Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det förefaller mig härvid besynnerligt, att Utskottet icke en gång namngifver den Föredragande, emot hvilken Riksens Ständer af det uppgifne förhållandet böra hämta anledning, att handla efter royrde §,s föreskrifter. Jag känner äfven huru jag härvid kunde yrka återremiss utaf Betänkandet, men jag föredrager den utvägen att utan allt afseende till personen yttra min mening vara, att Riksens Ständer böra till Kongl. Maj:t skrifteligen anmäla deras önskan att Han ville ur StstsRådet och ifrån Embetet skilja den Föredragande för Krigsärenderne , som den 12 September »822 contrasignerat ofvan åberopade Konungens beslut, som otvifvelaktigt varit stridande emot Rikets sannskyldiga nytta, då det förnärmat enskilt mans rätt, 200 . Dm ro Julii /, m. Emot Herr StatsSecreteraren Quiding har ConstitutionsUtskottet framställt så många anmärkningar, att Riksens Ständer efter mitt om-’ döme icke kunna undgå att hos Kongl. Maj:t skriftejigen anmäla deras önskan, att Han ville utur StatsRådet och ifrån Embetet skilja Herr StatsSecreteraren af Qviding. Jag tror att Utskottet vid detta tillfäll® vidtagit den lindrigare utvägen då ic6ste §. kan hända för de i fråga varande anmärkningarne varit fullt ut lika så lämplig som den jojtde; jag yttrar detta blott anmärkningsvis och är af dea öf~ veriygdseti, att loytde §. alltid pä goda skäl bör kunna tillitas, äfven der ansvaret kan hänföras under den io6:te. Jag skulle icke tro, att det vore Representationen värdigt att pbeifradt förbigå sådane omständigheter, att en StatsSecreterare tvärtemot Grundlagens bok-' statliga lydelse medverkadt tili en annorlunda sammansättning af RiksRätten, än den Grundagen föreskrifver; att en Stats-Secreterare annorlunda än 38 §.
Man behöfver blott läsa 1815 års RiksdagsBeslut, för att se, det DiscontRörelsens Maximum, sådant det var, hörde till löftet; och om nu ingen indragning är gjord, och ingen indragning tillämnad, så synes icke eller minsta betänklighet vara, att nu 1 antaga samma tidpunct, som då antogs, till rättelse för RörelseCapitalets blifvande storlek. Betänkandet framställer den grundsats, att productionen allena kan skapa RörelseCapital; men må man tillåta mig erindra, att ingen production blir af, om icke ett Rörelsekapital förut gifves, som (einnar förlag till productionens åstadkommande, samt att, i alla tider, har productionens fortgång rättat sig efter förlagets tillgång. Evigt består den sanning, att förlag måste föregå varor, samt att följakteligen penningen är det föregående, och varor det efterföljande.
Vi hafva redan så många kontroller i våra Grundlagar att jag för min del ieke finner nödvändigt att deri införa ännu flera. Om nu revisorerne skulle få göra en anmärkn., sedan R. St:r, i följd af Const.Utsk:s granskning meddelat decharge, så skulle Revisorerne blifva ansedde för en högre auktoritet. Dessutom har Hr Tersmeden i sin reservation anmärkt ett besynnerligt förhållande som skulle ega rum, ifall denna lagförändring antogs. Örn nemi. en anmärkn. gjordes af en Riksdags man och hänvisades till Const.Utsk. samt Utsk. underkände densamma, sä skulle till följd af Revisorernes anmärkn. densamma kunna återuptagas vid en följande Riksdag af ett annat Const.- Utsk., och således detta handlades alldeles i motsats mot ett föreg:do. Till ett sådant besynnerligt förhållande anser jag att man icke bör medverka och tillstyrker derföre förslagets förkastande. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Denna fråga beror ganska mycket på den synpunkt ur hvilken man betraktar Konungens Ilådgifvares ansvarighet. Anses den såsom ett nödvändigt ondt som man måste underkasta sig, derföre att man icke kan blifva af dermed, men som man gerna skulle vilja vara ifrån; då medger jag att en konseqvent utveckling deraf också är ett ondt; men betraktar man denna ansvarighet såsom ett godt, en af vår konstitutions grundvalar, då bör man också konseqvent utveckla densamma, då måste det vara rätt att ställa den så att den kan utöfvas. Så är emellertid f. n. i vissa fall icke förhållandet. Const.Utsk. erhåller prot. från sista Riksdagens början och till den ingångna Riksdagen; för den tiden äro räkenskaperne ännu till största delen icke granskade; det är således gifvet att en mängd förhållanden äfven af ganska väsendtlig vigt icke kunna blifva föremål för det granskande Utsk:s pröfning. Det är icke allenast derför att Utsk. icke skulle medhinna dessa räkenskaper, utan äfven derföre att räkenskaperne icke äro färdiga, som det blir alldeles materielt omöjligt att företaga denna granskning.
Fonden till detta Åkerbruks Contoir skulle uppkomma genom årliga tillskott af de interesserande åkerbrukare, i proportion af den årliga Spannmålsafkastningen af deras egendomar, som de sjelfve en gång för alla uppgåfvo, och hvilket tillskott jag föreslår skul - 59° Den i 9 April, e. ut. le blifva 2 sk. Banco för hvarje Tunna säd* strid eller slö. Inbetalningen af tillskottet borde ske \ id Mars månads slut hvarje år till Directionen» Alla Fastighetsägare och Jordbrukare, af hvad dass det vara må, hvarunder Arrendatorer och Frälsebönder äfven inbegripas, äga rätt att häruti deltaga. Fonden bör äfven ökas genom Uppnego* cierande af större eller mindre summor emot 3 procents renta, att efter 8 dagar förut skedd uppsägning återbetala. Mänga smärre sum* mor, som annars hvila i kistor och skåp, kunna derigenom både för Contoirct och All* mänheten blifva gagneliga och komma i omlopp. Denna Fond bör användas till a:ne slags lån åt Jordbrukare. Hurvudlånen lemnäs på 5 till 6 år åt de Landtbrukare, hvilka, i afsigt att odla oländig mark, styrka så val odlingens areala innehåll, som dess nytta och möjlighet, med Chartor eller i brist deraf vederbörliga bevis af Landtmätare, samt grannar eller andra af Directionen kände och godkände män, hvilka bevis af Directionen pröfvas, och hvarefter lånen demi beviljas i män af tillgången, ifrån 5 till 10 R:d Banco för hvarje geometriskt Tunnland han odla ville. Ben 19 April. e. nu 591 Lån tilldelas äfven dem på lika tid, som genom Klöfvers, Vickers och Rotfrukters odling, genom såning af nyltiga gräsfrön och genom circulationseller växelbruk öka sin Ladugård till en fjerdedel eller mer väl framfödda kreatur, samt på detta sä;t och genom jordblandningar föibättra åkerjorden och ängsmarken till större afkastning på mindre areal. Likaså dem, som införa stallfodring.
Ridderskaper och Aöeln, wid Urtima Riksdagen i wrebro den z Julik 1312. S. D.^edan Friherre Stael von Hollstein förklarat, att elter erhållen underrättelse, det de medel hwilka för försålde Colonial-waror i Carlshamn kunnat inflyta, ej ingått i Stats-Werkets räkenskaper. han wille återtaga sin begäran att deröfwer erhålla upplysning, fann Ridderskapet och Adeln nödigt att Högloft. Stats-Utssottet härom underrättelse meddela med tillkannagifwande att a denna anmärkning i Friherre Stael von H ollsteins den 22 Juni, tiil Utssolret remitterade Memorial icke något alseende gära. lblt supra. kx krotocollo, 6. Lil vers tolpe. Den Z Julik. m; Utdrag af protokollet, hältet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i (örebro den z Julii 1812. SD. ^emitterades till Lag-Utstotter: Ett Memorial af Friherre Saltza, Edvard Fredric, angående widtagandc af Författningar till Skogarnes wardande och fredande; såsom ägande sammanhang med ett af Grefwe Gyllenborg, Johan Henning, i samma ämne ingifwit och till berörde Utskott remitteradt Memorial. klx krotocollo, 6. Lil ver stolpe. Utdrag af protocollet, hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen j Orebro den z Julli 1312. S. D. 9os Högloft. Ridderskapet och Adeln föredrogs ett Protocolls-Utdrag ifrån det Högwärdige Prest - Ståndet, innehallande bcmälte Stånds förklaring , att de anmärkningar, som af det samma wid afgörandet as Tryckfrihets-Lagen blifwit giorde, icke haft för afsigt att hindra föcsiagtts antagande, i följe hwaraf Prest-S andet ansage dem, i fall icke de öfrige Respective Standen deri instämde, böra , såsom nu wäckta motioner, till nästa Riksdag blifwa hwilande.
Vidare och i anled - 6)2 Den 30 December. ning af hvad som blifvit yttrad t om Disconternes Concoursmässiga behandling, så känner jag visse igen att hvarken Ranco-Fullmägtige, Banco-Uickottet eller ens Riksens Ständer, kunna enligt våra gällande Lagar försätta något Discont Verk , Sika litet, som någon enskild Gäldenär, emot dess vilja i Coneours-tillstånd ; men jag tror att det finnas åtgärder, uti Executionsoch Concours Författningarne stadgade, hvarigenom en Fordrings-ägare kan förmå sin Gäldenär att sjelf declareia sig uti ett sådant tillstånd, och det kan icke vara annat, än sådana åtgärder, sorn Banco Utskottet , med den af det samma ifrågaställde Concours-mässiga be^ handling, menat. Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Banco-Utskottets Memorial framställde anmärkningar hindra antagandet deraf samt på sådan grund behagade samma Memorial jemte anmärkningarne till Utskottet återförvisa. Bifölls. Upplästes Borgareoch Bonde-Ståndens den 18 och 27 dennes aflåtna Protocolis-Utdrag, innehållande dels att Bonde-Stån let, jemte bifall till StatsUtskottets Memorial af den 12 dennes, angående upphörande ar Kongl. Maj:ts Nådiga inställelse i afseende på Krono Utskyldernes afbördande , tillika beslutit, att de Skattskyldi - Den 30 December. ge, hvilka ej kunde anskaffa Banco* eller Riksgälds Sedlar, skulle vara berättigade att deponera Discont - Assignationer intilldess Riksens Ständer i frågan om Disconterne sig utlåtit och derom vidare varder förordnadt; uti hvilket tillägg de öfrige Riks-Stånden blifvit inbjudne at; sig med Bönde-Ståndet förena 5 dels ock att Borgare-Ståndet, som redan den 15 dennes för sin del antagit Stats-Utskottets Betänkande utan tillägg, icke funnit skäl, att i någon annan åtgärd ingå.
Hulr, d, 11 Au-g. 1834', S D. DA nu lill afgörande företogs Siats-Utskottets Utlåtande KT:o 215, i anledning af erhållen ålerremiss å Betänkandet N:o 8i, angående regleringen af utgifterne under liiks-Stalens 3:clje Hufvud-Titel, fann Bonde-Ståndet för godt alt uti nedanstående punkter besluta, på sätt sorn följer: i:$ta punkten: Kongl. Kfigs-Collegkim; Ståndet afsiog momenten a och men biföll mom. e vid Betänkandet N:o 8i; o.:dra punkten: Kongl. Krigs-Hof-Rätten Utskottets yttrande i denna punkt bifölls; 3:dje punkten: Topografiska corpsen; Utlåtandet IS:o 2i5 hlef i denna del bifallet; L\:de och 5:te punkterne: rörande Gardes-Regementena ;■ %:te punkten: Kronprinsens Husar-Regemente; n:de och §:de pnnkterne: om Vermlands Fält-Jägare-Regemente p Blefvo af Ståndet bi fa 11 ne; ocdi 7 V sy.de Ståndet afsiog Utskottets tillstyrkande i morn. f} rörande Batteriebandtverkare, morn. kr om anslag lill Läroverket inom hvärtdéra Artillerie-Regementet, och morn. n} om Tyg-Stats-Gompagniet, men i öfrige delar af denna punkt bifölls Utskottets Betänkande N:o 8i, med den a£ Utskottet i Utlåtandet Kr:o aio föreslagna förändring af mom. e£ rörande, förhöjning i aflöningsbeloppet för Fcy ste Gonstaplarne. Ben i3 Aug. 1834- Från Ilöglofl.
Domstol, vidare utvecklat afsigten med motionen vara den, att ämnet, sedan åtskiliige andra frågor deruti jemn val blifvit väckte, 1^84 Stats-Ut.skottets Betäiikanden. måtte behandlas från en Stats-ceconomisk synpunct, så att de hinder varda undanröjde, hvilka nu finnas för Fiskerierne uti flere Rikets provincer, och råtta begreppet om kongsådra nårmare bestämmes; Dervid Talmannen trott det hvarken Lagstridigt eller för mycket hegardt, utan tvärt om Riksgagneligt, att någon eftergift lemnäs i så kallade regaleråttigheter, når den medförde större fordel för det allmänna, samt att en, må hånda obetydlig, minskning i årliga arrende-afgifterne för ifrågavarande Krono-Lågenheter skulle deremot öfvervågas af ett stort antal medborgares förbättrande vilkor genom tillåten loflig frihet i en af Landets mest betydande näringsgrenar, och af en sålunda ökad production af Fiskerierne, hvarigenom införseln af saltad Lax från Finland säkert skulle upphöra och en national besparing såmedelst äfven uppkomma: Uti hvilken framställning Riksdags-Fullmågtige från de fleste orter instämt; Äfvensom Borje Pettersson och Pehr Andersson från Halland, särskild, uti afgifne Memorial, likaledes vackt fråga om förnyadt stadgande, angående jordegarens rått, att vid deras stränder på sidorne om kongsådra, i Strömmar och andre Fiske-vatten, idka det Fiske som sig erbjuder; hvarförutan Riksdags-Fullmågtige från Norrbottens Lån, Olof Wikström, Johan Ruther g och Eric Mårtberg Stats-Utskottets Belänkanden. 1780 samt Moses Johansson, fran Vesterbottens Län, hvar för sig, uti ingifrie Memorialer, föreslagit, att, enar det skulle vara ländande till Kronans större förmån, att de, i sistnämnde orter befintlige Fisken blefve under Skattemannarätt upplåtne de jordegare, å hvars områdén de samma åro belägne, i stället att utarrenderas, egarne af särskilde uppgifne Byar, matte tillåtas att sädane KronoFisken till skatte köpa.
Ehrenborgh föreslagit, nemi. att R. o. Ad. såsom sin gemensamma tanke förklarar, att Ståndet ej anser lämpligt, att de af Etsk. föreslagna civila embetsman inträda såsom representanter i PresteSt. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till grundlagsenlig behandling efter i 56 §. Reg.F. godkänna Constit.Utsk:s förslag till förändrad redaction af i3 § 3 mom. Riksd.Ordn. Ropades nej. H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanka förklara, att Ståndet ej anser, att domare och civila embetsman böra hafva representationsrätt i och för denna deras egenskap. Ropades ja. i4 § 6 morn. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att få veta, huru BorgareSt. beslutat öfver denna punkt. Underteekn. Rid d.Secret.: BorgareSt:s beslut, rör:de Constit.Utsk:s betänk. N:o 35, är af alldeles samma ordaly 1S H. 3 IS Den i5 October e. m. eleise nied del förslag till gemensam taute, som Or. Frölich' först framställde för R. o. Ad., samt innehåller intet rörtde deta i lierna eller de särskilda §§ * Etsk:s förslag. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att få veta, huruvida, denna § blifvit godkänd af Presteoch BondeSttn. Underteckri. Pri d d. S e c re t.: PresteSt. liar rörtde i4 § 6 mom. fattat det beslut, att orden: ”i måu af deras kronoutskylder, " ansetts böra förändras till: "i mån af deras bevillm för egendom och rörelse.” BondeSt. åter har antagit Constit.Ulskts betänk. Ar:o 35 till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller, att R. o. Ad. måtte fatta enahanda beslut som PresteSt. Frih. Ehrenborgh: Jag förenar mig så mycket hellre i den anmärkning, som af PresteSt. blifvit gjord och hvaruti Hr v.
Mars aflåtna underdåniga skrifvelse, ansett sig icke kunna bifalla ofvan omförmälda nedsättning, samt af räkenskaperna inhemtats, att ifrågavarande statsintrad, hvilken vid. 1845 års statsreglering blifvit upplagen till 280 sk#, hvarå värdet, å 120 r.dr skeppundet, beräknats till 33,600 r:dr, utgjort för åren 1843—1845 i medeltal 385 sk#, hafva, med afseen Transport 3,466,320: 684 Expeditions-Utskoltets Förslag till und. Skrifvelse, ff.o 3^2- Transport 3,46(5,320 de afven derå, att både tillverkningen af oell priset å koppar stigit under sednare tider. Rikets Ständer funnit skäligt upptaga berörde statsinkomst till 380 skeppund, uppgående, efter 130 r:dr skeppundet, till 49,400 8:0 Tiondeoch Hammar skal t s-jern. Sedan vid sista riksdagen, i anseende till den ofördelaktiga ställning, hvari Svenska tackjerns-tillverkningen sig då befann, den nedsättning uti tionde-tackjernet blifvit beviljad, att denna afgift, hvilken vid 1841 års statsreglering upptagits till 17,000 skeppund, lomme att från och med år 1845 intill dess den vid nästföljande riksdag blifvande statsreglering trädde i verkställighet, utgå med hälften af det belopp, hvartill densamma, efter de i serskilda delar af riket gällande grunder erlades, i följd hvaraf denna statsinkomst beräknades till endast 8,000 skeppund med ett värde, efter 5 r:dr skeppundet, af 40,000 r:dr, så bar E. K. M., i den nådiga propositionen angående statsverkets tillstånd och behof, täckts tillkännagifva, det E. K.
Sedan med anledning häraf flera särskilda förslag, blifvit uppgjorda och hos Styrelsen granskade, utan att dock något af dessa förslag, enligt hvilka blott den rtorra hamnarmen, skulle förlängas, funnits antagligt, samt Styrelsen derefter anmodat t. f. Chefen i södra vägoch vattenbyggnads-distriktet, Majoren A. Remmer att utarbeta nytt förslag, i syftning att begge hamnarmarne skulle förlängas, oeh bemälde Major den 22 Januari sistlidet år afgifvit betänkande jemte kostnadsförslag i ämnet, bufvudsakjigen innefattande att åstadkomma så väl utvidgning sorn förbättring af Helsingborgs hamn, sålunda, att jemte det de nuvarande picrhufvudcna och en del af hamnarmarne borttoges, dessa sednare skulle tillbyggas, dep norra till en längd af omkring 500 och den södra till mer än 600 fot, pierhufvudena oberäknade; att, då den nuvarande hamnen slutade vid 8 å 9 fots djup, den nya skulle utbyggas till ett djup af 18 fot; samt att tångindrifningen skulle förebyggas dels genom hamnarmarnes rigtning och dels derigenom, att inloppsgattets bredd ökades från 70 till 150 fot, hafva Helsingborgs stads Magistrat och Borgerskaps Äldste, jemte Deputerade för husegare utom Borgerskapet, enligt dertill vid allmän rådstuga den 16
Af den sistledne Februarii, i aniee!* ning af väckt fråga om jemkning i Roteringert vid Vesterbottens Regemente. 210 Af den 3o sistledne Februarii, rörande beståndet af sådana Comräcter, som emellan Pastorerne och Församlingarne blifvit upprätta*! de och hvarmed båda förklarat sig nöjde. Företogs till pröfning Allmänna Besvärs* och Oeconomiae-Utskottets den 25 sisclednö Februarii afgifne, samt den 24 sistledne Martii eftermiddagen på bordet lagde Betänkande* rörande en föreslagen ny Landtmäteri-Taxa. Friherre Wranqel, Henning: Jag är visserligen af samma tanka med Utskottet deruti, att ett af flera Committerade utafbetadt Förslag till en ny Landtmäteri-Taxa, kan Vära bättre an det som af en enskild Person författas. Jag tror likväl, att det gifves flera personer och deribland Premief-lngene^ren Åkerblom, som med sakkännedom kunde uppgifvät tiyttige Förslag i ämnet. Och jag tror äfven, ätt Utskottet bordt begära att se de handlingar, hvilka de af Kongl. \la|:t tillförordnade och af Utskottet omnämnde Commirteräde kunnat hafva varit j tillfälle att aflemna till upplysning, om hvad de dllgjort för en ny 20 ben t April. Landtmäteri-Taxas upprättande* hvarefter Utskottet kunnat sammanfatta ett project, som tillika med det af Åkerblom upprättade bordt af Utskottet insändas till Riksens Ständer, hvilka då hade kunnat öfverlemna sä vål det ena , som det andra till Kongl. Maj:ts vidare granskning. Jag anhåller i anledning häraf att Oeconomiae-Utskottets ifrågavarande Betänkande måtte med dessa mina anmärkningar till Utskottet återremitteras.
Om meningen med kyrkoplikten ovedersägligen är att förmå förbrytaren till frivillig försoning med församlingen, så är väl det kraftigaste medlet dertill att utesluta förbrytaren från de förmåner, hvaraf den öfriga församlingen är i åtnjutande, intilldess lian känner behofvet af försoning och för densammas vinnande inställer sig hos sin själasörjare, sorn då har tillfälle att pröfva, huruvida hans bättring är verklig och, i motsatt fall, genom förmaning och undervisning söka hos den brottslige väcka en sann ånger. Jag kan således icke annat än önska, att Utsk:s förslag i 4:de punkten mätte tillvinna sig R. o. Ad:s bifall, men ber att få fästa npmärksamheten på elt tryckfel, som i texten sig insmugit. På den 39:de sidans sista rad slår nemi. ett och emellan orden drucken och oskriflad, hvilket bör rättas till eller, så att det kommer att heta: drucken eller oskriflad. Hvad den siste värde talarens argumentation beträffar, så måste jag bedja honom om förlåtelse, att jag icke ingår i svaromål derpå, men det är mig aldeles omöjligt att till vederläggning uptaga skäl af sådan hall. F r i h; Den 12 Augusti e. m. 305 Frih. Hermelin, Sam. Au g.: Jag är nyss upkommen, sä att jag icke åhört den föregtde diskussionen. Jag lager mig derföre endast friheten att göra en erinran till hvad Gr. Sparre yttrat derom, att den, som icke hegagnat Nådemedlen under loppet af ett år, kan af Presterskapet förmanas och, ifall detta icke hjelper, sättas i kyrkans bann. Detta är visserligen sannt, men Presterskapet har ingen makt att tvinga den motspänstige. I den församling, hvartill jag hörer, finnes en person, som nu är fattighjon, hvilken icke pä 20 å 30 år begått Herrans Heliga Nattvard, ehuru han ofta blifvit dertill af sin själasörjare upmanad. Föreskriften är således icke mycket att bygga på.
S. D. Remitterades till Stats* Bancooch Lag-Utskotten: Herr Hjertås, Gustaf, den 4 dennes f. m. på bordet lagda Motion, angående ett förslag till stadga om invisningar, sorn emellan enskilde personer eller bolag inom Riket utställas. Statstamt Åtlmttnna Besvärs• ocb OscottomieUt skott en: Friherre Palmstjernas, Carl Otto, den 4 dennes f. m. på bordet lagda Memoriål ,engåen - Fröt. Uidr. d. /" l)ec. igtg. ait de ett föreslaget sätt, huru alla för Hemman, Verk och Lägenheter in Natura beräknade Grundräntor eller Tionden från och med är i83o böra utgöras, jemte Herr rot Qvantent, Carl, rörande samma ämne denna dag afgifne yttrande. Bevillningssantt Allmänna Besvärsoch Oeconomi eVeskol lett .• Friherre Cederstriims, Jacob, den 4- bennes e. m, på bordet lagda Motion, angäeudeen Porto - franco inrättning på Gottland. Lagsami Allmänna Besvors, ock Oeconomie. Utskotten : Friherre Cederstriims, £fac»l>, den 4 dennes <?. m. på bordet lagda Motion, angående en allmän näringsfrihet. S, D. Remitterades till Stats -Utskottet: Her i Ribbing*} Arvid, den 4 dennes f. a, pä bordet lagda Memorial, innefattaude åtskilige anmärkningar vid Kongl. Mai:ts Nådiga Proposition » angående Stats-Verkets tillstånd och be - Fröt. Ut dr. d. 17 Dac. tfsf. s hof; jemte de af åtskilligc Ladamöter, rörande »amma ämne afgifne yttranden. Lagsamt Altmann», Besvärsteti Oetouonue-\
Af Ståndens ProtocollsUtdrag öfver detta beslut ser man, att Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet undvikit åberopa ConstitutionsUtskottets Betänkande, utan att de tagit deras beslut, blott såsom en följd af Konungens Nådiga Skrifvelse. Deremot hafva Pråsteoch BondeStånden, det förra, enligt ProtocollsUtdrag af den 10 och det sednare, af den 11 Mars fattat de. ras beslut, med godkännande af Constitutions - 1 Den 17 April e, mi 45 i Utskottets åsigt, att frågan icke rörde någon verklig för alltid bestående Grundlagsförändring: utan ett personelt undantag, eller en tillfällig modifikation af Re gerings-Formens ho:dje §. Således se vi ty värr, att tvenne Stånd efter ConstitutionsUtskotfets ledning, gjordt skilnad emellan verkliga och bestående förändringar, samt personliga undantag och tillfälliga jemkningar i Grundlagen, utan att man vet hvar gränsen för de sednare ligger. Saken är nu förbi; men jag har dock icke bordt underlåta, att fästa Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på vådan af sådana Betånkanden, som ConstitutionsUtskotfets, och på de följder, som deraf kunna härflyta. Detta anhåller jag måtte, såsom ett bidrag till de upplåsta reservationerna, blifva i Protocollet an-? tecknadt. Börjades justering af Pleni-Protocollet för den 19 sisth Mars eftermiddagen. Efter uppläsning af Friherre Cederström*, Jacob, deruti upptagne yttrande: att dd 56 Jf. Riksdagsordningen ftadgade, att intet ärende finge nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut, Friherren anfidg deraf följa, att motionairens begifvande till ett måls nedläggande, icke vore behofligt, anförde: Herr von Hartmansdorff, August: