Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr von Vegesack, Lrnst, General-Major, Commendcur och Riddare af Swärds-Ordens Stora Korss. I Hemliga Utskottet efter Friherre koste, Larl klsnric, N:o Zzo. Herr kuklekelt, Fullmägtig Grefwe Lronlieät, Octo, jöflverste, R. S. O. För Tredje Classen i Lag-Utskottet efter Herr von Lngettröm, Jokan Uattkiss, och Herr von Kosbotk. N;o IZ2 Den 6 September. Herr von Lcksntr, lkvar kre-> äric Labriel, A^eflor. Herr von tstsu8vvoIst, Larl Lustaf steinkolck, Lagman. UpbrötS samtcligc Herrar Clcctorernes lista till wal af twännc Ledamöter, till Tabellers författande öfwer Rikets Lönings-stat, ifrän och med Är 1696 till närwarande tid, och bcfunnos dertill wara utsedde. N:o lss. Friherre Ltael von kstollksin, (Horsttrc I^uävi^, N:o 905. Herr Lock, Lorktx I^uäviZ, j5f, werste. Herr Irakverrkelt, Larl, uxläste följande till Protocollct: Tillägg och Förklaringar wid Fbrflaget om en nödig och mera allmän Läkare-wärd pä Landet; samt anmärkningar wid Medicinal-wärden för Armeen. Dä Mällnu gifwes för Medborgare att fritt och utan inflytande yppa stna tankar och räbgbra om det allnänna bästa, mäste genom sjelfwa naturen af Samhälls-inrättningcn hwarje bemödande till det hclaS keständ och förmon icke ogillas, om det ock i anseende till framställningssättet skulle bära ofullkomlighetens stämpel. Af denna anledning är det som Högloft. Rid, Den 6 September. 159 Ridderskapet och Adeln behagat lämna ben upmärksamhel wld mitt den 18 ststl.
Under loppet af 184/ uppgjordes reglementen i hela länet för fattigunderhållet, h vilka med nödiga förändringar blifvit af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till efterlefnad fastställde. Desse äro i allmänhet ordnade på ett sätt, att understödstagarne icke hafva fog till klagan, och följden af nu antagna grunder för 13 understödet har visat sig vara den, att tiggeriet nästan upphört och att, ehuru betungande sjelfva underhållet än må vara, man å ömse sidor är belåten med regleringen. Det är väl sannt, att under den tid densamma varit följd, länet hugnats med gynnsam skörd, som så betydligt inverkar på förmågan att underhålla socknarnes många fattige, vid betraktande deraf, att underhållet utgår mest i spannmål; men man kan äfven för mindre gynnsamma år hoppas på nyttiga verkningar af detta underhållssätt. Å landet finnes ingen tillåten krog. Helsovården besörjes nu som förut af 2:ne provincialläkare, af lrvilka den ene är stationerad inom Sunnerbo härad, en regementsoch en lazaretts-läkare. Ehuru Eders Kongl. Maj:t i nåder beviljat anslag för en extra provincialläkare, som, i egenskap äfven af bataljonsläkare, borde hafva sin statiou vid Kosta glasbruk för östra och nordligare delen af länet, har det icke lyckats, att på längre tid kunna förmå någon läkare, att qvarblifva vid denna befattning, och sedan den, som förlidet år förestod samma provincialläkaretjenst, derifrån afgick, har någon sökande till de förenade tjensterne icke anmält sig. Orten deromkring, som har långt till städerue, röner mycken olägenhet af denna brist på ofta behöfligt läkarebiträde. Läns-lazarettet är i mycket godt skick. Inrättningen bibehåller sitt länge innehafda förtroende, och, ehuru antalet sängar är beräknadt lör endast 50 patienter, vägras ingen, som är i verkligt behof af vård derstädes, att blifva intagen. Räntan af inrättningens utlånade kapitaler användes, i förening med kurhus-afgiften, till underhållet.
Grefve von Lantingshausen coriforme* rade sig med Grefve Liljencrantz. Harr Munck af Rosenschöld: Sorn jag ej annat kan förmoda än att äfsigten med Tullverket är den, att Rikets interesse bevakas så väl i anseende till behörig tulls erläggande, som till förekommande af förbudna varors införsel; sä mäste det vara af 'rigt, att orsakerna till bristerna uti dessa åtgärder, så mycket möjligt är, undanrödja®. Bland dessa orsaker är, jemte den för ringa aflöningen, en af de hufvudsakligaste den, att tjensterna vid detta Verk äro ställda på så osäker fot, att inneha fvarne. för bibehållandet af sin tjenst, bero af personers godtycke, hvilka, oaktadt den bärta villja, sjelfva t j äga tillfälle att undersö. ka förhållandet, utan nödsakas sätta tro till ■ggc* Deri 2ö Juli. /. nu rapporter af personer, sorn uti sina p til ola* •men e äro bundne vid någon föreskrifven I,ag utan blott följa sina egna personliga asigter. Jag anser derföre, om Staten skall kunna påräkna en behörig tullbevakning, att a'uiindstone vissa af de Embetsman, åt } öka den är anförtrodd, aga, i ett nitiskt < :i redligt uppförande, "tillräcklig säkerhet for bibehållandet af sin plats, och alt de således böra få njuta samma befordringslagar 'till godo, söm andra i Grundlagarna skyddadé Embetsoch Tjenstemän. Det är lör ändamålet tillräckligt, om de, utan ransak* •ning och dorn, få suspenderas. Grefve I Alij ener antz: Detta är visst 'fett underdånigt ön«kningsmäl; rr*én jag skulle för min del ogerna se, att Högloft. TVidderskaprt och Adeln yttrade en underdånig önskan, sorn visade mindre kännedom om Sakens verkliga beskafF nhet. I en tidpunkt, dä klagan föres ofv r efterlåtenhet vid bevakandet af Statens rätt, böra kraftiga mesurer tillstyrkas, och ingalunda förlamandet af de nu existerande anstalter. Friherre Stael: Med Professor
Sker Lysning för Utländsk man, som icke är skattskrifven i Sverige, må det bero af personen, som begär Lysning, att frivilligt erlägga det Chartaebelopp, han finnér billigheten fordra; dock att Chartan i intet fall får understiga Eli Riksdaler. Erlägges högre belopp, bör det af Mannen, som äskar Lysningen, på Lysningssedeln antecknas. Lysnings-CharUebeloppet må erläggas i Contant , \ Éxp. XJtsk. Förslag till und. Skrijv. N-o 276- 137 tant, eller med aflemnände af stämpladt Papper, hvarmed vidare förfares, på sätt följande ig §. 2 mom. härom förordnar. För Öfrigt gäller, i afseende på efterlefnäden af detta Stadgande, hvad 12 §. samt icpde §:n 2 mom. föreskrifva; och ansväre den, sorn på flera ställeri taxerad är, men ej samtliga Debetsedlarrie vid Lysnings-Chartans beräkning framvisar, enligt i3 §. 1 morn., och fylle bristen, samt vare Pastor dä från allt tilltal fri.' i 9" Örn Stämpling af Tidningar. 1:0 Hvarje utkommande TidningsNumer,* tryckt på halft ark, eller derunder, förses med en röd Chartae Sigillatas-Stampel till Ett Runstyckes belopp; hvarje helt ark med en dylik till Två Runstycken; derutöfver, till och med i| ark, Tre Runstycken, samt så vidare. 2:0 För Tidningar åtföljande Bihang gäller samma stadgande, med undantag af sådana Bulletiner, som på Vår Befallning tryckas på serskilda blad Och innefatta ofhciela underrättelser, samt åtfölja Postoch InrikesTidningarne; hvilken befrielse från Stämpling äfven må ega rum för Plancher, tillhörande Tidning, Periodisk Skrift, eller så kallad Brochure, som, emot .
