Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Och på det icke, under något ”tillstånd af våld eller folkyrsla, en stats”förändring må kunna, med sken af laglig 63 II. a i8 Den 22 F e b r u a r i i f. ra. ”liet genoradrifvas, liar Utskottet fastställt ”den grundsatts, att hvarje sådan föreslagen ”förändring icke förr, än å den nästföljande ”Riksdagen, skall kunna antagas.” För att ytterligare visa, huru oredigt begrepp Utskottet då gjort sig om sättet att tillvägabringa ändringar i en Grundlag, torde jag lå uppläsa några ord utur 81 § Regeringsformen, sådan den lydde i den första Grundlagen som utkom. Der står: ”Riksens Stän”der må icke å den Riksdag, då Utskottet ”någon sådan ändring föreslår, utan först å ”den nästföljande derom besluta.” Härigenom blef det Stånden betaget, att yttra sig om ett Grundlagsändringsförslag, och det var först i Riksdagsordningen, då den antogs, som rättigheten för Stånden att discutera ett inkommet förslag tillkom. I 2g § af sistnämnde Grundlag säges uti första momentet: ; ”hvarföre Ståndens Leda ”möter vare obetaget att in pleno yttra sina ”tankar, men Riksens Ständer ej förr än å ”den nästföljande Riksdagen må besluta.” Härigenom hade Stånden fått en utsträckning i sin rättighet, men de funno sig icke härmed belåtne, utan gjorde derföre motion om ytterligare utsträckning af denna rättighet, derhän, att Stånden äfven skulle kunna göra deras anmärkningar emot ett förslag gällande; och derifrån härleder sig det stadgande, sorn finnes i senare momentet af 56 § RegeringsFormen, och hvilket icke förr än vid 18»5 års Riksdag blef anlaget, att Con - Den 22 F e b r u a r i i f. m. »9 stitutionsUtskottet är pligtigt göra afseende på de anmärkningar, som i Stånden göras och såsom hvarje Stånds gemensamma tanka till Utskottet hänvisas.
Fe bruari ifrågavarande Utlåtande till behandling förehaft, har detsamma den 12 innevarande månad jemväl af Bonde-Ståndet blifvit pröfvadt; Och får, på grund af inkomna Protokolls-utdrag, Utskottet nu meddela att Ridderskapet och Adeln återremitterat Utskottets hemställan om myntoch räkne-enhetens bestämmande till enahanda värde, men i öfrigt bifallit Utlåtandet, med de förändringar och tillägg, hvarför här nedan närmare redogöres; att Presteoch Borgare-Stånden återremitterat Utlåtandet i sin helhet; samt /lik. Ull R. St. Pfot. 1853 4 1854. 6 Sami 1 A fp. 19 Hafi 1 o Kanko-lJlskoltets Utlåtande, A:o iO. att Bonde-Ståndet godkänt Utskottets tillstyrkande att deciinal-systemet ma, i afseende å Rikets niynt, tillämpas, meli till förnyad behandling af Utskot tet hänvisat Utlåtandets öfriga delar. Då Utskottets nyssberörde tillstyrkande 0111 decimal-systemets tillämpning på Rikets mynt blifvit af 2:ne Riks-Stånd, nemligen Ridder,skåpet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkändt, och Borgare-Ståndets återremiss i denna del synes vara föranledd hufvudsakligast af några ledamöters yrkande, att decimal-systemets tillämpning på Rikets myntoch räkne-förhållanden borde ske samtidigt med nämnde systems antagande för mått-, måloch vigt-beräkningen, hvarom, vid den tidpunkt, då förevarande ärende af Borgare-Ståndet behandlades, Nådig Proposition var från Kongl. Majit att förvänta; så, och enär denna Nådiga Proposition sedermera till Rikets Ständer ankommit och Rikets Ständer, i anledning deraf, redan fattat sitt beslut om tiotals-räkningens införande i mått och vigt, anser Utskottet sig böra förnya den hemställan, att decimal-systemet må, i afseende å Rikets mynt, tillämpas.
Kap Baranow passerades natten mot den 5 sept. i en isfri ränna närmast kusten, mynningen af Tschaun-bay natten mot den 6 sept., och Kap Schelagskoj nåddes den 6 kl. 4 e. m. Afståndet mellan denna udde och Björnöarna är i rak linie 180′. Till följd af de många omvägarna i isen hade vi behöft 2½ dygn för att tillryggalägga denna sträcka, hvilket motsvarar 72′ i dygnet eller 3′ i timmen, en hastighet, som vid en färd i ett okändt, för det mesta isbeströdt farvatten ännu måste anses ganska tillfredsställande. Men hädanefter började det gå vida långsammare. Midnattstiden var solen redan 12° till 13° under horisonten, och nätterna voro numera så mörka, att vi måste finna oss i att vid denna tid af dygnet under flere timmar ligga stilla, förtöjda vid någon större grundis. En ytterligare tidsförlust förorsakade den täta dimma, som ofta var rådande om dagen, och som i det okända grunda farvattnet närmast land nödgade kapten Palander att framgå med ytterlig försigtighet. Seglatsen längs Asiens nordkust började blifva något enformig. Äfven den ifrigaste polarfarare kan i längden ledsna på idel is, grund och dimma och idel dimma, grund och is. Nu inträdde dock en angenäm omvexling, i det att vi ändtligen kommo i beröring med infödingar. Vi hade under hela sträckan från Jugor Schar till Kap Schelagskoj ej sett några menniskor eller menniskoboningar, om jag undantager den gamla obebodda stugan mellan Kap Tscheljuskin och Chatanga. Men den 6 september, då vi voro ett stycke utanför Kap Schelagskoj, varskoddes tvenne båtar. Alla man, med undantag af kocken, som af ingen katastrof kunde förledas att lemna grytor och stekpannor, och som kringseglat Asien och Europa kanske utan att en enda gång hafva varit i land, rusade upp på däck. Båtarne voro af skinn, byggda på samma sätt som eskimåernas umiaker eller qvinnobåtar.
Hvad svarade han? » » Jo, han frågade, huru pappa mådde, och huru mamma mådde och Elin mådde, och huru jag mådde, och så hälsade han till pappa och till mamma och till Elin. » » Nej, svara mig ordentligt: hvad sade han om lånet? » » Han sade, att han endast med svårighet kunde dra sig fram själf, då han nyss hade placerat alla sina ' mojenger ' i bankaktier. — ' Ja, men nog kan väl farbror ändå låta mig få låna mot god och säker borgen tre hundra nu och tre hundra i januari — farbror kan ju låna af någon '. — ' Nej, min käre Erik, svarade han, jag lånar af princip aldrig pengar, och det är en mycket bra princip, och den skulle du också följa. ' Och därmed gjorde han som vanligt stora gesten med högra handen och såg oerhördt nobel och stinn ut. » » Stackars man! Huru litet han känner sanningen i ordet: Saligare är att gifva än att taga. » s i 213 Och kyrkoherden Åkerlind lutade hufvudet mot handen och suckade. » Nå men, pappa, tror pappa, att det blir om intet nu med min Stockholmsresa och min examen bara för farbror Bergboms oginhet? » » Nej, min gosse, det tror jag inte. Jag har lagt saken i Herrens hand, och han kommer nog med hjälpen, om han ser att det är dig nyttigt. Och nu ber jag dig lämna mig, så jag får i ro tänka på min predikan. » » All, hvad det luktar godt! Bestämdt strufvor! » Unga herrn i hängmattan smackade med läpparna, gaf sig ny fart med ena benet, som hängde utanför och bläddrade om ett blad i gamla gubben Alreiks Handledning för landtmätare. Nej, det var honom omöjligt att nu hålla ordning på sinus, cosinus, tangent och cotangent. » Elin! » ropade han, så att det ekade kring knutarna på den gamla prästgården i Rostad. » Elin, hör du! » » Hvad vill du, Erik? » frågade en nittonårig ungmö med burrigt hår och fagra kinder, i det hon kom ut på förstugubron. » Hvad är det ni bakar nu?
Allt det Rikets handelsflotta tillhörande sjöfolk, som vid bevä- 1 § ringsmönstring är inskrifvet eller sedermera låtit sig inskrifva å SjöBilagor. p. 11. p. 15. i 26 manshusen eller i Magistraternas rullor; äfvensom Sjökaptener och Styrmän af handelsflottan, hvilka aflagt de för befälhafvare och Styrmän å Svenskt handelsfartyg i författningarne stadgade kunskapsprof, samt Machinister å ångfartyg, tillhörande enskilde personer eller bolag, skola, med åtnjutande af dem i 36 och 45 §§ tillförsäkrade förmåner, vara skyldige att i krigstid tjenstgöra å Kongl. Maj:ts flotta från 20 till fyllda 35 år. Denna utsträckning i beväringspligten tillämpas likväl icke på dem, som före inträdet i sjömans-yrket på annat sätt till aila delar fullgjort sin beväringsskyldighet. § 4. Mom. 1. Beväringsskyldig, som utan laga förfall uteblifver från inmönstring, eller, sedan han blifvit inmönstrad, obehörigen undandrager sig fullgörande af honom åliggande vapenölningsskyldighet, skall till påföljande års första klass förflyttas och sedermera i allmänna beväringen qvarstå under fem år, räknade från och med det år, då han inmönstras och första gången undergår vapenöfning. Har beväringsskyldig, hvilken det, efter hvad särskildt stadgadt är, ålegat att sjelf till mönstring medhafva sitt prestbetyg, sådant försummat och till följd deraf icke kunnat inmönstras, vare lag samma. Mom. 2. Har beväringsskyldig åter bevistat första årets, men undanhållit sig ifrån andra årets öfningsmöte, skall han till påföljande års andra klass förflyttas samt i allmänna beväringen qvarstå under tre år efter det, då han andra gången fullgör sin vapenöfningsskyldighet. Mom. 3.
I anledning af dessa anmärkningar och hvad i sammanhang dermed blifvit föieslsget, hafva Utskotten ytterligare tagit detta ärende under öfvervägande; och ehuru Utskotten föreställa sig, att det utaf motionärerne åsyftade ändamål, — eller att den, som af under-rätt blifvit fälld till böter, men öfver utslaget fört klagan i högre rätt, befrias från skyldighet alt, intilldess öfver-rätt meddelat utslag i målet, förete flere än ett diarii-bevis, — skulle, genom Lagtamt Mini. Betvoch Ekon.-Ulskottens Memorial, If.o So. 9 genom dea af Utskotten föreslagne åtgärd, kunna ernås, helst densamma afser alt bereda vederbörande exekutorer tillfälle att, utan begagnande af den rättighet, som uti ofvananförda cirkulär-bref blifvit dem roedgifven, nemligen alt lid efter annan affordra de sakfäilde diarii-bevis, erhålla de upplysningar, hvilka kunna vara af nöden för en fullständig redovisning för balanserade sa köresmedel, vilja Utskotten likväl icke förneka, att detta ändamål säkrare och med mindre omgång kan vinnas derigenom, alt en underdånig anhållan framställes endast derom, alt nämnde cirkulärbref till vidare kraft och verkan varder upphäfvet. Den betänklighet, som, genom en sådan åtgärd, möjligen kan uppslå, i thy att vederbörande exekutorer såmedelst skulle komma alt sakna de upplysningar, som erfordras för en fullständig redovisning af saköres-medel, lärer ock böra försvinna, enär nödig kännedom i detta hänseende i allt fäll torde erhållas derigenom, att Konungens befallningshafvande, lill hvilken de ifrågavarande utslagen öfversändas för att verkställas, icke lärer underlåta att, i samma ändamål, genast efter emottagandet, öfversända dem till vederbörande uppbördsman, hvilken nästan alltid tillika är underexekutor. Med frångående af det förut utaf Utskotten Ii anställda förslaget, få Utskotten, i följd häraf, hemställa, att Rikets Ständer md uti underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes, med upphäfvande af hvad uti Kongl.
Län lill andra inrikes orter förpassas, äfven mot det att afsändare!) lill Tullkammaren eller Inspectoren i lastnings-orlen aflemnar såsom verification vid förpassnings-journalen, sitt under edlig förpligtelse utgifna och af vederbörande Kronofogde, Länsman eller Kyrkoherde lill sannfärdigheten bestyrkta skriftliga intyg; Allm. Besv.- och Ekon.-Utskotlels Belänkandej N.-o So■ 5 att varor, sorn skola afsändas, äro af Svensk production; och hafva molionärerne, såsom skäl för deras yrkande, hufvudsakligen andragit: alt berörde författning innebär ett betungande hinder för den inrikes rörelsen, utan att någon nytta, som uppväger de många svårigheter och prejerier, hvilka köpmannen och producenten derigenom underkastas; att det är allmogen, sorn sjelf medför sina varor och utbjuder dem till städernes handlande, i följd hvaraf det för de senare blifver svårt att fullgöra , hvad ifrågavarande författning stadgar, och att flere olägenheter drabba allmogen, i anseende lill de kostnader, en oflast lång resa, för att uppsöka Kronofogden eller Länsmannen, ovilkorligen måste medföra; att varu-afsändningen från de norra orterne till kust-städerne sker i smärre partier flera gånger om året, hvilket förhållande gör författningen ännu mera betungande för de fattige Nori landsboerne, samt att det alltid skall blifva ett fruktlöst bemödande att förekomma Finska varors olofliga införsel i Riket, och alt ändamålet med författningen således i alla fall förfelas. Hvad sålunda förekommit, har Utskottet i öfvervägande tagit, och som ifrågavarande General-Tullstyrelsens
R:dr, ytterligare för samma ändamål bevilja ett anslag af 4,500: då stats-verkels årliga bidrag lill denna inrättning kom me att uppgå till 10,000 R:dr; hvaremot Kongl. Majit, som inhemlat, att större delen af det å seraphimer-lazareltet vårdade antal sjuka vanligen utgöres af Stockholms innevånare och att af denna sjukpersonal de flesta njuta skötsel utan afgift, anser billigt, att Stockholms stad bidrager med de 5,500 R:dr, hvilka härefter årligen erfordras till fyllnad i det förra anslaget å finska tolagsmedlen. O O 16:o Kyrkors underhåll. Som domkyrkan i Wisby icke, i likhet med rikets öfriga stifts kyrkor, tillgodonjuter så kallad domkyrkotunna, icke har någon inkomst af vinoch byggnads-säd, och ej eller egna medel; föreslår Kongl. Majit, att Wisby domkyrka för dess iståndsättande och framtida bestånd! må framgent få bibehålla det viii sista Riksdag åt Ö # ( O denna kyrka beviljade understöd af’ femtio tininor spanmål årligen, att utgå af Kongl. Majitsoch Transport R:dr 87,375: 30. Kongl. Majds Nåd. Prop. till II. Span mai. Kronans oindelta arrende-spanrnål af Visborgs kungsladugård. 17:o Extra Utgifter.
När någon, som förut varit eller är i Kronans eller annan offentlig tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, förses den full - 16 Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o i. magt eller det öppna bref, sora utfärdas, med stämpel till belopp, motsvarande lä procent af den lön, som åtföljer dylik eller dermed jemförlig tjenst; hvarvid iakttages, hvad särskildt beträffar militärstaterna, att beräkningen alltid sker efter Skånska infanteri-regementenas normalstat. Fullmagt, Öppet bref eller Resolution på karakter för den, som ej förut varit i Kronans tjenst, förses med stämpel till ett belopp af 6ä procent af löneinkomsten för dylik eller i värdighet motsvarande tjenst. § *• Om stämpel å Fullmagter, Konstitutorialer, Förordnanden och Afsked från rikets embetsverk och andra offentliga myndigheter. Nedannämnda utgående expeditioner förses roed stämpel, på sätt här nedan stadgas: Fullmagter, Konstitutorialer, Förordnanden, Antagningsbevis och Protokollsutdrag, hvarigenom embeten, tjenster eller beställningar med verklig lön tillsättas af Chefer eller Embetsverk, af hvad namn de vara må, som dertill äro af Kongl. Maj:t bemyndigade, äfvensom af Styrelserna öfver Rikets Ständers Bank och Riksgäldskontor med deras aldelningar, städernes Magistrater och de flere, hvilka ega att till offentliga sysslor utnämna, skola förses med stämpel till belopp af ä procent, beräknade å hela lönen, då den utnämnde första gången tillträder befattning med lön, men vid befordringar till högre lön blott å skilnaden emellan förra lönen och den, som erhålles. Åtföljes tjensten af extra ordinarie inkomst eller sportler af ständig egenskap, skola äfven dessa ingå uti löneberäkningen. I detta fall, eller då lönen är underkastad förändring, beräknas stämpeln efter medeltalet af de sista fem års, tjensten åtföljande, löneförmåner, för hvilka det, på sätt i 8 § mom. 14 omförmäles, kan styrkas att bevillning efter 2:dra artikeln blifvit eilagd.
Hvad. omfattning som borde gifvas åt det förslag till definitiv reglering i afseende pä B an c o-Verk ets organisation i det helaj som Fullmägtige fått sig ålagdt att till nästa Ständers pröfning framlägga, förekom till slutligt afgörande den 28 Mars i833. Fullmägtige förenade sig derom att, oberoende af det arbete som blifvit Comiterade uppdraget, låta uppställa Hufvudgrunder till blifvande Stadgar för Bankens rörelse och förvaltning; hvartill Banco-Secreteraren ensam fick sig ombetrodt att uppgöra förslag. Sedan arbetet, hvartill så väl ideer, som ett förberedande utkast, under tiden meddelades Fullmägtige, blifvit inom förelagd tid (medlet af October i833), jemte tillhörande motiver och upplysningar, aflemnadt, beslutade Fullmägtige den 17 October, genom pluralitet, att Commissariatet skulle deraf erhålla remiss sålunda, att, i händelse Commissariatet egde några upplysningar eller anmärkningar att i anledning deraf afgifva, Commissariatet anmodades att med desamma till Fullmägtige inkomma inom den 14 påföljande November. På Fullmägtiges antydda åstundan, att arbetet måtte blifva tryckt^ åtog sig Banco-Secreteraren den 17 October att derom på eget förlag besörja; i sammanhang hvarmed Fullmägtige beslöto, att, för Bankens räkning skulle inköpas 800 exemplar, emot sådan nedsättning i priset, som trycknings-kostnadens betäckande kunde medgifva. Commissariatets upplysningar och anmärkningar afgåfvos i Memorial af den 6 November. Hos Fullmägtige har den 19 sistl. December, efter anställd omröstning, blifvit genom pluralitet beslutadt, att berörde förslag, med tillhörande - Berättelse af Banco-Fulhnägtige. rande upplysningar och anmärkningar af Commissariatet, öfverlemnas till Höglofl. Banco-Utskottets pröfning, utan att af något Fullmägtiges gemensamma Utlåtande åtföljas. Jemte en serskild den 19
Hedervärda Bonde-Ståndet framställd fråga om beloppet af för Extra Rotering influtne VacanceMedel. "Att, då denna afgift endast är villkorlig, intill dess Extra Rot erin gs-vtr ket i allmänhet undergått den jemnkning, som Riksens Ständer önskat det Kongl. Majit funne angelägen, har Utskottet trott sig icke böra upptaga dessa inkomster under serskild Titel”, och enär af detta yttrande icke otvunget kunde ledas den slutföljd, att enär Roterings-verket undergått den begärdte jemkningen skulle denna afgift icke mera vara villkorlig, och således implicite kunna innefatta ett begifvande till ett annat förhållande i detta afseende än nu är j så anser jag för min del till förekommande af tvetydighet, att förestående S{troplie alldeles bör utgå ur Betänkandet , såsom både öfverflödig och oldmpelig, samt att beslutet derom ma intagas i de till de andra RiksStånden afgående Protocolls-Utdrag. Herr Schutzercrantz, Herman, anförde skriffel igen: Stats-Utskottet har med behörig uppmärksamhet granskat alla gifne anledningar vid bestämmandet af Inkomst-Titlarnes påräknade Summa , hvarvid de, hvad det högre förslaget beträffar som regel antagit, att, å ena sidan ej sa förhöja Titlarnes Summa, att brist derutinnan vore att befara, men åter ä den andra, ej upptaga dem till så ringa belopp att betydligt öfverskott borde uppkomma, hvarigenom fSiationen Romme att utgöra större Bevillning än ändamålet fordrade, och då Stats-Utskottet Den 21 April. 117 i den oförmodade händelse, att Frist kunde inträffa i den påräknade Totala Summan, föreslagit utväg till bristens fallande, på det Kongl. JV!aj:t med säkerhet kunde påräkna att Anslags* summan utföll, samt derjemte sf de mot Förslaget gjorde anmäi kningar ej funnit anledning a;t förändra någon Titels Summa, så torde vidare öfverläggning härom tara öfverflödig. Hvad åter det lägre förslaget vidkommer, har den för Inkomst-Titlarne vid lgiy års
Å andra sidan synes, med afseende å de vilkor, hvilka vid såväl den ursprungliga upplåtelsen; som sedermera blifvit föreskrifne och äfventyret för uraktlåtenhet deraf å innehafvarens sida, som skulle berörde upplåtelse icke så mycket åsyfta beredandet af en förmån för den Odelska familjen som icke mera afse sidenfabrikationens understödjande på det sätt, man då ansåg lämpligast, hvilken åsigt jemväl vinner stöd deraf, att, enligt stadgandet i 2 § af 1739 års manufaktur-privilegier, uti de städer, der sådane hus och byggnader funnes, hvilka kunde umbäras, desamma skulle ölverlåtas till dem, som der ville inrätta nyttiga fabriker och af dem, barn och efterkommande egas, nyttjas och bibehållas, så länge de fortsatte att drifva de derstädes inrättade verken, hvadan enahanda förmån, som blifvit Odel och hans efterkommande tillförsäkrad, förunnades hvarje annan person, som inrättade nyttiga fabriker. Antagligt är således att upplåtelsen gällde mera saken än personen. Med hänsyn härtill och enär nuvarande innehafvarne redan år 1839, då fastigheten varit värderad till endast 13,353 R:dr 16 sk.
B yra: Klarabergsga.ta.il 54, en tr. Tidningen kostar endast 1 k r o n a för qvartalct. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. postarvodet inberäknadt. Träffas å byrän kl. 10 — 11. A l l m. Telef. Annonspris: 25 öre pr petitrad ( Ingen lösnummerföraäljning. Infaller helgdag på fredagen, utgifves tidningen näst föreg. eller nästfölj. söekendag. I Stockholm: hos redaktionen, ä Stadspostens hufvudkontor, i bokladorna Bamt å tidningskontoren Grefvinnan Gabriele Landberg. många afseenden lysande — ja, otvifvelaktigt den mest lysande — är den kongress, som i denna vecka varit samlad i Sveriges sköna hufvudstad — den åttonde orientalistkongressen. Lysande namn på frejdade vetenskapsmän hafva öfverallt träffat våra öron oeh mött våra ögon; lysande, guldsmidda uniformer och brokiga drägter hafva vi snart sagdt vid hvarje steg stött på; och de lysande fester, som här i dessa dagar gifvits, hafva varit så- dana, att man vore frestad hänföra dem till sagorna ur » Tusen och en natt ». Säkert är, att den, som sett dessa tilldragelser och i dem deltagande personer på nära håll, sent skall glömma dem. Den strålande stjernan vid dessa fester har naturligtvis varit grefcinnan Gabriele Landberg, född von Hallberget-. Är det sant, som det från trovärdigt håll berättas, att grefve Landberg till en tidningsman i en af våra mest framstående tidningar yttrat de stolta orden-, » kongressen, det i 9 &amp; i är jag! » — så kan detta yttrande väl till en viss grad hafva sitt berättigande. • Ty en mera energisk och driftig generalsekreterare för kongressen än grefve Landberg skulle näppeligen kunnat uppletas, på samma gång han genom sin bildning och sin ovanligt stora språkkännedom är synnerligen väl skickad att utgöra föreningslänken mellan alla de olika här nu församlade nationaliteterna. Han har ock haft ett drygt stycke arbete att uträtta. Äfven i ett annat afseende är grefve L. lämplig att göra les honneurs vid kongressen.
Medelst skrifvelse lill Stals-Ulskottet af den 20 nästlidne Mars, N:o 74, har Kongl. Maj.t i Nåder tillkännagifvit, att Chefen för Statens jernvägsbyggnader, Öfversten m. ro. N. Ericson, vid afgifvandet af sin underdåniga berättelse om de å vestra och södra stambanorna intill 1856 års slut verkställda arbeten, aflemna! förslag till fortsättning under innevarande år af arbetena å dessa banor; varande uti detta förslag arbetena upptagna att fortgå å vestra stambanan på en längd af 17jt mil, eller emellan Göteborg och Göta kanal, samt erfordra en beräknad kostnad af B:ko R:dr 2,268,007: 24: 10. och å södra stambanan på sträckan mellan Malmö och Sjunnerup i norra delen af Malmöhus län, hvarför kostnaden beräknats lill 1,059,259: 45. 8. Då från dessa koslnadssummor, utgörande B:ko R:dr 3,327,267: 22. 6. afräknades dels de vid slutet af sistlidet år befintliga kassabehållningar och öfriga smärre tillgångar 413,934: 6. 6. dels ock del af Rikets Ständer redan förskottsvis anvisade belopp 333,333: 16. — 747,267: 2^. 6 Jkomme under della år att ytterligare erfordras B:ko R:dr 2,580,000: hvilken summa borde utgå vid följande terminer, nemligen: den 1 Maj, för vestra stambanan