Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den i Julii. och ser, har nog rymligt samvete,' att vilja Uppehålla A uti sin rätt, den han således i laglig väg måste utsöka; hvarmed, genom Gäldenärens krångel och undanflygter, oftast går så långsamt, att hela år förlöpa, innan A får sin fordran; och under ali den tiden måste han för sin skuid till Disconten, i brist af be-; talning, erlägga 12 procent såsom straffränta, och förlorar således sin lagligen betingade (3 procents fänta af B. Jag bör till mensklighetens heder tro, att ingen gifves, som linner ett stadgande rättvist eller billigt, hvarigenom en medborgare oskyldigt kastas uti ett sådant lidande, som möjeligen kan helt och hållet förstöra honom. Lagstiftaren bör således vara omtänkt, att, genom sammanstämmande Lagar, förekomma sådane missbruk. Uti förevarande fråga synes mig detta icke kunna ske på annat sätt, än att antingen cilla eller och ingen Långifvare, den må vara enskildt man eller Discont, bör hafva rättighet fordra eller taga så kallad straffeller öfver-ränta efter förfallodagen. Om så stadgades, vore Lagen, såsom den bör vara, lika för alla medborgare. I annat fall måste den blifva skadlig, och kunde då med billig harm anses lika oduglig, som den Apothekaren medicamenter, hvilka endast dugde för Skomakare, men alldeles icke för Skräddare. Lagar, så beskaffade, att de kunde få ett sådant anseende, tror jag icke böra äga rum i en väl beställd Stat. Jag tror derföre, att Högloflige BancoUtskottet, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, hellre kunnat och bordt tillstyrka, att ali öfverränta för Den i Jutii. Discontlån, enligt allmänna lagen, borde försvinna, än att den borde förblifva vid 12 procent. Skulle, eagtadt desse mine anmärkningar Utskottets Betänkande gillas, anhåller jag ödmjukast, att de måtte, såsom min reservation, få införas uti Högloft. Ridderskapets och Adelns Protocoll; men af nit för det allmänna bästa, önskar jag, att Betänkandet måtte ogillas. Herr Pahlman, Otto Fredric:
r urr i^ro ärs Reglemente fäo Riksgälds-Lsntstrer, ^)a de wid innevarande Riksdag af Riksens Höa lofli - Den 12 Augusti. rs8f loflige Ständer fattade Beslut uti åtskilige ämnen, hwilka med Riksgälds-Werke: äga gemenskap. öranleda kil! en och annan förändring uti det wid Riksdagen i Stockholm ar l8>o af Riksens Högloflig^ Ständer fastställte Reglemente för Riksgälds-Cvntoirct, har Siats - Utskottet latit författa Project til! en ny Rcdacuon af de stallen uti berörde Reglemente, hwilka komma att undergå förändring, 'och hwilret Förslag till Riksens Högloflige Ständers gramrning och gillande Stats-Utskottet får wäxdsammeligen öfrverlämna, saint derwid tillika, i afseende pä z tz. i 2 Art. särskildt erindra, ack fräsan om Stora Sjö-Tullens för utgående wahrok clarerina med Wäxlar, ännu beror pa Riksens Högloflige Ständers pröfning; men att om ock härmed skulle komma att förhallas såsom hittills, berörde 8. likwäl ansetts böra undergå en sadan förändring som är förcflagen, emedan Stats-Werket nu meraEhav större Waxel-behof an Rlksgalds-Conkoiret. Ö ebro den n Augusti r^lL. Pä Högt. Ridd. och Adelns Pä HögwördPrcst-StändetL Ledam. wägnar Ledam. wannar V. sk Wetterstedt. Ous-Lk Pä Wällöf!. Borgare-StanPä Hcderw. Bonde-Stan» dets Ledam. wägnar dets Ledam. wägnar Wedelin. Austers Andersso». 6. Ilunolini!, 2s86 Den rs Augusti. Reglemente föri Projekterad ny Riksgälds - Contoir Redaktion, ret af ar 1810. r Art.
