Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
9 Enligt den förut iakttagna och nu bibehållna uppställningen, af Reglementet för Riksgälds-kontoret, komma de under innevarande riksdag beviljade anslag för folkundervisningens befrämjande, som likaledes skola från detta verk utgå, att, likasom derå anvisade kreditiver, upptagas 1 nästföljande afdelning utaf det Reglemente, hvartill Utskottet ansett förslaget böra afdelningsvis Rikets nu församlade Ständers granskning och godkännande underställas. Stockholm den 13 Oktober 1860. Förslag tili Reglemente för Rikets Ständers Riksgätds-kontor. Under innevarande eller 1859 och 1860 års riksdag beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter. § no. Rikets Ständer, som jemväl under denna riksdag beviljat åtskilliga till de ständiga stats-behofven icke hänförliga anslags-summor, hafva beslutat, att dessa, jemte alla andra nu beviljade anslag, hvilka icke äro till årligt utgående under Riks-statens särskilda Hufvud-titlar anvisade, äfvensom här nedan omförmälda låne-understöd, skola af Riksgälds-kontorets medel bestridas i den ordning, som för hvarje särskild anslagsoch lånesumma blifvit fastställd; börande, sedan den bestämda utbetalnings-tiden inträdt, hvart och ett anslag eller lån, derest icke vissa terminer för dess utbekommande äro föreskrifna, utbetalas på en gång eller i mån af skeende reqvisitionei’. Bih. till R. St. Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 26 Häft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial N:o 214. § lil Till godtgörande af Svenska Statsverkets andel i de förskottsvis bestridda begrafningsoch öfriga kostnader i anledning af Hans Maj:t Konung Oscar I:stes dödliga frånfälle kafva Rikets Ständer anvisat en summa af Etthundra tretiofem tusen niohundra tretiosju R:dr 40 öre; som i öfverensstämmelse med Kongl. Majhs nådiga disposition och föreskrift bör af Riksgälds-kontoret utbetalas. § H2.
Det var i synnerhet under de3sa danska språktimmar, hon meddelade oss så mycket af sig själf och gaf oss kärlek till och beundran för så mycket af det bästa i Mrs. Susanne M. Salter. Bref från kolonien. l e d den tröga postgång, som råder till i dessa trakter, ha ännu ej några närmare och mera detaljerade underrättelser från våra unga skollofskolonisters sommarhem hunnit oss än de rader angående utresan o c h de allra första dagarne, som föreståndarinnan, fru Falk, sändt oss, hvilka vi här för dagen meddela våra intresserade läsarinnor. Fru Falk skrifver: » Boda, den 20 juni. Härmed vill jag underrätta, att vår resa gick lyckligt, ehuru vi hade regn ett pargånger. Alla barnen uppförde sig mycket väl o c h voro vid godt mod. Fröken Liss o c h j a g voro uppe hos dem hela natten. På samma båt v o r o 2 andra kolonier, hvarför vi voro på öfre däcket omkring själfva ångmaskinen, där vi hade varmt. Jag lät barnen få en kopp kaffe, o c h hade jag i staden köpt smörbröd därtill. Kapten W a n c k e var särdeles tillmötesgående på allt sätt, o c h hela besättningen var mycket vänlig emot barnen. Vi landade vid Skärsta, där vi möttes af en löfklädd höskrinda. Då vi framkommo, Vi framlägga i dag för våra läsarinnor bilden af en trettioårig amerikanska, besittande heder och hade vi varmt kaffe i ordning åt oss, hvivärdighet af borgmästare i den lilla staden Argonia ket fröken Lagerstedt med sin vanliga omi Kansas, där hon, gift med en borgare, åtnjuter tänksamhet hade beställt åt oss. ryktet att vara en duktig husmoder och god moder. Bostaden, hos Olof Petter Mattson i Boda, Hon är ifrig medlem af en kvinnoförening mot missbruk af spritdrycker. Före henne beklädde hennes äfven förhyrd för vår räkning af fröken L., far, mr.
Hans blick gled vidare och öfver till systern: denna låg på sidan, med hufvudet på den ena armen och ansigtet vändt emot honom: hon rörde icke en lem, icke en min, hon låg hän som söfd till döds, blek och slapp, med slutna ögon; hon andades icke ens, och han visste icke om hon sofve eller vore vaken, tills det plötsligt gaf ett ryck igenom honom: hennes grå ögon stodo vidöppna, onaturligt stora, fästa på honom med ett underligt uttryck, som han icke förstod, men som skrämde honom, sjuka, sorgsna, ångestfulla. I nästa ögonblick var alltsammans borta igen, som om det icke hade varit; de bägge ögonen voro åter slutna, som om deras egarinna sofve; och Truls såg bara solskenet och skuggan igen och hörde skogsstillheten vyssja i öron och sinnen, slöt ögonen, låg och lyssnade och lät sig vyssas. Hur länge han sofvit, visste han icke, när han vaknade, men det måste ha varit en god stund, ty skuggan hade flyttat sig ett ansenligt stycke längre åt öster. Det första han varseblef var Ebba, som med en sats stod upprätt och med en enda gest liksom strök sömnen af sig. Strax derpå reste sig Clara långsamt och svigtande, som om hon kände en smula yrsel, och skakades som af en frossbrytning. Ett stycke borta, midt i det höga gräset, stod ett rådjur och betraktade gruppen uppmärksamt med sina blanka ögon, vädrande med sin fina nos. De drefvo på måfå ned genom skogen, till en början olustiga och fåmälta, men efterhand språksammare och uppsluppnare, i samma mån som de gingo sömnen och den kalla sömnfebern af sig, gingo sig vakna och varma. Humlorna surrade sommar omkring dem. De roade sig, som barn, med att ropa på eko och få svaret långt från fjerran igen. Ebba gjorde oupphörliga små afstickare åt sidan, stannade, sprang i förväg, blef tillbaka; hon kände hvarje blomma och hade hvar välgömd insekt till förtrogen. De hunno fram till sin älsklingsplats, en öppen platå, ifrån hvilken det sluttade i stup ner mot sjön. Inför dem låg
Svea Hof-Rätt fullföljde påstående om förmånsrätt till lösören vore till serskildt utförande vid Härads-Rälten återförvisad och på dess pröfning beroende; att tiden för en slutlig utredning af Brukspatron Sjöstedts och Enkan Sjöstedts concursmassor, från hvilka emedlertid utdelningar erhållits med i5 procent från den förra och 3 procent från den senare, icke kunde bestämmas; att föga eller ingen utdelning vidare vore från dessa concursmassor alt förvänta; samt slutligen aH, efter det sökanden, genom Konungens Befallningshafvandes i Wermlands Län utslag af den 18 September t832, blifvit ålagd betalningsskyldighet, uien all annan tillgång bos honom saknats än hans Mönsterskrifvare-lön, införsel deri blifvit sökt och beviljad, samt qvartaliter redovisad med 15 Bih. till R. St. BancoUt slottets Memorial, N:o 197. Ihdr Banco, hvarigenom hela eapilal-skiilden blifvit till fullo inbetald och å öfverrantfOrne godtgjorde 101 R:dr a5 sk. 11 r., så att, enär räntan, beräknad af 5 procent lätteligen utgjorde R:<lr 41 -sk. 5 r., derutöfver redan ingått (i R:dr 3a sk. B r., hvilket sistnämnde belopp, örn dertill lades ytteriigare i5 R:dr Banco, skulle lulli betänka Vet kels alla i oell för delta läns lagsökning och bevakning halde kostnader. Vid ett sådant förhållande, och då föga anledning förefinnes, att någon vidare utdelning erhålles lian låntagarens och Enkan Sjostedt.', coucurser, samt. i händelse sådan blefve alt tillgå, densamma i allt fall skulle komma Banco-Discout-verket til! godo tor dess öfriga uti desse massor egande, såsom osäkre inom linien förde fordVingar, a -ser Ut^kollet sig ega skäl att, i enlighet med hvad Banco-Discont-Direclionen hemställt, hos Rikets fl oglo 11.
