Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den areal, som härigenom skulle befrias från vatten, uppginge till 2,300 tunnland, som blefve odlingsbara, hvarförutan 700 tunnland högländare mark skulle förbättras, så att omkring 3,000 tunnland utgjorde hela den jordrymd, som här vore i fråga att från öfverflödsvatten befria. Motionären har derjemte till Utskottet inlemnat en af Kongl. Maj:t den 10 sistlidne April meddelad nådig stadfästelse-resolution å ett af motionären, på åtskilliga uppgifna delegares vägnar, inlemnadt “Reglemente för Wesans kärroch sjö-uttömningssamt odlingsbolag“, hvars ändamål vore, att genom dammbyggnader hindra hafsvatten från att inströmma i sjön Wesan och öfversvämma deromkring belägna kärr och sidlända egor; att genom afledning och utpumpning uttömma det vatten, som från andra håll ditkommer; samt att vidtaga förberedande åtgärder till undanrödjande af hvad sorn kunde hindra det afsedda ändamålets Stats-Utskottets Utlåtande N:o lil. 69 rättsenlig» befrämjande, allt i öfverensstämmelse med det ofvan omförmälda, af Löjtnanten Åkerman uppgjorda förslaget. Enär den uti ifrågavarande motion afsedda sjöuttappning sannolikt kommer att medföra ganska betydliga fördelar, såväl genom vinsten i tillökad och förbättrad jord, som genom sitt inflytande i sanitärt hänseende; anser Utskottet sig böra hemställa 44:o. att Rikets Ständer för uttappning af sjön Wesan i Listers härad af Blekinge län måtte bevilja ett lån af Femtio tusen Riksdaler, under de vilkor, som för andra dylika statsbidrag varda vid denna riksdag stadgade. Yid de båda sednast förflutna riksdagarne hafva framställningar blifvit gjorda om beviljande af statsbidrag för aftappning af sjöarne Tjurken, Näfvelsjön, Furusjön och Stensjön i Östra härad af Jönköpings län, hvilket företag, hvarigenom skulle vinnas 2,000 å 3,000 tunnland odlingsbar jord, beräknats till en kostnad af 63,750 R:dr.
Våra sorger för oss sjelfva — dock utan att rufva öfver dem, men dölja och bekämpa dem såsom farliga smittofrön; våra fröjder för andra — de äro härliga läkeörter I Låtom oss lyda skaldens råd: » Du men ' skobarn, hur tung din lott du känne, Sök ej hos dina svaga likar tröst. Lägg ej din sorg på redan tyngda bröst. Din sorg är din och, du skall bära henne. Elna Tenow. Mormors förkläde. |ushållsoch köksförklädena föra nu för tiden en hälft föraktad tillvaro. Man godt som skämmes för dem och har mycket brådtom att få dem af, om något besök anmäles. Åtminstone har jag ofta varit vittne till, hurusom frun eller dottern i huset, ännu medan de vänligt helsande vände sig emot mig, under tiden häftigt löste upp banden på det stackars föraktade plagget och så — vips — lät det försvinna genom dörrspringan. Undras, om äfven vår mormor skulle ha handlat på samma sätt? Helt visst icke! Hur lifligt erinrar jag mig icke ännu min kära mormor, hvilken alltid, i sitt stora, fotsida förkläde och nyckelknippan på sitt band vid sidan, förefallit mig som idealet för en äkta svensk, kärnduglig husmor. Hon lade aldrig af dessa emblem på sin husliga flit, om ock gäster kommo; och aldrig behandlade någon henne derför mindre vördnadsfullt; tvärtom föreföll det mig alltid, som om herrarne med alldeles särskild aktning kysste hennes hand, denna sirliga, lilla hand, som så flitigt styrde och stälde för oss alla! Månget kärt minne från glada barndomsdagar väckes upp vid tanken på mormors förkläde. Under dess vida veck funno vi den bästa tillflykten i » kurra gömma »; det tjenade bror till kröningsmantel, när han, gripen af sin hersklystnad, från vedlåren höll ett uppskakande tal till de yngre systrarne. Och var någon gång mormor nog medgörlig att ställa flera af dessa sinnebilder på hennes husfruvärdighet till vårt förfogande, då arrangerades hastigt och lustigt en maskeradbal, på hvilken vi, svepta i våra dominos, stolt spatserade omkring, genomträngda af den tillfredställande öfvertygelsen, att ingen kunde känna igen oss.
Den är redan på den ståndpunkt i allmänhet, att den kan betraktas såsom en näringsgren, men uti ett halfulbildadt skick, och halfutvecklingen i denna del, liksom i mycket annat, medför måhända mera skada än gagn, då vägen tili vidare utveckling och fullkomnande tillstänges.” ”Utskotten hafva, genom i Betänkandet frandagde grunderne, sökt ytterligare och kraftigt befästa detta halfatvecklings-tillstånd, som jag för ingen del kan gilla, oeh det är af denna anledning, som jag reservationsvis Bevilln*. Och Oecon.-Utsh Betänkande N:0 3. *9 hal* vågar bifoga några få borta grunder, åsyftande att, utan förnärmande af billiga fordringar, inleda på den väg, sorn, enligt min öfvertygelse, skulle i ed a Lill bränvins-bränneri-handteringens mera systematiska ordnande till utveckling och fullkomnande. 1:0 Beskattning af bränvins-lillverkning synes mig böra delas i h:ne slag; a) för Husbehofs-bränvins-bränning. för Fabriks-bränvins-bränning. 2:0 Husbehofs-bränvins-bränning vare jorden åtföljande, fabriksbränvins-bränning tillåten en livar som sig dertill anmäler och skatt derför på förband för året erlägger. 3;o Med husbehofs-bränvins-bränning förstås den bran vins-bränning, sorn eger rum med panna af t. ex. 10 å i5 kannors rymd ulan tillsats af mäskvärmare eller något apparat af hvad beskaffenhet det vara må; med fabriks-bränvins-bränning, när bränvin med högre pannerymd, eller med tillsats af något apparat till pannan, tillverkas. 4;o Husbehofs-bränvins-bränning, med den redskap ofvanstående 3:dje punkt bestämmer, vare fri ifrån skatt, t. ex. 2:ne månader om året.
Majrts ofvanåberopade Nådiga Förordning, af den 22 Martii 1775 innehåller, nemligen att ”det i längden icke kan vara ”för Stats-Verket lämpeligt, att blanda sig ”i Spannmålshandeln, hvilken alltid bättre ”styres af en fri och obehindrad täflan emel”lan enskilde köpare och säljare, jemte den ”naturliga begärelsen att vinna, och rädd”hogan att förlora, äii af de Spannmålsupp - Revisorers Berättelse. ”handlingar och försäljningar, som för all"män räkning skulle göras, i afsigt att hålla ”tillbaka sädesprisets antingen nedsättande ”eller uppstegrande.” ”Statens deltagande till beredande af ett inhemskt Spannmåls-lager, som vid missväxt-år eller inträffande krig kunde hållas Kongl. Maj:t tillhanda, synes förutsätta de vilkor, som uti Herrar Revisorers Berättelse finnas anförde; till verkställighet hvaraf jag vördsamt vågar uppgifva nedanstående förslag. ” i. §. ”Allmänna Magazins - Inrättningen inskränkes till att endast och allenast emottaga och till Trouppernes underhåll disponera Kronans behållne Spannmål, samt vårda Inrättningens Magazin, nödige Tjenstemäns aflöning uppföres på Stat och Inrättningen fortfar att åtnjuta den ersättning, som kan finnas nödig utaf anslaget, 55,ooo R;d. Banco, på Åttonde Ilufvudtitteln.” ”Skulle Kongl. Maj:t uppå Riksens Högloft. Ständers hemställan, i Nåder finna lämpeligt, att all uppbörd på ett ställe hör uppbäras, indrifvas, redovisas och tillhandahållas för vederbörande Verks disposition; lärer äfven Kronans behållne
Lagerbjelke, Gustaf: I det väsendtligaste förenar jag mig med Gr. Sparre. Dock skulle jag önska ersättningen iemnades för hvad som öfverskjuter, icke två, utan en dag. Dessutom ber jag få anmärka, att enligt Ulsk:ns förslag skulle ersättningsskyldighet åligga en sakfälld samt åklagaren äfvenledes endast för den händelse, att domstolen vore belägen 3 mils afstånd ifrån vittnets hemvist. Detta finnér jag för min del obilligt och anser, att åklagaren bör gifva full ersättning, äfven om vittnen hafva mindre än 3 mils väg och uppehålla sig endast en dag, i händelse åtalet misslyckas och han således finnes hafva instämt vittnet i olrängdt mål, äfvensom att en lika skyldighet i alla händelser bör åligga den anklagade, i händelse han sakfälles samt lill ersättning 672 Den 22 April. eger tillgång. Det är väl sant, att om åtalet lyckades, samt den sakfällde saknar tillgångar, så skulle ett vittne, som icke hade längre väg än 3 mil, samt i och för vittnesmålet icke använde mer än en dag, i alla fall icke, enligt detta förslag, erhålla någon ersättning; men om man anser, att då Staten måste träda emellan, ersättning endast vid för vittnet mera betungande fall kan lemnäs, sä följer icke deraf, att åklagaren bör hafva rättighet att sammandraga en mängd vittnen, utan någon skyldighet för sig att ersätta dem, om sådant skett i oträngdt mål, och vittnet icke haft en viss bestämd väg till domstolen eller uppehållit sig der någon viss tid. Gr. Sparre: Den felaktighet i Utskms betänk., som Frih. Palmstjerna har anmärkt, är icke en af de största bristfälligheterna i detta förslag, till försvar hvarför jag ingalunda ämnar uppträda. Jag har tvertom inom Utskm, så mycket jag kunnat, emotsatt mig detsamma, och jag gjorde Utskm uppmärksamt derpå, att det strider emot tydlig lag, enär 17 cap. Rätteg.bm stadgar, att vittne skall godtgöras för dess inställelse efter dess värdighet.
Fullmägtige att af välkända och solida trassenter eller endossenter låta köpa, dels å Stockholms och Göteborgs börser samt i staden Malmö, efter en kurs af högst 4 R:dr R:mt för hvarje R:dr Hamburger Banko, vexlar å denna myntsort, dragna på 3 månader eller kortare tid, och i Hamburg eller Altona betalbara, dels ock på Stockholms börs, när sådant med fördel för Banken kan ske, efter den kurs, Fullmägtige för hvarje tillfälle bestämma, vexlar å Preusiska Thaler, likaledes dragna på 3 månader eller kortaro tid och betalbara i Berlin, Hamburg eller Altona. Mom. 2. Fullmägtige bemyndigas likaledes att på tjenligaste vis disponera den fond, som genom föregångna vexelköp eller andra aftal finnes i Hamburg, Altona eller Berlin för Bankens räkning stående, antingen medelst afgifvande af vexlar eller indragning af silfver. — ® . V exlar å Hamburger Banko afgifvas dock icke förr än vexelbrist gifver sig tillkänna genom kursens stigande så högt, att remittenter hafva mera fördel af uttagande och användande af silfver för sina utländska liqvider, än af vexlar, och då sålunda silfverexport kan, i följd af en sådan åtgärd, förekommas. Såväl beloppet af de vexlar, hvilka få angifvas, som kursen å desamma bestämmes af Fullmägtige. Silfver indrages till Banken när Fullmägtige så nödigt pröfva; och skall införskrifvet silfver alltid mot sjöfara assureras. För att vinna de förbindelser i Hamburg, Altona och Berlin, som för ifrågavarande affärers bedrifvande blifva nödiga, vidtaga Fullmägtige Sanko-Utskottets Betänkande N:o 45. 7 depositioner för Bankens räkning få verkställas. I de angående bokföringen och redovisningen nu gällande föreskrifter äro Fullmägtige berättigade att vidtaga sådana förändringar, hvarigenom reda och enkelhet i förening med säker kontoll bäst må vinnas. De med vexclköp och försäljning i Stockholm förenade göromål och bestyr utöfvas af Bankens verkställande Direktörer.
SDtaj:té SefaKitittgé^afmattbe i Sältet att foranflalta beröm, att meberböraitbe rotehållare må mtb focfiteftäntmor ntfe mifa bepitterabe, för att mtb fammaitträbe nteb Äronofogbeit i orten uppgöra od) till Äongl. 3Jtaj:tS 3Scfallittngbl)afmaitbe afgifma förflag till be utbyten af rotebelar, bjmilfa, till miitttanbe af bet åfpftabe änbamåtet, finnas erforberliga ocp, utan rubbning af hemmanens taration i 3nbelnittgö Sifatebed t) a fm a be af UtiEetd ©tänber för artitteri Eorporaterne ntebgifita arfbobedförfjöjning än titt Oiifebag titt förtjöjb aflöning för ^lottand ti m Ean mibtagad, btif @ont förenämnbe norntaljlat boet funnits i ole böra minna full tillämpning, innan några tid inbragning affebba tjenfterö iitnel)afmare afgått, l)ar berjemte en interimö Unber be tmå fifta åren l)afma ångforoetten ©räbb af 200 båftarö gartt;gs mv fraft, meb brobeder, fantt ®l)cfö Stnteffebben £)6car ocb ©ari XIII fjafma blifmit rebarerabe famt till beflk)cfntitg ocb atla öfriga belar i fullt itt 3 (Sarléfrona pär ett ny fafertt Sif be rotb fifta Diiföbag beroiljabe ertva ftatdmebel far ett below blifroit anroifabt till anjlaffattbe af projectiler för bontb Ätt ttgdf olmö fäftnittgd ffpnbfamnta förfe Snottt ©jöfarte @å Umeå bliftoit fullborbabe; Örjfärö gamla fpr blifwtt ombpggb od) bett förra lpéitingd
Den 19 Augusti e. m. 70 o. Landtm, förklarade, det han ansåg, alt vid besvarande af den sednast framställda propos. till vidblifvande af R. o. Ad:s förra beslut och afslag å Utsk:s nu gjorda tillstyrkande, Ja varA öfvervägande. Hr von Troil begärde votering. Frih. Klinkowström: Då nu votering är begärd, hemställer jag, huruvida icke, i fråga om kontra-propos., R. o. Ad/ skulle vilja antaga Hr Kontrakts-Pi osten Holmbergs reservation. Då härefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., i öfverensstämmelse med Hr vori Troils yrkande, behagade till kontrapropos. vid den äskade voteringen, antaga bifall till ötslcs tillstyrkande, ropades Ja och ett eller annat Nej; hvarjemte Frih. Klinkowström anmälde sig och yttrade: Jag hade trott alt Ja-propos:n skulle blifva bifall lill Ulsk:s förslag, och kontra-propos:n väga emellan Hr Kontrakts-Prosten Holmbergs reservation, och det af Gr. Lagerbjelke nu afgifna förslag. Hr Gr. o. Landtm, yttrade att-, då R. o. Ad., enl. hans tillkännagifna npfattning, med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, afslagil Ulsk:s tillstyrkande, det vore klart, att det var detta beslut, som genom votering skulle underkastas ytterligare pröfning. Hr von Troil hade derom begärt votering, och således, om ingen annan gjort det, hade endast hans förslag kunnat blifva kontra-propos. Nu vore del äfven Frih. Klinkowströms rätt, att få sitt yrkande underkastad! R. o. Ad:s pröfning, och han kunde få det genom votering om kontra-propos., sedan, enl. hvad Gr. o. Landtm, nu finge förklara, R. o. Ad. med öfvervägande Ja, besvarat den nyss framställda propos. om antagande af Hr von Troils förslag till kontrapropos.
LagUtskottens den 15 sistlidne Augusti, under N:o 411 afgifne, samt den 18 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande öfver väckt motion, angående HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på IndragningsStat m. m. ; stadnade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: 1:0 Att Lagutskottets utlåtande, rörande HofRättens öfver Skåne och Blekinge fortfarande, gillades, likväl med undantag af Utskottets yttranden, dels att Utskottet icke ansett nödigt att medelst ziffertalens utsättande gör* den arithmetiska framställning om yppad ballance af göromålen inom Götha HofRätt, sorn i allmänna Tidningarne, der dess arbetsförteckningar skola blifvit intagne, varit för hvar och en tillgänglig, och dels, att, om en serskild HofRätt j Norra delen af Riket varit inrättad, och fråga blifvit väckt om dess indragning, Utskottet skolat stadna i samma tills styrkande, som det nu afgifvit. 2*o Att Statsutskottets hemställan, rörande den Lagmannen Hedenstjerna i Nåder tillagde sportelersättning lades till Handlingarna. 3:0 Att Riksens Ständer borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, Om föro nästa Riksdag minskning af de på Götha HofRätts handläggning beroende mål tilläfventyrs skulle komma att äga runij Kongl, Majit dl Ben I September é. m} täcktes i Nåder vidtaga den indragning af en eller flere HofRättsDivisioner, som med billighet kunde anses af en slik. målens minskning blifva en följd, och hvarigenom besparing för Staten kunde vinnas. Ut Supra.
Na» diga tilständ och bifall, genom Languisrerno i Hmlkeräsm kgag^usr öe Ldmp. samt öe L. klaslelgresn samma är lil 'verkställighet befordrades, har hela Swensta Kronans Gäld i Holland, med undantag af et i kgaag ar 1790 upcaget ListRanrelan, bli-wit omsatt pa ZO ars afbetalning, salunda: at alla länen lil er sammanraknadr belopp af 14,54^,000 I^Iorinsr eller R:dr 5,8>?,2»O klollanäs Oaurant blifwik amalgameraäc eller samm nstöpta k,l et enda län, hwaraf ^4:de! af L»- ptrslLr ärligen stall afbetalas; Lonroirsr likwäl förbehållen rättighet, at öka denna afbetalning, i fall omständigheterna der stulle medgifva. -— För ar utröna hwilka Obligationer i ofwanberörde proportion stola in» lö'as, anställss i början af hwarje ar lottning dem e. mellan; och de i>iumror, som wid Dragningarna utkom na, instigs 6 manader derefter, med uplupen Ränta och 5 p-i-csnts prwmium; warandeS Languisrerns för d ^na Operation bewilljad Z proLsms provision ä hela dcc sma!§smersäe Lipikslet. Af Handlingarna inhämtas, at flera betydande Län w 1709 och de paföljande arén til betalning förföllo, iw /stillmägtige, i saknad af egna t-lgangar, samt d , wgi»!Z« omsättningar icke kunde paräknas, eller »ya utrikes län stodo ok erhålla, warit twuugne at jnga uti detta upgifna försiag. Hemliga Istskottet har wal icke haft något at påminna tvid sjelfwa opersrionen, som ut!
N:o 70 eger för det allmänna, anhåller jag att detsamma måtte sättas främst å föredragningslistan för nästa plenum. Uppå i anledn. häraf framställd propos. beslöts att BankoUtsk:s nu bordlagda Utlåt. N:o 70 skulle upföras främst å föredragningslistan för nästa plenum. Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att då numera föredragningslistan blifvit genomgången, någon fortsättning af dagens plenum icke erfordrades, och att således det anslag, som blifvit utfärdadt om fortsättande af plenum kl. 6 e. m., komme att nedtagas, åtskiljdes II. E. o. Ad. kl. f på 3 e. m. In fidem protocolli, Alberl Munck. Thorsdagen den 18 Januari 1858. Plenum kl. C e. in. Justerades 8 prot.-utdrag för den 16 dennes samt pleni-prot. för den 7 sistl. November e. m. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, BankoUtsk:s den 16 dennes på bordet lagda Utlåt. N;o 7 0, i fråga om sättet för användande af de medel, som, enligt K. M:s och R. St:rs beslut, skola, till allmänna rörelsens underlättande, å utrikes ort uplånas. Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s den 9 och 16 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 127, i ani. af väckte motioner rörande KommunalStyrelser m. m. Frih. Cederström, Rud.: Ehuru tre Stånd redan bifallit detta Betänk., anser jag likväl, att R. o. Ad. för sin del bör afslå detsamma och anhåller att i korthet få framlägga skälen till denna min åsigt. Först vill jag likväl uplysa om orsaken, hvarföre detta Betänk., som ankom till Exp.Utsk. den 14 November sistl. år kl. 1 e. lii., först i medio af denna månad inkommit till Stånden.
S. D. Sedan Expeditions-Utskottet vidtagit den utväg att ,blott utskrifva ett exemplar af förslagen till underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit och att låta detta enda exemplar circulera till samteliga Riks-Stånden för att på en dag justeras och påtecknadt återsändas, så har det ganska sällan handt, utom vid de få tillfällen, då Bonde-Ståndet haft plenum på efterrni ddagen, att nämnde exemplar hunnit fram till Bondé-Ståndet, sa att det kunde justeras samma dag, sorn hos de öfriga Respective Standen; hvarföre det mä t hvila till nästa Plenum, sorn någon gång ej inträffat förr än påföljande veckan, då nämnde förslag näst efter Protocolls justeringen alltid utgjort forsta ämnet för Bonde-Ståndets handläggning neli genast blifvit expedieradt; men sorn det är högst angelägit att Expeditions-Utskottets ProtokollsIndrag. 157 författade förslag skyndsammeligen expedieras, och för att undvika misstänka att expeditionerne Lins Bonde-Ståndet uppehålla», samt det nästan icke är möjligt, att mot Riksdagens slut, då gåremålen under Plenidagarne ökas, ett enda exemplar kan i alla Riks-Sfånden på en och samtna dag uppläsas, justeras, påtecknas och atersändas; så får Bonde-Ståndet hos Expeditions-Utskottet föreslå och med Respective Med-Stånden communicera den önskan, att ett serskilt exemplar af förslagen till underdåniga Ski ifvelserne, Varder Bonde-Standet meddeldt på samma dag, Som det afgår till Högloft Ridderskapet och Adeln, så vida det anses nödigt atl det samma dag skall Itos Bonde-Ståndet justeras och återsändas.
Godafton. » Han gick, o c h väl utkommen, slog han verkligen till luckorna, s o m Kerstin hastigt skrufvade igen. Så skyndade hon ut o c h läste ' dörren. Hon var så uppskakad, ett hon darrade som ett asplöf o c h nervöst började lårarne flöda. Men med viljeansträngning samlade hon sig o c h bäddade soffan, där hon skulle ha sin liggplats. Hon bredde ut framför glöden i kakelugnen de präktiga linnelakan, s o m hon fått med sig hemifrån, en sista återstod af det forna välståndet. Hennes tankar gingo till modren där borta i den lilla staden. Nej, hit finge hon ej komma, ja, hon skulle ej ens få veta, hur hennes flicka egentligen hade det. Då skulle hon bli bjärtängslig. Innan Kerstin gick till sängs, sjönk hon åter på knä, och styrkt af den tysta bönen, slumrade hon snart in i den ensliga kammaren, medan skogen susade för stormen och regnet föll i strömmar därutanför. Algot Sandberg. (Forts.) m l ä t e n lättade hjärtat. Som hon låg där med an. * r siktet doldt i händerna, kände hon så små. ningom, hur ett stilla lugn bredde sig öfver hen nes kvalda själ, o c h förunderligt styrkt af denna bön utan ord reste hon sig. Hon. tyckte sig icke längre så öfvergifven, kammaren föreföll henne icke mer dyster. Hon tog upp sångboken o c h började efter siffertecknen sakta sjunga den vackra melodien. Snart kunde hon den, och hon sjöng den om och om igen. Så gick hon bort för att taga bibeln, som hon också sett bland böckerna, och satte sig att läsa ett kapitel. Plötsligt for hon upp förskräckt. Det bultade på dörren till skolsalen. Hon lyssnade. Bultningarna blefvo starkare, och hennes ängslan steg. Genast stod för henne, hvad hon hört flickan på stationen o c h äfven postiljonen berätta. Gud, hvad kunde det vara! Hon hörde några svordomar o c h trefvaude steg. Hon hade dragit sig längst in emot kakelugnen och hade ögonen fästa på fönstret.
Förordningen angående inteckning i fast egendom den 13 Juli 1818: B. VI. 392, 441, A. 441. — N:o 63, i anledning af motion om ändring i 4:de kapitlet 2:dra §;n Jorda-Balken: B. VI. 392, 441; VII. 6, A. 6, E. 93. — N:o 64, i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande N:o 38 öfver motioner om ändring af 12:te kapitlet 2:dra §:n Rättegångs-Balken: B. VI. 392, 441 A. 441. — N:o 65, i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande N:o 44 öfver motion angående tillåtelse för enskilde att anställa särskild prestman för gudstjenstens upprätthållande i orter, aflägsna från församlingens kyrka: B. VI. 393, 441, A. 441. — N:o 66, i anledning af återremiss af Utskottets Utlåtande N:o 47, öfver motioner angående dels inrättande af en Hofrätt i Hernösand, dels ock Svea och Götha Hof-rätters fördelning i (lera mindre Hof-rätter: B. VI. 393, 441, A. 441. — N:o 67, i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Förordningen angående handels-böcker och handels-räkningar, den 4 Maj 1855: B. VII. 14, 19, A. 19. — N:o 68, i anledning af motion om närmare bestämmelse af — L — 117 sättet för inteckning om nyttjande-rätt till fast egendom: B. VII. 14, 19, 25, Å. 26, U. 260, 261, A. 261, E. 390.
Grefve De la Gardie, Axel, Landshöfding, C. N. O., R. S. O. icgde — ■— 236. Herr Anrepp; Fullm. Herr af Geijerstam, Carl, Lieutenant. 2o:de 446. WevvNetherwood,Wil helm , BancoCommissarie. 2 irsta —■ — 473. Herr Coijet, Carl Fre drik, vice Amiral, C. S. O. genom lottning med N:o 4?8 Herr Printzenskjöld, Axel, Canzlist. 2 2:dra 3q6. Herr von Numers; Fullm. Herr Hjerta, Lars, Notarie. 23:dje —. — 7.92- Herr Lagerhjelm,Pehr, Assessor. 24:de 3x4-Herr Gjllenhalil, Lars Herm., Lagman,Kammarherre, R. N. O. f 96 Den 17 November. 25:te Bänkm.Afd. Herr Berghman; Fullmägtig Herr Printzenskjöldl, Carl, Canzlist. 26:te 2109. AWew Anckar swärd, August, GeneralAdjutant, Öfverste, R.S.O. 2j.de Albrecht, Generaladjutant, Öfverste,R. S.O. 38:de 1117. Hr Cederschöld, Pehr, Gustaf', Professor R. W. O. 2g:de 18 13. Hr Ehren preus ;Y ullin. Herr Riben, Carl Wilhelm, ProtocollsSecreterare. 3o:de • i543. Ilerr Hederstjerna,Er land, GeneralMajor, C. S. O. m. St. K. 31 :sta 1594- Herr von Hejnne, Ge org, Öfverste-Lieutenant, R. S. O. 32:dra 1612. Herr Grundelstjerna, Axel Wilhelm, Expeditions-Secreterare, R. N. O. 33:dje 1662.