Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
”Banko-Utskot”tets förnämsta afsigt och hufvudgörornal bör ”vara, att bereda en möjlighet för Banken, att ”på sådane grunder som kunna finnas med Ban”ko-Inrättningens säkerhet och det Allmännas ”bästa öfverensstämmande , realisera och med ”Specie-mynt vid anfordran invexla sine utelöpande Sedlar. Förslag härtill äger Utskottet ”att Riksens Ständers Plenorum pröfning och ”afgörande underställa”. Ehuru s Banko-TJtskottets Betankanderi. Ehuru .Banko-Utskottet förmodar att otydligheten af det anmärkte uttrycket: Realisation med Riksdaler, till betydligaste delen är undanröjd, då man erinrar sig att Instruktionen upprättades år 1778 och att följakteligen härmed åsyftas den kort förut företagne Realisation af Kopparmynts-Sedlarne med Specie Riksdalerssorter, hvilken sedermera till och med ar 1808 oafbrutet fortsattes; kan det dock visserligen ej nekas att förberörde 3 §. är vid närvarande omständigheter föga lämplig, oell följakteligen synes fordra en derefter närmare 3fpassad jämkning. Herr Lagmannen Zillberg föreslår, att uti Instruktionen för Banko-Utskottet , ett så beskaffadt tillägg inåtte inflyta: ’’Att Banko-Utskottet ej må vidtaga någon åtgärd, eller utfärda någon föreskrift i afseende på Bankens eller derunder lydande Diskonters styrelse oell Förvaltning , utan i fullkomlig öfverensstämmelse med de allmänna Beslut Riksens Ständer sjelfve derom fatta; hvilka Beslut i alla fall skola tjena Banko-Fullmäktige till efterrättelse’. Åsyftande Herr Lagmannen härmed, sådan fastställelse af Riksens Ständers beslutande rätt i afseende på deras Penninge-Verk, att den af serskilde Corporationer eller annan Authoritetr ej må kunna rubbas eller kraftlös göras. Banko-Utskottet, som både af pligt och böjelse, med den värde Ledamoten delar enahanda syftemål härutinnan, anser det här nedan före - Banko-Utskottets
Enkel, praktisk metod med användande af apparater för att undvika tråckling. Mönster erhålles. Hvarje kurs (pris 15 kr.) omfattar 1 m å n a d, 2 timmar dagl. Elev syr endast eget arbete. Profver till påseende. O B S. 1 Äfven för fruar att beakta. (S. T. A. 56566) emot postförskott eller efterkraf. Tekniska General-Oepöten, S&gt;ocktaolm, 17 Grefg-atan 17. Hvarje dam har i sina g ö m m o r en mängd längre och kortare garnändar af olika färger, hvilka k o m m a utmärkt till pass vid flossaapparaten. M e d användande af dylika kunna en stor mängd vackra arbeten förfärdigas till ringa konstnad och pä otroligt kort tid. A p - paraten, som förut kostat 4 Kr., säljes nu till 2 Kr Försändes m o t efterkraf eller postförskott. dar, matfor, ol \ erli » s *. KudGust. Theodor Ljunggren, 8 Lästmakare^atan, Stockholm. — 7 — • för att inte tala o m, att det är bra skönt att ha fått en karl i huset. » Så gick ett par veckor. E n dag förklarade Janne, att han måste in till W e n e r s b o r g ett tag, han ville se sig omkring, sade han. H a n var borta i flere dagar, o c h när han återk o m, hade skräddaren o c h barberaren nästan gjort h o n o m till en vacker karl. Om han blott ej haft så långa armar o c h så stora händer, tyckte Betty, och så stor, bred mun.
Ständet wid Urtima Riksdageni Orebro den >6 Oktober i8lo. S. D. e9eflötS, att de i Memorial af den ro dennes frän Constitutions-Utskottet insände Anmärkningar och Förslag till förändring i Tryckfrihets-Lagen, enligt 8». § i Regeringsformen, skulle hwila till nästa Riksdag, att dä först af kommande Ständer pröfwas. Or vvprs. klx ?lotocollo Lrdriel Öämarin. Utdrag Zv4 Den 16 October. Utdrag af Protokollet, hållet hos Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 16 October 1810. S. D. föredrogs ä nyo Stats. Utskottets, i anledning af Kongl. Majlis Nädigq Proposi. tion, angäende de pä Allmänna Indragnings. Staten uppförde Extra Löner och Pensioner m. m., den 29 sistledne September meddelade Utlätande, i förening med Utskottets pä äterremisi, den iz i denne mänad afgifne yttrande öfwer de hos Bonde. Ständet gjorde anmärkningar; och blef, efter framställning derom af Talmannen, Stats. Utskottets Betänkande, till alla delar gilladt. Ot svprs. klx ?rotocollc> 6Lbriel Öäwsrm. Utdrag af Protocollet, hället hos Borrde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 16 October 1810. S. D ^-fter förnyad föredragning af Statsutskottets den ;8, 24 och 26 sistl.
