Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t, som låtit de till detta mål hörande handlingar i nåder Sig föredragas, har, enär Dylta bruks innehafvare uti afgifna påminnelser emot Kongl. Krigs-, Kammaroch Bergs-kollegiernas Utlåtande i ämnet, förklarat sig icke vilja ingå på den ifrågaställa regleringen med annat vilkor, än att af Kronan erhålla ett ersättningsbelopp, som med mera än 30,000 R:dr R:mt öfverstiger den summa, som Kollegierne föreslagit, men Kongl. Maj:t funnit sig icke kunna godkänna bruksinnehafvarens anspråk, nu endast meddelat Rikets Ständer underrättelse om hvad i ärendet blifvit tillgjordt, ined öfverlemnande derjemte till Rikets Ständers bepröfvande, huruvida en summa, ungefärligen motsvarande det af Kollegierna föreslagna ersättningsbelopp, i Riksmynt 88,587 R:dr 80 öro, må till Kongl. Maj:ts disposition anvisas, för att, derest möjligen bruksinnehafvaren framdeles skulle dermed åtnöjas, för regleringens tillvägabringande till honom utbetalas. Emellertid och hvad särskildt beträffade do för svafvelbrukets tillverkning upplåtna Krono-allmänningar, benämnda Östra allmänningen och Hålahults allmänning, så, enär, enligt hvad handlingarne i målet utvisa, vid särskilda genom jägeribetjente tid efter annan hållna undersökningar af skogarne, den underrättelse meddelats, att begge allmänningarne, hvarå flera torplägenheter till Dylta gårds förmån skola finnas anlagda, blifvit alltför mycket anlitade, så att uppmärksamhet vid hushållningen med dessa skogar vore af högsta behof, på det desamma ej måtte blifva alldeles förstörda, har Kongl. Maj:t förständigat Dess Befallningshafvande i Örebro län att dels låta vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom må kunna bestämmas det årliga afverkningsbelopp, som med skogens å nämnde allmänningar bestånd kan vara förenligt, dels hålla noggrann tillsyn deröfver, att allmänningarne qj hårdare anlitas än här förut nämndt är, och således ej heller lör annat ändamål, än det hvartill de af Kronan blifvit åt svafvelbruket upplåtna. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Vid förnyad föredragning af BevillningsUtskottets den 5o sistlidne Junii under N:o 17 afgifne, samt den 10 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets dera 20 sistlidne Maj tneddeldte Utlåtande, rörande en föreslagen ny method till Bevillningens utgörande och fördelning m. m.; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Utlåtande redan blifvit af de öfrige frenne RiksSfånden gilladt, för dess del dervid låta bero. Ut supra, S. D. Upplåstes till justering ExpeditionsUt. skottets under N:o 91 insände förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl, Den i4 Julii /. ih> Majit, rörande anslag af medel till godtgörande af kostnaderne i och för Hans Kongl. Höghet KronPrinsens förmälning och Utrikes Resa; och, blef berörde förslag, på grund af de utaf åtskilige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Expeditions-Utskottet återremitteradt. Ut supra* S. D. Vid förnyad föredragning af RiddarbusUtskottets den 20 sistlidne Junii afgifne, samt den a5 i samma månad eftermiddagen på bordet fagde, Memorial, i anledning af väckt motion, atttryckning af Junii månads Rrotocoll hos Rid» derskapet och Adeln vid innevarande Riksdag genast måtte påbörjas, blef samma Memorial a£ Ridderskap,et och Adeln bifallit. Ut supra., 5. I>. Remitterades till Riddarhus Utskottets Herr von. Hohenhausens,. Michael, motion, a,tfc Jtidderskapet och. Adelil måtte bestämma ett premium för den Adelsman, som till nästa Riksdag kunde förskaffa sig fullkomlig insigt uji §näl:lskrifvare-kons,ten;, jemte de af Grefve von, Schwerin, F. B„ och Herr af Ekenstam, J., i anledning deraf, aigifne yttranden. LTt supra.
99 de rytterne innebära ensidighet, emedan uppfostran blott blir militairisk, och att, då vi böra uppfostras ej blott till militairer, utan äfven till medborgare, sådant vinnes bäst vid Universiteterne, Herr Ankarfparre, Ingemar August, hade ihlemnat följande som upplästes: (Se Bilagan N;o 55). Lades på bordet, Friherre Sparre, Sixten, hade inlemnat ett så lydande Memorial: (Se Bilagan N:o 56J Lades på bordet, Herr Grefven och Landt Marskalken frågade derefter om Ridderskapet och Adeln hade hågon vidare motion att framställa. Ropades Nej. joe Deri 3 Mnrtii, Högloft. Ridderskepet och Adeln åtskilldeö fel. jo om aftonen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Onsdagen den 5 Martil. Plenum klockan l o förmiddagen. Föredrogos å nyo och remitterades till Stats-Utskottet: Kongl. Maj;ts den 24 sistledne Februarii förmiddagen på bordet lagde Nådiga Proposition till Riksens Stander, angående anslag så Väl till åtskilige byggnader vid Veterinair-Inrättningen i Hufvudstaden, som till en årlig Stat för samma Inrättnings framtida underhåll, uti d ess fullkomnade skick.
5 Stats-kontoret reqvirera större summor, än sora ungefär motsvara behofven för den närmaste framtiden, likväl, och då ett motsatt förhållande någon gång inträffat och möjligen framdeles skulle kunna ega rum, har Utskottet, med afseende å angelägenheten af något bestämdt stadgande härutinnan, och till undanrödjande af ränteförluster för Riksgälds-kontoret, trott sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer ville, i underdånig skrifvelse, hos Kongl. Majrt anhålla, det vederbörande förvaltande verk måtte undfå nådig befallning att i Stats-kontoret endast i mån af behof lyfta de anvisade stats-anslagen. Stockholm den 20 April 1848. Ank, till Exp, Utsk. den 21 April, kl. 10 f. m. Utlåtandei anledning af 'väckt motiojij angående försäljning till skatte af en del kronan tillhörige och till Statsverket indragna hemman och lägenheter. (J. A.) Under åberopande af de omkostnader och förluster, kronan finge vidkännas i och för utarrendering och tillsyn af sina egendomar, och enär det för jordbrukaren onekligen vore mera uppmuntrande att sköta egen än annans jord, har riksdagsfullmägtigen Johan Petter Andersson från Elfsborgs län, uti ett hos hederv.
Den som bifaller BevillningsUtskottcts förslag, att införsel-Tullen för ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt Camelgarn skall bestämmas till 3 sk, per Skålp., löstalja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; blifver införsel-tullen å nyssnämnda Garn utsatt till 4 sk. per Skålp. Med 3a Ja och 87 .Nej besvarades dessa propositioner; i följd hvaraf och när Nej vunnit, införseltullen för ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt Camelgarn är bestämd till 4 sk. per Skålp. id:o Den som, jemlikt Bevillningsutskottets för - 3iS Stats -Utskottets slag, vill, att införselTnllen a i skålp. ofärgadl Linnegarn skall bestämmas till 6 sk., röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer Tullen å nämnde vara att utsättas till 8 sk. per skålp. Denna Votering har utfallit med 3i Ja och 88 Nej. Och sorn Nej vunnit, är InförselTnllen å ifrågavarande varå utsatt till 8 sk. per skålpund. i6:o Den sorn, enligt BevillningsUtskottets förslag, vill, att inkommande Tullen å r skålpund Gummi skall bestämmas till 4 s^m löstalja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer Tullen å denna vara alt utsättas till 2 sk. per skålp. Dessa propositioner hafva blifvit besvarade med 8r Ja och 38 Nej; och då Ja vunnit, är inkommande Tullen å i skålp. Gummi bestämd till 4 sk* 17:0 Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att, för införseln af ali slags Hampa bestämmes en MedelTull af 5 R:dr per Sk& löstalja. Den det ej vill röstar Nej. Vinner Nej; kommer införselTnllen att bestämmas, för ren Hampa, till3R:dr, samt för passIJampa, till 5 R:dr per Sk&- Betänkandet), N:o 371. 3iq De öppnade Voteringssedlarne innehöllo 81 Ja oell 38 Nej.
Under granskning af fånglistorna hade anmärkts, att Krigsrätten vid första Kompagniet af Krono-arbetskorpsens Soldatklass den 23 Juli 1853 dömt en Krono-arbets - — 11 — soldat, att, om han,— såsom förvunnen att hafva stulit Tre R:dr 32 sk. Banko i penningar, och derföre skyldig, att, jemte undergående af uppenbar kyrkoplikt, böta Elfva Riksdaler samma mynt, — icke förmådde böterna gälda, i stället undergå tio dagars fängelse vid vatten och bröd, hvilket den sakfällde jemväl utstått, fastän han i saknad af tillgång till böterna bordt endast under fem dagar hållas i så beskaffadt fängelse, har, efter anställd! åtal, Kongl. Krigs-Hofrätten, genom Utslag den 26 Mars nästlidne år, dömt Krigsrättens Ordförande jemte tjenstgörande Auditören att hvardera böta för oriktig förvandling 6 R:dr 32 sk. samt Ledamöterne i Krigsrätten, utom en som under tiden aflidit och angående hvilken frågan om ansvar i följd deraf förfallit, att likaledes hvarför sig plikta för enahanda förseelse 3 R:dr 16 sk. allt Banko, samt att gemensamt, eller hvilken af dem som gälda gitte, ersätta Kongl. Majit och Kronan kostnaden för den dömdes underhåll i häktet längre tid, än som vederbordt; men då denne sistnämnde under tiden aflidit, hade frågan om ersättning till honom för obehörigt lidande förfallit. Kongl. Svea Hofrätt har genom Utslag den 16 December 1856 dömtDomhafvanden i Grums Härad, såsom för Häradsrättens felaktiga beslut ansvarig, att böta 50 daler silfvermynt med 16 R:dr 32 sk. Banko, för det att Häradsrätten, medelst Utslag den 28 Maj 1852, förklarat, att en till böter för nekande af sin hand och förskrifning fälld person skulle i saknad af tillgång till böterne straffas med enkelt fängelse, i stället för fängelse vid vatten och bröd:
Med hänsigt till den förestående återbetalningen af de låneunderstöd, Kongl. Maj:t i anledning af inträffade missväxter och hagelskador, under sistlidna - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102. lidna åren beviljat, hafva åtskilliga motioner, åsyftande dels fullkomlig, dels vilkorlig eftergift af den för dessa lån stadgade betalningsskyldighet, blifvit väckta inom Presteoch Bonde-stånden, samt tillika med deraf föranledda yttranden till Stats-utskottet remitterade; och får Utskottet, som ansett dessa motioner böra i ett sammanhang behandlas, alli så deröfver afgifva ett gemensamt utlåtande, deruti dock Utskottet velat serskildt anföra hufvudsakliga innehållet af de framställningar, hvilka afse sådana undsättningslån, som till följd af missväxter erhållits, och serskildt de motioner, som handla om de efter lidna hagelskador beviljade understöd; varande de angående förstnämnde lån Utskottet tillhandakomne motioner och yttranden afgifna utaf här nedan uppräknade ledamöter af bemälte tvänne Riksstånd, nemi.: l:o af Prosten Schram, hvilken anfört: att, efter de inom flera provinser sedan sista riksdag inträffade olyckliga skördar, skulle de undsättningsmedel, som, i egenskap af lån, anvisats, säkerligen icke tillgodokommit de mindre bemedlade bland dessa provinsers jordbrukande invånare, så framt icke församlingarnes vederhäftigare medlemmar ingått den föreskrifna gemensamma ansvarigheten för besagde medels återbetalande. Då nu emedlertid betalningsterminerna redan hade inträdt och en del af undsättningslånen jemväl blifvit staten godtgjord, fastän härtill erforderliga medel måst genom skuldsättning hos enskilde anskaffas, så motsågos de återstående liqviderna med stigande oro, helst ett eller annat års lyckligare skörd icke ersatte de förluster och lidanden, som 2:ne de svåraste misväxtår förorsakat. En del undsättningstagare hotades också af den hårda nödvändigheten att, jemte egna, äfven få betala andras af staten erhållne ”nödhjelpslån”.
LANDSHÖFDIN GE-EMBETETS UTI HALLANDS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1956—1860. 1. Länets Indelning neli naturbeskaffenhet I allmänhet. X afseende härpå åberopas den för åren 1842—1847 afgifna berättelse, med tillkännagivande att församlin<1 arnes antal rätteligen uppgår till 91. 2. Innevånare. Såsom af berättelsen för åren 1851—1855 inhemtas, uppgick befolkningens antal, enligt mantalslängTab. N:o derna för sistnämnda år: å landsbygden till 100,773 och i länets fem städer till 7,427, eller tillhopa 108,200; hvaremot bilagda tabell N:o 1 visar, att folkmängden år 1860 utgjorde, enligt husförhörslängderna: å landsbygden 110,209 och i städerna 9,369, samt enligt mantalslängden^: å landsbygden 107,950 och i städerna 8,525, eller tillsammans för hela länet enligt husförhörslängderna 119,578 och enligt mantalslängderna 116,475, hvaraf synes, att den mantalsskrifna befolkningen under ifrågavarande fem år ökats: å landsbygden med 7,177 och i städerna med 1,098, eller tillhopa 8,275. Otvetydiga orsaker till denna tillökning äro att hemta från de förhållanden, dels att jordbruket och andra näringsgrenar vunnit icke obetydlig utveckling, hvaraf åter följt, att flera inflyttningar än utflyttningar ägt rum, dels ock att länet förskonats från svårare farsoter. Ehuru en och annan lättjefull kringresande predikant af tvetydig karakter sökt utbreda baptistoch mormonlärorna, hafva dock inga egentliga schismatiska rörelser förekommit och medfört bildandet af särskilda församlingar.
Ida, ansett ett af dessa företrädesvis böra göras till föremål för Rikets Ständers pröfning, derigenom kunde åstadkommas någon minskning eller lindring uti jordegares utgifter för egoskiften. Men hade med fullt skäl trott sig finna att de betydliga kostnader, förutom alla andra tillfälliga olägenheter och förluster, som äro förenade med och fortfara under skiftesförrättningar, särdeles uti större byalag med vidsträckta områden, vore en framstående orsak till jordegares betänksamhet att begära egodelning, aldrahelst under en tid, då de svårligen kunna, äfven emot pantsältning af förut för skuld intecknad jord, anskaffa härför erforderliga penningar. Det torde ock vara kändt att, ehuru mycken jord redan undergått delning, ganska betydliga områden likväl ännu ligga oskiflade till förlust för egare och det allmänna. Man kan således antaga dels att full anledning förefinnes, att något vidgöres uti ifrågaställa afseende, och dels att den nytta, som 8 Allmänna Beerärsarli Ekonom iVt »kol leht Betänkande \:o 119. beredes Staten, om den älven med någon uppoffring på ett mera direkt sätt befordrar egoskiften, skall vara lika obestridlig, som den, i följd af sakens natur, blifver det lör jordegaren. Det verksammaste medel för åstadkommande af nedsättning för jordegare uti skiflesomkostnader och för uppmuntran af hågen lör laga skifte vore, efter motionärens förmenande, att minska landlmätar s arfvode af skiftesdeiegare och alt lemna denne tjensteman en årlig af statsmedel utgående lön, motsvarande den inkomst, som frångick honom i följd af nedsatt ersättning för hans arbete. Då likväl, med afseende å olika orters särskilda förhållanden, svårigheter vid verkställighet häraf torde uppkomma, har motionären, för vinnande af samma ändamål, ansett sig böra uppgifva jemväl ett annat förslag.
Den 4 November e. m. 101 I sjelfva ordalagen förekommer I. ex., att den nu s. k. i §:n innefattar en ornsägelse, som är onödig; der star nemi.: ”Försöker någon Statsråds-ledamot, linder den tid, dä Regeringen, enl. 3g, 4°> 41) 42 och 43 §§:na af Reg F:n, föres af Statsrådet, att våldsammeligen öfverändakasta regeringssättet, sådant det genom Rikets grundlagar antaget är, eller med råd eller gerning medverkar till lagstridigt kullkastande af någon Rikets grundlag” etc. Jag kan ej (inna annat, än att det är alldeles tillräckligt, om det heter: Söker någon Statsråds-ledainot att lagstridigt ändra någon Rikets grundlag etc. Ansvaret hör vara lika stort, blott bemödandet alt lagstridigt ändra lagarna förefinnes, antingen det sker genom öppet våld eller hemligt svek. Der äro, i vissa hänseenden, anmärkn:r, som mig synes, att göra vid ordalagen, men jag vill icke trötta R. o. Ad. med sådana mindre omständigheter eller dermed belasta prof. Jag skall till en eller annan af Utsk:s medlemmar ifall betänk, blir ålerremitteradi, uppgifva dessa smärre anmärkningar, ifall man finner dem vid sjelfva redactionen förtjena afseende. Jag anhåller 0111 propus, till återremiss. Hr Cederschjöld, Robert Theophron: LagUtsk. bar, efter mitt omdöme, rätteligen förfarit, då Utsk. omarbetat hela ansvarighets-lagen; men då så skett, hade det varit önskligt ali, med afseende å ämnets vigt och grannlagenhet, omarbetningen blifvit med mera omsorg verkställd, än den LagUtsk. i detta förslag ådagalagt, hufvudsakligen derigenom att Ulsk. bibehållit ordställningen i gamla lagen i alla de §§:r, der ingen väsendtlig förändring blifvit föreslagen.
N:o 89. Motion N:o 504, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t aflåta under dånig skrifvelse, med hemställan att Kongl. Maj:t, vid utfärdandet af nya oktrojer åt privatbankerna, täcktes föreskrifva, alt dessa banker skola till landstingen aflemna hela det belopp af deras årliga vinst, som öfverskjuter 9 å 10 procent å intressenternes deri egande kapitaler. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 59. Motion N:o 510, om förändring i 1688 års knektekonlrakter, att rote hållare må ega rättighet bosätta nummerkarlen hvar som helst utom roten, endast att bostaden anvisas inom kompaniets stånd. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 27. % Pettersson, Augnst, från Jönköpings läll, Motion N:o 147, alt utskänkning af vin må underkastas samma vilkor och kontroller, som utskänkning af spirituosa. Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. Motion N:o 148, om indragning af regementsskrifvare-tjensterna. Stats Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. — Motion N:o 237, om ändring i 3 Art. 15 § af gällande Bevillnings förordning, angående förhöjning i den bankbolag med sedelutgifningsrätt åliggande särskilda bevillningsafgift. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 9, Utlåt. N:o 14 samt Mern. N:is 16 och 21. R. St. underdån. Skrifv. Pettersson, Håkan, från Blekinge län, Motion N:o 181, om indragning tills vidare af en tredjedel utaf de indelade båtsmännen inom nämnda län emot vakansafgifts erläggande. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 8, R. St. underdån. Skrifv.
Hon tillbragte sin dag i tomma förströelser, med frivol läsning och en glödande åtrå efter lyx och rikedom. Också var kejsardö-359 octave feuillet. mets värld — till det yttre ständigt upptagen af nöjen, medan den i verkligheten kände ett dystert, naggande samvetskval, ett hemligt själfförakt — - blott ett slags toiletternas och fåfängans marknad. » Denna värld hänföres af Dumas ' Kameliadam, Offenbachs » Sköna Helena » och bal Mabilles upptåg. Denna värld gör » le besoin d ' excitation » till en regel. Denna värld jublar öfver Feydeaus Fanny — en bok om en 35-årig dam, maka och mor, som leende delar sig mellan mannen och älskaren, — » la dame », säger Janin i en lofprisande kritik, » annoncée et prédite par toutes les " écritures de 1 ' amour »; — » ett poem », säger Sainte-Beuve, » par la forme, par la coupe, par le nombre et par un certain souffle qui y règne d ' un bout å 1 ' autre. » När Feuillets något preciösa unga dam, Sibylle de Fériäs, en i ett elegant och aristokratiskt adelshus uppfostrad liten fröken, anländer till Paris, skildrar hon sina intryck i ett bref till föräldrarne. » .Paris » — skrifver hon — » synes mig vara den plats i världen, som erbjuder förståndet ofantligt mycket och själen ytterst litet. Äär jag anlände, trodde jag, att jag kommit in i en karneval. Jag väntade fåfängt att den skulle upphöra, ty den slutar aldrig — lifvet är nämligen själft sådant. » Isynnerhet häpnar hon öfver bristen på kavaljerer. » Man skulle kunna tro, att ett förhärjande krig till det yttersta hade decimerat den manliga befolkningen. » T. o. m. vid högtidligheter, middagar och supéer skyndade kavaljererna till sin klubb från salongen.
Ank. till Exp. Utsk. den 29 Oct. kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt fråga, angående förty dligande af 2, § f Cap. Missgernings-Balken. Sedan Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman vid sistförlidne Riksdag, uti då afgifven berättelse, anmärkt, dels att, vid tillämpning af lagens stadgande i 41 Cap. 2 §. Missgernings-Balken, sådan den lyder i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779, bland domare yppats skiljaktiga meningar, huruvida det i berörde §. omförmälda brott att locka öfvermaga, egna barn, omyndig, underhafvande, eget tjenstefolk eller inhyseshjon att stjäla, ovilkorligen borde, utan afseende på det stulna godsets värde, medföra ansvar såsom för andra resan stöld, eller om, i händelse värdet ej går öfver 10 daler, snatteribot må ådömas, dels ock att, i saknad af bestämd föreskrift, ovisshet kunde uppstå, angående det straff, hvartill den gör sig skyldig, som andra gången begår sådant brott, då värdet af det tillgripna icke stiger öfver 100 daler, och Rikets Ständer, enligt deras den 23 September iS/Jo till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga Skrifvelse, för undanrödjande af anledning till olika tolkning samt missförstånd i förenämnde hänseenden, beslutat, att ifrågaställöe §. skulle erhålla en, med Justitise-Ombudsmannens då framställda förslag hufvudsakligen öfverensstämmande, förändrad lydelse; men Kongl. Ma j:t icke funnit skäl att lemna Nådigt bifall till berörde beslut; så har JustitiEe-Ombudsmannen, uti sin, vid innevarande
Militise-staten 5,833 R:dr 42 sk. 4 rst., för Landshöfdingarne 828 R:dr 40 sk. 7 rst., för öfrige Landtstats-tjenstemännen 2,241 R:dr 7 sk. 7 rst. och för Läro-staten 155 R:dr 33 sk., eller tillsammans 9,059 R:dr 27 sk. 6 rst,; hvarjemte Rikets Ständer tillåtit, att dessutom på Allmänna Indragnings-staten må blifva, intill de nuvarande innehafvarnes afgång uppförda; för Ofversle-löjlnanten, Friherre Silfversparre 97 R:dr 28 sk. 10 rst., och för Fjerdingsman 27 R:dr 46 sk. 10 rst. Beträffande åter den minskning, som rusthållen inom de Småländska länen i sina anslagna augmentsräntor komme att genom den ifrågavarande åtgärden vidkännas, och hvarför ersättning jemväl blifvit hos Rikets Ständer genom enskilda framställningar yrkad; så och enär i afseende härå förekommit, att, då indelnings-verkel i riket, började år 1683 och för nämnde län afslutals år 1695, och rusthållen således under sagde tid fått sig till hjelp i rustningen augmenls-räntor tillagda, sådant icke kunnat ske med annan rätt än Kronan då egt, hvilken rätt till salpeterhjelpen, enligt hvad ofvan är nämndi, inskränkt sig till att derför uppbära penningar efter kronovärdi, hafva, af sådan anledning och då dessutom, för att jemväl taga i betraktande billighetsskäl, dessa rusthåll, enligt hvad Rikets Ständer af indelningsverken öfver åtskilliga af de indelda kavalleriregementerne inhemtat, jemförelsevis med rusthåll i en del andra rikets provinser, ej må anses såsom hårdt betungade, Rikets Ständer funnit ersättning icke kunna beviljas för de rusthåll inom de Småländska länen, hvilka genom ifrågavarande åtgärd komma att vidkännas minskning i sina augmentsräntor.