Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde-Ståndet godkänt, hafva, såsom ofvan är vordet nämndt, de tre öfrige Riks-Stånden lågt till handlingarne; och då sista punkten .af samma Betänkande blifvit allenast af två Stånd bifallen, men af de begge öfrige Stånden afslagen, lärer det deri framställda förslag hafva förfallit. Stockholm den 12 Oktober 1854. STOCKHOLM, tryckt hos N. MARCUS, 1854 Lagsamt Allm. Besv.- och Ekonomi-Ulskoltens Betänkande, M 28. 1 M 28. Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Okt. 18S4, kl. 4 e. ra. Betänkande, i anledning af dels Kongl. May.ls nådiga Proposition till Pikets Ständer, med förslag till GrufveStadga, dels väckte motioner om rätt till inmutning af takskiffer, samt sådane bergoch stenarter, som genom deras allmännare användbarhet kunna vara föremål för industri och handel. Samtlige Riks-Stånden hafva till Lag-Utskottets behandling öfverlemnat nämnde nådiga Proposition, sorn är af följande lydelse: »Kongl. Majlis »Nådiga Proposition till Rikets Ständer med förslag tili G-rufve—Stadga; gifven Stock»hohns Slott den 21 Juli 1834». Under den sednare tiden har fråga särskilda gånger varit väckt om granskning af ej mindre de under den 20 Oktober 1741 och 6 December 1737 utfärdade Kongl. Utmåls-förordningar, än äfven flera andra för bergshandteringens ordnande utkomna äldre ekonomiska lagar. Redan den 2 Januari 1827 inlemnade till Kongl. Majit de för bergsförfattningarnes öfverseende då i Nåder förordnade tvenne Kom mitterade ett underdånigt förslag till ny Grufve-stadga, hvarefter Kongl. Majit, under den 1 Juui 1830, i Nåder utsåg Irenne andre Kornmitterado att, jemte dåvarande Justiliae-Stats-ministern, granska berörde förslag. Sedan likväl dels tvenne af sistbemälde
– Var lugn, inföll Drake, – min förlust gör mig icke alldeles likgiltig för de stora ärenden vi hafva för händer ... – Fäderneslandet, fortfor herr Bengt, – fäderneslandet och dess stora intressen gälla för patrioten mer än äfven de dyrbaraste enskilta ... – Alldeles riktigt ... men låtom oss återgå till vårt ämne. Ni kommer från hertigen? – Ja. – Och ni är öfvertygad, att han ej, såsom vanligt, tvekar i sista stunden? – Derför är tillräckligt sörjdt. De bref, som han skall framlemna till konungen, enkedrottningen, rådet och riksstånden ligga färdiga på hans bord. Den sexspänninge statsvagnen, i hvilken han skall göra sin Odyssé, står redan i ordning. Och i det afgörande ögonblicket skall vår vän landshöfding Graan, hvars välde öfver hertigen ni känner, stå vid hans sida och gjuta ny olja i hans mod, som beklagligen allt för lätt slår öfver i vankelmod ... För öfrigt har jag gjort, hvad jag kunnat, för att inlära honom den roll, han skall spela, och styrka honom i hans beslut. – Klockan 9 i morgon afton är han således hos konungen ... – Ja, och tio minuter efter det ögonblick ni sett hans statsvagn rulla ut från borggården, är ordningen kommen till er att göra slag i saken. Er skara är tillräcklig och pålitlig? – Ja. – Vi träffas således, min vän, i riksrådets sessionssal. Jag fägnar mig på förhand åt nöjet att se er arrestera mig. – Jag har sagt er förut, ers excellens, att ni bör undvika detta nöje, och jag uppmanar er ännu en gång att i tid lemna salen och lemna edra medbröder och herrar riksförmyndare åt sitt öde. – Akta er, Drake! Öfverskrid icke edra instruktioner! Jag har sagt er: ingen onödig våldsamhet! Den ton, hvari herr Bengt yttrade detta, klingade blott till hälften af uppriktighet. – Och jag har svarat: den roll, som blifvit mig anförtrodd, är af en sådan art, att hvarken jag sjelf eller någon annan kan i förväg utstaka gränsen för mina tillgöranden. Mitt handlingssätt blir beroende af oberäkneliga omständigheter.
