Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är ock omsorgen att bevara denna allmänna säkerhet, detta offentliga förtroende, som föranledt våra lagstiftare att anse förfalskning af så väl mynt som Rikets Banks eller enskilda Bankers sedlar såsom ett fullbordudt brott, utan föregången ulprångling. Denna grundsats har ej eller blifvit frSnträdd i det Nådiga förslaget; men vid sådant förhållande förekommer det Utskottet, som skulle de i 11, 12 och il §§ af samma förslag innefattade bestämmelser i afseende på straffet, för den händelse alt förfalskaren icke begagnat förfalskadt mynt eller förfalskad sedel, icke stå i full öfverensstämmelse med eller innefatta en följdriktig utveckling af grundsatsen. Rå sätt af nyssberörde inhemtas skall den, som eftergör Svenskt och Norskt guldeller sifvermynt och dermed bedrager eller söker bedraga annan, dömas till straffarbete från och med fyra lill och med åtta år, men, om han ej myntet ut - gifvit och begagnat, hållas till dylikt arbete från och med två till och med fyra år; — den, som filar och klipper guldoch silfvermynt eller eljest det minskar eller åt ringare mynt gifver sken af det som högre är, dömas till straffarbete från och med sex månader till och med tre år, men, om han ej gjort bruk af det förfalskade, lill enahanda arbete, från och med två månader, till och med ett år; — den, som förfalskar Svenska eller Norska Riksbankens sedlar, dömas till straffarbete från och med fern till och med tio år, men, om lian sedeln ej utgifvit och begagnat, till sådant arbete från och med tre till och med sex år; — samt slutligen den, som förfalskar utländsk Statsbanks eller enskild Ranks sedel, dömas till straffarbete, om han sedeln utprånglat eller sökt utprångla, från och med ett till och med fyra år, men, i annat läll, från och med sex månader till och med två år.
Lagerbjelke, Gustaf: Jag hemställer vördsamt, om, sedan K. M. numera utfärdat en författning, som stadgar nya och utsträckta grunder för rösträttighet i sockenstämma, samma grunder icke borde antagas för val af ledamöter i taxeringscomiteerna. Rösträttighet i sockenstämma är nemi. numera utsträckt till alla dem, som betala 2 artikelns bevillning, och jag skulle tro, att detta vore en ganska god grund för val af taxeringsman. Den 55 § skulle således erhålla följande lydelse: "ordentligt val, hvarvid jordägaren sjelf röstar, om han ej genom särskild öfverenskommelse sin rätt till åboen upplåtit, men rösterne i öfrigt beräknas på sätt Iv. förordn. om sockenstämmor i Riket d. 29 Aug. 1843 stadgar.” H. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge 55 § böra erhålla den af Gr. Lagerbjelke föreslagna lydelse. Ropades ja. 62 §. Frih. Ridderstolpe: Den 62 § innehåller: ”Till taxeringscomiteen behöfver ej husbonde afgifva förteckning å de personer, för hvilkas bevillning han ansvarar, hvaremot honom ovillkorligen åligger att anmäla och, på sätt om mantalsoch skattskrifning stadgadt är.” Här önskar jag få tillagdt: u in duplo författade förteckningar. Vidare står i §: ”uppgifva sitt embete och tjenst”, och der vill jag tillägga den sammanräknade ”lön och inkomst han deraf njuter” etc. Skälet är, att man aldrig får förteckningarne in duplo, och att det ofta händer, alt löntagare icke sammanräkna sira löner. För försummelse i detta hänseende har jag tre år å rad i pröfningscomiteeu nödgats belägga med böter en numera afliden biskop, som fann sig ingalunda tvungen till delta sammanräknande af prebende-afkomster med öfrige löneförmånerne. Gr. Cronhjelm: Den siste värde talaren har önskat tven - Den 4 December e. m. 123 ne tillägg vid denna §.
