Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af väckt fråga om Nederlagsfrihet för Carlskrona m. m. Banco - Utskottets: Angående -någre nödige ansedde förklaringar och ytterligare Controller, i afseende på Bankens Cassör, jemte en årlig ersättning af 200 B.:dr för Cassa-Commissariens derigenom ökade arbete och möda; om ett tillägg uti de hittills gällande reglementariska föreskrifter i afseende på Bankens Emhetsmäns och Betjentes pensions-rättighet; rörande Instruction för Banco-Utskottet vid näst infallande Riksdag; angående förändringar och tillägg uti den Instruction, som under den io Junii 1812 blifvit utfärdad för Riksens Ständers Revisorer öfver Bancooch RiksgäldsYerken; om en Commiss a r ie-t j ens ts uppförande på Bankens Stat, till fyllnad i det fastställda antalet af Bankens Commissarier; med förslag till reglementariska föreskrifter för BancoS tyr elsen, i fråga om dispositioner på Bankens Silfverfond, samt beslutade anstalter till reella Fondens förstärkning; i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, om reglementariska föreskrifter för Effecters beläning vid det i Götheborg blifvande LåneContoir; om rättighet att i Banco-BiscontN erke t såsom hypolhek för Lån använda de Den 21 December e. m. 373 Statens Skuldförbindelser, hvilka enligt Riksens Ständers fattade beslut komma att utfärdas till ersättning för lidne förluster genom uppbringningar af Svenska fartyg; rörande Redactionen af den föreskrift, som kommer att meddelas Banco-Discont-Verkets Direction, angående Räntans oell Öfver-Räntans nedsättning; angående föreskrifter för Banco-Styrelsen i fråga om controllerande åtgärder m. m. för anordnandet af de till Götha Canal-byggnad anslagne Allmänna medel; om föreskrifter vili Banco-Reglementet, i sammanhang med Riksens Ständers beslut om Allmänna Magazins-Inrältningens upplösning; samt om ett tillägg till närmare förtydligande af den till intagande i Banco-Reglementet föreslagne irsta punkt, rörande Allmänna Magazins-Inrättningen. Bancooch Lag-Utskottens:
De äro: att, utom de ifrågavarande kostnadsbidragen, äfven åtskilliga afgifter till presterskapet utgöras efter oförmedlade hemmantalet: att beräkningen af dessa samfälda prestationer utgör grunden till röstberäkningen vid prestval och sockenstämma, hvilken rösträtt alltså icke skulle kunna regleras, på sätt motionären föreställt sig, ensamt efter den ifrågasatta förändringen i byggnadsskyldighet; att en lindring i sistberörda besvär, i följd af förmedling, skulle leda till ett betungande för oförmedlade hemman med drygare utgifter än hittills, hvilket icke är med rättvisa fullt förenligt, innan en allmännare skattejemkning kan vidtagas; samt att ett hemmans förmedling icke heller kan sägas vara något för alla tider och under alla förhållanden bestående, enär nemligen, om vid jordransakning eller annorledes utrönes, att ett förmedladt hemman kan bära sin gamla ränta, ett sådant hemman, jemlikt Kongl. Brefvet den 10 Oktober 1804, dä äfven skall till sitt gamla mantal och ränta uppsättas. På grund häraf, och då den s. k. förmedlingen väl innefattar en eftergift från Statens sida uti de densamma tillkommande skattebidrag, men dermed aldrig åsyftats någon förändring uti sättet för utgörandet lill presterskapet af de detsamma tillförsäkrade förmåner, hvaruti rubbning likväl skulle af ifrågavarande förslag blifva en följd, hemställer Utskottet, ätt Olaus Ericssons berörde motion måtte af Rikets Ständer lemnäs utan alseende. Olof Lagergren från Gottlands län har, likasom vid nästföregående riksdag, föreslagit: att 26 Kap. 1 § Byggninga-baiken måtte så förändras, att äfven dagsverken vid kyrko byggnad uigöres efter hemmantal, och att torpare och bakstugusittare samt andra med dem jemförliga må räknas dagsverksskyldige lill det högsta lika med egare af J mantal.
Ad:s ledamöter saknades, enär det är omöjligt att veta, huru den saknades röst utfallit. Emellertid tror jag, att, oaktadt giltigheten af den sats, alt pension icke bör beviljas till högre belopp än den afskedades lön, man dock för detta fall kan göra eli undantag från nämnde regel, enär den ifrågavute tjenstemannen icke erhållit lönetillökning, hvilket under de sednare åren varit händelsen med nästan alla andra tjenstemän. Jag tillstyrker således antagande af K. M:s Propos. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts hemställan i förev:de punkt samt dels afslag derå och bifall lill K. M:s Nåd. framställning i ämnet, gjordes först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå och bifall till K. M:s framställning, då svaren ut fö Ilo med många ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. 36:te punkten. Hr von Knorring: Jag anhåller att få ur Betänk:t uppläsa följande: »Uti afgifvet underd. utlåt, hade K. Kammarrätten, med afseende å det förtjenstlulla sätt, hvarpå Kammarrättsrådet Printzensköld städse fullgjort sina åligganden, berörda underd. ansökning med sitt förord understödt; och har efter öfvervägande häraf samt då sökanden under en tid af mer än 46 år varit i statens tjenst anställd och städse med utmärkt nit fullgjort sina åligganden, K. M., med bifall till den underd. ansökningen och i enlighet med Kammarrättens tillstyrkande, i nåder föreslagit, det sökanden må berättigas att, elter afskedstagandet från kammarrättsråds-embetet, för sin återstående lifstid å allmänna indragningsstaten åtnjuta årlig pension till ett emot 80 proc. af den för hvarje af de tre äldsta kammarrättsråden å Kammarrättens stat uppförda lön svarande belopp, eber 4,000 rdr rint.
Vs fots djup, och att pråmkanalen derifrån till Klar-elfven i allmänhet ej hade mer än två fots i stället för tre och en half fots djup, Direktionen måst föranstalta om uppmuddring af så väl hamnbassinen som pråmkanalen, hvilket arbete redan medfört en kostnad af 9,375 R:dr 51 öre oell ytterligare erfordrade en summa af 16,550 R:dr; — samt alt, enär den egentliga lastkajen vid hamnen komme att, med tillämpning af den fastställda arbetsplanen, anläggas på längre afstånd från staden än behölligt och för trafiken nyttigt vore, förslag tili förändring härutinnan blifvit af Majoren Lilljehöök uppgjordt, med syfte att haipnbassinen skulle förläggas närmare intill staden och i hufvudsakligen enahanda sträckning som för statens nordvestra slamjernbana blifvit föreslagen, genom hvilken förändring den för arbelsförelaget primitivt beräknade kostnadssumman, 220,026 R:dr, komme att ökas med 49,783 R:dr 50 öre och sålunda uppgå lill 269,809 R:dr 50 öre; — och har Direktionen, jemlikt stadens invånares dertill lemnade uppdrag, i underdånighet anhållit, att, då staden sålunda skulle komma att för ifrågavarande hamnoch kanalanläggning få vidkännas en kostnad al tillhopa 379,136 R:dr 65 öre, men staden, hvars tillgångar voretagna i anspråk för fyllande al (lera jKony/. Maj-Ja Nåd. Skrifvelse N:o 45 25 Hera angelägna kommunala behof, icke förmådde att af egna medel fullborda detta företag, samt företagets uppskjutande eller inställande skulle medföra oberäknelig skada icke allenast för staden, utan äfven för hela ortens trafik, Kongl. Maj:t måtte täckas i nåder föreslå Rikets Ständer att, till berörde hamnoch kanalanläggnings fullbordande, bevilja staden ett anslag utan återbetalningsskyldighet af Sjutio Tusen Riksdaler Riksmynt.
Chef full decharge för medlens användande, jemte det den af Departements-chefen uppgjorda räkning med tillhörande verifikationer till nämnde Embetsverk öfveriemnats; hvarom Revisorerne gjort anmälan, med tillkännagifvande att de ansett sig förhindrade att granska en redogörelse, för hvilken Kongl. Majit redan lemnat vederbörande full decharge. Enligt 6 § af Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer åligger det Revisorerne, bland annat, att efterse och granska, huruvida utgifterna med stat och författningar instämma; och enär för ifrågakomne räkenskapsgranskning andra grunder icke äro stadgade än de för statsmedels redovisning i allmänhet gällande samt den af Kongl. Majit Departements-chefen beviljade decharge å förevarande fråga icke må anses inverka annorlunda än genom att å det eller de Statsråd, hvilka till styrkt den beviljade dechargen samt det Statsråd, som kontrasignera! nämnde regeringsåtgärd, öfverflytta ansvarigheten, i händelse af anmärkning mot räkenskapen, anser Utskottet sig böra uttala den åsigt, att Revisorerne lika litet i förevarande fall, som i alla andra, angående statsmedlens användande, egt undandraga sig den dem åliggande granskningsskyldighet; förbehållande sig Utskottet att vid kommande öfriga delar af saken få yttra sig framdeles vid granskning af 1862 års revisionsberättelse, der frågan i dessa hänseenden ånyo förekommer. § 7. (1860 års Rev.-ber. pag. 19.) Sedan, i följd af vidtagen förändring i afseende å Öfver-Hofjägmästare-embetets verksamhet, sekreterarebefattningen vid nämnda embete blifvit indragen, hade Kongl. Majit genom nådiga Bref den 23 April 1824 och den 22 Mars 1826 förklarat, att Kanslisten i Kongl. Krigs-kollegium, Häradshöfdingen Fredrik Widbom, hvilken den 29 April 1816 erhållit nådig fullmagt å berörda sekreterarebefattning, skulle bibehållss vid det årliga arfvode af 248 Ridr 16 sk.
Å landet voro liera privilegierade handlande, till större delen med burskap, innan handelsordningen den 1 Juli 1847 trädde i verksamhet. Under senare hälften af nyssnämnda år har sådan handelsrättighet, som i handelsordningen är medgifven, blifvit åt tretton personer af Kongl. Majrts Befallningshafvande beviljad. Landtmän hafva idkat sjöfart med 1 fartyg om 28 lästers drägtighet, i Hjelmaren, samt med en däckad båt och sexton odiickade segelbåtar, om tillsammans 508^ läster, uti Wettern, å hvilken sistnämnde sjö landtmännens segelfart således något tilltagit. Den biförtjenst af varors forslande emellan Bergslagen och bruken, eller lastageplatserna, som allmogen med begärlighet förr omfattat, sättes mera allmänt å sido, iden mån bonden egnat allvarligare omsorg åt jordbrukets utveckling och förkofran. Bergslagen, som sålunda vid varuforsling ej kan, såsom tillförene, påräkna er forderligt biträde af landslagen oaktadt förut omnämnda förhöjning i forlönerna, är derigenom ofta bragt i förlägenhet vid fullgörandet af åtagna leveranser. Deraf åter har uppstått verksam ifver hos bergsbrukets idkare att tillvägabringa lättare kommunikationer både till lands och vatten. Till de för sådant ändamål vidtagna åtgärder räknas i synnerhet: en af Dalkarlsbergs grufvebolag med statsbidrag fullbordad väganläggning emellan Nora och Carlskoga, påbörjade vägomläggningar inom Nya Kopparbergs, Hjulsjö och Jernboås socknar, samt undersökningar med afseende å anläggandet af Svea Kanal, öppnandet af en båtled genom Nya Kopparbergs, Nora och Lindes bergslag till Hjelmaren vid Örebro, vägoell bro-anläggning öfver Marn - 14 mars-sund, till lättnad för trafiken emellan Askersund och Östergöthland, samt anläggning af väg emellan Jernboås och Linde och vägomläggningar inom Grythytte Bergslag. §• 4- Politisk författning. Kammarverk. Genom ny skattläggning å rekognitions-skogshemman har hemmantalet ökats med ett mantal. Äfven hafva 6 qvarnar med 19 par stenar och 2 grynverk blifvit skattlagda. Nära 221 mantal äro köpta till skatte.
Uti 6 § al Rikets Ständers beslut den 50 Oktober 1860 har väl blifvit föreskrifvet, att, för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, ett belopp af 150,000 Riksdaler Riksmynt årligen skulle utgå under den derpå följande statsregleringsperioden, och således med tillsammans 450,000 R:dr samma mynt; men då delta belopp ögonskenligen är för ringa för att inom en icke alltför aflägsen tidrymd kunna frambringa något verkligt resultat uti detta land, som är så vidsträckt och som liar så många och svåra backar, samt då intet kapital kan användas mera produktift, än det, som uppoffras på kommunikationernas underlättande, enär beqväma kommunikations-anstalter utgöra ett oeftergiflig! vilkor för hvarje sann och nationel välmåga, så får jag härjemte vördsamt föreslå: att omförmäida anslag måtte förhöjas till minst 250,000 R:dr, att årligen utgå under loppet af nästa stadtsreglering. Om remiss till vederbörligt Utskott anbålles. Stockholm den i5 November 1862. Olof Olsson, från Slängserud af Wermlands län. Motioner i Bonde-Ståndel 1862. Af Joliaimes Missou från Göteborgs och Bohus län. angående ändringar och tillägg i Kongl. Skiflesfadgan den 4 Maj 1827.
Någon ytterligare förlust synes ej vara att befara, med undantag af kanske 12 å i5oo R:drpå en Egendom i Uddevalla. 16) Dessa Lån utgifvas i följd af senaste Ständers Beslut, sålunda, att 2-3:delar af Lånbeloppet i Bancosedlar återbetalas Banken i Silfver, R:dr för R:dr, på 33} år med 2 procent örn året, då Lånet anses betaldt. Under åren 1824 -— 1827 äro utgifna R:dr 3o3,5i8: 4° s^- 1 Bancosedlar, hvarföre den Banken i Silfver tillkommande återbetalning utgör Il;dr 202,345: 42: 6. 2o Bil t. Hvarifrån afgå: De 1827 återstående af denna art voro: Till Uddevalla och Landscrona Städer samt Uddevalla Kyrka, hvarå årligen R:dr 2,800 i ränta och Capital-afbetalning böra erläggas. Med afseende derå, att Calmar Consistorium år 1828 anmält sig att få lyfta R:dr 4>00° å ett samma Consistorium redan 1818 beviljadt Lån af 25,000 R:dr, är totalsumman upptagen till R:dr 40,000 vid 1828 års slut. 184 Med afseende på den successiva minskning dessa Lån efter förra Ständers beslut komma att undergå, hav man för år Bil. t. Banco-X$tskottets Betänkande. N.» 14. SI »828 antagit den uppförda summan. En i förhållande till hela Lånesumman icke obetydlig förlust lärer på dessa Lån vara att vänta. Dock har man ej i dessa beräkningar trott nödigt att derföre göra några afdrag, helst Banken vid en slutlig utredning troligen skulle göra en, alla på här upptagna tillgångar uppkommande förluster, öfvervägande vinst, genom förkomna Sedlar, i afseende på hvilka, ingen minskning här blifvit i Bankens Skuldbelopp beräknad.
— Såsom anledning lill detta ytterligare behof af medel uppgifver Byggnads-chefen dels de, sedan förra förslaget ingafs, synnerligen under året 1857, stegrade arbetslöner och pris å materialer, af hvilka de förstnämnda sedermera förblifvit oförändrade, utan att kunna nedsättas; dels bristande erfarenhet att rätt uppskatta kostnaderna för ett i alla hänseenden svårt och i vårt land så ovanligt arbete, som museibyggnaden; tilläggande Chefen, att slutinredningen är beräknad att utföras med all möjlig sparsamhet, så vidt sådant kan stå i ett värdigt sammanhang med det öfriga, samt att det egentliga kostbara i musei-byggnaden har haft till föremål dess fasthet och styrka, på samma gång som man sökt att dermed förena ett verkligt och för ali framtid beståndande konstvärde. Utan tvifvel hafva Rikets Ständer, då de beviljat de föregående rikliga anslagen till musei-byggnaden, dermed afsett åstadkommandet af ett verk,'värdigt ett folk med kärlek till vetenskap och konst, med vördnad för sin forntids minnen, och hvilket till efterkommande skulle bära vittnesbörd, huru dessa föremål af vår tid varit omhuldade och uppskattade. Rikets Ständer skola derföre visserligen ock finnas villige att ytterligare anslå det oväntadt stora belopp, som än vidare erfordras för det stor Jlih. till R. St. Prop. M 1, om Statsverket 1859. Anslag för fortsatt utgifvande af arbetet: »Svenska Språkets Lagar - artade arbetets utförande. Jag bör emellertid härvid icke dölja, att innan museum kan för sitt ändamål begagnas och - alla med denna byggnad sammanhängande utgifter äro bestridda, fordras dertill ganska betydliga kostnader, hvilka, såsom icke afseende sjelfva byggnaden, icke äro i förslaget upptagne. Bland föremålen för dessa må jag underdånigst anföra:
— Vid förnyandet af detta förslag, har förstbemälde motionär hufvudsakligen yttrat: att, då Ständerna åtogo sig bevillningen samt fastställde grunderna för dess utgörande och användande, borde Ständerna äfven hafva bevillnings-medlen under sin vård, intilldess desammas begagnande erfordrades; att då Riksgälds-kontoret, efter upphörandet af rikets egentliga gäld, numera icke vore sysselsatt med sitt ursprungliga förvallnings-bestyr, borde detta verk ej allenast erhålla ett annat namn, utan äfven en förändrad bestämmelse; att detta verk således, under benämning af ”Rikets Ständers kontor”, borde få den omedelbara förvaltningen af statens penningar åt sig uppdragen och det nuvarande Stats-kontoret endast blifva en derunder lydande byrå, hvarigenom ett ökadt förtroende samt större enhet, enkelhet och ordning vid öfversigten af statens financiella ställning skulle åstadkommas, utan att Konungens dispositionsrätt öfver statsmedlen behöfde inskränkas eller regerings-formens ordalydelse förändras; samt alt, då det i grundlagarne begagnade uttrycket: BiL till R. St. Fröt. 1847 & 1848, 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 7 Haft. 1 2 Stats-Utsk:s Utlåtande, A:o 174. ”Siats-verke Is och Riksgälds-kontorets tillstånd och behof’, egde ungefärligen lika betydelse, vore det ”ögonskenligt. att våra grundlags-stiflare ansett detta kontor såsom den auktoritet, hvilken hufvudsakligen bör hafva under sin vård statsmedlens förvaltning och tillsynen öfver deras användande.” Jn Ireus Bengtsson har i sin motion åberopat regerings-formens stadganden, angående svenska folkets rättighet alt genom sina ombud ej blott beskatta sig sjelf, utan äfven bestämma, huru den årliga bevillningen skall användas
1,000 1 Amanuens till biträde vid kliniken för barnsjukdomar, arfvode . 600 — Expedit i o n s -Utskott ris Förslaij till underd. Skrifvelse, N: o 222. 103 Löner och arfvodenm.m Riksmynt. R:dr. ö. För hållande af kliniska föreläsningar vid Stockholms stads och läns kurhus, angående veneriska sjukdomens kännedom och behandling, arfvode 1,500 Arfvode åt Institutets Inspektor 900 d:o åt den person, sorn bestrider Bibliothekarie-, Sekreterareoch Arkivarictjenst vid Institutet, samt derjemte föreläser i Medicinens historia 600 1 Vaktmästare 450 1 d:o 450 — Särskilde anslag. För vård, underhåll och förökande af Bibliotheket, samlingarne, inventarier, m. ni 1,800 — „ Anatomi-salen 212 58 „ Laboratorium 300 — „ egendomens underhåll, eldning och lysningsämne, m. m 1,350 Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och Vaktbetjente 150 — Summa R:dr Runt i 50,312|58 104 Expedit iöns-Utskottets Förslag till anderd. Skrifvelse, N:o 222. Tab. N:o 9. Naturhistoriska Riks-Museum. Löner och arfvoden m. m. Riksmynt. Åt Elever Särskildt anslag. 4.000 4.000 3.500 7.000 1.500 750 800 — Till materielen, till inköp af sällsynta föremål samt till vetenskapligt biträde vid de naturhistoriska satnlingarnes ordnande 12,300 Summa R:dr Runt 33.850 — ExpeditionsUtskottets Förslag lill lindard. Presle-slåndet den 17 Borgare-ståndet den 20 Bonde-ståndet den 20 Bikels Stunders underdåniga Skrifvelse, angående befrielse från rotering för Ansätts hemman i Jemtlands Län. (Stalssamt Allm.
I öfrigt beslöt Ständet uppdraga ät Bewillnings-'Utskottet, alt uppgöra förslag till de afgifter, som Utstottet kan anse härmed i ena eller andra afseendet äga sammanhang, och dermed ofördröjellgen inkomma. lUt supra. klx kiotocollo, /. Lerjström. Utdrag af wällsflige Borgare' Ständets protocoll, hället wid Urtima Riksdagen i Orebro den rz Julik »812. S. DH^ed anledning af Hederwärda BondeStändets genom Protocolls-Utdrag meddcldte Besiul, att alla uppffmne Grundlagsfrågor, som icke l redan wid denna Riksdag blifwit upptagne eller wunnit handläggning stola till nästa Riksdag blifwa hwilande och dä till pröfning förekomma; fann Borgare, Ständet för godt att deruti instämma, mom hwad angick de af Constitutions - Utskottet wid Urtiina . Riksdagen i Orebro är i8rc> föreslagne nva Redaktioner af 8r §. uti Regeringsformen, rörande ' en mera bestämd tid för Grundlagsfrågors afgö' rande, samt r^de §. uti Riksdags-Ordningen, an^ gående ett uttryckligare stadgande, hwilka StaderFullmägtige aga att tillika emottaga Fullmagter för andre Städer, äfwensom de flere §.§- i Regeringsformen eller RiMags-Ordningen, som med den förstnämnde aga sammanhang, om hwilka för * * ändra - >8? Den i8 Julik. ändrade Redaktion Borgare - Ståndet för sin del skulle önska att Riksens Ständer wid denna Riksdag wille besluta; hwarföre ock Borgare-Ståndet härmedelst »vördsammeligen och manligen inbjuder sina Respective Med, Stander att uti detza ämnenföretagande med Borgare-Ståndet sig förena. Vt supra, Lx protocoUo, Lerjström. Utdrag af wälloflige B-rgare - Gtändets prstocoll, häller wid Urtima Riksdagen i Arebro, den i8 Julli 1812.
Den Andra Afdelningen, hvaruti Utskottets Ledamöter af Högvördiga Präste-Ståndet deltogo, fortfor med granskningen af de i Stats-Rådet och Allmänna Beredningen öfver Ecclesiastique ärender förda protocoll ifrån September Måuad till och med slutet af År 1809. Utskottet åtskilljdes kl. 1. Justerat d. 7. Aug. [o: September] 1810. A. G. Mörner. Onsdagen den 29:de Augusti kl. 9 f. m. sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, hvarvid alla i staden varande Ledamöter voro tillstädes, utom H:r Öfver Hofpredikanten Doctor Lilljemvalldh. Herr Grefven och Ordföranden tillkännagaf, att Herr Stats-Rådet Friherre Adlercreutz till Utskottet ingifvit ett memorial tillika med de af Utskottet den 24:de innevarande äskade protocoll i Commandomål, n[em]l. ett af den 20:de sisthne Junii rörande det då i hufvudstaden timade upplopp samt ett af den 13:de Julii, då Högsalig Hans Kongl. Höghet Kron Prinsens begrafning verkställdes jemte ett af Hans Maj:t Konungen påtecknadt och af H:r Stats-Rådet författadt memorial af den 12:te Julii 1809 rörande Vermländska Fördelningens af Vestra Arméen återtåg till norska Gränsen. 1 Upplästes och lades på bordet. Derefter upplästes ett af Riksdagsmannen Pehr Olsson från Halland till Höglofl:
Frågor rörande byggnad och underhåll af karaktershus; Inqvarteringspenningars utgifvande; Brandstods beviljande i det fall Militie-boställsordningen förutsätter; och gemensamt med Kammar-kollegium afgifva underdåniga utlåtanden i allmänna frågor rörande indelningsverket, i hvad angår detsammas hufvudgrunder och deras upprätthållande. Krigs-kollegium anser, på anförda skäl, denna öfverflyttning och deraf följande splittring i förvaltningen medföra menliga följder och kan förslaget icke biträda. Vidare hemställer Komitéen, att Regementsskrifvare, efter vederbörande Chefs förslag, må af Kongl. Maj:t utnämnas, och pröfningen och vården af borgensskrifterna samt tillsynen, att de bibehållas vid gällande kraft, må tillhöra vederbörande Chef. Dertill tillstyrker Krigs-kollesrium bifall. J O o Komitéen hemställer, att Komitéen för Salpeterärendena måtte indragas samt dess befattning få öfvertagas af Krigs-kollegium eller det embetsverk, som i Ivollegii ställe kan varda inrättadt. Krigs-kollegium åter anser, på anförda skäl, Krigsförvaltningen böra vara skiljd från bestyret med salpeternäringen, hvilket deremot, om Salpeter-komitéen kommer att indragas, lämpligast torde kunna öfverlemnas åt den myndighet, hvarunder öfriga näringar inom riket höra. Komitéen hemställer, att såväl salpeterfonden, som de under Krigs-kollegii olika afdelningar till förvaltning nu ställda 8 kassor eller fonder, nemligen: Krigsrnanshuskassan, Invalidhus fonden, Trosspassevolansfonden, Förenade Mötespassevolans fonden, Norrbottens Hästj Agar e-sqvadrons-fond, Volontär vakansmedels-fonden, Militieboställs-kassan och En per mille fonden, måtte blifva Arméförvaltningen såsom en gemensam styrelse till vård och förvaltning anförtrodda. 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 188. Krigs-kollegium förklarar sig icke kunna detta förslag biträda. Komitéen har funnit, att