Den som, med godkännande af Utskottets, af Presteoch Borgare-Stånden antagna förslag, anser, att förut stadgade tullfrihet vid införsel af 'Smör'’ skall bibehållas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, blifver Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets mening gällande, och “Smör“, i enlighet dermed, åsatt en införselstull af 3 Riksdaler centnern. spanmåi. g) Spanmål. Utskottet har ansett att för Spanmål, alla slag, omalen eller malen, borde bibehållas nu gällande tullfrihet vid införsel, och deri hafva Presteoch Borgare-Stånden instämt, hvaremot de hegge andra Stånden beslutat, Ridderskapet och Adeln, att införselsafgift borde åsättas Hvete 20 öre och Råg 10 öre per kubikfot, samt Hvetemjöl 1 Riksdaler och Rågmjöl 50 öre per centner, samt Bonde-Ståndet att införselstull skulle erläggas för Hvete och Råg med 10 öre kubikfoten samt för alla slag malen Spanmål med 50 öre centnern. Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet att frånträda dessa sina beslut och medgifva fortfarande tullfrihet vid införsel för alla slag omalen eller malen Spanmål; men om denna inbjudning icke antages, föranleda de särskilda besluten omröstningar i följande ordning: Om kontra-proposition. 45:o. TvKte, omalet. Den sorn vill att till Nej-proposition i hufvudvoteringen om Hvete, omalet, bör antagas, den af Bonde-Ståndet derå stadgade införselstull, 10 öre kubikfoten, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer Ridderskapet och Adelns beslut om 20 öres införselsafgift för hvarje kubikfot af denna vara att i den hufvudsakliga omröstningen ingå såsom kontra-proposition; samt vidare i hu/vudsaken.
Jag anhåller vördsamt, att Herr Grefven och Landt-Marskalken jemväl täcktes inhemta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida namnet af HofCanceller skall bibehållas, eller icke. Herr von Hohenhausen: Jag kan icke anse den af Herr Munck af Rosenskjöld begärda Proposition för formenlig, då sådant hvarken af Särskildta Utskottet eller ConstitutionsUtskottet blifvit föreslaget. Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade, att den af Herr Munck af Rosenskjöld, angående Hof-Cancellers-Embetets benämning, väckte fråga redan blifvit genom Ridderskapets och Adelns nyss fattade beslut afgjord» §• 8- Ej må Konungen fatta något' beslut i de mål, hvaröfver Stats-Rådet höras bör , derest icke Den 3 December e. m. icke minst Tre af dess Ledamöter jemte vederbörande Föredragandej tillstädes äro: Stats* Ministrarne och samtlige icke föredragande Stats-Rädj der de icke laga förfall äga, skola med flere af dylik beskaffenhet Herr von Hartmansdorff': Constitutions Utskottet har föreslagit, att minst 3 icke Föredragande Stats-Råd skola V3ra tillstädes vid hvarje beslut, som fattas af Konungen. Jag anser detta band på Stats-Rådets Ledamöter icke så lämpligt. Vi känne redan, hvad svårigheter det förorsakar i Högsta Domstolen, att lika många Frälse och Ofrälse städse skola vara tillstädes. Huru skulle man väl bete sig , om Konungen ville medtaga någre Stats-RådsLedamöter på en resa, och icke valde så jemnt emellan Föredragande och icke Föredragande. Ridd. o. Ad. Prot. XI. Band. 13 *) Af nästföljande discussion inhemtns, att Ridderskapet och Adeln, under förmodan, det ConstitutionsUtskottet uti 8 §•
Ståts-Utskottets Betänkande M 51. 21 vara förenlig med det åsyftade ändamålet att lånet måtte erhållas emot så billiga ränteoch betalniugsvilkor, som vid länets upptagande möjligen kunna betingas. Då, efter hvad allmänt kändt är, dylika låns amortering inom England vanligen verkställes genom obligationernas inköpande och inom Tyskland genom deras utlottning, torde det få ankomma på Fullmägtige att äfven i detta hänseende iakttaga det förfaringssätt, sorn företrädesvis begagnas och göra obligationerna mest begärliga inom det land, hvarest upplåningen hufvudsakligen kommer att ske. I anledning af det inom Borgare-Ståndet framställda förslag, att en särskild fond måtte afsätlas för uppköp af de för jernvägs-lånet utfärdade obligationer, så snart kursen eller deras noterade värde nedgått till ett visst bestämdt belopp, anser sig Utskottet böra upplysningsvis erinra, alt, oaktadt något stadgande i sådant hänseende under sednast förOutne riksdag icke meddelades, Fullmägtige i Riksgälds-kontoret ansett sig oförhindrade gå i författning om uppköp för Riksgälds-kontorels räkning af derefter utgifna Svenska stats-obligotioner, då dylika uppköp ansetts med detta Verks fördel öfverensstämmande eller af omständigheterna påkallade för höjande af obligationernas vid kursnoteringarne angifna värde. Med erfarenhet om ändamålsenligheten och framgången af de sålunda redan vidtagne åtgärder, lära Fullmägtige äfven framgent komma alt förfara på enahanda sätt, då förhållandena dertill föranleda och ett dylikt förfaringssätt anses kunna iakttagas utan att medföra olägenheter eller förluster för Svenska Stats-verket. Men att meddela en bestämd föreskrift till ledning vid sagde tillfällen och anvisa eller afsätta något visst belopp för att dervid kunna begagnas, synes Utskottet, särdeles i fråga om utrikes utgifna obligationer, i flera hänseenden betänkligt. d) Räntevilkoren och Kapitalrabatten. Herr Wallenberg har uti sin förut omförmälda motion föreslagit, alt 4 V2 procent för år mätte bestämmas såsom ränta för Statens fonderade skuld, ehvad denna vore förskrifven i Svensk eller utländsk myntsort.
Af Kongl. Maj:ts ofvanberörde nådiga utslag liar Utskottet inhemfat, att, sedan Landskontoret i Westernorrlands län upprättat specificerade restlängder å de i länets socknar utestående fordringar af så kallade undsätlnings-kreditiv-medel efter 1831, 1833 och 1837 årens missväxter, med ledning af hvilka längder vederbörande Kronofogde blifvit anbefalld, att å sockenstämma verkställa undersökning eller restransakning samt derefter inkomma med redovisning för nämnde medel, hade, med anledning af sådan utaf Kronofogden Huss afgifven redogörelse för Norra Ångermanlands fögderi, Landskamereraren i länet, å tjenstens vägnar, anmärkt och yrkat, att, då uti nämnde räkenskaper all redovisning saknades för 179 r:dr 16 sk. af 1832 års statslån til! Arnäs socken, Huss, hvilken haft sig ålagdt, att medlen uppbära och redovisa, borde för nämnde belopp ansvara, och att enär, hvad anginge Nordingrå socken, numera aflidne Länsmannen L. Norberg, enligt skedd undersökning och företedde handlingar, uppburit 2,083 r:dr 30 sk., som icke kommit Iand!ränteriet till godo, Huss, under hvars ansvar denna uppbörd s<kett, måtte samma belopp ersätta, hvarförutan i den med Huss den 31 December 1845 upprättade balans-räkning, blifvit honom påförd redovisningsskyldighet för 93 r:dr 32 sk. af det Ullångers socken beviljade understöd.
Föredrogs och remitterades till LagUtsk. Frih. Leijonhufvuds, Eror Abraham, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, med förslag till lag om andakts-frihet. Föredrogos och remitterades till StatsUtsk. nedannämnde d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motioner: 1 :o Ilr von llofsténs, Carl Aug., motion om löneanslag för en extra ProvincialLäkare i Carlskoga härad; 2:o Hr Bollensterns, Wilh. Henrik, motion om löneförhöjning för SubalternOfficerarne vid Kronprinsens HusarReg:te; 3:0 Frih. Hjertås, Carl Johan, motion om pension åt SlalsRådet Johan af Wingårds efterlemnade Enka; 4:o Hr af Wellerstedts, Ludvig, motion, ang:de grundandet af ett inhemskt skuldsystem; och 5:o Hr Sljernsvärds, Gust. Mauritz, motion om ersättning till motionären, på grund af ett emellan Staten och honom afslutadt aftal om utgifvande af en samling gällande författn:r rörande krigsmakten till lands. Föredrogs Gr. Levenhaupls, Sten, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de silfver-utmyntningen samt inoch utvexling af utländskt silfvermynt och silfver i plantsar uti R. St:rs Bank och dess Lånekontor i Götheborg och Malmö, m. m. Hr Ehrenhoff, Gust. Herman: Om jag rätt upfaltat Gr. Lewenhaupts motion, så afser den på ett ställe en försämring af Svenska silfvermyntet, och då slutet af 72 § Regeringsformen S70 Den 10 December e. m. säger, att Bankens sedlar skola inlösas, efter deras lydelse, med silfver, hvarjemte på alla bankens sedlar står att de skola inlösas med silfvermynt enl. 1830 års myntfot, så hemställer jag till Hr Gr. och Landtm, om icke denna del af motionen är grundlagsvidrig. Hr Nordenfelt, Enar Wilh.:
Johan Anderssons från Upland motion, dels om uppläsande vid hvarje ting och en gång om året från predikstolarna af K. förordningen d. 28 Juni 1798, angående vissa omständigheter uti lagsökningsoch utmätningsmål, samt af K. förklaringen den i5 Januari 1806, rörande behörig domstol för klander emot räkning å borgade varor, dels ock att hänvisning till klander måtte å sådan räkning af borgenären tecknas; Silo 28. öfver väckta motioner, angående skärpning af straffet för skogsåverkan; Nio 29. öfver Hr Gust. Fredr. Klingstedts samt Riksd.- fullmige Peter Pehrssons från Jönköpings och Botvid Jonssons från östergöthlands län motioner om nedsättning af räntan å penningelån ; Allm. Besvärsoch Öecon.Utskottet: Nio 19. i anledn. af vackt fråga om anläggning af en Den i5 April e. m. köping i Wittsjö by af Westra Göinge härad och Christianstads län samt inrättande af ett postcontor derstädes; N:o 20. i anledn. af väckt fråga om inrättande af ett nytt Stift, bestående af Gestrikland, Helsingland, Herjeådalen och Medelpad; JNT:o 21. i anledn. af väckt fråga om stapelstadsrätt för staden Falkenberg; N:o 22. i anledn. af väckt motion om utlåning af beklädnadscassornas medel; N:o 23. i anledn. af väekt motion om begagnande af stenkol till eldning å ångfartyg i stället för ved; N:o 24. i anledn. af väckt motion om öppen rättighet att i staden Sigtuna anlägga fabriker och om frihetsår för dylika anläggningar; 3V:o 25. i anledn. af väckt motion om förflyttning af gästgifveriet i Skillingarum till Wimmerby stad; N:o 26. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utsk:s betänk.
Maj:ts Nådiga pröfning, och således vara af Oeco - Bevillnings-Utskottets Utlåtande N.o, 65. 3 nomisk egenskap, bade Bonde-Ståndet beslutat, att i så måtto antaga Borgare-Ståndets inbjudning, att Bonde-Ståndet ville medgifva, att den uti proemisserna till ofvannämnda, uti Bevillnings-Utskottcts afgifna Betänkande, N:o 54. uppgjorda Voterings-propositioner, intagna förutsättning af Tolagens upphörande å de uti dessa Propositioner omnämnda artiklar måtte utgå, men att Yolerings-propositioner om Tull-afgifterna likväl skulle blifva oförändrade. I anledning af dessa, till Bevillningsutskottet Öfverlemnade Prolocolls-Utdrag, får Utskottet nu vördsamt afgifva följande Utlåtande:
Vidare att ”med anledning af Hemliga Utskottets underdåniga Betänkande, hade Kongl. Maj: t hemta t nytt stod för sitt omdöme, om hvad nödvändigheten till Statens upprätthållande och Dess Undersåtares v ä I - färd fordrade, och af de 7 punct er, /pde Sami. 5 Band. «6 r Stat s-U tskottets Betänkan dea, sorn derefler framställas, rörcr den 5 regleringen af de Svenske Underså tares fordringar hos Franska Regeringen, som förut erkände, blifvit vägrade af Franska Kejsaren ali betalning, —• och hvilka fordringar, som bekant är, blefvo till .f godtgjorde af Staten med Riksgälds-Contoirets Obligationer, stälde på 10 års tid med 5 procents ränta. Uti den 6:te puncten af samma Nådiga proposition, föresslår Kongl. Maj:t "a 11 af indragna Sion m or n å g o n Fond likaledes beräknas, hvarå ersättning m å k u ana anvisas till Svenska Undersåtare, dels för f o rdr ings-anspråk af lika beskaffenhet med dem nästföregående punct upptager, men ännu icke slutligen a f g j o r d a dels för sådane b e v i s 1 i g a förluster, som under en 1 o fl i g Handel och Sjöfart bilfvit dem tillfogade, afMagter med hvilka Riket varit i fredligt förhållande, och till afva rj artde hvaraf andra vanliga m å 11 o c h steg, såsom A s s urance och dylikt, således icke ku nn a t tillfyllest gora. Viljandes Kongl. Majit, till utredande och pr öfn ing häraf förordna en särskild Committé':’1 och med anledning S t a t s-U tsk o t te ts Betänkanden. 163 hvaraf Riksens Sländer, uti deras svar den 18 Julii 1812, förklarade, att de ”efter noga öfvervägande af de vig tiga skäl K 0 11 g 1.
Sedan sålunda blifvit bestämdt afgjordt, att lånet komme att upptagas i England, och då kändt vore. att inlösningen af der utgifna och gångbara statsobligationer vanligen skedde genom inköp för utgifvarnes räkning och icke genom utlottning, erinrade Kaptenen Hierta om den fördel, som för Riksgälds-kontoret såsom låntagare skulle komma att beredas, ifall lånets årliga amorteringar jemväl kunde verkställas utan att hvarje för detsamma utfärdad obligation behöfde efter föregången utlottning inlösas med hela sitt nominella belopp, samt hemställde derföre, huruvida icke Riksgälds-kontoret i lånekontraktet borde förbehålla sig rättigheten att få underhand inköpa de obligationer, som, enligt amorteringsplanen, borde hvarje år inlösas och amorteras. Denna åsigt delades äfven af de fleste bland Fullmäktige, hvilka dock ansågo sig ej böra genom framställandet af något bestämdt vilkor eller förbehåll i berörde hänseende föranleda ytterligare tidsödande underhandlingar innan lånekontraktet kunde afslutas, utan blott ville låta meddela låneöfvertagarne sin önskan, att lånets amortering måtte kunna få verkställas ej allenast genom utlottning utan äfven medelst obligationsinköp för låntagarens räkning samt att i sådan syftning uppgjorda stadganden angående amorteringens verkställande måtte i kontraktet införas. I denna fråga var Riksarkivarien Nordström af skiljaktig tanka samt ansåg, på flere anförde skäl, att det vore bäst oin det framställda förslaget finge förfalla, helst under hela den följd af underhandlingar, sorn angående lånet ägt rum, det alltid varit förutsatt, att amorteringen borde genom utlottning verkställas, hvadan det vore för sent att i sista stunden till låneöfvertagarne framställa förslag om en så väsendtlig förändring, som det om amortering genom uppköp i stället för genom utlottning. Vidare biet' vid detta sammanträde det beslut af Fullmäktige fattadt, att Riksgä ldskontoret borde för sin räkning öfvertaga och tillsvidare behålla 250,000 £ Sterling utaf det afslutade lånets belopp, hvilken summa komme att afräknas från den del af lånet, som icke behöfde af låneöfvertagarne mot bestämdt pris aflemnas.
Eaab sedan upptagit, vill jag icke sätta mig deremot, helst som jag anser att detsamma är oskadligt, och t. o. m. kan hafva skäl för sig — men jag vill under inga vilkor gå in på att rörelsen skulle vara fri året om. Hr Bennich, Nils Axel Gustafsson: Då jag begärde ordet, hade endast en talare uppträdt emot detta förslag, men sedan dess hafva flera yttrat sig i samma rigtning. Jag anser mig dock böra understödja detsamma. Frih. Sprengtporten har sagt att några klagomål icke förekommit mot den nuv:de författningen. Detta yttrande vederlägges dock deraf att såväl theoretiskt som praktiskt bildade jordbrukare öfverensstämt deri att den nu föreslagna förändringen är nödig. Jag tror äfven att jordbrukarne skola draga stora fördelar häraf, och hoppas derföre att förslaget måtte antagas. o O Frih. von Schulzenheim: Jag anhåller att få börja med samma ord hvarmed en talare nyss slöt sitt anförande. Jag hembär min tacksägelse till regeringen för detta förslag, och anhåller att få framställa några skäl till försvar för Utsk:ts förslag. Jag är ock viss på att 11. o. Ad. skall skänka mig ett välvilligt öra, då jag nämner den auktoritet, jag vill anföra. Det är nemi. ett yttrande af Presidenten v. Hartmansdorff, som jag önskar uppläsa, och anhåller att sjelf sedan dertill få foga några ord. Han yttrar i sin reservation vid 1853—54 års riksdag: »Utsk:ts förslag att inskränka bränvinsbränningen till två månader om året af de sex, som, i vårt luftstreck af hvilka den sednare kan efter omständigheterna höjas». Då det är tillåtet för en köpman att året om införa så mycket bränvin han behagar, hvarföre skall det då vara förbudet för en annan person att sjelf tillverka varan. Ligger deri ett tecken till rättvisa? Det finnes ingen som varmare än jag talar för landtbruket, men vi H. Y. 15 226 Den II Maj. äro icke här för att inrätta monopol, utan för att skifta rättvisa för alla, och om K. M:t skall hafva rättighet att inskränka bränvinsbränningen, så vill jag att detta endast sker till beloppet för viss tid.
Lånet är utbetald t. inom /Stochholms län: för sänkning af sj öarne Norrviken och Edsjön inom Sollentuna och Wallentuna härader, lån 4,000: ul betald I. inom Kaimar län: för utdikning af Wångerslätts mossar i Äbg socken och Norra Möre härad, lån S00: —- — anslag .v 250: lj050. hvaraf länet och 150 Kalr af anslaget utbetalts, för uttappning af Skarfvesjön i Ålems socken samt utdikning af kringliggande trakter, lån - 1,840: inom Jönköpings län: för sänkning af sjöarne Stora och Lilla Nömmen samt Stensjön och upprensning af Källstorps-ä, lån 7,250: utbetald t. för dito af Kalms jon i Malmbäcks socken och Tveta härad, lån .. _ 1,000: anslag 350: 1?350; hvaraf lånet och 200 R:dr af anslaget utbetalts. För vattenaftappningsarbeten beviljade statsbidrag. — 70 — Transport: 18.790: — för sänkning af Näsbyeller FUshultssjön samt upprensning af Flishults n. inom Näsby socken, lån - 3,500: — utbetaldt. för utdikning af Skifver stads, Bonarps och hannay år deus madängar, inom Eksjö socken, lån 1,165: anslag 41; 32 — 1,206: 32. Länet är utbetaldt. inom Kronobergs län: för aftappning af Stenhatts, Melianoch Mexarps-sjöarne inom Qvenneberga. Slätt kör/s och Mistelås socknar. lån ..
Således måste vi, med afseen - 3qo Den 3o Octo ber f. m. de på våra vidsträckta kuster och vår belägenhet så nära betydligt trafiquerande länder, Dannemark, Tyskland , Ryssland , Finland oell Norrige, då vi ej hafva moijener till en tillräcklig bevakning, antaga ett sådant system som låter sig verkställa; det vill säga, det fria handelssystemet, endast med så mycket restrictioner till fordel för vår inre produetion, som möjligen kunna liandhafvas; men icke större, ty om man gör dem strängare, ger det blott anledning till lurendrejeri och tullförsnillning. För stränga prohibiliva författningar öka ej inkomsterne för Staten, öka ej skyddet för inhemska produetionen, utan blott lagbrotten, och bidraga att demoralisera Nationen» ingående den speciella tullbestämmelsen i Taxan. Herr Tham: Jag anhåller få föreslå, att tullen å alla de artiklar, vid hvilka ingen anmärkning göres, må anses såsom bifallen utan särskild proposition. Det skedde vid Riksdagen iSaS, och skulle bereda skyndsamhet vid ärendets afgörande. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att, på sätt Herr Tham föreslagit, proposition ej framställdes å hvarje artikel i Tulltaxan, utan endast å de artiklar, vid hvilka anmärkning gjordes, och att, i afseende på de öfrige artiklarne, Utskottets förslag lill lull må anses såsom af Ridderskapet och Adeli» godkändt. Bifölls. Hvarefter endast vid nedannämnde artiklar discussion ägde rum. Ben, oarbetade. Friherre Åkerhjelm: Till de af Utskottet här framställde skäl för den föreslague högre utförseltullen å ben, får jag äfven tillägga, att de utgöra ett födoämne, användbart för de fattigare classerne, i synnerhet på sådana ställen, der man har dem förenade, såsom på Hospitaler och Correctionsinrättiiingar, Af dessa skäl skulle jag anse detta ämne, såsom i flera fall behöfligt inom Jandet, icke för mycket böra underlättas i exportväg, utan böra beläggas med en högre utförseltull.