Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det sedan år 1805 i Länet existerande och med af Eders Kongl. Maj:t utfärdade Stadgar försedda Hushålinings-Sällskapet har visserligen vinnlaggt sig, att genom spridande af råd och upplysningar, premiers utsättande o. s. v. i jordbruk och näringar införa, nödiga och nyttiga förbättringar, men synes icke hafva lyckats på ett sätt, som motsvarat de förhoppningar, hvartill .Femårsberättelse från Wester Norrlands Län. .3 18 dess nitiska bemödanden bordt berättiga. Sådant tilJskvifver jag förnämligast för orten egna förhållanden, som vållat binder, hvilka det icke berott af Sällskapet att undanrödja. Ifråga om fäderneärfda vanor, arbetssätt m. m., är allmogen bär, som annorstädes, af en envist konsel-valif tendens, och denna allmoges naturliga goda förstånd bidrager i sin mån till att öka anspråken på bevisen om nya methoders fördelaktighet, innan de vilja frångå dem, far och farfar begagnat och hvaraf dessa sägas hafva funnit sig väl. Den vill derföre lika mycket, om icke mera än allmoge i andra orter, öfvertygas om det nyas företräden framför det gamla, innan detta sednare öfvergifves. Först sedan bevisande exempel åstadkommits, börjar den vilja tillegna sig de lyckade resultaterne. I Rikets sydligare provinser gifvas dessa exempel vanligen af ståndspersoner, hvilka utan fördom, men med en på högre bildning grundad förmåga att på förband beräkna sannolikheterne för eiler emot en uppställd theori, samt i en ekonomisk ställning, mägtig att uthärda en möjlig motgång vid utförandet, i allmänhet finnas beredvillige att medelst experimenterande föra jordbruksnäringen framåt.
Men då man nu vet, alt hofrättcrnes närvar, personal jemnt och nätt är tillräcklig för de mål, som från lagmansrätt dit fullföljas, huru skulle den då blifva det för ett dubbelt större antal mål? Frih. Raab har vidare sagt, alt då man lätt skulle kunna, genom att besluta ett sammanträde emellan Statsoch LagUtsk:n, häfva de olägenheter, som berodde på bristande statsbidrag; så återstode endast att afhjelpa de mindre bristerne i Frill. Sljernstedts förslag. Men mine Hrr! dessa brister, eller de omständigheter, som göra förslagets antagande betänkligt, äro icke blott några obetydliga redaclionsbrister, utan de utgöra sjelfva de hufvudsakliga grundsatserne i förslaget, hvilkas obetingade förkastande lika lätt kan medföra olägenheter, som deras obetingade godkännande. Så t. ex. skulle man, i fråga om summa appellabilis, råka ut för åtskilliga svårigheter, om man, i stället att Frih. Sjernstedts förslag helt och hållet borttager alla hithörande stadganden, ville oförändradt bibehålla deni och tillämpa dem på första instansen i st. f. den andra, der de hittills endast ifrågakommit. Ty ett sådant stadgande vid den första instansen skulle medföra stora olägenheter för alla rättsökande, hvilket LagUlsk. i sitt betänk, sökt ådagalägga och just sökt undvika, genom det förbehåll, som i den föreslagna und. skrifvelsen finnes intaget. Hvad verkställighet af underrätts dom beträffar, så innefattar äfven den frågan en sådan hufvudgrundsats för bela reformen, alt om den helt och hållet borttages, finnes alls icke något correctiv qvar emot hofrätternes öfverhopande med arbete; och förökade statsanslag skulle då blifva nödvändiga till det belopp, att det är lemligen ovisst, om SlatsUtsk. och alla de, som nu yrka på förändringen, äfven skulle vilja tillstyrka Ständerne att bevilja de ökade anslag för hofrätterne, som i sådant fall blefvo erforderliga.
