Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
”Mina vänner, jag har, med anledning dels af min känsla för menniskorätt och menniskovärde, dels också af mitt presterliga kall, funnit mig föranlåten att ånyo upptaga det samtal jag så många gånger förut haft med er båda, och isynnerhet med mamsell Sara. Jag kan ej underlåta nämna för eder, huru obehagligt, ja, huru ogudaktigt det lefnadssätt är, som j här fören, icke blott i och för sig sjelft himmelsskriande, utan äfven för det olycksaliga exempel j derigenom gifven era grannar och alla andra menniskor, som känna till era lefnadsförhållanden. Mamsell Sara, ni lefver i klandervärdt förhållande med fanjunkar Tandgren, oaktadt dennes verkligt berömvärda försök att genom kyrkans band detta förhållande försona. Gif honom er hand, blif hans hustru, på det den Försyn, som snart skall kalla er hädan – och detta kan ej länge dröja – icke måtte gå miste om er odödliga själ. Skänk era arma barn en far och låt dem ej utan stöd gå ut i verlden, då ni icke mera är till. Mamsell Celestine, eller fröken, hvilket just kan göra detsamma, ni lefver i ett likartadt förhållande med – med än den ena, än den andra. Hvad tror ni väl detta skall taga vägen? Har ni då ej kunnat blifva förstånddiggjord af de icke så obetydliga lärdomar, en olycklig erfarenhet redan erbjudit er? Tänker ni förspilla era mest blomstrande lefnadsår i ett Herranom vämjeligt och fördömligt lefnadssätt? Försynen har gifvit er en vacker kropp, som borde vara ett herrligt åt den Helige Ande helgadt tempel; hvarföre hafver ni gjort den till en röfvarekula? hvarföre låter ni djefvulen husera derinne? Tror ni väl, att äpplet är godt derföre att dess skal ser så skinande ut? Nej, mamsell, masken, masken, som finnes derinne, undergräfver den glänsande frukten och sätter sin bäska i tänderna på dem, som deruti bita.
B:ko; och då, vid sådant förhållande, Riddarhus-kassans öfverskott icke, i Direktionens tanka, kunna tagas i beräkning såsom tillgång för den utomordentliga utgiften för återställande af grunden under Riddarhusbyggnaden och Riddarhus-salens inredning, funnes dertill ingen annan tillgång, än den högst otillräckliga från reparations-fonden af omkring 38,000 R:dr B:ko jemte den årliga inkomst, som den nuvarande knpitations afgiften 1 R:dr B:ko i medeltal lemnar af circa 2,400 R:dr s. m. Beträffande således det tjenligaste sättet att fylla den brist, som otvifvelaktigt kommer att uppstå för betäckande af kostnaderna för Riddarhusets pågående reparation m. m., har Direktionen för sin del funnit det icke vara lämpligt att, såsom vilkor för utöfning af representations-rätten, ålägga den ledamot af Ridd. och Adeln som vill sig deraf begagna någon vare sig större eller mindre afgift vid inträdes-polettens uttagande, oell kunde Direktionen lika litet tillstyrka förslaget att för nu ifrågavarande ändamål pålägga Ridd. och Adeln, såsom särskild samhällsklass, någon beskattning i förhållande till lön eller förmögenhet, dervid nästan oöfvervinnerliga hinder för verkställigheten af kontrollen m. m. vore att emotse, och då det dessutom syntes mindre lämpligt att, för att vinna obligatorisk natur åt en afgift, som uteslutande rörer Ridd. och Adeln, söka de andre Ståndens bifall. Direktionen har derföre icke funnit någon annan utväg för fyllande af den uppstående bristen kunna tillstyrkas, än att, i enahanda ordning som hitintills egt rum, Ridd. och Adeln beslutar att öka den s. k. Riddarhus-kapitations-afgiften från 1 R:dr B:ko till 1 R:dr Silfverspecie eller 4 R:dr R:mt, samt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhåller, att allmän kungörelse härom måtte utfärdas och denna afgift få, såsom hitintills, genom Statens uppbördsman debiteras och uppbäras till lika belopp af hvarje Adelsman, som för lön eller förmögenhet erlägger bevillning.
Fullkomligen instämmande med Herr Hjerta, hemställer jag till Herr Cederschjöld, om ej större Controll är nödig på utrikes, än inom landet tryckta Böcker, äfvensom om det är för mycket begärdt, att den, som föryttrar sådane skrifter, förut har genomläst dem, enär det verkligen kunde hända, att någon främmande magt hade ett synnerligt interesse alt inom vårt land kringsprida skrifter af ganska vådlig beskaffenhet. Genomläser Bokhandlare ej sådane skrifter, finner jag ej mera origtigt om 5o Bokhandlare blifva straffade derföre, än om en blir det. Jag vet ej något skäl, hvarföre Bokhandeln skall vara mera fredad i detta afseende hädanefter, än hittills. Hvarje lossadt band härutinnan kan leda till oberäkneliga följder. Hvad Finland beträffar, så bör förhållandet vara någorlunda ömsesidigt, och hitintills har intet blifvit gjordt för våra böckers införande derstädes. Jag tillstyrker, att Herr Cederschjölds anmärkning må förfalla. 366 Den 3i Ja nu ari i e. m. Herr von Schulzenheim: Hufvudsakeligen förekommer af Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt, vill jag blott tilltigga: att då momentet bestämdt innehåller, att HofCanzlern, i afseende på spridningen af utifrån inkomna skrifter på svenska språket, bar samma åligganden j som i fråga om inom Riket tryckta; och då Bokhandlare, i detta förstnämnda fall, äro att anse som Författare eller Bokhandlare, torde det falla af sig sjelf, att HofCantzlern mot de förstnämnda har alldeles enahanda åligganden, som mot de senare. Nu finnes en prasscriptionstid utsatt, då boken är tryckt i Sverige, och HofCanzlerns åliggande är således att iagttaga samma prasscriptionstid, äfven i afseende på Svenska Böcker, livilke äro tryckta utom Riket; hvarföre jag förmodar, att Herr Cederschjölds anmärkning äfven i denna del kan förfalla.
Den 29 Mars. 1257 z:o. At de, hwilka finnas upfördr under det femte kännemärket (bestämmande dcn rättmätiga beskaffimbeten af näringsfång), at dera sager jaa, hwilka icke tilkomma något Srand såsom Representations del, hwilka icke bära tilkomma något Ständ i följe af födseln, af hwilka ensamme witza Näringsoch Tjenstemanna-Ständ npkomma, hwilka, rätt sedda, icke aro annar an rena oeconomifia Lagar för alla medborgare gällande, och ändteligen hwilka ej aga större ratt at i privilegierna, finnas/ an Lagarna för alla icke der upragna Näringsfång, böra pä sädana grunder likaledes ur Gtänds-privilegierns utgä; men ock at derwiv det uttryckliga wilkor fästes, at de särskilt, under ledning af hufwudgrunderne för ali ägandeoch förwärfnings-rätt inom Samhället, mä til rättelse företagas, och behandlas, icke säfom Grundlagar, hwaraf de ej bara det ringaste kännemärke, icke helier säfom oeconomiffa Författningar, hwaröfwer af Ständerna endast önskningar kunna yttras, uran säfom Allmänna Lagar, det de enligt sin narur böra wara. Witzerligen torde mängen med förundran, och äfwen med häpenhet, finna resultatet af den här företagna pröfning hafwa blifwit, at intet enda stadgande fäfom särskilt Stånds-fsrmän skulle akerstä; intet enda för hwars stutt tilwarelsen af ii4:de §. i Negerings-Formen kunde blifwa nödwändig Ja, jag tilstär at sädan ar, efter den undersökning jag gjort, min uprigtiga vfwmygelse. l I san - I2Z8 Den 29 Mars.
Missgernings-Balken i N:o 4a , i anledning af väckta frågor, rörande tillägg eller förtydligande af 1686 års Kyrkolag, samt flere, i anledning deraf, utfärdade Kongl. Författningar , och N:o 45» ö fver Motioner om inrättande af Förmyndare-Kamrar. Hvaremot, i följd af gjorda anmärkningar, återremitterades : N:o 38, öfver Motion om ändring af 3 §. i 21 Cap. Rättegångs-Balken , och N:o 40, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, angående Strafflag emot Negerhandel och delaktighet deruti, 56 Prat. Utdrag iltn 9 April 1829, Från Hedervärda BondeStåndet* o. D. Återremitterades, på grund af dervid gjorda anmärkningar, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Betänkande, Nio i3, i anledning af vackla Motioner om ändring i Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderne och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman. S. D. På grund af dervid gjorda an~ märkningar, återremitterades, vid nu skedd förnyad föredragning , Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Betänkande, N:o 8, i anledning af skedda anmärkningar vid Kongl. Maj.ts Nådiga Stadga om Skiftes-Verket i Riket den 4 Maji 1827. S. D. Remitterades till Lagsamt Åll-j manna Besvärsoch Oecononne-Utskotten Nils Slrindlunds från Vester-Norrlands Lin Motion, att Rikets Ständer må uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit anhålla, del Kongl. Maj:t ville i Nåder låta inställa d® 4 Vår pågående Laga skiften.
Maj:t genom nådigt Bref den 4 December 1830 meddelat förordnande i enlighet med dessa angifna grunder och derjemte stadgat, att i de nämnde fall, då bref undantagsvis beböfde å andra än fastställda postdagar forlskaffas, vederbörande tjenstemän, som desamma afla tit, borde vid ansvar, såsom för tjenstefel, i korthet utanpå detsamma anteckna innehållet, samt ehuru Rikets Ständer äfven sedermera vid riksdagen år 1834, efter då förnyad klagan öfver förhållandet med denna besvärliga postföringsskyldighet, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om behörig verkställighet af hvad genom högstberörde nådiga bref förordnats; skulle likväl inom Kronobergs län, under det att i flera andra län brefbäringen vore väl ordnad och kontrollerad, hvarken någon sådan åtgärd hafva blifvit vidtagen eller de af Kongl. Majt vid strängt ansvar påbudna iakttagelser åtlydls, utan rådde der i länet godtycke i delta afseende, så att kronobrefbäringsskyldigheten genom det laglösa sättet för dess begagnande utgjorde ett af kronoskatte hemmanens värsta onera, såsom klaganderne med flera särskilda uppgifter sökt visa.
Utom de skäl för en förhöjning, som den föregående Talaren anfört, anhåller jag få fästa uppmärksamheten derpå, att, så länge Revisionsski!lingarne bibehållas, äga HofRättsLedamöter deruti en inkomst utöfver lönen, som icke hos RevisionsSecreterarne af något motsvaras, och att HofRättsRåden således, enligt Utskottets förslag, i sjelfva verket få större lön, än RevisionsSecreterarne. Jag hemställer alltså, om icke RevisionsSecreterarnes löner utan votering kunde bestämmas, på sätt Dea a5 September e. m. sätt den Kongl. Propositionen innehåller, till 1,800 R:dr. Herr Hjertcij Gustaf: Jag vågar bestrida de grunder, som här blifvit framställde i ändamål att föranleda en löneförhöjning för RevisionsSecreterarne, utöfver hvad Utskottet föreslagit. Man har först sagt, att ett missförhållande eger rum emellan lönerne för desse Embetsman å ena sidan, och för Häradsböfdingar eller LandtDomare samt HofRättsRåd å den andra, och man har deraf velat hemta stöd för billigheten af den ytterligare förhöjning man yrkat. Men jag bestrider den gjorda jemförelsen, ty man måste ihågkomma, huru tillfällige LandlDomares inkomster äro. Det gifves Häradshöfdingar, som, till följd af närvarande lagar för Bankens lånerörelse endast af vederhäftighetsbetyg hafva en årlig inkomst af ii å 1200 R:dr; men skulle man för denna tillfälliga följd af Bankens förvaltning sätta hela JuslitiaeVerket i ett billigt förhållande lill dessa Häradshöfdingar, så vet jag sannerligen icke, hvar man skulle sluta. Jag bekänner uppriktigt, att jag icke anser det missförhållande, som äger rum, särdeles betydligt, då man besinnar, att UnderDomares inkomster äro till största delen tillfällige. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Protocoll, hållna hos t H ö g 1 o f 1 i g e Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1823 och 1829. Fyrationdefemte Häftet. STOCKHOLM.
Och som det är af mycken vigt att Summariska Redogörelserne må blifva till alla delar med Lands-Böckerne öfverensstämmande, samt, efter hvad, ej allenast af Redogörarne sjelfve, utan ock af de Verk och Auctoriteter hvilka med granskningen deraf ega befattning, vitsordats, fullkomlig likstämmighet emellan desse Stcits-Utskottets Betänkanden. 327 Räkenskaper, hvilka skola till redovisning upptaga enahanda poster, icke lärer annorledes kunna vinnas, än medelst enhet i tiden för deras afslutande; så, enär någon olägenhet vid afslutande af Riks-Hufvud-Boken, hvilken jemnväl kommer att upptaga Riksgälds - Contoirets Medel, icke eller uppstår af den föreslagne förändringen i tiden för Summariske Räkningarnes uppgörande; liar StatsUtskottet skolat hemställa, om icke afslutningstiden för Sumtnariske Räkningarne öfver Riksgälds-Contoirets Fonder, kunde från den sista April varda framflyttad till Augusti Månads slut, eller samma tid, som för afslutandet af HufvudRäkenskperne är stadgad, samt, då förstnämnde Räkenskaper således skulle komma att grunda sig på de till Augusti månads slut till Lands-Contoiren inkommande Special Räkningar, tiden för insändandet af Summariske Räkningarne till Riksgälds-Contoiret, hvilken förut, när Räkenskaperne afslutades med April Månad, varit utsatt till 2 månader derefter, eller den 1 Julii, nu mera bestämmas , likaledes till 2 Månader efter afslutningsdagen, eller till den 1 November. I sammanhang härmed liar hos Utskottet förekommit, att af de till Riks - 3a8 Stats-Utskottetn Betänkanden. gälds-Contoiret inkommande Räkenskaper icke kan utrönas, huruvida Krono-Fogdar och Magistraternes Uppbördsmän i rätter tid afleverera de Bevillnings-medel, sorn vid Uppbörds-stämmorne till dem inbetalas.
Ropades ja och nej. Då nu i sammanhang härmed fråga uppstod om att bestämdt stadga hvilken slags cognac borde vara tillåten till införsel och hvilken borde vara förbjuden, föreslogs af somliga, att rubriken å den, som borde få införas, borde vara C og n a c, i n f ö r d från Fia n k r i k e, af andra, alt den skulle vara Fruktbrännvin, bevisligen af Franskt ursprung, af andra åter Fruktbrännvin, bevisligen tillverkad! i Frankrike. Hr Frih. o. Landtm, framställde nu, på grund af det förbehåll i afseende på förändringar i redaclionen, som blifvit gjordt före propositionernas framställande, rörtde brännvin och sprit, om R. o. Ad. ansåg att rubriken på cognac borde blifva: Cognac, införd från Frankrike. En ledamot erinrade, att beslut redan vore fattadt rörtde den Franska cognacen. Hr Landtm, erinrade, att R. o. Ad. förbehållit sig att få jemka de ordalag, hvaruti besluten skulle uppfattas, och förnyade alltså nu sin propos. att rubriken på cognac borde blifva: Cognac, införd från Frankrike. Bifölls. Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att brännvin af frukt, andra slag, skall vara förbjudet till införsel. Likaledes beslöt R. o. Ad., på derom särskildt framställda propositioner, att införselstullen för brännvin och sprit af socker eller rum, och af ris eller arrac skall blifva, då varan är af till och med 12 graders styrka, 32 sk., och deröfver 1 r:dr per kanna. En ledamot fästade uppmärksamhet derpå, att någon tull borde beslämmas för införseln af brännvin af frukt, andia slag, för den händelse att K. M. icke skulle finna för godt att förbjuda denna varas införande.
Skulle den högst olyckliga händelse af Konungahusets utgång, inträffa, hvarom 94 §. af den år 1809 fastställde och antagne RegeringsKorm , samt 10 §. af den r3to fastställde och antagne Riksdagsordning, handla, ställe Directioneö sig till efterleffrad hvad ofvanberörde GrunaLagar stadga , rörande RiddarhusDirectionens förhållande vid ett slikt tillfälle. Den 19 Julli g, ftl 7 §. RiddarhusDirectionco öfvcrtager äfvenledes enligt Ridderskapets och Adelns beslut år 1810, styrelsen och förvaltningen af Wadstena Adelig! JungfruStifts Ärender, enligt de för denna Inrättning serskildt utfärdade föreskrifter, samt hvad framdeles uti denna Instruction derom stadgas. 8 §. Af de 7 Directeurerne komma sex att åtnjuta de vanlige Honorarierne, Får den tid forn Suppleant inträder i Directeurs befattning , åtnjuter han dejf Honorarium. 9 §• Hvarje Directeur vakarhufvudsakligen deröfver, att Riddarhusets och öfrige Cassors,samt dertill hörande Testa - 7 §. RiddarhusDirectionen öfvertager äfvenledes, enligt Ridderskapets och Adelns beslut år 1810, styrelsen och förvaltningen af Wadstena Adeliga JungfruStifts Ärender, enligt de för denna Inrättning serskildt utfärdade föreskrifter samt hvad framdeles uti denna Instruction derom stadgas. 8 §. Hvarje Directeur vakar hufvudsakeligen deröfver, att Riddarhusets och öfrige CassorB samt dertill hö - Ben 19 Julii e. m. mentsFonders angelägenheter förvaltas i enlighet med denna InStruction, och det af Kongl Maj t i Nåder faflftälde UtlåningsReglementes föreskrift, samt att i allmänhet hvar och en af Riddarhufets betjening fullgör sine åligganden enligt denna Instruction. Hvarje
Montgommerie, Gustaf Adolph, yttranden. XI. 77, g3. Motionstiden, om beräknande af. II. 355. Municipal-styrelser. Se Communal-styrelser. Museum. Se National-Museum. Museum, det Naturhistoriska, Secreterarens i Wetlenskapsacademien inbjudning till Ridd. och Adeln att taga detsamma i ögnasigte. V. 34g — Naturhistoriskt, om anslag till det af Wettenskapsoch Witterhetssamhället i Götheborg bildade. Se Naturhistoriskt Museum. Mynt, guld och silfver-, angående förbud emot utförande och nedsmältande af. Se Guld. Myntcabinett, Bankens, angående förökande af. Se Bankens Myntcabinett. Myntcabinettet, det Kongl., om öfverlemnande till, of en samling medaljer. VII. R. 74. XII. B. 146. A. 3g3. Myntenhet, angående förändrade bestämmelser i afseende på Svenska. I. 4<°- HR77, 51 g. IV. R. .47. VI. B. 4°°- VII. 45, 152. Mynthuset, om upplåtande af, till embetsrum åt de 6 Regerings-Departementen. V. R. 2g3. VII. B. 5i5. VIII. Å. 112. XII. U. 326. A. 463. — om öfverlåtande af, till Stockholms stad, för att användas till ransaknings-fängelse. VIII. 1 15. R. 178. XVIII. Myntoch controllverken, angående deras ställande under Kongl. Bergscollegii öfverinseende. X. B. 23o. Å. 271. XX. U. 370. XXI. A. 17. XXII. E. 46. Myntsysteme, om förslag till de lagförändringar, som kunna anses behöfliga, till följd af faltadt beslut angående förändradt. XXI. B. 36o. XXIII. A. 13a. XXIV. E. 144. XXVI. A. 43.
Men ett vill jag säga dig, min kusin: när jag, som du ser, gör allt för att umgås med dig som en blott slägting, en blott bekantskap nästan, när jag för vårt namns och ditt ryktes skull gör större uppoffringar, än du kan väga eller mäta, så måste du åtminstone spara mig för dessa upprifvande, plågsamma förklaringar, hvilka du hvart ögonblick tyckes söka. Är det då verkligen af så stor vigt för dig, hvad jag tänker om dig? Hon skakade på hufvudet och såg ut i rummet. Ja, ibland har jag tyckt det. Men icke nu — intet är af vigt för mig nu. — Hvad menar du? sade han skarpt. — Åh, ingenting. Jag menar väl närmast — hon talade mycket långsamt — att mitt lif småningom så har koncentrerat sig i en enda känsla, att allt annat ... Hon afbröt sig och gjorde en sväfvande, afvärjande rörelse med handen: Åh, det är mig alltsammans så likgiltigt! Förstår du mig, när jag säger, att ibland tycker jag lifvet liksom tätnar och mörknar omkring mig, jag hålles fast som i ett skrufstäd, jag kan blott se framför mig — i en riktning — och der ser jag ett ljus, så starkt, så starkt ... Hon smålog och for sig med handen öfver ögonen. Hon hade mött Bonapartes blick. Uttrycket i hennes stämma slog honom. Det var deri en ångestfull klagan, som han icke förstod, och som icke liknade henne. Han grep hennes hand och böjde sig fram emot henne: — Men, Edmée — du är sjuk! Du har ju feber igen. — Åh nej. Hon reste sig upp, och, i det hon lätt lutade sig öfver honom, hviskade hon lågt, nästan ömt: — Se icke så på mig, Louis. Man ger akt på det, man talar om det ... Louis rodnade af vrede och skam. Han reste sig häftigt upp. Hon hade rätt: det var mer än ovärdigt, att han här, för allas ögon, i detta hus, icke förstod att dölja sin känsla för Förste Konsulns älskarinna. Edmée hade icke gått många steg, då Bonaparte närmade sig henne. Under föregifvande af att vilja visa henne en tafla i galleriet, bjöd han henne armen och drog henne med sig bort.
Den proposition jag föreslår, är: att denna StatsReglering må varda gällande endast i det fall, att Ridderskapets och Adelns i afseende å Myntregleringen redan fattade beslut af Rikets Ständer antages; men att i annor händelse i8a3 års StatsReglering kommer att uti allt, hvad som icke annorlunda blifvit af Rikets Ständer förordnadt, intill nästa Riksdag förblifva gällande. Friherre Cederströnij Jacob: Jag bestrider Herr Hjertås förslag, som jag anser orättvist i uppställningen, och skadligt till sina följder. Embetsmännen hafva sedan 1809 åtnjutit sina löner efter en Stat, som uppgjordes, då cursen ej steg öfver 60 sk., och då man ansåg äfven en sådan cursens höjd endast temporair; nu är cursen deremot *22 sk.; och jag frågar om icke, enär Em - 8 Den 21 September f. m. betsmännen derigenom förlorat så betydligt, en löneförhöjning nu måste anses behöflig, ehvad Mynthestämning kommer att ega rum eller icke. Under bestridande af förslaget, begär jag votering, i händelse min mening icke derförutan befinnes vara pluralitetens, och anhåller, att contra-propositionen må innefatta, att Herr Hjertås förslag anses böra förfalla. Herr Skogman, Carl David: Då jag för min del anser SlatsRegleringen kunna företagas till afgörande, oberoende af beslutet rörande Myntbestämningen, anhåller jag att i korthet få anföra mina skäl för denna mening. Om, emot hvad man bör önska och hoppas, en Myntbestämning vid denna Riksdag ej kommer att beslutas, uppstår, såsom följd deraf, ett af följande 3:ne alternativer: antingen skall Bancosedlarnes värde fortfarande försämras, eller någorlunda bibehållas vid den punkt, der det för närvarande är, eller ock ändteligen betydligen förbättras. I första fallet, eller i händelse Sedelmyntet ytterligare försämras, blifver förhållandet det samma som vid alla föregående StatsRegleringar, dervid Ständerna beviljat anslag i ett obestämdt mynt, att nemligen anslagen blifva mera otillräckliga, än vid beviljandet varit påräknadt, och härutinnan kan ej finnas något skäl för vägran af de anslag, som anses nödvändiga.
Fri barnen tillskyndats i och för honom fråntägne Ma - 364 ¥rot% Utär. d% 30 Lee. iSjS» terialier till den af Fienden uti sista Kriget med Ryssland uppförde Brobyggnad tifver Luleå Eif., 6:0 Friherre A richar sv arås , Carl Hinrik, den 15 dannes e. m, anmälda och den ij derpåföljde f. m. på bordet lagda Motion, angående inlösen af en del FilialDisconternes Assignationer, hvilka icke inom prescription siiden 1819 blifvit presenterade. 7:0 Grefve Barks, Nils, den 15 dennes e. m. på bordet lagda Motion, om Ull-Discont-Fondens förökning för utlåning åt Landtman, som anlägga fina electoral Schäfferier. Statsoch BevillningsZJ[skotten : Herr Renteisvards, Pehr Adam, den 15 dennes e. m. anmälda och den 17 derpaföljda f. m. på bordet lagda Motion, angående olämpligheten deraf, att* Embets. och Tjenstemän erla gi contributioner å deras löner. Statssamt sillin ii mia Besvärsoch OeconomieZJtskotten'-.: Grefve Irjlichs, David, den i5 denes e. in. jTrot, ZJtdr. d. j» Dec. issi. 365 på bordet lagda Motion, att all påbörjad eller verkstäld Indelning af jord till ständig eller ordinarie Rotering, derigenom ordinarie Knecktehållet skulle ukas utöfver det i Kneckte Contractet bestämda antal, måtte genast varda inställd.