Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
WILHELM (gäspar). Jag skall verkligen försöka. Godnatt. BERTA (till modern). i morgon bittida går jag upp på banken och söker hjälper oss med gåfvobrefvet. Vi måste ordna denna sak utan dröjsmål. Strax (Går.) Det tjänar ingenting till att vara ond på dig. Nej, det vore verkligen illa, det medger jag. Din kamrer Lundberg och ber att han kommer hit och FRU BARK. Berta? Hvad hustrun eger, det eger också mannen, det vet du ju. BERTA. det inte längre nu. Nej, lilla mamma, så var det förr, men så är Du har ju fått denna fattiga Är du bara säker, att vi inte göra något orätt, summa af din faster med särskildt förbehåll hon skulle aldrig gifvit dig den, om hon trott, att den skulle gå samma väg som alt det andra då hade hon hällre skänkt den till välgörenhetsinrättningar åt dig enkom för att du inte skulle rent af komma att lida nöd, när pappa gjort af med alt hvad du egde. FRU BARK. var ogift och förstod aldrig hvad ett äktenskap vill säga. Hon förstod inte, att en hustru måste hjälpa sin man, så länge hon har något inga lagar i verlden kunna ändra det. Jag förstår mig inte på Ja, faster Malla menade mig väl men hon liksom sin öfriga förmögenhet. Men nu gaf hon den lagar och juridik och alt det där men hvad som en gång varit rätt, det blir rätt, man må ändra lagarna hur man vill. BERTA. Precis tvärtom skulle jag vilja påstå. orätt, åtminstone hvad kvinnan beträffar. FRU BARK. Hundarna! Nå men Berta. BERTA. tillgifnare bli de. Nu, när till och med lagen börjat Ja, just hundarna. Ju mer man slår dem, ju som förr var rätt, det är nu en himmelsskriande inte längre kvinnans största dygd att likna hundarna. Nu är det Hvad vilja göra kvinnorna till människor, så kunna de ändå inte frigöra sig frän traditionerna. Hällre taga de stryk och svält än de vilja lefva herrelösa. FRU BARK. annat än förakt. Du har rätt, mitt barn. BERTA. jorden så kärleksfull så god! FRU BARK. att godhet ingenting annat är än svaghet.
Disconterna, hvilka aldrig varit ämnade till stående lån för Landtbruket och inre näringarna, utan till mornentala biträ - i6oo Dm 17 Juli' biträden, hvaraf handeln i synnerhet kail profitera, vore endast det, att de till största delen vänts åt landet frän nämnde primitiva ändamål; att den föreslagna rättigheten lill lån på fastig, heter emot 3 proCénts renta, skall medföra den verkan, att hela Fonden kornrne att stadna I10S de rnindst behöfvande, rnén att, om deremot 5 proCénts renta utsattes, ändamålet skulle bättre uppfyllas ; att orsakerna till den inträffade förlägenheten böra rätteligen sökas uti flera och betydliga på hvarannan följande mSssväxte.r , i saknad sill-fångst, i saknade arbetare, samt i ständigt och ansenligt ökade Krono-utlagor, ert jemt stigande luxe och ökadt begär till öfverflöd, äfvensom de å alla varor uppstegrade pris, sorn gjort den rörliga fonden otillräcklig, såsom ej ökad i förhållande till priserna Och de för ömnämde fastighets-vinglerierna; att den af Utskottet föreslagna Tull - förhöjningen ofelbart skulle leda till Tull-försnillning, saint en tull af G skild, skalpundet på caffe blifva orimlig. För öfrigt bär Herr Commerce Rådet anfört, att den föreskrift,-att hvarje Srats-expeditions åtgärder borde utgöra ett föremål för den föreslagna Stats Oeconomiska Journalen, vore i så måtto betänklig, att sådana artiklar ofta torde ofullständigt, om ej framställas, åtmindstone af allmänheten läsas och derigenom leda till origtiga omdömen. Hr Grosshandl. Åberg: att dels det år 1809 hastigt ökade rörelse-capitalet, hvilket verkade i början öfverflöd på penningar och sedermera deras småningom fallande värde, söm nu mera till Den 17 Juli. 1601 till den grad förkämrais, att 20
Tungspat, omalen; se Sten, oarbetad. malen; hänföres till Färger och Färgningsämneu, ej specificerade. Tusch ; hänföres till Färger, ej specificerade. Tutaneg o; se Zink. Tutia; hänföres under Apotheksvaror. Tvål: parfymerad — 50 andra slag 1 skålp. — 8 Tågvirke, nytt 1 skålp. — 3 Tänder, konstgjorda; tullbehandlas såsom Varor, i taxan ej nämnda, arbetade. Tändstickor, jemväl af annat material än träd, äivensom Tändsvamp, närmaste emballagets vigt inberäknad 1 skålp. — 12 Ull, alla slag FriUr: fick-: med guldboett 1 stycke 4 — med boett af andra materialier 1 stycke 1 boetter, lösa; förtullas såsom det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. skeppskronometrar 1 stycke •20 | väggoch studsare i foder: af brons eller annan metall, äfvensom af alabaster och porslin 1 skålp. — 75 af träd eller andra slag 1 skålp. — 40 urfoder, lösa, lod till ur, äfvensom tornur, eller delar deraf, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. lösa eller oinfattade urverk, eller delar af ur, ej specificerade , I skålp. 3 — Urglas; se Glas. Förslag till Tulltaxa. Qvantitet för Tullberäkningen. Fadd: silke»- andra slag Vugnar och Aledon : arbetsfordon och lastvagnar tvåhjuliga, samt droskor, trillor och slädar öfriga slag synbart brukade, som af resande, för eget behof, medföras eller som blifvit ur riket bevisligen utförda Vagnmakare-arbeten, ej specificerade, hänföras under Slöjdvaror, ej specificerade. Vagnsmörja; so Maskinsmörja. Valniiller; se Nötter. Vanilj Van tar: heleller halfsidenandra slag 1 skålp. 1 skålp. 1 stycke 1 stycke 1 stycke öfverkladda med skinn; tullbehandlas lika med handskar. Vatten, mineralVattenglas eller en lösning af kiselsyra i kali eller natron.
Det tror jag visst, och tror äfven, att vi någon gång skola kunna så ställa till, att enskildas credit skall fylla de växande behofven af en större penningecirculation. Jag tror således väl, att privatbanker böra finnas; men de böra ej hafva gemensamhet med Statsbanken annorlunda, än att uti dess hvalf ställa säkerhet för sina stiftelser; och jag skulle visst ej vilja lefva den dag, då man åter skulle vilja lyssna till försöken att inrätta privatbanker utan sådan säkerhet, nedlagd i Statsbankens hvalf. Jag hemställer slutligen, om ej Frih. Rantzou delar min öfvertygelse, att första vilkoret för Bankens bestånd och förkofran är, att den är väl styrd, och om vi ej kunna sluta den controvers, som i detta ämne uppstått oss emellan, med att förena våra bemödanden till åstadkommande af en sådan förbättring i Bankens styrelse? Frih. Rantzou tillkännagaf, att han i denna sista del gerna förenade sig med Frih. Ehrenborgh. Hr Rosenblad, Bernh.: Jag hade icke ämnat att nu yttra mig; men då man gjort mig den äran att upptaga yttranden , jag haft i ett föregående plenum, begagnar jag tillfället att förklara ett missförstånd hos flera värda talare af hvad jag då anfört. Jag är ingalunda emot privatbanksinrättningar, vare sig genom actiebolag eller med gemensam ansvarighet; men jag vill, att de skola stå under fullständiga lagar och noggrann tillsyn af dessas efterlefnad. Men om man vill göra det laglösa tillstånd, hvari vår Bank befinner sig, efter den tydning, vissa talare vilja gifva 72 §., ännu svårare, så är just rätta sättet att i detta bankbolag utom all lag indraga privata delägare. De skulle visserligen, med sin större penningeerfarenhet, icke sakna utvägar att inverka på de suveräna medactionärerna vid besluten om Bankens rörelse. Men ännu märkvärdigare skulle det visserligen förefalla hvarje opartisk, om den andel i lagstiftningen öfver Banken, man nekat Sveriges Ronung, blefve lemnad Sveriges Judar, Gr, Cronhjelm:
