Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
att han icke vidare får vistas på fri fot , qvarhålles i förvar ined så pålitliga medel, att utväg till rymning förekommes; så måste det , å den andra , vara lika nödvändigt , att .Lagstiftande magfen lemnar Styrelsen i hand alla de medel, sorn för ändamålets vinnande äro oundgänglige. Frågan, huruvida våld må nyttjas för att hindra fånges flykt , vore således beroende af undersökningen, huruvida, detta medel förutan, tillräcklig säkerhet kan åstadkommas. Dervid syntes angeläget att göra skillnad emellan olika slags langar och olika ställen för deras vårdande. Att emot en anklagad, ännu icke till brott lagligen förvunnen 3o LagUt&lottets Utlåtande N:o i56. fänge, hvars frihet således icke kan antagas vara oförenlig med allmänna säkerheten, använda sl stränga medel , att lifvets förlust deraf lättligen kunde följa, stöde icke tillsammans med rättvisa. Första vilkoret , för möjligheten att tillåta skjutgevärs användande emot fånge , vore således, att han är öfvertygad och dömd för sådant brott, att han må anses farlig för allmän säkerhet. Set allmänna fängelse , hvaruti fången tinder ransakningen eller för domens verkställande hål. les, borde äfven så inrättas , att flykt derutur ej är möjlig utan vårdarens försummelse; ty, om man lernnar denne senare en på Lag grundad magt att, till fångens qvarhållande, sedan han kommit utom fängelsets murar, begagna skjutgevär , vore det att befara, att vården inom fängelset blefve mindre noggrann, hvaraf stora missbruk kunde följa. Då äfven samma förhållande inträffade, när fånge under forsling bevakas af fångförare, utan hvars försumlighet eller våldförande undfly, ende ej är verkställbar^ syntes det betänkligt att, genom ett allmänt Lagstadgande meddela fångvårdare rättighet, att emot fångarne använda skjutgevär, helst deraf torde följa, att icke ens förmäns, på goda skäl grundade befallningar skulle deruti kunna göra inskränkning. Annorlunda åter visade sig förhållandet med arrestanter å fästningar samt de å allmänna Arbetsinrätthingarne och Gorr LagVtskottets Utlåtande N:o ij6. 3i reetions-anstalterne inneslutne personer, som åro dömde, icke blott till fängelse, utan ock till arbete.
Då den ifrågav:de inbjudningen icke inne fattar någon ändring i beslut, utan endast i allmänna ordalag uttrycker, hvilka jernoch metalleffekter, som finnas uplagde på vågar och balanser, och man möjligen skulle tänka, att en jernsort, som icke står upräknad i denna specifika upsats, icke skulle kunna erbjudas till belåning, tror jag det icke vara förenadt med någon fara att ingå på den modifikation af lydelsen i l:a mom. af 35 punkten, hvarom BorgareSt:t gjort hemställan. Hr De ii 30 Juni. Hr von Schéele, Frans Adolf: Jag anser mig sa myc ket heldre höra instämma med Hr Lilliehöök, som i det förslag, hvilket hit blifvit afgifvet och innehåller en specifik upgift på de artiklar, som kunna belånas, en artikel finnes nämnd, som numera icke produceras och således icke kan vara belåningsbar, hvarjemte en artikel finnes utesluten, som vi få belåna, nemi. jerntråd. Jag tillstyrker således att lb o. Ad. bifaller BorgareSt:ts inbjudning. Sedan öfverläggniugen ansetts slutad, hemställde H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., huruvida lt. o. Ad., på sätt yrkadt blifvit, behagade frånträda sitt förra beslut och antaga den ifrågav:de inbjudningen. Hopades ja. 3:dje inbjudningen, rör:de 43:dje punkten, lista mom. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 5 Junit. §99 hembära freden och glädjen inom Edra hus och til dem I älffen; och när I besöken detza Tempel, der I wid Altarets fot blifwit uptagne i Christendomens förbund, der I aflagt Edra första löften om Gudsfruktan, sanning och dygd, der I knutit älffade förbindelser; när I kasten tärefulla blickar pä de jordbögar, bwilka i omkretsarne af de§a Tempel gömma assan afhwad som warit
Maj:ts nådiga pröfning beroende mål, nemligen: l:o Kongl, norska regeringens finans-, handelsoch tulldepartements hemställan i afseende på norska fartygs rättigheter i svensk hamn. 2:o Särskilta från svenska och norska sidan utsedde kommitterades för reglering af handelsförhållandena mellan Sverige och Norrige underdåniga betänkande och förslag i berörda hänseende. 3:o Norrköpings fabrikssocietets underdåniga framställning rörande de vid öfvergången från förbud till skyddstull för yllefabrikater erforderliga åtgärder och Kongl. Maj tis Nåd. Skrifvelse, iV:o 40. 5 kontroller, jemte en del från societetens pluralitet skiljaktige fabriksidkares uti underdånig skrift uttryckta särskilta mening i berörda afseenden. 4:o Handlanden F. A. Eisens underdåniga hemställan om upphäfvande eller nedsättning af nu gällande utförselsafgifter å kreatursben, skrotjern och lumpor. 5:o Kammakaren C. J. Österbergs å härvarande kammakareembetes vägnar i underdånighet gjorda hemställan om tullfrihet eller tullnedsättning vid utförsel ai hornspetsar: äfvensom Kongl. Maj:t sedermera under den 9 nästlidne Juli behagat förordna, att en af åtskillige handlande och skeppsredare i Göteborg i underdånighet gjord ansökning om tullfri införsel af inventarier till nybyggda fartyg, med Kommerskollegii i ämnet afgilna underdåniga utlåtande, samt åtskillige näringsidkares och handtverkares vid ansökningen, äfvensom vid berörda utlåtande, gjorda påminnelser, skulle tagas i öfvervägande i sammanhang med tulltaxans förestående allmänna granskning. Till följd af hvad Kongl. Majit sålunda i nåder föreskrifvit, hade ärendet undergått erforderlig beredning, dervid fullständigt förslag till förnyad tulltaxa blifvit utarbetadt; och utbad sig föredragande departementschefen, statsrådet Munthe, att till en början och med hänsigt till de åtgärder, som med tullregleringen under den senast förflutna tiden ägt rum, få i underdånighet erinra, hurusom, sedan Kongl.
— General-Post-styrelsen, som på grund häraf varit betänkt på underdånig framställning om bestämmande från förenämnde tidpunkt af portot för enkelt inrikes bref till jemt Tolf öre, hade, efter beräkning af Post-verkets inkomster och utgifter, kommit till den åsigt, att, då ifrågavarande uppbörd efter den gällande portosalsen, 12| öre, kundo antagas år 1858 utgöra omkring 510,000 R:dr B:ko, en sådan inkomst, äfven om den minskades med en femtedel, borde, Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 88. 29 jemte Postverkets öfriga inkomster, vara tillräcklig till bestridande af Verkets nu beräkneliga utgifter och att således, till vidare förenkling af liqvider, uppbörd och räkenskaper, äfvensom till den brefvexlande allmänhetens båtnad, porlo-afgiften för inrikes bref af enkel vigt kunde, samtidigt med decimal-räkningens införande, ytterligare nedsättas (ill Tio öre; detta likväl under förutsättning, dels att beslut icke fattas om allmän förhöjning i legan för postoch gästgifveri-skjuls, hvilken förhöjning skulle för hvarje skilling banko per mil åstadkomma en ökad årlig utgift af omkring 10,000 R:dr B:ko, dels ock, alt något bidrag från Post-verket till Stats-verket icke ifrågasättes, samt alt, till Post-verkets ytterligare betryggande, den enkla brefvigten fastställes icke såsom hittills till l£ lod, utan lill 1 lod eller närmast motsvarande i nya vigtsorten, med fördubbladt och flerdubbladt porto för bref af större vigt, men med den poi to-moderation i öfrigt för bref öfver 8 lod, som är i Kongl. Förordningen den 13 Oktober 1785 stadgad; hemställande i sådant hänseende General-Post-slyrelsen, att enkla vigten för inrikes bref måtte bestämmas till 3 ort och äfven den sålunda föreslagna förändrade brefviglen taga sin början från samma lid, sorn porto-beloppets beräknande i öre, nemligen från och med det är, då ny slats-reglering skall tillämpas.
Som jag sjelf lagt fram ämnet, yttrar jag mig först, kort och godt: Ett beviljande af rösträtt nu åt qvinnan skulle i Sverige fördubbla de reaktionäras röstantal utan att märkbart öka framstegspartiets; följden: läseriet obligatoriskt i alla skolor; prester-nas sjelfskrifvenhet såsom styresmän vid alla skolor och universitet; ingen embetsman tillsättas som ej vore läsare; kungamagtens utvidgning; drottningens magt likställig med konungelfe; prinsessornas apanage åttadubblas för utöfvande af » välgörenhet »; Carlsborg ett » starkt försvar » (nämligen mot underklassen); obligatorisk blomsterkastning vid alla grundlagsbrott; Elfsborgs, Kronobergs, uppbyggande och befästande; kronprinsens (och prinsessans) insättande som vicekonung och drottning med absolut veto i Norgel införandet af uniform för tjensteflickor och drängar; upplifvande af lagens straffbestämmelser för umgänge mellan ogifta af könen o. s. v. Jag tror det vore den största otjenst man kunde göra sig och — qvinnoma! Men när skola qvinnoma få rösträtt? Jo, när vi få allmän rösträtt, kanske icke ens då genast, ty om icke underklassens qvinnor skulle rösta med embetsmännen, så skulle de kanske rösta med prestema. Det vore ganska troligt! Hvad ha vi då att göra? Jo, vi skola gifva våra barn en annan uppfostran än vi fått. Och der ligger qvinnans stora reformatoriska magt, ty der har hon icke allenast rösträtt, utan nästan absolut veto! Låtom oss begagna hvad vi ega till en böfjan !Låtom oss icke gräla om styframe, ty de skola snart gå sin väg; Låtom oss icke gräla om bagateller, om hvem som skall sitta eller stiga upp, gå före eller efter; Låtom oss icke dömaC någon, hvarken man eller qvinna, för att de lydt naturens bud, när det blef för svårt att trotsa; JJltom oss tillsammans angripa det vrånga samhället och icke endera könet; Låtom oss icke reta fäder och mödrar, varande eller blifvande, mot hvarandra; Låtom oss arbeta för framtiden, och icke för stunden; Låtom oss, framför allt, vara vänner.
Dedamoter bemställde i underdäniAbet: i:o att rubriken till den blifvande f^örkattninAen mä sälunda ändras, att denna, i stället för DorordninA anAaende uppror, upplopp eller ololliAg sammankomster, kunde benämnas "DörordninA emot ololliAa kolksamlinAar." 28 , ^V:o ^2. 2:0 all uli ingr68sen tili Dörsallningen ullr^cbligen mä nämnas, ''med nza^bäsvande as 6 Laja. i, 2 oell Z Nissgernings-Dakben, Dörorclningen cleo i .loll >7^ ooli IVongl. Xungorelsen ilen 26 lXovember 1816." 3:o all lil! körborlande as cleo lii!, som sbulle alga sör u^pläsandel as de uli den ak' Lommillerade söreslagne 5 §. u^^räbnade lagsladganilen, köljande varning i stället bunde blifva utläst, innan va^en emot solbel begagnas. I konungens oeb Dagarnes namn, utmanar oell anbesaller >9» liär församlade personer all alsbiljas. Denna uppmaning bör genast börsammas. DIjesl mäste vagnens magt användas. Dä sär en livar sb^Ila sig sjels sör elen ^äsöljd, som bonom li a lfa,." oeb 4:o om iebe, dä della ujajiläsande inkor en orolig oeb bullrande folbsamling lallligen ban blisva ak männen blanc! de närvarancls obemärbl eller origligl sallad eller sör personer, bvilba slraxl deresler nalbas stället, obekant, ell sinligt alvarnings-leeben derjemte borcle böjas, ^a säll IlevisionsLeereleraren Driberre i 4 §- "s ban8 sersbilda körslag bemställt.
) eget iutresse, behagade utöfva någon strängare censur än hittills öfver insända ’ poemer ’. » Den första af de båda motionerna har verkligen ännu sin aktualitet för dagen. Särskildt skyndar man att citera vid ett notisberiktigande, om man dermed kan » pricka » en konkurrerande eller en politisk oliktänkande samtida. Förbudet mot » poemen t i tidningsspalterna förefaller nu en smula löjligt, men var obestridligen berättigadt, ty pä den tiden formligen öfversvämmades landsortstidningarne med mer eller mindre ömkeliga Haqvin-Bageriana. Sedan dess har landsortspressen gått framåt med jättesteg, allt under det rimsmideriet i vårt goda land lyckligen har inskränkts. Tryckfrihetslagen blef emellertid förnämsta föremålet för detta mötes uppmärksamhet. Denna komité erhöll jemväl åtskilliga andra uppdrag — att behandla det af red. Borg väckta förslaget att stadgandet i tryckfrihetsförordningen om qvarstad å tryckt skrift måtte utgå, äfvensom Schultz motion om olämpligheten och olagligheten af strafflagens tillämpning i tryckfrihetsmål, då ju strafflagen kan i hit hänförliga fall undergå förändring vid en riksdag och tryckfrihetsförordningen sålunda, såsom stående i sammanhang dermed, också, i afseende på sina straffbestämmelser förändras vid en riksdag, d. v. s. fullkomligt grundlagsstridigt. Schultz hade vidare vrkat på att mötet måtte afgifva en öppen protest mot förbudet för den anklagade i tryckfrihetsmål att till sitt försvar framlägga bevis eller åberopa vittnen för sanningen af den åtalade artikeln; ett förbud som icke finnes i tryckfrihetsfordningen, utan endast i strafflagen kap. 16 § 13. Denna motion föranledde ett rätt lifligt menings-utbyte. Sohlman tog saken i försvar. Sohlman hade vidare uppstält följande öfverläggningsämne: iKan från publicisternas sida någonting göras for att bereda en utgångspunkt åt en sådan reform af vår tryckfrihetslagstiftning som borttager orimligheterna i densamma, utan att framkalla den ringaste våda för verklig tryckfrihet? » Härom utspann sig en intressant diskussion, och hvilken till fullo ådagalade önskvärdheten af den reform, som hår påyrkats.
Verkställes bränvins-bränning, då den förbjuden är, af någon, ehvad han dertill eljest vore berättigad eller icke, bote han fem gånger beloppet af den afgift, som för den dervid nyttjade bränvinsredskap, om den lofligen varit brukad, skolat erläggas, efter samma beräkningsgrund, som i näst - Bev.-, Bctgsamt Allm. Best’.- och Oecon.- Utshs Utlåtande IV: o 8. 33 nästföregående §. säges, likväl så, att böterne ej må understiga Femtio R:dr. Begår lian sådan Förbrytelse tredje resan, blifve lian dessutom för två år förlustig rättigheten att bränvin tillverka. Nyttjar någon till bränvins-bränning, när den inställd är, redskap af större, rj-md än den högst lillåtne, slralfes han serskildt derför, såsom i 37 §. säges. Beträdes någon till bränvins-bränning berättigad och antecknad alt densamma utöfva med ostämplad bränvinsbrännings-i edskap, bote han derföre Tjugu R:dr Uti alla i denna och nästföregående §. omförmälde fall, vare de vid förseelsen nyttjade redskap och det i bränneriet vid beslagstillfället befintlige bränvinet, jemte de kärl, hvaruti det förvaras, förbrutne; den händelse undantagen, i afseende på redskapen, att egaren gitter bevisa, att de blifvit från honom stulne. 39 §• Skulle den hemmansegare eller brukare, hvilken, jemlikt 1 Art. 5 §. är berättigad att på ett enda ställe utöfva bränvinstillverkning för flera, nära hvarandra belägna, honom tillhörande hemman och lägenheter, beträdas att tillverka bränvin på annat ställe, än det af honom bestämdt uppgifna, bote han lika med den, som, utan lof och rättighet, bränvinsbränning idkar. 40 §. I alla de fall, då oloflig bränvins-tillverkning å Sönoch Helgedagar föröfvas, plikle den brottslige jemväl för sabbatsbrott. 4t §.
Utskotten kunna uptagas, böra bestämmas, neml. runo de Mäl, som höra til Utffottens allmän, na befattning säsom til exempel i Banco och Stats-Utstolten. de som höra til Riksens Ständers Werle och Stats-Contoirets Revision 0. s. w. L:do Remisser ifrän Ständen. z:tjo frägor wäckte af Ständens egne Ledamöter, sä wida de sta i gemenskap med en redan antingen genom Utskottets egne befattning eller genom remisi wäckt fräga. Will en Ledamot i ett Utskott framställa en aldeles ny fräga, mä han dermed wända sig til Ständets Plenum, hwarifrän den til Utskottet remitteras. Om en Riksdagsman utom Utskott directe hos nägot Utskott, undantaga», des Constitutions-Utffottet will wäcka en fräga, eller ingifwa ett Memorial, göres derpä ej af. seende, Utskottet bör äga rätt fordra uplysningar af den som ingifwit ett remitteradt Memorial. ' En 1Z63 Den 29 Augusti. En Ledamots särskildta mening eller pro, test bör ej kunna inställa ett Utskotts öfwerläggningar och Beslut, äfwen om detta Beslut skulle synas den protesterande olagligt. Deremot mä ingen hindras, at til Besiutet bifoga sin protest, eller samma protest särskildt hos sine Principaleranmäla; men äfwen denna protest eller klagan förPrincipalen mä ej inställa Utskottets arbete. Upkommer innom ett Utskott en sädan oenighet skall Protocollet pä stället justeras och jämte Utskottets Förklaring in eplenso til Ständerne öfwerlämnas. Jag bör ej dölja at desie sednare anmärkningar leda sitt ursprung ifrän den obehageliga Oordning inom Banco-Ulskottet, hwartil jag i desia dagar warit ett winne; men det är manligt, at misibruk föranleda Stadgar, som leda at dem förekomma.
Sig vilja härom meddela utlåtande, sedan de på föreskrifvet sätt bildade, Direktionerna öfver berörde ansökan sig yttrat. 70 I betraktande af hvad sålunda i detta ärende förekommit, synes alltså all anledning vara för handen att, i enlighet med de af vederbörande myndigheter i ämnet uttalade åsigter, det anmärkta förhållandet kommer att upphöra och att således för framtiden donationen, i öfverensstämmelse med stiftarens afsigt, varder för sitt ändamål uteslutande använd. Med anledning af Karantäns-koinmissionens i Stockholm, den 17 December 1851, hos Kongl. Maj:t i underdånighet gjorda hemställan, huruvida icke Kongl. Majit, då karantänsanstalterna under loppet af samma år i högst ringa mån varit i verksamhet och Kommissionens göromål i följd deraf väsendtligen förminskats samt kolera-farsoten i Europa då i allmänhet upphört, skulle täckas besluta, att den åt Kommissionen uppdragna befattning finge upphöra, har Kongl. Majit, under den 7 Februari påföljande år, med bifall till det väckta förslaget om Kommissionens upphörande, bland annat förordnat: att inseendet öfver de vid kärantäns-platserna befintliga, Staten tillhöriga, byggnader och inventarier m. m. derefter skulle öfvertagas af Kongl. Kommerse-kollegium; att Kommissionens redogörelse öfver de medel, som blifvit till densamtna anvisade, borde till Kongl. Kammar-rätten insändas, men befintliga öfverskott å samma medel öfverlemnas till Konvov-kommissariatet, som fortfarande skulle, af den dertill särskilt afsatta fond, till Iiommerse-kollegii disposition anordna erforderliga medel till framdeles förefallande utgifters bestridande.
Af hvad sålunda blifvit föreslaget och hemstäldt föranlåtes Utskottet först till den anmärkning, att då lagstiftningen angående vexlar hufvudsakligast synes haft afseende å den egentliga handeln och det större aflärslifvet, hvarutom dylika papper ock högst sällan lära förekomma, så måste deremot tagas i betraktande, att öfrige nu ifrågaslällde fordringsbevis hafva en störte allmänlighel och äro brukliga bland alla medborgareklasser, utan afseende på yrken och lefnadsförhållanden. Med hänsigt till handelsoch allärslifvets natur, dess fordran på den yttersta punktlighet och noggrannhet i förbindelsers uppfyllande, samt det förtroende, som utgör en så väsendtlig beståndsdel i detta lif, har vexelrörelsen jemväl blifvit ordnad. Och lagstiftningen i denna del har serskild! utbildat sig, i bredd med utvecklingen af omförmälda förhållanden, oberoende af de lagar, som afsett förbindelser i allmänhet. Då för uppnående af det med 8 La^Utskottets Betänkandej A:o 8g. vexlar afsedda mål, det mest stränga och summariska förfarande vid betalnings utsökande varit af nöden, har äfven derföre en mängd iakttagelser med dylika handlingar blifvit föreskrifne, hvarförutan ett sådant förfarande vore vådligt. Skulle nu, på sätt motionären yrkat, invisningar och skuldebref till viss man eller ordres underkastas samma exekutiva behandling, som vexlar, eller med andra ord, innehafvare deraf ega vexelrätt, vore nödigt att, för bevarande af en sådan rätt, enahanda eller likartade åtgärder, som vid vexlar, borde iakttagas, enär en strängare exekutiv kraft, än den, som redan genom lag och serskilda författningar blifvit tillagd nämnde fordringsbevis, ej står i öfverensstämmelse med beskaffenheten deraf. Men utom det, att någon fråga i sådant afseende ej blifvit väckt, bör erinras, att omförmälde handlingar dermed i sjelfva verket blefve vexlar, och att den skillnad, lagstiftaren synbarligen åsyftat, då han såsom ett serskild! ämne behandlat vexelrörelsen, försvunne.
Douglas’ Stjernarp gaf ej vika, Spegladt midt emot i våg. Än de kunde vexla helsning, En och hvar uti sin sal, Liksom förr, då hjelp och frälsning Låg uti en snabb signal. Bortom vattnet, genom kikarn, Röjde de hvarandras hem Liksom förr, då österrikarn Låg i vägen mellan dem. Kom en årsdag för ett minne Från gemensamt segerlopp, Högt på Löfstads, Stjernarps tinne Flagga gul och blå steg opp. Falkonetens dofva tunga Sade: väntad middagsdags! Midt emot en blixt sågs ljunga, Grofmält ljöd det: kommer strax! Från den ena stranden stötte Ut en vimplad farkost nu, Gamle fältherrn rodret skötte, Böljan snabbt han klöf itu, Som då hotad vapenbroder Förr han hastade emot Öfver en af Tysklands floder I ett regn af eld och skrot. Grannen redan på sin brygga Älskad gäst till möte var: »Visste nog du kom» – den trygga Helsningen från forna dar! Uppför breda trappor skredo Vännerna till riddarsaln, Silfverfaten stodo redo Och den skummande pokaln. Tappert som de höggo, stucko För hans sak med skarpa stål, Så de nu i botten drucko Gustaf Adolfs minnesskål. De som i hans fotspår trädde, Fingo sedan ock sin del, Konterfej, i pansar klädde, Tycktes le ur ekpanel. Gled så utan fors och fragga Tidens ström i sakta mak, Och som vanligt blågul flagga Steg en dag från Löfstads tak. Men kanonens stämma höjdes Utan svar för första gång – Stjernarps fana fjerran röjdes Sorgligt hissad halft på stång. Bud det kom till gamle Lilje Om hans grannes bråda slut. »Ske», han sade, »Herrens vilje, Lycklig den som gick förut! I sin sorg den buttre, stränge Krigarns anlet lyste klart: »Du skall icke vänta länge, Vapenbror, jag kommer snart!» Erik Dahlberg. På Corso vimlar Romas fina verld, Och sprättar trängas i brokad och flärd Att helsa kurtisaner och prinsessor. En blixtsnabb blick till en intrig bär frö Och hattar lyftas och i luften strö
Bestrider Frotocollsföring och j expeditioner hos Styrelsen i alla mål, som röra Allmänn* JMagazins-Inrätt ningen. ["Biträder i Styrelsens Cancelj lie samt Ombudsmannen med 1 utskrifning af förefallande exLpeditioner. Afgifver Utlåtande i alla Oe* | conomiska mål, som röra Ali, manna Magazins-Inrättnin 1 Kammererare. <J gen och ej äro af Juridisk | egenskap. Håller nödig Conj troll öfver Inkomster och Utgifter m. m. "Utlåter sig i alla Räkenskaps t Revisions-Commi.sarleJ öch anmärkningsfrfgor , upp.1 j gör Uiqvider med diverse [__Werk och Redogörare och Bihang till Rikt-St. Förslag'. utreder gamla Balancer i Räkenskaperne. ^Afslutar Hufvud - Böckerne (för sista åren. (Granska alla inkommandeRåklningar och Uppbördsmännens (Redogörelser samt bestrida nöfdige Räkenskaps - undersök» (ningar. (Biträda vid Revisions-görojmålen, om så påfordras, samt Idessutom med renskrifning af Räkenskaper och Contoirs-expeditioner. (Till Budskickningar och ären» (ders uträttande. Förledning'. Litt. B. förteckning d de Ledamöter af Kongl. Alitriänna Magazins-Directiorien, hvilka, vid JKerkets indragning, ansetts bora uppföras pa Expectance-Stat till skillnaden etnellan det Lönebelopp, de samma innehafva uti andre publika JKerk och det, sorn af dem nu atnjuies pa Allmänna Magazins-Directionens Stat. Tjenste-BefattningiKgl. 1 Tjeiiste-Befathiirig i anDirectionen. | dra Werk. | Löneskillnaden | utgör i Banco. Ledamoten, Kam-% , Ledamot i Kongl. älar-Rådct"UZ. Ze-( ) Kammar - Rättctl, win. J (nitid Assessors lön, 333 16 — ÄdjungeVåde Leda-s t Prot, Secret.