Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer vid denne Riksdag, genom underdånig skrifvelse den 2:dra aistledne Februarii, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga framställning om en Minnesvårds uppresande å Qvidinge hed på Statens bekostnad ofver Högst Salig Hans Kongl. Höghet KronPrinsen Cari. August, med bifall härtill, hos Kongl. Maj:l i underdånighet anhållit, det ett Jtostnads-förslag till detta Monument måtte varda upprättadt och meddeldt i afseende på nödige medels anslåendet har Kongl. Majit i Nådey täckts låta genom Herr Stats-Secreteraren vid Kongl. Kammar • Expeditionen tillställa Stats-' Utskottet ett sådant Förslag, grundadt på en uppgjord Ritning till ett Monument af Svensk Marmor, som upptager en summa af 7,865 R:dr 24 sk, men hvarvid kostnaden till grundens läggande för Minnesvården icke vore beräknad, utan fordrade någon tillökning i nämnde Förslags-Sumtna, Med anledning häraf får Stats - Utskottet vördsamligen tillstyrka, att Riksens Höglofl. Ständer, till bestridande af kostnaden vid uppförande af ett vackert och värdigt Monument öfver Högst Salig Kron-Prinsen Cari, Avgust, nu bevilja en summa af Tio Tusende Riksdaler ?tt utgå af öfverskotteme på Stats-Verkets SiatsUtskottets Be t ärik and en'. intrader för sistledet år, samt derom hos KongJ'. Maj;t « underdånighet anmälan gora. Stockholm dea -Q Maji 4.818, N:r 255. Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utsiotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Hådiga Remiss, angående tillökt VakU betjening vid Götheborgs Läns - Fän, geise, Gfenom Nådig Remiss den 23 sistledne April har Kongl. Majit behagat till Riksens Ständers Stats-Utskotts åtgärd öfverlemna Handlingarne, angående Kongl. Majus Befallningshafvandes i Götheborgs och Röhus
Man bör wänra af, dem något lättare faktningsgäswa, än af en rä rccrut, och huru skulle man dä af de sistnämn» de fordra att de va z eller 4 dygn skulle lära att sköta en ostyrig häst? Grefwe Istarmlton, ^.xel. Jag har ingen ling emot sjelfwa sake» i uulitairifkt afseende, men det är emot lagens esprit att präja Rusthållaren». Friherre Osterström. Jag will ej bestrida alt detta mål tili S:a:L-Ulsko!let mätte ärerremitkeras, men da mäste der ffe genom sormelig proposition pä alerremih. Votering är redan begärd och således kan ej annorlunda utrönas, om de, som den begärt derifrån wilja assia och förena sig om äterremitz. Den 28 November. 1781 Herr Grefwen och Landlmarffalken gjorde ä nyo proposition vin bisalt till Utskottets betänkande, hwilken beswaradeS med ett häftigt och langwarigt rop af Ja, Nej och votering HanS Excellence Herr Grefwe kuutki. Da saken nu för första gängen är söre, är det enligt RegeringS-Formens föreskrift, att den mäste återförtvisas. En del bifaller och en del nekar och resultatet deraf är en äterremist, äkföljd af de gjorda anmärkningarne. Herr Grefwen och Landtmarfkalken gjorde proposition pä äterremist, hwtlken — bifölls. Friherre liljencrants förklarade sig cj stafwa hört att nägra anmärkningar blifvit yttrade, men wäl proposition om totalt afstag. Friherre Ltael von wolstein.
