Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De har jag glömt“, sade Karin med låtsadt allvar, i det hon lade hufvudet på sned, höjde ögonbrynen och såg honom in i ansiktet. “Får det vara en ljus ’Idé’? Hon höll i cigarrlådan med ena handen, under det att hon betraktade Stenson med en frågande min. “Nej tack — den varan har jag själf. Men gå till min vän klassiken och bjud honom. Det är högst få gånger jag märkt någon ljusare idé i det där hufvudet; och när det någon gång varit, så har den alltid stuckit ut om munnen.“ Karin skrattade och gick bort till Stolpe med cigarrlådan. Han var för tillfället allt för maklig att göra något slags försök till försvar. “Mig kan ni ge en mörk ’Passion’, fortsatte Bobbe, i det han spefullt betraktade Stolpe, som slagit sig ner i soffan på väggen midt emot. Nu tyckte denne tillfället vara lämpligt att taga revanche. “Ja, skynda er att ingifva kandidat Stenhjärta en stark passion“, sade han på sitt breda, godmodiga sätt. “Det kan han behöfva, som är så blaserad.“ Karin log matt, det såg ut, som gjorde hon det pliktskyldigast. Stolpe kände på sig, att hon tyckte mer om Bobbes kvickhet. Hon tog cigarrlådan och gick fram till Stenson, småkoketterande och naiv som vanligt. “Låt bli att kokettera för mig så där“, sade Bobbe, i det han utvalde sig en cigarr. Och i det han betraktade henne uppmärksamt och ogeneradt, tillade han: “Jag kunde annars bli frestad att tro någonting.“ Karin rodnade. “Hvad då?“ “Det talar jag inte om.“ “Åhjo — säj’et“, bad Karin ifrigt. Bobbe satt lugn, med det vanliga kalla leendet på sina läppar. “Att ni är kär i mig“, förklarade han slutligen med en viss bestämdhet. — Hon skrattade till. — “Usch, hva’ ni är egenkär!“ Och i det hon vände sig till Stolpe, frågade hon: “Är han inte?“ Jo, det var Stolpe mycket hågad att erkänna. Bobbe var särskildt skämtsam i afton.
Det belopp, hvartill nuvarande vedoch hö-räntorne, enligt medelmarkegångs-priserne för de tjugu åren 1832 till och med 18S1, uppgått för hvarje hemmans-nummer eller särskild jordebokslägenhet, sammanlägges och förvandlas, enligt samma markegångs-beräkning, till en tredjedel till spanmål, en tredjedel till smör och en tredjedel till fläsk, samt påföres sålunda samma hemmans-nummer eller särskilda jordeboks-Iägenhet, att framgent uti den i all mänhet för persedlarne stadgade ordningen utgöras; spanmålen blir hälften råg, hälften korn. Dock må lägenhet, som nu utgör sin skatt med endast en enda af förenämnde, förvandling underkastade, persedlar, äfven framgent få behålla dylik enkel ränta, så vidt den förvandlas till någon af Länets hufvudränte-persedlar, enligt allmänt gällande grunder; 3:o De från Qvarnar och Verk utgående räntorna förvandlas till endast spanmål, hälften råg och hälften korn, men i öfrigt enligt stadgade grunder; 4:0 Alla öfriga nuvarande till jordeboksoch hemmantalseller ordinarie räntan hö-> rande persedlar, förvandlas till bestämd penninge-ränta, att, jemte till penningar förvandlade Kongl Maj:ls Nåd. Proposition, N:o 8. bråktalen samt nuvarande skatte-titeln penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Dervid iaktages hvad i punkten 15 al' allmänna föreskrifterna särskildt rörande Småländska Länen är anmärkt; för Öland, att: l:o Såsom hufvudränte-persedlar bestämmas: spanmål, smör, dagsverken; 2:o Nuvarande ränte-persedlarne smör och dagsverken förblifva utan annan förändring än den, som kan blifva en följd af i allmänhet gifna föreskrifter.
S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades motioner, väckta af: Herr Alander, M 137, angående undersökning om tillkomsten af de s. k. prebendehommanen m. m., som äro anslagna åt visse lärare vid äldre elementarläroverk ; Herr Ridderstad, M 242, om vexelundervisningsraetodens införande i rikets elementarläroverk och allmänna skolor, samt upphörande af så kallade heralexor; och Herr Lindeström, M 303, angående noggrannare bestämmelser i afseende å bestraffningars användande vid elementarläroverken, med hvilken sistnämnda motion följa i anledning deraf afgifna yttranden. S. D. Föredrogs ånyo Banko-Utskottets berättelse, ^2 7, angående verkställd undersökning och granskning af Bankoverkets tillstånd, styrelse och förvaltning. Vid Utskottets yttranden i dessa §§ lät Ståndet bero. §§ 3, 6 och 12. Lades till handlingarne. samt den, pag. 7, af Banko-Utskottet för Bankofullmägtige tillstyrkta decharge. Godkändes. S. I). Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskottets Utlåtande, JW 8, i fråga om afskrifning af Lånekontorets i Malmö återstående fordran hos förre Kamereraren E. P. Lindstedt. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ut skottets nedannämnda Betänkanden: M 3, i anledning af väckt motion om förbud att utsätta trupps samling tili ådermöte eller dylikt till tid, då gudstjenst pågår; M 4, i anledning af väckt förslag om tillstånd för beväringsskyldige från Listers och Bräkne härader att undergå vapenöfning å mönstringsslätten vid Asarum, i stället för den vanliga exercisplatsen Wäroö i närheten af Carlskrona; 136 Prot.-Utdrag den 13 December 1862.
35 genom särskildt anslag bereddes dem bland delegarne, hvilka vid afskedstagande! sjelfvillig! ingä pä de vilkor, som för samma pensioners tillgodonjutande kunna varda bestämda, — underställt Kongl. Maj:ts nädiga pröfning ett i nu antydda syftning utar betadt förslag, grundadt, för så vidt med de särskilda förhållandena vid Flottan läte sig förena, på det förslag till förbättrad pensionering för Arméens embetsoch tjenstemän, som vid sista riksdagen i nåder framställdes och af Rikets då församlade Ständer bifölls samt derefter, genom nådiga Brefvet den 9 Februari 1858, blifvit till vederbörandes efterrättelse faststäldt. För detta nya pensionerings-förslag har Departements-chefen derefter (pag. 44—50) meddelat en utförlig redogörelse, hvartill Utskottet, för undvikande af vidlyftighet, anser sig böra hänvisa; erinrande blott i korthet: — att, enligt samma förslag, hvarje delegare i förenämnda kassa skulle bibehållas oförändradt vid sin förra pensionsrätt, så att, äfven när fyllnads-pension under uppgifna vilkor kunde erhållas, från kassan i allt fall utginge det gamla pensions-beloppet, beräknadt efter den lön, som med tjensten var förenad före 1858 års början, samt att såsom fyllnadspension åter erhölles endast hvad som erfordrades för att höja pensionen till föreslaget belopp;— att innehafvaren af lön, som ej öfverstiger 450 R:dr, ansetts böra erhålla lönens hela belopp i pension; — att för högre löner, från 450
"Det är under sädane forhoppningar och sedan en allentin sifwer-Styrelse för alla Watten-connnilnicationer i "Riket blifwit organiserad, under hwars inseende besia företag kunna ledas efter en allmän plansch enligt säkrare, "pä wunnen erfarenhet byggda kostnadsberäkningar, samt "under enahanda redowisnings - skyldighet, ulan sammanblandning med andra fonders, hwilkcn älegat Strömrens"nings-Comitllen, foni Kongl. Mai:t nu ansett sig böra fä"sta R. St:rs uppmärksamhet pä nyttan deraf, art nu "warandc ärliga anslag till Strömrensningar och lättade "coinninnicationcr än widare ställes till Kongl. Majus "disposition. Att detta anslag redan i betydlig mohn uppfyllt det dermed affedda ändamäl, att, medelst lättade "transporter ifrän Rikets aflägsna och inre Landskap, lif"wa productionen och näringsfliten, hafwa R. Star sjelf"we wid deras förra famniankoinst funnit och erkänt; och "dä en sedermera wunnen erfarenhet för Kongl. Maj.t be"reder tillfälle att, i öfwcrcnsstännnclfc nied de arunder, "forn R. St:r finna godt fastställa, anwända besia medel "pä ett sätt, forn för Riket lofwar en ökad bätnad, för"wäntar Kongl. Maut desto heldre, att R. Star genom bifall till anslagets fortfarande till nästa Riksdag skola gä "Kongl. Majus Nädiga önskan till mötes, sorn fräga är "om en utgift, hwilken äfyftar Landets allmänna förkofran "och under en längre tid ägt rum, samt icke utan stor o"lägenhet för flere redan päbörjade företag skulle kunna "upphöra." "Kongl. Majit will sluteligen erinra N. St:r om angelägenheten deraf, att detta ärende af R.
St:r en gång tillerkända ersättningsrätt åt desse Medborgare väl icke varit annat än fullkomlig rättvisa; men i följd deraf, bör äfven medgifvandet nu af de ofvannämnde 16 ä 18 uppbringningsmålens slutliqviderande Contant eller med Statens Obligationer, till belopp omkring R:dr 70 å 80,000 eller något deröfver, Annas påkalladt af högsta billighet. Uti hvilka Reservationer, Herr Lagman Ståhle instämt. Utlåtande, angående inrättning af en PaquetPost. (U.-A.) H Lundblads, J. Fr., motion om inrättande af cnPaquet - ögl. R. o. Ad. bar till Utskottet remitterat Hr af 3^0 Stats-Utskottets Tost, för fortskalfandet af Elef, Böcker och Paqueter emot viss taxa, till underlättande af litterär och industriel communication inom Riket; och har Motionären, under förmodan, att en sådan inrättning, i anseende till den dermed förenade nytta, med tiden ej allenast borde betäcka utgifterne för dess vidmakthållande, utan äfven i en framtid lemna öfverskott åt PostCassan, tillika föreslagit, att, då utgifterne för PaquetPosten till en början ej kunde fullt bestridas af de inflytande afgifterne, antingen a5,ooo R:dr B:co dertill årligen måtte anslås intill nästa Riksdag eller ock PostTaxan ökas med i5 procent, för att så till detta ändamål som Postens förbättrande inom Landet användas. Utskottet, som för behandlingen af denna fråga sökt förskaffa sig alla nödiga upplysningar i ämnet, liar ansett, att hvad som underlättar communicationer orter emellan, och helst en sådan inrättning som den nu föreslagne, bör, såsom medförande enskild och allmän nytta, af Staten understödjas, i den mahn densamma deraf hemtar fördel.
Ständer häraf finna ökad anledning alt antaga detta såsom grund för sin öfvertygelse om bästa sättet att bringa frågan till ett önskvärdt slut; samt 2:o att Rikets Ständer således ville underdånigst anhålla, att, med upphäfvande af Kongl. Brefven af den 22 Maj 1819, den 29 Mars 1825, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 182. 5 och deli 26 April 1826, äfvensom af de beslut om jovdegandeoch slädsel-rätt, som i administrativ väg, rörande sådane hemman, blifvit alltifrån början af år 1825 meddelade, Kongl. Maj:t täcktes förklara: a) att kyrkornas och presterskapets rätt till kyrkohemmanen i allmänhet endast må anses utsträckt till den i jordeboken antecknade andel af Landlgillet eller räntan; b) att, derest för något serskildt fall kyrko-förvaltningen eller presterskapet anse sig böra yrka en större rätt, vare sig full egandeeller dispositions-rätt, densamma bör lagligen, medelst donalions-bref eller åtkomsthandlingar, styrkas; dock att, i brist af sådane, det äfven må på laglig pröfning bero till hvad grad andra äldre kyrkohandlingar kunna anses bevisande; cj att i alla de fall, då kyrkor och presterskap icke ifrågasätta egandeeller dispositions-rätt till kyrkohemmanen eller, efter att hafva densamma ifrågasatt, icke kunnat den lagligen bevisa, hemmanen skola anses såsom kronohemman och åboerne såsom kronobönder samt, vid inträffande åboledighel, hemmanen utslädjas; äfvensom alt skatteköp af kyrkohemman i dessa fall icke må kunna förvägras, hvarvid likväl rubbning ej må ske i den hemmanen åliggande, till kyrkor, presterskap eller andra ändamål anslagne, ränta; samt d) att de nu gällande afhandlingar emellan kyrko-förvaltningar, presterskap och arrendatorer af kyrkohemman icke må härigenom anses upphäfne, men att, efter arrendetidens slut, arrendatorn eller hans efterlefvande enka eller barn skola, derest de sådant önska, anses innehafva krono-uborällen; hvarefter sedermera bör förfaras såsom för kronohemman stadgadt är.