Gjutgods 87 235 Plåtar » 242 — Rails och diverse jern till jernvägen . » 25,709 150 Railsspik » — 1,243 Stål-, Stångoch Knipp80 20,183 Svartsmide » 43 38 Tackjern » 200 4,930 Jernmalm » 797 — Lokomotiver » 7 1 Kakelugnar » 195 — Kol, Cookes 9,605 — Sten» 5,401 — Koppar 270 115 Kreatur, lefvande 12 262 Kött — 832 Lera, diverse sorter tunnor 242 — Lereller Stenkärl 550 — » 357 34 Linfröskakor 3,960 — Lump — 436 Lök — 173 Oljor, diverse slag 9,326 — Ost 518 139 32 från MälaFrån Hjelren till maren till Hjelmaren. Mälaren. Mälaren. Från Hjelmaren till Mälaren. Öl, Dricka, Porter och Helsovatten kannor 11,859 __ Dito dito '. Dito dito lådor 16 — En stor del af dessa varor hafva troligen passerat kanalen i packkislor, lårar och tillslutna kärl, utan att innehållet blifvit å fraktsedeln speciflceradt, hvadan de utförda varuqvantiteterna med säkerhet kunna antagas representera större sifferbelopp än förteckningen visar. En landsväg har blifvit fullbordad från Jernboås förbi Öskevik till Lindesbergs stad. Knappforss slussbolag, som njutit understöd af allmänna medel, har nu fullbordat denna anläggning och sålunda beredt vattenkommunikation ifrån faktorierna vid Björkborn, dit den kringliggande bergslagens jern föres, och Sjöändan, hvarifrån en jernbana för hästkraft leder till Christinehamn, en af jernhandelns hufvudorter för detta Län. Väganläggning och brobyggnad öfver stora Färjsundet i Hammars socken, hvartill af statsmedel blifvit anslagna 49,000 R:dr Banko utan återbetalningsskyldighet, har sistlidet är blifvit påbörjad oell med kraft fortsatt.
Härtill kommer, hvad Utsk. äfven erkänt, eller att saken ännu praktiseras vid de flesta landsh.- embeten. Det är endast några få som sagt nej dertill. Enär saken således är af ganska stor nytta och vigt för allmänheten, får jag derföre på det varmaste förorda bifall dertill. Detta kunde visserligen ske genom beslut nu genast, enligt 49 § Riksd.-ordn.; men då jag för min del åtminstone icke är i tillfälle att föreslå sjelfva redaktionen af lagstadgandet, inskränker jag mig till att lika med föreg:de talare yrka återremiss af betänk. Frih. Cederström, Jakob: Hvad Hr Berg von Linde i sin reservation anfört ronde ifrägavar. promotorialrätt, synes mig inne fatta tillräckligt motiv för LagUtsk., att närmare betänka följderne af att låta ärendet qvarstå i dess närvar, outredda skick, dä den ena landsh. emoltager promotorial-mål men icke den andre. Detta förhållande nödgar, såsom bekant är, mången att i landsorterne skaffa sig kommissionärer för bevakande af sin talan, hvarigenom honom förorsakas onödiga kostnader och mången gång förlust af hela eller en del af fordringsbeloppet. Det är svårt alt förstå hvarifrån den, så väl af Hr Berg von Linde, som af LagUtsk:s öfrige ledamöter yttrade farhåga, egentligen kommit; farhåga nemi. för den uppbörd och redovisningsskyldighet, som härigenom skulle komma att drabba K. bef:de. Mensaken är ju ganska enkel'och klar. När målet blifvit utredt och utslag fallit samt vunnit laga kraft emot gäldenären, skic kas handlingarne till kronofogden med förständigande att verkställa utslaget, hvarefter fogden sedan i sinom tid redovisar detsamma. Jag kan ej inse, att denne eller landsh. derigenom får vidsträcktare ansvar, än de hafva i andra exsekutionsmål. Skulle fogden i det fallet försumma sig, lärer nog den, hvars rätt derpå är beroende, derom påminna. Den siste värde talaren har ifrågasatt, att, med afslag å förevar, betänk., genast besluta bifall till det gjorda förslaget.
Tanken på att du kanske genom samlifvet med mig i Italien – eller Nova Zembla om du hellre vill! – skall vinna något för din hälsa, ditt lif, något som i någon mån kan motsvara det oändliga goda, jag hoppas af samlifvet med dig, detta liksom försvarar min oändliga lycka i mina egna ögon. Du främjar och fullkomnar min lifsplan i hvarje enskildhet Jag behöfver dig för att glädjen skall bli glädje, hvilan hvila, arbetet arbete Jag skulle kanske någon tid kunna umbära Shelley och Beethoven men aldrig dig, ty så mångfaldig som du själf är, är mitt behof af dig Jag började älska dig mer än hela världen, nu älskar jag dig mer än till och med dig själf» som jag först såg dig Jag har i allt funnit dig som jag anade dig och allt jag funnit har varit fullkomligt Fullkomlig, fullrundad, pärlren gaf du mig slutligen din ömhet Jag kunde uppräkna alla de egenskaper, som göra dig värd kärlek och dock går min känsla mycket djupare än dina egenskaper Jag älskar dig helt enkelt emedan jag älskar dig Hela mitt lif har jag omedvetet saknat dig; jag var skapad att vänta på dig, finna dig och bli din för alltid Och ett helt lif skulle icke kunna stilla min törst efter att helt och evigt innesluta dig i mig Men det skall kanske behöfvas många års samlif innan du nås af ljuset från min kärlek, liksom det behöfves många år innan vissa stjärnors strålar nå till jorden Men du, hvars natur är att gifva, att välsigna och vara lycklig därigenom – blir du icke själf varm redan af det ljus, du till mig utstrålar? Hur skall jag annars kunna göra dig lycklig? Ditt väsens gudomliga godhet fyller mig redan nu med en salighet så djup, att den nästan är en smärta Redan af hvad du nu ger – detta som kommer mina innersta hjärtesträngar att darra af salighet – kunde jag lefva och vänta på dig till lifvets slut Och hon svarar: Jag gömmer alla dina ord i mitt hjärta, så djupt att ingen pärlfiskare kunde nå dem Du vet ej att du är lika omedvetet – lika omanligt – ädelmodig som andra män äro omedvetet själfviska och omedvetet oädla – det vill säga när det gäller kvinnor Du visar ditt ädelmod bland annat genom att alltid framställa dig själf som den mottagande
Vidare får jag upplysa att utdelningen under åren 1831 —1840 var större än den bordt vara. På sätt den i kopparbergslagens bolagsstämmo-pröt. år 1840 sid. 71 innehållna utredning visar, hade genom förvillande uppställning af räkenskaperne såsom vinst för är 1839 en utdelning ägt rum af 14 r:dr 24 sk. ehuru den verkligen behållna vinsten endast utgjorde 1 r:dr 32 sk., 5§£ >':st. på fjerdeparlen. — Utsk. anför vidare, att utdelningen frän grufvan uppgått under år 1846 lill 29 r:dr 8 sk. samt efter all sannolikhet för år 1847 kommer alt stiga ännu högre. Om orsakerne härtill och det inflytande det bör hafva pä omdömet i afseende på grufvans framtida afkastning, skall jag yttra mig, då jag upptager Utsk:s uppgifne skäl för sitt afstyrkande af nedsättning i kopparräntan. Utsk. meddelar en förteckning på Stora Kopparbergslags s. k. enskilte verk, bestående af Gustafs silfververk, hvars mahntillgång lemnäs af Fahlu grufva, Afvestads kopparverk, 11 Stångjernsbruk med 13.045 Sk« smide och 4 masugnar, samt anser dem stå i eli, oskiljaktigt sammanhang med Stora kopparbergsgrnfva och böra tagas i beräkning vid bedömande af bergslagens förmåga att bära afgifter för grufvedriften. Delta är dock till största delen ett misstag och kan endast helt och hållet tillämpas på Gustafs silfververk, som är oskiljaktigt från grufdriften, men hvars afkastning är ringa, samt till någon del på Afvestad kopparmanufakturverk, hvilket troligen försåldes till bergslagen med afseende på dennas innehafvande af Fahlu grufva. Men äfven om grufvan nedlades, uppstod intet lagligt hinder för bergslagen, sorn på kopparmanufakturverket i sednare lider utaf afkästningen af sina jernverk nedlagt stora summor, all fortfarande söka af denna afkastning draga all möjlig fördel.
Famillen, och hvartill Stats-Verkets öfverskott för åren 1827, 1828 och 1829 blifvit föreslagna att då, utom det berörda öfverskott, såsom outredde, icke kunna lill sitt belopp bestämdt upp - Exp.-Utsk Förslag lill und♦ Skri/v, N.o 299» 27 gifvas, anvisningar derå vid denna Riksdag dels redan blifvit gjorda, dels för andra oundgängliga behof vidare lära komma i fråga, R. St. icke ansett sig, för uppgörande af denna liqvid, hvars verkställande förr eller i en annan ordning , än som förut stadgad blifvit, ej eller synes af nöden, kunna meddela någon disposition af meranämnde öfverskott, utan bör ifrågavarande för f. d. Kongl. Famillen på allmänna Indragnings-Staten uppförda summa än vidare der qvarstå och till Banken årligen anordnas, intill dess Bankens fordran till fullo blifvit godtgjord; B) att den f. d. Landshöfdingen Hans Järta vid sistlidne Riksdag intill denna Riksdag tillagde och på nu förevarande Stat uppförda pension af 2000 R:dr årligen kommer att bemälde Landshöfding äu vidare tillfalla, intill dess han af E. K. M. i Nåder ulnämnes till något Embete i Staten med motsvarande lönevilkor; C) att, med afseende derå, att det Juris Dootorerne Collin och Schlyter tills vi dare beviljade anslag, xooo R:dr B:co åt hvardera, för utgifvandet af en fullständig samling af Fäderneslandets gamla Lagar, redan uppgått till ett betydligt belopp, något anslag lill denna ut gifts bestridande icke kunnat på denna ?8 Exp.-Utsk. Forslas, till lind. Skri/v. N.-o 29g, Stat uppföras, utan lärer, i händelse E, K. M. i Nåder finner, att omkostnader-* na motsvara det afsedda ändamålet, och således böra fortfara, denna utgift af extra utgifts-medlen under Riks-Statens Åttonde Hufyudtitel än vidare bestri-* das; och att till införande af den ordning, Som, i afseende på behandlingen hos R.
M:s nåd. skrifvelse, ang:de presträttigheternas utgörande på Gottland och dermed sammanhängande frågor om en förändrad indelning af dervar. pastorat, m. m.; N:o 218. ang. inrättande af förmyndarekamrar; N:o 219. ang:de upphäfvande af senare mom. i 3 § 5 cap. Straifb:n. Upplästes till justering ingressen till riksdagsbeslutet samt 3:ne §§ af detsamma, nemi. ang:de adresser till K. M. i anledn. af cliolerafarsoten, angtde verkställd omröstning om Högsta Domstolens ledamöter, samt ang:de förrättade val af Just.ombudsman och dess suppleant, samt af Committerade till tryckfrihetens vård. Begärdes på bordet. Ånyo föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 26 sisth Nov. e. m. på bordet lagda memor. N:o 43 i anledn. af skiljaktiga beslut inom respectiva RiksSt:n, ang:de stämplade pappersafgiften. Uppå begäran af Gr. von Fersen, Hans, blef ifrågavar. memor. punktvis pröfvadt. Borgarebref. Utsk:s yttrande godkändes. Folkpass vid inrikes sjöfart. Den föreslagna voter.‘spropos:n godkändes. Privilegier eller tillståndsbref. Då H. Ex. Hr. Gr. o. Landtm, framställdepropos.till godkännande af Utsk:s i denna del afgifna yttrande, anmälde sig 4 Den i D c c c xn b e r. Ur von II art ma lis dorff, Au g., och anförde: Enär det just är detta Stånd, som beslutat ifr&gavar. tillägg, torde R. o. Ad. icke böra härvid annat åtgöra, än endast förblifva vid sitt förut fattade beslut. Underteckn.
Ständers uppmärksamhet å desse senare anvisningar, beslående uti utgifterne till aftappning och inhägnad af Skede Måsse å Öland, till Afvittrings-Ver-* ket i Jemtland, tili Premier till Tork-Inrättningars byggande, till utbyte af Säd emot Strömming samt till Lånc-underslöd åt Öfverste-Lieutenanten Rappe, för vid-*- magthållandet och utvidgandet af det utaf honom vid Gårdsby anlaggde Linförädlings-Institut; Hvarjemte Revisorerne vid Räkenskaperne erindrat, att den uti en Note till 1820 års Hufvud-Bok, följande året utlofvade närmare utrednjng af Räkningen öfver upphandlade 3y4 7-12 Tunnor Strömming borde uti nämnde Hufvudbok verkställas, hälst det vore af vigt att Balancerne grundade sig på afslutade räkenskaper; Äfvensom Revisorerne trott den för desse Räkenskaper antagne Method böra undergå en sådan med en val ordnad Räkenskapsform instämmande och upplysande ändring, att kostnaden för hvarje arbetsföretag i särskild räkning St a t s-U t s k o 11 e t$ B e t a nk a lide n. 2o3 upptages och balanceras intill dess arbetet blifvit slutadt och aila kostnader dertill bestridde. Uti omförmälde underdåniga förklaring hafva Committerade för Strömrensningarne anfört, att de af Revisorerne vid sjelfva dispositionen af medlen gjorde erinringar synts egentligen härröra af det olika begrepp man gjort sig om ändamålet med det af Riksens Ständer beviljade och under Committerades förvaltning ställde anslag, samt rörande . omfattningen af de Hufvud-Tittlar, hvarunder Kongl. Maj:t, jemlikt Dess Nådiga skrifvelse den 23 januarii 181g, indelt de till detta anslag hörande föremål; men då Committerade i afseende på det sednare inhemtat Kongl. Majrts Nådiga befallning vid den hvarje år gjorde reparationen af nämnde anslag, förmodade Committerade i underdånighet, att de icke misstagit sig om Kongl. Majrts
Jag tror mig vidare veta, att den ersättning, som skulle komma Förvaltningen tillgodo, icke inflöt annorlunda än i sammanhang med det löpande årets ordinarie kronoupbörd, och följaktligen icke kttnde erhållas förr än under året näst efter det, då Båtsraans-beklädnaden borde vara färdig och till sitt ändamål aflemnad. Förvaltningen hade då, för liqviderande af den ifrågavande beklädnaden, ingen annan tillgång, än den, som kunde beredas genom ett tillfälligt användande af sådana anslagssummor, som hade blifvit ställde till dess disposition, men icke genast voro för deras afsedda ändamål behöfliga. Hvad Förvaltningen tillgjort i della hänseende har således haft till syfte, att gagna Konung och Riket, hvilket gagn ej heller ulehlifvil; och då det icke kunnat visas att Förvaltningen i någon annan afsigt begagnat sin lyftningsrätt af de medel, hvarom fråga är, så vill det synas mig, som man går nog långt, då man tillstyrker Ständerna att hos K. M. begära, alt embetsverket skall erhålla, så till sägandes, en skrapa derföre att det icke ställt sig K. M:s beslut till efterrättelse. Jag tjenar sjelf inom ett embetsverk der del inträffat, alt. på ett annat embetsverks framställning, den förra fick en skrapa, för att det icke skulle hafva fullgjort sina skyldigheter. Framställningen härom grundade sig på okunnighet om verkliga förhållandet, och följden blef den, att skrapan djupt föll tillbaka på det embetsverk, som hade föranledi densamma. Nu kan väl icke så blifva förhållandet hvad Sialsölsk. beträffar, men mig synes som Ständerna skulle i sådana frågor, som denna, iakttaga den yttersta varsamhet, ty medgifvas måste, att det är förödmjukande för Rikets styrelseverk, att från Sländerne allåtas framställningar till Konungen, hvilka åsyfta tillrättavisningar till dessa Styrelseverk för det de visat nit Den 19 April. 515 i Statens tjenst, men ingalunda vidtagit någon sådan åtgärd, som i ringaste måtto varit skadlig för det allmänna.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos ånyo och återremittera-* des, pä grund af dervid gjorda anmärkningar , följande Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskoitets den 17 och ig sistlidne Jannarii afgifne och den 3 dennes e. rn. på bordet lagda Betärikandeh : N:o 27, rörande väckt fräga om åtgär* ders vidtagande till spridda Roteandelars sammandragande i möjligaste mon. N:o 2g. rörande vackt fråga om en Köpings anläggande i Bohus Läns Skärgård. N:o 30, i anledning af väckta Motioner, rörande förändradt fångföringssätt. N:o 5i , i anledning af väckte frågor om ArbetsCommenderingars upphörande m. m. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskouets den 17 sistlidne Januarii, under N:o 28 afgifne, och den 3 dennes e. rn. på bordet 68 Pro,t. Utdrag den 16 Februarii 1839. la^da Utlåtande, i anledning af väckt hemställan om lindring för Allmogen i den så-' kallade Byggnadsbjelpens utgörande. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls StatsTJtskottets den s3 sistlidne Januarii , under N:o 53 afgifne, och den 3 dennes e. m. på bordet lagda, Utlåtande , angående Låneanslag till en Brobyggnad öfver Tranarps A. S. D. Föredrogos ånyo och gillades följande LagUtskottets den 14 och 16 sistlidne Januarii afgifne, samt den 3 dennes e. irn på bordel lagda Betänkanden : N:o 12, öfver väckt Motion i att UnderRätts Utslag i mål, der någon blifvit tilltalad eller dömd för brott, hvarå fästningsstraff med eller utan arbete bör följa , hädanefter må HofLlätts pröfning underställas. N:o 13, öfver gjord Motion om närmare bestämmande af HofRätts pröfning i understäldta brottmål.
13 och af lånen för återuppbyggande af nedbrunna städer och stadsdelar från R:dr 1,283,029: 45. till ... éJLtnt äf lånen för nya tomtregleringar inom städer, som varit hemsökta af eldsvådor, från R:dr 111,628: 99. till Deremot hafva fordringarne för lån till uppförande eller reparerande af läroverksbyggnåder ökats från R:dr 125,879: 40. till för lån tili hamnarbeten samt kanaloch slussbyggnader äfvensom till åars och segelleders upprensning från R:dr 972,333: 25. till för lån till broars byggande från R:dr 179,794: 7. till för lånen till jernvägars anläggande från R:dr 4,670,532: 16. till för lån till sjösänkningar och myrutdikningar jemte andra vattenaftappningsarbeten från R:dr 1,296,268: 74. till R:dr 1,123,332: 24. » 101,619: 46. Riksgälds-kontoret anvisade extra statsutgifter. (Reglementets §§ 87—167). Sedan det vid sednaste riksdag återstående odisponerade beloppet utaf det anslag å 150,000 R:dr, Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer beviljade för häradshäktenas ombyggande och förseende med celler, derefter af Kongl. Maj:t anvisats till en cellfängelsebyggnad i Haparanda, som skulle komma att begagnas till ransakningshäkte för norra delen af Norrbottens län, har detta anslags hela återstående belopp under innevarande års sommar blifvit från Riksgälds-kontoret reqvireradt och utbetaldt. Deremot innestår härstädes ännu ett belopp af R:dr 35,475: 2. utaf den vid 1840 och 1841 års riksdag för uppförande af fängelsebyggnader i städerna anslagna summa af 195,000 R:dr.