Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått , föres Styrelsen af Stats-Rådet med Konungslig magt och myndighet i Konungens namn, intill dess Riksens Ständer sammankomma, ställande sig Stats-Ridet denna Regerings-Form till ovilkorlig efterlefnad. 43. §. Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset , inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, på manliga eidan utginge , 'dåförvalte äfven Stats-Rådet Regeringen, med Konungslig magt och myndighet, intill dess Rik - 444 Den. 9 Augusti Riksens Ständer hinna sammankomma, att nytt Konungahus utkora, och den valde Konungen Regeringen tilltradt Uti alin de fall, hvarom föregående fyra paragräpher handla, skola samteliga Stats - Rådets ^Ledamöter och Stats-Secreterarne vara närvarande och rösta. 49. §. Riksens. Stander skola, i kraft af denna Qrund-Lag , hvart femte år sammankomma. Uti hvarje Riksdags-Jie-slut skola Riksens Ständer bestämma dagen, då de, till följe häraf, 'åter sammanträda, samt uttrycklig Riksdagskallelse , med nödiga föreskrifter i afseende på Riksdags-.manna-valen , deruti intaga. Konungen vare dock obetaget , att Riksens {Ständer deriorinnan tili Uttima Riksdag kalla 53. §. Riksens. Ständer valjo genast, sedan Riksdagen blifvit öppnad, de Utskott, hvilka skola Arend,erna bereda. Sådana vid hvarje Riksdag nödiga Utskott äro : ett ConstifutiöRs. -Utskott* att väcka och upptaga frågor rörande forändringar i Gr-ind-JLagarna, och yttranden deröfver till Riksens Ständer afgifva, samt att granska de i Siats-Rådet förda Protocoll ; ett Stats-Utskott, att utreda och för Riksens Ständer uppgifva Stats - Verkets och RiksgäldsVerkets tillstånd, förvaltning och behof;-ett Bevillningk-Utskott , att föreslå Be•yillnjngens fördelning; ett Banco.
Fx Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. I anledning af gjorda anmärkningar vid Revillnings • Utskottets den I Juli afgifna, och påföljande dag på bordet lagda Memorial , rörande allmänna Bevillningen, beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln att detsamma återremittera , med anmodan till Utskottet att skyndsammeligen med utlåtande öfver de gjorda anmärkningarna till Riks-Ståndeti inkomma. Ut supra. Fx Protocollo A. G. Silverstolpe. o S. D. A terremitferade Höglofl. Ridderskapét och Adeln l ag Utskottets den 7 dennes på bordet lagda Memorial af den 2 7 Juni , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående ansvar för åverkan å skogsplanteringar. Ut supra. Ex Protocollo Å. G. Silverstolpe, S. X). Ijm 11 Juli. S D. Sfats-Utskottets den 4 Juli afgifna och och pä bordat lagda Berättelse och Utlåtande om General Assistance - Contoiret, blef nu å nyo föredraget och af Höglofl. Riddersk. och Adeln godkändt. Ut supra, Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. J anledning af gjord anmärkning vid StatsUtskottets deri 7 Juli på bordet lagda Betänkande af den 30 Juni, i anledning af Herr Protessoren och Riddaren Trafvenfelts motion om Understöd af allmänna medel för utgifvandet af Skriften: Svensk Botanik, blef detsamma till Utskottet återremitteradt. Ut supra. Ex Protocollo AG. Silverstolpe. S. I). Biföll Höglofl. Ridderskapet och Adeln följande I.,ag-Utskottets den 30 Juni och 4 Juli afgifna och den 7 Juli på bordet lagda Memorial : I:o I anledning af Kongl Majus Nådiga Proposition angående tillägg vid 9 Cap. 6 §. I anledning af de anmärkningar som blifvit gjorda vid Utskotiets Betänkande, angående ändringar i Concours « Eörfattningarna. Ut supra.
Jag får dessutom säga, att livad som gifver mig anledn. att yrka det kronobeljeningen måtte erhålla tvåtredjedelar af stämrnoböterna, är, att för icke länge sedan fråga varit inom Utsk. att tillägga andra tjenstemän, sora anställa åtal, tre fjerdedelar af bötesbeloppet. Principen är densamma; och som jag vid det förra tillfallet talade för den principen, så gör jag del äfven nu. Hr von Hartmansdorff: Jag är redan till en del förekommen af de talare, hvilka sednast yttrat sig. Det är nemi. klart, att om Irenne Stånd förena sig derom att stämmoböter skola fortfara, att de skola utgöras i progression, och att de skola fördelas emellan de fattige och kronobetjeningen; så kan icke frågan förfalla derföre att olikheter äro till finnandes emellan de Irenne Ståndens beslut, utan då skola dessa på vanligt sätt sammanjemkus. Skulle nu It. o. Ad:s beslut befinnas vara riktigare än de öfriga Ståndens, så bör man hoppas alt de göra afseende derpå, och att jemkningen föranleder till ett riktigare beslut än det Utsk. tillstyrkt. I sjelfva saken yttrade Gr. Hamilton, såsom jag tyckte, alt stämmoböterne borde motsvara räntan på det skattebelopp, som icke betalas i rätlan lid. Detta kan visserligen synas billigt, men derigenom kunde ansvaret, om försummelsen vore långvarig, blifva svårare än jag föreslagit. Dessutom skulle särskilda ränledebiteringar för olika tider och de beräkningar i brutna tal, som deraf skulle upp i9 H. 47 370 Deli 23 Januari f. m. komma, medföra elt olidligt besvär förkronobeljeningen, hvilket lika mycket bör undvikas, som en föreskrift, hvilkens rätta verkställighet icke af de flesta skattskyldiga kunde coutrolleras. Stadgar man deremot alt en skilling skall betalas lör hvarje hel r:dr, på sätt jag föreslagit, så kan den skattskyldige sjelf med lätthet uträkna huru mycket han bör i stämmoböter betala och alla dithörande svårigheter undvikas.
På det att äfven den mening måtte få tillfälle att kunna göra sig gällande, nemi. att 2:dra mom. skulle hell och hållet utgå, anhåller jag att ett sådant uteslutande måtte blifva contra-propos. 154 Den 9 Augusti f. m. Hr Printzensköld: Du det var jag, sora begärde votering, anser jag rättigheten att begära contra-propos. tillhöra mig och ingen annan. Jag har anhållit, att Frih. Raabs förslag måtte blifva contra-propos., och ifrån denna begäran kan jag icke afstå. Frih. Stjernstedt:’ Lika oförhindrad och berättigad sorn Hr Printzensköld är att begära contra-propos., torde äfven jag vara det, i den syftning jag sednast hade äran begära, enär det af mig uptagna förslaget under den föreg:de diskussionen blifvit framställdt, och således är grundlagsenlig! giltigt till uptagande såsom contra-propos. vid blifvande votering; och torde ingen annan utgång af saken gifvas, än att det måste blifva votering om contra-propos., om ingen af dem, som olika sådana yrkatj derifrån vill afstå. Hr Gr. o. Landtm, yttrade att, sedan Hr Printzensköld och Frih. Stjernstedt yrkat olika contra-propos:r, först borde afgöras, hvilkendera af dessa propos:r borde ingå i voteringen, och att lian derföre nu finge hemställa, om R. o. Ad. till contra-propos. vid voteringen antoge Frih. Raabs reservation. Härvid ropades starka Nej, blandade med Ja, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. till contra-propos. behagade antaga, att ifrågavar:de 2:dra mom. borde utur författnm utgå, samt, efter derå med starka Ja och åtskilliga Nej afgifvet svar, förklarade, det han funnit Ja öfvervägande. Hr Printzensköld begärde votering. Frih. Raab:
Preste-Ståndet den 18 Borgare-Ståndet den 19 Aterremilteradt, i afseende ä 5:te och l3:de punk terne af Bonde-Ståndet den 20 *) Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående reglering af ulgifterne under Riksstatens åttonde Hufvudtitel. (Slats-Utsk:s Uti. N:o 89, Mein. N:o 154 och 217 samt Först. Stats-Utsk:s Mein. N:o 257.) S. A. K. I afseende på Riksstatens 8:de Hufvudtitel hafva, i följd af dels E. K. Mils nådiga proposition om statsverkets tillstånd och hehof, dels inom Riks-Stånden gjorda framställningar nedannämnde beslut blifvit af Rikets Ständer fattade, angående: Kongl. Bibliotheket. l:o. Under förmälan, hurusom Kongl. Bibliotheket, dels genom förhöjde anslag till bokinköp, dels i följd af enskilda donationer så tillvext och allmänhetens flitiga begagnande deraf i samma män tilltagit, samt de der anställde tjenstemännens göromål i den grad förökats, att det, oaktadt deras yttersta bemödanden icke blefve möjligt, att, utan biträde vidmakthålla behörig ordning inom de ständigt ökade och värdefulla samlingarne samt fortsätta verksamheten i den började nödvändiga riktningen, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, all lön till lika belopp, som Aktuarien i Riksarkivet och Protokollssekreterarne i Stats-expedilionerne *) Den af berörde återremiss föranledda ändring i det ursprungliga skritvelseförslaget är här iak! tagen. Jemför Exp. Utsk. Mern. Niis 14 och 17. 432 Ewp editions-Utskotlcls Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 173.
Det synes orimligt, att straffet för misshandel med berådt mod, ehuru utan afsigt att dräpa, hvarigenom likväl den misshandlade ljutit döden, skulle kunna gå ned ända till 2 år, eller detsamma, hvarmed den kan straffas som endast genom vållande förosakat en persons död, äfvensom den, hvilken uppsåtligen misshandlat annan, så att deraf kommit mindre lyte, eller lindrigare sjukdom, i hvilka båda fall, jemlikt 9:de och 12:te §§:na, 2 års straffarbete är bestämdt till maximum af straff. Efter härmed slutad öfverläggning framställdes först propos. på bifall till §:n oförändrad, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på bifall till §:n med den förändring, att orden 6 och 2 utbyttes emot orden 8 och 4, hvilken propos. besvarades med ja. 5:te §:n. H. Exc. Hr Frih. De Geer: I öfverensstämmelse med R. o. Ad:s beslut vid de båda föreg:de §§:na, hemställer jag att det Högloft. Ståndet måtte höja de af Utskit i denna § föreslagna straff till likhet med den K. Proposm, så att det i lista mom:l komme att heta från »4 t. o. m. 8 år» och i sednare mormt »2 år» i st. för »1 år.» Öfverläggnirigen förklarades härmed slutad och propos. framställdes först på bifall till §:n oförändrad, hvartill svarades nej, och sedermera på §:ns antagande med de förändringar, att i första mormt orden 2 och 6 utbyttes emot orden 4 och 8, samt i andra mormt ordet 2 infördes i stället för ordet 1; hvilken propos med ja besvarades. 6:te §:n. Hr Cederschjöld, Robert Teofron: Jag får endast fästa uppmärksamheten derpå, att det icke förekommer någon straffbestämmelse för lifstidsfånge, som begår dråp under mildrande omständigheter; om ett dylikt fall inträffar, huru skall han då straffas? Gr. Sparre:
Det vore vida än - Den 29 December e. m. 169 damålsenligare, om RiksgäldsContoiret, när sedelutgifningen upphör, (som torde snart kunna ske) indroges, hvarigenom en summa af omkring 3o,ooo R:dr besparades, än att till detta Verks bibehållande dit öfverflytta vidsträckta och mångfaldiga uppbördsbefattningar, som detsamma icke tillhöra. Orsaken att den allmänna Bevillningen kan utan olägenhet ingå till Riksens Ständers Verk, härleder sig derifrån, att denna Bevillning uppbäres på bestämda tider i större summor, då deremot consumtions-afgifterne ej på en gång inflyta, och således ej kunna så bestämdt beräknas. Dertill fordras en vana och en mera noggrann eftersyn, än som kan begäras af Riksens Ständers Verk. — Men om alla ifrågavarande afgifter skola ingå till RiksgäldsContoiret, så kunna äfven de öfrige län torne ingå dit, och då kan StatsGontoiret helt och hållet upphöra. Jag tror, att den Lagstiftande Magten i Sverige, redan mera än i något annat constitutionelt Land, åtagit sig bestyret om Förvaltningsåtgärderne. Hvarken Engelska Parlamentet eller Franska Deputerade Kammaren hafva ettlikartadt bestyr, som Riksens Ständer hafva med Banken och RiksgäldsContoiret. Och man vill likväl ytterligare öka detta best}^. En Lagstiftande Församlings kraft ligger i dess beskattningsrätt, icke i dess vidsträcktare eller inskränktare deltagande i verkställiglietsålgärderne. Riksens Ständer vilja väl 170 Den 29 December e. m. icke återgå till 1720 års period, då Secreta Utskottet styrde Riket oell Konungen och Hans Rådgifvare voro intet eller blott det rådande partiets verktyg.
I följd häraf och då Högstberörde Nådiga Kungörelse stadgar, att hvar och en, som hos Stats-Verket äger fordran, af hvad beskaffenhet sorn helst, bör orri utbekommande deraf sig anmäla inom den i Juli året efter det, hvarunder fordringen tillkommit, vid påföljd, att den ejlest anses förfalla, intill dess Riksens Ständer sammankomma och pröfva huruvida till dess godtgörande något särskildt anslag må beviljas, är alltså nu endast fråga om det anslag, som fordras till Herr Landshöfdingen Focks ersättning för 1813 års Landshöfdinge - Lön i Upsala Län, hvilken Lön utgör 500 R:d indeldt, men hvarå likväl böra afgå de Löne vilkor Herr Landshöfdingen för samma år å särskildta andra Stater uppburit. Hvad Herr Landshöfdingen andragit för att återvinna sin försuttna rätt till denna Lön för 1813, anser Utskottet förtjena afseende, enär Kongl. Maj:ts Nådiga Bref till Hess och Rikets Stats - Contoir af den 3 Dec. 1813, hvilket, grundadt på Riksens Ständers underdåniga skrifvelse den 18 förutgående Juli, bifaller, att Civile Embets och - \ 3 5° Den 8 Juni, och Tjenstemän, som efter uppnådd ålder af 70 år få afsked med Lönens bibehållande, borde flyttas på Indragnings - Stat, icke blifvit till allmän efterrättelse kungjord, och Herr Landshöfdingen sålunda saknat kännedom deraf samt varit utur tillfälle att prescriptionstiden för sin häraf beroende rätt iaktaga. Vid beskaffenheten af hans fordran kan ej eller något anmärkas; då den grundar sig på Riksens Ständers omförrriälte, af Kongl. Maj:t i Nåder gillade Beslut; och Utskottet ofverlemnar derföre vördsamt till Riksens Höglofl. Ständer, om icke ifrågavarande ersättning må beviljas och liqvideras af besparingarna på Andra Hufvud - Titeln, eller ock af 1813 års öfverskott på Stats-Verkets Inkomster, hvarom underdånig anmälan af Riksens Ständer torde hos Kongl. Maj:t göras.
Både päron och äpplen skalas och skäras i små bitar. Frida N. N. B åkning-. Engelska pepparkakor. I stop okokt sirup, I S strösocker, 1 qvarter grädde, 2 matskedar soda, 2 matskedar ingefära och 3 " 8 hvetemjöl. Degen skall stå 2 dagar innan den utbakas. Vira. Jeannas kaka. 75 ort hvetemjöl, 50 ort smör, 25 ort rifvet socker, 1 ägg, | glas bränvin. Allt detta hoparbetas till en jemn deg och utkaflas; en vanlig stekpanna betäckes på botten och sidorna med degen samt fylles med en compotl af äpplen eller plommon samt sylt, ofvan på detta lägges ett lock af degen. Kakan gräddas i ugn och serveras med följade sås: | stop grädde, 6 äggulor, vanilj och socker efter smak. En del af såsen slås öfver kakan. Nina. Drycker. Kaffe. Mången tänker väl: » Icke behöfver man några föreskrifter, om hur kaffe skall kokas, det är väl den lättaste sak i verlden! » Ja visserligen, men dervid, som vid alla anrättningar, fordras noggrannhet, och det ända från kaffets inköp, tills det kommer på kannan för att serveras. Man får icke tro, att allt är väl bestäldt med att blott slå kaffebönorna i brännaren för att rostas öfver en dålig, rykande eld, mala det och lägga det på pannan, som ganska ofta innehåller ett afskyvärdt afkok på förut användt kaffe. JSej! Första vilkoret för att erhålla et.t välsmakande kaffe är naturligtvis en god kaffesort. Jag har funnit, för att nu icke tala om Mocca, prima Ceylon samt äkta Guatemala vara goda sorter; Santos är äfven rätt bra, men prisskilnaden obetydlig i jemförelse med varans underlägsenhet under de förstnämI I — » I I K l I L » U IN da sorterna. Kaffet bör alltid rensas och tvättas innan det rostas, helst i varmt vatten; man vispar kraftigt med en styf visp, låter det afrinna samt gnuggar det sedan i en torr grof handduk. Vill man, kan det torkas bättre i stekugnen, innan det rostas.
Utom de i sista Femårs-Berätlelsen omförmälde Sjukvårds inrättningar, har, sedan den tiden ett Badhus blifvit anlagdt vid Munksjön, hvilket, alla årstider begagneligt, mycket bidrager att underhålla Sundhets-Polisen. Stadens Fattigförsörjning har, sedan sista Femårs-Berättelsen afgafs, undergått en väsendlligare reorganisation och förändring än något af de ämnen, som enligt föreskrift äro föremål för denna Berättelse. Jag har i mitt förlidet år afgifna underdåniga utlåtande om Fattigvården i Länet, genom anstäld jemförelse, visat den nu i Staden etablerade Fattigvårdens stora företräde framför den föregående och åberopar nu hvad då anfördes, så mycket säkrare, som erfarenheten än ytterligare styrkt sanningen häraf. De oeconomiske och moraliske fördelar, som denna Fattig vårds-reform tillshyndat detta Samhälle och den väckelse och föresyn i denna väg,som densamma lemnat andre communer, förtjena att särskildt lofordas. Stiftets Biskop, en stor kännare af Fattig vårds-väsendet , gjorde sig på stället underrättad om denna Stiftelse i dess böljan, och förklarade offentligen vid Prestmötet i Wexiö i836 "att inrättningen lofvade det bästa och vore i flere afseenden normal.” Det är glädjande, alt, på grund af erfarenhet nu kunna intyga, att Inrättningen fullkomligen hållit hvad den lofvat, äfvensom det gör denna nya Stiftelse heder, alt under nära fyra år, sorn den exsisterat, ingen enda belägenhet eller något förhållande förekommit vid verkställigheten, för hvilka säker vägledning och bestämde föreskrifter icke igenfunnits i det föreslagne af Eders Kongl. Maj:st fastställde Reglementet, i hvilket ock derföre ingen anledning till någon förändring eller 27 förbättring förekommit, förr än i desse dagar, då Stadens bägge Kyrkoherdar och Borgmästaren, som i kraft af sine Embeten äro sjelfskrifne Ordförander i Directionen, förklarat sig icke vidare medhinna delta best yr.
Jag önskade dock, lika med Herr Lefrén, att minimum der vore 5oo R:dr, och såsom Herr Troil, att minimum på Obligations-räkningen ej heller vore mindre. Herr von Troil: Herr Lefrén har yttrat, att den, som icke voterade för RörelseCapitalets ökande, viste ej hvad han voterade för. Jag tror det icke vara så, utan att vi blott vilja gifva en ökad rörlighet åt det Capital, som redan finnes; det vill säga, sätta de döda Capitalerna i rörelse; men att genom mindre Obligationer tillskapa ett nytt mynt, eller, som nästan är det Den 4 December e. in. i 45 , detsamma, öka Bancosedlarne, vore i högsta måtto betänkligt. Hvad Depositions-räkningeri angår, är jag af alldeles motsatt tänka, nemligen att små summor gerna der må tillåtas till insättning, emedan de lyftas å vista. Om på Depositions-räkningert blott, insättas mindre summor, blir \\ tnillion, som der insättes* mera jemnt fördelad; och om då i veckan kunde gå ut, vore det naturligtvis en fördel, som endast kan vinnas genom insättandet af små summor. Om någon satte in - million på denna räkning, vore det omöjligt att betala deri å vista, hvaremot insättandet af en mängd småsummor gör, att uppsäguingarne blifva jemt fördelade. Herr Cederschjöld: Herr Lefren har så klart visat, att meningen med den nu föreslagne åtgärden är att öka Bankens sedelstock, att jag ej behöfver ingå i något ytterligare bevis derom ; utan vill blott hemställa, huru den proposition, som bégares, kan stå tillsammans med det redan fattade beslutet, att sedelstocken ej finge ökas utöfver eri viss proportion mot Bankens Silfverfond. Detta är således, såsom Herr Lefrén klart ådagalagt, blott ett sätt att eludera ett redan fattadt beslut. Herr Tham, Wollrath: Jag kan ej förena mig med dem, sorn påstå, att nian okar 52 IL to i46
Det är deremot tiotalsräkningens fria praktiska utveckling, som skall utgöra sjelfva bildningsmedlet, sjelf undervisa lill ett större vetande, till en större verksamhet i otaliga utgreningar, nälen gång, ej mindre mynt än mått, mål och vigt, kunna efter gemensamma grunder behandlas. Ehvart vi vända oss, framträda alla dagar nya metoder för slägtets direcla eller indirecta undervisning, synnerligen under tecknologiens sammanföring af tillämpliga beräkningsgrunder, hemtade från de förut purt abstracta vettenskaperna. Det vore visserligen ej nu passande alt förspilla tiden med sådana exempel, som böra antagas att här vara allmänt kända, ej mindre i afseende på folkbildningen, än på den mera utsträckta undervisningen. Likväl torde det icke vara ur vägen alt påminna om den offentliga examen, sorn den Italienske Professoren Luccechesini nyligen anställt, i närvaro af tillkallade competente domare, till bekräftelse för sitt påstående, att det endast är lärosältets otjenliga beskaffenhet, som nedhåller det allmänna mathematiska vetandet på sin låga ståndpunkt. Nio stycken i i å 12-åriga lärjungar, gossar och flickor om hvarandra, som endast en kort tid varit under hans ledning, upplöste dervid de mest invecklade arithmetiska och geometriska problemer från vettenskapens högre regioner, med en lätthet, såsom hade det endast angått qvatuor-species i enkla tal , till största förvåning för alla åhörande vettenskapsmän, bland hvilka Myntdirecteuren PersiI specielt namnes. En ditåt verkande talisman är tiotalsräkningen, hvarigenom dc mindre och mera bildade folkclasserna skulle betydligt kunna närmas och bättre förstå hvarandra. Det misstroende för menighetens urskiljning, som BancoTJtsk. tillstyrker R. St. att antaga, förtjena!’ att närmare till sin riktighet undersökas.
Men det ur mig icke möjligt att komma till den öfvertygelse, att med grundlagens bokstafliga tillämpning något sådant kan tillåtas, och en 3o års praxis gifvet' i delta fall stöd åt milt sätt att uppfatta grundlagens föreskrift, så i det ena som i det andra fallet. Grundlagens ursprungliga stadgande i afseende på omröstningarna inom förstärkt Utsk. var, såsom här för oss blifvit uppläst, alt la.o personer, 3o från hvarje Stund, borde sammanträda. En af dessa 120 skall utlottas, men de öfrige borde ovillkorligen qvarstanna och votera med R. St:s beslutanderätt. Här var således icke medgifven någon annan minskning af ledamöternes antal. Den förändring, som sedermera vidtogs i den 69 §:n Rcg.F:n, skedde icke af något annat skäl, än alt man tyckte sig icke vilja begå en chican emot någon af dessa 120 ledamöter, derigenom att lotta ut honom och låta honom gå sin väg. I stället för denna utlollning infördes stadgandet 0111 den förseglade sedelns utläggande, och det var hela den förändring, som uti §:n vidtogs. Då det icke kan nekas alt Pieg.Fms både anda och mening från början varit att förstärkta Utsk:n måste vara fulltaligt samlade, lör att besluta,och då ingen förändring i detta afseende skett, så torde äfven vara gifvet all grundlagens ursprungliga mening orubbad qvarstår. Jag skulle visserligen önskat att det varit annorlunda och skulle gerna se alt i grundlagsenlig väg en förändring skedde; meri för närvar, kan jag icke gifva min röst för att tyda grundlagen på annat sätt. Det är af vigt, mine herrar! ali vi noga iakttaga formerna. I formerna allena ligger vår säkerhet; ty öfver R. St. finnes ingen domare, som kan rälta en oriktig tolkning af lagen; utan vilja icke R. St, sjelfve respectera lagar och former, så inträder laglösheten.
1 Register öfver Banko-Utskottets afgifna Betänkanden, Utlåtanden och Memorial under Riksdagen i Stockholm åren 1853 och 1854. A. Ackords-anbud. Se: Eftergift. Adelborg, O. Se: dito. Afskrifning af Bankens fordringar hos Riksgäldskontoret, för letnnade förskott till utredningen af Götha kanal-bolags och Malmö f. d. Diskontverk 8. af åtskilliga från Låne-kontoret i Göthebord utgifna Diskont-lån, äfvensom af derstädes balancerade öfver-räntor å dylika lån 12. af 4 st. från Låne-kontoret i Malmö utgifna diskont-lån 23. af 11 från Banken utgifna odlings-lån . 27. af åtskilliga inom linien förda lån vid Diskont-verket i Stockholm 53. Andersdotter, Brita. Se: Eftergift. Arborelius, O. U. Se: dito. » E. G. Se: dito. Asp, Anna Cath., enka, ansökan om hyres-ersätt ning 22. B. Bahr, M. E. Se: Eftergift. Bankovinst, dess aflemnande från Banken i och för statens allmänna behof 28r 30. Begrafnings-hjelps aftjenande i Rikets Ständers Bank, om upphörande deraf 85. Berger, B. J., ansökan om understöd och pensions tillökning .11. Berättelse, Banko-fullmäktiges till Utskottet ... 2. » Utskottets till Rikets Ständer 6. » angående förrättad revision af Banko-di skont-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1853 53. Billmansson, S. O., ansökan att åter varda insatt i befattningen af Uste bokhållare vid Tumba bruk 57. Bolin, A. M. Se: Eftergift. Borin, J. E. Se: dito. Byggnad, motion om anskaffande af ny ändamålsenlig sådan för Rikets Ständers Bank 43, 46. G. Cedergren, Aurora, ansökan att fortfarande få tillgodonjuta arfvode såsom form-bindare elev vid Tumba bruk 39.