Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är den enigt verkande kraften, den redebogna viljan, som ej tvekar om enskilta uppoffringar, då de i farans eller behofvets stund, för det allmänna, påkallas, som gemensamt sätta Regering och Folk i tillfälle att, under omvexlande skiften, förblifva hvad de böra vara, trogne sig sjelfve och sina minnen, samt i sina beslut oberoende. Det är genom sådana tänkesätt, som detta urgamla Rike segrat öfver öden och tidehvarf; det är genom dem det ännu fortfarande skall bestå och njuta fördelen af de lagar och af den samhällsinrättning det sig gifvit. Må ordprålet, vare sig i öfverdrifven eller i nedstämmande syftning, hvarå, under inflytandet af bägge ytterligheterne, exempel kunna förebäras, hvilka törhända vänligen nu torde sammansmälta till ett gemensamt klandrande resultat, aldrig uttränga detta högre arf af våra fäder, som, så länge det troget bevarades från slägte till slägte, bar hälsosamma frukter, men blef en lekboll för främlingen, då det utprånglades i parti-andans tecken, lika, om icke mera, farliga för Nationalvärdets upprätthållande, sorn ett fortfarande vacklande skick är för Den 19 Maji f. tn. myntvärdets. Eller är det sättet att bereda aktning åt sin Styrelse, utom sitt område, då man söker, att, inom sig, afmåla den såsom kunnande uppoffra Fäderneslandets sjelfständighet, såsom klandervärd till syftning och handlingar? Det är visserligen sannt, att dessa elementer till en del förstora hvarandras väntan, genom anklagelsens obegränsade omfång, hvilken genom de anförda bevisen troligen icke, för den lugnt pröfvande, skall anses vara med nog märkbara föremål utstakad; de tillintetgöras äfven, genom den ojäfaktigare ledning, som våra inre och yttre förhållanden erbjuda; men då Friherre Anckarswärd omnämner, att cle synbart rådande Styrelsegrundsattserne hota att ohjelpligt undergräfva det allmänna välståndet; att för Handelsrörelse
Med minskning för hvad stadens tulluppbörd understiger vidstående belopp efter följ. procent. Med R:dr R:mt. Med tillökning af 5 procent å den tulluppbörd, som i hvarje stad öfverstiger R:dr R:mt. Med minskning ^för hvad stadens tulluppbörd understiger vidstående belopp efter följ. procent.
Hvarefter Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken förklarade, att ehuru han visserligen önskat, att långt för detta gifva sin tanka i ämnet tillkänna, hade han likväl ansett sin pligt fordra, att först lemna alla dem, hvilka anmält sig att tala, tillfälle att fullständigt yttra sig; och då nu ingen vidare anmält sig, finge hans Excellence i afseende å Kongl. Maj:ts ifrågaställde höga (rätt, att, på sätt, som sked t, blott antaga en en del af Ridderskapets och Adelns förslag till Riddarhusordning, men icke godkänna förslaget helt I Den 18 November f. 177 och hållit, öppet förklara dess öfvertygelse, att en sådan Kongl. Maj:ts rättighet vore i ordalydelsen af 5i §. RiddarhusOrdningen bestämd, och att således den af Kongl. Mai:t utfärdade Riddarhusordning vore, sedan slutet af sistledne Riksdag, att anse, såsom en gällande lag; och som Hans Excellence uti den, enligt 23 §. Riksdagsordningen, inför Kongl. Maj:t aflagde LandtMarskalksEd, förbundit sig, bland annat, att ställa sig till ovillkorlig efterlefnad den antagne RiddarhusOrdningen , samt Hans Excellence, enligt 45 §• i Riksdagsordningen, ej eller ägde, att för Ridderskapet och Adeln föreslå något annat, än hvad som fordrades till verkställighet af det Grundlagarne eller RiddarhusOrdningen föreskrifva; alltså och då den nuvarande, vid början af denna Riksdag inför Ridderskapet och Adeln uppläste, Riddarhusordning, blifvit, på det sätt 5i §. i densamma stadgar, i behörig form utfärdad, ansåg Hans Excellence, för dess del, nämde Riddarhusordning böra lända till efterrättelse, samt kunde följaktligen icke meddela någon Proposition till afvikande derifrån. Då likväl Friherre Anckarsvärd bestämt yrkat, att Hans Excellence borde framställa den proposition: att 1818 års Riddarhusordning måtte förklaras ännu lända till efterrättelse, ansåg Hans Excellence, i enlighet med föreskriften i 55 §.
Med så väl dessa ritningar och förslag och de för fortsättningen af byggnadsoch inrednings-planen af Malmö återstående förslag, såsom äfven öfver de uti den allmänna underdåniga planen föreslagne nödige tillbyggnader lill Läns-fängelserna i Nyköping, Linköping, Carlstad, Wenersborg, Mariestad, Fahlun och Gefle , skall Styrelsen, snarligen hafva Nåden till Eder Kongl. Majit inkomma, då allt, med undantag af Fängelse-inredningen i Christianstad, som i den primitiva planen var beräknadt såsom nödigt och nyttigt för Fångväsendets förbättring, i afseende på Fängelse-byggnadernes yttre bestånd och utrymmets tillräcklighet, är dels fullbordadt, dels under arbete och dels beredt för en blifvande verkställighet. I afseende på Spinnhusen i Norrköping och Götheborg, har Styrelsen äfven vidtagit åtskilliga åtgärder till dessa Inrättningars förbättring, hvaraf den senare hufvudsakligast hade behof. Utom den af Styrelsen projecterade tilloch påbyggnad å Norrköpings Krono-Spinnhus, och hvarå Styrelsen i underdånighet ingifvit ritningar och kostnads-förslag, samt en derstädes för In - 7« Bil till K. MNädPropos. N:o 33. rättningens behof uppsatt mindre Trampqvarn, har genom inredning af en rymlig Sjukhus-sal i den ena af flygelbyggnaderne dersammastädes och en förändring uti inqvarteringen uti den andra flygeln och caractérs-bygguingen, Föreståndaren, som allt hittills bott i Staden, vida skiljd från Inrättningen, erhållit rum inom den samma och ditflyttat; de sjuka blifvit flyttade i en serskild byggning; Vaktmästaren erhållit runi i samma hus, der tångarne bo och arbeta, och serskildta rymligare arbetsrum och logementer för de senare erhållits. Verkan häraf visar sig också uti mera ordning inom Inrättningen och en utvidgad arbels-product, som Styrelsen, genom fortsätta bemödanden, ytterligare söker alt öka, emedan både det vunna utrymmet och arbetshjonens betydliga antal sådant tillåter.
Skiften och Afvittringar Vägar och Kommunikationer Undervisnings-anstalter för Jordbruk och Landtmanna-näringar Agronomer och deras Elever Befrämjande i allmänhet af Jordbruk och Landtmanna-näringar Häst-afvelns förbättrande Undervisnings-anstalter för Slöjderne Befrämjande i allmänhet af Slöjderne Undervisnings-anstalter för Handel och Sjöfart ■ ■ . Transport vild-Titeln. 19 Bil. titt. (Z. 1 Penningar. Indella Räntor, enligt markegång på förslag. S p a n m å I. Summa Riksmynt. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. U:dr. ö. R:dr. ö. Kubikfot. k. R:dr. ö. • S:r Diverse Anslag;. Utflyttningshjelp efter laga Skiften, Förslags-anslag Odlingshjelp m. m. för Krono-nybyggare, Förslags-anslag Jordförluster genom Kanaloch Väg-anläggningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m., Förslags-anslag Beseoch Traktaments-p enning ar, Förslags-anslag Extra Utgifter, Reservations-anslag S:r Summa 21 Penningar. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. S p a n m å 1. Summa Riksmynt. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. R:dr. ö. R:dr. ö. Kubikfot. k. R:dr. ö. Kubikfot. k. R:dr. ö. Departements-Chefen Departementets Expedition Kammar-Kollegium Stats-kontoret med Kr ono-mag ashier ne samt Våg-staterne i Fahlun och Avesta Chartce-Sigillatce-omkostnader, Förslags-anslag Myntoch Kontroll-verken: Till Myntets drift och underhåll 12,000: Omkostnader för Kontroll-verket, Förslags-anslag Kammar-Katten Öfver-Intendents-Embetet •
M:s derpå grundade nådiga beslut af den 27 November 1825, till civilstatens pensions-inrättning blifvit anslagen den lönebesparing, sorn under vakansoch forslags-liggetiden dittills tillkommit statsverket af sådana civila embeten och tjenstår, hvilka af E. K. M. tillsättas; hvarjemte slutligen Amiralitets krigsmans-kassan, genom Kongl, brefvet af den 15 Februari 1841, erhållit den förmon att tillgodonjuta vakansoch liggetids-besparingarne efter afskedade embetsoch tjenstemän vid sjöstatenoch utvisa de genom vederbörande pensions-kassa-direktioners försorg uppgjorda och Rikets Ständer tillhandakomma beräkningar, att beloppet af de under åren 1830—1845 till arméens och civilstatens pensions-kassor influtne vakansoch liggetids-besparingar utgjort i medeltal årligen, för förstnämnda pensions-kassa 12,475 r:dr och för civilstatens pensions-inrättning 0,695 r:dr, äfvensom att amiralitets-krigsmans-kassanunder åren 1842—1845 i dylika lönebesparingsmedel uppburit per medium 2,055 ralr 34 sk. 1 rst. för året. Fördelen af vakansoch liggetids-besparingarnes ifrågaställda upphörande skulle naturligtvis, i följd af ofvan antydda olikhet emellan de för serskilda embeten och tjeuster stadgade vakansoch liggetider, i första rummet tillgodokomma militäre embetsoch tjenstemän samt dernäst deni, som tillträda sådana civila embeten, hvilka, utan föregånget förslag, af E. K. M. tillsättas.
Inom Hedervärda Bonde-Ståndet: af Riksdags-fullmäktigen Johan Pehrsson från Upsala län, med hvilken Jan Ersson och Lars Mattsson från samma län sig förenat, och som, med uttryckande af den önskan, att Upsala län icke måtte varda uteslutet från den ränteförenkling, som Rikets Ständer nu kunde besluta, och under förutsättning, att dagsverken för hela Riket icke komme att framgent bibehållas, utan i penningar förvandlas, föreslagit, att för Upsala län alla räntor måtte få med penningar lösas efter medelpris af 20 eller åtminstone 10 års medelmarkegång och bestämmas till ett oföränderligt penningebelopp efter myntlagen af den 1 Mars 1830, eller, derest sådant ansåges icke vara förenligt med ränteförenkliugens bestämmande i allmänhet, att smör och hö kunde få i penningar bestämmas och lösas efter nyssnämnde grunder; af f. d. Talmannen Nils Persson från Kronobergs län, att den del af hem mansräntan i detta län, som, på sätt här nedan sägs, Kongl. Maj:t föreslagit skola bestämmas i smör, måtte omsättas till talg; äfvensom att kronotionde-skyldige inom Uppvidinge och Konga härader blefve bibehållne vid deras, urgamla rättighet att uppsäga och afleverera den indelda tionde-spanmålen in natura samt tillerkände den förmån, som redan innehades af dem, hvilka utgjorde Kronans behållna tionde, eller rättighet att betala spanmfilen med penningar efter årets marke gång, det ena, och det andra efter tiondegifvarens eget godtfinnande; af Riksdags-fullmäktigen A. J. Sandstedt från Jönköpings län, hvilken jemväl anhållit, att för detta län den föreslagna räntepersedlen smör måtte mot talg utbytas, samt i afseende å sättet för den indelda tionde-spanmålens levererande af kronotionde-skyldige inom Westra härad gjort enahanda framställning, som f.
Det 2:dra stadgandet är ett förbud mot Pietismen, ulfärdadt af Konung Carl XII och daleradt Lusuc i Wolhynien d. 7 Juni 1706. Detta edikt är mildare än det förra; här talas nemi. ej om ”talesätt”, icke ens om conventiklar, utan endast om vissa Den 22 December e. m. 5 svärmiska irrläror. Häruppå följde en åtvarning emot enskilda sammankomster, utfärdad af Prinsessan och Rådet d. 1 Dec. 1713. Derut i förklarades, till en början, att enskildla sammankomster inom hus till förrättande af andakt icke kunde någon förmenas. Husandakteus tillåtlighet synes således förut ingalunda lia varit gifven, och man får här omsider en definition på convenliklar, nemi. sammankomster ifrån ”andra hus’’ att förrätta andakt och förklara den heliga skrift. Slutligen kom Förordmn emot svärmerier och conventiklar af d. 8 Dec. 1721, hvilket egentligen icke innehöll annat än ett nplifvande af de förra stadganderne. Jemför man nu dessa stadganden med 1726 års conventikelplakat, skall man varseblifva, att under denna tid af 32 år ett framåtskridande i en human och kristlig anda ägt rum. Detta vitsord kan man deremot icke gifva lagstiftningen från sistnämnde är till närvarrde tid, om man ock erkänner det mildrande i 1762 och 1822 års författningar. Conventikeln är den äldsta form af gudstjenst; rättigheten dertill oförylterligare än hvarje annan slags samlingsfrihet. Preventiva polisstadganden borde ej få intränga på detta fridlystna område. Det enda egentliga skäl man kan anföra emot sådana sammankomster, är att de gifva npkomst och utbildning af sekter, men man bör härvid ihågkomma, att sådant icke är en följd af conventiklarnes bruk utan af deras missbruk. Straff är någonting, som gäller för den i yttre, samhälIsstörande handling uppenbarade onda viljan; icke emot förehafvande!], som i sina följder kunna verka både godt och ondt.
Vid detta förhållande och då sålunda den för Hofman Bångs verksamhet af stats-verket utgående kostnad numera i sjelfva verket bestrides af andra medel, ehuru densamma är å gamla ull-diskont-fonden anvisad, har det synts Ilevisorerne mera ändamålsenligt och ledande till större enkelhet i räkenskaperna, om lör framtiden och derest det uppdrag Hofman Bang nu innebar att med råd och upplysningar biträda schäferi-ägare skulle, sedan det med honom i sådant afseende ingångna, ofvanberörde kontrakt på tre år tilländalupit, fortfarande anses behöfligt, den härför erforderliga kostnad kunde, i stället för å gamla ull-diskontfonden, hvars inkomster dertill icke lemna tillgång, å andra allmänna medel anvisas, och då en utgift af ifrågavarande beskaffenhet synes väl förenlig med bestämmelsen af det å sjette hufvudtiteln uppförda anslag till »jordbruk, handel och näringar», af hvars besparingar äfven flera utaf de gamla ull-diskont-fonden tillagda årliga ersättningar utgått, hafva Revisorerne funnit sig böra hemställa, att, lör den händelse nytt kontrakt uti ifrågavarande hänseende kommer att från början af år 1858 med Hofman Bang eller annan person uppgöras, så väl det arfvode, som då kan komma att bestämmas, som reseoch traktamentskostnads-ersättningen må å sjette hufvudtitelns anslag till »jordbruk, bandel och näringar» anvisas. Utaf bemälte Hofman Bångs till Kongl. Kommerse-kollegium aflemnade reseberättelser hafva Revisorerne inhemtat, bland annat, att antalet af de scbäferier, hvilka varit af honom år 1854 besökta, utgjorde CO, belägna i Upland, Westmanland, .Södermanland, Nerike, Westergöthland, Östergöthland, Småland, Blekinge, Skåne samt på Öland, och att vid dessa schäferier då befunnits tillsammans 18,208 får af fiera slag.
Föreskrifterne uti i83o års förordning äro lätt uppfyllde, ty bebyggd blifver en sådan lägenhet, då en koja för brän vins-pannan der' uppföre* och serskild åbo erhåller densamma uti bränkarJen eller qvinnan.” ”Slutligen får jag äfven reservera mig emot Utskottens beslut, att emot hvad hitintills öfligt varit, ingå till Rikets Ständer med förslag till grunder lör brän vins-bränningen, utan att på samma gång insända ett förslag till författningen; olägenheten deraf är icke allenast saknaden af den lätthet att bedöma grundernas användbarhet genomett bifogndt förslag till deras tillämpning med åtföljande controler, utan äfven den stora tidsutdrägt delta förfarande kommer att orsaka, genom de vidlyftiga discussioner inom Riks-stånden, sorn i detta ämne alldrig uteblifva, det må endast röra grunderne eller författningen, och hvilka discussioner förorsaka en tidsutdrägt af3:ne veckor, ja kanske af en månad, innan Protocollet ifrån Cuncellierne kunna blifva expedierade till Utskotten.” Btvilln.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N\o 3. ”Skall det sammansatta Bevillningoch Oeconomie-utskottet afvagta tiden för uppgörande af Förslag till Författningen, ända lill dess Rikets Ständer, efter skedd återremiss, ånyo lill sig fått remitterade grunderne, dessa blifvit beslutade af hvarje Stånd, jemkningspropedur föregått och de oförenliga skiljakligheterne i förstärkt Stats-Utskott slutligen afgjorde; — så torde, när samma vidlyftiga förfaringssätt sedermera föreslode, förslaget lill sjelfva författningen, dess slutliga afgörande af Rikets Ständer icke kunna emotses förr, än i November, om Riksdagen så länge skulle komma att fortfara.” 8:0 Af Hr Ekenstam, Israel’. ”Förslag till grunder för bränvins-bränningens utöfning jemte de närmast mecl den gemenskap egande bestämmelser. 1:0 Brön vins-bränningen fördelas i 2:ne slag, nemligen i Husbehof soch i jFni/vVis-bränning. 2:0
Och i sanning skulle det fordras en djupare religiositet, en större karaktersfasthet än man billigtvis kan vänta hos dem, som samhället ansett sig böra för alltid förkasta, för att ej sjunka allt djupare och djupare i förderfvets Den 23 Februari f. m. 037 dy, då raan på alla sidor deraf omgifves. Det år således att befara att under närvar, förhållanden en fånge, i allmänhet taladt, ju längre han varit i fängelse, står desto lägre i moraliskt hänseende'”. Jag vill ej längre besvära R. o. Ad. med afhörandet af flera dylika uppgifter; men jag ber alt få fästa uppmärksamheten derpå, att dä de personer, som hafva fångarnes moraliska vård om hand och på nära håll kunna bedöma förhållandet, finna det vara sådant, så må man ej betvifla att anlcdn. är förhanden att häruti åstadkomma rättelse. Den värde talaren har vidare fästat mycken uppmärksamhet dervid alt StatsUtsk. tillstyrkt anslag till häradsfängelsers byggande. Denna anmärkn. är alldeles motsatt den, som det Hederv. BondeSt. gjort; ty det har yrkat att anslaget till häradsfängelserne skulle blifva större. Jag tror att man nu icke behöfver ingå i någon vidlyftig pröfning om ändamålsenligheten af att inrätta häradsfängelser med celler eller icke; ty örn jag rätt fattat Utsk:s mening är icke något nytt anslag tillstyrkt, utan endast föreslaget att de 100,000 r:dr som beviljades vid 1840—41 årens riksdag, men hvilka, enligt vid denna riksdag fattadt beslut, få användas till andra fängelse-byggnader än häradsfängelser, skola af det nu tillstyrkta anslaget godtgöras. I sammanhang med frågan om häradsfängelserna har man gjort många anmärknrr emot just.-stats-ministerns förslag till fängelseoch domsagc-reglering; och jag bör derföre nämna att delta förslag icke blifvit af Iv. M. pröfvadt, än mindre godkändt, att just.-statsministern icke ansett det som definitivt, och att det till StatsUtsk. endast blifvit lemnadt såsom upplysning. Meningen dermed har aldrig varit alt det på en gång skulle sättas i verket.
Borgare - Ständet rngifwit och derifrän til detta Utstött den 15 i denna mänad remitteradt Memorial, inne, fattande hemställan, om icke den, Lnleä Stad hittils Åliggande styldighet, at ärligen til Staden införa 910 Tunnor Salt, kunde i anseende til en förminstad afsättning i Landet inskränkas til blott ^ del af detta qvantum eller ätminstone nedsättas til 4.50 Tunnor, såsom i närvarande omständigheter emot behofwet swarande. Utskottet ansäg denna fräga, som egente, ligen endast rörde en enskilt Corporation, ensligt Regeringsformen icke höra til dest befattning ; hwarföre Utskottet, som fann nägon handläggning dervid säledes icke kunna widtagas, beflöt at Protocolls-Utdrag härom skulle afgä, samt Herr Uurks Memorial til Wällofi. Borgare-Ständet äterlemnas. Ut supra. Lx krotocoUo, k. bletrel. Utffottets Secreterare. Ladcs pä bordet. Utdrag af Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswärs - Oeconomie°Ut. stotts Protocoll, hållit den 28 Julik 1809. S. D. Företogs Herr Rector Scholä Magister 6.^.. Lilkvei Ltolxes frän Högloft. Ridder - Den 11 Augustt. 843 derskapet och Adeln til detta Utskott remitterade Memorial, angäende Allmänna Upfostringsanstalten i Riket. Wid öfwerwägande af hwad detta med lika sann styrka som warm tänsta för Allmänna uplysningen författade Memorial innehäller, fann Utskottet det samma icke kunna hänföras til de ämnen, hwilka ankomma pä dest handläggning.
R:dr, för tredje eller kontors-chefs-graden 1,600 R:dr och för ledamöterne 2,600 R:dr, samt slutligen att intilldess afiöningsstaten blefve definitivt fastställd, deri skulle för hvarje beställning, med hänseende till besparingar m. m., upptagas såsom lön hvad ordinarie lönen med tillökningen för den dittills derunder inbegripna spanmåi, å 1 Ridr tunnan, enligt då gällande stat utgjorde, och återstoden såsom arfvode; i öfverensstämmelse med hvilka grunder ny interimsstat för Krigs-kollegium i nåder utfärdades. Då vid berörde reglering tagits i beräkning, dels att lönen för en kammarskrifvare i Statskontoret, som genom öfverflyttande till Krigs-kollegium af förvaltningsbestyret med fjerde Hufvudtiteln ansetts blifva för Statskontoret umbärlig, borde till Krigs-kollegii löningsstat få användas, dels ock att sådan förändring med ljuspenningarna, som Kongl. Majit föreslagit, skulle ega rum, samt i följd deraf från det serskildta statsanslag, hvaraf ljuspenningarna, som i medeltal utgjort 1,700 Ridr Stats-Ulskollets Utlåtande, JY§ 88. 3 11 sk., förut utgått, till Kollegii aflöningsstat användas ett belopp af 1,636 Ridr, har Kongl. Maj:t behagat af Rikets Ständer begära så väl öfverflvttningen ifrån 7:de till 4:de Hufvudtiteln af ofvannämnde, för KLrigs-kollegii lönereglering erforderliga, kammarskrifvarelön å Statskontorets stat, med 438 R:dr, som ock af det belopp, som förut till ljuspenningar utgått, den likaledes omförmalda summa af 1,636 K:dr måtte från anslaget å 4:de Hufvudtiteln till skrifmaterialier och expenser för Krigskollegium med flera verk till bemälde Kollegii löneanslag öfverflyttas.
Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 9, Utlåt. N:o 14 samt Mern. N:is 16 och 21. R. St. underdån. Skrifv. General inspektör, angående tillsättande af en, för utöfvande af tillsyn i högre instans öfver samtliga elementar-läroverken och rikets högre undervisningsanstalter. Motion N:o 30. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. BetänkN:o 18. Giftennåls-Oalken, om ändring af 8 kap. 1 §, angående äktenskapsförord och tilllägg till 9 kap. angående mannens målsmansrätt för hustrun. Motion N:o 218. Lag-Utsk. Betänk. Giftomannarittt, förslag till förordning, angående rätt för ogift qvinna att vid viss ålder sjelf utöfva giftomannarätten. Motion N:o 75. Lag-Utsk. Betänk. N:o 33 och Mern. N:o 49 och 75. R. St. underdån. Skrifv. N:o 203 Gotland, angående grunderna för belåning af vissa fastigheter å. Se Belåning. Grape, E. D., Motion N:o 102, om pension för aflidne Pö,st-inspektoren i Gefle, Postdirektören Abraham Sjölins trenne ogifta döttrar. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 153. Motion N:o 274, angående pension för Regementsläkaren vid Kongl. Hel singe regemente N. L. Rahmströms enka. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 153. R. St. underdån. Skrifv. Arenander, J. 51. A., Motion N:o 139, om anslag till utvidgning och förbättring af hamnoch lastageplatsen vid Askersund. Stats-Utsk. Utlåt N:o 141. R. St. underdån. Skrifv. N:o 175. Motion N:o 320, om anslag utan återbetalningsskyldighet till beredande af arbetsförtjenst och understöd åt personer, som genom nyligen timad eldsvåda i staden Warberg blifvit lidande. Stats-Utsk. Utlåt.
Med anledning häraf har motionären föreslagit, att köping med 500 invånare eller derutöfver mätte, lika med hvad beträffande städerna vore stadgadt, få tillgodonjuta £ utaf afgifterna som inflyta lör minuthandel med och utskänkning af bränvin inom köpingen ; af Herr Ehrenborg, Bichard, hvilken, under förmälan, hurusom lian förgäfves sökt utröna anledningen till och syftemålet med den olika bestämmelse, som uti detta moment förekomme beträffande fördelningen af minuthandelsoch utskänknings-afgifterna från städerna och från landel, men desto bättre varit i tillfälle att se frukterna deraf, eller att släderne, direkt intresserade för stegrandet utaf' afgifterna till högsta möjliga belopp, begagnat alla upptänkbara utvägar för att till fyllande af sin fattigkassa, aflönande al sina tjenstemän m. m. uppmuntra superiet och öka krogarnes antal till stor skada och förderf för de landlförsamlingar, som vore i den ledsamma ställning, att de hafva en småstad i sin närhet, samt att bränvinskonsumtionen obe - Santmans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Best;- och Elton-Utsk. Bet. J\;o 4.