Frågan synes mig reducera sig dertill, huruvida man önskar vidhålla den idee, den liberalitet, som af Ridderskapet och Adeln hyllades vid sista Riksdagen, nemligen attén högre bildning inom näringarne vore för alla stånd gagnelig, hedrande för individen, och således ej missfirmelig för Adeligt stånd. Friherre Roijes yttrande synes mig göra det så mycket angelägnare, att afslå Memorialet, då han framställer till Ståndet, om troligt är, att någon Adelig yngling efter inhemtad bildning, sådan som den ifrågavarande, skulle vilja ingå i Handtverkerierne, hvilken benämning Friherren egnar åt näringarne i allmänhet. Just detta tyckes mig bevisa, att Ridderskapet och Adeln ännu behöfver högt ogilla den fördom, att loflig industriel skicklighet är vanhederlig för en Ridderskapets och Adelns medlem. Det beror visserligen af föräldrar, att gifva sina barn en sådan rigtning, som Friherren förmodar vara uteslutande gängse hos Adeliga ynglingar; men just derföre skulle jag önska, att Ridderskapet och Adeln täcktes använda deremot den starka motvigt, som hos både yngre och äldre kraftigt inverkar, nemligen opinionen inom det stånd man tillhörer. För mig synes klart, att om Ridderskapet och Adeln den ena Riksdagen beslutar en opinions-hyIlning åt näringarne, Den 23 Mars e. m. medelst 2:ne Stipendier på 160 R:dr hvardera, och Riksdagen derefter återkallar samma beslut, innan det ännu hunnit komma till verkställighet, så skulle deraf säkerligen den slutsats göra sig gällande, att Ståndet vid närmare eftersinnande funnit det första beslutet förhastadt, och nu åter trädt tillbaka inom den gamla fördomens gräns. Vi hafva emellertid äfven redan bär i Landet sett Fabriquer uppkomma på vetenskaplig grund. Jag tror ej, t. ex., att anläggareu af Gripsholms Fabrique har i Ståndets ögon, genom användandet af sina kunskaper, förringat det värde, som Europa tillerkänner honora. Flere exempel kunna nämnas, men jag vill ej dermed borttaga tiden.
Andel uti en af Kopparbergs-Rofors Sågv.-aktiebolag utgifven förbindelse .. Helsingfors stads 4 ' / s % obligationer s Örebro stads 36 %, obligationer 2 Diverse intecknade skuldebref .. P&amp; deposition i SkAnes Enskilda Bank r På uppoch afskrifningsrakning i Stockholms Enskilda Bank D Simma kronor 100,402: 99: J. Donationsfonden utgörande en genom anonym gifvare den 3 juni 1890 bildad fond. Credit. Behallning fr %n år 1894 ... kr. Debet. ' Uucler Aret utbetalta stipendier ..: . lir. 900: - Bidrag. till den allwiinna för~c ?llt~ing~li~stn.aden . X) 50: - BohAIloiiig till 5s IS98 » 33,400: 77 Samma kronor 34,350: 77 Denna behållning iii placerad uti: E n af Kopparbe~yg-Hofors Sågverks-Aktiebolag litgifven förbindelse kr. 26,000: - 5,000: - 5 stycken Sundsvalls stads 4 ' / z % obligationer ... w '. E n intecknad skuldsedel ... .9 .. . s 2,400: -. PH iippoch afslrrifningsr~lrning i hudsvalls Enskilda Bank 1,000: 5 ' 7 Summa kronor 33,400: 77) Ellen Bergmans Slakt stipendiefond. Credit. Behiilhing friin h 1894 ... .r .. . h. 60,000: Under h e t inflqtna rantor 2 8,180: 89 Kiirsvinst vid försiiljning af obligationer .. D 842: G2 Summa kronor 54,028: 61 Debet. Under tiret iitbetalda riintor ... .. kr.
Nog har en och annan af dem måhända reminiscenser af omgång från skoltiden; men en påminnelse derom, just i denna fråga, synes ej på sitt ställe. Hvad intresse för saken skulle den vid pass hvart 10:de år återkommande valrätten ingifva? Riksdagsmannaöfning skulle deras commitlenter åtminstone ej hinna förvärfva. Dessa anmärkn:r äro få mot dem, som skulle kunna göras, om jag ej befarade att missbruka R. o. Ad:s lid och spilla egna krafter till bekämpande af en svag motståndare, hvars undergång är lätt att förutse redan af den förkastelsedom, hvarmed dess egne upphofsmän, i sina reservationer, beledsagat densamma. Alt klandra andras förslag är, det måste erkännas,' lättare 8 Den 10 Mars f. m. än alt sjelf uppställa dem, och jag känner lifligt sanningen af den liomiletiske skaldens ord: ”att hygga upp ej rifva neder, det är en Christens pligt och heder.” Jag erkänner också den pligten, att åtminstone antyda hvad jag önskar få inlagdt såsom byggnadsämne i den nya nationalbyggnaden. Icke så till förståendes, som skulle jag fordra, såsom villkor för milt bifall, att få sjelf dertill uppgöra grundritningen; — denna förmätenhet har jag ingalunda — jag erinrar mig dessutom det gamla ordspråket: ”Ett hus, som bygges efter hvar mans råd. Det kommer sällan något tak uppå.” Och som ritningen både i den ena och andra stylén hvarken hittills saknats, eller hädanefter torde uteblifva, anser jag mig kunna och böra inskränka mina påståenenden derhän, att våra architecter i Const.Utsk. mätte försöka, hvad ingalunda är omöjligt, att föreslå byggnaden så, att båda de motsatta opinionerne kunna få tak öfver hufvudet. Jag skall förklara mig närmare: Då ma joriteten inom 2:ne Stånd synes ovillkorligen fordra Ståndseller classval och 2:ne Stånd lika bestämdt yrka samfällda val, hvarför ej försöka en förmedling emellan de båda principerna?
Men till dessa uråldriga melodier knöt han lifvets alla andra: moderns vaggsång öfver sin förstfödde, gossrösternas bröllopskörer i brudhemmet, glädjedagarnas bordsvisor, ja, savoyardens gatrefräng till nyckelharpan, allt flöt in i det stora flödet, i hvilkets entoniga sorl sekler och seklers sorger sjunkit. Men ju mer Henoch kom in i handlingen, dess mer dramatisk blef hans ton. Ritualen förvandlades till ett andligt skådespel, och föresångarens figur skiftade och växte. Och rundt kring borden stämde man i efter behag, hviskade eller skrattade. Den religiösa berättelsen var en hemmastadd gäst i huset och behandlades förtroligt och utan konvenans. Kalonymos hörde skolmästaren halfhögt med sin tonlösa och pinade röst följa med i texten, han hörde hofskräddarens falsett insticka sina komplimenter till »sa belle nièce, sa chère Esthers», och dubbel-Jacobs snörflande tonfall. Men själf fattade han ingenting af allt detta, och barnens jubel bredvid honom ljöd för hans öron som från gårdar i fjärran. Han kände sig som om han ensam låg utsträckt på sin holländska hemkusts sand och, medan mörkret tätnade mot natten, hörde hafsslaget brusa legenderna om det förödda och förspridda Israel. Påskberättelsen begynte med sägnen om de vise mästarna i Juda, de fem rabbinerna från kejsar Hadriani tid: Elieser, Josuah, Eeasar-ben-Assarja, Tarphon och Akiba. En påskafton sutto de i Akibas lärostad, drufstaden Bene-Berak i Palästina och diskuterade i Akibas fattiga landthus kvällens högtid, talande ända till dess de stördes af knackningar. Det var rabbinskolans lärjungar, som funnit lärostolarna tomma och förvånadt ropade, att det var tid att hålla morgonbön. De fem rabbinerna hade icke märkt, att natten lupit till ända under deras samspråk. Kalonymos sig dem för sig alla fem. Det var den pelarrake Elieser med sitt stora, orörliga stenansikte och en förtorkad hand i det droppstensgrå skägget.
Lindroth. V i hänvisa för öfrigt till annonsen i dagens nummer. I dessa, de h ö g a hushyrornas o c h de dyra lefnadskostnadernas tider är det helt naturligt, att för hufvudstadens jäktande innevånare tanken på ett eget o c h landtligt fredligt litet h e m utom tullarne ställer sig allt mera lockande. Våra » villastäder », s o m vilja realisera denna idé, äro också i starkt uppsving. Det är naturskönt, friskt o c h sundt, ligger högt, men skyddadt vid rinnande vatten utmed Mälarens L i domstidning. Pris för helt år endast 3 kronor. v - T V. • H of juvelerare B e g ä r p r o f v e r på våra nyheter i svart, hvitt eller kulört från 55 öre till 15 kr. pr meter. bredt, från 90 öre till 5 kr. pr meter. TANDLÄKARE G, G: s o n Hård a f Segerstad, A l m a Hård a f Segerstad, Birger Jarlsgatan 1 3, 1 tr. Rikstel. AHm. W. W i d f o n d Drottningg. — Rikstel. Garanti för hållbarhet. | Professor G. C E D E R S C H I Ö L D behandlar med masssge: magoch tarmsjukdomar, nervåkommor, kronisk snufva och svalgkatarr, fruntimmerssjukdomar m. m. Sthlm, Stallg4) hörn. midt emot Grand Hotel. sjukgymn. Prospekt på begä- ran. Adress: Stockholm, Mästersarrmelsg. Allm. (S. T. A. — Stockholms Intecknings-Garanti-Aktiebolag. — HufVudkontor: Malmtorgsgatan n:r 1, öppet 10 — 3. Afdelningskontor: Biblioteksgatan n:r 13, öppet kl. V2IO — 3. Depositionsränta 5 proc. (S. T. A. Hushållsräkning 5 %. Kassafack till IS, 20, 25 kronor. O B S. B a l s a m. (W All bolagets vinst tillfaller de försäkrade antingen i form af höjda pensioner Denna balsam borttager finnar, fräknar, eller nedsatta för säkring safgifter.
Ett annat förhållande inträffade dock med Kammar-kollegium, enär nämnda Kollegium, uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t den 18 Juni 1861, sig utlåtit: »1 olikhet med kanslisterne, hvilkas mesta arbete — renskrifningen af expeditioner — hvarigenom de äro i tillfälle att på förmiddagen egna en del af sin verksamhet åt andra håll, hafva kammarskrifvarne hos Kollegium sin hufvudsakliga tjenstgöring under nämnda tid af dagen; då de enligt hvad Kollegii arbetsordning äfven förmår, böra vara å embetsrummen tillstädes. Deras flesta göromål äro nemligen af beskaffenhet att fordra nästan ständig tillgång till der förvarade jordeböcker och andra handlingar, och då mängden af arbete på kontoren tager i anspråk der anställde tjenstemäns hela förmåga och ansträngning, om göromålen skola hållas i jemn och ordentlig gång, anser Kollegium att Kammarskrifvare-befattningarne icke böra få förenas med tjenster i andra verk, der tjenstemannens närvaro på förmiddagen påkallas, hvarigenom hans arbetstid hos Kollegium inskränkes till blott en del af hvad som der borde användas.» Och har Kongl. Maj:t, uti nådigt Bref den 19 April 1861, gillat Kammar-kollegii härutinnan uttalade åsigt. Men denna af nit för det allmänna af Kammar-kollegium uttalade åsigt ställer dock kammarskrifvarne uti Kollegium uti en svårare belägenhet än tjenstemän uti samma tjeustegrad inom andra Embetsverk, hvilket förhållande jag för min del anser böra tagas i betraktande vid bestämmandet af deras löneförmåner. Bland de hos Kammar-kollegium anställde tjenstemän intaga kammarskrifvarne, ehuru tillhörande lägsta tjenstegrad, en ganska vigtig plats. Det åligger dem att biträda med undersökningar i jordeböcker och räkenskaper samt de öfriga handlingar af fyrfaldiga, slag, hvarutur upplysningar måste hemtas vid handläggningen af de ofta syn - Motioner i Borgare,-Ståndet 1862.
St. hafva föreslagit och tillstyrkt tillräckliga anslag för beredandet af armeens och i allmänhet af försvarsverkets försättande och bibehållande i sådant skick, hvarigenom Rikets säkerhet kunnat betryggas utan betydlig tunga för de skattdragande och utan att man behöft, som nu skett, genom lappningar och småaktiga åtgärder begagna sådana palliativ till det ondas aflijelpande för ögonblicket, hvarigenom ändamålet helt och hållet förfelas och armeens desorganisation, visserligen ulan Den .g M aj t f. ro afsigt förbere !d, likväl småningom oell i lidens längd skulle kunna blifva en olycklig följd. Slutligen får jag äran förklara, att då H. M. Konungen säkrast och ined ilen djupaste sakkännedom förstår att bedomina, luiru oell på hvad sätt och ined livad trupper af alla vapen Rikets gränser böra betryggas oell försvaras, anser jag, alt R. St. med oinskränktaste förtroende, böra oell kunna till H. M:s vishet öfverlemna pröfningen och beslu. tet af allt livad som till ärradens organisation hörer , så i ekonomiskt sorn militäriskt afseende Ifall af ålerremiss , anhåller jag, att dessa anmärkntr mitte blifva återremissen följaktiga. Frih. Sparre, Sixten, hade inlemnat följande anförande: StatsUtskls utlåt N:o 44 omfattar ieke mindre , än ungefärl. liela Svenska armeens reorganisation; och vid en fråga af denna art, ett helt Prikes försvarsverk och arme'ers organiserande, hvilket, med skal och anspråk på förtroende, endast kan tillkomma bepröfvade fältherrar oell statsmän att uppgöra eller bedomina, skulle jag anse högst förmätet att deruti inlåta mig uti annat än underordnade detaljfrågor och hvad som directe rörer det reg:te jag har den nåden alt cornmendera.
Nya Fält-Artilleriet, ridoch anspanns-persedlar dertill 354, littA. 435, litt. A.. Nyqvarn, angående arrendet deraf .. g8 , 225. Nådarsoch liggetids-bespariugar, angående 92, 221, 470, 479» Nämndemän, ersättning till dem lör svneförrättningar 25g. O. Observationsoch uppbörds-procenter ... 5g. Odelbergs ansökning om prolongation af Edeby arrende 82, 188; \ Odlingshjelp för Krono-nybyggare 216. Olands ås upprensning 354» C. 4^5» litt. C. Ollestad, dess anslående till Boställe åt Domhafvanden i Ås m. fl. Häraders Domsaga 123. Ollongäld, upphörande deraf 64, litt. C. 226. Ombergs Kronopark, försäljning till Skatte 164, 2^8. Onera, befrielse från sådane, som tillkommit genom Götha Canals anläggning 138. Ortopediska Institutet i Stockholm 115, 264. Qxenstjernska Archivet på Tidon, inköp deraf för Statens räkning , , 9 . , , 354, HR» 4^5, litt. E. P. Pantldne-Inrättningen i Stockholm 4°^“ P assevolance-af gifien , Mötes-, dess öfverflyttande å allmänna Bevillningen 212. Passevolance-fonden, Gamla, redovisning deraf 229. —- Mötesoch Tross-, angående förvaltningen deraf 7®’ 429* Pensioner för: Assessoren Widegrens enka 32 1. — enkor efter soldater, som tjenstgjort vid vestra arméen 1809 .. i3p. —■ Hof-Notarien Haeggström ... i . i3i.
Drick hvarje morgon ett glas arteficielt karlsbadervatten, i hvilket är uppi i k t U IN annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom 8. Guméelius annonsbyrå och hos redaktionen. Abonnentsamlare antagas. löst en tesked konstgjordt karlsbadersalt. Driekes kallt. Ingnid 2 å 3 gånger dagligen en blandning af 2 delar perubalsam, 5 delar glycerin och 5 delar mandelolja, samt gå ej ut i fria luften, utan att först ingnida tunt med vaselin. 68 dr. Blott ålderdomskrämpor. Iakttag hvila och stillhet så mycket som möjligt. Annat är ej att göra. Gammal orolig moder. Er son skulle helt säkert ha nytta af att göra inskränkning i begagnandet af de båda njutningsmedlen; han behöfver ej derför absolut undvika någotdera. I öfrigt bör han lefva af kraftig föda samt i synnerhet förtära rikligt med mjölk. skola vi till eder återställa prenumerationsbeloppet. Detta endast som en skyldig tacksamhetsgärd för ert visade intresse för Idun! Aurelia. Eder synnerligen intressanta uppsats skall vi med första införa. Iljertlig tack! Fortsättningen hoppas vi snart erhålla. På samma gång bedja vi eder hafva godheten meddela oss edert verkliga namn och adress, och kan ni i detta fall af oss vänta full diskretion. Om ni ej redan prenumererat på Idun till årets slut, så var god gör det och insänd prenumerationsqvittot till oss, skola vi återställa beloppet. Si-gm — n. Tack för edert » vänliga råd »! Det skall nog i sinom tid komma till användning. Välkommen åter! Redaktionen. Lovisa P — n. Vänd er till barnläkare, ty utslaget står sannolikt i samband med någon inre sjukdom. Så vidt vi utan undersökning kunna döma, borde fiskolja vara af nytta. Innehållsförteckning. Aurore von Haxthausen (Klara Kuhlmann). Med porträtt. Af F. Hbg. — Tro. Poem af Erik Modin. — Domherrarne. Ur friherrinnan Aurore von Haxthausens literära qvarIna — n. Ni kan visserligen försöka att låtenskap. — Några ord om handarbeten. Täfmed ättiksyra och skedvatten aflägsna edra lingsskrift af Ida, E. Björklund.
Menskligheten och Ben S Julii f* sedbgh^te» synas åtminstone fordra, detlikasora, billigheten påkallar, att JLego-ståmma eller LandtboContract icke genom sådane arbetsskyk digheter brytes j och jag tror, att, om ett stad gande förande skulds aftjenande med arbete, skall äga rum., så bör det lik v ål icke göras till, föremål för Ex.ecutorns pröfning. Dervid synes, mig, i, afseende på skuldens tillkomst såsom såttet och. tiden att aftjena den , så mångå grannlaga omständigheter ingå i pröfningen, att det bör tillkomma Domaren att härom bestämma. Jag skulle dock icke tveka att instämma uji; Utskottets förslag, om det inskränkte sig till lösa personer utan familia , på samma sätt som, 11807 års förklaring om böters aftjenande med arbete. Man åberopar att raan underkastas ett lika tvång genom by sättning. Deremot får jag anmärka, att om bysåtlnings-stadgandet är i; behof af åtskilliga modifjcationer, år det lånip*- ligare att vidtaga dem, ån att införa en ny oriktighet. Utskottets Betänkande innefattar äfven ett annat ämne, nemligen om, de hinder-^ sorn, yppas för en Borgenär, att få: Gåldenårs egendom utmätt och. försåld genom pant-förskrifningar och. chimerika försäljningar. Då det år en invånare af Skaraborga Län, sorn väckt denna fråga, kan jag ej annat ån fullkomligen vitsorda h vads han anfört, och ehuru särskilt® omständigheter kunna i särskilta fall vara ef den beskaffenhet, att tvistande om förmons-rått vid Domstol ej kan undvikas, tror jag dock, att det stadgande vore nödigt och nyttigt, att som pant-förskrifningar endast lemna formåns-rått, når panien i handom hafves, executorn ej borde se sig Den 5 Julii f, m, hindrad af pant-förskrifningar utaf Gåldenårs egendom, då den tinnes qvarvarande i hans bo.
Till förekommande af behofvet häraf, samt pä det att båts mannen, då han, genom att gifva staten sin arbetskraft, uppfyller sin förbindelse, äfven nili få tillgodonjuta sin honom tillförsäkrade rätt till nöjaktig föda, så har jag ansett mig böra i underdånighet tillstyrka, att en förhöjning i portionspriset för dag måtte bestämmas af 1 sk. banko, hvarigenom det för ändamålet ökade anslag, som här nedan uppgifves, koinrne att erfordras. Efter att sålunda hafva uppgifvit såväl omfattningen och beskaffenheten af den krigsfartygs-materiel som är behöflig i förhållande till antalet af det till sjöförsvaret anslagna manskap, samt till de intressens skydd, hvilket åt detta försvar är öfverlåtet, som de åtgärder i öfrigt, hvilka äro af nöden för att sätta rikets 60 Kongl. Maj:ts Nåd. Prog. om Statsverk. 1850. stridskrafter till sjöss uti det skick, som erfordras för att förvissa, att hvad nationen i detta afseende med betydliga ansträngningar beredt, äfven skall kunna motsvara de anspråk, man dervid rättvisligen fästat, så återstår nu att utreda dertill behöfliga kostnader. Till komplettering af krigs-farti/gs-malerielen, erfordras, såsom jemförelsen emellan de lemnade uppgifterne på hvad, som deraf finnes och behöfves, utvisar, följande nybyggnadskostnad; hvarvid får anmärkas, att, hvad den egentliga nybyggnaden angår, alla derföre uppgifna kostnader grunda sig på de upplysningar, som i detta afseende från stationerne blifvit infordrade och detta år ingått, byggda på de nogranna anteckningar öfver materialåtgång och arbetskostnad, sorn pä sednare tider blifvit förda och gifva dessa förslag ali den tillförlitlighet, som i dylika fall kan väntas, då i beräkning tagas de förändringar, som under en större tidslängd genom vetenskapliga framsteg och andra förhållanden kunna inflyta på såväl krigsmaterielens beståndsdelar som kostnader. Förändring af 3:ne linie-skepp till svåra fregatter förslagsvis Nybyggnad af en svår fregatt dito af en 44 kanons i stället för Josephine Fullbordandet af fregatten Norrköping förslagsvis
Den, som vill, att till contra-proposition vid votering, angående hegardt anslag för Vitterhets-, Historiseoch Antiqvitets-Academien, af i,5oo R:dr, till priser och jettoner, antages Preste-Ståndets beslut, alt anslaget beviljas, dock utan alt för jettoner afses, voterar Ja; den, det ej vili, Nej; vinner Nej, antages till contra-proposition Ridderskapets och Adelns beslut, att anslaget bifalles, utan berörde inskränkning. Derefter voteras i hufvudsaken på följande sätt: Den, sora, med gillande af Stats-Utskoltets yttrande, anser, att, utöfver det för Vitterhets-, Historiaeoch Antiqvitets-Academien beviljade anslag af 4>6oo R:dr, det ifrågastälde serskilda anslaget al i,5oo R:dr, till jettoner och pris-utdelningar, icke bör beviljas, voterar Ja-, den, det ej vill, Nej; / ) vinner Nej, . (4:sta alternativet) komma jemväl nyssnämnde i,5oo R:dr att anvisas, dock utan att för jettoner afses, och anslaget således alt sammanlagdt utgöra 6,100 R:dr. (a:dra Stats-Utskottets Memorial, jV.-o 3o1. 41 (b:dra alternativet) komma nyssnämnde i,5oo R:dr att, enligt Kongl. Maj:ls Proposition, anvisas, och anslaget således sammanlagdt utgöra 6,100 R:dr. Sedermera lärer, för bestämmande af tiden, hvarifrån anslaget bör utgå, få anställas votering, enligt så lydande proposition: