Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förändringar inom Bankens Ofv er-Styr else , äfvensom uti dess Jnspection öfver Verkets Afdelningar, samt i afseende pä Dess sammansättning , i och för besluts fattande i särskildt fall. Såsom Ordinarie Ledamöter uti Bankens Öfver-Styrelse hafva inträdt: den 18 April innevarande år: Förste Suppleanten af Lofl. BorgareStåndet, Bryggaren Daniel Helsingius j i stället för Grosshandlaren Carl Norman j sorn till Banco-Fullmägtiges Protocoll för den 11 i förstnämnde månad låtit anmäla, att Banco-Reglementets föreskrift hindrade honom, att med Fullmägtigskapet i Banken fortfara, samt den 5 nästlidne Augusti: Förste Suppleanten af Hedervärda BondeStåndet, f. cl. Riksdagsmannen Jan Olsson från Stockholms Län, efter f. d. Talemannen Jan Olsson Longberg, som, den 27 nästförutgångne Julii, med döden afgått. Enligt af Banco-Fullmägtige den iq October 1837 fattadt beslut, i fråga om sättet för utöfningen af den Banco-Fullmägtige, jemlikt 8 §. i Banco-Reglementet, åliggande nogare tillsyn, eller Special Inspection, öfver ordningens vidmakthållande inom Verkets Afdelningar, äro, ifrån och med sistlidet år i838, de särskildelnspectionsfördelningarne, hvar sjette månad, ambulatorisk förändrade, så att hvarje Ledamot af Banco-Styrelsen endast under sex månader i sender haft särskild Inspection öfver ett och samma» Departement.
Hufvudsakligen till förekommande häraf, och lör att i stället, genom afrödjande och planering af vissa delar utaf tomten, bereda åt kyrkobyggnaden ett mera fristående läge än den hittills haft, men äfven lill erhållande af utrymme för en strandgata invid Riddareholms-kanalen, hvartill en staden tillhörig utefter tomtens gränslinea mot kanalen belägen jordremsa af endast 4 till 5 alnars bredd ej var tillräcklig, blef af Stockholms Stads Drätsel-Kommission, efter vederbörligt be - Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o SIS. myndigande, vid laga domstol yrkadt, att staden, såsom egare af nämnda jordremsa, hvilken för det dermed afsedda ändamålet var lör trång, mätte tillerkännas nabo-losen af den ifrågavarande egendomen, äfvensom, samtidigt dermed, af enskild person framställdes påstående att fä egendomen i börd inlösa. De sålunda väckta Iöse-anspråken blelvo likväl sedermera återkallade, och sorn derigenom inträffat, att Grosshandlande!! Wallenberg numera är af egendomen i full besittning, samt följaktligen oförhindrad att bringa sin förut omnämnda plan, alt å den nordvestra delen af tomten uppföra en större byggnad, till verkställighet, men det vore af vigt att Riddareholmskyrkan och Rikets Ständers hus, i framtiden, icke genom enskilda byggnader blefvo vidare instängda, så borde ifrågavarande hus och tomt af staten exproprieras, hvarefter tomten antingen kunde i sin helhet alrödjas och till Birger Jarls torg utläggas, elier ock med endast norra delen deraf vidtagas en sådan åtgärd, då den på södra delen befintliga stenhusbyggnad kunde bibehållas och med tillhörande stycke af tomtplatsen för statens räkning användas eller försäljas. I hvilket sednare fall det kunde antagas, att minst hälften af lösesumman för det hela blefve Statsverket godtgjord, utom det alt, i hvilken händelse som helst, Stockholms stad, enligt hvad Drätsel-kommissionen förklarat, voie villig att i lösen för så stor del af tomten, som för en strandgatas anläggande erfordras, utgifva hvad derför, i förhållande till löse-summau för hela fastigheten, efter afdrag af åbyggnadens värde, sig belöper.
Sedan den äldsta ättegrenen af ätten JYs 1 år 1801 utgått, har den yngre, nu lefvande grenen inträdt, vid alla våra riksdagar, i utöfning af alla de rättigheter, hvilka den dittilts egt gemensamma med den förra, och skulle, efter mitt förmenande, deri äfven tillförene inträdt, derest icke besagde äldre gren, som naturligtvis egde företrädesrätt, anmält sig till riksdagsmannakallet, vid de riksdagar, som höllos under loppet af nämnde grens tillvaro. Redan år 1762 blefvo genom d. v. Riddarh.-Sekretm Franc genealogierna samlade och år 1764 af Kansli-Rådet Stjerneman genomsedda, efter dertill erhållet uppdrag. Ingen anmärkning gjordes dervid mot Lilliehöökska stamtaflan. Huru skulle Direktm då, sedermera eller nu, kunnat förvägra riksdagsmannarättens utöfning åt bevisligen från den antecknade stamfadren härstammande ättlingar? Direktm vet ganska väl, att det i sista hand beror på R. o. Ad. sjelf, att värna sina medlemmars lagliga rättigheter, och har sål. ingalunda kunnat åsyfta att afskära en sådan Ståndets rätt. Direktm har endast ansett sin pligt fordra, att, i första hand, och då Ståndet ej uttalat annan åsigt, utöfva en sådan, den enskildes hittills obestridda rätt värnande omsorg. Förundran måste det väcka, att Hr Anrep vill stödja sitt påstående om origtigt förfaringssätt å Direktms sida uppå Ilirekt:s-Ledamoten Gr. Lewenhaupts utlåt, i ämnet, då likväl denne Ledamots konklusion går i alldeles motsatt rigtning mot Hr Anreps åsigter, och Gr. Lewenhaupt för öfrigt instämt med Direktms öfrige Ledamöter, och besluten alltså varit alldeles enhällige. De hafva äfven efter moget och allvarligt öfvervägande blifvit fattade, derom vågar jag försäkra Högi. R. o. Ad. Jag
Fullmäktiges sednaste berättelse till Rikets Ständer afgafs samt till och med den 15 innevarande November, nemligen: A) Till aflöning och expenser för Lagberedningens ledamöter och sekreterare (60 § i 1845 och 71 § i 1848 års Reglemente) r:dr 3,300: » liqviderande af kostnaden för tryckning och inbindning utaf förslagen till Giftermåls-, Ärfda-, Jordaoch Byggninga-Balkarne (60 § i 1845, 71 § i 1848 års Regi.) , 2,275: 46. 4. för lindring i rustningsoch ro Transport 5,575: 46. 4. Slals-Ulskollels Memorial, M 5. 4. teringsbesväret i Jemtland (<§ 62 i 1845 ars Regi.) . r:dr 4,000: till arfvoden för lärare vid Artilleri-läroverket å Mariaeberg i de ämnen, som tillhöra Civilingeniörer(65 § i 1845 års Regi.) » 4,000: för utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar (§ 66 i 1845 och § 61 i 1848 ärs Regi.) » 25,815: 38. 8. » anläggning af nya samt förbättrande eller orniäggning af backiga och mindre goda vägar (§ 67 i 1845 och § 62 i 1848 ärs Reglemente) » 73,409: 36. 10. till hamnbyggnaden vid Lidköping (§ 70 i 1845 års Regi.) » 21,187: 24. — » ersättning till Statsverket för förskjutna kostnader för ön St. Transport 24 Slals-Ulskolteis Memorial, JYl 3.
Du skulle väl först ha sagt hur det kom till, och..." Magda rodnade och bleknade och fick i hastigheten sjelf icke rätt på bästa ordet. "Men kan det då vara sanning?" utbrast Ragnar, och hans ögon började tindra på ett märkbart sätt. Magda, som återvunnit sin fattning, berättade nu okonstlat hela händelsen. Några minuter efter det hon slutat, förblef Ragnar stum. Derpå yttrade han utan synbar rörelse: "Det är nu så mycket vissare att den ... den ... lika godt ... att patron haft sin hand med i fars olycka!" "Ja, så säkert," svarade gubben alledande, "som att den unge mannen, hvilken vi nyss talte om, ensam utverkade min befrielse! Jag ville att du känt herr Gottlieb det var en hederlig yngling." "Det skall jag också säga honom i brefvet, som jag skrifver... Men bara icke han också hade en tanke bredvid?" "Åtminstone icke på mig!" svarade Magda, och lät en skälmsk blick falla på Nanny. "Åhå, ser man väl ... nå, Nanny har blifvit så stor och vacker, att hon nog tål att se på! Men jag kan icke hjelpa att jag än en gång kommer tillbaka till patron..." "Men nu höra vi heldre på några roliga historier, som du berättar oss!" Och Magdas blick var så bedjande, att Ragnar genast förstod den; och derföre, så länge han satt inne hos far och syskonen, talades ej om annat än hans resor och affärer, mellan det att han lekte med barnen och berättade för dem ett par sagor, till hvilka de andra med icke mindre nöje lyssnade... Ändtligen var tiden för de äktenskapliga förtroendena inne. Den unga kolonien hade gått till hvila, och makarna voro ensamma. "Seså, Magda lilla, nu skall du ge mig en riktig kyss! Gud välsigne dig för hvar stund, som du gjort till helgdag för mig! Sedan man vräkt omkring på sjön en sju å åtta månader och frestat alla slags väder och vind, smakar det något herrligt att gå i hamn och förtöja sig hos en vacker och godsint hustru!" "Är det då alldeles kontant sant, Ragnar, att du håller mig lika kär som i begynnelsen?"
Bland de anmärkn:r, sorn göras mot Adelns nuvarande representation, är den, all dess medlemmar icke qvarsladna vid riksdagarne ehuru stundom 500 och derutöfver antecknats, utan under vissa tider allägsna sig, serdeles om sommaren, uptagne dels af omsorgerna för deras jordbruk, dels af tjenstgöring vid möten och hvarjehanda andra sysselsättningar; detta är sanni, men dertill ligger felet icke endast hos R. o. Ad:s medlemmar, icke heller i sältet för Ståndets nuvarande representation, utan 330 Dea 28 Maj e. m. orsaken lill del öfverklagade förhållandel igenfinnes deri ali Riddarb. Ordn. så väsendtligen afviker från Riksd.Ordn. Grundlagen säger, atl R. o. Ad. representerar enl. Riddarh.Ordn. och denna sednare stadgar alt Adeln väl skall vara tillstädes, men iemnar till dess fria val att vid riksdagarne närvara eller icke hvaremot en sådan frihet icke för de öfrige Ståndens ledamöter förefinnes. Stadgade man deremot hädanefter, att den ledamot af Riddarhuset, som icke vid riksdagen vore tillstädes hade för densamma förlorat sin representationsrätt, eller något annat ansvar, liknande det, Riksd.Ordn. bestämmer för ofrälse riksdagsmän; så skulle man visserligen få se färre Adelsmän såsom riksdagsmän antecknade, men att flere än nu blefve närvarande, hvarigenom äfven den klagan sora nu med rälla förspörjes öfver svårigheten atl få platserne inora Utsk. besatte med ledamöter af Ad. skulle försvinna ulan atl derföre sjelfskrifvenheten behöfde Ståndet betagas. Man har talat om medlemmar af Adeln, som icke äro värde alt representera i rikets första Stånd; man har omtalat otrefnad m. m.; allt delta är ganska sanni; Frih. Palmstjerna, Garl Otto, liar i detta hänseende sökt åstadkomma en förändring, och jag beklagar all han icke mera användt sitt stora inflytande för atl genomdrifva delta sitt förslag. Måhända hade i sådant fall Riddarhuset redan haft ett förändradt utseende.
Sk ola i Westerås Fika med Gefle T:r 285 med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens 2y6R:dr 2 skill, g r:st, värde circa — ?q Återstå 246 Utföres således / Lön högre Lärdoms-Skola i Fahlun Fika med Enköpings T:r 275 avi ed afdrag af d r~ :i härvarande Contanta ti!.gångens 20g R:dr 45 skill. 2 r:st, värde circa — 3° Återstå 245 Utföres således Fn högre Färings-Skola i Arbora Fika med den i Alingsås T:r 140 med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens 146 R:dr 31 skill. & r:st, värde circa — 21 Utföres således Åter. iä 119 För Westerås Stift befinnes således brista Wexiö Stift. För Skolorne är anslaget - Föreslås: v En högre Lärdoms Skola i Wexiö Fika med Gefle ... Med afdrag af den härvarande Contanta tillgångens, 440 R:dr 2 2 skill., värde circa - — 65 Återstå 222 Utföres således - En högre Lärdoms-Skola i Jönköping med Rector _ Ttr 100 Corirector - 2:ne Colleger tillsammans - — 60 i:ste Apologist eller Conrector50 2:dra och 3:dje dito dito tillsammans - A' junct - _ _ jo Den, som under v. i Choralsång — 10 med afdrag af den härvarande con - S;a 33 5 Transport : 3J2 070 Contant. JO J 19 *9 i5 Enskilta medel. Spanne mål. T :r 58 Contant. Spänne mål. Föreslagen Lönings-Stat. Spanne mår. Spannemål. T:r 58 k:p Contant. Spanne mål. R:dr sk. r:st 27 Erist. Spanne mäl. T:r . 92° 120 Contant. Nuvarande standig Lönings-Stat. Allmänna medel.
Jag tror detta mål vara ett af de vigtigaste, som vid denna riksdag förekomma, emedan det handlar om flera millioner för våra efterkommande, och ett litet prof på, huru nödvändigt det är, att undersökning ej allenast sker på Wisingsö, utan äfven utsträckes till andra orter, är, att vi hafva fått de mest stridiga uppgifter i detta ämne. En Öfverjägmästare har sagt, att Bispmotala, och en annan att Wisingsö är tjenligaste stället för ekplantering. Den, som sagt, att Wisingsö är bäst, är ilen, som nu tyckes fä råda, emedan han har sista ordet. Jag är född och uppbädd i Östergöthland och känner något den provinsen. Jag får derföre till den upplysning, som blifvit lemna:! om Bispmotala, att ekar derstädes efter år ruttna, lägga den Dea i5 April f m. i53 faetiska uppgift, att ägor om ägor med denna kungsgård ligger Carlshult, hvarifrån betydliga lefveranser af större eksorter blifvit lemnade till canalbyggnaden, då man behöfde de grofvaste stockar till slussportarna; att rundt omkring Bispmotala växa dugliga ekar, och att samma kungsgård dessutom har den fördel framför kringliggande trakt, att kungsgården ligger vid Wetterns strand. Jag vill ej säga, att Bispmotalas läge är bättre än Wisingsös, utan blott, att Bispmotalas läge är ganska lämpligt, och jag anhåller derföre, att, i fall Utsk., enligt Frih. Ehrenborghs önskan, tillstyrker undersökning i de orter, der de bästa och största ekar växa, sådan undersökning äfven må ske i trakten kring Bispmotala. Jag känner, att flottan nyligen contraherat om 20,000 cubikfot eke från Skarhult i Skåne, och sådant bevisar ytterligare, att jordens beskaffenhet i denna provins måste vara lämplig för produetion af ek.
Dessutom får jag fästa nppmärksamheten på en annan omständighet i afseende på motionen, nemligen att oin Ridderskapet och Adeln bifaller densamma, kunde det hända, att den icke biträddes af 2 bland de andra Stånden, och att den således blifver ulan verkan; men Ridderskapet och Adeln skulle då hafva bundit händerna på sig, och satt sig ur stånd, att deltaga i afgörandet af den vigtiga frågan om Statsregleringen, eller att genom sina beslut kunna inverka på opinionerna inom de andra Stånden, samt Ridderskapet och Adeln blifva sysslolöse åskådare af de andra Ståndens sätt att reglera Staten. Jag hemställer derföre, i händelse motionen skulle bifallas, att det vilkor åtminstone dervid borde fästas, att Ridderskapet och Adeln icke voro bundne af beslutet, så vida det ej biträddes af tvenne bland de öfrige Stånden. Friherre Wrangel, Henning: Utan att nu ingå i någon pröfning, huruvida myntbestämning är nyttig, eller icke, hvilket ej bör till saken, linner jag det vara högst nödigt att veta värdet af det mynt, hvari anslagen beviljas, och jag biträder således Herr Hjertås förslag, så mycket heldre, som jag vid sista Riksdagen väckte enahanda nio - i5i Ben 7 September f. m. Sommaren, men myntregleringsfrågan i Sep-, lember. Om så är, instämmer äfven jag deri, att Ridderskapet och Adeln må vara desamma år 1829, som år 1823, Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Jag anhåller att få återkalla i Ridderskapets och Adelns minne, att då StatsUtskottet afgaf sitt irsta såkallade principBetänkande N:o 124, åtföljdes det af en min Reservation, deri jag försökte uppställa alla Statsutgifter, som vid denna Riksdag kommit i fråga, till följd så väl af Kongliga propositioner, som enskilta motioner, hvilka blifvit remitterade dels till StatsUtskottet ensamt, och dels lill StalsUlskottefc gemensamt med Ekonomieller BancoUtskotten.
Maj:ts Nådiga beslut, genom kontrollundersökning i åtskilliga hänseenden granskad och ändrad, har densamma erhållit Nådigt gillande den 21 Augusti innevarande år, då på samma gång till bidrag (ör arbetets utförande, hvarigenom en våglängd af 3 mil 18,05ä fot skall åvägabringas, ett statsunderstöd utlofvades till belopp af 46,430: -— 40,000: — Kontrakt om arbetets utförande, äfvensom bevis att detsamma redan är påbörjadt, har nyligen inkommit och blifvit K:gl. Maj:ts Nådiga pröfning understäldt. Omläggning af gamla landsvägen emellan Rickleå och Sikeå, i Bygdeå socken. Arbetsplan för detta företag blef i Nåder gillad d. 21 nasti. Augusti och kontrakt om dess utförande är från den utsedda Arbets-Direktionen infordradt, jemte intyg att arbetet påbörjats denna höst; men dessa handlingar hafva, när detta nedskrifves, ännu icke till Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader ifrån orten ingått. Den våglängd, som kommer att förbättras utgör 17,988 fot 21,819: 04. 11,190: — Vester-Norrlands län. Vägomläggning förbi Stadsoch Bybackarne nära Sundsvalls stad. För kringgåendet af dessa besvär' liga och stundom äfventyrliga backar erfordras omläggning till en längd af 9,078 fot. Planen för arbetet erhöll nådigt gillande den 8 Mars 1861, och den 19 24 Beräknad kostnad Beviljadt stats i gilladt förslag. bidrag. Riksmynt. Juli samma år blef det af utsedda Arbets-Direktionen upprättade kontraktet om företagets utförande antaget,börande detsamma fnllbor bordas inom den i Okt. 1864 . 28,062: — 18,800: Vägomläggning förbi Oclsbacken, belägen emellan Frånö och Nylands gästgifvaregårdar. Til! och med inom det med stora och branta backar rikt begåfvade VesterNorrland, har Odsbacken framstått såsom märkvärdig för sin längd och starka lutning, hvarigenom den varit särdeles äfventyrlig för trafikerande.
Sådane föreskrifter i 179S års Konkurs-Stadga , hvarigenom ändringar blifvit gjorde uti Allmänna Lagen örn Förord och Intekningar, äro behörigen från Konkurs-Lagen skillde och , jemte öfrige i desse delar af Lagstiftningen nödige an. sedde förbättringar, intagne uti gifna Förslag till ändringar i de Lagställen, der dessa ämnen innefattas, öfver hvilka serskilda Förslag Riksens Ständer vilja meddela serskilda underdåniga utlåtandea, — och, då Formuläret till den Ed, hvarigenom Borgenärer böra befästa riktigheten af sine fordringar hos en afträdande Gäldenär , redan flere gånger behöft och äfven hädanefter af tillfälliga anledningar kan behöfva förändras, är detsamma ur Konkurs-Lags-För.daget lämpligen uteslutet, för att bero af de förordnanden, hvilka derom serskildt kunna vidtagas. Under granskning af ifrågavarande Förslag hafva likväl följande omständigheter väckt Rik - Underdåniga Skrifvelser'. 511 sens Ständers uppmärksamhet, uti hvilka de ansett rättelser erfordras, dem de alltså nu få, jern-, te skälen dertill, i underdånighet uppgifva. 1. K ap. Huru Konkurs uppkommer. - De nna Rubrik anse Riksens Ständer,' enär Konkurs uppkommer icke blott genom det Gäldenär frivilligt afträder sin egendom till Borgenärers förnöjande eller dertill varder tvungen, utan ock genom sökt Boskillnad eller Urarfvagörelse, hvarom förslaget i 7:de och 8:de Kapitlen serskilt handlar, men förevarande Kapitel endast innefattar de förstnämnde arter af Konkurs, böra förändras till följande med föremålet mera öfverensstämmande lydelse: Huru Gäldeniirs egendom till Borgenärer afträdas rnä och om början af Konkurs. 5- §•
