Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till LagUt s kottet: Herr Ribbings, Arvid, den 12 dennes e. in., pa bordet lagda Motion, angSende undanrödjande af den stridighet, sorn skulle uppsta emellan ej mindre 23 §. i 17 Cap. RättegängsBalken, än ock Kongl. Brefvet den 23 Mars 1738 och Kongl. Resolutionen den 7 Augusti 1753*' afseende a jäf emot vittnen, i fall den Uagföräridring, [Jtskottet förtslagit S 8 §• af 17 Cap. Rättegängs-Balken, skulle komma att ega rum. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets, den 13 sistlidne Maji, under N:o 1 r 1 afgifna och, den 4 dennes e. in., pä hordet lagda Utlåtande, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets, under N;o 67, förut meddelade Betänkande, i anledning af Rikets Ständers, arén 1825 och 1827, församlade Revisorers Berättelse om granskningen af Riksgälds-Verket, General-Assistance-Contoiret och f. d. filialDiscont-Inrättningarne, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige frenne Riks-Stäuden bifallet, för dess del, dervid lata bero. Prot, Utdrag den t.i Junii 1819. 87 S. D. DS nu S nyo föredrogs Dag-Utskottets, den a a sistlidne Maji, under N:o 68 afgifna och, den 12 dennes e. m., på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt Motion, att, i arfsrätt, ingen skillnad emellan kön mS ega rum; blef samma Betänkande, pa grund af dervid gjorda anmärkningar, till Lag-Utskottet äterremitteradt. S. D.
Det generela anslaget å denna Stat, till Adjutanters Arfvoden, Ved och Ljus samt Skrifmaterialier m. m., deraf förut utgått de nu till indragning föreslagne GeneralAdjutantens Taffelp:g:r, 1,200 R:dr årligen, men hvaraf härefter äfven skulle bestridas FourrageMedel Transport 3,600. Betänkanden, N:o i32. 171 Transport 3,600. för Adjutanternes Hästar och andre Utgifter, sorn å Tredje HufvudTitelns Besparingar förut måst anvisas, hemställer Utskottet må oförändradt dock mot redovisning, lika med andre Allm. Medel, å Staten bibehållas med 4>0°ohvarigenom Summan på denna Stat skulle blifva B:dr 7,600. 4:o Inge/iieiit-Corpsens Stat är af K. M:t i Nåder föreslagen att förhöjas med Löne-tillökning för 2:ne Majorer, från i,3oo till 1,600 R:dr R:dr 600. R:dr 1,700. och som de föreslagne Lönerne, i anseende till den högre vettenskapliga bildning, som hos Innehafvarne erfordras, och i förhållande till hvad vid andre Corpser åtnjutes, ej synas vara för höga, tillstyrker Utskottet deras beviljande. Efter afdrag af Lön, 2,5oo R:dr och Taffelptgr, 5oo R:dr, för en GeneralQvartermästare och Chef, som härefter skulle uppföras å GeneralitetsStaten, och med tillägg af ofvanstående Löne-tillökningar blifver med bibehållande af Sp:mls-beräkningen derunder, 3,l32 T:r, Summan af IngenienrCorpsens Stat, i stället för förra 32,688 R:dr 8 sk R:dr 31,388: 8. - 5:o ÖfvcrCotnmendantsExp editionen i Stockholm. För denna Stat har K. R:dr 6oo. — I Commendant, som tillika är Place - Major
I afseende på den förlust, som skulle tillskyndas orten genom den stora vacance-afgiften, får jag hemställa till Gr. Mörner, huruvida icke köpesumman för hästar och munderingar vid 5oo nummer vida öfverstiger värdet af den spanmål, som från provinsen skulle utgå för vacancen. Jag tillstyrker bifall å betänkandet. Frih. Cederström: I händelse R. St., på sätt Gr. Horn yttrat, ville i förväg gifva sitt begifvande till partiella förändringar för den försvarsplan, som R. St. begärt; så skulle jag tro, att det ej vore rätt väl betänkt, alt lemna ett sådant begifvande ensamt i afseende på Smålands cavalleri-reg:te, utan lärer det i sådant fall böra lemnäs in totum et tantum för armi/ens organisation. Då kunde dertill vara något skäl och skulle något ändamål kunna vinnas; men då det inskränker sig till några hästar vid ett cavalieri-reg:te, finner jag detta begifvande i förväg vara helt och hållet ooyttigt; ty då R. St. komma alt från K. M. emottaga en plan till försvarsverket i dess helhet, komma de också i tillfälle att säga ja eller nej till de delar deraf, som röra indelningsverket, ty i det öfriga hafva de ingen talan ; men att nu vilja göra ett undantag för Smålands husarer anser jag ganska obetänksamt. Jag afstyrker bifall till betänk, och förnyar min anhållan om afslag. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag instämmer vä sendtligen i hvad Frih. Cederström yttrat. Men då några anmärkmr, som blifvit gjorda i motsatt syftning, icke äro besvarade, så torde det tillåtas mig att upptaga dem. Man säger, att Småland är otjenligt för häslafveln, och att man der måste köpa hästar från andra landskap. Det händer visserligen, men del händer också att en mängd ryttare-hästar köpas inom sjelfva landskapet. Särskildt vet jag att i Calmar län köpas hästar både till Kronobergs och Jönköpings län. Om då penningarne icke stanna i de 2 sistnämnda länen, så stanna de åtminstone i Calmar län, som äfven har sin andel i Smålands rytteri.
