Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
A. bifogas; vid hvilken Utskottet ansett sig böra tillägga, att Utskottet alldeles instämmer uti det yttrande, Herrar Revisoreme låtit uti deras Protocoll införa, att Revisorerne med synnerlig tillfredsställelse erfarit de åtgärder, hvilka sd väl af Herrar Full« mägtige, som. af Commissarierne blifvit vidtagne, i afseende pd Rtstantiirne i Götheborgs och Bohus Län. Efter erhållen upplysning af RevisionsHandlingame, att så val Herrar Fullmägtiges, som Gommissarierhes uti Riksgälds - Comoiret Protocoll till Augusti månads slut nästlidet år 1817 blifvit af Revisorerne granskadt, har Utskottet ordentligen genomläst de sedermera till nyssnämnde års slut hos Herrar Fullmägtige och Commissarierne förde Protocoll, hvarvid något icke varit att anmärka. Stats-Utskottets Betänkdiideri. Beträffande Räkenskapérne, sä befinrtes den för år 1816 vid Riksgälds - Contoiröt afslutade HufvudBok vara granskad af Hettar Revisorerne. — Och, då uti Herrar Revisorernes Berättelse till Rikets Möglöfl. Ständer} Contoirets financiella tillstånd vid nyssnämnde års slut blifvit uppgifvet och omständligen Utred!} har StatsUtskottct ansett öfverflödigt, att detta så nyligen framlagda förhållande här upprepa; Détl för nästlidet åt 13ty vid RiksgäldsContoiret afslutade Hufvhd * Bok bär val föir någon tid sedan, färdig och i behörigt Skick, blifvit till Stats-Utskottel. öfverlemnäd, mén, då nämnde HufVud-Bok ännu icke hunnit att Undergå granskning uti Revisions-Contöifet, här af sådan anledning någon ordentlig revision af samina Hufvud - Bok icke kunnat af Utskottet företagas, öm ock UtskotfétS äf flerfaldiga andrå vigtiga och gränlagå göromål upptägne tid sådant medgifvit; Rör att likväl kunna meddela Rikets Högloft.
E t t nybörjararbete, hvars huhudsakliga brist är en öfversvallande rikedom af lif, en öfverväldigande mikngsidighet och kraft i fantasien, är i vår nyktra, fantasifattiga tid rent af en skatt. Det ger oss rättighet att vänta mycket af författarinnan. ' Hon är en af dem, för hvilka diktens värld ligger öppen, och vi kunna ställa samma bön till henne som kavaljererna till, fru musica^:, Bred ut din trollmantel och för oss dit!, ~osepliine Butler. ~ ' efnadstecknin~ af W. T. Stead. Ned porträtt och med förord af Ernst C. F. Olbers. Ofvers. s Tiinga vägar hafva mlnniskors barn att vandra, ökenstigas, träskstigar, fjäilstigar~, ocli de, som af försynen utkorats att utföra stora ting, måste ofta utstå de bittraste profven. Josephine Butler liar genomvandrat sorgens och själslidandets tåredalar, eiisainlietens och saknadens öknar och slutligen - stsäfvat uppför sv&amp;righeteriias branta klippvägar, men just därför har hon mer än andra förmabtt trösta, hjälpa och ledsaga nedslagna ocli lidande - medsy strar. Mrs Butlers biografi är lika anmärkningsvärd genom ämnets rika och omväxlande beskaffenhet, som genom förf. mr ' Steads behandling af detsamma. Sällan äro stora personligheter lyckliga nog att finna en biograf, som med s % mycket sympatiskt förstående och uppskattning soni han, teckna deras bilder för eftervärlden. 31s Stead och mrs Butler äro andliga förvandter. De båda stora personligheterna, som sträfva och lida för samma syfte, förstå och värdera hvarandra. Först från det ena bergets topp kan vandraren göra sig ett rätt.begrepp oiii höjden af det andra. Denna lefnadsteckning redogör ej blott för .ett händelserikt yttre lif, med mörka skuggor och klara dagrar, utan ock för ett inre själslif, lika intressant och skiftesrikt. Stead tecknar mästerligt såväl det ena som det andra. aven soni ' tidsbild ar boken underhållande.
Utskottet anser de i ämnet redan existerande Författningar icke göra annan åtgärd härvid nödvändig, an att, med iakttagande af de deri lemnade föreskrifter, vederbörande må draga behörig försorg, att, der så ske kan, Marknaderna varda från Kyrkobyn till andra lämpliga platser förflyttade, och alt, der loeala omständigheter icke medgifva utsättandet af helt och hållet förändrad marknadsplats, de åtminstone må varda från Kyrkan så vida aflägsnade, och i öfrigt sådana försigtighetsmått vidtagna, att Kyrkobyggnaderna icke genom marknadshållandet blottställas för faran att antändas och förstöras; och tillstyrker fördenskull Utskottet, att underdånig anhållan mätte hos Kgl. Maj;t göras om utfardande af Nådig befallning till vederbörande i enlighet med hvad nyss framstäldt blifvit; hvilket dock vördsamt underställes Rikets Högloft. Ständers egen närmare pröfning. Stockholm den 3 Januari 18ap. Betänkande i anledning af vackt fråga om förbud mot utgrafning af Myror och Kärr-ängar pä Gottland, Bihang till R. S. Prot. 1828 och 1829 8:dc Sami. ■’* 2: a H-t. 34 Be sv. och Oecon. Utsk. Bct.-de. N.-o 18. då tvist derom emellan Delägare uppstår, intilldess att Egodelningsllätten pröfvat och afgjort både om behofvet och tjenligheten af dylika utgräfningar, och jemväl om den framtida fördel, som deraf kan vara att påräkna. Hedervärda Bonde-Ståndet har, uti Prolocolls-Utdrag den 4 sisth Dec., till Utskottet remitterat ett Memorial af Riksdagsfullmägtige Pehr Burge och Pehr Mårtensson från Gottland, deruti de, jemte framställning örn skadligheten deraf, att Myror och Kärr-ängar på Gottland utdikas och aflappas förr än undersökt och pröfvadt blifvit: 1:0 huruvida vailensamlingarne äro nödvändige för Hemmannens och Kreaturens behof. 2:0
Hemmansegaren Nils Larsson Nyfors, frälse 2 i 2,000 80 1,500 ____ 60 21 ___ -■ ___ Se dito dito sid.. Kaptenen N. N Arrendatorn J. Bergström Anmärkning: Då Taxeringsoch Pröfningskomitéernas beslut öfverensstämma, upptages endast det af förstnämnda Komité förändrade värde samt den derigenom ökade eller nedsatta beviilningsafgiften. Formulär. 9:o. SAMMANDRAG af Taxerings-längderna öfver fast egendom uti fögderi af län, för år 18,.. Härad. Socken. Hemman. Lägenheter. Qvarnar och Sågar. Bergverk Fabriker samt andra Verk och Inrättningar. Summa Mantal. Värde. Afgif t. Antal. Värde. Afgift. Antal. Värde. Afgift. Antal. Värde. Afgift. Antal. Värde. Afgift. jDevmnmg. N. N. N. N. N. N. N. N. N. N. N. Härad. Socken. Hemman. Lägenheter. övamar och Sågar. Fabriker 6amt andra Verk och Inrättningar. Summa Bevillning. Mantal. Värde. Afgift. Antal. Värde. Afgift. Antal. Värde. Afgift. Antal. Värde. Afgift. N. N. N. N. N. N. N. N. N. N. N. N. 5 50,000 00 — 3 6,000 00 — \ 4.000 00 — \ 2,000 00 — 000 — Summa Formulär. 11:o. TAXERINGSLÄNGD öfver inkomstbevillningen efter 2:dra Artikeln, inom i län, för år 18 stad (socken af härad) Stället eller egendomen. Qvarteret Gripen huset M 7 » JVS 1 I Qvarteret Klippan huset J\s 9 » M 12 Strömsvik Den skattskyldige. Grosshandlaren N. N. Stadsläkaren N. N. Vaktmästaren N. N. Kaptenen N. N. Inspektoren N. N. Trädgårdsmäst.
Under förutsättning att den högre kreditiv-rätt, som blifvit Stockholms och Götheborgs Spar-banker förunnad, endast kan hafva sin grund i den större fond, hvarmed dessa sparbanker antagas röra sig, har Herr Professor Agardh, uti en inom PresteStåndet väckt motion, föreslagit, att, som Christianstads Sparbanks-fond, enligt 1’852 års revisions-berättelse, uppgått till mera än 700,000 R:dr eller i det närmaste till lika belopp, som den i Götheborg, Christianstads Sparbank jemväl måtte få åtnjuta enahanda kreditiv-rätt i Banken, som Götheborgs Sparbank, eller 20,000 R:dr B:ko. Beträffande Sparbankernas kreditiv-rätt, torde Utskottet böra upplysa, alt för närvarande endast följande Spar-banker begagna kreditiv i Banken, nemligen: Stockholms, till belopp af 50,000: Christianstads 1-0,000: samt att Stockholms Spar-Bank först mot slutet af nästlidet år fått sig beviljadt nämnde kreditiv, hvilket sedermera blott tillfälligtvis varit till någon del anlitadt. Om, å ena sidan, det icke bör förnekas, att den Spar-bankerna förunnade förmån al kreditiv-rätt i Banken måste för dem vara af synnerlig fördel vid tillfällen, då uttag af medel ske till högre belopp, än insättningar, och då således vederbörande kunna, utan uppsägning af utgifna lån, fylla skillnaden medelst lyftning å kreditivet till motsvarande belopp; torde, å andra sidan, det icke böra förbises, att en alltför hög kreditiv-rätt kan föranleda Spar-bank till låne-transaktioner, hvilka möjligen aflägsna Sparbanken från dess egentliga ändamål. Då, efter hvad Utskottet af företedt sammandrag utaf Christianstads Spar-Banks räkenskaper för år 1852 inhemtat, insättningar och uttag hos nämnde Spar-Bank åtminstone i allmänhet synas hafva företett den ringare skiljaktighet, att ett kreditiv å 10,000 R:dr bör anses vara tillräckligt; får Utskottet härigenom 38 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. 40:o. afstyrka bifall till Professor Agardhs ofvanberörda förslag.
Ståndet i ovisshet om den färg, till hvilken jag i politiskt hänseende bekänner mig. Jag älskar ljuset och är en fiende till mörkret, och med denna öppna bekännelse har jag sagt nog för att tillkännagifva, det äfven jag är en varm vän af alla förbättringar. Ja, mina Hrr, jag älskar öfver allt att följa med tiden, i allt hvad den har godt och nyttigt för oss, i allt, som icke hotar att i spillror sönderbryta äganderätten, i allt, som öfverensstämmer med våra nationella vanor och fäderneslandets sanna interesse; men för att vinna något af allt detta, för att tillkämpa oss något af tidens goda, är det väl med ett sådant språk och sådana åthäfvor, som Hr Crusenstolpe nyttjat, man tror sig vinna målet? Vinnes något genom ord och åthäfvor, som, genom den tillämpning Hr Crusenstolpe gifvit dem, i mina öron, för att begagna lanta uttryck, ljuda såsom skrålet af någon full på gatan? I detta sätt att såsom representant uttrycka sin mening, i dessa bitterheter ser jag icke annat än ett utkastadt frö för den tid, som komma skall, då lagen och ordningen inom detta hus kunna förlora sitt anseende och lemna rum för okynnets strider. Vare detta nog sagdt om Hr Crusenstolpes skälmstycken, och må mig nu tillåtas några reflectioner öfver särskilda Utskrs betänjr. Efter det Utsk. i allm. termer ordat om sin känsla för det rätta och passande i offentliga lifvet samt det prisvärda afseende, grundlagen fästat derpå, att det passande och lofliga i enskilda lifvet ej må åsidosättas i det offentliga, kommer Utsk. till det raisonnement, att andan af all strafflags bestämmelse vo - 128 Den i4 Maj., re att snarare fria än fälla. I delta raisonnement instämmer jag fullkomligt. Men, mina Hrr, hvem är det, som här skulle frias och med detsatnma icke fällas? Utsk. har funnit, att det är Hr Crusenstolpes skälmstycken, sorn ej böra fällas. För min del ville jag tillstyrka, att landets Regering ej malte fällas.
Jag är j u alldeles ensam o c h — tror d u — j a g nånsin får ett eget hem — Tänk dig, han har skrifvit till mig — FRUN (otåligt). VÄNNEN (förebrående). Nej, Magda, n u förstår Det finnes e j till. l i v a d menar d u egentligen? SäkerFRUN. — stadsbuden veta ej hvar d e skola ställa sakerna. du det. tänka sig hinder, åtminstone e j oöfverstigVÄNNEN (gråtande). H v a d menar d u? Jag k o m j u bara för att hjälpa dig. Packa, det är just min force. Där ser m a n na omhvälfning. och gå. Vännen ställer sig framför spegeln och arrangerar sitt hår.) Ja — den där salvan. Ja, j a — måste j a g då säga dig rent glädjen så berusa m i g, att j a g tror m i g ut, att j a g hade önskat få vara i fred i dag. jag är själf alldeles trött o c h förbi. Rakel. • • 3en * ' hjälpsamma vännen. En tlyttningsdialog VÄNNEN. Packa det är just min force. Om jag bara inte hade tagit min bästa klädning på mig — m e n jag kan ju få låna ett förkläde af dig? F E U J f. Snickaren kan ej vänta. — (Vännen rusar ut gråtande, möter jungfrun.) VÄNNEN. Jag känner ej igen h e n n e 1! * af Z o r a h. A c k, käraste du, goddag. vill så gärna hjälpa dig. sig! din Augustas fästman! A c k, det är just arbete för mig. G e hit korgarna. Jag k o m j u bara för att hjälpa skenbart linöst, g e n o m rufning förvandlas tre h ö n o r, s o m hålla i o n korg, i hvilken dig {börjar att rifva i korgarna). A c k en sådan s ö t uppståndelsen. H o s den gamla våningen. Hvar skall jag n u ställa båda andra sinnebilder af kärleken o c h hopden? olika trosbekännare förefinnes e n viss likhet Egentligen är jag ganska nöjd — h o n har allt pet.
Härvid förekommer att de äldste af Herr Malmberg företedde Privilegier, utgifne den 35 Maj 1623, och hvilka, enligt innehållet, synas vara Borås Stads egenteliga Fundations-Bref, ej omförmäla, det Borgerskapet derstädes skulle äga frihet att idka någon vidsträcktare handel , äti i full öfverensstämmelse med Handels-Ordinantien: att Kongl. Resö. lutionerna den 29 April 1625, samt deri 27 Maj 1639 val synas tillägga Borås-boerna frihet, att med hemgjord t smide och tråd-arbeté hvar som heldst uti Städerna och på Landet drifva handel, dock med vilkor, att Lands-köp deivid icke föröfvades; hvarjem e Kongl. Resolutiggfn »istberéide år förwkrifver sättet if>3& Den 17 Ju/i. sättet hura Tull skulle erläggas för de varor denna Stads Borgare öfver Rikets gräns utoch införde; men att häremot den ät dem, genom 1624 och 1639 å-ens Resolutioner, lemnade vidt utsträckta handels-frihet blifvit återbragt uti sitt förra skick, ej mindre genom Kongl. Brefvet den 28 Augusti 1640, hvilket Herr galmberg väl icke iöreteit, men Utskottet uti Dess återremitterade Betänkande till ordalydelsen fullständigt upprepat, än ock genom följande af honom ingifna Handlingar, nemligen: 1:0 Kongl. Resolutionen den 12 Maj 1641, som Stadgar, att sedan Kongl. Maj:t äret näst derförut blifvit förorsakad, a't, uti frågan om Borås Borge skaps handel, göra en annan Förordning, och st ängeligen pålägga dem, att undhalla allt sääl och olaga I,andsköp; så fingo nyssnämnde Borgerskap rä tighef, att sina varor till alla Städer i Riket fora och dem der i öppna Bodar och Stånd, sa uti Marknads-tiden sorn eljest Marknader imellan, jemväl ock uppå alla Mark. T\ads-pla'ser å Landet, försälja och föryttra; 2:0 Kongl.
S fråga om ^anbctäöofö witåorb, bafr^ 2öt anfett betfamma böra fortfaranbe gåtta t twifter tnbörbeå emellan Äöpmätt etter atta bein, forn äro förpligtabe att bålla bof öfwer fin rörelfe, men bercmot böra ^ett od) båttct förfwtttna emot atta attbra, etter icfc Äöptnåit; od) bäfwe 28t, t öfwcrenåfiämmetfe tjårmeb, fgr ggår bet beftutat en författning, bwartgenom, meb upptjåfwanbe af 20, 28 odj 27 §§:ne i Äongt. f^örorbningen angåcnbc f)anbelöböcfer ecb b&nbeI8räfningar ben 4 9)taj 1883, famt meb änbrtng af 12 ecb 23 §§:ne i famtna g-örorbntng, ftfhtämnbe 2:ne §§ ffutte erbåtta bett förånbrabe tpbetfe, font finneå tnförb i Södr, meb an Uti be om Sftfteåwerfet i Rifet nu gättanbe författningar buftue 28i anfett åtffittiga föränbrtngar ocb ttUägg böra ega rum; odj buftue 28i, i fåbaut affeenbe, titt Äongt. 9Raj:tå ttdbtga bepröfmanbe framftäftt be förflag, britta fittnaå i Södr unberbdniga ffrifwetfe af bett 13 ftfUibtte Suli intagna. §. 67. Sebalt Äongt. 9Raj:t, efter bet ötnfefibiga ntebbetanben egt rum emellan Äongt. SwettfPa odj ©anffa Regeringen, uti aftåten nåbig ^3ropoft'tion tift
Före Bankens öppnande skall Bolaget till Rådstufvu-Rätten i den stad, der Banken förlagd är, aflemna så viii det af Kongl. Maj.t utfärdade privilegium, som ock Bo/ags-Contractet, för att i Rättens intecknings-protocoll ordagrannt intagas. —* Rätten låte sedermera ofördröjligen, på Bolagets bekostnad, i allmänna Tidningarne införa Kungörelse om det ingångna Bolaget. 5, 6, 7, 8, 9, 10, n, ia, i3, 14, i5, 16 och 17 §§. Utlåtandet N:o 4 bifölls, med förändring i 8 §. al orden: den enskilda Låneoch SedelBanken, till dessa ord: den enskilda Banken. 2 Cap. Bnncoock Log-Vs thott ens Memorial N.o 6. f7 2 Cap. 18 §. anlogs af denna lydelse: För Actie-Banks stiftande fordras, att den af delegarne tecknade summa uppgår till minst a,000,000 R:dr Courant. — Ej vare någon berättigad till mindre teckning i ActieBank, än 2,000 R:dr Courant, hvilket belopp räknas för en Actie. 19 §. Utlåtandet N;o 4 bifölls, med förändring af orden: andre enskilde Låneoch Sedel-Bankers till dessa ord: andre enskilde Bankers. 20 §. Utlåtandet N:o 4> bifölls, endast med tillägg af ordet: ytterligare näst frammanföre dessa ord: minst 25 procent. 21 och 22 §§. Utlåtandet N:o 4> bifölls. 25 <$. ansågs böra undfå denna lydelse : Lottbref skall ställas till viss man, och medför öfverlåtelsen deraf icke rätt att i Bolaget inträda, utan Directionens, för dess del, lemnade och af Bolaget, vid nästföljande Bolagsstämma, stadf östade samtycke.
Då emellertid vid de särskilda Artilleri-regementenas informations-verk, ehuru omfattande en betydligt större personal, ej flere än 2 lärare äro anställde, torde vid ingeniör-korpsen en lärare vara tillräcklig, hvarföre Rikets Ständer funnit sig höra bevilja blott det ena af de äskade arfvodena med 720 R:dr Riksmynt. c) Aflöningen för den vid Ingeniör-korpsens Sappör-lrupp anställde Läkare, hvilken i den af Eders Kongl. Majit föreslagna stat är uppförd såsom Förste Bataljons-läkare, hafva Rikets Ständer, med afseende å truppens inskränkta personal, funnit böra bestämmas till enahanda belopp, som för Andre Bataijons-läkare i allmänhet blifvit af Rikets Ständer faststäldt, eller 800 R:dr. Dä Rikets Ständer i öfrigt beviljat de begärda aflönings-tillökningarne och diverse-anslagen, af hvilka det, som äskats (ill korpsens praktiska öfningar, funnits böra blifva ett reservalions-anslag, har, enär, med iakttagande af ofvanberörde förändringar, den tillökning, som i korpsens anslag nu erfordras, bli Iver 29,294 R:dr Riksmynt, denna anslags-tillökning blifvit af Rikets Ständer beviljad, att utgå på sätt bifogade tabell
Svalan, I tjenstgörings-stånd; alla uppbörderna kompletta. d:o d;o d:o d:o d:o d:o under nybyggnad; saknar inventarier och bestyckning, ur tjenstgörings-stånd och fordrar reparation; inkomplett. ' under nybyggnad; saknar inventarier och bestyckning. Ålla uppbörderna kompletta. I användbart stånd. Skrofvet fordrar reparation, ur tjenstgörings-stånd; brister en del inredning ni. m. samt en del inventarier, ur tjenstgörings-stånd; anses ej förtjena ombyggnad. ; I tjenstgörings-stånd; komplett till alla uppbörderna. d:o d:o d:o I användbart stånd; fordrande reparation; komplett uppbörderna. I tjenstgörings-stånd; komplett till alla uppbörderna. I anvåndbart stånd; fordrande reparation; komplett alla uppbörderna. I tjenstgörings-stånd; komplett till alla uppbörderna. Ur tjenstgörings-stånd; ytterskcpp vid flottan. I tjenstgörings-stånd; komplett till alla uppbörderna, d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o till till 24 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 1853. Brigg. Nor denskj öld. I tjenstgörings-stånd: komplett till alla uppbörderna. Exercis-brigg Snappopp. d:o d:o d:o „• af Wirsén. d:o d:o d:o„ Glommen. d;o d:o d:o Skonertar. Falk. d:o d;o d.o Activ. d:a d:o d:o 1'Aigle. d:o d:o d:o af Puke. d:o d:o d:o Experiment. I användbart stånd d:o d;o Ångkorvetter. Gefle. I tjenstgörings-stånd; komplett till alla uppbörderna. Thor. d:o d:o d:o Orädd. d:o d;o d:o Skärgårdsvapnet. 52 st. Bomb-kanonslupar. I tjenstgörings-stånd. 13 Bl.
— Det måtte vara besvärligt att resa bort, när man måste hålla en sådan sträng diet, svarade moster, som hade lika höga tankar om sin diplomatiska förmåga, som någonsin baron Svante. — Åh nej, det är inte så kinkigt, jag säger bara till, hur jag brukar ha det, och då låter det ju så lätt arrangera sig. — Kanske farbror vågar sig på skorpor, så skall jag hämta några, de bakades i måndags, sade Elisabeth, som helt tyst suttit och betraktat gästen. — Det var en präktig idé, det förtjänar du en kyss för, min flicka lilla! — Man får så sällan hvad man förtjänar här i världen, och Elisabeth smög sig behändigt undan den tilltänkta omfamningen och sprang ut ur rummet. — Det är en förtjusande flicka, Hedvig, sade baron Svante och kastade en slängkyss efter henne, délicieuse! Herre Gud, om man vore tjugo år yngre! — Ja det vore nog roligt i allmänhet, men önskar Svante det för att kunna göra en eröfring i Elisabeth, så tror jag att inte engång det skulle hjälpa. Hon är så fästad vid Lars, att inte ens en sådan erkänd kurtisör som Svante skulle kunnat locka henne! — Åh hvem vet, hvem vet, vore man ung! Baron Svante hade värkligen varit en stor kurtisör i sina dar och varit särdeles lätt antändlig själf. Han hade haft en ståtlig, elegant figur och hans fulhet hade snarare varit intressant än tvärtom. Nu med de några och sexti åren, den torra, stela figuren och det finniga ansiktet utgjorde hans gammalmodiga galanteri och föråldrade kurtis de unga flickornas fasa. Han hade ännu sina »flammor», sina »svärmerier», sina »ideal» och trodde själf att han skulle varit oemotståndlig, om han blott varit något yngre, ja ibland trodde han på fullt allvar, att han ännu var det. — Tack min lilla fé, Elisabeth tillåter väl, att jag säger lilla fé, det kallade jag alltid grefvinnan Hernsköld för, och Elisabeth har ett sådant märkvärdigt tycke med henne, hon var den mest firade skönheten vid Karl XV:s hof, Elisabeth har kanske hört talas om henne? — Ja, det har jag visst, det var min mors syster. — Ja, det är sant, hvar hade jag mina tankar!
Jag ämnade icke och kommer ej att hålla mig vid denna en enskild Corporation rörande fråga, i annan mån , än så vidt den äger sammanhang med frågan om Konungens rådgifvares skyldighet, att, i afseende å densamma, sjelfkrafde påminna om Pikets rätt och bästa. Jag har tillförene, under denna riksdag, yttrat den öfvertygelse, att jag anser föreskriften i 90 §:n Reg. F:n, som förbjuder alt draga K. M:s beslut rörande enskilda personer eller corporationer under RiksSt:ns öfverläggning, icke kunna afse annat än förbud för R. St. att tillvälla sig någon beslutande rätt i sådana mål, och dermed gripa in på verkställande eller domaremaktens område. Jag tior, att det ej är möjligt eller görligt, — och erfarenheten har bekräftat sanningen häraf, — att antaga, att man, för upplysningars meddelande i allmänna ärenden, ej skulle få gå in på enskilda personer rörande frågor så långt, som de äga sammanhang med de allmänna ärendena. På sådan grund anhåller jag alt få återtaga mitt yttrande vid den punkt, der jag stannade, nemi. huru calculen för det nya bolaget bort presentera sig för Konungens rådgifvare, om de velat se på verkliga förhållandet. Det är sannt, alt den nya canal-byggnaden skulle, efter förslaget, kosta i,y5o,ooo r:dr. Det gamla bolagets egendom fick köpas för 4t9>o°o r:dr, utgörande det af Staten gjorda anbudet. Detta tillsammans med det förra, utgör något mer än 2,100,000 r:dr. Fem proc. på den summan vore 126,000 r:dr; men nu erhöll det nya bolaget först och främst 60,000 r:dr årligen af Staten och sedermera 100,000 r:drs inkomst af den gamla canalen, eller tillsammans 160,000 r:dr, och hade således hela byggnadsföretaget till skänks. Det kunde då utan tvifvel hos hvil - Den 3 Juli f. m. >97 ken utländsk bankier sorn helst erhålla ett lån utan att behöfva tillskjuta en enda skilling för att få tillräckligt capital till byggnadens företagande.
Sprengtporten föreslagit, vi nu skulle lemna frågan oafgjord och afvakta Exped.Utskls förslag till und. skrifvelse ang:de tulltaxan, så, i händelse två Stånd komme att gilla detta förslag, men två Stånd deremot förkastade detsamma, skulle det blifva förstärkt Exped.Utsk., som slutligen komme att votera öfver hvad Bevilln.Utsk. föreslagit och hvarom Stånden stannat i olika beslut, och likväl föreskrifver grundlagen, att det skall vara förstärkt StatsUtsk., som äger afgöra sådana frågor. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt då under discussionen tvänne meningar sökt göra sig gällande, den ena att ifrågayar. StatsUtsk:s mern. N:o 499 endast i vanlig ordning Den ii Maj. 125 skulle laggas till handlingarna, och den andra alt samma mern. skulle laggas till handlingarna, med undantag af den 22 voteringen öfver 15g punkten i BeviIln.Utsk:s mern., hvilken boide återremitteras till ny omröstning, fick Hr Landtm, nu först för R. o. Ad. framställa propos. i enlighet med hvad som i Hr Landtm:s tanke vore mest öfverensstämmande med Utsk:s mening.