Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man föregifwer, at en fordringsägare i Specie-mynt, som med twängsmedcl eller magtspräk blcfwe förbunden at för sin fordran taga emot Riksgälds Lrcclit-Sedlar til det Ivid realisation faststalldta wärde, singe inorn 2 är, dä realisationen stall föd sig gä, dem utbyta emot Specie eller LancOmyNt, men detta föregifwande är oriktigt; ty blott Lhelar af desin Lreclit-Sedlar blifwa med Speciemynt realiteracle, och för den återstående ^:del sär fordringsägaren en ny Lresiit-sedel under ek annat namn, utan ränta, och som efter 15 ars förlopp betalas. Häraf skulle följa, at enstiilda Medborgares, och deribland Enkors, faderlösa barns, Hospitalers, Barnhusens, och flera aä pios nius gjorda Inrättningars fordringar, emot L -g, rattwisa och billighet, utan ägarnes bifall sörwaudlas för ^del til ofruktbart Lapital i hela iF ars tid. En motion af denna beskaffenhet hade icke bort kunna wänkaS i et uplyst tidehwarf, och det är Högloflige Ridderstapets och Adelns aktning för Lag och allmän rattwisa wärdigt at dem assia. Norrköping den Z, Juni! igoö. s. HilliencrantL KZS 'L. " Föredrogs följande af H^rr LLZcrbjelmz I'edr, ingifna trleiuorial. Ödmjukt QLsmorisI! öswertyzad, at Högloflige Ridderstapet och Adeln »md nöje fäster fin upmärksamhet pä förtjenster emot Konung och Fädernesland, anser jag för en glad pligt, at i Ridderstapets och AdelnL nunne äterföra bern, för hwilka wi hafwe at tacka Hrns Kongl. Höghet Hertig Laun af Söderman» land.
Om förnyadt stadgande, att en sjettedel af Ström alltid bör hållas öppen. 5:0 Angående Böters erläggande i Brottmål efter förmögenhet. Från Hedervärda BondeStåndet: Af den 7 Mars, angående: Återremiss af Allmänna Besvärs - pc/j Oecoi Den 17 Martu , e. m. nomiceUtskottets Betänkande, rörande så väl yrkad skyldighet för Ridderskapet och Adeln, att för deras Hus och Tomter i Siäderne, deltaga uti Kyrko , Preste-, Scholaeoch Rectors Bostadsbyggnader, sorn ock att de Onera, hvilka tillhöra Gårdsägare bland Städernes Borgerskap, måtte utsträckas till alla Fastighetsägare i Städerne. Att BondeStånd^t, i anledning af LagUtskotc tets förnyade Utlåtande i frågan om förändring i straffet för Hållkarl, ansett vid Ut4 skottets första , af Ståndet antagna Betänkande, böra bero Återremiss af Allmänna Besvärs - och OeconomiceUtskottets Betänkande, rörande en för-i bättrad Posternas reglering. Angående bifall till Lagsamt Allmänna Besvärs - och OeconomiceUtskottets Utlåtande om allmänna Vägarnes underhållande vintertiden. Återremiss af Stats Utskottets Utlåtande, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition , angående användande af de innom Södermanlands Län befintelige Jagbackar. Af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeco3 nomiceUtskottets Betänkanden: i:o Om författandet af en systematisk Samling af Författningarne om Jordägares rättigheter «th skyldigheter 3 och Den 17 Martil, g. m. 267 2 O Angående föresi gen ändring' i 24. Cap. 5 §. ByggningaBaiken. Bifall till följande Lag - samt Allnänna Besvärsoch OeconomiceUtskottens Utlåtanden, angående: 1:0 Inskränkning i förbudet mot nyttjande af Tröskeslagor utaf Ek. 2:0
