Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Går det nu icke an alt för beständigt eller för en längre framtid så starkt onerera boställsjorden, att onera svara emot rätta afkastningen, emedan deraf följer fattigdom för brukaren, hvilken ej får använda afkomsten till sådane förlag, som fordras, för att följa sin tid i landtbrukssystemets förbättring, så är det enda återstående medlet att få arrendera, att bestå eftergift af en betydligare del af afkomsten, och månne militairen har råd dertill? Det låter icke så nu åtminstone» Herr Hjertås i denna fråga vid sista Biksdag frainstälde förslag blef pröfvadt af StatsLagoch BesvärsTJtskotten, och dessa Utskotts förnyade Betänkande, under N:o 636, torde i flera afseenden förtjena att tagas i betragtande» Man har anmärkt, huru svårt det är för en boställshafvare, att under mötestiden o. s. V. resa ifrån sitt boställe, men hushållningen är der verkeligen icke så vidlyftig. Någon bekant eller välvillig granne plägar sällan saknas, som kan hafva Öfverinseende å hvad under några veckors frånvaro ej skulle kunna åt gårdsfolket an - i48 Den 9 Februarii e. ra. förtros. Hvarföre anförer man dessutom icke samma skäl emot de större boställenas beboende och brukande af Compagnieoch RegemenlsOllicerare? Det är dock godt, när mötet är slut, att hafva ett hem, dit man får återvända, och utan contanta utgifter njuta föda för sig, hästar och dräng, hvilken sednare der på stället äfven blir en nyttig arbetare, i stället för en eljest lat betjent. Man har anfört såsom skäl mot aflöning med boställen, att fienden kan laga bort dem; men mister man jorden, så mister man ock stundom boställshafvaren; och dessutom hvar taga den i stället föreslagna spanmålslönen, der ingen jord finnes, sorn kan den bära? Jag kommer nu till det andra skälet, som man anfört för boställenas indragning.
Comrnittéen bör afven i underdånighet öfverlemna ett särskildt anförande öfver medlen att lätta införande, af ett hypoteks-system , författadt af en ledamot , som för öfrigt antager de i hufvudförslaget innefattade grunder. Sluteligen bör Comrnittéen underdånigst framlägga ett enskildt yttrande af en annan dess ledamot, hvars tankar uti flere hufvusakliga afseenden icke varit i öfverensstämmelse med pluralitetens. Då C omrnittéen nu går att i underdånighet öf» verlemna det ena och det andra tili Eder Kgi. Majus Eget högt upplysta bepröfvande, kan Corn. miitéen, så oväldig den varit uti sina undersökningar, likväl icke afhålla sig ifrån en lycklig aning i afseende på dess resultater. Beträdande med lika framgång Vapnens, den inre Styrelsens och Statskonstens trefalldiga bana , har Eder Kongl. Majit skiftevis blifvit krom af Lagtet), Eklofvet och Oliven. Men fastän så - 3Öo Betänkande örn Rikets Penningé-Verk. fedes intet slag af Ära varit för Eder Kongl, Majit fremmande, fastän Svenska Folket redan har sin Konung att tacka för bibehållandet af dess värdighet bland Europas Magier , för nya strålar, upplifvande glansen af dess forntida krigs-, häfder, samt fyr fullbordandet af dess i Grundlagen uppdragna Statsinrättningar, är Committéen likväl öfvertygad , att Eder Kongl. Maj:t ined synnerlig tillfredsställelse skall omfatta hvarje anledning att till så stora välgerningar lägga ännu en: återställandet af ordning och reda i alli manna Penninge-väsendet. Denna reda mäste Småningom, törlunda långsamt men ofelbart blifva slutföljden af anstalter, med vishet förberedde , med fast föresatts beslutne, med oryggelig ihärdighet verkställde
