Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Drake, efter erhållet afsked från sina befattningar vid nämnde Akademi, en årlig pension af Kurhusläkaren vid Borgholms Kurhus, Johan Lidén, efter afskedstagande!, en årlig pension af Provincial-läkaren i Gottlands läns norra distrikt, Anders Andrée, efter erhållet afsked, en årlig pension af Aflidne Provincial-läkaren, Doktor Erik August Hallströms efterlemnade minderåriga barn, sönerne Wilhelm Immanuel och Carl August, samt döllrarne Helena Elisabeth och Maria Carolina Amalia, hvardera en årlig pension af 100 R:dr eller tillsammans Provincial-läkaren, Doktor Gerhard Adolf Silfversparres enka, Evelina Johanna Malmén, en årlig pension af Distrikt-läkaren, Doktor Carl Petter Ekegrens enka, en årlig pen sion af Professoren C. G. Mosanders enka, Hulda Philipine Forsström, en årlig pension af Professoren vid Veterinär-Inrättningen i Stockholm, Reinhold Dahlströms enka, en årlig pension af Aflidne Ofver-Direklören Sven Adolf Norlings dotter, Louise Norling, en årlig pension af Intendenten vid Allmänna Barnhus-Inrättningen i Stockholm, Theodor Sandströms enka, Hedvig Charlotta Wollenius, en årlig pension af Professoren och Inspectorn vid Carolinska Medico-chirurgiska Institutet, Anders Adolf Relzii enka, Emilia Sofia Wahlberg, en årlig pension af Biskopen Carl Adolf Agardhs enka, Charlotta Lindskoug, en årlig pension af Professoren vid Upsala Universitet, Carl Edvard Zedrits' enka, Nanna Nyström, en årlig pension af j Professoren vid Lunds Universitet, B. M. Bo/meers enka, Laura Lundblad, en årlig pension af | Språkläraren C. M. Spaniers enka, en årlig pension af .. Kongl. Bibliothekarien A. I. Arwidssons enka, Johanna Carolina Armfelt, en årlig pension af Riksmynt. Expeditions-Utskottets Förslag till underd Skrifvelse l\:o 205. 325 Biksmynt. B:dr. ö. Transport 95,969 16 F. d.
Om du fullgör äfven det, vill jag stå fast vid mitt ord, som jag lofvat; men om du inte gör som jag säger, skall du stadna här och tjena mig i alla dagar.» Prinsen sporde hvad hans matmoder äskade. »Jo», sade Hafs-frun, »i min stiga äro väl sinom tusende svin, och der har icke varit måkadt på hundrade år. Nu skall du måka svin-stigan, och det skall vara gjordt tills i afton när sol går ned.» Så ordadt, förde hon konunga-sonen till en stor stiga, hvarest lågo flera svin än någon visste tal uppå, och smutsen var samlad till ett högt berg, så att ingen kunde komma fram, utom allenast öfver en smal spång. Derefter vände Hafs-frun tillbaka, och trodde förvisst att svennen icke skulle gå i land med sitt företag. Konunga-sonen kunde icke heller tänka annat. Han satte sig derföre ned, stödde hand under kind, och fällde modiga tårar. Vid han nu satt och grät, kom den fagra Singorra gåendes, och sporde hvi han var så bedröfvad. Prinsen svarade: »jag kan väl inte annat än vara ledsen. Hafs-frun har befallt mig rensa hela svin-stigan. Om jag inte det har gjort innan qväller, när solen bergas, mister jag dig och all annan glädje.» Jungfrun tog till orda: ’var tröst! jag vill hjelpa dig, om du eljest lofvar bli mig trogen; ty dig skall jag icke svika. Konunga-sonen jakade härtill, och sade att han aldrig i verlden skulle glömma henne. Då steg Singorra upp på smuts-högen, och gick varsamt fram öfver spången, intill dess hon kom till en gammal grå galt, som låg gömd i gyttjan. Konunga-dottern qvad: »Galt, Galt! gör rent efter dig, så blir du fri.» Men knappast voro orden utsagda, förr än galten sprang upp, for hastigt omkring i stigan, bökade med trynet och sparkade med klöfvarne, samt vände icke åter, förr än hela platsen var ren som ett sals-golf.
