Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
ConstitutionsUlskottet stundom bör slita frågor emellan Ordföranderne och Stånden, samt i visst fall afgöra tjll hvad Utskott remitteras skall. Jag önskar derföre, alt Ridderskapet och Adeln, såsom sin gemensamma tanka, förklarar, det ConstitutionsUtskottet Den 9 Mars f. in. i83 vid Urtima Riksdag alltid skall vara i orubbad verksamhet; ty eljest är det vida bättre alt förkasta hela förslaget. Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredrik: Om inskränkningen af göromålen vid en Urtima Riksdag till endast Kongliga propositioner, på minsta sätt minskade rättigheten för folkets Representanter alt vid Lagtima Riksdag granska Styrelsens åtgärder och sine delegerades förfarande, samt den enskilta motionsrätten, så skulle jag instämma med dem, som äro emot hela förslaget; men då detta ej är förhållandet, då Urtima Riksdag blott är en utväg för Styrelsen, att vid vigtiga eventuela händelser samla omkring sig folkets representanter, och med dem rådslå, så tillstår jag, att jag, på dessa skäl, äfvensom på dem,hvil, > ka Herr Cederschjöld och Herr von Troil m. fl. anfört, måste förena mig med dem, som tillstyrka godkännande af förslaget, och jag är öfvertygad, att frukten häraf skall visa sig i flere nyttiga afseenden för Staten. Man har vid förslaget anmärkt, att de vid Urtima Riksdagarne föreslagne förnyade val af Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoret samt Justitieombudsmannen borde derifrån utgå, emedan, då dessa personers åtgärder icke blifva granskade, man icke bör skilja dem ifrån sine befattningar; och en annan talare har deremot invändt, att förtroendet visserligen till någon iS4 Den 9 Mars I'. m. del Leror på elen föregående granskningen, men äfven på opinionen om personernes duglighet.
För undersökning örn beskaffenheten af tillverkadt gods synes Hall-Räilerne vara mindre behöflige; emedan köparen sjelf bäst är i tillfälle att bedöma varornas godhet, i förhållande hvarefter de jemväl af honom betalas: och då icke minsta skäl dertill finnes, att fabriksidkare och arbetare skola ega något särskildt Forum Privilegiatum; då controllen med stämplingen , sorn i fall den skall fortfara, alltför väl kan utöfvas af någon Magistratsperson eller Kronobetjent, innefattar en tillsyn, som alldeles icke behöfves, om bevakningen mot införsel af förbudet gods vore tillräckligt vaksam; samt i öfrigt; då åtskilliga af de förhållanden, som, jemte de förut uppräknade , voro orsaken till Hall Rät - Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 609 Rätternes uppkomst, icke nu mera finnas, emedan de vigtigaste af de genom 1739 års Manufactur-privilegier beviljade friheter, öfver hvilka HaM-Rätterne borde vaka , genom sednare författningar upphört; så hafva Committerade, i följd af deras ofta yttrade tanka, om olämpligheten af allt förmynderskap för näringame, ansett sig böra i underdånighet tillstyrka Hall-Rätternes indragning, då äfven Magistraternes lika beskaffade befattning i Städer, der nämnde Rätter icke finnas, skulle komma att upphöra. Uppkommande tvister emellan fabriksidkare och deras arbetare kunde dessutom säkrast utredas genom en af Parterne sjelfve vald Nämnd, hvilken till de vanliga Domstolarne hänvisade sådane mål , som den ej kunde bilägga. De statistiska upplysningar, som af Hall-Rätt afgifvas rörande fabrikernes antal , tillverkningar och ar-^ betare, som der syselsättas , kunna till KonunI gerts Befallnings-hafvande aflemnas, som dem till Commerceoch Manufactur-Conioiret insänder.
705 komne raisonementer etter Dictamina, sinner de fleste instämma med Utskottets tanka, göres af Ordföranden proposition om bifall, bestvaras den med Ja och Nej, art dä gifwer samma Z:s tredje mening full anwisning huru dermed skall förhäklas, likasom om de flesta yttra sig emot Betänkandet, och Ordföranden gjort en proposition pä Betänkandets affläende, och densamma med Ja och Nej beswaras, att dä r detta fall ästven äterförwisning, utan någon widare proposition, bör ske, emedan da anmärkningar äro gjorda, och sädane knappr lära kunna göras, utan att ändring af Betänkandet äsystas, innan det kan antagas, sch någon ändring icke fär eller kan ste twärtemor hwad samma förut dicterar, nemligen att Let första gängen da det stamställes för plena, stola utan förändring eller tillsatser antagas; sä synes mig, att affigtcn härmed oundwikeligen matts wara, art pä enahanda satt bibehålla hwarje Ledamots rätt, att dä fä göra anmärkningar, hwilka af Utskottet först ensamt mätte granflaS, som det ar allas fullkomliga rättighet att när äter samma arends frän Utskottet återkommer, och till siuteligt afgörande företages, hwcm som är af olika kanka med hwad Utskottet dä föreslagit, den samma kan, om ock han ensam det begär wara berättigad fä votering. Skulle, som har tyckes wara yttradt, att da Utskottets Betänkande först förekommer, och olika meningar ärv om drt samma, Ordförande böra göra twenne propositioner, först pä bifall och sedan om afflag> samt hwar och en dä ägde rätt begära votering, sä förswinner med det samma espriten af denna nemligen: att Utstortet stall fä gransta anmärkning Aerde Band89, 9«. gar - ?o6 Deir 14 November qarne, och dem antaga eller förkasta. Och utom dest skulle tiden mest bortgå uti votering, ty i:o kknde det begäras om Betänkandets fulleliga antagande 2:0
Ja, blandade med Nej, förklarade Den 25 April. 413 det han ansåg den sednast framställda proposm besvarad med Öfvervägande Ja. Ilr Cederschiöld begärde votering. Uplästes till justering och godkändes följande voterrs-propos.: Den som anser Ilr Cederschiölds motion, ang:de infordrande af StatsUtsk:s Utlåt, med anledn. af Hr Gripenstedts yttrande ronde Hrr Fullmäktiges i Riksg:sKont förvaltningsåtgärder, icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder förenämnde motion remitterad till StatsUtsk. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 75. Nej — 39. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Utlåt:n och Betänk:n, nemi. från StalsUlskollet : N:o 59, i ani. af K. M:s Nåd.
Åberopandet af det nya lagförslaget synes mig icke med rätta bort af Frih:n klandras; ty detta åberopande har skett blott som ett bevis på, alt man ansett nya lagförslagets bestämmelser rikligare och derföre begagnat dem; och ett sådant åberopande kan visserligen ske innan denna nya lag fått den gällande egenskap, som den ännu saknar. Frihtn har äfven trott, alt man icke upptagit frågan om tjenstemäns förhållanden vid sådana tillfällen, då upplopp eller uppror inträffa, derföre alt sådant tillhörde det reglementariska. Så är dock icke förliåIlandet, utan orsaken är den jag nyss tagit mig frihelien antyda; men om Frihtn vill hafva sådana bestämmelser, som att vakten skall skicka rapport till den civila embetsmanna-myndighelen, då förutser jag häruti äfven något i eglementariskt; ty det måste bero af Konungen att gifva sina embetsman förhållningsorder vid sådana tillfällen. Bland speciella anmärknlr förekommer afven den, att roan icke bestämt beskaffenheten af det tecken, som skall höjas, då man vill uppmana en samlad menighet att skingra sig; jag påminner mig nogsamt att Frih:n föreslagit, att en röd fana skulle utsättas; roen jag ber att fä fästa Frihms uppmärksamhet på huru vådligt det kan vara alt bestämma något visst tecken, ty då skulle alltid och vid alla tillfällen de myndigheter, som äro berättigade att gifva varning, föra med sig ett sådant tecken; och om jag antager Frihtns förslag att en röd fana skulle höjas, så hemställer jag till Fri ii; 11 sjelf livad ett sådant tecken betyder, sedan del mörknat på aftonen. En annan talare, Hr Dalman, har anmärkt, att förslaget vore godtyckligt och förvillande.
S. D. Remitterades Till Co nstitutio 11 s - Utskottet: Kongl. Maj:ts, den i3 dennes, till Riksens Ständer aflåtne Nådiga skrifvelse, angående rättighet för Kongl. Maj:t, att i de fall 43 §• Regerings-Formen innehåller och under Kongl. Maj:ts resor till Konunga-Riket Norrige utnämna H. K. 11. Kron-Prinsen till Ordförande , i den då tillförordnade Regering. Frun Hedervärda Bondeståndet’. S. I). Föredrogs Niis Månssons, från Kronobergs Län, sedan sisth gårdag, på bor - 1172 RiksStåndens det h vilande Memorial, angående försäljning till Skatte af Krono-Allmänningar, eller så kallade Härads-skogar, och bl ef samma Memorial derefter till Stats-Utskottet remitteradt. Från Högv. P reste-Ståndet. S. D. Remitterades till Statsoch Banco-Utskotten: Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, angående de af en i Nåder tillförordnad Committé utarbetade underdåniga Betänkanden , om reglering af Rikets Penninge-Verk m. m., och rörande inrättningen af ett Handels-LåneContoir i Götheborg. Till Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi -Utskotten : Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelser i frågan om Närings-friheten, Från Vällojl. Borgare-Ståndet. S. D. Remitterades till Constitutions-U t skottet; Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, den i3 dennes, angående rättighet för Kongl. Majrt, att vid vissa tillfällen utnämna Hans Kongl. Protocolls-Uit drag. 1173 Höghet Kron-Prinsen till Ordförande i Regeringen. Stats-Utskottet: Kongl. Majrts Nådiga Propositioner: 1:0 Af den a5 sisll. Januarii, om fortfarande af det Convoy-Commissariatet beviljade Creditif. 2:0 Af den 11 dennes, om Recognitions-. Skogarne. Statsoch Bevillnings-Utskotten: Kongl.
Sin pligt likmätigt har Uonstitutions-Utskotter ansett sig skyldigt att icke undandraga Allmänheten någon af de upplysningar som kommit till dest kunskap, och sar således jemte sitt eget yttrande, öfwer de allmänna grunder som wid en Representationsförändring borde iakttagas, härhos bifoga alla de särskilda yttranden och förslag, som inom sjelswa Utskottet blifwit afgifne, och hwaröfwer medföljande Protoeolls-Utdrag lemna tillräcklig upplysning. Ibland tesa finnas mänga af »verkligt »värde och manga four innehålla utförliga detailer, hwilka åtminstone jemnförelsewis kunna tjena till grund för ett omdöme om »verkställighetens möjlighet. Utskottet, som anser sig förwisadt, att Swensta Nationen och Rikets Ständer och Lagstiftare icke igenom ett obestämdt men ifrigt begär efter förändring stola läta förleda fig, att med en brädstande skyndsamhet »verkställa, hwad svin först blir egentligen lyckligt och nyttigt, när det utsöres i följe af ett pä »verklig öfwertygelse och pä rigtiga kunskaper grundadt och bestämdt bifall, tror likwäl, att framläggandet af alla desa särskilda meningar och tillfället att under en längre tiderymd granska och jemnföra dem, dels sins emellan, dels med de nya som deraf och under tiden kunna alstras, skola tjena att wägled» allmänna omdömet och stadga den opinion, utan bwars biständ eller bestämdhet alla ändringsforsök blifwa antingen förtidiga eller skadliga. Utskottet »vägar emedlertid uppmana alla Swensta Medborgare att, under granskningen af det när»varandes brister och tvid upptäckten af möjliga ofullkomlighetcr, icke glömma samtidens behof, icke förgäta att de olägenheter, som af förfäders inrättningar kunna härflyta, äfwen af dem nied tålamod Bilaga till Mem.
Den invecklade ekonomi, som är förenad med jernvägarnes byggnad och trafikerande, kunde icke i alltför stor skala förvaltas för Statens egen räkning, och det måste således vara önskvärdt att Staten, der sådant utan alltför stor uppoffring kunde sko, hädanefter befordrade jernvägsanlägguingar genom den enskilda företagsamheten. Efter att hafva upplyst, att Kongl. Majit den 21 sistlidne December i nåder fastställt bolagsreglor för Frövi—Falu jernvägs aktiebolag, hvilka reglor i tryck blifvit till Utskottet inlemnade, samt att meningen vore att erhålla en del af det erforderliga aktiekapitalet i England, hvarest underhandlingar derom under en längre tid pågått, hvilkas utgång dock helt och hållet berodde af det nu sökta lånets erhållande, har motionären vidare fästat uppmärksamhet på en utväg, som för anskaffande af tillgång till lånets beviljande skulle kunna vidtagas, ifall någon annan ej stöde till buds. Rikets Ständer hade nemligen, då vid 1859—1860 års riksdag för anläggningen af Borås —Herrljunga jernväg anvisades ett lån af 1,700,000, R:dr icke ovilkorligen beviljat detsamma, utan endast under det bestämda vilkor, att lånet ej finge utgå, såvida icke beloppet kunde af Riksgälds-kontoret upp - än eller för hela våglängden 62,482 R:dr 1,649,524 „ Stats-Utskottets Utlåtande N:o 80. 53 lånas mot obligationer till ett pris, som ej fick öfverstiga kostnaden för 1860 års jernvägslån.
StatsContoret, oagtadt den nödställda belägenhet, hvari Marstrands Stad, genom afstannad handel och sjöfart, sig befunne, desto mindre i underd:het tillstyrka nådigt bifall å ifrågavarande ansökning, som någre medel till den begärda ersättningen hvarken voro att af krigsfonden tillgå eller funnos å Stat anslagne. Sedan K. M:t, vid pröfning af detta mål, funnit Marstrands Stads Äldstes besvär, rörande servicen för Garnizons TJnderOfficerarne å Carlstens Fästning böra förfalla, enär K. M:t, genom högstberörde beslut af den 23 October 1823, redan i Nåder förordnat angående den lindring och ersättning. Staden, för dess inqvarterings tunga, kommer att åtnjuta, haf - 36 Stats-Utskottets va lmndlingarne i detta mål under den 29 nästlidne October blifvit i nåder remitterade till Utskottet, för alt, hvad angår frågan om utbekommande af den ersättning, Staden ansett sig kunna, i stöd af K. M:ts i ämnet meddelade Nådiga Resolution, den 10 Augusti i8i3, påräkna, och hvilken ersättning, i anseende till då anbefallde, men fördröjde undersökningar för den intill år 1823 förflutne tiden uteblifvit, såväl bestämma ersättnings-beloppet, som äfven nödiga medel för ändamålet anvisa. Utskottet, som tagit kännedom af sistberörde bland de remitterade handlingarne ej befintliga K. Resolution, har deraf inhämtat, att K. M:t val funnit, att, genom de åberopade Författningarne af år 1770 och 1771, Staden Marstrand icke varit från all slags inqvartering frikallad, men att K. M:t, i betraktande deraf, att Marstrand, genom afstannad handel och rörelse, befunne sig försatt uti svåra omständigheter, i nåder tillåtit, att Staden dädanefter skulle, i enlighet med hvad K.
I sammanhang med boställens indragning till Kronan: för Länsmannen i Södra eller första distriktet af Westbo härad och Jönköpings län: godtgörelse för boställets i lönestaten upptagna ränta och afkastning utöfver denna ränta 50: — hyresersättning 150: — 200 för Länsmannen i fjerde distriktet af nämnda härad och län: ett emot boställets ränta och afkastning svarande belopp af 85: — hyresersättning * 150: — 235 för de 2:ne Länsmännen i Mellandistriktet och i Södra distriktet af Östbo härad och Jönköpings län hvardera: ett belopp, motsvarande det åt dem gemensamt anvisade boställes ränta och afkastning 75: — hyresersättning 150: — S:gr 225: — och således för båda tillsammans 450 — för Länsmannen i Wemmenhögs härads Östra distrikt af Malmöhus län: godtgörelse för boställets ränta och afkastning. 117: — hyresersättning 150: —- 267 för Härad sskrifvaren i Akers, Daga och Selebo häraders fögderi af Södermanlands län: godtgörelse, svarande mot boställets i staten upptagna ränta och afkastning 617: — hyresersättning 300: — 917 Transport 25,019 | Tillhör Expeditions-Utskottets Förs lo;/ till underd. Skrifvelse, i\:o 149. 3 Riksmynt. R:dr öre Transport 25,019 — för Kronofogden i Westra härads fögderi af Jönköpings län: ett mot. boställshemmanens i stat beräknade ränta och afkastning svarande belopp 595: — hyresersättning 300: — 895 Åt Länsmannen i Särna socken och Idre kapellag af Stora Kopparbergs län, löneförhöjning 200
Men i alla händelser vill jag påminna, att redan vid förra riksdagen, då denna fråga var å bane, R. o. Ad. och Borgare-St. förenade sig om införande af proc.-beräkningen och att afgiften skulle blifva 25 öre för 100 rdr eller i proc. Jag har för min del ingenting emot att ett sådant stadgande införes, som det Hr von Koch föreslagit, utan skall gerna med honom instämma. Gr. Mörner: Jag skulle för min del icke hafva något emot det förslag, som Hr von Koch framställt, men jag fruktar, att vi bär gå in på ett område, som icke tillhör den förev:de frågan. Att bestämma efter hvilken beräkningsgrund fastighetsvärden skola upptagas i bouppteckningar, tillkommer nemi. civillagen. 10 kap. A. B. innehåller också ett stadgande om det sätt, hvarpå dervid skall förfaras. Jag tror derföre, att man icke nu kan i detta afseende bestämma någon viss norm, utan skulle jag vara mera hågad att instämma i Hr Renströms reservation, som sätter afgiften till T4n af behållningen. Hr von Koch: Jag hyste också till en början samma betänklighet som Gr. Mörner, men denna har blifvit hos mig häfd, sedan jag granskat alla befintliga stadganden om bouppteckningar, och jag tror att R. St:r kunna ganska val fatta ett sådant beslut som jag föreslagit, oberoende af civil-lagen. Hvad Hr Renströms förslag beträffar, så är det icke mera fullständigt än Utsk:ts, ty om icke bouppteckningsvärdet blir öfverensstämmande med taxeringsvärdet, så kommer man i alla fall säkert till en ganska betydlig nedsättning i stats-inkomsterna. Om man verkligen vill taga bort de progressiva afgifterna och besluta den föreslagna nedsättningen, så tror jag man måste tillägga ett sådant stadgande, som jag nyss föreslog, och jag anhåller derföre fortfarande om propos. derpå. Hr Reutersvärd:
Då, till fullgörande af b vad Instruktionens 14 §. stadgar, barbos biläggas de ifrån JuslitieRevisionsExpeditionen och öfriga SlatsExpedilionerna af Konungens Kansli insända förteckningar å de af Rikets Höglofliga Ständer vid sistförflutna Riksdag fattade beslut och gjorda framställningar, hvilka förteckningar, jemte ett nödigt^ tillägg dertill, utvisa, huruledes omförmälda beslut och framställningar blifvit af Kongl. Maj:t antingen gillade, utfärdade och i verket ställda, eller ock utan afseende lemnade; bör tillika Bih. till R. St. St. Just. Ombudsm. Emb.-Ber. dm 14 Jan. 1840- serskildt upptagas de, som, på sätt eller af orsaker, samma bilagor äfven antyda, icke blifvit i underdånighet föredragna eller i Nåder afgjorda. Dessa innefattas i Rikets Höglofl. Ständers underdåniga skrifvelse!', hvilka uti io:de Samlingen af bihanget till Riks-Ståndens Protokoll igenfinnas under följande nummer, nemligen: ibland Justitie Ärende?!. N:o io5 af den 25 Augusti i834, om upphäfvande af en del serskilda Domstolar eller så kallade Fora Privilegiata, i hvad, med undantag af PoslRätter samt blandade Postoch RådstufvuRätter, såsom numera afskaffade, denna skrifvelse angår de öfriga deri nämnde särskilda Domstolar; N:o 218 af den 1 December 1834, angående inrättande af FörmyndareKamrar; och N:o 271 af den i5 Januari i835, i anledning af väckt fråga om afskaffandet af handklofvar; ibland KrigsÄrenden.
Bifölls med de förändringar, som i Utlåtandet N:o 27 finnas föreslagne, i afseende på den bevillning, som bör utgå af nedanstående: a) Fiskare, ändringen från sju till åtta gillades. b) Försäljare af utländska lottsedlar. c) Försäljare af inländske enskilde personers dito, jemte den för begge dera slagen uppgifna fördelning i 2:ne classer. d) Informatorer, för den lön, de hos enskilde åtnjuta lika med tjenstemän (se 2:dra §.) e) Skol-lärare lika med tjenstemän. f Utländningar (se pag. 24.) Utdr. d. 10 Oct. 184°• Hvarjemte Ståndet beslöt, att spisqvarter, der, jemte mat, endast porter, öl och svagdricka hållas tillhanda, icke må från erläggandet af bevillning fritaga s. 16 , 17, 18 och tg godkändes, äfvensom den i anledning af sistnämnde §. i Utlåtandet N:o 27 föreslagna underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit angående erhållandet af upplysningar för vinnandet af möjlig rättelse i minimi-tariffen öfver hemmansvärdet. vo, 2i och 22, jemle det vid slutet af denna §. tillagda nya moment, enligt Utlåtandet N:o 27, 23, 24, 25 och 26 biföllos. 27. Godkändes med iagttagande af hvad i Utlåtandet N:o 27 finnes föreslaget, så väl om en förändrad lydelse af sista momentet under rubriken Inspectorer, som ock, att näst efter Saltpeters-sjudare, Kronans, upptages private . Godkändes, likväl med iagttagande af hvad Ståndet beslutat om erläggandet af bevillning efter 2:dra Art. af arbetsfolk på landet bland mankön äfven må tillämpas på arbetsfolk vid bruk, bergverk och alla öfriga inrättningar. 3o, 3/, 32 och 33 biföllos. di1. 34•
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Ut skottets utlåtande, N;o 75, i anled - 424 Prot.-Utdrag, den // December 18 14- ning al erhållne ålerremisser å utlåtandet, N-'o 41, angående utgiflerne undei Riks-Statens Åttonde llufvud-Tilel: l:a och 2 a punklenie Lules till handlingar/te; ■ >:e punkten, hvad Utskottet i afseende på anslag lill Kongl. Bibliotheket i utlåtandet, JN:o 41, tillstyrkt, blef af Ståndet bifallet; 4:de punkten, litt. a.), Lules till handlingarna• Litt. b.), Utskottets i utlåtandet, N:o 75, afgifna tillstyrkande, rörande anslag för bildande af ett serskildt Pastorat af Loos capell-lag, blef af Presle-Ståndet bifallet; Litt. c.) och d.), l.ules till handlingarne; Litt. c.), med afslag å Utskottets utlåtande i denna del beslöts, alt till underhåll för Wisby domkyrka skulle af kronans behållna arrende spanmål al Wisborgs kungsladugård anslås 50 tunnor årligen alt intill nä sta lliksdag utgå; Litt. 1.) och g.), samt 5:te och 6:le punkterna, lades till handlingar ne ■ 7ulc punkten, litt. a.) och b.), Utskottets utlåtande, angående förhöjning i anslaget för elementar-läroverken i allmänhet samt serskildt anvisande af anslag för nya elemenlar-skolan, 6,800 lhdr årligen, blef al Ståndel bifallet: Litt. c.), d.) och e.), lades till handlingarne; Litt f.)
N:o 15, i ani. af vackt motion om ändring i nu gällande MäklareOrdning den 31 Mars 1853; N:o 16, i ani. af väckt fråga om förändrad lagstiftning i afs. på kronohemman; N:o 17, i ani. af väckt fråga om afskaffande af fideikommisser; N:o 18, i ani. af väckt motion om rättighet för jordegare att få upsagd och afhyst, men likväl qvarboende, landtbo förpassad till något Kronans allmänna arbete; N:o 19, i ani. af väckt motion om ändring i gällande Fiskeri Stadga, i hvad den rörer Sillfisket i Bohusländska skärgården ; N.-o 20, i ani. af väckt motion om förändring af 20, 21 och 26 §§ af Kongl. Grufvestadgan d. 12 Januari 1855; N:o 21, i ani. af väckt motion om utfärdande af en författning rörande torplägenheters afträdande; N:o 22, i ani. af väckt motion om tillägg till 17 Kap. 3 § ByggningaBalken; N:o 23, i ani. af väckt motion om Kapellförsamlings befrielse från byggnadsoch underhålls-skyldighet vid moderkyrka; N:o 24, i ani. af väckt motion derom att allmogens målkärl och vigter skola endast hvart femte år krönas; N:o 25, i ani. af väckt motion om bestämmande af hvilka afgifter eller besvär må såsom kommunala anses; Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: N:o 96, i ani. af väckta motioner om ändringar uti Kongl. Instruktionen för Förmyndare-kammaren i Stockholm den 9 April 1856. Föredrogs och bordlädes ånyo på begäran af flere ledamöter, Hr af Klints, Erik, d. 4 dennes e. ro. på bordet lagda förslag att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas att instämma uti de, vid föredragningen af StatsUtsk:s Utlåt. N:o 71,-i als. på Kommendants-staten, fattade från Utsk:s förslag skiljaktiga beslut.