Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De sky icke äfven, de välvillige folkledarna, försöket alt, i den vanliga cirkelgången mellan anarki och despotism, efter allmän förstörelse, slutligen återkomma till en lagbunden frihet. Med denna föreställning kunna väl några republikaner tillfredsställas; men säkerligen äro dessa de mest bedragne. Också vore det endast spelet af en politisk fribytarerole, alt påyrka republiken, 86 Den 28 Augusti. hvilket en af partiels organer, här inom detta rum, af aktning för R. o. Ad:s urskilning, benämnt en galenskap, ehuru han, af undseende för sitt parti, skyndade att göra denna bekännelse villkorlig. Hvad som mera allmänt torde hafva bidragit att skaffa anhängare till förslaget om R. St:s förgörande, är den önskan, att derigenom komma till en närmare förening med Norrige. Härtill sträfva synbarligen de patrioter, som tro på ändamålsenligheten af ett Konungadömes republikaniserande, i likhet med Norriges institutioner; en förvillelse beklagansvärd och betänklig, emedan den utgår från aktningsbjudande motiver. Denna opinionsfraction erkänner monarkien af grundsats eller af böjelse, men gör sig icke redo för, om Norrska republikens Chef, omstrålad af Konungsliga emblemer, utöfvar någon verklig Konungamakt, i saknad af dess attributer, det absoluta veto, med rättighet att appellera lill folket medelst nya Stortingsval. Norriges statsförfattning, den mest democratiska som finnes, utgör visst icke något Konungadöme, derunder folket kan åtnjuta ett säkert skydd mot en på hasarden ankommande Stortingsmajoritet, hvilken genom valsättet lemnar inga garantier för competancen af dess enväldiga lagstiftningsrätt. Det var en möjlighet alt under de omständigheter, som frigjorde Norrige, i denna nyskapade Stat, utan elementer för en constitutionel monarki, införa en statsform, byggd på Franska revolutionens grundsatser; men att i ett land, der monarkiskt fria institutioner, vanor och bruk af ålder funnits i full verksamhet, på en gång underkänna detas tillvarelse, torde kunna anses som ett helgerån, hvilket icke ostraffadt aflöper.
Afskrifning af i och för Revisionen öfver Rikets Elementa r Läroverk förskjutne summor 107. — af f. d. vice Kronofogden J. P. Lundqvists upp börds-balance 109. —• af dels på ölverskotten å Stats-Verkets Inkomster, dels af under händer hafvande medel bestridde utgifter .. 174. — af Stats-Tidningens skuld 181. Agronom, resande-, arfvode åt en sådan 39. Allmänna Arbeten, utbetalningen af anslag för ang:de 276. Allmänna Bevillningen, grunderne för; angående deröfver verkställd omröstning 253. Allmän Skattejemnkning m. m 320. Alms, afl. Landträntmästaren, begrafningshjelp angående 86. Amiralitets-Krigsmans-Cassan, nedsättning i afgiften till . 194. Anslaget för angående . , 42. Ammwigen och Mellängen, båtled emellan 156. Andersson, Orgelbyggare, pension för 41. Anslag, för en gång eller för vissa år, i sammanhang med Sjette Hufvud-Titeln 156. Anslags-summor, beviljade vid Riksdagen; tiden och sättet för utgående af 233. Arbetshus i hvarje Län, inrättande af 148. Arrende-rättighet till Lilla eller Tyska Kungsladugården . 201, 252. 1 » 2 Arrendet för lägenheten Stallmästaregården, nedsättning i . 145. Artilleri-Regementenas anslass-summor, angående 37. u O O excercis; lega för hästar till . ibid. hästens fouragerintj ibid. O' O SS. Bankens vinst för åren 1845—1847, användandet af , 307. Barkens och kVess mans Canal, om anslag för 156. Barthelemy, St., Siafveriets afskafFande derstädes angående 116, 290. återställande deraf under Sveriges allmän na Drätsel och Förvaltning 258, 291.
Vidare och då K. M:s Förslag bestämmer, att först ett år efter författningens kungörande densamma skall träda i verkställighet, torde nödig varsamhet vara iakttagen, såvida man icke lika med en talare tror, att författningen skall träda i verksamhet genast efter kungörandet, då qvinna, som vill blifva myndig, skall eea att hos Rätten derom göra anmälan. Derigenom lärer väl den financiela kris, hvarom en talare ordat, icke undanrödjas, emedan hvarje förmyndare i sådant fall tvingas att göra reda för sin förvaltning och få de honom anförtrodda medlen hos sig upsagde. Huru man än ser saken, tror jag, att K. M:s Förslag är ändamålsenligare än Utsk:s och jag hoppas att R. o. Ad. icke tvekar att bifalla detsamma. Många ledamöter hördes ropa på Propos. Gr. Sparre, Erik: Då jag för andra gången utbeder mig R. o. Ad:ns upmärksamhet får jag förklara, att jag nu lika litet som i mitt yttrande på f. m. ämnar bemöta de förnyade anfall, som mot mig blifvit riktade. Jag tror, att de besvara sig sjelfva, och jag vill dessutom icke plåga R. o. Ad. med afhörandet af dylika personliga anfall; men då en talare anfallit mig och talatom Landtm:s klubba, och de R. o. Ad:ns ledamöter, som då icke voro tillstädes, skulle deraf kunna taga sig anledn. att gifva mitt yttrande ett annat syfte än jag haft, anhåller jag att få redogöra för detsamma. Den talare som först anföll mig, yttrade: Gr. Sparre har sagt, att K. M:s Propos. icke skulle gå igenom, och om detta icke kan ske med lagliga medel, så måste det ske ändå. Nu frågar jag, om detta uttryck är af beskaffenhet att vara sårande? Om jag tillvitas att hafva yttrat, att om det icke kan ske med lagliga medel måste det ske ändå, har jag icke rättighet alt finna mig sårad deraf. Med en talare, som begagnar sådana uttryck och som icke synes kunna återhållas af annat än Landtm:s klubba, inlåter jag mig icke i någon debatt.
Maj, angående förre I.ands-Kamreraren i Linköpings Län , Assessoren Tinnerholrns underdåniga ansökning om eftergift af en yppad och honom till ersättning ålagd brist, stor 300 R;dr Banco uti dess halda Chartae-Sigillatas-medel* uppbörd för år 1811; få Riksens Ständer, sorn. inhämtat, att Lands - Kamreraren, Assessoren Tinnerholm, af sjukdom hindrad, icke sjelf förrättät Lands Kamrerare tjernsten den tid ifrågavarande Balance tillkommit , och således icke till densamma varit vållande, samt att han i öfrigt, både såsom Embetsman och enskild gjort sig känd för redlighet, och efter 34 års tjenstetid befinner sig med hustru och barn i torftiga omständigheter, i underdånighet anmäla, att Riksens Ständet, med föranledande af dessa ömma och bevekande omständigheter, beviljat den sökta eftergiften , heldst en sådan eftergift icke medför någon mindskning uti Stats-Verkets för detta är påräknade Chartte Sigillatas-inkomst, som efter Räkenskaperna för nämnde år öfverstigit det i Stat beräknade beloppet. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majtts underdånigste , tropligtigste tjenare och undersåter På Prest-Ståndets vägnar J. A. Lindblom, n. v. Talman. På -Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson, n. v. Talman. Uppläst den 11 juli. Stormägtigste Allerdånigste Konung! I anledning af gjord förfrågan hos Riksens Ständer rörande förvaltningen af f. d. Konung Gustaf Adolphs tillhöriga fonder, hvilka hittills stått under framlidne Presidenten m. m.
Fiskeri-stadgan svarar 3 mom. af 25 §. i samma förslag till förnyadt Reglemente, och eger följande lydelse: ”1 Östersjön åter är fisket inomskärs att anse för deras enskilda egendom, som strand ,och holmar deromkring ega, men vid öppna hafs-stranden, eller der in - Lagsamt Allm. Besv.- och Elon.-Ulskottens Betånhancle, N:o 67. 7 gen skärgård är, såsom ock utom skären, får jordoch strand-egare ej sträcka sin enskilda rättighet till fiske och vatten vidare, än dess landgrund räcker, som vid stranden ligger och derifrån utlöper; dock der Kungseller Ållmännings-fiske inomskärs af ålder varit, eller någon med urminnes häfd eller genom skattläggning, dombref eiler andra ostridiga skäl kan visa sin rätt till fiske omkring klippor, blindskär, eller å grund utomskärs i hafvet, bör det äfven hädanefter dervid förblifva; och galle äfven delta om de fisken, sorn lyda under städernes donerade jord.” Commerce-Collegium har sålunda ordagrannt bibehållit de i förrberörde 6 §. 2 Cap. af 1766 års Fiskeri-stadga förefintliga bestämmelser, såsom motiv hvartill Collegium anfört: att det visserligen icke kunde bestridas, att ju, på sätt flere anmärkt, den i 6 §. 2 Cap. Fiskeri-stadgan intagne bestämmelse, huru långt fiske-rättigheten i Östersjön vid öppna hafsstranden sträcker sig, är obestämd, och att de tvister, som, i anledning häraf kunna uppstå, skulle hufvudsakligen undanrödjas, om föreskriften rörande fisket i Östersjön blefve lika med stadgandet om fisket i Nordsjön; men att från äldre tider tillbaka detta senare fiske varit mera fritt, troligen af den anledning, alt i Nordsjön tillgången på fisk är vida större, samt, i följd deraf, en större mängd menmskor finnas i skärgårdarne derstädes bosatte, utan annat näringsfång än fiske; och att, enär detta ämne förut utgjort föremål för Kongl. Majrts Nådiga pröfning, Kongl.
Stockholm den 27 December 1834- Lagsamt Allm. Besv.- och Öecon.-Utsk. Utlåtande N.o 36. 5 N:o 36, Åokoin till Exp.-Utsk, den 27 December. Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 10, i anledning af väckta motioner om nedsättning* ändring och förklaring i Kongl. Maj:ts förnyade Nådiga Taxa på Expeditionslösen den i5 Maji 1821. Della Betänkande, hvilket Högvörd. Preste-Ståndet och Hederv. Bon de-Ståndet bifallit, hafva Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet till Utskotten återförvisat, på grund af dessa anmärkningar: 1:0 att en annan beräkningsgrund, än den nu gällande, för lösen af gravationsbevis i stad borde antagas, emedan, på sätt Herr Santesson i sin motion och Herr Leffler i sin Betänkandet vidfogade reservation antydt, lösen för sådant bevis vore för mycket betungande, då tomter elice jordlotter i stad äro i mindre delar styckade; hvarförutan det borde tagas i betraktande, att beräkningen efter numer icke kunde användas i afseende på sådane lägenheter, som icke hade någon numer sig åsatt. Den lämp ligaste beräkningsgrunden vore deremot egendomens uppskaltningsvärde,. hvilket, i brist af annan upplysning derom, linge med taxeringsbetyg styrkas.
Af sädane ffäl och dä det ansägs wara en werkelig winst för Riket om inländik tillwerkning af salt kunde finnas och när detta icke t nägot land, utom de, som gränsade till Medelhafvet, eller der Bergsalt finnes nara jordytan, lätil sig werkställas ulan betydliga päkostnader för Allmän räkning, och hwartill Tyskland i synnerhet hast all möda och utgift ospard, har Herr Wetzoren hemställt vm icke försök, sä wäl till finnande af enanwänddar Saltsola, som med Salt - tillwerkningen af de nu redan kände satta wakten borde anställas och tillräckelig Fond dertill pä en tid af fem är snfläs, hwartill dlifwit förestagit, att Tullen pä allt inkommande Utländskt Salt kunde okas med twä Skillingar Banko för hwarje Tunna, samt alt detze Medel lemnades till Kongl. Maj tö fria disposition, akt pä sätt Kongl. Mask bäst syntes, till nämnde ändamäl omvändas Utskottet fann hwad Herr Atzetzore» j detta wigtlga ämne föreslagit, förtjena fullkomlig uppmärksamhet, sä som äsystande att afhjelpa eller minska Rikets behof af eo nödwändighets - waras införande ifrän Utrikes orter. Dä, efter UtfkoltetS ranka, Statens wätständ närmades sin fullkomlighet i samma män inre tillgängarne, gjorde införseln af utländska produkter mera umbärlig, borde sädane försök, som gynnades af nägon utsigt att kunna winna ett sä allmänt gagnande syltemäl, icke lemnäs utan bifall och understöd. Med sädan ölrvertvgelse trodde Utskottet sig böra hemställa vm icke Riksens Högloft. Ständer ssullk wilja hos Kong!. Majrk i unverdätiighet fö - 552 Den ro Januari/. reftä att undersökning mätte ffe huruwida Snitt kokning innom Riket med nägon fördel kunde werkställas och i sadan! foll kostnaderna dertill bestridas af Allmänna Medel, nä det sätt Riksens Högloft.
Betraktade man åter saken ur politisk synpunkt, så företedde sig ganska klart, att ju mera man kunde undvika tillvexten af den lösa befolkningen, med desto större hänryckning skulle, om rikets krafter behöfde anlitas mot yttre våld, hvar och en, som besutte egen torfva, strida, då deremot den lösa personen oftast anser med likgiltighet hvilken magt som regerar landet. Medvetandet alt ega om ock endast en ringa del af den jord, vi bebo, skänkte alltid ett visst oberoende och bidroge mägtigt att höja fosterlandskärleken. Om man, å ena sidan, lemnade frihet åt den, som ville sammanlägga och i en hand förena afskiljda mindre jordlotter, borde man äfven, å andra sidan, lemna full frihet åt dem, som önskade att afsöndra mindre jordlotter. I detta afseende, liksom i allt annat, vore den fria konkurrensen helsosammast. Det vore derföre hög tid att behjerta det våra lagar icke må blifva en orsak till landets olycka och förderf, hvartill redan ett starkt förebud företedde sig i den större utvandringen till aflägsnare länder, hvarigenom riket, som vore mycket underbefolkadt, ej blefve i tillfälle alt åstadkomma de förbättringar i flere hänseenden, som tiden så högt påkallade för att icke stå för långt efter andra civiliserade länder. Man må för öfrigt i lagstiftningen uppställa hvilka hinder som helst emot jord-afsöndringar, komma sådane i allt fall att ega rum, till den grad vore de naturliga. Försöket att genom lagar lägga ett ovilkorligt hinder för hvad som icke kan hindras, kulturens gång och jordens fria delning, skulle lika litet hädanefter som hitintills lyckas, men väl skulle man lyckas att derigenom demoralisera folket .och bringa det i vanmagl. Den oundvikliga följden blefve således en mängd rättegångar, hvilka ofta slutade dermed, att den, som i åratal besuttit på god tro en ringa jordlott och deraf haft sin bergning, blefve derifrån bortjagad och beröfvad medlet till sitt nödtorftiga uppehälle.
Nu bar ock Herr af Sillén, G. O. P-, uti ett af Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln till Lag-Utskottet remilteradt memorial, yrkat att ansvaret måtte förhöjas, samt till stöd derför åberopat den betydliga skada, som å allmänna vägarne orsakas af oringade svinkreatur, hvarigenom tungan af väghållnings-skyldigbeten i hög grad ökes; Och som Utskottet på ofvananförda grunder anser en sådan förhöjning nödig, får Utskottet vördsamt tillstyrka Bih. titt n. St. Prct. 4 853 & 4854. 7 Sami. 4 Afd. 38 lläft Lag-Utskottets Betänkande, N:o 98. del malte Rikets Ständer besluta att 'Il kap. 4 § ByggningaBalken skall erhålla följande lydelse: Då kjäle är ur jord, skola svin ringade vara. Träfas oringade svin den tid utom ägarens hägnad eller å allmän väg, tage den som vill och gitter dem upp och löse ägaren dem igen af honom med fern daler för hvartdera. Vill ägaren ej lösa, slämma då den som upptog till Rätten och betalc ägaren dubbelt för hvart svin. Stockholm den 24 November 1854. i STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854. Lag-Utskottets Betänkande, l\’:o r>9. 1 Wto G9. Alik. lill Exp.-Utsk. d. 1 Dec. 18Ö4, bl. 8 e. m. Betänkande, angående förändring af hvad stadgadt blifvit om underställning af Under-rätts beslut i nissa fall. Sedan Lag-Utskottet af inkomna Protokolls-utdrag inhemtat, att Rikets Ständer numera antagit det af Utskottet i betänkandet N:o 48 framslällda förslag till författning, angående stöld och rån, anser Utskottet sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på vissa föreskrifter i afseende på rättegången, som ej torde kunna bibehållas oförändrade, derest berörde förfallnings-förslag varder lag.
Med fästad uppmärksamhet på den vid besigtning af gevär, sora å Carl Gustafs stads Gevärs-factori tillverkas, förekommande betydliga cassation, hafva Rikets S änder ansett det icke vara osannolikt, att bland antalet af casserade pipor elier gevär kunna finnas flere sådana, hvilka, fastän icke af den fullgoda beskaffenhet, alt de till krigsbruk böra antagas, likväl äro för flerahanda andra behof fullt ändamålsenliga och således skulle med fördel kunna till begagnande af enskilde från factoriet föryttras. I följd häraf och då, efter hvad upplyst blifvit, denna utväg att tillgodogöra mindre bristfälliga gevär och pipor redan skall varit vid det enskild person tillhöriga Husqvarna gevärs-faciori använd, hafva Ekets Sänder, oansedt en dylik åtgärds lämplighet och nytta är vorden af Krigs-Collegium bestridd, funnit skäl i underdånighet anhålla, det E. Ii. M:t behagade i Nådigt öfvervägande taga, huruvida sådana vid Carl Gustafs stads gevärs - Expeditions-Vtskotlets För lag till und Skrifvelse, N.o 1j3. 435 facto!i tillverkade gevär, gevärspipor eller smärre gevärsdelar, hvilka, i följd af någon mindre felaktighet, ej approberas för krigsbruk, men, i anseende till felets ringhet, kunna utan äfventyr vara för andra ändamål användbara, må till enskilde personer försäljas; äfvensom att, i händelse dessa åtgärder skulle finnas ändamålsenliga och ledande till besparing för Stats-Verket, vederbörande måtte få sig i Nåder anbefaldt att om verkställighet deraf för framtiden gå i författning. 27;o
Och hvem kan neka, att om en sådan inrättning, af de 2:ne på Riksdag följande högst bördiga årens gröda, gjort uppköp för Creditivet af en million, den derföre erhållit 3 gånger så mycket säd, sorn efter missväxten 1826, och r 35 Den 5 Februarii f. m. kunnat lemna både ett vida större qvantum säd oell bättre pris lill undsätlningstagare, samt sjelf ändå gjort en betydlig vinst. Jag tog mig ock friheten vid sista Riksdag yttra detta, och förutsade, altman vid inträffande missväxt ej skulle få 100,000 Tunnor säd, då man de bördiga åren kunde derföre erhålla ända lill 3oo,ooo Tunnor, och jag yrkade derföre Creditivets användande till uppköp endast i bördiga år. Jag skall, för att nu göra samma åsigt gällande, noga akta mig för alt anföra jordbrukarens fördel såsom ett hufvndskäl, oaktadt han får vidkännas den drygaste delen af skaltebördorne. Men jag skall dock såsom ett biskäl nämna, att man genom uppköp i bördiga år skulle gagnat jordbrukaren genom befrämjad afsättning, och förekommit den nära scandalösa händelsen, alt lian, t. ex. i Westergöthland , af penningenöd tvangs den ena månaden sälja sin säd för några få Riksdaler tunnan, och få månader efter nödsakades köpa säd för 3 ä 4 gånger högre pris. Man gaf vid sista Riksdag anvisning på den enskilta speculationen såsom ersättning för statens mellankomst i denna väg. Det har sedan visat sig, hvad jag också förutsade, huru litet dermed uträttades, i synnerhet då man icke häruti ägde understöd af enskilta capitaler, hvilka både äro för obetydliga och nog ändå hafva utväg till att användas, och på speculalioner med en hastigare af - r Deri 5 Febr u a r i i f. m. säll ning. De förluster, som Staten genom magazinei ing lider, funna viii ej jemföras med förlusten afall köpa utomlands 100,000 Tunnor för en million, i stället för att i bördiga år kunna inom landet erhålla ända till 3 gånger så mycket för samma summa.
Sålunda är det iner än oväntadt, att nu finna 30 personer yrka hvad Herr von Törne åberopat, att nemligen intet ajfeende måtte göras på denna motion, som mot deras vilja blijvit fr amf åld och forn rakt )hider mot Folkets önfkan och Janna interesfe, Det skulle, i sanning blifva ett besynner • ligt förhållande, om Nationens Representanter vid hvarje Motion de ämnade väcka, vora jiödsakade att förut underrätta sig, huruvida Den iS September e. m. densamma öfverensstämde med visfa perfoners eller Corporationers vilja och önjkan, och om också dervid alltid inträffade den sällsamma omständigheten, sOm vid den väckta motionen i detta ämne, att nemligen såsom man vill yrka sjelfmanda förklaranden sig framställde med den oväntadt djerfva omfattning att 30 perso, ner tro sig kunna uttrycka pluraliteteos vilja och önfkan bland 36,000 menniskor hvilka icke blifvit rådfrågade, icke hörde, tyckes detta förfarande likväl så problematiskt, så litet antagligt och fögaeller intet ändamålsenligt, att denna utväg hos ingen rättskaffens Riksdagsman lärer vinna ringaste afseende: det torde alltså till. komma vederbörande Ut/kott och vidare Rikfens Högloft.Ständer attensamt upptaga, pröfva ocha/- eller tillfyrka så väl denna Motion som alla andra inom nuvarande Riksdag tillbörligen väckta och till behandling remitterade Motioner.
Långt ut vid stora farleden ligger det och om vintern, när sjön lagt sig, och den kalla blåsten tjutande far genom trädens grenar, och den hvita snön hopar drifva på drifva, så att den lilla stugan nästan gömmes under det kalla täcket, — då är der ödsligt och dystert ibland. Men om sommaren, när böljorna gunga fiiskarens båt och glittra i den tidiga morgonstunden som millioner diamanter, när skogen står full af linnea och pyrola under de gröna doftande granarna, der den lena mossan bäddar mjukaste sängar, och när sommaraftonen är så ljus, att skymningen endast mildrar dagern, gör färgerna mera förtonande, mera smekande för ögat — då är det lilla torpet förtjusande. Långt ut plöja de stora ångbåtarna sina glänsande banor, visa sig vid horisonten såsom en påminnelse om civilisationen, om det rörliga menniskovimlet, och medan de gifva taflan lif, bilda de en i r-s I U | i fci U IN användas och marginal lemnas. Namn och adress torde alltid noga anglfvas, och kan fullkomlig diskretion från redaktionens sida påräknas. motsättning till det lugn och den uppfriskande känsla af naturlif, hvaraf du gripes på det lilla torpets steniga strand. Böljorna slå, slå, slå mot stranden, melodiskt sakta, entonigt söfvande, en vaggsång för oroliga tankar, för öfveransträngda nerver, för tröttad håg. De hviska om kraften i det tysta, ihärdiga arbetet; du kan plocka de vackraste stenar, som vågen slipat och filat under sitt slag. Och grön står skogen och tyckes säga: mitt land är skönt; fast min vinter är hård och min sommar kort, byter jag det icke mot något annat; jag lefver, doftar och älskar under några korta glada veckor, — så är min fägring all, men under min långa vintersömn hvilar jag, drömmer om ljuset och om vårens alla små fina blommor och unga växande skott. Och mäktigt och allvarligt susa furorna: se på oss, huru vi växa, huru vi stiga i höjden, frisk strömmar safven genom vår höga stam, ty vår rot har trängt djupt ned i fosterjorden och vår kraft är icke splittrad.
Lektioner i pianooch guitarrspelning meddelas äfven. Äkta g - o ' ö " 3 o 5: billigast och _ bäst Mönster, montering, ställ från Träsniderijäm Salongsbord och Stolar Afdelningsskärmar samt lager Claestorp, af Gemla för kommer och BlomSvenska m. Priskurant fl. å Norrbro. PROFVER KOSTNADSFRITT. REKVISITIONER, ÖFVERSTIGANDE 2 0 KR. VÄRDE FRAKTFRITT, MODEPLANSCHERNA ÅTFÖLJA REKVISITIONERNA, [2495] Ida Donker, Östermalmsgatan 27, Stockholm, återbörjar sina språklektioner omkring medio af september. (G. G. Co / lin, Tillförlitligaste 3 Storkyrkobrinken 3. O B 3. ALLTID denna inregistrerade etikett SOM garanti far varans äkthet. £ ut• Ä K T A £ s, a ° - 2 •G.-s i S - 3, 8 des på begäran [2539] STOCKHOLM &amp;, 0 1 garne och Bänleksakc gratis. Flere prismedaljer erhållna, och äro fabrikaten fullt jämförliga med de bärsta utländska. Tillhandahällas hos hrr specerihandlare. [2228] 2 6 [1645] S M O D E R N A OCH ANTIKA [2512] Stockholm, Norrlandsgatan S O J A, Malda kryddor (garanteras oblandade) på bleckdosor med genomborrade lock. Vidare upplysningar lemnas i Abr. Lundquists Hofmusikhandel, 8 Malmtorgsgatan. Concentrerad Ä T T I K A pä flaskor för utspädning. 5: 40 oeh 4: 50 pr kilo \ såsom varande mycket passande hushållsthe af god kvalité. D Czarens Mandarin T H E E R. 11: — Finest Moning V i hafva redan förut någon gång fäst våra läsarinnors uppmärksamhet på ett medel, som synes komma att spela en framstående roll vid hemmens förskönande. Efter de prof, vi redan haft tillfälle se, kunna vi ytterligare framhålla Aspinalls emaljfärger såsom synnerligen utmärkta.