Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då kändt är, att den prestbrist, som flera år förefunnits, ännu ej upphört, utan fortfar i den utsträckning, att gudstjensterna i flera församlingar hafva måst inställas, får jag förnya den motion, jag förra riksdagen gjorde, om inrättande af stipendier för prestkandidater, och får jag vördsamt föreslå, att för detta ändamål ett reservationsanslag af 30,000 Ridr måtte, under nu ingående statsregleringsperiod, ställas till Kongl. Majits disposition, att, i mån af behof, utgå med omkring 10,000 R:dr R:mt årligen. Stockholm den 15 November 1865. C. O. Björling. Motioner t P reste-Ståndet 4865. Af Domprosten Björling! Om anslag lill en jernväg, sträckande sig från någon punkt på jernvägen mellan Stockholm och Upsala-banan genom Upland, Westmanland och Dalarne till Siljan. Genom undersökningar, som blifvit gjorda af män, på hvilkas omdömen man kan sig förlita, har blifvit utom allt tvifvel satt att en jernbana, som skulle utgå från någon punkt på jernvägen mellan Stockholm och Upsala med rigtning genom Upland, Westmanland och Dalarne till sjön Siljan, är en bland de nyttigaste kommunikationer, som kan föreslås. Få, om ens några jernbanor finnas i vårt land, på hvilka varutransporten är större än den skulle blifva på denna bana: och denna transport har den säkra utsigten att den årligen skulle ökas. De produkter, som på denna bana skulle föras, äro nemligen synnerligast spanmål, malm och jern. De sädesproducerande orterna omkring Mälaren och hela den jernproducerande vestra bergslagen, hvars malmtillgångar äro outtömliga, skulle genom tillfälle till en snabbare omsättning af sina produkter framskrida otroligt, uti industriel förkofran. Dessutom är den föreslagna banan ej allenast för Sveriges hufvudstad af största nytta, utan dertill kommer, hvad som ej nog kan behjertas, att knappast någon jernbana i strategiskt hänseende är vigtigare än denna, såvida den i framtiden kommer att sammanbindas med stora stambanan emellan Örebro och Göteborg. Öfverste
R:dr öre. män förut stadgade, dock icke under nedanstående belopp, nemligen för: Gerningsmän å landet — 75. Uofrätts-kommissarier 8: — Masmästare 25. Musikanter och Dansmästare — 75. Notarii Publici: i Stockholm och Göteborg 24: i de öfriga städerna 6: Skeppsklarerare: i Stockholm och Göteborg 50: — i de öfriga städerna 13; Sockenskrifvare |; Stadsmäklare : i Stockholm och Göteborg 150: i de öfriga städerne 40: Vikarier och Substituter . go, Förordnanden och Antagnings-bevis för Städernes Betjente, Gevaldiger, Uppsyningsman, Packhusoch Vågkarlar, Stadstjenare, Parm-mätare, Mätare, Jernbärare, Vindragare, Åkare, Timmeroch Murkarlar, Packare, Politieoch Exekutionsbetjente, extra ordinarie Stadsbetjente, med deras vederlikar, då de hafva lön på stat af 12 R:dr 50 öre och derutöfver, förses med stämpel till 5 procent af löne-inkomsten; men der lönen är ringare eller ock sysslan är utan lön . — 25. För ringare Skolbetjenle, Pedagoger, Klockare, Organister, Sångare, Kyrkovaktare förses fullmagten eller antagnings-brefvet med stämpel efter lika grund, som vid andra ecklesiastika befordringar, dock ej under 25. Fullmakt, öppet bref eller resolution, hvarigenom någon tillägges titel eller namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, förses med stämpel enligt de grunder, som för lika fall här ofvan i § 3 äro stadgade. Doktors-bref, som, efter aflagdt prof, utfärdas, förses med stäm - pel till följande belopp: Theologie-, Jurisoch Medicine-Doktors-bref 4: -— Kirurgie-Magister-bref 2: Philosophie-Doktorseller Magister-bref 2: 8 Förslag lill Författning ang. Stämpelpappers-afgiften. R:dr öre. Doktors-bref, utan aflagdt prof 40: —* Apothekare-bref 4:
Då en värd talare åberopat de klagomål öfver skjutsen, som till KammarColkm inkommit från vissa provinser, hade jag önskat, att han tagit närmare kännedom derom, hvarigenom han skulle funnit, att deisa klagomål härrört från det sätt, hvarpå man velat afhjelpa skjutsningsbesväret. Samma obelåtenhet skulle uppkomma, om Utskts förslag antoges, emedan Utsk. bort tillstyrka, att förhållandet emellan alla skjutsskyldiga må jernnäs, innan någon befrielse från denna skyldighet kommit i fråga. Frih. Cederström: Jag har af Gr. Horn blifvit uppmanad att vitsorda, huruvida frågor om klagan öfver skjutsningsbesväret i KammarColkm äro anhängiga, och jag får derföre vitsorda, att såväl nu sorn alltid hafva klagomål öfver skjutsnihgsbesvärets fördelning samt i anledn. af förändrade skjutsregleringar till KammarColkm inkommit; men jag liar icke hört omtalas, att frågor om skjutsningsbesväret i allmänhet varit föremål för KammarCollegii handläggning. I afseende på hvad här blifvit yttradt 0111 olofliga entreprenader på landsbyggden, hvilka man jemnfört med handelsspeculationer, kan jag icke betvifla, det ju gästgifvare finnas, som entreprenera med den kringboende allmogen om skjuts emot vissa proc. för sig sjelfva, och således, i stället för att uppbåda reservskjutsskyldiga, kalla andra bönder, som önska att skjutsa emot förhöjd lega; men sådant bevisar intet i den sak, som nd är under pröfning. I mitt sista yttrande tog jag mig friheten fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på behofvet af skjutslegans förhöjning till i\ sk. b:co milen, alldeles icke i den mening, hvarför denna förhöjning af Utsk. blifvit föreslagen, eller för att befordra entreprenader och forvagnsinrättningar, ty sådana anstalter kunna, enligt min tanke, ännu på många år icke införas; men derföre, att den skjutsande är i behof af denna förhöjning, han må vara entreprenör eller icke. Må entreprenader vara tillåtna på de ställen, flera eller färre, der de kunna med fördel inrättas; men ingen enda skilling bör i sådant ändamål tillskjutas hvarken af staten eller den enskilde medborgaren.
För öfrigt utgöres den af Rikets Städer utgående Salu-accis efter den vid denna Stadga fogade Tariff och på sätt särskild, af Kongl. Maj:t utfärdad, Nådig Kungörelse derom föreskrifver. C) Bevillning af Jordbruket. §. 19. Af fast egendom, hemman och lägenheter å landet, som med egande-rätt inneha fvås, erlägges, utan afseende på deras natur, Bevillning med Två R:dr för hvarje Tusende af det uppskattade värdet, och i samma förhållande för värde derunder. Torp och lägenheter, som på längre eller kortare lid äro afsöndrade från sin rälta Bolstad, och sådane, som från äldre tider blifvit upptagne å allmänningar, äfvensom till enskildes nöje och beqvämlighet uppförde åbyggnader å upplåtne platser, värderas och utgöra Bevillning lika med annan jord på landet samt fastigheter i Städerne. Alla öfrige torp och lägenheter inbegripas under hemmanens värde, och komma således icke att särskildt taxeras. Utjordar och urfjällar, som ej äro i hemmansvärdet inbegripne, anses, efter deras beskaffenhet, lika med annan jord. §. 20. För Kronohemman samt alla andra hemman och lägenheter, hvilka innehafves med åbo-rätt, böra åboerne erlägga enahanda Bevillning, som vore de sjelfve egare. 16 Förslag till BevHlnings-Stadga. Aboer, som besitta hemman med lifstids-städja, erlägga Bevillning såsom egare. §• 21. Frälse-räntor beräknas, efter föregående årets markegång, till Capital, efter fem procent, och erlägges för det sålunda uppkommande belopp af Ränte-egaren afgift liksom för fastighet. §. 22. Utom denna Bevillning efter egendoms-värdet, komma nedannämnde förut erlagde utskylder, såsom af grundskatts natur, att för ränte-egaren fortfara, nemligen: För Frli/se-egendomar : Tio skillingar för hvarje rustljenst-mark, efter ingifven och riktig* befunnen rusttjenst-längd och jordebok i det Län, der egendomen är belägen.
Om jag, vid afhnrandct af nu uppläste Betänkande, ej alitlör mycket missförstått Höglotlige StatsUtskottet, sä upphörde egenteligen ArrendeComractet på Starby Kungsgård, i samma ögönolick Högstsalig Hans Majit Konung Carl XIII med döden algeek; och Innehafvaren kan, såsom jag fattat meningen, ej göra anspråk på att qvarblilva, utan med villkor att i arrende erlägga lika sä mycket, som någon annan skul - Den 18 April, Je på offentlig Auction derföre vilja bjuda, I händelse den nuvarande Innehafvaren ej skulle vilja ingå häruti, då först uppstår fråga om skälig ersättning, nemligen: för gjorda förbättringar och anläggningar; men blott, sä fida lian ej genom deras egen afkastning finnes härföre redan vara hällen skadeslös. Jag instämmer således med Herr Friherre Stael von Holstein i den hemställan, om ej afgörandet af detta Mål, kunde uppskjutas intill dess man hunnit infordra sjelfva Arrende-Contractet, för att se, huru långt Arrendatorns, och huru långt Riksens Ständers rätt sträcker sig. Detta anser jag så mycket nödigare, sorn ett högre Arrende skulle sätta Oss i tillfälle, att, medelst tillökning i Vår vördade och älskade Enke-Drottnings Stats-anslag, tillfredsställa allas vår innerliga önskan , utan att behöfva likväl med tillökning i Skatterna för detta ändamål betunga Svenska Folkel. För öfrigt skulle jag önska, att så väl detta, sorn de öfriga Stats-anslagen kunde få hvila, intilldess Finance-planen hunnit afgöras, samt att alla Statens bade Inkomster och Utgifter nedsattes och reducerades lill Silfvervärde; på det, i händelse Myntet skulle förbättras, Skatterna ej må blifva för Folket ännu svårare att utgöra; ej eller Anslagen, i händelse af Myntets ytterligare försämring, otillräckliga för Statens och Hofvets oundgängeliga behof.
IX Enligt denna dag af Ståndets Herrar Electorer hållet val, hvaröfver Protocoll nu upplästes, var till Ledamot uti ExpeditionsUtskift et utsedd Herr Borgmästaren C, G, Levin efter Rådmannen vice Häradshöfdingen Claes Fredrik Egnell, som blifvit vald till Ledamot uti GonslitutionsUtskotteL Från Heder v. Bonde-Ståndet.- S. B. I anledning af gjorda anmärkningar, återremitterades StatsXJtskottets Utlåtande N:o 18, angående provisoriska utbytet af den för Generai-Assistance-Contoret begagnade egendom emot dea Stockholms Stad tillhöriga f. d. så kallade Hessensteinska egendomen. S. D. Beslöt Bonde-Ståndet, alt till Bevillnings Utskottet skulle öfverlemnas två af Eric Pehrsson från Gefleborgs och Nils Magnusson från Calmar Län, i dag ingifne anföranden, i frågan om bi änvinsbi änningen, med hvad, i anledning af samma anföranden, af flere Ledamöter muntligen blifvit yttradt. S. D. Vid förnyade föredragningar, biföllos Stats-Utskottcls följande Utlåtanden t N:o 19, angående afskrifning och eftergift af Riksgälds-Contorets hos Götha Canal-Bolag egande fordringar, samt räntas godtgörande å de, utaf Bolagets Insättningar uti Riksgälds-Contoret, derstädes innehållne medel, till säkerhet för fullbordande af återstående arbeten i liamnbyggnads-väg, äfvensom Canal-Directionens hemställan, om förskott utaf sistnämnde medel till utförande af ett Ilamnbyggnads-arbete vid Mern, N:o 20, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss å ÖfverCommissarien Öijers underdåniga ansökning, att, vid afskedstagande!, få å allmänna Indraguings-Staten uppbära, sin nu innehafvande lön såsom pension, och N:o 21, i anledning af Kgl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående granden för li<jviden af nu mera afl.
— Och döra de nu warande llxniett-uwer, anvensom de, hwilka hädanefter pa Lxpecton-wSrat ftyrtas, wara beredde, at, nar deras biträde tarfwas, ater inga uti tjenstgöring, sa framt d.' dertil icke ffulle wara oförmögne, och hwilker i sadan händelse bör noga undersökas och tilförlitligen bestyrkas. 2:0 De som innehafwa högre Oiöinaric? Löner böra anwändas til tjenstgöring framföre dem, hwilka innehafwa mindre, sä at lil en BokhallareBefattning icke förordnas en (.'ontoirs Skrifware, da lilgäng finnes pa en Bokhallare med Lön pa OiiUnc !-L-Staten 0. s. w. z:o. Sedan ketzlerinZenafNiksgalds-Werkets Star etter desse allmänna grunder blifwir werkstäild, komma de af Oixlin^rie Betje ning, hwilka icke blifwit emplojer.icle, at flyttas pa ^xp 6mct Staten, med bibehållande af hela deras Oi-Umans Löner, (hwarom de under willa wilkor och förbehåll genom 1800 ars blifwit försäkrade), sa franu de wid andre allmänna Werk och Inrättningar icke tillika innehafwa tjenst och Lön. I detta sistnämnde fall bör följande iakttagas, nemligen: Om den Lön någon wid andre Werk uppbär, antingen är lika stor eller ock större, an den OrllmLi-is Lön, han wid NikSgälds-Werket innehar; och lönen wid annar Werk uppgar ti!(2;o)Twahundrade Femtio R:v-, och derutöfwer, anses han icke
Utskotten, sorn likväl, i Rikets Ständers till Kongl. Maj:t i detta ämne redan framburna underdåniga önskningar, trott sig sakna ett i bestämda uttryck uttaladt förslag till verkställbara grunder för den ifrågavarande Rotejemkningen, och som, icke utan anledning, sig föreställa, att i denna obestämdhet, en bland orsakerne till det med förrättningen inträffade uppehåll, bör sökas, hafva till Rikets Högloflige Ständers bifall vördsamt skolat föreslå: att, till grund för bestämmandet af det understöd, sorn hvarje Stam-Rote rättvisligen tillkomma bör, en allmän beräkning af Rotevärdet inom Vesterbottens Regemente må anställas, till utrönande af dess belopp i medeltal, samt, med ledning deraf, den afkastning i penningar taxeras och fastställas, som hvarje Rote bör, af Jord, Qvarnar, Fisken och andra Herrligheter, ega aft påräkna, för att, utan äfventyr för egarens eller åboens bestånd, kunna en Soldat underhålla; att, sedan denna allmänna grund blifvit lagd, hvarje nuvarande Stam-Rote, hvars, på tillförlitliga upplysningar, beräknade afkastning icke uppgår till denna Summa, må, utan afseende å hemmantal, tilläggas fyllnaden genom Statssamt Oee.-Vtsh. Uti. N:o 98. 9 inrotering af sädana Nyhemman och Ordinarie Rotering underkastade Lägenheter, hvilkas frihetsår tilländagått; att, så vidt möjligen ske kan, HjelpRotarne varda i närheten af StamRotarne anvisade, om än sådant med en allmän omflyttning och ny indelning af Rotarne inom hela Regementet blefve förenadt, på det en rättvis klagan öfver Rotedelars aflägsenhet från hvarandra, till ao mil och derutöfver, må för framtiden kunna afhjelpas; att, ehuru Vesteroch Norrbottens Län blifvit betydligen uppodlade, sedan den tid, då nuvarande Ordinarie Rotering ålades, och sannolikt är, att många Hemman finnas till afkastning och värde ansenligen förbättrade, någon tillökad Rotering icke må sådana Hemman åläggas, enär den nu ifrågavarande
It© Uti l:a punkten af Utlåtandet M 42 hade Utskottet tillstyrkt, att den af Kongl. Majit äskade förhöjning af Justitie-Statsministerns aflöning från nuvarande belopp, 12,000 R:dr, till 18,000 R:dr, måtte af Rikets Ständer bifallas. Denna punkt är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet godkänd, hvaremot Borgareoch Bonde-stånden beslutat aflöningens höjande til) 15,000 R:dr. Då i denna fråga två Stånd stannat emot två, anser sig Utskottet, för votering i förstärkt Stats-Utskott, böra föreslå följande proposition: Bill. till R. St. »Den sorn vill att aflöningen för Justitie-Statsministern bestämmes till 18,000 Kalr R:mt, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 15,000 R:dr samma mynt.» 2:o Utskottet bade uti 2:a punkten af Utlåtandet JYs 42, mom. b., hemställt, att den för en Registrator inom Justitie-stats-expeditionen, med lön af 1,311 R:dr, föreslagna aflöning till belopp af 3,000 R:dr, måtte fastställas till 2,000 R:dr. Denna hemställan bifölls af Bondeståndet, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet återremitterade momentet och Borgare-ståndet bestämde aflöningen till 2,500 R:dr. 1 följd af nämnda återremiss har Utskottet sedermera i Utlåtandet M 124 frånträdt sitt förra yttrande i ämnet och, i öfverensstämmelse med Borgare-ståndets beslut, föreslagit, att aflöningen skulle bestämmas till sistnämnda belopp, eller 2,500 R:dr. Detta Utskottets förändrade förslag är gilladt af Borgare-ståndet, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet fastställt ifrågavarande aflöning till 3,000 R:dr, eller samma belopp, som Kongl. Maj:t äskat.
RegeringsFormen än R. o. A:s; alltså anser Utskottet sig böra inbjuda H, R. o. A.j, att förena sig om den af BondeStåndet i detta hänseende beslutna redaction, Öfverlemnande Utskottet, under förutsättning att denna inbjudning af R. o. A, antages, till R. St:rs godkännande följande proposition, för omröstningen af Förstärkta StatsUtskottett Den som vill, på sätt H, PresteStåndet och V. BorgareStåndet beslutat, att af det mindre Creditivet, Un Million R:dr, f böra vara alt tillgå för oundvikeJige nödige anstalller till Rikets försvar, och £ för andre högst vigtiga och angelägna ändamål, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer, i enlighet med R. o. A.s jamt BondeStciiidets beslut, af samma Creditiv hälften att afsättas och anslås för Rikets Försvar och hälften för andre högst vigtiga och angelägna ändamål, Den i3 Februarii i83o. 456 Stats-Utskottets N:o 403. Berättelse om verkställd granskning af Chartoe-Sigillatas-Contoirets Räkenskaper för år 1826. (RtgsA.) Den uti ChartaeSigillataeContoiret för år 1826 upprättade, uti KainmarRälten, utan Anmärkning, granskade Hufvudbok har blifvit StatsUtskottet tillställd, och hvarest från år 1825 inbalanceras: Behållning. Ostämp|ade Vexel hlanketters värde. 187:21.— Hos Försäljningsmännen innestående Contante medel 135,7 rg: —• 10.
Motionären föreslog derföre, det mätte Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet göra framställning, att postgången pä ön Gottland blefve sä ordnad, att posten till och ifrån de nuvarande poststationen)e Fårösund, Slitö, Ljugarn och Bergsvik, eller den plats till hvilken Poststyrelsen tilläfventyrs funne lämpligare att någon af dessa stationer förflytta, befordrades tvä gånger i veckan, äfvensom att en dylik postexpedition som vid de nyssnämnde landthamnarne, måtte inrättas vid Klintehamn, såsom en af de mest trafikerade, och, i och för sitt, läge vid de bördigaste trakterna af Jandet, deraf i största behof varande landthamn eller köping. Vidare, och då man borde kunna hoppas att, i en framtid, telegraf-förbindelsen komine att öfver hela ön utsträckas, trodde motionären Rikets Ständer böra göra underdånig framställning, det de Post-expeditörer, som framdeles anställdes å Gottland, mätte tillförbindas att, derest en telegrallinie inom ön blefve af Kongl. Majit besluten, om telegrafering inhemta nödig kännedom och i dylikt afseende mot lämpligt arfvode tjenstgöra. I anledning af berörde motion får Utskottet upplysa, att enahanda förslag, som de af motionären framställda, redan blifvit i annan ordning dragne under Kongl. Majits pröfning, samt, utom hvad beträffar frågan om Post-tjenstemännens befattning med telegrafering, bifallna genom Kongl. Brefvet den 27 Januari innevarande år; i följd hvaraf så väl postexpeditionens vid Klintehamn verksamhet, som postens 6 Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskottets Betänkande N:o 27. förskaffande pä ön två gänger i veckan, redan under loppet af Maj månad detta år tagit sin början. Vid detta förhållande hemställer Utskottet att motionen ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den ‘27 Augusti 1860.
14 och 22 §§ riksdags ordningen, rörande representations-rättigheten för Fahlu bergslag. 454 Prot.-utdrag den 17 Juni 1848. Förslagen anlogos att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. D. Föredrogos ånyo Bevil/i tings-utskottets utlåtande och memorial: N:o 16, i anledning af gjord anmärkning emot betänkandet N:o 10, angående stämpling af spelkort och afgiften derför. Med läggande till handlingarne af utlåtandet Nro 16, godkände Ståndet betänkandet N:o 10; N:o 1'7, i anledning af Riks-slåndens olika beslut, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterna för deras tillämpning. Yttrandet, i afseende på ingressen, hevillnings-förordningens 48 samt 50 §§, och den sluLliga hemställan i betänkandet N:o 9, lades tilt handlingarna; inbjudningen till Borgare-ståndet, vid §§ 37 och 38, antogs, i följd hvaraf 4:de voterings-propositionen förföll, samt, vid godkännande af sjette voterings-propositionen, uteslöts Irsta alternativet uti kontrapropositionen, äfvensom öfriga voterings-propositionerna gillades i helt; N:o 18, i anledning af Riks ståndens olika beslut, rörande stämplade pappers-afgiften. Lades lill han dlin gar ne; och Nro 19, i anledning af herr Rot/iSj C. /!., motion om bestämmande af en assurans-afgift för summor, som under rekommendation med posten afsändas. Återremitterades. S. D. Föredrogos ånyo Banko-utskottets utlåtanden och memorial: Nro 60, i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Utskottets betänkande Nro 42, med förslag lill reglering af bankens låneoch kreditiv-rörelse. Härvid förekommo: Ingressen af utlåtandet Nro 60. Lades lill handlingar ne. Angående 23 punkten. Inbjudningen antogs icke och voteringspropositionen godkändes, äfvensom hvad i följd deraf yttrats. Lades till handlingarna. Betänkandet
Preste-Ståndet, som redan bifallit Betänkandet N:o 143, gillade likväl den af Utskottet föreslagna öfverflyttning af sine å denna Titel uppförda löner för a:ne Architecter till 2:dra Hufvud-Titeln, samt lade Utlåtandet N:o 347 i öfrigt till Handlingarne. N:o 2485 i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:0 144, angående regleringen af utgifterne under BiksStatens Sjette Hufvud-Titel. Preste-Ståndet vidblef sitt till Betänkandet, N:o 144, lemnade bifall, och lade Utlåtandet N:o 248 till Handlingarne. N:o 24g, i anledning af gjorda anmärkningar inom Högloflige Bidderskapet och Asleln, Välloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet vid de under N:ris 145 och 146 afgifna Betänkanden, angående Biks-Statens Sjunde Hufvud-Titel, innehållande PensionsStaternes och dermed gemenskap egande frågor. Utskottets hemställan, att Bikets Högloflige Ständers Bevisorer må tillhöra att granska Arméens Pensions-Cassas Bäkenskaper och för Bih. till R.-St. Utdrag den ao Sept. 1829, vältning för fonder, som af Statsmedel bestå eller uppkomma, afslogs; och, enär PresteStandet redan bifallit Betänkandena N:ris 145 och 146, biel'Utlåtandet N:o 249 i öfrigt lagdt till Handlingarne. N:o 250, i anledning af återremisser af Betänkandet, N:o 147, angående Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel, för Allmänna och Extra Utgifter. Ståndet, som redan bifallit Betänkandet N.*o 147, fann likväl för godt gilla de af Utskottet, i Utlåtandet N:o 250, gjorda hemställanden. N:o 251, angående medel till ombyggnad af den så kallade Lejonbacken vid Stockholms Slott.
Om realisationen går för sig och Specieroynt kommer i rörelsen, skall det efter hand uttränga småsedlarné, och RrgsSedlarne af sig sjelfve försvinna: under tiden skall man vänja sig vid jemförelsen i värdet af R:gsSedlarne emot Speciemyntet, likasom nu af dessa Sedlar emot BancoSedlarne. Först då när*, man blir vand vid denna jemförelse skulle Hr 5o4 Stats-Utskottets Tham vilja instämma med Motionairen; men innan Silfver kommit i omlopp, hade han ansett det ifrågavarande förslaget icke böra verkställas. Detta, tillika med hvad i öfrigt under discussionen blifvit yttradt, har Utskottet tagit under noggrannt öfvervägande. De af Hr Friherre Boye framställde åsigter kan Utskottet icke dela. Af erfarenheten känner man, att alltsedan år i8o3, då värdet af RrgsSedlarne emot Bancomyntet stadgades, både köpslut och andra penninge-afhandlingar, fastän uppgjorda i RtgsSedlar, blifvit med Bancomynt liqviderade; och att Allmänheten nu mera förstår så lätt, att uträkna skillnaden i värdet af Bancomyntet emot RrgsSedlar, att Bankens småsedlar merendels alltid, åtminstone i den mindre rörelsen, benämnas efter deras värde i R:gsSedlar. Hvad åter angår den af Friherren befarade prisförhöjning, såsom en följd af RigsSedlarnes indragning, så anser Utskottet förhöjning eller sänkning i pris å varor m. rn. icke bestämmas af sättet, att med större eller mindre zifFertal uttrycka penningens värde, utan att helt andra orsaker äro härtill bidragande. — Och torde Utskottet få tillägga den anmärkning, att om någon verklig olägenhet, efter hvad Hr Friherren anser, skulle blifva en ovilkorlig och nödvändig påföljd af RtgsSedlarnes indragning, så är i och med det samma sagdt, att utgifningen af dessa Sedlar aldrig skall upphöra, enär enahanda orsak måste i alla tider åstadkomma enahanda verkan.