11:03 'punkten, motsvarande Banko-reglementets 122 §, har till utskottet blifvit återremitterad af ridderskapet och adeln samt presteståndet, inom hvilket sistnämnde stånd åtskillige ledamöter, med instämmande uti den af herr biskop Agardh mot denna punkt afgifna och vid det återremitterade betänkandet bifogade reservation, yttrat den mening, att de af utskottet har föreslagna bestämmelser skulle, vid tillämpninningen, komma att medföra en alltför hastig minskning eller indragning af bankens lånerörelse; men enär borgareoch bonde-stånden gillat berörde punkt samt någon erinran mot densamma i hufvudsaken icke blifvit inom ridderskapet och adeln framställd, för utskottet, som, vid nu anställd ytterligare granskning af förslaget, funnit endast det tillägg deri nödigt, att fullmäktige, då bankens ställning det påkallar, jemväl böra uppsäga till inbetalning redan beviljade kassa-kreditiv, i enlighet med hvad utlåtandet N:o 60 i sådant afseende innehåller, hos Rikets Ständer tillstyrka, att den mot 122 § svarande föreskrift i nästa banko-reglemente måtte erhålla denna lydelse: 3:o Oberoende af de åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af bankens metalliska kassa, åligger det fullmäktige att, när större uttagningar af silfver från banken eger rum eller bankens ställning i öfrigt det påkallar, a) minska utlåningen genom handelsoch närings-diskonterne, afslå ansökningar om kassa-kreditiv samt uppsäga till inbetalning inom 3:ne månader redan beviljade dylika kreditiv; b) alldeles inställa nämnde utlåning samt indraga större eller mindre del af utlåningen på namn och reverser med omsättnings-rätt genom bankodiskonten och låne-kontoren; c) Banko-Utskottets Utlåtande, i\:o 67. c) samtidigt härmed: antingen mot betalning i bankoscdlar försälja inuchafvande obligationer, eiler upptaga län emot förbindelser med 2 högst 3 procent ränta under ömsesidigt förbehåll af 3 högst 6 månaders uppsägning; samt d) genom vägran af nya län, efter hand, minska öfriga grenar af bankens läne-rörelse, den på fastigheter dock i sista rummet; börande dessa för metalliska kassans bibehållande, medelst förminskning af bankens vid anfordran betalbara förbindelser, anvisade utvägar begagnas i den ordning de här ofvan iiro uppräknade.
Minister som vid den tiden då beslut fattades ang:de införande af rättsenligara och enklare arfsoch giftolättslagar, förestod Just.-Departementet icke allt för tidigt blifvit bortryckt af döden, R. St:r haft att vid näst derpå följande Riksdag förvänta en Kongl. Propos. ang:de en utvidgad testamentsfrihet, hvilken denne Minister (Hr Frih. Nordenfalk) ansåg vara af den vigt, att, om jag icke är allt för illa underrättad, han afstyrkte sanktion å R. St:rs förslag till lika arfsoch giftorätt, med mindre än alt denna förändring ställdes i sammanhang med en kontrapropos. om utvidgad testamentsfrihet, ehuru K. M. i nåder fann för godt att upskjuta den sednare frågan, hvilken derefter synes hafva blifvit alldeles bortglömd. Jag anhåller att denna min motion måtte remitteras till LagUtsk. 3:o. Uti det förslag till HandelsBalk, som af Lagkomitéen år 1815 på trycket utgafs, hade komitéen bland annat föreslagit den förändring i nu gällande lag, att intet skuldebref skulle fä ställas lill innehafvaren, samt att, derest det vore ställdt till viss man eller ordres, öfverlåtelsen deraf skulle ske skriftligen man från man, så att icke ens öfverlåtelse finge ske lill iunehafvaren. Motiverna till delta förslag voro bland andra: l:o. Om ett sådant skuldebref, genom händelser, som ofta kunna inträffa, utan ägarens frivilliga öfverlåtelse, kommer i annan mans hand, kan denne utsöka den derå grundade fordran, och ägarens rätt gå för honom förlorad. Han kan icke ens från sig afvända denna förlust, om hail gitter bevisa, att viss man detsamma från honom stulit, men en annan sedan framställer sig såsom innehafvare, utan att kunna öfverlygas derom, att han icke på god tro åtkommit skuldebrefvet, eller Den 31 December e. m 401 eller ock, om innehafvare!! hunnit uttaga betalning, innan en sådan bevisning emot honom skett, och sedan är oförmögen alt återgälda. 2:o.
(Tab. Litt P.) 4) Uppgift å uppbörden, med undantag af konfiskationer och böter, samt diverse verks medel, vid Malmö Tullkammare åren 1856—1860. (Tab. Litt. Q.) 5) Sammandrag af uppgifter om från staden Malmö sjöledes afsänd malen och omalen spanmål samt bränvin åren 1856—1860. (Tab. Litt. R.) Tab. Litt. M. Telegramm-antal och -porto i Malmö. Telegrammer. Telegrammer. Porto Porto Ankomne Afsönde Ankomne Afsönde från inrikes till inrikes R:dr R:mt. från utrikes till utrikes R:dr R:mt. orter. orter. orter. orter. Sjöfart och handel. Från staden Lund meddelas, att, oaktadt jernvägskommunikationen, synes handelsrörelsen i staden icke hafva vunnit någon förkofran. Endast afsättningen af timmer och andra gröfre trädvaror samt stenkol, som Tal». Litt. Antalet af de till Malmö hamn ankomne och derifrån afgängne farkoster åren 1856—1860. Ankomne från Afgångne till Summa Suminrikes utrikes inrikes utrikes marum. orter. orter. orter. orter. Uppgift å de väsentligare varuqvantiteter, som sjöledes ankommit till och af g ätt frän staden Malmö under år 1860. Inkomne från Afgångne till Inkomne från Afgångne till utrikes inrikes utrikes inrikes utrikes inrikes utrikes inrikes ort. ort. ort. ort. ort. ort. ort. ort. Bomull. » 957,050 26,567 8 142,742 Benmjöl » 20 2,243 Canel )) 8,432 1,422 Malmöhus län Sjöfart och handel. 17 forslas från Malmö, kan anses hafva tilltagit, jemte det spanmålshandel blifvit i någon mån lifligare. Handelsrörelsen i Lund består egentligen i minutförsäljning af sådane artiklar, som konsumeras inom staden och den närmast angränsande landsbygden.
Utskottets Betänkande, VIII s i365 — 1387, kifaf BondeStåndet, IX s 1152, återrem. af Adeln, IX s 1161, af PresteStåndet, IX s 1162, af BorgareStåndet, IX s 1164. Ytterligare Utlåtande, VIII 1. s i5oO'— i5i4> bif. med tillägg af PresteStåndet, IX 3. s i83, lagdt tili Handlingarne af BondeStåndet, IX. 3. s 192, bif. af BorgareStåndet, IX 3. Underd. RiksdagsBeslutet, §. 44- — uppläsande i Kyrkorne, om förändradt sätt för; LagUtskottets Betänkande, VII 1. s 128— i33, bif. af Adeln, IX s 198, af PresteStåndet, IX s 201, återrem. af BorgareStåndet, IX s 206. Ytterligare Utlåtande, YII 1. s 564 — 107 ■ 571, förkast, af BorgareStåndet, IX. s 478, I af BondeStåndet, IX s 479* Förlust, om yppad, på Fastighetslån i GöI theborg och Carlshamn. BancoUtskottets I Betänkande, VI 1. s 82 — 89, bif. af t BorgareStåndet, IX s 121, af PresteStånI det, IX. s 129. JörmyndareKammare, om inrättande af, i I alla Rikets Provinser. Se Låntagare, om I äfventyret för Banken. 'ormyndares, om, frikallelse från skyldigt heten att öka Myndlingars Capital. Moll tion, remitt. till Lagutskottet, lis ii32.