Bko; men att dessa medel hvarken till större eller mindre del anlitats. 58:o. Sammanräknade summan af Kassa-Kreditiv, Fullmägtige hafva att anvisa, får, enligt 197 § 1 mom. i Banko-Reglementet, icke öfverstiga 800,000 R:dr för Hvpotheksföreningar. Af Fullmägtige äro intill denna Riksdag beviljade följande Kreditiv, nemligen: Till Bruks-Egares Hypotheks-Kassa Rdr 500,000: « Skånska Ilypotheks-Föreningen » 300,000: samt till Östgötha Hypotheks-Förening » 200,000: Säger Rdr 800,000. eller hela beloppet; så att för närvarande tillgång ej finnes för meddelande af Kreditiv från Banken till Ilypotheks-Förening. De såsom Kassa-Kreditiv till Associationer och Privat-Banker, hvilka befatta sig med spanmålsbelåning, afsatta 400,000 R:dr hafva väl ännu icke blifvit till någon del för det afsedda ändamålet anvisade; men på Fullmäktiges pröfning beror en af Central-Direktionen för Mälare-Provinsernes Privat-Bank gjord begäran om Kreditiv å 150,000 Rdr Bko. Berättelse af B a riku-¥ ullin äktjge. 33 Angående Bankens Diskontrörelse. 59:o De för belåning af Aktier och Publika Papper af Rikets Ständer anvisade Rdr 500,000: äro af Fullmäktige sålunda fördelade emellan de 3:ne DiskontKontoren, att Banko-Diskonten i Stockholm erhållit 300,000. Låne-Kontoret i Götheborg 190,000. samt Låne-Kontoret i Malmö 10,000. gQO 000 Af den här ofvan, under 48 punkten lemnade redovisning för Låneoch Kreditiv-rörelsen på det hela, inhemtas förhållandet med ifrågavarande lånerörelse vid de der upptagne tider.
Din sjukbädd har gifvit mig så mycket: en tydlig förnimmelse af min egen hjelplöshet och af Guds närvaro. En erfarenhet af bönens kraft att hugsvala och lugna. Och nu sist denna oförtjenta glädje att få se dig blifva frisk. Det käns så underligt inom mig. Det är som kunde jag af idel tacksamhet kasta bort mitt lif hvilket ögonblick som helst, åt någon ensam och olycklig, och som om intet, intet ledsamt mer kunde nedslå mitt sinne. Du älskade, trotsiga Hanna, hvad du nu är vek, sade Bella och kyste hennes ögon, som stodo fulla af tårar. Dekoration Dekoration Ryktet om Hannas „värdshusbesök“ hade emellertid spridt sig i skolan. Man hviskade bakom hennes rygg, man undvek henne och hon såg ofta skrämda och ogillande blickar fästade på sig. Några flickor från högsta klassen stodo ifrigt hviskande i korridoren, ett par dagar efter händelsen. Klockan var nära 12 på natten sade en, när min kusin, som satt och läste tidningar i inre rummet, såg henne komma in. Såg han henne komma in? Ögonen stodo vidöppna af häpnad. Ja. Och sedan gick hon ut med den der Hagen, som alla vet, att ej är någon hygglig gosse. Och de promenerade länge och väl på några bakgator, hviskade en annan. Thure Öst mötte dem. Ja, hon har nu alltid förefallit mig litet så der inföll en tredje med tonvigt. Tänk nu, att dricka punsch på ett värdshus klockan 12 om natten! bifogade en fjerde. Mins ni, hur noga hon i fjol låtsade vara, när inte herr Hallgren ens dugde att spänna på skridskorna? Jo, jag tackar! Få se, om hon ej blir relegerad, sade en femte. Jag täcks knapt säga, att jag är på samma klass, som hon. Hvad tisslas här om för vigtiga ting? frågade Bertha, som i detsamma gick förbi och stack sitt hufvud midt i skocken. Ts! sade en af flickorna hemlighetsfullt. Vi tala om Hanna Rappes mandat att gå på värdshus och dricka punsch.
Att nu gravera Utgifts-Staten med ett särskildt anslag härtill, anser, i Statsverkets närvarande belägenhet, Stats-Utskottet icke lämpeligt; äfven som någon anvisning för detta behof på de uti Riks-Staten ibland Statsverkets ordinarie Inkomster upptagne och beräknade Dödsfallsoch avancementsbesparings-medel icke kan äga rum, emedan det skulle gdra en rubb - Stats-Utskottets Betänk and en. 843' ning i sjelva Statsregleringen, och medföra en minskning uii <!e för Statens bestämda utgifter påräknade Inkomster, sorn då på annat sätt mäste fyllas. Stats-Utskottet tror deremot, att båda dessa olägenheter kunna undvikas och det åsfyfiade ändamålet likafullt vinnas, om all den Begrafningshjelp , som, efter 3:dje puncten, kari komma att utgå, anvises på öfverskotterne af Stats Verkets Inkomster för det året då Casus inträlfar. Stats-regleringen blifver då orubbad, och ändamålet vunnit på ett sätt, sorn på en gång uppfyller både Kongl. Majus och Riksens .Ständers egen önskan, utan Statens serskildta betungande med någon ny utgift. Om Riksens Höglofl, Ständer täcktes gilla alt hvad Stats-Utskottet härutinnan sålunda föreslagit ; och det Utskottet jemväl tillsJyrker måtte med nästa år eiler 1819 taga sin början; Så hemställer Stats - Utskottet, att Riksens Höglofl. Ständer täcktes detta , 'såsom svar å den Kongl. Propositionen, hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla , jemte underdånig anhållan , att Kongl. Maj:t härtill måtte lämna Nådigt bifall, samt i Nåder bestämma de ytterligare föreskrifter, i afseende på det Reglementariska, sorn Kongl. Majit för verkställigheten i Nåder kan pröfva nödige. Stats-Utskottet är öfvertygadt derom, att Rikets Embetsoch Tjenstemanna -Corps skall, uti detta förnyade vedermäle af Riksens Höglofl.
Till förbättring af tjenstemännens och vaklbetjeningens lönevilkor, redan beviljade Denna Hofrätts genom Kongl, brefvet d. 19 Dec. 1855 bestämda andel i det vid sednaste Riksdag beviljade reservations-anslag — ca os o pr -1 o 150,500 1,800 2,700 1,500 1,800 600 400 1,600 300 900 300 Summa R:dr Riksmynt I 162,400 Antti. Tillökningen i denna Hofrätts anslag blefve således 29,700 K:dr\ 20 Stali-Utskottels Utlåtande M 42. Tafo. Litt. F. iNuvarande Löner med inberäkning af Presidentens taffelpenningar. Sportler, enligt Kommitterades förslag. Kongl. Majtl föreslagit pn » -3 • n H cao'£. 8,000 Hofrätts-råd 5,000 d:o 20,000 d:o 4,500 d:ö 18,000 Assessor 4,000 d:o 16,000 d:o 3,500 d:o 31,500 Sekreterare 2,500 Advokat-fiskal 3,000 vice Advokat-fiskal, indrages • — Fiskal 1,500 d:o 4,500 d:o 1,500 Proto-Nolarie, indrages • — d:o d:o — Notarie .. Kongl, brefvet d. 7 Nov. 1848 Ersättning till tjenstemän och vaktbetjening för mistade ljuspenningar Till förbättring af tjenstemännens och vaktbetjeningeris lönevilkor, redan beviljade Denna Hofrätts genom Kongl, brefvet d. 19 Dec. 1855 bestämda andel i det vid sednaste Tillökningen i denna Hofrätts anslag klefve således 50,200 R:dr. Siats-Utskottets Utlåtande JYl 42, Tal», Uti. <w. Nuvarande
Lag gånge till tveskiftes emellan åklagaren och närmaste inrättning för de fattiga, de fall undautagne, då Böter, enligt hvad bär ofvan stadgadt är, målsäganden ensamt tillfalla. Till yttermera visso etc. 288 Riksdagen 1812. Bilaga B till Mern. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Pikets Ständer, rörande Tryckfriheten. Gifven Orebro Slott den 26 Maji 1812. Utan tvifvel erinra sig Rikets Ständer, att då Kongl. Maj:t, i stunden af Fäderneslandets fall, antog sig dess sak, utgjorde Tryckfrihetens återställande ett af Dess första föremål. Förd af samina tänkesätt, fann Kongl. Majit äfven i den nya Regerings-Formen antagne sådane grundsatser för denna frihet, hvilka instämde med Dess egna ädla afsigter. Då Kongl. Majit sedermera emottog och utan anmärkningar faststälde Rikets Ständers underdåniga förslag tiil en Tryckfrihets-Lag, föranleddes Kongl. Majit dertill mindre af öfvertygelsen om förslagets fullkomlighet än af den hilliga tillförsigt, att emot Konungs och Ständers gemensamma omsorger för tankens och yttranderättens frihet skulle svara dess användande, på ett sätt, värdigt Medborgaren och tidehvarfvet. Det borde förmodas, att Författare, med kännedom af deras sanna bestämmelse och med beräkning af Fäderneslandets fordringar, skulle förena deras bemödanden att sammanhålla den allmänna ordningen, sprida upplysning i ämnen, hvilka förtjente upplysas, och återväcka glömda eller slocknande dygder; och det borde i synnerhet förmodas, att om i den återskänkta frihetens första utbrott föddes ett eller annat missbruk, vanlig följd af ett föregångit tvångstillstånd, skulle likväl sanning, anständighet och lagvördnad i skrift och tryck snart återtaga deras rätt och den skänk, som blifvit Nationen gifven, inför henne göras hvarken hatad eller föraktlig. Så billiga dessa fordringar voro, så oupphörligen hafva de af vissa Skribenter blifvit gäckade. Redan för detta har Kongl. Maj:t fört Rikets Ständers uppmärksamhet på följderna af den återstälda Tryckfriheten.
