Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län anmält , att , sedan Hemmansegarne i Örberga , Herrestads, Kiellstads, Raglösa och Wäfversunda jemte vissa delar af Strå och Hofs Socknar i Dahls Härad , samt Vestra Tollstads Socken och en del af Heda Socken inom 5oStatssamt Allm.Eesv.o. Oec. Utsi. Uti. I<ysings Härad , hvilka hemmansegare fran uråldriga tider uti Kronoparken Omberg , emot viss gifven betalning, årligen fått åtnjuta mulbete för vissa kreatur och skogsfång till bestämdt lasstal, vid den år 1825 * af Konungens Befallningshafvande verkställda undersökning af Kronans Skogar ochAlImänningar inom Östergöthland , blifvit öfver rättigheten till dessa förmoner hörde, samt med underdåniga framställningar derom till Kongl. Maj:t ingått , hafva bemälde Hemmansegare , hvilka ännu skola vara i saknad af Kongl. Majrts Nådiga Beslut, i anledning af deras, i sis:berörde afseende, underdånigst gjorda anhållanden, inhemtat , att En af Rikets Herrar, StatsRådet m. m. Herr Grefve von Platen , som följd af erhållet Nådigt uppdrag att undersöka, huruvida några till Ekeplanterhagar tjenliga och disponibla Kronoparker finnas inom Östergöthland , skall hos Kongl. Majit i underdånighet hafva anmält Kronoparken Omberg, bland andra lägenheter,' vara härtill lämplig, och hemställt om densammas bibehållande för Kronans eget behof. Med häraf hemtad anledning, och då Hemmansegarne inom ofvanuppräknade Socknar befara, att, i den händelse Kongl. Majit i Nåder bifaller Herr Grefve von Plåtens underdåniga förslag, samt Kronoparken Omberg således varder föi Ekeplanteringar i framti - Statssamt Allm. Besv.o. Oec. Utsi. Uti.
Intrader måtte ifrån' och med nästa års början varda uppförde och beräknade bland Stats-Verkets öfrige tillgångar Uti Riks-Staten och Räkenskaperne, samt derifrån till det bestämda ändamålet disponeras; äfvensom att, i följd häraf, Kongl. Majit i Nädet täcktes meddela Santtion åt det Beslut, ått Räkenskaperne öfver så väl desse, som öfrige till HoSpitais-Inrättningame hörande medel och förvaltningen derutaf af Riksens Ständer eller de-l ras Revisorer öfverses och granskas vid samma tillfällen, som Stats-Verket på det hela Revi* sion undergår; Hvilket dock vördsamligen hemställes till Riksens Höglofl. Ständers bepröf* Vande. Stockholm den 26 Maj i 818- Bihang till Rihs-Sl, Bröt. iSiyigiS4-dc Sami. N:r 20;. zo<S, 1631 Stats-ZJtskottets Betänk anden! Litt. A. Riksens Höglojl. Ständers KammarEkonomioch Commerce-Depntations Berättelse angående Krono - Hospitalerne i Sverige. 1:0 Danviks Hospitalet. Är ibland alla Hospitaler i Riket det stör* 3ta och ansenligaste. Politie-Collegium, söm häst Öfver-Ståthållarfen och Magistraten samt Prasses Conststorii här i Staden förer dervid Directionen, och har derpå det närmaste inseendet, anförer uti ingifven och af Deputationen infordrad berättelse af den 1 Junii sistledne, hurusom Konung GUSTAF I, GlorVördigst i åminnelse, sedan han odelade St. Clarse Klostér, anslog dess Gods och inkomster till ett Hospital eller Helge An. des Hus, hvarest fattige och sjuke skulle skötas och underhållas.
