Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades Kongl. Maj:ts i gårdagens Plenum bordlagda nådiga Proposition af den 25 dennes, angående statspension åt Chefen för Statens jernvägsbyggnader, Öfversten m. m. Friherre Nils Ericson, jemte i anledning af samma Proposition afgifna yttranden. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes: Stats-Utskottets Memorial, JVs 6, angående godtgörande af Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns riksdagskostnader: samt Lag-Utskottets Utlåtande, JVs 2, i anledning af verkställd granskning af Rikets Ständers Justitie-ombudsmans embetsförvaltning från sednaste till innevarande riksmötes början. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Memorial, JVS 11, i anledning af väckt motion, dels att underhållet af allmänna landsoch häradsvägarne måtte skiljas från jordbruket och öfvertagas af Staten samt bestridas genom allmänna skattebidrag, dels ock att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit göra underdånig framställning om tillsättande af en Kommitté för ordnande af denna ange - 62 Prot.-Utdrag den 28 November 1862. lägenhet, gillade Borgare-Ståndet nämnda Memorial, med förklarande att denna fråga tillhör Lag-Utskottet. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades motioner, väckta: af Herr Kistner, J\s 115, angående tillökning i anslaget för elementar-läroverket i Söderhamn; och af Herr Ridderstad, JVs 116, om de för gymnastiklärarne vid allmänna läroverken anvisade löners utgående till lika belopp och under samma vilkor, ehvad desse lärare äro dertill blott förordnade eller på ordinarie stat uppförde. S. D.
Tiri de så kallade Kungsskjulserne; oell angående förändring i nu gällande författning om Kronoskjutsen; i fråga om tillstånd föik_yrkohemmans åboers efterlemnade Enkor och barn, att företrädesvis till sådane hemman erhålla åborätt; samt angående Tiondes utgörande, och ständige Tiondesättningar. 10:0 Läggande till handlingarlie af nedannämde Utskotts Memorial och Utlåtanden, nemligen: oslit utios-Utskcttets: N:ris 18, ip, 20, 21, 22, 23, 24,1 a5 och 32 rörande anmärkningar emot StatsRådels Ledamöter och föredragande Stats* Secreterarue. Stats -Utskottets : I anledning af gjorde anmärkningar’ vid Utskottets Betänkanden, angående Embetsoch Tjenstemäns behof att innan 7o års ålder taga afsked med oafkortad! åtnjutande af innehafvande löner; och om bidrag af Staten till Pensions - Cassa inrättning för Civile Embets - och Tjenstemän; med öfverlemnande af' de rörande Stats - Regleringen »Rattade Betänkanden , jemte en Tabell" öfver Stats-Verket; Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkanden angående åtskiliige vid sCj Den 19 November f. m förslaget till inkomsternes beräkning före O O komne frågor ; och i fråga om ti I! ö kael t anslag för Kongl. Ii i Jj 1 io t lie k et ; rörande BiksSl, ändens olika beslut i fråga om understöd för hamnbyggnaden i Jönköping; i anledning af uterremisser utaf Utskottets Utlåtanden, rörande Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse om lili A leii Revision af Tullverkets med flore Cassors.
Staten skulle gifva garanti åt sig sjelf, vore en alltför stor barnslighet, — således redan en besparing af f af de 5 proctten som äro i fråga. Det finnes äfven en annan besparing; är Staten egare till § af aktierne, så har Staten naturligtvis majoritet i bolaget, kan således inverka på sättet att leda arbetet. -—Jag skulle icke tveka att härtill användes, i fråga om allt sådant som ej fordrade kunskaper och större skicklighet några hundrade ja tusende 32 * 500 D en 28 Augusti f. m. Korrektionister i st. f. att dertill använda kommenderadl manskap nr den indeldta arméen. Det vore orättvist alt till slikt arbete tvinga den indeidte soldaten utan att lemna honom full vedergällning derför; han har rätt alt betraktas som fri arbetare och den frie begär minst 1 r:dr b:co om dagen, ofta nog 2 r:dr r:gs. Detta är mycket, men så skall lian sörja för hustru och barn länka på framtiden; Korreklionisten bär hvarken hustru, hain eller framtid, således är skillnaden stor. Korreklionisten kan väl icke fordra mera när han arbetar, än hvad Staten gifvet' Soldaten i fält, eller under mölen. Soldat-portionen upgår i våra läger ungefärligen lill 12 sk, och om man räknar kostnaden för den militärstyrka som behöfves lör bevakning, i ett för allt, torde man komma till det resultat alt Koriektionistens dagsverke ej skulle komma att slå till mer än 16 sk. b:co, ingalunda något derutöfver, utom det att äfven detta ringa belopp minskades på så sätt att Kot rektionisten måste födas vare sig han arbetar eller icke, nu födas de i n produkt i vt, men skulle deremot komma att göra nytta för sig och jernvägen blefve på sådan sätt mindre dyr.
Hvad som ännu mer styrker denna förhoppning, är icke allenast det förhållande, att mina yttrade åsigter om landtförsvarets ändamålsenligaste ordnande delas af allt fler och fler kunnige och fosterländskt-sinnade män, så väl inom som utom facket, utan ock derföre att de äro ett genljud af hvad fräjdade män och krigare, varma fosterlandsvänner, yttrade inom delta hus vid gryningen af vårt nuvande s. k. konslitutionela statsskick. Män, såsom en Rudolf Cederström, en Johan af Puke, en Magnus Björnstjerna, en Georg De la Grange m. fl., hvilkas yttranden jag icke ansett olämpligt att här i minnet återföra, då de innehålla ord, som af en frisinnad Svensk man aldrig böra förglömmas, yttrade då:
Om der hade kunnat förmodas, at detta RiksMöte stolat racka sa lange, hade i tid infordrade rrplysningar kanste kunnat meddela den, at utwägar möjligen kunnat finnas til indelce Löner åtminstone för de fleste Embetsman. Det ar troligen Kongl. Kammar-LoIIeZwm, som bäst kan utreda detta, och jag hemställer derföre, om icke Riksens Högloft. Ständer stnlleiunderdänigher hos Kongl. Maj:t anhalla om befallning til nämnde Ooliexium, at ti! nästa Riksdag häröfwer afgifwa Utlåtande och Förslag, som dä af Riksens Ständer kunde fa granstas och antagas. Herr von Vicken, polian klenric, hade inlemna! er viäiamen, hwilket uplästes, sa lydande: Ofwertygad at de fleste Ledamöter af detta uplysta och aktningswarda Samhälle mera fasta sin npmärksamhet wid ämnet hwarom talas, än wid tala - Den 8 MarsZi/ talarens mindre skicklighet at uttrycka sig/ magar äfwen jag pa detta ställe och det för första gången i min lefnad/ pa en liten stund systelsatta Högmålborne Herr Grefwen/ och Landunarskalkens samt Högloft. Ridderskapets och Adelns upmärksamhet/ i anledning af det nyst uplaste Högloft. Stats-Utffottets Betänkande. Högloft. Stats-Utstotter har föreflagit Lönernas förhöjning för LWcerare af ätabs-Lapitains grad och derunder lil ZZ^ procent, da deremot UnderOlticcrare blifmit bewiljat endast 2; procents rilökning. Som af denna sednare Lorps för narwarande mig wetterligen icke sinnes någon person/ som i egenskap af Ledamot kan hwarken uti detta eller de öfrige Riks-Standen föreställa deras knappa / ja! obetydliga inkomster/ anser jag som min owilkorliga pligt, at ödmjukast anhalla, der Högmälborne Herr Grefmen och Landtmarstalken farm Högloft.
Remitterades lill Allmänna Besvärs* och OeconomieUtskottet Kong Majrts Nådiga Proposition till Rikets S-änder, angående roteIrihet för Capellansboställen samt ersättning eller vederlag åt de Cajiellaner, hvilkas, boställen än vidare komma att i roteringen qvarstå, äfvensom rörande befrielse ifrån öfverrotering för ätskillige hemman i Jönköpings och Kronobergs Län, och, i sammanhang härmed, örn vacanceafgift för ordinarie rotering underkastad jord, som icke presterar rotering in natura, gifven den 18 Januarii 1834*. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: 1:0 Kongl,.Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående indelnings j emnk 11 ingen i Blekinge, gifven den 18 Januarii i834, 2:0 Dito Dito Proposition, angående förlängning, i ytterligare 10 år af de, för en PantLåne-Inrätlning i Hufvudstaden beviljade förmoner, gifven den 8 Februarii i834 > 3:o Dito Dito, angående fortfarande anslag till UllDiscontFondens förstärkning samt UllCulturens och UliProduclionens befordrande i Riket, gifven den i5 Februarii 1,834.', Trot. Professor Gruhbes memorial, om anslag till ..Universiteten , jemte flere Ledamöters anförande i samma ämne. S. D. Remitterades till Banco-Utskottet: 1:0 Kongl,. Mai:ls Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utmyntningsgrunderne för tillverkning, af Kopparskiljemynt och Dacater, gifven den 8 Februarii iS34, 2:0 Dito Dito, angående controlerna för belåningen i Ranken af tackjern på Stockholms våg, gifven den 8 Februarii i834, 3:o ContractsProsten Östbergs motion örn ett Bancolån för St. Annae Gapellförsainlings Kyrka. S. D.
Utdrag den i3 Mars i83o. i5 bordet hvilande Memorial,N:o 4 ! 6, angående den summa af 70,000 Rdr, som är anvisad för KrigsCollegii Departementers materiela behof och Kruttillverknings-kostnaderne, att ärligen utgå utaf öfverskotten på Stats-Verkets ordinarie och extra ordinarie inkomster för åren från och roed 1830, samt i sammanhang dermed jemväl af Högloflige Ridderskapet och Adeln, genom Protocolls-Utdrag af den 11 i denna månad, gjorda inbjudning att instämma uti det beslut, Ridderskapet och Adeln, i anledning af berörde Memorial, fattat, beslöt Bonde-Ståndet att afslå Stats-Utskottets ofvannämnde Memorial och att icke eller antaga Ridderskapets och Adelns inbjudning; hvaremot Ståndet gillade Friherre SUfuerskjolds vid Memorialet fogade reservation. S. D. Biföllos, vid förnyad föredragning, Stats-Utskottets Memorial: Nio 433, med ytterligare fortsättning af förslaget till Reglemente för Riksgälds-Contoiret; N:o 434, i anledning af väckt fråga om underdånig anhållan af Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t, det Kongl. Majit täcktes i Nåder låta, genom det för Colonial-Ärendena inrättade Departement, uppgöra fullständig redogörelse för S:t Bartbelemy-fonden, från och med 1823 års Riksdag till och med den dag, då nästinstundande Riksdag börjas; Nio 435, i anledning afgjord motion, angående rättighet för Herrar Fullmägtige i Riks - i 6 Fröt.
Då motionären, på ofvan anförde skäl, väl funnit sig icke blott böra jäfva behofvet af en ny bibelöfversättning för vår kyrka, utan också yttra sin innerliga öfvertygelse, att påbudet om antagandet af en sådan skulle medföra för kyrkan och samhället ytterst betänkliga vådor, har han förmält sig dock vara långt ifrån att bestrida vigten af en varsam revision af 1541 års öfversättning, hvilken han deremot ansett vara af tidens kraf påkallad; men han har derjemte uttryckt den önskan, att denna revision måtte verkställas med så lätt hand, att den inskränkte sina åtgärder endast till rättande af det någon gång i uttrycket, vare sig genom val af något enstaka ord, anstötliga, eller, genom archaism i kasual-ändelsen, alltför släpiga, och till meddelande af nödtorftiga, korta, från all slags lärdomsståt fria, upplysningar och förklaringar i under texten anbragte noter. Utan anspråk att vara en ny, eller ens en omarbetad, version, borde den så reviderade bibel-upplagan promulgeras, såsom en normal-upplaga för alla framdeles af trycket utkommande bibel-editioner, och dess antagande öfverlåtas åt tidens säkert, om än småningom, verkande magt. Men ej åt en kommitté med flera sins emellan i detaljfrågor alltid dissentierande ledamöter, utan åt en enda man med stadgad auktoritet inom svenska kyrkan, har motionären ansett denna revision böra uppdragas, hvilken måhända redan till nästa riksdag skulle kunna vara färdig att till Preste-ståndets granskning, Ständernas gillande och Konungens sanktion framläggas, helst om åt den man, som af Konungen erhölle det vigtiga uppdraget, tjenstledighet från andra embetsbestyr för ändamålet tills vidare beviljades, då den vikarie, som under tiden den tjenstlediges k Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o 38. embete bestridde, kunde aflönas med något lämpligt anslag, af nuvarande bibelkommissionens icke obetydliga kassa.
Att sådant kan utföras genom na on enskild Comité, Ilvars Ledamöter vore utan arfvodan fcr sa mödosam ma omsorger, och hvilken saknade ds icelpem elei, .Embetsman äga till devrättelsers• samlande och nödiga ordres utfärda; de, arter Utskottet foga troligt. Hvad äter fp j.fya inrättningen orh de ivgletnenteriska föreskrifterna beträffar, instämmer Ui olt t uti alldeles i amma ta-kar. med dem Memorialets författare så väl tift, som vid förra Riksdag? n yttrat, och hvilka förän,fedt då varande Ekonomi-Utskotts Betänkande om Fraktoch Förväg ~s-inrättningen, hvilket sief af Riksens Häglof]. Ständer gjliadt och antaget. Enimi fördelen ax denna jnrättnir-g icke' kai sättas i tvifvelsmål, och således Statens dertill skeendeallmäona bidrag, b varfö rutan dea* knappast låter 'U tänka ', Syne® vara pä sitt rätta ställe, till undanrödjand® af de tyngder, hvarmed Jordbruket' besväras j sä kan likväl foke Utskottet förneka vigt n af Häglof]. SiatsUtskottets vid samma Riksdag af-eima Utfåtande, att detta bidrag icke kan bestämmas, eller någon tillgång för en inrättning a? denna' art anslås, förr än planen hunnit utarbetas, och ett bestämdt förslag för Riksens HögJUhwg till RAs St. Pro C. *8‘7*j8i8, frdejSawl. Htr 95- 94- 634 Besv. celi Ekon. Titel;. B et änkan elen. lofl. Ständer fram! äg gas.
DELES SÄRSKILDT FÖRMÅNL. VILLKOR. H E L L B E R G REDAKTIONSSEKR. : 12:TE ÅRG. BYRÅ TRÄFFAS SÄKRAST KL. 2 — 3. LÖSNUMMERPRIS: 8 ÖRE. &gt; » DEN • MEHHETmattor, s o m steg. sin ankomst borg, samt Den å Skinnarböl festskrud Drottningen af gårdens den minsta mottogs vid ägare, konsul af k a m m a r h e r r e var af flaggor o c h HaneLövenskiold. i vår synliga springaren serie bilder från är h. DROTTNINGENS ANKOMST TILL SKINNARBÖL. på na u n d e r hennes utflykter i omgifningarna. IDUN — 1899. kanhända gubben orätt, n ä r har han Men säg m i g ä n d å: h v a d lins a f detta l u g n a vett, s o m en makt i våra unga denna klasskamp ganska plötsligt flere; här kvar run togo afstånd afgjorda dagar? Nu heter få följa d e t: att utan tvång medfödd, naturn predikar A l t ta ä r att alltid bättre än kräfva och den, o c h se bättre än att strid ges inga b r ö d e r ställas ogifta nästa m o r g o n midt fart k u n d e k l a s s k a m p e n u n d e r återhållande arbeterskorna på du är den tid nekade kraft som eningar, häraf med att hand, allra hittills växt. största skedda betydelse förändringen klasshatet har emellertid f ö r framtiden. Om uppstått o c h gripit o m k r i n g sig hufvudsakligen på fabriker o c h verkstäder, så har det gare härd nu fått ännu en o c h långt — arbetarehemmen.
Eckhoff hos Välloflige Borgare-Ståndet serskildt ingifne och derifrån till Stats Utskottet remitterade Memorial, angående ersättning för de förluster, som Svenska Medborgare under de senare Krigsåren måst vidkännas, genom Skepps uppfinningar af de Utländska Magter med hvilka Sverige varit i fredligt förhållande; deruti Utskottet förklarat, sig i anledning af dessa Memorial, icke kunna för det närvarande afgifvX annat Utlåtande, än det som vid 18* 5 års Riksdag, uppå lika beskaffadt yrkande, af då varande Stats-Utskott meddeldtes och utaf Riksens Ständer godkändes, att nemligen Motionerne icke kunde till pröfning upptagas , hellst det syntes icke böra komma i fråga, att Riksens Ständer vidtaga någon åtgärd till utredande af enskildte Personers blott i allmänhet uppgifne ersättningsanspråk, emedan ett sådant steg likasom skulle innefatta ett erkännande, att förlusterne till större eller mindre del borde af Staten godtgöras. J)m IC) Februariu 4:0 Af den I2 i denna månad, öfver de År»' märkningar, som af flere utaf Välloflige Borgare-Ståndets Ledamöter blifvit gjorde vid Utskottets Betänkande af den 17 sistledne Januarii, i anledning af Herr Kjellanders innom bemälte Stånd väckte Motion, angående, uppskof med redovisningen af Krono-Uppbörden; deruti Utskottet ansett de gjorde anmärkningarne icke hafva i något afseende kunnat förändra, utan tvärtom gifvit ett ökadt stöd åt den öfvertygelse Utskottet förut yttrat , att nemligen handhafvandet af Uppbörds-Författningarne borde på verkställande Magten ankomma , hvarjemte Utskottet i öfrigt tillkännagifvit att Utskottets förra Betänkande redan blifvit af Rid* derskapet och Adeln samt Presteoch Bonde Stånden gilladt. fia Af den 12 i denna Månad,öfver Kongl, Majrts Nådiga Remiss pä Vadstena Stads samt dermed förenade St.
Jag anser det tillfälle, som nu yppas till erhållande af tjenligt hus för Riksarchivet, icke böra försummas, utan anhåller att R. o. Ad. ville benäget årerremittera delta betänk. till StatsUtsk., på det att saken derstädes snart må kunna tagas under ny pröfning, och inköp af Bergstrahlska huset möjligen föreslås. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Vid denna frågas behandling i StatsUtsk. hafva ganska noggranna beräkningar blifvit gjorda innan detta förslag blifvet till R. St. afgifvet. Här har redan för en längre lid sedan gifvits tillkänna, att de som hade några hus med det läge och den beskaffenhet, som kunde fordras antingen för Riksg.cont:s eller Riksarchivets behof, skulle anmäla sig hos Fullmäktige i Riksg.cont. Flera anbud hafva äfven till Riksg.conUs Fullmäktige inkommit. Deribland är äfven det lius, som Hr von Hartmansdorff nämnt. StatsUtsk. ansåg likväl, att den köpesumma, som var ifrågasatt för det huset, var för hög. Derför är begärdt 200,000 r:dr. Det stora huset är visserligen i godt skick, men deremot den andra delen, som lärer stå på en mindre säker grund, uti eli mindre godt skick. För ändamålet torde äfven ett något mindre hus kunna begagnas. Flera andra hus äro anmälda och hafva blifvit af flera ibland StatsUtsk:s ledamöter besigtigade, och efter en verkligen noggrann undersökning, kom StatsUtsk. till det beslut att tillstyrka R. St. att låta Riksg.cont. tills vidare hyra local. Dervid har kommit i betraktande, att i Stockholm finnas en mängd Statens hus, hvaribland somliga för närvarande begagnas lill ändamål, som måhända icke äro så vigtiga, alt ej uti en mindre aflägsen framtid någon local i något af Statens hus skulle kunna beredas åt Riksg.cont., utan att Staten belastades med en dryg köpesumma till inköp af ett nytt hus.
Enligt ofvan intagne beräkning, uppgår nemligen årliga kostnaden för skjutsningen å landet, postskjutsen deri inbegripen, till 745,668 R:dr och skjutskostnaden för städerna till 106,621 R:dr. Antalet skjutsskyldige hemman å landet utgör 53,617, hvaraf 1997 äro städerna, såsom reserv, underlagda. Skjutsningsbesväret å landet hvilar således på 51,620 hel. om skjulsn.-besväret. ^ 42 hemman, och det i städerna på de skjutsskyldige derstädes, jemte 1997 reservhemman. Detta sistnämnda tal, minskadt med 1997, gör 5384, som alltså blifver det hemmantal, hvarför städerna, i förhållande till landets 53,617 skjutsskyldige hemman, böra i kostnaden för bipostvägsbefordringen deltaga. Då städerna hvar för sig, i afseende på skjutsningsbesvär, uppskattas till 1| hemman för hvarje fullt hundratal invånare, blifver, såsom af Bil. N:o 2 synes, sammanlagda hemmantalet för alla städerna i Riket 5,645\ hemman, hvilket antal visserligen något öfverstiger det ofvannämnda, efter förhållandet med skjutskostnaden uträknade talet 5,384. Men denna skiljaktighet, hvilken är temligen obetydlig, torde dessutom, i betraktande af dels omöjligheten, att annorledes, än approximativt, åstadkomma beräkningar af förevarande art, och dels fördelen af en i ofvanberörda måtto, genom städernas jemförelsevis skeende uppskattning mot mantal, tillgänglig, enkel och för tilllämpning beqväm billighetsgrund för skjutsbesvärets fördelning emellan städerna och landsbygden, befinnas mindre anmärkningsvärd.
Detta stadgande har till föremål att förhindra despotiska företag af Den 26 Maj. 36£) af regenten, men tan så mycket mindre anses innefatta något hinder för stiftande af de lagar, som statsmakterne kunna anse af behofvet påkallade, som lagarna stillas af Konung och Ständer gemensamt, nien stadgandet deremot i 16 §:n lleg.Fm allenast har afseende på Konungen. Vare detta tillräckligt yltradl i denna vigtiga fråga. Ehvad restriclioner man i öfrigt må vidtaga, blifva de dock alltid för ändamålet otillräckliga, så länge tnllafgifterna äro så oiimligt höga, att frestelsen blifver för stor, för att ansvaret skall kunna afskräcka från lagens öfverträdande. Men oansedt man icke kommit till det af wiig önskade resultatet, att få tnllafgifterna bestämda till ett lämpligt och proportionerlig! belopp, anser jag det likväl vara oundvikligt att vidtaga sådana controller, att lagarna icke må blifva overkställbar och nästan ett åtlöje för så väl dem som bryta emot dem, som äfven för deni, hvilka stiftat dessa lagar; och jag tillstyrker derföre bifall till Utsk:ns nu föredragna betänkande. Hr P r i n t ze n sk ö I d, Garl: Ehuru Frih. Cederström behagat stämpla hvar och en, hvilken vågar yttra sig för bifall till CJtsktns betänk., såsom upprorsmakare, finner jag mig likväl icke deraf afskräckt att tillkännagifva min tanke, som är den, att jag finner Utsktns betänk, vara vida ändamälsenligare, än den lag, som för närvarande existerar. Nar man vill ändamålet, måste man äfven vilja medlen, nb. när dessa medel användas i den ordning och på det sätt, som hagarne tillåta. Man måste då noga besinna, alt den visitationsrätt, mot hvilken Frih. Cederström protesterar, utgör ett villkor för möjligheten att kunna hålla tullförfattningarna i helgd; ty om visitation icke får ske inom hus, så blir följden den, att blott man lyckats föra varorna förbi gränsen och inom någon boning, så äro de fredade från efterforskning.
Styrelsegren vaka öfver hushållningen med dess anslag af medel och fastigheter, men det under honom varande Collegium, af Stats Contoir et, genom qvartals-anvisningar på Banken och Stater för Rånterierna, uppbära anslaget, samt förvalta och redovisa det; men för de Törvaltningar, som icke 174 hafva något underlydande Collegium, borde Statr* Contoiret ansvara får detaiilen af dithörande me* del, oeh med hvarje Förvaltning hålla särskild räkning. Sitt all redogörelse får Statens medel och för alla Cassör, som tillhöra Statsförvaltningen, med undantag allenast af det Kongl. Husets ap. panage-medel, samt utgifter till hemliga diplomatiska kostnader , bör granskas af Riksens Ständers Revisorer i anseende till Styrelsen, och af KammarRätten i afseende på Ziffran. Att vederbörande Förvaltningschefer följagtligen böra vara redovisande inför Stats-Rtvlsorerne, och ansvarige inför Riks-Rast , samt Collegiernes Ledamöter redovisande inför KammarRevisoreme och ansvarige inför Kammar-Rätten. Enligt förut anförde grunder, skulle under Drätsel-förvaltningen höra: Jordens oeconomiska uppmätning för Skattläggningar , förmedlingar, byten och mera dylikt ; i hvilket afseende Landtmäteri-Contoiret hit lyder. Jordboks väsendet, fastigheters skattläggning och fördelning af de jorden åliggande skyldigheter. Tiondeoch markegångssättningar. Beskattning af lösegendom , yrken och personer, så vidt den af Styrelsen beror. *75 Förvaltning af Kronans tillhörigheter, Kongs Gårdar, Slott och Hus. Indelningsoch Roterings-verket , civila boställen och annan Statens egendom. Skatteförsäljningai, Bytesoch Liqvidationsmäl emellan Kronan och enskilde. Deo så kallade Kongl. Skattkammaren, Uppbörden af Kronans inkomster i allmänhet. Nummer-Lotteriet. Chartas-Sigillafse-Verket , och Tull-Verket, så vidt det har gemenskap med inkomsterna. Stats-regleringen och bestridandet, enligt densamma, af Statens utgifter i det hela. Regleringen och utbetalningen särskildt af allmänna Pensionsoch Indragnings-Staterne. Allmänna redovisningen för Stats-medlen.