A N N A -S T I N A ( för sig , i det hon kastar beundrande blickar på Maria ) Herre Gud, hvad den mamselln är fin och v acker! Kan hon känna afri taren? A N T O N ( när mar sig An na-Stina , medan Maria synes betrakta taflorna , men i smyg mönstrar Anna Stina ). Hvad gör du h är, mitt vackra barn? A N T O N ( skrattande ). Afritaren! det var en bra benämning .. det skall jag k alla honom för h ädanefter! Hvad vill du honom då? Jo, j ag har kommit hit för te helsa på honom. Och då s a' han åt mig att om jag kom opp te' Stockholm, så skulle jag h elsa på hos 'en.. A N T O N . J aså, ni ä' sål edes g amla bekanta? Jo, jag väntar på afritaren. M A R I A . Han ämnar förmodligen måla utaf di n dräg t? Nej , inte nu .. för det gjorde h an så många gånger derhemma .. och han sa' alltid att han ville inte ri ta af någon annan, för att att ( stannar för lägen .) A N N A -S T I N A . För att han tyckte s å mycket om mig, sa' han! M A R I A ( med en otålig rörelse ). Låt oss g å, Anton .. din vän tycks i alla fall inte komma tillbaka. A N T O N . Nå .. för att? Fortf ar bara! A N T O N . Åhjo, han kommer nog strax .. och det är rätt roligt att höra det här natu rbarnet prata! Hvad heter du , min flicka? Anna-Stina! A N T O N . D et vill jag just inte påstå .. men pikant är det! Hö r du kusin, tycker du inte att flickan är rätt näpen? M A R I A . Jag kan inte säga .. men kom nu och låt oss gå, annars går j ag ens am! A N T O N ( spefu llt till Maria ). Jag tror att min charmanta kusin nedlåter sig att vara svartsju k! M A R I A ( ond ). Anton! M A R I A ( spetsigt ). Ett poetisk t namn, i sanni ng!
Stockholm den 23 oktober 1819 Sedan Södertälje Kanaloch Slussverks arbete nu är färdigt och genomfarten obehindrad kan äga rum, har vi med denna kungörelse förklarat den nya segelleden för lovligt lotsmanna farvatten för så väl inrikes som utrikes sjöfart. Seglationsordningen och övriga för sjöfartens beskydd gällande författningar skall tillämpas och denna nya segelled med Vårt Nådiga hägn omfattas. Stockholm den 23 oktober 1819 CARL JOHAN Kungörelse angående taxa för Södertälje Kanaloch Slussfart, jämte vad därvid i övrigt bör iakttagas. Stockholm den 23 oktober 1819 Taxan för inoch utrikes fartyg, beroende på dräktigheten och lasten. Anmärkningar. 1: o Våra och kronans bevärade eller krigsfartyg passerar kanalen utan avgift. 2: o Båtar tillhörande Södertäljes innevånare är fria från avgift i kanalen, om de inte passerar slussen. De skall ha en särskild inbränd stämpel och om båten avyttras till någon utanför staden skall anmälan göras till slussinspektoren som annulerar stämpeln. Regler som härvid lända till efterrättelse. § 1 Skeppare skall uppvisa fartygets mätarbrev och connoissement (skeppsfraktsedel) på lasten, för att utröna taxan. Skepparen får efter att ha betalt avgiften en passersedel. Anser någon sig ha fått betala för hög avgift, anmäler han hos kanalverkets direktör som lämnar rättelse eller skriftligt besked. Skulle inga handlingar finnas, taxeras avgiften på stället. Visar det sig i efterhand att den blev för stor, återbetalas vad som blivit för mycket uttaget. § 2 Fartygen får passera i den ordning de anmäler sig. § 3 Fartygen får inte uppehålla sig i kanalen mer än vad som är nödvändigt. Den som hindrar andra bötar 5 riksdaler. § 4 Slussarna och vindbryggan, vid vilkas öppnande kanalfarare skall vara behjälplig, är under isfri tid öppen från 5 på morgongen till 8 på aftonen under söckendagarna och mellan 4-8 på helgdagarna. § 5 Skeppare ansvar för att deras fartyg inte går djupare eller är bredare än att de obehindrat kan passera. De ersätter eventuell skada och bötar 10 riksdaler om sådan uppstår. De som fraktar brännbara varor, får inte ha eld om bord under vistande i kanalen.
