Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, om användande af de ännu icke begagnade, bos Riksgälds-Contoret befintlige, nya Riksgälds-sedlar och blanqyetler till sådane sedlar. Från Hö glo fl. Riddeuskapet och Adeln. S. D, Godkändes den Voterings-proposition Stats-Etskottet föreslagit Bti dess den io dennes på bordet lagde Memorial, j\:o 3o,8, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om handtlangnings-understöd för nybyggare uti de norra orlerne. S. D. Biföll Ridderskapet och Adelil Stats-Jjiskottets den 10 dennes på bordet lagde Utlåtande, A:o 3o6, i anledning af väckt fråga om. rättighet för de Landshöfdfngar, hvilka sedan början af år 1830 tagit äf' sked, att komma i åtnjutande af pension, lill beloppet motsvarande den, som hädanefter afskedstagande, pensions-berätligade Landshöfdingar ega uppbära. S. D. Lades till handlingarne Stats-Vtskottets den 10 dennes på bordet lagde Utlåtanden; N:o 3o5, i anledning af erhållen återremiss. it Prot. Otdr. d. i7 IVov. 183/f. 1 Slafs-Utskottets Betänkande, ]N:o 238, rötande den utaf Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson frän Elfsborgs Län väckta motion, om rättiglie t för indelta Armeens Civil-Stat, att, lika med den Miläaira, njuta ersättning för utgifne accord; N:o 3oy, i anledning al erhållen återremiss å Betänkandet, i\:o 272, angående väckt motion, om understöd af allmänna medel åt de nödlidande invånarne i Bohuslänska skärgården; N:o 3or), i anledning af erhållen återremiss på Utskottets Utlåtande
Lörje Löi jesson särskildt väckte kraga om förböjde löner för LaneoOmbuden samt öfrige tjenstemännen vek betjeningen i bänedontoren, sa enär, vid jemförelse ak de löne vilkor Ijenstemanna-personalen inom 8tatens Verk i allmänket, uti samma grader, åtnjuter, de iftägavarande tjenstemännen, äfven om ej i beräkning tage; de tillfällen till enskilde körtjenster deras befattningar ät flere ak dem erbjuds, redan linnas äga en mindre bek^mmerslös utkomst vid de Verk de äro anställde, än deras vederlikar, ock i flere känseenden ,56 8tstsoell Lsneo-IItzliottens loiiins sn8e8 si amsör clem aslöiite meci näg»> luiiila killigt ss8eencle pä i^eliotvsn, 8swt tiusliälliiing ticie irilitisgr>8 ej ininclie viti sö> vsllniiigen »s K. 8l:>s egne, ä„ 8tiitel,8 Veili, snre I7t«liotte>i 8i^ ej Iiellei liunns iill8t^>Iiu k. 8t:> Kifgllun6et sf Noliviiäien8 därutinnun tzjoille fli»m»tällving. LanIr6N8 förliällande tilt 8talen, jemte Imfvudgrunden för de88 länerörel8e> — i^:o nödvändigiieten r>f en förliättrad I^2F8tiftninA för Vanlien vet, i^:c> 5: nä^im lämpeli!
Proposition, N:o 9. Statsråden: Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Pejron, Silfverstolpe, Wcerin Friherre Gyllen granat. Faxe, Fåhreeus. Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Munthe uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts den 22 nästlidne Oktober fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående medel till slutligt liqviderande af köpeskillingen för en till ny lokal för myntoch kontrollverken inköpt egendom, äfvensom till betäckande af öfrige med dessa verks flyttning förenade kostnader; och behagade Kongl. Maj:t berörde förslag, sådant det tinnes detta protokoll bilagdt, i nåder gitla samt förordna, alt nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex prulocollo Carl von Schantz - JVS Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Dec. kl. 7 e. bs. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående nedsättning uti den af Stora Kopparbergs bergslag utgående kopparräntan från hvart wide till hvart 3o:de skeppund af tillverkningen samt upphörande af allmogens inom åtskilliga socknar af Stora Kopparbergs län skyldighet att in natura till bergslaget leverera deras hemmansränteoch mantalseller c/varn tulls kol', gifven Stockholms Slott den 12 November 1847• Kongl. Maj:ls Aud. Proposition, A:o 9. 27 Sedan hos Kongl. Majit dels Stora Kopparbergs bergslag, genom grufvorättcn och dlreclionen för dess enskildta verk, uti en den 8 December 1837 frigifven skrift, på anförde skäl förnyat dess år 1829 gjorda, men då icke af Kongl.
Denna förändring är för verkets säkerhet af högsta vigt; ty vid största eldfara, eller då möjligen eld utbrister inom sjelfva bankohusen, så skulle ettdera brandredskapen öfvergifvas, eller ock skulle kassor och handlingar löpa fara alt förkomma, om nuvar. tjenstemännens samfälda indelning på sprutorna linge qvarstå. Anhålles vördsamligen om remiss af denna min motion, och hemställos om den icke bör komma under gemensam behandling af Bankooch LagUtskm. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Jag skulle för mindel anse det vara tillräckligt, att remittera motionen till BankoUlsk. Dcti 22 December f. m. 341 Don tvetydighet, som i motionen insmugit sig, anser jag kunna af nämnda (Jlsk. rättas utan sammanträde med LagUtsk.; men om ett sådant sammanträde erfordras, kan sådant låta sig göra, utan att remittera motionen lill dessa Utskrs gemensamma behandling. Förevar, motion blef uppå härefter framställd propos. remitterad till BankoUlsk. Lades på bordet nedannämnde från Ulsk:n inkomnc mern., nemi. från Stats-Utskoltet: N:o 6, ang:de ersättande af de tillökade riksdagskostnaderne för Hr Landtm, och Hrr Talmän. N:o 7, ang:de riksdagskostnadernes bestridande. N:o 8, ang;de förskott å atlöningen för den hos RiksShn och Ulsk:n anställde betjening. Expedilions-Utskottet: N:o 5, i anledn. af erbållen anmodan om införande i riksdagsbeslutet af K. M:s nåd. skrifvelse, ang:de åtskillige föreslagne lagförändringar. Upplästes och lades till handlingarne ankomna prot.utdr. från de öfriga RiksSt:n, nemi. från PresteSt. af d. 8, 11 och 15 dennes, samt från Borgareoch BondeSl:n af samma dagar samt d. 18 dennes. fl. R. o. Ad. åtskildes kl. £ till 3 e. m.
Jag tror detta vara för ofullständigt, enär 80 personer i förstärkta ConstitutionsUtskottet troligen ej så noga känna de med numror åberopade Anmärkningars innehåll. Jag äfven anhåller derföre om återremiss. Grefve Horn, Claes Fredrik: Jag instämmer hufvudsakeligen i de motiver, som Grefve Gyldenstolpe och Herr Hjerta åberopat såsom anledning till återremiss, men jag vill tillika erinra, att om ConstitutionsUtskottets förslag antages, kommer det til - Den i3 Mars e. m. lägg Grefve Gyldenstolpe saknat i RegeringsFormen, att der likväl stå i 53 §, enär Utskottet tillstyrkt Ridderskapets och Adelns i:sta, 2 ulra och 3:dje anmärka ingspurt Uter , med iakttagande vid 2; dr a punkten af den modification, som under i3:de punkten föreslås; men det förekommer dessutom en annan anmärkning mot Utskottets Memorial. Utskottet säger Litt. E, sedan Utskottet tillstyrkt Ridderskapets och Adelns i2:te och 14:de anmärkningspunkter: dock med dan ytterligare hehö ftig a utveckling, att, vid slutet af g 4 § Regerings Formen må tilläggas en så lydande mening: ”De i denna och nästföregående 3:ne §§ omförmälda Riksdagar vare, i fråga om ärendenas behandling, att anse lika med Lagtima.” Hav borde stå p5 §, ty där skulle rätteligen detta tillägg införas; i stället för att åberopa de 3:ne nästföregående §§, borde åberopas de 4 föregående På grund af denna anmärk ning, äfvensom den ådagalagda ofullständigheten i redactionen, anser jag proposition till återremiss af Memorialet vara högst nödig. Grefve Gyldenstolpe:
