Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende å Rödfärg, förblef Ståndet vid dess förut fattade beslut och gillade 22, 23 och 24 propositionerne, likväl med den rättelse, att i första punkten af 22 voterings-propositionen, införes Borgare-Ståndet i stället för Bonde-Ståndet. Voterings - Prot. Utdr. d, 24 Ian, i835- 31 propositionen N:o s5 gillades. Ståndet förblef viel dess beslut, angående införseltullen å Humble, och gillade 26 propositionen. Ståndets beslut, rörande utförsel-tullen å balk, om in-och utförsel-tullen å kalksten och om utförsel-tullen för trädkol frånträddes och de öfrige Ståndens antogos; i följd hvaraf propositionerne N:ris 38, 3g, 4° och 4.1 förfalla. Ståndet förblef vid. dess förut fattade beslut om utförsel-tullen för kött» samt om införsel-tull för lackerade arbeten, andra slag, och gillade propositionerne Knis 44 och 4^» Äfvenledes godkändes 46, 47 och 4ö propositionerne. Slåndet, vidhållande dess beslut, om införsel-tullen för koksalt och bergsalt, godkände 49 och 5o propositionerne. Äfven blefvo propositionerne N:ris 5i , 5a och 53 af Ståndet gillade. Ståndet förblef vid dess beslut, om införsel-tullen å smör, och gillade 54 propositionen. Ståndet vidblef des beslut, rörande Tullbeloppet å ved, och gillade 61 propositionen, jemte hvad Utskottet i denna punkt i öfrigt yttrat. Den 62 propositionen godkändes. Ståndet afslog inbjudningen, rörande tull å vin, och gillade 63 propositionen. Äfvenledes godkändes voteringspropositionerne N:ris 64 och 65.
Föredrogs å nyo Lag-Utskottets Utlåtande,. N:o 184, i anledning af återremisser utaf Betänkandet ISio 178, öfver motion, att häktan* elle, på grund af anklagelse för brott emot 5 Cap. r §. Missgernings-Balken, ej matte ega rum förr, än Konungen yttrat sig, huruvida saken skall nedläggas eller icke, samt Domaren derefter pröfvat, om skäl till häktande' förefinnes: Ståndet beslöt en så beskaffad förklaring: af 1 Cap.. 2 §. StralTBalken och KongL Brefvet den 25 Sept. 1777, att ej n^gon må' häktas; för brott emot 5 Cap. 1 §. Missgernings-Balken förr, än efter det Konungen förklarat undersökningen böra fortgå, S. D. Föredrogs n nyo Bevillnings-Utskottetr Memorial, N:o 63,. i anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets återremiss å Bevillnings-Utskottels Betänkande, N:o 56, med förslag lill bevillnings-sumrnans fördelning, äfvensom, i sammanhang härmed, Bonde-Slåndets Protocolls-Utdrag af den it dennes, med inbjudning till deltagande i Bonde-Ståndets uti berördfe ämne fattade beslut;: Borggre-Slåndet gpdkände Memorialet N;o 63;. ocln 78 Prot. Dtdr. d. 4 Maji 18 5 y. elen deruti intagna voterings-propositionen, samt lale Bonde-Ståndets Prolocolls-Utdrag lill handlingarne. S. D. Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 121, till Borgare-Ståndet, angående en af detsamma yrkad, men af Talmannen vägrad proposition, hvilket Memorial lades till handlingarne.
Som jag satt till mitt mål, att med anledning af fröken Sjöbergs uppträdande i Furst Zilah i denna uppsats endast framställa mina åsigter om dramatisk deklamation och hvad jag anser att man i detta afseende kan lära af hennes uppträdande, förbigår jag här hvad den aktade kritikern talar om instruktionen, detfamlande och osäkra i spelet, ehurn jag äfven i detta är af annan mening än han. Kritikern tycks högeligen ogilla de franska » koryféernas » oupphörliga omkastningar i rösten, brådstörtade uttal af somliga repliker och halfqväfda skrik, hvilket allt han anser vara klandervärda effektmedel. Nu vill jag först och främst erinra om att detta deklamationssätt ej är karaktäristiskt för endast den franska konsten. Vi hade förfluten vinter besök af tvänne framstående främmande konstnärer, en italienare, signor Rossi, och en tysk, herr van der Osten, och man behöfver ej ha så särdeles musikaliskt öra för att ha märkt, att deras deklamation just i det afvek från den på den svenska scenen vanliga, att de höjde och sänkte rösten, ökade och minskade takt-en i sitt tal och excellerade i egendomliga tongångar och oartikulerade ljud, hvarigenom känslostämningarnas växling klart framträdde. För att återgå till den iranska konsten, har jag vid noggrant och långvarigt aktgifvande på de franska skådespelarne ej kunnat finna annat än att det nyanserade talet ej blott är koryféernas effektmedel, utan jast är det mest utmärkande för den franska skådespelarkonsten, i det att de franska skådespelarne hufvudsak-ligen derigenom gifva karaktär åt sina roller. Men om detta ej skall kunna inplantas i den svenska dramatikens jordmån, kan jag omöjligen inse, hvarför man för de svenska dramatiska artisterna rekommenderar studieresor till Paris, ty om de blott skola lära sig att apa efter de franska skådespelarnes gester och minspel, då anser jag att de väl onyttigt använda sina penningar. I detta afseende kunna de få många nyttiga lärdomar af goda cirkusclowner, och sådana finnas ju här ofta om somrarne.
Landtm., att under densamma hade yrkats dels bifall till mom:t oförändradt, dels al Frih. Klinckowström bifall till detsamma med deri förändring, att orden: de i författningarne påbjudna introduktionsafgifter, infördes i stället för orden: till Riddarhuskassan 500 rdr, till adliga Kadettskolefonden 250 rdr och till adliga Jungfrustiftet likaledes 250 rdr, allt riksmynt; dels af Frih. Tersmeden bifall till mom:t med den af Frih. Den 7 April f. m. 85 Klinckowström föreslagna förändring samt uteslutande af ordet »fullständig» framför orden »biografisk genealogi»; dels ock slutligen af Gr. Mörner, att morn:! måtte varda till Riddarhus-Utsk:t åferremitteradt. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till monv.t oförändradt, dervid svarades talrika nej, blandade med många ja, sedermera propos. på bifall till morn:! med den al Frill. Klinckowström föreslagna förändring, då svaren utliillo med talrika ja, blandade med nej, vidare propos. på bilall till monv.t med den förändrade lydelse Frih. Tersmeden föreslagit, hvartill svarades många nej jemte några ja, och slutligen propos. på mom:ts återremitterande, hvilken propos. likaledes besvarades med många nej och några ja; hvarefter och sedan propos. på mom:ts antagande med den af Frih. Klinckowström föreslagna förändring blifvit förnyad samt med talrika och starka ja, blandade med många nej, besvarad, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Sedan votering blifvit begärd samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att det berodde på K. o. Ad. alt bestämma kontraproposms innehåll vid den blifvande voteringen, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derpå, att bifall till moin:t oförändradt skulle utgöra kontraproposm, och, då dervid svarades många ja och nej i blandning, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Banco, samt 1833 till och med till i,446 ^:ck samma mynt. Laxfisken idkas äfven i Gafle-åen och Testebo ström, hvilka fisken, åtminstone i Gafle-åen, icke äro af så liten betydenhet; men värdet deraf kan icke med säkerhet uppgifvas. Några särskilda prohibitiva Författningar till fördel för denna Stad finnas icke. Jordbruket på den Staden tillydande jord bedrifves i allmänhet med mycken sorgfällighet. Foderafkastningen utgör likväl dervid en hufvudsak. Sädesproductionen deremot är obetydlig, bestående af ringa råg samt för det mesta korn och bafra samt äfven något vicker, hvilken sednare användes till foder, utan att något frö af densamma hemtas. Lin odlas obetydligt. På de Staden närmast belägne jordlägenheter, som äro fördelte i en myckenhet små lotter samt på viss tid upplåtna till en betydlig del af Stadens innevånare, skördas åtskilliga jordfrukter, hvaribland potates utgör den hufvudsakligaste artikeln. Några nyodlingar på Stadens mark af betydenhet hafva under de sist förflutne fem åren icke ägt rum, och några tjenliga lägenheter dertill finnas nu mera icke på den Staden närmast angränsande mark. Bifogade Tabell upplyser beloppet af det Statsbidrag, som af Staden utgöres; och utskylderna hafva de sista fem åren, likasom flere föregående år, icke kunnat utan svårighet indrifvas, samt afkortningar för fattigdom icke varit sällsynta. Stads-Cassans alla inkomster hafva under sistförflutne fem åren, i medeltal räknadt, årligen uppgått till 36,981 R:dr Banco. I Gefle finnes ett Gymnasium och en högre Lärdomsskola, en så kallad Elementarskola och tvänne Vexelundervisningsskolor. En Committé, bestående af Deputerade ifrån Stadens alla Societeter samt de särskilda Skol - 29 Directionerne, har, under Hr Erkebiskopen m. m. Doctor Wallins vistande härstädes sistlidne Junii månad, samraanträdt samt dervid upprättat ett förslag till en reorganisation af härvarande läroanstalter, hvarpå afvaktas Eders Kongl. Maj:ts Nådiga sanction.
Ban, jkeris vinst blir då tillräcklig, för att bestrida silf* yeruppköp för 50o0ooo R:dr. Utskotten instämma. 858 Ben 15 Julii e. m. deruti, att en minskning af rörelse-capitalet skull le medföra skadliga verkningar. Det är således gifvet, att sumtnan af vinsten årligen skall utgå, och att Banken icke får amortera sina sedlar. Det är likgiltigt, till hvad pris silfver-uppköpet sker, endast det sker, så att det icke uppjagar coursen, och i sådant afseende har Herr Lefrén lemnat en calcul, som är upplysande. I afseende åter på Utskottens förslag att det särskilte ereditif, som blifvit anslaget till silfveruppköp, skulle försvinna, så instämmer jag med Utskotten deruti. När man anslår på ett ställe, behöfver man ej anslå på ett annat, Det har sedermera blifvit yttradt uti Betänkandet, angående inväxling af sedlar emot silfver. Denna depositions - anstalt har redan funnits i en annan form; men, såsom Utskotten föreslå den, skulle den medföra betydliga förluster. Herr Hjerta har upplyst det förhållande, som för Banken skulle uppkomma, om coursen förbättrades. Beslut möjligen medförande sådane förluster kunna ej Riksens Ständer med rättsénligt bedömmande fatta. Men om Riksens Ständer vilja för enskilte bevara den utväg, att i Bankens hvalf få nedlägga sitt silfver, så behöfves ej mer än en förändring i Bankens reglemente, hvarigenom x stället för paqueter af obekant innehåll, man utsätter, huru många R:dr sorn blifvit insatte, i annan väg blir en deopositions inrättning ett främmande yrke för Banken Utskotten föreslå vidare att den tidepunct, dä Bankens tillgångar uti Den 15 Julii «. m. 859 métablisk valuta blifvit ökade till det belopp, att de till delar svara emot Bankens utelöpande sedlar, kommer att anses, såsom den yttersta, hvartill allman utvexling af reelt mynt ma uppskjutast
Ej mindre bruksförvaltaren och pappersmäslaren samt bruksskrifvaren» så länge dennes befattning fortfar, än vaktmästaren vid bruket och den för brukets räkning i Stockholm anställde vaktmästare, hvilka tvänne sistnämnde förvaltaren eger antaga, uppbära deras löneinkomster och öfrige < förmåner på Brukets serskildt fastställde Stat. 3:o. Jordbruket vid Tumba skall på arrende under vissa år utbjudas, med vilkor likväl, att arrendatorn icke får begagna några af bvggnaderne vid 1 r> O C ,' o O bruket; börande, i händelse antagligt anbud, under sådant vilkor, ej kan erhållas, jordegendomen indelas i vissa lotter, hvilka tilldelas bruksarbetarne, med iakttagande af motsvarande billig nedsättning i den dem för det närvarande tillerkända aflöning. Det i Esta punkten upptagna stadgande, som UlskotteL föreslår lili införande i Baneo-Reglemenlet, grundar sig på Rikets Ständers beslut, i anledning af 38 § i Utskottets utlåtande N:o 27, med tillägg allenast af den föreskrift, alt, när sådant låter sig verkställa, bruksskrifvare-tjenslen indrages och att i hans ställe vid bruket tillsattes cn person, oberoende af förvaltaren, och med så väl rättighet, som skyldighet att i vissa fall honom controllera. Punkten 2 motsvaras af 2:dra morn. uti §. 231, med dervid, i följd af förslaget till punkt. 1, erforderlige redactions-jemkningar. Punkten 3 är af Rikets Ständer godkänd, genom lemnadt bifall till § 34- af Utskottets Utlåtande N:o 27. Stockholm den 13 Maj 1843. STOCKHOLM, 1815. P. A. Norstedt & Söner, Kongl. Boktryckare. Ant. till Exp.-Utsk. d. Maj kl. 2. e. m. Memorial, med förslag till åtskilliga föreskrifter i otte Artikeln af nu gällande Banco-Regie mente.
Ånyo föredrogs Constit.Utsk:s d. 8 dennes på bordet lagda'memor. N:o 64 till R. o. Ad. samt BorgareSt. i anledn. af återreinissérna på memor. N:o fy]. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Utur enahanda skäl, som jag i lika beskaffade frågor förut i dag uppgifvit, anhåller jag om återremiss af detta betänk., på det voter:spropos:n må upprättas så, att de tvenne Stånds mening, hvilken TJtsk. nu ansett böra förfalla, må kunna komma under omröstning. Constit.Utsk:s memor. N:o 64 återremitterades. Företogs till pröfning Statso. Oecon.TJtsktns betänk. N:o 44 * anledn. af väckt fråga om indragning helt och hållet eller till en del af tjenster vid skogsoch jägeristaterna. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Jag har så mycket mindre någonting att invända emot Ulskrs tillstyrkande, som K. M. redan gått den uttryckta önskningen i förväg ge - »6o Den ii December f. m. nora en vidtagen organisation, som öfverensstämmer med motionärens af Utsk. tillstyrkta framställning. Jag begär altså bifall å betänk. Statsoch Oecon.Utsktns betänk. N:o 44 bifölls. Då nu ånyo föredrogs Statsoch Oecon.TJtskrns d. 8 dennes på bordet lagda ytterligare utlåt. N:o 4^ i fråga om lindring uti den hemtnansägarne i Jemtland åliggande roteringsskyldighet, blef samma utlåt, ånyo lagdt på bordet af Hr v. Törne, Mich., och Frih. Gederström, Jac. Likaledes lades ånyo på bordet, uppå begäran af Hrr Stuart, Carl Gust., och Dalman, Wilh. Fredr., Statsoch Oecon.Utsktns d. 8 dennes på bordet lagda betänk. N:o 46, ang:de sättet för utgörandet af städernas inqvarteringsbesvär samt en jemnare och rättvisare fördelning deraf.
(Beviljadt vid 1840 och 1841 års riksdag samt utbetaldt år 1841.) » staden Wexiö, å dito af 100,000 R:dr, för stadens nya reglering och återuppbyggande efter 1838 års eldsvåda, emot inbetalning af 6 procent årligen, hvaraf 4 procents ränta å det återstående lånebeloppet borde beräknas samt räntan utgå från den 1 Juli 1843, men kapital-afbetalningen först från samma dag 1846. (A detta lån, hvilket utgick af det vid 1834 och 1835 års riksdag anvisade mindre kreditiv, afbetaldes 70,400 R:dr genom den, efter 1843 års eldsvåda, från städernas allmänna brandstodsbolag utbekomna brandskade-ersättning.) » sistnämnde stad, för dess återupp byggande efter derstädes år 1843 ånyo timad eldsvåda. Lånemedlen fingo innehafvas räntefritt till den 1 Januari 1850, hvarefter 3 procents årlig ränta skulle utgöras för lån å hus af sten, kalkbruk eller med tegel beklädda trädhus, samt 4 procents ränta för lån å andra trädhus; börande från och med den 1 Januari 1853, såsom kapital-afbetalning och ränta, årligen erläggas 6 procent å ursprungliga lånesummorna, tillsammans 240,000 R:dr. (Utgifne af det vid 1840 och 1841 års riksdag anvisade mindre kreditiv. » staden Amål, för återuppbyggande af den genom eldsvåda, under år 1846, ödelagda del af denna stad.
Utskottet bär tagit detta ämne i öfvervägande; men enär det inhemtas af sistlidne Riksdagsförhandlingar och upprättade Stater, att Rikets Ständer för ofvanberörde ändamål endast anvisat, för alla de fem åren, sorn Statsregleringen omfattar, 180,000 R:dr, hvilken summa, fördelad på hvarje år, utgör för året en tillgång af 36,000 R:dr, hvarutöfver åtgärderne i och för gevärsfabricalionen icke lämpligen synas hafva bordt sträcka sig, har Utskottet, som, å ena sidan, inser, att det skulle leda till förlust för Stals-Verket och tilläfventyrs till rubbning i redan ingångna conlracter, att nu inställa gevärstillverkningen, men deremot, å andra sidan, icke emottagit sådana upplysningar, soth kunna föranleda Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att förskottsvis, och utan afseende å Stats-Verkels, i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, upptagne öfriga behof, bevilja hela det af Kongl. Maj :t för året begärdta anslag, ansett sig böra för det närvarande inskränka sitt tillstyrkande dertill, att en summa af 36,ooo R:dr må å Riksgälds-Contoret anvisas, för att under innevarande år utgå, till bestridande af året* utgifter för gevärsfabricationen. Stockholm den 24 Februari 1840. Bihang till R. St. Antom till Exp-Ilisie. den 24 Februari, kl, 3 e. r».
Likväl torde en förhöjning uti hvad för år 1816 blifvit påräknad nu kunna, äga rum till Udel eller rned 94,655 R:d, och föreslås fördenskull, att den må uptagas till -•- 378,619. 2:0 KronoTionde Spanmalen. Den utgår antingen efter räk. ning och proftröskning efter 1638 års TiondePlacat eller efter viss Tiondesättning och öfverenskommelse. 1 RiksStaten för år 1816 är StätsTJtskottets Betänkandet Sr den uptagen till 44,241 T:r. 5 2V kpr. derutaf 28,854 T:r 5-X kpr. voro anslagne Landtoch Militiae-Staterrie med flera på Lön, och beräknades efter Kronovärderingspriset, 36 sk. på Tunnan, men de öfrige 15,387 Tunnor, till Flottornes och GarnizonsRegeinenternes Brödkorn, m. rn._ beräknades efter ett då faststäldt Statspris till 4* R:d. Till förändring i Kronovärderingspriset för den indelta Spannemålen, gifves icke någon anledning för närvarande, emedan det kunde leda till rubbning uti nuvarande Redogörelse - method för LandtRäkenskaperne, men om denna skulle komma, att undergå en, för längre tid sedan, påyrkad och för nödig ansedd omskapning eller förändring, så torde i sammatl; hang dermed, frågan om förändring i Xronovärderings-priset, da böra afgörasi.
Det är fastmera just inom den del af representationen, hvilken företrädesvis måste anses föra bergsoch stadsmanna-näringarnes talan, som banden på ränteaftalets frihet med mer och mer stadgad enhällighet öfverklagas. Förhandiingarne vid flera riksmöten och Borgare-Ståndets vid sednaste riksdag aflåtna underdåniga skrifvelse vittna derom. Komiterade bekänna sig obetingadt till den mening, som vill göra aftalets frihet gällande i vår räntelagstiftning; och ehuru komiterade jemväl tro sig kunna antaga, att denna mening mer och mer hyllas af det allmänna tänkesättet, torde likväl frågans genomgripande beskaffenhet fordra, att principen endast med varsamhet genomföres. Borgare-Ståndet omförmäler uti sin underdåniga skrifvelse såsom den åsigt, hvilken inom Riks-Stånden syntes stadgad och äfven af allmänna meningen omfattades, att fri ränta till en början kunde medgifvas för penningelån utan säkerhet af inteckning i fast egendom och för en begränsad tid af 6, högst 9 månader. Komiterade sluta sig hufvudsakligen till denna åsigt. Enligt den här förut, rörande lagstiftningen i andra länder, gjorda öfversigt, bereddes också öfvergången genom räntans Angifvande för skuldförbindelser i England på 3 månaders och i Norrige på 6 månaders förfallotid, i begge länderna med undantag för inteckningar i fast egendom. Den skiljaktiga förfallotid för handelsskulder i allmänhet, som ländernas olika kreditbruk gjort gällande, synes dervid hafva blifvit iakttagen. Här torde, likasom i Norrige, sex månaders förfallotid kunna antagas vara den för handelsskulder allmännast rådande. Det är ock den vanliga och längsta betalningstiden för lån hos våra banker. Att vid öfvergången till räntans frögifvande utsträcka denna för längre tid, än sex månader, har vid dessa förhållanden icke synts komiterade af något trängande behof påkalladt, likasom, å andra sidan, en till betalningstiden inskränktare räntefrihet icke heller skulle, enligt komiterades tanke, uppfylla det ändamål, som med räntefriheten åsyftas.
299 moralisation som skall vara en följd af ProhibitifSystemet, så medgifver jag gärna att demoralisationen verkeligen äger rum; men anmärker sorn jag tror med skäl, deremot, att demoralisationen inom nationen blifver både större och hvad värre är, sträckt längre ner till de mindre upplyste Folkclasserne, om det fria importsystemet skulle införas. Vi hafva erfarit en försmak deraf såsom en följd af våra förhållanden, från 1811 till 1815 och jag anser afgjordt att hvarje husfader både kändt och ännu känner följderne af denna period. Jag anser ej något vunnit dermed att utbyta en demoralisations anledning mot en annan, och tror att ProhibitifSystemet rätt vårdadt, är det som minst förderfvar sederne och verksammast bidrager att förekomma anledningarne till demoralisation, emedan det hyllar såsom grundsats nationalflit och nationalitet i åjigter Och således har en ovedersägeligen god syftning, sorn. alltid skall verka på det stora hela af Folket, medan minsta delen, jag menar dem som låta fåfängan dåra sig, blir ett offer för dess skuggsida; hvaremot det fria importsystemets syftning är antinatioml, emedan det i längden dödar konstsinnet och konstfärdigheterne, gör landet till en Provins af verlien i stället för ett oberoende Rike i verlien, samt Folket till ett rosniopolitifht afskum i stället för en högsint fojlerlandf t tänkande brödra familj. Man fäger att confnmenten bår få kåpa varor af hvilken nation forn hälft, och ef få, under Statens för myndor ef ap, Den 28 Junii c, na Odet Förmyndare/kap är nu ett af dessa fältrop för dagen, genom hvilka man söker stt imponeraett af dessa, ord utan bestämd bemärkelse, med hvilka man tror sig kunna lösa alla förefallande svårigheter. Möd det går ej mera an att herska genom trollrunor: man mår ste öfvertyga med skäl och fada. Hvilka äro då dessa coasumenter af utländska luxartiklar?
100 R:dr v. 15 Stenkolstjära 1 tunna 32 — Strumpor y och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten: silkes1 skålp. 3 halfsiden1 skålp. 1 24 andra slag . ; v . 1 skålp. 36 — Strumpstickor 1 skålp. 8 — Strängar: kantilj-, eller öfverspänna baser . — Stålj alla slag ( 100 skålp. t 3 \ stup. v. J Stålarbeten: tråd 1 skålp. —, 4 6 För tillverkning af sådana arbeten, hvartill utländsk ståltråd erfordras, efter pröfning af behofvet och med särskilt tillstånd af Kommerskollegium 100 R:dr v. 10 andra slag, ej specificerade 1 skålp. 24 — Spiauter v se Zink. Spiesglans; se Antimonium. Spik och nubb; se Jern. Spiritus vini och annan sprit; se Brännvin, Spiritus, vitriol-; se Svafvelsyra. Späck; se Tran. Sticktyg; se Väfnader; bomulls-. Stilar; se Boktryck. Stockfisk; se Fisk. Storax, hänföres under Apoteksvaror;. Stramalj; se Väfnader. Strutstjadrar; se Plymer. Strömming; se Fisk. Ståltråd; se Stålarbeten - 29 Qvantitet för tullberäkningen. Iuförsclstull. Banko. Stärkelse , hvit 1 lisp. lt:dr sk. 32 r:st Svafvel 1 lisp. 12 Sicilianskt eller annat så kalladt naturligt svafvel till begagnande för fabrikstillverkning af svafvelsyra, efter särskilt anmälan hos Kommerskollegium och af detsamma lemnadt tillstånd F ii t t Svafvelblomma 1 skålp. •o Svafvelsyra 1 skålp. — 4 Svampar 3 torra: sug - . • • i skålp. 12 — andra slag, ej specificerade 1 lisp. D — Säfblad L? * 1 skålp. 8 — Såpa 1 lisp. 24 — Säckar3 nya, tomma . 1 skålp. 6 — TaIS ; • • • 1 lisp. 24 — Tamarinder 1 skålp.