Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Presle-Ståndels denna dag hällne Protocoll, hvaraf inhemtades dels att nämnde Riks-Slånd beslutat alt anmoda Utskotten, att, sednast inom 8 dagar efter delfående!, till Riks-Slåuden inkomma med svar, skriftligen affaLladt, å de nu gjorda aténeinisser eller dem, sorn ännu kunna beslutas, dels att Med-Slånden blifvit inbjudne alt i detta beslut med Preste-Ståndet sig förena; men denna inbjudning btef af Borgare-Ståndet icke antagen, S D. L)å det, enligt 68 §• Riksdags-Ordningen, åligger Rikets Ständer, att utsätta tidell för nästa Revision af Stats-Verkets, Bankens och Riksgälds-Conlorets räkenskaper till den i5 September det år, då tvänne års räkenskaper äro afslutade och kunna af Revisionen omfattas, men något beslut i detta afseende ännu icke blifvit fattad t, beslöts, uppå derom inom Ståndet väckt fråga, att anmoda Stats Utskottet, alt med förslag till tiden för nästa Revision till Riks-Stånden skyndsamt inkomma. S, D. Föredrogs å nyo StatsUtskottets Utlåtande N/o 447- ’ an_ ledning af erhållen återreiniss å Stats-Utskottets Memorial N:o 424> om förtydligande af Rikets Ständers beslut, angående garanlie för IlypolheksFöieningar, jemte förslag till liufvudgrunder för sådane föreningar; Härvid yrkades Proposition derå, att, då det af de 3:nc öfrige Riks-Stånden fattade beslutet om meddelande af Rikets Ständers garanti å de utaf llypotln.ks-Föreningar utfärdande skuldförbindelser, såsom grundad! icke på en inom Riks-Stånd väckt och af Utskott handlagd motion, utan endast på en emot Stats-Ulskoltets Betänkande, N:o 4°b, afgifven reservation, icke tillkommit, i den ordning 56 §.
Hvad vi nu främst i Idun skola sysselsätta oss med är j u de kvinnliga utställarne, och det vare sagdt, så godt först som sist, att de alla väl försvara sina platser och helt visst komma att eröfra erkännande äfven långt utom vårt lilla lands gränser. Och nu — låtom oss se hvilka vi hafva med på listan: Fröken Ava Lagercrantz är, som kändt, en framstående genreoch porträttmålarinna, som med ungdomlig kärlek ägnar sig åt konsten. Efter några års vistelse i Paris och ströftåg genom det mera konstbetydande Europa, hvarunder hon studerat konstsamlingarna i Nederländerna, i München och Dresden, har hon nu, åtminstone för någon tid slagit ned sina bopålar i Stockholm i familj elif vets hägn, där hon if rigt sysslar med palett och penslar. Hon kommer att exponera flere genretaflor samt dessutom ett » själfporträtt ». Af porträttmålarinnor ber jag att på samma gång få nämna fru Mina Bredberg så- som en af våra mera framstående. Det är på professor grefve Georg von Rosens uppmaning, som hon har utställt sitt själfporträtt, hvilket kan betraktas som ett litet mästerverk, så väl hvad porträttlikhet, penselforing som belysning beträffar. Fru Agnes Kjellberg-Frumerie låter oss beundra sin vackra konst som skulptris. Hvem af Iduns läsarinnor känner icke från en hel del konstuställningar Agnes Kjellbergs plastiskt sköna genrebilder och glada, leende bacchanter, hvilka dock alla bära spår af den fina kvinnliga känslans och smakens tukt och därför verka endast uppfriskande på konstsinnet. Fru Gerda Kcdlstenius är ett konstnärsnamn, som redan fått klang. I sällskap med sin man har hon besökt de flesta konstsamhällen i Europa och däribland konstens solbelysta hemland, Italien, hvarifrån hon medfört kärlek till ljus, luft och klara skimrande färger. Hon kommer att exponera flere vackra landskap samt möjligen ett par figurmålningar. - Fröken Lotten Bönnqvist åtnjuter inom konstnärskretsar stort anseende som god målarinna, isynnerhet för säkerheten i sin teckning. Äfven hennes genre är landskap och figurmålning. Fröken Alice Nordin är en ung dam, som med varmt sinne ägnat sig åt den ädla bildhuggarekonsten.
Detta sammanhang blilver således allt mera och mera innerligt, ju mindre omfångsrikt detta fält är, och slutligen oupplösligt, der föremålet för forskningen är en och samma sak, ehuru sedd från olika sidor och undersökt på olika sätt. Emellan särskilda, men till en hufvudgrupp förenade vetenskaper, hvilkas innehåll är i grunden detsamma, ehuru betraktadt från olika synpunkter, blifver berörda sammanhang således så innerligt, i synnerhet om den i och för forskning i nämnda hufvudgrupp inrättade vetenskapliga anstalt tillika är undervisande, att det verkligen påfordra]' eli organiserad!, ovilkorligen till samverkan ledande samband både mellan de särskilde lärarne samt mellan lärare och lärjungar. Detta samband åter kan knappast och endast ofullständigt vinnas utan samboende på samma ställe och härigenom möjliggjordt gemensamt begagnande af alla lill denna forskning och undervisning hörande oundgängliga hjelpmedel. Studium och 30 Eoopeditions-Utskottets Forslat] lill underd. Skrifvelse, N:o 88. forskning i så innerligt förenade vetenskaper behöfva nemligen, för att harmoniskt och utan ensidighet utveckla sig, ej allenast de allmänna och i litteraturen förvarade, utan älven de omedelbara i detalj gående resultalerna af hvarandras verksamhet. Sambandets innerlighet uppnår slutligen en så hög grad och en så väsendtlig betydelse, att icke blott den ene läraren icke kan undvara den andres medverkan, utan äfven att den helgjutenhet i forskning, lärdom och undervisning, som personligheten hos en enda menniska kan åstadkomma, är nödvändig för den behöriga sammanhållningen och friskheten i forskning och lära. Detta slags sammanhang eger rum mellan theori och praxis i en sådan vetenskap, som medicinen är. Den utgör en af liera discipliner bestående större vetenskap, som väl slår i aflägsnare eller närmare samband med andra vetenskapsgrenar, allt efter dessas större eller mindre sammanhang med medicinen; men framför allt måste, i öfverensstämmelse med hvad ofvan blifvit sagdt, mellan dess egna discipliner förefinnas ett samband af vida innerligare eller organisk art och beskaffenhet. Till följd häraf behöfva de alltid ock fullständiga hvarandra samt kunna icke utan stor olägenhet för det hela skiljas och ensidigt bearbetas.
R:dr 37 sk. 4 ri förut varande anslag 28,848 R:dr 4° sk. 5 r. för Kongl. HofStallets utfodring} hvilken tillökning II. BondeStåndet afslagit, är bifallen af de öfrige 3 RiksStånden; men II. B. o. A. har derjemte gjort det tillägg: ”att ehuru berörde utfodring torde kunna med det i sådant afseende bestämda Stats Anslag besörjas , dock hvad derutöfver möjligen kunde erfordras , skulle utbetalas af RiksgäldsContoiret dit den blifvande forssel-lönen deremot komme att ingåy äfvensom attj då prisen på Höj Hahn och Hafra voro föränderlige, hvarigenom besparing det ena året och brist ett annat uti anslaget troligen skulle uppkomma de ett år skeende besparingar på ifrågavarande Förslags-anslag borde till ett I Beta n feanden, N.'o 297. 4% annat ar reserveras, till betackande af den brist, som deruti kunde liga rum/' II. R. o. A., sorn /unnit för godt att Utskottets Betänkande till alla delar gilla, har likväl icke såsom ett vilkor för beviljandet af den föreslagne tillökningen gjort ofvanberörde tillägg. Och då hvad deruti innefattps hvarken blifvit af K. M:t, i dess Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, framstäldt såsom nödigt, eller Sr af något utaf de öfrige 2 RiksStånden understödt; anser Utskottet frågan, om ett dylikt tilläggs förenande med den beviljade tillökningen, ingen åtgärd påkalla. 2:a HufvudTileln.
Maj. väckta fråga om Rådstufvu-Rätternas behörighet att förrätta Bouppteckningar och Arfskiften af all den i Städerna befinteliga egendom, sorn personer, hvilka derstädes aflida, efter sig lemna, utan afseende på de stånd och classer, hvartill dessa i lifstiden hört, men hvilket Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka, har, på sätt Protocollet för den ig och 27 sisth April utvisar, ny Motion så väl af bemhlte Herr Borgmästare sorn Herr Rådmannen Sjöbohm blifvit gjord, huru i berörde afseende borde förhållas, enär personer, hörande till Ridderskapet' och Adeln, dels inom Städerna vunnit Burskap och Borgaierättv dels i egenskap af Contingent-Borgare sig der nedsatt; hvilken fråga således blifvit af Väl. Jofl. Ståndet till Utskottets utlåtande hänskjuten. Vid öfvervägande af berörde ämne har Utskottet funnit, att ehuru, genom det en Adelsman antingen vinner Burskap i Stad såsom Borgare eller varder antagen att i egenskap af Contingent-Borgare derstädes rörelse idka, han såmedelst blifver pligtig att draga all Borgerlig tunga och att erlägga de Stads afgifter, sorn vid skeende Taxationer åläggas, har denne dock icke frånträdt de rättigheter han i följd af sitt Stånd innehafver, ibland hvilka äfven är, att hans arfvingar, 1 afseende å Bouppteckning och Arfskifte efter honom, samt de tvister sorn deraf uppstå, lyda runder Hof-Rätt, likasom han jemväl genom. Burskapet icke njuter Borgerliga för möner vid de tillfällen, då Borgerskapets representations-rätt Ian komma i fråga, samt i andra dylika fall.
Jag torde icke behöfva bevisa, att en sådan händelse, annorlunda än tillfälligtvis, svårligen inom vårt land kan inträffa. Då Utskottet bredvid detta förslag hufvudsakligen bibehållit hvad 215 § innehåller, rörande sättet för Privat-bankernas supplerande, försvinner derigenom jemväl, efter min tanke, all utsigt, att den eller de Privat-banker, som af en eller annan orsak komma att, upphöra, skola komma att ersättas genom en så beskaffad bank som den nu föreslagne. Jag anser det nemligen lika gifvet, att innevånarne i en provins, der en privat-bank upphört, skulle, till förekommande af de olägenheter och faror för provinsens näringar, som deraf Banko-Utskottets Betänkande, N:o 43. 33 deraf blifva en följd, finnas beredvillige att underkasta sig både moda och risque, sora att de, då nyssnämnde fall inträffar, skola för ändamålets vinnande föredraga det vida lättare och beqvämare medlet, att få oriens behof af rörelsemedel uppfyldt af riksbanken, på dennes räkning och risk, förutsatt nemligen, att valet emellan desse begge alternativer står dem öppet. Denne sednare utväg skall, enligt Utskottets förslag, hållas öppen. Och någon tvekan borde icke uppstå att utvägen, för den i 215 § anvisade händelse, skall begagnas. Att ikläda sig ansvar för skuld till Banken, derföre erlägga 3 {{, betala förvaltningskostnader och stå risk för förluster, under det att till ersättning derföre icke kan påräknas mera än 2 j}, eller skillnaden emellan den ränta som erlägges och den som uppbäres, blifver, såsom affär betraktad, icke särdeles inbjudande, i annat fall än om dermed nya penninget. illgångar tillskapas, eller redan existerande ej på annat villkor kunnat bibehållas.
En tarflig rätt, som är renligt och väl tillagad, kan blifva en läckerhet. Detta blir nu kokerskans fel eller förtjenst. Gröt och mjölk till afton kan ni hafva som en stående rätt året om. Smör är en så dyr vara, alt det ej kan bestås ett landthushålls många vjenare för hvarje dag och de få trösta sig med, att om de ej såsom tjenstefolk i städerna få smör hvarje dag, så få de i stället hembakadt, godt bröd af ärligt svenskt rågmjöl och sin goda oförfalskade mjölk m. fl. andra fördelar framför stadsbor. Fru Anna. Hushållet. Hjelp dig sjell! (Svar till frågan 252) Någon anvisning på en lämplig kokhjelp kan jag ej gifva eder, men deremot ett godt råd, huru ni skall kunna undvara en dylik. Antag att eder man vid tiotiden på morgonen säger till, att tre ä fyra herrar komma till middagen, som skall vara färdig klockan fyra. Då tänker * Nu är ni befriad från tankarne på dukningen och toaletten samt kan ostörd egna eder åt matlagningen. Det går så bra, om ni blott tager alltsammans lugnt och med eftertanke. När maten är färdig, fullbordar ni eder klädsel samt emottager edra gä- ster, och medan de äro sysselsatta vid smörgåsbordet, kan ni hinna kasta en sista öfverblick i köket samt gifva jungfrun några små rättelser och befallningar, ej förglömman des att hon skall taga på sig rent förkläde, innan hon kommer in och passar upp. Derefter kan ni lugnt taga plats vid bordet, och servera soppan samt ej behöfva gå derifrån under hela middagen, ty allting måste ju när vara ni sjelf i sin ordning öfvervakat och det. Då får ni äran af att icke allenast vara en angenäm värdinna, utan äfven en duglig husmoder. Naturligtvis bör ni äfven i hvardagslag öfva in eder tjenstflicka att vara eder till den hjelp, jag här ofvan föreskrifvit, ty att göra det med ens på en dag går inte. Min man bjuder ibland herrar hem till middagen, och jag lagar den sjelf i ordning med tillhjelp af min unga, oerfarna tjenstflicka på sexton, sjutton år.
Stats-kontoret, lill Riksgälds-kontoret aflemnas, nemligen: 1:0 behållningen af de för tiquiderande af i8i3 och 181 f. ärs krigsskulder anslagne medel, hvilken behållning utgör åttahundra femtionio r Derest Kongl. Maj t bifaller Rikets Ständers i sådant afseende framställda underdåniga anhållan, komma ej mindre de för behöf vandes undsättning Stals-Ulskoltels Memorial, N;o 303. 7 i missväxtår anslagna och i Rikets Ständers bank nu inneslåcnde medel än den Ytterligare behållning, som, utöfver derå anvisade utbetalningar, kan uppkomma genom inflytande spanmålstull eller förestående liquider för undsällningsskulder, att till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, för att, intilldess desamma behöfva begagnas för sådane utbetalningar, hvartill de äro anslagne, kunna användas till andra statsutgifter eller minska upplånin«sbehofven; och åligger det deremot Riksgälds-kontoret att vid skeende requisitioner för härmed egentligen afsedda ändamål hålla Kongl. Maj:t tillhanda det belopp utaf ifrågavarande medel, som detta verk får emottaga. § i 2. I fall den påbörjade vattenledningen i Carlskrona skulle komma att öfvergifvas och de härtill redan uppköpte jernrören icke kunna till allmän na byggnader användas, bör den tillgång, som genom försäljningen afdessa jernrör, äfvensom andra för samma förelag upphandlade materialier, uppkommer, lill Riksgälds-kontoret aflcmnas, för alt framdeles kunna tagas i beräkning för anläggandet af en vatten-cistern vid nämnde stad. § i 3. Som, enligt Rikets Ständers beslut, ett belopp af tvåhundratusen riksdaler skall utaf salpeterfondens samlade kapitalbehållning användas lill bestridande af sådane tillfälliga statsutgifter, som under innevarande riksdag blifvit beviljade och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisade, så kommer detta belopp att för besagde ändamål Riksgäldskontoret tillställas, på sätt Kongl. Maj:t behagar i nåder föreskrifva. § 14.
Sergeants-bostället vid Vestgötha-Dabls Regemente, Lerdals Slom N:o 1, om * mantal, i nämnda socken och Wahlbo härad, sä bar, efter det vederbörande Boställs-direktion och Regements-chef samt boställets arrendator blifvit hörde och lemnat sitt medgifvande lill den ifrågakomna jordrymdens afsöndring från bostället emot skälig ersättning, Kongl. Majds Befallningshafvande, uti underdånig skrifvelse den 22 Augusti 1856, jemte handlingarnes öfverlemnande till Kongl. Majd, anfört att da deraf inhemlades, att den del af boställets mark, som skulle till socknen afstås, innehölle, enligt Landt - Kongl. Ma/As Nådiga Proposition N:o 82. mätares intyg, elen uppgifna arealen, samt vederbörande tillstyrkt bifall till sökandernes anhållan, emot ersättning för den förlust bostället genom afsöndringen komrne alt vidkännas, hvilken ersättning Boställs-direktionen föreslagit alt till innehafvaren af bostället utgöras med 16 kappar råg att in natura af vederbörande den 14 Mars hvarje år å bostället levereras, Kongl. Majlis Befallningshafvande vid sådant förhållande och enär den begärda tillökningen af Lerdals sockens kyrkogård vore af behofvet påkallad samt den ifrågasatta obetydliga förminskningen i bostället Stommens ego-område fullt ersattes genom den föreslagna afgälden, ansåge sig ega skäl ali med vilkor af omförmälda ersättning nnderdånigst tillstyrka Nådigt bifall till ansökningen. Elter härå erhållen Nådig remiss hafva Kongl. Maj:ts och Rikets Krigsoch Kammar-kollegier under den 25 sisllidne Februari med gemensamt underdånigt utlåtande i ämnet inkommit och deruti tillstyrkt Nådigt bifall (ill den begärda jord-afsöndringen för det alsedda ändamålet, dock med vilkor dels att godtgörelsen för den afsöndrade jorden icke, enligt sökandernes åstundan, efter Kongl.
Cap. i. §. chenna Balk utsatt är, för Härads-Rätten, ther jorden ar belägen, upwifas och om gifcostamma är gifwen pä tio är eller ther. utöswer warde Landtbo (lonrrotrLr i Jnteckmngs-kroroc»I!ol intaget och Landtbo njute khercfker sin förmans, rätt til godo framför them, som efter samma Ting sina fordringar inteckna lätst: förnya ock then Inteckning, som i 7. Cap. 2. §. Rättegångs-Balken sägs. Är giftostämma gifwen pä mindre än io är, warde ClonrrsAsc endast i Domboken intaget. Jntecknadt (lontraÄ hast we samma rätt som laga kraft wunna domar. Finnes then jord förut inlecknad, som Jordägare kil Landtbo uplater, äge Inteckning thest lagliga weckan änka Landtbos afhandling intecknaS. Samma Lag ware med the Inteckningar, som wid samma Ting meddelas: men af andra fordringsägare, ehwad the therns fordringar sedermera inteckna läka eller ej; äswenfom af them, hwilke framför Jnteckningshafware eljest förmånsrätt äga, ma ej Legostämma brycas." Deräst icke, som jag straxt får den aran nämna, någon tilläggning uti r6, §» ffullk sinnad nödig ^ torde 2§0 —' > för öfrigt icke wara lämpeligt at widare skräcka förändringarna uci sjelfwa Lagens bokstaf, som bör innefatta de allmänna grundsattserna och derpå fotade hufwudfakeligaste föreskrifter. versillen af et sa widstrackt amne och undantagen kunde bäst uti en särskilld Författning äga rum.
Endast få och små despoter önska att alltid endast få ett eko af sig själfva till svar. En allt för stor brist på själfständighet irriterar. Till och med barn älska icke de kamrater, som alltid prata dem efter munnen, utan säga som en liten norsk pojke sade till en skånsk fiskarpojke, hvilken var hans lekkamrat ja till allting: och beständigt sade » Hvarför säger du alltid ja, j a? Kan du inte säga nej, din torsk! » Ingen kvinna, ingen människa skall uppge sin person, men visserligen fordras af en hustru och en mor, att hon skall kunna uppoffra sig i stort och smått, och det bästa sättet att uppoffra sig är kanske just det att alltid ge något af sin person i hvar enda liten handling. Ja, äktenskapet är en svår sak, och en hustrus och moders kallelse en af de svå- raste. Men det finns något, som heter » det svåras tjusning », och hvad som är svårt, är också nästan alltid det mest innehållsrika. Medan alla studier och konster ha ett begränsadt material att röra sig med, har en husmoder lifvet till sitt material, och intet studium är så innehållsrikt och mångfaldigt som lifvet själft. En gift kvinna kommer på det naturligaste sätt i beröring med mänsklighetens olika representanter. Hon lär känna arbetarne och deras arbeten och kan ge sin sympati och hjälp på ett mänskligt sätt. Genom att sköta sina sjuka barn och tjänare lär hon på ett praktiskt sätt den sjukvård, som behöfs till det dagliga lifvet. Genom att undervisa sina barn blir hon uppmärksam på alla de frågor, som den kommande generationen för med sig, och en mor är nästan alltid af samma ålder som hennes yngsta barn. Ju flere talanger, j u flere intressen och kunskaper en husmor har, dess bättre! Det gäller för henne att lyckliggöra så många som möjligt, som lefva i eller komma i beröring med hennes lilla rike, och ju flere medel hon har till sitt förfogande, dess större utsikt har hon att lyckas. Man hör så ofta det gamla dumma uttrycket: » hvardagslifvets prosa ». Jag skulle vilja byta ut det emot det långt sannare: » Hvardagslifvets poesi ». Inga festligheter, samkväm eller förströelser kunna jämföras med den välsignade enformigheten i hvardagslifvets arbete och hvila.
I detta förekomma ofta relativa ord, som skola hänföras, än lil! innehållet afen föregående §, än till flera föregående stadganden i samma §, t. ex. i 3 cap. i §.‘n Missg.-b:n, der orden — "och gånge af dessa ”böter” &c., — ehuru stående i jpns 5 punkt, som handlar om böter för svordom tredje gången eller oftare, äfven hafva afseende på de böter, som omtalas i de fyra förutgående punkterna, och i ^ cap. a §:n Jorda-b:n, der slutorden — "om skifte och gåfva vare lag samma,” — hänföras till så väl §:ns 5:le punkt om fastebrefvels innehåll, som till de 3 första punkterna om sätt och tid för uppbud och lagstånd, ehuru i allt ej hänförliga till nu mera upphäfna mellanliggande fjerde punkten om handsträckning och intygande att köpeskillingen blifvit betald. Om jag nu härigenom lyckats fästa uppmärksamheten derpå, att så väl ett allmänt, som lagens särskildta språkbruk fordrar, att orden i föreslagna tillägget "hvad sålunda blifvit stadgadt” refereras, så vidt lämpligt är, till hela §:ns innehåll; så är tydligt, att K. M., som genom 1779 års ofvananmärkta förordn. afsagt sig rättigheten att tillåta ny ransakning i mindre brottmål och i mål, som angå statsbrott, der den anklagade blifvit genom iagakraftvunnen dom frikänd, skulle ånyo besväras med en mängd ansökningar om en slik tillåtelse, och sålunda till stor del icke uppnå utsigten med berörda förordn.; hvarförutan man bör taga i betraktande, om det vore conseqvent, att Hofoch öfverrätter af egen myndighet ägde ånyo upptaga större brottmål, men Konungens samtycke skulle fordras till ny ransakning i de mindre brottmålen, och om det vore nyttigt, att en för statsbrott frikänd skulle ånyo ställas inför rätta, derest någon enskild påstår, att härigenom statsbrottet lidit skada.
•— N:o 128, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i fråga om inlösande af de så kallade frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta svafvelbruk: B. V. 551, 560, 563, A. 565, B. 608, 624, A. 624, E. 701. — N:o 129, angående den Staten tillhöriga, till Riks-Arkiv tillförene begagnade för detta Ridderstolpeska egendomen vid Skeppsbron: B. V. 562, 589, A. 589, E. 698. — N:o 130, med förslag till stadganden i Riksgälds-Kontorets nya reglemente, angående åtskilliga vid föregående riksdagar beviljade, men ännu icke verkställda utbetalningar: B. V. 562, 589, A. 589.
Ljus-, Verktyg, Vigter, Vin, alla slag, Vinsten, renad, Vinstenssalt, Väfnader, alla slag, Ympvax, Zink, arbetad, Ångmachiner, Ångpannor, Ättika, alla slag, samt minskat, utförsel-tullen emot hvad nu gällande Tull-Taxa innehåller: Alun . i i med 5o procent. Cobolt 5o Enbär 66? Färger: Rödfärg 62 ? Hudar, oberedda torra ... 8 Ql saltade ... Jern: Grytor och Kittlar &c. 25 allt annat gjutet arbete, ej specificeradt 33? Ankare, Ankarflyn, Draggar, Armbultar, Hammare, Roderjern &c. . 11? StångPlatt | tum tjockt och deröfver &c. Bandoch Platt &c. . Plåtar, oförtente under | tum "I . Plogbills-ämnen, Spik, Nubb och Manufactur-smide 1 XJ —_ Koppar, alla slag .. 33? Kött, torkadt eller rökt . 33? Messing, arbetad ... 16? Pelsverk, Hermelineller Lekatt-skinn 5o Stål, Garf 7/3 andra slag ... Virke af Alm, Ask, Bok och Björk 55 Bevillnings-Vtskottets Bel. IV.-o 2g. 29 För Träd varor: Bandstakar ... Bjelkar elier Balkar af Furu och Gran, omkring . Bräder, enkla, under i tums tjocklek . med 3^1 procent. 40 20 deröfver . Bräder af Alm . af j~ till i\ tums d:o 5o — af Ek G6| Handspakar Läckter, sågade . Pumpträd, borrade 20 20 Stäfver af Bok af Furu eller Gran . Vitriol» grön eller jern - På sätt Utskottet redan anfört, har Herr Lagerhjelm P., inom Högloft. Ridderskapet och Adeln, föreslagit en liten, men årlig ökning i importtullen å vissa artiklar, samt vidhållandet af den högre tullen under 10 år, och slutligen dess årliga nedsättning.