Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen måste jag äfven fästa upmärksamhelen på eli Den 27 Maj f. m. 209 ett oegentligt uttryck, som förekommer i 15 §. Början af denne § lyder sålunda: ”Till riksdagsman af BondeStåndel välje allmogen inom sig hemmansägare, hvilka inom något af de uti valet deltagande härader boende och besutne äro och ej lill annat RiksStånd höra”. L)å meningen häraf lätteligen kunde synas vara, att endast bönder skulle välja, men sådant uppenbarligen icke varit Utsk:s afsigt, tror jag, att ordalagen böra undergå ett förtydligande. På grund af hvad jag nu haft äran framställa, hemställer jag, att R. o. Ad.vid återremitterande af nu föredragna 12—15 §§i Const.- Utsk:s mern. N:o 7, måtte såsom sin gemensamma tanka förklara l:o alt 12 § 1 mom. bör stadga endast att R. o. Ad. skall representeras enl. den Ridd.Ordn., som af R. o. Ad. antagen samt af Konungen gillad och fastställd är. 2:o att ofrälse embets-och tjenstemän med Kongl, fullmakt må förlänas representationsrätt: ulan vilkor af fastighets innehafvande; 3:0 att i 14 § må bestämdt uttryckas, att med derstädes nämnda ”idkare af borgerlig näring, handel, fabrik, handtverk eller annat till borgerliga näringar räknadt yrke” förslås endast sådane, hvilka i stad äro bosatte, innehafva burskap eller såsom kontingentborgare till stad höra; samt slutligen alt del i 15 § förekommande uttrycket ”allmoge” så förtydligas att missförstånd må i möjligaste måtto förekommas. Hr Tersmeden: Den talare, som började denna öfverläggning, yttrade, alt det tillstånd, hvaruti vi befinna oss vore en stiltje, och alt denna stiltje liknade ett töcken, hvilken skulle förqväfva fosterlandskänslan. Ehuru jag medgifver att vi lefva i en stiltje, är jag likväl öfverlygad att denna i st. f. all qväfva skall väcka fosterlandskänslan.
Bernoch Ekon.-Ut sk ottcns betänkande, N:o 10. ii behandling hörde, samt att derom lill Kongl. Maj:t afgifva underdånigt Utlåtande, åtföljdt af förslag lill de förändringar i gällande Författningar, eller lill nya reglementariska stadganden, som det åsyftade ändamålet påkallade; att vidare Kongl. Maj:t, som, uppå framställning af Stockholms Sjömanna-söllskap, den 6 Mars i83j5 beslutat att, genom serskilde Committerade , låta granska en läro-curs i sjömanna-yrket, hvilken, på Sällskapets föranstaltande varit under arbete, derjemte uppdragit åt samma CommitLerade att, så fort ske kunde, utarbeta förslag till Navigations-skolor i Riket, äfvensom till föreskrifter, rörande examina för såväl Navigations-lärare, som befäl och underbefäl vid Idandels-flottan; och att, i anledning deraf, sistnämnde Comité utarbetat och afgifvit ett förslag, jemte Utlåtande i ämnet, hvilket, lill följd af Kongl. Majrts gifna föreskrift, blifvit till ofvanberörde förut nedsatta Comité ingifvet, utan att något vidare i afseende härå blifvit tillgjordt.
