Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. nådigst behagat dels öfverlemna den utredning om Halländska utsockne frälsehemmanens roteringsskyldighet, hvarom bär ofvan blifvit nämnd t, dels tillkännagifva, alt ii. K. M. genom nådiga bref den 23 Febr. 1844 och den 2 April 1845 förord na t, att den omförmälda hemman debiterade rotevakans-afgift icke skulle uttagas, innan frågan om dessa hemmans roterings-skyldighet blifvit af E. K. JVL och Rikets Ständer i sin helhet afgjord, äfvensom att E. K. M. under den 30 April 1846 i nåder tillå - Expeditions-Utskotlets Förslag till und. Skri/velsej N.o 70S. 443 tit, att med verkställandet af den anbefallda debiteringen finge för de år, för hvilka den icke redan egt rum, anstå, utan att likväl sådant skulle anses fritaga hemmanens innehafvare från utgörande af rotevakans-afgift till det belopp, sorn framdeles kunde varda bestämdt. Rikets Ständer, som detta ärende till noggrann pröfning förehaft, hafva, hvad angår hufvud frågan eller huruvida de utsockne frälsehemmanen i Halland må vara underkastade ständig roteringsskyldighet eller ej, jemfört sinsemellan de i afseende härå under olika tider tillkomna föreskrifter och öfverenskommelse!' samt efter den härigenom vunna utredning af de deruppå grundade förhållanden kommit till den öfvertygelse, att en sådan skyldighet berörda hemman åligger, hvadan Rikets Ständer dela den af E. K. M. nådigst yttrade åsigt, att ordinarie rotering skall af dessa hemman utgöras.
Utöfver det genom privilegierne fastställda belopp får dock smidet drifvas så högt ske kan vid Hofors, Gammelstilla och Hammarby samt Svabens verk; hvarförutan en extra smidesrätt tills vidare är medgifven för Strömbacka bruk af 1,150 Skepptd och för Hedvigsfors bruk af 200 Skepptd årligen. Antalet af stångjernshärdar är 164; men 15 dessutom finnas vid Svabens verk tvänne extra härdar för bedrifvande af Morellska smidesmethoden, och en sådan vid Mackmyra bruk för begagnande vid det derstädes införde Lancaschire-smidet. Tönshammars bruk i Skogs socken, bestående af 2 härdar oell 2 hamrar med 1,200 Skepp:d smide samt Montros bruk i Thorsåkers socken, der 3 härdar och 3 hamrar med en sammanlagd smidesrätt af 1,696 Skepp-.d 13 lisp:d 3 skålp.-d blifvit anlagde, äro tvänne nya Jernverk, uppkomne genom smidesflyttningar, som ägt rum till det 'förstnämnde från Kihlafors bruk, och till det sednare dels af 3 härdar med smiden från Robertsholms bruk samt Tjernäs och Bergs öfre hammare , dels ock af smidesandelar i åtskillige Bergsmanshamrar. Dessutom har en härd med 600 Skepp:d smide blifvit med behörigt tillstånd flyttad från Uhrfors till Kungsfors bruk, bägge belägne i Ofvansjö socken. Stångjernstillverkningen har under förra quinquennium i medeltal årligen uppgått till 86,457 Skepp:d. Jernmanufakturtillverkningen har under hela ifrågavarande quinquennium uppgått till ett sammanräknadt belopp af 7,871 Skepp:d 11 lisp:d 15 skålp:d, utgörande i medeltal för hvarje år 1,574 Skepp:d 6 lisp:d 7 skålp:d, samt bestått af Brännstål, Band-, Knippoch Bultjern, Spik och diverse annan manufaktur.
Den som biträder det af Utskottet gjorda och af två Stånd gillade förslag, att tullen å “lösa eller oinfattade urverk, eller delar af ur, ej specificerade11 skall bestämmas till 1 Riksdaler skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är Presteoch Bonde-Ståndens beslut antaget, att den förra nförselsafgiften derå, 3 Riksdaler per skålpund, skall förblifva gällande. Till den nedsättning från 25 till 10 öre skålpundet Utskottet föreslagit i Vadd. införselstullen å Vadd, andra slag än silkesvadd, bar bifall lemnats af Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden, men icke af Preste-Ståudet, hvilket bibehållit afgiften vid sitt nuvarande belopp; och såvida icke sistnämnda Stånd frångår denna sin skiljaktighet, hvarom Utskottet bort göra hemställan, återstår endast att afgöra frågan genom omröstning, nemligen: 98:o. Den som instämmer med Utskottet samt Ridderskapet och Adeln, Borgareocb Bonde-Stånden, att “Vadd, andra slag“, än silkesskall kunna införas mot tull af 10 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar. Nej; Vinner Nej, godkännes Preste-Ståndets beslut, att derå nu gällande tull, 25 öre per skålpund, skall fortfara. Utskottet, som, lika med Kongl. Kommers-kollegium och General-tullVagnar och styrelsen, tillstyrkt, att under rubriken “Vagnar och Åkdon“ borde i taxan uppÅkdon. tagas “arbetsfordon och lastvagnar41, men ansett så väl den af Embetsverken derå föreslagna införselstull, 10 Riksdaler stycket, som de för tvåhjuliga åkdon samt droskor, trillor och slädar med 37 Riksdaler 50 öre och för öfriga slag med 100 Riksdaler nu utgående iuförselsafgifter för höga och böra bestämmas till respektive 5, 20 och 50 Riksdaler stycket, har för denna åsigt vunnit understöd af RidBili. till II. St.
Riksdaler Banko per lispund, har dock qvaliteten af varan under de sednare åren betydligt förbättrats i följd af åtskillige verkmästares nit och verksamhet. Linne-, bomullsoch ylleväfnader äro i tilltagande och genom skicklighet samt ökad uppmärksamhet hos qvinnorne, som uteslutande bedrifva denna handtering, har tillverkningen, som likväl ej är sträckt utöfver liushehofvet och ej heller fyller detsamma, tilltagit i godhet och finhet och kan jemföras med de, efter annorstädes brukliga väfnadsmethoder, tillverkade tyger. Med körslor för forsling af bjelkar, sparrar och handsågade bräder, oberäknadt förut vanliga enahanda för tj en sier vid sågverken med timmerflottning och hrädforsel, har allmogen, under ifrågavarande fern år, haft betydlig inkomst. Af huggning, tälj ning och försågning af förstnämnde skogseffekter har ock följt mycken förtjenst, hvilken lockat ynglingar och arbetsföre män att egna sig åt sådant arbete, i stället för att antaga årstjenst hos jordbrukare, och hvarigenom jordbruket kommit i saknad af erforderlig arbetskraft för dess ändamålsenliga bedrifvande och skötsel. Allmogen slöjdar föröfrigt uti snickareoch smides-yrkena för behofvet inom orten och trädkärls förfärdigande för landels produkter. Älla dessa binäringar, betydligt bidragande till allmogens och arbelarenas bergning, äro förenliga med ortens läge och natur-tillgångar. Handel. Invånarena å landet afsätta sina produkter dels i släderne och vid frimarknaderne i socknarne och dels till de med behörigt tillstånd å landet bosatte handlande, antingen emot kontanta penningar „eller emot utbyte af varor. Den täflan, som härigenom uppkommer med slädcrnes handlande, är väl ej utan sin nytta för den producerande allmogen, men tvifvelaktigt är, huruvida ej denna nytta öfverväges af det skadliga deruti, alt öfverflödsoch lyxartiklar blifvit alltför mycket spridda och åtkomliga.
Om H. M. förändrat deras fordna benämning lifdrabanter till Lifbevärrs-officerare, så anser jag Staten icke hafva dermed att göra; ty att vilja förneka H. M. lifvakt, vore ett intrång i de K. rättigheterna, och H. M. kan, när Han behagar, låta Lifdrabaot-corpsen reorganiseras, hvartill primitiva anslaget var just den nu upptagna summan af 19,708 r:dr 16 sk. b:co Remitterades till StatsUtskottet. Företogs till pröfning StatsUtskrs den 15 och 29 sisth April på bordet lagda utlåt. Nro 54, angrde reglering af anslagen å riksstatens femte hufvudtitel. R. o. Ad. beslöt, att detta utlät, skulle punktvis föredragas till discussion. irsla punkten. Svenska Academi en. Frih. Leijonhufvud, Abrah.: Måhända vill det synas mindre välbetänkt, att den, som hvarken är vettenskapsman eller konstkännare, tillåter sig alt tala i fråga om vettenskap och skön konst; men jag tror deremot, att man icke behöfver vara invigd i Minervas tempel, för att hafva sinne för det sköna och för vettenskaperna, samt att man icke dess mindre kan älska acadeinierna och söka hindra, att de skjutas tillbaka i bakgrunden bland samhällets institutioner. Jag ämnar nu icke tala om sjelfva saken, utan blott om det ekonomiska i frågan. StatsUtsk. har i allmänhet med billig frikostighet behandlat femte hufvudtiteln; men jag ti or mig finna, alt Utsk. icke följt samma principer i afseende på Svenska Academien och Vettenskaps-academien. Det är till en början om jelton-vexlingen, som jag tager mig friheten yttra några ord. StatsUtsk. har afstyrkt K. Mrs nåd. propos. om revindication af Svenska Academiens från längre tid åtnjutna rättighet att, till pari kurs, få uti R. Strs Bank, emot bancosedlar, tillvexla sig speciemynt till jettoner, hvarför K.
Utdelningen är således till en stor del en assurance-procent, så att jag tror, att de hvilka, lika med mig, icke hafva den förmånen att vara delägare uti privatbanker, kunde undgå delaktighet uti den .Svenska afundsjukan deröfver att associationer finnas, som erhålla 17, å i5 proc:s utdelning; aldraminst i afseende på sådana föreningar, som t. ex. ångfartygs-bolag, emedan knappast mer än 6 proc. kan anses som behållning af mer än 7.0 proc. utdelning, dä man tager i beräkning eapital-förminsk ningen, som uppkommer genom fartygets årliga försämring. Jag afstyrker således förhöjningen och anhåller om propus, i öfverensstämmelse med det förslag jag redan haft öran framlägga. flr Frih. o. Landtm yttrade, att då Hr Rosenblad begärt, alt första mom. mätte blifva föremål för särskild behandling af R. o. Ad., och att de andra icke måtte företagas förr än det första blifvit afgjordt, R. o. Ad. torde lin - Den 7 Octobere. m. ’49 na det Hr Landtm, först borde framställa propos. ang:de första momentet. Gr. Hamilton: Den siste värde talarens anmärkn., att Bevilln. Utsk. icke skulle hafva anfört skäl hvarföre Utsk. icke rättat sig efter de anmärknrr, sorn vid Utsk:s första betänk, gjordes i det ändamål, att bevilln.procm måtte rättas efter utdelnings-proc:n på actie-capitalet, har förmått mig att begära ordet. De anmärknir, som vid Utsk:s första betänk, inom detta Stånd gjordes i afseende på förevar. §, gingo derpå ut, att bevilln. borde erläggas med i proc. af utdelningen, då den ej öfverstiger i proc. af actie-beloppet, med i proc., då den ej öfverstiger två proc o. s. v. Utsk. liar i anledn. häraf yttrat, att dess förslag utgått från syftningen att icke i beskattningsväg motverka uppkomsten och utvecklingen af industriella företag. Detta synes mig vara ett godt skäl.
N:o 3g. i anledning af Herr Prosten Doctor A. G. Elf Ströms motion, om skyldighet för Båtsmän att, när de från commendering till hemorten återvända, vara försedde med Preslbevis. VI. B. g3. A. 379. VII. E. 67. — N:o 4°. öfver Herr Prosten Lorentz Guslaf Mittags motion, om meddelande af föreskrift, att äktenskap bör, Inom viss tid efter skedd lysning tredje gången, genom vigsel fullbofdas,< eller ock fästningen varda upplöst. VI. B. 93. 1. 379.-XV. U. 248, 399. XVI. A. t3; —■ AT:o 4>. öfver Herr Professoren Doctor E. C. Grenanders motion, örn förändrade föreskrifter i afseende , å Kungörelsers publicerande i Kyrkorna. VI. B. 93. A. 379- — N:o 42. öfver motioner, med förslag till ändring i nu gällande lag angående behandlingen af frågor om oenighet makar emellan. VI. B. 93. A. 383. XV. U. 248. A. 3q8. XVII. B. i34, 166. A. 4o4, 408. XXI. B. ,58. A. io3. k E. 137. ( »26 ) LagUtskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: N:o 43. öfver RiksdagsFulimägtigen Petter Pehrssons från Calmar Län förslag, att lagfärts-sökandé matté vara skyldig förete gravations-bevis. VII. B. 65, 70. IX. 1 349. XVII. U. i65. A. 406. — J\':o 44- öfver RiksdagsFullmägtige Petter Pehrssons ifrån Calmar Län samt Nils Strindlunds från WesterNorrlands Län motioner, om utarbetande af en Executionsstadga. IX. Å. 34g. XV. B. 417. XVI. A97—
Ej inå lån emottagas af någon Staten tillhörande Gassa, med un: dantag af nya Passevolanceoch Armeens T ross-Pa sse v o 1 a n ce - Gasso r, hvilka erhållit serskild tillåtelse att på upplånings-räkningen insätta deras ofr uk t b a r a beha Ilningar. 5:o Upplåningen fördelas sålunda, att af den bestämda summan 2/0 upptagas i Stockholm, ry4 i Götheborg och 1/12 i Malmö, med rättighet dock för Banco-Fullmägtige, att, efter sig företeende omständigheter, kunna dessa proportioner jemka och förändra. Gro Upplåningen i Slockholm verkställes genom Låne-Banken, medelst serskild derstädes för Banco-Disconl-Verket öppnad räkning. 7:0 Banco-Fullmägtige ega alt fördela sammanräknade summan af de genom upplåning inflytande medel emellan Banco-Discont-Verket och Lån«- Conloren, utan afseende på upplåningens belopp å hvartdera stället. 8:0 Det för Handelsoch NäringsDisconten bestämda Crediliv å Låne-Banken, af 25o,ooo Rrdr, må ej begagnas, utan då denna Discont nödgas återbetala uppsagde lån, förr än den hunnit dertill anskaffa medel, ge - *) Be §§ * hvilka komrjTa att upptaga Rikets Ständers beslut i anledning af dels pufkterne »9 och 2Ö i Utskottets Memorial ?i;o 112, dels punkterue a-6 och 3o i Utlåtandet N;o 16. 20 Biwcn-Utskottets Memorial N:o 129. norn upplagande af nya eller indragning af egne fordringar, dervid dock ett allt för menligt afbrott uti låne-ärendenas vanliga gång bör i möjligaste måtto undvikas. g:o Utlåningen besörjes vid Banco-Disconten i Slockholm, vid LåneContoret i Götheborg och vid Låne-Contoret i Malmö.