Men helt och hållet försätta oss på idyllens fält de tre undersköna inbjudningar till sommarfröjd, som locka Ulla ut i ”det gröna” och oss med henne; än till Fiskartorpet (”Ulla, min Ulla! säg, får jag dig bjuda”), än till Första Torpet (”Liksom en herdinna, högtidsklädd”), än – i den skönaste af dem alla – till en ”hvila vid denna källa”, på hvars brädd hon ”sista gången stod brud”. Närbeslägtade med dessa äro det månklara augusti-aftonstycket ”Mamsell Ulla, märk, Mamsell”, det motsvarande oförlikneliga vinterstycket ”Re’n calad jag spår, och tror”, det krigiskt präktiga lägerstycket ”Movitz, vik mössan högt öfver öra”. Bacchus, fastän i dessa dikter visst icke fullt osynlig, har i dem likväl mer och mer lemnat platsen åt Pan; framskymtar knappt alls på den bland alla målningar af en svensk sommarmorgon yppersta, ”Storm och böljor tystna re’n”; samt är ändtligen alldeles aflägsnad från en rad af qväden, som blifvit inrymda dels i Fredmans Sånger, dels i den först efter skaldens död föranstaltade samlingen Fredmans Testamente. Jag har redan nämnt Amaryllis-visan; lika obemängdt idyll-artade till ton och färg äro den strax efter henne följande nattliga landskapstaflan ”Aftonqväde”, det täcka vårstycket ”Fjäriln vingad syns på Haga”, de många i Fredmans Testamente sammanställda och mestadels med namnet ”Pastoral” betecknade sånger (N:a 152–159), af hvilka blott en enda (N:o 154, ”Gurkorna”) gör undantag såsom komisk och satirisk 124. I alla dessa diktskapelser se vi det innerliga samlif af natur och mensklighet, som öfverallt är en grundegenskap i Bellmans framställningar, utgöra hufvudsaken och framträda med en ofta rörande renhet.
Endast de år, då ymnigare fångst inträffar, kan någon afsättning af denna vara aga rum till orter utom länet, såsom Stockholm och Gefle m. fl. Stadens' jord 2Hf mantal är en donation från framfarna regenter. Den såkallade Hafsängen äfvensom uppodlingarna af stadens utmark besås vanligeri med korn och hafra hvart 7—10 år och igenlägges sedan för höväxt. I anseende dertill, att största delen af den odlingsbara marken är intagen till äng och beteshagar, måste boskapen för det mesta födas inne. Allmänna inrättningar för undervisningen äro: ett Gymnasium jemte Lärdomsoch Närings-skola, ett Folkskolelärare-seminarium, en Folkskola och en högre Navigations-skola. Här finnes äfven ett Boktryckeri, hvarifrån en tidning utgifves. För sjukvården är en läkare anställd, som njuter lön af staden, hvarförutan Provincial-läkaren i Hernösands distrikt är stationerad i staden, hvarest det för densamma och provinsen Ångermanland gemensamma Lazarettet är beläget, der, till följd af en särskild testamentarisk disposition af en Rådman Eric Nyberg i lifstiden, staden har gratis plats för tvenne sjuka eller 2:nc såkallade sjuksängar. Fattigförsörjningen: Genom nämnde testamente är räntan af ett större kapi tal bestämdt till årliga pensioner åt ett visst antal borgareoch sjömansenkor jemte deras barn, hvarförutan staden har ett fattighus, der ålderstigna personer utan arbetsförmåga underhållas. — I öfrigt bestrides försörjningen genom tilldelning af penningar eller matvaror, äfvensom, hvad beträffar barn af utfattiga föräldrar, genom utackordering hos välkända personer. I’å förslag af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande har Stadens Drätsel blifvit skiljd från magistraten, och ett reglemente, som lemnar de med afseende derå nödiga bestämmelser, af Eders Kongl. A1aj:t lastställdt.
