Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu Högloflige Utskottet i sitt ännu på bordet liggande interims-avertissement lofvat besvara, och i detta dess Allmänna Betänkande säger sig hafva besvarat de af mig, Den 27 Maji. 423 rörande Malmö DiscontVerk, gjorda anmärkningar, kan jag ej undgå förklara, att af alla de af mig uppgifne omständigheter, hvaröfver jag trott mig äga anledning till anmärkning', icke en enda finnes i det Allmänna Betänkandet upptagen. För att visa verkligheten af detta mitt påstående, nödgas jag nu uppgifva de kända händelser, som gifvit anledning till de nu ifrågavarande anmärkningar, och hvars följder en stor mängd jemte mig till sin skada måste vidkännas. De äro följande: Genom ett Regeringens beslut af den 27 September förledit år, som förklarade, att Malmö Discont råkat i obestånd, blef dess här i Stockholm ägande Depositionsoch InlösningsContoir, midt under utöfningen af dess förbindelsers oafbrutna uppfyllande, tillslutet och försegladt; dess Cassa borttagen, och till Banken transporterad, der till serskildteBankens Tjenstemän öfverlemnad, hvilka ålades, att på lika sätt, som Verkets egen betjening besörja om Contoirets vanliga göromål. Den 1 derpå följande October tog också detta sin början, men redan samma dag, och efter några timmars förlopp, blef, genom ett ytterligare Regeringens beslut, äfven detta Contoir tillslutet, och all vidare åtgärd instäld. Under den korta tid Contoiret i Banken var upplåtet, hade en stor mängd DiscontVerkets fordringsägare, uppmanade dertill af den allmänna kungörelsen, infunnit sig för att få sina Discontpapper inlöste, men ganska få ägde tillräckelig styrka, alt intränga, eller kännedom af de aparta ingångar 424 Den 27 Maji. att inkomma, eller utvägar att af Policebetjenterne blifva insläppte, hvarföre största mängden blef i mistning af den förmån vissa privilegierade tillföll, att få DiscontVerkets reverser med 3 procents ränta, ehuru till utbetalning icke förfallne till fullo inlöste.
Näs-kungsgårds-hjelp; 12:o, angide försäljning till skatte af Ljusne stora krono-laxliske i Gefleborgs län; 13:o, angide åtgärder till behof vandes undsättning i missväxtår; 14:o, angide upplåtande under ständig besittningsrätt af en jordrymd vid Kungsöhrs norra kungsladugård; 15io, angide utbyte af Komministersbostället Svensbohi i Rudskoga socken emot Sergeantbostället Höjdebråten i Nysunda socken; H. I. 4 50 Den 8 November. 16:o, ang:de försäljning till enskild person af en Komministersbostället Hof Dalbogård i Kronobergs län tillhörig del i den s. k. Spetsamossen; samt Skrifvelser: 17:o, ang:de ersättning af Statsverket till tre Officers-enkor för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigsfångenskap; 18:o, i ani. af Cimbrishamns stads ansökning om eftergift af återstoden å ett staden beviljadt amorteringslån; 19:o, ang:de begärdt anstånd med föreskrifna kapitaloch ränte-inbetalningar å de till Norbergs jernvägsanläggning af allmänna medel anvisade lån; och 20:o, ang:de Markaryds församlings framställning om befrielse från skyldigheten att betala återstoden af ett för dess kyrkobyggnad beviljadt lån utaf allmänna medel. Föredrogs ånyo och remitterades till Bevilln.-Utsk:t K. M:s den 1 dennes bordlagde Nåd. Propos. ang:de fortfarande kurhusafgift. Föredrogs Frih. von Schulzenheims, David, d. 1 dennes väckta och bordlagda motion J)f 7, ang:de inlösen för Statens räkning af det s. k. Köping-Hult-bolagets jernbana. Hr von Koch, Nils Samuel, anförde skriftligen:
Majit anser sig äfven hafva i en välgörande af. sigt nyttjat en utväg, som, med varsamhet begagnad, ej bör vara oförenlig med berörde Inrättnings bestämmelse, och Kongl*. Majit har för öfrigt härigenom följt ett efterdöme, som blifvit Kongl. Majit lernnadt af Dess Hö'ga Företrädare, hvilka ej tvekat att använda Statens medel för hellof af enahanda beskaffenhet sorn detta. Det har ej eller undfallit Rikets Ständer, att de understöd, hvarom nu är fråga, ej skulle, vid nuvarande höga Spannmålspris, kunna inställas utan kännbart lidande för Stockholms Stads fattige Innevånare, sorn sannolikt ej mägtade betala denna första nödvändighetsvara efter det pris, hvartill densamma utan allmänna bidrag skulle på en gäng uppstiga. Med den välgrundade öfvertygelse, Rikets Ständer således yttrat, anser Kongl. Majit det ej kunna förenas, attfölenämnde undsättning skulle efter en viss bestämd tids förlopp ovilkorligen indragas, aldrajninst då utsigterne till en blifvande skörd lemna föga tillfredsställande anledningar till hopp om snar förminskning uti nu gällande; redan högt uppdrifne, spanrnålspris. Kongl. Majit, som funnit det vara Dess pligt, att fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på detta grannlaga ämne för Kongl Majus Nådiga omsorger, förväntar af Konungens Nath Propositioner - 34»! Rikets Ständers rättvisa och fosterlandskänsla att de, med afseende på de serskilta skäl, soia föraniedt till denna förnyade Nådiga framställning, lära inse nödvändigheten deraf, att Kongl. Majit sättes i tillstånd att, då sådant af Kongl. Maj;t pröfvas nödigt, kunna äfven för framti.' den tillita Allmänna Magasins Inrättningen öm de undsättningar af SpanmåL till nedsatt pris , som det åsyftade ändamålet, förekommandet af en hastig stegring i priset på det grofva brödet för Hufvudstadens obemedlade Folk klasser, kan % , efter omständigheterna oundgängeligen fordra. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
N:o 129. Provincial-Iäkare, extra, angående uppförande å ordinarie stat af de 26 nuvarande, med lön å 1,500 R:dr för hvardera. Motion N:o 165. Stats-Utsk. Utlåt N:o 139 samt Mern. R. St. underdån. Skrilv. N:o 169. • 35 Provincial läkare, angående progressiv löneförhöjning för. StatsUtskUtlåt. Ii St. underd. Skrifv. Prygelstraffet, om anskaffande af daggoch. Motion N:o lil. Sanmiaus. Lagsamt Allm. Besv.- och. Ekon.-Utsk. Betänk. N;o-3- 0 vaniar angående upphörande af ordinarie räntan å mjöloch sågqvarn ar. Motion N:o 7. Stats-Utsk. Utlåt, N;o 45 (Lii A). II. St. underdån. Skrifv. Quiding, K'. H. Motion N:o 133, om ett nytt skattesystems grundläggande. Bevilln.- Utsk. Betänk. Rafinistl öm , om pension för enkan efter Regementsläkaren" vict Helsinge regemente Nils Lorentz Motion N:o 274. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 153. R. St. underd. Skrifv. N:o 186. lias})- och S|)imihusaf'g’ift, om upphörande af den i Stockholm för testamenten utgående s. k. Motion N:o 229. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. R. St. underdån. Skrifv. Regementsläkare. Se Hästläkare. Religionsfrihet, om utarbetande af lagar, i afseende derå, fullt öfverensstämmande med grundlagarnes stadgauden angående religiösa förhållanden. Motion N:o 240. Lag-Utsk. Utlåtande N;o 42 och Mein. N:o 54, Betänk. N:o 73 och Mein. N:o 82. lleligionsmål, angående åtal mot prester i s. k.- Se Prester.
Stockholm den 16 December 1862. J. JR. Öfverström. — 289 Till Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-kollegium. Genom protokollsutdrag för den 25 i nästlidne månad, har Kongl. Kollegium anbefallt undertecknade, att afgifva gemensam förklaring till Kongl. Kollegium öfver den af Rikets Ständers Herrar Revisorer gjorda anmärkning, i fråga om dröjsmål med afgifvande af yttrande öfver förslaget till nytt formulär för Krigs-kollegii hufvudbok; och få vi, till följd häraf, ödmjukast anföra: Ifrågavarande formulärförslag remitterades den 24 September sistlidne år till Kamereraren i Boksluts-kontoret, med föreskrift att, efter formulärets granskning, gemensamt med Kamererarne i samtlige Afdelnings-kontoren deröfver med utlåtande inkomma, innefattande tillika en fullständig uppgift å alla de förändringar, som i bokföringssättet blifva erforderliga, derest formulärets tillämpning skulle i nåder anbefallas. Vid emottagandet af denna remiss hade Kongl. Kollegii hufvudbok för år 1860 påbörjats, och måste detta arbete oafbrutet fortgå, på det att hufvudboken måtte varda till Kongl. Kammar-rätten aflemnad inom föreskrifven tid, elier före 1861 års utgång. Arbetet med hufvudbokens upprättande och afslutande kan ej egentligen påbörjas förrän med Oktober månad, före hvilken tid fullständiga verifikationshandlingar icke till Boksluts-kontoret aflemnas, och erfordrar detta arbete äfven för dervid fullkomligt vanda personer trenne månaders trägen sysselsättning. För undertecknad, Dahlqvist, som den 4 April 1861 i nåder utnämndes till Kamererare i Boksluts-kontoret, var derförinnan systemet för Kongl. Kollegii hufvudboks upprättande och afslutande lika främmande, som det till min granskning och utlåtande remitterade nya hufvudboks-formuläret. För att kunna med sakkännedom afgifva det infordrade yttrandet, ansåg jag nödigt, att först förvärfva fullständig kunskap om Kongl. Kollegii nuvarande bokföringssätt och att derefter granska formulärförslaget.
Till hvilka upptäckter och lärdomar torde icke en dylik granskning af Tullverkets förvaltning föranleda? o. *. T. Anses de ifrågavarande Cassorna och In - 264 Den 3 Mars. rättningarne främmande för Sfats Verket i fråga om redovisning så borde de afven anses främmande för detsamma då de behöfva penningar. Men det är icke händelsen. Hvarföre skulle icke Regeringen eljest begära ereditiver af Ständerne för deras rakrrng, sorn nyss skedt för ConvoyCommissariatet? Och h vårföre har val öfver en half million af det så kallade lilla creditivet blifvit uttagen ur Riksens Ständers RiksgaldsContoir, oin ej för det, att Passevolance-medlen, och andra af RrigsColleginm eller Förvaltningen af SjöÄrendierna disponerade Fonder varit otillräckliga, att bestrida de pragtiga läger, långväga marcher ■och rustningar, hvilka ägt runi under den fred, liga tid, som förflutit sedan sista Riksdag? — Skola Ständerna således betala hvad som brister i de redan anslagna tillgångarna, så är det lika billigt som med Grundlagarne öfverensstämmande, att deras Revisorer först fä tillse huru dessa blifvit förvaltade och använda, samt om de, med bättre hushållning, icke kunnat räcka lill. Intet sken af skäl synes mig följaktligen kunna förebäras, till att neka en sådan gransk_ ning. Likväl nekades den vid sista Riksdag; och då vi hittills, under den närvarande, förgäfves väntat på ett nådigt meddelande af förändradt innehåll, är det jag nu vågar underställa Högloflige Ridderskapets Och Adelns bepröfvande hvad åtgärder, som, utan ,att gå Constituhonsf Hskottet i förväg, möjligen böra till rättelses vinnande, vidtagas. Svenska Folkets rätt, att ej af någon annan än sig sjelf beskattas4 är af Grundlagens Den 5 Martii. a65 67 §. försäkrad; och på det att beskattningens höjande icke mätte föranledas af .misshåskådning eller försnillning, stadgades att redogörelsen för alla Statsmedel skulle vara de skattdragandes granskning underkastad.
I hvad som rörer BrandstodsFöreningen: A, Att Banken erhåller en af Brandstods-föreningens samtliga medlemmar, en för alla och alla för en, undertecknad, och inför Magistraten i Götheborg i denna egenskap erkänd, ordentlig Borgensförbindelse, sådan den i 5 §. af Reglorne för Götheborgs Nya Brandstods-förening blifvit erbuden, upptagande specifikt, till Nummer, Summa och pantens namn, de Banco-Lån, för hvilka en slik ansvarighet iklädes; B. Att Götheborgs Nya Brandstodsförening innan nästa Riksdag upprätta* Banco-V t skottets Betänkande. Nio 3 G. ai för sig ett sådant Reglemente, hvarå Kongl. Maj:ts gillande om stadfästelse dessförinnan kan vinnas; och att det må bero på då blifvande Ständer att, efter inhemtad kännedom af detsamma, pröfva, huruvida med Bankens nödiga säkerhet låter sig förena, att Lånen än vidare få qvarstå. I hvad som rörer Lånens Innehafvare : f1. Att, då försäkrings-policen lill Banken ingifves, afgiften skall vara, så väl för det löpande året, som för minst 2:ne påföljande år, erlagd. b. Att serskild Borgens-förbindelse till Banken aflemnas, i enlighet med härhos bilagde Formulaire; och Att Gäldenären sedermera, vid de tillfällen då ränta till Banken inbetalas, och i alla fall, åtminstone en gång årligen, skall med behörige bevis styrka, så väl att Brandförsäkrings-afgiften blifvit för arne påföljande år erlagd, som att Löftesmännen lefva och fortfara att vara vederhäftige, vid äfventyr att, om så - 23 Ränct-T]tskottets Betänkande AT;o 35. dan anmälan under låtes, Lånet skall anses uppsagde och utmätningsgildt. I fråga om Brandförsäkringar uti Utländska Assecurance-Compagnier delar BancoUtskoldet den tanka, som af Herr Lagmannen Ståhle uti dess ofvanintagna Motion Blifvit yttrad, och föreslår i öfverensstämmelse dermed vördsamt:
Frih. Raab, Adam Christ.: Frånvar. vid böljan nf förmiddagens plenum, och underrättad alt R. o. Ad. då fattat det beslut, att StatsUtsk:s utlåt. N:o 212 jemte BondeSlrs inbjudning, angrde mölespassevolancens öfverfly Ilande på allm. bevillnm, skall hvila, intilldess att statsreglertn blifvit definitivt afgjord, anhåller jag att i dagens prot. få antecknadt, att jag icke i detta beslut dellagit, utan att jag emot detsamma mig reserverar. Hr Frih. o. Landtm, tillkunnagaf, att Frih. Raab, Adam Christian, ledamot i Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk., anmält sig för enskilda angelägenheter vara nödsakad alt för någon lid afresa från riksdagen, och derföre erhållit ledighet, hvarföre Hr Landtm, anmodade Hrr Eleclorer alt innan nästa plenum sammanträda för att välja en ledamot alt under ledigheten inträda i Allm. Besvärsoch Ekon.- Utskoltet. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad.skulle någon dag behaga företaga val af directeurer lili Låneconloren i Götheborg och Walmo; och hemställde om R. o. Ad. behagade utsätta detla val till Thorsdagen den 2.0 dennes på eftermiddagen. Ropades ja. Hr Frih. o. L an dim. erinrade, alt det vore en divecteur, som borde väljas till låneconl. i Götheborg och en till det i Malmö, och att vanligen R o. Ad derjemte valt en suppleant för hvartdera läneconloret. Valet kunde ske så, att alla fyra namnen uppfördes på samma lista, med tydligt utsättande af den befattning, hv01 till livar och en valdes. Någon lid besparades derigenom, oell ingen olägenhet vore dermed förknippad. Hvarje lista borde dä vara upprättad ungefärligen sålunda: Directeur vid Låne-cont. i Götheborg: N. N.
I anledning af återremiss . — 4 1 150 — b. 28 Nov. 28 Nov. 2 Dec. b. 24 Nov. 187 18 om medels anvisande till fortsättning efter 1857 års ingång af arbetena å de Vestra och Södra 26 4 1 16 — b. 19 Dec. b. 20 Dec. b. 20 Dec. b. 19 Dec. 2 » angående samma ämne 74 4 1 55 — b. 18 April b. 18 April b. 18 April g. 15 April 63 angående anvisande på Riksgäldskontoret af ett begärdt förskott för arbetenas fortskyndande på Vestra Stambanan — 4 1 118 — b. 2 Sept. b. 5 Sept. 1. b. 5 Sept. g. 2 Sept. — 30 — £.« sr1 o S) J. 2 a Cft? co v-1 K o a> co •"* F*" Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Kiks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. iksdags-Beslut. Bidd. o. PresteBorgareStåndet. BondeJernvägs-stambanor: angående anN:o | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet.
Då nu en alldeles ny bevill ningsfråga förekommer, under form af förhöjning i den hittills varande bevillmn hade jag visserligen önskat, att den kommit att stödja sig på sådana beskattningsgrunder, som hittills af en eller annan orsak varit förbisedde, så att den grundat sig på egentlig förmögenhetsafgift, hvarigenom t. ex. alla kapitaler, äfven dem som icke inbringa mer än 5 proc., skulle vara underkastade en viss proportionerlig bevillning, hvarifrån de för det närvar, äro befriade. Men då det måhända kan anses mindre lämpligt att nu mot slutet af riksdagen vidtaga en så betydande förändring i bevillningsgrunderna, vill jag icke yrka derpå, utan blott antyda saken. Men jag anser lika väl att den ifrågavar. bevillningen icke bör utgå på ett så obilligt salt, alt den fattigaste klassen kommer proportionsvis alt betala aldramäst i form af bevillning efter l:a art:n, som utgår lika ulan afseende på någon förmögenhet. Denna artikel är föreslagen att förhöjas likasom de öfriga artiklarne. För min del anser jag alt särdeles under närvar, tidehvarf, det är af stor vigt att lagstiftaren med den yttersta noggranhet iakttager rättvisa emot de klasser som nu icke äga representationsrätt och som äfven svårligen utan våda för sjelfva samhällets bestånd skulle någonsin kunna erhålla en sådan rättighet. Dä jag således anser principen vara högst oriktig och den summa, som genom tillämpning deraf kommer att inflyta dessutom blefve tämligen obetydlig, föreslår jag alt R. o. Ad. måtte utesluta all förhöjning efter l:a arlin. Pä de af Frih. Palmstjerna anförda skäl anser jag äfven att all fråga om förhöjning efter 3:dje artin må förfalla, isynnerhet som inkomsten deraf skulle blifva högst obetydlig. Således skulle förhöjningen komma att utgå endast efter 2:dra artin.
I)å Post-Directeuren Lidan derjemte på dess Under sin mångåriga tjenstetid om händer hafda Uppbörd, hvilken uppgått till icke mindre summa än 3,423,476 R:dr, hvarken njutit *:dels pro» Cent Remiss-Lage, sorn bestås Land^Rentmästa$ulje Del. N:o 27, 23, r*n Den Ii Moj. ren i Stockholms Län, ej heller de missräkningspenningar, sorn blifvit Lidiins efterträdare i Rensten tillagde; och da äfven härvid tagits i öfvervägande framlidne Post - Directeuren Lidiins linder dess 60 åriga tjenstetid och deraf 54 åriga Uppbördsmanna-befattning ådagalagda utmärkta nit och oegennytta, med de flera härvid sig företeende bevekande omständigheter; hafva Riksens Ständer beslutit, att ifrågavarande Balance må varda eftergifven, densamma uti Räkenskaperna afskrifven och åt Lidiinska Sterbhuset fullkomlig decharge meddelad. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad , trohet och nit, Stormägtigste AHernådigste Konung ! Eders Kongl. Majtts Underdånigste tropligtigste tjenare och undersåter, På Ridderskapets och Adelns vägnar Carl Mörner. h. t. Landtmarskalk. På Prest-Ståndets vägnar J. A. Lindblom. n. v. Talman. På Borgare-Ståndets vägnar JJ. N. Schwan. h. t. Talman. På Bonde-Ståndet* vägnar Lars Olsson. n, v. Talman, Uppläst Den 11 Maj. 511 Uppläst hos samteliga Riksstånden d. i [ Maj, Stormägtigste Allernådigste Konung!
Maj:ls och Bevillnings-Utskoltets förslag vid 1847—1848 årens riksdag nedsatte införsels-tullen å Kammarduk och Batist från 3 R:dr 32 sk. till 2 R:dr skålp. Instämmande i detta förslag, men med tillägg i rubriken af den i taxan nu ej specificerade artikeln Flor, hemställer Utskottet, att å Kammarduk, Batist och Flor må bestämmas en införsels-tull af 2 R:dr per skålp. Då en högre tullsats å de hittills till införsel förbjudna slagen lärft, än den för kammarduk sålunda föreslagna, eller 2 R:dr skålp., sannolikt skulle, liksom hittills förbudet, endast föranleda oloflig införsel, samt nämnde tullsats ungefärligen motsvarar den afgift, 10 sk. pr aln, som i 1835 års och äldre tulltaxor fauns stadgad och då utgjorde tillräckligt skydd för den inhemska linner äfnads-industrien, har Utskottet så mycket mindre funnit betänkligt att nedsätta skydds-tulieu till nämnde belopp, som Kongl. Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 3. 67 Maj-.ts förslag vid 1847—1848 årens riksdag för lärft upptog en tull af endast 1 R:dr skålp., och tillstyrker Utskottet alltså, att införsels-tullen å »Lärft, hvaraf en qvadrataln väger till och med 3 lod,» må bestämmas lill 2 R:dr per skålp. För de i taxan nu under olika rubriker upptagne artiklarne »Lärft, andra slag» med 1 R:dr 32 sk., »Damast» med 2 R:dr och »Linön» med l R:dr 40 slc. införselstull pr skålp., föreslår Utskottet, i likhet med Revillnings-Utskotlets vid 1847—1848 årens riksdag förslag, att gemensam införsels-tull af 1 R:dr 16 skålp. måtte stadgas.
Durchschnitts passevolance 5y 5oo; _ D.o d.o d:o för Kronprinsens Husar - Regemente, enligt dito . 01,600: _ Beklädnad förSvea ArtilieriRegemente, hvarvid ned_ sättning i kostnaden ej kan äga rum 24,253: i6._ Dito Götha Artilleri-Regementes, (lit0 • . 02,285: 16.— Dito Wendes Artilleri - Regementes, dito 23,853: 16, Beklädnad för Konungens Eget värf vade Regemente 19,135; Dito för Wermalands FältJågareRegemente, allt utan möjlig nedsättning io,4oo: — Traosp. 254,i8o; - Hen. 7 Julii J. nit Transp. 254,18o* Till Sängkläder för det Garnisons - manskap, sos» bebor Kronans Hus, äfvensom för alla FåstningsFångar; till passevolance för underhållet af vårfvade Regementernes SjukvårdsAttirail, samt till anskaffning och underhåll af Inventarie-persedlar å Allmänna Garnisons - Sjukhuset härstädes; hvilka alla kostnader ej kunna nedsättas . i3,i6o:io.__ Till Arméens Medicinaloch In strumentalAttirail 2,000; Till Rustkammarhyror för värfvade Regementerne; hyror för byggnader till förvar af Beväringsmanskapets per sedlar3 samt unTransp. 269,340; io_*_ B*n f julii /, m. Transp. 269,34o; 10. __ derhållskostnad för Förråds-hus och Trossbodar 6,000 _ .
Jag fruktar, att det skulle vara I)eii 28 Decsmber, 451 att gjuta olja i elden, och då rättigheten under så många decennier icke begagnats, föreställer jag mig, att den svårligen vid något tillfälle skulle kunna ifrågasättas. Med Norige sammanfalla våra äldsta sagominnen, med Norige ega vi så många likartade förhållanden, gemensamma intressen, liknande språk. Det är således icke ensamt, intresset för gemensamma Svenska och Norska förhrden, som bjuder föreningens fastare sammanknytande medelst undaurödjnnde af allt, som kan på någondera sidan stöta eller såra; dertill manas vi ock af en varmare broderlig känsla på botten af våra hjertan, och denna känsla 'delas, derom är jag viss, af flertalet utaf Norska män. Nu har ett oenighetsfrö upstålt, det har ännu icke skjutit rötter, och jag önskar, att så ej måtte ske. Derföre vill jag ock i min ringa mån mot sätta mig alla åtgärder eller beslut, sorn visa minsta skymt af hämndlystnad, bitterhet eller ovilja. Må vi, såsom äldre och större stat, också bete oss såsom en äldre broder, sorn kärleksfullt omfattar den yngre och öfverser med ungmodets öfverdrifter, öfvertygade att lian, om han någon gång förolämpar, likväl skall, vid lugnare besinning, desto innerligare sluta sig i den äldres famn. D ,t är min grundtanke i denna fråga, på hvilken jag bygger den önskan, att Ekon.Utsk:t, som eger att uptaga motionen, den jag helst hade sett aldrig blifva väckt, måtte komma till den slutsats, att den icke föranleder till någon åtgärd. Hr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz: En hädangången utmärkt personlighet har om oss yttrat, witt vi liro ett trögt folk, fullt med hetsigheter.-» Samma grundton tror jag äfven återfinnas uti våra Riksdagsförhandlingar, om vi dem skärskåda. Gå vi nemi. tillbaka till de Riksdagar, som egde rum på 40:talet, så finna vi att hetsigheten då gaf sig tillkänna i ifrandet för förändringar i vårt representationssätt.
Att sålunda i förväg föreskrifva, att en method alltid skall begagnas, är icke lämpligt, och hemställer jag derföre, att hela denna § mätte förfalla. Frih. Cederström: dag instämmer med den siste talaren i fråga om SlatsUlsk:s tillstyrkan, alt 11. St. skulle hos K. M. begära ett nytt reglementes skyndsamma utfärdande. Jag kan deremot icke med honom instämma i afseende pä den sista punkten, eller alt vid inoch ulprobering af silfver får följas de olika melhoderne, d. v. s. alt det beräknas på den våta eller torra vägen in, och tvertom ut, ty det föijer af sig sjelf, att emellan begge dessa processer det mäste uppkomma ett plus och ett minus, om den ena eller andra användes. Del går då icke an att tillåta Myntet taga emot silfver, efter den torra vägen profvadt, och lenina mynten till Banken ulprofvadl på våta vägen, emedan skillnaden uppgifvits vara -ä4u80 [ roc.; detta är ettämne, som icke allenast tillkommer Revisorerne att yttra sig öfver, utan som var deras skyldighet att anmärka, emedan Banken derigenom fått vidkännas otillbörliga förluster. Jag tillstyrker derföre, alt skrifvelsen till Konungen må inskränkas dertill, att R. St. i und. anmäla deras önskan, att K. M. ville anbefalla Myntverket, att, vid inoch ulprobering af till myntning dit lemnadt silfver eller guld, samma method måtte användas, vare sig den Den 27 November f. m. 483 vata eller den torra vägen, men att ieke för emollagningen användes den torra oell för utlemnandet den väta vägen, hvarigenom K. Myntet får en otillständig vinning. Hr Westerstrand: StatsUtsk. har hemställt, att ett reglemente snart mätte utfärdas för K. Myntet, för alt vinna erforderlig control! lill förlusters undvikande. Några förluster genom bristande conlroll hafva likväl icke hittills kunnat anmärkas, och således tror jag, att hela denna fras är lemligen öfverflödig.