Äger en Embetsman i Lön och öfrige Inkomster af Vensten 5202 N:dr sa betalar han enligt 2 Art. 4 procent i Bewillning med 220 N:dr hwara progressiva afgiftcn ar >7 R:drz:o. Äger i inkomst af fast egendom eller Rörelse 5000 R:dr, hwara Bewillningen gör 25c» R:dk och tillika af Embete 5000 N:dr, hwarä Be rvill - -4i8 -Den 8 Augusti. willnmg är 200 R:dr sa beräknas progressiva afgiften a 4^0 R:dr med 264 procent till ny R:dr 12 si. 4:0. Om Bewillnings - Summan ej jemt upgar till någon af de i Tariffen utsatte Claster, sä beräknas progressiva afgiften salunda, akt till exempel af 5 ro N:dr Bevillning erlägges 29 procent med 147 N:dr 4; si. 2 r:st.; men utgör Bewillningen 512 R:dr 24 sisa blir progressiva afgiften a zo procent »sz N:dr z6st. lltdrag af protscollct, hållet hos Häglof!. Ridderskapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen t Orebro, den 8 2lug. »8x2. S. D3 anledning af förnyad föredragning af Expeditions, Utstottets den z sistledne Julli pä bordet lagda Memorial, angående utsättande af tiden till nasta Lagtima Riksdag, beslöt Höqloflige Ridderstam och Adeln art densamma lill den is September är 1817 utsätta, hwilket ät Expeditions-Utffottet skulle uppdragas, att i den Riksdagskallelse som bör i Riksdags-Besiutet intagas, införa. vt supra. Lx protocollo, A. O. Lilverstolpe. Utdrag nf protocsllet, hället hos Häglofl. Ridderskapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 8 Aug »812. S. D. ^emitterades till Lonstltu^ions-U skottek: Kongl.
Hos Stats-Contoret har den af dess Ledamöter, hvilken, till följd af Eders Kongl. Majits Nådiga Förordnande, Rikets nu församlade Sländers Stats-Utskott med upplysningar lillhandagår, anmält, att Stats-Utskotlet, i anledning af genom Riks-Stånden nyligen fattade beslut, angående beräkningen af Tulloch Bränvins-intraderne, vid denna dag verkställd justering af förslaget lill Reglemente för Rikets Ständers Riksgälds-Contor, upptagit den så kallade Statsfyllnads-summan, eller det belopp, hvarmed allmänna Bevillningen bör, från och med för år i835 intill nästa Riksdag, årligen bidraga till fyllande af Stats-Verkets behof, till 1,145,190 R:dr B:co , och således 720,000 Ridr mindre än den summa af 1,865,190 R:dr, som StatsUtskottet, på grund al förhållandena de senare åren, beräknat vid den af Utskottet uppgjorda Statsreglering för t835 och följande år intill nästa Riksdag. Följande beräkningar af Tulloch Bränyinsmedlen hafva egt rum. Tullmedel Bränvinsmedef Beräkning vid 1830 års Riksdag. Stats-Utskottets försl agsberåkning vid innevarande Riksdag. 'Bevillningsutskottets af Rikets Ständer godkända beräkning. Då nu emedlertid denna af Rikets Ständer påräknade förhöjda inkomst grundar sig på de af Rikets Ständer beslutade nya Författningar för Tulloch Bränvins-Bevillningarnes utgörande, men dessa Författningar icke 3kola tillämpas förr än från och med år 1836, så kunna de förhöjda afgifterna icke heller påräknas att inflyta för år 1835; och enär, det oaktadt, de sålunda förhöjda inkomsterna blifvit äfven för år i835 i Riks-Staten be - 4 Kongl. Maj.ts Nåd.
Kalkstensbrott finnes allenast inom Södra Wedbo och Westra härader, men inom länet förbrännes äfven kalksten, hemtad från Österoch Westergötland. Pottasketillverkningen vid inom länet befintlige 23 stycken verk anses ej hafva menligt inflytande på skogshushållningen. Stängselsättets skadliga inverkan på skogsbeståndet är förut anmärkt, och det oförståndiga sätt, på hvilket betet anlitas, har likaledes ett högst menligt inflytande på skogsvården, då i de flesta orter marken upplåtes till bete under nästan hela tiden, den är fri från snö, så att i April och Maj månader, då ännu icke gräs förefinnes, de sista årsskotten å barrträdsbuskarne afbitas. Priserne å skogsprodukter äro högst skiljaktiga, allt efter tillgången, läget intill afsättningsorten och goda kommunikationer. Sågtimmer betalas med 1 till 3 R:dr per stycke, byggnadstimmer från 80 öre till 2 R:dr, bjelkar från 5 till 20 å 30 R:dr och deröfver per stycke. En famn ved om 100 kubikfot fast mått eller 144 kubikfot efter yttre mätning betalas från 2 till 15 R:dr, beroende såväl af orten, der den säljes, som af hvilken trädart den består. För björkved af denna dimension betalas i Jönköping till och med 18 R:dr. Kol betalas med n till och med 50 öre per tunna samt gärdsle och stör från 1 till 3 R:dr per 100 stycken. De flera tusen tunnland mossar, som i länet förekomma och hafva det menligaste inflytande på dess åkerbruk, upptagas till betydlig del af bränntorfsmossar, dock blott undantagsvis intagande ytan, vanligen på mer eller mindre djup under densamma. Bränntorf uppstickes likväl på ganska få ställen och är icke föremål för en vidsträcktare försäljning. Inom länet förekommer flerestädes Sphagnum-mossan, som lemnar det förträffligaste brännkol, och prof har blifvit förevisadt på den yppersta bränntorf, som utan ringaste vidrörande annat än uppstickning och torkning i fria luften, lemnat ett kol, fullt användbart till så väl eldning i rum, som ock i kök för matlagning, och som lätt kan beredas till smideskol.
Ilen rubbning i sekelgamla förhållanden, hvilken i omförmälda måtto för öfverskotts-räntegifvarne i Blekinge egt rum, har Kongl. Maj:t ock ansett så mycket hellre förtjena alt behjertas, som, utom det att hemmans-räntorna inom provinsen af ålder utan förvandling utgått efter kronovärde, den sedan Indelnings-verkets införande efter hand inträffade försämring i öfverskottsräntornas värde hade till orsak allmänna förhållanden, dem det icke berodde af öfverskotts-räntegifvarne att ändra eller förekomma. I betraktande af allt detta vill Kongl. Majit alltså, i stället att begära Rikets Ständers samtycke till de af Kongl. Maj-.ts Befallningshafvande föreslagna åtgärder, härmed föreslå Rikets Ständer att, jemte det tillskotts-räntetagarne i Rlekinge fortfarande bibehållas vid den, genom Kongl. Brefvet den 14 Juli 1835, dem tillerkända rättighet atl, tillskotls-räntorna med förvandling efter årlig markegång utbekomma, öfverskotts-räntegifvarne i nämnde län må förunnas att från och med det år, med hvilket nästa stats-reglering vidtager, åter utgöra öfverskotts-räntorna utan förvandling efter samma grund, som intill år 1844 var gällande, eller med 16 sk. Banko, eller 50 öre Riksmynt, årligen för hvarje daler, hvaraf öfversk»tts-räntan består, samt att, till betäckande dels af skillnaden emellan det belopp, ifrågavarande räntor, sammanräknade, efter berörde grund komma att utgöra, och den summa, hvartill desamma, förvandlade efter markegång, skulle uppgå, hvilken skillnad efter 3 R:dr Banko eller 4 R:dr 50 öre
Vid underdånig föredragning häraf den 18 December 1843, fann Kongl. Majit väl icke skäl att då förordna om utförande af talan emot bruksegarne, angående privilegiernas förlust, men förklarade sig framdeles, derest bruksegarne, angående privilegiernas förlust, men' förklarade sig framdeles, derest bruksegarne icke vore benägna till sådant aftal att rättigheter och skyldigheter komme till hvarandra i jemnt förhållande, vilja efter sig företeende omständigheter taga i nådigt öfvervägande om och hvad åtgärd i denna syftning borde vidtagas, hvarjemte Kongl. Majöt, i fråga om tjenstbar,- helenius upphörande, fann nödigt alf, i anledning af Kollegiernas anmärkningar, åt andra Kommitterade uppdraga en ytterligare, mera fullständig undersökning och utredning af ämnet, hvilka Kommitterade borde, sedan undersökningen blifvit fulländad, sä vidt ske kunde, i samråd med bruksegarne, men såframt sammanjemkning af Kommitterades åsigler och bruksegarens anspråk ej kunde lillvägabringas, sådant oaktadt, till Kongl. Majit inkomma med förslag lill reglering i fråga om Ijenslbarhelernas framtida upphörande. De för verkställighet af den sålunda beslutade undersökning och utredning utsedde Kommitterade hade den 9 Mars 1848 afgifvit sitt underdåniga betänkande, hvaruti först meddelades upplysningar om Dylta svafvelbruk» uppkomst och utvecklingen af de förhållanden, som grundlagt dess nuvarande ställning, hvarefter, i liåga om de förmåner, som blifvit Dylta bruk af Staten förunnade, meddelades, att dessa bestode, utom i frihet från krigstjenst för högst 5 bruksdrängar under konskriptions-åren, dels i anslagna krono-allmänningar, dels i tjenstbarheler af frisucknarne. Af de tvänne bruket anslasne allmänningar hade den ena, den så kallade Östra Allmänningen, frän äldre lider varit dermed förenad, men handlingar om dess upplåtelse lunnes icke att tillgå.
Stats-Räd, som, enligt 3g, fo, 41 eHer 42 -W, Styrelsen förer, må ej fatta något beslut, der icke minst sex af Stats-Rådets Ledamöter, utom vederbörande Föredragande, när äro. Vill Konungen, på sätt 101 $■ stadgar, besluta om förslag till stiftande, ändring eller upphäfvande af Grundlag, eller vill Flan börja krig eller sluta fred, lyfta någon af de i 84 .$“• omförmälda summor, eller företaga sådan resa, som 3g säger, må det beslut ej fattas, utan alle tio Ledamöterne af Stats-Rådet, der de icke laga förf all ega, när äro och sig yttra; börande i ingen händelse sådant beslut fattas, der icke minst sex Stats-Räd, utom vederbörande Föredragande, tillstädes äro. Så vidt sist omf örmälda mål kunnaförekomma i StatsRäd , som med Konungslig magt styr, vare för besluts fattande Lag, som sist sagd dr. Öfver alla mål, hvilka i Stats-Rådet förekomma, böra föredragningslistor förut vara Stats-Rådets tillstädesvarande Ledamöter meddelade. Regerings-Formen $. i3. Regerings-Formen §. i3. Regerings-Formen §. i3. Vill Konungen börja krig Vill Konungen Vill Konungen eller sluta fred, framställe framställe för Stats för Stats-Rådet de skäl och ansvarighet 125 §. bestämRådet de aske Constitutions-Utskottets Memorial_, JY:o 11g. Memorialen. N:ris 57, 81, 104, mom. 2, och 106. omständigheter, som härvid till öfvervägande förekomma, samt aske deröfver af StatsRådets Ledamöter deras yttranden, hvilka de skola, hvai för sig, med deri ansvarighet 107 §. bestämmer, tili protocollet afgifva. Konungen äge derefter fatta och utföra det beslut, som Hail för Riket nyttigast finner. Regerings-Formen $■ 3g. Yill Konungen utrikes resa, meddele Han Slals-Rådet denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 §. omtalar.
Vid föredragning af Bevillnings - I2o8 Prot. Utdr. d. 27 October 1823. Utskottets Memorial N:o 5o, rörande jemnkliing i Tull-Bevillningen å Rumm, fann Preste-Ståndet för godt, att på det af Utskottet anförde skäl, bifalla, att Tullen å Rumm. må förhöjas, i likhet med hvad för Arrac skedt är, och sålunda till 60 Procent fastställas. Från Fältofl. Borgare-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos: Stats-Utskottets Memorial N:o 553, angående Svenska Sjöfartens skyddande emot Spanska kaperierj och Utlåtandet N:o 556, i anledning af Slussmästare!! Dahlstedt? ansökning, om förnyelse af en förkommen Riksgälds-Contoirets Obligation; samt Statsoell Baneo-Utskottens: Betänkande !NT:o 555, öfver väckt fråga om Riksgälds-Contoirets öfvertagande af Banken. Prot. Utdr. d. 27 October 1823. 1209 S. D. Efter föredragning af Bevillningsutskottets Betänkande K:6 48 , med Förslag till en blifvande Bevillnings-Förordning, blef detsamma,!anledning afderemotgjorde anmärkningar till Utskottet återremitteradt. S. D. Föredrogs åter Stats-Utskottets Memorial N:.o 554 > i anledning af de bos Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid samma Utskotts Utlåtande N:o 472> angående Pension för Kamereraren J. Tingberg; och som detta sistnämnda blifvit af Tre Stånd bifallet, så lät Borgare-Ståndet dervid bero. Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Antogs Högv.