Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller, att detta anförande mätte lill Utskottet få afgå. 10 Den g Jul i i f, m. Friherre Boije, Fredrik.* Jag instämmer uti större delen af Herr Rotliliebs anförande, isynnerhet i hvad angar förslaget oin RiddarhusFiscalstjenstens förening med RiddarhusSecreterarebeställningen. Olämpligheten häraf synes mig vara af Herr Rothlieb med goda skäl bevisad. Dessutom har Ridderskapet och Adeln tillräcklig erfarenhet af, att RiddarhusFiscalen bör vara Jurist. Den händelse är ännu i. godt minne, att en RiddarhusFiscal, af brist på juridiska kunskaper, tillstyrkt meddelande af ett lån ur Riddarhusets Cassör, hvilket sedermera, i anseende till bristande säkerhet, gått förloradt och måste afskrifvas. Tonen är nu, att alla Embelsmän hafva för små löner; och jag lemnar derhän, om det är en följd af tilltagandes lux eller af verkligt behof. Men om en lönetillökning för RiddarhusSecreteraren bör äga rum; så torde det tillåtas mig att meddela en upplysning i afseende på projectet, att förste RiddarhusCanzlisten skulle indragas och dess lön anslås till RiddarhusSecreteraren. Tillförene funnos serskildt en RiddarhusDirection och en StiftsDirection med hvar sin Secreterare, som var förste RiddarhusCanzlisten i den förra, och andra RiddarhusCanzlisten i den sednare Directionen. Numera äro begge Directionerne sammanslagne till en; och det synes mig derföre, som den ena RiddarhusCanzlisten kunde umbäras. ■ Jag föreslår derföre, att andra Riddarhus-Canzlist-tjensten Den 9 Julii f. m. måtte indragas, och hans göromål förrättas af förste Canzlisten, hvarvid man likväl torde böra hafva någon consideration med den person, som nu innehar andra Canzlistbefattningen, och således ej indraga denna befattning, förr än, när han en gång kommer att derifrån afgå. Herr Tham, Wolrath; Jag anhåller att få förena mig med Friherre Boije.
D u har n o g långt friare händer i n o m ditt departement än jag i n o m mitt. » SVART, HVITT och KULÖRT HENNEBERG-SIDEN från 65 ÖRE KR. 1 6: 4 5 pr meter — släta, randiga, rutiga, fasonerade, damast (cirka 240 olika kvalitéer o c h 2,000 olika färger, m ö n s t e r e t c). kr. Enkel, praktisk metod med användande af apparater för att undvika tråckling. Mönster erhålles. Hvarje kurs (pris 15 kr.) omfattar 1 månad, 2 timmar dagl. Elev syr endast eget arbete. Profver till påseende. Karin Egnér, Nybrogatan 53, 4 tr. Rikstel. (S. T. A. 56566) För Z u r i e h. &amp; K. HOFLEVERANTÖR.) Undervisning i linnesömnad ISEPTOL m. Försäljcs i våra butiker 8 (K. alltid Syren m. f l. 4 a 5 stora, väl möblerade rum, veranda, kök och skafferi uthyras under sommaren eller 1 April — 1 Okt. Vacker utsikt, vacker trakt, lifliga kommunikationer! — Svar till •Fru R. », Kungsör. (G. 623) 8 Eleganta IDUNS 12 HANDELSBANK ARSENALSGATAN KUNGL. 8. visitkort HOFBOKTRYCKERI STORA VATTUGATAN LA. F ö r s u m m a ej a t t nu svart, hvitt nadtoaletter, i Det modernaste ocb bästa i lemna Edra order för våren och sommaren till Sahlströmska Fabriken, % ftricber Jönköping. ^ E. Spinner &amp; C:ie, Siken Zurich, Schweiz (förut J. Ziirrers Sidenfabrik). Zurichs äldsta Siden-etablissement, grundl. Rekvirera, profver! sändes till fabrikspris franco och tullfritt till bemmet (I sitt fack Sveriges äldsta o. största fabrik.) och kulört, i storartadt urval till bal-, sällskapsoch promemetereller styckevis från 50 öre pr meter till kr.
Dåligt ifrån att af en sådan tillåtelse befara skogarnes utödande, har Jon Jonsson trodt densamma bäst bereda deras återväxt och närmare vårdande, hvilket i hans tanke, fåfängt väntas och fordras, så länge skogägarens egen synbara förmån icke dervid fästes, i förhoppning att af den egendom han sålunda tilldanar , få, utan altför svåra band, beräkna den största möjliga vinst; Och om emot förmodan det någon gång skulle hända, att en eller annan missbrukade den utvidgade Seglations-friheten, och i stället för Skåne anlöpte Danska Öen Bornholm, har Jon Jonsson ansett detta icke medföra större national-förlust, än det inflytande på inhemska näringärne, som Finnarnes rättighet att hit införa ved, virke och allehanda victualie-varor, åstadkommer. Uti detta andragande hafva Riksdags-Fullmägtige Olof Mansson och Peter Petersson sig förenat, med tillägg af den önskan, att enahanda rättighet matte tillerkännas alla hemmansägare uti Östra och Medelstads Härader äfven i Blekinge, samt dem uti Söderåkra Socken af Calmare Dän, hvilken sistnämnde Socken gränsar närmast till Blekinge, äger samma kust, och således delar lika interesse med berörde Province. Riksdags-Fullmägtigen Nils Maneton, som till alla delar instämt med Jon Jonsson, har derjemte andragit, att då Konungen och Riksens Ständer funnit nödigt att genom en Span - *2-6?
Icke har det fallit mig in att till ledamöter i Statsrådet skulle inkallas hvarken sjuka, döda eller ur Conseljen förut afskedade personer, hvarom talaren ordat, men väl andra så qvalificerade personer, som 4 §:n, °cb så många deraf, som 5 §:n Reg.- F:n föreskrifver. Min mening har varit och är att, vid alla vigtigare frågor eller vid sådana som 8 §:n Reg.Ftn omförmäler, d. v. s. i alla mål af synnerlig vigt och omfattning, t. ex. frågor rörtde förslag till nya allm. författningars vidtagande m. in., få samtlige Statsrådets ledamöter närvar, för att deröfver höras. Min mening har äfven varit att, om möjligt, få Statsrådet så complett, att icke, hvad nu är fallet, hinder möta för sanctionerandet af R. St:s beslut i grundlagsfrågor o. s. v. Vill man dock påstå, att icke detta är tvingande omständigheter vid betraktande af nuvar. förhållanden, att framkomma med en sådan motion, som den ifrå — gavar., så skulle sådant på det högsta föiundra mig. För öfrigt, och dä ingen lärer vilja neka, att lagar stiftas för att lydas och efterkommas, hvaribland främst Rikets grundlagar, så tror jag icke heller att någon vill påstå , att de inom vålt fädernesland stiftade lagar ej skola följas, efterkommas och lydas, emedan det samhälle, der sådant fortfarande kan äga rum, verkligen är i fara. Jag tror att följderna af ett sådant förhållande ej kunna beräknas. Den värde talaren har påstått, att det skulle vara mindre passande, alt på detta sätt framkomma med erinran om Statsrådets completteiande. Jag får hemställa till honom sjelf, antingen det är mera värdigt, mera nyttigt och mera passande, att med sanningens okonstlade språk framkomma till sin Regent, eller att försöka uppställa sådana skiljemurar emellan Regering och folk, att icke denna välmenta sanning kan komma till Regertns öron?
VIA. 17. — i Riksgälds-Contoiret, angående val af. V. 68. — val af. V. 189. Fyrbåk, angående inrättande af en på Gottlands östra kust. III. B. 644* A. 722. P. U. 735. IV. E. 292. 34 Fyrbåkar, angående inrättande af på Östergarns Holme, Holmön och Måsesten eller Svartklubben. V. B. i38. A. i56. P. U. 282. E. 542. Fångars förande, om förbättring i anstalterne för. II. B. 655. Y. P. U. 3. E. 1270. Fångskjuts, angående betalning för, i Stora Kopparbergs Län. IV. B. 184. A. 352. P. U. 384. E. 548. V. 3o8. 546. — om skyldighet för Frälsehemman att utgöra. V. B. n5p. A. 1262. P. U. 1267. Färgstofters, m. m. plantering på den Städerne donerade jord, angående. II. 468. R. 636. V. B. 534. A. 642. P. U. 660. IV. B. 4pi. V. B. i36. A. i54. P. U. 284. Å. 43». P. U. 5i5. P. U. 521. U. 842. A. 856. VI. E. 240. — emot införsel af ladugårdsoch spannemålsalster, angående. —- angående, emot införande af sådane varor som finnas inom landet. III. 34p. V. B. Förbuds-höter. Se Böter. Fördubblingen. Se Båtsmans-fördubblingcn. 55 Föreningen emellan Sverige och Norrige, Se Constilutionella förhållanden. Förlags-ördningen den 24 Februarii 1748. angående förändring uti. P. U. 188.
Betänkande öfver väckta motioner, om upphäfvande af Lagens stadganden, angående qvalificerade dödsstraff och af skaff ande af andra sätt för verkställande af dödsstraff, än halshuggning. I dessa ämnen hafva hos Yällofl. Borgare-Ståndet Herr J. P. Hemberg och Herr C. Olbers, samt, inom Hedervärda Bonde-Ståndet, Riksdagsfullmägtigen Nils Insulin från Stockholms Län, utv afgifne serskilde memorial, anfört och yrkat: 1:0) Herr Hemberg: att, då senare tiders upplysning och bildning erkände den sats, att egentliga afsigten med dödsstraff icke vore, att genom kroppsligt lidande plåga den brottslige, borde det i Lagen ännu qvarstående straff af rådbråkning för våld till lifvet å dem, som lidit skeppsbrott, afskaffäs, helst deremot icke med anspråk på afseende kunde invändas, hvarken att nödig öfverstämmelse i Lagen, vid jemförelse med andra brott och derföre stadgade straff, härigenom möjligen skulle störas, en omständighet, som dessutom Lag-Utskottets Bet. N*o i3i. 7 vore af vida mindre värde, än uppfyllandet af mensklighetens fordringar, i strid med hvilka straff-lagen aldrig borde stå; ej heller att verkställighet af ifrågavarande straff sällan eller aldrig kommit i fråga, enär i Lagen icke bör finnas ett straff, som ovilkorligen påkallar utöfning af Kongl. Maj:ts benådningsrätt; och, såsom en följd häraf, har Motionairen föreslagit: att orden uti 21 Cap. 3 $ Missgernings Balken: ”varde rådbråkad och sedan lagd,” måtte förändras antingen till: miste högra hand, varde halshug gen och sedan lagd,” eller ock till annat straff, som kan anses lämpligt. 0:0) Herr Olbers, öfver hvars framställning om ändring i föreskrifterne angående böters förvandling till kroppsplikt
I afseende åter på anmärkningen, att Ordens-Gillels Tjenstemän skulle vara för mycket lunta och för många till antalet, den lörsta an - _ 108 — märkningen af denna art, som vid de flerfalldiga Revisioner OrdensGillets Räkenskaper och förvaltning undergått, blifvit gjord, får Seraphimer-Ordens-Gillet underdånigst upplysa, att, genom Eders Kongl. Maj:ts, kort efter Seraphimer-Ordens-Gillets stiftande, den 27 April 1791 i Nåder fastställde Stat för Tjenstemännen härstädes, deras antal blifvit bestämdt till hvad det nu är, utom Advocat-Fiscalen, Architecten, Copisten och En Kammarskrifvare, hvilka tillkommit sedermera, i följd af Eders Kongl. Maj:ts den 25 November 1799, den 24 November 1800 och den 22 November 1802 meddeldte särskildte Nådiga Beslut, deder innehålla, att en Copist ansåges oumgängeligen nödig i anseende till de mångfalldiga ärendernas expedierande, som i Seraphimer-Ordens-Giliet föreföllo, och hvilka af en Cancellist på Stat omöjligen kunde medhinnas: att Architectens biträde behöfdes i och för alla de Byggnadsarbeten, om hvilka det tillkom Seraphimer-Ordens-Giliet att förordna: att, för utförandet af en mängd rättegångar m. m. Hospitals-fonden årligen fått vidkännas större kostnader, hvilka skulle minskas genom antagandet af en lagfaren tjensteman, som, med benämning af Advocat-Fiscal, komme att i berörde hänseenden lemna Seraphimer-Ordens-Giliet erforderliga biträden, samt att en Kammarskrifvare utom den, som å Stat förut varit uppförd, äfven för göromålen härstädes behöfdes. De i Staten för Tjenstemännen fastställde löner äro väl sedermera tid efter annan ökade med tillhopa Ett hundra procent utöfver primitiva beloppet; men sådant har likaledes skett i följd af Eders Kongl.
Ridr hvarjemte inom Riksstånden särskilda framställningar blifvit väckta beträffande anvisandet afen sådan fond; och hvad först angår de uti dessa framställningar gjorda yrkanden, dels alt de medel, som för ifrågavarande ändamål varda anvisade, mätte mellan de särskilda länen fördelas i förhållande lill det belopp, hvarmed allmänna bevillningen och bränvinsbränningsmedlen inom hvarje län ingått, dels att de län, inom hvilka jernvägar ännu icke blifvit anlagda eller under den närmaste tiden icke torde komma att anläggas, företrädesvis mätte komma i åtnjutande af understöd utaf de medel, som varda anslagna lill fond för väganiäggningar och vägförbättringar, dels ock all särskild fond måtte anvisas till vägarbeten inom de norra länen; sä anse Rikets Ständer, att de medel, sorn för ifrågavarande ändamål anvisas, desto hellre böra, utan några på förhand gjorda inskränkningar i afseende på medlens användande företrädesvis inom vissa delar af landet, ställas till E. K. Majits nådiga disposition, som E. K. Majit bäst är i tillfälle att, efter för handen varande omständigheter, pröfva och afgöra de särskilda orternas behof i detta hänseende samt med afseende derpå använda medlen, der de kunna antagas medföra det största allmänna gagn. Vidkommande åter de inom Riksstånden väckta framställningar, som afse förhöjning i det af E. K.
Den 14 Juti. för öfverträdelse af föreskrifterna om tillverknings-iattigheten, och att han ej fann något skäl att afvika från det redan tillräckliga ansvar, sorn 1812 års Författning rörande Bränvins bränningen stadgat, hvilken dock endast kunde användas, då Bränvin blifvit tillverkat med större panna än som vore lofgifven: att rättigheten till Bränvins-bränning måtte varda tillåten endast för Landtman, som äga jorbruk, till större eller mindre belopp: att derest, enligt 1812 års grunder, tillverknings rättigheten skulle fortfara, att efter omständigheterna endast periodiskt tillåtas och allenast med go kannors pannor eller 2:ne sådana i ett verk på hvarje större Egendom, Krono-Bi ännerierna för alltid måtte upphöra och all Bränvins bränning i de Städer, som ej ägde jord, ovilkorligen förbjudas: att det torde vara nödigt att låta Taxeringsoch PröfningsComitéer efter omständigheterna afgöra, hvilka ställen på Landet och huru mariga i Städerna sorn anses vara, så till sägandes , oundvikliga förtärings-stal len för vägfarande Allmoge och Städernas Arbetsfolk, och der tillåta Kroghållning, emot deri drygaste Bevill nings-afgift, som kunde finnas lämplig: att den af Utskottet föreslagna utvägen med minuterings tillåtelse endast för deri sam liar Gästgifveriet på de ställen, der Gästgifveri-hållningen är mellan flera åboer fördelad, hvarken vöre lämplig eller möjligt art härå hålla controll: att Rättegångs ordningen för fylleri och Bränvins ininuteri ng på Landet måtte åter blifva enahanda, som den för alla andra ringare brott i allmänhet vöre stadgad.
Hans Eoccellence Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att enär det vore klart, att en misskrifning från 3ooo till /fooö R:dr ägt rum, sådant torde böra rättas, i anledning hvaraf Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln godkände den af Utskottet i Memorialet N:o 35a föreslagne rättelse. Ropades starka Ja, jemte några Nej. Grefve Brahe, Magnus: Jag får vördsamt hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle vilja qvarblifva vid det beslut,- att ej utsätta något bestämdt pensionsbelopp.- Den 28 December f. m. 3i Då kommer frågan till Kongl. Maj:ts afgörande, som kan bestämma pensionen efter de Författningar och Stadganden, hvilka redan finnas. Herr Riben: Jag skulle för min enskilt» del alltför gerna gä in på delta sätt att afgöra frågan, men jag vågar hemställa, om icke, då vi hört, huru personer inom Ridderskapet och Adeln missförstått meningen, Konungens Rådgifvare sjelfve skulle kunna komma i osäkerhet om hvad heslutet innefattar? Hvad som angår ziffra, hör med ziffra bestämmas, och då det är fråga om att fixera ett belopp af pensioner, hvarföre icke utsätta ziffran? Frågan är helt enkel. Man har bestämt lönerne för Generalerne, och att de vid 65 års ålder skola, i likhet med Landshöfdingar och civile embetsman, åtnjuta pension, det vill säga, om jag utesluter ordet Landshöfdingar, hela lönen. Hvarföre icke då, för tydlighetens skull, säga, att beloppet utgör jemt 3ooo R:dr. Herr Ribbingj Arvid: Jag anhåller få veta, huru Herr Grefven och LandtMarskalken uppfattat det svar Ridderskapet och Adeln gifvit på den sist framställda propositionen, och skall uppskjuta vidare yttrande, tilldess jag får erfara, om någon discussion derefter erfordras.
Hvar och en måste erkänna att lydnad och subordination äro de för en militaircorps mest maktpåliggande egenskaper, men dessa tåla, jag vågar tro det, äfven några andra ädlare motiver bredvid sig. Äro soldatens goda vilja, personliga tapperhet, känsla för äran, kärlek för Fäderneslandet samt vördnad och tillgifvenhet för sin Furste, icke oumbärliga eller af mindre consecpience, så fordra ju också menskliglieteii samt känslan för sanning och rätt, att hvarje befallande nitiskt vakar öfver sin trouppes hälsa och bästa, och, på sådaut sätt, söker tillvinna sig ett förtroende, som alltid medförer trohet och erkänsla af soldaten. Det är af detta skäl som jag, ännu för några ögonblick, vågar fästa Höglofl. Piidderskapets och Adelns uppmärksamhet. Sjukhuset vid Wanäs är bland de uslaste , som kan visas inom någon Garnizonsort. Dociorn derstädes är känd för en Den 17 December f. m. erfaren och kunnig man, men han kan ej, som sig bör, uppfjdla sitt kall, ty han är ensam, hvarföre många, bland en nog talrik sjukpersonal, blifva vanskötte. Ett kunnigt biträde är Läkaren således högst nödvändigt, och Hans Majrt Konungen lärer vid sitt vistande på Wanäs i år, med afseende på Herr Doctor Lundebloms derom gjorda underdåniga framställan, Nådigst hafva bifallit tillsättandet af en UnderLäkare eller Pharmacept derstädes, men ännu lärer dervid ingenting vara tillgjordt. Ännu några ord återstå: Wanäs, i och för sig sjelf, synes mig ej heller vara rätta stället för organisation afen sådan corps, som den ifrågavarande, emedan det är belägit nästan midt uti Landet och ännu ej är behörigen befästadt; jag vågar derföre i ödmjukhet föreslå, att PionierCorpsen måtte flyttas till en annan mera passande ort, der ändamålet bättre torde kunna vinnas. Jag skulle härtill vilja föreslå Gottland, emedan rymningen der lättare kunde förhindras och der dessutom en afpassad Garnizonsstyrka, i förening med öns beväring, betydligt kunde underlätta och gifva kraft åt befälets omsorger.
I bändelse It. 8l:r skulle linna kör godt gilla ^jle ak Utskotten nu köreslagne åtgärder, bör, enligt okvanäberopade calcul, i83i ärs slut kunna antagas säsom den tidpunct, dä Lancofullmägtige senast böra liakva bragt silkverkonden till det nödigt ansedde körbällandet sk ö till 8 mot utelöpande sedelstocken; äfvensom alla öfrige förberedande anstalter kunna med räkerbet päräknas alt till den tiden, genom fnllmägtigss försorg, vara i sädant skick, att något binder i desse skseenden, dä ej uppstår kär öppnandet ak silkverutvexlingen; men som likväl bestämmandet pä förband ak sjelfva dagen kör utvexlingens början»- genom 78 8t a tsoek Lanes-Ilttskotteus vill lien lillen möjligen inträlfanLe förkällanLen, skulle kunna klifva för realisationen kinLerligt, kafva kltskotten trott tiLpuneten ej kära ak 8. 8l:r närmare kestämmas, an genom meLLelsL föreskrift st LancoLullmäktige, att, ester lulikorLanLet af alla föreskrikns ätgärLer, senast viL 18Z1 ars slut, kos X. lVl:t, i unllercl:ket anmäla, att utvexlingen kan körja ilen tlag, unLer loppet sk är 18Z2, X. N:t Laner Lertill vars lämplig. 80m 1 öfrigt llet s^nes vara ak vigt, alt silkverrörelsen unLer tillen före realisationen i möjligaste matto kelorLras; men Utskotten linna anledning kökars, att kore utvexlingen; körjsn silfver icke torlle lemnäs st allmänna rörelsen, utan serskilci försäkran ät lieras innelrskvare, att öfver ilet fritt kunna disponera, kä Utskotten kärmellelst tillstyrks, ej minöre, att silkveim^nt, efter kestämningsgrunöen as 128 sk. iLancoseLlar för 1 L:Lr i silfver efter >664 ärs myntfot, mä i ali Xronouppkörcl mottagas, att Lanken, elter clemia gruncl, skall silfver mot secllar invexla;^ samt att silfver-utförsel käclanekter mä klifva lika fri som silkverinlvrsel för clet närvgrancle är, än oek att i Lanken mä öppnas en Lepositionsräkning till insätlanLe af m^ntaclt eller vm^ntaLt gulL eller silfver, emot utkekommancle LancoseLlar, ester okvannämnlle kestämningsgrunL för silfver, oek kör gulcl ekler bestämLt förkällsncie till silfver, mell iakttagsnlle clerjemts att kör sällan insättning en Lepositions-attest lemnäs, kerättigsncie innekakvaren, att clet insatts keloppet af gulcl eller silfver, (keit e!- Letänkanclen, X:o 2.
Skärkarlar eller Strandsittare utan Jordbruk, lika med Arbetsfolk på Landet, som ej äro å lagstadd tjenst. Sockne Läkare med Practique, i Två Classer: Forsta Classen . R:dr 5 Andra Dito . 3 *— Spelmän , Häradsoch Sockne* i Två Classer t Första Classen . R:dr 5 — Andra Dito 3 Torp och Lägenheter, som på längre eller kortare tid äro afsöndrade från sin rätta Bolstad, äfvensom till enskiltas nöje och beqvämlighet uppförde åbvggnader å upplåtne platser, värderas och utgöra Bevillning, lika med ali annan Jord på Landet samt Fastigheter i Städerne. Alla öfrige Totp och Lägenheter inbegri* I 1 BevillningsUtsk. Betänkanden. gol pas under Hemmanens värde) och komma sä' ledes icke att serskilt taxeras. Trädgårdsmästare på Ilandet , lika med dem i Städerne. JJtjordar och Urfjellar, som ej äro i Hemmans» värdet inbegripne , anses efter deras beskaffenhet , lika med annan jord. 8 Mom, Alla på .Landet vistande personer , som idka Handel , Sjöfart , eller annan Borgerlig Näring, och icke till afgift efter denna Aitikel äro uppförde eller derifrån fritagne , erlägga enahanda afgift , som personer i Städerne, med hvilka de kunna jemföras ; äfvensom alle öfrige personer å Landet af begge konen, hvilka till något visst Stånd icke höra och här ej äro nämnde, taxeras för Rörelse t Näring och yrke, i likhet med personer af enahanda vilkor och inkomst sd vida det ej styrkes, att de å annan ort taxering undergått. §. 4. Bevillning af Bergverken , så oCk af serskildt Manufacturier} Fabriker, Verk och Inrättningar på Landet.
Då nu å nyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens, dep, 2.3 sistledne Juli i under N"0 133 afgifne, samt dqn 29 derpå följde e. m. på bordet lagde Re,- tänkande, öfver vackt motion, angående yrkad fethet tijl qyedjatfde å Skattehemmans ägor samt begagnande af Masteträd pch Ekar; fann Ridderskapet pch Ädejn för godt, att, med godkännande af det i samma Betänkande upptagne sednare alternatif, eller att, i, afseende å den, för frälsepcb Skattehemmans ägare yrkade, fria dispositionsrätt öfver deras hemmans ingeli utägor samt skog och mark borde förblifva vid hvad 1S05 års Skogsordning föreskrifver, nämnde Betänkande i allt, Öfrigt gillja, Uit Supra, fjtdrag af PrpfocoB et, hållet h os'Hög! c,fl; Ridderskapet och Adela vid Lagtima Riksdagen i, Stockholn?, eftermiddagen, den 5 Augusti 1823. S. B., yid förnyad föredragning alf ofi - pert 5 Augusti c, m, i daonämnde från ConstitutionsUtskottet inkomne, samt den 5 och 29 sistledne Julii eftermiddag garne på bordet lagde, Memorial; Af den 21 sistledne Julii: N:o 30- Angående förslag till jemkad ny redaction af 37 §• RegeringsFormen. Af den 18 sistledne Julii; N:o 40. Angående förslag till ändring i 4 Riksdagsordningen, N:o 4i. Angående förslag till ett nytt 6;te Moment i 14 §■ Riksdagsordningen N:o 42- Angående förslag till ett nytt 7;de Moment i 14 §. Riksdagsordningen, samt deraf härflytande smärre ändringar i dess 17, 19 och 32 §§.; Fann Ridderskapet och Adeln för godt, att ConstitutionsUtskottets berörde förslag, till den behandling, 56 §. RegeringsFormen föreskrifver, godkänna.