Ytterligare får jsg erindra, atit det icke är flaga blott om stadgandet, rörande bördeskilling, utan afven om laga fång. Ibland dem står icke vinft å lotteri. Likväl torde det vara nödvändigt, att detta fång afven i Lagen om nämnes, om eljest en sådan åtkomst skall inför Domstol anses rigtig och gällande. Herr Munck af Rofenjkjöld, Eberhard• örn här blott vore fråga, att betrakta principeti af ett Lotteri-spel ahsoiute, skulle jag ©tvifvelaktigt tillstyrka bifall till Lagoch OeconomieUtskottens förevarande Betänkande. Men mad är nödsakad, att bedömrria denna, likasom andri SfatsEconömiska principer relatift $ eller i förhållande till landets närvarande ställning. Saken ar nu ungefärligen Söm örn fråga Vöre öm nyttan eller skadan af att genom publika län-tillgångar skuldsätta Nationen. Vore ej en stor del af Nationen förut skuldsatt och i händerne på tenskildte Fordrings-ägarne, Skulle jag visserligen sätta mig emöt ett sådant Lån-system. Öm vi nu efterse tillståndet i landet, så är det étt historiskt factum, att de fleste fastigheter äro graVerade för gäld: att Capital af den störlek, att de kunna honorera betydligare Egendoms-köp, äro fördeldte på alltför få händer: att de persotter, Sorrl äga dylika Capital, kunna förfflonligåra använda dem i annan väg än till egendoms* handel; och härtill kommer sluteligen$ att Capitalister sorn hafva större Capital att köpa med , inerändela äro utur stånd att commendera sini (penningar, emedan de icke kunna bestämma viss tid för lyftningen deraf, Utan nödgas att geriorrt Lagsökningar utkrälva dem, och genom anbud å Ben so Octoler f. nt. Utmätnings Auctioner bevaka sin rätt, ofta med risque, att sedan sjelfve få den inropta egendomen under Auctions-klubban.
Krogstad öppnar hennes ögon för det origtiga i den handling hon gjort före pjesens början, genom tal, och häraf följer sedan allt det öfriga. Helmer afslöjar sin verkliga karaktär för henne icke genom någon handling utan genom tal och hon själf öppnar slutligen hans ögon också genom tal, ty den handlingen, att hon gick sin väg från hus och hem, var i sig själf allt för oklar för att man skulle förstått den, om hon ej genom tal hade förklarat sin själsutveckling. Ett annat af nyare tidens bästa dramatiska arbeten faller mig just nu i minnet, Björnsons De Nygifte. Hvad är det, som här framkallar upplösningen? Det är tal. Mathilde öppnar Axels och Lauras ögon genom att läsa för dem ur en bok (det är väl icke mer handling än att tala) och försoningen åvägabringas slutligen genom att Axel talar om sin känsla under det förflutna året och härigenom lär Laura att förstå honom bättre. Jag är säker på, att om något af dessa båda arbeten, hvilka höra till dem, som gjort största lycka på scenen under nyare tider, i manuskript inlemnats af en okänd författare till en estetiker ex professo så hade äfven de fått sin dom för brist på handling. Det är ju möjligt att jag har orätt, men i sådant fall förstår jag icke, hvad dramatisk handling vill säga, och skulle bra gärna vilja bli upplyst. Syftar ordet på någon rent kroppslig åtgärd? Måste man resa eller komma, taga gift, skrifva bref, lyssna vid dörrar, skrifva falska namnteckningar, gå på hemliga möten, intrigera för att kunna kallas handla? I sådant fall kan jag aldrig skrifva något drama. Ty min enda önskan och lust är att skildra lifvet och människorna, sådana jag med egna ögon sett dem eller, på grund af hvad jag sett, divinerat dem, utan alla konstlade intriger, utan all konstruerad handling, och blir jag öfvertygad om att dramat icke är en konstform, som medgifver detta, så skall jag utan tvekan öfvergifva det och öfvergå till novellen, där man ej behöfver bindas af några konventionella formregler utan kan följa lifvet så troget man vill.» Personlig frigörelse. Litterär missriktning. Denna förtroliga brefväxling bekräftar ett A. Ch. Lefflers eget yttrande, att i hennes utvecklingshistoria inga stora kriser funnits.
Resolution af d. 19 Maj 1848, som undanröjde K. Svea Hofrätts öfverklagade utslag af d. 11 Febr. samma Den 23 December. 169 år, och hvarigenom förklaras; alt elen omständighet, att Juris Utriusque candidaten A. Philipsson tillhörer Mosaiska Trosbekännelsen, icke utgör hinder för honom att till Auseultant i Hofrätten kunna lagligen antagas. K. M:s nedre Just.-Revision fann, i anledn. deraf, skäligt d. 2 Sept. 1848, tillåta Philipsson att iJust. llevis:s-Exped. vinna inträde såsom E. 0. Caneellist, och att aflägga Tro-, Huldhetsoch Tjenstemanna-Ed, med iakttagande af den i K. Förordn. d. 3-g° 1838 metlgifna förändring*). 3:o K. Sundhets-collegii fönrdnande af d. 2 Juni 1848 för Med. Philos.-Candidaten 0. Benzow, att, såsom biträdande Läkare tjenstgöra vid den i Skåne s. å. sammandragna Armée-korps. K. Sundhets-colhm har i år antagit Candidaten Benzow till Expectanse-Läkare, i händelse Cholera-farsoten skulle inom riket yppa sig; samt derefter föroidnat Benzow att resa till Malmö, en stad, uti hvilken han, under lugna och friska förhållanden, ej ens fått bo. Sedan choleran uphört i Malmö, förordnades Benzow, att ställa sig till Landsh:s i Götheborg och Bohus-Län disposition. Candidaten Benzow skickades i anledn. deraf först till Kungsbacka och f. n. är han stationerad vid Fjällbacka inom Bohus-Län. 4:o Genom K. Sundhets-colhii beslut af d. 11 Juni 1849, förklarades Med. Doct. Chirurgiac Mag. Axel Lamm, på grund af sin trosbekännelse, och med stöd af 28 § R.F. samt 2 § af K. M:s nåd.
Det ställes därför stora kraf på den ledande, som fullt själfständigt skall beherrska sitt ämne med tillhjälp endast af de många reglerna, gifna för olika åldersstadier, kön och utvecklingsgrader. Öfningsmaterialet är därför oändligt rikhaltigt, såväl inom friöfningarna som inom redskapsafdelningen, där formerna kunna omvexla i det oberäkneliga. Dessutom finns en stor möjlighet till användning för lärarekrafternas fantasi och själfverksamhet i de s. k. ordningsöfningarna, uppmarscher i olika tågordningar, ofta regelbundna symmetriska eller geometriska figurer. Detsamma är äfven fallet med den afdelninj ": af lektioner, som bär namn af lek, och som intar en dominerande plats i de lägre klasserna, fullt ut lika allvarlig såsom sundhetsmedel, fastän de små i sitt behof af fröjd och frihet icke ha en aning om lärarens afsikter och beräkningar i detta syfte. Barnens intresse måste vinnas genom lekfull omvexling, och för alla friska måste kroppsöfningen vara en rekreation, icke » kur ». Begreppet kur alstrar tvungenhet och enformighet och innebär i sig själft en abnormitet. Det är ju lyckligtvis så, att vetenskapens fordringar på helsans vård låta sig förena med omsorgen om barnens psykiska varelse, deras sinne för skönhet, glädje, frimodighet och naturlighet, och därför ansluter sig den nyare gymnastiken till förädlande och lifvande konst: musik, formskönhet och liniernas inbördes harmoni. Den verklige pedagogen, som är den uppväxande ungdomens vän ock förtrogne, gör dessa kroppens och själens rekreationstimmar lika litet till militärisk exercis som till kur, och han låter icke den reflekterande metodi kens allvar jaga bort barnafröjd eller ungdomslynne hos sina elever, huru mycket han än inom sig tar sin lifsuppgift på allvar. Denna de tyske lärarnes uppfattning har också i Finland gjort sig gällande, såväl i val af öfningar som i deras utförande och enkannerligen i sättet att anföra och leda, hvari man söker likställa ämnet med andra undervisningsämnen. Isynnerhet inom flickskolan undviker man hvarje skymt af militarism, och häri som i annat ansluter sig skolan till hemmet.