7.3g. - yttrande rörande medels anslående till understöd för fortsättningen af den utaf Madtmoisellc Uioliarllx wid Halmstad anlagde klädesfabrik, F^r. rigo. 1273. 1370. Apr. 6g8. 729. 836. med beswarandc af anmärkningar öfwer ätskillkge militaire ärenden, Febe. 1328. Mars 1141. nya. Apr.- 65g. 7)4. 845- med anmälan om Allmänna Brandförsäkrings Dircctioncns! swax rörande desi^i Riksgälds-Contoirct innestäende fond, Febe. lZgZ Mars lizi. Apr. 6z8. 8;o.— yttrande öfwer Hr. Äfwersten Uoi-gllmans hemställan om ersättning till de Zndclningshafware wid-Westerbottens Lands-och Militaire-Stater, som genom sista fredstractaten med'Rystrand mistat sina löningshemman, Febr. rzzZ. Apr. 634. 7«Z. 89^. — utlätande öfwer Friherre 8taöl vonlllolstoins, hemställan om fördelen af Bewillnmgsmedlcns ffiljande frän Statsoch andre medel sä wal widftarcringcn svin indrisningen och öfwcrremittcringen, Febr. lg57- Maro^igZs. 1412. Apr. 627. -M. 828. om inlösande af de i'Halland till KVIppislca ärfwingarNc' i Holland förpantade gods, Febr. 1467. Mars zsg. 427. Apr. 847. —' utlätande rörande föreslagen löneförbättring.för Risets pennin,gelöntagande Embctsoch Tjenstemän, 'Febr. 148Z. 'Apr, 647. 678. 742. 77Z. 880. r rörandeeyrftrd re - 282 Register, . vision af den Uljder Kongl.
De nattliga skuggorna blefvo dock af mera vigt för den unga Cecilia, än hon anade. Långs skogsbrynet rörde sig trenne män med bössor. Det var trädgårdsmästaren och tvenne af herregårdens torpare. Med raska steg nalkades de ett af de hemman, som lydde under gården, och vid deras ankomst möttes de af husbonden Jaako, som med någon förundran tilltalade dem: „nå, hvad tänker ni på, som färdas med bössor denna tid på dygnet? Hvad tänker ni skjuta för sparfvar?“ „Åh,“ svarade en af männen, „vi tänka oss på vargskytte och tänka ta dig med; du tycks ej heller vara sofvande i natt.“ „Nå, hvem skulle just ha lust att sofva, när kosackerne äro i rörelse i nejden?“ „Närmare än du tror,“ menade trädgårdsmästaren. „Jag har varit på spaning och fått reda på att en hop ernar sig hitåt på ströfveri. Dem ska vi klubba.“ „Men,“ sade Jaako, och tog sig bakom örat, „mins ni ej att frun nekat oss att ta till bössorna? „Hm,“ menade trädgårdsmästaren och ruskade på hufvudet, „qvinnofunderingar. Ska vi låta ryssen komma på vår mark, utan att knäppa några åtminstone af dem, det tål jag aldrig. Hade vi ej qväst dem förra gången, de voro hitåt trakterna, så hade vi haft dem här längesen, liksom hela det öfriga landet; men nu ha de glömt den läxan ren och behöfva en ny. Sannt var att vi voro par hundra då, så vi kunde hålla dem från hela det här hållet, och de hade just ej mycket här att göra.“ „Ja men,“ sade Jaako fundersamt, „vi ha ju ändå fått betala, vi ock, åt dem.“ „Visst,“ svarade trädgårdsmästaren, „det är just det som är qvinnoupptåg, att betala krigsgärder och leverera till och med hästar på befallning af några få man, som man kunnat klubba som strån. Och flere ha hitåt ej varit på en gång. Men det tål jag nu inte längre. Mins du ej hur kungen uppmanat finnarne att ta till vapen och stå emot? Nog vet kungen hvad han gör och är ingen kruka, han.
1 afseende då resepenningame säger Ut. Skottet , att de ej kunna tagas från Paäsevo* lanceCassan. Förslaget att så skulle ske, gjor» des af mig; men återtogs genast, efter en anmärk* kling Den 18 September f. m. liing deremot af Friherre Wrangel. I stället föreslog jag, att de skulle bestås af Herrar In* specteurer sjelfva, Söm ärö försedöe med an* Wenliga löner. Utskottet, sorn afstyrker detta,: yttrar, att örn icke anslag för ifrågavarande ändåmål beviljas, nödgas man tillgripa öfver äkotts-fhedlen, Som Utskottet således redan Visat , huru desså behof skola fyllas , torde hytt anslag dertill befinnas Varå öfverflödigt. Friherre Bjornstjerhåi Jag trodde det icke löna mödan, att upptaga tiden med öfverlägga liing om én sådan småsak, sorn desså ljusoch! Ved-penningar , hvilkas beviljande Herr vört Hartmansdorff äfstyrkt. Hvad åter rfespenningårne beträffar, åtgå de blott till en ringa del för Jnspecteurerne. Anslaget är beräknadt för alla Militaire-Etn* hetsman SamfälJdti Ju mera “respenningar för de Förrå åtgå, desto större är ock beviset p& en större tillsyn. Dessutom aro dessa betyd* ligen nedsatte. De utgå icke efter ResRegVev mentet, utan blott med beräkning af J Hästar*
Utdrag den i April 1829. 5 é. tn. på bordet lagda Betänkande, angående Stämplade Bappersafgiften, blef samma Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till BevillningsUtskottet återremitteradt. S. D. Sedan, vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 1® sistlidne Januarii aflåtne, samt den 15 i samma manad på bordet lagda Memorial, i anledning af väckt fråga om offentlighet vid Ridderskapets och Adelns öfverläggningar , Ridderskapet och Adeln redan den 16 sistlidne Mars f. m. funnit godt medgifva offentlighet vid Ståndets öfverläggningar, under förbehåll , icke allenast att ett Stadgande derom borde i Rid-] darhusOrdningen intagas, utan ock att sättet, vilkoren och verkställigheten af berörde offentlighet skulle efter serskild Öfverläggning sedermera bestämmas ; sa beslöt Sid* derskapet och Adeln nu, under förklarande, att de reglementariska Stadganden , hvilka i afseende å ifrågavarande offentlighet kunde komma att ega rum, borde uti Ridderskapets och Adelös Ordningsstadga inflyta, det skulle senare delen af RiddarhusCJtskot, tets ofvannämnde Memorial, som innefatta-, de det af Utskottet, i afseende å offentligheten uppgjorde Reglementariska Förslag, på grund af de, den 3 sistlidne Februarii £„ in. och den 16 sistlidne Mars f, m. saijt 6 Pion Utdrag den i April »82g, denna dag af ä r sk 11 lige Ledamöter dervid gjorda anmärkningar, till RiddarhusUtskottet återremitteras j hvarjemte Ridderskapet och. Adeln ansåg nödigt anmoda Lagutskottet, att upprätta ett Lagförslag, som innefattade nödige straffbestämmelser för de förbrytelser, hvilka kunna begås af åhörare, som bivista RiksSt 5 aderis öfverläggningar.
140. gean afgift efter i:fk Slrtifelit befriaö: i:o ynglingar, forn ivib Slcäbentier, ©pmnajier, (Sarolinffa Snftitntet od) attmänna ©folor ibfa ftubier, famt elever ivib Dcrimologijfa Unbenviöitingöaitftalter; 2:o SJfanufacturijier ocb gabriféibfare i (gffilétuna friftab, få för egne perfoner, font för heras fm fini t cd) barn famt be i vet) för beråd flöjber begagnabe arbetare. §• 141. 53 efrid fe från afgift enligt i:fia od) 2:bra 51 r t. åtnjuta: i:o $oliö4tonftaplar i ©todl)olnt, äfivenfom 3j3oliö Död fträde jtg be, uti beila trenne punfter ftabgabe, unbantag enbaft till iPolié Sefri elfe efter 2 3lrt. åtnjuta: i:o 3unef)afmare af en etter flere tjenfter, antingen utan lön etter infomft, ettet fjmarö fammanrälnabe belopp ej öfmerftiger £mål)uubrabe ttt:br Sanco, meb iafttaganbe af Ijmab 5:bje §. förcffrifmer; Stufcultanter od) ©rtra orbtnarie £jen få to ib a be ej b ti fira fåbatt hanbtering, rörelfe eller näring, för l)toilfett SSetoillntttg eger ruin; 3:o ^erfotter, ftoilfa aitgiftoit npttiga uppfinningar, för bett belöning, font i fåbant affeettbe åtnjuteS; 4:o 3ern*©ontoret, få länge befi minft Slllntänita Solag Sewtdniitg blifwit ålagb genom föreflrif
Staten genom vacance-afgiftens upphörande förlorade i påräknad inkomst, i det fall likväl, att indelningsräntorna till Stats-Verket komme att ingå;, hvadan och då Utskotten dessutom anse det både rättvist och billigt, att ingendera af de båda Bataljonerne vid Bohus Läns Regemente bl ifver framför den andra gynnad, utan bringas på lika fot, hvarigenom vunnes en nödig enhet uti Regementet, samt befordrades den enkelhet och ordning inom Armeen, som Utskotten anse ▼ara det vigtigasle vilkoret för möjligheten att dervid kunna åstadkomma några genomgripande förbättringar och besparingar, finna Utskotten sig, aUhvad i ämnet sålunda blifvit anfördt, hemta skid att tillstyrka Rikets Ständer besluta, att, vid tilländalöpandet af det med Södra Bataljonen af Bohus Läns Regemente under den 4 April 1791 ingångna samt den 5 derpåföljde Maj stadfästade contract om erläggande af hästvacance-afgift, och utan hinder af hvad rörande förnyandet af della contract blifvit tillgjordt, nämnde Bataljon må förvandlas till ständigt Infanteri, under samma vilkor, som under den i5 Augusti 1777 äro vordne för den Norra Bataljonen af ifrågavarande Regemente stadgade samt efter denna tid blifvit vidtagne och ännu för densamma finnas gällande; samt att Rikets Ständer, i den händelse, de härtill samtycka, ville i underdånighet meddela Kongl. Maj:t detta deras beslut, med anhållan om Nådigt samtycke och bekräftelse derå, och med underdånig hemställan derjemte, att den i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse!’ den 17 Mars och den 4 Maj innevarande år omförmälda frågan om åternppsitlning af 58 numer vid Bohus Läns Regementes Södra Bataljon må, i anledning af Rikets Ständers nyssnämnde beslut, få förfalla. Ståckholm den 17 December 1840. Mih, till A, St, Prot, 18/[o, 4 Sami, 2 Afä, 23 Haft, 2 STO C K HOLM.
H ry' © B s e 0 —I 1 3 § CT 3 P' j? o'' o o OD 04 ct> <-cs o -ts O O oo O: r» o* *—4t. öE> *o —t Dfroerfteu 91. 91. roib 91. 91. Regemente. ICöperinc^llantjt», fywötuti wpptednae ivatöet af ZUmgegåtöau famt utautenöerööe Zfaonofjemmait od; Hagenfyetet', fot' l;wtlCa egonöc* tåttextfgtfc tdc evlagtjee, uti H. H. ©oden, fot åt* 18 * * Den <S6attf¥t;tbigcS SRamn od) (Éaracter. c ~G C^_ <Sb *3 § r-t ÄtutgSgSrbar, £em Remman. hemmans od> SägenpeterS marien. yy. <2 *s o o o « £areringS;Gommtt téenl antetfningar. Sf 3 3 ♦ p if s 5. ©■Ö> s § Äammarf)erren 91. SR. SSellnora ÄungSgSrb. i 3 18,000 ®ito Clroarn, meb 4 pär ilenar, går peta året . — 30,000 4S,000 $of:Äammereraren glngfiö Sronofiftert, £of)rg font betalar ränta efter Sorbebofcn . \ (14) 95i&. till 9w ©t. Spvot* 1840 & 1841. io ©ami. i »fb. 2 SBanbet» Sewittntnge^teortJjiitgeit. ^:o Capmngs^Äiigö, ^wanitt upptecknas (Båftgtfweriers, tPåröslpus oel?