Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt, och då, såsom ofvanherördt är, någre Postmedel, som inflyta kunnat, ej finnas utestående till större belopp, än som icke torde kunna' såsom balaocer undvikas å denne betydelige uppbörd, har Stais - Utskottet funnit ifrågavarande årens Räkenskaper för Post-Ver-’ ket, vid den derutaf verkställde generella granskning egenteligen af sjelfva Hufvud - Förvaltningen, icke föranleda till någon åtgärd af Riksens Höglofl. Ständer; ankommande sjelfva Revisionen till ziffran på Kongl. Kammar-Rätten. Hvilket allt Utskottet skolat vördsamligen anmäla. Stockholm den 2 6, Maji igig, (Bilagan eller Öfver - Post. Directionens Utlåtande, uteslutes här såsom, serskildt tryckt och kringsprida) Nu 279,. Riksens Högloft* Ständers: Stats - Utskotts: Utlåtande, angående Charta-Sigiliatcemedels redogörelsen*. I sammanhang med den öfversigt-af Stats-Verkets Räkenskaper och Förvaltning, som StatsUtskottet tillkommit, har Utskottet äfven under granskning tagit redovisningen, för Chartas Sigillatse-medlen, såsom varande en bland. Stats Vec - 17°4 Stats-Utskottens Beiänkanden. kets Extra Ordinarie inkomster och hvilken Redogörelse, Riksens Höglofl. Ständers Revisorer vid deras förrättning sist!, är 1817 icke medina nno genomgå. Utaf de infordrade Hufvud - Böckerne , öfver nämnde Uppbörd arén 1814,1815 och 1816, har Utskottet, inhämtat förhållandet med denne Stats-inträd J men, enär sjelfva Revisionen till ziffran egenteligen tillhörer Kongl KammarRätten, sträckt förevarande åtgärd hufvudsakeligen till den generelia förvaltningen. Statens årliga inkomst af Chartte Sigillatse, Verket, har Utskottet beräknat och uppgifvit uti dess förr aflemnade Betänkande angående Regler! ngen af Inkomst-Titlarne.
Men då det möjligtvis kan finnas en utväg att, utan att förlora det syfte Utsk:n haft för ögonen, åstadkomma en sådan föreskrift, som för dem, hvilka vilja köpa sprit i minut, icke till förtäring utan för annat ändamål, bereder en större lättnad att förskaffa sig varan, vill jag, såsom sagt, icke motsätta mig §:ns återremitterande. Hr von Troil: Att sprit måste hänföras under de drycker, hvarom denna Författning handlar, bevisas redan af sjelfva titeln, som lyder sålunda: »Förslag till Förordning ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituosa drycker.» Jag har endast velat nämna dessa ord till svar på Hr Printzenskölds sednaste yttrande, och då flere talare nu förenat sig i begäran om återremiss, vill jag ej motsätta mig densamma. Sedan härefter jemväl Hr lilljehöök och Frih. Haab förklarat sig instämma i begäran om återremiss, blef propos till bifall å Utsk:s förslag framställd och besvarad med Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot detta förslag gjorde anmärkmr föranleda till återremiss, samt sedan svaren härvid utfallit med starka Ja jemte ett eller annat Nej, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. § 20 (27). Frih. Eaab: Jag har redan tillkännagifvit, att jag i allmänhet gillar de åsigter, som ledt Utsk. vid afgifvandet af detta förslag, Den 18 Juni. 417 slag, men, livad särskildt denna § vidkommer, måste jag säga, att jag anser Utsk. i sitt ifrande för nykterhetens sak gått alldeles för långt. Utsk. har föreslagit, att all utskänkning af bränvin skall vara förbjuden å Söneller helgedag. Då under hela veckan bränvin får utskänkas på spisqvartereu, så är det ju alldeles orimligt, att när Söndagen kommer, de personer, som besöka dessa ställen, icke skola få sig en sup bränvin vid måltiderna, och detta orimliga förbud skall utan tvifvel på något sätt eluderas, så att spisgästerna taga bränvinsflaskan med sig eller på något annat sätt.