I afseende på frågan om behofvet af Minimi-tabelien utber jag mig att få tillägga, det jag, lika med Friherre Wranget tror det finnas ett correctif, som kunde göra närvarande tabell öfverflödig, nemligen, om då BevillningsUtskottet uppgåfve grunrlerne för bestämmandet af hqmmans-värdet och bevillningens utgörande, den ordning faststäldes, att sej dan Taxeringen efter dessa grunder vöre gjord, och inkomsten af Tull, ChartaSigillata och Postverket m. in. blifvit från totala bevillnings-be* hofvet afdragen, återstoden af Riksens Ständers Fullmäktige i Banken och RiksgäldsContoiret dividerades i Rikets uppskättnings-värde, för att bestämma procenten. Den summa som erfordrades, ' skulle derigenom ovillkorligen vara att tillgå, men inga öfverskott, likasom ingen brist möjlig. Och om då tilläfventyrs Tull-medlen, jemte Ven 12 Maji f. m'. jemte Öfrige stående inkomst-titlarj tinder kommande år lemnade större afkastning, än man påräknat, blefve procenten naturligtvis nedsatt till hvad den i förhållande härtill borde vara. Herr Grefven och Landt MarJkalken hem-, ställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg, de vid BevillningsUtskottets Betänkande gjorde an« märkningar, hindra detsammas antagande samt på sådan grund behagade Betänkandet, jemte anmärkningarne till Utskottet återförvisa. Ropades Ja. Högloflige Ridderskapet och Adela åtskiljdes klockan half till 4 eftermiddagen. In fidem Protocolli O. jf. Lagerheim* Ridd, o. Ad, Prs IV. Plenum klockan half till 6 eftermiddagen. Föredrogos å nyo och remitterades till LagUtskottet t Kongl. Maj:ts den 2 x sistledne Mars aflåtne samt den 7 dennes eftermiddagen på bordet lagde Nådiga Propositioner till Riksens Ständer: 1:0 Angående föreslagen förändring af 1 Cap. 1 och 10 §. §.
Hr Frih. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer, att, sedan således en ledamot afgålt ur Bevilln.Utsk., Hr Mannerstråle afsagt sig att under en ledamots ledighet inträda i B.mcoUtsk., samt Hrr Cederschjöld och af Geyerstam erhållit ledighet, den förre från Conslitutionsoch den sednare från StatsUtsk., i dessa herrars ställe utse andra ledamöter. IL R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Onsdagen den 18 Mars i84o. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 5 prot.utdr. för denne dag f. m. Frih. Boye, Ludv.: Under' den discussion, som i förmiddags här ägde rum, ang:de Gr. Anckarsvärds motion, om upphäfvande af 1812 års författning, var jag föranlåten att för en stund aflägsna mig, och då jag återkom, var Ståndet redan åtskiljdt. Jag får derföre nu yttra några ord i berörda ämne, och anhåller att de må få åtfölja remissen till Lag-Utskottet. 3o4 Den 18 Mars C. m. Då jag läser deri §. i iSrö års riksd.beslut, som ripp-s drog åt Regeringen* att, i afseende å f. d. K; familjen, vidtaga de mått och steg, sorn för Rikets säkerhet kunde blifva nödvändiga* och när jag dermed jemföi* innehållet af 1812 års författning* kan jag ingalunda finna i det förra något lagligt försvar för det sednare. För att likväl med full rättvisa bedomina ifrågavar. författning* tror jag, att man är pligtig taga i betraktande* icke blott de förhållanden* hvari vi nu befinna oss* uteslutande alid farhågör; utan äfven de förhållanden* som existerade vid den tid då författningen Utfärdades* då farhågör verkligen agde rum.
Propos. må hvila på bordet, något grundlagsenlig! hinder deremot icke mölle, 8 H. ^ 6 s? Den 7 Juni f. m. men all det, genom de af Hr Gr. o. Landlm. nyss åberopade grundlags §§, vore förbjudet, att uptaga densamma lill öfverläggning, innan Coust.Ulsk. derom afgifvit silt Utlåt. Sedan härefter Frill. Raab anhållit om ursäkt för silt förbiseende af grundlagens föreskrift, förklarade Hr Gr. o. Landtm., att då bordläggning icke blifvit begärd, den Kongl Propos. genast komme att lill Const.Utsk. remitteras. Föredrogs och begärdes på bordet, K. M. denna dag ankomne Nåd Propos. lill R. St., ang:de ifrågaställdt utbyte af Kronan tillhörig jord emot enskild mans jord. i och för utvidgning af Andra Lif-Grenadier Reg:tets lägerplats, Malmen. Vid föredragning af K. M. denna dag ankomna Nåd. Propos. lill R. Si., i fråga om afsöndring af jord från f. d. Korporals-bostället vid Skånska Hussar-Reg:tet Husie, till utvidgande af Husie församlings kyrkogård inom Malmöhus län, yttrade Hr von Hartmansdorff, Äng.: Jag hemställer, om R. o. Ad. vill höra den Kongl. Propos. upläsas, eller om vi ej kunde få remittera benne ulan upläsning. Gr. Lagerbjelke, Gust.-. Att remittera en Kongl. Propos, som hvarken är upläst, eller varit lagd på bordet, anser jag för min del mindre formenligt, men för att spara Ståndets tid, anhåller jag, ali Propos. målte få ligga på bordet till näsla plenum. Hr Gr. o. Landlm. förklarade, alt ifrågavaride Kongl. Propos., enl. derom gjord begäran, komme att hvila på bordet. Föredrogos och begärdes på bordet K. M. nedannämnde, denna dag ankomne Nåd. skrifvelse och Propos. till R.
Föredragande af krigsärenden i Siats-Rådet icke må derjemte förordnas till Konungens Rådgifvare i commando-mål, I öfrigt bifölls Ulskotlets tillstyrkande i denna §, äfvensom Ståndet gillade de nf Utskottet härvid föreslagne voteringspropositioner • C, D, E, F} G, II och I; S. q och io §§. De af Utskottet föreslagne voterings-propositioner K, L och M bi föl Ios; 15 §. Med ogillande af jemknings-förslaget godkändes voterings-propositionen N; Fröt. Uiclr. d< i JDec. \83\< 7 24 §. Hvad Utskottet härvid tillstyrkt, blef af Ståndet bifallet; 26 §. Voterings-proposilionerne O och P godkändes; 34 §. Ståndet godkända den af Högloflige Ridderskapet och Adeln antagne redaction af denna g, och gillade voterings-propositionen Q och R-, 35 §, Ulskoltets tillstyr kande jemte voterings-propositionen S gillades; 38 §. Jemknings-förslaget antogs och voterings-propositionen T godkändes; /\3 §. Ståndet afslog jemknings-förslaget och gillade voterings-pföpositionen V-, gg §. Utskottets yttrande härom godkändes; 106 Ståndet antog Utskottets jemknings-forslag och gillade voterings-propositionen V, Riksdags-Ordningen : 41 §. Ståndet lät hero vid Utskottets yttrande, rörande denna Tryckfrihets-Förordningen i Äfven vid Utskottets yttrande härom lät Ståndet bero. S. D. Föredrogos å nyo Bevillnings-TJtskottets på hordet hvilanda följande Memorial:
Mötes-Passevolancen blef äfven 1812 grundlagd, och liar nu ytterligare för i5 år blifvit stadfä - iio Ben ii December e. m. stad. Ilär är nu fråga om Skånska Roteringen, hvilken likaledes år 1812 först bragtes å bane; och jag hoppas, alt man icke skall låta denna fråga få samma utgång, sorn de öfrige, på det likheten emellan dessa båda Riksdagar icke må sträckas längre, än som redan skett. Man har föröfrigt vid denna Riksdag jrrkat ökade Statsanslag utan skonsamhet, och öfverlemnat öfverskotten utan garantie, i hopp alt genom de uppoffringar man gjort, få se några nyttiga åtgärder vidtagna för landet och dess försvarsverk, men om vi en annan gång få se förråden toma, eller en enskild orättvis Roteringsbörda qvarstå lika tryckande, skall det i sanning vara föga hugnande för dem, som hafva bidragit till de generella skatternas förhöjning. Herr Nordenfalk, Johan: Jag skall blott för en ganska korrt stund upptaga Ridderskapels och Adelns tid med besvarandet af några utaf Friherre Wrangel directe emot mig framställde anmärkningar. Friherren har undrat, huru jag kunnat anse för laglig och riklig den åtgärd, hvarigenom de frånvarande Rolehållarne betraktats såsom bifallande den framställde propositionen. Jag får härvid erinra, att jag börjat med den förklaring, att jag i allmänhet vid sådane frågors behandling anser det riktigare och liberalare att betrakta de frånvarande såsom nekande, hvilken princip äfven i sed - Den ii December e. m. mare tider blifvit följd, såsom t. ex. i Passevolance-frågan; men jag har tillagt, att jag icke ansåg åtgärden så origtig, att hela Roteringsverket • derföre skulle upphäfvas, och jag fortfar att vara af denna tanka, då ingen surpris mot Rotehållarne ägt rum, utan de fastmera varit förut genom allmän Kungörelse om en sådan påföljd af deras frånvaro underrättade.
Emellertid hade Kongl. Maj:t uti 16 § af den för nämnda bolag under den 7 sistlidne April i nåder fastställda bolags-ordning, förklarat aktieegare icke vara skyldig till någon betalning utöfver tecknade aktiebeloppet och med anledning deraf erinra Revisorerne, hurusom berörda stadgande i bolags-ordningen, såsom stridande mot ofvannämnda, af Rikets Ständer föreskrifna vilkor, bort afhålla Fullmägtige från utbetalning af någon större eller mindre del af det vilkorligt beviljade statsbidraget, och framställa såsom en anmärkning att, ehuru vilkoret icke uppfyllts, Fullmägtige likväl, — efter det Landshöfdingen, Grefve E. Sparre samt Grosshandlaren C. F. Waern afgifvit sin förbindelse, att en för begge och begge för en såsom för egen skuld ansvara derför, att hela den ifrågavarande kommunikationsleden, utan annat anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel än det, som redan blifvit beviljadt, skulle, enligt fastställd plan utan andra ändringar deri än sådana, som af Kongl. Mapt kunde i nåder medgifvas, behörigen fullbordas, — på grund af berörda förbindelse, som ansetts innefatta full säkerhet för arbetets fullbordande, låtit utbetala den del utaf merauämnda statsbidrag, som under nuvarande statsregleringsperiod enligt åberopade reglements-§ hnge i Riksgälds-kontoret lyftas. I den förklaring Fullmägtige härå afgifvit, anföres, hurusom enligt Rikets Ständers vid detta statsbidrags beviljande, fattade och i Riksgälds-kontorets reglemente intagna beslut, aktieteckningssumman rörande sagda arbetsföretag skulle uppgå till minst 400,000 R:dr, hvaraf hälften vore afsedd att utgöra säkerhet för det beviljade lånets återbetalning. Det förutsattes följaktligen, att endast 200,000 R:dr utaf aktieteckningssumman skulle behöfva användas till arbetsföretagets utförande, och då nu statsbidraget utgjorde 1,000,000 R:dr, hade alltså hela kostnaden beräknats komma att uppgå till 1,200,000 R:dr.
Svvartz's, som uppgifvit, att man i Preussen funnit olätnplighelen deraf, dels derföre, att man der i sednare tider uppfunnit en metod att göra mäsken så tjock som en deg, hvarigenom en mycket större production kunde åstadkommas, dels ock derföre, alt man likaledes uppfunnit en annan gäsningsmetod, så att då man förut för maskens jäsning behöfde 4 dygn, åtgår dertill numera ej hälften så lång lid, hvadan det vore omöjligt att åstadkomma nödig controli, om beskattningen bestämdes eitel' mäskekaret. En värd talare, Frih. Boye, har gjort Utsk. en beskyllning, hvarföre jag anser mig böra taga Utsk. i försvar, nemi. ingenting mindre än att Utsk. åsyftat en revolution. Den värde Frihtn torde icke hafva läst Konungens nåd. propos. , som i 4-de punkten lyder sålunda: ”Att lill grund för ”uttaxeringen af brännvinsbrännings-afgifterna icke, sorn hittills skett, må antagas pannerymden, utan dei emot beskatl”ningen lämpas efter den för hvarje fall möjligen högsta ”lillverkmngs-qvantiteten, sådan denna qvantitet varder gesnora noggranna, vettenskapligen godkända, beräkningar ut11 rön t och af sakkunnige män pröfvad samt till siffran bestämd ;” d. v. s. att Konungen ansett, alt beskattningen bör utgå, utan afseende på om pannan nr större eller mindre, och detta är en princip, som Utsk. antagit. Jag skulle tro, att den värde Frihln, när han läser detta och finner att idden utgått från Konungen, varder afslående från den beskyllning han tillvitat Utskottet. — Flere talare hafva yttrat Sig mot brännvinsbrännings-förbud.
På Stats-Utkottets afdelningar hafva några af dessa förslag redan blifvit behandlade och af respektive afdelningar ansetts böra afstyrkas, men detta förhållande upphäfver, enligt mitt förmenande, alldeles icke Stats-Utskottets skyldighet att i sammanhang med ett förslag till fastställande nu genast af inkomst-titlarnes beräkning för Rikets Ständer framlägga dem. Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 51. 29 R:o Emedan .sådana vilkorliga beslut, sorn det af Utskottet i dess preliminära hemställan tillstyrkta, liro för grundlagen fremmande och således icke komma direkte under något af dess sladganden, hvaraf följden åter mäste blifva alt, om Riks-stånden sednare skulle, i afseende på dess betydelse eller i någon dermed sammanhängande fråga stadna uti olika beslut, tvekan, om votering i förstärkt Utskott skall ega rum eller ej, troligen uppslår och, örn sådan votering af tvenne Stånd äskas och af tvenne Stånd nekas, måste föranleda den split och oenighet emellan Riks-strinden, hvaraf partihatet hemlat sin största näring och ej blott riksdags-arbetet för Stånden sjelfva förbittras, utan äfven hvarje möjlighet för deni att till ett för fosterlandet lyckligt slut befordra de maktpåliggande frågor, de fått sig anförtrodda, förqväfccs. Utskottets pluralitet har ej förbisett vådan af, att skatteförenklings-reformén och de i sammanhang dermed slående frågor göras till föremål för parti-strider, och den hemställan, Utskottet gjort, att nu förslagna beslut ej skola vara ovilkorliga, utan, om man derom blir öfverens, kunna ändras, är ett uttryck af pluralitctens åsigter om bästa sättet att förebygga dessa strider, men då, efter mitt förmenande, denna väg ej leder till, utan från det åsyftade målet, måste jag äfven af sådan orsak mot förevarande betänkande reservera mig.
Län ut högst är tillåtet, icke i genfinnes ' uti Oeconnmie - Utskottets 15 tänkande eller RiksdagsBesl utet. af tå to; .hvaraf således, enligt Utskottets öfvertygelse, lärer fuija, att om i något Län yissa. Rotar skulle befinnas så svaga, att de, utan en tillökning'! hemmantalet utöfver ■ det,. som efter, gamla Roterings-Verket inom Ui(Jét högst åger ruin, icke lunde bär* tyngden af extra Rotering, en slik tillökning i 3°o Den 5 Augusti i hemmantalet mitte för sa beskaffade Rotar Jeunna, titan ansvar, blifva tillåten; hvaremot Utskottet, med föranledande af de gjorda anmärkningarna emot förra Betänkandet, samt i följd af den, uti Oeconomie-Utskottets den 10 April 1810 meddeldta och af samteliga RiksStånden bifallna Utlåtande, gifna föreskrift , att i frägavarande extra Rotering skulle verkställas efter den method och de grunder, som med dén förut i hvarje provins redan verkställda ordinaire regleringen och den oroterade jordens kända förhållande emot den roterade, närmast stöde att förena; nu vördsammeligen tillstyrker, att den nödiga jemkningen uti extra Boteringen bör verkställas för hela Riket, men inom hvarje Län särskildt, efter ofvannämnda af Riksens Ständer ar i8lo antagna grunder, eller gamla Roteringen inom hvarje Län; och föreslår Utskottet derjämte, att vid denna jemkning hemmantalet i så måtto blifver grunden till extra Rotering*-skyldighcten, att det högsta hemmantalet för gamla Roterrngs - Verket inom Länet icke må’få öfverskridas oftare, än i det fall, att några hemman skulle, på sätt ofvanbetördt är, finnas af så dålig beskaffenhet att de, utan en tillökning i hemmantal, icke kutade bära Roteringsskyldigheten; lärandes delina jemkning böra Herrar Landshöfdirtgarne, öied inom Länen å nyo utvalda extra Roterings - Comiterade uppdragas, samt dem anbefallas, att sedan regleringen häraf for något
Hemliga Utftkottet wid 1300 ars Riksdag hyste icke den stränga grundsattS, alt Co>»oiret aldrig borde tjena någon annan än sig fjelsi, dä Det tillät wcxelbyten wid serMlde omständigheter emot full säkerhet. Jag för min del ffulle wiftt icke medgiswit penningars emottagande, som graverade Contoiret med ränka, om jag ej sett den utwägen all genom samma penningars förräntande emot fullkomlig säkerhet under den tid Contoiret af dem ej war i,behof, mvtwerka denna gradation; jag trodde att det möjligen en tid kunde komma, dä de kil! utländsk gälds betalande kunde efter gure mänaders upsägning begagnas, hwaremot ContoiretS betalnings förbindelser ätminstone för Hennes Maj:c Enke-Drottningens Capitaler, som gltid i Contoiret warit förräntade, wörö stälde pä ro är, §:o pag. gg "Att ej något formeligt bestut fin"nes wara widtagit (angående utlänningar) "och att nägon kungörelse i Tidningar»- till "Lanesökandes underrättelse icke blifwik uk"färdad.
M:ts disposition, dels til! godtgörelsé åt nuvarande Landshöfdingen af den minskning i inkomst, sorn tilläfventyrs kunde för honom uppkomma i följd af det sålunda föreslagna förändrade sättet för den honom tillkommande arrende-spanmålens utgörande, och dels till förbättring i allmänhet af Landshöfdinge-aflöningarne, der sådan förbättring kunde finnas erforderlig; 2:o att läroverks-styrelsen deremot skulle egä att af Statsverket efter 10 års me delpris uppbära samt disponera den afgäld, som för befrielse från den fordna arbetsskvldighetens utgörande åligger de förr under Kungsgården hofveri-skyldige hemmanen, enligt Kongl. Brefven den 8 September 1854 och den 2 Augusti 1855; samt 3:o alt, då det ifrågaställa undanlaget af mark å Kungsgårdens område till Lands höfdingens i Malmöhus län disposition icke syntes vara af väsentligt inflytande på beloppet af den arrende-afgift, som kunde för Kungsgården erhållas, och det å andra sidan kunde vara af vigt, att Landshöfdingen, som förmält sig ämna å nämnda mark åt sig uppföra sommarbostad, sålunda egde tillfälle alt på stället utöfva en närmare tillsyn öfver 260 Expeditions-Utskottets förslag till underd. Skrifvelse N:o II5. läroverkets gång och förvaltning, lill Landshöfdingens i Malmö disposition afgiflsfritt må till begagnande upplåtas 40 tunnland af den sfi kallade Alnarps-skogen. Ehuru något anslag af statsmedel för läroverkets inrättande eller bedrifvande icke komme att under nästkommande statsreglerings-period blifva behöflig!, derest Kungsgården först vid nuvarande arrendetids slut, eller midfastan 1862, till ändamålet upplåles. — i hvilket fall läroverket borde vara ordnadt och bringadt i verksamhet hösten 1864, så framt Rikets näst sammanträdande Ständer dertill anvisade medel, — har E. K. M:t likväl ansett
Apologislskolan är något mera besökt. Ljungstedtska friskolan fortfar att gagna detta, samhälle och,torde framdeles kunna göra det ännu mera. Dess tillgångar äro, genom ytterligare från den ädle stiftarens qvarlåtenskap tillfallne medel, förakta, så att de nu bestå af vid pass 3o,ooo R:dr banko i kontant, den landtegendom som för längre lid sedan inköptes, bus och tomt i staden samt hälften af ett hus uti Stockholm, Der äro anställde en förste Lärare, sorn bor uti inrättningens hus, en Lärare för Sönclagsundervisningen, en för lincarleckning, en för Gymnastik och en för Kyrkosång. Uti handaslöjder och handtverk har ännu ingen vigtig undervisning blifvit organiserad, blott förslag uppgjorts, till denr na angelägna och med stiftelsens ändamål så nära förenade gren af den uppväxande fattigare generationens uppfostran. Från Friskolans första början år 1824 har der intagits 822 gossar; och höstterminen 1843 voro närvarande iii. Årligen hafva de sednare åren utgått 20 ä 3o och ett ungefärligt lika antal in träd t. För närvarande är Stiftets, seminarium förenadt med friskolan, och 20 unga män inhemta der kunskap om och öfning uti vexelundervisnings-methoden, för att såsom lärare uti socknarnes folkskolor meddela sanningens ljus åt allmogens vellgirige barn. Flickskolan, grundlagd genom sammanskott i anledning af dén år i83o firade Jubelfest, har nu en fond af 3,333 R;dr 16 sk, banko, hvarå räntan, jemte frivilliga gåfvor och behållningen af flickornas^ arbetsförtjenst, lemna nödiga tillgångar för hyrande af lärosal och af boning samt lön åt lärarinnan. Antalet flickor, sorn der erhålla undervisning och inlagas emellan 8 och i5 år, (år ej samtidigt öfverstiga 5o, ehuruväl behofvet skulle påkalla en utvidgning, hvartill medel ännu saknas. Lärotiden är, beräknadt till 4 år.