Intet ställe i grundlagen medgifver likväl, att ett af Const.Utsk. tillstyrkt förslag till ändring i grundlag får vid samma riksdag förkastas, ulan något deraf mäste hvila. Publiciteten i landet och riksdagsmännens mogna eftertanke få då till nästa riksdag fullständigt pröfva det hvilande förslaget, innan det kommer att slutligen antagas eller förkastas, och det är på delta sätt sorn grundlagen velat förhindra ögonblickets hugskott att göra sig gällande, vare sig till bifall eller afslag. Hr Hjerta, Lars: Ehuru det måhända är något ensidigt, alt låta uppläsa en reservation, utan alt låta uppläsa de öfriga, så anser jag, lika med Frih. Palmstjerna, att det är en obestridlig rättighet för hvarje Ståndets ledamot, att få hvilken reservation, som han behagar, uppläst. Jag skall icke yrka uppläsning af någon bland de öfriga reservationerna, ehuru jag 614 Den 29 Januari e. m. anser en uf dera lika lärorik med Hr von HarlmansdorlTs, ty hvar oell en kan läsa dem allesammans i sitt tryckta betänk. Hvad sjelfva frågan beträffar, så lemnar exemplet af de många landshöfdingar, som varit ledamöter af StalsUlsk., ett otvetydigt prejudicat på den tolkning af grundlagen, att sådant hittills icke varit förbjudet; men detta är en fråga, och en annan är, huruvida det icke kan vara skäl att förhindra det för framtiden. Då kunna icke blott de juridiska skälen i fråga om landshöfdingars ansvarighet för statsmedel tagas i betraktande, utan äfven hvad som är vigtigare, nemi. alt desse embelsmän, såsom Regeringens egna verkställande organer, icke gerna kunna anses vara fullt opartiske i pröfuingen af frågor 0111 anslag, som Regeringen begärt. Pä denna grund anser jag del vara skäl alt bifalla Gtskis betänk. Hr Lager hjeI m: Det är endast ett misstag, sorn'en värd talare har gjort om mitt yttrande, hvilket jag anhåller att få rätta. Han har sagt, att man icke af motiverna i IS09 års grundlag kan bedomina 2 morn. i 56 §, emedan detsamma tillkommit flera år sednare.
N.-o 8S4- 'Lilt. E. 57 Då, enligt Skol-ordningens föreskrift, de för Undervisnings-vérken uti hvarje Stift erforderliga byggnader skola anskaffas och underhållas af den dertill inrättade Byggnads-Cassa, som för sådant ändamål har sig vissa inkomster serskildt anslagne, och då erfarenheten visat, att på andra orter, der Byggnads-Cassan icke haft tillräckliga medel för nödige Läroverksbyggnaders uppförande, ortens invånare, genom frivillige sammanskott, fyllt bristen, anser Utskottet jemväl den för Carlstads Löroverk erforderiige utvidgning kunna och böra till vägabringas utan serskildt Statsanslag, i följd hvaraf, och enär dessutom bifall till motionen säkerligen skulle föranleda enahanda anspråk från flere andra orter, Utskottet hemställer, att motionen lemnäs utan afseende. 3:o Prosten Ahlqvist har inom Preste-Ståndet väckt en till Utskottet remitterad motion, deruti blifvit föreslaget, att, sedan fråga uppstått det en Gorolinska Medico-Chirurgiska Institutet tillhörig, sedan år i8io till enskilda personer uthyrd, stenhusbyggnad, belägen vid Ulasbruksgränden å Kungsholmen, må, i anseende dertill att den för Institutets Bibliothek och samlingar nu begagnade byggnad icke är dertill tjenlig, eller vidare användbar, för nyssnämnde behof upplåtas; men förstnämnde byggnad icke kunde af Institutet för det afsedda ändamålet begagnas, utan alt förut undergå reparation och erhålla en ny inredning, Rikets Ständer måtte dertill anslå en summa af 20,000 R:dr, då, i fall detta belopp tj skulle i allo motsvara behofvet, bristen ansågs kunna fyllas af de lill underhåll af publike hus och byggnader i Stockholm på Stat anvisade medel. Med erkännande af angelägenheten, att Corolinska Institutet måtte kunna, ju förr desto heldre, blifva i tillfälle att till det afsedda ändamålet begagna den ifrågavarande byggnaden, anser Utskottet likväl sig ej kunna tillstyrka det af Prosten Ahlqvist för sådant ändamål äskade serskilda anslag; hvaremot Utskottet tillstyrker, alt, för den händelse Kongl.
En l~ergttelse fr8n kristendomens första hrliundratie af E. S. HOLT. wift. i: 28; knrt. I: 50, Bland granar och palmer Beriittelse af Ellh ' ST I.: \ ' ERs. Pria: Iiiift, 1: 25; kart. Upptagen eller Kvarlanmad 11.-riittelse sf 31. IiUft. S5 öre: kart. Berättelser far folket Tionde hafret. ~f XRSST E: YI.: RS. ~iiift. 75 ure: lrsrt. 1 ~ r, Ur svenska folklifvet. Beriitte1.c af H. K. Andra liufwt. Pris:: &gt;i) ör Bibliotek fönr de unga Flera nya hiifren. S: ris OG BO it 10 till 30 iirv pr st. Berlttelsc af O. F. WALTOS, fBrf. till " Ett lyckligt valU, " Gamla psetivet '. " Skuggor " m. fl. Hiift. GO Bre; kart. Skoliiilstaren och hanis soii Xn lwriittelse fran 3O: iirign kriget af K. H. C ' ASPAlU. Ofvers. friin 1i: te uppl. ITBft. siigrn tilldrrgrlser ur Baron Mans Henr. von Esweus Eefnnd. 3reUdelade af Iionom n.iiIlf. Ifiifc. I och 11. 1; vnrdern h i kr. bclress: Stockholnz, DöbeLoisgataw P A. Träffas clarstiides mellan 10-11 f. m. och 5-6 o. ni.
Ständer jemväl beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade stats-bidrag, nemligen: Enligt Reglementets 85 § 15 morn., anslaget för underhållandet af Beväringsmanskapets beklädnadsoch utrednings-persedlar, utgörande 27,333 R:dr 16 sk. årligen för åren 1855, 1856 och 1857 eller tillsammans » D:o d:o 89 §, anslaget för inrättande af ,en teknisk skola i Borås, 5,000 R:dr, d:o d:o, eller tillsammans » l):o d:o 90 § 1 morn., lånet och anslaget för upp - muddringen af hamnen vid Ystad Transport R:dr 4,772,024: 22. 11 44,000: 16,698: 28. 5. 60,000: 3,950,000: 640,000: 88,888. 42. 8. 66,666: 32. — 9,638,278: 30. — 82,000: , \ 15,000: 60,000: 157,000: a» Riksgälds-liontorcts ficrullelse t!SS6. Transport Enligt Reglementets 102 §, anslaget för fortskyndande af afvittrings verket inom Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län » 8,000: D:o d:o 142 § 1 morn., anslaget till betäckande af bristen i Hospitalsfondens inkomster, högst 23,000 R:dr ärligen för ofvanupp gifna 3:ne år, eller tillsammans 73,000: liar väl ännu icke någon utbetalning, till större eller mindre del, skett, men, enligt Kongl. Maj:ts till Fullmäktige aflåtna nådiga Bref, komma dessa nu uppräknade anslag och lån att, vid derå skeende reqvisitioner, i den ordning åberopade Kongl. Bref innehålla, för vederbörandes räkning ulanordnas.
Utsk:s skäl härför är, alt dåresande, sorn fara inrikes orter emellan, skola chartera sina pass, böra icke skeppare vara fritagna derifrån; men jemnförelsen är icke riktig. Inrikes seglande fartyg skola icke jemnlöras med resande, utan med forbönder till lands, som icke behöfva vara försedda med pass, och för hvilka således ingen cliartering kommer i fråga. Det är ett misstag af Bevilln.Utsk.; och då jag förmodar, att R. o. Ad. icke vill betunga den inrikes seglalionen med några afgifter, anhåller jag hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. till afslag å sednare delen af morn., nemi. att för inrikes skeppsfart folkpass skulle cliarteras. Hr Stuart instämde med Hr af Billbergh. R. o. Ad. biföll Utskts förslag om chartering af folkpass för resor till utrikes ort, men afslog förslaget om char tering af dylika pass vid inrikes sjöfart. 4 § 3 mom. Privilegier och tillståndsbref. Hr Stuart: Jag hemställer vördsamt, om icke, på sätt Prosten Mittag föreslagit, ordet handel bör intagas i redactionen af 4 § 3 mom. Jag anser detta lämpligare, än att förklara, att det förstås inunder, och anhåller derföre om propos. på detta mitt förslag. R. o. Ad. beslöt, att privilegier eller tillståndsbref för handels idkande äfven skulle till chartering upptagas, i följd hvaraf redactionen skulle blifva följande: Privilegier eller tillståndsbref till handels och handaslöjders idkande etc. Fullmagter. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Mig förefaller det nästan löjligt, att här införas orden verklig lön, ty för ingen annan än den, som är verklig, kan man komma att betala. Enahanda är förhållandet med de längre ned förekommande orden, då de verkligen hafva löneförmåner. Jag tillstyrker derföre, att ordet verklig på ena och verkligen på andra stället må uteslutas. Hr Stuart, Fredr. Christopher: Jag anser mig böra nämna, att jag i Utsk. gjort samina anmärkning, som Hr v.
Lagerbjelkes, Ståndet kommunicerade och af förre Talmannen Anders Eriksson från Orebro län, såsom egen upptagne, motion, angående utsättande af dag, då nästa lagtima riksdag skall sam mankomma. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Den 12 April. Frän Högv. Preste-Ståndct. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets : Utlåtande N:o 70, i anledning af väckt motion om åtgärder för en förbättrad själavård i hufvudstaden; bifölls. Memorial N:o 71, i anledning af återremiss af utlåtandet N:o 56; lades till handlingarne. Betänkande N:o 72, i anledning af väckt förslag om inrättande af länsnämnder; bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets följande utlåtanden och memorial: N:o 25, öfver väckt motion, angående skyldighet för vederbörande att återställa eganderätts-handlingar för utgifna fastighetslån; bifölls. 228 Prof.-Utdrag den 12, 14 och 16 April 1851. N:o 26, i anledning af väckt motion om utvexling i landsorten af silfveroch kop parmynt; bifölls. N:o 27, med anledning af Hederv. Bonde-Ståndets återremiss af Utskottets memorial N:o 12, med uppgift, om och huruvida någon del af den, sedan 1848 års början upplupna Bankovinst erfordras för Bankens konsoliderande; lades till handlirtgarne. N:o 28, i anledning af erhållen återremiss af utlåtandet N:o 16, angående J. N. Petterssons ansökning om eftergift af öfver-ränta; lades till handlingarne. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utslcottets utlåtanden: N:o 101, angående behöfvandes undsättning under inträffande missvext-år; och N:o 102, i anledning af väckt motion om afskrifning af Vesterbottens läns innevånares undsättnings-skulder efter missvexterna åren 1830 med 1834.
I fråga om 3:dje mom. af denna punkt, innehållande hemställan, att i 35ile §:n 2 mom. ordet ”utdelningen” måtte utbytas emot orden i ärliga behållningen, anförde Frih. Palmstjerna! lag kan icke instämma med Utsk. deruti, att ordet ”utdelning” bör utbytas emot ”årlig behållning;” ej heller kan jag inse den våda af nu gällande ordalydelse, som Utsk. framställt, dä Utsk. säger: ”att kronan, till följd af författningens nuvande lydelse, kan komma att lida en ej obetydlig minskning i sin lillständiga rätt derigenom, att aktie-bolag och öfriga föreningar eller inrättningar, hvarom uti 2:dra mom. är fråga, lill delegarne utlemna blott en del af årliga behållningen;” deremot skulle jag tro, att om det i författningen kommer att stå, att ”den årliga behållningen” skall, utan afseende på slörre'eller mindre utdelning, beskattas, så kan det inträffa, att skatt blifver erlagd 2:ne gånger för samma sak. Dessutom upstår en annan olägenhet, om detta stadgande antages. En behållning för ett år utgör t. ex. 20,000 Ridr, deraf bevillning skall utgå. Om denna är 5 proc., så synes samman böra blifva 1000 Ridr, men när nu 1000 dragas ifrån 20,000 Ridr, så återstår blott 19,000 Ridr såsom den verkliga behållning, hvarå bevillning bör utgå, men hvarå dock 1000 Ridr icke utgöra jemna fem proc., utan en temmeligen qvistig uträkning kommer att ega rum. Alen lika godt om den saken, hvilken blott är en biomständighet. Hufvudfrågan är oriktigheten af sjelfva grunden för det föreslagna stadgandet. När ett bolag eger i behållning 20,000 Ridr och deraf afsätter — hvilket är förhållandet med flere bolag — 2 eller 3000 Ridr till bildande af en reservfond, så bör nu bevillning utgå af återstoden 18 eller 17,000 Ridr.
S. N:o 4. för Gefle. P. Muren. L. s} N:o 3. för Norrköping. W. M. Ekelund. L. S. N:ö 4. för Gelle. Eric Dan. Grape. L. S. N:o 3. för Norrköping. Fredr. Bergwall. L. S. N:o 41. för Bergsbrukens l:sta Valdistrikt. A. J. Thomee. 88 N:o 5. för Malmö. J. Malmborg. N:o 7. för Upsala. L. V. Henschen. N:o 10. för Westerås. G. F. Ekholm. l. s. N:o 13. för Landskrona. I. Ödmansson. N:o 15j. för Fahlu Bergslag. E. E. Falhem. L. s. N:o 18. för Ystad. N:o 5. för Malmö. L P. Bager. L. S. N:o 8. för Calmar. A. H. Frick. L. S. N:o II. för Westervik. C. E. Embring. N:o 14. för Nyköping. E. U. Stenqvist. L. S. N:o 16. för Christianstad. A. F. Ericson. L. s. N:o 19. för Örebro. C. C. Hörnstein. N:o 6. för Carlskrona. C. W. Palander. L. s. N:o 9. för Wisby. Rudolf Cramér. N:o 12. för Uddevalla. P. Berg. L. S. N:o 15. för Fahlun. A. F. Boman. ' L. S. N:o 17. för Carlshamn. A. G. Tauson. N:o 19V. för Bergsbrukens 4:de Valdistrikt. II. P. W. Gahn. L. S. N:o 20. för Jönköping. A. G. Rudling. L. S. N-.o 22. för Lund. L. Billström. N:o 24. för Borås. C. G. Rydin. N:o 27. för Hernösand. G. P. Rönblad. L. S.
Det har alltid varit ett syftemål, att, så mycket som möjligt, förenkla Statsräkenskaperne. Dertill hörer äfven, att afskaffa onödiga rubriker på Statsmedlen. När nu de ifrågavarande Danska Fyringsmedlen till sin natur äro ersäLlningsmedel, så vore det underligt, att ej uppföra dem under den allmänna InkomstTileln: Ersättningar. Jag yet ej något skäl, hvarföre vi skola bibehålla en Utländsk magts namn i våra Räkningar öfver StatsVerkets inkomster, och icke heldre införa desse medel under en Titel, dit de rätteligen höra. Friherre Cederström, Jacob: Då i StatsUtskottets irsta Betänkande öfver Statsinkomsterne de så kallade Danska Fyringsmedlen finnas serskildt upptagne, ehuru i öfrigt uppförde gemensamt med andra under Rubriken Ersättningar, så kan denna sednare förändring ej vara af något menligt inflytande för tillfället. Men för framtiden är det ej likgiltigt, att desse sammanföras Den 3o April f. ra. 91 under samma Titel med andra medel, sorn äro af helt annan natur. De ifrågavarande Danska Fvringsmedlen voro i Tio år uteslutne ur InkomstTitlarne, och igenfunnos ej förrän år 1818. Om deras serskilta Titel nu försvinner, kunna de åter läll bortglömmas, och då blifver det kanske svårare, att återfinna dem. Jag instämmer derföre med Grefve Horn i den mening, att desse medel höra i RiksStaten uppföras under deras förra serskilta Titel af Danska. Fy ringsmedel. Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt^ Gustaf: Jag instämmer med Grefve Posse deruti, att ifrågavarande medel må uppföras under Titel af Danska Fyringsmedel och Ersättningar, just derföre, att ,de till StatsVerket ingå såsom ersättningsmedel från främmande magt, och kunna blifva förökade. De böra derföre icke upptagas under en serskild Titel, til! bestämdt belopp. Blifva de förökade, såkanErsättningsTiteln ökas i samma mohn, och det är ej något band för deras bibehållande vid det nu uppförda beloppet.
Frih. Stjernstedt, Joh. Wilh.: Vid utöfvandet af den granskning, R. St:r uppdragit åt Stats-revisorerne, kunna dessa förfara enligt 2me hvarandra helt motsatta methoder. De kunna antingen rätt och slätt inskränka sig till att granska de räkenskaper, som dem föreläggas, eiler ock kunna de företaga besök vid de verk och inrättningar, hvilkas förvaltning är underkastad deras granskning, och dervid göra de anmärkningar, som kunna föranledas af det skick, i hvilket revisorerne finna dessa verk. Sådana besök blifva ofta en följd af den föreg:de sifiergranskningen; men om revisorerne vid granskningen af förhållandena på stället eller vid sifiergranskningen gå för långt i detalj, borde detta väl medföra samma påföljd. Utsk:ts anmärkning har dock endast föranledts af revisorernes framställningar vid besöken inom verken. Jag vill derför erinra derom, att bland de anmärkningar, som af revisorerne blifvit framställda, ingen enda går så i detalj som den, hvilken af 1860 års revisorer blifvit, gjord i afseende å portverket. Der åberopas 18 stycken K M:s Nåd. beslut i denna fråga, och slutligen afgifva revisorerne i 5 särskilta punkter ett detaljeradt förslag till förbättrad postbefoidring. Denna iir den mest i detalj gående granskning, men just med anledning af densamma har StatsUtsk:t, som i allo godkänt den, framkommit med begäran om aflåtande af en skrifvelse till K. M. Hvad beträffar 1861 års revision, så är utredandet af förhållandet vid Ultuna Landtbruksinstitut den mest detaljerade granskning, som det årets revisorer företagit, och flera mindre gynnsamma förhållanden framdragas för att visa huru origtig förvallningen derstädes är. För min del vill jag icke ogilla förvaltningen på Ultuna, derföre att revisorerna icke funnit den sådan de önskat; men det förut anmärkta förhållandet att Stats-Utsk:t byggt sin hemställan i fråga om postverket just på den utredning 1860 års revisorer gjort af ämnet, måtte nogsamt visa att. Utsk:t icke ogillar detaljgående.
M:s nådiga proposition, så kan, efter mitt förmenande, ingen klaga öfver att han blifvit för nära trädd, då alla erhålla samma frihet alt, efter godtfinnande och efter sin ställning, idka denna näring och ställa den efter sina ekonomiska förhållanden. Om denna frihet antages, skall denna näring ovillkorligen småningom concentrera sig på färre händer, emedan det blir omöjligt för den mindre näringsidkaren att täfla med den större. Detta afser dock endast handeln med brännvin, och ingalunda det behof, som erfordras för hushållet, hvilket hvarje hemmansbrukare gerna sjelf kan tillverka, enär tillverkningskostnaden, särdeles nied afseende på D c n Ju ni f. ra. den ringa qvantitet, sora behöfves af denna dryck för eget och tjenslefolkets behof, under den kalla årstiden är så godt sorn ingen. Den fria bränningen, sora sätter ägaren af den mindre pannan ur stånd att i handeln täfla med den större pannan, ingriper på intet sätt uti denna rättighet att tillverka hvad sorn behöfves för hushållet. Att åter den mindre pannan icke kan täfla med den större, då fråga är om brännvinsbränning till afsalu, är visserligen ledsamt, trien för denna näring gemensamt med alla andra, och dessutom något som lagstiftaren icke bör afse, då fråga är om landets fördel; ty det kan väl ingalunda antagas för en rimlig grundsats i lagstiftningen för denna näring, att hindra alla från att med fördel tillverka varan, på det några må kunna efter oriktiga hushållsprinciper tillverka densamma; och att allmogen med de små pannorna bränner med förlust, så snart den tillverkar brännvin till afsalu, är lätt att bevisa. Då den fria bränningen således icke är orättvis, enär den icke ingriper uti någons rätt att efter behof och omständigheter tillverka på hvad sätt och huru mycket eller litet lian behagar, så återstår alt undersöka, huruvida den fiia bränningen är nyttig för landet. Beviset härföre kan bernias så väl från theorien som från erfarenheten.
Till följd af erinran i 3:dje punkten, att Disponenten af Husqvarna gevärsfaktori, i Januari månad år 1849, erhöll förskott, stort 20,000 Ridr, å samma års gevärstillverkning, ehuru kontraktet derom först på grund af Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref den 23 Februari kunnat utfärdas, får underdånigst andragasi Enär Rikets Ständer vid 1847 och 1848 års riksdag beviljat anslag till 4,000 st. nya gevär årligen, och af Kronans faktori, vid 1849 års början, ännu icke kunde på - — 259 — räknas högre årlig tillverkning än 1,500 st. gevär, var deraf en gifven följd, att 2,500 gevär skulle från Husqvarna beställas; under hvilka förhållanden, och sedan, i nådigst föreskrifven ordning, underdånig hemställan hos Eders Kongl. Majit ägt rum, angående gevärspriset för året, Kollegium icke tvekade att bevilja det ifrågastälkla förskottet, hvilket betydligt understeg hälften af den summa, som för hela beställningen borde utgå; hvadan och då härtill kommer, att halfva kontraktsbeloppet alltid förskottsvis, vid kontrakternas utvexlande, till faktoriet utbetalas, efter Kollegii underdåniga förmenande, genom den anmärkta åtgärden någon afvikelse från formerna ej ägt rum. I afseende å hvad Revisorerne i 5:te punkten andragit, rörande utöfver årsbehofven uttagna statsanslag, åberopas endast det vid 9ide §. af berättelsen, rörande ordinarie statsmedlen, här ofvan underdånigst anförda, och beträffande framställningen om oriktig uppgift angående behållningen å extra statsmedlen vid 1849 års utgång, samt i 4:de punkten, beträffande utbetalde arbetslöner, får Kollegium i underdånighet hänvisa till vederbörande Kammarkontors afgifna, bär bilagda förklaring. 6:te punkten innefattar blott anmälan om verkställd afskrifning af en äldre balanspost och gifver ej anledning till något yttrande. Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste A|1 lernådigste Konung!