Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
F. och ansett att, på grund af densamma, Konst.-Utsk:t ovilkorligen skall åligga en granskning i afseende på huruvida en öfverassignation af statsmedel egt rum eller någon annan origtig åtgärd blifvit vidtagen. Jag frågar då, kan verkligen Konst.- Utsk:t fullgöra en kontroll, som sträcker sig äfven till år, för hvilka räkenskaperna ej äro afslutade? Intet Konst.-Utsk. torde med ett fullt ja kunna besvara denna fråga. Jag fortfar att yrka bifall. Hr Cederschiöld: Jag fattade icke meningen med Frih. af Ugglas’ åberopande af 64:de §:u R. F.; ty jag har ingalunda ifrågasatt, att icke alla af R. St:r anvisade medel skola rigtigt användas. Jag har icke yttrat, att ej Konst.-Utsk:t skulle ega rättighet att framställa anmärkning emot att medel blifvit af regeringen disponerade på annat sätt, än R. Skr beslutat; jag har blott sagt, att Konst.-Utsk:t endast undantagsvis kan sysselsätta sig med granskning af räkenskaper, och att detta icke heller är hufvudföremålet för detta Utsk:s granskningsskyldighet, ty det är att tillse, huruvida Konungens rådgifvare handlat i öfverensstämmelse med Grundlagen, hvaremot det finnes ett annat 448 Den 10 December e. m. Utsk., sorn har till hufvud-åliggande att verkställa granskning i afseende på statsmedlens förvaltning. Jag yrkar således fortfarande på bifall. Frill, af Ugglas: Jag ber endast att få nämna några ord till svar på Hr Cederschiölds yttrande. Jag har anfört 64:de §:n R. F., för att visa, att då det åligger Konst.-Utsk:t, enligt 29:de §:n, 2 mom. R. O., att tillse, det icke någon af rikets Grundlagar öfverträdes, så åligger det också Konst.-Utsk:t att anmärka, om statens medel icke enligt R, Stms föreskrift användas. Frih. Stjernstedt:
Som redovisning för försäljningen årligen lemnades lill Kammar-rätlcn samt lörsäljnings-medlen lill Kongl. Ränte-kammaren levererades, hafva Revisorerne ansett, all summan, 1,790 R:dr, ulan olägenhet, kunde i Riks-hulvudboken alskrifvas och de årligen inflytande lörsäljnings-medlen åter debiteras bland 4:de Hufvud-tilelns besparingar 1,790: Till den s. k. Barthelemy-/anden 73,853 R:dr 16 sk. Beträffande dessa medel hafva Revisorerne upplyst, ull, i enlighet med Kongl. Brefven den 13 Februari 1821 och den 7 April 1830, (vänne summor i Riks-hufvudboken balanseras, den ena å 73,053 R:dr 16 sk., utbetald till åtskilliga frikadellers af de tre ofrälse stånden underhåll vid Krigs.-Akademien å Carlberg från år 1821 till år 1829, och den andra å 800 R:dr, pension lill framlidne General-löjtnanten de Suremain; och var, i afseende å nämnde försko!Is-belopp, genom Kongl. Maj:ts ofvan försl åberopade Nådiga Bref förordnad!, att den pensions-afgifl al 7,500 R:dr, som ditintills å den s. k. ExnedilionsUtskottats Förslag till underd. Skrifvelse N:o 61. 113 Transport: 33,298: 20. 6. 6,160: 40. — visad för underhållet, af de vid Krigs-Akademicn befintliga lrikadetter af de tre ofrälse stånden, men hvartill samina loud dä saknade all tillgång, skulle, från 1821 Ars början oell så länge fonden icke vore i stånd att bestrida denna utgift, förskjutas afdeå dåvarande 3:dje 11 ufvud-t i teln anslagna medel lill oförutsedda militära behof, emot framtida ersättning af Bartheleinv-fonden.
