Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolar äro permanenta, och der anhängiga mål således med den skyndsamhet böra kunna afgöras, alt underhållet för personer, hvilka för brott äro häktade, intill dess dom. fallit, icke i allmänhet kan blifva serdeles betungande, finner Utskottet sig af desse förenade skäl böra tillstyrka, att ofvanberörde motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 20 Augusti 1834. Ankom till Exp; Utsk. den 22 Aug Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Öfverste-Lieutenanten J, M, Nordencreutzs Enkas underdåniga ansökning, att varda bibehållen vid de löneinkomster mannen i lifstiden innehaft (V, A,y Hos Kongl. Majit har Öfverste-Lieutenanten och Riddaren af Kongl,. Svärds Orden / M. Nordencreutzs Enka, Karin Sendelin, i underdånighet anhållit, att, sedan hennes man med döden afgått samt i armod och betryck efterlemna! henne och 12 oförsörjda barn, 5 söner och 7 dött - Stats-Utskotlets Utlåtande I\l:o zZj 5- rar, Kongl. Majit måtte, gemensamt med Rikets'nu församlade Ständer; i Nåder bifalla, att de löneförmoner, som tillfallit hennes man i lifstiden, i egenskap af Kongl Majlis Befallningsman å Upsala Slott, hvilken befattning nu mera icke lärer komma att återbesättas, få af henne under dess återstående lifstid tillgodonjutas; och har Kongl. Majit, i betraktande af de försökanden förekommande ömande omständigheter och med hänsigt till obetydligheten af den pension, hvartill hon enligt Författningarrte vore berättigad, genom Nådig Remiss af den ig sistlidne Julin till Rikets Sländers Stats-Utskott öfverlemna! ifrågavarande underdåniga ansökning.
Uti tullsatsen 1 Rdr 50 öre pr centner å »Spik af 1,6 tums längd och deröfver» har någon förändring i sammanhang med handelstraktaten icke ansetts böra ifrågakomma, hvaremot afgifterna å »all annan spik samt allt öfrigt ej specificeradt manufakturoch handtverkssmide», nemligen 25 öre för poleradt eller lackeradt samt 15 öre skålpundet för »andra slag med eller utan bestickning» länge och med fog varit såsom särdeles betungande öfverklagade, och derföre böra skäligen nedsättas. Å de polerade eller lackerade slagen är i den oftanämnde Tullföreningstariffen en öfvergångstull stadgad till 18 och 9 öre skålpundet; och hafva komiterade trott sig kunna, utan att nödigt ansedt skydd för de inhemska näringarne i någon mån äfventyras, för Sverige föreslå nedsättning till 20 öre 1865 samt till 15 öre skålpundet år 1868. Rubriken «andra slag» synes, till förekommande af misstag vid tullbehandlingen, och enär någon väsendtlig värdeskillnad icke eger rum, samt gjutna och smidda delar i samma arbeten förekomma, böra ställas i likhet med det gröfre gjutgodsarbete, som innefattas uti rubriken »eldställshållare, fotskrapor, m. m.», och nuvarande afgift således få nedgå år 1865 till 10, år 1867 till 8 samt år 1868 till 6 öre skålpundet.
Remitterades till StatsUtskottet: ro Ett Memorial af Friherre Staet von Hollstein, CorfietZ Ludvig, innefattande Anmärkningar vid åtskillige den 9 dennes till StatsUtskottet remitterade Memorial, angående Skånska Regeringen, jemte yttranden i samma ämne af Frinerrarne Stael von Hollstein, Wir* sén, Gustaf Fredric, och Björnstjerna , Magnus. 2:o Anföranden af Grefvarne Cronstedt, Claes, Mörner, Axel, Friberrarne Koskull, Gust. Ad., Koskull, Anders, samt Hume von Fieandt, Dan. Wilh., Sijernschantz, Johan Abraham, Ehrenström, Carl Arved, Flach, Carl Fredric, och Lagerheim, Lars Magnus, innefattande Anmärkningar vid Friherre Anckarsvärds, Carl Henric, den 9 dennes till StatsUtskottet remitterade Memorial , angående förminskning af den indelta Arméen. Frän Hedervärda BondeStåndet. S. D. Till LagUtskottets handläggning re* mitterades dels RiksdagsFullmäktigen Erik Svenssons från .Bohus Eän den 5te dennes ingifne Memorial, angående öfversigt och jemkning af nu gällande StängselFörfattningar; dels ock Botvid Jonssons från Östergöthland emot berörde motion gjorde anmärkningar ; Och skulle Respective Medstånden härom vördsamt',och vänligen underrättas. tj22. Protokolls Utdrag d. 20 Jan. titg. Den <20 Januari I8I8* Från Högloflige Ridder skåpet och Adeln S. D. Remitterades Till Stats-Utskottet. Ett anförande af Herr öon Heijne, Georg, i anledning af Friherre Ankarsvärds, Carl Heinric, den 9 dennes till StatsUtskottet Remitterades Memorial, angående förminskning af den Indelta Arméen. Till Allmänna Besvärs och Oeconoinie Utskottet:
Då, vid en uslings klagoljud, Du mig det brödet gaf, som jag åt honom räckte – framblickar der, i sin första upprinnelse, denna medlidandets och gifmildhetens passion, hvilken han i hela sin lefnad med ytterlighet både besjöng och utöfvade; och dervid begagnas likaså dessa älsklings-uttryck ”göra godt” och ”usling”, hvilka han sedan, allt framgent, otaliga gånger upprepar. Synnerligen tyckes det sednare ordet (stundom äfven omskiftande med ”den usle”) varit för honom ett magiskt ljud, hvars verkan alltid var att ovillkorligt anslå både hjertat och lyran. Det förädlades genom hans bruk. Sedermera trivialiseradt genom härmares ändlösa missbruk, har det – i sin bättre bemärkelse – från det högre poetiska språket blifvit nästan alldeles bannlyst. – Föröfrigt ser man honom be, med afseende på den skuggbild han framräckte: Men om jag ej den bana träder, Som öppnad är för mig af mina värda fäder; Om jag förgäta kan, hvad jag af Dig är lärd: Så krossa denna bild, och låt föraktet följa Mitt minne ner i glömskans bölja, Och qväf naturen i ditt bröst, När, straffad, jag om hjelp ber med en brottslings röst! En aning synes här skymta fram, så af de förvillelser, till hvilka han snart skulle förfalla, som af det öde, att, i följd deraf, sjelf blifva ett medlidandets föremål. Men detta poem, enligt Franzéns gissning291 författadt då Lidner skulle första gången resa hemifrån till Akademien, har ock en annan märkvärdighet. Det lemnar nämligen ett bidrag till det chronologiska bryderi, hvari Lidners biograph, vid teckningen af hans tidigaste ungdoms öden, outredligt intrasslas. Ty om vi antaga (hvad visserligen har all möjlig sannolikhet), att stycket ej är diktadt i någon annans namn och till dennes Mormor, utan verkligen i Lidners eget och till hans egen: så påtvingar det oss två historiska omständigheter, hvilka sedan bringa oss i klämma. Den ena är, att Lidner vid dess författande var sjuttonårig; ty der säges: Farväl! nu endast sjutton år,
Ständerna med förslag att förändra principen i afseende å maximi beloppet för fastiglietsbelåningen; så följer deraf, att det argument Utsk. anfört: ”att vid egendoms belåning i banken afseende uteslutande göres å pantens beskaffenhet och ograverade värde, samt att icke några sådana omständigheter med panten eller lånesökanden förefinnas, ,soin kunna förringa bankens företrädesrätt till betalning ur pantförskrifna fastigheten, utan att lånesökandens större eller mindre vederhäftighet för öfrigt tages i betraktande, hvadan ock lån mot sådan pant till hankens betryggande mot förluster icke meddelas till högre belopp, än som motsvarar en inskränktare del af fastighetens taxeringsvärde” — nu upphörer, enär Utsk. tillstyrker Ständerna £ taxer:svärdet såsom maximum för belåningen. På denna grund tillstyrker jag alt betänk, mätte återremitteras, och föreslår att Hr Rööks 5oa Den 19 September f. mi reservation blefve lagd till grund för Ständernes beslut. — Det ur klart, att antages detta betänk. nu, innan Stiinderne afgjort huruvida de vilja besluta belåningsrätlen till en egendoms halfva taxertsvärde, eller förblifva vid det ganda, som bestod af ^:del, så kommer sådant att utöfva ett stort inflytande på den sednare frågan, och mig skall det qvitta lika, antingen Ståndet skulle vilja återremittera eller uppskjuta afgörande! af detta betiink. lill dess frågan om maximibeloppet af belåningsrätten blifvit afgjord. Jag tillstyrker emedlertid åter remiss. Hr Stuart, Carl Gustaf: Äfven jag yrkar återremiss. Jag medgifver visserligen, alt vid ett eller annat tillfälle kan det medföra olågenheter och besvär för en köpare, att, innan 3:dje uppbudet erhålles, vara nödsakad söka transport i banken af det lån, som banken å den köpta egendomen beviljat; men deremot är det också för köparen en obestridlig lättnad vid köpevillkorens fullgörande, att ett sådant lån finnes å den köpta egendomen. Jag tror således, alt i delta fall olägenheter och fördelar kunna ungefärligen motsvara hvarandra.
Anton von Liewen genom testamente den 19 November iSig under Ridd.direcl;ns förvaltning stalld donationsfond, har nämnda mein. blifvit till ga anmäi kn:r mot Utsk:> förslag, nemi.: 1:0 af Gr. Posse, Fredr., att, då Frih. von Liewens testamente tyckes förutsätta alt pensionsutdelningen så tidigt som möjligt efter testalors död skulle taga sin början, det närmast torde instämma med leslaslors mening att antingen minska pensionernes antal från tio till nio och att af besparingarna bestrida administrationskostnaden, eller och ned - Den S J u 11 i. 117 sälla pensionernes belopp från 100 till 90 r:dr årligen hvardera; och ' 2:0 af Hr Rosenblad, Bernhard, alt någon för valtningskostnad ej borde komma i fråga för en fond, sorn blifvit skänkt till understöd för medlemmar af R. o. Ad., utan de få förvaltningsutgifter, som kunde erfordras, bestridas al Riddarhuscassans expensmedel; äfvensom alt några arfvoden i intet fall borde bestämmas åt Riddarhusbetjeningen för dess äskade besvär med fondens administration; och har slutligen en ledamot, Frih. Cederström, Jacob, yrkat, det TJtsk. måtte tillstyrka R. o. Ad. att hos K. M. göra underd. framställning 0111 ”tillstånd” till de ändringar, som kunna uti Frill, von Liewens testamente beslutas, för att såmedelst göra samma ändringar lagliga.
Dotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland, beräknad 1860 till 16.000 R:dr och 1863 till 17.000 R:dr, har under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 19,137 R:dr 33 öre och synes alltså kunna uppföras med det af Kongl. Majit föreslagna belopp 18,000: — 16:o) Trosspassevolans-afgift. Vid behandling af denna inkomsttitel har Utskottet till pröfning förehaft en inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägligen Lars Persson från örebro län väckt motion (N:o 242), hvaruti blifvit föreslaget, att till lindrande af ruslnings-skyldigheten vid Lif-regementets llusar-korps, hvilken skyldighet vore myckel betungande och upp Transporl 8,194,240: — Bih. till R. St. Transport 8,194,240: — ginge till 400 å 450 R:dr årligen för hvarje rusthåll, hvaraf några icke hade större jordvidd än 50—60 tunnland, trosspassvolans-afgifien, utgörande 4 R:dr 75 öre för hvarje rusthåll, hädanefter icke af rusthållarne måtte erläggas, utan utgå af den under Kongl. Krigs-kollegii förvaltning stående trosspassevolans-kassan, hvilken skulle vara bildad dels genom statsbidrag och dels genom insättningar af roteoch rusthållare och nu befinnas i en ganska god ställning.
Dessutom hade han läst en massahistoria, mest af den filosofiska prägeln, och säsom veder-qvickelse några lättare saker, bland hvilka » Tusen och En Natt », Robinson Crusoe och Don Quixote förekomma som en inandning af frisk luft. Sannerligen en abstrakt uppfostran! Och alla barnlekar voro naturligtvis förbjudna genom det öfverväldigande literära arbetet. Vid åtta år blef barnet lärare för sina yngre bröder och systrar, men fortsatte likväl sina egna häpnadsväckande studier. Latin och högre matematik tillkommo nu att öka hans arbete. Vid elfva år finna vi honom läsande Aristoteles ’ retorik och uppställande den i synoptiska tabeller. Han slukade äfven afhandlingar i kemi, under det hans estetiska sinne blott fann en mager näring genom några få engelska skalder och dessa icke af första ordningen. Vid tolf år dök gossen ned i logik och politisk ekonomi; till och med hans promenader begagnades af fadern för logiska ändamål (så vida icke hela tillvägagåendet bör anses såsom alldeles ologiskt), emedan under dessa promenader anstäldes grundlig examen i dagens arbete i logik. Filosofi glömdes icke heller och nu tillkommer äfven Plato. Vid tretton års ålder underordnades likväl allt annat under den lärdomsgren, som James Mill betraktade som den förnämsta, till hvilken all den föregående tränering syftade — Politisk Ekonomi. J. S. Mills dagliga promenader blefvo dagliga lektioner. Ricardo och Adam Smith studerades grundligt. Politisk ekonomi var för James Mill hvad dialektik var för Sokrates, men den senare begynte studera ämnet vid trettio år, och J. S. Mill började vid tretton. Hvad skola vi säga om denna ovanliga uppfostran? Vi måste ihågkomma att James Mill ville bilda icke en man utan en politisk ekonom, han önskade frambringa en intellektuel repetition af sig sjelf. I den första afsigten lyckades han, i den senare naturligtvis icke, och led följaktligen af felslagna förhoppningar. Och äfven hans framgång, som efter allt endast var delvis vunnen, köptes, enligt vår mening, till ett pris som icke stod i någon proportion till dess värde. » Jag var aldrig en ung gosse », säger föremålet för experimentet.
Kungsgården Månstorp: om 5} mantal, hade underlydande 14}} mantal arbetshemman, indelade i 16} hofverier, hvilkas åligganden, jemlikt kontrakt af den 24 Mars 1706, bestämda till 561 ökeoch 1,193} dränge-dagsverken, vid undersökningen blifvit uppskattade i värde till 1,196 R:dr 8 sk. 6T3T rst.; men något antagligt anbud af bönderne å ersättning för befrielse från hofveriet hade icke blifvit gjordt. Kungsgården Hjelmshult: om 2} mantal, hade fått till arbetens utgörande sig underlagda 11}$- mantal, fördelade i 10} hofverier, motsvarande 304 ökeoch 703J} dränge-dagsverken, som blifvit uppskattade i penningar till 696 R.dr 18 sk., hvaremot Kungsgårdens bruknings-kostnad blifvit af ombuden beräknad till 1,020 R:dr 12 sk. Arbets-skyldigheten vore sednast reglerad genom Kongl. Kammar-kollegii af K. M:t den 26 Juni 1797 i Nåder fastställda Utslag, och den beräknade, men af åtskilliga arbetsbönder vägrade lösen af 98 tunnor 24 kappar råg och korn för samtlige hofveriernes dagsverks-skyldighet ansågs att i penningar uppgå till 675 R:dr, hvadan uti bruknings-kostnads-summan, 1,020 R:dr 12 sk., en brist skulle uppkomma af 345 R:dr 12 sk., hvilken, då detta boställe vore af sämre beskaffenhet än Andre och Tredje Majors-boställena vid Regementet, ansetts böra af Statsmedel boställshafvaren godtgöras. • Kungsgården Billesholm: om 5} mantal, hade underlydande arbetshemman af tillhopa mantal, fördelade i 11}$- hofverier, med åligganden, utstakade genom ett af K. M:t den 16
S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Sammansatta Statsoch LagUtskottets Memorial, JVs 49, i anledning af återremiss å Sammansatta Statsoch Lag-Utskottets Betänkande, JYS 38, i fråga om stiftande af en lag örn afskedande af Statens embetsoch tjenstemän, som i följd af vansinne, lamhet, blindhet eller annan obotlig sjukdom längre tid varit urståndsatte att deras tjensler bestrida. Från Hogv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo utdrag, JYS 483, af Höglofliga Ridderskapet och Adelns protokoll den 27 dennes, med inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig i Ridderskapet och Adelns beslut öfver Stats-Utskottets Utlåtande, JYS 188, i anledning af Kongl, Maj:ts nådiga Proposition angående Krigs-kollcgii ombildning till en Armé-förvaltning, äfvensom i sammanhang dermed ett denna dag meddeladt utdrag, JYS 481, af Vällodiga Borgare-Ståndets protokoll den 28 innevarande månad, likaledes innehållande inbjudning till Med-Stånden att biträda det ai BorgareStåndet vid pröfning af Stats-Utskottets ofvannämnda utlåtande fattade beslut, alt Rikets Ständer skola uttrycka den åsigt rörande behandlingen af frågor om tjenstetillsättningar m. m., hvilken på sidan 18 i samma utlåtande omförmäles i det stycke, som börjas med orden: »/ följd af» och slutas med orden: »vid gemensamma sammanträden afgöras». Med afslag å Ridderskapet och Adelns förbemälda inbjudning förklarade PresteStåndet sig vidblifva sitt lemnade bifall till Stats-Utskottets Utlåtande JYS 188, och ansågs härmed beslut vara fattadt jemväl öfver Borgare-Ståndets ofvan upptagna inbjudning. öih. till R. St.
N:o 28, ang:de beräkningen af tullmedlen, charlte-sigillatse-afgifteu och husbehofsbränneri-medlen. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 8 ora aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Onsdagen den 30 Augusti 1848. Plenum kl. 7 e. m. Justerades 5 prot.-utdr. för d. 26 dennes samt pleni-prot:n för d. 12 sisll. Juli. Upplästes till justering och godkändes följande från Exped.- Utsk. inkomne förslag till R. St:s und. skrifvelser till K. M.: N:o 187, om uppförande å indraguingsstat af de med lagmans-embetena förenade löne-inkomsler; N:o 188, ang:de låneunderstöd af allmänna medel för hamnanläggningen vid Warberg; N:o 189, i fråga om upphäfvande af författningarne ang:de 10:de-pennings erläggande af arf, som utur stad föres; samt N:o 190, med öfverlemnande af nytt banko-reglemente. Då härefter till justering anmäldes Exped.Utsk:s under N:o Den 30 Augusti. 285 191 afgifne förslag till R. St:s und. skrifvelse till K. M., med förslag till förändring, ang:de vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, yttrade Gr. Lagerbjelke, Gust.: Detta skrifvelse-förslag äråtföljdt af ett mycket vidlyftigt förslag lili författning, hvilken sednares collationering i alla händelser naturligtvis alltid kommer att bero på Exped.Ulsk.; hvarföre jag vördsammast föreslår att vid delta tillfälle, liksom vanligen vid alla föregtde, endast skrifvelseförslaget och ej förslaget lill författning, må uppläsas. Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad., på sätt Gr. Lagerbjelke föreslagit, ansåge alt endast ifrågavaride förslag till und. skrifvelse, men icke det dervid fogade förslag till författning behöfde uppläsas.
Prop. om Statsverk. 1850. 1,781: 38, — 400: 846: 484,271, 3, 2- ytterligare utöfver den påräknade tillgången för löne-regleringen erfordrades 30,002: 12, 10. dock att, enär lill regleringen skulle höra att de till 65,940 r:dr 37 sk. 7 r.st beräknade provisioner icke vidare borde få uppbäras, den erforderliga summan å Riks-Staten behöfde ökas i den mån dessa provisioner icke utgå af de å Stat uppförda anslag till Mantalsskrifnings-provision, Observationsoch Uppbörds-procenter samt Karte-Sigillate-omkostnader, hvilka anslag i stället kunde minskas med tillsammans 35,900 r:dr, äfvensom, derest den nu af de skattskyldige utgående debetsedel-lösen skulle upphöra, en emot densammas belopp svarande summa äfven behöfde såsom Stats-utgift för LandsStats aflöningen anvisas, Stats-Rådet ansåg väl, att med ofvanuppgifne anslags-tillökning, i förening med den tillgång af ungefärligen 90,000 r:dr, som kunde påräknas genom indragning af Häradsskrifvaretjensterne, en behöflig och ändamålsenlig reglering af Lands-Staten så till personal som löneförmåner skulle kunna, eftér de af Kongl. Maj:t till Rikets-Ständer vid sistförflutna Riksdag framställda grunder, utföras, och hvarvid äfven till besparing i Stats-utgiften, regleringen, utan Häradsskrifvarnes öfverflyttning på allmänna Indragnings-staten, kunde försiggå på det sätt, att den lönetillgång, sorn påräknades uppkomma genom Häradsskrifvaretjensternes indragning, komme löningsfonden tillgodo endast i samt härtill äfven kan beräknas åtskillige odisponerade indelta löner för Land Staten till ett belopp af eD å Indragnings-Staten för Länsnotarien i Kopparbergs
— Enkla biläggningskartor 293,089: 35. Behållning till år 1863: Skrifkartor 172,325: — Enkla biläggningskartor 6,314,757: 50. Beträffande uppbörden genom försålda kartor under revisionsåret, inhemtas af rikshufvudboken, att hela beloppet deraf utgjort 1,790,138: 32. och då i riksstaten beräknas 1,300,000: — visar sig ett öfverskott af 490,138: 32. — 20 - Karta-sigillata-omkostnaderna deremot hafva utgjort 150,341: 21, hvilka, jemförda med riksstatens förslagsanslag, 105,000: utvisa en brist af 45,341: 21. Om nu från hela uppbörden, 1,790,138: 32. afdragas omkostnaderna 150,341: 21. så uppkommer statsverkets egentliga behållning, 1,639,797: 11. B) Allmänna Jtfaf/asins^ärendena, hvilka omfatta: l:o) Redovisningen af statsverkets spanmål in natura: Denna spanmål redovisas på sätt i föregående revisionsberättelser omförmäles, i kronotnagasinernas räkenskaper, hvilka för revisionsåret ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten. Till någon erinran från Revisorernes sida hafva berörda räkenskaper ej föranledt. Af Kongl. Stats-kontorets till Kongl. Majit afgifna underdåniga brerättelse, angående statsverkets spanmålsrörelse under nämnde ar, inhemtas följande förhållande: Debet. Balans från år 1861: Uppbörd: Arrendemedel och diverse inkomster 6,994: 50. Uevereringar: Från Kongl. Ränte-kammarer, och länens ränterier 249,336: 7. Balans till år 1863: Öfverlevereringar, skulder och återstående utgifter 6,928: .:8. Kredit. Balans från år 1861: Öfverlevereringar, skulder och återstående utgifter 13,523: 88.
En andra upplaga trycktes 1885, med ett delvis omarbetat företal. – I tidskriften Tilskuerens augustioch septembernummer 1886 hade Georg Brandes publicerat en stor essä om Oehlenschlägers skådespel Aladdin. Om Esmanns I stiftelsen se ovan not 27. Om förf. Peter Nansen se SB II, s. 325 och not 202. Den 2 okt. lämnade VB Köpenhamn. Hon övernattade på hotell Kramer i Malmö och fortsatte nästa dag till Hörby. Den 25.9 hade Ola Hansson, Axel Lundegård, VB och ”babianen”, alias ALs vän Valdemar Skarstedt, superat på Kramer i Malmö. Vem den femte deltagaren var framgår ej. I almanackan den 25.9 har VB endast skrivit: /.../ Med 5-tåget reste jag till Malmö. Supé med Ola. Skrå, skånsk dial. Anna von Seth, se not I, 70. Skandaltidningen Budkaflen med VBs släkting Janne Bruzelius i redaktionen har flera gånger innehållit kritiska artiklar om VB. Denna gång avbildas hon i dans kring förläggaren ”Moses”, dvs Bonnier, tillsammans med alla Det unga Sveriges författare. En strof i den beledsagande dikten lyder: (Ett literärt par.) Min fru var inte skral, vi visa vår Final – vill man ej se den, kan man blunda. Man ritar af minsann båd’ far och mor och man. Tjo! Fria ord! Hopp, lilla Kunigunda! Klas V. Fåhræus (1863–1944) var son till grosshandlare Eskil F. i Göteborg. Efter studentex. 1881 studerade han i Uppsala. Senare skrev han bl.a. konstkritiska essäer och skapade en betydande privat konstsamling. Om orsaken till fnurrorna mellan VB och AL se t.ex. SB II s. 299 f, 320 ff, 325 f, 337 f. VB är ledsen över att deras gamla goda kamratskap är borta. Bråket med Ola Hansson rör säkerligen ”Stella Kleve-affären”, dvs en artikel av Stella Kleve i Framåt om efterklangslitteratur, som VB tyckte mycket illa om. Ola Hansson däremot hade rekommenderat Framåt att ta in artikeln.
Här är nu hvarken tid eller tillfälle att ingå i någon pröfning, huruvida den i Regerings-Formen bestämda hvilotid för väckta frågor om förändringar i Grundlagarne är nödig och nyttig; om icke Regerings-Formen bordt stadga, att dessa förändringar när som hälst kunna företagas och afgöras, så snart de 5 i lagstiftningen deltagande magter, Konung och Ständer, derom i beslutet sammanstämma; om icke egenskapen af en statsförfattning eller våra egenteliga Grundlagar bör innebära en princip af oföränderlighet, af fortfarande helgd, som endast af en statshvälfning bör kunna brytas; om, då desse Lagar sjelfve medgifva successiva förändringar, likväl den allmänna granskningsrätt öfver deras värde, som är hvarje författare öppen lemnad, icke i mer eller mindre mon minskar den vördnad, de böra väcka, och det anseende, sorn befästar deras efterlefnad; och om sluteligen icke, till undvikande af flere olägenheter, hela Tryckfrihetslagen kunnat inskränkas till hvad i 86 § af Regerings-Formen finnes stadgadt, och allt det reglementariska för utöfningen af en fri yttrande-rätt utgöra en Civiloch Criminal-Lag, som af Konung och Ständer efter förekommande omständigheter kunde bestämmas. Men för att nu återkomma till mitt ämne, hvarifrån jag törhända för länge aflägsnat mig, och hvarför jag får utbedja mig Höglofl. Ridderskapet och Adelns benägna tillgift, får jag ödmjukast hemställa, att, om Ridderskapet och Adeln pröfvar nödigt, oaktadt enligt hvad Herr Landt-Marskalken tillkännagifvit tvänne af våra Med-Stånd redan afslagit ifrågavarande Constitutions-Utskottets Betänkande, att återremittera detsamma till Utskottet, denna återremiss då må äga rum jemte de anmärkningar, som nu deremot blifvit gjorda. Bilaga B till Mern. 439 Jag har ganska ofullständigt framstält mina tankar i detta vigtiga ämne och underställer dem Höglofl. Ridderskapet och Adelns upplystare pröfning.