Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ar pant, derå lån sökes, besvärad med inteckning, egande förmånsrätt framför det sökta lånet, afdrages beloppet af samma inteckning, jemte 3 års ränta derå, från den del af taxerings-värdet, hvarutöfver lån icke får meddelas. c) Af denna fond må högst 6,000 R:dr R:mt till en låntagare utgifvas. Lån beviljas icke å mindre belopp än 300 R:dr R:mt, eller annorlunda än å hela tiotal Riksdaler derutöfver. Till innehafvare af förut i Banken belånad fastighetspant utgifves ej, såsom nytt lån, större summa, än hvad som utgör skilnaden emellan hans redan innehafvande lån och nämnde maximi-belopp af 6.000 R:dr R:mt I afseende på lån, som af bolagsmän samfäldt sökes, gäller det stadgande, att den bolagsman, som förut enskildt häftar för lån till ringare belopp än 6,000 R:dr R:mt, kan för sin andel i bolaget erhålla så mycket, som fordras tili fyllnad i denna summa, eller, om han åtagit sig delaktighet uti bolagets gemensamma lån, derjemte ega sin enskilda lånerätt öppen, för hvad utöfver hans andel i sådant lån belöper, samt att lör öfrigt i de fall, då intressenter antingen redan häfta för fulla lånebeloppet, eller icke kunna styrka sig vara fria från förmynderskap, uppbörd m. m. eller på annat sätt brista i erforderliga prestanda, afdrag sker å dessas andelar, utan inskränkning af de öfriges lånerätt. Banko-Utskoltels Betänkande M 25. 15 d) Å lånen beräknas 4 procent ränta. e) Årliga inbetalnings-skyldigheten utgör 7 för hundra af lånets primitiva summa och fortfar oafkortad till dess allt är liqvideradt; åliggande det dock Bankens Kommissarier att derförutan, vid omsättningar af beviljade lån, infordra en större inbetalning, derest det skulle befinnas, att den pantsatta egendomen betydligt fallit i värde. Upplupen ränta och förskjutne låne-påkoslnader godtgöras vid hvarje skeende betalning, och hvad deraf sedan öfrigt är minskar kapitalskulden.
D. I anledning af stadgandet i 56 H Re, geringsformen rörande allmänna frägors hänwisande till Utskott, bestöt Ridderstapet och Adeln att till ConstitutionsUtskottet remittera den del af Konungens, den 4 November upplasta, Nädiga Proposition om wid ägande af särskildta kraftiga anstalter, til! Rikets förswar och framtida säkerhet, som rörer en allmän Na ionalBewaring; Och stulle Utstvktet anmodas att med sitt utlakande öfwer högstberörde Nådiga Proposition med det ftyndefammaste till Riksens Ständer inkomma; Hwarom de öfriga Rrspect. Ständen genom Utdrag af Prokocollet manligen ställe underrättas. Ui supra. Utdrag af Prokocollet hällit i Högsost. Ridderstapet och Adelns Plenum den 7 November 1809. S. D. Biföll Hööglofl. Ridderstapet och Adeln ConstitutionsUrstotteks i anledning af Ridderstapets och Adelns wid det förestagna tillägget kill 4Y § Riksdagsordningen gjorda anmärkning, genom Memorial af den 6 November i berörde tillägg tillstyrkta ändring i följe hwaraf, efter olden: som äierremitterat, borde införas: kunnandeS likwäl ej, genom denna äterförwiSning de öfriga Stäm Den io Novembersr: Ständens befluö, i de mäl der trenne StändS röst utgör Riksens Ständers, deras kraft och rverkan till Expedition betagaS. Och stulle detta beslut, genom Utdrag as Protocollet sä wul de öfrige Resp. Ständen, som det till jämkande af de wid RiksdagOrdningen gjorda anmärkningarna nedsatta Utstött, wänligen meddelas. Ut supra. Utdrag af Protocollet hällit i Höglofl.
Den ena röstberäkningen är den , då Konungens röst utgör En, och fyra eller tre Riks - Stånds äfven En: sammanräknadt Tvänne röster; den andra, då Konungens och hvarje Riks-Stånds utgöra hvar för sig En röst: sammanräknadt Fern Röster. Den sednare röstberäkningen ar uttryckligen stadgad att användas för Constitutionsoch Privilegii. frågor: den förra, för alla andra Lagstiftnings - frågor. Den frågan, hvaröfver Riks - Stånden ml stadnat i skiljaktiga meningar, nemligen örn de beredda Grutidlags-förslagen skola ytterligare hvila, kan icke hänföras under någotdera af de 3:ne slagen, Constitutions-, Privilegii-, eller andra Lagstiftnings - frågor: den åsyftar icke något stadgande af princip eller bud till varaktig efterlefnad > den rörer allenast Tiden, när ett slutberedt förslag till en sådan princip eller Rud bör till afgörande Upptagas. Denna fråga är således endast preliminär: och hvad här hufvudsakligen torde böra sökas, är: hvilkendera af ofvannämnde bägge Röstberäkningar är pä denna fråga, efter sann och ärlig siutlednig, användbar ? Ingen ting synes i början mera påtagligt, än att 75:te och 73:dje §. §. Riksdags - Ordningen - Den 3 Juni. gen här vore til lärn plige; att Tre Stånds enstämrnige röst, och Konungens, borde kunna afgöra frågan; att der enstämmighet mellan Tre Stånd icke kunde Utfinnas, borde Riksens Ständers röst erhållas genom jemkning, eller, i fall af behof, genom Nämnds beslut.
Brot. 1859 §• 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 9 Haft. 3 18 Stats-ZJtskottets Memorial N:o 183. klädda" trähus, men efter Fyra procent för lån å trähus, och återstoden utgör kapital-afbetalning’. § 39. Sorn de, genom Kongl. Brefvet den 6 Maj 1846, Kongl. Stats-kontoret tillerkända rättigheter och fordringsanspråk, med hänsigt till det likaledes å mindre kreditivet anvisade byggnadslån af Fyratiofem tusen R:dr, hvilket Kongl. Majit, efter den, i början af sagde år, staden Amål öfvergångna eldsvåda, beviljat samma stad, blifvit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid 1847 och 1848 års riksdag fattade beslut, på Riksgälds-kontoret öfverlåtna, så skall återbetalningen af detta lån verkställas till samma Yerk: börande, enligt de i högstberörde Bref stadgade betalningsvilkor, årligen Sex procent inbetalas å primitiva kapitalet, dels såsom ränta efter Fyra för hundra om året och dels såsom afbetalning å kapitalskulden. § 40. Till iakttagande vid uppbörden af kapital-afbetalning ar och räntor å de enskilde tomtegare inom städerna Borås, Wenersborg, Wexiö och Amål tilldelade byggnadslån, skola årligen, särskildt för hvarje stad, i Riksgälds-kontoret upprättas och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet, inom slutet af November månad, tillsändas fullständiga förteckningar å hvad, före samma års slut, bör af hvar och en låneinnehafvare erläggas. Dessa förteckningar komma att af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillställas vederbörande Magistrater, hvilka det åligger att ifrågavarande medel, under enahanda redovisnings-ansvar, som för krono-uppbörden, kostnadsfritt för Riksgälds-kontoret, indrifva och till detta Yerk leverera.
Maj:t nu i Nåder tilikannagifvit, denne Liqvid är beroende af Utslaget rned den Preussiska liqviden, samt Kongl. Majit härvid jemväl förklarat, att Kongl. Majit val ej kari ingå i några positiva förbindelser, men ej be ier ville äska några serskildte anslag härtill, utan ämnade använda det förmodade öfverskottet å nämnde tillgång jenne hvad för öfrigt kunde göras disponibelt för ifrågavarande ändamål på sätt Riksens Ständer önskat; så lära nu Riksens Högt. Stander, med underdånigt erkännande af Kongl. Majus Nådiga omsorg i denna del, bifalla, att såsom Kongl. Majit i Nåder proponerat, nuvarande anslagen för förre Kongl. Famillens underhåll, 66,666: 32 sk. på Indragnings-Staten måga oförändrade fortfara till nästa Riksdag, med rättighet för Kongl. Majit, att den disponera i den mohpt sorn liqvidationen på ett eller annat sätt blifvér verkställd. Stats - Inskottet här för öfrigt genomgått och grangkat de utaf Herrar Commitérade för Allmänna medlens Förvaltning aflemnade Räkenskaper for åren 1815, 1816 och 1817, hvilka innefatta redogörelse öfver SubsidiiochKrigsFonds*Medel, sorn genom Tractater och liqvider med de Allierade Makterne til flutit Riket och af Stats-Verkets öfverskott på Intraderne varit att disponera. At desse Räkenskaper har Utskottet inhämtat, att, enligt en dervid fogad underdånig
Enligt de utdrag jag i Arméens pensions-kassa gjort, hafva under de 3:ne år som förflutit sedan den af mig åberopade motionen afgafs, af det antal pensionärer för hvilket fyllnadspensioner var afsedt, så många med döden afgått, att derigenom den begärda anslagssumman minskats med 37,160 R:dr. Antager man att en i förhållande ti|l tiden, lika stor afgång skall inträffa under den tid som förflyter, intill nästa statsregleringsperiod vidtager, kommer förstnämnda summa att ytterligare nedsättas med vid pass 12,840 R:dr. Till dessa begge poster, af tillsammans 50,000 R:dr, bör dessutom läggas en af 10,000 R:dr, uppkommen genom det anslag, utgörande 20,000 R:dr, som, på sätt jag förut haft äran uppgifva, Rikets Ständer såsom understöd beviljat en del behöfvande, äldre afskedade befäl, m. fl. af Arméen och Flottan, hvaraf minst hälften kan beräknas hafva kommit Arméens pensionskassas pensionärer till godo, men hvilka icke böra åtnjuta fyllnadspension till högre belopp, än hvad som svarar emot skilnaden emellan dessa och hvad de bekomma af det särskilda understöds-anslaget, så länge detsamma utgår. Med beräkning af en, till alltså 60,000 R:dr uppgående minskning, erfordras för ofvan uppgifna ändamål, en årlig summa af 80,000 R:dr, hvilken jag vördsamt anhåller måtte af Rikets Ständer beviljas. Om remiss till Stats-Utskottet anhåller jag vördsamt. Stockholm den 26 November 1862. E. von Krusenstjerna. Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. Af Friherre Hermelin* Claés Fredrik Samuel, angående skyldighet för Postverket att ansvara för s, k. löspost-väskor. Ehuru General-Poststyrelsens bemödande att till allmänhetens nytta och beqvämlighet vidtaga tidsenliga reformer icke böra förbises, torde dock Rikets Ständers uppmärksamhet böra fästas vid ett förhållande, som, efter all anledning, icke utan påyrkan lärer af General-Poststyrelsen på ett tillfredsställande sätt ordnas.
Säkerhets-steg måtte i möjligaste måtto undvikas, som, innan Riksens Ständer i hufvudämnet hunnit besluta, kunde gifva anledning til! Discont-Verkens Concours-mässiga behandling; dock hafva någre Ledamöter i Utskottet, enligt bifogade Protocoils-Utdrag, varit af skiljagtige tankar och deribland Professoren Agardt af anförde skäl yrkadt, det Banco-Utskottet till Banco Styrelsen genast borde gifva den föreskrift, att Götha Canal Discont måtte försätta sig i ett lagligt Suspensions-tillstånd intilldess Riksens Ständer sjelfva hinna att derom vidare förordna, samt Herr Borgmästaren Holm och Herr Grosshandlaren Widerberg ansett, att, uti den Skrifvelse som, i följd af Utskottets och Riksens Ständers Beslut, i detta ämne skulle komma att afgå till Herrar Banco-Fullmägtige, ingen annan föreskrift borde meddeles, än att Fullmägtige erinrades att i Laglig väg bevaka och iakttaga Banquens rätt, hvadan någon ny Instruction nu icke borde äga runi. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 23 December 1817. S. D. Upplästes till Justering och god^ kändes Den s 7 December. kändes Expeditions Utskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse tili Kongl. Maj;t, angående Tryckningskostnaden för Kongl. Majtts Nådiga Pioposition till Riksens Ständer vid denna Riksdag om Stats-Verkets tillstånd och behof. Ut supra. Utdrag af Profocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm d. 27 December 1817- S. D. Gillade Högloflige Ridderskapet och Adeln Bevillnings-Utskotrets deli 16 December afgifne och den ig i samma
Vid punkterne: sa, att Cassa-creditiv må af Banco-Styrelsen kunna, emot nöjaktig ställd säkerhet, beviljas enskilde personer och Bolag uppå en tid af högst ett Banco-VLskoltets Utlåtande N:o 16. ett år, efter hvars förlopp (let beror af Banco-Sty reisen alt medgifva förnyelse deraf ; , oell 23: att df i afgift till Banken erlägges en half procent af den beviljade summan.,-om den uppgår till 2000 B.dr eller derutöfver. För creditiv å alla mindre summor, erlägges 10 llulr; första folium af den löpande räkningen erhålles utan vidare afgift, men för hvarje af de öfi i ga erlägges 2 R:dr; b) för de å credilivet dragna summor, beräknar Banken 5 procent sig till godo, tills betalning sker. Utassigneringar och af betalningar få, i moa. af behof och lägenhet, verkställas å tal af jemna 100 Rulr; cj) alla å ereditiven dragna ylssignationer skola med görligaste första Banken aviseras, och inbet älmås deras belopp uti B ancose dels tocken, sd snart sådan avis ankommit; d^) vid beviljande af Cassa-creditiv måste Banco-Sty reisen iakttaga varsamhet, alt. d.et emellan metalliska Cassan och Sedelstocken bestämda förhållande ej derigenom må. blifva rubbadt. De böra helst beviljas på olika lider af året, så att, om möjligt är, hvarje månad något eller några af dem må vara förfallna, oell, i händelse af behof, kunna indragas.
St., med afseende på det dagliga behofvet för allmänna rörelsen och dervid fästade sedvänjor, anhålla, att K. M., vid antagandet af det år 1823 uppgjorda system för rikets mått, mål och vigt, täcktes bestämma rymdmåtten lika för både torra och våta varor, samt att, med kannans lagande till grund för systemet, de lagliga måtten endast bestämmas sålunda atti 1 lunna är 100 kannor, 1 kanna är 10 mätt, och att alla sådane räkenskaper öfver dylika varor, hvilka skola lagligen gälla, böra föras uti särskilda kolumner för tunnor, kannor och mått, samt, om ännu mindre delar förekomma, dessa böra utföras uti delar af mått och utanför kolumn. Efter uppläsningen häraf anhöll Frih. Palmstjerna att denna motion måtte få lill behörigt Utsk. remitteras. Hr von Ha r l mansdor ff, Aug.: Af en ledamot i BankoUlsk, har jag nyligen hört, alt samma Utsk. ansett sitt betänk, i anledn. af den K. skrifvelsen, ronde myntenheten, hafva förfallit, hvarom Utsk. lärer komma att göra anmälan hos R. St. Då denna fråga sammanhänger med Frih. Palmstjernas motion, anhållec jag, att den sednare måtte fä hvila på bordet.. 56 Den 20 M a j. Hr Gr. o. Lundlin, förklarade, alt ifrågavar. motion, jemlikt den derom gjorde begäran, komme att hvila på bordet. Föredrogs ånyo Bevill.Utsk:s d. 15 och 17 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 14, i anledn. af gjorde anmärknir emot betänk. N:o 9, angide gntnderne för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrifterne för deras tillämpning. II. o. Ad. fann detta utlåt, böra punktvis företagas till pröfning. lista punkten, ang:de ingressen i Utskis betänk.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, så snart Församlingen erbjuder fullt ut, hvad Pastor efter vanligheten erhållit, eller då både Pastor och Åhörare äro ense om villkoren, ej hinder må läggas i vägen för antagandet af ett sådant contract, utan Konungens Nådiga sanction derå kunna i underdånighet begäras. Utskottet har vid pröfningen af detta mål funnit, att den gjorda föreskriften, det Kronooch Consistorii-Fullmägtige böra vid. i fråga varande Contracters upprättande tillstädes vara, tydligen åsyftar, dels att för framtiden bevara Kongl. Maj:ts och Kronans rätt i afseende på sådana Prestbohl, som af Kronans hemman blifvit till Pastors aflöning anslague, dels att förekomma, det ej vid sådana öfverenskommelsers ingående efterträdares rättigheter måtte förnärmas; och enär Pastor goé Ecsv. och Ekon. Utsk. Betänkanden. val oslridigt äger full rätt att, för den tid han i denna egenskap uti Församlingen qvar» blifver, med samma Församling öfverenskomma om de inkomster och rättigheter, som honom kunna tillfalla, men en sådan frihet deremot ej kan honom tilläggas, då fråga är om annor mans rätt, eller för en tid då han ej mer disponerar dessa inkomster, heldst dervid möjligen skulle kunna inträffa, att en Pastor, emot honom enskildt tillerkända hemliga fördelar, kunde låta uppgöra Contractet till största skada och förlust för sina efterträdare; så anser Utskottet, att Pastor och Församling väl må äga rätt att, utan Kronoeller Consistorii-Fullmägtiges närvaro, uppgöra Contract för den tid, den förre pastoratet innehafver, men att, så snart Contractet uts trä ekes längre än till denna tid, eller då efterträdares rätt möjligen kan komma i fråga, bör Contractet upprättas med iakttagande af de formaliteter, som Författningarne i sådant afseende föreskrifva. Hvilket dock till Riksebs Höglofl. Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 20 Februari 1818. Riksens Högloft.
Wilhelm Bauck, Nya Dagligt Allehandas dåvarande berömde musikkritiker, vittnade emellertid, att » m:ll Fundin tedde sig som ladyn med ett behag, som kom publiken att aftvingas en försäkran o m att hennes af sked kom alldeles för tidigt ». Allt sedan dess har Wilhelmina Fundin tillhört privatlifvet. För sina ögons skull, hvilka ej tåla starkt ljussken, har hon på flere år ej kunnat bevista någon teaterföreställning. Innan det gamla operahuset refs, gick hon dock upp en förmiddag och tog med tårar i ögonen afsked af de gamla lokalerna, för henne mer än för de flesta befolkade af så många dyrbara minnen, både konstnärsoch personliga minnen. Med sin åldriga syster bebor fröken Wilhelmina Fundin en liten våning n:r 75 Gref Thuregatan. Vid ett besök där finner man en älskvärd, behaglig och, nu liksom alltid, blygsamt tillbakadragen dam, m e d alldeles obrutna själskrafter och äfven kroppskrafterna nästan oböjda. Visste man ej af, att hon i dessa dagar öfverskridit gränsskälet till 80-talet, kunde man omöjligt annat tro, än att man hade en på sin höjd 60 års dam framför sig. * * * Sedan omkring 40 år tillbaka har fröken Fundin icke låtit porträttera sig. Den bild, som i detta nummer meddelas af henne, är efter ett i Kongl. biblioteket förvaradt, af Maria Röhl taget blyertsporträtt af Mina Fundin vid 23 års ålder, hittills aldrig reproducerad! * * * Då den stockholmske musikvännen hör namnet Jenny Lind, välla i tanken fram Casta divas höga, klara, himlaburna toner. Med Louise Michaeli ' s förnimmer man genljudet af hennes silfverstämma i Webers underbara: Hur de gyllne stjärnor blänka på den blåa himlens rund! Vid namnet Wilhelmina Fundin sakta fram Mozarts ljufva: tonar En blyg viol på ängen stod. Birger Schöldström. * " Familjemeddelanden ". Under rubriken » Familj ' emeddelanden * ha vi anslagit en bestämd plats pä andra sidan i vår annonsbilaga för s. k. legala annonser och för dem fastställt ett pris, som rätt mycket understiger vårt annars beräknade annonspris, eller för födelse-, förlofningsoch vigselannons hr.
Hedervärda Bondeståndet har till Lag-utskottets behandling öfverlemnat ett till ståndet ingifvet memorial, deruti Riksdagsfullmäktige!) lars Rasmusson från Bohus län anmärkt att, då den part, som vid under-rätt ingifver handlingar, återbekommer desamma sedan rätten deraf tagit kännedom, behålla deremot öfver-domstolarne alla dit inlemnade protokoll och handlingar, oansedt den sak, för hvars utredning inlemnandet skett, blifvit afgjord. Giltigt skäl saknades dock till denna olikhet; och då det icke kunde vara Domstolens åliggande att vårda enskildes handlingar under längre tid än de för pröfning behöfdes; samt sådant endast förorsakade' besvär för embetsman och kostnader för staten, har Lars Rasmusson föreslagit ”att parter måtte berättigas alt, vid domars och utslags utgifvande, återfå protokoll och handlingar, som de till öfver-rätt eller Konungens högsta domstol ingifvit“, samt att lagen, så vidt den för närvarande deremot lägger hinder, följaktligen måtte ändras. Detta förslag påkallar således i första rummet svar på den fråga: hvilka äro de hinder, som lagen i berörde hänseende innefattar? — och svaret måste sökas i 30 kapitlet Rättegångsbalken jemte åtskillige i ämnet utfärdade serskilde författningar. Sedan i 3 § af nämnde kapitel blifvit föreskrifvet, att Hofrätten skulle, efter det part fått Hofrättens tillstånd att under Konungens pröfning draga Hofrättens dom och utslag, låta väl och rent afskrifva parternes skrifter och alla bilagor, med skriftliga berättelsen deröfver, hvarå dömdt är, så ock serskildt hvad för rätta är taladt och svaradt, med Hofrättens omröstning till domslutet, med åläggande derjemte för parten att lösa det ut med en daler för hvart ark; stadgades i kapitlets 7 § alt, sedan parten visat sig hafva fullgjort hvad honom ålåg att iBih. till R. St.
I Skotlalid till exempel söker man hufvudsakligen hjelpa de unga flickorna att knnna taga del i vissa exnmena#iingar. 1 Iiöreiita siateriia ater söker man företritdesvis vllnja deni vid regelbunden och allvarlig läsning. I Paris tlrifver nian rent af skolstudier * par correspondeiice~. Ofver allt hafra dessa föreningar för nied (lel.mde af anvisningar rörande hem. studier mottagits med varmt erkännande ocli vunnit stor anslutning. Har i Sverige ar det ilen framstaende författaren herr Ernst 13eckman, hvilken efter att Iiafva gjort bekantskap med de amerikanska förliillla~idena sökt, genoni en uppsats i Tidskrift för Hemniet, ' vitcka qvinnornas intresse för ordnade heinstudier. Praktiska srllrigheter hafva dock mött för att hos oss kuiiiia tåvägalninga föreningar i detta syfte. söka besegra dessa sv$- Nu vill likväl Fredrika-Bremer-Förb~~n&lt;let righeter och frainlägger derför härmed en plan för n~eddelaiide af rad och ledning vid hemstudier, lämpade efter rara förhBllmuiilen. Denna plan tir afsedd dels för den unga flickaii, Iivilken slutat skolan och liar tid ocli h i g att fullfölja sina studier, dels ock för personer af mognare alder, hvilka önska 119 högre och Iigre stadier crhBlla anvisning till literatur eller ledning för grtindligare studier i vissa iiiniien. Den studerande eger att sjelf I&gt;estäinma hvilket iiinne hon vill lisa och till hvilken onifattning hon vill erhalla ' st~~diehjel~. Iikaledes iiiB hon sjelf bestämma den tid, hon vill anvaiiila pclsiiia studier, fiir hvilka de husliga pligterna ej ma asidosättns, endast ordnas i syfte att lemna tid för intellektuelt arbete. Kii viss regelbundenhet i Iäsningen niilste man iiäniligen yrka, emedan ilerförutan intet godt r * Sc Ijii~ondc 8rp.liigen. Z
För öfrigt är det endast källrar, uthus och andra aflägsnare rum på gården, hvilka blifvit uthyrda för inkomsten till hyggnadernes underhåll i det hela. Men de äro alla obetydliga rum, i jemförelse med detta, det förnämsta af alla, och det, för hvilket hela byggnaden är uppförd. Jag har ej yrkat den summa, Utskottet föreslagit, af annan orsak, än derföre att jag tror en mindre icke fullt svara emot hvad det kostar att godtgöra den skada Concerterna vålla. Slutligen bör jag förklara, det jag anser mitt underordnade förhållande såsom Ståndets Tjensteman, och alla andra considerationer, dock böra vika för egenskapen att vara Ståndets medlem; och såsom sådan vill jag ännu söka göra min mening gällande. Den är, att vi åt ingen här varande eller kringfarande konstnär böra upplåta denna Sal till Concerter. Om man begärde något dylikt af Nalional-församlingar i andra länder, så är jag viss på, att man skulle få ett hastigt och kort afslag. Jag tillstyrker således Ridderskapet och Adeln, att afslå Memorialet, och derigenom undgå Den 16 Mars e. ra. 35.1» de föga behagliga öfverläggningarne, om afgiften skall blifva 100 R:tlr eller 66 R:dr 32 sk. B:co, och om den vanprydlige Orchester-läktaren emellan hvar gång skall borttagas eiler icke, o. s. v. Grefve Posse: Då jag sist yttrade mig, bade jag i sigte, att man väl ej borde förmena Concertgifvare, att begagna den local, som är den första i Hufvudstaden; men ock att Ridderskapet och Adeln icke skulle påräkna en inkomst deraf, och såmedelst öka Cassan med några få Riksdaler, hvilka, fördelade på oss alla, blott skulle komma att utgöra runstycken. När man ej synes vilja antaga denna mening, tillstyrker jag nu afslag å hela Memorialet. Herr Riben: