Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom det att Herr K. A. Almgren, uti en inom Borgare-Ståndet framlagd motion, bland annat, gjort hemställan derom, »att i Banken införes så kallad uppoch afskrifnings-räkning, i enlighet med livad i alla Privat-banker är brukligt,» hvilken hemställan blifvit af flere ledamöter uti bemälda Biks-Stånd biträdd, hafva Banko-fullmäktige, uti ett till Utskottet afgifvet memorial, jemte annat, yttrat, att hos Fullmäktige fråga väl blifvit väckt om öppnande i Banken af uppoch afskrifnings-räkning, med ändamål att de medel, som derå komma att mot lägre ränta emottagas, skulle i fonden för handel och näringar användas; men att, sedan hos Fullmäktige blifvit upplyst, att motion i enahanda syftning är vorden vid innevarande riksdag väckt, Fullmäktige icke ansett nödigt att med någon vidare framställning i delta ämne till Utskottet ingå. Redan uti Banko-ordningen af 1668 stadgas, att Banken skall upplåna fruktlöst liggande kapitaler. 1 hvad mån Banken fullgjort detta åliggande, under tiden för sin tillvaro, torde icke nu vara föremål för närmare undersökning. Det bör vara till fyllest att här upplysa, att, sedan Banken, genom reserverande vid 1840—1841 samt 1844—1845 årens riksdagar af influten behållen vinst, bildat egna förlags-kapital för bedrifvande af handelsoch närings-diskonternas rörelse, och sedan vid sistomförmälde riksdag det stadgande från reglementet uteslutits, hvarigenom Banken berättigades att af allmänheten upplåna medel, någon så beskaffad rörelse icke kommit i fråga. Att den löneoch diskonteringssamt kassa-kreditiv-rörelse, som bedrifves genom handelsoch närings-diskonlcrna, är i behof af förstärkta fonder, skall Utskottet i det följande närmare ådagalägga, samt inskränker sig nu till behandling af frågan, om sältet huru en sådan förstärkning må, utan tillökning i Bankens ansvarighet, kunna åstadkommas.
CommerceCollegii förvaltning stående fonder och medel, dito. — om Återremiss till Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten af deras Betänkande, angående väckt fråga om det vid Höganäs i Skåne befintliga Stenkolsverks öfvertagande af Staten, dito. — om Återremiss af BevillningsUtskottets förslag till en blifvande Bevillningsförordning, 5q8. iG 242 ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, angående sistnämnde Utskotts Betänkanden, i afseende så väl på åtskilliga till Utskottet remitterade, och Allmänna Bevillningen rörande anföranden, som ock beträffande någre från KammarCollegium erhållne upplysningar, dito. — om gillande af BevillningsUtskottets Utlåtande, angående Postinrättningen och de deraf till StatsYerket inflytande inkomster, 675. — rörande Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkanden, 1:0 i anledning af väckt fråga om allmänna Landsvägars rätande, och 2:0 0111 jemkning i transportskyldigheten af Tiondeoch AfradsSpannemålen, 675, 676. — beträffande samma Utskotts Memorial med förslag till jemkning uti RiksStåndens särskilt fattade Beslut rörande HusbehofsBränvinsbränningen och dermed gemenskap ägande ämnen, 676. — angående likaledes Utskottets Memorialer 1:0 i anledning af yrkad befrielse för flere KronoHemman i Norra Halland från skyldigheten att aflemna bränntorf till Warbergs fästning, samt 2:0 rörande en närmare reglering af Postföringen i Riket och särskildt öfverklagade olägenheter vid Norrska Postföringen, dito. — om gillande af LagUtskottets sednare alternatif i dess Betänkande angående Konungens BefälIningshafvandes skyldighet att till Justitite-Cancelleren samt Justitiae-Ombudsmannen insända ett exemplar af de 243 kungörelser som af Konungens Befallningshafvande utfärdas in. m., 677.
Jag tillstyrker af denna orsak bifall å 553 Den 2S Junti f, m. Statsutskottets Betänkande, hvars antagande visserligen icke lägger något hinder för Ma~ gazinslnrättningens upphäfvande. Herr Munck af RofeiifchjöldAf Betänkandet synes det mig vara klart, att MagazinsDirectionen är nära färdig att aflemna redovisningen för Inrättningens fordringar hosundsättningstagare mm. och att meningen nu egenteligen är, att för framtiden bereda en bättre method vid redogörelsen. Jag förnyar således min, af flere värde Ledamöter understödda anhållan , att förevarande Betänkande må hvila till dess hufvudfrågan om MagazinsInrättningens organisation till afgörande förekommer. Friherre Cederfiröm, Jacob: Jag får i anledning af Herr Munck af Bosenschjölds begäran, upplysa, att i den afdelning af Statsoch EconomieUtskotten, sorn skall afgifva förslag till Betänkandet, angående Allmänna MagazinsDirectionen, frågan om indrifningen af Magazinslnrättningens fordringar och skulder äfven förekommer, för att sedermera i ett sammanhang Riksens Ständer underställas; och det lärer således jemväl häraf kunna hämtas ett skäl för bifall till Herr Rosenschjölds anhållan, att förevarande Betänkande må iå tills vidare hvila. Herr Rothlieb, Axel: Efter den upplysning, Friherre Cederström meddelat, får jag förklara, det jag med honom är af enahanda tanka. Den s5 Junii f, rn, Uppå derefter af Herr Grejvsn och Landu Mar/kalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt tillåta, att StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande finge tills vidare ytterligare hvila på bordet. Föredrogos ånyo och gillades följande Statsutskottets den 26 sist 1. Maj afgifne samt den 6 denneseftermiddagen på bordet lagdeUtlåtanden: N I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1S20 framställde anmärkning rörande 500 Tunnor hafre, som år 1818 blefvo afsände till Norrige.
Han är tidens man, men framtidens man är domprosten Gude: ing£n som haft den lyckan att se denne man i hans presterliga sidenskrud med sammetskantning och ordnar, med denna outsägligt hala värdighet och milda högdragenhet utbredda öfver det nobla prelatansigtet, med de afmätta stegen och sirliga handrörelserna — ingen, som haft denna njutning, har kunnat tvifla på, att han stod stod inför Danmarks primas in spe. Också han är vetenskapsman. I sin disputation, » Den hellige Nadvere », som Martensen en gång kallade » en Fenix till disputation » — träffande nog, eftersom den lika dristigt som denne fågel gäckar naturlagarne — trädde han inom skranket för den ortodoxa lutherska natt-vardsläran och sökte att rädda den genom att putsa upp den gamla mystiska drömmen om » en öfverjordisk physis » och en » himmelsk kroppslighet », och medan han med rörande naivetet » förfäktar detta begrepps realitet », talar han med lika rörande naivetet om » rationalistisk fanatism » och tror sig kunna affärda Rtickerts berömda kritik af nattvardsläraq med den dåliga qvick-heten att den i grunden är ytlig men grundlig i sin ytlighet. Och om nu någon skulle tvifla på, att detta är vetenskap, så kunna de slå upp i ett af de sista häftena af den af hr Gude utgifna » Tidsskrift for udenlandsk Literatur » och läsa följaDdegyldene ord (i en inledning af utgifvaren till ett utdrag ur en tysk teologisk skrift, som förmodligen gifver en vetenskaplig » vederläggning » af den Darwin-Spencerska utvecklingsteorien): » Man skall erkänna teologiens öfverlägsna ställning icke blott fordom, utan äfven nu, såsom vetenskapernas drottning. » Huru hafva icke alla våra små teologers Igertan klappat, när de läste denna sats! Äfven jag är en smula fackman; äfven mitt hjerta började klappa. Det var i synnerhet då jag läste denna sats, som det gick u| ?p för mig att domprosten Gude är framtidens man. Icke sant! detta är dristigt.
Ständer hänskjutna till afgörande vid nu ingångna riksdag, förekommer i främsta rummet Kongl. Maj:ts under den 5 Januari nämnda år aflåtna Nådiga förslag till ny Riksdagsordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen; och då detta förslag, som utgör ett helt för sig, är af den vigt och omfattning, att Konstitutions-Utskottet ansett sig böra särskildt anmäla detsamma, får Ulskottet nu till Rikets Höglofliga Ständers afgörande vördsamt öfverlemna detta Nådiga förslag, tillika med den jemförelse-tabell, som finnes bifogad Ronstitutions-Utskoltets vid sistlidna riksdag afgifna Memorial JVé 7; blifvande de öfriga hvilande grundlagsändringsförslagen medelst särskildt Memorial hos Rikets Ständer anmälda. Stockholm den 6 November 1863. Bih. till R St. Brot. 1865 di 1866. 5 Sami. 2 Haft. 1 2 Konstilutions-Utskottels Memorial M 2 Kongl. Maj:ts Nådiga Förslag tili I^iksdags-Ordning, från Riksdagen åren 1862—1863 hvilande till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag. Allmänna grunder. § 4- Svenska Folket representeras af Riksdagen, fördelad i två Kamrar, den första och den andra, hvilka i alla frågor hafva lika behörighet och myndighet Riksdagsmännen kunna i utöfningen af sin befattning icke bindas af andra föreskrifter än Rikets Grundlagar. Lagtima Riksdag skall, i kraft af Rikets Regeringsform och utan särskild kallelse, sammanträda hvarje år den 15 Januari eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter. Urtima Riksdag sammankallas, då Konungen så nödigt finner, äfvensom i de fall, hvarom i Regeringsformens 91, 92, 93 och 94 §§ förmäles.
Maj:t utnämna den Han i sådant fall finner lämpligast, så inom som utom Postverket;” 3:o ”att, om Kongl. Majrt icke skulle finna skäl att lemna Nådigt bifall till denna af Rikets Ständer i underdånighet framställda önskan, Rikets Ständer då måtte underdånigst anhålla, alt Kongl. Maj:t täcktes på lämpligt sätt befordra alla de, som nu äro antagne och tjenstgjort i tio år inom verket, samt derefter anbefalla Post-styrelsen att ej vidare antaga några extra-ordinarier inom Postverket, utan borde då ordinarie lön anslås för den personal, som är behöflig för göromålens jemna och oafbrulna gång.” Ut - Allm. Bett.» och Ekon.-Vt skot tets B t tänkande, N:o 102. 9 Utskottet, som tagitj hvad sålunda anmärkt och föreslaget blifvit uti behörigt öfvervägande, anser de med Postinspectorsoch Postför valta retjensterne förenade åligganden, ehuru visserligen vigtiga, likväl vara af den enkla beskaffenhet, att for deras behöriga fullgörande erfordras hvarken någon längre tjenstetid inom verket eller de föregående academiska examina, sorn för intiäde och befordran inom andra embetsverk äro oundgängligen nödvändiga; hvaremot hufvudsakligaste vilkoret för en sådan tjenstemans duglighet måste vara ordentlighet och pålitlighet i penningars förvaltande; egenskaper, hvilka böra kunna förutsättas hos hvilken tjensteman som helst, vare sig civil eller militär, som efter en längre tjenstetid kan komma i Nådig åtanka till erhållande af en dylik befattning. Då det dessutom är allmänt bekant, att flere och deribland ganska indrägtiga postmästare-sysslor nyligen blifvit till tjenstemän inom Postverket bortgifna, samt de af motionären föreslagne vilkor för befordringar inom nämnde verk innebära en inskränkning i den Konungen, enligt 28 §.
Utskottet trodde sig härä böra lemna det utlätan, de: att, ester Utskottets tanka, sädane redan befintlige Hus - Den 14 April. 475 Husbehofs-qwarriar och Sqwaltor, hwilka förut deltaga i Noteringen eller Hemmanens Ordinarie Ranka, böra frän ny Skattläggning undantagas; kommandes likwäl sädant ingalunda gälla för dem, som hädanefter anläggas, emedan i samma mon flere dylika upbyggas, mälden wid Odal-qwarnarne minstas, hwadan det äfwen more högst obilligt om deste ej skulle fä söka och erhälla förmedling isin Skatt. Dä denna äter derigenom blifwer mindre stall Kronan naturligtwiS förlora uti inkomst om henne icke lemnäs rättighet att af nya Husbehofs-qwarnar erhälla hwad som fran de gamla Odal qwarnarne icke widare kan utgä: att Utffottet i Betänkandet tillstyrkt det hwar och en fritt mätte fä anlägga M§jl och Säg-qwarnar, till Husbehof samt r följd deraf icke haft för afsigt, att under Owarn-Comrnistionernes ompröfwande draga frägan om och när Husbehofs-qwarnar stola fä inrättas, utan endast hwad för hwar och en borde betalas; att deste Commistioners befattning äfwen skulle blifwa att upptaga och pröfiva Odal - Qwarn - ägares ansökningar om förmedling af gamla Qwarn - räntan, eller om QwarnarneS sörwandling till Husbehofs: och fluteligen, att Utffottet nu, till lättnad för Allmogen, trott sig böra föresiä, att deste Qwarn ? Ctinmistoners Ledamöters arfwodeir mätte tagas pä Kronans, icke pä enskildt» Parters kostnad. 17c supra. Lx Urotocollo I>. dletr.el, Lades pä bordet. Ulästes söliande: Riksens Högloft. Ständers Allmänna BeswärSoch Oeconomie-Utstotts
Denna anmärkn. vore behörig, derest det vore fråga om att in - 436 Den 18 Febrnari f. m. föra den speciella författn:n i RiksAkten; men dä så icke är förhållandet, och den additionela lagen skulle erhålla sil t serskilda datum, kan jag till denna anmärkn. icke inse någon giltig grund. Jag har nu sökt visa, att saken är af stor vigt, men att anmärkmne deremot icke äro af något värde; om jag i någon mån lyckats i denna bevisning, gör slulföljden sig sjelf, att lagförslaget hör antagas och Utsk:s Betänk, ogillas. Hr Stjerngranat, Georg Gust. Henr.: Vid behandlin gen af K. M:s Propos. angille ändring och tillägg i RiksAkten af år 1815, har Const.-Utsk., hvad lista och 3:dje §§ angår, i afseende å saken hänvisat till det Utlåt., sorn af förra Riksdagens Const.-Utsk. afgafs under Nio 47. Utsk. har derföre såsom föremål för sitt nu föredragna Utlåt., icke ansett sig höra uptaga innehållet af berörde §§ annat än i så målto, att Utsk. endast hade att tillse, huruvida emot upställningen och ordalydelsen af de föreslagna stadganderna något kunde vara alt erinra. I fcrevaride Betänk, har Utsk. derjemte tdl pröfning uptagit 2idra § i det K. förslaget, och det tyckes som om Utsk. efter denna behandling af frågan kommit till det resultat, att Utsk., äfven om det på en gång hade tagit alla §§ under fullständig pröfning, hade ansett sig kunna i allo afstyrka K. M:s Propos. All, såsom Hr Bildt yrkat, återremittera Betänk., iror jag icke leda till någon påföljd, allrahelst som Utsk. förklarat, alt »Utsk., vid fullgörande af sitt närvaride åliggande, icke anser sig höta för ringa akta någon betänklighet, som emot K. M:s Nåd. förslag, vare sig till innehåll eller form, kunde med verkligt skäl anses förekomma.»
Omfattade hon mer, så blefve hon, för revisionstidens korthet, ofullständig; och omfattade hon mindre; så blefve Revisionsarbetet efterliggande. borde utgå, såsom antingen öfverflödig eller föranledande tvist om Revisorernas frihet i behandlingen af sina göromål in pleno, eller på afdelningar. synes äfven böra försvinna. Enär Revisorerna, enl. 16 äga, att inom StatsContoirets tjenstemän antaga erforderligt Cameraloch Canzti-bitrdde.• så böra nödiga upplysningar icke kunna fattaSj om de dem begära. Och då deras berättelse, enl. 21 §., icke får tryckas eller utdelas, utan att vara beledsagad af vederbörande myndigheters förklaringar: så måste Revisorerna, *ör att ej äfventyra misstag och vederläggningar, sjelf - i 5 §. § § Betänkanden» IY:o 353. 247 ve vara månast 0111 alt begära underrättelser, när de behöfvas. Att ändock förordna en ombudsman från StatsContoiret, hvilken vore berättigad, att till Protocollet meddela Revisorerna upplysningar, så ofta lian ^funtie dem erjorderliga, skulle kunna förvålla binder från angelägnare sysselsättningar, än att afhöra honom, och möjligen urarta till föreställningar och strider, hvarifrån Revisorerna böra vara befriade, särdeles å de embetsmäns sida, hvilkas åtgärder de skola granska. Betyda åter orden erforderliga upplysningar sådane som Revisorerna begära: så synes ombudsmannens rättighet att lemna dem icke behöfva särskildt stadgas, emedan den redan innefattas i hans pligt att svara. Vill man likväl hafva ett sådant ombud hos Revisorerna, fastän de det icke äskat: så borde man, för öfverensstämmelsens skuld, äfven tillsätta ett sådant i StatsUlskottet, vid dess revisions-förriittningar, änskönt Utskottet derom icke anhållit. Af Hr Ekerman: jemte det jag, med Hr Grefve von Schwerin instämmer deruti, att 3o, 4^ och 68 §§. uti Riksdagsordningen, är den enklaste, och derjemte fullständigaste Instructionen för R.
Stjerneld, H. Ex. Ur Friherre Gustaf Algernon, yttranden. II. 3o5. Stjerngranat, Henrik, yttrande. VI. 4°1 • Stjerngranat, Gustaf, yttranden. II. 233, VI. 44^? Stjernstedt, Friherre Lars, yttrande. II. 158. Stjernstedt, Friherre Fredrik, yttrande. XIII. 7.4. Stjernstedt, Friherre Samuel, yttrande. XIX. 184. Stjernsvärd, Gustal Magnus, yttranden. I. 286. XII. 328. Stipendier tor utrikes resor i tekniskt afseende, angående. Stockfångst för sågverken i Westeroch Norrbottens Län, om förändring uti förfallningarne derom. XXIII. B. 246. XXIV. A. 438. Stockholm, angående förändring i stadgandena om uppbörden derstädes. Se Uppbörden. Stockholms Poliskammare, om vissa förändrade stadganden för. Se Poliskammaren. Stockholms skärgård, om användande till försvarsanstalterna derstädes af en del utaf mindre creditivet. Se Försvarsanstalter. Stockholms skärgård, om bestämmande af förskott till bedrifvande af befästningsarbeten i. Se Befästningsarbeten. — hamnar, angående bro-, hamnoch expedilionsafgifterne derstädes. Se Broetc. — Inqvarterings-ordning, angående. Se Inqvarleringsord nins — Stads styrelse, om ändring i Kongl. Förordningen derom. Se Rättegångs-balken. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 D e n ij 0 c t o, b e r e. ra. sjelfva formationen ligger ett oöfvervionerligt hinder för en motståndskraft »It kunna uppslå, Della hinder blir ovillkolli, "I, unr 3 .Stånd alltid gora pluralitet elliot 2.
S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 39, i anledning af väckta motioner rörande utvidgandet af qvinnans medborgerliga rättigheter, blef samma betänkande återremitteradt, tillika med de hos Borgare-Ståndet i ämnet afgifna yttranden och förslag. S. D. Föredrogs ånyo utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets protokoll för den 27 sistlidne Januari, innefattande, bland annat, dels bemälda Riks-Stånds i anledning af l:a punkten i Stats-Utskottets Utlåtande M 26, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Andra Hufvudtitel, fattade beslut, att 50 Riksdaler må af Rikets Ständer beviljas och tilläggas anslaget för Svea Hofrätt med derunder lydande Justitie-stat, att årligen utgå så länge Häradshöfdingen N. C. Claéson, i egenskap af domhafvande, är i besittning af häradshöfdinge-bostället Lindhof, dels ock inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att i samma beslut sig förena; och blef omförmälda inbjudning af Borgare-Ståndet afslagen. Den 9 Februari. Från Vdllofl. B or g are-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: M 32, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition i fråga om införsel för skatterättsfordran i kronosäteriet Ölstorp i Skaraborgs län. Bifölls. M 33, i anledning af väckt motion om eftergift af ett Kronolänsmannen L. G. Bengtzon ådömdt ersättningsbelopp för undervigt å inlöst bränvinsbräuningsredskap. Bifölls. M 34, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående restitution af ett utaf Häradsskrifvaren J. A. Lindgren till Statsverket inbetaldt ersättningsbelopp Bifölls. M 35, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss å Kongl. Kammar-kollegii berättelse om Sala silfververks ränteersättningsfond för redogörelseåren 1862 —1864.
Till ”följe af denna Kongl. Maj ts Nådiga Befallning har Uppfostrings-Cornmitéen afgifvit det ”underdåniga Betänkande, som härjemte bifogas, och hvilket framställer, sti val grunderne ”för dess förslag till en förbättrad Lön-regle”ring, som de utvägar dertill, Cornmitéen, efter ”en anställd noggran undersökning af så väl ”behofyen, sora hittills befintelige tillgångar, ”ansett tjenligast för Förslagets befordrande till ”verkställighet. Uppfostrings - Cornmitéen har ’5till detta ändarnål afgifvit 2:ne Förslag: det ’’ena N:o j innehållande dess underdåniga uppgift, huru Gymnasier och Scholor borde in”rättas, på ett sätt, att Rikets behof i detta afseende till alla delar skulle uppfyllas; men, då ”Cornmitéen, under detta Förslags främstullan”de, såsom det mål, hvilket borde eftersträfvas, ”likväl funnit' de till dess verkställighet nödinge nya anslag stiga till så högt belopp, att de ”af Riksens Ständer hittils anvisade tillgångar ”dertill ej kunde förslå, har Uppföstrings-Com"mitéen derjemte, i det andra N:o ss; så läm’’pat den föreslagne regleringen, att det ända’’mål, Riksens Ständer åsyftat, med de för halliden varande medel i möjligaste måtto må kun; ”na ernås. ’ Då Kongl. Maj:t, i afseende på undervis”ningens behof och antalet af Lärare, i Nåder ”gillat det af Uppfostrings - Cornmitéen uppgif”ne Förslag för undervisningen meddelande, ”har Kongl. Maj:t till Stats-Beredningens granskning öfverlemnat detta Förslag, i hvad sorn. ”angått anslagen till deras aflöning och öfrige gio Stats-Utskottett Betunkanden, ”nödige omkostnader, Stats-Beredningen* i an» ”ledning häraf i underdånighet afgifne utlåtan”de, viii Kongl. Majit härjemte bifoga till upplysning om sakens rätta förhållande; Och har ”Kongl.
Inkomsterne, som Hospitalet då skulle få, voro 2 procent af Konungens och 3 procent ■af Bergsmännens tillverkning, som sedan sattes till 12 D:r Kp:mt af hvar 4tde part och kallades Skjutsfärds Köppar, och skulle under Ståthållarens inseende, ö Personer hafva Förvaltningen, År 1640 erböd Bergslagen att upprätta Hospitalet, och påtog sig att nertill gifva en mark Koppar af hvart Skeppund, sorn kallas Armbösse-Koppar och ännu i dag utbetalas af Stats-Utsiotteis Betänk anden] äSergsmannen, da ock Kronan anslog ali Skjuts* tärds - Kopparen till Hospitalet, hvilken afven Bergslagen utgaf. Sedermera vid Stads - Inrättningen hä'r i Fahlun, korn Staden att åtnjuta halfva delen, af Skjuts lä rds-Kopparen och den andra hälften tillföll Hospitalet, intill dess Konung CARI# XI är i6§8 den 18 Januarii, sedan Grufvan året tillförene igenföll, fann skäligt att eftergifva Skjutsfärds-Kopparen; men gaf Hospitalet i stället det Surrogatum, som årligen i penningar inflyter. Ar 1650 den 31 October beviljades, på. Bergslagens anhållan, Hospitalet Lönings-Span* nentalen i vissa Hands Orter. Förutan sådant,' lät ock Bergslagen en del af de vid Grufvan failne Sakörén, så väl sorn förbemälte ArrnbösseJ Kopparen och en del af Krats - Kopparen, den Mag istraten eller Stadsväsendets inrättande disponerade, gå till Hospitalets understöd.
Riksdag beslutade förändrade föreskrifter, angående förvaltningen ock utlåningen af Statslåne-fondens medel, hafva Fullmägtige, den 29 Mars detta år, i afseende å återbetalningen af de till Diskont-Verken för utlåning anvisade medel, förordnat att, sedan vederbörande DiskontVerk i nästderpåföljde Maj månad verkställt återbetalning till redan stadgadt belopp, återstoden af de till livartdera DiskontVerket anvisade samt de medel, som genom omflyttningar från ett till annat Diskont-Verk kunde tillkomma, till Banken inbetalas med en åttondedel af det sammanräknade beloppet vid medlet af hvar tredje månad under åren 1861 och 1862, dock att i denna för sistnämnda två år sålunda stadgade återbetalning jemnkning kunde, beträffande så väl belopp, som terminer ifrågakomma, äfven oberoende af framställning derom från vederbörande DiskontDirektioner. § io. Efter anmälan af Understyrelsen, att göromålen inom Sedel^xtra tjemteKontoret, hvilka under sednare åren och särdeles år 1859, i an^i-Konloat' seende till Riksmynts-sedlarnes tillverkning och utgifning i allmänna rörelsen, blifvit så betydligt ökade, att de tidtals icke kunnat af den fåtaliga ordinarie tjenstemanna-personalen medhinnas, för det då närvarande voro så öfverliopande, att ett större arbetsbiträde ovilkorligen erfordrades, hafva Fullmägtige, den 1 Mars innevarande år, berättigat nämnde Styrelse förordna två extra ordinarie tjenstemän att, emot full aflöning, från och med den 13 i nyssnämnde månad till derpåföljde Maj månads slut, i Sedel-Kontoret tjenstgöra, den ene såsom Bokhållare och den andre i egenskap af Kontors-skrifvare. § 11- Sedan, genom företedt Läkarebetyg, styrkt blifvit, att KontorsKontors-sh-ifskrifvaren Johan Fredrik Rydberg, hvilken under en tid af fem f fSr år oafbrutet åtnjutit tjenstledighet för vårdande af sin svaga syn, flyttning