Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde Ståndet blifvit framställda, Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottet nu går alt afgifva infordradt utlåtande. Af den nådiga Propositionen med dervid fogade tablåer och utdrag af det inför Konungen i Stats-Rådet den 16 December 1859 hållna protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden har Utskottet inhemtat, alt, sedan vid underdånig föredragning af Rikets Siänders ofvan omförmäla skrifvelse, Kongl. Majit, jemte förklarande att vid utnämning till Erkebiskopseller Biskops-embele komme tillsvidare att fastas det förbehåll, att den utnämnde skall vara underkastad den förändring i lönevilkor, som möjligen i följd af den utaf Rikets Ständer åsyftade reglering kunde komma att bestämmas, tillika anbefallt Erkebiskopen och samtliga Biskoparne att inkomma med fullständiga uppgifter å alla med deras innehafvande embeten förenade inkomster och dessa uppgifter til! Eeklesiastik-departementet inkommit samt der blifvit granskade och sammanförda, det visar sig att, på sätt den nådiga Propositionen åtföljande tablå närmare utvisar, de hvarje Biskops-embete för närvarande (inflytande inkomster oberäknadt värdet af den bostad inom stifts-staden, som de flesta Biskoparne ega att begagna, kunna anses utgöra nedanstående belopp; varande härvid uuder rubriken egentlig Biskopslön, sammanförda inkomsten af kronotionde, indelta räntor, särskilda anslag i penningar, boställen och på lön anslagna hemman, lä genheter eller jordar samt 1858 års markegång för det län hvari stifts-staden är belägen, antagen till grund vid förvandling till penningevärde af spanmål, persedlar och natura-prestationer: - i Upsala Stift Egentlig Biskopslön. Inkomst af anslagna prebende-pnstorat. 3 676: 14. Beträffande den grad af noggrannhet hvarmed dessa siffror angifva den tillgång, som för en reglering af Biskoparnes löner verkligen finnes att påräkna, har af Herr Stats-rådet och Chefen för Ecklesiastik-departementet, vid ärendets föredragning, blifvit yttradt. Allm.
Hade jag trott, att någonting direkt skulle vinnas hos II. St:r, hade iag visserligen varit för att gilla den mening, som Frih. Leijonhufvud här framställt; men jag ansåg att man icke skall få något beslut på den vägen, och derföre var det, som jag önskade nedsättandet af en Komité. Jag anhåller af dessa skäl om bifall till Betänk. Hr Carlheim-Gyllensköld: Jag skall icke många ögon blick uptaga tiden. De anmärkmr, som blifvit gjorda, skall jag icke uptaga till besvarande. Jag vill blott nämna, att de dels grunda sig på misstag om mina ord, och dels på missförstånd af Utsk:s Betänk. Hr Tersmeden har sagt, att för att få reda på huru stora inkomsterna äro vid hvarje pastorat, behöfver man endast se på taxeringslängderna. Jag hemställer om detta är det rätta sättet? Emellertid har jag egentligen begärt ordet, i ani. af Frih. Kaabs yttrande, att åsigterna delade sig i tvenne, nemi. de, som verkligen vilja hafva en reglering af presterskapets löner i sin helhet, och de, som icke vilja annat än en partiell reglering. För att visa att jag önskar en reglering i sin helhet, ber jag att få förklara, att jag är villig att godkänna nedsättandet af en Komité, om det af mig väckta förslaget blir gilladt, eller att regleringen bör ske i den mån ledighet inom församlingarne upstår. Om K. M. bifaller en sådan åtgärd och den sättes i verkställighet, så hafva R. St:r, nästa gång de sammanträda, någon ledning för sitt omdöme i denna fråga. Frih. Alströmer sade, att blifvande Ständer kunde efter hvad den nedsatta Komitén uträttat, foga sina åtgärder. Jag önskar högeligen att Ständerna måtte blifva i tillfälle att se, huruvida en Komité eller mitt förslag uträttat det mesta. Jag fortfar i mitt yrkande om återremiss. D en 16 Jun i e m. Öfverlägguingen ansågs härmed fulländad; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde, att sedan Gr.
De gästgifvener, hvilkas innehafvare vilja i minut försälja bränvin oell andra brända elfer destillerade spirituösa drycker, komma att för denna försäljningsrätt, utom den vanliga bevillningen, erlägga ifrån Sex till och med Femtio Riksdaler Banco, samt tillåtna värdshus, källare, spisqvarter eller näringsställen ifrån och med Tjugu lill och med Etthundrade Riksdaler, efter deras mer eller mindre förmonliga rörelse , enligt pröfning af Taxeringsmännen, hvilka icke allenast må, utan äfven böra, bestämma en högre afgift, än den här i allmänhet stadgade, då afsättningen anses vara af den utmärkta betydenhet, att den, jemförelsevis med andra värdshus, skäligen fordrar en sådan förhöjning. Den, som vid marknader, regementsmöten, auetioner och andre sammankomster, efter vederbörligt tillstånd, utöfvar sådan bränvins-minutering, äfvensom marketentare i garnizons-orter, bör vid Taxerings-Gomiteerne åläggas lämplig bevilfnings-afgift, f nion af sin rörelse; och skola, tili upplysning i berörde afseende, de auetoriteter, sorn lemnat tillståndet, meddela vederbörande skallskrifvare underrättelse om de personer, som erhållit tillåtelse att rörelse af ifrågavarande beskaffenhet utöfva.. Sjette Artikeln. Föreskrifter, i afseende på Författningens verkställighet. § 59. Kongl.
Ledamöters vägnar Carl de Geer. På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg. På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Gustaf Murray. På Hederv. BondaStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius. Utdrag Den 5 Juli. Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft. Ständers StatsUtskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 4 Juni 1815 - S, D. Enär till besvarande nu företogs de u-, ti 3:ne af Riks-Standen gjorde anmärkningar vid Stats - Utskottets afgifna Betänkande, rörande Stats^Verkels inkomster, uppläste Herr Contre-Amiralen m. m. Schutzercrantz, dess i ärnnet fattade särskilda tanke, sa lydande: ’’De gjorde anmärkningar kunna under följande Hufvud-. Rubriker upptagas: i:o Angående en ny upptagen Titel af dödsfallsoch AvancementsBesparings-inedel. Deremot har blifvit yrkadt, att dessa medel icke böra ibland Stats-Verkets ordinarie inkomster upptagas och heräknas. Varande sjuk , enär inkomst afdelningen fattade beslut qm denna Titels upptagande, har jag ej förr än nu kunnat mig härom yttra. Vid 1809 års Riksdag blef uti det Vallöf!,' Borgare-Ståndet anmärkt, att denna Titel då benämnd af lön-besparing saknades bland StatsVerkets inkomster uti det af Utskottet afgifne Stats-Project, hvarå StatsUtskottet sig yttrade, att de icke kunde uti ett Stats-Project påräknas, ty för bestämmandet af en sådan inkomst vöre ingen slags calcul för det löpande året möjlig, och kunde icke en gång någon säker MortalitetsTabell uppgöras. Icke destomindre blifva de af yederbörande riktigt observerade, enär de in ' träffa 9 Den 5 Juli. 521 träffa, och uti räkenskaperna redoviste. Men Stats-Contoiret får icke veta beloppet förr än uti påföljande arens Stats förslag och då blifva de Uti caleulen, sorn uppgöres öfver förhållandet af Statens inkomster och, utgifter , observerade.
Det har gått med omdömena om Carlsborgs fästning, sorn det går med så mycket annat, då alla vilja bedöma, utan att förstå den enkla tanka, som likväl ligger uttryckt i sjelfva saken. Man har fått i omlopp ett ord om centralförsvar; man har berättat, att man icke skulle försvara landet förrän vid Carlsborg, och man har slutligen berättat, att fästningen tillkommit för canalens skull. Fästningens enkla ide', hvilken ligger öppen för hvar och en, som vill se deri, är att inne i landet få en försäkrad depot-ort för våra militära förråd, hvilka Dittills funnits och ännu finnas på kustorter, lätt attaquablä för en fiende. Häruti ligger nu hela det så mycket eftersökta och omtalade ändamålet af denna fästning inuti landet. Hvarje militär åtminstone lärer väl begripa, att ingen general skulle börja landets försvar med att införa armeen i gorgerna af Tiveden, utan att hafva förlorat hufvudet eller böra förlora det, och att det gifves helt andra satt att draga nytta af en befästad depot-ort i sin rygg och i det inre af landet. Med canalen 302 Den 28 August i. är fästningen så till vida slägt, attén depot-ort, 3o mil från alla kuster, icke var tänkbar, förrän en vattencommuuication dit existerade; oell detta förhållande är icke mera ett fel, än alla andra förhållanden, som utveckla sig ur förändrade omständigheter, till fördel för det liela. Men då fästningens ändamål nu är att vara förrådsort, är det ock angeläget, om den skall vara nyttig till någon ting, att få ditflytta förråden ju förr dess hellre, och dertill fordras de redan började förrådshusen, till hvilkas fortsättande StatsUtsk. afslagit medel. Fästningsverken äro redan på det stadium och blifva det ännu fullkomligare innan nästa riksdag, att förråd utan militärisk våda dit kunna förläggas, och trängsel i nuvar. förrådsorter gör äfven denna flyttning nödig, hvadan just nu tiden är inne att hygga förrådshus, och hvarföre jag yrkar, att dessa 5o,ooo r:dr må beviljas.
Deputerade beträffar, förbehåller sig Ståndet, ali, efter inhämtande af de öfrige Respective Sländens beslut, angående antalet af hwartdera Riks-Srändeks Deputerade fä denne omständighet under särskild öfrverläggning taga; Lch blifwa emedlertid ej mindre StändckS Alluiänia Beswärs-Ulskoltö Protokolls Utdrag af den 2> Ociobcr, innehållande Desi j delta ämne afgifne betänkande, än Herr Asiesioren 6s!rns härwrd uplaste memorial yfwerlämnade till Den 27 November i6oz till Riksens Högloft. Ständers Allmänna BeswärSoch Oeconomiä-Ulskott, som med utlåtande deröfwcr i de velar, hwilka Stander ej redan, genom Dest nu fattade beslut, pröfwak och afgjort, samt, i afseende pä de omständigheter, som härmed äga sammanhang, behagade ofördröjligen inkomma; Hwarom de Respcctive Med-Sländcn wördsamt och manligen ffnlle härigenom undc.rältas» Ilt tu^ra. krotacollo P II. xeterlon, Utdrag af Protokollet hällit uti Borgare-Skänbets plenum, wid Riksdagen i Stockholm den n November 1829. i S. D. Hade Ståndet remitterat till Stats Utffottet KonglMajus nådiga proposition, angående medel till särffilde tillfällige utgifter. Banco Utsikottet: Kongs. Majus proposition, angående, medel att iverkställa den föreflagne Götha Canal anläggning: hwilket de Respeciive Med-Sländcn ffulle wördsamt och manligen lillkännagiswas. Ilt tusrra. S.
Att med flytande Sjöförsvar freda Svenska Kusten från Fiendtliga Landstigningar, genom andra än seglande Fartyg, anser jag än vidare så mycket mindre verkställbar^ sorn. det icke lärer blifva möjligt att på hvarje dess Landstigning i vår Skärgård eller i våra Hamnar kunna verkställas, stationera så tillräckelig Styrka af öppna bevarade Roddfartyg, som erfordras att hindra dem — ty dertill skulle åtgå tusentals — utan skulle dessa från ett ställe till ett annat förflyttas, allt efter Fiendtliga Flottans synliga Rörelser, hvilket ej vore verkställbart, då Fiendens Fartyg vore Seglande och våra Roende. Man kan dessutom ej förmoda, att Fienden om han än ämnade ett dylikt företag, skulle underlåta söka att förskaffa sig underrättelser om våra Försvarsanstalter; ulan synnerlig möda skulle han åtminstone kunna inhämta på hvilken eller hvilka puncter i Skären Den 7 g Januarii. var Skärgårds-Flotta vore samlad, och då valet Liand en mängd för Landstigning tjenliga Ställen vore honom öppet, Lör ej förmodas, att lian skulle söka dem, som voro försvarade. Ett Sjö-krigs Esprit fordrar att skaffa sig noga kännedom om sin Fiendes styrka och dess olika använda vapen, att följa Fiendens Rörelser; sysselsätta honom genom ett beständigt oroande, söka göra hans planer om intet genom Altaquer på dess Försvars-flolta eller Transport-flotta, med ett öfverdådigt och ihärdigt försvar mota vägen för hans tillämnade Landning och att genom det samband, som alltid bör vara mellan Landtoch Sjömagten, bibringa all den kraft man förmår, det andra lill slöd, så väl vid lidna förluster, som vundna fördelar. Eli svag Stats bestånd, består i egen concentrerad Styrka och mägtiga Alliancer.
V 41 Bonde Ståndet. b. | 41 b. V 41 å. 14 40 a. S 41 b. V 49 å. ?j 40 a. a. i 41 b. V 41 40 41 41 1 Kon eliel 1 s* «ö ■t. a 2 ' l trr —~ V. > CD B i. Biks-Slåndens Beslut. a apTq ^ “• 1 z 77* aT M D V 1- CC T> E s. ■5 O - 3 o. Qa> « t> B. ' Cfq rt rr Ridd o. Pre.teBorgare* Ståndet. BondeStäkets Södra, upprensning deraf-, se Anslag för en gäng, g). ~n!ö ,N:o| Sid. Adeln. Slåndet. Ståndet. N:o H Stämmoböterfråga om sättet för desammas % a. a. } 41 utgående 4 2 152 12 a. a | 41 a. a. V 41 a. a. * 41 » om deras upphörande eller förå. Omrö tnings-resultat — 4 1 505 8 V 41 V 41 V 41 V 41 Stämplade papper, om inleverering af medel derföre; se Anmälan 157. b. | 40 106 Stämpling af papper och spelkort , , , , , — 4 ‘2 24 4 b. 4 40 b. i 40 b. J 40 Stängselskyldigheien, angående Författningara. V 41 b. V 41 b. | 41 251 ne derom > » , > — 7 2 27 3-17 b. V 41 Stöld , om skärpning i straffet derför , , , — 7 1 27 11,12 b. V 40 b. V 40 b. V 40 b. V 40 Stöpenj allmänning, om befrielse Lån slätt för % b. V 40 å.
Stockholm den 20 Juli 1860. Reservationer: Yid ä.te punkten: Af Herr Riks-arkivarien Nordström som tillstyrkt, det Rikets Ständer måtte besluta, att den Bankens emhetsoch tjenstemän samt vakthetjente vid sednaste riksdag beviljade tillfälliga löneoch arfvodesförhöjning nu må på ordinarie stat uppföras, under vilkor att den, som ingår på nya staten, skall vara förbunden att underkasta sig den vidsträcktare tjenstgöringsskyldighet eller jemkning i åligganden, som vid en blifvande förändrad organisation af Banko-verket eller eljest i allmänhet kan varda stadgadt. Uti denna reservation hafva Herr Doktor Björkman, Herr Professor Agardh och Herr Doktor Arrhenius instämt. Yid ll:te punkteu: Af Riksdags-fullmägtige Olaus diriksson från Götheborgs och Bohus län, Per Östman från Wester-Norrlands län, Lars Gustaf Andersson från Elfsborgs län, Olof Nilsson från Westerbottens län och Robert Fredrik Gross från Calmar län. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860. Banko-Utskottet» Memorial N:o 33. 1 Arik. lill Exp.-Ulsk. den 7 Augusti 1860, kl. 2 e. ra. Memorial, i anledning af Riks-St ändens skiljaktiga beslut i frågan om användande af upplupen, odisponerad Banko-vinst. Uti punkten 50 af Betänkandet N:o 25 hade Utskottet afgifvit och uti punkten 12 af Utlåtandet N:o 31 förnyat det förslag, att af Bankens sedan 1857 års början upplupna, hittills icke disponerade vinst en summa af 1,000,000 R:dr R:mt må med j vid slutet af hvartdera året 1860, 1861 och 1862 från Banken till Riksgälds-kontoret aflemnas. Enligt
Södra teatern var i tisdags åter redo med ett nytt program: en fransk liten enaktsfars » Gräshoppan » samt » Neckens dotter » (Loreley), fars i 4 akter af Dach, af hvilka särdeles den senare tyckes ha gjort rätt mycken lycka. Som vi voro hindrade bevista premieren, torde vi i nästa nummmer närmare få återkomma. Musikföreningen gaf den li dennes sin trettionionde konsert, hvilken inleddes med en målande och rikt instrumenterad uvertyr af Dvorak, förträffligt utförd af k. hofkapellet. Följde så » 1 skogen », sopransolo med orkester af A. Rubensoh till ord af E. von Qvanten. Sångstämman i den vackra och romantiska kompositionen tolkades förtjänstfullt af fru Edling. Konsertens första afdelning slöts med ett förtjusande, melodiöst andante för stråkorkester af A. Rubinstein. Andra afdelningen upptogs uteslutande af konsertens hufvudnummer, A. Södermans katolska mässa för fyra soloröster, kör och orkester. Det utomordentligt härliga och genialiska tonverket, som på de utförande, särskildt på kören, ställer stora fordringar, erhöll ett i allo berömvärdt utförande. Af de sju satserna torde som särskildt anslående böra framhållas » Gloria », » Sanctus » och » Benedictus » samt det ofta hörda förträffliga orkesternumret » Offertorium ». Solopartien utfördes förtjänstfullt af fru Edling och fröken Torpadie samt hrr Dorph och Borgström. Det hela leddes med vanlig sä- kerhet och finess af prof. Neruda, det blef öfverenskommet, att Gösta tillsvidare skulle dra sig tillbaka. » Tala om Magnus, » bad han aftonen innan han reste till Stockholm. » Känner ni honom närmare, tant? Hvad var orsaken till brytningen? » En sekund vaggade hon hufvudet fram och tillbaka. » Magnus, » sade hon, » ja honom förstod jag mig aldrig riktigt på. men angående brytningen så. » Nu flyttade hon sig bekvämt upp i soffhörnet. Hon tyckte om att tala. och hon hade antagligen väntat, att man skulle anmoda henne härom. Tants berättelse om Gabriel Hägerklo oeh hans son.
Hafva icke åren 1846—1847 varit just de tvenne fördelaktigaste år för svenska handeln, som på långliga tider inträffat? om verlden vore i sitt gamla lugna förhållande, vore måhända någon anledning att så här gå till väga. Men nu! De år, hvarifrån man kalkylerat, hafva varit de fördelaktigaste vi kunna tänka oss för Sveriges handel; de kommande, för hvilka man kalkylerar, hafva deremot allt utseende af att blifva de ofördelaktigaste. Deremellan är en så betydelsefull skilnad att beräkningen synes mig sna - Bevillnings-Utskollels Betänkande, N:o 28. 7 rare hafva bort gå vida under än aldrig så litet öfver de 4,000,000 r:dr, vid hvilken summa jag nu såsom reservant måste fästa mig. Häruti instämde herrar Westin och Embring. Af Erik Persson från Gefleborgs Län: »Emot Utskottets betänkande, i fråga om beräkningen af husbehofsbränneri-medlen, får jag hos Rikets Ständer vördsamt anmäla min reservation. Vid votering inom Utskottet blefvo dessa medel, med en rösts pluralitet, upptagna till endast det belopp, som en på 1846 års bränvinsbränning grundad kalkyl anvisade, eller 647,400 r:dr i stället för 700,000 r:dr såsom af mig med flera yrkades. Något för bränvinsbränningen gynsammare år, än just 1846, har under sednare tider och så långt jag minnes tillbaka icke inträffat; och om äfven det var riktigt att på förhållandet detta år, då gällande bränvinsförordning först tillämpades, grunda nämnde kalkyl, hade dock Utskottet, efter min tanka, icke bort så uteslutande fästa sig vig kalkylen, (hvilken dessutom icke upptager förhöjningen för ångbränncrier), att icke Utskottet tillika skolat fästa synnerligt afseende på sannolikheten af förökadt antal brännvinspannor under, såsom vi hoppas, kommande gynsammare år än 1846.
JM 45, i anledning af väckt motion derom, att Lifregementets Husar-korps måtte till en del ställas på vakans. Bifölls. JM 46, i anledning af väckt motion om indragning af karantänsanstalten å Känsö. Bifölls. JM 47, i anledning af väckt motion om förändrad klassifikation af städerna i riket; Bifölls. JM 48, i anledning af väckt motion rörande sättet för kasserade beklädnadsoch utredningspersedlurs försäljning för Kronans räkning. Bifölls. JM 49, i anledning af väckta motioner om ändringar i nu gällande föreskrifter, rörande underhåll af allmänna vägar. Bifölls. JM 50, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Reglementet för Telegrafverket den 2 Augusti 1856. Bifölls. JM 51, i anledning af väckt motion om ändring i gällande föreskrifter rörande skyldighet för ångfartyg att taga lots, äfvensom lotstaxan. Bifölls; och JM 52, i anledning af väckt motion, dels om ansvarsbestämmelser för underlåtenhet att nattetid å fartyg, som ligga till ankars, hafva lanterna, dels om styrning och manövrering till undvikande of ombordläggning m. m. Första punkten eller tillstyrkandet sid. 12 afslogs, hvaremot Utskottets båda yttranden sid. 15 godkändes. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Utskoltets Memorial, JM 6, angående fullbordad granskning af de i Stats-Rädet (örda protokoll. Lades till handlingarne S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JM 1, i anledning af väckta motioner om utarbetande af lag mot obehörig efterbildning af konstalster. S. D.
Man säger visserligen, att detta kan afhjelpas genom tillökning i trådarnes antal, men detta måste ske småningom och i bredd med de större anläggningarna samt fordrar ökade kostnader och ökad betjening. Eemitterades till StatsUtsk. Föredrogs Hr Mannerskantz’, Carl Axel, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de ordnandet af Sveriges försvarsverk. Hr Rosensvärd, Johan Henrik: Hr Mannerskaotz’s förslag, som afser ordnandet af ett starkt national-försvar, synes mig vara af den vigt, att åtminstone någon röst bör höjas för att beledsaga det med ett förord från detta Stånd till Utsk. Jag vill icke ingå i de af honom upgjorda detaljer och icke heller följa utvecklingen af de strategiska skäl han anfört. Sådant skulle endast föranleda vidlyftiga discussioner, enär tankarna i detta fall kunna vara ganska delade och ofta sväfvande. Icke heller vill jag yttra mig om de flere punkter i hvilka han sammanfattar sin motion. Jag vill dock nämna att den deruti uttalade farhåga för, att Sveriges försvar skulle grundas uteslutande på ett sjöförsvar, synes sakna skäl, emedan jag tror, att en sådan sangvinisk förhoppning icke ens af sjöförsvarets i fr igaste anhängare någonsin varit hyst. Vi känna nogsamt, att England är det - enda land, som hufvudsakligen eller nästan uteslutande byggt sitt försvar på en stark Flotta; men till och med England har en gång funnit otillräckligheten häraf och derföre ock sedermera ökat sina stridskrafter till lands. Då nu detta land, med sin obestridda öfver lägsenhet på alla haf, insett nödvändigheten af ett starkt försvarsverk inom sig, lär det väl icke komma i fråga att andra länder, åtminstone icke Sverige, som icke kan göra anspråk på att ensamt beherrska ens det haf som omger dess stränder, skulle lägga hela sin styrka i Flottan. Detta har jag velat säga, på det att mitt biträdande af motionens hufvudsyfte, icke måtte anses såsom en 510 Den 10 December f. m. utkastad stridshandske mot sjöförsvaret, hvilket jag anser vara en nödvändig del af landets försvarsväsende.
Stockholm den 19 December 1859. Ante. till Exp.-Utak. den 22 Dec. 1859, kl. 7 e. in. Utlåtande, i anledning af' Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Norrbottens läns Hushållningssällskap af gamla länsfänge,lse-ln)ggnadm i Piteå. (I. A.)
Utdrag underrättas om tillvarelse?} af en sådan Remiss, hvarigenom de således ärq i saknad af sjelfva föremålet för sina åtgärder, ehuru arbets-ordningen qch sakens beskaffenhet ofta fordra, att måle! särskildt skärskådas och behandlas i ffet ena Utskottet, innan det till gemensam öfverläggning med något annat föredrages. Denna svårighet är särdeles märkbar Uti Allmänna Besvärs, och Ekonomiutskottet, såsom det, hvilket, med undantag af E^pedifionsUtskottet, sist namnes och således aldrig får någon direqt del af gemensamt emitterade Handlingar Hå Riksdagsordningen uti 52 §, bestämmer, att af (illa. Memorial, hvilka fira af den egenskap, att de till något af Riksens Högloflige Ständers, Utskott bura remitteras, skola fyra Exeinplar till Ståa* det ingifvas, hvaraf ett till Utskgttet aflemnäs; Så får Ekonomiutskottet vördsamt hemställa, otn icke, då* ett mål till flera Utskott remitteras, Respective Ståndens (fäncellier mätte åläggas, att till hvardera af d^sss? Utskott alltid aflemna ett tryckt eller ! flesv. och Ekon. Utsk. Betänkanden. 7 skriket Exemplar ef den Handling, hvars remiss åberopas; hvilken åtgärd Utskottet äfven torde få vänta i afseende på de re* dan remitterade, men oinsända Handlingar. Till lättnad härutinnan, kunna Cancellierne sinsemellan säkrast öfverenskomma om den ordning, hvarefter en sådan Expedition kan verkställas, så att ej mer än ett Exemplar af h varje Handling behöfver till hvarje af de i Remissen gemensamma Utskott afskrifvas. Ståckholm den 18 Februari i883< N:r 4, Ankom den 28 Febr, i822ji Re&änkande, rörande väckt fråga om anläggande af cn väg på allmän bekostnad imellan Öfver Torneå och Kengis. G"enom denna månad har Högloft.