Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt de af chefs-embetet vid ingeniör-korpsen uppgjorda beräkningar, vid hvilka jag icke funnit något att erinra, skulle till första uppsättningen af en dylik trupp, beslående, utom nö-, digt befäl och underbefäl, af 60 man värfvade sappörer och påräknad att utgöra stam för det beväringsmanskap, som kan Transport 84,286: 20. 8. 57 Transport 84,286: 20. 8. kan finnas tjenligt att densamma tilldelas, erfordras ett anslag fiir en gång af 8,995 R:dr samt till aflöning för befäl och trupp, äfvensom den seduares brödkorn och beklädnad ni. ni., en summa af 10,621 R:dr 42 sk. banko årligen. Då likväl deli nya truppen är ämnad att förläggas på Carlsborgs fästning, för att der, jemte dess egentliga åligganden. bestrida fängbevakningen i stället för de dertill nu beordrade kommenderingar utur indelda armeen, hvilka underhållas af anslaget för fångvården, har jag antagit, att enahanda underhålls m. 11. förmåner, som hittills varit dessa kommenderingar bestådda, äfven skola den nya truppen af liyssberörda anslag tillgodokomma, samt derföre trott mig kunna i underdånighet tillstyrka, det Eders Kongl. Majit må, under det af mig sålunda framställda förbehåll, af Rikets Ständer endast i nåder äska en mindre del af ofvan uppgifna underhållskostnad, eller årligen 3,640: — hvilket belopp synes böra sammanföras med anslaget för ingeniör-kopsen och denna korps, sedan den blifvit försedd med trupp å 4:de Hufvudtiteln upptagas under rubriken värjvade armeen. Det till den nya sappör-truppens uppsättning erforderliga belopp torde, såsom tillfälligt behof, få uppföras bland de anslag, som för sådana behof komma att i nåder äskås. Beväringen.
- N:o 55, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 35, innefattande yttrande öfver dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, med förslag till ny Straff-lag, dels ock enskilde motioner rörande brottmåls-lagstiftningen: B. VI. 242, 273, 383, A. 383, 384, 385, 386, 387; B. VII. 14, 19, A. 19, 21, 22, 69, U. 97, 135, A. 135, B. 208, 236, A. 236. E. 334. 116 — L — Lag-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 56, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 36, öfver dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående antagande af en författning om nya Straff-lagens införande och hvad i afseende derå iakttagas skall, dels ock enskilda motioner i dermed sammanhang egande ämnen: B. VI. — N:o 57, i anledning af motion om förändring af Kongl. Förordningen angående vissa föreskrifter till kyrko-tuktens uppehållande, den 4 Maj 1855: B. VI. 392, 439, A. 439; B. VII. 246, 248, 250, A. 250, B. 262, 264, A. 264, B. 306, 326, A. 326. — N:o 58, i anledning af väckt motion om upphörande af den ännu gällande undantags-lagsliftningen i afseende å brott, begångna af de vid Universiteterna studerande: B. VI. 392, 440, A. 440.
Skattfrie af mankön 328. „ af qvinkön 388. g 0(j i eller tillsammans 116,111 personer, som utgör länets hela folkmängd, hvilken sedan år 1842, då den utgjorde 110,838, således blifvit ökad med 3,233. — Denna tillökning i folkmängden är större än under något af de sedan år 1827 förflutna quinquennier, och desto mera anmärkningsvärd, som under åren 1845 och 1846 icke mindre än 823 personer öfvergifvit orten för att flytta till Norra Amerika; men förhållandet förklaras dock deraf, att, uti största delen af länet, skördarne varit, under fyra af de sednast förflutna fem år, med få undantag goda, då deremot under föregående quinquennier flera missväxter inträffade, Den skuldsättning, som allmogen i länet, under åren 1837 och 1838, då länet hemsöktes af svåra missväxter, åsamkade sig, har under sednare år blifvit betydligen minskad, dels till följd af de bättre skördar, som derunder erhållits, och dels genom ökad afsättning af trädvaror samt det högre pris, som under några af dessa år kunnat derföre betingas; och, ehuru det är sällsynt att någon ibland allmogen är i besittning af större förmögenhet, så är likväl i allmänhet deri del deraf, som innehafver hemman, i en ställning, som med arbetsamhet och sparsamhet Iemnar god bergning. Den del af länets befolkning, som besitter från hemman afsöndrad jord, bergar sig under vanliga förhållanden äfven väl, men försättes genom missväxter eller svagare skördar i svårt betryck, emedan dess bergning är beroende, icke allenast af 6 skörd å egen jord, utan äfven af arbetsförtjenst hos hemmansägaren, som efter svagare skördar icke kan sadan lemna, och missväxten således åstadkommer minskad inkomst af ej mindre egen jord, än den arbetskraft, som eljest å andras jord användes. Fyllerilasten synes, oaktadt nykterhetsföreningarnes verksamhet till stor del upphört, vara i aftagande, och brottens antal har allenast i Delsbo socken blifvit i betydligare grad ökadt.
Smith, under de vilkor desse, enligt infordradt och aflemnadf anbud sig betingat, nemligen mot en af Svenska Staten på en tid af 50 år garanterad årlig inkomst af banan, motsvarande 5 procent ränta å ett kapital af 130,000 P. St. eller omkring 2,340,000 R:dr R‘.mt, hvartill anlätrgminsrskostnaden bemälde ingeniörer ansetts skola oo o o uppgå; hvaremot, enligt samme motionärs förslag, derest Staten garanterade bolaget sagde årliga inkomst, staden Christianstad och orten deromkring skulle å sin sida lemna Staten en kontragaranti för halfva räntebeloppet, på de grunder som kunde antagas, så att Staten egentligen iklädde sig ansvarighet för blott 2 ^ procent af den uppgifna kapitalsumman. Hufvudpunkterna i det förslag till öfvertagande af jernbane-anläggningen emellan Christianstad och södra stambanan, som, efter anmodan, blifvit af Herrar Milner, Gäle och Smith till Interims-direk - 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 160. tionen för samma jernvägs-anläggning aflemnadt, vore, enligt ett motionären tillställdt utdrag af direktionens protokoll, följande: Art. 1. Den föreslagna bibanan börjar å den punkt vid södra stambanan, der, i trakten af Finja sjö, nästa station norr om Sösdala, stationen kommer att inrättas och slutar sydvest om Långebro vid Christianstad. Arbetet utföres till bana med enkelt spår, af lika dimensioner som på stambanan, med nödiga utvidgningar vid stationerna och bangårdarna. Entreprenörerna bekosta och anskaffa allt, som erfordras för en fullständig anläggning af banan, med hvad dertill hörer, såsom bryggor, täckta diken (culverts), sidodiken med stängsel, grindar, stationsbyggnader och vakthus. Entreprenörerna anskaffa och bekosta en elektrisk telegraf med nödiga apparater för jernvägens behof vid alla de särskilda stationerna. Entreprenörerna bekosta och anskaffa lokomotiver och trafikvag nar samt all nödig rörelse-materiel till ifrågavarande bibana. Art. 6.
