Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
som skola förtullas efter värde, detta bör bestämmas af tillkallade sakkunnige personer, och att, serdeles vid förtullning af Slöjde-varor, värderingen skall ske al sakkunnige män; att den af Utskottet uti denna § föreslagna ändring icke borde godkännas, utan nu gällande stadgande i detta hänseende bibehållas, samt slutligen att ett tredje mom. måtte lill denna § tilläggas så lydande: ”För alla i denna taxa under namn af väfnader upptagne varor, ♦'sorn i tull erlägga hälften, tredje-, fjerdeeller femtedelen af värdet, haf’’va Tullkammare-föreståndarerältighet att fordra enkom tullens erläggande ''in natura; samma rättighet vare ock godsegare förbehållen, och drage i ”sådant fall, hvar för sig serskildt, de kostnader, som å sådan vara tillbomma Staten och staden. Blir Statens andel å angifningsorlen försåld, ♦'skall sådan försäljning verkställas, på sätt förestående 2 morn. stadgar, med ♦godsegaren förbehållen lösningsrätt, och bör till ömsesidig beqvämlighet >’så många stycken af hvarje sort, som motsvarar tullen till lika varuvärde, /vara att tillgå, med Tullkammare-föreståndare förbehållen rätt alt efter /eget val uttaga Statens andel. Differencen i vigt förtullas då efter det i 'Taxan upptagna värde.” Bevillnings-Utskottets Utlåtande , N\o 30. 53 11 §. i Borgare-Ståndet: att besvär öfver General-Tull-Styrelsens beslut i frågor, angående en varas rätta art och benämning, böra kunna få anföras äfven af andra än godsegaren.
I anledning af det anmärkta förhållande, att, till verkställighet af ett ifrån Kullings HäradsRätt, under den 1 December 1834» utfärdadt Utslag, förre Artilleristen Anders Ericsson Ryd, för första gången stöld till värde af 3 R:dr 24 sk. Banco, i saknad af bötestillgång, undergått tolf dagars fängelse vid vatten och bröd, /nen ett annat sedermera inkommet exemplar af samma Utslag innehållit, att laga bestraffning af åtta dagars dylikt fängelse skulle vara den sakfällde ådömd; hade Häradshöfdingen, under hvilkens ordförande HäradsRältens berörde Utslag blifvit afsagdt och expedieradt, i häröfver äskad och insänd förklaring, andragit, att den af honom sednast utgifna expedition vore enlig med HäradsRättens fattade beslut, men den förra orätt afeller utskrifven, ett fel, hvars tillkomst genom slurf vid utskriften än tydligare, vid jemnförelse med det tillförne renoverade, till Kongl. Götha HofRätt insända exemplar af HäradsRättens Dombok, skulle ådagaläggas. Utan att vilja ifrågasätta Häradshöfdingens uppgift om förelupet skriffel uti det genast efter målets förehafvande expedierade Utslag, så vida C 3o ) denna uppgift icke motsades af det till Kongl. HofRätten insända Domboksexemplar, har jag, som ansett detta förhållande icke inverka på anmärkningen dervid, att den sakfällde, till följd af ett från Domaren ut fördäck Utslag, lidit svårare straff för sitt brott, än Lag bestämde, derför och på de flera skäl, hvilka uti min till AdvocatFiscalsEmbetet vid Kongl. HofRätten, den i6 December i835, aflåtna skrifvelse åberopas, uppdragit åt bemälde Embete, att emot Häradshöfdingen, för det sålunda meddelade oriktiga Domslutet, anställa den talan., hvartill .anmärkningens beskaffenhet laglikmäligt kunde föranleda. Yid utförande af en sådan talan är af AdvocatFiscalsEmbetet anmärkt, att, ehuru det till Kongl. HofRätten insända exemplar af HäradsRättens
Till stöd för denna begäran bar motionären hufvudsakligen anfört, att genom sänkning af berörde sjö skulle de densamma omkringliggande stora vattendränkta kärr och mador, utgörande i areal ungefär 2,400 tunnland, förvandlas lill odlingsbar mark; att de kostnader som härtill erfordras öfverstiga strandegarnes förmåga, hvilka dessutom för ifrågavarande företags befrämjande redan vidkänts stora utgifter och sluteligen att Kronobergs län allt sedan 1840, till vattenaftappningar och vägförbättringar icke bekommit mer än 29,238 R:dr 12 sk. 8 rst., ehuru under denna tidrymd anslagen till dessa föremål uppgått för hela riket till öfver tre millioner R:dr; anseende motionären uti nu antydda förhållande en ökad anledning förefinnas för bifall till hans ifrågavarande begäran. Af de berörde motion bifogade handlingar, har Utskottet bland annat inhemta!, att af vederbörande myndigheter noggranna undersökningar blifvit förrättade, plan och profilkartor jemte utförliga beskrifningar upprättade, upptagande belägenheten och vidden af den jord, som genom sjösänkningen kan vinna förbättring och den landvinning utmed stränderne som kan erhållas, hvarjemte fullständigt förslag öfver kostnaden för de till ändamålets vinnande erforderliga arbeten blifvit uppgjort. Enligt dessa handlingar skulle den mark, som genom Möckelns sänkning paräknas, dels att vinnas, dels att till odlingsbarhet beredas, uppgå till 2,432 tunnland 28 kappland, samt kostnaderne derför bestiga sig till något öfver 40,000 R:dr, deri inbegripen 13,666 R:dr 32 sk. såsom lösen för 2:ne vattenverk. Då ifrågavarande företag är af en stor och omfattande vigt samt dess utförande förenadt med så stora kostnader att desammas bestridande kunna antagas öfverstiga strandegarnes, till största delen bestående af mindre hemmansegare, förmåga, finner Utskottet berörde företag vara serdeles förtjent att med allmänna medel understödjas.
Friherre Boije, Ludvig; Den Financeplan, sora Statsoch Banco* Utskotten föreslagit, lemnar viiserligen förhoppning derom, att en lättnad skall äga rum i den allmänna förlägenhet i Landsorteroe, som är bevittnad, ej blott af Riksdagsmännen derifrån, utan äfven af allmänna rösten. Förhoppningen beror dock på den värkstållighet, •om Planen får; och i denna verkställighet kommer Discontadministrationen att taga en ator del. Min öfvertygelse är , att den förändring, som tiden gifvit åt allmänna behofvef, bör också verka till förändring i sättet att administrera hjelpemedlet; och jag tror alltså, att i föreskrifterne för Discontutiåningen , en sådan förändring nu bör vidtagas, sorn ger Inrättningen mera rigtning till öfverensstämmelse med jordbrukarens tillstånd-. Den ig fulii c. m.' 3^7 Vid de *:ne sistförflutne Riksdagar gjordes, inom Ridderskapet och Adeln, motioner ©ra en JordbruksDiscont; men de mötte svå^- righeterj och man ansåg Jordbrukaren böra itnöjas med , dels det tillfälle till Fastighetsoch OdlingsLån, lorn lemnades, och del» med tillträdet till Allmänna Disconten. FastighetsLånen gåfvo icke Jordbrukaren annan lättnad, än den, sorn var gemensam för Brukspatronen och Fastighetsägaren i Städerne; och då dessa Lin nu inskränkas till blott de summor, som under tiden varda inbetaide, så blifva de också. i sjelfva verket, föga att påräkna. OdlingsLånen komma nu, efter Utskottens Betänkande, att upphöra t hvilket jag icke, med kännedom huru litet det verkat till Odlingar , kan Ogilla. Inom FiftanceCommittéen var en anstalt föreslagen till Lån på »pannemål-, men den lärer icke kunna anses medlöra så tillförlitlig säkerhet, att den kan antagas; och genom den förändring, som Magajsinslnråttningen torde, vid denna Riksdag, komma att undergå, lärer liven den lättnad för Spannemålsafsättning, som derifrån ofta ägt rum, komma att försvinna.