Jag var bland dem, som förra gången, då betänk, förevar, gjorde några anmärkn:r dervid, och får derföre förklara, att jag för min del i allmänhet är belåten med det utlåt., som StatsUtsk. nu öfverlemnat. — Endast hvad sista meningeu beträffar, att intilldess den nu ifrågavarande rättelsen kunde åstadkommas, så skulle en fullkomlig inställelse al den skatt, som nu utgår från utmarken, äga rum, tior jag att i allmänhet det icke är riktigt att upphäfva och förändra, blott derföre att sådant sättes i fråga, utan må man låta sig nöja, intilldess förändringen blifvit besluten. Frih. Cederströms förslag alt ersättning till Oländningarna skulle äga rum ända från den tid, då skatten först pålades, synes visserligen, pä sätt herrarne anmärkt, fördelaktigt för Öland; men jag tager mig friheten fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att, om detta förslag skulle gå igenom, man går längre uti medgifvande af förmåner för dessa öboer, än de sjelfve begärt. Jag har nemi. uppslagit Utskts utlåt. N:o 64 Litt. E , hvaruti jag linner följande ord, nemi. att ”Häradsdomaren Pehr Jansson, på anförda ”skäl, anhållit om uppbäfvande af den årliga spanmålsrän”tan till sammanräknadt belopp af 864 t:r 24 -fördels kpr, ”hvilken blifvit bestämd att utgöras för den å hemmanen på Öland fördelade utmark eller den s. k. Alfvaren.” ■— Sålunda, enär intet vidare i delta afseende förekommer, hafva de ej begärt någon ersättning för den förflutna tiden, utan motionen går ut på att erhålla lindring för framtiden. Således anser jag icke tillständigt af oss att utsträcka deras begäran längre, än de åsyftat, och derigenom fråntaga Kronan hvad hon redan uppburit. Jag skulle tro, att det vore tillräckligt om man medgåfve ersättning från i84>) eller den tid, som nu är i fråga, och vill för öfrigt förena mig med Frih. Cederströms förslag. Hvad beträffar Frih.
T A B. 17. Infanteriets Aflönings-, Underhålls-, Beklädnads-, Remtygs-, Utredningsoch Remonterings-kostnad för år. Beklädnads Remtygs-, Utredningsoch Remonterings-kostnad. person C/2 3 3 fia Cfi g 3 Summa Summarum Infanteriet. Grader och Refattningar. Ärlig lön. Tjenstgöringspenningar. Provianterings-kostnad, portion å 10 sk., brödet inberäknadt. Fouragerings-kostnad för Befälets hästar. Summa för året. Stora och Mindre Monderingen. Stora Monderingen. En sjettedel af Monderings-fonden. sältningskostnad. En sjettedel af Mindre Monderingens första unMindre Monderingens underhållande. Remontering, Skoning och Sadelmondering. Summa för året. per da r# per 30 dagar. per 45 dagar. per år. per 30 dagar. per 45 dagar per år. per 30 dagar. per 45 dagar. c? < w ra" r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r.tlr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. r:dr. sk. rst. Personer r:dr. sk. rst. Statsverkets ofvan uptagne kostnad , 1238736: 39. 8. Tillkommer: Rusthållarnes direkta utgifter för anskaffning och underhåll på roten af 3805 Soldater å 76: 47. 3T5T>asr. per nummer 202928: T ATS. 18.
Så fullständige anse Utskotten, det Grundlagen afsett, att de utredningar Sluts-Utskollets Betänkande. 761 af förekommande ämnen skulle blifva som, enligt dess föreskrifter, böra af Rikets Ständers Utskott åstadkommas; så vidsträckt hafva Utskotten fatlat det tillbörliga iullgörar.det af Rikets Ständer dem nu lemnade uppdrag, 0111 Konungens höga önskningar skola, lika med Nationens väntan på bättre tider, uppfyllas och 1823 års Ständer blifva i tillfälle att, om rätta förhållandet vederbörligen upplyste, antingen finna utvägar, att, fullständigt eller till någon del C 7 ' c c afhjelpa de klagomål, under hvilka de samlats, eller ock sjelfve vinna och för samtid oell efterverld kunna framlägga, öfvertygelse!!, att de ieke stå att afhjelpa. Utskoitcns Ledamöter finna tiel ieke för sig tili åtel, att häpna för vidden af åliggandet; de önska intet annat, än att den goda viljan, vore ensam tillräcklig borgen för dess värdiga O O uppfyllande. Ett oafbrutet bemödande att finna det rätta och i alla afseenden bästa, är likväl det enda, som denna goda vilja ensam kan åstadkomma; och dertill åtminstone kunna Utskottens Ledamöter utfästa sig; i fast förlitande uppå, att, då Rikets Ständer en gång komma att pröfva, huru dessa bemödanden lyckats, de icke heller skola un - 762 Stats-Utskottets Betänkanilen. derlåta, alt uti betraktandet intaga menskliga förmögenheternas inskränkning och omständigheters, ofta öfver allt bemödande upphöjda, nödvändighet. Men, att nu genast utsätta en viss tid för fullbordandet af ett arbete, hvarvid man, åtminstone i dess början , med hvarje fortskridande, oftast ej kan anses hafva vunnit annat, än en förökad insigt, om huru mycket deraf rätteligen återstår; förmoda Utskotten, det Rikets Ständer nogsamt skola finna öfverstigande möjligheternas gräns, utan att detta äfvenledes i förbigående, inom Högloft. Ridderskapet oell Adeln framstälda ämne nu behöfver, att vidlyftigare af Utskotten utföras.
Om BankoStyrelsen köper silfver inom landet vid ett sådant, tillfälle, så handlar den fåviskl, och det är denna förutsättning, som erfordras för Herr Rosenblad. Den 21 Octo ber f. m. 153 Men om Bankostyrelse» ej handlar fåviskt, så lånar den silfver på utrikes ort vid en sådan crisis, och, såsom Herr von Troil riktigt erinrat, förvissar sig om, att silfret kommer lassvis in. BankoStyrelsen betalar då ränta på detta lån, till dess den för billigt pris kan köpa vexlar, och dermed betala skulden. Den, som vill köpa silfver inom landet, då en crisis inträffar, den förstår ej ett grand af Banko-rörelse, ej heller, huru en realisation skall upprätthållas. Om Herr Rosenblad kan motsäga denna punkt, så har han rätt, men kan han ej bevisa molsattsen, så förfaller hans anmärkning. Jag begagnar ytterligare tillfället att instämma i deras tanka, som tro det vara svårt, att lemna sin voteringssedel i en sak, som man ej anser vara riktigt utredd; men vi hafva den utvägen , att i underdånighet ingå till Kongl. Maj:t och begära, att Han ville aflåta proposition om hvad som vore lämpligast, eller ock att Rikets Ständer förklara, att de öfverlemna till Kongl. Maj:t att bestämma slagskatten. Jag tillstyrker detta sednare så mycket häldre, som jag med förundran märkt, att personer, med den kunskap som Herr Rosenblad, kunnat sätta i fråga, att köpa silfver inom landet vid en uppstående crisis. Herr Franc SparreBengt Erland'. Då jag alltid haft det begrepp, att ett mynt ej vore ett mynttecken, utan måste innehålla hvad prägeln utvisar* kan jag ej förena mig med dem, som önska att en slagskatt skulle nedläggas i myntet. Frågan har uppkommit genom det ojemna tal, sora uttrycker förhållandet emellan mynträkningen och victualie vigten. Jag inser visserligen nyttan af att hafva en myntfot, som passar in med victualievigten, och hade vi ifrån höljan kommit in på denna tanka, hade jag ej varit emot att minska förhållandet med de föreslagne
Domstolens samtliga Ledamöter gjort sig fört jente att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om visse af dem kunna anses böra ifrån utöfningen af Konungens domsrätt skiljas. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets den 17 dennes f. m. på bordet lagda memorial, N;o 7, angående förskott å aflöningen för den hos Riks-Stånden och Ulskotten anställde betjening; hvarjemte upplästes ett från Hederv. Bonde-Ståndet ankommet, detta ämne rörande, protocolls-utdiaCT af den 17 dennes; och beslöts återreniiss till Stals-Utskottet, i anledning af det i berörde protocolls-utdrag anmärkte förhållande. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Friherre Ruths. Adam Christian, denna dag väckta motion, att alla de förändringar i något Läns markegångstaxa, som i vederbörlig ordning 60 Prot.-Vtdrag, den 20 Augusti i844- slutligen varda fastställde, må blifva gällande för samtlige räntegifvare och räntetagare inom Länet; Hans Exeellence Herr Grefve Löwenhielms, Gustaf, denna dag väckta motion, angående anslag för ordnandet af Kongl. Vitterhets-, Historieoch Antiquitets-Academiens samlingar; Friherre Iiaabs, Carl Gustaf ', denne dag väckte motion om förändring af hvad i afseende på beskaffenheten af afradsgikl spanmål finnes stadgadt; tillika med ett i anledning deraf afgifvet yttrande; Herr Pajkulls, Carl Samuel, denne dag väckta motion, angående åtgärders vidtagande samt statsanslags beviljande till förbättrande af vissa häst-, kooch får-racer; StatssamtBancoUtskotten: Herr Klingstedts, Gustaf Fredric, denne dag väckta motion om insättning af silfver i Rikets Ständers Bank emot räntebärande statsobligationer, samt indragning af Privat-bankerne; Stats-, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Herr Lagergrens, Anders, denne dag väckte motion om Lärare-Seminariers inrättande.
General-post-styrelsens förmenande, medföra ganska betydliga kostnader; 2:o att postbefordring å jernvägar, såväl Statens som enskilda, allt mer och mer anlitats i samma mån dessa vägar vunnit utsträckning, och att post, såväl i breflådor som sluten väska, dagligen föres emellan Götheborg och Töreboda, Malmö och Sösdala, Arboga och Orebro, Gefle och Fahlun, utan att likväl af ofvananförda skäl alla andra vanliga poster emellan dessa orter kunnat indragas, och 3:o att äfven ångbåtslägenheter fortfarande under seglationstiden begagnats, ehuru många dermed förenade olägenheter qvarstå. § 19. Granskningen af Post-verkets räkenskaper har gifvit Revisorerne anledning att särskildt framhålla behofvet af en mindre betungande och på samma gång ändamålet mera motsvarande anordning under en del af året utaf försändningar med posten af tidningar, portofria skrifter och brefpaketer, hvartill de flerfaldiga ångbåtar, hvilkas vigt såsom kommunikationsmedel synes ännu ej vara fullt uppskattad, böra lemna ett hittills alltför ringa begagnadt hjelpmedel. Härvid har förnämligast förekommit, att de så kallade stora posterna, hvilka till hufvudstaden inkomma och derifrån utgå i olika rigtningar inom riket, fortskaffas alltid minst med 2, men under svårare väglag med 3 hästar. Detta sednare antal hästar förekommer dock vanligen endast under de årstider, då annat fortskaffningsmedel icke står Kongl. General-post-styrelsen till buds, hvarom derföre icke är något att säga. Deremot äro Revisorerne förvissade, att' en icke oväsendtlig besparing i skjutslegan skulle vinnas och på samma gång den skrifivexlande allmänhetens fördel befrämjas, om under den del af året, då regelbundna ångbätsförbindelser förefinnas till och ifrån ické allenast de fleste — 55 — af saltsjökust-städerne, titan äfven de Aete poststationen, sorti ligga Inom lähdet, de sig härtill erbjudande ångbåtslägenlieter mera än hittills begagnades.
Jag tror, att när generalen visat sig villig att fortfara med att egna sin verksamhet åt statens tjenst, så är det också staten värdigt alt, vid minnet af de tjenster, han gjort fäderneslandet, sätta honom i tillfälle att, med bibehållande af sina nu innehafvande inkomster, öfverlemna sig åt lugn och en behöflig hvila. Det är på dessa skäl som jag får bekänna, att jag åtminstone af R. o. Ad. väntar mig den ridderlighet och det afs:de fästadt på de exceptionella förhållanden, som här ega rum, att R. o. Ad. bifaller K. M:s Propos., som icke går utöfver gränserna för rätt och billighet. General Akrells ekonomiska omständigheter äro också likasom hans tjenstgöring kända, och man vet att han icke varit i tillfälle att göra några besparingar. Hvad slutligen beträffar pensionen ur arméens pensionskassa, så är redan uplyst, att han mångfaldiga gånger betalt, hvad han der upbär. *. Sedan öfverlägguingen förklarats fulländad samt H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan och dels att R. o. Ad. måtte bifalla K. M:s Nåd. framställning aug:de pension åt GeneralLöjtnanten Carl Akrell, utan det af StatsUtsk:t föreslagna vilkor; framställde H. Exc. först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, dervid svarades flere nej jemte ett eller annat ja, och sedermera propos. på bifall till K. M:s framställning, utan det vilkor, Utsk:t föreslagit, då svaren utföllo med många ja tillika med några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Den' 29 Augusti f. m. 325 57:de—6ö:de punkterna. Utsk:ts hemställande!) biföllos. 6lista punkten. Hr Ca rl he i m-Gy 1 lenskjöl d, Henrik Adolf Oscar: Vid sista riksdagen beviljade R.
Oaktadt den hjelp, som af det allmänna beviljades åt det frivilliga inträdet i folkhären, var beräknad blott för 20,000 man, har dock nu under skarpskyttefanorna inställt sig öfver 40,000. En sådan appell från den svenska ungdomens fosterlandskärlek och sjelfständighetshåg kräfver ett tacksamt gensvar af nationen, som genom skarpskytteidéens vidare utbildning och tillämpning skall stå stark och säker inom de gränser, som naturen genom berg och vattendrag utstakat. Måhända tror någon att, i enlighet med hvad den faktiska verkligheten visat vara förhållandet under tiden från förra riksdagen, skarpskyttekorpsernas tillökning af manskap under de närmaste tre åren skall fortsätta att stiga i samma progression, som hittills eller till 80,000 man. Men detta vore sannolikt alltför sangviniskt! Man kan dock med någorlunda säkerhet förmoda att en lika tillväxt eller med nära 20,000 på tre år skall under de närmaste åren ske i skarpskyttarnes 8 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 6. antal, så att det skall ökas åtminstone till nära 60,000 man, ifall staten ock folket mod de medel, som kunna anskaffas till detta fosterländska behof, vilja understödja det frivilliga i folkets skarpskyttekorps, i sådan utsträckning att understödet motsvarar korpsernas tillväxt.
Desta primitiva 2020 Niksd. borde efter r?ls ars Myntförordning hafma undgått med 6ooo Dal. Smynt, och ester den af »776 med 12002 Dal. Smynt. De af Högstsalig Hans Maj:t Konung Xl ä Stat anslagna medel 4020 Daler Smynt smara salunda för det narwarande mot 2202 Riksd, Banco. Det ar pä desta grunder som DrottninahusDlrectlynen, för ak frälsa en högst wälgörande Ine Den 6 Julii. i»49 Inrättning frän ett hotande sall; wegar i djupaste underdånighet hos Eders Kongl. Maj:t bönfalla, det meranämnde Statsmedel 4200 Daler S-mynt mätte till Drottninghus-Inrättningen hädanefter utbetalas med 20DQ R:d. Banco ärligen, genom hwilken tillökning Directionen ser sig i ständ ätt upprätthälla denna Stiftelse enligt dest fö, sta ändamål : och wägar Directionen ined fä mycket gladare misthet tillförse sig Eders Kongl. Majus NäLiga bifall härutinnan , som de till andra ändamål anordnade Statsmedel gemenligen blismit enligt utkommande Mynt-Förordningar beräknade, ochEdcrS Kongl. Maj:t misserligen icke lärer med mindre Nätz anse ett Werk, som bäde i afseende ä Ctiftningen vch ändamälet, wägar hoppas Eders Kongl Majus simnerliga omwärdnad och bestydd. Allernädigste Konung ! wärdes med Nådig ömhet behjerta tillständet af en Inrättning, som ar i mänga hänseenden den enda i Eders Kongl. Majus
Män Ivar visserligen i allmänhet kommit derhän att vise, att detsamma på grundspråket icke skulle hafva någon svårare betydelse. Jag medgifver detta. Men ofta kan ett ord ur ett annat språk , begagnadt i det man sjelf talar, genom vana att alltid använda det i en viss mening, få en helt annan betydelse. Så tror jag älven förhållandet är med det nu ifrågavarande. Begagnad! i Svenska språket, måll,ända äfven i originalspråket , då det användes på krrgsförvaltning , har del vanligen varit åtföljdt af en för ren hederskänsla sårande betydelse. Må det då förlåtas mig, att jag ej med likgilllighet kunnat afhöra dess uttalande, att jag funnit dess användande ingalunda ridderligt. Den ädle talaren har visserligen ej sträckt sitt tadel till den afdelning af förenämnda embetsverk, som jag tillhör, inen, öfvertygad som jag är, att på de anfallna afdelningarna lika litet s. k. gaspil lage ägt rum, som på de af talaren fridlysta, kan jag ej undgå att öppet uttala denna min öfvertygelse. Till stöd, för sina anmärkntr har motionären åberopat R. H. Stts revisorers berättelse om verkställd granskning af statsverkets fonders tillstånd , styrelse och förvaltning. Men hafva icke de af samma revisorer gjorda anmärknfr blifvit, åtminstone hvad Krigs-collegii räkenskaper angår, hvilka här äro i fråga, nöjaktigt och fullständigt förklarade? Vare det långt ifrån mig att klandra, att, i brist af grundlig kännedom 0111 alla detaljförhållanden, vid granskningen af räkenskaper, anmärkntr stundom kunna framställas; men då tillfredställande upplysningar derom äro meddelade, synes det mig, som tiden vore förbi alt ånyo framkasta dem. Och dessutom, när jag i berättelsen slår upp de sista orden , rör:de granskningen af räkenskaperna för 3:dje hnfvudtiteln, som återfinnas på sidan 121, finner jag dem lyda sålunda: ”Revisorerne, sorn på stället besett här förlagda K. Svea "artilleri-regltes förråder, betydliga materiel och verkstäder, ”äfvensom K.
Maj:ts Cancellie, jemte uppgift på de, i anledning deraf, vidtagne åtgärder. i, Angående kostnadens bestridande för den af Rikets Ständer föranstaltade Tryckning af Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof. Inför Kongl. Maj:t i Nåder anmäld den 20 Februarii i833 och Stats-Contoiret anbefaldt, att utbetala berörde kostnad af de för Riksdags utgifterne anslagne medel. 2. Angående anslaget för Riksdags-kostnadernas bestridande. Bil. t, R. St. Just. Ornb.ns Emb.-Ber. 3.de ff t. I a Bil. t. R. St. Just. Omb:ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. Anmäld den 5 Mars. Stats-Contoiret förständigadt om innehållet till behörig efterrättelse. 3. Hörande väckt fråga om förbättring af Lands-Kamererarnes Löne-vilkor i vissa Län. Anmäld den 17 September. Något Beslut härom kunde nu icke meddelas, enär Kongl. Majrt, i anledning af Rikets Ständers, under N:o 60 upptagna skrifvelse, redan i Nåder anbefallt utarbetande at ett generelt förslag till Krono-Betjehingens och Landt-Stats Tjenstemänens aflöning. KammarCollegium och Stats-Contoiret skulle för öfrigt föreslå de åtgärder, som kunde pnses lämplige för Lands-Kamererarnes befriande från skyldigheten, att anskaffa ved för deras Embetsrum. Sistnämnde fråga å nyo anmäld den ig October 1826, då ett visst qvantum ved anslogs för Lands-Contoiret, LandsCancelliet och Ränteriet i hvarje Län, hvarvid kostnaden skulle utgå af 2:dra HufvudTitelns anslag till ved och ljus för de publika husen, eller i brist af tillgång derå, af Öfverskottena på Stats-Verkets inkomster, för att vid nästa Riksdag anmälas till uppförande å Stat. Bil. t. R. St. Just. Omb:ns Emb.-Ber. d.i\Nov. 1828.