I Tyskland äro, oberäknadt de pensioner, som utdelas, alla mindre tjenster, såsom banvaktare vid jernvägarne, vaktmästare, jägare,. skogvaktare m. fl., tillförsäkrade åt afskedade militärer. 1 Österrike var man härmed så noga, att då statens jernvägar nyligen försåldes till enskilda bolag, infördes i kontraktet särskilda bestämmelser för att trygga de afskedade soldaternas rätt till alla mindre beställningar vid banorna. Så går man till väga utomlands. Hos oss deremot — när soldaten icke längre kan tjena, så afskedas han med 18 rdr i pension, hvilket gör hela 5 öre om dagen eller ungefär värdet, af en sup. Häri ligger förklaringen på de sorgliga uppträden, man så ofta här nödgas bevittna. Hvem af oss, Mina Hrr! bar ej mången gång sett en gammal sjuklig usling sträcka ut handen och tillhviska den mötande: »Jag har tjenat i 30 år, jag förgås i elände — skänk mig en slant!» Hvem af oss, Mina Hrr! har icke vid ett sådant tillfälle känt harmens rådnad stiga upp i pannan. Utomlands kan en gammal soldat svårligen falla fattigvården till last. Hos oss är det deremot regeln. Ställningen är således bedröflig nog. men Utsk:t föreslår likväl att y tterligare förvärra den. Till eländet lägges nu förnedring. Hen afskedade soldaten skall hädanefter behandlas såsom fånge. Hittills har han åtminstone haft rätt att sjelf och genom den kommuns försorg, till hvilken han rätteligen hörer, efter erhållet afsked, transportera sig till lörsörjningsorten; nu deremot föreslår Utsk:t, att staten skall öfvertaga detta bestyr. Med andra ord, soldaten ställes under polisuppsigt, och då staten icke torde vara benägen att bestå särskildt skjuts åt hvarje afskedad, komma desse säkerligen att åka på fångkärran. På detta sätt slutas den Svenska soldatens ungdomsdröm om ära och rykte. För min del har jag och skall alltid, enligt förmåga, arbeta på att upphjelpa soldatens ställning; i detta syfte väckte jag den motion, som nyligen vunnit R. o. Ad:s bifall.
Jag kan således ej finna annat, än att detta förslag kan afslås. Gr. Horn: Hr v. Troil bar förekommit mig i hvad jag ville yttra i afseende på Frih. Cederströins sats, att Constit. Utsk. endast vore berättigadt att föreslå ändringar i grundlagarna. Det synes af ordalagen i början af detta betänk. , att det endast är ett förslag till allmänna grunder, och att Constit.Utsk. vill invänta återremiss med Ståndens gs - Den 16 October c. m. 53 mensamma tannar för alt redigera den verkliga lagen och föreslå hvar den skall i grundlagarna inflickas. Såsom grundlagsförslag anser jag således betänk, böra behandlas, och då kan jag ej finna annat, än att om R. o. Ad. anser ifrågavar, lag obehöflig, måste denna åsigt genom en gemensam tanke uttryckas. Skulle 3 eller 4 Ständ uttrycka denna tanke, att en lag för landtdagar icke är behöflig, förfaller hela förslaget samt kommer det ej att hvila till nästa riksdag; och det är på sådan grund jag ansett ett förslag till grundlagsändring kunna afslås, men deremot ett beslut, hvarigenom ett sådant förslag godkännes, icke kunna vid första riksdagen fattas. Jag finner således ej heller något, som hindrar 11. o. Ad. att uttrycka den gemensamma tanka, att R. o. Ad. ej vill hafva ett sådant förslag lill Landtständer, son.' Utsk. framlagt, och jag instämmer i denna åsigt samt hoppas, att den blifver förklarad vara Ståndets gemensamma lanke. Frih. Cederström: Här har blifvit sagdt af Hr v. Troil, att detta förslag involverar en ändring i i § Riksd.- Ordn. och således borde såsom ett grundlagsförslag behandlas.
Såsom Hr Printzensköld yttrat, tror jag, att om det föreslagna tillägget göres, så skall det, huru man än må tyda §:n, leda till otydlighet och olika behandling af förekommande mål, hvarföre jag vördsamt tillstyrker afslag derå. Då nu propos. till bifall å ifrågavaride tillägg blef framställd, ropades starka Nej, blandade med Ja, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade afslä detsamma; samt, efter denna propos:s besvarande med starka Ja jemte några Nej, förklarade, att han funnit Ja öfvervägande. Efter härvid af Gr. Björnstjerna begärd votering, uplästes till justering och godkändes följande votens-propos.: Den som bifaller det af Bevillms-Utsk. föreslagna tillägg i slutet af 29:de §:n lista mora. af Bevillms-förordn., röstar. Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, afslår B. o. Ad. berörde tillägg. Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit som följer : Ja — 5. Nej — 13. Sista mom. af förevaride punkt bifölls utan discussion, hvarefter återstående pröfningen af Utskis Betänk, upskjöts till nästa plenum. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde, från StatsUtsk. inkomne Utlåt, i JM 102, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt. JVs 50, angide ifrågaställd förbättring af Soldaternes vid Södermanlands regemente löneförmåner; 103, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., angide ifrågaställd utsträckning af Nämndemäns rätt till skjutsoch traktaments-ersättning för syner och andra förrältnir; JVI 104. i anledn. af Iv. Mis Nåd. Propos., angide anslag af 12,000 Ridr till lindring i de kostnader, Carlskrona stad, till Deri 26
Nov. 2 A. P. 680. ■— angående, tillägg i Ansvarighetslagen för Fullmäktige i RiksgäldsContoiret, med afseende å utbetalningen af mindre Credi - 143 tlvet. Nov. 2 A. P. 680. — angående åtskilige föreslagne sålt att tillvägabringa en öfvergång af de mera bildade Folkclasserne till de producliva. Nov. 2 A. P. 680. Expeditioner till Konungen, Riksens Ständers, i anledning af Konungens Skrifvelse rörande upphörande af Extra Grufvehjelpen i Stora Kopparbergs Län. Nov. 2 A. P. 68 r. — med anhållan, att Hennes Maj:t Drottningens Höga Kröning måtte för sig gå. Nov. 2 A. P. 681. — i anledning af Konungens Nådiga Bref, rörande inrättningen af ett HandelsLåneContoir i Götheborg m. m. Dec. P. 7. — i anledning af Konungens Bref, angående ett Höganäs Stenkolsverk beviljadt understöd af Statsmedlen. Dec. P. 7. — i anledning af Konungens Proposition, i afseende på fortfarandet af det ConvoyCommissariatet beviljade Creditiv. Dec. P. 7. — om anläggandet af en vattenledning till Carlskrona. Dec. P. 7, gq, 023, 792, 814- — i anledning af Konungens Proposition angående ny Författning om Mått, Mål oell Vigt. Dec. P. lor. — i anledning af Konungens Remiss angående ersättning af allmänna medel för kostnaderne vid tryckning af Landshöfdingarnes EmbetsKungörelser. Dec. P. 101. — i anledning af Konungens Remiss å framlidne Landshöfdingen af Wibelis Enkas ansökning att få bibehålla hälften af den pension hennes Man å Allmänna IndragningsSlaten innehaft. Dec. P. 101. 144 Expeditioner till Konungen, Riksens Ständers, angående förändring i nu gällande föreskrift om Allmänna IndragningsSlatens ingifvande af Trycket. Dec. P. ioi. —i anledning af väckt fråga om utbyte af Hjelprotar.
Det har vid denna riksdag, särdeles inom detta Stånd , flera gånger blifvit anmärkt, att andra Utsk. skola hafva sökt sträcka sina åtgärder längre, än de förmenats hafva ägt rättighet till. Deremot harLagUtsk. här sökt att hålla sig inom degrundbigsenliga gränserna för dess verksamhet. Utsk äger att prof* va lämpligheten af ingifna förslag till förändringar i lagar och förordningar eller till nya sådana; inen Utsk. har alldeles icke någon rättighet att pröfva hvad föregide Ständer lemnat oanmärkt, att förklara något olagligt, som föreg:de Const.Utsk. genom sitt stillatigande sanetionerat. Dennaförordning utkom år 1812. Sedan dess hafva flera riksdagar ägt rum; men vid ingen af dem har det Utsk., som haft Slatsråds-prot-.ns granskning sig anförtrodd, väckt någon fråga om förenämnda författning, och det Utsk., som läst Statsråds-prot:na för år 1812, har ej 'heller gjort någon anmärka, emot författningens laglighet, ehuru detsamma ägt rättighet att, i händelse af befogenhet, ställa Konungens rådgifvare under tilltal för utfärdandet af samma förordning. 1840 års LagUtsk. har ej rättighet att (tömma öfver lagligheten eller olagligheten af detsammas tillkomst och hade sträckt sina åtgärder alldeles för långt, om det ingått i någon pröfning derom. E11 sådan domsrätt tillkommer ej Utsk , och jag tror, att den numera icke en gång tillkommer R. St. Utsk:s åliggande var att pröfva, huruvida förordningen, efter nuvar. förhållanden, befanns lämplig. Detta åliggande har Utsk. efter sin åsigt, fullgjort, då Utsk. ansett förordningen kunna qvarstå. Jag vill ej påstå, att jag anser denna förordning så särdeles behöflig; men jag tror, att den i ingen män är farlig. Då remissen till LagUtsk. skedde, har här vidt och bredt ordats om offren för denna förordning och om dess svåra följder. Huru det sammanhänger med dessa offer, upplystes äfven vid samma tillfälle. Hvad sorn sades om dessa olfer, var stora ord och föga mer.
Totalbeloppet af besparingarne för innevide statsreglerings-period, eller för åren 1858, 1859 och 1860, upgå således, enl. denna beräkning, till 320,324 rdr 56 öre. En uprättad tabell öfver de arméens pensionskassas pensionärer, hvilka före 1858 erhållit afsked, men varit till åtnjutande af fyllnadspensioner berättigade, enl. K. Brefvet d. 9 Febr. nämnde år, om de efter denna tidpunkt gått ur tjenst, utvisar, att till fyllnadspensioner åt dem skulle erfordras för år 1861 Summa 418,000 rdr. Då härtill användes ofvannämnde reserverade behållning 320,000 rdr, skulle, i rundt (al, 98,000 rdr utgöra det belopp, som derutöfver erfordrades för nästa sfatsreglerings-period, till fyllnadspensioner för de pensionärer, som tagit afsked före 1858. Om således R. Stir, med behjertande af förenämnde förhållanden, för nu kommande statsreglerings-period, anslå enahanda belopp, som vid förra Riksdagen för ändamålet beviljades, lemnar detsamma, efter anställda beräkningar, icke allenast full tillgång till betäckande af förenämnde 98,000 rdr, utan äfven till fyllnadsbebeloppen för de under tiden afskedstagande. Uplysningsvis må tilläggas, i alside på de sannolikhets-beräkningar, som här blifvit lagda till grund för antagandet af pensionärernas successiva afgång, att af dem, hvilka före 1858 gått ur tjenst, äro 11 öfver 85 år gamla, 24 öfver 80, 62 öfver 75, 172 öfver 70, 324 öfver 65 oeh 489 öfver 60. I följd af hvad jag sålunda haft äran anföra, föreslår jag vördsamt att R. Högloft.
Stockholm den 24 November 1859. Vftrtlsamt Memorial, Af Höglofl. Expeditions-Utskottet anmodad att afgifva yttrande i fråga om dels det ungefärliga belopp, hvartill tryckningskostnaderne, m. 11. utgifter för de vid sednaste riksdag hos de respektive Riks-Stånden väckta motioner kunna antagas hafva uppgått, dels ock det belopp, hvartill samma kostnader kunna anses komma att uppgå, för den händelse att, på sätt ifrågastäldt blifvit, de motioner, som vid innevarande riksmöte komma att väckas, blefve särskildt tryckta och hos Riks-Stånden utdelade i det antal exemplar, som är föreskrifvet i afseende å Bihanget till RiksStåndens Protokoller, får undertecknad vördsamt anföra följande: Vid genomseende af Riks-Ståndens Protokoller för sistlidne riksdag har det befunnits, att desamma utgjort i tryckta ark: hos Ridderskapet och Adeln 414 ark, » Preste-Ståndet 368 » i » Borgare-Ståndet 396 » » Bonde-Ståndet 380 » Sammanräknade kostnaden för tryckning, häftning, papper m. m., för nämnda Proto - Expeditions-UtskoUels Utlåtande N:o 4. 7 koller, hvillka kostnader af Rikets Ständers Riksgälds-köntor bestridas, hafva, enligt derstädes lemnade upplysningar, utgjort: för Ridderskapet och Adelns Och har upplagans storlek utgjort: hos Ridderskapet och Adeln 500 exemplar. » Preste-Ståudet 500 d:o » Borgare-Ståndet 250 d:o » Bonde-Ståndet 400 d:o Vid jemförelse häraf synes, att kostnaderna för hvarje tryckt ark af meranämnda Protokoller uppgått hos Ridderskapet och Adeln till omkring . R:mt R:dr 16: — » Preste-Ståndet » » 22: — » Borgare-Ståndet » » 21: 50.
Jag liar ansett, och inom Utsk. varit af den tanke, att en sådan anmärkningsanledning, som här skulle vidtagits, varit alldeles oformlig, och finner derföre myckel mera skäl, att densamma utehlef, och att StatsUlsk. endast genom ett prot.utdr. lemnnde Coust Utsk, avis om förhållandet, på sätt sorn skett. Icke har derigenom någon maktinki äktning kunnat äga rum, eller ens vai it afsedd. Man har äfven velat anklaga SlatsUt-k. för alt hafva befattat sig med förslag lill grundlagsförändringar; något sådant förslag har ifrån SlatsUtsk. icke emanerat. StalsUtskts majoritet har, då den funnit en formel ölverskriden, tnen dock icke så, att någon bestämd nnmärkningsanledn. derföre kunnat riktas emot Konungens rådgifvare, tänkt sig möjligheten deraf, alt Coust Utsk. skulle för en kommande lid undanrödja sådana anledningar för Lommande StatsUlsk. Det förhåller sig icke så, att dessa prot.utdr. blifvit tillbakavisade ifrån Const Utsk.; ty SlatsUlsk. har aldrig ifrån Const.Utsk. erhållit något svar derpå, och jag förklarar, att för mig har det varit okändt hvilken åtgärd Const.Utsk. med dessa prot.utdr. vidtagit, lill dess att Frih. Cederström ifrån sin bänk gjort det kunnigt. Jag har förut yttrat, att jag icke fäster någon vigt vid Frih. Cederströms härda beskyllningar, och vill cj yttra mig deröfver, men anser mig pligtig att hålla deras talan öppen, som önskat äga tillfälle till reconventionstalan emot dem, som kunna här uppträda såsom angifvare af begångna brott emot grundlagen. Jag har tagit mig friheten all erinra härom, på det att Frih. Cederström må betänka följden af ett sådant angifvande, 0111 Ståndet skulle egna någon uppmärksamhet deråt. I öfrigt ber jag att lill Hr Rosenblad få hembära min gäld af tacksamhet derföre, att han ej gillat de Uttryck, som Frih.