Jag får endast erinra om det beslut, som R. o. Ad. redan fattat, på grund af Hr von Hartmansdorffs framställning , att ordet ”pastor” i nuvar. stadga bör alltid utbytas emot kyrkoherde. Hr von Hartmansdorff: Som denna § är den första, hvari ordet Beredn:s-comite' förekommer i den gamla bevilln.förordn. och samma comité' blifvit utesluten i den nya, der Taxer:s-comile'i stället införts, så synes mig nödigt alt R. o. Ad. vid delta tillfälle först afgör, huruvidaBeredniscomite'en skall fortfarande finnas eller icke. När denna fråga är besvarad, så förfalla en mängd föreskrifter och andra böra tillsättas i de följande §§:na. Jag får således vördsamt tillstyrka, att Hr Landtm, behagade särskildt till R. o. Ad. framställa, såsom öfvei läggningsämne, den frågan , huruvida Beredn:s-comite'erne skola fortfara eller icke, och att derefter vi måtte komma till afgörande af ordalydelsen , så väl i denna §, som de följande, hvilka röra samma ämne, Under tiden kunde då Hr von Rosen och Frih. NauckhofF göra en sammandragen redaction af §:n, sådan de önska den. 1 hufvudsaken instämmer jag med dem, så att det endast är fråga örn ordalagen. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då 48:de §:ns jy^ delse mycket berodde på det beslut, som Ståndet komme att fatta om Beredmsoch Taxer:s-coinite'erna, R. o. Ad. måhända torde finna lämpligt att uppskjuta beslutet om 48 Ropades ja. Gr. Hamilton: Jag är helt och hållet förekommen af Hr von Hartmansdorff och vill blott nämna, att det ej torde vara rätt att taga denna § under profning, innan det är beslutadt, huruvida Beredn:s-comite'er böra linnas. Frih. Nauckhoff:
I Isynnerhet är Utskottens raisonnement högst lilandervcirdtj då de åberopa det mycket enhälliga beslutet. Denna enhällighet hos de närvarande bevisar ingenting, då antalet af de frånvarande förhöll sig lill de närvarande som 5 till r. Sättet att genomdrifva denna ständiga Rotering, nemligen att anse de frånvarande såsom jakande, är äfven påtagligen orättvist. De, som vilja försvara denna åtgärd, hafva ingen annan utväg, än att anklaga Skånska Rotehållarne såsom sjelfve orsaken till utslaget, derigenom att de icke hörsammade Konungens befallning att infinna sig. Nå väl, om det ock vore ett fel, bör det val ursäktas, då mången mera aflägsen 53 H. 4* 5a Den ii December f. m. knappast kunnat hinna fram till utsatt ställe, ännu mindre ägde tid att besinna sig, och att inhemta nödiga upplysningar i ett ämne af den vigt, som rör en evärdelig och ganska tryckande beskattning. Mängen af sjukdom hindrad har icke ens i sin ställning förmått skaffa Ombud. Förhållandet vid delta tillfälle har alltför mycken likhet med sättet, på hvilket de väljande i Frankrike behandlades år 1824» då Regeringen gaf så kort tid åt dem, för att legitimera deras rättighet, att de blefvo vid valet uteslutna, och endast de, som ansågos Ministéren tillgifna, fmgo tillfälle att uti valen deltaga. Också vet en hvar, huru 1824 års DeputeradeKammare var sammansatt. Ehuru icke hörande till ämnet, bevisar sådant i allmänhet Embetsmännens åtrå, att, äfven på bekostnad af Folkets kärlek till sin Konung, och dess fasta tro på hans rättvisa, insinuera sig genom en lika förderflig, som föraktlig tjenstfärdighet. Då de kunna öka den beväpnade styrkan, tro de sig derigenom befästa både sig sjelfva och Thronen, men de bedraga sig, ty sådant vinnes endast genom Folkets tillgifvenhet, hvilken tvertom aftager i samma mån det känner sig förtryckt.