Talemannen samt Högvördige Ståndet godkännes , och beslut derom fattas, får a g anhålla, att de öfrige Respective Stånden inbjudas, att sig dermed förena, och att detta yttrande till vederbörligt Utskott remitteras. Häruti hördes hela Ståndet instämma; och beslöt, uppå framställd Proposition, att detta anförande, till Höglofl. BancoUtskottet remitteras, samt att de öfrige Respective Stånden vördsamt och 478 Protokolls Utdrag d, 2 Jan, 1818. vänligen inbjudas att uti samma Remiss deltaga. S. D. Remitterades Till StatsIJtskottet. En af Prosten Palm väckt motion, om något offentligt betyg af Nationens tacksamhet för Hans Hongl. Höghet ArfPrinsens förtjenstfulle Lärare. Till Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten : Eit Memorial af Prosten Fornander, angående undersökning om icke Stenkol finnas på Öland. Till Allmänna Besvärs och EconomiUtskottet: Prosten Säves Diktamen jemte flere Ledamöters muntliga anföranden, rörande Lazaretten och Hospitalen i Riket. Från Väl loft. Borgare St ände t. S. D. Remitterades till Statslltskottet ; 1:0 Herrar S. Jlrjvidsons, Z. Widebergs och Fj. Lejflers Memorial , angående inqvarteringen af Arméens Flottas Götheborgs Escadre. 2:0 Herr Bagers Memorial , angående understöd af Allmänna medel till fortsättning af Malmö Hatnnbygnad. 3:0 Herr Limnelll Memorial , angående frågan om vidare upprnuddring af ClaraSjön samt Rörstrandsoch CarlbergsCanalen. 4:0 Herr Ornbergs Memorial, angående ett anslag för JiergsRådet Friherre Hermelin äfven Protokolls Utdrag d. a Jan. 1817. 479 i afseende på fortsättande af Samlingarne till en Statistisk Beskrifning öfver Sverige. Statsoch BevillningsUtskotten. Arfvidsons, Z.
Härvid lärer det ock böra förblifva, så framt icke ett eller flera af Riks-Stånden frångå sina redan lagligen fattade beslut. Carl von Rosenstein> Tilt Canstitutions-UtskottetS Protocoll d. 30 Maj. •När 81 §• Regeringsformen stadgar, att Riksens Ständer mä icke å den Riksdag, dä ConstitutionsUtskottei föreslår någon ändring i grundlagarna, utan först å den nästföljande, derom besluta; kail det då förnekas, att Reger!ngs-Formen å ena sidan tydligen berättigar till villjan att å den nästföljande derom besluta; och å den andra ej förmenar att tunna uppskjuta dem till en annan Riksdag? Om detta bejakas, hvilka aro de propositioner, sorn i anledning häraf kunna i ett Riksstånd framställas? Om Den 3 Juni» 139 Om någon föresloge till pluralitetens afgörande den frågan: Kan Ståndet lagligen upptaga de slutberedda Grundlagsfrågorna P Nödsakas ej da en Ordförande att derå vägra proposition? Vore ej ett beslut deröfver ett röstande emot Imagen, som bestämdt tillåter upptagandet vid nästföljande Riksdag? Och vore ej således en proposition deröfver inconstitutionel? Men om någon till pluralitetens afgörande föresloge den frågan: Vill Ståndet till afgörande upptaga dessa ämnen? lianne icke en proposition deröfver är den enda lofliga, enär, i kraft af ordet först, Ståndet kan efter sitt fria behag upptaga den eller låta den hvila? Kan nu en proposition öfver den första frågan icie göras, är det då möjligt, att någon eller några constitutionella myndigheter kunna göra ogällande de flera, eller det särkildta Stånds vilja, som åstundar upptagandet, det är: utöfningen af en laglig rättighet? Och är det således något annat, än ett frivilligt afstående, som kan verka deras livilande? Har icke också detta, vid de tvänne sista och vid den närvarande Risdagen, varit så klart insedt, att, antingen frågan rörande Grundlagsförslagen blifvit väckt ifrån något Ständ eller ifrån Konungen, har motionen eller propositionen derom alltid blifvit gjord bemställningsvis om hviide B.