R:dr 40,000: — » beredande af tillgång å målskjutnings premier 10,000: — » skarp ammunitions anskaffande 10,000: — 60 000* » anskaffning af 3,000 st. infanterigevär, å 45 R:dr 7 5 öre, till ersättande af ett lika antal målskjutningsgevär, som från kronans förråd skulle till Skarpskytteföreningarne utdelas 137,250: — 197 250- 8:o. Skyddstält. För anskaffande af 10,000 tältdelar, å 8 R:dr, af hvilka sammansättas 2,500 soldattält, hvarje för 4 man 80,000: — 9:o. Arrestlokaler vid indelta arméen. Till kostnader för arreststraffets tillämpning vid indelta arméen, ett förslagsanslag af 5,000: — 10:o. Militie-boställskassan. Till uppförande af karaktershus vid åtskilliga kompanichefs boställen vid indelta arméen - 30,000: — 1 1:o. Materiel vid Norra och Södra Skånska infanteri-regementena. Till första uppsättningen af materiel för de 385 nummer vid skånska infanteri-regementena, hvilka med 1867 års början skola rekryteras 76,655: e. 12:o. Byggnader vid Carlbergs läroverk. Till ett exercishus Kyrkooch skolbyggnad för garnisonsförsamling arne i Stockholm. Till uppförande af en sådan byggnad, som enligt förslag skulle medföra en kostnad af sammanlagdt 144,000 R:dr, begäres för år »867 40,000: — Transport R:mt R:dr 2,874,322: 30. Bih. till R. St. Prot. 1865—1866. %l:a Sami. l:a Afd. 4 26 Kongl. Maj:ts Nåd. Prof. N:o 1, om Statsverket 1865. Kasernbyggnad för Svea artilleri-regemente.
B. p. l6y. Om eftergift i Dewillningen till nasta Riksdag för ONIevalia, ämkil, och (hkierlunci, Westerbotten och en del af Nordmalings Socken, ll. B. p. 171. Om nägra underdämgc ansökningar hos Kongl. Majit, om eftergift i Bewillningen. II. B. p. 22;. Om lindring i Dewillningen för Gestriklands Allmoge, ll. D. p. 22g. Lm lagstadde Tjenstehjons taxerande, ll. B. p. ;27- Med Förslag till Reglor och förestrifter, att wid Bcwill wiklningens taxerande iakttagas, lil. B. p. Z2, 228. Angäende Prrsfragan om en förenklad method till Dewillningens utgörande. D. p. 6z. Lm BrwMkling af Caracterer. lil. B. p. k-Z. C L 0 n st i k u t i 01, c u t sk 0 t L e ti Detänkanden och Memcnall Om chillicire-Ombudsmannens behöriga wistelseort, dä Riksdag annorstädes an i Hufwud-siadcn hålles. D. P Med Forsing till Förenings, och Wal-Act, Successions. Ordning och H. K. H. Kronprinsens försäkran. I. Med Tito tlll Eds-Formulaire för H. K. H. Kronprinsen, äfwensom Riksens Stander, l. B. p. raz. Angäendc granstningen af Stats-Rädcrs Protocoll. l. B. p. 522. Om öulUtiL.-Ombudsmannens aliggande att tillse werkstallligheten af Riksens Ständers Beslut. II. B-P172. -Angående zr. §- i Niksdags-Desiutet. ll. B. v. 2;;. Om föreflagnc förändringar i Grnndlagarne Angående af Bonde Ståndets Talman wagrad proposition, lil. B. p. no.
Emellertid kan, på sätt anfördt blifvit, det icke bestridas alt med nu gällande rättsåsigter icke låter sig förenas bibehållandet af husagan i dess nuvarande form, eller såsom en rättighet för husbonden all för ett fel i tjensten, en vårdslöshet, eller en försummelse låta en tjenare undergå våldsam behandling; ännu mindre att en sådan rätt öfverlåtes åt personer, ofta nog af mycket underlägsen bildning, som Sammans. Lagsamt Allm. Best.- och Ehon.-Vlsk. Mern. N:o 52. 7 ”i husbondens ställe sälte äro.” Endast utur synpunkten af ett slags nödvärn förde fall då, til! följd af en tjenares uppstudsighet eller trots, husbondens personliga säkerhet eller anseende såsom husets öfverhufvud äfventvras, torde ett tillbakakastande af illviljan eller öfvermodet kunna rättfärdigas, meri aldrig utöfver gränsen af detta behof. Med iakttagande häraf hade jag, för min del, röstat för borttagande eller inskränkning i husbondes ifrågavarande rättighet; men dertill ville Utskottet icke inskränka sin åtgärd, och min af andra ärenden, med afseende å Riksdagens annalkande slut, strängt i anspråk tagna tid har. oberäknadt min ringa förmåga, ej lemnat mig rådrum att på egen hand företaga den omarbetning af till ämnet hörande författningar, som varit af nöden. Seden har emellertid redan verkat mycket för saken. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Bilaga till Meni. 587 men endast till bedömandet af deras förhållande till »varande Lagar. En inkräktning af magt kan, efter min tanka, enligt nu föreslagne System, icke äga rum, utan att Lagen kränkes. Ett sädant försök skulle da börjas med, a,»tingen att den Lagstiftande Corpsen och Regeringen förenade sig, för att inskränka Tribunatets rätt att föreslå Lagar, eller dest rätt att bewilja, eller också att Tribunatet och den Lagstiftande Corpsen, förenade sins emellan, skulle besluta sädane Lagar, som skulle sätta Regeringen utur ständ att »verka.
K:o 5i. i anledning af till Utskotlet inknmne ansökningar om eftergift af öfver-räntor för Atskillige dels hos Låne-Contoren i Götheborg och Malmö, dels hos Banco-Disconl-Verket upptagne lån. 5a. angående beviljande af en gralification till Banco-Discont-Vei kets vaktmästare för deras besvär, i följd af den genom Utskottet verkställde revision af Banco-Disconl-Verkets räkenskaper. 53. i anledning af erhållne återremisser å Utskottets under N:ris 34» 35 och 36 afgifne Belänkanden. 54- angående löneförbättring åt Föreståndaren för stereotyperingen och tryckningen af Bankens nya sedlar, Myntproberaren C. A Broling. 55. i anledning af de beslut Riks-Stånden fattat i afseende på Utskottets under N:o 29 framställde förslag till jemkning af de skiljaktiga meningar, uti hvilka Riks-Stånden stannat vid afgörande! af Utskottets under N:o 14 afgifne Utlåtande. 56. i anledning af väckt fråga, huruvida, enligt Kongl. Förordningen angående Myntfoten af den a5 Junii i83o, präglade TrR: Iisstycken, må från Banken utvexlas. 57. i anledning af åtskilliga inom Riks-Stånden väckta motioner, angå ende anstånd med inbetalningar och lagsökningar för DisconlVerkens räkning, för de orter, der Cholera-farsoten härjat. 58. i anledning af vackt motion om präglande af en skådepenning tili minne af den nu verkställde realisationen. 59. i anledning af åtskillige från Riks-Stånden till Banco-Ulskoltet re mitterade motioner, rörande åtgärders vidtagande till befordrande af Hypotheks-Föreningar. 60. med hemställan om förhöjda arfvoden för Bankens Brandmästare och Conducleur.
Jag vill icke nu, sedan frågan redan har blifvit ur sådan synpunkt utredd, trötta med alt gifva någon historik öfver hvad som har passerat. Jag vill betrakta den ur den enkla synpunkten, sådan den för dagen befinnes. Det är ett faktum, att vid sisfariksdagen beslöts af 3:ne Stånd, att antaga K. M:s nådiga propos, att de Halländska utsockne frälsehemmanen skulle roteras. Det är således obestridligt, saken må vara mer eller mindre billig, att dessa hemman f. n. åro lagligen underkastade rotering. Vid delta förhållande har nu en motionär vid denna riksdag yrkat att R. St. mätte uphäfva denna rotering, dervid motionären begagnat följande ordalag för sin anhållan: ”att R. St., efter förnyad pröfning af förhållandet med de utsockne frälsel i Halland, af ålder tillerkände, rättigheter och skyldigheter, i fråga om jords roterande, ytterligare måtte förklara hvad de i deras underd. skrifvelse d. 13 Februari 1841 förklarat, nemi. att dessa utsockne frälsehemman icke äro skyldige att utgöra ordi narie rotering; samt i följd deraf besluta, att den, dessa hemman vid sisla riksdag ålagda, vakansafgift, till § af det belopp, hvartill vakansafgiften för en Båtsman efter gällande beräkningsgrunder i länet upgår, må från och med år 1851 uphöra, samt dessa hemman hädanefter endast anses skyldiga att extra rotering utgöra.” På denna motion har StatsUtsk. svarat att frågan blifvit vid sista 4 H. 5 68 Den 22 F e b r u a r i. riksdagen fullständigt utredd i Statsoch Ekon.-Utsk:ns hetänk:n N:ris 22 och 63, och på grund af denna utredning finner StatUtsk. sig f. n. icke böra tillstyrka någon åtgärd i följd af motionen.
Presterskapet är skyldigt att vara närvar, vid mantalsskrifningarria och förteckningarne dervid grunda sig på husförhör'slängderna. Derföre händer, att husförhören verkställas icke med hufvudsaklig! afseende på det verkliga ändamålet, som afser undervisningen, utan egentligen blott för att justera husförhörsböckerna. De ske om sena bosten, och jag bar varit närvar, dervid, när mörkret inträffat innan anteckningarna blifvit slutade. Läsningen eller undervisningen är en bisak, och deraf skulle jag nästan hafva anledn. att tro, att ett skäl till det sedeförderf, som finnes, ligger i bristande undervisning. Den medhinnes icke, och således vet jag icke hvarföre Utsk:n trott att presterskapets nit kunde förebygga olägenheterna.. Skulle återigen flyttningstiden, såsom af motionärerna blifvit föreslaget, inträffa midsommartiden, så kunde presterskapet göra sina anteckningar om sommaren och sedan göra de egentliga husförhören i öfverensstämmelse med det dermed afsedda ändamål. Hvad skärgården beträffar, så ske aldrig några husförhör der förr än om sommaren, så att fly 11 n i n — garne derstädes ej kunna iakttagas. Allt detta skulle förebyggas. Detta har haft afseende på presterskapet. Nu torde jag få anföra hvad jag, med afseende på de enskildes fördel, anser vara skäl för en förändring. Efter nu gällande tjenstehjonsstadga är det del folket, som flyttar, hvilket bergar in allt hvad sorn kommer att under året förtäras af så val menniskor som kreatur. De afffyttande hafva då icke den omtanka och det intresse, som kunde förmodas hos dem, hvilka inbergade hvad de sjelfve skulle förtära eller utportionera. Derföre har också ofta likgiltighet dervid visat sig. Visserligen kon eh husbonde förebygga sådant, men han nödgas då också sjelf vara inspector. En annan olägenhet af den huvar, flyttningstiden uppkommer för ladugäi dsskötseln. Efter orternes olika läge insättas kreaturen förr eller sednare, men vanligen långt före den 24 October.
Då nu ånyo föredrogs Stats-Utskottets den 9 och 12 dennes på bordet lagde memorial N:o 302, med förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om beräkningen af Stats-Verkets inkomster, fann Ridderskapet och Adeln, som icke biföll den till Ståndet uti 2:dra punkten gjorda hemställan att bifalla Utskottets uti Utlåtandet N:o 226, i afseende på utmarksskatten på Öland, afgifna och af Borgare-Ståndet godkända tillstyrkan, för godt att godkänna samtlige uti memorialet N:o 302 föreslagna voterings-propositioner. S. D. Godkände Ridderskapet och Adeln den voterings-proposition, som Stats-Utskottet framställt uti dess den 9 och 12 dennes på bordet lagda memorial N:o 303, med förslag till voterings-proposition för omröstning, i anledning af skil jagtiga beslut, i fråga om löne-ersättning till adjungerade ledamöter i Götha Hof-Rätt. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 9 och 12 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 304, i anledning af återremiss å Utlåtandet N;o 195, blef Utlåtandet N:o 304 af Ridderskapet och Adeln bifallet med den förändring, att Ridderskapet och Adeln, i afseende på de öfvertalige embetsoch tjenstemännen samt Yaktbetjente inom de fordna Stats-Expeditionerna och Justitise-Revisionen, i stället för Utskottets förslag, hvilket icke antogs, biföll hvad Kongl. Maj:t uti Dess Kådiga Proposition i afseende på dem föreslagit. 6a8 Fröt Utdr. d. /g Sept. 1840. S. D. Återremitterades Banco-Utskoltets den 2 och 9 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 75, i anledning af gjord framställning om inoch utvéxlings-prisen å ducater samt utvexling af guldoch silfver-plantsar.
Här är föreslaget oeh äfven beviljadt ett anslag till åtskilliga uppgifna ändamål och sedermera ett personelt anslag till Barnbördshusets nuvar. föreståndare; men jag kan icke finna annat, än att, om denne föreståndare före nästa riksdag skulle med döden afgå eller af någon anledn. lemna inrättningen, detta personella anslag skulle i förra fallet följa honom, men uti den sednare händelsen upphöra, oeh således efter hans bortgång intet anslag finnas till någon föreståndare vid en för det allmänna så vigtig inrättning, som denna. Det är på detta förhållande, jag velat fästa StatsUtsk:s uppmärksamhet, och anhåller härjemte, att StatsUtsk. måtte föreslå ett eventuelt anslag till en föreståndare vid allm. Barnbördshuset för den händelse, att den nuvar. föreståndaren skulle komma att afgå. Jag anser detta institut vara af den vigt, att det för tjenar en sådan uppmärksamhet för framtiden. ia:te punkten. Ö f v er-i n t e n d en ts-e mbe te t. i3:de punkten. K. Tabell-corn missi o nen. D e n 5 Maj f. iu. II. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Carl Axel: Då jag har äran att vara chef för K. Tabell-commissionen, bör det icke förundra R. o. Ad., om jag här vågar höja min röst, hvilket jag hittills ganska sparsamt gjort, men nu sa mycket mera gör, med full öfvertygelse om rättmätigheten af de anspråk detta institut äger. I ett Utsk., sådant som StatsUtsk., som jag bör föreställa mig vara sammansatt af sornmiteten af Svenska Representationens statskunskap, och som efter min öfvertygelse verkligen är det, har det förundrat mig, att icke (inna mera deltagande för Tabell-commissionen. R. o. Ad. lärer otvifvelaktig! finna, att en god statistik är en nödvändig basis för all statskunskap, nemi. kunskapen om Statens tillstånd i alla dess delar. Det är på Tabell-commissionens och Landtmäteri-cont:s arbeten, som all statistik bör byggas. Det är uti K.
SS. DD. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 10, angående tull-bevillningen och dermed sammanhang egande ämnen. Härvid Prot.-Uldrag den 23 och 2* Juli 1857. 449 Härvid före ko mino: l:o. Utskollets yttrande, sid. 8, angående Herr Bcdills motion. Utskottets yttranden och förslag, dels sidd. 10 och 11, angående afgift till Handelsoch Sjöfarts-fondcn, dels sidd. 10. 11 oell 12, rörande städernas tolag. Biföllos; och 5:o. Bevillnings-Utskoltcts Betänkande i öfrigt. Efter vunnen upplysning om behandlingen hos Med-Stånden af frågan, angående städernas tolag, beslöt Ståndet, alt låta handläggning af nämnda Betänkande till dess öfriga innehåll hvila, lill dess sig visar, huruledes berörda fråga, rörande tolagen, efter förnyad pröfning af Bevillnings-Utskotlet, hlifver af Rikets Ständer slutligen afgjord. Den 23 Juli. Frän Vällofl. Borgar e-Slåndet. S. D. Föredrogs ånyo Samtnansalla Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskotlels Betänkande N:o 26, i anledning af väckta frågor om förändring eller förklaring af nu gällande stadganden, angående skyldighet alt hygga och underhålla kyrka, prest-gård, tings-hus och härads-fängclse. Bifölls, med undantag af Utskollets lagförslag, sid. 8, hvilket beslöts, så lydande: ”att alla, som, enligt Allmänna Sockneslämmo-förordningen, å sockneslämma rösträtt ega, skola i sådan byggnadsoch underhålls-skyldighet deltaga”. Ilen 24 Juli. Frän Hedera. Bonde-Stdndet. S. D. Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottels Betänkandcn: N:o 98, i fråga om kristendoms-undervisningens besörjande i folk-skolorna och i församlingarna; Bih. till B. St.
Det torde vara öfverflödigt för mig att yttra något angående BevillningsUtskoltets rätt att tillkännagifva sina tankar om grunderne för det nya Tullsystemet, sedan Herr Tham och Friherre Åkerhjelm fullständigt utvecklat den. Jag inskränker mig derföre alt upplysa ett missförstånd, som jag trott mig igenfinna uti Herrarne Lefrens och yon Ilartmansdorffs yttranden. De synas hafva trott, att Utskottet velat inverka på Kongl. Maj:ts åtgärder i denna väg, genom införandet af en bestämdt uttalad princip. Det är likväl icke så. Utskottet måste utsätta tull å alla varor, äfven å de nu förbjudna, för den händelsen att Kongl. Maj:t skulle frigifva de nu till ineller utförsel förbudne, och Utskottet fann det alltså nödigt D e n aö O c t o b e r f. m. att bestämma den grundsatts, hvarifrån man i sådant fall borde utgå. Man har sagt, att varsamhet borde iakttagas vid öfvergången från förbudssystemet. Detta har-äfven Utskottet medgifvit-— och verkställig 15 -j heten deraf beror på Kongl. Maj:t, sorn troligen hyser samma mening. Att, som Herr Lefren önskar, ur Tulltaxan utesluta de varor, hvilka nu äro till ineller utförsel förbudna, vore att sätta Kongl. Majit i nödvändighet att bibehålla ett dylikt förbud, oaktadt alla de fördelar, som af dess upphörande genom förändrade förhållanden framdeles emot nu stöde att vinna. Jag anhåller alltså om proposition till bifall å ifrågavarande Bevillningsgrund, helst meningen icke är alt uttrycka denna eller de öfrige Grunderne uti den underdåniga Skrifvelsen till Kongl. Majit. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: För min del kan jag ej föreställa mig annat, än att BevillningsUtskottet uppgifvit ifrågavarande Grunder blott på det Ständerne måtte kunna bedöma, hvarföre Utskottet föreslagit afgifterne så och så.