Upp - Den 18 Augusti. 7t Upplästes ett Protocolls-Utdrag af den 9 Augusti frän det Högwördige Preste-SLändet af innehåll: att sedan Stats-Utskottet genom Prottcolls-Utdrag af den 7 näst föregäende förklarat sig icke finna något hmder för härvarande Fullmägtiges uti Rcksgälds Contoiretättrre a till Stockholm, och da den uti Preste-Scändets Protecolls-Utdrag af den 1 Augusti emförmälte berättelse om Riksgälds-Werkets tillstånd och förwaltninq nu,mera hitkommit, anser Preste-Ständet sig böra tilläta sin härvarande fullmägtig i Riksgälds-Contoiret, Kyrkoherden att till Stockholm äterresa. Likaledes ett Pre tocslls-Utdrag af den n Augusti, innefattande Preste-Ståndets bifall till Constitutions-Utskottets utlåtande angäende Justitia-Ombudsmannens wistelse-ort, dä Riksdag annorstädes än i Hufwudstadcn hälles; samt Ett dito af samma dag lwarigenom Preste-Ständet kungör sitt bifall till den af Bonde-Ständet wäckta fräaa rörande de frän sist bällne Riksdag uppffjuine ämnens hwilande till nästa Riksdag. Detza Irenne Protocolls-Utdrag ladcs till Handlingarne. Föredrogs ett Memorial frän ExpeditionsUtffoltet af denna dag, innefattande Utskottets anhällan, att i afseende pä utgifwandet, enligt 89 tz. i Riksdags-Ordningen, af de handungar som utgöra bihanget till samtelige Riks-Sländens Protocoller, dels alla Ständens ProtecollsUtdrag mätte Utffottet meddelas, dels alla Utstött mätte anmodas att i god tid till Expeditions - 72 Den 18 Augustt. tions-Utskottet, insända afffrifter af sina betänkanden och förklaringar. Bifölls. Justerades följande: Utdrag af Högloft.
Det är allmänt erkändt, att i Tyskland äro de allmänna Skogarne långt bättre vårdade, än de enskildta, och att de i Preussen, efter afdrag af administrationskostnaderne, lemna Staten en årlig ren behållning af öfver En million R:dr i silfver. Inom vårt land hafva äfven ganska verksamma åtgärder blifvit vidtagne för Skogshushållningens förbättrande i allmänhet, hvilka, när de erhålla nödig utveckling, säkert böra leda till detta ändamål, hvars vigt torde kunna anses så mycket större, som man bör besinna, att af Rikets export större delen är en product af dess Skogar. Ett hinder möter likväl för den defi niti va regleringen af Rikets skogs väsende, i den obegränsande tiden för allmänningarnes delning. Sä länge Staten ej vet, hvad den skall administrera, blir det lika omöjligt alt beräkna den förvaltande och bevakande Per - 3g8 Den 19 December e. m. sonalens storlek, och att införa ett ordnadt hushållssätt. Jag får således föreslå, att en prescriptionstid af 2 år må fastställas, efter hvilken ingen ansökning om allmänningsdelning mera må äga rum. Herr Gripenstedts ifrågavarande Motion, äfvensom Friherre Sprengtporten i anledning deraf nu afgifne yttrande remitterades till Allmänna Besvärs-och Ekonomiutskottet. Till remitterande föredrogs Grefve Spens’s, Carl Gustaf, den 10 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående upprättade förslag till förnyade Posttaxor för inrikes gående bref. Herr ReutersvärdPehr Adania hade inlemnat följande, som upplästes: I anledning af hvad Grefve Spens, uti Memorial, vid Plenum den 10 i denna månad, anfört, rörande den förestående nya regleringen af Posttaxan m. m., tager jag mig friheten att göra följande tillägg och erinringar, nemligen: 1:0 Med Herr Grefven instämmer jag fullkomligen uti den önskan att Chartor å afgångne rättas och, så fort sig göra låter efter Po - Den 19 December e. m. 399 sternas afgång, uthängas för allmänheten.
Första punkten syneS för wig öfwerga war förmåga, at uppå söreskrifna tid och satt tilffjuta 4^ million Riksdaler uti Silfwer utefwer hwad ökade arliga urskylder medtaga, dä desta 4^ millian lära wara calculerzäe at upragas ester af ali förmögenhet bade l löst och fast, samt af löner, dock de endast undantagn» sam icke äga öfwer so RikrdalerS wärde. En sadan Bewillning riktigt utgänqen, skulle ju antingen lemna cn upiySning om hela Rikets förmögenhet kil endast 225 millioner Lspir»! - wärde, som bste en swag tafla för utlänningar at ffada, eller mäste samman af et sammanffoc», pa sadana grunder upragtr, lemna et wida öfwerflödigare Silfwer Lspirrl än de päi räknade 4r millrynsr Riksöaier; och hwarwid Fastig S4A httSägare blifwa nu som alltid, säkrast och lättast at kunna mod precision beskatta, äfwen witz en möielig brist uti kolti!» summans indriswande, hwaremoi 6-pi'Llistor sinna nog utwägar at dölja sina cspiisler, Utan at afgiften staduar pä dem; ehuru man mä »'tänka me. del deremot, sa pahirtas dock aldrig mer än förr någon ukwag at beskatta dem uti jämnlikhet med Jordägare, Den mycket Gäldstnldiqe äler, förpligkad at upgiiwa sin stat, efterhalles a t Lrecluorri, esebsrsr derföre sit lilständ, ly mennlstan läl icke allmänt förakt, men csäsrsr bonis »agra är derefter, genom en sadan sjelf äta» gen förlust, d'l han eljest med industris och lyckelig styrelse utom allmän kttndbarhct om sit tilstand, försigtigt kunnat afböja.
St. skola på detta sätt blifva äfverhopade med enskilda besvär och angelägenheter, som icke borde förekomma lill deras handläggning, och dessutom skulle härigenom en så vigtig handling som med en skrifvelse från rikets representation nedsättas i sitt värde, hvarföre jag anhåller om bifall till l:sta punkten och afilag å den 2:dra i Ulsk:s betänk. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag förenar mig med Gr. 150 Den 17 Juli. Lagerbjelke och får tillägga, att om R. St. skola vidtaga den föreslagna åtgärden, skulle K. M. antingen genom sin Justitee-kansler eller hvilken det vara månde, uppträda såsom sakförare för stipendii-hemmanens åboer emot stipendii-inrällningen och således för enskildte emot det allmänna. Det är ju att vända saken upp och ned? Jag tillstyrker derföre afslag å förevar, punkt. Hr Printzensköld, Carl: Jag förenar mig med Gr. Lagerbjelke och Hr von Hartmansdorff och skulle sålunda hafva önskat, att StatsUtsk. icke gjort sig skyldigt till samma anmärkn:r som blifvit framställda mot betänk, från andra Utsk. nemi. att hafva befattat sig med småsaker, hvilka icke tillhöra R. St:s handläggning, utan böra på andra vägar inkomma till K. M:s nåd. pröfning. < O Frih. Åkerhjelm, Carl Axel: Jag förenar mig med Gr. Lagerbjelke och är visserligen öfvertygad, att missbruk hafva ägt rum, men den kronofogde, på hvilken ansvaret härföre hvilar, är redan aclionerad och suspenderad. Jag tror således, att det är öfverflödigt, att besvära K. M. med någon skrifvelse i detta ämne. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Det må väl icke med något skäl kunna läggas StatsUtsk, till last, att det lemnat uppmärksamhet åt de i detta ämne väckte motioner, enär frågan vunnit en viss celebritet, som sannolikt af de flesta ledamöter inom Ståndet är känd.
Mcij:ts Nådiga Skrifvelse N:o 57. föreskrifter i Sverige upphäfvas. Enär den ifrågavarande ömsesidiga lagstiftningen i sjelfva verket utgör en reciprocitels-traktat, synes ordningen fordra, alt författningen antyder det sätt, hvarpå den ömsesidiga öfverenskommelse!! inå kunna ändras eiler upphäfvas. Vid sådant förhållande kan jag ej annat än tillstyrka gillande jemväl af kommittéens förslag i § 33, att förordningen skall ega gällande kraft, intilldess hegge rikena om förändring deri öfverenskomma, eller ett år förflutit efter det i någotdera riket blifvit annorlunda besluladt.” »De öfriga tillägg och ändringar mot redan gällande stadganden, hvilka kommittéen föreslagit, befinnas jemförelsevis vara al' mindre betydenhet, och äro föranledda antingen af inträffade förändringar i faktiska förhållanden eller af behofvet att bringa lörlältningens särskilda föreskrifter i full harmoni inbördes, eller innefatta blotta redaktionsförbättiingar. Aid granskning af dessa tillägg och ändringar har jag, för min del, icke heller derutinnan funnit något vara att erinra; -—• och af allt hvad jag nu i underdånighet anfört blifver alltså en följd, att jag finner mig böra tillstyrka, alt det af kommittéen afgifna förslag tili förnyad förordning, angående Sveriges och Norriges ömsesidiga handel och sjöfart, hvilket äfven vunnit Kongl. Norrska regeringens enhälliga förord, må i alla delar varda till efterrättelse fastställdt; i hvilket hänseende jag till en början underdånigst hemställer, att Eders Kongl. Maj:t, med Nådigt förklarande, att Eders Kongl. Majit finner berörda förslag f allo antagligt, täckes genom Nådig Skrifvelse öfverlemna detsamma till Sveriges nu församlade Ständers och Norriges snart sammanträdande Storthings pröfning; •—- lärande Eders Kongl. Majit i sammanhang dermed täckas förordna, att det Svenska exemplaret af kommittéens Betänkande och Förslag, som med Nådig tillåtelse till trycket befordrats, nu skall bland Svenska Riks-Ståndens ledamöter utdelas." Stats-rådet Grefve
Om desse delas så, att de skiftevis sitta en timme vid prof., så föreställer jag mig, att discussionerna skulle påföljande förmiddag kl. 9 eller io kunna öfverlemnas till genomseende af talarne och sedan påföljande eftermiddag blifva tillgängliga för allmänheten. Jag inser, att detta fordrar en betydligen ökad kostnad, och tror icke att det kan företagas innan vår grundlag blir ändrad; men vi hafva på bordet ett hvilande grundlagsförslag, som tillåter RiksSttn att inställa tryckningen af deras protocoller. Skulle denna grundlagsförändring blifva antagen, och R. o. Ad. besluta att under denna riksdag icke låta trycka sina protocoller; så bör derigenom uppkomma en besparing, som visserligen skulle mer än motsvara den ökade kostnad, hvilken blefve nödvändig, om notariernes antal fördubblades. På dessa skäl tillstyrker jag, att afgörandet af båda motionerna måtte uppskjutas, till dess resultatet af det hvilande grundlagsförslaget blir gifvet. Frih. Raab: Då jag uti föregående plenum föreslog, att de båda tidningsredactionerna, Dagligt Allehanda och Aftonbladet, skulle få tillåtelse att i sina tidningar trycka de sammandrag, som borde göras af våra discussioner; så kom detta af den anledn., att mitt förslag var muntligt, föranledt af discussionen vid tillfället, och jag ansåg icke mig till - Den 20 Mars e. m. 449 tillständigt att sedan ändra detta mitt yttrande, då jag aflemnade det skriftligen; men jag anser rätt, att ett sådant sammandrag, som jag åsyftar, skall vara tillgängligt för hvilken tidningsi edacteur som helst. I afseende på mitt förslag, vill jag göra den anmärkning, att det har ett företräde framför hvarje annat, nemi. det, att discussionerna kunde andra dagen bestämdt återgifvas uti tidningarna. Det hade jemväl den fördelen, att talarne voro i tillfälle att genomse sina yttranden, innan de införas uti tidningarna; ett tillfälle, som måhända äfven nu är dem lemnadt hos tidningsredacteurerna, men hvaraf ingen der lärer begagna sig. — Hr von Troils förslag slår i sammanhang med det af Hr Dalman gifna, men återtagna.
Skrifvelse, N:o 139. fråga, att, för dess sammanskjutande af egna medel, tagas i anspråk, Rikets Ständer, såsom enda utvägen att bereda möjlighet åt ett blifvande bolag att förskaffa sig anläggnings-kapitalet såsom lån emot låg ränta och årlig amortering, måtte lemna statens garanti antingen under 20 år, räknadt från den tid, då arbetet bevisligen tagit sin början, eller ock under 20 år från jernvägens fullbordande, i hvilket sednare fall likväl de beräknade trenne byggnadsårens räntor å 5 procent, upptagna till 280,000 R:dr, skulle tilläggas kostnadssumman, hvarefter å totalbeloppet, eller 2,680,000 R:dr, staten garanterade 5 procent under berörde tid, nemligen för hvad, efter afdrag af driftoch underhållskostnad, behållningen af rörelsen på banan årligen kunde kunde komma att understiga ö procent, i förra fallet af anläggnings-kapitalet 2,400,000 R:dr och i det sednare af 2,680,000 R:dr, d. v. s. för hvad behållningen, efter nyssnämnda afdrag, årligen kunde understiga 120,000 R:dr, enligt det förra alternativet, eller 134,000 R:dr, enligt det sednare, samt 2;o att det blifvande jernvägsbolaget måtte komma i åtnjutande af samma skattefrihet, som blifvit beviljad Götha kanalbolag och andra dylika bolag; så bar E. K. M:t, uti aflåten nådig skrifvelse, till Rikets Ständers Stats-utskott öfverleinnat ofvanberörda underdåniga ansökning, med tillhörande kartor och handlingar, jemte Styrelsens öfver allmänna vägoch vattenbyggnader deröfver afgifna underdåniga utlåtande, på det Rikets Ständer måtte komma i tillfälle att med erforderlig fullständighet taga målet i öfvervägande; och ville E. K. M:t, efter det Rikets Ständer meddelat deras beslut i ämnet, företaga den pröfning af ärendet, hvartill å E. K. M:ts sida omständigheterna då kunde föranleda.
Skogarner beskattning hvad marken angår på hvilken den växer, är redan gjord under benämning af Bete, Här blifver blott fråga om sjelfva skogsproducten såsom råämnen, och till grundprinciper bör antagas den årliga afkastning som kan påräknas med skogens bestånd, då man bör förvandla alla de träd, som kunna fällas till cubikfamnar ved eller stafrum 3me alnar lång, hög och bred. Inbsräknadt dagsverken till fällning och en dagskörning per famn, bör af vedens Intrinsequa värde afdrages i omkostnader f tunna korn, resten utgör den behållna vinsten. Skogens förädling genom tilldanartde af bjelkar, tjära, bräder, kohl mm. bör ej komma i någon beräkning såsom hörandehill redan gjord beskattning på köpmannen, som köper bjelkarne och tjära. Sägen sorn förvandladt trädet till bräder, kohlen som begagna6 vid smidena och Bruken, dito dito. Den högre förädlingen genom ökade kua; 680 Den 24 Februarii. $kaper tillhör industrien: men skogarne böra fördela’ uti 3tne hufvudklasser, nemligen 1 ;o Högfhog eller Ek och Bok. 2:0. Sirjkog, eller annan slags löfträd, samt 3:0. Barrjkog•, Min afsigt ir ingalunda att gifva en vetenskaplig framställning af skogshandteringen, utan blott att i korthet nämna hvad jag anser nödigt att iagtaga sorn en hjelp vid beräkningen för ett så vigtigt ändamål, som uppgörandet af ett helt lands skattläggning. I allmänhet anses öfver hufvud årligen kunna fällas * Cubik eller Stafrum famn Hög| famn dito Barrjkog, £ famn Surfkog per tunland. De grenar och det ris , som i famn icke kunna läggas, kan anses sorn husbehof» bran. sk för arrendatorn, hvilken vanligen, åtminstone i min mera skoglösa ort är förbuden allt handande, ja kanske att qvista upp m. rn.
Då nyttan af ifrågavarande undervisnings-anstalt, hvilken redan visat sig utöfva ett välgörande inflytande på den inhemska trädgårdsskötselns utveckling, efter Ut skottets tanka, synes vara ådagalagd och densammas framtida bestånd alltså förtjent alt genom understöd af allmänna medel befrämjas, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, för den tid, hvarunder nu förestående statsreglering blifver gällande, till understöd för trädgårdsföreningens i Stockholm elevskola, anvisa ett årligt anslag af 1,333 r:dr 16 sk , med förbindelse för trädgårdsföreningen, att, så vidt ske kan, verkställa utdelning af fruktträd och plantor till mindre bemedlade jordbrukare och att, jemte behörig redovisning för nämnde medel, till Landtbruks-akademien afgifva berättelse om antalet af de elever, hvilka vid inrättningen njuta undervisning, äfvensom rörande verkställd utdelning af fruktträd och öfriga före mål för föreningens verksamhet. d) Undervisnings-anstalter för slöjderna. 14:6 Jemte tilikännagifvande att, enligt Rikets Ständers vid sistlidne riksdag framställde begäran, Kongl. Maj:t låtit anställa undersökning om tillståndet inom den tecknologiska undervisnings-anstalten i Stockholm och derefter, i afseende å en nödig befunnen förändrad organisation af detta institut, för detsamma fastställt nya stadgar och ny stat, att från innevarande års början tjena till efterrättelse, har Kongl. Maj:t föreslagit, att nuvarande endast intill nästa riksdag beviljade årliga anslag för nämnde undervisningsanstalt, 14,100 r:dr, måtte, såsom i den nya staten påräknadt, få än vidare fortfara. Då, med hänsigt till den vidlagne förändrade organisationen af tecknologiska institutet, det bör förmodas, att denna inrättning kommer att motsvara det dermed åsyftade ändamål, hemställer Utskottet, att ofvannämnde belopp, 14,100 r:dr, må såsom årligt anslag för tecknologiska institutet i Stockholm anvisas, att n Sluts-Utskottets Utlåtande, vV.-o 90. utgå under den tid, för hvilken nu förestående statsreglering blifver gällande. ■15:o
Folskole-stadgan den 18 Juni 1842, jemte yttranden. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades följande motioner: af l:o Per Nilsson från Christianstads län, om ändring i Kongl. Förordningen den 13 Juni 1838 i hvad rörer skyldighet för ogift qvinna att hos domstol an mäla sin önskan om myndighet, jemte yttranden; 2:o Anders Jonsson från Wermlands län, om ändring af 26 kapitlet 1 § Byggninga-Balken; 3:o E. J. Rudberg från Calmar län derom, att åverkan å på rot stående skog måtte såsom stöld eller snatteri anses och bestraffas, jemte yttranden; 4:o Nils Magnus Pettersson från samma län, om ändring i 25 Kap. 12 § Byggninga-Balken i fråga om grustägt, jemte muntliga yttranden och ett skriftligt anförande af A. W. Uhr från Orebro län; 5:o Nils Svensson och Ola Olsson från Blekinge län, om skyldighet för byamän, att efter hemmantal deltaga i stängsel vid allmänna vägar; 6:o Nils Olsson från Malmöhus län, om tillägg till lagstadgandet rörande äktenskapsskilnad ; 7:o Samme man om ändring i 2 Kap. 3 § Riittegångs-Balken samt Kongl. Resolutionen den 17 December 1697 § 7, rörande stället för tingspredikans hållande; 8:o Samme man om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 20 November 1845, angående lösöneköp; 9:o Håkan Nilsson från Christianstads län, om skyldighet för hemman af hvad natur sorn helst, med undantag af presteoch klockare-boställen, alt deltaga i underhållet af tingshus och fängelsebyggnader, jemte yttrande af Carl Anders Larsson från Östergötlands län: 10:o Samme man om ändring i lagens stadgande rörande morgongåfva, jemte yttranden; samt i li:o Johannes Nilsson från Göteborgs och Bohus län om ändring i föreskrifterna rörande ogift qvinnas myndighet. S. D.
Ståndet vidbtef den vid föredragning af betänkandet, Nio 35, yttrade åsigt, och beslöt, att ett anslag af 600,000 R:dr må uppföras till fångars vård och underhåll; De öfriga punkterna la des till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande utlåtanden: N:o 68, i anledning af erhållen återremiss å betänkandet, .Yo 33, angående beräkningen af Stats-Verkels inkomster: lades lill handlingarne; Yo 70, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet, N:o 36, angående utgifterne under Riks-Statens Tredje Hufvud-Titel: lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets utlåtande, N:o 71, i anledning af erhållne ålerremisser å betänkandet, N:o 37, angående utgifterne un4er Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel: Förra Afdelningen-. lia punkten, lades till handlingarne; 2:a punkten, Litt. a.) lia och 2:a momenten, lades lill handlingarne. 3:e mom. Utskottets båda tillstyrkanden i utlåtandet, Yo 37, i afseende på detta moment, bijöllos; Prot.-Utdrag, den it December t8f4- 421 4, 5 och 6 momenten, äfvensom litt. b.), Lules till handlingarne; Litt. c.). Det af Utskottet till Exercis-sqvadroners underhåll föreslagna anslag bifölls; Litt. d.).
Med bifall till Hofcapellmästaren Eenvalds begäran, att den 22 dennes få begagna Riddarhussalen till uppförande af en concert till förmån för de brandskadade i Wenersborg, beslöt . R. o. Ad., för att gå det vackra ändamålet till mötes, att ingen afgift för salens begagnande skulle erläggas, och alt eclaireringen vid tillfället skulle på Ridd.cassans bekostnad bestridas. Ilr Gunther, Carl Gust., uppläste följande: Enligt min förut gjorda anhållan, då R. o. Ad. återremitterade StatsUtsk:s ullåt. N:o 273, torde jag nu få afgifva de anmärkningar, hvartill jag funnit mig föranlåten efter erhållen kännedom af alla de handlingar, som finnas åberopade, dels i K. M:s nåd. propos. till R. St. af d. 7 sisth Maj, dels i StatsUtsk:s nämnde ullåt., ang:de grunderna för markegångsprisens bestämmande, räntepersedlarnas omsättning och förenkling, indelta räntors och tiondeanslags återingående till Kronan samt andra med grundskatternas utgörande gemenskap ägande ämnen. Härvid anser jag lämpligast att, vid pröfningen af ämnets flera delar, följa den ordning , Utsk. iakttagit. Då förekommer 1:0 förslaget, att R. St. skulle upprätta markegångstaxa för kommande 5 år, hvilket förslag Utsk. helt och hållet afstyrkt, såsom mindre tjenligt, dels, då en markegårigsättning för kommande 5 år grundades på de pris, som varit gällande under 5 förflutna år, alltför betydliga skillnader emellan de för året gångbara och markegångsprisen kunde uppkomma, hvadan en sådan förändring, ehuru ledande tili en säker oell bättre ordnad beräkning af statens inkomst i grundskatt, dock för mycket äfventyrade att föröka i stället för att lätta de skattskyldigas bördor, och dels emedan representanten icke alltid kan äga den närmare kännedom om localförhållandena, som är nödig för en dylik prisbestämning, med flera andra af Utsk. anförda skäl, hvilka jag för min del i allo gillar.