Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Likasom jag håller före, att tull-lagstiftningen bör skydda landlmannanaringarne, så anser jag äfven, att detta skydd bör utsträckas till husslöjderna, handtverkerierna, fabrikerna och bergsbruket. Ty hvar skall landtmannen för sina produkter finna afsättning, örn ej lill den befolkning, som är sysselsatt med frambringandet af inBih. lill B. St. Brot. 5 Sami. 1 Afd. 7 Baft. ^ 102 Bevillnings-Utskottets Ullålande., N:o 15. dustriens alster. Ju talrikare och ju mera välmående dessa folkklasser äro, desto större blifver förbrukningen af landtmannens produkter, desto säkrare är denne om en lönande afsättning. Att hjelpa till att förstöra inhemska industrien, måste jag derföre anse alldeles stridande mot landtbrukets intresse. J den häftiga strid, som nu pågår emellan köpmannaintresset och de industriella näringarne, har jag derföre ansett mig pligtig att för landtmannens eget bästa ställa mig på den sednares sida. Köpmannen vill naturligtvis långt hellre handla med den utländska varan än med den svenska, hvars pris är kändt och på hvilken han följaktligen icke kan förtjena så mycket; han skulle vinna mest, om ingen inhemsk husflit och om icke några inhemska fabriker funnes till, hvarföre dessa ock ofta af köpmanna-intresset betraktas med fiendtliga ögon. Men huru litet folk och arbetare sysselsätter köpmannen, i jemförelse med den stora mängd af menniskor, åt hvilka husfliten, handlverkerierna och fabrikerna gifva syselsättning och arbetsförtjenst. Huru ringa är den afsättning, som köpmannaklassens förbrukning bereder åt landtinannen, jemförd! med hela den befolkning, som af husslöjden, handtverkerierna och fabrikerna hafva sitt uppehälle. Jag har derföre röstat för bibehållande af nu gällande tulltaxa, i hvad den angår husflitens, handtverkeriernas och fabrikernas produkter, med undanlag af artiklarne bomullsgarn och socker». I förestående reservation förena vi oss till alla delar: G. B. Appelquist. Sven Jonsson. B. P. Skantze.
Vleh\ el. 4 Mars 1834. 3 3:o Herr Rosenblads, Bernhard, motion, rörande uppgörande af Bankens Bokslut, 4:0 Herr Rosenblads, Bernhard, motion, med förslag till fördelning af Styrelse-åtgärderne inom Banken, 5:o Herr Gripenstedts, Jacob, motion, rörande S i 1 f v e rut v e x 1 i 11 g e n i Banken; Lag-Utskqttel: 1:0 Herr Crusenstolpes, Magnus Jacob, motion, angående afskaffande i vissa fall af spö- oell risstraff, 2:0 Herr Cederschjölds, Robert, motion, angående ett tillägg till 17 Caj), 3i §.
Det vöre visserligen idet hela icke gagnande; det skulle forsena den period som alla billigt sinnade efterlängta, perioden af fullkomlig trygghet i penningetransactioner, emedan forsta vilkoret för möjligheten deraf är liqvid på den förflutna tidens transactioner. Man borde derföre anse sig lika förpligtad att hindra sedelns förbättring, som man bordt anse för otillåtligt att verka till dess försämring. Men sedelns förbättring kan hindras derigenom att man låter den gamla Banken utgifva nya Sedlar till dess att den jemnvigt återställes som gör liqviden möjlig. Dessa nya Sedlar om den händelsen skulle itH träffa, hvilket är föga sannolikt, kunde lemnäs åt Staten och Bevillningen i samma mohn minskas. 5i6 Ben 22 Juliif m. Men hvilka äro de fördelar som genom denna nya DepositBank komma att beredas åt både Långifvare och Lånsökande. Den förra ser en möjlighet att se värdet af sitt capital betryggadt. Den senare njuter fördel deraf att de SilfverCapitaler som i Landet finnas kunna komma i rörelsen; Honom beredes ytterligare den fördel att utländska Capitalister kunna med de ir,hemske täfla' om utlåning6vinsten. Ja! han kan sjelf utan våda upplåna utländska Capitaler; Indirecta beredes möjlighet för liqvider enskildte emellan hvarigenom åter det väsentligaste hindret för den gamla Bankens blifvande liqvid med sina Creditorer och sina Debitorer undanrödjes. Den gamla Bankens utredning skall derigenom lättas. I den mohn som Capitalisterne begagnat sig af DepositBanken för att betrygga värdet af sina Capitaler; i den mohn som den penningelånande näringsidkaren säkrare uppgjort sina affairer, upphör också tvisten om RörelseCapitalets belopp; den iörra behöfver icke oroa sig öfver en temporair Sedela jmision ur den gamla Banken, den senare behöfver icke oroa sig, i händelse man i en framtid skulle låta den gamle Banken annihi - Den ig juli-i e. m. lera en del af sin vinst, i stället för att använ* da den till silfverkop. Genom denna
Bevillnings-Utsliottels Betänkande IV.-o 27. 35 utländska» så väl i afseende på pris som varans godhet. På tillfrågan har Hedberg tillkännagifva, att han hittills icke tillverkat finare Bomulls-garn än N:o 34; att han icke kan tillverka finare änNo4o; men att han likväl trodde, att vid Kallens och Sjunntorps Spinnerier skulle Bomullsgarn kunna prresteras af N:o 60 och 70. — Emot beloppet af den å de hittills FÖrbudne sorter Bomulls-garn föreslagna tull hade Hedberg icke att erinra. ) Yllestofts Fabriks-Idkarne hafva slutligen inför Commerce-Collegium andragit: att Boj, Fris, Frisad, Doffel, iCalmuck, Ratin, Casimir och Circassienne af andra färger an hvitt och svart, äfvensom Flanell, Flaggduk och Qvinnette, jemte Dukar af Bomull, eller afKamull och Bomull tillsammans, under i5 R:drs Banco värde stycket, borde fortfara alt vara till införsel förbjudna, med önskan, att så val gröfre Matt-väfnader, hvilka aro föremål för Klädes-fabricationen, som äfven smalare och finare dylika, hvilka vid Stofts-Fabrikerna tillverkas, må till införsel förbjudas, helst, hvad de finare slagen beträffar, de nu gjorda försök att fullkomna denna tillverkning eljest skulle förfelas. Jerrite Cvmmrce-Caliegii Utlåtande 36 Bwillnings-XJtskotlets Betänkande N.o 2.7. några andra yttrade anmärkningar af imindre betydenhet, i afseende på den föreslagna Tull-Taxan, föreslogo desse Deputerade, att, i händelse en allmän tillåtelse skulle medgifvas, att emot Tull införa Yllestofts-tillverkningar, det föreslagna Tullvärdet skulle förhöjas för Fris, Frisad, Doffel, Calmuck och Ratin till 3 R:dr, för enkelt Flanell till 28 sk. och för kypradt dito till /±o sk, per aln. Uti serskildt underdånigt Utlåtande har Kongl.
Palmstjerna framställt, och får förklara, alt, i händelse det kommer under votering, jag måste med min röst afstyrka detsamma. Det har nemi. för mig icke Den 9 September e. m. 237 varit möjligt alt vid uppläsning af ett så vidlyftigt förslag som delta, kunna fatta och bedöma alla de följder, som skulle kunna uppslå, om förslaget bifölls, och jag är fullt förvissad, att ganska många medlemmar af delta hus äro med mig i samma predikament. Jag skulle för min del tro att de skulle handla ganska obetänkt om de bestämde sig för att förkasta det förslag, som SlalsUtsk. framställt och i stället antaga Frih. Palmstjernas. Jag får för min del förklara, att om bifall till Ulskts förslag yrkas, jag kommer med min röst att medverka dertill, men deremot anser jag mig icke kunna biträda Frih. Palmstjernas förslag. Hr von Hartmansdorff: När man talade om krigsbefälet, sä förklarades alt det icke var detta förslag, som sattes i fråga förliden höst, utan det var en annan sak sade lagläsaren. Men Hr Lefrén har nu upplyst att delta icke rör någon annan sak, ulan just densamma. Skillnaden är blondén, att Frih. Palmstjerna har, rörande verkställigheten, gjort några jemkmr, som afvika frän Ulsk:s förslag, men hufvudsaken, borttagande af uppsägningsrätten af arméens rätt att sjelf fä uppbära sina löner, det är detsamma både i Utsk:s och Frihms förslag. Likaså förhåller det sig med PresteSt:s privilegier. Ståndet är genom dem för säkradt att fä njuta sina löner på samma sätt som de för när var:de utgå, utan att de af Kronans embetsman uppbäras. Idet är likväl detta, som Frill. Palmstjerna med sitt förslag vill betaga PresteSt. Hr Rosenblad har omförmält, att Posttidningen omtalar ett beslut af PresteSt., att sedan StalsUtskrs förslag först blifvit afslaget, uppgöra grunder för ett annat till skalteförenkling.
Jurntäl \ / 1 -^StkeH/y \ lättsta WVerne# o irfVaht T Ja/‘(o, , U liljiKllAKKl?^, ll + ULIVIA JffuraJaX pftala v n ii» I NAUinxoiii: tfltino/r ? \ I I S ./ Uzruiui/e ? H AR EXRA {< Zabi/ l Furu* A Slj/MlfZ Sfi UTI UNDRA ApTihble 11 Itu A* hain/a V LANGH UNDRA / OstehA/ri OTltS&t-u. ' \ NO TUTT B O Thusby 1 lii Simmna Gotteröra tArui \ Ostu tLara/ce» HZÄker ■ ,K-W) fr/1 / tet i AT? < \ nainruisy Skeå&turtä; S X AKBIN GE H 11 isAopsAathi EräséffltZt Jliirrfoti \ 1 Ttomntrhrna. -** Fitt/A* Ho i/utstå Hussa/, PO&> uEDsIXGH^'! \ • tjjuiiroa åsund vura - esl j^Spam&itra. i / | { Torstuna + Shiic/tima tisby A._ Fijösurida. r/A „ Ot.tiraTFUZl y? \'\ i Hoten/ i/krksta \ D \ IVhupf äeuutdnj ■f T 1\ O/ G 1) S M ihi/iärqu *- ^ 'r \ I^tlM mundt |> mg fimfotofa Hoo/ösa) Irsta rida eras 04 'antius* TUHUNDRA HT? hit l/i/NÅa harrt* ^ w ^ t?
I Upsala Län har det handt, att man förgäfves requirerat, så väl Steffens, som Jonsson, men jag har inskränkt min begäran om anslag till en enda agronom, emedan jag ansett det vara bättre att få en, än ingen. Skulle Jonsson lemna fäderneslandet, anser jag det som en stor förlust för staten. Remitterades till StatsUtskottet. Vidare föredrogs Hr af Grubbens, Nils Wilh., den 29 sisth Febr. e. m. på bordet lagda motion, om inköp af Gottska Sandön, för att användas till correct.inrättning. Hr. Hjerta, Lars: Jag hemställer vördsamt, huruvida icke denna motion kunde få hvila, tills den af Gr. Taube afgifna motion, som under N:o 49 å föredragningslistan är upptagen, till remiss förekommer; eller också, att sistnämnde motion nu i sammanhang med Hr af Grubbens motion måtte företagas. Hr af Grubbens, Nils Wilh.: Jag anhåller ödmjukast, att denna min motion måtte behandlas på samma gång, som den af Gr. Tanbe sedermera framställda, om inköp af Gottska Sandön, för att begagnas till correct.inrättning efter Pensylvanska metoden. I anledn. häraf och efter derom af Hr Frih. o. Landtm, till Ståndet gjord hemställan, föredrogs nu äfven Gr. Taubes, Gustaf Johan, den 4 dennes f. m. på bordet lagda motion, örn inköp af Gottska Sandön, för att derå uppföra en straffoch correct.inrättning efter Pensylvanska metoden. Hr von Gerdten, Gustaf Mauritz, hade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydande: Uti f. m:s plenum den 4 Mars hade jag tillfälle att yttra min mening, i afseende å flera gjorda motioner omförläggandet af correclionister och brottslingar på Gottska Sandön. Då dessa yttranden blott i sjelfva verket voro fragmenter, til! följe af en confusion, torde jag nu få utveckla mina åsigter i afseende härå.
Vidden af den naturliga ängen, hvarmed afses all till höslåtter begagnad gräsmark, som dels aldrig varit plöjd, dels endast plöjd högst undantagsvis för att med säd eller gräsfrö besås, är inom socknarna på landet 143,288f geometr. tunnland, samt i städerna: Westerås 390, Arboga 686, Köping 294, Sala 3,967, tillsammans 148,625| geometr. tunnland. Jordens beskaffenhet i allmänhet ligger emellan god och medelmåttig. Flertalet af socknar på landet har nemligen uppgifvit jorden vara medelmåttig, omkring en åttondedel att den är god, och ungefär en trettondedel att den är svag; alla öfriga att den är af blandad beskaffenhet. Allmänna omdömet måste således blifva: öfver medelmåttan. Hvad städerna särskildt angår, är den uppgifven vara god i Arboga och Köping, och af blandad beskaffenhet i Westerås och Sala. Allmänna brukning ssättet är tvåskiftesbruk, med klöfver, ärter, potatis och någon gång rofvor på trädan. Eldigt uppgifterna begagnas nemligen detta brukningssätt nästan uteslutande i 30, och öfvervägande i 32 socknar; i 3 socknar begagnas vexelbruket allmänt samt i 3 andra öfvervägande; och i en begagnas tredings bruket öfvervägande. Hvad städerna angår, begagnas tvåskiftesbruket i Köping, tvåskiftesoch vexelbruk i Arboga, treskiftesoch vexelbruk i Westerås och alla tre slagen i Sala.
Ständer vid 180g och 1810 arens Riksdag i Stockholm behagat uppdraga åt deras Stats Utskott, att emottaga, pröfva, och efter omständigheterna afgöra enskilta personers ansökningax uti mål, hvilka angå Riksgälds-Verket, har StatsUtskottet förehaft Hans Excellences ofvannämde anhållan; och hvarvid Utskottet inhämtat, att det ena lånet af Nittiotretusende sexhundrade (93,600) R:dr Banco blifvit meddeldt ifrån Riksgälds-Contoiret mot Hans Excellences under särskilta dagar år 1806 utgifna Reverser, med löpande fem procents renta och ställde, att efter 3:ne månaders uppsägelse betalas ; varandes, till säkerhet för detta Lån , intecknade Säterierna Marsvinshodm, Charlottenlund och Hunnesta med underliggande gods och tillhörigheter , och dessutom pantsatte 78 st. Actier uti Stenkolsverket i Skåne. Enligt Riksens Höglofl. Ständers mot slutet afår 1809 fattade beslut, skulle berörde lån få begagnas, utan afbetalning, under fern ärs tid, men efter dessa fem arens för lopp, Deri 7 Juli - 747 lopp , borde på capitalet afbetalas ärligen fem procent.
Memorial den 17 i danna mänad, hwarigenom Riksens Ständers föreskrift begarxs, om sattet till författande af den Expedition som borde upstallas öfwer Ständernps besiut, om en Revision öfwer förwaltningen af allmannar medlen sedan 1800 ars Riksdag, enär det förhällande darwid siq företedde att 2:ne Ständ ansett, samma Rewision böra ffe genom en Committse den Kongl Mas:t skulle täckas i Räder förordna, samt de öfrige twänne Ständen att de borde företagas under nu pästäende Riks« möte och af Riksens Ständers egna medlemmar; DondeStäudet förenade sig Lill alla delar uti det beslut Hög - 828 Den 17 April. kost. Nidderstapet, och Adeln i ämnet fattat sa att afgörande af denna fraga borde updragas ät Stats-Utskottet, förstärkt med det antal Ledamöter af hwarje Ständ som i 73. F. af Rikdags - Ordningen bestämmes; Hwarom de Respective Med-Standen stulle wördsamtoch wanligen underrättas, vt supig.
I följd häraf och under antagande af byggnadskostnadens fördelning på två år, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte, såsom bidrag till uppförande af en ny byggnad för Wenersborgs högre elementarläroverk, bevilja dels ett anslag af 60,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 40,000 R:dr, samt utaf dessa summor anvisa på Riksgälds-kontoret för år 1867 såsom anslag 30,000 R:dr och såsom lån 20,000 R:dr, emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i mom. a) härofvan i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala blifvit föreslagna; allt under förutsättning att Elfsborgs läns landsting eller Wenersborgs stad anvisar det belopp, som utöfver de härofvan såsom statsbidrag beräknade 10 ,000 R:dr, kan för ändamålet erfordras. d) Till utvidgande af läroverksbyggnaderna i Christianstad hafva inom de särskilda Riks-Stånden följande motionärer begärt statsanslag till nedannämnda belopp, nemligen: hos Ridderskapet och Adeln Friherre Happe, Axel (i motion N:o 41) 60,000 R:dr, i Borgare-Ståndet Herr C. Bohmansson (i motion N:o 35) 75,000 R:dr och inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen Sven Nilsson från Christianstads län (i motion N:o 329) 70,000 R:dr.
—• rörande dels angelägenheten att emellan Riksdagarne förekomma afgörandet af sådane mål, hvilka tillhöra Riksens Ständers pröfning, dels ock förbuds utfärdande, att, utan Riksens Ständers föregångne 328 beslut, proponera någon Allmänhet utgifter, Maji I. 6, 106', 278. StatsYerket, om Utredningsmännens uti aflidne RegeringsRådet von Schevens Sterbhus ansökning om utbekommande af en fordran hos, Dec. 5q2. Jan. I. 11, 126, 148, i4p. Jan. II. i38, 267, 387. a64- Exp. Maji II, i3i. *— om ersättning af cours-differance å Svenska Ministern Lagersvärds fordran hos, Dec. 597, 682. Febr. 439, 445- — om beviljandet af ett lån åt Carlskrona Stad till understöd för åtskillige allmänna anläggningar derstädes af, Jan. I. i32. Maji II. 512, 694» — om utgifvande till Lieutenanten Thorsell af dess innestående Expectanceafvode hos, Febr. 481, 601. Exp. Konungens Svar, April II. 555. — StatsUtskottets förslag till beräkning af StatsVerkets Intrader i den RiksStat, sorn af Riksens Ständer vid denna Riksdag skall uppgöras, Febr. 525, 621. Mars I. April II. 336. «— StatsUtskottets Utlåtande rörande redovisning för StatsVerkets förskott till tryckningen af RiksStåndens Protocoll jämte Bibanget dertill vid 1815 års Riksdag, Mars 329 II. 242, 371, 286. April I. 182, 309. Statsverket,. StatsUtskottets Betänkande, rörande StatsVerkets tillstånd och behof, April I. 442. Maji I. 160,275,279,284. Maji II. 120.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels återremiss af ilrågav:de förslag och dels afslag derå, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till detsamma, hvarvid svarades nej, sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren ut - Den 7 Mara f. m. 139 föllo med många nej jemte några ja, och slutligen propos. på afslag å förslaget, hvilken propos. besvarades med mångå ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Utsk:ts å sid. 24 afgifna förslag i fråga om förändring af Häradsrättens arbetssätt. Hr Nordenfalk: Detta Betänk, är utan tvifvel ett af de vigtigaste sorn under denna, om ej på liera riksdagar, kommit från Lag-Utsk:t, icke genom föreslagna positiva bestämmelser, utan genom det initiativ, som dermed är taget till en särdeles nyttig och nödig förbättring i vårt domstolsväsende. Det är af föga gagn att bafva goda lagar, om ej de organer, af hvilka de skola tillämpas, äro val inrättade. Vi lia nyligen fått en väl behöflig Strafflag, som, hvad än mot densamma i vissa delar må anmärkas, säkert i det väsendtliga ej ger något annat lands efter. Det Sr derföre rätta tiden att tillse, huruvida domstolsorganisationen och rättegångsordningen fylla billiga anspråk. Här är nu fråga om den förra, så vidt den angår domstolarne å landet. Lyckligtvis är det fallet med dessa domstolar, som med så många andra gamla goda Svenska inrättningar, att de äro byggda på en så stark, enkel och sann grundval, att de endast behöfva modifieras i vissa delar eller kompletteras, för att med nytt lif fortverka och äfven under högre odling fylla behofvet hos den nation, med hvilken de vuxit upp. Med rätta, enligt min åsigt, har derföre Lag-Utsk:t, vid undersökning af hvilka utaf de yrkade förändringarne voro af verkligt behof påkallade, funnit sig kunna tillstyrka att lemna den närv:de organisationen, i hufvudsaken, sådan densamme af ålder varit.
Slutligen har Fångvårds-Styrelsen i sammanhang med det föregående fästat Eders Kongl. Maj:ts uppmärksamhet å den för fångvården serdeles vigtiga angelägenhet, att embetsoch tjenstepersonalen i allmänhet vid denna förvaltningsgren mätte varda berättigad till pension å rikets allmänna Indragningsstat. Den enda bestämmelse, som härutinnan för närvarande förefinnes, innehålles i Kongl. Brefvet den 24 Maj 184 I, grundadt på Rikets Ständers i anledning af Nådig proposition vid 1840—41 årens riksdag fattade beslut, enligt hvilket vissa vid de dåvarande Korrektions-inrättningarne anställde tjenstemän fått en sådan förmån sig förunnad. Då emellertid Rikets Ständer, enligt deras i ämnet aflåtna skrifvelse, förmält sig erkänna billigheten deraf, att de vid fångvården anställde tjenstemän och betjente, hvilkas befattningar voro både besvärliga och ansvarsfulla, icke utestängdes från delaktighet uti en alla andra civila tjenstemän och betjente förbehållen rättighet att, då ålder och bräcklighet göra dem oförmögna att längre sköta sina tjenster, kunna undfå afsked med bibehållande af sina löneförmåner såsom pension; och då Fångvårds-Styrelsen, på grund af sin vunna erfarenhet Bil. N:o 1 a) till Kongl. Maj:ts Nåd.
Jag frågar, om K. o. Ad. vore berättigade att gifva en sådan tydning, att anslagssumman skall varit bestämd i Riksmynt. Om så är, måtte väl Ståndet en half timma sednare äfven vara berättigadt att gifva sitt beslut den tydning, att det innefattar anslag till en jernväg genom Westergöthland till Götha kanal och vidare till Örebro. Ar jag kl. 12 berättigad att gifva mitt beslut en tydning, måste jag kl. 2 äfven hafva samma rätt, eller också har jag i förra fallet begått en olaglighet. Hr Cederschiöld har sagt, att genom förklaringar öfver beslut skulle de sednare kunna ändras eller uphäfvas. Är det väl tänkbart, att Ståndet kan hafva så ringa aktning för sina beslut att det afgifver förklaringar deröfver som uphäfva redan fattade beslut. Ett sådant uphäfvande förekommer likväl icke sfi sällan, ty det har händt, att, till följd af inbjudningar från andra Stånd, en sednare majoritet uphäft ett beslut som en föregtde fattat. Exempel härpå kunna framdragas från alla Stånden. Derom är likväl nu icke fråga, ty jag tror, att mitt förslag icke kan anses innefatta en förändring utan endast en tydning af R. o. Adtns beslut, hvilken Gr. Lagerbjelke för en half timme sedan ansett tillåten. Min framställning har tillkommit under förutsättning, att R. o. Ad. skulle af alla Stånden vara det första som fattade sitt beslut i denna fråga, ty jag visste att detta Betänk, var inom de öfrige Stånden bordlagdt endast en gång. Nu har jag emellertid erfarit att BorgareSt. redan bifallit detsamma, och jag är öfvertygad att BondeSt. kommer att göra på samma sätt. Ändamålet med min framställning, som enda.st var att ytterligare undvika en voterrspropos., bar således förfallit, och då denna fråga redan är tillräckligt trasslig och ledsam vill jag icke göra den ännu värre. Emellertid och då, i händelse jag fullföljer mitt samt Frih.
Proposition om planen för deras arbetens fördelning samt för ledamöternes loner och benämning; 4:o att, som Grundlagen stadgar, att förslag till de tjensfer, hvarå Konungen utfärdar fullmakter, skola af vederbörande insändas för de fall, der sådant förut varit vanligt, hvilket inom Hof-Rät terne skett endast för Åssessors-tjenster, men icke för Hol-RäUs-Råd, så skulle följden af den föreslagna förändringen blifva, att alla ledamots-piatser inom Uof-Rätterna skulle tillsattas utan ansökningar eller förslag. För att undgå denna följd och ändock bereda åt de ifrågavarande embetsinännen en rättvisa, motsvarande hvad, som ansetts vara åsyftadt med Utskottets förslag, har en ledamot af Borgare-Ståndet föreslagit, att, då en ledamot nu mäste erlägga en dryg fullmakts-Iösen, forst när han utnäirmes till Assessor, derefter dä han i sin tur befordras till Hof-Rätts-Råd och ytterligare-, dä 'Hof-Rätts-Råds-lön honom tillerkännes, det må stadgas, att en sådan embetsman icke bör erlägga annan fulimakts-lösen än den, som motsvarar den högre lönen, då han deraf kommer i åtnjutande; 5:o att skillnaden emellan Hof-Rätts-Råd och Assessorer så mycket heldre matie bibehållas, som deras befattningar skola vara olika, emedan, då arbetet inom Hof-Rätterne äro fördeladt på Departement eller Divisioner, sorn hafva Hof-Rätts-Råd till ordförande, och då dem dervid åligger att leda öfverläggningarna och taga noggrann kännedom om målen, innan de föredragas, skall deras befattning vara mera trägen och maktpåliggande Allm, Besv,- och Ekon.-Utskoltets Betänkande, N\o 118. 11 än dc öfrige ledamöternes, och del således synas vara i sin ordning, alt de hafva företräde framför de yngre, så val i värdighet, sorn löneformoner; 6:0 afl Rikets Stander icke höra hela lia sig med titulaturen; men om, genom Kongl..