Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att, i följd af odlingar och åkerbrukets äfven i öfrigt fortgående förbättring, spanmålsafkastningen under de sednast förflutne fem åren betydligt ökat sig, är otvifvelaktigt; men att en dylik tillökning skulle vara sä stor, som nyssnämnde skiljaktighet, kan icke antagas. Till en stor del måste således den an märkte förhöjningen vara en följd deraf, att den nu, på ofvanomförmälde sätt, åstadkomne beräkningen varit något tillförlitligare, än de föregående, och vi,d betraktandet af de dervid upptagne qvantiteter synes den ock vara verkliga förhållandet närmare. Enligt de afgifne berättelserne angående årsväxten har sköldén ansetts i allmänhet hafva varit af följande beskaffenhet: Hvete Råg. Korn. Ärter och annat trindsäde. Hafra och blandsäd. Potates. Höskörden. år ISSI | medelmåttig. nära medelmåttig. medelmåttig. under medelmåttan. - omkring medelmåttig. klen, nära missväxt. något öfver medelmåttan. 1832 | något öfver medelmåttan. medelmåttig. öfver medelmåttan. medelmåttig. fullt medelmåttig. öfver medelmåttan. rik. 1853 | klen, nära missväxt. under medelmåttan. medelmåttig. god. medelmåttig. rik. '/3:del under medelmåttan. 1851 | något mera än medelmåttig. fullt medelmåttig. under medelmåttan. under medelmåttan. under medelmåttan. något mera lin medelmåttig. något under medelmåttan. 1855 j fullt medelmåttig. något öfver medelmåttan. något öfver medelmåttan. nära medelmåttig. medelmåttig. ’/4:del under medelmåttan. medelmåttig. 19 Markegångspriserne å nedannämnde räntepersedlar och dagsverken hafva af Länets deputerade varit sålunda bestämda: 1 Tunna Hvete. 1 Tu nna Räg. 1 Tunna Kom. 1 Tunna Hafre. 1 Tunna Ärter. 1 L<£ Smör. 1 LUOst. t vinterlass hö å 40 LS. 1 ärligt dagsverke. Deraf medium ulgör Kammar-Ko legii pröfning blifvit förändrade.
Corinler . 1 skålp. 1 1400 skålp. F.enkol 1 skålp. 1 40 tunnor Fisk: saltad, Sill . 1 tunna 4 300 lisp. torr, Gråsidor eller Sey .. 1 lisp. 6 1400 skålp. Fät'g er: Blyhvitt 1 skålp. Garn, bomulls-: ofärgadt . r . 1 skålp. _ 3 150 skålp. färgadt, Turkiskt rödt 1 skålp. — 1 — 2000 skålp. Gryn, utom af Spanmål 1 skålp. 2 10 skepp:d Hampa, häcklad 1 skepp:d — 16 100 lisp. Ingefära, torr 1 skålp. 1 356 Expeditions-Utskoltets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o i 36. Minimi-qvantiQvantitet för Transitotet för Kreditupplaget. Transito-afgiftens beräkning. afgift. Banko. 20 tunnor Kummin 1 tunna It:dr sk. 8 r. 100 lisp. Ljus: talg1 lisp. — 2 4 300 skålp. vax-, gula hvita och Spermaceti 1 skälp. 4 300 skälp. Mandel 1 skålp. 1 1000 skålp. Olja, Bomeller af Oliver Hamp1 skålp. 1 2000 skålp. 1 skålp. 1 i 800 skålp. Peppar, alla slag 1 skålp. 1 2000 skålp. Plommon, Cathrinoch Sviskon 1 skålp. \ •i 2000 skålp. Pomerans-knoppar och Skal . 1 skålp. i 2000 skålp. Russin 1 skålp. Socker: Mascovad, eller brunt och gult, ordinärt Terresoch Tetes samt hvitt Pudersocker 1 skålp. ■ 1 1200 skålp. Krossadt Lumpoch Ilavanna-Terres 1 skålp. — 1 1200 skålp. Topp-, Candioch Kak1 skålp. 1 100 tunnor Spanmål, omalen, alla slag 1 tunna — 2 4 150 skålp.
Klockare, om upphäfvande af de uti § 32 af 24 Kap. Kyrkolagen förekommande stadganden om deras brefbäringsskyldighet. Motion N:o 261. Sammans. Lagsamt Allm. Besv. och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 30. om reglering af deras och organisters löneförmåner. Motion N:o 262. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 76. om ändring af gällande föreskrifter rörande val af dem. Motion N:o 118. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 4 och Mern. N:o 18. R. St. underdån. Skrifv. Klockarebefattning, om särskildt vilkor för kompetens dertill. Motion N:o 183. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Kommunalstyrelse, angående ändring af 12 § i Kongl. Förordningen om sådan på landet. Motion N:o lil. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Be. tänk. N:o 80 och Mern. N:o 89. R. St. underdån. Skrifv. N:o 58. i fråga om ändring af eller tillägg till § 70 uti Kongl. Förordningen om sådan på landet, i hvad samma § angår den Kronofogde tillkommande uppbördsprovision. Motion N:o 194. Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. N:o 80 och Mern. R. St underdån. Skrifv. —- — om ändring af Kongl. Förordningen angående sådan på landet, i afseende å uttaxering af kommunalutskylder. Motion N:o 144. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 80 och Mern. N:o 89. R. St. un derdån. Skrifv.
N:o 74, om förändradt användande af den till stads-skolor inom Lunds stift och provinsen Halland utgående helgonskyld; N:o 75, rörande låneunderstöds beviljande för verkställande af tomt-reglering inom den år 1849 nedbrunna delen af Lidköping; N:o 76, angående förändrade beskattnings-grunder för mjöloch såg-qvarnar, samt ödes-qvarnars befriande från grundskatt; N:o 77, angående ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser; N:o 78, angående allmänna stadganden för erhållande af statsbidrag till allmänt eller enskildt nyttiga arbetsföretag; N:o 79, angående beviljadt lån för åstadkommande af en båtled emellan Asunden och Jernlunden m. fl. sjöar i Östergöthland m. m., samt N:o 80, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga hemställan till Rikets Ständer, rörande Folkskole-lärares pensionering. Den 21 Juli. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets den 15 och 19 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 169, i anledning af väckt motion om pension för aflidne Intendenten Theodor Sandströms enka och barn. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 15 och 19 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 110, i anledning af väckta motioner om inrättande af kommunal-nämnder. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Särskilda Utskottets den 15 och 19 dennes på bordet lagda Memorial N:o 12, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 9, om inställande af bränvins tillverkning under innevarande års höstmånader och om tillåtande i dess ställe af tillverkning under någon tid af nästkommande år. 308 Pröt.-Utdrag den 21 Juli 1854. S. D.
539 Dea 14 J a 1111 a t' i. Från Hög v. Preste-Standet. S. D. Till Siats-Utskottet remitterades en af Comminister Janzon väckt motion att ett anslag af 100 Lisp. Sterling eller 2000 ILdr Rgd, måtte på ordinarie Stat uppföras, för att dermed aflöna en Luthersk prest på ön S:t Barthelemy, så länge hon fortfar att vara Svensk; jemte ett i anledning deraf af H. IL Erke-Biskopen och Talmannen afgifvet anförande. Den 14 och 15 Januari. S. S. D. D. Föredrogs ånyo Be villa in gs - Utskottet betänkande, N:o 13, angående stämplade pappersafgiften, i afseende hvarpå Ståndet stannade i följande beslut: l:o) bifölls Utskottets hemställan i fråga om den af Riksdagsmannen Nils Strindlund väckta motion, att 1111 gällande Chartce-Sigillatas-Förordning måtte intill nästa Riksdag oförändrad bibehållas; 2:o), till följd af gjorda aiYmärkningar öfver den del af Utskottets betänkande, sorn innefattar hemställan om förändrad lydelse af 2 § och 1 moni. 3 § i nu gällande Författning, samt Utskottets hemställan att orden skrifvas på må utbytas mot orden förses med blef denna betänkandets del återremitterad,• 3:o), med ändring af Utskottets förslag, rörande 4 §, angående stämpladt papper till bouppteckningar, beslöt Ståndet, att bouppteckning, då behållna summan utgör från och med 100 ILdr lill 5,000 R:dr, skall förses med stamphult papper till ett belopp af 8 sk. för hvarje fulla 100 Rair; från och med 5,000 till 50.000
Numer-Lotteriets räkenskaper, bifölls; N:o 33o, angående verkställd granskning af Kongl. Conlrol-Verkets räkenskaper, bifölls; N:o 33 r, angående verkställd revision af Kongl. Sundhets-Collegii räkenskaper, bifölls; N;o 33a, angående verkställd revision af Kongl. Invalid-fondens räkenskaper/bifölls; N:o 333, angående verkställd revision af Civil-Statens Pensions-Cassas räkenskaper, bifölls; N:o 334, angående verkställd granskning af Armeens Pensions-Cassa, bifölls; N:o 335, angående verkställd revision af Salpeter-fonden, bifölls; N:o 336, angående verkställd revision af anslaget för allmänna Garnisonssjukhuset i Stockholm, bifölls; N:o 33y, angående verkställd granskning af räkenskapen öfver Garl Gustafs stads Gevärs-factori, bifölls; N:o 338, angående verkställd revision af Kongl, Öfver-Intendents-Embetets räkenskaper, återremitterades; N:o 33p, om verkställd granskning af redogörelsen för ansJaget tili Stockholms Stora Barnhus, bifölls; och N:o 34o, angående verkställd revision af Stuteri-Öfver-Styrelsens räkenskaper för år l83i, återremitterades, S. D. Vid förnyad föredragning af Högvördige Preste-Ståndets Protocolls-Utdrag för den 17 dennes, med inbjudning till Med-Stånden, att förena sig uti Preste-Ståndets beslut, hvarigenom Utskotten, med undantag af Expeditions-Utskottet, blifvit försLändigade, att, så fort sig göra låter, och sist inom den i5 instundande December, afskeda all sin Caneellie-betjening, utom Secreteraren, en Notarie eller Ganccllist, blef denna inbjudning icke af Borgare-Ståndet antagen.
Det är nemi. alldeles klart, att det, hvarom man vill anmoda Regeringen, eller »alt genom vederbörande myndigheter låta undersöka etc.», är något, som ex nobili officio tillhör Riskoparne att taga kännedom om. Men det förhåller sig gemenligen så, att när man icke egentligen vet hvad man vili, eller när man icke vet; hvem som skall göra en sak, nvtljar man ordet »vederbörande embetsmyndighet»; ty det ligger icke närmare uttryckt, hvad dervid skall förstås. I andra punkten står: »att K. M. ville lill Rikets näst sammanträdande Ständer i Nåd. Propos. framställa förslag, ang:de de vilkor, under hvilka å sådana orler förhanden varande affällingar må kunna tillåtas att bilda egna församlingar och ang:de det förhållande lill Svenska samhället, hvari medlemmar af sålunda upkommande, i Riket erkända dissenter-församlingar böra ställas.» Det skall, hvilket R. o. Ad. behagade inse, blifva en ganska angenäm sysselsättning för R. St:r att undersöka hvad slags vilkor, som skola bestämmas för den ene eller andre, allt efter hvars och ens trosbekännelse. Det kommer att blifva ett slags kyrkomöte, som R. St:r skola få roa sig med under nästa Riksdag. Jag tror dock att nöjet icke skall blifva så stort, att det bör framkallas genom en skrifvelse till K. M. Jag yrkar fördenskull afslag. Gr. Sparre: Beträffande den grannlagenhet och varsamhet, hvarmed R. St:r böra afgifva svaret på K. M:s Propos. i ämnet, är jag för min del öfvertygad derom, att Ständerna kunna med fullkomligt förtroende öfverlemna detta åt Expéd.Utsk., hvilket Utsk., med afs:de dels å den ytterst ringa majoritet, hvarmed frågan om landsförvisnings-straffets upbörende blifvit inom R. o. Ad. afslagen, dels äfven derå, att denna fråga inom 2 Stånd blifvit bifallen, otvifvelaktig! skall med all erforderlig grannlagenhet och varsamhet afväga svaret på den Nåd. Propos. Att granniagenheten ytterligare skall utsträckas, så att R.
Exempelvis för Nyköpings län år 1855 utgjorde markegåogspriset å en tunna råg 14 Hulr, å en tunna korn 11 R*lr 16 sk., och följaktligen å en tunna Kronotionde-spanmål, hälften råg och hälften korn, 12 R.dr 52 sk. B:ko, under det medel-niarkegångspriset för de sista tio åren, 1846 till och med 1855, blott uppginge til! 8 R:dr 41 sk. 7 r:st. för en tunna råg, 7 R:dr 15 sk. 2 r:st. för en tunna korn, och således 8 R.dr 4 sk. 4'/2 r:st för en tunna Kronotionde; hvadan alltså en Soldat, som erhöllo blott sistnämnde summa i lösen för sin spanmål, skulle, under förutsättning alt årets markegångspris, såsom det borde, uttryckte det gångbara värdet, derför icke kunna köpa ens ? tunna spanmål af samma slag som Kronotionden.
Af sin beväring åter, har kavalleriet först sent att påräkna en sådan. Denna kan nemligen, i brist på hästar, icke under fredstid erhålla någon kavalleriöfning, utan först vid depöt-sqvadronerna vinna en sådan. Innan beväring med stammen kan införlifvas, åtgå således, efter öfvergången till fältfot, minst tre månader, enär af halfbildad beväring kavalleriet skulle hafva mera skada än gagn. Det högsta man af beväringen kan förvänta torde således vara att efterhand ifrån depöt-sqvadronerna ersätta fältsqvadronernas förluster. De mobiliseringsplaner, som på senare tider blifvit uppgjorda, hafva alla sökt i minskning af sqvadronernas antal ett medel att förstärka fältsqvadronerne. De upplösa nemligen den o:te sqvadronen och införlifva den med de öfrige. Härigenom ökas fältsqvadronernas styrka med en fjerdedel, eller till några och nittio man, och närmar sig åtminstone något de utländska sqvadronernas. Bjuder nu nödvändigheten en sådan fältorganisation, så torde denna äfven, om ej allt för stora hinder möta, såsom fredsorganisation böra antagas. Då emellertid denna förändring är genomgripande, är det angeläget att noga pröfva de skäl, som emot densamma kunna anföras. Främst ibland dessa kan städas den anmärkning, att då de taktiska enheterne, sqvadronerna, till antalet förminskas, förtynges derigenom bataljons-manövern och blir bevakningstjensten mera tröttande. Ostridigt göra flera sqvadroner på bataljonen denna smidigare att efter förekommande förhållanden begagna. Fördelaktigast vore, så väl ur taktisk synpunkt, som för detacheringar, att bataljonen egde 6 sqvadroner, fördelade på 3 half-bataljoner. Våra svaga bataljoner tillåta dock icke denna formering. Hvad åter en sådan på 4 eller 5 sqvadroner beträffar, är skillnaden dem emellan i afseende på manöver-smidighet icke af väsendtlig vigt.
I händelse af bifall härtill skulle alltså för jernvägsanläggningarne finnas en tillgång af 2,015,000 R:dr; hvarjemte, derest det bidrag, sora från Rikets Ständers Bank kan komma att aflemnas, beräknas till det uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition föreslagna belopp 5,000,000 R:dr, uppkommer en tillgångssumma af 7,015,000 R:dr. Isådant full uppginge således det belopp,som måste upplånas, till 20,452,000 R:dr. Ruut 3374X7,000 R-dr. Den af Kongl. Maj:t föreslagna lånesumman, 25,000,000 R:dr, skulle, efter denna beräkning och till följd af tillökningen i lånen lör enskilda jernvägsanläggningar, komma att ökas med 1,432,000 R:dr. Som Stats-Utskottets Betänkande N:o 89. 49 Som likväl del belopp, som bör upplånas, är beroende af Rikets Sländers blifvande beslut ej mindre i fråga om de anslag och lån, som för jernvågsanläggningar varda anvisade, är ock om och lill hvad belopp samt under hvilka vilkor bidrag af Rikets Ständers Banks tillgångar dertill varder anslaget, skall Utskottet, sedan Rikets Ständers beslut i berörda hänseenden blifvit fattade, inkomma med bestämd uppgift på det belopp, som skall upplånas, samt derjemte föreslå den tid, hvarifrån den för lånets förräntning och amortering erforderliga årliga anslagssumma skall utgå. I fråga om sättet och vilkoret) för anskaffande af den för ifrågavarande ändamål erforderliga lånesumma bar dels blifvit yrkadt, att något utländskt lån icke må ifrågakomma, utan i stället ett inhemskt statslån å 50 å 50 millioner R:dr successive i mån af behof upptagas, dels att Riksgälds-kontoret måtte bemyndigas utlärda inhemska statsobligationer å ytterligare Sju Millioner R:dr på valörer af minst 40 å 50 R:dr R:mt samt löpande med olika ränta af 5, 4| eller 4 procent och lämplig kapitalrabatt.
Att förstnämnde Öfverflöds - skatt på Vin, andre tillåtne Utländske drycker, Caffe, Thée, Siden, dyrbara Meubler, Kortspel, Tobak och Ur, matte förhöjas med Fem procent för Rikets öfrige Inbyggare, undantagandes å Allmogen. fi:o Att den Summa af circa 15,000 R:dr, som denne förhöjning producerade, icke till folie Theatren de år då förstnämnde Spectacle-Bevillning stege till 35,000 R:dr och deröfver. 7:0 Att hvad så af förstnämnde SpectacleBevillning sorn af sistnämnde förhöjning öfverblefve, innehölles för att användas till nybyggnad af Theatrehusen då eldsvåda eller andre händelser sådant fordrade, till större Reparationer, Festiviteter yid högtidliga tillfällen m. m. dylikt. 8 0 Att sådan författning tages, hvarigenom Theatre - Cassan linge qvartaliter uppbära den anslagne Summan, emedan förvaltningens behof omöjligen medgåfve annan betalningsmethod; och 9:0 Att Theatern måtte aga frihet att alldeles Tullfritt införa Hampolja, Lampglas och Magazins-behof till ett qvantum svarande mot en Tull af 3000 R;dr årligen. Stats-Utskottets Betänk and en. I anledning af detta förslag hafva hos Högl. Ridderskapet och Adeln åtskillige framställningar blifvit gjorde, hvilka motsäga Theatrens oumbärlighet samt åsyfta bevisning af olämpligheten derutaf, att Rikets Innevånare i allmänhet skulle belastas med något bidrag såsom Skatt betraktad i och för Theatrens underhållande; Hvaremot åter ett större antal Ledamöter af samma Riks-Stånd hufvudsakligen instämt med Herr Grefve Löwenhielm deruti, att Theatren måtte på föreslaget sätt varda upprätthållen såsom af väsentlig nytta för Litteraturen och de bildande Konsterne, men andre Ledamöter åter trott visse jemkningar i förslaget vara nödige och att i stället för denne afgift betalningen för Entrée - Billetterne kunde förhöjas.
Ifrån århundraden tillbaka hafva Qvarn - j9 Den 5 September e. m. anläggningar nästan vid hvarje Riksdag ufgjordt föremål för RiksStånden, dels att ifra emot obehörig», Odalqvarnarne till förfång, tillkomne qvarnar, dels att erhålla utvidgad frihet för husbehofsqvarnars anlägggning; och emellan Riksdagarne hafva ständiga strider derom uppstått. Anledningen till sådane »tridigheter bör sökas till en del uti icke nog tydeligt bestämde gränser för äldre Qvarnägares rätt, och icke tiilräckeligen utvecklade grunder för nya qvarnars anläggning, samt till en del uti naturen af dessa frågor, hvaruti stridiga intressen si säta beröra hvarandra, att de tydeligaste föx«skri :er ofta blifva otilIräckelige att förekomma alla tvistar. Å ena sidan, vilja äldre Qvarnägare från deras förmalningsrätt hemta skäl att bestrida iådane nya anläggningar, och å den andra grunda sökander deras anspråk till sådane Verks inrättande ej mindre på deras rättighet att begagna de Localförhållanden hvaraf de äro i besittning, än på ortens behof af utvidgad förmälning. Genom parternes utsträckte ömsesidiga förmante rättigheter och deras ej sällan sins emellan stridiga uppgifter af den ene om mälderbrist samt af den andre om så kallad mäldertrång, blifva desse frågor ofta så invecklade, att understundom flere år åtgå innan de komma i det utredda ikickj att de sluteligen E>en £ September e. m. 71 kunna afgöra®. Förändrade förhållandet) uti Allmänna hushållningen genom Landtbruket» förkofran uti alla dess utgreningar, folkgtockens tillväxt och lättade communicationer genom Canaloch nya väganläggningar, näringarnes tilltagande utveckling 68mt det stora inflytande sorn Vettenskapernes framsteg med* fördt på alla Mechaniska Inrättningar, påkalla derefter lämpade föreskrifter för anläggningar utaf Verk af en så allmän nödvändighet att hvarje medlem i Samhället behöfver anlita dem.
Huru obetydlig differencen i råntan är pa 3 och 5 procents sedlarne synes deraf, att de förre på 5 år, efter den till utgift påräknade summa skulle uppgå till 150,000 R:dr, de sed^ nare till 250,000 R:dr, således 100,000 R dra difference på 5 år, och jag frågar om det ej lönar denna uppoffring för att å ena sidan icke försämra Bancosedlarnes värde, som troligen skulle inträffa medelst de till å vista inlösning föreslagne 3 procents Sedlar, och för att å andra sidan gå ett verkligt gagnanda System till mötes, som i vådans stund kan uH vidgas, i stället att vidtaga en halfmesure som väl kan medföra skadliga, man aldrig nyttiga följder. För öfrigt är jag helt och hållet tf en värd Ledamots tanka att Planetis florlek bör beflämma medlen ; det vore således önskvärdt om Götha Canal Direction kunde uppgedess behof löt att helt och hållit fullbordadet stora arbetet, di man troligen, torde finna att detta jemte öfrige Publike företag icke kunna fullbordas på det föreslagne sättet (med 3 procents sedlar) och att man således slutligen alltid blir tvungen att vidtaga andra åtgärder. Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. VI. Bend. 23 538 Ä*«Jalii /, m, NiO 4- Friherre Lagerbjelke, Gujlaf: Ibland en mängd af vigtiga föremål, som under sist förflutna veckor ömsom kraft eller tillryckt sig uppmärksamheten, har det tor hända för mången, och säkerligen för mig varit omöjligt, att ägna en lika sorgfällig grad af granskning åt alla. Åtminstone skulle jag för min del hafva önskat mera tillf alle och nera förmåga att inhemta grundelig kännedom af det magtpåliggande Förslag, som innefattas i Utskottens Utlåtande att mot skuldförbindelser upptaga penningar till vissa behof.
Från författarne skiljas ” literatörerna ”, med hvilka August Strindberg, liksom många ändra i dagligt tal, alldeles oegentligt menar blott tidningsskrifvare. ” Literatören ” är, én-ligt den uppfattningen, framtidens skald och författare, och när menniskorna varda leda på yrkeslek och lära sig förstå, att det nyttiga är jner än det sköna, att det nyttiga är värdt aktning, så skola alla de känsliga och fåfänga författarne ställa sig i den nyttiga literaturens tjenst. Men det skall nog dröja länge, kanske tre slägten, heter det, innan vi kunna lära oss tala sanning. Kapitlet om artisten torde ock lemna ett och annat bidrag till den ofvan antydda psykologiska analysen. Konsten är blott en lek, förklarar författaren, och ” att det sköna skänker glädje åt menni-skan är ju en viss nytta, men att det endast njutes af kulturmen-niskan inskränker dess nytta till surrogat ”. Begreppet skönt kan dessutom ej tilläggas hvaije konstverk. ” Alla stora konstverk af betydelse äro ganska osköna, såsom Michel Angelos taflor och bild-huggarverk. ” Såsom. Samhället nu är, har det, förklarar August Strindberg, för mycket utsträckt arbetsdelningen, hvarigenom olika samhällsklasser bildats, kunskapsförmågan inskränkts och dyrkan af det onyttiga framkallats samt samhället stälts upp och ned, så att det, som var nyttigast, kommit längst ned och det onyttigaste högst upp, hvaraf * uppkommit jagten efter det sociala anseendet, hvilken håller menniskan i en evig oro och söfver henne in i falska föreställningar om ära, hvilka ärfvas och blifva allt svårare att utrota. * Ur dagens krönika. 7Detta är en af de väsentligaste orsakerna till missnöjet. Men äfven • annan orsak gifves: * kulturen, hvilken egentligen börjar med städernas uppkomst, är endast detsamma som lyx; och med lyxens tilltagande har brist på nyttigheter uppstått, hvartgenom åter kultur-menniskan samtidigt hafver det mest bekymmersamma lif, omgifven af en lyx, som hon betalar med öfver ansträngning. Kulturen har genom lyxen pressat ut de gamla kulturländerna, så att de redan länge måst införa en del af sina nödvändigheter från andra länder, under det att de sysselsätta sig med lyxproduktion hemma.