Bästa sättet att snart Inläggning-. Tvätten. Handarbeten. Mandel-Ess. g ® urvattnadt smör, 12 löd strösocker, 3 ägg, 3 lod bittermandel, 1 " 8 hvetemjöl, 2 theskedar hjorthornssalt. Göras i form af ess och trillas i groft socker. A. K. Drickbröd till smörgåsbordet. | stop ljummadt dricka, 2 skedblad smält smör samt hvetebröd knådas till en stadig deg. Kaflas i mycket tunna kakor och läggas pä plåtar. Stoppas väl. Bakas genast. A. G. K. Apelsintårta. J ' ffi socker, 8 hela ägg, det gula skalet af två apelsiner blandas och slås i en syltkittel; sättes på spiseln, der värmen ej är för stark, och vispas med en stålvisp tills det börjar höja sig och blifver så tjockt, att det ringlar sig för vispen, då J © hvetemjöl sakta nedröres. Massan slås i en form och gräddas i bra varm ugn. Karin. Efterrätter. Surbrödskaka. Koka äpplen med socker till mos. Sält deraf hvarftals med brynt, rifven limpa. Vispade ägg slås öfver. Stekes i ugn. Ates med vaniljsås. Angående handarbeten torde en erinran till våra qvinnor i hemmen vara lämplig: månne den tid är väl och rätt använd, som nu upptages af dyrbara broderier, virkningar etc. Alla dessa » öfverkast », konsolatörer, dukar och hvad allt de heta, som föga pryda oeh intet gagna — hur kan deras tillverkande skänka tillfredsställelse med användningen af Eder dag? I betalen för klädoch linnesöm och glömmen sällan att klaga öfver, hur dyrt det faller sig; men hvarföre då icke hellre sy sådant sjelfva i stället för bjefset med perlor, silke m. m. d. Edra vackra ögon öfveransträngas dessutom. Eller hvarföre icke snarare tillverka ett nyttigt, varmt plagg åt någon stackare, som fryser, och köpa broderier hos en fattig brodös? Margareta. Huskurer.
Ständers Stats-UlskottS utlåtande, i Memorial as den 17 näsil. Nowembcr, rörande Herr Friherre Uuäbecks förstag att upprätta och underhälla iova a 1220 Man Soldater, genom öfwer läkande af odlingsbars trakter sf Kronans Allmänningar, gjorde anmärkningar, hwilka Ständer ansag böra Ulstotket meddelas, till den förnyade åtgärd, som Regerings,Formens 56 §. ut - 78 Den z Januari!. Utsätter; och skulle ds Refpsckiwe MedStanden werd? sam: och wänligen härom underrättas. kär Lupra. kix krotosollo. ch ll. ketarlon. S. D. Biföll BorgareSm idet till alla delar, hmad Riksens H gloss Ständers StatS^Utskort, i anledning af Herr E>fwerstrn och Riddaren 0. k» Lock8 Memorial, rörande den indelte KrigZmagtens förminskande, uti Memoria» af den 17 nästledne No» wem»er yttrat och hcmstält; hwilket ds Respectlwe Med-Scänden wördsamr och manligen skulle tillkänna? gismaS stirra. kix krotocollo. fs. lll. ?etsrton. S. DEster granskning af Riksens Högloft. StanderS ConstilutionS, Utskotts betänkande as den 2 i denna manad och Dess förnyade förslag kill Lag, hwarester Ledamot af Stats s Rådet, Föredragande samt den Embetsman Konungen allmän befattning med Commandomal uppdragit, skola för Embecs,förseelser af Riks - Ratt dömas, blef detta förslag af Stander till alla delar gilladt och antaget; hwaroin be Respectiwe Med » Standen skulle wördsamt och wänLigei, undcrräktös. l^t lu^ra. Lx krotocollo. lk. ketsrsou. SDg Dm z Januari». 79 S. D. Bislöt Borgare, Ståndet, akt Riksens Högloft.
Inom kort ökades denna samling så att den kunde sommaren 1853 på Carolinska institutet här i Stockholm offentligen exponeras, och intresset för den samt insigten i dess gagn för publikens bildning föranledde till ett af Professorn och Kommendören Palmstedt framstäldt förslag, att i Stockholm skulle upprättas ett museum för naturvetenskap, slöjd och konst der jemväl populära föreläsningar skulle hållas öfver de föremål, hvilka, med Doktor Hambergs samlingar till kärna, här skulle inrymmas. Ehuru detta förslag ej då kom till stånd fortfor doktor Hamberg att ständigt öka sina samlingar, så att de nu befinna sig så rikhaltige och ordnade att de alltmera hän tyda på möjligheten att förverkliga den idé, som i så hög grad afser folkets och det uppvexande slägtets bildning och upplysning i ämnen, deri insigten blifver nu tuera nödvändig än tillförene. 398 Motioner hos Riddershapet och Adeln 1862. Doktor Hambergs samlingar bestå, utom åtskilliga föremål af ethnografisk beskaffenhet, företrädesvis af ämnen från naturens 3:ne riken, ordnade efter deras samband med det yttre praktiska lifvet. Man ser der bredvid hvarandra de rudimaterier, såsom mineralier, djurdelar, vextämnen o. s. v., hvilka fylla våra dagliga behof antingen sådana de äro i och för sig sjelfva eller såsom de i industriens tjenst förädlas. De utgöra således prof på alla procedurer de genomgå från sitt ursprungliga till sitt förädlade skick och derjemte grundlag för den kännedom af handelsvarorna, hvars vigt blir alltmera erkänd, ju mera lättade kommunikationer utvidga den verksamhet, genom hvilken äfven den Svenska handeln och den Svenska konstfliten söker åt vårt Iand bereda allt större välmåga och utveckling. Det vore visserligen af oberäknelig nytta om här kunde upprättas ett Museum, omfattande alla slags dylika alster af konsten och naturen från det enklaste till det mera fulländade, ämnadt att förena vetenskapliga och konstsamlingar med expositioner af industriens produkter i en gemensam institution, hvarest af erfarne vetenskapsidkare kunskap om dessa ämnen och produkter kunde spridas. Men det gifves mot detta förslag åtskilliga praktiska svårigheter.
Utskottets Förslag, att den Cassa, som till jemkning af accorderne, i Öfverensstämmelse med mera jemnade löner, kommer att bildas, måtte i det fall, 4 B. q 13o Stats-TJtskottets då tillgång kunde saknas för uppfyllandet af dess biläggande, erhålla anvisning på RiksgäldsContoiret å nödigt förskott, dock ej utöfver en Summa af 100,000 R:dr, och emot skyldighet till återbetalning så fort någre medel inflyta, hvilket af Hr Tham s JV. j Hrr Professor Geijer och Caspar TVijkman blifvit bestridt får Utskottet, med åberopande af hvad i förra Betänkandet härom blifvit anfördt, härmedelst förnya. i) Vid denna Punct förekommer sluteligen en fråga, som redan vid förehafvandet af K. Mrts Nåd. Proposition hos II. Ridd. o. A. af Herr Ribbing, A.j blifvit väckt och nu till Utskottet å nyo remitterad, nemi. alt Officerare vid Indelta Arme'en måtte uppmuntras att idka Landtmäteri och således få tillfälle att genom egen förtjenst bereda sig tillgång till fyllande af de behof, hvartill en sparsam aflöning ej är tillräcklig. Utskottet, som ej allenast inser den ekonomiska nyttan af detta förslag, hvilket äfven kunde leda till afhjelpande af blist på Landtmätare i vissa orter, utan äfven tror det medföra en nyttig sysselsättning för unga Militairer till vinnande af nödiga kunskaper, har härmed skolat tillstyrka, att R. St:r hos K. M:t göra underd. hemställan, att Indelta Armeens Officerare ej mindre må erhålla tillstånd att, efter undergången behörig examen, idka Landtmäteri, än äfven dertill uppmuntras, dock utan att sådant må, i befordringsväg, leda till förfång för LandtmäteriStatens Tjenstemän. Betänk,inden, N:o 23g. i3r n;o Anslaget för ExercitieEsqvadronernes Underhall är af H.
Bonde» Ståndet till Lagutskottet remitterat, hafva RiksdagsFullmägtigarne för Upsala Län Anders Hansson och Eric Jansson anfort huruledes den rättighet 17 Gap. 2 § Rättegångsbalken, jemförd med Kongl. Förord-s ningen den 28 Junii 1793) lemnar Handlande, att beediga handelsbok, dåden finnes vara ordentligen förd och vederparten ej kan visa fel deruti, icke skall öfverensstämma med den Käranden i Lag ålagde skyldighet, att sitt käromål bevisa, dels ock kunna föranleda till menliga följder, emedan den händelse icke vqre omöjlig, att den sorn eger rättighet, att låta fena och beediga Böcker, k linde påföra sina medborgare varor dem de aldrig erhållit, och ge-i noni rättigheten, att med ed styrka påfdriogens rigtighet, tillvinna sig en orättmätig betalning; till förekommande hvaraf, Änders Hansson och Erik Jansson hemstäldt, om icke rättighet, att beediga en såsom Bevis åberopad HandelsBok, först måtte vidtaga, då skrifte liga Reqvisitioner eller Motbok med dep, af hvilken betalning för varor fordras, kan uppvisas. Detta har Lagutskottet öfvervågat; och då det uti 17 Cap 2 $ RättegångsBalken, jemförd med Kongl. Förordningen dan 2g Junii 1798, godkände Bevisnixigssätt, i afseende pa Handlandens fordringar för u^orgade varor, om afvikande från de former Lagen i allmänhet för bevisning stadget, icke saknar en gällande grund, s» yäl Lagutskottets Betänkanden.
Uti verkställandet af ofvanbeskrifne hufvudändamål, nemligen, att till ord och mening rätteligen uttrycka Grundtexten, böra Committerade hafva en noga oeh grannlaga aglning på Svenska Språkels renhet, så att dess naturliga lynne, manlighet och värdighet i Stilen, både till ordaval, numer och meningarnes okonstlade ställning samt naturliga construction öfver allt nyttjas. 2 Moment. Och ehuru de tillika böra hafva till ögnamärke, att i det måsta, som görligit är, och så vidt som den Svenska gamla Version icke går ifrån Sensu lilievall uti Texten, densamma behålla. Alltid, nemi. hvarest ord och Construetioner med det nu brukliga Svenska Språkets mundart och mera höfsade skick äro enlige, då sådane ord i den gamla Versionen icke måga med några nya eller Synonyma ombytas, eller Constructiouen i oträngdt mål, hvarest Textens mening icke lider, förändras; så böra dock sila sådana derstädes förekommande ord och talesätt, som antingen äro nu aldeles komne utur bruk, eller till någon viss LandsortsDialect höra, allestädes utgå; derest icke Usus Biblicus gjort dem dess mer antagelige. Men hvad ordens ändelser och Grammaticaliska böjelser vidkommer, så böra de med varsamhet vidröras, såsom antagne uti Svenska Liturgiska Böcker och andra andeliga Skrifter, samt uti Almänhetens minne fästade. Namnen på personer, orter och rum böra behållas i samma Numero och Casu, som de uti den nu varande Svenska KyrkoBibel finnas. 4 §'. Particlarne så uti Ebraeiskan som Graekiskan äro utaf en besynnerlig vigt, och dess angelägnare, att de rätt varda tolkade, som de utgöra meningarnes band och fogning, hvarigenom rätta Sensus alltså till en stor del på dem ankommer.
Vi veta äfven att egarne till de fleste masugnar oeh Den 29 Maj e. m. 631 kolmilor ofta ordna sin skogsafverkning efter 40 års trakthygge, och ingen faller på den tanken att klandra honom derföre att han äfven hugger den del af ungskogen han kan draga nytta af. Tvärt om synes det mig ganska önskvärdt att han till högsta pris kan få sälja dessa sparrar och spiror, för att i någon mån kunna betäcka den balans, hvari vi stå till utlandet för vår import, ehuru jag, för min del, visserligen anser det vara önskvärdt, om lagen ålade honom att lemna fröträd qvar, hvarigenom en hastigare återväxt befrämjades. Slutligen böra vi val hågkomma att redan under Gustaf den l:s tid, — eller för 300 år sedan, började klagolåten öfver skogens utödande låta höra sig; och häraf bör man kunna sluta till huru föga befogad denna klagan är. På grund af hvad jag nu anfört, får jag anhålla om bifall till Utsk:ts Betänk, i denna punkt. Frih. Kurck, Arvid Fredrik: Ehuru Hr Åkerman medgifvit att det förmynderskap, han önskar lagstiftningen skall öfvertaga öfver den enskilde till förekommande af skogsförödelsen, svårligen torde kunna låta verkställa sig, har dock samme talare trott att man genom tullagstiftningen, åtminstone till någon del, skulle kunna stäfja den förödelse han nu anser ega rum, och derföre lifligt förordat dessa tullsatser. Jag kan icke dela denna åsigt, ty jag tror att det ännu är fullt tillräckligt med skog i vårt land. Dessutom finnes det ingen lagstiftning, som kan förhindra misshushållning med skogen; men man ser äfven att der skogsbrist uppstått, således t. ex. i Skåne, der börjar man plantera skog. Den åtgärd man här föreslagit, kan ju dessutom icke förhindra att man förvandlar ungskogen till ved eller använder den till gärdsel, och då kan jag icke förstå hvarföre man icke lika så gerna han få exportera samma virke. Jag kan således icke inse att de tullsatser, man nu föreslagit, kunna bidraga till det åsyftade ändamålet, och röstar derföre på bifall till Utsk:ts förslag. Hr Dalman:
Uplästes och godkändes följande voter.-propos.: »Den som bifaller LagUtsk:ts uti Betänk:t N:o 33 gjorda hemställan, att E. o. Ad. skall afstå från sitt privilegierade forum i konkursoch boskillnadsmål, med vilkor och under förutsättning, att E. o. Ad. hufvudsakligen antager det af Utsk:t i förenämnde Betänk, framställda förslag till konkurs-lag, röstar Ja ; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår E. o. Ad. LagUtsk:ts ofvanberörde hemställan. » Vid Den 11 Juli e, m. 53 Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålunda: Ja — 45. Nej — 6. E. o. Ad. åtskiljdes kl. */2 3 e. m. In fidem, 0. Brakel. Onsdagen den 11 Juli 1860. Plenum kl. 6 e. in. Justerades 2 prot.utdrag för förmiddagens plenum, samt prot. för d. 14 sisth April f. m. Fortsattes pröfningen af LagUtsk:ts Betänk. N:o 33, i anledn, af väckt motion om antagande af ny Konkurslag, samt nya lagar ronde boskillnad och urarfvagörelse, dervid nu i ordningen förekom: Förslaget till Konkurslag. § 1. Hr Olivecrona, Knut: Innan diskussionen öfver de sär skilda §§:na börjar, anhåller jag att i korthet få yttra mig ang:de ifrågavide Betänk, i sin helhet. Jag har, som E. o. Ad. måhända af min reservation inhemtat, ansett att en granskning af den föreslagna nya Konkurslagen i Högsta Domstolen borde föregå den pröfning af samma förslag, som på K. St:r ankommer. Till stöd för denna min åsigt får jag erinra derom, att E. St:r uti underd. skrifvelse af den 1 Mars 1858 auhöllo: »det täcktes K.
Diktat namn får förekomma om rätt namnsedel finns. Boktryckarens namn och tryckorten skall vara utsatt. Utan kostnad skall boktryckaren lämna av varje skrift ett ex till Hovkanslern, Universiteten, Kongl Biblioteket, Riksarkivet och Vetenskapsakademien. Verk med kostsamma planscher lämnas endast till Biblioteket. Inget hinder för försäljning av böcker. Alla offentliga handlingar får tryckas. Undantag är protokoll från hos konungen hållna ministrella ärenden och kommandomål, statsrådsprotokoll, hemliga utskottets, statsrådets och riksgäldens protokoll bl a. För gamla handlingar gäller en tid av 50 år, innan de får offentliggöras. I rättegångsmål får en part tillkännage alla inlagor, besvär och anklagelser till allmänhetens upplysning om saken och behandlingssättet. Det är förbjudet att meddela till tryck utdrag ur kyrkböcker i avseende på enskild persons leverne och seder. Sådant som innebär styggelser eller sårar blygsamheten eller innehåller hädelser mot Gud eller Rikets överhet är förbjudet. Om tveksamhet gäller skall man hellre fria än fälla. Hovkanslern skall vaka över all utgivning. Han äger rätt att lägga kvarstad på en utgivning medan han prövar. Det kan gälla blad, häften eller tomer av en skrift. Skulle tryckfrihetskommitten ställas till ansvar, görs detta vid Svea Hovrätt. Domen och alla handlingar skall genast tryckas till allmänhetens kännedom. Böter mot denna lag får endast förvandlas till fängelse på fästning, så att 16 riksdaler 32 skillingar blir 28 dagars fängelse. Böterna delas mellan åklagaren och de fattiga i orten. Örebro den 16 juli 1812. De fyra talmännen. Alla som Oss och Våra efterträdare samt Riket med huldhet, lydnad och hörsamhet är förbundne bör denna tryckfrihetsförordning erkänna. Örebro den 16 juli 1812. CARL. Förordning angående ansvar för svenska undersåtar, som utan tillstånd söka eller antaga tjänst hos främmande makter. Örebro den 16 juli 1812. Missgärningsbalken utsätter straff för svenska undersåtar, som tar gåva eller förläning av främmande herrskap, låter sig bruka som dess sändebud. Det saknas dock lag efter vilken de skall dömas. Därför stadgas detta: Ny skrivning av missgärningsbalken, som går ut på att ingen utan konungens tillstånd få ta tjänst hos främmande herrskap.
Sparre sjelf förklarat, att det vore en möjlighet att arbetet blefve färdigt redan 1867, i hvilken händelse räntebetalningsskyldigheten borde inträda redan år 1868, får jag, då sistnämnde omständighet torde böra särskildt i bestämmelserna intagas, hemställa, om icke K, o. Ad. skulle vilja bifalla Utsk:ts förslag med iakttagande af nämnde förändringar. Beslutet skulle då komma att lyda sålunda: »att af de 100,000 rdr, hvilka såsom1 anslag, och de 350,000 rdr, i 20 Den 18 Maj f. in. hvilka såsom lån ännu återstå af det statsbidrag, som vid sistföidlutne riksdag beviljades för segelleds öppnande från Hattefura till Stora Lee, halfva återstående anslagsbeloppet eller 50,000 rdr må af vederbörande bolag få lyftas efter ingången af nästkommande Juli månad, samt återstoden af anslaget 50,000 rdr, äfvensom hela återstående lånet, 350,000 rdr, af samma bolag utbekommas under år 1867; med skyldighet för bolaget att ej mindre å de nu till lyftning medgifna lånemedlen än jemväl å det lånebelopp af 450,000 rdr, som förut uppburits, årligen, efter slutet af det år, hvarunder hela arbetet blifvit fullbordadt, men sednast från och med 1869 års början, erlägga ränta enligt de grunder och med de bestämmelser i öfrigt, som vid detta statsbidrags beviljande blefvo af R. St:r vid sistförflutne riksdag stadgade.» Härigenom vore förebygdt att bolaget, om arbetet blefve färdigt under loppet af år 1867, skulle få åtnjuta räntefrihet till 1869 års början, men tillika vore det stadgadt, att längsta räntefrihet, som af bolaget kunde få åtnjutas, skulle blifva till början af sistnämnda år. Gr. Sparre: Den af Frih. af Ugglas nu ifrågasatta förändringen öfverensstämmer helt och hållet med tendensen af mitt förra anförande, och jag afstår derföre från mitt yrkande och förenar mig med Frih. af Ugglas. Hvad Frih.
N:o 9. -—■ Motion N:o 101, angående ett i Upsala fallet danaarfs användande ad pios usus derstädes. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 31, Mein. N:o 71 och 82. R. St. underdån. Skrifv. — Motion N:o 102, om författande och utgifvande af en kommentar öfver Strafflagen. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 26. Motion N:o 103, om utsättande af tid för utslags afkunnande i Råd stufvurätt, om tid för vad, vadepenningar, m. m. Lag-Utsk. Betänk. N:o 22. Lag-Utsk. Betänk. N:o 24 och Meni. N:o 50. R. St. underdån. Skrifv. N:o 35. Motion N-o 104, angående upphäfvande af föreskriften om student ed, 14 och att för burbrefs erhållande icke erfordras tro-, huldhetsoch borgare-ed. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Henschen, L. V., Motion N:o 105, angående åtskilliga lagförändringar enligt Lagberedningens förslag. Lag-Utsk. Betänk. N:o 11 och 12 samt Mern. N:o 32. Motion N:o 106, om ersättning till städerna för deras andelar i afgif terna för utskänkning af och minuthandel med bränvin. Sammans. Bevilln.- Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 5. Motion N:o 174, om statsbidrag till iståndsättande af segelleden vid Al marestäk och Erikssund. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 78. Motion N:o 175, angående sättet för verkställande af kommuners be slut om hundskatt. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
Genom verkställighet af <1 et vid sista Riksdagen fattade beslut, att lösen borde erläggas efter medium af skatteårets och näst föregående g års markegång, blefve dessa olägenheter oförändradt qvarstående, enär nya uträkningar hvarje år erfordrades och debiteringen icke skulle kunna verkställas förr, än årets markegång blifvit salt, hvarförutan dervid förekommer, att markegångs-sättnirrgen, om nämnde beräkningssätt antoges, svårligen skulle kunna framflvttas till den derför lämpligaste tid, i anseende till det ytterligare dröjsmål med 22> Slats-Utskoltets Utlåtande, N.o 170. debiteringen, sora deraf blefve förorsalcadt. Deremot skulle nyssberörde olägenbeter undanrödjas genom antagande af den utaf Herr Grefve Speris föreslagne modification uti Rikets Ständers vid sistlidne Riksdag fattade beslut, eller att lösningspriset bestämmes för 5 år i sender, på grund af nästföregående 10 års markegång, hvarigenom, utan någon förlust för de skattdragande, vunnes de väsendtliga fördelar, att nya uträkningar endast hvarje 5:te år erfordrades och att debiteringen kunde verkställas så tidigt på året som helst, hvarjemte ej mindre Statens inkomster, än de skattskyldiges utgifter blefvo mera bestämde. Och har Utskottet derföre så mycket mindre tvekat att nämnde förslag biträda, som det jemväl finnes instämma med de åsigter, hvilka blifvit yttrade uti Rikets Ständers, här förut omförmälde, underdåniga skrifvelse af den 2S Januari r83o. Bland de frågor, som under förevarande ämnes handläggning hos Utskottet uppstått, har äfven varit, huruvida stadgandena, angående de indeldta räntornes lösande, borde utsträckas till de Rusthållare anslagne augmens-räntor, hvilkas indragande till Stats-Verket icke kan ifrågakomma;—•