Man har äfven sagt, alt ofrankerade bref begagnas mycket utomlands, derföre att man anser Postverket blifva derigenom mera angeläget, alt brefven komma emottagarne tillhanda. Jag skulle tro, att man har dagliga bevis derpå, att vår postinrättning bemödar sig om brefvens riktiga framkomst, äfven om de äro betalte; och jag hoppas, att detta icke kan jäfvas, äfvensom att delta förhållande fortfarande skall ega rum. Jag anhåller således om afslag å sista meningen i punkten. Hr Adelborg: Den sednare delen af moni. afser införande till en viss grad af portofraukofrihet; men hvarföre har Utsk. icke då tagit .steget fullt ut och äfven föreslagit befrielse för dem, som önska det, från att med frimärken förse sina å Postkontor inlemnade bref? Derigenom hade den omtvistade skillingen kunnat undvikas, ty lika väl som man tillstyrkt, att ofrankerade bref må inläggas i de breflådor, som vid vägar och gator komma att inrättas, lika väl hade man kunnat tillstyrka, att ofrankerade bref 422 Den 16 Augusti e. m. må inlemnas å Postkontor. Jag anser Utsk. hafva inkonseqvent förfarit; men instämmer dock fullkomligt med Frih. Palmstjerna derutinnan, att portofranko-frihelen icke är för Svenska förhållanden nödig. Det återstår alltid den olägenhet, Hr von Hartmansdorff omförmält, nemi. att den, som på landet i dessa lådor inlägger ett bref, kan sällan beräkna dess vigt, utan brefemottagären måste godtgöra skillnaden eller bristen. Det kan icke hjelpas. Man mäste underkasta sig det. Jag inser likväl, som sagdt är, ingen fördel deraf, att en frankofrihet 1 tillätes i vårt land, och tror derföre, att sista meningen i punkten icke hör bifallas. Frih. Cederström: I Sverige har den grundsats varit gällande, alt afsändaren, men icke emottagaren, af bref, skall betala postportot.
Ugglas, utan förenar mig i det af honom framställda yrkande. 148 Den 26 Augusti. Gr. Sparre: Jag ber att få fästa uppmärksamheten på att detta ifrågav:de tillstyrkande icke står väl tillsammans med det beslut R. o. Ad. fattat, att ställa till K. M:s disposition ett årligt reservationsanslag, stort 100,000 rdr rint, för att användas till lättnad för skjutsningstungan i de fall, der den genom entreprenad bestrides och befinnes särdeles tryckande. Man kan nemi. icke på förhand säga att denna utväg behöfves. Det kan ju hända att, när entreprenaden höjes, entreprenörer kunna anskalTas, som utan betungande för skjutslaget kunna åstadkomma skjuts. Det synes mig således besynnerligt att, på samma gång man anslår 100,000 rdr till ofvan uppgifna ändamål, man ökar entreprenaden. Understöd ifrån dessa 100,000 rdr kan ej heller komma någon till godo på annat sätt, än att K. M:s Beflnde måste ingå till K. M. med framställning derom att så eller så stor summa behöfver anslås för entreprenadens bestridande, emedan det kostar de eller de hemman så eller så stor summa att underhålla skjutsen. Hr Montgomery: Hvad som i denna punkt hufvudsakligen åsyftats, är att åstadkomma entreprenad öfverallt och borttaga det, för de skjutsskyldige betungande, skjutsningsbesväret. Kan man nu, genom förhöjande af skjutslega!), införa entreprenad, är det obestridligt att mycket godt kan åvägabringas genom detta i första punkten beviljade anslag af 100,000 rdr. Gr. Sparre: Jag vill ingalunda bestrida lämpligheten att söka på landet underlätta entreprenaderna; men jag måste erkänna, att dessa Ilerfaldiga taxor blifva något högst besynnerligt. Vi hafva nemi., såsom bekant, redal) så många taxor, att deras antal gränsar till det otroliga. Jag tror således, att, om man skall göra något, det vore att inskränka sig till antagandet af hvad Frih. af Ugglas före slagit.
Men om åter den, som fått capitalet, icke genast vill erlägga sina 6 proc., naturligtvis med rättighet att för egen del beräkna sig till godo 2 proc. af den, som fått afkastningen, bör denne sednare genast erlägga sina 2 proc., och den, som fått capitalet, ställa borgen för framdeles betalning af fulla 6 proc., helst den högre afgift, som staten i sådant fall erhåller, blott är en billig ersättning för den längre tid, som åtgår, innan afgiften erlägges, och det besvär, som coutrollen under tiden medför. Jag anhåller, att Utsk. måtte taga i öfvervägande äfven dessa mina anmärkntr, hvilka jag blott framställt i afsigt att få tydlighet i stadgandet; ty för öfrigt skall det vara mig likgiltigt, ehvad man anser 8 proc. alltid böra utgå af så beskaffade testamenten som de ifrågavar., eller blott 6 proc. Hr Roos, Carl Ulrik, uppläste följande: Då det förhållande inträffat, att åtskilliga lönOch 36 Den 6 April f. m. arfvodstagare, expectanter och pensionärer, dels å anslaget för ininisterstatens aflöning, dels, äfven å convojfonden in. il. fonder, till taxering sig uppgifvit, men andra åter sådant underlåtit och derigenom undgått att bevillning erlägga, torde uti nya blifvande bevilln.förordn. böra bestämdt och ordagrannt utsättas, att äfven för aflöningar utaf dessa fonder bör bevilln. efter bestämmande tariffen erläggas, och sådant, ehvad pensions-, arfvodeseller löntagaren åtnjuter och tärer sitt underhåll ineller utrikes; och torde härförutan, såsom äfven med billighet öfverensstämmande, böra stadgas, att den, som utan något uppdrag från statens sida uppbär och förtärer sin pension eller underhåll med annan benämning utrikes, må erlägga till viss grad ökad bevilln., såsom onödigtvis tyngande på coursen, med flera omständigheter, som härvid kunna anföras. Hr Gunther, Carl Gust.:
Si Den 18 Maj e. ra. medgifva det iikade anslaget, anser jag, att det bör komma undervisningsverken lill godo. I afseende på livad i öfrigt blifvit yttrad t om nyttan af statslån och af capitaler för jordbruket, tror jag det blifva tids nog att tala om den saken, då vi fått ett stadgadt mynt. Jag önskar, att jag kunde blifva öfvertygad om de förmåner, man förespeglar oss för våra näringar genom detta och så många andra projecter; men jag tror, att då pluraliteten knappt förmår betala räntorna på sin egen skuld, det är rådligast att ej kasta oss in i ett system, der vi äfven skulle nödgas betala räntor på den skuld, som Regering och Representation pålägga. Jag vill emedlertid uppskjuta mitt omdöme i detta fall till den lid, då StatsUtsk. inkommit med sitt utlåt, öfver extra anslagen till försvarsverket. Frih. Gederström: Jag är ledsen att finna mig nödsakad att ännu en gång uppträda; men det sker i anledn. af ytterligare förslag utaf 2:ne ledamöter att bifalla detta betänk. Detta vore icke formenligt, då 89 §. Reg.F. innehåller: "att uti R. St:s plena må frågor väckas om förändring, förklaring och upphäfning af lagar och författningar, som Rikets allm. hushållning röra; om sådana nya la"gars stiftande samt om grunderna för allm. inrättningar a£ "alla slag, hvilka frågor skola till utredning af Allm. Re"svärsoch Oecon.Utsk:n förvisas. R. St. äge dock icke "magt att i dessa mål annat eller mera besluta, "än föreställningar och önskningar att hos Konungen anmälas" etc. Det lärer således ej blifva annat än en lind. önskan, som R. St. kunna besluta. Detta i alseende på formen. I afseende på sjelfva saken får jag fästa de värda ledamöters uppmärksamhet, hvilka velat anse mitt yttrande såsom vore det en ny motion, deruppå, att det icke är en sådan. Mitt förslag innehåller ett vilkor, att af StatsUtsk. eller, rättare, R. St. antagas vid beslutets fattande ruride utlåt. Jag (einnar derhän den saken, huruvida R.
C. Askelöf, Atterbom, Adlerbeth, N. v. Bosenstein, P. H. Ling, C. Molbech, M. Franzén, A. v. Hartmansdorff ', H. Järta, C. G. af Leopold, J. O. Wallin m. fl. ); Tegnér i Wexiö 1826 — 1844 (bref från Reuterdahl, Wieselgren, C. Fr. af Wingård, J. H. Thomander, A. Oehlenschläger samt åtskilliga af de förut nämda). Till korrespondenterna hörde äfven en följd af år Bernhard v. Beskow. Hans första bref till Tegnér är skrifvet i September 1824, omedelbart efter ett besök i Lund. ” Huru rörd var jag ej ” — heter det i detta brefJag har dock förnummit, att mina vers likväl blifvit af vissa vederbörande med misshag bemärkta, och det förför mig att tro, det de ej äro åtminstone utan all effekt. — ” då jag första gången stod ensam inne i ditt skrifrum! Allt var der heligt för mig, och d&amp; jag stannade vid skrifbordet, sade jag i tysthet för mig sjelf Det är då här som skalden hvilat, Sin gudavigda skaparhand! Det är då härifrån, de ilat, de ljud, som tjust hans fosterland! Här läggs hans gyllne lyra ofta, då den ej tryckes till hans barm, och Pindens blommor evigt dofta kring denna låga fönsterkarm. De öfver denna tröskel tågat de gudar, han oss återgett, och himlaelden här har lågat frfin rosenkrönta altaret. Här hördes Axels djupa klagan, Marias tårar flöto här, och Karolinm uti sagan satt hög och blek på stolen der. Hit uppsteg Sjelten ur sin kista, besökte skalden mången natt; af målare är han den sista, för hvilken Karl den tolfte satt. Här ligga Nattvardsbarnens kransar, som de, oskyldiga och små; en ängel hvaije år dem ansar, att de för himlen blomstra må;
En grupp, som i hög grad egde sitt originella intresse, lockade talrika skådelystna till ett af salens hörn. Här hade man nämligen dukat ett fullständigt middagsbord med ljusstakar, blommor, servis, allt redo för gästabud — så när som på gästerna och maten. Det var dukoch servettyget samt den långa präktiga » bordlöparen », allt med stilfulla bårder och namnchiffer i rödt korsstygnsbroderi, renässansmotiv, som här utgjorde hufvudsaken. Nekas kan ej, att ett slikt måltidsbord, med det effektfulla och färgvarma broderiet på dukens snöhvita botten, gör ett synnerligen rikt och festligt intryck, vida öfvergående den sedvanliga, helhvita dukningens. Utrymmet förnekar oss att, så långt vi vore frestade, ingå i den vackra utställningens detaljer; en uttömmande beskrifning skulle dessutom knappast vara möjlig. Hvarje särskildt prof ur den rika samligen af de flamska väfnaderna kunde t. ex. förtjena sitt eget kapitel. Vidare funnos flere utsökt vackra fönstergardiner, i silkesbroderi på gulhvit, genombruten botten, i blått, skånskt mönster på hvit botten, allt eleganta prof på en högt drifven och artitiskt ledd konstfärdighet. A f ett egendomligt intresse för de jemförelser, hvartill den gaf anledning, var den kollektion af finska, ryska och orientaliska handarbeten som på utställningen ställts till föreningens disposition. Utställningen i sin helhet var ett vackert utslag af det kända nit och insigt, med hvilka » Handarbetets vänner » verka för sitt beaktansvärda mål. J. N — g. Teater och musik. Kungl. operan gaf sistl. lördag den fjerde symfonikonserten med biträde af den framstående pianisten Felix Dreyschock. Det intressanta programmet utgjordes af Joh. Brahms symfoni n:r 2, d-dur, Beethovens vackra ess-dur-konsert, i hvilken hr Dreyschock väckte synnerligen lifligt o c h välförtjent bifall, C. P. E. Bachs mer än hundraåriga symfoni n:r 3, f-dur, samt det vackra förspelet till Wagners opera » Mästersångarne i Niirnberg ».
Då någon anmärkning, åsyftande en dylik progressiv förhöjning, icke vid ålerremissen af Betänkandet, N:o 7, förekom - Bevil/ningsUtskottets Memorial N;o 3j. 11 mit, i fråga om fastighet å Landet, tillkommer det Utskottet, enligt 71 §. RegeringsFormen, att sig häröfver yttra; och Utskottet får, i sådant afseende, anföra: att Utskottet icke tror på verkligheten af Anders Danielssons anförda, samt af Hedervärda Bonde-Ståndet, såsom skäl för Beslutet, antagna uppgift, att nemligen mindre hemman, hus och lägenheter blifva uppskattade efter ungefärliga värdet, men att deremot större egendomar, så väl å Landet som i Stad, i allmänhet ej skola taxeras öfver deras halfva värde. Utskottet hyser deremot den Öfvertygelsen, att värdet å en större egendom både bör bestämmas och i allmänhet blifver bestämdt efter dess högre afkastning; och Utskottet förmodar, att, i allmänhet, de större egendomarna snarare torde jemförelsevis vara högre uppskattade, emedan de oftare lära vara med intecknade lån besvärade, och beviljandet af sådana lån icke sällan beror på ett högre Taxerings-värde. För öfrigt kan Utskottet icke eller finna, att 8,000 R:dr, eller större summor, nedlagda i fastighet, innehålla mera värde derföre, att de finnas i en persons ego, än om de tillhöra flera, och anser deremot, att en sådan progressiv Bevillning å fast egendom, dels skulle medföra uppenbar orättvisa vid alla de tillfällen, då egaren derå har skuld, och således 1.3 Bcvillnings-Utskottcts Memorial N.o 3j. lian ega villa mindre behållning än en skuldfri mindre Hemmans-egare, clels ock föranleda lill ojemnhet eller oreda i fråga om Bevillnings-afdraget för inleeknade lån.
Jag anhåller att nu fä uppläsa den, emedan jag anser att Utsk:n förfarit riktigare, om, när de velat omskapa denna författning, de uti det nya förslaget äfven upptagit de §§, hvilka de icke vilja förändra, i §:n lyder sålunda: ”Med oloflig införsel af varor förslås, när någon i Riset införer eller försöker införa antingen gods, hvars införande är förbjudet, eller ock lofgifna varor, utan att dem till vederbörlig lullbehandling angifva." ”Med oloflig utförsel af varor förstås, när någon ur Riket förer eller försöker utföra antingen gods, hvats utförande är förbjudet, eller ock lofgifna varor, utan att dem lill vederbörlig tullbehandling angifva.” Så kominer 2 §:n, af hvilken icke heller mera än 3 moni. finnes i betänk, upptaget; — de begge första äro så lydande: ’’Eho som beträdes med någon af de förbrytelser, hvarom i 1 §:n säges, bote första gången godsets halfva värde. Föröfvar han endera af sådana förbrytelser andra gången; bote godsets hela värde. Kommer han åter tredje gången eller oftare; plikte godsets dubbla värde, och stratfes derjemte med lämpligt allmänt arbete vid correelionshus eller arbetsinrättning, i sex månader till högst två år, eller omständigheterna.” ”Godset vare, i alla dessa händelser, förverkadt.” Man torde häraf finna, att sjelfva den difinition, som 18 35 års författning lemnar, är så oegentlig, att den borde ändras; ty om man håller sig till ordalydelsen, synes den blott afse den olofliga ineller utförsel, som sker vid kuster, och jag hemställer om någon juryman , efter Engelskt begrepp om den bestämdhet som en lag bör hafva, skulle kunna, efter denna lag, pliktfälla den som t. ex. i Wadstena eller i Motala blifvit beträdd roed tullförsnillning eller med införsel af förbjudet gods.
Till detta Departements befattning hörer: 1:0 Tillsyn öfver Arméens recrutering och remontering; upprättandet af General-förslag öfver Arméens styrka och tillstånd; iagttagande af hvad i afseende på de årliga General-Mönstringarne, enligt gällande författningar, å KrigsCollegii åtgärd ankommer; omsorgen att Arméen förses med beklädnad, rernmtyg, utredning, tross och sjukvårds-persedlar; Garnizons-Regementernes sängkläder, samt Fästningsfångarnes beklädnad m. m., jemte granskning, huru med desse persedlar hushållas; utrednings-förrådernes förvaltning, med dertill hörande byggnaders vård ; samt indeldta Regernenternes trossbodar, äfvensom de till Militair-Staterne hörande Ämbetsoch Tjenstemäns resekostnader i Ambetsärender. 2:0 Indeldta Arméens underhåll vid Moten och Mönstringar i fredstider; förslag till de Möten, sorn på Passevolance-Cassans bekostnad årligen skola hållas; Beväringsmanskapets marschkostnader och underhåll under deras årliga va - 614 Betänkande cm Riket» Styrelse-Verk. penöfningar. Tross - passevnlancen vid indeldta Cavalleriet, och de till Infanterie förändrade Ca vallerie - Regementen ; Excercice - Squadroners underhäll; uppsättandet af indeldta Regementerries ärliga aflonings-listor ; förvaltningen af Jemtlands Regementes reserv - medels - Cassan , samt Krigsmanshus-verkets ärender. Under hvardera Departementet hörer: i Militairoch i Kamrnar-Contoir med behöfligt antal Betjening till detaille-göromålens bestridande. Dä Collegii befattning hädanefter blifver blott adrninisrativ, åtskillige administrativa Arender, efter Committerades Förslag jeni väl skulle komma att derifrån skiljas, och Urte Departementet till ett enda sammanslås ; så lärer ett betydligt antal tjermor i detta verk kunna indragas.