Kröningen och de Kongl. Begrafningarne , dels till Accords-ersättningnr, med flere, uti den då upp g jorde Stats - Regleringen, Upptagne utgifter 931,300! 45, 7. Till Tredje Hufvud-Titteln har blifvit öfverföra, Skillnaden i Löni ngs-Spannmälspris, enligt Riks-markegången, utöfver Riksens Standers Forslats-beräkning 81,832! 4* Fyringsmedlen för förre Bihang till Rihs-St. Prat. v.sta Simi. lSij. ~ Si8 Proposition orri Statsverkets tillstånd och behof. arén återstod, och enligt Riksens Ständers Beslut, borde användas till inköp elier större reparationer af Residence-hus för Landshöfdingar — 72,690: —• —- Tillsamans 2,152,489: 30. 7. som utgått i omedelbar följd af Riksens Ständers Beslut och Stats-Reglering. Vidare hafva utgifter blifvit förskjutne och i hvarje års Riks-Stat, f. o. m. 1818 t. o. m. 1822, specialiter upptagne, af den art, att de an setts böra gravera Öfverskotten, för att hos Riksens Ständer anmälas till afskrifning eller ersättning, till ett belopp af 256,2372 5; 7 En del utgifter på Andra och Åttonde Hufvud-Titlarne, hvilka endast i Förslag kunnat beräknas och uppföras, hafva i sjelfva verket så öfver-stigit de beräknade anslagen, att till betäckande deraf, under loppet af 5 år, f. o. m. 1816 t. o. m. 1820, af Ofver-skotten utgått 403,618: 17. 7. Tillsammans 659,855: 2 3« 2, utgifter på Öfverskotten af den beskaffenhet, att de tillhöra Riksens Ständers vidare pröfning.
Emellertid och då det, på sätt Utskogen åfvan anmärkt, lärer vara otvifvelagtigt, atc postförings besväret är mer och mindre tryckande i olika provincer, synes förhöjning i postskjuts - 4öo Sta t s-Uts i ot (e ts Betänkanden. logan för alla Posthemmansegare inom Riket icke med rättvisa leanna bifallas; och då i frågans outredda skick, nu med visshet ej kan afgöras, hvilka orter, med företräde framfor de andre, borde åtnjuta en högre skjutslega; så hemställa Utskotten, alt den nu gällande postskjutslegan» af 8 sk. för dubbla och 6 sk. för enkla posten > må oförändrad bibehållas, intilldess denna fråga i sitt sammanhang varder afgjord. Detta underställes dock vördsamiigen Riksens Högloft. Ständers vidare pröfning. Stockholm den ig:de Augusti 1823. Ankom den 5 Sept. 1823. Riksens Högloft. Ständers Statsutskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, angående St a t s-Ut s kott ets B e tän leanden. 461 Tredje Hufvud-Titelns behof. K0„gl. Majit har till Riksens Ständers Statsutskott i Nåder täckts aflåta följande Hand" lingar: Utdrag af Protocollet ofver Krigs-Årenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti StatsRädet den 11? Närvarande: Deras Exellencer Justitise Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg Stats-Råden Herr Grefve Rosenblad Herr Grefve Cederström Herr Grefve Skjöldebrand Herr Grefve Mörner Hof-Cancelleren Herr Grefve af Wetterstedt Förste Expeditions-Secreteraren Netzel. I Förste Expeditions-Secreteraren föredrog i underdånighet General-Adjutanten för Arméen, General-Uieutenanten m. rn. Friherre Björnstjernas underdåniga Memorial, af den 30 sistl.
