Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anser den brottsligheten att af ondska, eller af sjelfsvåld och Öfvermod hugga ner, förderfva eller på hvarjehanda sätt onyttiga göra annars mans fruktbärande träd, eller sådana som vid dess gård till prydnad planterade äro, lefvande gärdesgårdar samt de ekplanteringar, som till Statens behof i en framtid redan äro med dryg kostnad anlagda och böra med största omvårdnad hägnas, vara så elak och förnärmande emot eganderätten, enär ersättning för skadan icke ens kan uppskattas, att utgifvas till den planteringsegare, som älskar lugn och husfrid samt ser sig på sådant sätt beröfvad minnet af förfäders och eget arbete samt begagnandet af en egendom eller lägenhet, som, måhända, allenast inköpts för sina prydliga anläggningar, att fredsförstöraren bör, enligt min öfvertygelse om helgden af eganderätten, utom det stadgade öfriga ansvaret, äfvenledes beläggas med en urbota bestraffning; och föreslår således, att den person, sorn sålunda förbryter sig derjemte måste å allmänt Häradsting i orten, der brottet är begånget, eller om brottet inom en stads område skett Rådstufva i O o 7 Stad, stå vid Tingshusdörren eller RådstulVuporten, med en gren i handen att tvänne timmar skämmas, sedan Domaren förut inför Tingseller Rådstufvu-Rätten för allmänheten kungjort hans brott.” A.f Herr Doctor Bexell: ”Då jag ej kunnat lemna min röst för det lagstiftningsförslag, hvarigenom straffbestämmelsen nedsättes och mildras för den våldsverkare, som nederhugger och förstör de till prydnad och lugn planterade träd; får jag mig emot detta Betänkande reservera. Skulle detta lagförslag blifva antaget, visserligen kommer då framtiden sjelf att besvara, huruvida den haft någon framgång i beredskap för den förändrade strafftheorien. Och desse, af hädangångne lagstiftare fridlyste, parker om - Lag-Utskottets Betänkande, N;0 3g. 11 kring våra städer och landsbygder skola ytterligare afgöra frågan. Våldet å till prydnad och lugn planterade träd, hostilt redan i sin rigtning och destructivt i sitt ändamål, bör emedlertid icke tryggas af en mildrad straffbestämmelse.
Vid förnyad föredragning biföll Statsoch BancoUtskottens den 14 dennes under N:o 541 afgifne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande, i anledning af Kongl, Majus Nådiga IJo Dt» sa Öctober e. m. Proposition, angående Låne-understöd för Städerne Norrköping och Borås. Ut supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 10 om aftonen. In fidem Proloeolli O. J. Lagerheim„ Thorsdagen den 23 October. Plenum kl. 9 förmiddagen. Öppnades Herrar Electorers Lista till val af en Ledamot i Lagutskottet efrer Herr von Hauswolff, Carl Gustaf Reinhold; och befanns dertill hafva blifvit utsedd : Njo 1563, Herr Cederstråle} Fullmägtig Herr Kuylenstjerna, Eric Magnus. Föredrogs 3 nyo Exeyedition*Ulsko(tet* den Ben 25 October f. nt. lO denne* aflåtuc, samt den 11 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledanledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under Nto 170 meddedlte Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit, angående Riksens Ständers granskningsrätt af Tullverkets Räkenskaper rn. ra. Herr von Hartmansdorff, Augujt:
De intressanta och framstaende, så val som do trakiga och medelniåttiga. Och alla kategorier. förekomno. Om ej för annat så applåderades det af pur förtjusning, när man val blifvit kvitt en alltför långtrådig talare. Ryssar och ungrare, hvilka raknade talrika representanter, voro de mest energiska i siria bifallsyttringar. Deras » El; jen! Eljen! s afbröt oupphörligt föredragen. De som ej förstodo hvacl so111 talats - och dgr fannos naturligtvis många af de friiminande @ sterna, som e; i kunde följa med de tyska föredragen, 1j.lisom för inånga tyskar de engelslra eller franska talen vor0 obegripliga, för att nu ej tal8 om dem p&amp; italienska - applåderade för sällskaps skull. Vid hwarje den minsta paus inellan anförandena bröt ett öronbedöfvande sGeschwiitz » ut liksom om man öppnat ett jattelikt stambol för en vSilc1i.g vattenmassa. Det behöf des inånga upprepade lrallelser af ordförandens 11loclra för att åter skaffa ljud åt en ny talare. Ett af kongressens stora fel var hopandet af föredragningsämnen; ej den starkaste hjärna lriinde smälta en tiondel. Man tanke sig l1 saminsinko~nster på S dagar med i gedeltal 14 föredrag vid hvmje s: cinmc~n.lromst, delade på 3 A 4 timmar i följd. - Rmr; je t. a l are hade 15 21, 20 ini.n.nter till sitt förfogand?, en regel soin doclr aldrig strickt kunde följas. Naturligtvis hade de minst iutressanta föredragen en benägenhet att draga lamngst lit på tiden. Anmiii.hingsvärdt var oc.kså, hur] rar för hvarje enslrild talare hans egen stainma tydites vara och hur svårt hvar och en hade att begransa sig. Diir ffnnnos dem, som ej lrunde hajdas af äfven de mest högljuclda påminnelser från ordf. klocka att tiden var ute.