Ständers öfvertygelse, huruvida Jordeganderätten till de ifrågasatte Kyrkohemmanen tillhörer Staten eller Kyrkorne, skulle föregås af granskning utaf de skäl och bevis, hvarmed den påstådda eganderätten å ena eller andra sidan kan försvaras, men en sådan granskning, jemlikt Regeringsformens go §., ej tillkommer Rikets Höglofl. Ständer, utan bör verkställas och bedömas af de Domstolar och Auroriteter, som enligt Dag och Författningar dertill äro pligt ige; att Kongl. Brefven den 1 g Augusti 1823 och den 29 Mars 1825 endast innefatta Kongl. Majus Nådiga Beslut i serskilda mål, samt således ej lägga hinder i vägen för pröfningen af de skäl, som till äfventyrs kunna företes, vid uppstående tvist om jordeganderätten till andra så kallade Kyrkohemman, än de, hvarom de Nådiga Besluten blifvit meddelade, och hvarken dessa beslut eller de skäl, hvarpå desamma äro grundade, emot stadgandet i Regeringsformens nyss åberopade §., kunna blifva föremål för någon Rikets Höglofl, Bil.t.Su,Lags. Allm.Besv o.0ec.-Utsk.Bet,N-56. 51 Ständers granskning, samt att Kongl. Brefvet den 2 2 Maji 2819, såsom innefattande allmänna grunder för bedömande af städselrätten till Kyrkohemman och förbud emot skatteköp å dem, visserligen kan blifva ämne för Rikets Höglofl. Ständers pröfning och deraf härledd underdånig anhållan hos Kongl.
Hos Hedervärda Bonde-Ståndet har RiksdagsFullmägtigen från Upsala Län, Casper Wijkman, uti ett till Bevillnings.Utskottet reniitteradt Memorial, innefattande Motion, att den så kallade Capitations. eller Skydds-afgiften borde upphora, derjemte föreslagit, att, till ersättning för denna afgift, Bevillning borde bestämmas, bland annat, för bruket af utländska Viner, Caffe, Thé, större Sidenpersedlar, samt Möbler, som äro för gylda, sidenbeklädda eller af utländska trädslag tillverkade, äfvensom för Rum med Sidentapeter» Sedan Utskottet, på satt Betänkandet otti Allmänna Grunderne för Bevillningen innehåller, funnit sig icke kunna understödja Motionen om Skydds-afgiftens upphörande; så har den framställda frågan om Bevillning å öfverflödsvaror varit föremål lör öfverläggning hos Utskottet, och derom får, till utlåtande öfver Bilu till Riks>’St. Prot. 1828 och 1329- f'te Sami• 4:e H;t» t BeviMri.-Utsköttets Betänkande N'o 8.
Näs härad, som afsättningen derifrån af spaumål till bergslagen blefve underlättad; att för sydligare delarne af Gillbergs och Nordmarks härader, likasom för Grums härad, den ena eller andra sträckningen vore likgiltig; samt att, ehuru för staden Carlstad och Carlstads tingslag den södra sträckningen syntes förmånligare, denna förmån likväl, enligt komiterades åsigt, vore mera skenbar än verklig. Hvad slutligen angiuge Statens vinst eller förlust af den ena eller andra sträckningen, vore komiterades åsigt, att då Norums-linien räknar inom 3 mils afstånd från banan 11,000 å 12,000 innevånare mera än Carlstads-linien, persontrafiken icke kunde antagas blifva större å den sednare än å den förra, under det att godstrafiken å Norumsbanan genom bibanan Norum—Filipstad måste blifva betydligt öfvervägande. Det gods, som, kommande från eller gående State-Utskottets Utlåtande N:o 34- 11 till bergslagen, då, måste med begagnande af nämnda bibana passera Statens bana, skulle, enligt komiterades beräkningar, lemna åt stambanan en årlig bruttoinkomst af omkring 178,000 R:dr. Men hela denna trafik skulle för statsbanan gå förlorad, om bibanan ej komme till stånd, emedan trafikkostnaderna visa sig sådana, att dessa effekter ej kunna på nuvarande trafikleder framforslas till någon punkt å Carlstads-linien och derefter med någon fördel gå på stambanan. Den högre nettobehållning, som det, nordligare alternativet genom sin förening med bibanan skulle tillskynda Staten, beräkna komiterade till minst 120,000 R:dr, motsvarande ungefärligen räntan på det belopp, hvarför nära 3 mils jernväg under vanliga förhållanden bör kunna byggas.
Afven för mig, jag vågar försäkra det, hafva dessa skäl framställt sig och jag anhåller, att för Högloflige Ridderskapet och Adeln få anföra de raisonnementer, som hos mig uppstått mot de samma. Vid det gemensamma Läroverket, kunde de blifvande studierna indelas i frenne slag. A iso Sådane, som till lika utsträckning gemensamt borde idkas af båda Corpsernes elever. 2:0 Sådane gemensamma vettenskaper, sorn borde behandlas af båda, ehuru till olika utsträckning. 3.0 Sådane som äro serskilde för hvarje Corps. Till den första afdelningen höra sjelfva deh rena Mathematiken i hela den utsträckning, som fordras för allt begagnande af de Physise Mathem atiske vettenskaperne samt vissa delar af den använda Mathematiken och till denna för™ sta afdelning torde äfven böra räknas KrigsHistorien och de allmänna åsigter af krigsvettenskapen, som icke uteslutande tillhöra något serskildt yrke, något serskildt vapen, utan 5o4 Den 7 Mar lii. sorn röra alla gemensamt. I dessa delar anser jag för min del icke behofvet af serskildte Lärare för hvarje Corps. Till det andra slaget studier, eller sådane som gemensamt böra behandlas af båda Corpsernes elever, ehuru till olika utsträckning, höra Artillerie-, Fortifica-^ tion och Topographie med mer eller mindre användande af de Mathematiske lärorne. Jag har föreställt mig, att Artillerie-föreläsningar för Ingenieur-Corpsens, och Fortifications samt Topographiske föreläsningar för Artilleriets elever, alltid genom den serskildte undervisningen måste blifva något ensidige och ej innebära de generelt omfattande åsigter, som skulle erhållas om t. ex. den skickligaste Läraren i Artillerievettenskapen äfven bibringade Ingenieur-Corpsens elever de nödvändiga grundbegrepp i denna vettenskap och de skickligaste Ingenieur-Lärare bibringade Artillerie-eleverne de nödvändige begreppen i Fortification och Topographie.
Pitlekaj-glosa, frambära en helsning från våra vänner bland nordens is, ett tack för det förgångna och lyckönskningar för det kommande året, allt blandadt med tschuktschiska klagovisor öfver den svåra värmen här borta i eqvatorns granskap, som för pälsprydda män sades vara rakt outhärdelig. I Aden dröjde vi endast ett par dagar, vänligt mottagna af den dervarande tjenstförrättande svensk-norske konsuln, som förde oss omkring till de märkligaste af denna vigtiga hamns ödsliga omgifningar, bland annat till de storartade, men för tillfället och oftast fullkomligt tomma vattenbassiner, som engelsmännen anlagt i stadens granskap. Intet ställe i den höga norden, ej Sjuöarnas granitklippor eller Low-Islands klapperstenshällar på Spetsbergen, ej bergsidorna på Novaja Semljas ostkust eller Kap Tscheljuskins rutmarker, äro så blottade på växtlighet som Adens omgifningar och de delar af Röda hafvets ostkust, som vi sett. Någon jemförelse i afseende å djurlifvets rikedom kan ej heller ifrågakomma mellan dessa eqvatorialländer och de nämnda polartrakterna. Öfver hufvud tyckes djurlifvet i den högsta nordens kustländer, då nämligen bergen äro höga och omgifna af djupt vatten, vara individrikare än i södern, och detta beror ej allenast af fogelkoloniernas talrikhet och den mängd stora jagtdjur, som der möter oss, utan äfven af hafvets rikedom på evertebrater. Åtminstone lemnade de draggningar, som från Vega anstäldes under färden mellan Japan och Ceylon, en ytterst ringa skörd i jemförelse med våra draggningar norr om Kap Tscheljuskin. Aden är numera en vigtig anlöpningsplats för de fartyg, som från europeiska farvatten segla genom Sues-kanalen till Indiska oceanen, och äfven en af de vigtigaste utförselorterna för Jemens eller det lyckliga Arabiens alster. I sistnämnda hänseende var staden af betydelse redan för snart fyra hundra år sedan, då italienaren Ludovico de Varthema en längre tid hölls fången af de på stället boende arabstammarne.
Jag ledes härtill af det enkla argument, att, ehuru visserligen icke alla frågor, som kunna sägas inverka på Statsverkets inkomster och utgifter, nödvändigt böra betraktas såsom Statsregleringsfrågor, jag likväl icke kan tro, att uti sådana frågor, utan hvilkas afgörande, Statens hvarken utgifter eller inkomster kunna till ziffran beräknas, 2 Ständ skulle kunna, sedan serskildt beslut i ämnet blifvit ifrågaställdt, och serdeles då sådant skett genom en K. proposm, äga rättighet, enl. vår grundlags ordalydelse och mening, alt förtrycka de 2:ne andra Ståndens mening, utan föregången votering i förstärkt Utsk. I strid med de värde reservanternes yttranden, är det således min öfvertygelse att en del här förekommande frågor äro af den natur, att de tillhöra förstärkt Utsk., och då R. o. Ad. nu beslutat, alt till pröfning företaga detta betänk, punktvis, torde jag vid de serskilda punkterna framdeles få närmare förklara, hvilka dessa frågor efter min tanke äro, i fall stridiga meningar derom skulle uppstå och jag icke i en sådan förklarings afgifvande finner mig förekommen af andre med mig liktänkande talare. Men serskildt anhåller jag att, i afseende på denne punkt och den deruti framställde voteringspropos., få nämna, att jag med den siste värde talaren instämmer i sä måtto, som jag anser just denne punkt icke vara af beskaffenhet, att den bör underkastas votering i förstärkt Utsk., isynnerhet som jag finnér det högst anmärkningsvärdt, att Utsk. genom sönderdelande af förslaget, kommit till ett slut, som icke är förenligt hvarken med den K. proposm eller med det beslut, hvaruti 2 Stånd, hvilka bifallit förslaget, stannat. K. M:s propos. innehåller nemi. ett förslag, innefattande flere serskilda föreskrifter i afseende på sättet för skatteköpeskillingens erläggande.
Maj:ts nedannåmnde, den 31 sistlidne Mars bordlagda, nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: l:o om antagande af en författning; angående ränta vid försträckning på viss kort tid; tillika med 2:ne i anledning deraf nu afgifna yttranden; och 2:o med förslag till stadga angående Högsta Domstolens tjenstgöring på tyå, afdelningar. S. I). Föredrogos och lades lill handlingarne Sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 5 1 sistlidne Mars bordlagda Memorial: N:o 5, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 1; och N:o 6, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 2. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Bevillnings Utskottets den 31 sistlidne Mars bordlagda Utlåtande N:o 19, dels i anledning al återremiss å Betänkandet N:o 13, i fråga om den så kallade tolagens utgående på sätt före sednaste riksdag varit stadgadt, dels i anledning af ifrågasatt ändring i de vid samma riksdag för tölagsersättningens beräknande fastställde grunder. Vrån Högv. Presle-Stdndet. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Lag-Utskottet Kongl. Maj:ts, den 51 sistlidne Mars meddelade och då bordlagda, nådiga Proposition till Rikets Ständer, med förslag till stadga angående Högsta Domstolens tjenstgöring på två af delningar. Prot.-Utdrat) den 4 April 1860. 311 S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Kongl. Maj:tS* den 31 sifcliidbe Mars meddelade och då bordlagda, nådiga Proposition tili Rikets Ständer,' öm antagande af en författning angående ränta vid försträckning på viss kort tid, beslöt
E. Sillåda till smörgåsbord. En sill lägges att urvattnas ett par timmar. Benen fråntagas och köttet skares sedan i mycket små tärningar. Dessa strös i en smord form eller blecklåda, hvaröfver slås ett ägg, sammanvispadt med lika mycket grädda. Litet socker tillDelikata sirapsskorpor. 5 skalp, hvetemjöl, 5 skalp, fint rågmjöl, som bör vara torrt och varmt vid degsättningen, 5 qvarter mjölk, ' / * kanna sirap, 1 skalp, smör, 10 å 12 matskedar god, färsk öljäst. Då degen, v ä l j ä s t, skall utbakas, inarbetas i den 4 lod skurna pomeransskal och 4 lod fenkol. Skorporna gräddas i temligen varm ugn. E. Citronkaka. Till 1 skalp, strösocker tagas tolf äggulor, som vispas till samman med sockret; deri röres 1 skalp, förvälda, rifna potatis och det rifna skalet af 2 citroner samt ägghvitorna, slagna till hårdt skum. Degen slås i aflånga bleckformar, dem man smort med smör och bestrött med stötta hveteskorpor. Serveras till kaffe och te i skifvor, sedan de kallnat. E. Proflappar. 1 " B socker, 1 ' / 2 qvart. mjölk, 12 matsk. skiradt smör. Finstötta nejlikor, finstött kardemumma, 2 lod soda upplöst i kallt vatten, mjöl, så att det blir lagom tjockt. Utkallas till fingertjocklek och uttages i formar. Signe. Fräs-kaka. 8 st. ägg vispas med 1 •8 fint socker, sedan ilägges 2 teskedar hjorthornssalt, upplöst i hett vatten samt en tesked cedroolja, 2 S mjöl. Till sist li urtvättadt smör. Kopp-bakelse. 1 kopp ägg vispas väl med 1 kopp fint socker. Derefter en kopp hvetemjöl och till sist en kopp tvättadt och skiradt smör och några droppar cedroolja. Små formar fyllas till hälften. Gräddas i lagom värme. Signe. Potatis-kakor, ' / s kappe rå potatis skalas och tvättas.
Grenom Remiss har Utskottet fått emottaga ett till det Högv. Preste-Ståndet, af Kongl. Hofpredikanten och Prosten &c. Hr Magister Olof Dillner ingifvet anförande, deruti han, efter framställning af ScholaeLärarnes vanlottade belägenhet i allmänhet, saint nied serskild fästad uppmärksamhet å Collegerne, af hvilka den yngste njuter, enligt nu gällande Stat, endast Tjugufem tunnor spannmål, en löneinkomst, som icke uthärdar jemförelsen med en vanlig Gårdsdrängs-lön, påkallat Rikets Högloft. Ständers behjertande af det tunga öde, som livilar öfver ifrågavarande Lärare, hvilka , under vården af deras ansvarsfulla kall, att, näst föräldrar och i deras ställe, bilda till förstånd och hjerta ett uppväxande slägte, synas förtjena alt åtminstone vara fre-5 dadé från bekymmer för ett nödtorftigt lifs-i uppehälle. Bfsv. och Oec. Utsh. Uti. Nio 124. 17 I anledning häraf hafva till det HögV* Ståndets Protocoll sig utlåtit: 1 :o. Theologi® Lectorn , Herr Doctor Häggbladh : att han desto heldre förenade sig med Motionairen, som nuvarande förhållande med Schol-Lärarnes knappa löner skul» le medföra menliga verkningar på Rikets offentliga Läro-anstalter; 2:0. Prosten m. m.
Ty man bör besinna, att såsom det nu tillgår med insyning af nybyggen, kunna sådana upptagas hvar som hslst, utan afseende derpå att äfven de mest lämpliga skogstrakter härigenom sönderstyckas på ett sätt, som gör all ordnad skogshushållning och eftersyn nära nog overkställbar. Och faran är i detta hänseende så mycket större, som åtskilliga ganska stora och verksamma intressen i denna sak sammanfalla. I första rummet är det sågverken, som härvid hafva ett sådant enskildt intresse. Det är nemi. lätt begripligt, att så länge mot en så ringa uppoffring, som skyldigheten att upparbeta några tunn'and jord och förse dem med nödtorftiga byggnader, vägen står öppen att förvärfva ganska betydliga sträckor af skog, så har denna utväg, sedan rättigheten att erhålla privilegierad stockfångst på kronans marker upphört, blifvit af de stora sågverken direkt eller indirekt mer och mer begagnad, för att slå under sig ofantliga skogsvidder; och det är då jemväl ganska naturligt, att sådana förslag som de förev:de, hvilka åsyfta att för kronans egen räkning reservera större eller mindre skogstrakter, skola af dem med oblida ögon betraktas. Vidare är det också klart, att af samma skäl allmogen i dessa orter, hvilken likaledes söker att åtkomma så stora andelar som möjligt af dessa skogsmarker, ej heller i allmänhet gerna ser någon sådan anordning, som den nu ifrågav:de. Och slutligen kan man äfven säga — utan att derigenom vilja på minsta sätt antyda någonting obehörigt — att det sportelsystem, sorn sammanhänger med så val nybyggesupplåtelserna som rättigheten till virkesutsyning, ehuru ganska lagligt, likväl bildar ett ytterligare enskildt intresse, som har fördel af det nuv:de, för skogarnas bestånd visserligen ej gynsamma, tillståndets fortfarande. Men utöfver dessa nu vidrörda intressen, hvilka hafva en naturlig benägenhet att motsätta sig de i I råga vide förändringarna, tillkommer numera äfven ett annat mägtigt intresse, hvilket hittills egentligen blott rört sig i mindre skala, men som snart torde komma att utveckla sig i proportioner, som förut ej varit anade.