Må det äfven tillåtas mig, sorn en slag! Chef för Skogsoch Jägeristaten, nämna något som rörer dets. Ett af de skäl, Utskotten tager till försäljande af Kronoparkerne är att de svårligen kunna beVakas; jag är af samma tanka, så länge Staterne Förblifva organiserade som de för närvarande äro; men tillåt mina Herrar göra Eder uppmärksamme på deras nuvarande ställning; dessa stater hafva dels inga dels otillräckeliga löner, inga befordringar utom tittlar, föga utsigt om pension, och den trägnaste och mödosammaste tjenstgöring, då skyldigheterne fnllgöras rätt, hvad kan man vänta af allt detta. Och huru lätt vöre icke det att med de löner denna stat nu innehar, ökad med högst fjerdedelen af hvad som nu Den 17 Oktober f.m, 101 Stjäles af skolarne, reglera en ordentelig slat, forn snart skulle visa att Svenskar kunna både akta och sköta skog lika så väl som flere andra Nationer göra det. Bilaga ti ll Pleiu-Protokollet i or deri 17 Oktober, efterinidclagen. N;q r. Herr Tham, Wolrat ht Principen att RiddarhusSecreleraren icke bör bekläda annat publikt Embete, godkänner jag ej Orsakerna äio att jag tror det inom Svenska Adeln ännu finnas män med ära och kunskaper. Att Ridderskapet och AdelD vid val tili RiddarhusSecreterare måste lästa sig och säkerligen fäster sig vid dessa egenskaper-^ Att RiddarhusSecreteraren om Iian icke får bestrida annat Embete, blir skild från allt 103 Dc »37 Oct ober e. m. tillfälle att ^emellan Riksdagarne verksamt följa landets angelägenheter och uppöfva sina kunskaper och sjäisförmögen heter genom annat än speculatioQer, hvilka, ehuru ganska nyttiga, likväl icke efter min öfvertygelse verka lika med en god Embetsmannapraktik. Att om Ridderskapet och Adeln väljer så illa, att deras Secreterare täger impuls af högsta magten eller af andra personer, så linnas många andra sätt att på honom inverka äts genom det publika Embete han bekläder.
Hufvudmannarätten eller värdigheten i likhet med hvad i 8 §■ föreskrifva är, närmaste Ättemän Inflyttar i Riket sådan Adelsman eller någon af hans manliga efterkommande, styrker lagligen, att förbindelserne emot främmande Herrskap upphört, och Konungen med ny Tro och Huldhetsed sig förpligtar, inträde han eller de i 4?o Dm 2j Junit. Ättens förra rättigheter, så vida han eller de icke eljest blifvit en sådan förmon ovärdige förklarade; dock likväl alltid med den inskränkning, i anseende till förlorad Hufvudmannarätt eller värdighet, som 8 §. i anseende till utur Riket afviken Adelsman och dess efterkommande siadgar. n §. Vid hvarje Riksdag utnämnes LandtMarskalk för Ridderskspet och Adeln af Konungen, i enlighet med 52 $ af RegeringsFormen och 23 §. af Riksdagsordningen. Den utnämnde Landt Marskal ken beledsagas genast af de 2:ne äldsta närvarande Grefvar till Riddarhuset, och etnottages derstäds vid ingången af Ridd^husDirectionen RiddarhusSecreteraren och de öfrige till RiddarbusCancelliet hörsnde personer; hvarefter han 1 å»er utfärda anslag till anteckning af Riddetskapets och Adelns tillstädeskomne Ledamöter, hvilken på följande dagen förrättas, under LandtMarskalkens Ordförande af trenne RiddarhusDirectionens Ledamöter, tillika med trenne andra af Rid. derskapet och Adela, dera LandtMarskalken utser, saint RiddarbusSecreteraren och RiddarhusFiscalen, och livarvid tvenne särskilta upprop böra å utsatte timmar ske, efter en öfver alla lefvande ÄUer, i den ordning de å Riddarhuset säte äga, upprättad Matrikel.
Sterling motsvarar 11 R:dr 24 sk. B:ko; Samtlige nuvarande Hypotheks-Föreningars i Svenskt mynt utställda, med 4 procent ränta löpande och efter utlottning betalbara obligationer till 85 procent af kapitaleller nominalvärdet, och Riksgälds-Kontorets med 3^ procent ränta löpande, s. k. Stats-Obligationer till 75 procent af nämnde värde. § 65. Till sådana Filal-Banker, som hafva till föremål att ersätta upphörd Privat-Bank är, genom förminskning af fonden för belåning af jern, koppar m. fl. vågförda effekter, enligt 2:dra momentet af Banko-Reglementets 182 §, såsom fond, afsatt ett belopp af 1,300,000 R:dr B:ko; men om erhållande af försträckning från denna fond har ännu icke någon Filial-Bank sig hos Fullmäktige anmält. De såsom försträckning åt Filial-Banker, som bildas ulan ändamål att ersätta upphörd Privat-Bank, vid 1850—1851 årens Riksdag, af Bankens medel afsatta 1,500,000 R:dr B:ko få, enligt 4:de momentet af berörda Reglements §, för enahanda ändamål, fortfarande afses. Dessa medel äro sålunda använda: Till försträckning åt Filial-Banken i Gefle B:ko R:dr 500,000: » d:o åt d:o i Christianstad 405,000: » d:o åt d:o i Blekinge 220,000: » d:o åt d:o i Skaraborgs Län . 375,000: S:gr B:ko R:dr 1,500,000: Till dylika Filial-Banker ega Fullmäktige dessutom, jemlikt sistberörda § och moment i Banko-Reglementet, alt af den summa, hvarmed laneoch kreditiv-rörelsen vid sednaste Riksdag blifvit förminskad, anvisa 800,000 R:dr B:ko. Fårsträckningar till Filial-Banker. 68
Banco Fnllmägrige, hwilka styrelsen och wärdén af Vanco-Werket äligger, mäste, säsom wise och kloke Män, tillhörer i wigtiga ärender och brydsamma omständigheter, se pä andamälet och afsigten i de dem gisne föreskrifter, dä de äro satte mur ständ, att rädfruga sine Hufwudmän Riksens ständer; hwarmed ock 4 §. uti 1701 ärs reglemente instämmer. Tydeligen wksar sig afsigten med Banco-Utskot» tets föreskrift om Förmögenhets - afgislens förwand» lande i Silfwer före Realisationen, nemligen: Banquens säkerhet att äga en reel Zsnd. Icke war andamälet, att med Silfret gena>t kunna inlösa alla sina Sedlar, ty dä hade föreskriften bordt sä lyda : att hela Förmögenheks-afgiflen skulle sörö Realisationen wara förwandlad i Swenftt Specie» Mynt. Nu wet hwarje kännare af Finance-ärende;, 82 Den k 4 November. der, akt ingen händelse är wädligare för Banquens reela Fond, an en Högt updrifwen Wexel^Cours; och att imer kraftigare botemedel deremot finneg, an en tillräcklig Wexel-killgäng: deraf följer, att det ar för Banquen af en sior söhman och, ej sällan förmänligare än Silfwer, att desi Fond lill en del består af goda Wexlar, hwilka icke allenast kunna snart förwandlas i Silfwer, utan ock wid oförmodad påkänning af Banquens ree^a Fond,tz werkfamt anwändas kill dest skyddande. Aterstar således blort den fraga: moro desie Wäxlar gode? Dä de säkraste Handelshus i Hamburg moro Mgifware, samt Swensta Kronan Eudosient eller Löftesman med särskildt stäldt fastighets Hypotheque, lärer äfwen den sanningen ligga i öppen dag.
Vid ytterligare föredragning af Consti» tutions-Utskottets Memorial, i anledning af granskningen öfver Justitias-Ombudsmannens Diarier, lät Ståndet dervid bero. under förklarande af Sann tillfredsställelse öfver den nitiska och värdiga förvaltning af detta Embete, som Utskottet genom samma Memorial vitsordat. Ut supra» Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. Efter uppläsande af Hedervärda Bonde-Ståndets Protncolls-Utdrag af den 2 dennes, innehållande det beslut, att förutan Bevillningsutskottets Betänkande rörande Grunderna och sättet för Allmänna Bevillningens utgörande, äfven borde tryckas och till Riks Ståndens Ledamöter utdelas samma Utskotts förslag till ny Bevillnings stadga , insåg Prest-Ståndet lika med Hedervärda Bonde Ståndet att berörde tryckning kunde medföra sin nytta, men då sådant tilläfventyrs skulle hindra Biksdagens afslutande i behörig tid eller ock medföra den våda, att 1812 års Bevillnings Förordning än vidare skulle blifva gällande, så vida berörde tryckning svårligen lärer kunna hinna verkställas, förrän sista Den 5 Juli, 4*3 sisla dagarna af Riksdagen, då nuvarande förslag till Bevillnings-stadga redan bör vara i RiksStånden granskat och i händelse af skeende anmärkningar, till Utskottet äterremitteradt, ansåg Ståndet sig böra förblifva vid dess förut fattade beslut, att endast Betänkandet om Bevillningens grunder skulle till trycket befordras. Ut supra. Ex Protocollo J. UAlmqvist, S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande om Saltpeter-tillverkningen. Ut supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D.
SubalternBefälet tror jag väl ej kan vara mindre, men jag vet, att 12 CompagnieChefer skulle kunna bestrida tjenstgöringen, då garnizonen ej är större, och här ej är någon fästning. Jag tror, att en sådan åsigt bos Ridderskapet och Adeln och Rikets Ständer borde blifva ett motif för det beslut, som kunde fattas, då man tydligt finner och inser, att med den minsta kloka organisation både i den indeldta och värfvade Armeen stora tillgångar finnas. Jag vågar Blifva qvar vid mitt bestridande af allt anslag, och tror ej, att GardesRegementerne till fots skola anse såsom en proejudice, att Gardet till Häst fått ett ökadt anslag genom en verklig hazard. Herr Rosenblad: Jag viii blott anhålla om proposition å en rund summa af 79,000 R:dr för hvardera GardesRegementet. Det gör en minskning af 141 R:dr i5 sk. 6 rist. för Svea LifGarde, och af %5i R:dr i5 sk. 6 r. för Andra LifGardet; men derigenom skulle Ridderskapet och Adeln fullkomligen följa samma princip, som i afseende på den Indeldta Armeen, att ej Den 7 October f. m. ingå i pröfning af alla dessa detailler, hvilka ligga utom gränsen af en öfverläggning inom Riddarhuset. Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus: Den gång, som utöfningén af Sländers rätt inom detta Hus tagit, gör det till pligt för mig, att till Protocollet reservera mig mot beslutade tillökningar i anslag, utöfver hvad StatsIJtskottet föreslagit, och att derjemte nämna några ord till redovisning för mitt handlingssätt, såsom medlem af StatsUtskottet. Jag har aldrig motsagt någon proposition till nedsättning i de förslag till utgifter, som af Utskottet blifvit framlagde, i den tron, alt jag derigenom skulle ha öfverträdt gränsen af min befattning. StatsUtskoltets åliggande sträcker sig icke längre än att föreslå utgifter, och att föreslå dem på grund af gjorde beräkningar öfver behof och tillgångar.
Beträffande deremot sista punkten af samma moment, samt den deruti, under det första årtiondet efter upplåningens början, föreslagna afsägelse af rättigheten för obligations-utgifvaren eller Riksgälds-kontoret att upp säga sina utfärdade obligationer, så och ehuru Utskottet tror sig i sitt förra utlåtande, sid. ié, hafva uppgifvit giltiga skäl för hvad Utskottet i detta hänseende föreslagit, får Utskottet likväl, enär framställningen, att uppsägningsrätten under sagde tid icke måtte komma att begagnas, skett med förutsättning, att någon kapitalrabatt lill en början icke skulle få medgifvas, förklara, att då Utskottet, med afseende å här nedan anförda förhållanden, finner sig föranlåtet nu frånträda sin förut gjorda hemställan rörande kapital-rabatten, Utskottet anser deraf blifva en gifven följd, att vid de fall, då kapital-rabatt eger rum, Riksgälds-kontorets styrelse bör vara oförhindrad begagna den i obligationerna deras utgifvare tillerkända rätt att dem, när som helst, till inlösen uppsäga. Deremot synes de långifvare, af hvilka Riksgälds-kontoret erhåller hela det i obligationerna förskrifna kapitalbelopp, böra tillförsäkras rättigheten att, under någon viss tid, få hafva sina kapitaler, emot den bestämda upplånings-räntan, i Riksgälds-kontoret innestående; hvadan Utskottet anser, att ifrågavarande punkt, med den deruti här nedan föreslagna förändrade redaktion, bör bibehållas för de obligationer, som utan kapitalrabatt varda till långifvare 'utlemnade. Utskottet får alltså hemställa, att 3:dje momentet måtte erhålla följande lydelse: Obligationerna ställas på innehafvare!!, men äro å dennes sida icke uppsägbara. Deremot eg'er Riksgälds-kontoret att dem uppsäga till inlösen efter sex månaders förlopp. Sådan uppsägning sker medelst derom i Rikets officiela tidning införd kungörelse.
N:o 16 till svar å de inom samtliga RiksSt. framställda, till Utsk. remitterade anmärkningar vid dess under N:o 6 afgifna betänk, med förslag lill hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning. 24: d e punkten: c) vid de tillfällen, da lån från allmänna Disco ilten icke genast kunna utfalla, i anseende till större antal sökande, berättigas Handels di.sconldirectionen utgifva lån under den nu var. minimi summ an, 1000 r:dr, dock ej till lägre belopp a n 5oo r: d r. Bifölls. d) uti högsta tillåtna sku Idsättningsbeloppet, hvilket, likasom hittills, Ribe hålles vid 20,000 r:dr för låntagare och tillhopa ej får öfverstiga 4°)00° r:dr under alla förhållanden, i hvilka en och samma person kan blifva hos inrättningen häftande, inbegripes icke, hvad samma person eljest må vara antingen till Banco* disconten eller Lånebanken skyldig. Dock må styrelsen icke underlåta att förskaffa sig alla de upplysningar, som kunna inverka på omdömet om lånsökandes ställning och förmåga att i allo uppfylla ingångna förbindelser. Bifölls. 44° Den 3i Juli c. m. e) såvida lånesumman ej öfver stiger 10,000 r:dr, må af Bancostyreisen bero att, i stället för en revers med arne namn, antaga, såsom h y p othek, lånesummans hela belopp motsvarande förbindelse med allenast ett namn, hvilken förbindelse bör vara förfallen till discont lånets förfallodag; skulle åter lånesumman stiga utöfver nämnde summa, må Discontstyreisen kunna, efter eget ompröfvande, antaga såsom by poth ek, antingen en revers med 2:11 e namn och en, lånesummans bela belopp motsvarande, förbindelse, hvilken likväl då ej nödvändigt måste vara förfallen in o m för fallotiden af det sökta lånet, eller ock allenast en revers med 3:ne namn. Frih. Cederström, Jac.r Jag har emot detta mom. egentligen intet annat att anmärka, än att här står en revers.
Rinman. ( 58 ) Förteckning på upphandlad 5327 Tunnor 2G Kapp ar Korn af Capten Wihlborg ; 30 _ Arter at Commercc-Rådet Arfvidson |032 261 Kappar Hafi 'a af dito 300 Korn at Lorent 324 — 16 Kappar Korn från Danmark . 382 — 6 .— dito dito 390 7z — dito dito . 802 — Råg dito 308 . 26 — dito dito 324 16 — Korn dito 677 dito dito 663 10? — Råg dito 891 16 — Korn dito 441 _ 6 _ Hafra af S. Arfvidson . 200 — dito af Capten Wihlborg 314 7 — Råg af S. Arfvidson 132 dito dito 300 — — dito dito 338 — m _ Korn dito 300 —- Råg af Proschvitz 30 — —* dito af Wegelius 300 dito af Arfvidson 600 _ — dito af Matson och Braune 100 — _ Hvete af Gyllcnliahl 300 — i% af dito 80 Hafra af Borgmästaren Sandberg af C. G. Bagge 40 dito 300 — _ dito af N. Söllscher 32 dito af C. G. Bagge 20 Korn af Handlanden Sanne 50 liaIra dito dito 203 16 — dito af Borgmästaren Sandberg 41 dito af Capten Lagerberg 30 —- dito af F. Agrell 100 _ — dito af Fältkainerer Roos ä 8 R:dr 600 dito af Capten Holmdorf ä dito 100 dito af Handlanden Thudén å 7f R:dr \ 300 dito af Lieutenant Belfrage ä 8 11:dr . af C. G. Bagge ä 8 R:dr 54 16 — dito 38 — 24 — dito af Handlanden F.
I ett utstyrselstycke som detta är det rent yttre » bländverket » n o g hvad s o m främst fängslar sinnena, m e n äfven stoffets literära behandling spelar naturligtvis en betydande roll. V i d den gamla sagans dramatiska omklädnad har förf. hiE. Pasqué i det hela ganska lämpligt vetat blanda de sentimentala o c h lyriska elementen med inlägg af mera grotesk o c h skämtsam art; d o c k skulle ännu starkare färger öfver de burleska scenerna liksom åtskilliga förkortningar i de delvis skäligen uttänjda romantiska deklama tronerna ha varit till fördel för ett friskare o c h lättare intryck af det hela. Den beledsagande musiken af F. Lauger är skäligen obetydlig. I den sköna Melusinas roll debuterar en ung elev från Dram. teatern, fröken Elsa Friberg, som i ungdomlig fägring o c h en viss barnslig mjukhet öfver spel o c h deklamation äger goda betingelser för att lägga den rätta stämningen öfver vågens skära dotter. Synnerligen uppfriskande och täck var fröken Hildegard Lindzén s o m styckets goda älfva Libella, hvilken för de älskande jämnar vägarne, m e d putslustiga upptåg håller ränksmidarne på afstånd o c h länkar kärlekssagan till dess slutliga harmoniska lösning. I spel, i sång, i dans ligger något pikant o c h täckt, men på samma gång väl afvägdt öfver fröken L:s uppträdande, s o m verkar högst intagande. Näst dekorationsgrannlåten är n o g h o n den, som bär hr Lindens nya stycke. H r Engelbreeht spelar den förälskade riddar Siegfrid m e d veritabla Hamletlater, m e n bidrar därmed ingalunda till att göra anrättningen lättare. Fru Precht däremot ter sig ståtlig s o m den hämndgiriga, för Mehisina förskjutna rivalen grefvinnan Fastrada. H r Sjöberg s o m styckets bof, den kringvandrande munken mäster Adam, o c h fru V. Strandberg som Fastradas amma Dulcibella företräda rätt bra den ej allt för saftiga humorn.
Dessa medel äro i låne-rörelsen fästade och utgifvandet af större elier mindre del deraf förorsakar således en motsvarande, lör Banken skadlig, sedelutsläppning, så vida icke låne-rörelsen i samma förhållanden minskas. Hvad benämningen af Grundfond angår, synes det Utskottet, som skulle denna vara mera likgiltig, och har endast tillkommit för att närmare uttrycka meningen. Af dessa anledningar får Utskottet lill Rikets Ständers förnyade pröfning hänskjuta det förslag, Banco—Utskottets Utlåtande, N.o 44' O O . §. Att Bankens Capital-öfverskott eller Grund-fond skall, utan beräkning af Bankens fasta egendom och inventarier, utgöra en summa af Tio Millioner R:dr Banco, hvadan möjligen inträffande Capital-förminskning under året af vinsten ersättes. Börande Utskottet härvid förnya dess i betänkandet N:o 29 sid. 14 gjorde erinran, att, i händelse af bifall till det förslag 1 §. innefattar, Bancooch Lag-Utskotten må ega att uppgöra och Rikets Ständers pröfning under ställa förslag till den ändring i Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars i83o, som deraf blifver en följd. Uti 2:dra punkten hemställde Utskottet, att Bankens Capital-öfverskott eller grundfond skall, så vidt sig göra låter, till ett belopp af Fem Millioner Riksdaler Banco bestå af obligationer, hvilka, ställde pä längre förfallotid och löpande med minst fyra procents ränta, äro utgifna af Riksgälds-Contoret, Armens accords-amorterings-fond, Skånska Hypoteksföreningen, Bruksegares Hypotheks-Cassa, eller andre Verk och inrättningar, hvilkas obligationer Banko-Fullmägtige anse lemna full säkerhet. Härvid är anmärkt:
Torp och lägenheter eller platser, som på längre eller kortare tid äro afsöndrade från sin rätta bolstad, och sådana, som från äldre tider blifvit upptagna från socken-allmänningarnas utmark, utjordar och ur fjel lar som ej äro i hemmansvärdet inbegripna, värderas och utgöra bevillning lika med all annan jord på landet. Hvad icke afsöndradt är, inbegripes under bolstadens värdering och taxering till bevillning. S 29- Lägenheter och lustställen, upplåtna till enskildes nöje och beqvämlighet, anses till bevillning, jemlikt fastighet i stad, efter Art. V. § 3o. fr. § 68 Bev:s-förordn. Frälse-räntor, sedan de, medelst uträkning efter förra årets markegång i länet, der de utgå, blifvit förvandlade i contant, anses såsom fem proc. af ett deremot svarande uppskattadt hemmansvärde, utaf hvilket bevillning utgöres enligt denna Art. VI, § 25, mom. 1 , och erlägges af ägaren till frälse-räntan; men äro de till besittningsägaren öfverlåtna, kommer hemmanets uppskattningsvärde att ökas med det belopp, hvaraf frälseräntan ansetts utgöra fem procent. Art. VII. Bevillning af Bergverk, Fabriker, Manufacturier, Apothek, Verk och Inrättningar, sorn icke annorstädes äro nämnde , Qvarnar och Sågar, som icke uteslutande användas för husbehof, så på landet som inom stads område. Bevillning efter denna Art. utgöres med fem proc. af behållna inkomsten. § 32. Om med verk och inrättningar, tillhörande denna Art., är förenadt landtegendom eller jordbruk, eller i stad sådan byggnad, som begagnas till annat ändamål, än i och för fabriksrörelser, värderas och taxeras allt sådant särskildt efter den Art. det rörer. S 33. Mom. 1. För utrönandet al behållna inkomsten af bruk och bergverk, stadgas följande grunder: