Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Orsaken, hvarföre BorgareSlåndet afstagit denna punkt, torde vara, att namnbelåningen icke blifvit med nog bestämda uttryck skiljd från varubelåningen. Ståndet fruktade förmodligen belåningen af falska vexlar. Hade varubelåningen varit bestämdt uttryckt, och möjligheten al falska pappers belåning förekommen, hade Borga reStåndel visserligen bifallit förslaget. Om, såsom Herr Hjerta synes åsyfta, operationen skall ske blott på namnsäkerhet, anser jag äfven ett belopp af 3 millioner vara vådligt; men om den deremot inskränkes till varor på nederlag, och utländske vexlar, accepterade af solida Handelshus inom landet, blott mottagas såsom borgen, anser jag summan böra vara illimiterad. Herr Bjerta: I händelse det skulle blifva varubelåning, fordrades ett ökadt antal tjenstemän och nödiga magaziner, som nu aldeles saknas; men äfven i sådant fall skulle jag tro, att det vore öfverflödigt bestämma högre maximum än 3 millioner. Försigtigheten fordrar, att vi icke nu inlåta oss i för vidsträckta operationer, utan afvakta de resultater, som visa sig intill nästa Riksdag. I anledning af hvad Friherre Cederström nämnt om farhågan för falska vexlar, såsum en följd al utsträckt inrikes vexelrätt, Den 4 December f. m. 9^ får jag erindra, ali inrikes vexlar icke äro annat än ett nytt namn på räntebäraude skuldförbindelser, enligt 1756 Ars förordning. Beträffande förmågan bos BancoFulImägtige att inställa upplåningen, när skäl dertill förekommer, tror jag Utskottets mening hafva varit, att Fullrnägtige skulle tillse, det icke mera upplåntes, än som genast kunde utlånas, så att någon ränteförlust för Banken icke inträffade. Jag förnyar mitt yrkande, att detta moment i Utlåtandet må bifallas. Friherre Boye, Ludvig: Med den siste värde talaren delar jag ej åsigter i detta ämne. Frågan är här endast om summan, som skall upplånas, och likväl har man nu ingått i discussion om sättet och villkoren för utlåningen.
N:o 14, ang:de utbetalning från Riksg:sKont. af der innestående medel för ett mindre hamnbyggnads-arbete vid Götha kanal. N:o 15, med återlemnande af en utaf Hr L. W. Henschen inom Vällofl. BorgareSt. väckt och till StatsUtsk. remitterad motion om förändrade bestämmelser i gällande rese-reglemente. Banko-Utskottet: N:o 5, om val af Revisorer och Suppleanter för granskning af Diskont-verkens räkenskaper. 160 Den 14 Januari. Allm. Besvärso. Ekon.-Utskottet: N:o 3, i anledn. af väckt motion om vilkorlig inskränkning i rättigheten att försälja brända och distillerade drycker. N:o 4, i anledn. af väckt motion om indragning af Tio Biskops-Embeten. N:o 5, i anledn. af väckt motion om förändrad fördelning af stämmoböterne. N:o 6, i anledn. af väckt motion, ang:de Kurhusafgiftens bestämmande m. m.; samt N:o 7, i anledn. af väckt motion, ang:de bränvinsbränningens inställande under April månad 1854. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. f till 4 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 14 Januari 1854. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 2 prot.-uldr. för d. 11 dennes samt Pleni Prot:n för d. 23 och 24 sisth Dec. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i BankoUtsk. efter J\l 394 Frih. Nordenskiöld, Fullm. Frih. Fleetwood, Georg Miles; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: JVs 1284 Hr Rappe, J. A. G. Öpnades jemväl Hrr Elektorers lista vid val af 2:ne Suppleanter i R.
Föredrogs å nyo och bifölls BankoUtskottets den 16 dennes under N:o i5o afgifne, och den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om grunderna och villkoren för Spannemålsbelåning, jemte de för sådant ändamål nödiga reglementariska föreskrifter. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Hindrad af Embetsgöromål att vara tillstädes då BondeStåndels ProtocollsUtdrag om tryck - 3.4 Den 18 Mars f. in. frihetsfrågan nyss färevar, anhåller jag, att lill protocollet få uppläsa några ord. Hvarefter Herr Cederschjöld uppläste följande: Ibland denna långa Riksdags många märkvärdigheter är det Hedervärda BondeStåndets förhållande i afseende på Tryckfriheten en af de märkvärdigaste. Genom afslaget på Grundlagsförslaget om lndragningsmaktens upphörande, och genom bifall till ConstitutionsIJtskottets förslag om Juryns af 'ska fjjande m. m.,har det Hedervärda B011- deStåndet ådagalagt en med samtliga MedStåndens stridande öfvertygelse, och, genom ihärdigheten att inbjuda MedStånden att ändra deras beslut, ådagalagt en märkvärdig tillit till sin egen högre upplysning. Genom allt detta har det Hedervärda Ståndet derjemte gifvit verlden en tillförlitlig måttstock på sin sjelfständighet såsom Folks-Representanter: och på ett praktiskt sätt ganska mäktigt bidragit till stridens slutande om beliofvet afen Representations-förändring. Man säger vanligen: att ändan kröner verket; och den krona, som BondeStåndets senaste ProtocollsUtdrag satt på Tryckfrihetsverket, tyckes vara trefaldig. I anseende till inflytandet på sjelfva sakens utgång, var detta ProtocollsUtdrag mig serdeles kärkommet: ty derigenom förföll hela Grundlagsförslaget, och dc 3 RiksStåndens högt uttalade opinion undgick äf - r Den i8 Mars f. m. 3i5 ventyret all slutligen ogillas af del Förstärkta ConstitutionsUtskottet.
Ehrenborgh, Casp. Wilh.: Utsk. har i så måtto frångått sitt förra betänk., som TJtsk. deri tillstyrker en anhållan, att enskilda theatrar i allmänhet må tillåtas, men att i afseende på hufvudstaden det vilkor vid ett sådant tillstånd borde iakttagas, att beståndet af en god och emot ändamålet svarande theater derstädes likväl icke förfelades; hvaremot Utsk. nu föreslagit, att Ständerna må anhålla om ovilkorligt tillstånd för enskilda theateranläggningar jemväl i hufvudstaden. För min del skulle jag tro, att det' sätt, hvarpå det förra betänk, är uppstäldt, har företräde för detta sednare. Jag grundar min öfvertygelse derpå, att det är af vigt för hufvudstaden att äga en nationaltheater. Denna åter kan icke underhållas utan bidrag af Konungen eller slaten. Hittills har den haft sådana af beggedera och likväl med möda kunnat berga sig. Under den tid jag var Statssecret., hade jag tillfälle göra någon närmare bekantskap med ämnet. Måhända äro förhållandena nu annorlunda; men åtminstone då jag nödgades öfvertaga styrelsen, vore de sådana, att det icke var möjligt att sammanhålla theatern utan särskildt understöd. Konungen lemnar sådana i ganska betydlig mån, och staten ger ock, fastän ringa ; men de räcka likväl icke till. Skulle nu enskilda theatrar få inrättas, så är det icke osannolikt, att sådana skola uppstå för någon kort tid, en efter annan, och för nyhetens skull taga folk från stora theatern; och att icke blott denna, utan sjelfva konsten derpå komme att lida, är otvifvelaktig!. Det synes mig sålunda vara försigtigt och rätt att låta tillståndet för enskilda theateranläggningar i Stockholm bero på K. theaterns styrelses pröfning, huruvida den - na sistnämnda theater kan subsistera bredvid de förra. Stockholms publik har hittills visat tig otillräcklig att gifva fullt hus åt den theater, vi här äga; och skulle denna publik nu delas mellan flera, komme den stora theatern säkert att falla.
Ståndet, som lade berörde skrifvelse till handlingarne, beslöt anmoda ExpeditionsUtskottet att uppsätta förordnande för den utsedde Suppleanten, Revisions-sekreteraren och Riddaren af Kongl. Nordsljerne-orden J. A. Södergren, att vara Rikets Ständers Justitie-Ombudsman. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Konstitutions-Utskotlets Memorial N:o 6, med bestämmande till hvilket Utskott särskilda af Doktor Nils Nordlander och Riksdags-fullmäktigen J. E. Rutström väckta motioner böra förvisas. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N.o 1, i anledning af dels Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition, angående vissa ändringar i nu gällande stadganden om utskrifnings-sättet och inrättningen af Allmänna Bevärings-manskapet, dels ock en i samma ämne väckt enskild motion. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekohorhi-Utskoltets följande Betänkanden och Memorial: N:o 35, i anledning af väckta motioner om afskaffande af den s. k. Folkmarknaden i Westerås. Bifölls. N:o 36, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 11. Lades till handlingarne. N:o 37, i anledning af väckt motion om afvittring af åtskilliga på Ockelbo allmänning varande lägenheter. Bifölls. N:o 38, i anledning af väckt motion om rättighet för frälserähte-gifvare, att, i likhet med kronotionde-gifvare, lösa frälseräntorna efter medel-markegångS-pris. Bifölls. N:o 39, i anledning af väckt motion om fastställelse af kronotionde-sättning för Upsala län. Bifölls. N:o 40, i anledning af väckt förslag om nedsättande af en kommitté för beredande af en jemnare fördelning af skatterna inom Wesslands socken af Upsala län. Bifölls.
Län gripen, derefter såsom fånge forslad till Stockholms Län och i dess fängelse qvarhållen, intilldess han hos Häradsrätten inställdes; att då, uti nämnda skrifvelse, som åberopade en emot Fribuss hos Domstolen gjord angifvelse för brott af den svårare art, att inmanande i häkte derför kunde äga rum, så vida skälig anledning till förutsättande af den angifnes brottslighet verkligen vore för handen, ifrågasattes icke kungörande för Fribuss af en Domstolens kallelse, hvars försummande för det då ifrågavarande rättegångstillfället komme att blifva på hans egen fria handling beroende, ulan deremot äskades en sådan åtgärd, som innebure den förmenta brottslingens förflyttning medelst yttre tvångsmedel till Tingsstaden och inställelse inför Domstolen; så hade för en dylik åtgärd emot Fribuss, så vidt ransakningsprotokollen utvisade, icke någon inför Lag giltig anledning hos Häradsrätten förekommit; hvadan och enär Domhafvanden sålunda till last folie.ett fel af svårare beskaffenhet i Domare-embetets utöfning, hvarigenom enskild persons rätt blifvit förnärmad och obehöriga kostnader Statsverket tillskyndats, Justitieombudsmannen åt Advokat-Fiskals-embetet i Kongl. Svea Hofrätt uppdragit att i laga ordning ställa oftabemälde Domare under tilltal för nämnda embetsfel, dervid jemte påstående om ansvar efter lag och sakens beskaffenhet, Carl Peter Andersson Fribuss’ i klagoskriften närmare uppgifna ersättningsanspråk borde i mån af befogenhet understödjas, äfvensom yrkande framställas om godtgörelse till Statsverket för den genom Fribuss’ gripande och inställande hos Häradsrätten förorsakade kostnad. Till sitt rättfärdigande har Häradsrättens Ordförande inför Kongl. Hofrätten förmält, att han, som hade föga att tillägga till hvad handlingarna inuehölle, dock ville fästa Kongl. Hofrättens uppmärksamhet derpå, att Fribuss först omkring ett halft år efter det Öberg dömdes för den stöld, hvari den förre blifvit angifven såsom delaktig, häktades i anledning af Dombafvandens redan dessförinnan gjorda begäran hos Konungens Befallningshafvande i Stockholms
Grundar sig Riksförsamlingens beslut om grundlagsfråga på Konungens framställning, varde Han om beslutet underrättad. Är det annorlunda tillkommet, sökes derå Konungens stadfästelse. Konungen inhemtar då, innan Riksförsamling ålskiljes, öfver beslutet liela Stats-Rådets tankar och meddelar Riksförsamlingen sitt bifall eller ock grunderna, hvarföre Han sitt godkännande förvägrar. Hvad till grundlag. (Lika med Utskottets förslag, § 101.) § io5. —i afskaffa. Aflåter Konungen till Riksförsamlingen förslag — Vill Konungen till Riksförsamlingen aflåta sådant förslag (Lika med Utskottets § io5.) § ,07' förmår, så ock Utskott — < (Lika med Utsk:s § § t°9• Under Riksförsamlingens Kammares, Nämnds eller Utskotts (Lika med Utskottets iog §.) § 122. Vid hvarje Riksdag skall Riksförsamlingen välja Fyralioåtta bland sina ledamöter till en Nämnd. — ■ vald, tillsammans. Samtlige ledamöter röste man för man kan anses vara i saknad af erforderligt allmänt förtroende. Blifve >— hos hvilken Riksförsamlingen härom skall anmälan göra o. s. v. (Lika med Regeringsformens § io3 ) § '2 4- Finner Constilutions-Ufskott under Stats-Råds-Prooollens granskning att någon Stats-Rådets ledamot — skall Constitutions-Utskott ställa — Hör lill Conslitutions-Utskottels Memorial3 2V.-0 85. 35 efter Allmän lag och elen för bemälde embetsman gällande Ansvarighets-]ag. (Lika med Utskottets 124 §•) „ § ,25* Skulle Constitutions-Utskott — —• — sände till Samfälda kammaren.
Denna motion, hvaruti Riksdags-fullmägtigen A. Andersson från Örebro Län instämt under anhållan att den deri yrkade förmon för krono-tiondegifvare jemväl mätte tillgodokomma de skattdragande inom sistnämnde Län, hvilka utgöra tionden till Nerikes och Wermlands Regementen, har Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet ansett sig böra gemensamt med Stats-Utskottet handlägga; och sedan Utskotten, af sådan orsak, sammanträda lå de nu till motionens besvarande vördsamt tillkännagifva alt Stats-Utskottet i sitt utlåtande, N:o 287, i anledning af väckta motioner, föreslagit, alt alla de indeldte räntorne måtte ingå till kronan, emot anvisande åt vederbörande Verk, Inrättningar samt embetsoch tjenstemän af motsvarande contante anslag. Vid sådant förhållande anse Utskotten dessa förslag, icke böra till någon serskild åtgärd af Rikets Ständer föranleda. Stockholm den 13 Maj 1845. 8 Stainnami Allm. Ilesv.- och E kon.-Ulsitol t tm Ut låland*. Jf.e 126. Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Maj, kl. 6 e. m. i flätande, angående väckt fråga om förstärkning af Tullbevakning s-per sonalen samt om ökade och till en del efter förändrad grand beräknade aflöningsförmoner för Tull-staten. Till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens gemensamma behandling, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln öfverlemna! en af Herr RosenbladBernhard^ väckt motion, deruti anföres, alt, ehvad man beslutade om systemet för tull-lagstiftningen, stöde den grundsats fast, att gällande lagar borde efterlefvas och den redlige köpmannen skyddas emot intrång af lagbrytaren. Visserligen försvårade Sveriges vidsträckta kuster med sina skärgårdar en noggrann tullbevakning, men exempel, både från vårt eget land och våra grannar visade dock, att mycket i denna väg kunde uträttas.
Proposition N:o 47. 25 I afseende på denna trafik och vilkoren för att åt densamma gifva den största möjliga omfattning, måste dock, vid bestämmandet af banans sträckning, synnerlig uppmärksamhet egnas åt provinsens allmänna näringsförhållanden och de materiela resurser, hvaraf dessa betingas. Då jernhandteringen af ålder intagit ett framstående rum bland provinsens näringar, synes ock denna hufvudnärings gagn böra vid frågans bedömande vinna väsendtligt afseende. Utaf Kommers-kollegii underdåniga berättelser om bergshandteringen i riket inhemtas, att malmbrytningen samt tillverkningen af tackjern, gjutgods, stångjern, jernmanufaktur och stål inom Wermland under nedannämnda år uppgått lill följande belopp: Malmbrytningen. » 1862 756,980 » » 1863 614,599 » Tillverkningen af jernmanufaktur och stål. » 1862 106,198 » » 1865 89,220 » Bilt. till B, St. Proposition N:o 47. Enligt Bergmästare-embetets för år 18C4 meddelade uppgift har under samma år: malmbrytningen uppgått till 2,178,800 centner eller något mer än \ af all inom riket bruten jernmalm; tackjernstillver lening en utgjort 903,469 centner eller nära % af hela rikets; stängjernstillverkningen 661,852 centner eller något mera än \ af bela rikets; samt tillverkningen af jernmanufaktur 85,551 centner, eller mellan \ och \ af hela rikets tillverkning. Vid behörigt uppmärksammande af dessa statistiska data torde det icke befinnas oberättigadt, att bergshandteringens idkare inom länet påyrka, det denna handtering så mycket som möjligt tillgodoses vid bestämmandet af läget för stambanan genom Wermland.
Palmstedt vid sin afgång från denna befattning måtte erhålla en årlig pension af 2000 rdr B:ko; tillika med de i anledning af denna motionen afgifna yttranden; Hr Hedenstjernas, Wilhelm, denna dag väckta motion om tillsättande af en Länsnotarie i hvarje län med en lön af 600 rdr b:ko; Hr von Wahrendorffi, Martin, denna dag väckta motion om Statsanslag till en Se gel-leds anbringande från Mälaren vid Mariefred till Storsjön i Södermanland, tillika med ett i anledning deraf afgifvet yttrande; Prot.-Utdrag den SI December 1850. 37 Hr Wallenstråle!, Paul Emil, denna dag väckta motion, örn ett Stats-anslag af 6000 rdr b:co till understöd för utgifvandet af Artisten Mandelgrens samling af ritningar utaf konsthistorisk märkvärdighet. Beoillnings-Utskottet: Hr P r in t z ens kj ölds, Carl, denna dag väckta motion om sådant förtydligande af nu gällande Bevillnings-förordning, att förmvndare-arfvoden ej må räknas till det slag af inkomster, för hvilka bevillning skall utgöras. Lagutskottet : Hr von Knorrings, Berndi Georg Knut, denna dag väckta motion, angående ändring i 11 kap. af nu gällande Skiftes-stadga; Hr Hedenstjernas, Wilholm, denna dag väckta motion om förändring af lagens stadganden, angående uppsägning för solidarisk betalnings-skyldighet eller sådan borgen; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: Grefve af Ugglas, Ludvig, den 11 dennes på bordet lagda motion, angående inrättande af Läns Nämnder tillika med de i anledning deraf samma dag och nu afgifna yttranden; Hr IJlj enstolpes, Axel Fredrik, den 14 dennes på bordet lagda motion om inrättande af Sockne-bibliotheker; Hr Ribbings, Arvid, den 14 dennes på bordet lagda motion om inrättande af ett s. k.
I anledning af de frägor, jag tvid flere tillfällen hört yppas, om de sa kallade Reeognitionsffogar, anflagne til wiste hyttor, Järn och Manufacturwerk, tager jag mig den friheten ödmjukast anhälla, at i detta ämne fä upgifwa mina tankar, hwilka Herr Grefwen och Landtmarskalken samt Högloft. Ridderffapet och Adeln torde finna tjenligt remittera til Stats Utffottet, som förut har frägor derom til sig remitterade och dit det äfwen rätteligen hör, dä det rör medel och inkomst för Staten. Til sin grund äro de sä kallade Recognitionsffogar, Kronans, hwilka för längre tider tilbaka wörö Kongl. Majit och Kronan til allsingen nytta, dä ganska fä menniffor wille eller kunde bosätta stg i bebe ödemarker, der de med mycket beswär och arbete skulle skaffa stg bostäder, och hwarest oftare träffades odjur än menniffor, och oagtadt de flere af Regeringen sä i Larl den g:des som Oustack Xäolpbs och Drottning ttliristings tid, gjorde anmaningar och tagne författningar om deste orters befolkande, blefwo de i det närmaste i samma obebodde tilständ, tils omtänksamma och driftiga medborgare, särdeles uppä tvär Store och Kloke Rikshushällare Konung Larl den l-ittes ofta gjorde anmaningar om deste Skogars nyttiga anwändande, erhöllo Regeringens tillätelse, at emot en wist af Regeringen utsatt afgift, fä begagna desta Skogar, hwaraf Kongl.
Vi fick en utsökt middag. I allmänhet föredrar jag nykokt buljong, men den här var alldeles ovanligt väl hopkokad. Den smakade nästan inte alls lim. Så fick vi Gös à la Soto Mayor. Hvad det betyder vet jag då inte en smul, men utsökt var det. Därpå kom kötträtter melée: d. v. s. rostbiff och tunga med grönsaker. Villy påstod, att rostbiffen var seg, men den som vet, hur svårt det är att få tag i mört rostbiffskött, säger annat. Det enda jag skulle vilja anmärka var, att den föreföll litet torr, men så var ärterna och blomkålen så mycket saftigare, fast vi fick fasligt litet af dem. Så kom det kyckling. Ja, hvad det är uppfostrande att resa! Där ha vi nu i alla år setat hemma och trott att nystekt kyckling med gräddsås var någonting rart. Pytt också! Den ska stekas, stekas och stekas om igen, till dess den blir alldeles knaprig och torr och nästan inte alls smakar höns. Först tyckte jag inte att det var godt, men när jag tugga på det en stund, tyckte jag det smakade fint. Jag undrar, hur många gånger de steker om dem? Det vore bra roligt att få veta, men sådant hör nog till kökshemligheterna! Därefter kom kronärtskockar – nej, de kom före kycklingen – men dem förstod jag mig inte alls på, och därefter jordgubbar med frusen grädde. Det var godare än godt! Bären eldröda, grädden tjock och kall, och så var det så förnämt! Jordgubbar i Aprill! Sådant kostar minsann inte hvad knaperherrskap som hälst på sig! Rödvin och Scherry hade Villy kommenderat på samma gång som maten, men hvem ropade in en hel champagne, om inte Gustaf! Nu först blef det riktig fest utaf! Jag är alldeles tokig i champagne! »När pärlorna skumma, En skål för min gumma!» sa Gustaf. Är han inte söt, när han får vara i fred, så säg! »Stockholms skål!» sa jag. Den dracks i botten. »Jockmocks skål!» sa Villy. Den dracks också i botten. Och se’n kom en hel rad af skålar.
Prof. 1834 6:te Sami. 1 :sta Ajd. 6 Hå/let 12* 42 Hor till Banco-Utskottets Utlåtande N:o 16. nas concentrerade i Stockholm, färdige att, vid Realisationens början, genast begagnas till silfvervexling; att, i brist af penningar eller bättre creditpapper, det inre landet eger i omlopp hufvudsakligen endast en mängd privates assignationer på 20 R:dr Banco, hvilka oftast sakna både användbarhet och credit vid liqvidationer, men likväl måst af nödtvång emottagas; att äfven dessa, på osäker grund h vilande papper, för hvilka, till betydlig del, troligen saknas valuta i Banken, skola snart försvinna och icke kunna begagnas, om minsta fruktan uppstår för Realisationens bestånd; att redan symptomer dertill visa sig på penningeegares omsorg, att, i och för den stundande silfverutvexlingen, hålla sina capital hastigt uppsägningshara och lätt disponibla; att bevisen härpå ligga i svårigheten att upptaga lån mot 5 procents ränta på Armeens Pensions-Cassas och Riksgälds-Contorets Obligationer, oaktadt dessa hvila på den största solidité, under det intet1 hinder möter för Banken, att på kortare terminer upptaga lån af allmänheten för 2 a 3 procents ränta; att till och med de förra af nyssnämnde Obligationer knappt kunnat afyltras på Börsen, utan rabatt af 10 till 16 procent, under det att Slats-Obligationer i Norrige med 4 procents ränta säljas till 104 procent, hvilket Land otvifvelaktigt har mycket mindre capital-förmögenhet än Sverige; alt, under en så vådlig lid, de mörkaste utsigter äfven af dessa skäl visa sig för Hypotheksoch Privat-Banksföreningar, hvilkas framgång och bestånd mäste bero deraf, att utan svårighet kunna på bestämda tider upptaga lån mot lindrigare ränta; att redan uppsägningar i Landsorten börjat af solida inteckningar, och att vilkoret för prolongation med deras infriande antydes, bestående deri, att, så snart Realisationen börjat, och ehvad utgång den än må taga, eller ehvad förändringar må uppstå framdeles i myntregleringen, Gäldenären skall erlägga både ränta oell capital i silfver, enligt Myntbestämnings-Lagen; att framdeles dylika propositioner troligen skola allmänt framställas af borgenärer, till de gäldbundna; att om, hvad jag icke betviflar, förtroende bör sättas till den uppgift, som, vid början af Riksdagen, en förut Ledamot af Banco-Styrelsen gjort å Riddarhuset, att Rikets directa och indirecta skatter skulle uppgå till omkring 18 millioner,