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, att den principfråga, i afseende hvarpå discussion uppstått, ännu icke blifvit föredragen; och hemställde Hans Excellence derföre, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, attöfverläggningen finge inskränkas till den nu föredragne punkten, rörande ÖfversteLieutenanten de Mottoni. Herr Ribbing„ Arvid: Jag skall inskränka mig blott till frågan om Mottoni, och får då upplysa, att han icke haft fullmakt, ty pag. 395 i Utskottets första Betänkande står, att Kongl. Majrt constituerat honom, och längre ned upplyses det, att Kongl. Maj:t afslagit hans ansökan om lön, och tillagt honom expectance-arfvode. Friherre PalmstjernaCarl Otto: Jag tar mig friheten läsa det, som följer näst efter det Herr Ribbing af Betänkandet uppgifvit. Der slår, att han medelst fullmakt erhållit Förste Majors-platsen. Således ägde han verkligen fullmakt, att vara Förste Major. Denna fullmakt innehåller, att han skulle uppbära den lön, som framdeles bestämdes. Denna lön bestämdes sedermera i likhet med motsvarande lön vid Konungens Regemente. Emedlertid utgick ansia - Den 16 Octobcr f. m. get af Krigsfonden, hvilken dock slutligen upphörde. Elt eget förhållande är således med detta Regemente, hvilket icke inträffar med andra, hvarföre Mottoni, som icke någonsin varit uppförd på Rikets Stat, ej äger någon i RegeringsFormen grundad rätt. Jag tror således för min del, att man bör göra afseende derpå, att Herr de Mottoni såsom fremling icke kunde göra skillnad emellan alt vara uppförd på Riksslaten, eller på Krigsfondens stat. Jag finner derföre billigt, att Rikets Ständer bevilja honom den lön, som från början genom fullmakt varit honom tillagd, men som af brist på medel ej kunnat utgå. Herr Mottoni sjelf kunde likväl då ej sätta i tvifvelsmål, att han icke skulle erhålla den lön, hvilken honom genom fullmakt var tillagd. Herr Ribbing: Den siste Talaren har sagt, att Herr Mottoni hade fullmakt på sin lön. Utskottets
(Sigill.) (Sigill.) Be tank an den, N:o ror. 107 Utan att dock sistnämnde Köpeskillings-belopp 20,000 Pund Sterl. eller mer än 19,000 Pund Stel l, finnes hafva K. M:t och Kronan tillgodokommit eller någon anledning blifvit uppgifven dertill att icke bela den i Contractet utsatte Köpesumman af H:r General Amiralen till Kronan aflemnats. Vid öfvervägande häraf och då förestående OriginalContracter icke innehålla något förbehåll om försäljningsprovision å H:rr Rlichaelsons & Benedicks’* sida eller ens gifva någon anledning dertill alt bemälte Handelshus i egenskap af Comraissionairer uppgjort ifrågavarande handel, samt verkan af samma Coniracter ej lär kunna förringas af de förhandlingar, hvilka, före Contracternes upprättande, emellan General Amiralen H:r Grefve Cederström, och H:rr Michaelson & Benedicks kunnat förefallit, eller den omständighet, att, enligt K. M:ts tillkännagivande uti de af K. M:t till StatsContoret i ämnet allåtne Skrifvelser, de af H:r GeneralAmiralen i underdihet anmälte anbud å berörde Fartyg funnits antaglige, kan utesluta rättigheten för Staten att blifva godtgjord de uti KöpeContracterne sluteligen bestämde priser, anser Utskottet Staten böra erhålla skilnaderne emellan de uti Contracterne utsatte Köpeskillings-belopp af 180,000 B:dr Hamb. B:co för Linieskeppet Tapperhelen samt 20,000 Pund Sterl. för Fregatten af Chapman ooh de, enligt CapitalRäkningen för desse fartyg influtne Köpesummor af 171,000 R:dr Hamb. B:co för det förra c ch 19,000 Pund Sterl. för det sednare; i följd hvaraf Utskottet får tillstyrka R.
Jag skulle visserligen dela den värde talarens tanke, örn meningen vore att uppväcka strid mellan Konungen oell R. St., derföre alt man söker afböja splittring inom Stånden enskildt; men den värde ledamoten torde tillåta mig få erinra derom, att en stor, en ofantlig skilnad uppstår , då en Regering framgår conseqvent i handling, stödd på en bestämdt uttalad åsigt inom representationen i all mänhet oell dermed möjligen stöter ett eller annat mindre intresse, än 0111, under pågående riksdag, en sådan stridighet och splittring skulle sprida sig inom den rådslående församlingen. handlande conseqvent och lill (öije af R. Sits redan yttrade önskningar, skall Regeringen visserligen stöta några mindre intressen, hvilket otvifvelaktigt i alla frågor skall uppslå, om Regeringen än går aldrig så vist och lyckligt lill väga; men detta motstånd är så ringa, att jag ej kan tänka mig någon regering, som skall anse sig behöfva undvika en sådan strid, örn den så ens kan kallas. Frih. Cederström har önskat återremiss af betänk., blott på det att Utsk. malte tillägga den önskan att Konungen må så fort sorn möjligt utfärda en författning i ämnet i öfverensstämmelse med hvad i8a3 års Ständer föreslogo och i835 års Ständer detsamma biträdt. Om det vore behöflig!, skulle visserligen äfven jag instämma i Frih:s åsigt i detta fall; men jag tror att Utsk:s föreslagna skrifvelse med dess till grund lagda moliver innehåller detsamma, och jag tror, lika med en föregående talare, att om återremiss äger rum, så blir det icke det skälet, som kommer att upptagas inom Utsk., utan troligen det, som man ingalunda här inom Ståndet önskar göra gällande; och jag fruktar, att långt ifrån att få denna skrifvelse så föreslagen, som Frih. Cederström afsett, kommer den att blifva mycket mindre båtande för det helas framgång. Jag kan således ej annat än vidblifva min anhållan, att R. o. Ad. täcktes bifalla detta betänkande. lii’ Dalman, Wilh. Fredr.:
(Angående förslaget, att ej såsom hypothek må antagas åtskilliga förut belånbara Canal-actier.) Herr Commerce-Rådet Cronius: Emot pluralitetens beslut, hvarigenom Aclier i Götha och Södertelje Ganaler, äfvensom i Hjelmare och Strömsholms Slussverk , blifvit förnekade all rätt att såsom hypothek begagnas vid låns upptagande ur Banken, nödsakas jag, uppå följande skäl, mig reservera : Hå Innehafvarne af dessa Adier för - Bil. till Banco-Utskottets Bet. \3j förskjutit medel för allmänt nyttiga företag, hvilkas gagn för Samhället, oansedt den ringare fördel, än hvad påräknadt varit, de för Actie-egarne enskildt medfört, icke lärer kunna bestridas, torde billigheten fordra, att Actie-egarne icke med sådan hårdhet behandlas,hvarigenom Actiernes värde i allmänna lortroéndet icke blott ytterligare nedsältes, utan ock de betydliga företag och inrättningar, i och för hvilkas uppkomst och vidmagthållande dessa Actier blifvit utgifna, hotas med en påtaglig undergång. Banco-Utskottets minoritet har föreslagit det uttryckliga förbehåll vid låns meddelande mot hypothek afofvanuppräknade Actier, ”att vederhäftig borgen prte”steras för den förlust, som vid hypothekef.s ”användande möjligen kan för Disconten ”uppstå.” Om detta vil kors nppfy Ilande af Banco-Styrelsen med skyldig uppmärksamhet tillses, förstår jag icke, huru något äfventyr för Banken skall kunna uppkomma, helst Disconten hittills icke någon sådan förlust fått vidkännas. Deremot är det nu fattade beslut för berörde Actiers credit så nedslående, att desamma hädanefter synas böra gälla mindre än intet, hvilket visst icke var afsig - l58 Bil. till Bando-Utskottets Bet. N.o 53. ten Iros detta Lands Styrelse på de tider, da Medborgare uppmuntrades alt, i företag af medborgerligt intresse, nedlägga sina penning, r.
Sveriges financiella ställning vore så förderfvad att man icke dertill kunde utfinna medel utan att begagna denna förtvifiade utväg. Ang:de sättet för den hjelp man vill lemna, får jag fästa up märksamheten derpå, att det är sak samma antingen den ena eller andra fonden utlånar medlen : resultatet blir dock, att Staten kommer att lemna lån med ena handen för 5 å 6 proc. och med den andra för 9. Den lånesökande kan då ej draga i tvifvelsmål hvart han skall vända sig för att få sitt behof fyldt, emedan han naturligtvis går till den som lånar ut på billigaste vilkor. Deraf blir åter en följd, att en konkurrens inträffar som säkert blefve mehnlig för det stora statslånet, och hvarigenom det blefve för Staten nästan omöjligt att till fullo få de dryga kostnaderna för detsamma betäckte. Den härefter till bifall å förev:de Utlåt, framstälda propos:n besvarades med Nej; hvarpå propos. till afslag derå blef framstäld och med Ja besvarad. Föredrogs ånyo BankoUtsk:s d. 27 sisth Febr. och d. 1 dennes på bordet, lagda Mern, N:o 85. i fråga om tiden hvarunder ränta och provision å försträckningar från Statslfinefonden må förskottsvis afdragas. Frih. Paykull; Johan Gustaf: Allt procenteri i vårt land är förbjudet oell ansedt med förakt. Då detta gäller om den enskilde borde icke heller Staten anse sig kunna handla på sådant sätt. Att ålägga den lånesökande att på förhand betala 18 proc. är väl det hårdaste procenteri man kan tänka sig; och jag anser dessutom all betalning af räntan på förhand orätt. Jag tinner således - Den 2 Mars. 433 ledes allt skäl att bifalla detta Betänk., hvarigenom åtminstone någon lindring kan för de lånebehöfvande beredas. Hr Carleson, Edvard Henrik: Jag instämmer med Utsk. deruti, att jag anser det obilligt och otjenlig! om räntan för 12 månader på en gång förskottsvis skall aidragas; men å andra sidan kan jag icke finna, att B. St:rs förut fattade och af E.
Manufactur Fåne-Fonderne 500,000 R:d. Diskont-Fåne fonderne erhålla icke nytt anslag till utlåning, men bibehålla de gamla Creditiverne och undfå till inlösen af Filial-Diskonternes Assignationer 700,000 R-.d med vilkor af öppen rätt till öfverläggning, rörande 7:de och g:de punkterne, samt med förbehåll af den förändring, hvartill det af Riksens Ständer beslutade Liqvidationssäit för Filial-Diskonternes utredning kan föranleda. Magasins - Directionens Creditiv förblifver oförändradt. Med pröfningen af det utaf Utskotten föreslagne Byggnadsbiträde till Götha Canal skulle anstå, intill dess Utskottens serskildt afgifne Betänkande, angående Götha Canal-Arbetets fortgång och befrämjande, till afgörande förekommer. Fånebiträdet till Hjelmare Sluss-Verk aoo,ooo R:d Dito till Söder-Telje Canal 50,000 — Prot. Vtdi\ d. 6 Junii 181S6ö^ Xånebiträdet till Kyrkooell Gymnasiibyggnäder uli Uddevalla, Calmar och Skara 67,000 R:d Till Strömrensningar - 100,000 R:d årligen från och nied år 181g till och med det år, då nästa Riksdag infaller, till Kongl. Maj:ts Nådiga Disposition, under de af Utskotten uppgifne vilkoir. I stället för det äf Utskotten beslutade Silf. verinköp skall lill inställande af den redan beslutade årliga tillökning i Bévillningen af a50,000 R:d anVändas en sammanlagd summa af 1,250,000 och skulie Bevillnings-Utskottet anmodas föreslå de Bevillnings-Artiklar, å hvilka, i följd af den nu beslutade minskning i Bevillnittgen, nedsättning kunde äga rum. 5.
Majit anhålla om utredning af Tolagens tillkomst och förhöjning; 3: > Lars Magnus Knutssons från Östergöthlands län motion, att Stockholms garnisons-regementen måtfp bnstrida vaktgöringen vid Långholmen. 4:o Samme mans motion, om boställs-innehafvares deltagande i aflöning åt fjer dingsman; 5:o O. Lagergrens från Gottlands län motion, om ändring i 26 och 28 §§ i Kongl. Förordningen den 1 April 1813 om Prestval; 6lo L. G. Sir dbergs motion, om upphäfvande af-föreskriften i Kongl. Brefvet den 26 Juni 1S4L angående tjäruvedsämnens afheintniiig; 7:o Förre v. Talmannen Pehr Ericssons från Wermland motion, angående utfärdande af en författning, som, jemte de i nu gällande författningar för Bergshandteringen upptagne bergsoch sten-arter inbegriper alla sådana, hvilka äro föremål för industri och handel; 8:o Anders Jonssons från Östergöthlands län motion, om fördelning af Lysings härads allmänning; 9:o Johnn Johanssons från Örebro län motion, om indragning af Kommersekollegium; 10. 'o Samme mans motion, om indragning af Krigs-akademien vid Carlberg; lilo Samme mans motion, om indragning af Lands-fiskalstjensterna; l2:o Anders Kylanders m. II. fiån Wermlands län motion, om upphörande af bevärings-manskapets vapenöfningar; 13:o Anders Nilssons fiån Hallands län motion, om upphörande af Kolera-spärr ningar inrikes orter emellan; 14:o J. P. Danie'ssons från Kalmar län motion, angående Universiteternes i Up sala och Lund förflyttande till Stockholm; 1o:o J. J. Rutbergs motion, angående användandet af skogarne, särdeles i de norra länen; 16:o Sven Anderssons från Skaraborgs län motion, om förhöjning i skjntslegan; 1?:o J. G.
Förordningen i ämnet den 7 December 1860 sålunda förfallit, Ståndet ansåg att Utskottet saknat anledning till sin, sid. 5 i Utlåtandet JVs 11, gjorda hemställan rörande nämnda §, och att följaktligen samma hemställan icke kunde föranleda till någon åtgärd eller beslut af Ståndet; och skulle Ståndets protokoll, innefattande öfverläggning och beslut i anledning af Utskottets ifrågava rande framställningar rörande omförmälda 24 §, utskrifvas och Expeditions-Utskottet meddelas. § 41. Utskottets till andra Riks-Stånd framställda inbjudning lades till handlingarne. Den 2 September. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Efter föredragning af Högvördiga Preste-Ståndets protokolls-utdrag, JVs 379, innehållande inbjudning till Ridderskapet och Adeln att biträda PresteStåndets i protokolls-utdraget JVs 378 upptagna beslut, rörande 8:de och 19:de punkterna i Stats-Utskottets Utlåtande JVs 139, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudiitel, frånträdde Ridderskapet och Adeln sina förut i afseende å nämnde punkter fattade beslut och antog Preste-Ståndets ifrå gavarande inbjudning. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets Memoria! och Utlåtande: JVs 144, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet JVs 84, angående ändring uti och tillägg lill instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Statsverket den 17 April 1841. Lades till handlingarne. Bih. till 11. St. J/s 145, i anledning af erhållna återremisser å 2:ne punkter af Utskottets Utlåtande J/s 87, angående utförande af jernvågsarbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel. Bifölls. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Bevillnings-Utskottets Me morialer:
Den i6:de punkten har blifvit bifallen af Borgareoch Bonde-Stånden, men återremitterad af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, på. grund af förekomne anmärkningar, att, ifall inga Emeriti-löner för Skole-lärare komma att finnas, desse Lärare, i synnerhet Rectorer vid Skolorna och Lectorer, hvilkas löneförmoner lemna en någorlunda försvarlig utkomst, hädanefter, sås mi tillförene, egt rum, antingen qvarstadna så länge på sina platser, att de ej kunna fullgöra sina åligganden, eller ock söka Pastorat vid en ålder, då de hvarken kunna sköta Skolan eller Pastoratet, utom det att icke alltid Skole-lärare, äfven de skickligaste, hafva böjelse och äro tjenlige till Prediko-embetet; att Emeriti-cassor ännu ej på långt när finnas i alla Stift, och att de, som börjat hildas, ännu icke lemna tillgång till en enda Lärares pensionerande; att dessa slags löner äro för Gymnasierne, hvarest endast en Lärare finnes uti hvarje vetenskap, vida angelägnare än för Universiteten, hvarest vetenskaperne äro representerade äfven af yngre Lärare; hvarjemte det förslag blifvit inom Preste-Ståndet väckt och af flere ledamöter biträdt, att, i fall den först gjorda motionen ej kunde bifallas, Utskottet åtminstone måtte tillstyrka Rikets Ständer att, i likhet med hvad för Universiteten blifvit föreslaget, 2:ne arfvoden ä 2 eller 300 Rxlr för hvarje Stift uppföras på Indragnings-stat, för att, jemte innehafvande löner, tillfalla yngre Lärare, hvilka blifva förordnade att vicariera för äldre tili afsked berättigade Lärare, som icke äro med prsebende-pastorat försedde; men, vid betragtande deraf, att Statens tillgångar redan blifvit betj-dligt aidi tade för fyllande af de många behof, som under denna Riksdag uppstått i och för läroverken och upp - 6 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:0 2'p. fostrings-väsendet, och du Utjåtandet i denna punkt är vordet af 2:ne RiksStånd bifallet, har Utskottet funnit sig böra sitt förra yttrande vidblifva.