Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ma förblisrva sädan den nu är eller lZo R:d B:co. Friherre? k iä äsrsr uIpe, Larl, anförde skriftlig n till Pcekocollet följande: Som jag skulle anse mig fåker till ett werkelin fel, vin lag me?» stillatigande förbigick dea, omständighet/ som jag för mia del funnit mäst anmärkningstvärd i asser» e pä Militaire-Staicrne till lands, wid Höglofl. S als UkstottetS ester sitt mödosamma arbete afgilne uplyste betänkande, anhäller jag för ett ögonblick om Riddcrffap.-cS och Adelns tålamod Höglsfl. Ullkottet incagifwcr ark d^k icke undfallit detsamma'' — hnrn otillräckligt i nänvarandedyrhet pä alla lissmedeln wärfwade Soldatens gage blistver för dest nödtorftiga tindrrbäll, sau.t ait o» det ar Statens rätt ari fordra trohet och föestvr af Soldaten, sä är der ock en lika 0- willkorltg föebiudekse a? Staten att sa sörja för Sol. dakens underhäll, att han i Fäderneslandets t>cnst icke mätte sakna der bröd, som hwarje rnckjld medlem af Samhället i kraft af lagacne är ffyldig lämna ät den han i sin tjenst antager." Under erkännande af denna grmidlaktö helgd, har Utskottet densamma oaktadt icke tillagt del tjenstgörande Manskapet af Mörnerska Husar. Regementet mer än i st. påökning ä det förut i fredlig lid bestädde gage, fastän Konungens Regemente och Artilleriet erhållit L st. förökning och del af den orsak, sou, Ustkot, tet fäger , Att detta Regemente kan anses hofwa mindre trägen kjenstgörfng. Jag gläder mig ändeligen att dct endast sä anses, ty detta imisbär cn blott sup - Den 12 December 6or supposition, och der är mig således tillära alf bestämdt sä< ga molialseu.
Angående förslag, att Kongl. Maf.t mätte återgifva åt de serskilda Etn~ betsverken den rättighet, som i senare tider blifvit dem betagen, att förordna om åtskilliga lägre tjenstebefattningars fyllande. Äfven i denna del är Betänkandet bifallet af Borgareoch Bonde stånden, men åtcrremitteradt af Bidderskapet och Adeln samt PresteSlåndet, med anmärkningar endast inom sistnämnde Stånd: af Herr Prosten Ödmann: att den af Utskottet åberopade erfarenheten, att ingen olägenhet af förändringen visat sig, vore ett vacklande skäl; att här vore fråga om uppbördsman, hvilka förr endast tillsattes, genom conslitutorial och kunde suspenderas då balans yppades, hvaremot detta förmodades icke gå så lätt, sedan de äro försedde med Kongl. Fullmagter, samt att centralisering af magtutöfning icke skall visat sig fördelagtig inom andra länder; af Herr Professorn Doctor Moren', att Utskottet icke upptagit en omständighet, som skall vara af vigt, nemligen, alt Kongl. Maj:t har så många omsorger af magtpåliggande beskaffenhet, att det skulle tyckas, som om Kongl. Maj:t skulle vilja för dem spara Sin dyra tid och uppmärksamhet, och icke vilja nedlåta Sig i småbestyr med lägre tjensters tillsättande. Hvad Utskottet åberopat om Embetsverkens yttrande öfver sökandes skicklighet och förtjenster, genom det förslag, de afgifva till tjensternes återbesättande, skulle gälla, om förslag och utnämning vore detsamma, men nu äro de det ingalunda; samt af Herr Prosten Hallström: att Collegierne, för mindre än 3o år tillbaka, innehaft den ifiågavarande ulnämningsrätten; att Regeringen voro vida mera inne på sin rätta bana, om den i dylika mål åtnöjde sig att vara den magt, till hvilken en verkligen eller förment oförrättad eger att vända sin klagan, hvaremot sjelfva tillsättningen lämpligast borde ske af vederbörande Embetsverk eller Myndighet, som bör närmast känna och säkrast kunna afväga, så väl tjenslens behof, som de Bih. till R. St.
– Och på hennes förböner torde det vara möjligt, att prefekturen öfver Egypten, som Julianus lofvat dig, icke ginge dig ur händerna ... – Din politiska djupsinnighet är stor, men strö ej så visa ord för vindarne! Låtom oss tala om annat! Ser du, min vän, att jag har magrat? – Nej, vid Zeus, det är mig alldeles omöjligt att upptäcka. – Eller kanske rättare, jag har icke vidare utvecklat mina former. Jag arbetar som en slaf emot mitt eget kött. Och kan du gissa af hvilken orsak? För att bibehålla den rörlighet, som fordras för en krigare. Juliani lagrar väcka min afund. De unna mig ingen nattro. Jag måste, äfven jag, förvärfva lagerkransar och murkronor. – Jag önskar dig lycka till din afsigts fullbordan. Må du blifva lyckligare än Augustus och dygdigare än Trajanus! När ämnar du begifva dig till lägret? – Ack, vid Herakles, det torde ännu dröja ett år. Kriget mot Perserna behagar mig icke. Jag föredrager de frankiske och allemanniske barbarerna, och hoppas till gudarne, att de ånyo skola börja röra sig. Medan jag tillbringar mina dagar i det fredliga Akaja, hotar Pylades, min klient och skyddsling, att vexa mig öfver hufvudet. Han har blifvit illustris och clarissimus, likasom jag, och kommenderar nu en afdelning af kejsarens rytteri. En vacker dag skall denna uppkomling se sin välgörare öfver axlarne, såvida jag icke skjuter i höjden lika fort som han sjelf. Det är tid att börja vexa, fortfor prokonsuln och förde handen öfver sin kala hjessa. –Man skördar ingen ära i fredens värf. Man förbises och glömmes, när man egnar sig åt en så simpel sak som provinsen Akajas förkofran och utveckling. Sjelfva gudarne, för hvilka jag uppoffrat så mycket ... – Till exempel din katekumeniska öfvertygelse ... – Javäl. – Och dina theologiska studier ... – Alldeles ...
Utskottet, som anser betänkligt att göra någon ändring i fråga om skyldigheten att aflemna säkerhet för erhållna lånemedels återbetalning samt för fullgörandet af derför afgifna skuldförbindelser, helst svårighet understundom torde möta att under den längre tid, som åtgår för dylika medels återbetalning, i händelse af behof kunna erhålla snar exsekution, derest icke vissa personer äro för lånemedlens återbetalning ansvarige eller annan lämplig säkerhet derför blifvit ställd, finner deremot, att den af Kongl. Majit föreslagna befrielse för stad eller menighet från skyldighet, att för arbeiskontraktets fullgörande äfvensom för lyftade medels återbäring i händelse af kontraktsbrott ställa särskild säkerhet, bör kunna medgifvas, enär dylika kontrakter i allmänhet äro undertecknade af direktioner eller utsedde komiterade, hvilka, intilldess arbetet blifvit afsynadt och godkändt, kunna tillhållas att behörigen fullgöra de stadgade kontrakts-vilkoren. Utskottet har på sådan grund ansett sig böra uti mom. 6:0 äfvensom uti mom. 8:0 litt. b) tillstyrka den af Kongl. Majit derutinnan föreslagna förändring, hvaremot Utskottet bibehållit oförändrade de hittills gällande föreskrifterna i litt. e) af sistnämnda moment. I fråga om tiden, inom hvilken de arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna riksdag beviljas, böra påbörjas, har Utskottet, i enlighet med hittills iakttagen grundsats, att arbetena böra vara började inom slutet af det år, då nästa lagtima riksdag inträffar, uti mom. 13:0 infört året 1865.
På dessa grunder, och i följd af de yttranden jag åberopat, tillstyrker jag, för min del, bifall på ConstitutionsUtskottets hemställan. Herr Landt Marskalken förnyade sin sednast gjorda proposition. Ropades starka Ja och några få Nej, Herr Munck af Rosenschöld: För min del afstår jag »hän votering, emedan jag hört mycket flera Ja än Nej; men u • Friherre Cederström, Ulric, förmälte sig alldeles icke kunna afstå från votering. Grefve Mörner, /Idolph Göran: Jag utbeder mig få hemställa, om icke, då i denna fråga pluraliteten synes vara tämligen gifven, de som häiolver yttrat sig skulle anse sig tillfredsställda dermed, att deras mening finnes uti Protocollet intagen, och hemställer likaledes, om icke den värde Ledamoten, sorn yrkat votering, skulle åtnöjas med att reservera sig. Jag respecterar hans öfvertygelse och hans nit att upprätthålla en rättighet} men jag trot att motions-rättigheten är densamma, om tiden derföre utsattes till en eller två manader , så snart hvar och en är kunnig derom. Det är Dm 12 Juni. ingen inskränkning, utan blott ett sätt att gifva Riksens Ständer tid att utan brådska och förhastande fatta sina beslut. Jag hemställer derföre, om icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga lemna sitt bifall till den af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställda proposition. Friherre Cederström, Ulric: Jag afstår alldeles icke ifrån votering , om icke kanske Ridderskapet och Adeln skulle behaga ingå deruppå, att niotions-tiden utsattes till 6 veckor. Från åtskilliga håll af salen ropades Nej.
sköldpadd-agraffer, nålar Svarta filthattar hafva på insidan röda brätten hvita, gråa och garneras med högtsträfvande slejfer af röda hatten knappast är synlig. sidenband så väl som med svarta och röda Om röda alla eller och stora vingar af fjädrar, så att sjelfva dessa konstnärliga och verkningsFig. 6. Kappa mEd capuchon. Kappan är af dufgrått engelskt ylletyg med lätt vaddering och foder af rödoch grårutig surah. En stor pelerinliknande capuchon, hvars uppvikna del kantas af en fodret liknande tygremsa, hör till kappan. Capuchonen är ej blott en prydnad, utan kan användas. Hatten är af svart filt; brättet innantill rödt. Garneringen består af röda sidenband och likfärgade fjädrar. Drägt af voile. Den öfver kjolen liggande volangen, ordnad i djupa längdveck, är af blå blommig voile och ficklocken vid båda sidorna af snörmakeriarbeten. Lifvets släta ryggstycke af blått enfärgadt tyg ändar i ett tätt veckadt skört, under det framstyckena träda till baka och visa en väst, hvilken, liksom de vid lifvet knäppta slagen, är af ljust nyanseradt tyg. Ärmrever och ståkrage äro af samma tyg. Till drägten hör en jabot af hvita spetsar. Hatten består till det yttre af svart, inuti af hvit filt och prydes med svart sammet och hvita fjädrar. Den i djupa dubbelveck ordnade kjolen af i blått ocht modefärg rutigt mousseline de Laine har framtill ett skärpliknande draperi af modefäigadt tyg med blå Oktober 1888 IDUNS satin-kan tning. Ett likfärgadt slejf-arrangement med långa öglor och ändar garnerar baksidan af kjolen. Det vid sidan knäppta lifvet af mörkblått tyg är framtill öppet och prydt med rutiga slag. Den plisserade bröstinsatsen så väl som den liknande kragen äro af draperiets tyg. Bältena, som föreställas sammanhålla lifvet, äro af blå sidenband; de vid axeln krusade ärmarne hafva rutiga slag.
I fråga åter om tullafgifterna å de tre särskilda rubriker, i hvilka Bomulls-väfnader, andra slag, indelas, varda Presteoch Bondc-stånden inbjudne att med Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet förena sig om antagande utaf Utskottets förslag i denna del. * Derest inbjudningen i förra fallet varder antagen af begge Stånden, till hvilka samma inbjudning blifvit ställd, torde följande omröstning böra ega rum: 7 8:o. Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och två Stånd beslutat, rubriken Bomulls-väfnader, andra slag, skall indelas i: oblekta och ofärgade, blekta eller färgade, samt tryckta eller pressade, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer nämnde rubrik, Bomulls-väfnader, andra slag, att, enligt Ridderskapet och Adelns samt Borgare-ståndets beslut, erhålla följande indelning: oblekta och ofärgade, blekta eller enfärgade, genom olika färgadt garn randiga eller rutiga, tryckta, pressade eller genom sjelfva väfnadssättet faconerade Antages åter icke inbjudningen angående tullbeloppen, lärer derom böra omröstas sålunda: 79:0. Den som, i enlighet med Utskottets af två Stånd godkända förslag, anser införselstullen å Bomulls-väfnader, andra slag, böra bestämmas för första under-afdelningen till 40 öre, andra d:0 » 70 » och tredje d:o » 90 » per skålpund, röstar Ja; Bevillnings-Utskottets Memorial M 27. 47 Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, komina, enligt Presteoch Bonde-ståndens beslut, omförmälda afgiftsbelopp att tillämpas först från och med år 1860, men för den föregående tiden, eller åren 1858 och 1859, att bestämmas för: första afdelningen till — R.dr 50 öre, andra d:o. » — » 80 » tredje d:o » 1 » allt skålpundet. Bonde-ståndet ensamt har godkänt Utskottets förslag att åsätta Väfnader:
Sedan nu mera första uppbördsstämma», under utskyldsårets lopp, är afskaflfad, och debiteringen, i följe deraf, icke blifver känd förrän efter början af det kommande, skulle den t. ex. för i84o skedda uppskattningen icke kunna tjena till rättelse vid ifrågavar. utskyld och röstning, förrän frän d. i Maj, 1841 till s. d. 1842, under hvilken tid dylika verk, hvilka ofta lika hastigt försvinna som de uppkomma, eller åtminstone undergå/förändring uti innehaf och drift, kanhända vore nedlagda eiler betydligt minskade i rörelse och värde. Bäst torde derföre vara alt låta saken bero vid hvad hittills varit vanligt, d. v. s. vid öfverenskommelse, antingen med pastorerne personligen, eller med dem och församlingarne gemensamt vid upprättandet af sämjor. Under litt. A. § 1 föreslås blott en ordin, sockenstämma att hållas i Maj eller Juni, och i § 3, att den ej får utsättas på söknedag, om val skall anställas. Dessa ändringar i gamla förhållandet synas mig högst olämpliga. Minst 2tne ordin, stämmor äro af vana och vei ki, behof påkallade; vallborgsmessans för räkenskapers afslutande och granskning, fattigförsörjningen under sommaren, och utförandet af anordnade byggnader: Andersmässati åter, för beslut och vinteiberedelser till dessa byggnader, fattigvård under hårdaste årstiden, och mångahanda andra ämnen, med valförrättningar vanligen vid båda. Erfarenheten säger, att ärendena blifv.a sämst och hastigast behandlade på extra ordin, stämmor, efter gudstjenstens slut; emedan hvar och en då vill skynda åter till sitt hemvist. En omsorgsfull pastor undviker af detta skäl, så mycket görligt är, alla extra sockenstämmor, och söker hopa frågorna på de ordinarie, som derigenom oftast erfordra hvar sin hela söknedag. Förslaget B. § 8, 2) lyder: ”då fråga uppstår om per - Den 12 Februari e. m. 4o3 sonliga bördor, må församlingens alla ledamöter till sockenstämman kallas oell der äga rösträtt, livar och en lika; hvarifrån likväl undantagas de, hvilka äro i andras tjenst skattskrifna.”
Uppl, och godh. hos Ridd, och Ad. d. 23 Maj i8i§. Preste-StSndet d, 25 Borgar-Ståndet d. 25 Bonde-Ståndet d, 29 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Bätsmans-Indelningen i Blekinge. Uti Nådig Proposition af den 14 ststledne April angående Båtsmans-Indeiningen i Blekinge, har Eder Kongl. Majit, som funnit att denna Landsorts Indelning, sådan den nu utgöres, skall vara ojemn och tryckande, enär erfarenheten visat, att af 1500 Båtsmän, Blekinge bort utgöra, ofta ett stort antal måst vara vacant genom en del Rusthållares oförmåga, att dem upprätta och utrusta, och att den rättighet Författniflgarné vid uteblifven Båtsmans uppsättning lemna, att utskrifva de rustande sjelfve, rycket skattdragande Jordbrukaren till etc yrke, sora. deraf föga vinner, hämtat anledning; att ej aflägsna den tidpunkt, då rättelse härutinnan kant åstadkommas, på det att det antal Bauert, Bio - 3°8 TJmlerdaniga SArlfvelseri lunge derefter ålägges, verkligen må Jeunna ut* fordras, utgå och påräknas, samt författningarna emot försummelse derutinnan behörigen handhafvas. I öfverensstämmelse således med 80 §i Regeringsformen tiar Eder Kongl. Majit i Nåder framställt till Riksens Ständers bifall, attén ny Indelnings-jemkning uti Blekinge må under vissa i den Nådiga Propositionen föreslagna förbehåll och vilkor verkställas. Utaf hvad ej mindre de Riksens Ständer nu meddehlte handlingar innehålla och upplysa, än vid 1815 års
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att för lotsoch fyrings-väsendet, utom dit hörande indelta räntor till belopp af 460 R:dr, bevilja ett reservationsanslag af 240,000 R:dr, samt att de öfverskott, som å Statsverkets under titel bäkoch lots-medel beräknade inkomster kunna uppstå, jemväl må för lotsoch fyrings-staterria användas. Som denna omröstning utfallit med 38 Ja och 61 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Vy-propositionen. Den som vill, att Chefens för Sjöförsvars-departementet aflöning bibehålies oförändrad vid dess nuvarande belopp, 15,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörda aflöning att uppföras med 15,500 R:dr. Denna votering har gifvit till resultat 68 Ja och 51 Nej, och hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt «/a-propositionens innehåll. Den som godkänner Stats—Utskottets afstyrkande af det anslag å 757,800 R:dr, som blifvit af Kongl. Maj:l begärdt till nybyggnad af en ångfregatt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer till börjande nybyggnad af en ångfregatt utaf bästa modell anvisat en summa af 400,000 R:dr, aft under åren 1862 och 1863 utgå med halfva beloppet hvartdera året. Enär denna votering utlällit med 58 Ja och 6*1 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med iVry-propositionens lydelse. Den som vill, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet framställa den önskan, att det beviljade anslaget å 200,000 R:dr för åtskilliga ange - Stats-Ulslwttels Memorial M 173. 13 lä^na bvggnadsoch reparations-urbeten samt anskaffningar vid flottans stationer må företrädesvis användas till »fullbordande» af den påbörjade sjukhusbyggnaden vid Carlskrona station, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Balans från år 1857: Utlånta medel -••• 429,579: 69. Fordringar och förskotter, antecknade inom linien, 10,676: 95. Uppbörd: Inkomst af fastigheter m. m > 10,694: 24. Balans till år 1859: Skuld, antecknad inom linien, 13: 59. Credit. Skuld, antecknad inom linien, 20,315: 14. Utgifter: Löner och arfvoden 4,502: 25. Kostnader för Kongl, borgen • 450: — Försträckning mot ersättning 6,330: 1. Byggnader och reparationer 10,397; 28. Balans till år 1859: Fordringar och förskotter, antecknade inom linien, 15,085: 42^ Summa 461,777: 13. 4 o Norrbottens hästjågare-sqTadrons fond. jD ebet. Balans från år 1857: Fordringar, antecknade inom linien, 10,431: 44. Balans från år 1857: Skuld, antecknad inom linien, &4. Utgifter: Arfvoden och lönefyllnad 1,272: 68. Balans till år 1859: Kontant behållning * 12,013: 25. Balans från år 1857: Fordringar och förskotter, antecknade inom linien, 526: 1. "jBalans till år 1859: Skuld, antecknad inom linien, 34: 28. Credit. Balans från år 1857: Skuld, antecknad inom linien, 225: 45. Utgifter: Till bestridande af utgifter vid korporal-sk olor 1,718: 78. » bildande af sjukvårds-soldater inom Arméen 26: 47. Balans till år 1859: Kontant behållning Fordringar och förskotter, asteknade inom linien,.— 437: 79. Debet Balans från år 1857: Kontant behållning Räntor Diverse inkomster . 465,338: 45.
Enligt motionärens framställning skulle skälen för den ifrågavarande jernvägens snara anläggande vara hufvudsakligen följande: Såväl Upsala stad som den kringliggande orten nödgades nu transportera större delen af de till afsättning befintlige eller för ortens behof erforderlige varor, landvägen, hvarigenom, enär allmogen, synnerligast vintertiden, sålunda nödgades sysselsätta sig med forsling, mycken arbetskraft förspilldes, som, derest jern vägsförbin delse emellan Stockholm och Upsala blefve åvägabragt, skulle komma provinsens modernäring, jordbruket, tillgodo, och dermedelst otvifvelaktigt en myckenhet nu ofruktbar mark, hvaraf särdeles inom Erlinghundra, Semino-hundra och Långhundra härader samt Odensala socken förefunnes stora Ö O vidder, göras fruktbärande, ladugårdsskötseln höjas från sin nuvarande jemförelsevis låga ståndpunkt, samt den redan odlade jordens produktionsförmåga i ej ringa mån ökas. Visserligen hade Upsala under en tid af året sjökommunikation med hufvudstaden, men enligt de beräkningar Jernvägs-kommittéen låtit verkställa, hade det visat sig, att trafiken vid Rotebro upptoge den betydliga andelen af ända till 46,4 procent af sammanräknade antalet utaf hästar, passerade vid Fittja, Rotebro och Stäket; och således vore den lifligaste, som någon af de till hufvudstaden löpande vägar kunde förete, samt uppginge, för år räknadt, till en summa af 147,650 hästar. Denna landtrafik, som under vintern bedrifvits med ända till 18,932 hästar i månaden samt under ingen af sommarmånaderna understigit 7,466 hästar, syntes i motionärens tanka ögonskenligen ådagalägga behofvet af underlättade kommunikationsmedel — af jernväg.
Jag finner ingen brist i ordalagen eller förslaget, hvarföre jag tillstyrker bifall derå. Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef LagUtskottets förevarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit. Herr HjertaGustafa anförde skrifteligen: Då Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt, efter återvunnen hälsa, åter deltager i våra öfverläggningar, anser jag mig böra uppfylla den skyldighet mot Ståndet, som jag, i det sista plenum Hans Excellenee här bevistade, mig åtog, nemligen att bestyrka genom verificerad afskrift af Tull-räkenskaperna, att Hans Excellences namn funnits bland deras antal, som erhållit Licencer. Och öfverlemnar jag härmed densamma till protocollet; med uppriktigt förklarande, att hvarken min afsigt varit, eller mina då fällde ord böra tydas, såsom ville jag, genom den framställning jag då gjorde, klandra saken, i de nu ifrågavarande fall; utan afsåg jag med mitt yttrande endast att visa, huru den repre - Den 26 October e. m. sentationskostnad, hvilken angafs såsom skäl till Utrikes StatsMinister-lönens förhöjning, syntes mig möjligtvis vara lättad genom dylika friheter. Jag bör likväl lika frimodigt förklara, att af detta utdrag utur Tull-räkenskaperna synas å tullvärdet endast sådane mindre belopp, och väsendtligen införsels tillåtelse mot tull af förbjudne articlar, att jag visserligen finnér, att rättigheten icke varit hvarken missbrukad eller ofta brukad. Jag bar trott mig vara skyldig denna förklaring åt Hans Excellence, Ståndet och mig sjelf, på det någon misstydning af öfverläggningen eller af mina ord icke måtte äga rum. Uppsatts på de eflfecter, StatsMinistern för Utrikes Ärenderna, Hans Excellence m. m. Herr Grefve af Wetterstedt erhållit Kongl. Maj:ts serskildta Nådiga tillstånd att få införa. Ar De införda sakernas beskaffenhet. 1 a^fTnl[en 1824 S. å.
Den iZ April. Z79 Pä Wällost. Borgare-Ständets Ledamöters magnar Larl k'r. Pä Hcderwarda Dondc-Ständetö Ledamöters »ägnar ^ 0 ir. Friherre lVlsrmerbeim, I-srs August. Stats-kltstottets iui nplaste Memorial innefattar 2:ne tillstyrkanden, det ena huruwida Hof-Stallmästaren Grefwe krölicb mä pä wista willtor fa till nästa Riksdag wara innehafware af Kungsgärdarne Flyinge och Dahlby eller icke; det andra huruwida det mä Stats-Utstettet tillätas, att i framdel! s sig yppade frägor der mne Riks-Ständ stadnat emot 2:r,e fä utan färstild amyälan hos Riksens Ständer samma frägor företaga och med förstärkt antal Ledamöter samt med Riksens Ständers rätt genom votering afgöra enligt 69 §. Regeringsformen och zc> §. afRiksdags-Ordningcn. Hwad den första frägan beträffar är det redan gifwit, att Line Ständ deröfwer stadnat emot mne och är säledcs ej nägot att päminna deremot att densamma mä hanstjrWs till Nämnd. Beträffande äter den andra frägan, nyttjar jag min Riksdagsman»» - rätt, att lägga densamma pä bordet. Herr Grefwen och Ordföranden proponerade, att frägan om Flyinge och Dahlby mätte lill det förstärkte Stats-Utffottcts afgörande hänffjutas. Bifölls. Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs-ochOeconomicUtffottets den n dennes uppläst» Betänkande i anledning - Deir iZ April. ning af Kongl. Waj:ts Nädiga sivar till Riksens Stander ä deras underdäniga strifwelse, rörande Wargcringcn. Herr IZerZbinLll., ^mbiosiur kcksgnuL, uppläste till Prvtocollet följande: