Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vill ej trötta Eder, Mine Hrr, med att ytterligare utveckla skälen för, och de efter min upfattniug d jupt ingripande välgörande verkningarne af mitt förslag. De innefattas hufvudsakligen uti hvad jag uti korta ord här ofvan anfört; och hvad jag mera uti denna sak skulle kunna säga, har jag vid föreg:de Riksdagar — hvarom Ståndets prot. bära vittne — yttrat. Det förslag till organisation för Läns-Nämnden, som åtföljer denna motion, updrager dessutom en bestämdare bild af den verksamhet jag önskar se af Läns-Nämnden utöfvad. Uti detta förslag har jag frångått den mera invecklade organisation, jag vid förra Riksdagen framlade, och som mindre var ett foster af min egen öfvertygelse om det rätta, än ett försök att, för vinnande af mitt mål, förmedlande inverka på vid den föregångne Riksdagen af åtskilliga så väl inom som utom detta Stånd yttrade meningar, öfverlemnande jag då uti min tanke åt tiden, att på en enklare och rigtigare bana återföra Nämndens verksamhet. Mitt nu snart framlagda förslag är hufvudsakligen lika med mitt första gången afgifna, endast afvikande derifrån uti några punkter, till följd af gjorda inkast, hvilkas giltighet jag ej bestrider. Något har jag äfven uteslutit, på det ej, genom ett för noga reglementerande — hvilket dessutom af olika Läns-Nämnder, olika för olika förhållanden, bäst kan ske — stöta på och framkalla svårigheter. Det är blott min hufvudtanke jag uti förslaget velat nedlägga, och beder jag Utsk., att endast utur denna synpunkt betrakta detsamma, och ej ans; det som ett sådant, vid hvars minsta bokstaf jag ovilkorligen är fästad. Vid genomläsande af detta förslag skola de, hvilka kunde vara benägna att uti af mig föreslagna Nämnder se politiska klubbar ordnade och spridda öfver landet, fin ta att ingen fråga uti Nämnden får väckas och till öfverläggning inom densamma förekomma, som är af annan art än en på länets förhållanden inverkande ekonomisk. Jag ber desse
Under tysta fbrsakelser och b e k p m e r fiir ntlwinsten slappas hennes energi, hon blir trijtt och modlijs, gijr sitt arbete shre an den manliga kamrat, som Isan hoppas a2lt sf franlt,iden, anmiiler flera sjudrdagm iin han och forklaras sB af de makt.agande att vara mid framskriden Uder mindre a.rbetsduglig~, utan att nAgon gor sig besviir att undersokn orsaken till denna minskade mbetsduglighet. Att standigt Iriirnpa mot fattigdomen i en eller annan form, att aldrig oalrtadt alla anstrlingningar kunna arbeta sig upp till viilsttind eller titminstone tryggad esistens och med utsilct till hvila niix hnfterna tryta - det a.r de flesta arbetande lrvinnors lott. Hurn skulle en lrvinna med detta medvetande stiindigt fGr iigoneu kuma arbeta pB samma siitt som en man? - Gif henne tillracklig 1on och hennes spanstighet s k d l mlngdubblas. NQon torde inviinda, att krinnan lefver billigare iin mannen. J a, hon gor det, men vsgen heter fijrsakelse. Alla verldiga lifsfiirnohenheter iiro lilra dyra for kvinnan som fiir mannen. Do ti-&amp; fijrsta nodvandighetsartiklarne t. ex. - bostad och mat. Hvcm siiljer dessn vmor billigaro till en lrvinna lin till en man? Kliider 8t.w jgen k o dyrare for kvinnan genom ovnrakt.igheten och lliihgfalden af de plagg hon behofver.
Motioner hos kidderskapet och Ädela 1862. N:o 208. (kilagor.) (553 2 c B Nama: Födelsear och ort: Föregående lefnadsförhållanden: Ankommen från: R—m 1845 i Stochholm. sedeslös. den 1 Mars 1801 leinnad af föräldi arne. d. 4 Sept. 1801 rymde frän inrättningen och tog sin tillflykt till en bordell å Österlånggatan ; häktad så- som försvarslös. 27 Mathilda B—m eller K—st 1832. Kullerstad i Ö- stergötland. stralfad för Usta resan stöld. d. 11 Febr. 1801. Korrektionsinrättning. d. 18 Juni 1801 återsändes till hemorten. Gilt och lefval oense med sin man. 28 Helena Christina S—dt 1837 i Othem på Gottland. ej straffad; sedeslös. d. 20 Mars 1801 intagen i hemmet på egen begä- ran. d. 23 Juli 1801 erhöll tjenst ä Ljusterön, der hon ingått giftermål med en behålltn åbo. Uppför sig utmärkt väl. 29 ChristianaChristina Oscaria E—m 1844 i Stockholm. sedeslös; kan ej läsa, är ej heller konfirmerad. d. 25 Mars 1801. d. 4 Sept. 1801 rymde i sällskap med den under N:o 20 antecknade. 30 Hildegard B—n 1842 i Monsterås kö- ping. straffad för l:sta resan stöld. korn i Mars 1861, förr intagen å f. Magdalenahemmet. d. 27 April 1801 erhöll tjenst; har godt vitsord om sig. 31 Emma Maria
Hen, som erhållit Burskap, på någon sådan Handaslöjd, hvars föremål det år att deltaga i tillverkningen af arbeten, hvilka, för att blifva fullfårdiga, fordra andra Handtverkeri-idkares LagUtskottets Betänkanden. VI 8a LagUtskottets Ettånktindt», handläggning, vare berättigad , att, enär han'» derom hos Magistraten anmäler, få slika arbeten under egen tillsyn och på egen bekostnad fullborda, samt att till ett sådant verks bedrifvande, antaga och sig betjena af gesäller, som £ dylika sårskildle handteringar åro tillärde; dock må honom, vid vite af 16 K:dr 5a sk, vara förbjudet, att begagna sig af slike personers biträde till andra ån de arbeten, som vid bans egen inrättning förfärdigas, och hvilkas åstadkommande till någon bufvudsakelig". del beror af den handtering, som han, efter vunnet mästerskap sjelf utöfvar. Bryter han flere gånger emot detta förbud, böle andra gången trettiotre R:dr 16 sk. och tredje gången, femtio Btdr samt sedermera för hvarje gång dubbelt eller etthundrade H:dr. Idkare af sådarte handtverk må äfven va-i ra fritt, att sig förena om en gemensam inrättning för att dylika arbeten och tillverkningar förfärdiga och fullkomna; egande de gesäller, hvilka vid slike inrättningar under en idkare* enskilda eller flere mästares gemensamma tillsyn i tjenst antagas, att till godo njuta enahanda rättigheter med gesäller i allmänhet, sorn å mästares verkstäder arbeta, §• *2; Handtverk och slöjder, som antingen åro jtgenteiigen grundade på förädling af inhemska Lagutskottets Betänkande»! 85 rå - ämnen , eller fordra vidsträckt utrymme . beqväm tillgång på vatten, betydliga förråd af ved och brännkol, eller andra dylika förnödenheter , måga på landet, äfven utom stådernes grund och område, få idkas.
Under 1815 års Riksdag, då Riksens Ständers Stats-Utskott granskade Allmänna Magazins-Inrättningens Förvaltning och Räkenskaper, blef det förändrade formulaire till Hufvudbok för Magazins-Inrättningen, som Directions då varande Ledamot, nu mera framlidne Stats-Commissarien och Riddaren af Eders Kongl. Majits Nordstjerneorden E. Widegren författade, af Stats-Utskottet med särdeles välbehag godkändt, och sedermera af Riksens Ständer gilladt; I anledning hvaraf, och uppå gjord underdånig Revisorers Berättelse. 945 anhållan om Kongl. Majlis Nådiga stadfästelse derå, Kongl. Majit fann godt bifalla, att Magazins-Inrättningens årliga Hufvudböcker skulle efter nyssnämnde Formulaire afslutas. Efter denna method har således MagazinsInrättningens Hufvudböcker blifvit författade. Direction har dock insett, att sagde method i vissa delar tarfvar förändring; men att förenkla en så beskaffad Räkenskap, som Allmänna Magazins-Inrättningens , hvilken olik nästan alla andra publike Verks Redogörelser, visar alla persedle-behål Iningar och tillgångar deraf med värden, på det att resultatet af Inrättningens förvaltning, vare sig vinst eller förlust, må för hvarje år utredas, måste ske med en grundelig kunskap om sjelfva Räkenskapsföringen, och tillförlitlig erfarenhet att de förändringar, som vid ett hastigare påseende synas nödige, möjligen höra och kunna i verket ställas. Direction, sorn bemödar sig om att härutinnan vinna en fullständig kännedom, har fördenskull, uti den underdåniga Förklaringen öfver Förslaget till Reglemente för Allmänna Magazins-Inrättningen, uthedt sig, att i sinom tid få till Eders Kongl. Majit inkomma med Förslag till de förändringar i Räkenskapssättet, genom hvilka redovisningen i möjligaste måtto må blifva enkel i uppställningen och lätt begriplig hvad sjelfva redogörelsen angår. /po I afseende derpå, att Skepparne And.
Puncten. detta Frågor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions - Utskottet, hos Stånden an dragas. Sedan sistnämnda Utskott der* 3® Constilutions Utskottets betänkanden. än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hördt. När frågor etc. s. Alla omröstningar i Utskotten ske Ståndsvis. Äska en eller flere Ledamöter, att votering må med slutna sedlar anställas, bör sådant ei förvägras. Stadna dervid Två Stånd emot Två, skola de särskilda meningarne, såsom alternativer, i Förslaget intagas. Galle äfven detta stadgande för Banko - Utskottat i öfver blifvit hördt, aJg°re Riksens Ständer dessa frågor i de fall, der Utskottet deni till Riksens Ständers pröfning och behandling öfverlemnat. När frågor etc. Se här ofvan Förslaget lill ändring i 2 Mom. 107. /. Regerings Formen. 58. Alin omröstningar i Utskotten skola ske per Capita, mellan Utskottets samtliga Ledamöter, utan afseende på Stund. Då votering med slutna sedlar anställes, må alltid en sedel uttagas och förseglas , hvilken öppnas endast i det fall, att rösterne, vid upp summerande t skulle befinnas lika delaclc. År Flur ali - Constitutions-tltskottets betänkande. 37 underställnings frågor; men i de mål, som böra hemliga hållas , och der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, förhålles med omröstningen på sätt i 53 §. här ne danföre stadgas; börande i sådana fall, uti sistnämnde Utskott, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande. tet redan vunnen, bör den afladda sedeln genast förstöras. Inom BancoUtskottet skola, i de mål der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande. Alternativ, Alla omröstningar i Utskotten ske Ståndsvis.
Vid denna allmännare öfversigt af rådgifvarekallels förvaltning, vore det tvifvelsutan obilligt, alt ensamt förebrå den närvar, rådgifvare-personalen den brist på organisation, så inom civilsom mililär-väsendet, hvilket efter |:dels sekels fredlig och lugn tid inom våra statsförhållanden äga rum. Man torde emot bristerna i våra anstalter vilja anföra R. St:s njugghet vid anslagens beviljande. Och jag frågar häremot om mau ännu sell några ifrån regeringen utgängne tillfredsställande planer? jag torde icke behöfva i detta hänseende gå längre än lill hvad man vid denna riksdags början i detta hänseende erfarit. Tankefatligdom uti de förelagde planerne; ingen besparingsanda synbar uti de förelagde s. k. refonn-förslagen; ingen lanke till förbättring uti den öfver all höfva betungade skaltejordägarens belägenhet; oförklarliga afseenden å korporationers verkliga eller blott inbillade intressen, såsom exempelvis vid den maktpåliggande skatleförenklings-frågans behandling, under åsidosättande af det egentliga folkets sannskylldiga nytta, hafva i min lanka utgjort några bland de mest framstående grunddragen uti vår styrelses karakter. Mången torde såsom afledare för della omdöme vilja åberopa R. St:s delaktighet i hvad som sker; men får man då förutsätta, att folkets rop pä reform, på national-represenlalionens ombild - 12 Beil 5 April ning, icke nått Konungens rådgifvares öron, då ropet likväl hörts i alla riktningar, ifrån Haparanda till Ystad, så väl som ifrån Uddevalla till Stockholm. Men hvad har man väl att af Konungens rådgifvare hoppas i denna del; hvilka frukter har landet skördat af den utaf Regeringen sammansatta represenlations-comitéens arbeten, under Hr förste ministerns ledning? och hvem känner ej de grundsatser, hvilka uti comite'ens ll:te timma gjordes gällande, till en total förstöring af dess arbete, och hvem känner icke sättet, hvarigenom dessa illiberala grundsatser kommo att slutligen af comite'en antagas.
Hvad åter den sednare delen af Revision Den i x MartU, 671 ilens föremål beträffar, eller huruvida Kongl. j\laj.ts höga Dispositioner och Beslut blifvit med tillbörlig hushållning verkställde och PassevoianceCassans tillgångar efter föreskrifter och med omtanka och uppmärksamhet förd valtade, samt medlen behörigt redoviste, skulle val synas som nödig controll i detta afseende redan vöre stadgad, då Kongl Majtts och Rikets KammarRätt åligger ej allenast att till siffran granska ejelfva redogörelsen, utan äfven, enligt Kongl. Brefvet den 10 Septerna ber 1731, att tillse det KrigsCollegii dispositioner och Förvaltningen af medel och hvad dertill hörer, äro med Författningarne och en god hushållning öfverensstämmande, samt, om några anmärkningar dervid göras, dem ge-, nast till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifva, som säkert med högsta onåd, skulle se sig nödsakad att inskränka sine truppers öfningstider, genom cassans oskickliga förvaltning; men då jag i hvad sorn rörer denne sednare del af revisionen, befinner mig vära en redovisande Embetsman, deltagande i Passevölanceverkets styrelse, så får jag blott framställa den önskan, att den noggrannaste och offentligasts granskning, som Konung och Ständer kunna pröfva nödig, må äga ruta. Herr von Qvanten, Carl; I anledning af Herr Cocks Memorial af 6 72 Den XI Martti. den 28 Februarii går jag att vördsammast göra några anmärkningar. Herr Cock benämner Bankens räntor, öfver 700,000 R:dr, som ett öfverskott 6amladt på medborgares bekostnad , och säger att mycket nyttigt till allmänt bästa, borde med detta öfverskott kunna uträttas, jag erkänner detta; men huru stridande mot denna framställning, är ej Herr • Cocks förslag, att Banken skall öfvertaga Götha Canal, och evärdeligen försäkra dess actieägare 5 procents ränta.
Är det nu, såsom jag förmenar, obestridligt, att Sveriges och Norriges förhållande till hvarandra är icke borgerligt, utan politiskt; att båda Nationernas interessen icke kunna vara på långt när så förbundna, så i hvarandra inväfda, som individuernas i en Nation, hvilken ovilkorligen utgör ett helt; att således sambandet mellan bägge Staterna måste kunna vara underkastadt eventuella skiften, äfven sådana som icke af någondera Staten bero; att båda Nationerna, oaktadt sin ärliga böjelse för hvarandra, kunna från hvarandra af yttre omständigheter lösrifvas, så länge ännu ej ett fullständigt samhällscontract, lika gällande för alla Skandinaviens invånare, tryckt på hvarjes interesse stämpeln af införlifning med det helas; är, säger jag, detta allt obestridligt, så lärer ock, efter mitt omdöme, följa, att de nu framstälda constitutionella stadganden för sambandet omöjligen kunna tänkas så orubbliga, som stadgandena rörande hvardera Rikets inre samhällighet: och af denna, understundom oförekomligen rubbliga beskaffenhet synes Bilaga A till Mein. N:o 2. 769 mig den slutföljd naturlig, att ali uppskofstid för afgörandet af sådana stadganden, sorn röra bägge Staternas Förening, är, icke tillfälligen för denna tidpunkt, utan i sin grund, stridande mot ändamålet; att den skulle när som hälst kunna vara vådlig i afseende på Staternas sammanhållande; och, jag säger mer, skulle vara illa beräknad i afseende på möjligheten och förhoppningarna att allt mer tillknyta föreningsbandet. I kraft af hvad jag nu anser mig hafva utredt, tror jag alltså, att merberörde frågor, och alla framtida af enahanda beskaffenhet, ehuru under en viss inskränkt synpunkt constitutionella, icke böra i afseende på afgöringstiden behandlas så, sorn stadgandena rörande vårt inre constitutionella skick, utan, bestämdt sagdt, nu och alltid afgöras genast. Men jag tror derjemte, och äfven af denna grund, att det nya, vid våra Grundlagars upprättande oförutsedda, eller åtminstone icke då trodda, förhållande, som uppkommit mellan Sverige och Norrige, bör i en särskild
I sa min a n hang härmed och efter det Eder uppmärksamhet blifvit fästad derå , att, i grund af Förordningen den 3i Julii *8i5, förklarande parten uli skuldfordringsmål, anhängige hos Lsndshöfdingarne , både vid vite och talans förlust förelagges att inom viss tid inkomma med förklaring, samt, om denna lid försummas, icke allenast målet blifver, på de skäl sökanden företer, afgjordt, utan äfven den sökte fälld til! vitet; håfven 1, som ansett den för förklarande parter, i händelse de icke inom frirelaggd tid afgifva förklaring, stadgade förlust af rättigheten alt i målet vidare böras, innefattar nog kraftigt correcliv elliot lagsökningars uppehåll genotn de söktes förvållande, samt det särskilda Vites>ansvaret således vara öfverflödigt, i underdånighet hemställt, alt stadgandet om vile i desse fall måtte försvinna, saint att i Oell 2 X ii:dra Cnpitlet Ulsöknings-Balken, sednare sådan deli lyder i Förordningen dell 3i Julii i8i5, måtte 1 enlighet dermed förändras, Sedan Min Högste Bömslol häröfver äfgifvit underdånigt yttrande, har Jag 1 Milt Stats Råd tagit dessa frågor i öfver - Ridd, o. A<S, Prat. io B, s, Af<3< 81 Den ?g November f m. vägande; Och då förnämsta ändamålet med stadgandet i Kongl, Brefvet den 6 Maji 1767 varit, att Lands-Canzliernes
Och de togo Absalom och kastade honom i skogen uti en stor grop, och lade en stor hop med stenar på honom; och hele Israel flydde, hvar och en i sina hyddo. Men Absalom hade sig upprest en stod, medan han ännu lefde, den står i Konungsdalenom; ty han sade: Jag hafver ingen son; derföre skall detta vara mins namns åminnelse; och kallade den stodena efter sitt namn, och heter ännu på denna dag Absaloms rum. Ahimaaz, Zadoks son, sade: Käre, låt mig löpa, och förkunna Konungenom, att Herren hafver skaffat honom rätt af hans fiendars händer. Joab sade till honom: Du bär ingen god tidende i denna dagen; på en annan dag må du bära tidende, och icke i dag; ty Konungens son är död. Men till Cusi sade Joab: Gack åstad, och båda Konungen hvad du sett hafver. Och Cusi tillbad Joab, och lopp. Men Ahimaaz, Zadoks son, sade åter till Joab: Huru, om jag ock löper efter Cusi? Joab sade: Hvad vill du löpa, min son? Kom hit, du bär ingen god tidende. Han svarade: Huru, om jag lopp? Han sade till honom: Så löp. Så lopp då Ahimaaz på den genesta vägen, och kom förr än Cusi. Men David satt emellan två portar; och väktaren gick uppå taket åt porten om på muren, och lyfte sin ögon upp, och fick se en man löpandes allena; Och han ropade, och sade det Konungenom. Konungen sade: Är han allena, så är det god tidende i hans mun. Som han ännu lopp, och kom närmer, Fick väktaren se en annan man löpandes, och han ropade af murenom, och sade: Si, en man löper allena. Åter sade Konungen: Den är ock ett godt bådskap. Väktaren sade: Mig synes den förstas löpande, såsom det vore Ahimaaz löpande, Zadoks sons. Och Konungen sade: Det är en god man, och han bär god tidende.
Detta med hwad mera Författarne anfört, har Utskottet öfwerwagat, och deraf sa wal som i grund af de stal Ekonomie-Ulstottet i detta amne wid 1309 ars Riksdag i desi deröfwer afgifne Betänkande anfört, tillika trott det wara en uppenbar och pa erfarenheten grundad sanning, att ehuru hwad Ekestugan, e wrdkomma, desie i grund af aldre Författnin. gar icke kunna anses såsom atföljande äganderätten till Skattehemman i allmänhet, ulan tillhöra Asarne af Hemmans, räntvrne, en fri ägande och dispositiens-rätt öfwer jorden, ock hwad dera kan produceras, medföra ostridig nytta bade i allmänt och enstilt hänseende, lifwar industrien och bereder tillgångar pa sadane ämnen, och producter, som under twang aldrig erhallas, knappt patänkas, hwilken allmän nytta icke winncs, om egande och disposi, tions-rätlen instränkeS, serdeles pa ett sätt, som icke star tillsamman med, utan twärtom undergrafwer Jordägarens wälmåga och hindrar desi begär, att öppna fiere ulwägar för sig till utkomst och förkofran. Det är pa detta grundsta! samt de af För attarne i öfrigt andragnc wigtige orsaker, som Utskottet ansett sig döra ytterligare tillstyrka Riksens Högloft. Den z Julik. tozz loft. Ständer, att hos Kongl. Majit underdånigt anhalla, det inom slutet af 13,4 ej de för Kongl. Majit och Kronan till större bchofwer tjenlige, ertan dem, som dertill mindre gagnclige, böra at Keonostatte-Jordagaren upplatas, warda stälnplade. pa det ej de dugelige träden mage genom stämplmg.n taga stada och syras:
Dito till GarnizonsSjukhuset och 2:dra Gardets Casei Af StatsVerkets Öfverskott 1828—29 Af Bankens Räntevinst för år 1828 . Af Finska Medlen Af MagazinsFondens utredning . Extra Tillgångar för andra ändamål. StatsVerkets Öfverskott för år 1827 . Af Bankens Räntevinst för 1829—1834 Afbetalningar från Staden Ystad Af Trollhätte och Södertelje Actier . Af Götha Canal-Actier Af Tackjerns-Bergslagens Lån Återbetalning af Lånet till Stuteri-Inrättningen Tillgångar genom upplåning. Af Götha Canal-Insättningar Af Allmänheten . Sylvan. För utgångne Län, enligt Beslut vid denna Riksdag: Till Staden Borås D:o Norrköping D:o Öregrund Trollh. Canal o. Slussverk Staden Jönköping Skuld utöfver Fordringar . St:rs Förstärkta StatsUtskolls Memoriq], ang:de verkställd omröstning i fråga om de 70,000 R:dr, sorn blifvit anvisade för KrigsCollegii Departementers Materiella behof och ^Crut-tillverkningskoslnaderne. Sedan, i anledning af StatsUtskottets hemställan, att nyssberörde Summa mätte årligen af Öfverskotten på StatsVerkets Ordinarie och Extraordinarie Inkomster för åren från och med i83o från RiksgäldsContoiret utbetalas, så vidt de dertill lemna tillgång, men någon ersättning för hvad sorn för ett år brister i berörde 70,000 R:dr, icke får tagas af Öfverskotten för ett annat år, de respective RiksStånden stannat i skiljaktiga beslut, och under den i5 och 16 i denna månad bifallit StatsUtskottets, till följd deraf i Memorial N:o 441 afgifna Förslag till voterings-propositioncr, för frågans afgörande af Förstärkt Statsutskott; så liar, i Grundlagsenlig ordning, Förstärkta StatsUtskottet denna dag anställt omröstning, efter de godkände propositionerne nemi.: 1:0 Den som bifaller, att, i öfverensstämmelse med Högv.
Ridderskapet och Adeln, af Herr Boije, J. F., örn ett ytterligare anslag till denna skola af 3,000 R:dr, vid hvilka motioner blifvit bilagde tryckta exemplar af Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse uppå stadgarne för Chalmerska Slöjde-skolans inre organisation, och en öfversigt af Skolans arbeten och förhållanden; och har Utskottet, enär för denna Skola, sorn visat sig vara allmänt nyttig, ett ökadt anslag för beredande af nödig utvidgning väl synes erforderligt, men motionär erne icke närmare uppgifvit, hvartill de af dem till olika belopp äskade ytterligare anslag specielt skolat användas, och således icke blifvit ådagalagdt, att en så stor summa, som de begärda, är af behofvet påkallad, ansett sig endast böra tillstyrka, att ett ytterligare årligt anslag af r,ooo R:dr B:co måtte för Chalmerska Slöjde-skolan å denna Hufvud-Titel uppföras, under samma vilkor, hvarunder de förut beviljade 3,000 R;dr utgått. Det i Stockholm inrättade Technologiska Institut, som af Manufactur-Discontens öfverskott, jemlikt hvad Rikets Ständers Revisorer, uti deras år i83q afgifne berättelse, angående granskningen af de under Kongl. Commerce-Collegium ställde fonder, upplyst, åtnjuter ett årligt bidrag af Manufactur-Discont-medlen, stort 14,000 R:dr, af Riks-Statens 1 o:de Hufvud-Titel å f. d. Mechaniska skolans stat, 200 R:dr, hvaraf 100 till stipendier och af det å 9:de Hufvud-Titeln uppförde, till Kongl.