Då icke destomindre tilloppet af lärjungar till skolorna nu är vida större, än att statsverket mägtar förse dem med lokal och lärare, måste en eller flera af de lägsta klasserna indragas; helst dithörande läroämnen lämpligast inhemtas i hemmet eller i folkskolan. jag vågar, på grund af hvad ofvan är anfördt, föreslå, det Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t underdånigst begära: 2:0 Att första klassen må, från och med nästkommande Juni månad, vid rikets alla elementarläroverk indragas. 3:0 Att läroämnenas vidd så inskränkes, att hvardera klassen beräknas för ett år, med undantag af den klass på s. k. klassiska linien, som är närmast öfver den, i hvilken undervisningen i Romerska språket börjar, hvilken för dem, som läsa detta språk, bör vara tvåårig. 4:o Att 42 § af Stadga för rikets allmänna elementarläroverk den 29 Januari 1859 må erhålla följande lydelse: Flyttning Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. 73 »Flyttning från fullständigt elementarlärov erics högsta klass medför icke allenast behörighet, att utan ytterligare pröfning varda såsom studerande vid rikets universiteter inskrifven, utan ock de öfriga rättigheter och förmåner, som förut åtföljt godkänd studentexamen.» »Till inträde vid militära och andra Statens applikationsskolor be rättigar nöjaktigt genomgånget förhör vid elementarläroverk i de läroämnen, som utgöra föremål för undervisningen uti real-liniens näst högsta (enligt detta förslag blifvande 5:te) klass.» »Hvar och en, som begagnat annan undervisning än den vid Statens läroverk, eger att, mot en afgift till rektor och examinerande lärare af 30 R:dr, undergå förhör vid fullständigt elementarläroverk, för att under samma vilkor, som för läroverkets egna lärjungar blifvit stadgade, vinna samma rättigheter och förmåner, som är o dessa sednare tillerkända.-» En stor del af de barn, som från skolstaden och dess grannskap i de lägsta klasserna taga flerdubbelt lärareantal i anspråk, saknas redan i 3:e klassen.
Den är lugn; har alltid varit lugn, o h ehuru hvar Stat och således äfven Sverige al tid bör hafva en stående Corps till Policens vidmagthållande, tror jag ej att någon kan beskylla Svenska Folket för orolighets-sinne, det Den 24 Felruarii. 656 må hafva blifvit uppmanadt dertill af hvad anledning som helst» Jag tror, att vi böra vara försigtige i våra yttranden, i synnerhet i ett ögonblick då Europas Magter åro uppmärksamma på oss, så att vi ej kasta minsta grand, af tvåtydighet på våra inre förhållanden. Åtskilige yttrade härtill deras bifall. Friherre Boije, Ludvig: Uppkallad af min Jrättskänsla, hemställer jag, om icke två Talare hår gjort den tredje orätt. jag tror icke att Herr Cederschjölds afsigt varit att förnärma Grefve Mörner; men min rättskänsla kan icke heller gilla det klander Herr Cederschjöld framställt emot det militairä hvårf, som var af Grefve Mörner utfördt. Jag lemnar derhän den enskilta kännedom Herr Cederschjöld kan äga om Bonde-upploppet vid Klogerup; men till honom sjelf öfverlemnar jag om han också kari ansvara huru långt upploppet kunnat gå, i händelse det icke blifvit så tidigt och så alfvarsam! dåmpadt: Grefve Mörner har för sin åtgärd dervid j såsom MilitaireBefålhafvare, i elfva år ägt sin Öfverhets bifall och Allmänhetens aktning; och jag vet då icke heller hvarföre denna förtjenst skall i dag fördtinklas. Jag har Uppmärksamt åhördt Grefve Mörriers yttrande; men ehuru jag anser Grefven hafva begått en irring deri, att ha» trott militairens jemna fördelning Utgöra en säkerhet för lugnet i landet; en säkerhet, sorn jag anser ligga förnämligast i folkets egen moral Och religiositet, samt i Lagarnes handhafvande; så har jag dock ingalunda förraårkt någon af - Den 24 Fcbruarii.' sigt hos Grefve Mörner att kasta skugga p§ folket, eller förebrå detsamma någon särskild fallenhet till oro eller upplopp.
Med ogillande af Utskottets förslag, att vissa varu-artiklar böra befrias från tolag, fann Ståndet, hvarken Utskottet hafva varit berättigadt att ingå i pröfning af denna fråga, såsom grundad på Städernas, genom 114 Regerings-Formen, försäkrade privilegier, eller de öfriga Riks-Stånden ega att Utskottets yttrande derom, utan Korgare-Ståndets med - 6s Prat. Utdrag Jin 8 Octobtr i8ig. gifvande bifalla ; ora hvilket beslut respective Med-Stånden skulle, genom serskildt Protocolls-Utdrag , vördsamt och vänligen underlättas. 3:0 Ansåg Ståndet underdånig önskan böra framställas till Kongl. Maj:t af Rikets Ständer om förbud å vissa varor, dels till indel* till utförsel, utan att Ståndet dock fann sig derigenom hindradt att ingå i pröfning af tullbestämmelserna, hvilka borde gälla, i händelse Kongl. Maj:t icke skulle finna för godt att i Nåder bifalla förbuden; och beslöt Ståndet, att sådan önskan borde anmälas, 1 afseende på följande varor af dem, som nu ftirekommo till granskning : Alun, annan än Romersk, ansågs böra förbjudas . , till införsel. Apotheksvaror , sammansatt» till ieförsel. Ben , oarbetade, till utförsel. Broderier af guld och silfver till införsel. Allt slags brännvin och sprit af säd och potatoet . till införsel. Prot. Utdrog den 8 Octobef 1829. 63 Och i sammanhang dermed besiämdes, att brännvin, öfver 8 graders 6tyrka , anslgs vara sprit. Dricka , porter och öl, annor ledes än på bouteiUer .
Utsk. den 13 Junii; Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om ett ränte fritt lån för fiskerien i Bchusiändska Skärgården dill StatsUtskottet liar ifrån PresteStåndet blifvit remitteradt ett af Prosten Hylander der inlemnadt memorial, deruti lillkännagifves, att ifrån den tid Sillfisket i bohus Län upphörde, det såkallade Storirsket varit skärgårdsortens förnämsta och betydligaste näringsfång; att detta fiske, nemligen af längor och torsk, dock hufvudsakligast idkas af de skärgårdsboar, som höra till Tjörns och Morlanda Pastorater, och hvilka år i832 utgjorde till antalet, hustrur och barn inberäknade, 4,162 personer; attalia dessa lefva af denna enda näring; alt de fartyg, som till fiskeriet be - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 164 13 gagnas, för närvarande utgöra 23 större eller såkallade fiskbåtar; alt de större fartygen, af hvilka hvart och ett kunde uppskattas till ett medelvärde af 2,100 Rdr JB:co, under de senare åren blifvit allt mer fåtaliga, i följd af minskade tillgångar att anskaffa och utrusta nr a, sedan de gamla blifvit obrukbara; alt dertill komme den olägenhet, att den fångade fisken ofta i mer eller mindre mon blifver skämd, hvilket är en följd deraf att saltningen nu icke sker förr än fiskarena med sina skutor återkommit, sedan de flera veckor varit borta, på 20 å 3o mils afstånd ifrån hemstranden; och då dessa olägenheter, enligt Motionairens tanka, ej på annat sätt kunna afhjelpas, än att fiskeri-idkarne, medelst understöd af nödiga medel, sättas i tillfälle dels att förse sig med tillräckligt saltförråd, dels att få sine fartyg så inrättade, att saltningen af den fisk, som fångas, kan ritan dröjsmål 0111 bord verkställas, och desse, på sådant sätt utrustade, vore i tillfälle att en längre tid vara borta ifrån sina hem, och begifva sig lill långt aflägsnare fiskebankar, der ett ymnigare fiske skulle belöna deras möda, samt fisken genom den efter fångsten genast skedda insallningen vinna bland allmänheten ett ökadt värde, har Prosten Hylander, som, efter uppgjord calcul, ansett alt till berörde ändamål erfordrades för hvarje fiskeskuta 3oo Pidr för hela Sommarfisket, eller tillsammans, efter beräkning af fartygens närvarande antal, 6,500 Rdr B:co, hemställt, att ett räntefritt lån till sistnämde belopp måtte af Statens medel bemälde fiskeri-idkare beviljas,
Det är klart, att en sådan blott lek är föraktlig, inföll ifrigt Fredrik; men han hejdade sig hastigt och tystnade. «Det låter sig tänka, menar du, att lycksalighet i stället för olycksalighet är ett godt byte. Men om en man en gång funnit den sednare, der han trott sig gripa den förra, hvem vill då låta inbilla sig, att ett nytt försök skall bära andra frukter? eller hvarpå stöder han sjelf sin öfvertygelse derom, om icke på en känsla, som redan en gång bedragit? Hela qvinnoverlden erbjuder honom väl ett vidsträckt fält för nya experimenter, men ett och annat qvinnohjerta kan dock ega för mycket värde, för att blott tjena till ett försök och sedan bortkastas.» Lina, som, förut nedtryckt af ängslan för stunden, nu nära döfvades af öfvertygelsen, att Magnus insåg allt, och af den belysning, han utan skonsamhet göt öfver förhållandet, uppsteg här häftigt och lemnade rummet, utan att våga en blick på någon annan af sällskapet, än på farbroderns lugna och vänliga anlete – det var en tröstande blick; ty ingen tröst öfvergår den, som strålar ur ett välbekant, kärt och kärleksfullt menskligt öga. – Fredrik, som blott i varma önskningar vågade följa henne, skulle kanske haft något att säga, om hon dröjt, men fruktade nu att med ett enda ord lemna Magnus anledning till ytterligare anfall. I de bådas sinnelag mot denne fanns dock blott den enda likhet, att han upprört båda; men medan Fredriks inre gäste af bitter harm, flödade Linas af tillgifvenhet och böner om förlåtelse; och skulle de i denna stund varit ensamme, så hade hon kanske kastat sig till hans bröst och, såsom för en fader, för honom bekänt allt hvad hon hade på hjertat. Magnus, som var lika belåten med att hafva talat i bådas närvaro, som med Linas aflägsnande, fortsatte, då ingen ville taga ordet, med en talande blick på farbrodern, i en mildare ton: «Vår jord är gudnås lika litet en Armidas trädgård, som äktenskapet ett opiirus eller qvinnorna englar; men fördömdt svårt skall man få att hitta på allt detta af bättre art, än vi här hafva det.
Denna § synes i behof af förtydligande och mer bestämdhet, hvilket föranledt till den förändrade redaction, som § 107 Art. X företer. § 96. Emedan tid och ställe, för comiteens sammanträde, bestämmes af Konungens Bef:h:de, med afseende på localförhållandena, synes denna § erfordra en derefter lämpad lydelse. § 108, Art. X. § 97- Med frånskiljande af hvad redan uti §§ 63, 66, 72 Bevillnts-förordn. är sagdt, samt en föreskrift rör:de indragna boställen vid regtterna, hvilken man i slutet af denna § helt oförmodadt anträffar, ingår återstoden af §:n i den nya redaction, som § 112, Art. X företer. Föreskriften om de indragna reg:ts-bostäIlena har man ansett lämpligare böra förflyttas till § n4> Art, X. § 98' . Utan alt göra någon väsendtlig förändring vid innehållet, har man dock ansett denna § erfordra en redigare uppställning, och derföre delat den uti 2:ne. Art. X, §§ii3, x 14- „ § 99- Man har ansett innehållet af denna § böra fördelas på §5 101 , 112, Art. X, hvadan densamma, såsom särskild, utgår. §§ 100, 101. Oförändrade utförde, men på 1 § i 3 mom. Art. X, § '°9- § 102. Den i Februari. § 102. Denna § tyckes väl innefatta en princip-fråga, och derföre böra hänföras till den Art., som handlar om allmänna föreskrifter; men emedan den endast blifvit använd såsom ett sätt att skilja emellan ett lika röstetal inom Comiteen, har densamma blifvit ansedd såsom en reglementarisk föreskrift, och, lämpad för alla tre Bevillnts-comiteerna , utförd på Art. X, § 15 i. §§ io3, 104. Dessa båda §§, tillika med §§ 108, i32, iÖ2 Bevillnrsförordn.
Man erindrade då, likasom nu, om finance-förhållanderne på 1760-talet, och dess följder; ja, man nyttjade den tactik i ett tryckt anförande, att på en och samma gång afstyrka förslaget, såsom ett StrypSysteme, och förena sig med nu mera Herr Presidenten Schulzenheim, som hade afstyrkt det, emedan det skulle bringa för mycket papper i rörelsen: bägge meningarne voro nöjda med afstyrkandet, och StatsUtskottets förslag förkastades, såsom grundadt på en indragningsplan till Sedelmyntets förminskning. Motsatsen af StrypSysteme antogs. Mera Sedlar skulle utgifvas, 268 Ztett 6 /««« e. m. och det har skett. Fastighetslånen, ökade Credi liver för MagazinsDirection och Disconter, allt detta beslöts i8i5, och utfördes. Men hvad har nu följden blifvit af allt detta? hafva ej Disconterne fallit? är ej förlägenheten nu större än den var i8i5, oaktadt Sedeltillökningen ? och hvad är anledningen till Ständernes sammanvaro, om icke följderne af det utsträckta CreditSystemet, som i sig innebär förstöringen af ali Credit? På samma sätt bar jag nu erfarit, och hör som bäst enahanda språk: "Tag ej ann hvad föreslagit blifvit; det är ett Siryp Sy sterne > som förlamar Näringarne s och hvars effect blir nöd och elände." Den billiga farhåga en sådan framställning bör väcka hos hvarje Fäderneslandets vän, har gjort det till en ytterligare pligt äfven för mig, att noga öfverväga förhållandet, och att upptaga alla de betänkligheter, som uti ett så beskaffadt ämne af sig sjelf förekomma; och samma pligt har lifvat hvar och en af de Ledamöter, som vid arbetet i Utskotten lagt hand. Samma ytterligheter i åsigter, som nu inom Stånden förekomma, hafva i Utskotten blifvit framställde, och under de länge fortsatta öfverlägg» ningarne, hafva ideerne nött sig emot hvarandra.
Billiga lefnadskostnader. Ansökningstiden utgår den 15:de april. Falkenberg i mars 1899. STYRELSEN. Nordiska Museets Lotteri (G. 78947) S VENSK SJUKGYMNAST, som omkrii 3 år varit anställd vid institut i Londo: önskar under sommarmånaderna plats i f: milj att gifva massage och undervisa i c] gelska. Svar till » 25 år », Iduns exp. VÄRDINNEPLATS hos äldre änkeman sökes af ett bildadt, ai språkslöst fruntimmer. Hon är huslig, språl kunnig samt något musikalisk. Svar ti » April 99 * torde sändas till Iduns exp Sthlm. (503) A NSPRÅKSLÖS, bildad flicka söker plats praktisk, rask, hurtig. Kun. i matlagn bak, sömn., väfnad. Svar till » Van vi sparsamhet », Gumailii annonsb. (G. 145i MEDELÅLDERS ÄNKEFRU önskar komma i godt hem fur att biträd med sömnad och andra inomhus förekorr mande göromål. På lön fästes mindre al seende. Svar till » Hem 1857 », Norrköpin p. r. före 15 april. (G. 78796) E NKEL OCH ANSPRÅKSLÖS sjutto: års flicka, van vid arbete i hemmet, ön skar plats i familj att gå frun tillhanda Någon lön önskvärd, äfvensom att blifv; ansedd som medlem af familjen. Svar til » Villig » Borås p. r. U NG, KVINNLIG SJUKGYMNAST ön skar plats i familj eller medfölja til badort. Svar till » Våren 99 ». Iduns exp (471). E N 20 ä 25 års flicka önskar plats i bör jan af maj, helst i stad, att gå frun till hända, mot fri resa och fritt vivre. Är kun nig i klädoch linnesömnad. Svar motses tacksamt till » A. H. » Gefle p. r.
En flickrumsinteteriör: af Göril .. 50 Ett j u l m i n n e; af Mathilda Roos (ill. af Jenny Nyström) 51 Spökhanden; af Selma Lagerlöf (ill. af Victor Andrén) 51 Karl-Fredrik; af Anna Roos (ill. af Jenny Nyström) 51 R o s o r; af Elsa Lindberg (ill. af Gunnar Wennerberg) 51 När patiencen går ut; af Rust Roest (ill. af Victor Andrén) 51 Mamsell Jnstina; af Cecilia Bååth Holmberg (ill. af D. Ljungdahl) 51 Ingen k o m p r o m i s s; af Amanda Kjerfstedt (ill. af J. Tirén) — 51 De tre tröjorna; af Anna Wahlenberg (ill. af Victor Andrén) - 51 Fåfäng m ö d a; af Per Staaff 51 I nyårsnatten; dramatiserad skiss efter en främmande idé 52 Poem. Dialog; af Daniel Fallström — 1 Till Zacharias Topelius; af Selma Lagerlöf ... 2 Ou est la f e m m e? af Sigfrid Svan 6 V i d festen för herr A r v i d Ödmann den 14 febr. ; af Henrika Widmark 7 Bikten; af Daniel Fallström 9 Biografiska uppsatser. (De med betecknade äro QtföKda af ett, de med nade af 2 eller flere porträtt) beteck ' " Anna HiertaRetzius; af J. A. Runström ... " Thalia Schotig; af Hellen Lindgren * Emilie K u l l m a n; af Mari Mihi " V å r a landshöfdingsfruar, Augusta Crusebjörn, Sigrid Dickson, Georgine Poignant ' Charlotte Peterson; af LS * A r v i d Ödmann.
Det är i anledning af förslaget, att ett tillägg eller, rättare, ett R. o. Ad. beslut skulle Den ii Mars e. m. affölja remissen, som jag anhåller få fasta Ståndets uppmärksamhet på innehållet af 44 §• Riksd.Ordn. Der står: "Konungens Propositioner, äfvensom allmänna frågor, hvar"med förstås sådana, som kunna och höra komma under "samtliga RiksSl:s öfverläggning och pröfning, må ej i R. "St:s plena till omedelbart afgörande upptagas, utan skola "öfverlemnas till utredande af behöriga Utskott." I händelse det af Gr. Cronhjelm föreslagna tillägg blefve bifallet, hade dock R. o. Ad. till omedelbar pröfning upptagit den frågan, huruvida någon del af K. M:s Fropos. skall handläggas. Det vore olagligt; ty Konungens Propos. måste till Utskott öfverlemnas i det skick, den är, utan något undantag; hvaremot det, sedan Proposrn från Utskott återkommit, står RiksSt. öppet att deröfver utlåta sig. Jag anhåller jemväl att, sedan remissen blifvit bilällen, få yttra mig i hufvudsaken, och tror icke, att denna remiss kan ske endast till BancoUtsk., utan derjemte måste afgå till LagUtsk. Hr Dalman: Jag kan meddela den underrättelse, som jag inhemtat deraf, att jag sett voteringsprotocollen hos Borgareoch Bonde.Stm, att nemi. 72 §:s nya redaction af dessa Stånd blifvit afslagen. Jag hemställer således, hvartill det skulle tjena att remittera Konungens ifrågavarande Propos., enär den till flera eller alla. hufvudsakliga delar stödjer sig på den förutsättningen, att sagda redaction skulle blifva bifallen och sedermera af Konungen sanctionerad.
Andre för en i Örebro >. anlagd Klädesfabrik ett dylikt lån af 5ooo R:dr; och ehuru R. S., sorn utaf de från Kronobergs och Örebro Län till Commeree-Collegium insände Fabriksberättelser för år 1827 inhemtat, att både Capitainen Bergi och Fabriksidkaren André nämnde år å sina Fabriker tillverkat kläden till sammanräknadt belopp, den förre af 19,109 R:dr 32 sk. B:co, och den senare af 23,oii Rtdr 28 sk. samma mynt, visserligen vid sådant förhållande funnit, att ifrågavarande 2:ne lån varit af direct nytta för Ullproducenterne inom de Landsorter, der ofvannämnde Fabriksanläggningar egt rum, likväl, och då Ull-Discont-Fondens bestämmelse är, att för kortare tid och genom en lifligare omsättning af Capitalen understödja de Yllefabriksidkare, som upphandla inrikes fallen Ull, och hvarmed icke synes förenligt, att lån utur nämnde Fond få innehafVas under 1 o års tid, hafva R. S. ansett sig bora härmed hos E. K. M. göra underdånig hemställan om förbemälde 2:ne låns Öfverflyttaiide på den af Manufactur-Disconten till förlagslån anslagna fond, så snart dess disponibla tillgångar sådant medgifva. Rikets Ständer framhärda etc. Exp. Utsi;. Förslag till und, Skrifv. N:o 15G* 371 N.:o i56 Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 1 Sept. 1829. Preste-Ståndet d. 7 Borgare-Ståndet d. 7 Bonde-Ståndet d. 10 Rikets Ständers underdåniga Skrif velse , i anledning af åtskilliga framställda omständigheter vid granskningen utaf Postverkets förvaltning. S. A. K. Med anledning af hvad uti Rikets Ständers Stats-Utskotts, efter granskning af den del utaf Statsverkets tillstånd och förvaltning, som utgöres af Postverket, afgifna Berättelse förekommit, hafva R. S. funnit sig uti nedannämnde omständigheter höra följande i underdånighet anföra.
Nu på tröskeln till Guds domstol kan ingen människa längre ålägga honom tystnad. – Med hvem skulle jag ha talat? – frågade den blödande ryttaren bittert. – Min tunga är som fastvuxen och lam. Det kunde gå veckor utan att jag sade ett ord. Ingen har någonsin frågat mig om något. Det är bara örat som fått vara på sin vakt, så att jag inte försummat att lyda. Gå, har man sagt, gå genom träsk och snö! Därpå har intet varit att svara. Eabenius knäföll och tog sakta hans händer i sina. – Men nu skall du tala, Bengt Geting. Tala du, tala du, efter alla nu samlas för att höra dig. Du är nu den enda af oss alla, som har rätt att tala fritt. Är det en hustru eller kanske en ålderstigen mor, där hemma, som du vill att jag skall hälsa? – Min mor svälte mig och skickade mig till tropparna, och aldrig har sedan en kvinna haft annat att säga mig än detta samma: Gå ur vägen, Bengt Geting, gå, gå! Hvad vill du oss? – Då har du väl ändå något att ångra? – Jag ångrar att jag inte som barn sprang i kvarnforsen och att jag inte, när du om söndagarna stod framför regementet och uppmanade oss att tåligt gå och gå, steg fram och slog ned dig med musköten. – Nej, vill du veta hvad som gör min ångest? Har du aldrig hört trosskarlarna och förposterna berätta, hur de i månljuset se sina ihjälskjutna kamrater flockvis linka efter hären och hoppa kring på sina stympade ben och ropa: Hälsa hem till mor! – De kalla dem Svarta bataljonen. – Det är i Svarta bataljonen, som jag nu skall in. Men det är det värsta, att jag skall nedgräfvas i mina trasiga paltor och min blodiga skjorta. Det är just det som jag inte kan få ur mitt sinne. Inte begär en simpel ryttare att bli hemförd som salig general Liewen, men jag tänker på de stupade kamraterna vid Dorfsnicki, där kungen lät skänka åt hvar man en kista af ett par bräder och en snygg hvit skjorta. Hvarför skulle de få det så mycket bättre än jag? Nu i olyckans år, blir man lagd som man faller.