Om permitterad Krigsman saknar utkomst inom permissionsorten r eller genom oordentligt lefnadssätt der åstadkommit förargelse, skall han, genom Konungens Befallningshafvandes försorg, genast till tjenstgöringsorten återsändas, i hvilket afseende Sockne-jNamnden åligger att tillkännagifva förhållandet hos Konungens Befallningshafvande eller närmaste myndighet eller tjenstemän, sorn Police-uppsigten på stället tillkommer. §• e9- 1 mom. Klagan öfver Sockne-Nämnds åtgärder och Sockne-Nämnds Beslut i fattigvårds-mål, jemte tvister derom emellan serskildta samhällen, upptagas och pröfvas af Konungens Befallningshafvande iorten. 2 morn. Öfver Konungens Befallningshafvandes beslut i sådane mål anföras hos Kongl. Majit underdåniga besvär, hvilka inom 3o dagar efter erhållen del af beslutet, den dagen oräknad, då sådant skett, aflemnas till Konungens Befallningshafvande, som deröfver infordrar underdåniga förklaringar och, sedan de inkommit, handlingarne jemte eget underdånigt utlåtande till Kongl. Majit insänder. 3 morn. Konungens Befallningshafvandes beslut om en sökandes behof af fattigvård och huru vidsträckt den bör lemnäs, skall genast gå i verkställighet, utan att tiden för anförande af besvär eller för pröfningen deraf, afbidas. 4 morn. Då tvist uppstår om skyldigheten att besörja fattigvård för någon dertill berättigad person, skall sådan vård bekostas af det samhälle, der den behöfvande vistas, intilldess tvisten blifvit, genom laga kraft vunnet utslag , afgjord; dock med rättighet att derför erhålla ersättning af den eller dem, som slutligen förklaras skyldige att fattigvården vidkännas, §. 20, imom. Konungens Befallningshafvande tillkommer att noggrannt till» seefterlefnaden af denna Författning och befordra rättelse i de afvikelser, sorn kunna förete sig.
Fästnings-byggnaderne, om medels anvisande till desammas fortsättning 1848. „ anslag till: se Hufvudtilel Fjerde pag. 22. „ redovisningssättet för anslagen derför: se Ilufvudlitel Fjerde pag. 25. Fördel, ang:de upphäfvande af Lagens stadganden derom och om morgongåfva, se Morgongåfva. Fördelnings-Generals-lön, att användas till pensioner för General-befälhafvare . N:o 16 16 32 N:o | Sid. Riks-Ståndens Beslut. Ridd. o. Adeln. 1'resle Ståndet. Borgare ståndet. Svar på återremiss Författningar, om upphörande tills vidare at uppläsning från predikstolen af det år 1814 utgifne sammandrag deraf samt om ett förnyadt sammandrag . „ samlandet af dem, som röra roterings verket m. m „ äldre, ang:de revision deraf, se Revision. Författnings-samlingens utdelande i 2ne exemplar till församlingarne i Riket. Förlag s-inteckning, förslag till förordning derom Svar på återremiss Förliknings-Kommittéer, om inrättande deraf Förmedling af hemman å Visingsö , af Krono-skattehemman upphörande af preskriptionstiden för återkallande af ansökning derom . „ i qvarnränta Förmyndare, ang:de deras förordnande för frälsemans barn och arfvingar, se Frälseman.
