Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härd derå kan anläggas, det vare sig vid redan inrkttadt Verk, eller å nytt ställe, vill Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande och föregången undersökning, pröfva, huru vida på denna nya malmtillgång nytt smide till 45° Sfe å härden må bevilljas; äfvensom sam* ma författning vidare försäkrar de manufacturyerksegare, hvilka i Rikets södra landskap hafva, jemte vattenfall, egna, utom Bergslag belägna, skogstillgångar, att få an* lägga nya ämnessmiden; och att, om dessa manufacturverk icke ega eget tackjern, de samma böra erhålla företräde till odisponeradt köpetackjern framför stångjernssmidet, hvilket, enligt 2 §, uti nyss åberopade 1803 års författning, är med rättighet Qa4 Besv. och Efton. Utsk.Betänhadcru till Köpetackjernsrätt, endast tillåtet för Ri» tets Norra Orter, nemligen Dalarne, Gefleborgs, Vesternorrlands och Vesterbottens Län» dåde omständigheter inträffa och vid behörig undersökning blifva styrkte, att lägenhet och skogstillgångar medgifva nya hamrars och härders anläggande, men hvarken malm för blåsning finnes i samma ort, ellar afståndet från hafvet tillåter, att malm från de i söder belägne Grufvor ditföres. Det är således egentligen i anseende till det slags smide, som i bristaf egne malmtillgångar mäste privilegieras på köpe-tackjern. som författningen utsätter den emellan Norra och Södra orterne nu ifrågavarande skillnad, så att da manufacturverksegare, hvilka i rikets södra orter önska anlägga egna ämneshamrar, erhålla företräde framför andra, och således äfven framför stångjerns anläggare i Norra orterne, tili odisponeradt Köpe-tackjera. Författningen utmärker härigenom dea omvårdnad för manufactureus uppmuntran och dess idkares underlättande» som i äldre tider äfven varit åtskillig© författningars föremål, och att nu, genom ämnessmidens särskildta inrättande, manufacturverksegare icke skulle finna sig nödsakada att till förädlingen från annat
Då denna fråga redan vid 3 föreg:de riksdagar varit både grundligt och vidlyftigt discuterad, anser jag det vara öfverflödigt att vidare uttänja discussionen i sjelfva saken. Jag anhåller således blott att få förena mig med såväl Frih. Raab sorn Fril). Cederström, Jacob, om återremiss af det föredragna betänk., helst jag anser det vara olämpligt, all antaga ett lagförslag, innan LagUtsk. varit i tillfälle all yttra sig deröfver. Men jag tvekar dock ej att förklara, det jag anser hvad LagUtsk. lilllstyrkt vara ganska olämpligt, ty jag kan icke inse att något annat skulle kunna vinnas genom aflätandet af en und. skrifvelse till K. M. i ämnet, än om Sländerne för sin del antaga något förslag i denna del, hvilket också i alla hänseenden vore det formenligaste. Om nu R. St. skulle bifalla ett sådant förslag och delta komme till K. M., så står det ju K. M. öppet alt antingen antaga förslaget eller ock, om han så funne för godt, låta utarbeta ett annat förslag i ämnet och dermed till Sländerne inkomma. Jag kan således icke inse att man vinner något derpå, att, på sätt Utsk. föreslagit, besluta att i en und. skrifvelse förklara, att man vill förändringen. Jag tror, för min del, det vara bättre att lill K. M. ingå med ett dircct förslag i ämnet. Hr Gunther, Claes Ephraim: Jag har inom Utsk. tillhört den meningsfraction, sorn, vid beslutets fattande ang:de ifrågav. betänk. N:o 52, tillfälligtvis kom att utgöra pl u ra I i teten. Jag anser mig således böra i någon mån redogöra för mina åsigter i della ämne samt för motiverne till mitt tillstyrkande af den åtgärd, som Utsk. föreslagit. För alla, som tagit kännedom af så väl Utsk:s betänk., som Frih. Stjernstedt reservation, är det bekant, alt de äro öfverensstämmande i fråga om sjelfva saken. Utsk:s pluralitet, likasåväl som Frih.
Modets slafvinnor äro ej så talrika som förr, oeh måDga, som suckat under dess olika tortyrredskap, ha haft kraft att bryta fjättrarne. Så länge qvinnan är qvinna, kommer väl alltid modet att fortlefva, men att dess ioll som tyrann är utspelt kan man ha grundad förhoppning om, då qvinnan börjar bli medveten om, att hon ej är 11 endast 1 krona, som jemte portot uttages medels efterkraf. Redaktionen. Om vidskepelse och om tisdagar bordet och fredagar, och afvigvända damer, fyrväplingar skrock, om tretton plagg, och om vid skurmahundtjut. En föreläsning fön damerna af Dolly Roon. ina nådigaste damer! Jag vädjar härmed till edert samvete oeh till edert förstånd! Rysen ej för denna inledning, ty jag skall alldeles ej vara indiskret, nej snarare tvärtom. Samlen nu allt edert lugn och skärpen eder tankeförmåga samt svaren mig uppriktigt, efter mogen öfverläggning. Äro vidskepelse och skrock förenliga med vårt upplysta tidehvarfs åsigter? Svaret dröjer. Manuskript, som ej antages till Införande, återsändes, så vida porto blfogas. Inga ofrankerade försändelser lösas. medgifva sådana, beror troligtvis såsom nyss antyddes helt enkelt derpå, att man icke kommit att tänka på detta. Den, som skrifver dessa rader, från barndomen van vid att ej få förslösa den dyrbara tiden med något så onyttigt, som att hemta frisk luft — det var den tidens åsigt — har ej heller, om sanningen skall fram, sjelf tänkt derpå. Det är några varmhjertade unga flickor, som jemfört sitt eget sorgfria, lyckliga lif med sina arbetande systrars, och som, af innerlig önskan att bereda dessa senare någon lättnad i deras sträfsamma tillvaro, blifvit upphof till den uppmaning, som ofvan gifvit framställd. Och helt säkert skall ingen, som i hemmet låter förfärdiga behöfliga drägter, ångra, att hon medgifver den fristund, efter hvilken sömmerskan måhända innerligt längtar, men af blygsamhet eller grannlagenhet — eller möjligen af blotta vanans makt — icke kommer sig för att begära.
Skrifmaterialier och Expenser, Ved och Ljus: Förslags-ansla Från 1852 års anslag Afgå: Ljuspenningar för Justitie-Revisions-Expedition (8 Revisions-Sekreterare å 40 R:dr) 320: för Hof-Rätterne 1,506: 32. — Gratifikationer 3 500: och tillägges för jeinnande af Hufvudtitelns slutsumma ” Reseoch Traktaments-penningar: Förslags-anslag Ersättning åt vittnen och parter: Indelda Räntor. Stockholm den 23 September 1854. Hör till It. St. underd. Slotten. Transport Reparationer å Stockholms Slott med flere för Kongl. Hofven upplåtne byggnader B.ko R:dr Brandväsendet och yttre lyshållningen å Kongl. Slottet » » Drottningholms och Svartsjö Slott » » Gripsholms Slott » » Ulriksdals Slott » » Haga Lust-Slott och park » » Strömsholms Slolt » » S:a R:ko R:dr 714,440 32,000 5,800 16,400 1,700 5,500 3.000 2.000 66.400 Summa B:ko ILdr 780,840 Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande etc. Stockholm den 9 September 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Sept. 1834. Presle-Ståndet den 20 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 23 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Andra Hufvud-Titel. (Stats-Ulslcs Uthden N:ris 67 och 181, Mern. N:o 244 samt Först. StatSrUtsk:s Mern. N:ris 253 och 271.) S. A. K. I afseende å Riks-Statens Andra Hufvud-Titel, innefattande anslagen för JustitieDepartementet, få Rikets Ständer följande beslut i underdånighet anmäla. l:o.
Om, såsom man har anledning hoppas, när frukterna af det nya systemet hinner utveckla sig, detta allt mer och mer vinner erkännande och tillämpning, så bör skogarnes bestånd inom denna bergslag kunna anses betryggadt. I Nya Kopparbergs och Hjulsjö Berättelse öfver Öreöro Län för åren 1851—1855. & 18 bergslagers samt Helleforss bruksdistrikt ar skogsproduktionen för närvarande tillräcklig och anledning finnes icke att för framtiden befara ett (örändradt förhållande, helst om raan lyckas förmå allmogen att småningom omfatta en rationell hushållningsmethod, sådan den redan vid en stor del bruksegendomar i denna bergslag är införd. I Lerbäcks och Lekebergs bergslager är det hufvudsakligen endast ägarne till större landtegendomar och bruk, som vårda sina skogar. En mörk framtid erbjuder deremot anblicken af bergsmansskogarne, der man har svårt att numera påträffa mogna träd, och beklagligt nog saknas i allmänhet inom denna bergslag håg att göra sig till godo förbättrade melhoder. Enahanda är förhållandet med Nora och Lindes bergslag, der bergsmansskogarna äro så medtagna, att på flera ställen halfvuxen skog användes till kolning. Kolen gälla der stundom 1 R:dr R:gs pr tunna, och bergshandteringen måste förr eller sednare minska sin tillverkning af brist på kol, helst om den derstädes häfdvunna blödningen fortfar att decimera skogstillgången. Enligt Ofverjägmästarens uppgift, har det, vid uppskattning af bergsmansskogarne i denna bergslag, visat sig att dessa icke tåla vid mera än 2 å 3 tunnor afverkning per tunnland, men att detta oaktadt nu lika mycket kolas, som för 40 å SO år sedan, då det ännu lanns 70-årig skog att använda. Nu lärer 30 å 40-årig tillgripas. I landslagen finnas för närvarande 650 skoglösa hemman, hvilkas behof af åtminstone ved och stängsel virke, med understöd frän allmänningarne, som nämndt är, ännu fyllas, hufvudsakligen af Länets öfriga tillgångar.
St. fastställd beskattning. 9’° Expcditiont-Viskollets Förslag till lind. Skrifvelse N.~o 338. Att tiden för bränvinsbränningens utöfvande inskränkes till 6 månader af året och indelas i a:ne terminer, hvaraf den ena utgöres utaf Januarii, Februarii och Mars månader, samt den andra af April, November och December; hvar och en till bränvinsbränning berättigad likväl öppet lemnadt, att vid mantalsskrifningen uppgifva antingen lian vill begagna hela eller halfva denna termin, eller den första eller den senare hälften deraf, med skyldighet, i händelse första hälften af terminen blott begagnas, att för den återstående delen af terminen hafva redskapen förseglad; och kommer afgiften för bränvinsbränningen att i förhållande till tidell beräknas. 10:0 Att afgiften för bränvinsbränningen, beräknad efter den afverk11 ing, som kan åstadkommas, med billigt afseende å den vinst i sparad arbetskostnad och bränsle, som en större panna lemnar mera, än en mindre, fästes endast vid pannerymden; alt, med antagande af en enkel pannas afvcrkningsförmåga i månaden lill sex gånger pannans innehåll, afgiften för en /\5 kannors panna, som under sex månader afverkar 1,620 kannor bränvin, beräknas, efter nio £9) runstycken för hvarje kanna bränvin, lill 25 R:dr i5 sk.; alt, för pannor öfver /;5 till och med 90 kannor, a/- giften ökas med ett tredjedels Q) runstycke för hvarje kanna tillverkadt bränvin; att, för pannor under till och med 25 kannor, afgiften minskas med ett fjerdedels Q) runstycke för hvarje kanna bränvin, som kan tillverkas, med uteslutande af runstycken i Tariffen, som häröfver är upprättad och förslaget bifogad; att, för pannor under 25 till och med 17 kannor, afgiften, med beräkning af sex (6)
* 207 Lotten Seelig gift! I förra veckan sammanvigdes härstädes å Hotel Rydberg premieraktrisen vid Dramatiska teatern fröken Lotten Seelig och genremålaren Robert Lundberg. Efter vigseln intogo brudparet och de talrika bröllopsgästerna déjeuner dinatoire i festvåningens matsal. Senare begåfvo sig brudpar och bröllopsgäster till Skeppsbron och om bord å ångaren Norra Finland, med hvilken de nygifta skulle företaga en wedding-trip till S:t Petersburg, hvarifrån färden ställes till Helsingfors. * Skördad i främmande land. Enligt från Newyork ingånget meddelande har den bekante bassångaren Arweschous unga maka, Wahlfrid Arweschon, född Pohl, den 9 dennes aflidit efter endast en veckas sjukdom. Den aflidna var allmänt afhållen och sörjes, förutom af make och två små barn, af en stor vänkrets både hemma och i Amerika. * En ny kvinnlig tandläkare kommer hufvudstaden att i dagarne erhålla, i det fröken Elma Levin, som bedrifvit sina studier dels i Göteborg, dels i Stockholm, här börjar sin praktik den 1 juli i nr 16 Norrmalmstorg. * Den spanska prinsessan Eulalia (konung Alfonso XIII:s faster) aflade för några dagar sedan ett besök i den svenska paviljongen vid en af hennes utfärder till Chicagoutslällningen. Efter att omsorgsfullt ha besett paviljongen var infantinnan entusiastisk i sitt beröm; särskildt talade hon om det vackra porträttet af konung Oscar, hvilken hon sade sig känna och värdera som den mest fullkomlige och elegante gentleman. När infantinnan skulle lämna paviljongen, ledsagades hon af den svenske kommisarien, och hans fru öfverlämnade till henne en ofantlig bukett af röda och gula rosor, ombunden med band i de svenska och spanska färgerna. * Till den långa hvilan.
Hr af Dalström, Gust. Jakob: Sedan jag hört att det är fråga om att icke bifalla återremiss af delta betänk., anser jag mig i militäriskt afseende böra yttra några ord i ämnet. Sjelfva saken har af Frih. Gyllengranat blifvit ganska grundligt utvecklad och anser jag för min del att StalsUtsk. deraf bör äga tillräckliga skäl alt å nyo förelaga detta ärende till behandling. Det är icke ur ekonomisk synpunkt som jag här vill inlåta mig i denna fråga, utan det är ur ren militärisk. Jag anser frågan vara ingripande för försvaret af vår vestra kust. Marstrand måste anses såsom ett slags Gibraltar för Nordsjön och Kaltegat. Det är nödvändigt att vid denna fästning icke allenast ligger en del af flottan för försvaret, utan det är äfven nödigt alt, i händelse fienden kommer för att bemäktiga sig den, der finnes en flotta, som betäcker kommunikationen med fasta 'J4 Den 12 Januari. landet, helst Albrektssund är i detta ändamål upprensadt. Jag har noga kännedom af lokala förhållandet, äfvensom jag med uppmärksamhet följt alla åtgärder för sjöförsvarets förläggande vid Marstrand, och jag kan således af de skäl, soin Frih. Gyllengranat så grundligt anfört, icke annat än på det högsta anhålla hos It. o. Ad. att betänk, blifver till Utsk. äterremitteradt. Gr. Anckarsvärd, Carl Henr.: Hos mig har det icke kunnat annat än väcka stor betänklighet att förstöra ett etablissement, sorn redan kostat Staten så betydligt. Jag kan icke på minsta vis finna att StatsUtsk:s här afgifna betänk, på något sätt blifvit vederlagdt. I afseende på hvad som blifvit yttradt rörrde sjöförsvaret, sä tager jag mig friheten hemställa hvad sorn på denna kust utgör den väsendtligaste punkten att försvara, och då framställer sig helt naturligt såsom sådan Götheborgs stad och inloppet till Götha kanal, som här har sin ingångspunkt till landet. Jag täger mig friheten hemställa örn man icke i fråga om Götha kanal, såsom skäl för dess anläggning hört omnämnas äfven den omständighet, att kunna i händelse af behof genom kanalen draga det vid vestra kusterna lagda sjöförsvaret.
En boja än tvang, Än drömde i språkets hjerta Dess skäraste klang. Det velat i toner smälta, Den höge till tröst – Ett stammande ljud blott smög sig Ur öfverfullt bröst. Mång’ gyllene sträng alltsedan Har språket sig fått, Som spelats af vigda händer I hyddor och slott, Ja, dallrar för olärdt finger Bland menige man – Du klingande svenska tunga, Nu sjunga du kan! Men stundom när bäst vi lyssna På tonernas gång Och höra om forna tider Din högstämda sång, Med vemod vi måste minnas, Hur sången var stum För honom, som bland de fria Beredde oss rum. Och lefvande för vårt öga Då träder hans bild, En fader, som allt för tidigt Från barnen vardt skild, Som gick, förr’n de ungas kärlek Fått säga de ord, Som nu genom åldrar ljuda Från sången i Nord. Kung Erik. Sakta glida vimpelprydda båtar, Mälarn speglar röda aftonskyn, Åror plaska under valdhornslåtar, Löfskog doftar invid vattnets bryn. Fäll nu åran, slupen lägg på svaj – Vagga utan mål en natt i vackra Maj! Valdhorn, tystna nu, Eko, lyssna du: Kung Erik leker på luta. Konung Erik på sin luta leker, Lutan lagd på silke-stickadt knä, Och den hvita handen välljud smeker Fram ur silfversträng och cederträ. Liten Karin lyssnar tyst derpå, Tills i hennes ögon stora tårar stå. Är herdinnan min Icke glad i sinn’? Kung Erik leker på luta. Fruktar du försåt ifrån min broder, Hertig Rödskägg – säg, min tankes sol? Än jag håller fast i rikets roder, Än jag sitter på kung Göstas stol. Till dess dagen purprar bergets hatt, Låt’ oss älska blott i vårens ljusa natt! Det är långt igen Än till morgonen – Kung Erik leker på luta. Liten Karin, unge kungen ber dig: Blif du min och Stockholms borg du får. Säg ett ord – och jag guldkronan ger dig Att förblekna kring ditt gyllne hår. Jag är Erik, vackra drömmars kung: Smidd af månestrålar käns ej kronan tung. Gråt ej barnet mitt, Så blir riket ditt! Kung Erik leker på luta. Hvita frun.
Riksdag beviljade lån för jernvägs-anläggnirigen mellan Carlshamn och Almundsryd, dock med en lämplig minskning i aktie-tecknings-summan, hvilken för sistnämnde företag bestämdes till ett jemförelsevis högre belopp, i anseende till de med samma företag förenade kanaloch slussverks-anläggningar, hvartill särskildt stats-bidrag utan återbelalnings-skyIdighet blef af Rikets Ständer anvisadt. Stats-Utskoltet får alltså hemställa och föreslå, att Rikets Ständer, för anläggningen af en, till begagnande med ångkraft afsedd jernväg mellan Hudiksvall och sjöarne Dellens vattendrag, i närheten af Forssa kyrka, uti Norra Helsingland, måtte bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa ett lån å Tre hundra sjutio tusen R:dr R:mt, samt att, i afseende på detta Iåns utbekommande och återbetalning, jemte öfriga med detsammas erhållande förenade åligganden, måtte föreskrifvas enahanda härvid tillämpliga vilkor och iakttagelser, som i Utskottets afgifna och af Rikets Ständer godkända Utlåtande JM 163 blifvit föreslagna, i fråga om stats-bidraget för jernvägs-anläggningen mellan Carlshamn och Almundsryd, dock med den förändring, att aktie-teckningssumman för nu ifrågavarande företag endast behöfver utgöra Fyra hundra tusen R:dr, hvilken summas halfva belopp afses att betrygga stats-verket med hänsigt lill detta företags utförande samt de dertill anvisade låne-medlens återbekommande i motsatt fall, hvadan aktieegarne, derest jernvägen genom deras försorg varder på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordad, icke behöfva erlägga denna 6 Slals-Utskollels Ullålande M 235. hälft af det tecknade beloppet; börande aktie-egarnes förbindelser att fullgöra dem åliggande inbetalningar å aktierna deponeras och förvaras hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Gefleborgs Ian. I 2:o. Angående beredandet af kommunikations—led mellan Söderhamn och Bollnäs.
Kungörelsen den 11 Maj 1855, angående sättet för grund-räntors och Kronotiondes utgörande från och med samma, år, jemväl på den spanmål, som är korporaler och soldater vid indelta arméen anvisad, det skulle kunna förekommas, att icke någon, om än tillfällig, förminskning i denna års-aflöning må uppstå, en sådan förskotts-åtgärd som den Kollegierne för manskapets jemna uppehälle i underdånighet föreslagit, icke torde kunna undvikas. Och hade Stats-kontoret lör öfrigt, med öfverlemnande af ett sammandrag af alla Länens för år 1855 salta olika markegångs-pris å 1 tunna Kronotionde, hälften råg och hälften korn, samt af Länens på markegångarne för åren 1846 med 1855. grundade medel-markegångs-pris, utvisande att skillnaden 1855 emellan orternas markegångs-pris och del årets medel-markegång utgjorde på det hela per medium 3 R:dr 9 sk. 8-pkrst. för tunnan sådan Kronotionde, i underdånighet upplyst att för Södermanlands Regementes 1,200 soldater, med 1 tunna spanmål hvardera, samt 48 korporaler med 5 tunnor hvardera, tunnetalet utgjorde 1,440, som, efter afdrag, jemlikt särskille förordnanden, af 2:ne strukna öfvermålskappar på tunnan, med tillsammans 80 tunnor, lemuade en återstod af 1,360 tunnor, för hvilka pris-skillnaden eller nyssnämnda medelvärde belöpte, med tillägg af lorsel-lönen, till omkring 4,807
N:o 123, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande för verkställighet i Sverige af Norrska och i Norrige af Svenska Embetsmyndigheters beslut; N:o 124, i anledning af väckt motion om undersökning af förhållandet med klockare-jordarne på Gottland; N:o 125, i fråga om optionsrätt för arrendator af Annexoch Mensal-hemman, eller för hans enka eller barn, vid nytt arrendes afslutande; och N:o 128, i anledning af väckt motion om Grundräntornas fördelning och nedsättning. 464 Prot.- Utdrag den 6 Augusti 1851. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskoltets Utlåtanden: N:o 274, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående bildande af en fond till understöd för afskedade Folkskole-lärare; återremitterades. N:o 275, i anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtna nådiga skrifvelse, angående inqvarteringsskyldigheten i Stockholm; bifölls. N:o 276, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss till Stats-TJtskottet af underdånig ansökning om nedsättning uti eller befrielse från det för indragna korporals bostället Astorp bestämda arrende; bifölls. N:o 277, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående försäljning och utbyte af Christianstads f. d. fästning tillhörande mark; bifölls. N:o 27c, i anledning af väckt motion om de såkallade Hvitfeldska stipendii-hemmanens försäljning till skatte; bifölls. N:o 279, i anledning af väckt motion, att det vid Arvika Köping belägne Öfverjägmästare bostället Gate må vid nuvarande innehafvarens afgång öfverlåtas till nämnde Köping; bifölls. N:o 280, i anledning af väckt motion om nedsättning af räntan å Laneforss qvarn i Kinda härad af Östergöthlands län; bifölls.
Att Teknologiska Institutet, såvida detsamma skall kunna uppfylla sin bestämmelse och motsvara de anspråk, man på en dylik för landet särdeles vigtig läro-anstalt med skäl bör kunna ega. icke allenast i betydlig mån behöfver utvidgas, utan jemväl förses med en för dess ändamål lämplig och tillräcklig lokal, hafva Rikets Ständer funnit vara obestridligt, och de af Institutets Styrelse anförda, af E. K. M:t lill stöd för Dess Nådiga förslag åberopade, förhållanden ådagalägga tillfyllest angelägenheten af detta läroverks snara utvidgning. Vid sådant förhållande, och då den lokal, Insti tutet för närvarande disponerar, hvarken genom på- eller tillbyggnad kan undergå sådan förändring, att densamma blifver för det afsedda behofvet fullt användbar, och en ny byggnad alltså måste uppföras, samt Rikets Ständer anse den summa, E. K. M:l för den nya läroverks-byggnaden äskat, ingalunda vara för högt beräknad för en byggnad, Expedilions-Utskottets Förslag till lindard. Skrifvelse N:o 196. 149 hvilken, utförd i öfverensstämmelse med den företedda ritningen, synes blifva fullt ändamålsenlig, hafva Rikets Ständer för uppförande å lämpligt ställe af en nybyggnad för Teknologiska Institutet, anslagit en summa af 390,000 R:dr, och för Institutets aptering i den nva lokalen anvisat ett belopp af 30,000 R.dr eller tillsammans 420,000 R:dr, att, i män af behof med årligen under hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860 frän Riksgälds-kontoret utgå, äfvensom särskildt 60,000 R:dr allt Riksmynt, till inköp af erforderlig tomt, i händelse någon kronan tillhörig sådan af tjenlig beskaffenhet icke kan för ändamålet blifva tillgänglig: börande köpe-skillingen för det äldre huset till Statsverket ingå.