Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa articlar upliöra först, då en Regering, som vill hafva verklig aktning, är nog klok att aldrig gifva dem en relief genom magtyttring. Sedan Ridderskapet och Adeln funnit för godt, att ej med sitt lysande föredöme yttra sig först i denna fråga, utan Ministerielt väntat utgången i de andre Stånden, och BondeStåndet, genom sitt ogillande af ConstitutionsUtskot. lets förslag, så högst oförmodadt gjort all ändring ännu 5 år omöjlig, är det föga värdt, alt nu mera hvarken .discutera eller votera öfver denna fråga, men det kan likväl vara en tillfredsställelse för flera uprigtiga vänner af en sann Tryckfrihet, än jag, att åtminstone få sin åsigt förvarad i Protocollet. Herr ron Heynne, Georg: Jag tror, alt det allvar, med hvilket nationen bör känna q ao Den a Mars f. m. och skatta sin constitutionella frihet, och det allvar, hvarmed Styrelsen någon gång kan föranledas att söka hejda möjliga missbruk af denna frihet, jag tror, säger jag att delta Styrelsens och Nationens allvar comprometteras hvarje gång man gifver Allmänheten farcen af indragningen af en tidning. Man finner nemligen den ena postdagen, att den eller den tidningen blifvit indragen; man ser några dagar derefter i den officiella tidningen, att Konungen gillat indragningen. Man återfinner likväl samma postdag, eller kort efter, i sin postväska samma tidning, med samma stilar, samma papper, samma tittel, samma anda, hvaraf man tager för afgjordt, att det är samma redaction. Man ser den enda skilnaden i N:o i , och i några små obetydliga bokstäfver. Jag för min del, och många med mig, hafva funnit detta icke innefatta allvar, utan nästan en lek. Det är för Styrelsens skull, lika mycket som för Nationens, för Styrelsens värdighet och allvar, lika som för Nationens, som jag med min röst tillstyrker afskaffande af indragningsmagten å tidningar, och bifall å ConstitutionsUtskottets förslag. Jag känner visserligen, och beklagar, att ett annat
Ekar detta träd blifwa mera wärdadt och fortplantadt; men dä Rikets behof deraf är stort, och mycket penningar derföre gär ur Landet, skulle O Den 19 September. 651 skulle till en framtida nytta och en ytterligare säkerhet ostridigt bidraga, o:n Riksens Högloft. Ständer hos Konungen i underdänighet anhöllc, att uti de Provinter där Tkar bäst trifwas, anflogcs ett eller flere af de indragne Boställen eller andra lägenheter, hwilkas närbelägenhet till Kronans behof kunde läkta Transporten och uppä hwars alla eller största del af ägor, Ekplanteringcn kunde uti stort förrättas. Herr Dirccteur Ackerman har genom trycket utgifwit en ashan - ling, innchällande fullständiga underrättelser om sä wäl detta träd som åtskilliga andras plantering och skötsel, hwilkcn torde förtjena närmare raofrägas. liljecrona. Fullmäktig Larl Lustak keuterlbolä. Herr von Lreikk, jmn l^uävig: upläste kill Protocollet följande: Ibland de under denna Riksdag wäckte frägor har äfwen förekommit den, om Allmänningars och Krono Skogars bfwerlätande till enskildt disposition samt Iägeric-Bcrjcningcns afskedande, säsom en tilgäng för Stats-WcrkctS behof, en utwäg till befordrande af bättre hushållning med Skogarne och ett medel att afböja de missbruk, som egennytta» pä allmän bckost, nåd tros hafwa utöfwat.