4. till deliat] arne i af tappningen af Stensjön och Laggarbosjön i samma härad, å 3,000 R:dr, emot dito dito, 3,000: —- — 2,883: „ Sven Johannesson i Krökesbo, för sänkningen af Hökasjön i Forserums och Barkeryds socknar af samma härad, emot årlig inbetalning af 8 procent å hela lånesumman, under 14| år efter 1851 års slut, 537 537. „ deltagarne i utdikningen af Barkeryds-sjön jemte deromkring belägna kärr, och mossar i sistnämnde socken, emot dito dito, <. 1,000: 1,000: „ dito i sänkningen af sjöarne Ör och Bunn samt Öfra och Nedra Qvarnsjön inom Wista och Norra Wedbo härader, emot dito dito, “ [ 5,041: 16. — 5,041: 16. — „ dito i sänkningen af Aneby, Flisby och Wesselda sjöar samt .upprensningen af några, dermed sammanhängande, mindre vattendrag inom Bredesta, Loinmaryds, Bälaryds, Flisby och Solberga socknar af Norra och Södra Wedbo härader, emot dito dito, - 14,000: 14,000: Johannes Pettersson och Johannes Andersson i Gunnestorp, för sänkningen af Klackarps-sjön inom Lekaryds och Forserums socknar af Tveta härad, emot dito dito, efter 1852 års slut, 1,985: 1,985: „ deltagarne i sänkningen af Kahn-sjön i Malmbäcks socken af samma härad, emot årlig inbetalning, efter 1857 års slut, af 8 procent å hela lånesumman, dervid beräknas 2 procents ränta för kapitalåterstoden, -v 1,900: „ dito i sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Nömmen samt Stensjön och upprensningen af Källstorps-å inom Östra och Westra härader, emot dito dito, - 7,250: inom Jönköpings och Kronobergs län: till strandägarne vid sjön Widöstern inom Östbo oell Sunnerbo härader, för denna sjös sänkning, å 2,590 ll:dr, emot Transport: 1,615,263: 19. 7. 1,720,320: 14. 6 — 29 Transport: inbetalning af 5 procent årligen å ilen ursprungliga lånesumman, dervid 3 procents ränta bör beräknas å kapilalåterstoden; hvilken betalningsskyldighet vidtog år 1849, till deltagarne i aftappningen af sjöarne
Dessutom medför den, enskilda medgifna rättigheten att äga dylika samlingar det företräde, att den, som intresserar sig för studiet, sjelf kan skaffa sig tillfälle att idka det, då alla hvarken hafva råd eller tillfälle att resa till Stockholm; antiqviteterna blifva på stället der de äro funna och samlaren har till - 384 Den 23 December f. m. fälle alt studera den vigtiga del af deras historia, sora är stället och tillståndet hvaruti de äro funné. Så väcktes hågen hos vår utmärkte professor Nilsson och prosten M. Bruzelius att studera våra antiqviteter, icke af riksmusei utan enskilta samlingar, och det är genom sådana som deras studier lemnat så lyckliga resultater. Utom dem tror jag mig, i skygd af den vördnad och det hägn vår tid i allmänhet visar mot vetenskapernas idkare och gynnare, utan att behöfva frukta blottställa dem för en vandalisk tillegnelselusta, kunna nämna prosten J. Bruzelius, Gr. Stenbock, Frih. Kurck, Major A. Sjökrona m. fl. uti Skåne, ägare af i antiqvariskt afseende utmärkt dyrbara samlingar, och anropande sina medborgares hägn mot en, såsom den af domaremakten tydes, vandalisk författning. Anhållcs om remiss till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. Remitterades till Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm. 5. De stora summor, som ur riket årligen utgå för assurancer mot sjöskador, hafva föranledi mig hos'R. H. St. vördsammast motionera, det de läcktes ingå till K.M. med den önskan, det högstdensamme ville genom vederbör, embetsmyndigheler söka tillvägabringa en inhemsk försäkringsimältning mot sjöskador, grundad ungefär på samma fot som våra brandstodsföreningar, och hvaruti enhvar ägare af skepp oell fartyg vore skyldig att ingå ulan rätt att utomlands vidare söka assurance. Vördsamt anhälles om remiss lill Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. Remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. 6.
Ständet meddeladt Protocolls Utdrag med Dertill hörande Bilaga, innchällande anmärkningar wid Utskottens gemensamt afgifne Betän kan - Den 14 Oktober. 221 kande i anledning af Kongl. Maj.ts Nädiqa Proposition om Allmänna Magazins.Inrättnin. gen i Riket, och beslöts, att Utftottcn till sivar derä endast skulle förklara: att Utskotten icke in. stämt uti Allmänna Magazins.Directionens yttrande, att bränwins. bränning och distillering för dest räkning i Stockholm och Götheborg ej ulan förlust kunde anställas, utan twertom, lika ined Stats. Beredningen och de sammansatte Utskotten wid förra Riksdag, förmodat, att desia tillwerkningar, under en nitisk och klok styrelse, äfwen med de derwid fästade willtor skulle lemna nägon winst, samt att Utskotten nu blifwit styrkte i denna förmodan derigenom, att, enligt Herr Åldermannen Lychous förslag, en. skifte troddes finna uträkning att utöfwa samma tillwerkningar och erlägga jemwäl den progres. siva bewillningen efter pannerymden, hwarifrän MagazinS.Inrättningen wore befriad: i ansten, de hwartill Utskotten funne sä mycket mindre stäk att tillstyrka antagande af berörde förslag, som bränwins-bränning för Magzius.Jnrättningens räkning wore nödwändig för omsättning af desi Spannemäls lager, och controll deremot, att det för Stockholm fastställte tillwerkninqs. qwantum af 20.000 tunnor ej as enlkilte Bo. lagsmän öfwerskreds, icke utan största swärig. het kunde winnås. Oe supra. klx Urotocvilo Oart O. 8icoZman. Vxxllii kor kiöä. ock Läein äen l6 ONob. ijio. Wördsamt Memorial. wid föredragningen bos Högloft.
Detta stadgande svarar dessutom emot 1 mom. af åberopade §. i Banco-Reglementet. 4 §. innehåller den i nuvarande Reglementets 72 §. föreskrifne ed, hvilken dock blifvit förkortad och förändiad till hufvudsaklig öfverensstämmelse med det för Banco-Fulmägtige fastställda edsformulär. Bilt. till R. St. Prof. 1840 och 1841. 4 Sami. 1 J/cl, 3 Band. 24 Häftet. 1 2 Stats-Utslcotlets Memorial, N'.o 507. 5 §. innefattar samma stadgande, som 78 §. i det vid sista Riksdag utfärdade Reglemente. I 6 §. liar Utskottet meddelat en hittills saknad bestämmelse, i afseende på Fulltnägtiges egentliga åligganden. Uti 7 §. äro några i ofvanberörde Reglementes 'jZ, 74 och 75 §§„ förekommande föreskrifter intagna, hvilka föreskrifter stödja sig på Riksdags-Ordningens 70 §. 2 mom. samt Ansvarighets-Lagen. 8 §. innehåller samma stadgande, som 76 i nu gällande Reglemente. Uti 9 §. har senare delen af den redan åberopade 75 §. blifvit upptagen; dock med uteslutande af de föreskrifter, sorn, enligt den föreslagna nya Revisions-Inslruction, icke vidare äro tillämpliga. 10 §. innefattar det i början af nuvarande 73 §. meddelade stadgande, men hvars ordalydelse blifvit lämpad efter 70 §. Riks dags-Ord ningen. 11 §. grundar sig på Statsoch Råneo Utskottens under N:o 13o afgifna och af Rikets Ständer bifallne Utlåtande. 12: §. innehåller ett från Ranco-Reglementels i4 §• hemtadt stad gande. Uti i3 §. har Utskottet intagit en för der uppgifna fall erforderlig föreskrift, hvilken öfverensstämmer med 5 §. af Banco-Reglemenlet. 14 §• motsvarar nu gällande Reglementes 7g §.
Grundlagen icke bör och icke utan största våda kårt förflyttas uti någre andre händer. ” — Och skulle desse sértkildie méningar åtfoR ja det afgående Betänkandet härutinnan, till Riksens Högloft. Ständer^ Sorti ofvari; Fix Protoccdlö. J. C. JLoricIu N:r 3 Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Betänkande i angående Carl Hi tidric ssons ifrån Gefleborgs Län Memorial om Ui ö-Säds-Magazins inrättande i nämnde Län. D å bland Allmänna Magaäifts - Inrättningens åligganden, det, att isynnerhet i Rikets Norra Irandskäper hafva förråd af Frö-Säd, anskaffad af O rtérnes fegne Sades afkastnirigar, synes vara serdeles angeläget och magtpäliggande, har ock Stats-Utsköttet i dess Förslag om Magazins-InrättningenS reglerirtg, uppgifvit de allmänna grunder j Sorn Stats-Utskottet för sin del anser lämpligast, så i afseende på Magazins-Husens upförartde, söm Spannmåls-Fagreils anskaffande och dessas tillhandahållande vid inträffan. de behof, med hvad mera härtill hörer. Uti Riksdagsmannen Carl Henricssons till Stats-Utskottet remitterade Memorial om ett Stats-Utsiottets Betähhanden'. 1583 FhÖ-Säds-Magazins anläggande i Järfsö Socken af Gefleborgs Län instämmer altså Stats-Utskottet i sjelfva hufvudsaken; men får i öfrigt och hvad i afseende på sättet att uppföra M gazinet och huru med förvaltningen af Sädes-Uagret tillgå börj åberopa dess förutnämnde Förslag, såsöm innefttande alla de skäl och orsaker, hvilka synas påkalla dylika Förrå ers anläggande och deras beredande samt trlihandahåliande genom Allmänna Magazins-Xnrättningens försorg; hvilket dock Riksens Högloft. Ständer vördsainligen underställes. Riksens Llöglofl.
5Båra göromål bäfwe 5Bi börjat meb åfällan af ben £ögfteé mälftgnelfe öfwer måra företag; oc§ efter att å CRdöfalen, ben 20 i famma månab, bafma emottag!! ^ongf. 33?aj:tö nåbiga fBe* rättelfe ont bmab ftg i SJtifeté ©tprelfe feban ftftförfntne SXäö3 bag tilfbrägit, och, ben 25 lifalebeö t berörbe månab/ Jt'ongt. 9#aj:tö nåbtga Spropofttion angåenbe ©tatömerfeté ttllftånb ocb behof, famt, efter föregångna öfmerläggningar om be migtiga ämnen, b wida blifwit belö genom nåbtga ^propofttioner dj; mebbelabe, bete ocb inom 3£äé’©tånben t laglig orbntng määtä, bäfwe 58i ftannat uti följattbe beflttt: §• i ©eban ^SSi fras i^ong!. 3ftaj:t i unberbanigbet anmält mav enf>äUiga örn jtan, att $ané täcfteé tåta ©ig ocb ®'n $öga ©ernat, ^)enneé SJiaj:t drottningen, unter loppet af nu tilldnbagångna SviBmöte frönas; fa bafrae Q£i, af $ongt. 5ftaj:t naöigjt bjuDne ocb bfitlaDe, ten 28 ©eptember 1844 Cenna böStiDliga att öfracrroarit, famt raar unberfatltga betning Derraib afgifroit. §.
Vid pröfning af den 5 :te puncten om et memorial af Riksdagsmannen Anders Larson, innehållande förslag at vid beräkning af Riksdagsmanna, arfvoden, alla inom Bonde Ståndet som bebo och äga frälsehemman deri böra deltaga, ingaf Riksdagsmannen Hans Hanson, et så lydande skrifteligt yttrande: (bilägges)1 Om frälse jords Egare skola betala Riksdagsmans arvode till Ledamöter innom skatte Allmogen hvar af Bondeståndet, Enligt IS.tonde §. i Riksdagsordningen Endast bör bestå, — så anser jag detta bidrag ej nyttigt utan mera vådligt, så vida fölgden naturligt vis skulle blifva dän, att desse jordegare, om de betalte Ricksdags mans arvode skulle de deltaga i valen och äfven kunna väljas till 1 Yttrandet är såsom bilaga fogat vid protokollet. Det är tydligen egenhändigt skrivet och undertecknat. Yttrandet är tryckt i C. U. M. 1810 —1815, sid. 864. — Se f. ö. ovan sid. 615. Den 21 Juni 1815 659 Riksdagsmän bland skatte Allmogen. Ehuru de i flera fall ägde rackt stridiga inträssen, hvarföre de talade, och således kunde blifva parti Representanter innom Bondeståndet, hvilket vid alla Riksdags mans val borde på det sorgfälligaste observeras och förekommas. Men för all skatte jord i hvars hand dän än må vara anser jag Riksdagsmans arvode bör betalas till härradets valde Riksdags Man som bevakar däss rättigheter, Ehvad jord Egaren har Representations rätt i bondeståndet eller icke. af dessa skiäl anser jag beredningens betänkande i danna del bör af slås. Efter någon öfverläggning gillade Utskottet Beredningens förslag, hvilket således til Riksens Ständer kommer at anmälas, hörandes då på begäran Hans Hansons särskilda tanka expeditionen åtfölja.
Sålunda vore det mycket ända målseniigare, att rent af såsom gåfva gifva åt de fattiga, för hvilka denna inrättning säges vara uppfunnen, en stör. re elier mindre del af nämnde förlust, eller för Den 5 October f. nu att få densamma genast eller så snart ske kan att upphöra, efterskänka åt de medellösa ägarena och ägarinnorna de byltor och trasor , sorn i AssistanceContoiret äro belänade och icke utlöste, och sorn i värde otvifvelagtigt icke skulle uppgå tili tiondelen af den summa StatisCassan, under ett eller flere år, örn inrättningen tillätes att fortfara, kommer att förlora. Lägger man till denna betydliga förlust hyran af och Capitalet för AssistänceContoirets stora hus och byggnader, samt räntan af ds 300,000 R:dr, hvilka såsom beläningsfond årligen utgå, eller Stå att dispone* ra af Statsmedlen, torde hvar och en finna, att. det till och med vöre en Oeconomisk fördel att genast afskaffa denna omoraliska inrättning, äfven under villkor att dess på Stat uppförde och med ve seliga fullmagter försedde Tjenstemän skulls vederbörligen pensionerar. Men örn der är en sanning, att ett upplyst och fritt folks, det vill säga en Constitutionell Stais, inrättningar böra hära stämpel af sannt och rättt och att medborgare endast böra göra uppoffringar för det, som kan åstadkomma något verkeligeil godt och nyttigt, då må man med skäl förundra sig deröfver, huru Nummerlotterieoch Assistance-Inrättningar hos oss ända hittills kun» nät , och kanske ännu länge komma att hyllas. Jag Bkulle tro att inrättningar, som äro så o moraliska, så stridande mot all rättvisa och billighet, så kränkande lagens och ärans heliga fordringar, som dessa, borde »rskaft'as, om också medborgare och Staten derföre voro nödsskadt? att göra stora uppoffringar.
Med vidhlifvande af fattadt beslut, lade Ståndet yttrandet till handlingarne. Första yttrandet, sid. 5. Godkändes. Och det sednare yttrandet å samma sida eller den vid slutet gjorda anmälan om ett af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, att ibland vilkoren för löneförhöjningarnes åtnjutande införas, antaget nytt moment. Det nya momentet antogs. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 82, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om uppförande af en hufvudsakligen för Post-verket afsedd byggnad å Kongl. Maj:ts och Kronans intill Kongl. Operahuset i Stockholm gränsande tomt. Det första yttrandet bifölls, och vid det sednare lät Ståndet bero; och N:o 83, angående begärda stats-bidrag för en ny tomtreglering och nya byggnaders uppförande inom den sistlidet år albrunna delen af staden Ekesjö. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo StalsUIskottets. Utlåtande N:o 87, i anledning af vackt motion om rättighet för Gunnarskogs socken i Wermlands län att efter tio års medelmarkegångs-pris lösa den af socknen utgående rotefrihets-afgift för oroterad jord; hvilket utlåtande bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Siats-Utskottets Utlåtanden: N:o 88, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående åtskilliga inom Götheborgs och Bohus län belägna kronoholmars afgiftsfria upplåtelse till allmänt begagnande; N:o 89, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående godtgörelse till indelningshafvare för sådana grundräntor, som, till följd af qvarnars nedläggande, afskrifvas; N:o 90, i anledning af väckt motion om ändring i det genom Kongl. Kungörelsen den 41 Maj 4855 meddelade stadgande, att Landshöfdingarne skola föra ordet vid Riks-Ståndens