Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed anser jag mig likväl böra i underdånighet erinra derom, att till fullständiga utförandet af den nådigst antagna prima-planen för Waxholms befästande äfven fordras s. k. detacherade, eller afskildt från den egentliga fästningen anlagda, verk, hvarvid kostnaden för dessas bestyckande beräknats till 99,500 R:dr B:ko, hvilken summa dock icke torde komma att af Rikets Ständer begäras, innan Eders Kongl. Maj:t i nåder funnit lämpligt att förordna om de nämnda verkens utförande, hvarmed en längre tid torde anstå. Carlstens hufvudfästning är, med de af Rikets Ständer vid de sednare riksdagarne beviljade medel, numera fullständigt bestyckad. Deremot fordras till anskaffande af nödig bestyckning för nämnde fästnings begge strandverk ett redan vid 1844 års riksdag anmäldt anslagsbelopp af 99,080 R:dr B:ko. Af dessa båda verk, hvilka på sednare tider blifvit, i anseende till mindre lämplig beskaffenhet utdömda, men äro alldeles nödvändiga för att försvara inloppen till Marstrands hamn, ar det ena, hittills benämndt Gustafsborg, under ombyggnad, och numera till största delen så nära färdigt, att bestyckning derå redan i år kunnat intagas, ifall icke Rikets Ständer vägrat det för dess anskaffande begärda anslag, hvilken vägran emellertid haft till följd, att lämpliga pjeser måst från annat håll, der de äfven kunnat behöfvas, tills vidare ditflyttas, på det verket icke måtte vara lemnadt utan allt försvar; hvaremot ombyggnaden af det andra strandverket, eller Fredriksborg, ännu någon kortare lid torde komma att fördröjas. Vid sådant förhållande finner jag mig, i öfverensstämmelse med hvad äfven General-Fälttygmästare-embetet i underdånighet föreslagit, föranlåten att underdånigst hemställa, det Eders Kongl.
Majit fastställd till en summa af 1,823,099 Ridr 84 öre, torde anslaget lill detta Verks omkostnader för nästa statsreglerings-period svårligen kunna upptagas till lägre belopp, än Kongl. Majit föreslagit; men Utskottet har likväl ej kunnat undgå att egna någon uppmärksamhet åt den omständigheten, att dessa utgifter på de sednare åren i betänklig grad stigit. Ehuru orsaken härtill i viss mån kan tillskrifvas den tidigare inoch utförseln af varor, som varit en följd af landets i allmänhet utvidgade handelsrörelse, synes det likväl Utskottet, att den till lättnad i trafik och minskade kontroller ledande förändring i tull-lagstiftningen, som samtidigt härmed egt rum, borde icke allenast motväga nyssberörda anledning till utgifternas ökande, utan äfven genom inskränkning uti den för kontrollen afsedda verksamhet föranleda till besparing i förvaltningskostnaderna; och har till befordrande af detta vigtiga ändamål Utskottet ansett sig böra hemställa, alt Rikets Ständer — jemte anvisande för nästkommande statsregleringsperiod af det förslags-anslag, 1,800,000 Ridr, Kongl. Maj;t härtill äskat alt af tullmedlen direkt utgå, — måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes taga i nådigt öfvervägande, om icke åtgärder kunna vidtagas, i ändamål att för framtiden bereda någon minskning i de med tullförvaltningen förenade omkostnader. 9:o Sedan Rikets Ständers år 1837 församlade Revisorer, uti sin algifna berättelse om af dem verkställd granskning af Statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1834 och 1835, till rättelse för framtiden anmält att, ehuru, förutom det å Riks-staten för Skogsplanterings-kassan uppförda anslag af 12,200 Ridr Biko, till denna kassa jemväl vore anslagne räntorna af de boställen, som, jemlikt Kongl.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 6, rörande väckt fråga, att Rådstufvuoch Kämners-Rätter må erhålla exemplar af utkommande Författningar; äfvensom att KämnersRätterne må tillhandahållas den så kallade Förfaltnings-Samlingen. » N:o 35. I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition med öfverlemnande af Förslag till ny Prestvals-Förordning. I anledning af gjorde anmärkningar vid Allmänna Besvärsoch EkonomiTJtskottets Betänkande N:o 43» rörande förklaringar och tillägg i Kongl. Kungörelsen af den 17 Mars '1824, om Ekonomiska Besigtningar å Kyrkoherde-Boställen m. m. 7 322 Den 4 Junii e. m. Från Allmänna Besvärsoch. Ekonomiutskottet: Af dea 26 sistlidne Maji: N:o 120. Angående väckt Motion om inrättande af Fattig-Colonier. I anledning af väckt Motion, angående förbättrade anstalter med PionnierCorpsen å Wanäs Fästning. I anledning af väckt Motion om inrättande af Municipal-Styrelser i Orterne. I anledning af väckta Motioner, angående de i Riket vistande Judar. I anledning af väckta Motioner om behofvet af Lönetillökning för Gymnasiioch Scholae-Lärare. Öfver väckt fråga om Nämdemäns inom Stockh ohus Län befrielse från Hålloch Reserv-skjutsens utgörande. I anledning af väckt fråga om alternativ utöfning af Jus Patronatus, den ena gången af Patronus, och den andra af Församlingen. Lades på bordet. Ilöglofl. Piidderskapet och Adeln åtskildes klockan en quart till 9 om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Den g Junii f. m. Plenum klockan g Förmiddagen. Justerades 17 Protocolls-Utdrag, innehållande Ridderskapels och Adelns i Plena den 4 dennes f. och e. m. fattade Beslut. Företogs till pröfning
Dito dito, spanmål, med värde af . Dito å 6:tc hufvudtiteln, för sjömätningar, Ersättning för utlemnade persedlar . Credit. Balans från föregående året-. Utgifter: Till sjömätningar Extra stats-anslag 13,718: 24. 6. Lefvererat till Kongl. Förvaltningen af Sjö ärenderna 7,259: 5. 6. S.t 306,793: 23. 4~~ Balans till påföljande året: Ehuru det för styrelsen och ekonomien vid Stationerna af Kongl. Maj:ts Flotta upprättade Reglemente, 219 § 1 morn., innehåller: alt all anskaffning af materialier och effekter skall ske å offentlig auktion; från hvilken bestämmelse 2 mom. af samma § blott gör det undantag, att, vid hastigt påkommande behof, de effekter, som oundgängligen erfordras, få upphandlas utan föregången anmälan hos öfverstyrelse!!; har likväl, efter hvad vid räkenskapernas granskning befunnits, berörde föreskrift ej alltid blifvit följd. Verifikationerna till en mängd under håda åren verkställda, icke obetydliga, uppköp af hvarjehanda effekter beslå nämligen af lefverantörernes egna räkningar, hvilka någon gång äro försedda med intyg om skedd granskning af de upptagna priserna. Såsom exempel på sådana, utom offentlig auktion gjorda, upphandlingar, må bär nämnas följande, nämligen: af en kokinrättning 155: „ en svarfstol m. m 894: 16. — „ diverse artiklar, såsom: kalk, jernkramvaror m. m., 1,117: 14. 7. samt af snickare-, förgyllareoch tapetserare-arbeten på predikstolen i Carl Johans kyrka å Skeppsholmen 1,122: 37. 6. Å detta förhållande hafva Revisorerne ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. § 2. Till medikamenter vid sjukvården å Skeppsholmen aflöres i särskilda poster eli sammanlagdt belopp, år 1846 af 1,241: 20. 11. och år 1847 af 1,411: 27. 10.
I ä 2 äro merendels sä gamla, arr de nndstnppir ali ikatk; hwadan Herr Grefwen ansag Herr Lantessons. i denna del npgjorde tariff ingalunda kämpesta, och hwad angingc Herr Lagman ZtLkles yttrande om ncdmändigheken af SkäderneS clasifieation, sä förmente Herr Grefwen sadant desto mindre kunna äga rnm, som i dylikt fall, borde man aswen göra afseende vä hwarje Stads läge, 06) der«f beroende mer eiler mindre inkomst !ör sa wäl deN bättre som sämre solkclasten; men dä nu endast är sräga om afgift för en rättighet, som kan begagnas med lika fördel as dem sämste som bäste, ansag Herr Grefwen och Landshöfdingen någon skillnad härutinnan icke böra göras. Herr Hof-Intendenkcn och Riddaren Istam förmälde stg äfwcn i anledning af hwad Herr GroHhandlaren Zantesson anfört, böra uplysa att i dest ort i Wesicrgöhlaud, finnes ingenstädes siere än 4 man - Dcir 24 November mantalsskrifne personer pä halfgärden, och ansäg derföre dett häremot stridande beräkningsgrund wara alt för hög; inett hwad anninge ven af Herr Lagmannen Zcälile nödige ansedde classisicalionen melian S:äverne förmente Herr HoffInlendertten Vetta wara en sak sam Wäna st. Varhake-Ständct enskildt emellan sig stige afgöra» Riksdagsmannen äVeslwt; anförde, att om Wällost.
Cjenom Utdrag af Protocollet för den I dennes Ipr Hedervärda BondeStåndet tillkännagifvit, att vid förnyad föredragning af BevillningsUt»kottets ytterligare Utlåtande under den 26 sistledne Martii, angående grunderne för den under arbete varande BevillningsFörordningen» har Ståndet förblifvit vid dess den 19 i samina månad fattade beslut, i de delar, som angå CapitationsAfgiften och beskattning af vissa öf« verflödsvaror, men deremot frånträdt detsamma, i frågan rörande Bevillningsgrunden för 2 'Art. och i den delen instämt i Utskottets upp* gifne och af de öfrige RiksStånden gillade Förslag; och som Andra Puncten bland de af Utakottet framställde omröstningsfrågor härigenom förfaller, så skyndar Utskottet, att sådant, i afseende på den blifvande voteringen öfver de yppade skiljaktigheterne, för Rikets Höglofl. Ständer vördsamligen tillkännagifva. Stockholm den € April ISIS. JSevillningsVtski Uetänkanden. 133 N;r I4i Riksens Högloft. Ständers BevtllningsUt skotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande?!, rörande sä väl anslag af BevillningsMedien till understöd får Krono Uppkör ds Verket i Stockhol?/!, som frågan om UppbärdsBetjeningens aftonande i Götheborg och dd öfrige Städcrne utom Stockholm* "Vid föredragning af BevillnirigsUtskoftets tvenne serskilte Utlåtanden af den 11 nästlednd Mars, angående så väl anslag af BevillningsMedlen till understöd för KionoUppbördsVerket i Stockholm, sorn väckt fråga om Utvägar till Uppbördslletjéningens aflöning i Götheborg och Rikets öfrige Städer, har inom Vällofl. Borgare»
Det af Utskottet framställda förslag till förändrad lydelse af första och andra momenten i denna paragraf, (2:dra och 3:dje mom. i Utskottets förslag) hvilka momenter innehålla bestämmelser om orten der bevillning hör påföras annat bolag, än bankbolag, äfvensom fabriksegare, handlande samt annan yrkesoch näringsidkare, har af såväl Ridderskapet och Adeln som Borgare-Ståndet blifvit återremitteradt, enligt hvad af de dervid förda diskussionsprotokollen kunnat inhemtas, hufvudsakligen på den grund, att de föreslagna tilläggen skulle vara obehöfliga och