J viljen menniskorna skola göra eder, det görer J ock dem. — Man har väl ock, såsom skäl till borgens fordrande, föregifvit, det flere Domare skola ådragit sig balancer för Chartaemedel; men jag har tillförlitelig anledning tvifla på riktigheten af denna uppgift, då jag uti en Handling, som är bifogad Kongl. KammarCollegii underdåniga utlåtande, föranledt af Rikets Ständers Revisorers år 1827 afgifne Berättelse, funnit det mig, emot sanna förhållandet, blifvit påfördt en balance af 3o Sch. å Chartaemedel för år 1825. — Om jag lefver till nästa Augusti månad, har jag hela 49 år innehaft Domareembetet, och under denna tidelängd aldrig ådragit mig någon hvarken större eller mindre Balance till Kronan eller andra, men väl någon gång gjort öfverlefverering å Chartaemedel; till bevis hvarom jag, utur ett från Konungens Befallningshafvande i Nyköping år 1821 till mig ankommit bref om Chartasinventering, får uppläsa följande: Och som Herr Lagmannen , enligt Lands Kontorets räkning öfver Chartce-Sigillatce-upphörden för nästförjlutne år j eger en öfverlefverering af 38 Sch. Banco j så kan den samma nu godtgöras. Uti den räkning jag derefter afgaf glömde jag godtgöra mig denna lumpna summa, som jag likväl
83,994-65o: 10. 6., samt dess tillgångar i realiteter ocb säkre fordringar, derunder inberäknade, af fordringarne bos 8taten, n)>a Lreditivet till undsättningssäd, uttaget 1826, 1,000,000 L:dr, oell L:gdsLo»— toirets n^a Lreditiv. — 8aldo 101,763: i4- 1. uppgått till 33,102,6g,: 27. 7., bvarigenom således visat sig en brist af 891,958: 3o. 11. men att Lanken vidare bos 8taten äger följande fordringar, nemi. återstående Oapital-skuld för 1808 ärs Krigskostnader 4,4»>,452: i3. 2. IVIag.-Inrättningens gamla Lre ditiv 1,800,000: —, - D:o resten af 1818 ärs lillm^ntbara metaller 802,218: 4» biträden till Kanaler 3,»4o,oon: — - 19,009,020: 4- >»- I betraktande bäraf ocb med liistadt afseende ä angelägenbeten, att
För - Transport 3,326,34i:3t.4' Revisorers Berättelse. 435 Transport 3,3a(5,34i:3i.4. bindelser ansvara. Och som , jämlikt i3§. 4 Gap. UlsekningsBalken, ränta, ther theil utfäst är, äger lika rätt med hufvudstohd, samt den af RiksgäldsContoiret utfärdade Kungörelse, att ränta å så beskaffade förbindelser, sorn oftanämnde, derest de ej vid slutet af år 1799 voro inlöste, ej vidare betaltes, såsom icke bevisligen införd i Utrikes Tidningar, så att den såmedelst kunnat komma till Svarandens QSegelins) kunskap, emot honom icke kan medföra någon verkan; Alltså funne Kongl. Majit, att ränta å dessa Förbindelser bör, enligt deras innehåll, räknas tills betalning sker. Förskott till kostnader vid Chartte - Sigillatce - Hvit-Stämplingen « . . lj^oo. 12. 9» Enligt den vid 1809 och 1810 årens Riksdag med Chartae-Sigillatas-Verket vidtagne författning, verkställes den så kallade HvitStämplingen uti Riksgälds-Contoiret. Alla dertill åtgående kostnader, såsom aflöning m. m. förskjutas af Riksgälds-Contoiret och Transport 3,32y,^4i:44‘1' 436 Riksens Ständers Transport 3,327,74i-‘44<1* påföras till ersättning uti ÅrsLiqviden med Stats-Verket. Förskott till Expenser. Till bestridande af så kallade Expenser vid Riksgälds-Contoiret, anordnas till Vederbörande en viss Summa , för hvilken skall redovisas, innan nytt förskott erhålles; oell voro, vid 1821 års slut, hos Vederbörande innestående till redovisning 4°4:i5*8. Summa Balancerade Tillgångar d. 1 Jan. 1822 3,328,146:11.9.
En belackare är en niding, det är den, som med berådt modan, för en osanning, för att förklena någon; endy* lik har , som båttre är, änrtu icke gifvits på Riddarhuset och hoppas jag lärer aldrig kommaI alia fall är Grefve Mörners' farhåga, att utan upprättelse kunna varda förolämpad, alldeles öfverflödig, då man besinnar innehållet af ito § Regeringsformen, samt 50 Och §■ §. Riksdagsordningen, äfvensom faran för Anarchien och Despotismen snarare derigenom förekommer, än föranledes, att man fritt Den 7 Martu. 3! 9 får yppa och omtala samt med Facta bevisa hvad som är oordentligt och olagligt, samt derigenom undanrödja det värn, en af sin pligt förgäten Embetsman skulle kunna finna uti tystnaden och mörkret, och då intet ställe uti Grundlagen finnes, som förbjuder att anföra exempel af händelser, men TryckfrihetsLagen deremot tillåter att fritt få omtala allt hvad sorn är sanning och i samma Lag icke uttryckeligen undantagit, samt Konungen utomdess, i Dess nådiga Proposition vid »812 års Riks*, dag, förklarat dess Nådiga vilja icke vara, att inskränka yttrande rätten, utan blott att få Anonymiteten afskaffad, eller rattare sagdt de hinder, som voro lagde i vägen, lör att kunna få en Anonyme till ansvar, som fprolämpat någon, samt det jämväl skulle vara under Riksens Ständers värdighet, att äga mindre rättigheter, än andra enskilta Personer, så synes deraf, att Grefve Mörners mening icke kan vara den rätta, utan leder till förvillelse. Hvad nu egenteliga ämnet, nemligen rätta förståndet af 90 §. RegeringsFormen, angår, så anser Grefve
Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att, med afslag å Ulsk:s inbjudning till instämmande i BorgareSt:s beslut,- godkänna de föreslagne voter:s-propos:ne. Föredrogs och lades tilL handlingarne StatsUtsk:s den 27 dennes f. m. på bordet lagda Mern. JVI 29(5, i auledn. af erhållen ålerremiss å Betänk. A? 242, ang:de väckt fråga om ersättnings beviljande åt Adv.-Fiskalen i Kongl. KammarRätlen, Protokolls-Sekreteraren C. Printzensköld för det aktorats-artvode, hvaraf han galt i mistning genom den, Presidenten J. P. af Billberghs sterbhusdelegare medgifna befrielse från Presidenten i lifstiden ådömd ersättningsskyldighet för en del af aflidne Tullförvaltaren M. F. Finérs iråkade balans. Föredrogos och biföllos S(atsUlsk:s den 27 dennes f. m. på bordel lagde Mera. och Utlåt.: JVJ 297, ang:de tiden för nästa Revision af Stats-, Bankooch Riksgälds-verkens förvaltning och räkenskaper; och M 298, i anledn. af väckt motion ronde den från Andrarums alunverk i, Christianstads län hittills utgående aluntionden. Föredrogs SlatsUtsk:s den 27 dennes f. m. på bordet lagda Utlåt. JYä 299, ang:de K. M:s Nåd. Propos. om uplåtelse åt enskild person af norra delen af Konung Carl XIIUs torg i hufvudstaden, till bebyggande och disposition under viss tid emot tomtöres-afgift. Frih. Cederström, Rud.: Vi veta väl, att Borgareoch BondeShn bifallit Utsk:s föregide Betänk. ijöre'var:de ämne; men deremot hafva R. o. Ad. samt PresleSt. icke fattat enahanda beslut. Jag tillstyrker alltså, att dä några nya och mera talande omständigheter eller skäl icke kunnat
För de gästgifveriet hvilkas innehafvare vilja i minut försälja bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, kommer att i afse - Ber.-., Lag-, samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkade, N:o 1. 81 afseende å denna försäljningsrätt-, utom den vanliga bevillningen erläggas ifrån 6 till oell med 50 R:dr Banco, samt för tillåtna värdshus, källare, spisqvarter eller andre näringsställen ifrån och med 20 till och med 100 R:dr Banco efter deras mer eller mindre förmonliga rörelse, enligt pröfning af taxeringsmännen, hvilka böra bestämma en högre afgift, än den här i alllmänhet stadgade, då afsätlningen anses vara af den betydenhet, att den, jemförelsevis med andra värdshus, skäligen fordrar en sådan förhöjning. För de gastgifverier, hvilka anses endast såsom skjutsombytningsställen, och på denna grund äro ifrån bevillning efter 2 Art. Bevillningsstadgan fria, skola innehafvarne, derest de vilja begagna minuteringsrätligheten, erlägga minst 3 lhdr, ankommande på taxeringsmännen alt (leirna afgift förhöja. Den, som vid marknader, regementsmöten, auetioner och andra sammankomster, efter vederbörligt tillstånd, utöfvar bränvins-mimitering, äfvensom marketentare i garnizons-ort, bör vid _ Taxerings-Comiteerne åläggas lämplig bevillningsafgift, i nion af sin rörelse; och skola, till upplysning i berörde afseende, de embetsmyndigheter, som lemnat tillståndet, meddela vederbörande skallskrifvare underrättelse om de personer, som erhållit tillåtelse att rörelse af ifrågavarande beskaffenhet utöfva. Bilt. lill R. St. Brot. 1844, 5 Sami 2 Afd. i Haft. 11 STOCKHOLM, elmén & granbergs tryckeri. 1844. Bevillnings-, Lagsami Allm, Desr. och Ekon.
Justerades tvänne Utdrag af Utskottets Protocoll, det ena, i anledning af Herr Biskopen Doctor Almqvists Memorial, innehållande förslag till uprättande af en controll, hvarigenom Riksens Ständer skulle kunna tryggas at deras beslut, oagtadt deras frånvaro, blefve på det nogaste och authentikt iagttagen; och det andra, i afseende på et af Lagmannen Herr af Stenhoff till Constitutions LTtskottet ingifvit förslag till ändring i Tryckfrihets Lagens stadgande, at Redacteuren till Dagblad och Periodiska Skrifter skulle göras ansvarig för smädelser som i dylika Skrifter inflyta. (Biläggas)1 Utskottets Betänkande i anledning af Högvördige Präste Ståndets gjorde anmärkning i afseende på Constitutions Utskottets till Riksens Ständer aflåtne Memorial, om åtskillige förändringar i Tryckfrihets Lagen, hvarvid Ståndet ansett, at, till vinnande af större tydlighet i 5 § :s 1 moment af Tryckfrihets förordningen, måtte utsättas, at Jury äger rätt at pröfva endast åtalade Skrifters Laglighet, då det nu varande uttrycket kunde så förtydas, sorn skulle alla Böcker och Skrifter böra af Jury prof vas. (bilägges)2 Utskottets Betänkande, föranledt af et från Höglofl. Ridderskapet och Adeln ankommit Protocolls Utdrag dateradt den 14 innevarande månad, hvarigenom Constitutions Utskottets afgifne förslag till den ändring i 4 §. Reg. formen, at ordet och skulle sättas i stället för ordet eller mellan orden Frälse och ofrälse till ytterligare behandling återremitterades. (bilägges)3 Hvarefter uplästes Kongl. Maj :ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående det af Norriges Rikes Storting gifne enstämmiga bifall åt förslaget om Konungens Myndighets ålder. (bilägges)4 1 I protokollets marginal finnas hänvisningar — här och i det följande — till motsvarande bilagor. Protokollsutdraget med anledning av Almquists förslag är tryckt i C. V. M. 1810—1815, sid. 1082.
Den i4 ZebrUarNi 667 2:0 J"gen Grundlag, ware sig gammal elley litz, uphafwen eller Kraflägande, förbjuder Högloft Ridderskapet och Adeln att föreskrifva deras Tjensteman hwad Instruction omstandigheterne fordra och dem godt synes. Utstötts har således icke felat emot GrUnvlagarne. z:o Riddarhus-ÖrdniNgen ar en Lag för Högloft. Ridderskaper och Adeln säsom Riks Ständ» Denne Lrg, som bör stadfästas af Konungen, kari således icke innefatta föreskrifter för Sram>e's Tjenstemän. Desie föreskrifter, som icke behöfwa af Konungen sancrioneras, aro af en hel annan beskaffenhet. Utskottet har derföre ansett med sakens natur mast instämmande, an införa deni i den för RiddarHus-Direcrivnen föreslagna InstrUctioN, säsom deras rälta ställe. Icke desto mindre och för att till nägoU del foga sig efter en wärd Ledamots önskan, har Ut» stöllet ökat Riddarhus - Ördningen med en ny z., hwarest denna Instruction och de deruti införda föreskrifter äro bekräftade, och dä Riddarhus-OrdniNgeu utfärdas af Konungen, har InstructioneN i och med detsamma blifvit en med den förra lika gällande Lag» Stockholm den 27 December t809» PL Riddarhus-Utskottets wägnar, 8. kotendane. ?. XöniA. kk. keclilm. O. kalkenberx. Prv - 668 Den 14 Zebruarii. Project till Jnstruction för 2^iddarhuS - DirecLionen, Riddarhus-Secreteraren och Fiscalen. §'a. Riddarhus-Directionen stall bestå af 2-ne Ledamöter af Grefwar och Friherrar och 4 af Riddersoch Adelsman, der den Directenr, som enligt Matrikeln ar den äldste bland Grefwarne elier Friherrarne blifwer Ordförande. Till Ledamot i denna
Månne icke det politiska förhållandet fanns förut och att det var derföre traktaten kom lill, och just af samma skäl anser jag hr Grin hafva rätt i, att man bör antaga Sverges anslutning till England såsom en för Skandinavien oafvislig politik. Men under denna 192 Den 28 Januari e. m. förutsättning är det sä mycket mer förvånande, att det yttre sjöförsvaret, den s. k. Stora Flottan kan anses obehöflig. Det, den Skandinaviska halföns förhållande till andra länder, som bör vara utgångspunkten för våra försvarsanstalters ordnande, grundar sig derpå: att vi genom haf och vatten äro afskiljde från vära grannar; att värt land, tillfölje af natur och klimat, är sådant, alt dess alster icke äro nog lor våra behof; att vi lordenskuld måste frän andra länder sjövägen hemta för nödenheter, eller med andra ord vara en sjöhandlande nation, hvarigenom ock kuststäderne, i hvilka samlas vår största rikedom, blifva våra förnämsta städer: alt befolkningen, på grund af ofvannämnde omständigheter, lemnar god tillgång på sjömän, samt att vi till lynne, seder, natur och utveckling stå närmare England än Ryssland. Hvar och en af dessa grunder talar för ett sjöförsvar. Vi behöfva Holta för att knyta förbindelser med den öfriga verlden och upprätthålla de redan ingängne; vi behöfva flotta för att skydda vår bandel ute i verlden, såväl som för att värna egne kuster, i hvars städer vår största rikedom är samlad; vi behöfva flotta för att vara i förbund med England, och vi kunna bemanna en flotta emedan vi hafva sjömän. Och ändå vill Gr. Anckarsvärd döma våra skepp till döden, llr Gr:n menar att, sedan Novembertraktaten och vår anslutning till Vestmagterne, vi skola lemna vårt sjöförsvar helt och hållet i Englands händer, och uppger de krafter delta land erbjuder såsom utväg lill understöd lör Sverge, vara: 96 linieskepp, 100 fregatter, jemte en stor mängd mindre fartyg, till ett sammanråknadt belopp af icke mindre än 712 stycken. Erbjudas oss dessa krafter i Novembertraktaten, så är jag ledsen att detta undfallit mig.
Hattarna skulle förakta sig sj elfva, om de på s ådana vi lkor ingingo förlikning med ett parti , hvars medlemmar alltid h aft sina egna fördelar främs t fö r ögonen, och icke blygts att i Riddarhusets egen fö rstuga offentlig en köpa röster för genomdrifvandet af sina förslager. P e c k l i n . Mössorna stå i detta som andra f all långt efter Hattarna, men de h a också icke haft hans aldrak ristligas te Maj estät Konungens i Frank rike penningar att rö ra sig med. G u s t a f ( värdigt ). Nog, mina Herrar, nog! J ag ser med smärta att ni intet viljen lyssna till mina uppmaningar, och j ag vill derföre icke läng re upptaga er dyrbara tid. Kom dock ihåg, att fäderneslandets öde hvilar i edra h änder, och att ni en g ång skall ansvara för den makt ni nu bär. F e r s e n . Jag vore den icke värdig, Ers Majestät, om jag någonsin glömde den aktning j ag är skyldig mitt s tånd och min familjs ära. Måtte blott Mösspartiet alltid kunna påräkna Ers Majestäts höga ynnest. 40 G u s t a f . Varen öfvertygade mina Herrar, att min lifligaste önskan är, att alltid bibehålla det g oda förståndet emellan mig och mina utmärk tare landsmän. ( Fersen och Pecklin gå. ) TRETTONDE SCENEN. GUSTAF (allena). Ah, hvilket eländigt spel ! endast egennytta, partihat, begär efter egna fördelar, men ingen enda tanka för fädernesl andets välfärd, på dess väl eller ve. Mitt arma Sverige! och i sådana händer hvilar di tt öde sk all det k anske förblifva? Nej vid den allsmäktige Guden det skall det icke! j ag vill icke såsom föregående regenter, endast vara en lekdocka för Rådets och Ständernas nyck er j ag vill icke längre v ara Konung endast till namnet. Folket har gifvit makten i min hand och jag skall också utöfva den.
Enl. förslaget skulle deremot icke det sista, utan det första beslutet gälla, hvilket, enl. min åsigt, är ett alldeles förvändt förhållande. Genom stadgandet att man i Ståndens plena linge utom i grundlagsoch privilegii-frägor, endast med ja eller nej rösta öfver ett till Stånden hänskjutet förslag, utan att få ändra Riksnämndens beslut, hafva RiksS(:n blifvit, såsom en ledamot af PresteSt. vid förra riksdagen uttryckte sig, ”urblekta och kraftlösa.” De varda nedsatta till voteringsmachiner, ledsna förmodligen dervid och låta derföre bero vid Nämndens afgörande. Om så sker, hvad blir följden? Att enkammarsystemet inträder med alla dess betänkligheter och vådor. Men det kan, å andra sidan, äfven hända, att ett fem-kammarsystem inträder vid Grundlagsoch Privilegii-frågors behandling, der ett Ståndsafslag kan tillintetgöra Nämndens beslut. När Stånden sammanträda i Riksnämnden för att om dylika ämnen öfverlägga, och hvarje Stånds ledamöter veta, det vata dem förbehållet alt särskildt afgöra saken efter godtfinnande: så är det icke otroligt, att en stor del af Riksnämndens ledamöter och isynnerhet den delen, som vet sig vara de öfriga underlägsen, icke med dem ingår i frågans utredning utan endast stillatigande röstar deremot, för att sedermera taga sin skada igen, både genom tal och beslut, i eget Stånd. Den af Const.Ulsk. åsyftade och af mången så mycket beprisade gemensamma öfverläggningen i Riksnämnden, förfelas just dä i de, vigtigaste eller Grundlagsfrågorna. Hvartill har då Riksnämndens sammanträde tjenat? Jag kan från vår nyare riksdagshistoria anföra exempel huru det tillgår, då man vet sig i bakhåll hafva sitt eget Stånds beslut att tillgå. I Const.Utsk. vid 1845 års riksdag hade man, genom den aflagde sedelns öpnande, kommit till det beslut, alt ett representationsförslag, grundadt på Slåndsförfattningen, skulle till R. St:r öfverleinnas. Delta skedde mot Borgarnes och Böndernas vilja.