Till följd af denna utvidgning, ej mindre än det lyckliga förhållande, att någre betydligare eldsvådor inom Länet icke inträffat, hafva de utskrifne beloppen endast utgjort: år 1851 1 sk. 6 rst. på 100 R:dr ansvarighetsbelopp. » 1852 2 sk. 7 rst. » » » 1853 I sk. 8 rst. » » » 1854 3 sk. 1 rst. » » » 1855 1 sk. — rst. » » Summa 9 sk. 10 rst. eller i medeltal per år 1 sk 11% » 52 I förening med brandstods-bolaget har numera äfven blifvit bildadt ett annat bolag, som har för ändamål att försäkra hornboskap emot lungröta, och för hvilket Eders Kongl. Maj:t den 29 Mars 1849 i nåder fastställt reglemente. Båda bolagen stå under förvaltning af gemensam direktion, som likväl utses af brandstods-bolaget, men äro i öfrigt från hvarandra skiljde. Bolaget till försäkring af hornboskap hade enligt sednaste revisionsberättelsen en försäkringssumma af 708,610 R:dr Banko. Någre ersättningar hafva likväl ännu icke behöft utbetalas. Sockenmagasiner finnas i de liesta socknar och äga en ganska betydlig tillgång på spanmål, som är afsedd att under inträffande missväxtår eller för utomordentliga behof användas. Sparbanker finnas 8 stycken inom Länet. Af dem äro Nyköpings den äldsta och var ifrån början afsedd för hela Länet. Sedermera hafva dylika inrättningar uppstått inom särskilde delar af Länet, och Oppunda härads sparbark har äfven såsom hufvudsakligt ändamål sig ålagdt att emottaga och förvalta omyndige personers kontanta tillgångar inom en viss begränsning. Insättarnes fonder i de särskilda bankerne utgjorde vid 1855 års slut: Stiiderne. Nyköping är en bland medlersta Sveriges äldre städer, Länets residensoch enda stapelstad, belägen vid Nyköpingsåns utlopp i Byfjärdenj af Östersjön, 28 mil sjöväg, men endast 11 V\ mil landväg till Stockholm.
Kamererare i Kassa-afdelningen 1. » i Sedel-kontoret 1. » i Depositions-afdelningen 4. » i Låne-afdelningen 2. » i Kontrolloch Revisions-afdelningen 1. Kassörer i Special-kassorna 7, Notarie bos Fullmäktige 1. Sekreterare hos Under-styrelsen ! Banko-fiskal 1 Referendarie i Låne-kansliet 1 Inom Tredje graden: Revisorer i Kontrolloch Revisions-afdelningen 2 Registrator, tillika Aktuarie, i Låne-kansliet 1 Notarier vid Under-styrelsens Expedition 2. » i Låne-kansliet 1. Inom Fjerde graden: Extraordinarie tjenstemän : Kassa-skrifvare Konstidkare : Stereotyperings-föreståndare 1 Förvaltare vid Bankens Pappersbruk Tumba 1. \ Förste Sedeltryckare Andre d:o Transport 106 Vakt - Banko-Utskottets Betänkande, M 61. 57 Transport 106. Väkthet jerling : Vaktmästare 1. Härtill torde kunna läggas de utöfver stat nu anställda, nemligen: Kommissarie i Låne-kansliet 1. Räkenskapsbiträde vid Fullmäktiges Expedition 1. Enligt Kommitterades förslag, skulle personalen utgöra: Inom Första graden, inbegripande Bankens Kommissarier och Banko Sekreteraren 15. Inom Andra graden, Advokatfiskal, Kamererare, Kassörer, Sekreteraren bos Understyrelsen och Referendarien i Låne-kansliet 17. Inom Tredje graden, Banko-fiskalen, Bokhållaren, Revisorer och Notarier 18. Inom Fjerde graden, Kontorsskrifvare och Kanslister 20. ^ hvarjemte Kommitterade ytterligare upptagit Extraordinarie tjenstemän: Kassaskrifvare » 8. Konstidkare : Förvaltare vid Bankens Pappersbruk Tumba 1. Vaktbetjent g: Vaktmästare 1. Äldre Kammardrängar 14. Yngre dito 12. ^ Summa lil.