Uti denna reservation instämde Herr Grefve Cronstedt, Fr.; hvarjemte, emot beslutet sig reserverat: Friherre Leijonhufvud, Br. Abr., Herr Montgommery-Cederhjelm, R. N. G., Herr Biskop Annerstedt, Professorerne Carlson och Selander, Prosten Bertin och Doktor Söderberg. Och skulle derjemte här antecknas, att Herr Friherre af Ugglas, Gust. icke eller vid denna frågas behandling hos Utskottet derstädes varit närvarande. vid 17:de punkten (angående en Regements-pastor vid regementet Carl XV) af Biskop Annerstedt, som åberopade Utgifts-atdelningens förslag till utlåtande, så lydande: »Hittills har, enligt hvad af motionen inhemtas, detta regemente åtnjutit själavård endast i den mån sådant kunnat beredas genom särskilda aftal med presterskapet i de städer, der sqvadronerna äro förlagde; hvarförutom allt presterligt biträde saknats vid de tillfällen, då regementet varit utom garnisonsorterna sammandraget; och då det icke torde vara med billighet öfverensstämmande, att detta regemente ensamt inom Svenska arméen fortfarande förblifver i saknad af det tillfälle till religionsundervisning och den närmare omvårdnad i religiöst hänseende, som endast genom särskild prestmans anstälfande kan åstadkommas, får Utskottet, med anmälan att Pastorer vid de värfvade regementena i lön åtnjuta 1,200 R:dr, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, till lön för en Regements-pastor vid ofvannämnda regemente, hvilken jemväl bör hafva åliggande att bestrida Garnisonspredikants-tjensten i Malmö, bevilja ett årligt anslag af 1,200 R:dr.» Med Herr Biskop Annerstedt instämde Herr Sandels, L. G., Prosten Berlin och Doktor Söderberg. vid 19:de punkten, mom. c) af Doktor Söderberg: »Emot Höglofl. Utskottets afslag på min motion, rörande föreslagen lönctillökning åt Auditören vid Gottlands National-beväring, får jag vördsamt anmäla min reservation.
För alt komplettera det jernvägsnäl, som nu undersläiles Rikets Ständers slutliga granskning och godkännande och hvilket, med undanlag af de norra, inom sina från hafskuslen och vattendragen mera aflägsna delar i allmänhet ännu löga uppodlade och befolkade provinserna, kommer all utbreda sig inom bela del inre landel, fordras ovilkorligen en särskild sammanbindnings-baua, hvarigenom dm norra stambanan erhåller eli midt igenom landel sig sträckande samband med den vestra och således äfven med rikets alla öfriga stambanor. Derjemte bör denna bana sinsemellan förena de stora och lör det inre kommunikations-väsendet i alla riktningar allmänt begagnade insjöarne Welteru och lljelmaren. Utskottet anser alltså en dylik sammanbindnings bana utgöra eli nödvändigt vilkor för ändamålsenligheten heil fullständighelen af del jeriivägs-syslem Kongl. Majit föreslagit och Utskottet här ofvan förordat, helst denna bana kommer att vid Orebro sammanfalla med en frän Sala utgående gren al norra stambanan, och att således, efter förening dermed, utgöra en del al de norra orternas jernvägs-IÖrbindelse med de vestra. Vidkommande den Westmanland genomgående delen utaf ifrågavarande bana, får Utskottet åberopa hvad Utskottet förut vltrat i afseende på den norra stambanans utgrening ät denna del af landel, och såsom tillägg dertill erinra, alt, i samma mån som-jernbanau aniäggrs längre inuti landet och närmar sig bergslagerna, Inrkorlas väglängd°n för de tunga bergs-effekternas transporterande melian produktionseller tillverknings-orlerna och denna bana. Trafiken mellan Örebro och de vid vestra stambanan belägna orter kommer otvifvelaktig! alt blifva ganska betydlig, helst nämnde stad redan lor närvarande kan anses såsom en centralpunkt lör rörelsen inom en stor del af del inre landet. Genom jernvägs-förbindclsen mellan Weltern och denna stad bör, enligt Utskottets öfvertygelse, afsättningen af både bergslagernas och de omkring nyssnämnde sjö belägna fruktbara orters produkter högst belvdligt underlättas och förökas.
MissgerningsBaiken; om sökt rättighet för Jordägare, att afhysa Arrendator, när Arrende-Contraclet ej uppfylles ; i fråga om Löftesmäns bysätlnings-ansvar för proprie borgen; om yrkad ändring uti Kongl. Brefvet den 6 Maji 1767 och Kongl. Förordningen den 3x Julii 18x5 angående Utsökningsmål beh a lid lin g ; om yrkad företrädesrätt för Jordägare till Brukares lösa egendom ; angående ändring uti 3o Cap. Rättegångs-Balken, ochi anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande i berörde ämne; i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets betänkande i frågan om utmätta fastigheters försäljande endast i Upslag; om öferseende af Kyrko-Lagen och Rättegångs Ordningen vid Pomcapillet ni. jn. angående upsägelse till Löf - tesman Den 19 November f, ra 98,* teSnian och dennes betalnings ansvar i vissa fall; i anleduing af återremiss u Utskotttets Betänkande angående rättigheten till talan emot Domare för Embelsfel; öfver gjorde anmärkningar vid Betänkandet om yrkad rättighet för syskonebarn, samt med hvarandra på sidan i svågerlag varande personer, att ingå äktenskap; i anledning dels af Herrar Ehrenborgs och Gyllenheims memorial om påskyndande af Lag-Cömiténs arbete och granskning deraf, dels af åtérréttiisii å Utskottets förut afgifne Betänkande i samma ämne; angående åtskilige af Herr Grönhagen föreslagne
Ull antager iRidder skåpets och Adelns beslut, att vidblifva gällande indelning och tullbestämmelser, nemligen: ”grof Jutsk och Islänsk, eller annan härmed jemförlig” med 2 sk. införsels-tull, och ”ali annan” med 8 sk. införselstull per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages lill kontra-proposition Borgareståndets beslut alt å Ull, okammad och kammad, under en rubrik bestämma 2 sk. införselsafgift per skålpund. b) i hufvudsaken: 46 Bevillning!- Utskottets Memorial, N:o 23. 89:o Den, sorn bifaller Utskottets förslag, alt bibehålla gällande indelning af Ull samt å grof Julsk etc. bestämma 2 sk. och å ali annan 0 sk. införselstull per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej-, vinner nej, antages (lista alternativ.) Ridderskapets och Adelns beslut. (2:dra alternativ.) Borgare-ståndets beslut. Utskottets förslag, att den nu stadgade inskränkning till vissa städer af rättigheten att införa grof ull måtte upphöra och stadgandet derom, äfvensom om general-tull-styrelsens åliggande, att föreskrifva de serskilde kontroller, sorn kunde anses nödiga till förekommande af finare ulls införtuilning såsom gröfre, ur taxan utgå, har Bonde-ståndet bifallit; äfvensom Borgare-ståndet, genom dess beslut att icke vidare i tulltaxan åtskilja de olika ullslagen, ulan antaga Kongl. Majlis förslag, gillat Utskottets berörde tillstyrkande. Ridderskapet och Adeln samt B reste-ståndet hafva deremot vidbiifvit gällande taxa i detta hänseende; och som det ifrågavarande stadgandet endast alser kontrollen och icke tull-afgilternas belopp, lärer, så vida den grofva och fina ullen fortfarande komma att draga olika tullafgifter samt stadgandet följaktligen kan vinna tillämpning, frågan om upphäfvande af samma stadgande böra förfalla.
Majit funne ytterligare nödige för förändringens bestånd och allmänhetens belåtenhet;” dels ock b) ”att med gästgif verirörelsen och de deraf härjlytande förmåner måtte förenas skyldigheten, att hålla dubbelt antal hästar emot gästgifvarehemmanets mantal; att på de ställen, der flere än gästgifvarens hästar till skjutsens uppehållande erfordras och närmast liggande hemman ej vilja dessa hästar emot vanlig skjutslega, 24 sk. banko, i tour tillhandahålla, skjutsen i förening med gästgifverirörelsen måtte på entreprenad utbjudas och det kontanta tillskott, som möjligen kunde erfordras, förskjutas af staten, och att gästgifverirörelsen må flyttas till det eller de i anseende till belägenheten bäst passande hemman, hvilkas egare för minsta afgiften vilja skjutsen utgöra”; varande detta förslag af Lars Andersson från Elfsborgs län framställdt, med yrkande derjemte, att tlikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes dels anbefalla Dess Befallningshafvande att genom undersökningar och förslagsvis anställde entreprenad-auktioner i den syftning, motionärens förslag innefattar, utreda behofvet af anslag för hvarje län, dels ock på grund af dessa utredningar vid nästa riksmöte till Rikets Ständer aflåta nådigt förslag å den bevillning, sorn kunde för ändamålet erfordras, Ständerna förbehållet att, efter inhemtande af nämnde förslag, pröfva, örn och i hvad mån medel för ändamålet borde beviljas. 2:o att, derest skj utsningsbesväret icke kan från jordbruket skiljas, lättnad i detta besvär måtte beredas. Följande utvägar äro för detta ändamål föreslagne, nemligen: A) Skjutsens ställande på entreprenad, med förhöjning af skjutslegan i Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 121. och under vilkor} att erforderliga kontanta bidrag för ändamålet utgå länsvis: a) af all fastighet och fabriks egendom på landet och i städernat Motion härom är väckt inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Ola Månsson från Christianstads län, med hvilken G. Pettersson från Östergöthland instämt.
Herr Munck af Rosenschöld har yttrat, att han ej fann någon våda deraf, att genom dessa små Obligationer öka penningeslocken; men samma ökande inträffar, då Obligationerna ställas på 5oo R:dr, med den skillnad blott, att om dessa större Obligationer ej söndervexlas, kunna de endast gälla i den stora handeln; de små Obligationerna skulle annars kunna helt och hållet ersätta sedelstocken, och hvilken våda detta medförer, bevisa bäst Riksgäldssedlarne, hvilka i början äfven voro räntebärande, ehuru man föraktade att upptaga denna ränta. Dessa sedlar utgåfvos i stor mängd, och hade den verkan på Bankens ställning, att Banco-sedlarne måtte indragas, så att sedelstocken blef mindre än silfverfonden, ty annars hade den då nyss skedda Realisationen icke kunnat äga bestånd. Detsamma skulle äfven nu inträffa, om man utgaf 3 millioner i så små Obligationer; hvilket jag derföre bestrider, såsom i högsta måtto skadligt för Realisationen, och anhåller om proposition derå, att minimisumman för Obligationerna måtte blifva 5oo R:dr. Den 4 December e. ra. Friherre Sprengtporten: Att dessa Obligationer ej innefatta någon ny sedelutgifning synes väl tydligen deraf, att Banken utlånar samma sedlar, som den upplånat, men någon osäkerhet måtte dock innefattas uti denna rörelse, emedan så många farhågor yttras för densamma. Dessa kunna egenteligen delas uti 3:ne; 1:0 Att Banken utlånar utan säkra hypotheker; detta hörer nu icke hit; 2:0 Att Banken upplånar på för korta uppsägningstider, hvarutaf skulle uppstå den våda, som Herr Cederschjöld omtalt; och 3:o Att de stora Capitalisterna, hvilka insatt stora summor, hastigare utfordra dem, än Banken kan disponera sina tillgångar. Derföre anser jag Depositions-räkningen ej höra tillåtas på mindre summor än 5oo R:dr. Men hvad Obligationerna angår, så, ju mera curserande de blifva, ju mindre äfventyr har man att de presenteras till inlösen.
Rikets indelning i afseende pa inre styrelsen uti Län föranleder till uprättanver af de större HushällsSällstaperne, särskildt inom hwarje Län. Landshöfdingen, inom Länet boende Ledamöter af Patriotiska Sällskapet och Wetenstaps»Academien skulle deruti wara sjclfstcifne ledamöter, likaledes Häradö-höfdingar med Donusagor innom Länet, Lands-Secreteraren och LandSKammcrcraren derstädes. Hwar och en innom Länet, som gas eu wifl utsatt summa penningar till Sällskapets Cafla wid defl sörsta inrättning, skulle der äfwen uran wal blifwa Ledamot, detza salunda tillkomne Ledamöter Den 21 December. i2§z skulle äga räll att förestå och wäija de öfrige Leda, »Sterne kill ett witzr antal, afpahadt efter Länets storlek och med iakttagande deraf att Ledamöter togvs i« frän alla Härader as Länet. Och sedan detta i böre jon bestämda antal Ledamöter blifwik tillsatt och antingen ledighet yvpar sig genom någon Ledamors afgång eller dä Sällskapet will öka amalet af sina Ledamöter, inwäljas de as Sällskapet» Lansshöfdingerr är sjelflkciswen Ordförande under första äret af Sällskapets organisation, hwarom han bör sa fort möjligt är draga försorg; Men sedan wäljes Ordföranden af Sällskapet för hwarje, är och ätmmstone hwart tredje ar skall en ny Ordförande mäkjas» Secreterare» wäljes af Sällskapet, och kan ny Secreterare wäljas hwarje är, eller den sörre bibehällar sä länge Sällskapet behagar» Zilla wa! ske tvid större eller allmänna fälltmankomster med flutna sedlar. De Ledamöter sonr deltaga uti sjelfwa stiftelsen böra namrligtwis äga rättighet ait upsätta och utarbeta de särskilda stadgar, som för Hushälls-Sällikapet inom hwarje
R:dr; och har härvid, utom Herr Du Rietz’ här ofvan omförmälde motion, att anslagets fördelning emellan Linieoch Skärgårdsfloltorna måtte upphöra, jemväl af Utskottet blifvit tagen i öfvervägande en från Ridderskapet och Adeln remitterad motion af Herr Råfelt, A., som begärt; att det sednast beviljade anslaget 45,000 R:dr måtte ökas med 110,000 R:dr, eller till 155,000 R;dr, så att, jemte det bidrag, som af Handelsoch Sjöfartsfondens medel utgår med 45,000 R:dr, för Flottans exercis skulle beredas en tillgång af tillsammans 200,000 R;dr årligen, att, enligt motionärens förslag, användas för en fregatt, fyra månader i Nordoch Östersjön . 20,000. för en Corvett, 4 månader på samma farvatten 10,000. " en Fregatt, ett år på Medelhafvet, Osteller Vest-Indieu lill handelns skyddande 100,000, ” en Corvett, ett år på samma farvatten 42,000. Stats-Utskoltcts Utlåtande, N-0 38. för en bataljon Kanonslupar och 2 bataljoner Kanonjollar, en månad «•.•■••••«.•»..*•• 20,000. r en Corvetl för Kadetternes öfning 3 månader på Östersjön 8,000. Summa R:dr 200,000. Då det, äfven oberoende af de förändringar, som uti Sjöförsvarets nuvarande organisation kunna finnas vara af behofvet påkallade, är af högsta vigt, att den Flotta, landet nu eger, må, genom befäls och manskaps erforderliga öfning, bibehållas i tjenstbar! skick, har Utskottet, för sin del, ansett tillökning uti de nu för sådant ändamål anvisade, men, enligt hvad ulredt är, otillräckliga medel blifva oundviklig. Men enär hvarken högre belopp, än som af Kongl.
Utan att nu ingå i pröfning, huruvida den kontroll, som innefattas i nämnde tjenstemäns tillsyn öfver pappers-tillverkningen må vara nödvändig, bör Utskottet endast nämna, att denna kontroll varit begagnad alltifrån början af de stora sedel-valörernes tillverkning och förorsakar Banken jemförelsevis ganska ringa kostnad, enär de dertill använda personer icke undfå särskildt dagtraktamente eller aflöning, ulan endast på Brukets bekostnad åtnjuta lii resa samt under vistelsen å Bruket husrum och kost bos Bruksförvaltaren, efter med honom på förband uppgjord öfverenskommelse; och har kostnaden härför under bela den tidrymd, som 1111 är i fråga, eller åren 1846—1855, uppgått lill allenast 648 R:dr 40 sk. B:ko; hvartill vid eli eller annat tillfälle kommit af Banken ulgifven ersättning lill de extra-ordinarie tjenstemän, som i lägsta graden, antingen omedelbart eller i succession tjenstgjort för ofvanbemälde tjenstemän. Att, såsom motionären vidare förmäler, papperet till Bankens sedlar skall kunna till fullkomlig likhet eftergöras, vill Utskottet visserligen icke bestrida, men detta blefve förmodligen äfven händelsen om papperet tillverkades vid något enskildt Bruk. Ifrågavarande slags papper är emellertid ansedt vara af särdeles god och ändamålsenlig beskaffenhet 8 Ba?iko-Uts/cotlets Ut/ålanda N:o 25. och efter hvad Utskottet inhemtat, lärer sådant papper för närvarande icke inom Riket fabriceras vid något annat pappersbruk, än Tumba; helst alla på sednare tider här anlagda Pappersbruk förfärdiga endast så kalladt machinpapper.
I sådant afseende har Utskottet, som ansett det af Banko-fullmäktige föreslagna belopp otillräckligt, för att i någon mån motsvara det dermed afsedda ändamål, skolat hos Rikets Ständer tillstyrka, att enkan Louise Wigström, född von Schwerin, må från och med detta års början och så länge hon lefver, från Banko-fullmäktiges dispositionsräkning undfå etti årligt anslag af Trehundra Riksdaler Riksmynt. Stockholm den 29 Maj 1857. Reservationer: af Riksdags-fullmäktige E. J. Rudberg och Anders Andersson från Kalmar län, hvilka ansett det årliga anslag, sorn' må enkan Wigström beviljas, böra bestämmas till det af Banko-fullmäktige föreslagna belopp, 200 R:dr Riksmynt. 14 Banko-Utskottets Memorial, M 30. Ank. till Exp.-Utsk. d. 2 Juni 1857, kl. 2 e. m. Memorial, med förslag till taxa å expedilions-lösen i Rikets Ständers1 Bank, Banko-diskont-verket och Låne-kontoren. Uti 5 § af Kongl. Maj:ts förnyade nådiga förordning, angående expeditionslösen af den 30 November 1855, stadgas att, i fråga örn lösen för expeditioner vid Rikets Ständers Bank, jemte dertill hörande Diskont-verk och Låne-kontor, gäller hvad derom särskildt är föreskrifvet.