Utskottet skulle alltså anse sig handla ernet nationens sanna fördelar, rättvisans och billighetens fordringar samt sin pligt, om Utskottet föreslog Rikets Ständer, att hos Kongl. Majit göra underdånig framställning om förändring af den redan fastställde myntbestämningsgrunden, och kan destomindre till ett sådant steg gifva tillstyrkan, som Utskottet ej finner någre så beskaffade olyckor hafva, efter sisth Ine Riksmöte, öfvermått landet, som ens i någon 111011 kumle rättfärdiga ett detta .steg ifrån Rikets Ständers sida; samt Utskottet dessutom är fullkomligen förvissadt, alt detsamma ej kunde gillas eller vinna bifall af den Statsmakt, åt hvilken Grundlagen uppdragit det dyrbara kall, att lätt och sanning skydda och befrämja, men orätt och vrångvis© hindra och förbjuda. Efter att nu hafva visat, det hvarje rubbning uti den redaa fastställde vexdingsgiunden skulle strida emot ej allenast Nationens sanna fördelar, utan äfven billighet och rättvisa, får Utskottet, lill svar å det framställda förslaget, att, efter en högre curs, börja Silfverudvexlingen, men sedermera den samma fortsätta enligt den antagna vexlingsgrunde»^ BancoZJtskottels Utlåtande N:o if. i korthet meddela, att då jemväl en sådan åtgärd finnes oförenlig med det i § t. af Lagen för Rikets Ständers Bank d. i Mars 18^0 intagne stadgande, hvarigenom ur vordet lörklaradt, att Banken, ifrån den dag, då utvexling af Silfver ånyo vidtager, är skyldig att, enär så på ford ras, sina sedlar med Svenskt Silfvérmynt inlösa, efter den af Konung och Rikets Ständer fastställde grund, samt en sådan åtgärd dessutom lätteligen skulle leda dertill, att medel undandrogos den allmänna rörelsen intill den tidpunkt, då Capitalen ku.nde realiseras enligt den redan fastställde vexlingsgrunden,— har Utskottet ej kunnat en sådan åtgärd tillstyrka.
Men snart blef jag öfvertygad o m, att alla dessa dels dumma, dels vanvettiga o c h sedeslösa teorier, rörande kärleksförhållande, äktenskap, frihet från samvetslagen, det berättigade (ja, o m varm människokärlek vittnande) i vissa slags mord m. m. d., afhandlades på fullt allvar. Och fastän kristendomen icke nämndes, måste det j u vara klart för hvarje närvarande, att dylika teorier omöjligt kunde framställas och försvaras af kristna människor, utan blott voro att betrakta s o m utflöden från det stora pestkärret. Ofta äro dylika diskurser endast en käck lek af unga damer, s o m inbilla sig, att slikt kläder dem, o c h de låta gärna sina så kallade åsikter fara, när dessa möta motsä- gelser af t. ex. den unge man, hvilken de trott sig fängsla genom en dylik käckhet. Men ostraffad leker dock ingen själ med giftiga tankar; smittämnet biter sig fast; det kan ligga gömdt o c h doldt i hjärtat under åratal, utan att röja sin tillvaro; dock behöfves det blott, att en konflikt med lifvet, en frestelse, en motgång eller ibland att en plötslig framgång inträffar, och de glömda teorierna blifva till en makt, s o m går i förbund med de mänskliga lidelserna, o c h ve då den själ, som ej har det enda lifsfäste, som kan motstå storm och våg. I unga Iduns läsarinnor, akten på uppmaningen i den » Hustafla », som I kanske aldrig läst: » Bevara ditt hjärta med all flit, ty därutaf går lifvet! » Ave. Då SYanerna kommo, Skiss af Selma Lagerlöf. Med tre illustrationer af V. A n d r é n. ångt inne i landet låg en liten sjö. Den hade ett klart vatten, som sällan piskades af stormar, den hade vassstrånd, där grönstrimmiga gäddor sofvo och dunklädda andungar höllo simöfningar, och en badstrand, där nakna barn lekte på den hvitsköljda sanden.
Folkpass vid inrikes sjöfart; Ful/mag ter för Siats-Rådets Ledamöter: — för Folkskolelärare; Fangskjuls, ansökningar m. m. derom; Förklaringar till Kongl. Maj:l m. fl.; se Ansökningar; — som angå Kronans räntor eller härröra från redogörelse för disponerade, medel, brottmål m. m.; Förmyndare-förordnanden; t ä rtny n dare karn m a res uträkningar å omyndiga barns medel och i allmänhet förmyndare-redogörelse med dertill hörande bilagor; Gesiil/bre/ ; Huspitalet', i alla dem rörande mål: Justitie fianslers-Embetel och Jushtie-Ombudsmannen, Rikets Ständers; alla skrifter och handlingar, som antingen dit ingilvas elier ock derifrån utgå i ärenden, som tillhöra dessa embelens åtgärder; Raraktersbyggnader å m i I i I i ehos t ä 11 e n, kontrakter derom; Klagomål olver lilllogadt väld och oförrätt af Embetseller tjensteman: Koaslitulorialer och förordnanden, så väl vid allmänna verk, som vid enskilda stiftelser, då lön eller arfvode icke åtföljer; Kontrakter, om kronoleveranser och karaklersbus å boställen samt i allmänhet dä deri betingadt belopp ej uppgår till 100 R:dr; Kronan, i allt hvad dess rätt rörer; Kronoleveranser, kontrakter derom; Kyrkobetjente ■ se Anlag ning sbevis; hyr kor, i alla deni rörande mål; hope-, bytesoch gåfvobref å egendom af mindre värde än 100 R:dr; h öp e kontrakter; Lappar, då afhandlingen är emellan Svensk och utländsk Lapp; Lotsar anses i tjensleärenden lika med Kronans manskap; Manskap, Kronans ; se Ansökning ar; Mi k Hebo ställen; se Raraktersbyggnader; 311 ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skri ('neine, (S:o 155.
Föreståndaren för veterinärinrättningen i bufvudstaden har genom Sundhels-kollegium gjort underdånig framställning om behöfligheten af följande ytterligare statsanslag för inrättningen: till löneförhöjning åt hvardera af tvänne inrättningens lärare, theoretices professoren och läraren i pharmacien och materia medica, så att de må erhålla lika löner med professorerne vid Carolinska medico-chirur giska institutet, 600 Ridr för hvardera R.-dr 1,200: — till lön för en adjunkt eller pensionär, hvilken vid inträffande ledighet eller sjukdomsförfall bland ordinarie lärareper sonalen, kunde vara att påräkna för undervisningens oafbrutna gång 333. 16 Tjansport: 1,533: 16. 45 Transport: 1,533: 16. till löneförhöjning åt instruktionssmeden, hvars befattning helt och hållet upptager en persons tid och hvartill erfordras både anatomiska och physiologiska kunskaper, samt en högre grad af manuel skicklighet till underhåll åt 6 för hofslagareyrket behörigen qvalificerade och dertill enkom antagna elever, hvarigenom den år 1822 den 9 Maj meddelade nådiga föreskrift, att den hofslagaregesäll, som vill i Stockholm utöfva hofslagareyrket i hela dess vidd, hör åläggas att med bevis från någon Veterinärinrättning styrka, det han eger tillförlitlig skicklighet uti hästskoning med hvad dertill hörer, kunde befordras till verkställighet, efter 12 R:dr Banko åt hvardera i månaden till förhöjning i samtlige läns-djurläkarnes löner från 50 till 200 R:dr, 24 personer, å 150 R:dr för hvardera 3,600: — eller en årlig summa af R:dr 6,297: 16. samt dessutom för en gång till ombyggande af inrättningens för närvarande i ettganska förfallet skick befintliga smedja, med konstruktion efter en annan mera ändamålsenlig plan, enligt upprättadt kostnadsförslag R:dr 1,241: 16.
Vid ånyo skedd föredragning af Bevillnings-Utskottets Memorial, JfS 25, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om införseltullen å Ättika, antog Ståndet Utskottets inbjudning och ansågs tili följd deraf den föreslagna voteringspropositionen hafva förfallit. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Allmännna Besvärsoch Eko nomi-Utskottets Memorial, JYs 131, angående verkställd omröstning i anledning af de hos Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Belänkanden N:ris 55 och 121 rörande väckt, förslag om upphäfvande af hittills gällande reglementen för vården af sockenrnagasiner samt öfverlemnande åt kommuualstyrelserna att olver samma magasiner förfoga. Prot.-Utdrag den 7 Oktober 1863. 637 Från Vallofl. Borgare-Siandet. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Memorial, JV2 25, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om införseltullen å Ättika. Utskottets till annat Riks-Stånd framställda inbjudning lades till handlingarne och den föreslagna voteringspropositionen godkändes.
Uti. If-o io$. ferier malte anläggas, på allmån bekostnad, af så goda Får-racer , som möjligen kunna anskaffas, men icke i större scala, ån att endast Spring™ gumsar af ådel race derifrån må kunna erhållas, till croisering med de baltie racer, som finnas i landet; att den af Regeringen nästliden år vidtagna åtgärd , att tillåta införskrifning från utrikes orter af ädla Får lör enskildes räkning, med kostnadsfri transport lill Ystad , må intill nästa Riksdag fortfara för de Landtman, som dertill årligen anmäla sig, emot deponerande af de erforderliga medlen till sjelfva uppköpet af Fåren , hvarigenom enskilda Schåferier skulle bilda sig, somfmåhånda snart skulle göra Stam-scbåferierna umbårliga; och att på allmän bekostnad matte inråttas ett på rigtiga grunder och handelsförhållanden byggdl Ull-Contoir, der all Ull, på Egarens begäran, efter gima föreskrifter, kunde undergå sortering, samt äfven, under vissa vilkor, försäljas; och tror Herr Anckarsvärd, att ett ändarna isen liga re användande af den redan befintliga Ull-Discont Fonden skulle kunna lemna beböfliga medel till allt hvad för dessa åtgärder kunde erfordras, ulan det Allmännas ytterligare betungande. Till Stals-Utskoltet har derefter blifvit af Högloft.
Efter inhämtad närmare kännedom af det Memorial Herr Grefve Frölich, David, 7° Den i5 Jantiarii. i Plenum elen i5 sisth Dec. e. m. uppläst, och hvaruti han yrkar: ”att all påbörjad ”eller verkställd indelning af jord, vare ”sig priviligierad eller af Krono, Skatte el”ler Frälse natur, till ständig eller ordinarie Rotering, derigenom ordinarie Kneck”tehållet skulle ökas utöfver det i Kneckte”Contractet bestämde antal, inåtte genast ”varda inställd bar jag trott mig böra vördsamt meddela några upplysningar i afseende på de förhållanden Herr Grefven i sitt Memorial uppgifvit, såsom anledningar till den af honom sålunda väckte motion, I öfverensstämmelse med Allmänna Be» svärsoch EkonomiUtskottets den 3i Marlii 1810 afgifne och af Rikets då församlade Ständer, såsom innefattande Ständernes beslut, till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnade Betänkande, skulle all i Riket befintlig oroterad jord, med undantag af Boställen, som af i tjenst varande Militaire personer innehades, beläggas med extra Rotering. En sådan Rotering verkställdes följande året af dertill förordnade Comiterade, enligt en för dem under den 5 Februarii 18x1 utfärdad nådig Instruction. Sedan fråga uppstått om jemkning i denna Rotering, anmälte Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 17 December 1823 de grunder, Rikets Ständer ansågo dervid böra följas; och borde, enligt Ständernes ✓ Den i5 Januarii. 7i Beslut, från extra Rotering undantagas all sådan jord, sotn i följd af dess natur vore ordinarie Rotering underkastad. Hvad Rikets Ständer för deras del i detta afseende stadgat, täcktes Kongl. Majit i Nåder gilla och fastställa.
Emot räkenskapssättet har förekommit, att några verifikationer ej bifogats för donationsmedlen från Frimurare-Barnhuset och för de in - — 172 — komster, söra genom uthyrda lägenheter ti 1 Iflutit; och saknas derjemte anteckning inora linien om Inrättningen tillhörande fastigheters värde. Kongl. Slottets i Stockholm Byggnad smedel. Räkenskapen för år 183S är i Kongl. Kammar-Rätten granskad med, men den för år i839 utan anmärkningar; ©ebet. år 1838. år 1839. Balans från föregående året'. Uppbörd: Credit. Utgift: Inventarier Diverse .. 2,109: 28. — 332.* 27. — Al f voden till Ståthållaren å Stockholms Slott 4oo: 400: —, „ Sekreteraren .. 300:. - „ Materialförvaltaren • . 36o: 36o: . Räkenskapsföraren . .. 25g:. —. — 3oo; „ Pådrifvaren, dagsverks-penningar, • • • • 270: 270: Till Trädgårdens underhåll * • 3,oo: —- —. 3oo; — , lås och fönsters underhåll i Kongl. Slottet • •. Summa 27,481:33. — 11,694: 34- 6. — 173 — Bland Tjenstemännen har Sekreteraren, som blifvit utnämd den 27 Maj 1809, uppburit arfvode från årets början, och Räkenskapsforaren, hvilken, genom Nådigt Bref den 22 Maj samma år, erhållit för höjd t arfvode, uppburit förhöjningen äfvenledes för hela året, utan att Kongl. Maj:t i åberopade Nådiga Bref derom lemnat föreskrift. Kong!. Slottets i Stockholm Polis-, Lysoch Renhållning. De öfver anslaget derför upprättade Räkenskaper äro i Kongl. Kammar-Rätten granskade för båda åren med anmärkningar. HeSiet. år 1838. år 1839. Uppbörd: Utgift:
Mången gifves, som eger förmåga att i råttan tid afbörda sig sin skatt, men finner beqvåmligare att hemma hos sig erlägga den vid påfordran, ån att antingen genom ombud eller 23 personligen sjelf inställa sig vid upphördsståmman. Ett dylikt uppbördssätt ökar svårigheten för Kronobetjeningen att medhinna imlrifningen till redovisningstiden och försvårar den kontroll, som kan hafvas öfver de medel, hvilka inflyta vid uppbördsstämma». För att motverka denna sjelftagna oordning och detta missbruk, vore lämpligt, att stämuioböterne bestämdes i visst förhållande till debetsumman och till det belopp, att det åtminstone motsvarade vanlig ränta för kapitalet, så att det ej blifver mera lönande att undandraga sig betalningsskyldigheten, ån att i råttan tid inbetala summan. Vid tabellens^ upprättande hafva, såsom medelpris, följande beräkningsgrunder blifvit följde: Kostnaden för en Hussar eller Dragon, med häst, mondering, passevo - lans m. m 120 R:dr. En Soldat med mondering, underhåll, passevolans m. m tii : 24. Bidrag till Kleresiet af hvarje helt hemman . » , 5o: — Dito till fattigförsörjning ...» 2: 28. Skjutsningsbesvåret i4: — Väghållningsoch brobyggnads-skyldighet .. g: 18. Di verse onera och allmänna besvär 8: —- Beloppet af de till rustningskostnader anordnade räntor af rusthållsoch augments-hemman åro i tabellen upptagne under rubrik Jordeboksoch Hemmantals-ränta; meri någon häst vakans-spannmål ingår ej bland Kronans intrader, likasom rolefrihels-afgifter ej utgöras, enär några oroterade hemman icke finnas. Politi. De enda egentliga municipala inrättningar, som finnas inom församlingarne för att derinom bevaka sedligheten och ordningen, åro kyrkoråden och ordningsmän. De finnas till formen, i enlighet med gällande föreskrifter; men beklagligen år deras verksamhet i och för den sak de åro åmnade, lika inskränkt, som hågen att verka i denna rigtning år sällspord.
Herr Ankar sparr e , Ingemar Augnst: Om det begärda lånet beviljas , skulle jag anse en större säkerhet för återbetalningen vinnas, om Staden blefve ålagd, att afbetala vissa procent årligenj hvarpå jag får anhålla om proposition. Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus: Grefve von Rosen har med så mycken kännedom tecknat Götheborgs belägenhet, att jag ej vill upprepa hvad jag derom har mig bekant, ritan endast fästa mig vid tvänne omständighe-i ter. Man har anmärkt det öfverflöd, som derstädes varit rådande Vid jemförelse emellan äldre och sednare tider, känner jag ett tidehvarf för 20 år sedan, då flera grenar af öf-’ verflöd existerade, Öfverflödet harden sednare tiden egentligen bestått uti byggnader, och hvartill de flera inträffade eldsvådor föranleda 72 Den 4 Julli, hvarförutan det är nog allmänt att man utvidJ gat sin boning utöfver behofvet; ocb min öfvertygelse är att man ej funnit större öfverflöd ä Götheborg än på andra ställen. Man har äfven erinrat, att Staden skall försummat att af dem som flyttade från Riket utfordra den afgift de borde erlägga. Eet är väl sannt, att en viss afgift bör erläggas af den egendom, sorn vid flyttning utur Riket medföres; men härvid möta så stora svårigheter i afseende å controljen, att ganska betydliga frågor derom blifvit väckte, utan all framgång ; ty detta är en ibland de theoder, sorn äro svåra att verkställa. Hans Excollence Herr Grefven och LandtMar ska Sken frågade o.n Ridderskapet och Adelu ansåg öfverläggnirrgen fulländad. Ropades Ja. Hvarefter Hans Excdlence hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bifalla dec Götheborgs Stad matte erhålla det ifrågavarande Lånet af 200,000 R:dr Banco, utaf de tillgångar» sorn i annat fall skolat i Discontväg utgå, emot 5 procents ränta och den af Utskottet i dess sednare Utlåtande föreslagna säkerhet. Ropades stärka Ja, jemte några Nej.
Efter ett års förberedelse genom enskild handledare, hade han vid åtta år (1820) uppnått det i förhållande till hans ålder sällsporda kunskapsmått, som ej blott berättigade till inträde i den offentliga lärdomsskolan, utan ock redan öfversteg alla dervid förutsatta fordringar. Vexlande nu sina stunder mellan sin moders boning och skolans lärosalar, tillvann han sig, i de sednare, genast allas ynnest. Sällan har väl en skolgosses lif företett ett så vackert helt. Förenande de ovanligaste snillegåfvor med det oskyldigaste hjertelag, kunde han ej annat än omfattas af sina lärare med stora förhoppningar, af sina kamrater med afundsfri beundran. Det eldiga kunskapsbegäret understöddes af en flit, som likväl var mindre möda, än lek; ingenting förekom honom svårt, och han inhämtade allt med lika mycken klarhet som snabbhet. Öfver hvarje läroämne gjorde han sinnrika reflexioner. Alltigenom blandade sig i hans skolgång dragen af sällsynta själsframsteg med dragen af bibehållen barnslighet. Ännu i tredje klassen sågs han ofta hängifven åt sådana lekar, som tillhöra den spädaste gossåldern; och vid samma tid, som han började finna ett synnerligt nöje i att skrifva Latin, roade han sig emellanåt rätt hjertligt med dockor. Att skrifva och tala detta språk var en färdighet, som tycktes nästan medfödd; hvadan han ock redan 1821 hade i bådadera hunnit så långt, att han, vid en då med den nioårige gossen särskildt anställd examen, befanns deri vara de skickligaste gymnasisternes jemnlike. Ett sådant intyg skulle ej mycket betyda nu, sedan det tanklösa skriet mot latin och klassiska studier hunnit bära frukter, som redan öfverträffa sjelfva de skriandes egna önskningar; men annat var förhållandet då. Vid tio års ålder diktade han sitt första skaldeqväde: verser till firande af sin Moders namnsdag. Vid samma tid uppgjorde han i allmänhet sina första författarplaner. Året derpå stiftade han af några utkorade kamrater ett poetiskt förbund, hvars handlingar ännu finnas. De förvara, utom andra stycken af hans hand, ett parodiskt epos, hvartill en i skolan förefallen strid gifvit anledningen.