I anledning af Riksens Ständers Stats - och BancoUt.sk Verkt ns Utfedning, grundad på Köngl. Majus Nådiga ^Proposition, om allmänna Pentlinge-röreisen Och Mynt värdets upprätthållande m. m. får Jag liåfmedVlsf dt-n äran , tili ytterligare utveckling äf mak tprrjji samma ämne afgift» vördsamma' litprnöriäl, pdmjukast föreslå V rt; nica MOT imild Jan " eac« ... e, 6:TiÉpfR?f!‘sÄf&/‘lauders Banque bibehåller sin Disdont och såsom hädanefter den enda i Riket, Öft83zi»s9 Wäbwgår' efter behbfv^f. Stoa livin lita B gRf ■Jaens f hncii-Jdo stu östr Banquen lemnar årligen Sina bestämda förs Ko tf er till' 'SpannmålsDirectiorten Och till. Göfba eåttäi.- Asf ^wornt un oa.g.: > iomenttY'.. i trrre?, t stniiB ..ian jrr.»v)«■ 1 Banquen inköper -årligen ett visst qvahturn'!
Domstol ”anklagad och lagligen förvunnen till brott, som ”å dess heder och ära gå, eller är brottet af ”den egenskap att det efter lag ej kan med ”penningböter försonas, bör i förra fallet honom, ”för hans person, ej inträde å Riddarhuset tillåtas 5,förr än han derifrån fullkomlig befrielse vunnit, ”och i sednare fallet dess inträdespollet återfordras; ”åge ej heller, i fall han hufvudman är eller Ridd, 0, dd. Den 1 Augusti. ”hans,ratt utöfvar, rättighet att Fullmägtig för”ordna<, utan tillkomme då den närmaste af ät”ten att dess säte på Riddarhuset intaga; Är ”åter hufvudmannen den enda af ätten, vare då ”dess rum ledigt. Lag samma vare med den ’’som för annat tel blifvit säte och stämma ibland ”Ridderskapet och Adeln förlustig förklarad.” Ridderskapet och Adeln framhärdar med djup undersåtlig vördnad etc. Justerades följande: Utdrag af Prötocollet, hållet i Högloft. Ridderskapets och Adelns Plenum den 31 Juli igif S. D. Sedan de öfrige respective Stånden icke ansett sig kunna ingå uti Ridderskapets och Adelns inbjudning att uti den nyligen till Hans Kongl. Maj:t genom en Deputation framburna Tacksägelse - Adress tillägga ett betygande af Riksens Ständers underdåniga glädje att se Rikets inhemska näringar fullkomligen upprättade ifrån den mindre gynsamma belägenhet, i hvilken de genom den förflutna tidens, af händel. Serna oundvikligen påkallade, politiska skiften blifvit försatte; beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln numera inbjuda de respectiva Stånden att med Ridderskapet och Adeln om en särskild Deputation Sig förena, i ändamål att det Särskildta Utskottets Betänkande om den öfverklagade allmänna förlägenheten till Hans Maj:t i underdånighet öfverlemna; anseendes Den 2 Augusti. Ridderskapet och Adelil hufvudmomentefna af framställningen inföf Konungeii kunna blifvä följande:
Af sådan orsak, tillstyrka Utskotten den underdåniga anhållan hos Kongl. Maj:t, alt i de städer, hvarest tillfälle lill garnisonens inrymmande i Kronans hus saknas, inqvarterings-gifvarue må vara öppet lemnadt att hädanefter som hittills, efter eget godtfinnande, prestera inqvartering antingen in natura eller i contant; finnande Utskotten i öfrigt Kongl. Maj:ts Nådiga förslag om bestämmande af 1 R:dr i månaden såsom ersättning för hvarje häst, som för tjenstegraden bör hållas, vara billigt och antagligt. § StatsJdftti Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.-o 47* lil. Cap. Örn sättet huru tillfällig inqvartering skall utgöras. Utskotten hafva härvid endast skolat erinra, dels att, på grund af hvad Utskotten förut yttrat, §. 26, "huru qvarteren anvisas och fördelas”, torde böra sålunda förändras: Magistraten eller deri Commission, som med Magistratens och invänar-nes medgifvande ombesörjer inqvarteringen &c. dels ock, att, enär med den i 27 §. omförinälde "betalning för utgjord inqvartering” icke kan förstås godtgörelse för husrum med tillbehör för tågande trupp, utan endast ersättning för hvad den inqvarterade för sig och häst åtnjutit eller förtärt, redactionen af berörde §. lärer, i enlighet med denna åsigt, böra rättas. Vid IV Cap. Om Ordning hafva Utskotten icke funnit något att anmärka Hvad serskildt vidkommer ifrågavarande Inqvarterings-Ordnings tillämplighet jemväl för Stockholm; så hafva Embets-Verken, utom de upplysningar, som i Betänkandet N:o 46. omförmälas anfört, att inqvarterings-penningarne i lmfvudstaden år i832 utgjort: För General-Fält-Tygmästaren . R:dr 582: 47- 4* -— Öfverste ..
Ärsda Balken förklaras myndig, alt sjelf förestå sitt «rf, innan han syllt 21 ar; likasom Utskottet ansett lagens stadgande i gi Cap. 1 §. Nätteg. Balk-sä aspa tzadt och fullkomligt alt något tillägg deri ej be, hösdeö. Beträffande äter tillstånd att upkaga län pä Fi' der Com mister, insäg ej Utskottet laglig anledning ber, till Den 2i December. iZ§A till, men föreslog efter pluralitetenS mening, akt nämn» ke stiftelser såsom speciella lagar, kunde, enär de funnvS mörka och otydliga, blifwa likmätigt 83 §. i Reze, rings-Formen förklarade. Men om killäkelss för MS/ ari blifwa myndig mille ej Utskottet sig yttra, sä wida j derks ämne err särskildt memorial inkommit. Häraf täcktes Högloft. Ridderskapet och Adeln inhämta, att Lagutskottet i det mästa afsiagit de äskade dispenserna, yrkande jag pä denna anledning proposition under åberopande af min i Lag-Utskottet asgisna särskilda mening rörande Fidei Commisier. Herr Lkrsnborx, Lassor äVilkalm. Jag får den äran förklara, att jsg fullkomligen förenar wig uti Herr st Klmrsbsrgs yttrande öfwer delta ämne, men sä wida desi yttrande werkeligen knnefattat anmärkningar, tror jag det wara evligast med den praxis Riderskaptt och Adeln under denna Riksdag följt, a« icke nu afgöra, ulan återremittera betänkan» del. Friherre 8tjernsrsät sörmenle, att om den wärde ledamoten yrkade att betänkandet, jämte här gjsrde anmärkningar ansäges nödige att remitteras, ware ej något hindrr för propositionen till afgörande genast. Grefwe vs la Qaräis yttrade sig anse betänkandets Lmremisi, sedan anmärkningar blifwit gjorda, wara med den antagne ordningen enligast. Hans Exeettence Herr Grefwe» och Or»» izSS Den 21 December.
Den tillåtelse, som uti förevarande f> moment blifvit lemnad delegare i skifteslag inom rikets norra provinser, nemligen Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Vesternorrlands, Jemtlands, Vesterbottens och Norrbottens län, att, när skogsmarken föruticke är afmätt, lala, då de alla derom äro ense, serskildt skifta inrösningsjorden tillika med så stor del af skogsmarken, som de för sig anse nyttigt, samt alt låta den öfriga delen af denna sednare mark vara oskiftad lill gemensamt begagnande, utgör ett undantag från det för verkställighet af laga skifte i aflmänbet gällande stadgande, att all skifteslagets mark skall i skiftet ingå, och grundar sig på det förhållande, att i nämnde län skogsmarkerne i allmänhet äro myckel vidsträckta samt hafva spridda och aflägsna lägen. Ett sådant förhållande eger deremot i allmänhet icke rum i rikets ofri a provinser, der skogsmarkerne på de flesta ställen ega sammanhang med eller omgifva hemmanens inrösningsjord, gemensamt med hvilken de ock merendels undergått storskifte.
Det kostar omkring 2,500 R:dr Banco, utom de blifvande betydliga utgiherne vid dess uppsättande och har till den grad medtagit Academiens tillgångar, att man ej Den. 21 Fäbruaril. kan hoppas, att ifrån dess Cissa se de öfriga bristerna afhjelpta, förr än efter långa mela lanryrader af tid, lika hinderliga för vettenskapens framsteg hos oss, som för den täflan i verksamhet, hvarifrån Sveriges astronomer så länge varit utestängde ■, alltid på ett förödmjukande sätt brydda vid besök af utlänningar, sorn Velat underrätta sig om observatoriernas tillstånd i vårt Fädernesland, De Astronbmiska öbservationsanstålterha i Upsala och Lund kunna, ännu mindre ari den i Stockholm, uthärda någon jemförelse med dem, som finnas i grannrikena. Tvenne nya obsetvatorier hafva på Statens bekostnad,blifvit uppbyggda för universiteten i Åbo och Dorpt, samt utrustade med ett så utsökt förråd , af mångfaldiga instrumenter, att de ej öfverträftas af dem i London och Paris. I Preussen har likaledes, fastän midt under krigsoroligheterna, observatorium i Königsberg uppetådt, hvilket redan lemnat de förträffligaste bidrag till Astronomiens fullkomnande, och i Berlin hafva instrumenterne blifvit kostbart förökade* Det sednare har äfven varit händelsen i Köpenhamn; och i Christiania, hvarest byggnaden, der observationerna anställas Väl är ringa, men användbar, försköt StatsCassan, enligt Koögl.
Valen åter skulle under denna förutsättning ungefär falla ut som innevar. riksdags Bänkmansoch Elektors-listor, och således skicklighet och sjelfständighet blifva upoffrade åt den blinda voleringslydnadens förtjenster och egenskaper. Härutaf åter skulle följa det för nationen föga tillfredsställande resultat, att embetsmannaintresset, som nu hufvudsakligast representeras af halfva representationen, då kom alt göra sig gällande i hela representationen och folk-elementet befinna sig alldeles uteslutet derifrån. Den förkastelse-dom som blifvit uttalad öfver det ny förslaget utgår ingalunda frän någon absolut förkastelse af de nya idéerna. En noggrannare forskning i historien framalstra!' ingen förkärlek hvarken för det gamla samhällsskickat eller de gamla sarohällsidéerna; hvilka i allmänhet icke bestå pröfningen inför de sundare, humanare och rättvisare samhällsåsigter uplysningen framalstrar; man uptäcker således snart att det mossbelupna icke alltid är det värdefullaste. Den gamla goda tiden förordades alltid, men återfans aldrig; ju mera man deremot flyttar sig tillbaka, ju mera man närmar sig till nationernas vagga, desto mindre afvundsvärda visa sig tiderna, desto dystrare menniskorna, desto mera suckade mensklighelen, desto talrikare och gräsligare voro brotten, desto mattare och sällsyntare dygderna, desto sämre vårdades flertalets rätt och intressen. De nya idéerna åter hafva inom samhället framalstrat mera moralitet, humanitet och rättvisa och förtjena i detta afseende all möjlig upmärksamliet och högaktning. De nya idéerna kunna dock icke endast, som sådana, ovillkorligen antagas, då många af dem endast kunna anses som ögonblickets hugskott, som den råa kraftens brutala ingifvelser, men äfven den delen af de nya idéerna, som hafva en framtids bestämmelse, äro derföre icke genast antagliga. Det nya, det outbildade ämnet visar sig vanligen i en slags rå form, der tiden och uplysningen har att afnöta kantigheterna, och då först kommer det att upträda i en förädlad gestalt i en politiskt användbar form.
En tunna’) potates kan i medeltal antagas väga 24 6 SJ"), och innehåller således 47,52 U. mjölämne, som ge 58,07 U. socker, hvarutaf under fullständig utjäsning erhållas 26,07 U. alkohol. En pot'") vattenfri alkohol väger 49 lod; således intaga 26,97 U. alkohol en volum af 4 7,6 potter. Vid bestämmandet af bränvinets styrka anser Kommissionen bäst att antaga procentförhållandet, hvilken princip också blifvit följd vid indelningen eller graderingen af den medelst Kongl. Resol. af den 16 Febr. 4S45 antagna 400-gradiga bränvinsprofvare, såsom det, äfven brukas i Preussen, Frankrike m. 11. länder, hvarest Trallet 400-gradiga Alkoholometer är införd. Bränvin t. ex., som innehåller 70 d. vatten och 50 d. alkohol benämnes således ”bränvin af 50 %” — nemligen 50 % alkohol — och alldeles vattenfri alkohol får namn af 400-procentig, hvilket för öfrigt icke svarar emot 46° Spendrup"”), enär vattenfri alkohol efter den Spendrupska gradindelningen visar 48 4/2°, medan den med 46 grader endast menar så ron alkohol, som kan erhållas genom destination utan sådana ämnen, som absorbera vattnet. Emellertid svara 8° Spendrup mot 50 % på den 400-gradiga eller Tralle’s bränvinsprofvare. Enligt det ofvan anförda skall 4 tunna potates theoretisktgifva 47,6 potter vattenfri alkohol, eller, uttryckt med procenttal 4 7,6 X 4 00 Om man dividerar detta tal med hvilken grad som helst af den 400-gradiga alkoholometern får man veta mot huru många potter af den såsom divisor begagnade grad 47,6 p. vattenfri alkohol svara.
De utvisa att antalet af uppskjutna mål från det föregåend året. utgjort , och att de från häradsrätterna vädjade mål uppgått till . a att sammanräknade summan af vademål för hvarje af förenämnda år stigit till i83o.|i83:i 1834.IiS3G |iö37 |iS38. 223 4,548 166 5,910 >74 4,901 129 4,846 140 4,995 ■48 4,939 4.77' 6,076 5,07514,975 5,135;5,o87 Den ii Juli 4o3 Utaf dessa mai hafva före inställelsen vid lagmansrälten blifvil b i I a g d a och vid liigmansrätlcr f ö r I i k l a hvaremot utaf de afgjorda målen de, uti hvilka det omtvistade ej uppgått till summa appel labilis och der det således mäst bero vid lag »länsrätternas dom, endast hafva utgjort och får jag härvid anmärka, att berättelsen för år iS3o ej utvisar huru många mål under summa ap pel la bi 1 is, sorn nämnda år blifvit vid lagmansrätterna afdömda, ulan att nämnda berättelse endast i en summa upptager de afgjorda målen till För de andra åren utgör beloppet af återstående vid lagmansrätterna afgjorda mål , deruti vad kunnat tillåtas Såsom uppskjutna till det följande året upptages .
Beträffande åter, justering, af Mått, Mål och Vigt, förhållandet med packtunnors kröning 318 Betänkande om Mati, Mai och Vigh i Vesterbottniska hamnarne, med flera af dö särskilde frågor, som genom åtskillige personers underdåniga ansökningar blifvit väckte, samt öfver hvilka Collegiernes underdåniga Utlåtan* de medföljer den af Kongl. Maj:t nådigst remitterade acten, utgöra de alla sådane föremål* hvilkas afgörande fordrar ett föregående beslut rörande de här föredragne ämnen* Bruket af Pyndare, hvartill åtskillige bland Bondeståndets Ledamöter begärt nådigt, tillstånd, vågar Vetenskaps - Akademien i underdånighet tillstyrka, i likhet med hvad Friherre Wetter* stedts betänkande innehåller, för sådane varors vägning, sonrTnti vägas med Betsman, med det förbehåll att modellen till de hädanefter tillåtnö pyndare, blir af Landtmäteri-Contolret föreskrifven. Tillika får Vetenskaps-Akademien under* dånigst tillstyrka , att särskildte större pyndaré måtte construeras för varor af sådan beskaffenhet, att de ej med beqvämlighet kurtna vägas på våg, såsom malm-lass, större pjecer af gjutgods, samt hö och halm. Om sådane större pyndare uppställas vid stadens broar, i stället för de der befintlige höparmar så låter den länge ventilerade frågan om höets vägning, lättast verkställa sig till ömsesidig säkerhet för säljare och köpare. Pyndaxens rigtighet kan när som hälst coritrolleras om tillika anbefalles , att en sats af Vigter alltid finnes till hands, hvarmed, när säljare ellet köpare sådandt äskar, efter varans vägning, deri angifne vigten kan med yigters påläggande controlleras. Proposition om Extra Grufvu-hjelpen'. 319 Vetenskaps-Akademien framhärdar 1 djupaste underdånighet, nit och trohet. Eders Kongl. Maj:ts underdanigste och tropligtigst® tjenare och undersåter F. von Ehrenheim. Jac. Berzelius. Kongl.
För att undgå dessa olägenheter hade man i praxis börjat vidtaga utvägen att uppskjuta skogsliqviden, till dess skiftet vunnit laga kraft; men för att åt detta förfarande bereda laglighet, vore nödigt, att härom blefve meddelad bestämd föreskrift. — Rikets Ständer, som dela denna åsigt och anse de till stöd derför andragne skäl och omständigheter icke kunna jäfvas, fä alltså, under åberopande deraf, hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdandet af en författning, hvarigenom stadgas, att med upprättandet af sådan skogsliqrid, som i iö Kap. 7 § Skiftes-stadgan omfärmäles, må, derest delegare derom enhälligt öfverenskomma, uppskjutas tilt dess skiftet i öfrigt vunnit laga kraft, och deri nied sådan efteråt skeende liqvid missnöjde fullfölja talan deremot i samma ordning, som för klagan öfver laga skifte i allmänhet, är föreskri/ven. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 13 Juli 1860. 208 Expeditions-Ulskollets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 96. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den il Juli 1860, Presle-Slnndet den 11 Borgare-Ståndet den 11 Bonde-Ståndet den 13 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om förändring i sättet för revisioner af kyrkornas i vissa delar af Sverige räkenskaper. (Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 107.) S. A. K.
Sl. Just.-Omb. Emb.-Ber. d. iS Januarii i83/j.. lig grund, och äfven derföre, att Bergs-Tings-Rätlen åsidosatt föreskriften i i5 Cap. 9 § Missgernings-Balken om offentlig afbön, jag ändock, vid det förhållande, att Nyström, hvilken i ett fall, för det lian slagit sin förman, så att ben blifvit bräckt, bort, likmätigt 34 Cap. 3§Missgernings-Bidken, jemförd med i5 Cap. 6 och 9 §§ samma Balk, plikta 8o Daler Silfvermynt, eller, i brist deraf, straffas med 20 dagars fängelse vid valten och bröd samt göra offentlig afbön, sålunda blifvit i ett hänseende lindrigare, fastän i annat hårdare ansedd, än Lag förmår, icke ville, genom Advocat-Fiscals-Embetels åtgärd , i annat afseende fasta Kongl. HofRällens uppmärksamhet å Bergs-Tings-Rättens förfarande, angående Nyström, än att det begångna misstaget, sorn Bergs-Doinhafvanden icke velat vidkännas, kunde varda honom förehållet; så har Hr Advocal-Fiscalen C. II. Pfeiffer, uti memorial af den 3o i sisllidne Julii månad, anfört, alt som ovedersägligt och af Gesclnvornern Zachrisson äfven medgifvet vore, att Bergs-Tings-Rätten i Lekebergs Bergslag, under hans Ordförande, förfarit emot bestämd