G. T:r 5i 5iMilda Stiftelser.- Wadstena Krigsmanshus-Cassan Amiralitets-Kr i gsmans-Cassan Invalid-Hospitalet . • Allmänna Fattigvården i Stockholm Dito i Landsorterne . Lasarettet i Stokholm Hospitalers och Lasaretters un derhåll Stora Barnhuset i Stockholm . Indelt. Mått. Pensions-Staten Jbr Civile Embetsoch Tjensteman Z Dito för Civile Embetsoch Tjenstemans Enkor och omyndiga Barn Dito för Militaire Embetsoch Tjenstemanssamt Under^Officeraren Enkor och omyndiga Barn Allmänna och Extra Utgifter. Lyshållning ni. Jl. utgifter för Kronans hus i Stockholm Accords-förskotter och ersättningar Fångars skjuts, underhåll, medicamcnter m. rn, samt Spinnhusen Remisslage Observationsoch Uppbörds-procent Mantalsskrifnings-provision Restitutioner Byggnader och Reparationer i Stockholm i Landsorterne i Stockholm .. t .. i Landsorterne Dito Dito till Magasins-byggnadcr Dito Städers friheter Gästgifvares dito Färjor och Färjekarlar Tionde-profvare Fhingc Slutens dagsverks-ersättning Strömsholms Stuteris dito Häst-afvclns förbättrande Hingstpremier i Skåne 932: 24. Dito i allmänhet 2,377: 24. Jordförluster genom Canal-anläggningar Barnmorskors underhåll Sa/tpeter-näringens upphjelpande 70,000. samt ett emot den indragne Saltpetergärden sva - . 124,000. i Kopparbergs Län Dito i Jemtlands Län Transport-kostnad m. m. för Slats-Verkels Jern ... Odlingshjelp m. m. för Krono-nybyggare Hingsthållning i Elfsborgs och Sdkaraborgs Län. Extra Utgifter rande anslag Indclnings-brist Koppar och Åttonde Huf - $U mm a Indeltc Räntor. Penningar Kronorärde. Markegång pi FBrslag. Spanmål. Indelt. Oindelt. Summa. Mätt.
Att biträda Näringarna roed Lån i Discontväg , är i öfrigt så mycket mindre oförenligt med Bankens ändamål, som sådant just utgör ett bland föremålen för Verkets Inrättning. Bankens ytterligare anlitande år 1809 har gjort Discontrörelseris fortfarande förening med Banken oundgängelig, om eljest någon möjlighet till Penninge-Verkets iordning bringande, på längre tid skall kunna förväntas. Härutaf synes således ej kunna härledas något prejudicat, att Banken enlict sina Författningarskulle kunna ingå uti speculationer på vinst och förlust, der dess reela fond äfventyras, och ej mera beror af dess egen vård ©clr styrelse. Och får Banco-Utskottet på sådana grun - "7 6 S De.n 19 Junti grunder vördsamt afstyrka det för Banken före* slagne deltagande i östersjö - Compagniet, såsom, för ingen del förenligt med espriten af Bankens inrättning och de för d'ess förvaltning gällande föreskrifter^' äfvensom Banco-Utskottet af samma skäl ej kan tillstyrka bifall till det äskade BaneBiträdet i silfver. Stockholm den 13 Juni 1815 På Höglofl. Ridd. och På Högv. Prest-Stån, Adelns Ledamöters dets Ledamöters vägnar. vägnar. J. Henning Gyllenborg. E. A. Almqvist» På Vällofl. Borgare-StånPå Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters dets Ledamöters vägnar. vägnar. Gust. jD. Wilcke. Daniel Andersson. G. Helsingius. Vördsam Memorial! Uppläst hös Höglofl. Bidd. och Ad. d. 19 Jani .— Högvörd. Prest-Ståndet d. 20 —_ __ —. Vällofl. Borgare-Ståndet d. ig Hederv. Bonde-Ståndet d. ig G VJ» rs fenom Utdrag af Protocoilet ifrån det Hedervärda Bonde-Ståndet, har till Riksens Höglofl.
Men efter det Fiscals-Embetet målet till Kongl. Maj:t i underdånighet fullföljt, har Kongl. Maj:t, genom dom af den 26 näsllidne Juli, förklarat, att, enär med de företedde bevisen från Stockholms Rådhus-Rätt styrkt vore, att de för ofvan omförmälde lån utgifne originalskuldsedlar, blifvit, i afseende pä tillernad anhållan om inteckniugarnes förnyelse, den 20 November 1841 uppviste hos Rådhus-Rätten och derom vid samma domstol påtecknade i öfverensstämmelse med 23 § i Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, funné Kongl. Majit den omständighet, att bevisen ej utmärkte, det intecknade handlingarne blifvit i sistnämnde Rådhus-Rätts Intecknings-Protocoll införde, icke hafva utgjort binder för Rådhus-Rätten i Götheborg alt den å ifrågavarande inteckningar derstädes sökta förnyelse meddela, hvadan, med undanrödjande af Hof-Rättens och Rådhus-Rättens sammanstämmande beslut, ärendet visades åter till Rådhus-Rätten i Götheborg, som bade att, så vida Banken inom 3 månader efter Kongl. Majlis Domsdag, hos sistbemäldte Rådhus-Rätt sig anmälde och ansökningen fullföljde, deröfver laglikmätigt sig utlåta. Innan denna dom erhölls, hade dock till Bankens betryggande, i händelse af motsatt utgång, så beskaffade bevis, som Rådhus-Rätten i Götheborg äskat, blifvit från Rådhus-Rätten härstädes anskaffade och på grund deraf inteckningarnes förnyelse egt rum; men för Bankens fredande i framtiden från förluster, genom en sådan tolkning af Inlecknings-Fötrordningen, som deråt, i förevarande fall, blifvit af Götheborgs Rådhus-Rätt och Kongl. Götha Hof-Rätt gifven, har Fiscals-Embetet ansett det vara af vigt att få frågan af Kongl. Majit pröfvad och afgjord.
Ankom[ till Exp.fUtsk, d, 16 Dec, 1829, Utlåtande, i fråga 001 Beklädnadsoch Bevä! ings-Directioners inrättande inom Rusthålls-Regementena m. m. Af den anledning, att de, "vid senaste Riksmöte ”antydde förbättringar oc!i förändiingar i Författ”ningarne om beklädnadssättet vid Indelta Cavalie”riet uteblifvit, samt då oredor och godtycklig behandling ännu skola fortfara,5’ har RiksdagSFullmägtigen fran Elfsborgs Län hinders Danielsson, uti ett af Hedervärda Bonde-Ståndet till Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottens gemensamma Utlåtande öfver lem nåd t Memorial, framlagt ett i reglementarisk form affattadt förslag till organiserandet inom hvarje Indelt Cavalleri-Regemente eller Corps, äfvensom vid de, efter träffade öfverenskomrnelser, såsom fotfolk nu tjenstgörande Ry tterier, af en Beklädnads-, Be■väringS'- och Remont-Direction, hvars åliggande skulle blifva atc besörja ersättandet af casserade eller störtade hästar, äfvensom af Beklädnads-, Beväringsoch Remtygspersediar, och sådant allt med användande af de medel, hvilka afRusthåilarne, genom årliga, i stället för tillfälliga sammanskott, borde erläggas; men, i den händelse Rikets Högloflige Ständer icke skulle fästa afseende å denna framställning, yrkar Motionairen, att underdånig Skrifvelse matte till Kongl. Statssamt Oee.-ZJtsk. Ut/, Nio iu8. S Majit afla tas, med begäran om upplifvande( och skärpning af de Författningar, som blifvit utgifne i ändamål att trygga de Rustande mot godtycklig behandling vid persedlars cassation samt utfärdandet af de sa kallade Defect-Sedlar.
Förra Afdelningen: l:sta, 2:dra, 3:dje, 4:de och 5:te puukterne, lades till handlingarne, ined förklarande, i afseende på den del af sistnämnde punkt, som angår Herr Grundehtiernas motion om anvisande af ett förslagsanslag å Riksgälds-Contoret till bestridande af den tillökning i poslförings-koslnaderne, som, i följd af skeende förhöjning uti gästgifvare-skjutslegan, kunde uppkomma, att Ridderskapet och Adeln lät dervid bero; 6:te punkten. Hvad Utskottet i fråga om förslags-anslaget för Tullverkets utgifter tillstyrkt, blef af Ridderskapet och Adeln bifallet; Sednare Afdelningen: Litt. a.) och b.) lades lill handlingarne; Litt. c.) blef, med förklarande, att Ridderskapet och Adeln lät dervid bero, lagd till handlingarne; Litt. d.), e.), f.), och g,), lades till handlingarne. S. D. Då nu ånyo föredrogs Siats-Utskottets den 30 sistlidm: November och 5 dennes på bordet lagda utlåtande, N:o 75, i anledning af erhållne återremisser å utlåtandet, N:o 41, angående utgifterne under RiksStatens Åttonde Hufvud-Tilel, stannade Ridderskapet och Adeln i följande besl ut: r.sta och 2'.dra punkternej lades till handlingarne; 3:dje punktenj lades till handlingarne, med förklarande, alt Ridderskapet och Adeln vidblef sitt, angående anslag för Kongl. Bibliothebet, förut fattade beslut; 4'.de punkten, litt. a.J, lades till handlingarne; Litt. b.), Utskottets i utlåtandet, N*o 75, afgifua ti Ilstyrka udo, rö - Prat.-Utdrag, den 7