möjligen kunna vid tillämpning föranleda oreda; men då de tvänne öfriga lliks-St ån den godkänt Utskottets hemställan och af hvad anfördt blifvit anledning icke förekommit till afvikande från Utskottets åsigt om lämpligheten af berörda tillägg, har Utskottet icke funnit skäl att frånträda sitt i detta hänseende förut afgifna förslag. § 16. Den af Utskottet gjorda hemställan om vidblifvande af hvåd nu i denna paragraf är stadgadt i afseende på bevillningen af utländske handlande och handelsagenter har blifvit afslagen af Borgare-Ståndet, som deremot lemnat bifall till den af Kongl. Maj:t framställda nådiga Proposition, enligt hvilken denna bevillning borde nedsättas till dess halfva nuvarande belopp; men då såväl Ridderskapet och Adeln som Presteoch Bonde-Stånden godkänt Utskottets förberörda förslag, får Utskottet inbjuda Borgare-Ståndet, att biträda de öfriga Riks-Ståndens beslut att nu gällande bestämmelser, angående beloppet af den utländske handlande och handelsagenter åliggande bevillning, böra bibehållas oförändrade. § 32. Utskottets hemställan om införande i denna paragraf af föreskrift, att den person, som Kongl. Maj ris Befallningshafvande bör förordna till ordförande i bevillningsberedning på landet, skall vara “helst inom distriktet boende" har af Ridderskapet och Adeln blifvit afslagen.
Jag hade trott, att det varit Utsk:s skyldighet att i fråga om en för folkets väl så ingripande förändring ingå i en noggrann afvägning af skälen för och emot, samt att endast derifrån öfvergå till ett resultat, som ej bort vara frukten af en nyck, en godtycklighet eller en förvillad opinion. Må Utsk. inför .Nationen försvara sig för ett så oförsvarligt förfarande! Jag skall emedlertid försöka att i Utsk:s ställe ingå i denna afvägning, och oin jag dervid brister i förmåga, skall jag åtminstone trösta mig med medvetandet att hafva handlat efter den innerligaste öfvertygelse. Jag anhåller således till en början att få påminna om ändamålet med den ifrågavar. inrättningen, hvilken till garanti för Regeringens rättvisa i alla kamerala mål, för dess klokhet i alla ceconomiska och administrativa åtgärder, hade samma ändamål som Just.- revisionen ännu har i afseende på Högsta Domstolen. Så Junge Rikets Råd ännu fanns och var fördeladt på 2 divisioner, uppfylldes också detta ändamål i begge fallen lika; men Gustaf III begick ett stolt fel, då han uppflyttade statssecreterarne från blott föredragande, utan inflytande på besluten, till deltagare i rådslagen. Så länge Rådet afgjorde frågorna, var det en säkerhet mera för folket, att stats se - Den 9 October f. m. secreteraren stod der för att upplysa; men frän den olvck]iga stund, då Konungen afskafiäde llådet, mäste man vara betänkt på en annan garanti, och man måste nedstiga till en annan auctoritet, sorn sattes att eontrollera föredraganden och hafva tillsyn öfver gällande författningars tillämpning. Månne icke detta ändamål ännu är lika angeläget som förr, och dubbelt mer; ty då, i fordna tider, Statsrådet bestod af embetsman, sotn hade vana vid ärendernas behandling och full kännedom af gällande författningar, inträffar nu för tiden, att sådant icke ens kan fordras af alla Statsrådets ledamöter, såsom de numera tillsättas, och af desto större vigt är det, att äfven en annan löst än statssecretei arens kan framkomma till Konungen, då beslut skall fattas.
Vet jag ej hvartill de penningar skola begagnas som jag ämnar låna, och huru mycket jag ämnar låna, så må jag ju uppskjuta med omsorgen i denna del, tills sådant blir utrönt. Förslagen i dessa delar skulle alltså blifva följder af Statsoch Financeregleringen; men egentligen icke kunna tillhöra sjelfva grun* derne. f 3:dje Frågan:' Hvilken räntefot, och hvad amortiosement löreslås dertill? af hvilken fond skola desse tagas? Svar. De 1 idrigaste vilkor på hvilka man skäligen kan förvänta sig försträckningen. Men hvad långifvaren 'ordrar, det måste låntagarebetala, om han är angelägnare om undsättnin - £00 Den 7 April f. »t. gen’, än den förra att lemna deh. Ränta och ainortissement måste naturligtvis tagas af Folkets gemensamma bidrag Och tillgångar, Vare sig omedelbarligen eller genom Bankens operationer erhållne. Första afdelningens frågor tyckas syfta på svar, tjenliga att stärka Statscrediten, men des-i sa 3:ne torde kunna anses motverka ett så angeli lägit mål. Jag förkastar ingalunda StatslåneSystemet om det nödvändigt måste ålitas; tvärtom är det i allo att föredraga Statsskuldens utbredande i formen af representativt mynt; men med uppmärksamhet huru andre länder tillämpa detta systeme, exempelvis det a£ Herr Friherre Björnstjerna med så mycket bifall citerade Engelska, finna vi huru omsorgsfullt man för närvarande i England tillväga-) går, för att göra successiv afbetalning på Stats^ skuldenj men icke att den ufider Fredstiden föröka. Der finner man angelägenheten att insamla nya krafter och medel till creditens stärkande för den kommande tiden. Förenämn-i de 3:ne frågor föranleda emedlertid till någre andre: såsom desse; vöre det icke nyttigast om Staten kunde undgå upptaga lån? om detta icke kan ske, är det då icke angeläget att de inskränkas till det oundgängeligaste? Är det möjligt att förvänta inhemskt lån; det vill säga lån i BancoSedlar, utan att desse BancoSedlar först skulle från annat användande upphämtas, förgå vidt de icke finnas liggande ofrugtbara? (att de alltså i förra fallet
Friherre Lesterström, jacob, jag har ingenting a t en oända emot hwad Herr Orukva förestaqit, nemligen akt fä begagna flere pannor tvid en under ett bruk sammanslagen större egendom, men jag instämmer med Grefwe Lebwerm atk afgisten bör, i sädant fall wara progressivt beräknad pä alla pannornes sammanflagne rymd: ty med 2»ne pannor pä 90 kannor kan afwc.kas fullkomligen sä mycket om ej mera säd, än med en 18a kannors panna. Herr Landt-Marffalkcn erindrade ä nyo, atk srägan nu icke wore om asgifken ulan om den lillätne högre pannerymden. Grefwe körner trodde akt Ridderstapek och Adeln lättast torde förenas endast den tilläggning i Herr 0rukva8 förflag gjordes, a t för egendom af ehwad warde som hälji, belägen inom en mils afstånd, icke flere än anie 90, kannors pannor singe nynjas. emedan utan en sadan bestämning, han fru tade att alt för stora missbruk torde komma akt äga rum. Ropades starka ja, blandade med nej. Herr Orukva inwände, akt enär ett jordwärde af lZ,ooo Riksdaler stuve blifwa mäl-stocken för en pannerymd af 90 kannor, sä kunde aldrig sä mycket mitzbruk som^ester i8c>s ars bränwtns författning sig yppa. Ropades Den 9 Iulii. 147 Ropades cm proposition pä Grefwe körner» sörsta?. Herr Landt Marstalkrn gjorde proportion, att de som äga i sambruk egendom af hwsd warde som hatst inom en mil, likwäl icke skulle sä begagna sig af mer än rwänne 90 kannors pannor. Ropades ja och nej Herr Landt-Marffalken proponerade att Mane jordägare mätte sä begagna en panna pä
Ö eller ock förläggandet af ett fyrfartyg vid det 2J sjömil nordvest derifrån belägna grundet Kopparstenarna, samt tillika begärt, att sedermera de åtgärder måtte vidtagas, hvilka kunde finnas tjenliga; så och efter det denna förnyade undersökning blifvit den 2 Mars 1851 i nåder anbefalld och Förvaltningen af Sjöärendena, med underdånig anmälan om utgången deraf, på uppgifna skäl afstyrkt utläggande af fyrfartyg vid nyssnämnda grund och i fråga om fyranläggningen vidhållit sin förut yttrade åsigt, med uppgift tillika att tillgång för byggnadskostnaderne ej kunde påräk nas af de behållna Lotsoch Fyrings-medlen, hvilka i första rummet togos i anspråk för vidmakthållande af den mängd fyrar, känningsbåkar och öfriga sjömärken, som på sednare tider tillkommit och af den tilltagande sjöfarten årligen framkallades, hade Kongl. Majit under den 10 Maj nästl. år i Nåder förständigat Förvaltningen af Sjöärendena, att upprätta specifikt förslag i afseende så väl å tiden och sättet, som ä kostnaden för en fyrbyggnad å Gottska Sandön, samt afgifva yttrande om möjligheten af förvexling mellan en fyr derstädes och andra närmaste fyrar. Af det i följd häraf upprättade förslag och afgifna underdåniga yttrande inhemtas hufvudsakligen, att byggnaden af ett fyrtorn pä sandåsen af berörda ö, upplordt af trä, på pälgrund, med lentillefyr af 3:dje ordningen, ä feu fix, 70 fot högt öfver åsen eller 140 fot öfver hafvet, samt från skeppsdäck synligt på ett afstånd af Bih. till II St. Prot. 4S53 & ISS4. i Sami.
då bränvinsbrännings-rättigheten uteslutande åtföljer jorden, eller åtminstone icke förr, än sig visat, att bran vinsskatten utfaller till 5o procent högre belopp, än den de sista åren utgjort, i hvilken senare händelse Rikets Ständer skulle till Kongl. Majit Öfverlemna, att berörde bevillning aflysa; och att mäskvärmare icke bör beskattas annorlunda, än med tillökning af 5o procent i skatten för den enkla pannan, hvartill mäskvärmare begagnas. Vid Bevilln.- samt /Mm. Besv. och Oecon.-Utsk. Utlåtande N.O 5. 9 Vid 16 §: att konstbrännerier, om de komma att afskaffas, Lora åtminstone till Maji månads slut nästkommande år oförändrade få begagnas. Emot 17 §: a) att öfverlåtelse på annan person af bränvinsbrännings-rättighet, som innehafvare deraf ieke sjelf begagnar, bör förbjudas; b) att någon rättsgrund icke finnes dertill, att innehafvare af bran» ningsrättighet, då han densamma på annan person öfverlåter, skall ansvara för öfverträdelser emot Författningarne om bränvinsbränningen, som af en sådan person kunna begå.s; och c) att, då flere åboer å samma hemman eller å serskilde hemman inom samnu byelag förena sig om gemensam utöfning af bränningsrättigheten med gemensam panna, det bör vara tillåtet att flytta redskapen ifrån den ena gården till den andra, med föreskrift, i afseende på controlen, att sådan redskap bör af Kronobetjeningen med serskild stämpel förses. Dessa anmärkningar hafva Utskotten i öfvervägande tagit, och som, i händelse Utskotten skulle besvara hvarje serskild anmärkning, sådant skulle föranleda en synnerlig vidlyftighet, utan att bidraga till ett närmare utredande af saken, hafva Utskotten ansett lämpligt inskränka sig dertill, att, i afseende på rättigheten och vilkoren för bränvinsbränningen samt beskattningen deraf, meddela resultaten af Utskottens förnyade öfverläggningar i ämnet, hvilka resultat innefattas under följande moment; 1:0
St:s majoritet vid denna riksdag kunde och ville förklara sin åsigt i denna fråga, på det att StatsUtsk. måtte blifva satt i tillfälle att efterkomma sina principalers bestämda önskan, och i händelse de anmärkningar, som blifvit gjorda, icke mot SiafsUtskts utlåt., utan mot det sätt, hvarpå Utskts majoritet trott sig kunna förklara den §:s lydelse, som handlar om R. St:s beskattningsrätt, skulle föranleda återremiss af utlåt. så skall jag lör min del vördsamt begära, att, med anledn. af denna återremiss, äfven R. o. Ad. för sin del måtte besluta, att StatsUtsk., oberoende af hvad Utsk. redan i detta afseende kunnat vidtaga, måtte vid alla tillfällen, tfa förslag om ordinarie skatternas minskning eller förändring af Utsk. tillstyrkas, äfven dervid bifoga en begäran om K. M:s sanction; i sådant fall skulle StatsUtsk. äga bestämda föreskrifter att följa och blifva förskonadt för återremisser för detta tilläggs skull. För mig vore det äfven en tillfredsställelse att veta hvad Ståndets majoritet i detta afseende af Utsk. äskar. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Jag kan icke instämma uti den siste talarens mening, att StatsUtsk. af R. o. Ad. skulle kunna hafva att förvänta någon föreskrift om det sätt, hvarpå R. o. Ad. önskar att Ö7 §:n Reg.Fta bör förstås och tillämpas, annorlunda än att en sådan mening indirect skulle kunna komma StatsUtsk. tillhanda, tilläfventyrs genom någon vägrad men af Ståndet yrkad propos. i detta afseende.
Derigenom skulle nemligen tillfälle beredas, å ena sidan, Svenska kyrkans Ombud all mångsidigare och mera omfattande pröfva kyrkans behof, än som eljest blefve förhållandet, och, å den andra, Kongl. Majit att tillförlitligen erfara samma behof samt de åsigter, som, i afseende på medlen för afhjelpandet, äro gällande hos dem, hvilkas röst, uttalad af kyrkomötet, företrädesvis förtjena!- att tagas i betraktande. Utan en »a beskaffad rätt, som den ifrågaställa, skulle dessutom mötet tilläfventyrs anse sig hindradt att understödja förslag, hvaröfver Kongl. Majit kunde komma att infordra mötets utlåtande, i den händelse att mötet ansåge förslaget ej kunna antagas, utan i förening med åtgärder, hvarom fråga af Kongl. Majit ej är vorden väckt, och som vo - 4 Lag-Utskottets Utlåtande N:o 62. re af den beskaffenhet, att de kunde hänföras till fristående ämnen och följaktligen ej, utan särskild framställning, göras lill föremål för öfverläggning. Den enskilda motions-rätlen och mötets deraf härflytande rättighet att omedelbarligen göra underdåniga framställningar skulle således sätta mötet i stånd att bättre uppfylla hvad dermed åsyftas, än med den inskränkning i mötets befogenhet, som i Utskottets afgifna förslag blifvit gjord. Men för ändamålet är en förändrad redaktion nödig af 4, 5 och 6 §§ i berörde förslag, hvilket deremot i öfriga delar vid hälle» ; och får alltså Utskottet, med hemställan om icke Ridderskapet och Adeln samt Preste ståndet täcktes frångå deras i omförmälda hänseende hyllade åsigt och i stöllet antaga den, som Utskottet, vid ämnets förnyade pröfning, efter hvad nu är nämndt, omfattat, vördsamt tillstyrka: antagande af den utaf Utskottet föreslagna förordning, angående allmänt kyrkomöte, med förändring af detsammas 4, 5 och 6 §§ lill följande lydelse: § 4. Allmänt kyrkomöte tillkommer att upptaga sådana kyrkliga mål, sorn Konungen till detsamma öfverlemnar eller hvarom fråga af någon dess ledamot väckes.