Nto 9, i anledn, af väckt fråga, om användandet af i bankens generalcassa N:o 1 förvarade utländska medaljer och mynt till förökande af bankens mynlcabinelt; N:o 10, i anledn. af framställda anmärkntr vid Utsk:s under Nio 6 afgifna memorial; ExpeditionsUtskottet: N:o 5, i anledn, af R. o, Ad:s återremisså Utsk:s mern, N:o 3; N:o 6, ang:de bestämmande af dagen, då nästa lagtima riksdag skall taga sin början. Justerades r prot.utdr, för denna dag, ang:de riksdagens förlängning. H, R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e„ m, In fidem prolocolli, F. O, Silfverstolpe, Den a5 April. 349 Lördagen den 25 April i84o. Plenum kl. 10 f. ra. Justeiades 9 prot.utdr. för den 22 dennes. Justerades p!eni-prot:n för den 11 dennes f. och e. m. Öppnades Hrr Bankmäns lista till val af 2:ne Electorer efter N:o 26. Frih. Leijonhufvud, Erik Knutsson, samt N:o 3a5. Hr Appelbom, follin. Hr Tornerhjelm, Rudolph Victor; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 2i5. Frih. Liljecreutz, fullm. Gr. Hamilton, Jolm, och „ 1688. Hr Cederstolpe, fullm. Hr af Sillen, Wilhelin Gideon. Vidare öppnades Hrr Electorers lista till val af en ledamot i LagUtsk. efter N:o 1723. Hr Gunther, Claes Ephraim, samt en ledamot i Ridd.Utsk. efter N:o i33. Frih. von Schwerin, Carl Julius; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: i Lagutskottet: N:o ig43. Hr Bergenschöld, Erik Johan; i RiddarhusUtskottet:
Majd, — som vid underdånig föredragning af detta ärende funnit den föreslagna regleringen icke öfverensstämma med gällande föreskrifter om allmänt ordnande af presterskapets inkomster, samt förty och då derjemte för regleringens genomförande kronotionden på Gotland tjgits i anspråk utan den inskränkning Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 1 December 1834 innehåller, förklarat ifrågavarande förslag till lönekonventioner icke kunna i befintligt skick vinna nådig stadfästelse, äfvensom föreskrifvit, att reglering af presterskapets på Gotland aflöning skall verkställas på det sätt och efter de grunder, Förordningen den 11 Juli 1862 bestämmer, — vill härmed, enär det belopp, som enligt Rikets Ständers förberörda underdåniga skrifvelse får af kronotionden för en dylik reglering användas, möjligen icke blilver tillräckligt att fylla hvad till presterskapets anständiga bergning erfordras utöfver de bidrag församlingarna kunna skäligen anses böra för ändamålet lemna, i nåder föreslå Rikets Ständer, att hvad i sådant afseende kan ytterligare erfordras må, utan hinder af Rikets Ständers ofvannämnda beslut, af kronotionden från Gotland få disponeras. De till ärendet hörande handlingar komma att Rikets Ständers vederbörande Utskott tillhandahållas; Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Ar och dag som ofvan. CARL. F. F. Carlson. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 77. 11 Utdrag af protokollet öfver Ecklesiaslik-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Februari 1866. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt. Grefve von Platen, Lagerstråle. Malmsten. Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson.
Jag får i anledn. häraf nämna, att vid sista riksdagen ingick väl taxan till RiksSttn i68 Den iS Oetobcr. blott i manuscript; men detta sätt befanns då Förenadt med svårigheter i anseende dertill, alt saken icke blef för hvar och en så lätt öfverskådlig; hvaremot jag skulle tro, attén hvar, som gjort sig besvär att taga kännedom af nu ifragavar. betänk., bör finna, att då Utsk. från pag. 3o till 45 upptagit alla förändringar i Tullcommitte'ens förslag, hvilket derjemte i sin helhet ingått i manuscript, och då olla förändringar mot nu gällande taxa igenfinnas i contéxten af Utskrs förslag till taxa, som af hvar och en kan jenmföras med den nu gällande, samt Utsk. derjemte bifogat tabeller öfver förhöjningen ä hvarje artikel, lärer ingen med skäl kunna klaga, att nödiga upplysningar saknas. Utsk. har tvärt* om haft för afsigt att så tydligt som möjligt framställa alla gjorda förändringar. Hvad Frih. Boye anfort har redan till en del blifvit besvaradt af Gr. Posse och Hr af Billbergh. Jag instämmer i denna del med Gr. Posse och får blott tillägga i anledn. af det practiska bevis, Frih. Boye herntat från artikeln kläde, då han sagt, att med en tull af 4 rtdr ingen skulle finna det löna mödan att införa kläde, och att stadgandet vore således detsamma som förbud, — jag får, säger jag, i anledn. häraf erinra, att raisonnementet visserligen låter ganska logiskt, men att för dess vederläggning blott behofves den invändning, att om bristen på inhemskt kläde blefve så stor, att en tull af 4 r;dr icke verkar detsamma som förbud, måtte det väl vara bättre att kunna få klädet för dessa 4 r:dr, än att gå utan eller betala till luréndrejaren. Hr af Billbergh har gjort en framställning om hvad sista riksdagens Bevilln.Utsk. yttrade i detta ämne, förmodligen i afsigt att förebrå nuvar. Bevilln.Utsk. att icke hafva tagit kännedom häraf. Jag bör då förklara, att sista Bevilln.