Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid dess genomläsning erinrar man sig lätt ett yttrande af den snillrike Biskop Agardh, i dess »Statsekonomiska Statistik», att »i intet land så manga nya idéer i penningerörelsen upstått som i Sverige, och att det är mycket orätt att antaga, hvad som oftast blifvit yttradt, det Svenskarne icke hafva hufvud för finanserna». Till stöd för denna åsigt anför den frejdade författaren, att Palmstruchska banken var den första bank, som utgifvit kreditsedlar; att Voltaire redan i sin »Histoire de Charles XII» omnämner, det vår riksbank är en af de äldsta i Europa; att Gautier i sina skrifter (Des banques et des institutions de crédit) lofordrar Stockholmsbänken för att vara den första, som utlånte penningar på inteckning i jord mot ränta och amortissement, och sålunda föregick hypothekskassorna; att år 1773 infördes i Sverige de s. k. diskonterne, enl. plan af Liljencrantz, och som voro förelöpare till privatbankerne; att Sverige var det första land, som, efter en af Gr. von Platen och Kommerserådet Santesson upgjord plan, anlade diskontkontor, för att på den vinst, som deraf drogs, grundlägga stora statsinrättningar (Götha kanal). »Men», säger vidare samme författare, »de hinna aldrig utföra något fullständigt, emedan i Sverige är förhållandet, att så snart något godt upkommit, så upstår genast ett parti, som söker förstöra det». Denna tanke kan jag icke obetingadt dela, åtminstone är det icke häri, jag söker skälet, hvarför vi ännu i denna stund sakna ett på rationela grunder ordnadt banksystem oclr penningväsende, utan torde grunden härtill böra uteslutande sökas i sjelfva vår statsorganism. På ena sidan se vi den ena statsmakten: B. St:r, icke endast såsom egare och förvaltare af Biksbanken, men också ensamt lagstiftare och domare, d. v. s. här domare i egen sak.
Men hvilka medel förete sig för att afhjelpa förevarande olägenhet? Det är hvad härvid allvarligen mäste tillses. Inom StatsUtsk. och den afdeln. deraf, som berédt detta ärende, ansåg man sig böra vara betänkt på någon utväg till bäfvande eller mildrande af det -öfverklagade missförhållandet. Man skulle i detta afseende möjligen kunnat vilja sammanslå den gamla fonden med den nya; men deremot framställde sig den betänklighet, att man genom en dylik sammanslagning äfventyrade att inympa den förras tynande lif på den sednare, hvilken hittills kunnat uppehålla sig sjelf. Dessutom hafva de alldeles särskiljda, om äfven närbeslägtade, verksamhetskretsar. Det synes således, och derest icke särskildt anslag skulle medgifvas, hvarom emellertid icke något förslag är, hvarken i propositionseller motionsväg, denna Riksdag väckt, f. n. ej återstå något annat medel, än alt tillse, hvilken punkt på den gamla Ulldiskont-fondens utgiftsstat, som är den mest betungade, och hvilken fördenskull är af mesta vigt att underlätta. Dervid befinnes, att inspektörens och öfrige tjenstemäns aflöning är den väsendtligaste utgiftsposten. Kunde man minska den, minskades äfven i motsvarande mån den brist, som hittills årligen yppar sig. Ben 2 Augusti. 13 Jag erkänner likväl, att jag, för min del, icke åsyftat att ställa den ifrågavande inspektören i någon annan kathegori än i likhet med agronomer, som på anordnande af det allmänna kringresa och gifva enskilde landtbrukare råd och uplysningar. Om Utsk. således, på sätt Frih. Akerhjelms uplysningar åsyftat gifva vid handen, i denna del synes hafva misstagit sig, så vill jag icke fortfara i mitt yrkande om att bifall nu mätte lemnäs till Utsk:s hemställan jemte den af mig föreslagna redaktionsförändring, utan förenar mig med Frih. Åkerhjelm i begäran om återremiss. Hr von Troil:
Mars hit inkomna skrifter — 3 — 9 — b. 14 Mars b. 11 Mars b. 11 Mars — 4 » om ändring i §§ 1, 3, 4 och 5, för att bringa dessa i öfverensstämmelse med strafflagsförslaget — 3 — 16 — b. 28 Sept. b. 29 Sept. b 29 Sept. b. 26 Sept. — 4 Tryckfrihetskommitterade, angåen28 78 de skedt val af Trädgårdsföreningen, om anslag 99 till 1 — 4 1 60 1 Trädgårdsingeniörer, om anslag 99 Se Sjette HufvudTiteln. till löner för två »g. 91 4 1 60 i Tullbevakning, angående förändrade bestämmelser i fråga om personalen hörande till den inre Bg. 58 8 — 74 — b. 14 Febr. b. 18 Febr. b. 18 Febr. b. 18 Febr. » om upphörande af skyldighet för fartyg att erlägga någon b. 1 Aug. afgift för extra Bg. 258 5 2 7 — b. 1 Aug. g. 5 Aug. g. 1 Aug. 139 T. Tull-lagstiftning, om bibehållande under nästa Statsreglerings period af nu gällande Tullmedlen, angående beräkning af Tullstämpling af varor, inkomna från utrikes orter, angående upphäfvande af föreskrifterna orri . Tullstämpling af varor, tillverkade inom Hillet, orri upphäfvanrle af Tulltaxa, angående förslag till ändringar och tillägg i nu gällande I anledning af återremisser och skiljaktiga beslut 1 anledning af skiljaktiga beslut i en fråga Voterings-resultat Se vidare Bränvin och Attika » om revision af gällande Cl ST" B -s D-I “V CD ?2, S 2. • crq Ridd. o. Adeln. Preste Ståndet. Borgare Ståndet. Se Se 29 Juli 19 Aug. a.a. 29 Aug Sjunde Femte b. 10 Okt. b. 10 Okt. 27 Maj Bonde Ståudet. Hufvud - Hufvud - b 10 Okt. 1 Aug. b. 19 Aug, a. a. 2 Sept Titeln. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Revisorerne hafva vid granskningen af denna räkenskap inhemtat, i afseende på landtbeskällares tillhandahållande, att vid denna stuteri-inrättning fortfarande följes en af öfriga stuterier i riket, såsom både kostsam och mindre ändamålsenlig, redan frångången' method, nemligen att till landsorterne utsända så kallade vandringshingstar, och att under revisioqsåret hafva varit utskickade 35 dylika hingstar, för hvilka jemte deras /■ medföljande vårdare sammanlagda transportoch underhållskostnaden uppgått till 9,208 R:dr 69 öre. Revisorerne känna visserligen icke anledningen till detta förfaringssätt, men föreställa sig, att om hingstarne icke vidare sålunda kringskickades, utan i stället, såsom det vid öfriga stuterierna lärer tillgå, antingen afyttrades till hingstföreningarna mot någon skälig rabatt, eller ock öfverlemnades åt enskilde personer med skyldighet att ansvara för kreaturens behöriga vård och underhåll, men med rättighet att uppbära inflytande språngafgifter, så skulle stuteriet befrias från den icke obetydliga utgiften för dessa djurs underhåll. I den balansrelation, som finnes redogörelsen bilagd, upptagas de från förutgångna revisionsår balanserade osäkra fordringarnes belopp till sammanlagdt 1,742 R:dr 71 öre, utan att på något sätt visas om och hvilka åtgärder till dessa fordringars indrifning blifvit under året vidtagna. Under åberopande af hvad Revisorerne i berättelsen om verkstäld granskning af Strömsholms slotts räkenskaper erinrat, angående detta slotts deltagande i halfva kostnaden för iståndsättningen af den s. k lifstallbyggnaden vid Kungsöhr, anse Revisorerne sig nu böra omförmäla, att jemväl i Strömsholms stuteris kassa blifvit uppdebiteradt enahanda utgiftsbelopp, 398 R:dr 66^ öre. Denna räkenskap, i Kongl, Kammar-rätten granskad utan anmärkning, visar följande förhållande med inkomster och utgifter: § 5. § 6. Stamholländerierna. Debet. Balans från år 1858: Uppbörd: Utgifter: För inköp af kreatur Transportkostnader m. m. Balans till år 1860:
Vid de till Styrelsens granskning öfverlemnade handlingarne hade likväl blifvit hufvudsakligen anmärkt, att kostnaden för detta vägomläggningsarbete, såväl med hänseende till expropriationer som arbetsutgifter, blifvit mycket högt beräknad; — att ehuru, vid vägomläggningar inom rikets starkast befolkade orter, man ansett sig, der så erfordrats, kunna medgifva lutningar af 1 till 20, denna väg icke vore beräknad för större höjningar än 1 till 46 men i allmänhet 1 till 70 å 1 till 92, en profilering som genom ökade gräfningar och större fyllningar naturligtvis måste icke obetydligt öka kostnaden; samt slutligen att vederbörande menigheters yttranden saknades om företagets lämplighet och nytta; varande af Styrelsen, i samma utlåtande, erinradt, att, derest det med detta arbetsföretag afsedda särskilda ändamål att bereda arbetsförtjenst åt länets genom missvext och rubbad affärsverksamhet nödställda befolkning skulle kunna vinnas, det anslag, som kunde beviljas, borde anvisas att utgå så tidigt, att företaget redan detta år, så snart väderleksförhållandena sådant medgåfve, kunde påbörjas. Utskottet, som tagit under öfvervägande den i detta ämne sålunda gjorda framställning, finner, lika med Styrelsen öfver Vägoch Vattenbyggnader, samma framställning såväl i och för sig sjelf, som jemväl med särskildt afseende å behofvet af Statens mellankomst för beredande af nu saknad arbetsförtjenst åt länets fattigare befolkning, vara förtjent af Rikets Ständers synnerliga uppmärksamhet. Men i fråga om beloppet af det anslag, som för ifrågavarande företag lämpligen må anvisas, har Utskottet icke kunnat förbise hvad bemälda Styrelse haft att anmärka mot den alltför högt beräknade kostnaden, i hvilken nedsättning, på sätt Styrelsen antydt, skäligen torde kunna åstadkommas icke allenast genom medgifvande af något större lutningar än den nu framlagda planen upptager, utan jemväl genom ett i förhållande till ortens arbetslöshet, jemltadt dagsverkspiga, hvilket, nu i kostnadsförslaget upptaget till 2 R:dr R:mt, icke synes böra åsättas ett så högt belopp.
Kådig sanction å hela förslaget till Ansvarighets-Lag för de af Rikets Ständer förordnade Directeurer vid Discont-Contoiren i Götheborg och Malmö, men sedermera, enär denna sanction, på grund af 6:te §:ns innehåll, vägrades, tillstyrkt stadfästelse å förslaget, med uteslutande af nämnde §. Varandes, efter Utskottets åsigt, sådant parliclt godkännande och förkastande af verkliga Lagförslag icke förenligt med constitutionela Lagstiftnings-principer. Enligt Protocollet öfver Krigs-Ärenden för den 20 Junii 1826, har Stats-Rådet tillstyrkt, att 2,000 Centner Krut måtte, på reqvisition af Chefen för Colonial-Ärendenas Departement, få aflemnas emot 20 R:dr Banco pr Centner, att af BarthelemiCassan, senast inom 1829 års utgång, betalas. För öfrigt får Utskottet, under åberopande af dess Memorial, den i5 sistlidne Constitutions-Utskottets Memorial. IV.-o 36. ig April, rörande en anmärknings-anledning i fråga om Skånska Mötes-Passevolancen, nu vördsamligen anmäla, att, efter den utredning detta mål vunnit, Utskottet tror Skånska Rotehållare böra komma i delaktighet af de förmoner, som, genom blifvande ny Passevolance - reglering, kunde Rustoch Rotehållarne vid gamla Indeldta Regementen tillfalla och försäkras. Stockholm den 20 Junii 182g. STOCKHOLM, P. A. Norstedt & Söner, 1829. Cotitmutions-Utskottets Memorial tito 37. Ankom till Exped. Utsk. d. 6 Julii 182g. Memorial , rörande Casper Wijk' inans anmärknings - anledning i afseende på InkomstÖfverskott tens disposition.
Ofta blir det för honom om våren ett ofelbart hellof att, då hötillgången är slut, och endast sämre halm stundom återstår, idka brännvinsbränning äfven om han skall köpa den behöfliga säden, ty den kostar ändock mindre än att för contant anskaffa foder åt kreaturen. Om hösten behöfver han åter dranken till fyrfötternas gödning, hvartill eljest strid säd måste användas, äfvensom han till brännvinsbränning kan använda frusen potates. Afgiflen blifver äfven honom drägligare, om han Den 18 Juli. han endast vill begagna en kortare tid. Beträffande ved* åtgången, så förbjuder handteringen sig sjelf, der ved ej fin* nes, utom att del beror af egendomsägare att neka sina underhafvande den rätt lagen likväl hittills tillåtit dem, men som i alla fall med någon eftersyn ej betydligt kan verka till någon skada. Rör:de beskattningsfrågan borde först benämningen husbehofsbränning alldeles försvinna, ty delta uttrvck öfveiensstämmer ej med det begrepp man vill göra sig att fritt få tillverka lill sitt eget behof af egen production , utan att tillverkningen alltid öfverstiger det egna behofvet och derigenom öfvergår till en industri-handtering, hvilken icke kan controlleras. Utsktns sätt att uppdrifva afgiften för de små pannorna till den oerhörda förhöjning af nära 20-dubbelt emot förr, påpekar alltför tydligt alsigten att utestänga den mindre jordbrukaren derifrån, för att befordra inrättandet af fabriker i den mera bemedlades hand. Detta förfarande skulle hafva samma följd, som alla inrättningar i stort, nemi. den fattigare classens utestängande från all förtjenst, hvari* genoin armod naturligtvis uppkommer. I motsats dertill äro de större pannorna synbart med uppsåt vida mera gynnade, och utsigt till större vinst dem genom beskattningssättet beredd. Skattens prenumerativa erläggande blir för den mindre jordbrukaren så mycket mera omöjligt, som den skall utgå på en tid, då han är öfverhopad med sina mesta contanta utgifter.
Rdr 32 sk. till en kanslist viii nämnde kontor, Öfver-ståthållaren, som ausåg en revision af polisens organisation 16 vara af behofvet påkallad, forst i afseende på sättet, huru densamma borde genomföras, i underdånighet anfört, alt, i betraktande af ämnets vigt, dess sammanhang med borgerliga lagstiftningen och hufvudstadens dera municipal-inrättningar, det förhållande, att polis-väsendet till stor del upprätthålles af stadens medel, och nödvändigheten att rådfråga andra länders lagstiftning och inrättningar i detta afseende, en revision af polisväsendet i Stockholm påkallar noggranna förberedelser, hvartill både tid samt mångsidig sakkunskap och erfarenhet erfordras; i följd hvaraf Öfver-ståthållaren i underdånighet hemställt, att ett sådant uppdrag må öfverlemnas, under Öfver-ståthållarens ordförande, till en särskild kommitté, hvars närmare form och sammansättning Öfver-ståthållaren förbehölle sig att föreslå. I anseende till en sådan revision, och då åtskilliga andra frågor, som hafva inflytande på polis-verkets organisation, ännu befinnas i oafgjordt skick, samt då poliskammarens förläggande till en ändamålsenligare lokal, i förening med Öfver-ståthållare-embetets båda afdeluingars sainmanflvttning, hvilket ej kan ske förr än efter förloppet af 2 eller 3 år, står med en sådan organisation i det närmaste sammanhang, liar Öfver-ståthållaren ansett sig nu böra stadna vid sådana förslag, som omfatta rättelser, hvilka äro högst önskansvärda, samt utan afvaktan af en fullständig reglering och, äfven under förutsättning af en sådan, kunna blifva beståndande och sålunda kunna anses såsom första steget dertill; varande i sådant hänseende följande aflönings-stat för poliskammaren Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställd. Polismöstaren, lön 3,000: Den för Polismästaren erforderliga lönetillökning utföres, under förutsätlning, att denne embetsman bör hafva sin bostad i närheten af poliskammaren, såsom hyresersättning med . 500: 3,500: Polismästarens vikarie-arfvode 800: — —•
I bergens klyftor döljer den gamla tunga tackor af hvitt silfver, och på saftiga ängar djupt inne bland fjällen beta hennes stora hjordar af svarta, gullhornade kor. Ändock vandrar hon fram i näfverskor och flottig skinndräkt, hvarpå brokig randsöm skymtar fram under århundradens smuts. Hon har mossa i pipan och tigger af den fattigaste. Skam gifve en sådan, som aldrig tackar, aldrig får nog! Gammal är hon. När låg väl ungdomens skära glans öfver det breda ansiktet med den bruna hyn, som skiner af fett, öfver plattnäsan och de smala ögonen, som glimma fram ur smutsen liksom eldkol ur grå aska? När satt hon som ung tös på sätertunet och besvarade med lurlåt vallgossens kärleksvisor? Flere hundra år har hon lefvat. De äldste minnas ej den tid, då hon ej vandrade genom landet. Deras fäder hafva sett henne gammal, då de voro unga. Ej heller är hon ännu död. Jag, som skrifver, har själf sett henne. Mäktig är hon. Hon, trollkunniga finnars dotter, böjer sig ej för någon. Hennes breda fötter sätta inga försagda spår på landsvägarnas grus. Hagel kan hon mana fram, blixt kan hon styra. Hon kan föra hjordar vilse och sända varg på fåren. Föga godt kan hon verka, men mycket ondt. Bäst att stå väl med henne! Tiggde hon än enda geten och en hel mark ull, så gif henne, eljes stupar hästen, eljes brinner stugan, eljes fördärfvas kon, eljes dör barnet, eljes går nidsk matmoder från vettet. Välkommen gäst är hon aldrig. Bäst dock att möta henne med leende mun! Hvem vet för hvems räkning den ofärdbringande genomströfvar dalen? Hon kommer ej blott i det ärendet att fylla tiggarpåsen. Ondt varsel följer henne: härmask visar sig, räf och uf tjuta ohyggligt i skymningen, röd och svart elma, som sprutar etter, kryper fram ur skogen ända till dörrtröskeln. Stolt är hon. I hennes hufvud gömmes fädrens mäktiga visdom. Sådant ger sinnet lyftning. Dyrbara runor stå ristade i hennes staf. För allt dalens guld vill hon ej sälja den.
M. har velat sälta Guvernören på S:t Barthelemy i precist samma kathegori med Landsh:ne i Riket, och föreslagit samma pension för den förre som var fastställd för de sednare, samt endast uplvsningsvis velat upgifva det då varande pensionsbeloppet. För mig kan det naturligtvis vara likgiltigt om StatsUtsk:s förslag bifalles eller icke, ty hvar och en måste finna att jag icke har något intresse dervid, men jag önskar det rättvisa vid detta tillfälle som många andra måtte hafva sin gång; och som jag anser det vara med rättsgrund och med rätt tillämpning af den grundsats Konungen uttalat och R. St:r vid föregide Riksdag gillat att nemi. Guvernören på Barthelemy vid afskedstagande!, då han upnått högre pensions-ålder får tillgodonjuta pension lika med hvad för Landsh:r är bestämdt, och då Landsh:r som framdeles taga afsked skola erhålla 4.000 Bko i st. f. 3,000, så måste deraf följa att Guvernören på Bar - 168 Den 9 September f. m. thelemy bör upflyttas i denna pensionsklass. Jag förbi ifver således ■vid den första propos. jag tog mig friheten framställa. Hr Bildt: Denna fråga kan visserligen som Hr Printzensköld yttrade synas mindre vigtig, men den är det icke i sjelfva verket; den rörer tredje mans rätt och i sådant fall bör man förfara så som jag alltid söker att göra d. v, s. efter bästa öfvertygelse. Genomläser jag likväl R. St:rs beslut i denna fråga vid förra Riksdagen, kan jag icke finna annat än att då R. St:r biföllo StatsUtsk:s då afgifna Utlåt. N:o 143 hvilket tillstyrkte att Öfverste Haasum måtte berättigas vid afskedstagande! tillgodonjuta pension § Rikets allmänna IndragningsStat för sin återstående lifstid »lill enahanda belopp, som, jemlikt R. St:rs vid 1834 års
' 9 130 !)«n B Juni e. m. kursen förminskades till 2 å 3 år, så kunde man med skid fordra, att alla officerare genomginge densamma, likasom för inträde på civila tjenstemannabanan ovilkorligen fordras att hafva absolverat en längre kurs vid universitetet. Under nuvrde förhållanden deremot ligger det en orättvisa deruti, att blott den ena hälften af arméens officerare har tillfälle att genomgå Carlberg, och äfven för att häruti vinna ändring, är det nödigt att KrigsAkad. ombildas. Detta skulle äfven medföra den fördel, att ynglingen icke behöfde alltför tidigt bestämma sig för ett visst vitae genus, hvarigenom han ofta riskerar att välja ett, som han vid mognare ålder finner sig icke passa för. På dessa skäl får jag således anhålla om E. o. Ad:ns bifall till Utskds framställning. Hr Cederschiöld, Gustaf: Undervisnings-austalterna sönderfalla i tvenne bestämdt skiijda klasser, nemi. allmänna elementarläroverk och speciella eller tillämpnings-skolor, och det är af största vigt, att de sednare ej belastas med sådane ämnen, som rätteligen höra till de förra. Det är just en sådan sammanblandning, som f. n. eger rum vid Carlberg, och som måste genom de båda lägsta klassernas borttagande uridanrödjas. Deraf blefve också en naturlig följd, att ynglingarne ej dit inkomme vid så tidig ålder, hvilket vore en stor fördel, då den tidiga kaserneringen och lifvet »en gar9011» i en så ung ålder, sorn nu eger rum, ingalunda kan hafva ett godt inflytande på (lein. Afven skulle derigenom upkomma nödvändigheten att vid vära elementar-läroverk införa vapenöfningar, hvilket måste vara af största vigt, då vi väl slutligen skola nödgas omfatta idéen om en natioual-beväpning. Jag anhåller om bifall till Utsk:ts hemställan. Hr von Ehrenheim, Per Jakob:
Nådiga uppmärksamhet anmälda, icke nu mera kunde utan vid en ny undersökning och rolejemkning inom prövincen undanröjas eller afhjelpas, men emot hvilken, till sin billighet redan vid tvänne tillfällen af Kongl. Maj:t Nådigst erkände anstalt, det af Rotehåliarne vid ständiga roteringens åtagande fästade vilkor, att ingen måtte blifva högre än förut roterad, ansetts ligga i vägen; tillstyrkte Rikets Ständer i underdånighet, att, lill afhjelpande af de emot roteringen anförde klagomålen, Kongl. Maj:t täcktes genom Dess Befallningshafvande sammankalla samtlige Rotehåliarne vid Södra och Norra Skånska InfanterieRegementena samt till deras besvarande framställa följande tvänne alternativ: a) ”Huruvida vid den redan skedda roteringen bör förblifva, blott ”med den förändring, att de nuvarande 86 öfverlopps-rotarne, från och med ”det år, sorn näst påföljer, då beslutet af Rotehåliarne härom varder fattadt, Stattstim Allm. Be sv. och Occon.-Ut sköttens Utlåtande N.o 4§* 3 ”anslås till understöd lör de Rotehållare inom bägge Länen, h vilka vid ske”ende undersökning befinnas vara i mesta behof af lindring i ålagd role”ringsskjldighet;” eller b3 ”Om Rotehållarne hellre åstunda, alt en allmän jemkning i beroende rotering bör anställas, då, i sådant fall, nedannämnde grunder och vil”kor derföre skola af Rotehållarne, utafn ringaste modificalioner eller förändringar antagas,” Jemte uppräknande af desse grunder, hvaribland må nämnas den, att förbehållet, ”det ingen rote kunde påföras högre ordinarie numer i än han förut utgjort extra rotering, skulle anses undanröjdt och icke ligga i vägen för den blifvande rote-jemkningen, anhöllo Rikets Ständer, att lill dess verkställande måtte förordnas en Corn mission, och att förslaget till berörde jemkning kunde vid denna Riksdag Rikets Ständer föreläggas till den åtgärd 80 §.
Af de utaf enskilde gjorde vägförbältringar torde böra anmärkas en ny väg mellan Wigelsbo grufvor och Wahlö kyrka, upptagen på Wigelsbo grufbolags bekostnad, och en på Kongl. Sekreteraren Odelbergs bekostnad år 1841 upparbetad ny väg af omkring p:dels mils längd öfver Flemmingsbergs ägor i Huddinge socken, hvarigenom kommunikationen mellan Fittja och Länna gästgifvaregårdar blifvit betydligen lättad. Södertelje kanal har blifvit behörigen underhållen. Tiden, då den hvarje år varit begagnad, antalet af fartyg och båtar, som passerat den, sammanräknade lästetalet af dem, som undergått mätning, samt beloppet af kanalafgifterne inhemtas af nedanstående tabell: 16 Tiden för Lanalfartens s 5” i> " K 3 - ao 2. g £. Antalet af passerade fartyg och båtar o Éft" 5 »k SS-> yq Q 63: g pr Beloppet af kanal-afgif633 (X, P 5 läster och derutöfver. början. slut. t-; M ac? c-)- P l 1 under 5 läster. Väddö kanal passerade år 1838 375 fartyg och större båtar „ 1839 372 d:o d:o „ 1840 464 d:o d:o „ 1841 488 d:o d:o „ 1842 502 d:o d:o Endast det sista af dessa år hafva kanal-afgifter betalts efter en af Kongl. Maj:t fastställd taxa med tillsamman 515 R:dr 29 sk. 4 rst. banko. Polilisk författning. Kammarverk. Länets politiska indelning har under ifrågavarande år undergått den förändring, att de 2:ne särskilda Fögderierne i Södertörn, bestående det ena af Sotholms härad och det andra af Svartlösa och Öknebo härader, blifvit till ett Fögderi sammanslagne, enligt Kongl. Maj:ts nådiga beslut den I4:de December 1833. Intet hemman bar under dessa år fallit i ödesmål eller derifrån blifvit upplaget och några nya hemman eller nybyggen hafva ej heller blifvit skattlagda.