i allmänna opinionen så utarbetad, att jag icke tror, det man behöfver vidlyftigt orda derom, hvadan jag också blott med några få ord vill söka belysa detsamma. Jag får i sådant afseende först och främst uttala min förundran deröfver, att en talare här sagt, det han har så litet förtroende till komitéer i allmänhet, att han icke tror, det denna fråga skall blifva nöjaktigt utredd och behandlad, derest den blifver öfverlemnad åt en komité. Jag för min del tror, att om E. o. Ad. bifaller Hr Thams förslag, skall frågan derigenom ingalunda vinna den lösning, som af behofvet är påkallad, och det är detta, som jag 308 *. Den 16 Ju ni e. m. skall söka ådagalägga. Om man enligt Hr Tharas förslag blott vill söka åstadkomma konventioner för kyrkoherdarne inom hvarje pastorat, lemnar man derigenom å sido all lönereglering för de sämst lottade presterna, kotmninistrarne och adjunkterne, hvilka äro de, sorn äro i största behof af en löneförbättring.
Den tomt; om hvars utbyte fråga blifvit Iväckt, skall va_ra alldeles oumbärlig för upplag af Stenkol och andra förnödenheter för Bränneriets bedrifvande, hvartill dessutom kommer, att flere Byggnader äro å Tomten uppförde, som alla behöfva begagnas till förvarande af Inventarier och Materialier för Magazinens och Bränneriets behof. I öfrigt skall denna Tomt, till hvars strand stora Fartyg kunna flyta, vara ganska väl belägen för Magazinens eller Tork-Inrättningars uppförande, deraf Magazins» Inrättningen, i följd af dess utvidgade omfattning, och nödvändigheten att Sädeslagren komma att bestå af torkad Spannmål, så vida ändamålet att bereda ständige upplag för inträffande undsättningar skall kunna vinnas, blifver i verkligt behof. Utom de olägenheter och. hinder för Bränneri-rörelsen, och den uppenbara skada, sorn lomme att tillfoga» Magazins» Inrättningen genom ifrågavarande Tomts öfverlåtelse, anmäler Magazins-Ditectionen, att,' så framt den föreslagne reservoiren å Tomten skulle anläggas, vöre det icke möjligt att med Bränvims-branningen fortfara, emedan vattnet, som på ungefärligen 100 alnars afstånd från Tomten uppfordra? till afverkningen, blefve genom orenligheten förskämdt och för Bränvinsi bränningen alldeles odugligt.
OO iso OO OOv! — 0O — tOO — - vo — - OSOj — OO OO — - OO — - OOO'. OO —^ - O0 — - OO " OOVj . - — - lool«o — - OS sssv^°°- A_ Den n October. 57 Förklaring kfwer Formulalrm Lill Berednings, och Taxerings Längdcrne. c^erednings. och Taxerings. Längderne äro sä inrättade, att de sammansattas pä ett papper, och al läger Berednings Comiteen att införa: i i:sta Column.: Hemmanets Namn. L-dra dito Henimancts Nummer. Z.dje dito Nummer eller Fol. pä den ffatt. skyldiges uppaift. g:de dito Den ffatlffyldiges Namn. 5:te dito Antekningar för Bewillningens be. räknande. 6tte dito Hemmansdelarnes Clatzer och wärdén. 7.de dito Skydds, afgifterne för hwarje egen dom, rörelse och befatttning serskildt. 8'de dito Summan af Skydds, afgifterne. 9:de dito Behällna inkomsten af Egendom och Näring samt af Emhete och Tjenst, serskildt utförde, rode dito §:n af Berednings. Comiteens Protocoll, sä ofta det behöfwer citeras. Här wihtager Taxerings. Comiteens för. rättning, och ulsättes af Eomiteen, i utte Column.: Hemman och Hemmansdelar efter sine af Comiteen fastställ, da Clasier och wärdén.
Jag anser det sålunda vara oriktigt att belägga testamenten på så små summor med bevilln., och tror det vara rättast att bibehålla det gamla stadgandet härom oförändradt. Hr Stuart, Fredr, Christ.: Äfven i denna del har jag reserverat mig. Då min reservation fullständigt upptar de skäl, jag har att andraga emot Utsk:s förslag, att minimibeloppet af gåfvoroch testamenten, hvarför bevilln. bör erläggas, måtte nedsättas ifrån 3oo till 100 r:dr, och jag förutsätter, att R. p. Ad. jemväl deraf tagit kännedom» viii jag icke med dess upprepande förtaga tiden. Hr Cederschjöld har riktigt anmärkt, hvari hufvudsakliga skillnaden emellan det gamla stadgandet och det nya förslaget består, och jag skulle ger* na förena mig med honom uti yrkande på afslag å detta Den a3 April c. m. 213 sednare i sin helhet, sivida icke Utsk. framställt åtskilliga förändringar i redactionen, hvilka torde förtjena afseende. För min del får jag derföre tillstyrka, att, med tillägg af ordet ”kyrkor” bland de uti ifrågavar. § uppräknade undantag samt minimibeloppets bibehållande med 3oo r:dr, Utsk:s förslag mätte af R. o. Ad. bifallas. R. o. Ad. beslöt, att i mom. af 4o § skulle erhålla följande lydelse: ”För testamente, gåfva och fideicommiss af ”lös och fast egendom, capital eller fordringar, skall, då ”det gifna uppgår i värde till trehundra r:dr och deröfver, ”bevilln. erläggas med sex för hundradet; från hvilken af”gift likväl befrias maka eller skyldemän i rätt uppoch ”nedstigande led samt allm. undervisningsoch schola:-inrätt"ningar, stipendii-fonder, kyrkor, arbetshus, hospital och ”fattigförsörjningsanstalter och i allmänhet fromma stiftelser.” I alla de delar, hvarom ej, genom hvad ofvan finnes upptaget, annorlunda blifvit beslutadt, biföll R. o. Ad. Utsk:s i betänk. N:o 57 framställda förslag med de i utlåt.
Tackar allraödmjukas t, nådi' herrsk ap, som ville komme och se, hur det g år te på bonnvis. Per och Stina, sätt f ram stol er åt Patron och unge herrn och mamsell. Se så j a, v ar så go' och sitt ner, mi tt herrskap. Du, Ola i Gyl lby, sätt dej här med dotra din. Hv arfö r s tår du derborte i skym-unnan, Erik? Stig fram och hels' på herrskape och var inte så bl yg åf dej . Ah, se der har jag dej ändtligen. J ag har undrat, hvarför jag ej s ett till dej se'n jag kom hem. Hur är det med dej? Du ser inte glad ut. Åh, h an h ar foll aldri varet anne än tyst och sluten. Låt honom vare, käre herre; han rusker väl opp sej. Gå nu, Per, och säj te dansfolke att marschere fram. Det h ar saml at sej en hel mängd nere på bakgåln, s åg jag . T aler vi se'n väl ve herr Patron, så är han nock så god och ber di här rare spelmännera frå Stockholm ( p e k a r p å o r k e s t e r n ) drille lite grand åt oss på fejolera. ( P e r g å r ) Kom, Erik, och sätt dej här bredve Bri tta, så ska' vi allihop se på dansen. ( E r i k s ä t t e r s i g b r e d v i d W i l h e l m ) Jaså, du sätter dej bredve unge herrn? Nånå, du har inte sett honom på så länge; det kan vare roligt för dej te språke med din förre läskamrat, må vete. Bri tta får du nock råk e så mycke du vill se'n. FJERDE SCENEN. DE BONDFOLK, hvaribland PER, ANDERS, BENGT ÅSEN och HINRIK I BACKA, tågar, med en spelman i spetsen, parvis några gånger omkring majstången, sjungande: PÅ FÖRRA. Takt tu go' vänner!
Nu är valman död eller hindrad att uppdraget antaga, och är suppleant till; varde han ofördröjligen af kyrkoherden om förhållandet underrättad: är suppleant ej till; varde ny valman utsedd, om tid dertill är. Vet kyrkoherden, innan han förklarat valförrättningen slutad, att valman död eller hindrad är; då skall till ledighetens fyllande ny omröstning genast anställas. 29 §. Utdrag ur protocollet skall kyrkoherden, när valförrättningen slutad är, ofördröjligen hvar valman tillsända, att såsom fullmagt vid riksdagsmannavalet företes. Är suppleant vald; tillsände kyrkoherden ock honom sådant protocollsutdrag, som nu är sagdt; utsatte ock, i hvad ordning han inträda skall, der flere valde äro. 30 §. Är valman hindrad att uppdraget antaga; sände ofördröjligen det erhållna protocolls-utdraget till kyrkoherden åter, med uppgift om hindret. 31 §• För hvart valdistrict å landet skall riksdagsmannaval förrättas å den inom districtet belägna Tingsstad och af den ordinarie häradshöfding i länet, som Pröfnings-comiteen vid länets delning i valdistricter förord nät. 32 §. Kallelse till riksdagsmannaval för valdistrict å landet skall valför - 12 Hör lill Constilutions-Ulskoltets Memorialj N',o 36, rättaren utfärda och i districtels kyrkor låta uppläsa sist fyra veckor före valdagen, den val förrätta ren bestämmer. Ät' kyrka, der gudstjenst ej hålles den dag, kungörelsen uppläsas borde; gånge som i 26 §. skiljs. Lag samma vare om socken eller sockendel, hvars kyrka utom länet ligger. 33 §. 1) När valförrättare å den utsatta valdagen gifvit de valmän, som å stället finnas, tillkänna, det riksdagsmannavalet börjas; då skall livar valman sin fullmagt förete och valförrättaren den granska. 2) Derefter anställes, till väljande af riksdagsman för districtet, omröstning; livat vid hvar valman, som godkänd fullmagt företett, skall efter upprop muntligen till protocollet uppgifva den persons namn, som han väljer till districtets riksdagsman.
Sedan Riksens Ständer ej kunnat gifwa mer än 2,500,020 R:d i bewillning, och dermed ej kan till fullo bestridas alla de utgifter som ansettS nödwän» digs i synnerhet hwad Defensions-Werket angär, sa fär jag promenera i:o Alt den föreflagne Indragnings-Staten, hwilken sä smäningom blir en tillgäng för Staten, mätte ansins till fyllnad af Militaire-Sraierne, samt att de indragningar uti densamma som rörer defensiv», matte öswerlemnas till Konungens granskning, vm de utan wada eller åtminstone stora betänkligheter kunna indra» gas. 2:0 Att hela Miliraire anflags-sumwan till Lands och 66s ^ Den 12 December. »ch Sjös blott blir en titel, och den CsmmittL? som är salt att reglera Desensions-W rktt får etter densamma reglera de bada Staterne samt jemka alla de Ansökningar as olika Corpstr om förbättrad: underhall, samt om Finska Artillerier och den Funka Armeen som är hitkommcn och kan wara berättigad till accordS.er» sättning och underhäll. z:o Onjkade jag att Rikers Stat blcswe endast under följande Titti r bestämd: r:o Hof och Skall Staterne. 2:0 C>vil-Staten z:o DestnstonS Staten. 4:0 Clereciet och Lärowerken. 5:0 Fria Konsterne. ^ 60 Fromma Stiftelser. 7:0 Pensions,Slaten. 8:0 Minister Stare». 9:0 A inränna Utgifts> Staten. Friherre von wolstein, OorktL l-uä vi^, anförde ffristeligen till Protocollet följande: