Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti den, öfver granskningen af Banko-verkets förvaltning afgifna, Berättelse hafva Revisorerne hänvisat till en af dem gjord, och i Berättelsen öfver verkställd revision af Riksgälds-kontoret upptagen, framställning, hufvudsakligen innefattande, att, enär Rikets Ständer synas hafva åsyftat, att en fullkomlig öfverensstämmelse vid styrelsen af deras båda penningeverk, Banken och Riksgäldskontoret, borde, med afseende å Rikets financiella förhållanden, iakttagas, men sådant icke blifvit i gällande instruktioner formligen uttryckt, kunde, genom denna brist, verkens särskilda Styrelser komma att vidtaga ej blott stridiga, utan äfven någon gång hvarandra motverkande financiella åtgärder; till bevis hvarå Revisorerne anfört, det, under granskningen af Bankooch Riksgäldskontorets Fullmäktiges protokoller inhemtade, förhållande, att på samma gång d« förra inskränkt en lånerörelse, i ändamål att ej vidare öka den utelöpande sedelstocken, hade de sednare eller Fullmäktige i Riksgäldskontoret, med stöd af sin instruktion och till följd af Kongl. Maj:ts i detta afseende gjorda nådiga framställning, beslutat att tillhandahålla allmänna rörelsen en disponibel andel af Riksgäldskontorets kontanta behållning, till beloppet öfverstigande den summa, som Banko-fullmäktige velat samma rörelse betaga; och syntes ett dylikt förhållande ådagalägga det felaktiga deruti att ej den ringaste beröring med hvarannan vore Styrelserne af ifrågavarande verk anbefalld, hvarigenom en sådan oegentlighet kunde förekommas och större enhet i 12 iinnko Utskottets Berättelse J\1 10. åtgärder vinnas; hvadan Revisorerne, lör att söka bereda möjlig rättelse, härå lästat Rikets Ständers uppmärksamhet.
Hennes instinkt gör henne mer iin mannen klarsynt ilär det gäller barnen och sökaudet af ett hem för de smii som maste utackordenis. Den kontroll öfver foster f öraldrarne, utan hvilken denna ut~ckorderiiig latt nedsjunker till ett illa beryktadt handtverk, ar hon biittre skickad att itaga sig an mannen. Ja, sifven om hon ej kan .ega tillfälle att sjalf personligen utöfva den, s&amp; bör hon i och för ordnandet. af de krafter som skola anvandas till kontrollens utförande, aga sate och stimma bide.i namnden och i fattig: vkdsstyrelse. Hon. har ock visat sig .rik p i initiativ, och de flesta af vira barnhem och skyddshem iiro grundade af kvinnan. Äfven står hon mahiinda i fraga om seg ihiirdighet framom mannen, d i det galler genomförandet af .en verklig fattigvård. Slutligen hade nog riksdagen ratt, då den i sin ofvannamnda skrifvelse framhöll .att kvinnan framför mannen eger L) grannlagenhet och .ömhet .mot den nödstalde B, egenskaper som görs henne särdeles skickad att tillse d&amp; sjuklingen och den åldrige behandlas med all den hiinsynsfullhet, ' som förh&amp;llandena medgifvo. Tror viil nigon - för att valja ett enda nära liggande exempel att &amp; n kvinnoi haft lagens ratt och åliggande att deltaga i öfvervakandet af försörjningsinrattningen p i Grubbens garde, de skulle unnat sig n i - gon ro, .förran dess dirhusafdelning - denna skamfl8ack, hvilkel1 hopat blodskuld öfver vira hufvuden - lingt förr an nu skett, bortslwapats, trots allt hvad klolzskapen ordat o m att man först borde utröna om icke staden lagligen kan vältra öfver p&amp; staten kostnaderna för uppförapdet af ett iniinskligt tillhill i t dessa de olyckligaste bland de olycklige?
Verkställigheten af detta Roterings-arbete öfverklagades vid 1812 års Riksdag, och jemte det Provincens Deputerade af Irenne Riksstånd hos Kongl. Majit anhöllo om Rotejemkning, erbödo de tillika alt låta förbyta Extra Roteringen till ständigt Knektehåll, mot nedsättning uti Nummertalet. — Sålunda inleddes denna fråga. Extra Roteringen var dessutom, aldrig fastställd af Kongl. Majit, så att intet hinder ägde rum för dess ytterligare pröfning. Kongl. Majit antog ej Provincens anbud oförändradt, men förklarade i stället, under hvad villkor Kongl. Majit ville ingå på Förslaget, och dessa villkor innefattades uti Kongl. Majits Nådiga Proposition derom. Ridd. 0. Ad. Prot. II B. G5, 66. 514 Den g Januarii. Härvid har nu först anmärkts, att en femtedels förminskning blifvit utlofvad, så att den, som hållit 5 Extra Roteringskarlar, skulle få hålla 4 Ordinarie Soldater, o. s. v. proportionaliter efter Extra Rote-andelarne; men att sådant i verkställigheten icke fått äga rum. Jag anhåller att få göra den vesändtliga erinran, att denna förminskning, till en femtedel, väl skulle i allmänhet iakttagas; men att den, till sin natur, var specialiter oförenlig med den begärda jemnkningen uti Extra Roleririgen, hvarföre ock i Förordnandet finnes detta tillägg: ”Rotejemnkningen dock förbehållen;” och till ytterligare bevis i denna del, må tjena den Föreskrift, uti ett annat Moment, såsom en gränslinie för Rotejemnkningen, att ingen skulle få högre ständig Rotering, än han då var indelad till den Extra; hvilket förutsätter, att hela förminskningen kunde förfalla genom Rotejemnkningen. Provincen Skåne har fått en femtedels förminskning öfver och icke under; men hvad den ene egendomsägaren icke fått fullt åtnjuta af en sådan förminskning, det har en annan fått, utöfver femtedelen, ytterligare sig till godo, i följd af Rotejemnkningen, och detta med tillämpning af samma grunder för dem båda.
Jei n: gjutet: 1 g 5 — —• 9 Tackoch Barlastaf Berg4 malm 1 Sk# st. 24 — 8 , - d:o af sjö- och myrmalm 1 Skö st. v. 16 — 9 — _ — Kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade 4 24 och oborrade 1 Sk .g st. V. —• 9 Hällar, öfver Iitums tjocklek, samt lod och lödjor 24 öfver 1 Sk:ps vigt stycket 1 Sk& st. V. 4 — Malm, rå och osmält, ej specificerad. 100 Rdrs V. 75 — Bih. till R. St. SkriJvelsej IV.o 190. Förteckn ing å de af Rikets vid 1844—i845 årens Riksdag församlade Ständer beslutade förändringar uti 1841 års Tulltaxa med dertill hörade Underrättelser* Qvantitet för Tullvärd 0. TullberäkInförsels tull. Utförselstull. ningen. Rtclr sk. r. Alabaster: Rrdr sk. r. tt:dr sk. r. 1 24 — arbetad, ej specificerad Alun: 1 tt —- 16 F r i 16 32 — andra slag . 17 L# 7 24 F r i IL — 10 — Angelica . 1 tt — 2 — F ! i — 8 — Anis . F r i a Argantan eller Nysilfver, se Metaller, samI Blauholta eller Blåholiz, se Fargiräd* mansatta, alla slag,. I Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, IV.-O 1Q0. i Qvantitet för 1 ullvärde. TullberskInförselslull. [Jtfursels tilli. ningen.
Betänkande, angående väckt fråga om fordelningen utaf afgifterne till WadstenaKrigsmanshus och Amiralitets Krigsmanshus-Cassorne. JJederv. Bonde-Ståndet har, genom Protocolls-Utdrag al’ den 7 i denne månad till Stats-Utskottets åtgärd remitterat RiksdagsFullmägtigens från Calmare Län Per Pehrssons Memorial, deruti föreslås; det en sådan förklaring af Kongl. Förordningen den 23 Januarii 181 r, angående ökade afgifter till Wadstena Krigsmanshus-Cassa, kunde meddelas, att Amiralitets Krigsmans-Cassan måtte få uppbära den Centonal, som i följd deraf hör utgå af arfvoden åt AmiralitetsConstructionsoch Lots-Slaterne, äfvensom afgifterne dels utaf Presterskapets Löner i Blekinge Län och SödermÖre Härad i Calmare Län, der Båtsmans-indelning finnes, dels ock för befordringar till Rikets högsta värdighet och till Riddare inom ÖrlogsFlottan, samt vid köp af fast egendom, för besittning och skattelösen af Kronohemman, äfvensom utaf Borgare uti nämnde Landsort med tillhörande Städer. Bifogande Riksdags-Fullmägtigen tili närmare upplysning Kongl. Maj:ts, under den G Martil 4o6 Stats-Utskottets Betänkanden. 1814» uppå Directionens för AmiralitelsKrigsmanshus-Cassan underdåniga hemställan i detta ämne, aflåtne Nådiga svar, med förklarande, det Kongl. Majrt icke funné skäl bifalla Directionens i särskildta puncter gjorda underdåniga anhållan.
N:o 121, ang:de upbörande af Universitetsrätt att med vederbörlig stadsstyrelse deltaga i handläggning af ekonomioch politie-mål ; N:o 122, ang-.de åtgärder för beredande af s. k. transito-rätt emellan Konungarikena Sverige och Norrige; samt N:o 123, i fråga om beviljande för Myntverkets behof af ett räntefritt lån från R. Stms Bank. Uplästes ett af Hr Leyonancker, Fredr. Wilh., inlemnadt sålydande Memorial: ‘ Nödsakad att i tjensteärenden afresa från llufvudstaden får jag härmed afsäga mig min plats bland H. R. o. Ad:ns Elektorer 198 Den B September. samt såsom ledamot af StatsCtsk., anhållande att dervid få behålla min riksdagsmannarätt. Uplästes jemväl följande af Gr. Lagerbjelke, Gustaf in lemnade Memorial: Sedan Hrr Elektorer utsett mig till ledamot i StatsUtsk., nödgas jag vördsamt anhålla, att, med bibehållen riksdagsmannarätt, få afsäga mig den plats jag hittills innehaft i Const.Utsk. Äfvenledes uplästes följande af IIr Möllersvärd, Carl Henrik, inlemnade Memorial: Som jag af embetsgöromål är förhindrad att fortfara med det mig gifna förtroende att vara Suppleant-ledamot af H. StatsUtsk., får jag vördsamt anhålla att ifrån detta updrag blifva endtledigad, med bibehållande likväl af min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade till dessa afsägelser sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade dels Hrr Elektorer att utse en ledamot i Const.Utsk. efter Gr. Lagerbjelke, en ledamot i StatsUtsk. efter Hr Leyonancker och en Suppleant i sistnämnde Utsk. efter Hr Möllersvärd, dels ock Hr Bänkmän att utse en Elektor efter Hr Leyonancker.
Tjll detta plepi Öfriga besynnerligheter hörer äfven den att vilja neka ledamöter yttra sig öfver ett ämne, hvaröfver man går att besluta. Hvad angår invändningen, att 8 § redan är afslagen, så, och i händelse grundlagen skulle tydas så, att en ny propos. icke får innehålla något af hvad genom en föregående blifvit afslaget, får jag erinra, att samma förhållande kan emot IJr Stråles förslag åberopas. Frih. Boye: Om någonting här är besynnerligt, så är det det, att beslutet derom, att discussionen äq fulländad, icke vidmagthålles. Man äger val rättighet att yttra sig öf» yer formen för propos., men icke i sjelfva saken. Uppå derefter framställd propos. b.lef det sednast upplasta förslaget till § af R. o. Ad. godkändt. Likaledes godkändes, efter skedd uppläsning, den sednare af Hr Stråle föreslagna §:.n, så lydande: Directms ledamöter vare med deras personer och egendom , en för alla oqb alla för qn, ansvariga för betalning af all bankens gäld. Afgår ledamot utur directtn, fortfare, under loppet af ett år derefter dess ansvarighet för de intill dess afgång utfärdade creditsedlar samt andra bankens skuldförbindelser. Yrkar någon bankens borgenär, att dess tillgångar måtte till concurs afträdas, och varder han ej genast för sin fordran förnöjd, döme rätten lill concurs. Beträdes någon directms ledamot eller annan delägare i bolaget att hafva begått svek eller bedrägeri eller genom Den 19 Mars f. pi. 4o5 uppenbar vårdslöshet vållat bankens obestånd, straffes enligt lag såsom bedräglig eller vårdslös gäldenär och ansvar? för all bankens gäld. H, II. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 3 em. In fidem protocpjli, p. O, Silfverstolpe• Thorsdagen den 19 Mars 1835. Plenum kl. 6 e. m. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R.
Hans Eoccellence Herr Grefven och Landt Mar skalken framställde proposition till bifall å Bancooch LagUtskottens ifrågavarande Utlåtande, hvilken proposition med Ja besvarades. Företogs till pröfning BancoUtskottels den 25 sistlidne April under N:o 36 afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lögde, Betänkande, i anledning af så väl 1827 års RevisionsBerältelse, som BancoStyrelsens anmälanden, jemte serskilte Motioner, Den 25 Maji. i fråga om bibehållande af de från Banken meddelade lån på hus, Brandförsäkrade i den upplösta f. d. StadsFonden af Allmänna Brandförsäkringsverket. Herr Munck af Rosensköldj Eberhard: I detta Betänkande har BancoUtskottet framställt Brandförsäkringsverket i Skåne såsom mindre säkert, i anseende till dess Brandförsäkringsbrefs pantsättning i Banken såsom hypthek för lån. Jag skulle trott, att BancoUtskottet vid detta tillfälle haft för ögonen, eller i minnet, Malmö- eller Skånes f. d. Disconts-Bankrutt och att detta inverkat på Utskottets åsigt i denna sak. Men då jag besinnar, att Allmänna Brandförsäkringsverket också, samt mycket sednare, gjort bankrutt, kan jag ej tro, att Malmö Disconts varit skälet, hvarföre BancoUtskottet nekat samma credit i Banken åt Skånska, som åt Allmänna Brandförsäkringsverket.
Svårigheten för entreprenaders tillvägabringande har dock under ifrågavarande qvinqvennium något tilltagit, dels genom stegrade pnser på hästkreatur och foder, dels förhöjda kostnader för tjenstehjons underhållande och aflönande. För att befordra gästgifveriskjutsens öfvertagande af entreprenör och jemna den olikhet i skjutningsbesväret, som uppkommer derigenom, att skjutsafgiften, eller det tillskott de skjutsskyldige betala till entreprenör, vid några gästgifverier varit betydligt större än vid andra inom samma fögderi, har Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, uppå förekommen anledning, resolverat att alla skjutslagen uti ett af fögderierne borde i afseende på skjutsafgiftens utgörande sammanslås till ett enda skjutslag, med skyldighet för alla skjutsskyldige hemman att lika deltaga uti summan af skjutsafgifterna vid de särskilda gästgifverierna inom fögderiet; men i anledning af besvär från det ena ibland skjutslagen har tvist härom yppats, som ännu är oafgjord. För samma ändamål har, vid några entreprenad-auktioner å skjutshållning, tillstånd blifvit lemnad spekulanter att uppgifva och anskaffa en mera tjenlig lokal för gästgifveriet än den förut varande gästgifvaregården, och sådant har flere gånger haft åsyftad verkan. Uti det förhållande med socknemagazinerna i Länet, som omförmäles i sista berättelsen, hafva under ifrågavarande qvinqvennium icke några andra anmärkningsvärda förändringar skett, än att spanmålsfonden i ett och annat magazin, efter förändring af derför gällande reglemente, blifvit förvandlad till penningefond, för att användas och tjena till det ändamål, sorn med magaziner åsyftas, med mindre svårighet och förminskade omkostnader vid förvaltningen. Länets Hushållnings-sällskap har fästat sin uppmärksamhet vid angelägenheten af en genomgripande reform af socknemagazins-inrättningarne och deras förvaltning.
Jag begärde egentligen ordet för att få säga att jag verkligen funnit, att olägenheter och trassel upstätt derigenom att man haft beräkning af kokrnm, men i alla fall vill jag icke insistera på saken. Ofverläggningen ansågs härmed fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framslälde, att i afseende på förevar:de §, flere ledamöter yrkat bifall, Hr von Hartmansdorff föreslagit en sålydande redaction: ”i mindre bränneri får pannans rymd ej understiga 10 k:r, 2 k:rs kokrum inberäknadt”, och för öfrigt Hr von Koch och Frih. Raab föreslagit borttagande af de sisla orden i Utsk:s förslag ”allt med inberäkning af två k:rs kokrum.” Hr Hjärne: Då jag varit en ibland de första, som yrkat att kokrummet skulle borttagas, så vill jag nu återkalla min begäran om Propos. derpå, men förbehåller mig att vid följande § få fullfölja mitt yrkande, ehuru jag nu går in på att antaga denna §, emedan jag anser det vara en småsak. 512 Den 27 April f, m. Frih. Raab: Saken kan visserligen på sätt och vis vara obetydlig, men den torde likvisst förtjena en propos., hvarom jag således anhåller. Hr Gr. o. Landtm, yttrade nu, att då Hr von Hartmansdorffs förslag afsåg ändring i så väl förra som sednare delen af Utsk:s förslag, - propos. till en början komme att framställas endast till bifall å den del af Utsk:s förslag, som innehöll: ”i mindre bränneri får pannans rymd ej understiga 12 och ej öfverstiga 20 k:r, samt hemslälde derjemte om R. o. Ad. bifölle denna del af 8:de §:n. Ropades Ja.
Ursinniga öfver detta brutala öfvervåld, protesterade F. och Liungfelt på det häftigaste, men som.protesten icke kunde afgifvas med annat än ord, enär deras kroppar voro fastskrufvade mellan våldsverkarnes grofva händer, hade den sannolikt icke hafvit någon påföljd, om icke v. Bensheim plötsligt igenkänt F: $ röst. Han kommenderade sitt folk att stanna, nalkades F. inpå lifvet och tog, så godt mörkret tillät, hans ansigte i nära betraktande. Derpå frågade han, om herrar ne icke kommo från Mon Bijou och om de ej varit i sällskap med f. d. gardesofficerare. Den förra delen af frågan kunde ej förnekas, den senare refuserades deremot på det kraftigaste. Bensheim syntes villrådig, och F. begagnade tillfället för att uttrycka sin förvåning öfver att en så nobel gentilhomme kunde tillåta sig på eget bevåg arrestera fredliga personer af hans eget stånd. Liungfelt, som druckit mera champagne än F., var rasande i högsta grad och sökte slita sig lös. Det var ett ganska bullersamt tumult, men någon ordningsmaktens tjenare syntes icke till, och brandvakten väck-tes icke af så litet. Efter ett par minuters hesiterande, sporde v. Bensheim, om herrarne kunde gifva sitt hedersord på, att de icke deltagit i f. d. gardesofficerarnes lag på Mon Bijou. Den försäkran var lätt gifven, ehuru, såsom F. anmärkte, de egentligen icke vore baron v. Bensheim skyldiga någon redogörelse. Baronen medgaf detta, men ansåg, att omständigheterna vore af den grava beskaffenhet, att hvar och en egde rätt att på eget bevåg vidtaga de kraftigaste mått och steg för att förekomma stora olyckor. Han hade fått veta, att de sammansvurna skulle träffas äfven den aftonen på Mon Bijou, hvarför han genast infunnit sig hos underståthållareuEdelcreutz och anhållit, att en polisstyrka måtte skickas till värdsTiuset och arrestera konspiratörerne.
Majlis Nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen angående: l:o vissa ändringar i nu gällande stadganden om Beväringsmanskapet. Itih. tilt R. Sti Prol. *886: &■ 1887. t> Sämb. J Afcli IO< Mufti 4 Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. As 5 Kongl. Maj:t behagade, uppå Siats-Rådets underdåniga tillstyrkan, dessa underdåniga förslag i Nå ler gilla, och befallde att, i enlighet dermed, Nådiga Propositioner, sådane de finnas detta Protokoll bilagda, skulle lill Rikets Ständer afiåtas. Ex protocollo J. Ax. Torenstedt. STOCKnor.M, tryckt iios jon. beckman, 18S6. Kongl. Maf.ls Nåd. Prop. Ari!;, till Exp.-Ulsk. d. 12 Nov. 1336, lil. 2 e. ra. KONGL. MAJIS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om upphörande aj Furagepassevolnns-afgiften vid beridna Hus (hälls-Re g emen ten a j Gifven Stockholms Slolt den 28 Oktober 4856. Då, i afseende på hästarnes vid indelta kavalleriet underhåll vid möten och mönstringar, vare sig att delta underhåll besörjes in natura af Rusthållarne sjelfve eller att bestyret dermed öfvertages af kronan emot viss afgift af Rusthållarne, det är oneklig!, att i begge fallen håde kostnad oell besvär för Rusthållarne äro dermed förenade, har Kongl Ma:jt, sorn, i betraktande af Statens i allmänhet ökade tillgångar, funnit skäligt, att någon lindring beredes i rustningsbesväret, hvars tyngd vid många tillfällen blifvit öfverklagad, nu velat föreslå Rikets Ständer, att en sådan lindring måtte Rusthållarne beviljas medelst Statens öfvertagande af kostnaden för nummerhästarnes underhåll vid möten.
Efter hvad Utskottet kunnat inhemta, förekommer det mera sällan, att en och samma person har på samma gång insättning för flera särskilda räkningar, och Utskottet kan sålunda icke finna, att Under-styrelsens anmärkning i detta hänseende bör förringa värdet af Kommitterades förslag. Hvad Under-styrelsens betänkligheter vid förslaget att hos en kassör anställa två kassaskrifvare angår, har Utskottet skolat erinra, att då, äfven under nuvarande förhållanden, det inträffar, att två kassaskrifvare begagnas i en kassa, någon svårighet för ett dylikt förfaringssätt äfven hädanefter icke synes böra uppstå. Bi/i. till R. St. Som, efter det nya förslaget, alla på Depositions-afdelningen ställda assignation ner skulle emotfagas af Utbetalnings-kassören, hvilken, sedan desamma genom hans försorg blifvit af vederbörande kamererare approberade, borde verkställa inlösen deraf, så komme således, på sätt Under-styrelsen vidare anmärkt, en dylik expeditionsinlösen att grundas nästan helt och hållet på förtroendet till hvar och en af de personer, som med expeditionens handläggning hade befallning, utan att, om dervid vårdslöshet eller underslef i ett eller annat hänseende egde rum, någon säker ledning för uppdagande af rätta förhållandet vore för handen; och då det ifrågasatta behandlingssättet med inkommande assignationer för öfrigt skulle, äfven utan att förutsätta möjligheten af brottslighet hos verkets egen betjening, kunna föranleda till obehagligheter af flerahanda slag, syntes det Under-styrelsen vara af stor vigt, att alla ingående dokumenler till Depositions-afdelningen, hädanefter såsom hittills, före deras vidare behandling införas uti diarium; förmenande Under-styrelsen nyttan af utfärdad kassa-invisning, såsom grund för utbetalning af penningar från kassorna, alltså vara obestridlig.
Enär allt hvad härutinnan salunda stadgadt är, blifver vederbörligen iakttaget, anser StåtsUtskottet Riksdagsmannen Hans Hanssons yttrade önskan blifva till alla delar uppfylld; men i händelse sig annorledes skulle förhålla i den ort, han boende är, äger han atfj till nödig rättelses vinnande, härom anmäla sig hos Konungens Befallningshafvande, som icke lärer underlåta att dervid fästa den åtgärd , som med Lag och Författningar instämmer. Stockholm den 31 Maj 1815. På Höglofl. Ridderskapets På Högvördiga Prestoch Adelns Ledamö- Ståndets Ledamöters ters vägnar vägnar Carl De Geer. Gustaf Murray. På Vällofliga BorgarePå Hedervärda Bonde-' -Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Carl Fr. Landberg. Jon Jonsson. C. Tunelius, Upp - 315 Den 8 Junii Uppläst lios samteliga Riks - S thidell den 8 Juni. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Betänkande angående Landshöfdingen m. m. Focks Motion om Lön för 1813. T ill Stats - Utskottet liar Höglofl. Ridderskapet och Adeln behagat remittera ett Anförande af Herr Landshöfdingen m. m. B. V. Fock, hvaruti förmäles, huruledes han, den 2 April 181? i Nåder utnämnd till Landshöfdinge öfver Upsala Län efter landshöfdingen m. m. Friherre Eric. af Wetterstedt, sorn, i anseende till dess höga ålder och förtjenster, vid afskedstagande hugnades med hela Lönens bibehållande; sedermera utan lön förvaltat Landshöfdingeembete!, tills han innevarande år kommit i erfarenhet deraf, att, likmätigt hvad Kongl. Majit genom
— Med hänseende till den korta tid, som förflutit sedan ofvanberörde inrättningar blifvit iordningställda, lärer af erfarenheten ännu icke kunna hemtas ledning för tillförlitligt bedöm mande af samma inrättningars behöflighet och de fördelar för inhemska ullkulturen, hvilka för framtiden kunna vara att deraf påräkna. Räkenskaperna Öfver de för ifrågavarande anstalter, åren 184* och 1842, uppburna medel utvisa, att endast förstnämnde års anslag blifvit af Kongl. Kommerse-Kollegium hos Riksgälds-Kentoret lyftadt med R:dr 2,000: De i Malmö, begge åren, influtna sorteringsoch värderings-afgifter hafva utgjort . 55: 6. — tillsammans R:dr 2,q55: 6. — Af de på dessa år belöpande kostnader hade, intill 1842 års slut, utbetalts allenast 4‘^: >°- — hvadan en behållning af R:dr 1,641:44- — fanns i Rikets Ständers Rank på Kongl. Kommerse-Kollegii räkning N:o 2 innestående. Enligt hvad den vid räkenskapen fogade attest öfver omförmälda banko-behållning utvisar, finnes på berörde räkning N:o 2 ytterligare deponeradt ett belopp af 568 R:dr 34 sk. 6 rst., hvilket uppgifvits utgöras af influtna försäljningsmedel för Kronan tillhöriga får. Revisorerne hafva härå bordt fästa uppmärksamhet, enär det icke synes med god ordning förenligt, att nämnde af skiljaktig beskaffenhet varande medel, af hvilka de sistberörde icke ens äro ställda under Kongl. Kommerse-Kollegii disposition, blifvit på en och samma räkning i Banken insatta.