Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sällskapet för vexelundervisningens befrämjande upplåten att begagnas för en normalskola så länge denna skola funnes vara i egenskap af Folkskolelärare-seminarium behöflig, finge, enär normalskolan på grund af förenämnda kungörelse icke vidare komme att såsom lärare-seminarium fortfara, öfverlåtas till Stockholms Stads Consistorium, för att under dess inseende användas till lokal för ett Seminarium för Folkskole-lärarinnor; så har nämnda Sällskaps Direktion, — under förmälan, att ifrågavarande egendom, då den till Sällskapet öfverlemnades, vid derå förrättad syn, uppskattats till 18,000 R:dr; att för lokalens inredning, utvidgning, underhåll och brandförsäkring för all framtid sedermera blifvit använde 57,101 R:dr 94 öre, hvaraf 3,000 R:dr blifvit af statsmedel beviljade, men återstoden utgått af Sällskapets kassa; att egendomens värde för sju år sedan, då ny brandförsäkring derå söktes, uppskattats till 61,950 R:dr, eller nära 44,000 R:dr öfver förutnämnda värderingssumma; samt att, om ock denna förhöjning i uppskattningsvärdet till en del borde tillskrifvas den omständighet, att fastigheter härstädes under den tid, som förflutit sedan den förstnämnda värderingen hölls, betydligen stigit i pris, en förhöjning i värde af minst 25,000 R:dr under alla förhållanden måste anses vara beredd genom de tillbyggnader och förbättringar Sällskapet bekostat —, i underdånighet anhållit, att Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets näst sammanträdande Ständer göra nådig framställning om en mot sistnämnda belopp svarande ersättning till Sällskapet medelst anslag antingen af hela summan på en gång eller med ett visst årligt belopp. På de af Sällskapet anförda skäl och lika med Stockholms Stads Consistorium, som i ämnet sig utlåtit, anser jag billigt, att någon ersättning för de nedlagda kostnaderna kommer Sällskapet till godo, så mycket mera som någon afgäld eller hyra icke skäligen kan beräknas för en det allmänna tillhörig egendoms begagnande uteslutande till det allmännas nytta och bästa, utan någon enskild fördel för Sällskapet.
Och det är kanske icke utan sin grund, som Tegnér blifvit bästa uttrycket af nationallanden sådan den skolat sig hos gallerna, och utvecklats till klarhet, styrka och precision, hvilket äfven skalden sjelf formulerat i sin berömda vers: Det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta, En fri öfversättning af Boileaus ännu berömdare: Ce que l ’ on conçoit bien s ’ énonce clairement. August Strindberg.Musikalisk Revy. Af Volontaire. K. operan: » Lakmé » (nyhet). Repriser: » Fidelio », » Vermländingarne ». » MSgnon », » Robert djefvulen ». Konsertsäsongen. Kyl. Operan följer med sin tid. År 1889, revolutionens sekelår, var hos oss orientalismens, hvilket var åtskilligt mindre revoltant. K. Operan firade detta år (förutom med en storartad repris af revolutionsoperan » Den stumma ») med repriser af de orientaliska operorna » Konung för en dag », » Josef i Egypten » och » Aida » samt en liten likartad nyhet Djamileh. Derjämte inköptes ändtligen Léo Delibes » Lakmé », som hitintills på ekonomiska skäl måst negligeras, hvilket var stor skada den tid. då Operan ännu egde en den yppersta Lakmé, Europa kunnat fa beundra, Ma-thilda Grabow, som lyste och försvann. Och Lakmé blef ej färdig förrän nyåret 1890 och gafs f. f. g. den 15 Januari. Den musikaliska orientalismen leder i Frankrike sitt ursprung från Felicien David (känd härstädes genom operan Lalla Rookh och odesymfonien Öknen). Det är egentligen i den sistnämnda kompositionen, i » De Désert », som den intressanta kompositören manifesterat sin stil och sitt system. Denna stil har gjort epok, ty den är äkta.
Handlingar, till hwilka tillträde ej alran wederbörlig tillätelfe lumnäs. Zw Af ett ojusteradt Protocoll eller Dictamen, som ej ar lagt pä bordet, kan Riddarhus-Secreterare» ej utlemna någon afstrift, likwäl mä afstrift ej tvägras Författaren af ett Dictamen. 6:0 Jnga Protocoller eller Handlingar dertill kunna ät andra än Riksens Ständers elier Ridderstapets och Adelns Utskott utlänas, utan Ridderskapets och Adelns samtycke, och äfwen i sädant fall icke utan cpvitto. Ett ojusteradt Protocoll och Handlingar dertill kunna aldeles icke uttänas. Likwäl da emellan Riksdagar, af Rikets Collegier eller Riksens Ständers Werk till de uri Riddarhusets Arkiv befintelige Handlingar eller Protocoller, som ej äro förseglade eller böra hemliga hällas, tillgäng ästas, rnä det wara Riddarhus - Secreteraren Mätit, atk de begardte Handlingar emot qwitto utlemna, och äligger honom ait sädant Uti Riddarhus-Directionens följande sammankomst anmäla. 7:0 Emellan Riksdagarne är det RiddarhusSecreterarens åliggande, a» föredraga ärenderne uti Riddarhus-Direckionen, samt de utgående Expeditioner upsätta; honom tillkommer äfwen att i egenskap «f Arkivarius wärda och handhafwa Ridderfkapets och Adelns Protocoller och öfrige Handlingarv 8:0 Säsom Ridderfkapets och Adelns Prdtocollsförande kan Riddarhus-Secrtteraren, till bibehällande af den ojäfagtighet, som. med en sadan befattning atrid - Den 14 Zehrman!. 67? tid-bör wara förenad, ej tilläkas, i fall han ock som Hufwudman för fin akt, säte och stamma ä Riddarhuset ager, att i förekommande mål afgifwa sitt yttrande till Protocollet; ej eller att till Utstötte.'
I sådant fall borde, om gångbara priset skall tagas lill rättesnöre, den hälften, som ej gatt i köp, höjas lill lika taxeringsvärde; i annat fall blifva 2:ue likahemman olika taxerade. Nu frågas om della är rättvist och billigt? Ehuru jag på det hela gillar förslaget, får jag dock anmärka, att deruti finnas några ord, hvilka tyckas vara öfverflödige, emedan de möjligen skulle kunna leda till missförstånd. Jag vilt likväl icke påstå, att detta nu bör blifva föremål för någon sär-j skild öfverläggning. Uti betänk, står; ”för att på grund af en sålunda verkställd undersökning om förhållandet etc.” Jag tror det vara alldeles nog, om här stod: ”för att på grund af dessa förhållanden tillvägabringa en rättvis taxering”; ty eljest skulle möjligen en eller annan kunna fatta det så, att någon särskild undersökning skulle komma i fråga, och derföre tror jag dessa orden äro öfverflödiga. Det skall likväl vara mig likgilliigt, om de öfverflödiga orden borttagas eller icke. Jag tillstyrker bifall till Utsk:s förslag. Gr. Horn, Claes Fredr.: Till en del är jag förekommen af Gr. Sparre, som i min tanka har ganska riktigt häntydt på den rätta meningen af det nu gällande stadgandet i bevilln.förordn. Jag medgifver, att den förändring, som nu är föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, måhända är den vigtigaste som blifvit föreslagen i hela bevilln.författn., och att det fordras en ganska noggrann pröfning af de grunder, som läggas för taxeringscomitéernas åtgärder i detta fall. Jag finner äfven, att Utsk. haft för afsigt att reglera detta förhållande till ett önskligt mål, då det yttrat, att, till förekommande af en så beskaffad oriktig tillämpning af grunderne för fastighetsvärderingen, Utsk. ansett sig böra föreslå de förändringar i G8, 72, 7ö och 108 §§, som Utsk:s nu framlagde förslag närmare utvisar.
Då » Kritiker og porträtter » utkommit, var jag säker på att det låg en ny framtid i perspektiv för författaren, men jag anade icke att han skulle komma att utöfva ett så allsidigt och genomgripande inflytande på vår kultur, och att han skulle blifva mig personligen så innerligt kär. Det var då, som han efter sin disputation för doktorsgraden med påföljande ulrikesresa haft de föreläsningar vid universitetet, hvilka inbragte honom en så varm beundran och ett så bittert hat. De höllos på eftermiddagarne. Då var jag trött af mina lektionstimmar och behöfde spara krafterna till min egen arbetstid: aftonen och natten. Det var C. Michelsen, * O. Borchsenius * * och skalden Holger Drachmann, som skaffade mig underrättelser om hvad Brändes föreläste. Men ännu var jag tviflande, jag * En ungdomsvän Ull Schandorph, språklärare i Köpenhamn. * * Den i Sverige bekante literatören, numera redaktören af Morgen-bladet. Ur Dogevs Krönika. 40var B&amp; van vid hopplös väntan på den, » som komma skalle », att jag ansäg att det ännu var god tid. Men då jag hade läst hans bok om emigrantliteraturen, blef jag så glad som den yngste af Brandes ’ åhörare. Hvad jag ooh många med mig mer eller mindre längtat efter, men hvarken haft mod eller talang att myndigt uttala med fordran på att landet skalle lyssna till blef här klart och eldigt attaladt. Der kräfdes starka väckareslag, der kräfdes höga rop. Det måste sägas, att vi på nästan alla andliga områden lågo i sju-sofvar8ömn: den politik, som hade gjort oss af med nästan hälften af landet, hade ännu stora ord på läpparne liksom om intet hade inträffat, literaturen presterade endast krims krams och de skrif-vande anade vanligen icke hvad man tänkt och diktat i Europa ander de senaste femtio åren; skulpturen sof i skygd af Thor * valdsens väldiga skugga; målningen var nära att fastna i en genialisk teoretikers halfförstådda doktriner.
Först då, när man fått ett förslag fullständigt detaIjeradt och grunder för beskattningens utgående upgjorda, kan Utsk. afgifva et,t riktigt och antagligt förslag. På grund af dessa skäl anhåller jag om afslag på Utsk:s förslag, och bifall till Frih. Sköldebrands. Hr Adelborg, Henr. Otto: Till större delen förekommen af föreg:de talare, anhåller jag att få tillägga endast några ord. Det är en gifven sak, att grundskatterna småningom komma att uphöra, antingen genom deras kapitaliserande eller efter hand genom deras borttagande. Det måste då vara klart, att Svenska nationens representanter lägga vigt på, att åstadkomma något, hvarigenom en rättvisare bevillning än nu blir möjlig. Om alla grundskatter borttagas, återstår således icke annat sätt att beskatta nationen, än genom bevillning. Skall det fortgå såsom nu, då man vid beskattningen följer en oefterrättlig förordning? Det är icke tänkbart, ty man skulle eljest komma i en labyrinth af orättfärdigheter. Således mäste i denna sak något åtgöras. När man icke velat återremittera hela Betänk., för att vid denna Riksdag komma till något resultat, måste man tillse, att denna punkt må blifva förändrad; och för vinnande häraf instämmer jag i Frih. Den 1 April f. m. 9 Sprentportens förslag, som från Frih. Sköldebrand i så måtto är afvikande, att det förra afser bestämmandet af lika proc. för alla. Detta anser jag vara enda medlet att kunna i en framtid förmå personer att riktigt upgifva sina inkomster, och en rättvis bevillning derå såmedelst åstadkommas. Huru man nu än upgör förslag, skall man först i en aflägsen framtid komma till en fullständig rättvisa. Förgäfves tror mari att man nu kan åstadkomma något sådant. Nu hafva vi bufvudsakligast att söka upgöra rättvisa grunder för beskattningen, så att densamma, i mån af inkomst, drabbar alla lika. Huru vill man väl nu påslå, att man kan åstadkomma eller framkalla rättvisa i beskattningen om, efter behållen inkomst, den enas beskattning utgår efter 2^ proc., en annans efter 2 proc. och den tredje efter 1 proc.? Hvad blir följden?
Bränvinsredskap eller bränvin, som jemte de käril, deruti bränvinet förvaras, förbrutits, skall fördelas på enahanda sätt; börande så väl redskapen, som bränvinet och kärilen på offentlig auction försäljas, och beloppet i Saköreslängden redovisas; hvadan ock vigten af kopparen eller den metall, hvaraf annars redskapen består, skall med auctions-prolocoll bestyrkas. Till redskap, som förbrutna anses, räknas bränvinspanna eller kittel, pannebröst, hatt, pipor, slang och annan afkylnings-redskap, mäskvärmare och rectificator samt hvad konstredskap som helst, dock ej till större del, än som olofligen nyttjas eller innehafves. 63 §. Böter skola gäldas af den pliktfälldes egendom i löst och fast, så långt den räcker, med förvandling endast af bristen; börande Kongl. Maj:ts •eli Kronans rätt icke förr utgå, än målsegande sin andel njutit. Bihang till R. St. S-te Sami. adra AfcL 6 8-.de Häftet. 42 Bev.-y Lag-' samt Allm, Besv.- och Oecon.- Utsluta Utlåtande D/:o S, Vid Böters förvandling, sora skall ske till fängelse vid vatten och Bröd, svare emot Böter till och med to R:dr, 6 dagar. ifra n 10 R:dr lill och med a5 • Har någon del af böterne i penningar utgått, så att allenast återstoden kommer att förvandlas, Bör kroppsplikten minskas, allt efter afhetalningens förhållande till hela Bötessumman, intill det i 5 Gapillet, 4 §• Straff-Balken utsatte ringaste straff af fyra dagars fängelse vid vatten och bröd. 64 §. Besvär, rörande debitering och taxering af de för tillverkning eller försäljning af Bränvin bestämda afgifter, fullföljas i den ordning, som för Behandling af frågor om debitering eller taxering af allmänna bevillningen är föreskrifven.
Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, hvartill detta ärendes behandling blifvit öfverlemnad, har tagit detsamma i öfvervägande. Lika med motionären håller Utskottet före, att utsändande af örlogs-fartyg, på sätt af honom blifvit föreslaget, till de af Svenska handels-fartyg mest besökta farvatten, skulle vara både för handelns beskyddande och för öfningen af flottans personal förmånligt; men enär de dermed förknippade stora kostnader öfverstiga så väl Statens som Handelsoch Sjöfarts-fondens tillgångar, af hvilka sednare årligen afsättas en ej ringa del för expeditioner till handelns skyddande, och denna fonds medel dessutom blifvit för en längre tid och till högst betydligt belopp tagna i anspråk till andra föremål; samt härtill kommer att Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts derom gjorda nådiga framställning, vid innevarande riksdag, med 4 50,787 R:dr 50 öre förhöjt det å Riks-statens 5 Hufvud-titel uppförda anslag för exercis af flottans bemanning, anser Utskottet, under sådane förhållanden, sig icke böra tillstyrka beviljandet Bih. till R. St. Stat»- »arnt Allm. Besv. och Ekon.-Utskottets Utlåtande M 37. af några ytterligare medel för vinnande utaf det af motionären åsyftade ändamål, utan hemställer, att ifrågavarande motion, jemte dervid gjorda jemnkningsförslag, icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 5 December 1857. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1857 Samm emanua Statasamt Allm. Bese.- och Ekon.-Ulsk. Utlåtande N-.o 38. Alik. till Exp. Utsk. den 10 Dec. I857r kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående anställande af Prest vid Allmänna Garnisons-Sjukhuset.
Nådig proposition expedierad till Rikets Ständer om anvisande af ytterligare 400,000 R:dr B:ko för alt, i händelse af behof, och sedan influtne Kreditivmedel blifvit i främsta rummet använda, vara för Kongl. Maj:t tillgänglig för undsättningars meddelande. 44:0 i fråga om medels anskaffande till Kanaloch Slussbyggnaden vid Seffle i Wermland. 1834 den 23 September i underdånighet anmäld. I den oförmodade händelse Rikets Ständer vid innevarande Riksdag ej skulle anvisa medel för Strömrensningar och lättade vattenkommunikationer i allmänhet, ville Kongl. Maj:t genom serskild Nådig skrifvelse föreslå Rikets Ständer att åtminstone för omförmälde erkändt nyttiga ändamål bevilja ett lämpligt anslag. 45:0 i fråga om rättighet för Gölha-Kanal-Bolag att i Riksgälds-Kontoret lyfta medel till anskaffande af Ångbogseringsfartyg. i834 den 27 September i underdånighet anmäld. Föranledde ej till annan åtgärd, än att Götha-Kanal-Direktionen om Rikets Ständers beslut underrättades. Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. den 14 Jan. 1840. 7 5 46 :0 angående öfverste-Löjtnanten Nordencreulz’s Enkas ansökning att varda bibehållen vid de löne-inkomster mannen i lifstiden innehaft. i834 den 27 September i underdånighet anmäld. Stats-Kontoret om pensions-beloppets utbetalande förständigadt. 47:0 angående förändrade stadganden i afseende på Skeppsägares åliggande att uttaga fribref och Turkiska pass. 1834 den 28 October i underdånighet anmäld. Kommers-Kollegii underdåniga utlåtande infordradt. 1835 den 5 Augusti ånyo i underdånighet anmäld; — Kongl. Maj:t fann ej anledning att för närvarande vidtaga den förändring af föreskrifterne, beträffande Fribref och Turkiska pass, hvarom Rikets Ständer nu väckt fråga.
Ni ha er ingång sprängt i bergens jättesköte, Ni hafvets rymder mätt och stolta städer byggt, Ja, hvart er dröm sig sträckt, dock verklighet till möte ^Har gått dess djerfva flygt. Hvart ett mysterium uti er tjenst sig gifver, Allt ödmjukt böjer sig for eder viljas lag, Er tankes budskap nu den snabba blixten skrifver, Er lyder åskans slag. Ännu en tid, och ni på luftens ljusa vågor Med edra kölar fram i segerbanor gå, Och ifrån högrest mast den klara blixtens lågor Som vimpel synas slå. Gud krossat mig, åhja! Men trots hans makt och ränker Med eller mot hans bud jag har fört er i hamn. Den Onde kallas jag. Den onde dock, jag tänker, » Ej stulit har sitt namn.Den öfvermodige, den slagne, ja, jag är det! Men hämd jag tar i er, ni fattiga, ni små. Här, drick utaf mitt blod, här är mitt kött, förtär det, Gud ej gjort mer än så! Då är det ock till mig er kärlek all skall flyta; Så kommen hit till mig, ni med förkrossad min, Så kommen hit till mig att sannings bröd fa bryta I hädelsernas vin. Så kommen, resen er, så stolt som förr i tiden, Så kommen, Babels torn ånyo bygga vi, Så kommen, samlade på nytt vi börja striden Mot gammalt tyranni! Till mig, till mig, till mig! Nu hämdens dag är inne, Der uppe i sin borg den högste sitter blek. Till mig, med vildsint kraft från himlens högsta tinne Hans murkna troner vräk! Kom menska, kom, min bror! Mig följ, om du det vågar, I firmamentets hörn vi slunga våra bloss! Der Gud sitt säte haft, vid verldens brand som lågar Vi vilda tumla oss. Med spända vingar, hvilka sprängde Den fasta muren, syntes mig Han nu så stor, att blick ej trängde Uti hans ögons afgrund sig. Snart synen mer ej honom räckte,
Både till fartygens antal och lästetal uppgingo, år 1852, sjö- och uppstädernas samt köpingarnes och landtmanna-fartygen till mera än hälften af stapelstädernes samt deltogo icke oväsendtligt i den utrikes sjöfarten. Genom undanrödjande af de hinder, som lagstiftningen uppställt emot ett friare användande af de mindre fartygen, skulle dessa, hvilka, oaktadt sådane hinder, under sednare tiden företrädesvis gått framåt, otvifvelaktigt vinna hastig, och för landet i det hela välgörande, utveckling. Norge lemnar i detta fall talande exempel, och Englands kanske snart nog lör främmande Nationer öppnade kustfart erbjuder fördelar, på hvilka man i förevarande fråga icke kan fästa nog uppmärksamhet. Inhemska skeppsbyggeriethar hittills, oaktadt det hämmande inflytande, som förbud och öfverdrifna tullsatser å behöfliga rudimaterier utöfvat, icke sällan utfört beställningar för utländsk räkning och således ådagalagt sig kunna under hittills rådande ogynnsamma Bevillnings-Vtskottets Betänkande, N:o 3. 17 ogynsamma förhållanden uthärda täflan med andra länders tillverkningar. Skeppsvarf vens behof af hög skyddstull är ock molsagdt af flere varfsegare uti en af dem nästlid ne är till Kongl. Maj:t ingifven underdånig ansökning angående, bland annat, nedsättning af införsels-tullen å fartyg öfver 100 lästers dräglighet ända till 4 R:dr och å mindre fartyg till 10 R:dr per läst, hvilken sistnämnde afgift, vid betraktande af de mindre fartygens högre värde i förhållande till lästetalet, icke öfverstiger 5 procent af samma värde, beräknadt för nytt fartyg.
Dag, be beraf erhållit Del, farn t att, i Ijånbelfe affecnbe å ett fåbant DeraS forflaranbe ef gore», begagna ben uti nåff ofmanflåenbe .moment, Zit. K., bent tillagbe .ratt att innehålla .utbetalning af anflagen, intill be£ råttelfe (foijer; od) mj att, feban ©irecttonen, på fått förut nåmnbf år, fått i DvifSgålbS* dontoiret lyfta be för fia tmå femtebelarne af I) marje åro anflag, 33ance*$ull* mågtige ej må bemtl/a utgifioanbet af årSanflagetS forfta återfiåenbe l)ålft fårr, ån Dveoifionen för bet nåfi foregåenbe året intygat byggnabeno fortfåttning, meb full Drift, .efter ben af Stongl. SOiaf.-t fafifiållba arbetsplan. ?:o. Sitt ben i öfrigt, uti 14. §. af rut maranbe 33anco*Reglemente, lemnabe forefbrift roarber/ till Dej? roåfenbtliga innehåll, fålunba förnyab: att €anaI*SSolaget fball ega, lifafom dittills, att, för nobige anfebbe penfioner ivib danalroerfet, anroånba be mebel, font Dittills influtit od) roibare inflyta uti fopefriiiing för bobabe od) forfålbe
Uti hemläsnings-skolor, der hela skol-pligligheten består uti att regelbundet infinna sig 1 eller 2 eller 3 dagar i veckan, allt efter omständigheterna, och der således denna skolgång både kan och bör fortsattas ända lill Natlvardsgångs-året, kan intet minimum komma i fråga. En del barn komma att dervid hinna längre, en del mindre långt, men alla stå under en jemn uppfostran och uppsigt, ända tilldess de, efter första Naltvards-gången, inträda i det allmänna samhällslifvet. Jag har ansett tillräckligt att framställa sjelfva hufvudtankan om inrättandet af regelbundna hemläsnings-skolor i vårt land. Jag bör ej smickra mig, att densamma skall vinna någon allmännare uppmärksamhet och i sådant fall är framställandet af alla detaljer af sådana Skolors inrättning öfverflödigt. Jag skulle endast härvid vilja yttra en ganska inskränkt önskan , den att Rikets Ständer vid den nu ifrågavarande regleringen af folk-undervisningen, som kommer alt Kongl. Maj:ts höga pröfning underställas, icke mätte helt och hållet afstyrka sådane hemläsnings-skolors inrättande, åtminstone på de trakter, der de kunna genom boningarnes afstånd och föräldrarnes fattigdom mer än annorstädes vara af nöden , så Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. BetänkandeN:o 5. 19 alt Kongl. Maj:t må vara oförhindrad att vid den blifvande regleringen, för sådana hernläsnings-skolor bevilja samma medel, som för de öfrige, och ofvannämnde lindriga tvångsmedel må kunna stadgas.
Rtdr 15‘eo,1 fördelade på fem år, må utgifvas; mot vilkor att Uåntagarne årligen erlägga 2 Procent i Silfver af alla fastighetslån, sorn intill nasta Riksdag ■utgå, på satt att dessa, genom ert under 33] år verkställd sådan inbetalning uti Silfver, anses blifva till Capital och ränta liqviderade. Om åter intetdera af dessa förslag skulle vinna bifall af tvänne Stånd, torde åtminstone tvänne förena sig om hvardera Alternativet, hvilket endast erfordrar någon jemnkning af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStändets beslut; och för sådant fall föreslå Utskotten härme* deist till Rikets Högloft. Ständers godkännande den proposition, hvarefter, genom omröstning inom förstärkta Stafsoch BancoUtskotten, ett slutligt afgörande af de förekomne frågorne skulle kunna åstadkommas; nemligen: Den sorn bifaller, att sä val de Capital - afbetalningar, hvilka frän och med nästa ars början inga ä Banqutns särskilde, emot fastighetspant, utlänte fonder, som deri del af Capital. afbetalningarne ä Odlingslån, hvilka ej i samma Låneväg åter utgå, böra till ny utlåning emot Pant af fastigheter utgifvas; samt alt ränte-beräkningen och Capital-ajbetalningen å dessa nya fastighetslån må förblifva lika med hvad för de sednast från Banqutn utgifne fastighetslån varit Stadgadt; eller b Procent af primitiva beloppet, som årligen uti Bancosedlar erlägges, och hvaraf ränta efter Bancostyl lill 4 fm hundradet om året u den vid hvarje, DetalningsTtrmin återstående summan först aj dr ages, och det öfrige afgår så - hariet»-Utskottets Betänkande*. »am betalt 5. Capitalet; skrifver Ja; Den det ej vill skrifver