Som jag äfven framställt mina tankar i detta ämne, och yrkat ändring i Tull-Lagarne, anser jag nbg i anseende till Herr Lefrens yttrande böra förklara, att min mening ingalunda är, att ovilkorligt öppna en oinskränkt rättighet, till alla varors införande. Men hvad som i synnerhet bör fästa allmänna uppmärksamheten är onekeligen, ett varor finnas till införsel förbjudne hvilka snart sagt äro till brukning anbefaldte; sådant är ju ineonseqvent. Endast lurendrägaren delar denna förtjenst. Jag anser således lämpeligast, att varor, som äro tillåtna till förbrukning, må mot en billig tull blifva tillåtna till införsel, hvarigenom lurendrägarnes hela vinst upphör, och Staten sihäll finna en tillgång, vida större än hvad den med nuvarande Tullförfattning kan påräkna. Friherre Björnost jerna, Magnus: I den händelse, att någQt Stånds privilegium §kull# Den J5 Fe&ruarii. anses lägga hinder i vägen för Skrå-författning garnes afskaffande eller modifierande, så tror jag för min del det icke vara omöjligt, att utfinna ett sätt, hvarigenom detta ändamål utan att stöta nämnde privilegium skulle kunna vinnas. Det vore nämligen både nyttigt och törhända icke overkställbar^ att i alla större Städer inrätta practiska skolor. De som där Sörvärfvat sig erforderlig kunskap och skicklighet i ett yrke kunde, efter mitt begrepp , icke i de nu gällande författningar mota något hinder, att erhålla mästerskap; och genom detta enkla medel skulle också, utan någon rubb-i ning af Skrå-ordningarne, hvad man nu åsyftar, i icke ringa nion åstadkommas. Jag anhåller att detta mitt anförande må till veder'# börande Utskott remitteras. Grefve Posse, Carl Henric'. Sedan så månge upplyste och värde talare behandlat detta vigtiga ämne, skulle det verkeligen synas öfverflödigt, att derom vidare yttra något. Jag anhåller likväl, att, endast i följd af hvad Herr Friherre Björnstjerna nyss anförde, få tillägga några ord.
Bränvinsutskänkning har under förra året varit tillåten på fyra ställen. 21 Under Carlskrona lyda köpingarne Ronneby i Medelstads och Christianopel i Östra härad. Den förre är icke obetydlig, har 1,723 invånare och drifver fördelaktig rörelse. Der finnas 17 handlande och 36 handtverkare, hvarjemte köpingen har 9 större och mindre fartyg om 245,46 lästers drägtighet. Såsom förut är nämndt, finnes en läkare på stället och ett apothek. Christianopels köping har blott tvänne handlande och några få handtverkare med obetydlig rörelse. Carlskrona å Landskansliet den 19 Augusti 1856. Efter Nådigste förordnande: E. W. NORDEN F E 1. T. O. K HtfäiMAR. L. Peterson. lier alithe öfter Blekinge Län för åren 1851—1855. 4 % \' k Lägenheter, utan mantal Kronofisken lnsockne-F rälsehemman Utsockned:o . Frälse-Skattehemman Krono-hemman Krono-Rusthåll Krono-Skattehemman Krono-Skatte-Rusthåll Militie-Boställen Civile Boställen Ecklesiastika Boställen Lotshemman, Skatte Skattlagde bebyggde Torp, Utjordar m. fl som ej under något hemmans ränta äro inbegripne, Skatte » » » Krono D:o obebyggde Oskattlagde, bebyggde d:o, deraf Båtsmansforp 1,467 st. Bebyggda lägenheter, afsöndrade från hemman på viss tic lifstid Skattlagda Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, som e något hemmans ränta äro inbegripne, Skatte » » Krono Tullmjölqvarnar Tullsågqvarnar, grofbladiga Husbehofs-mjölqvarnar, utan ränta Husbehofs-sågqvarnar Stampar Kopparhammare Jern-manufakturhammare Pappersbruk Tegelbruk Oljeslagerier Garfverier Bresiljeqvarnar Bryggerier Färgerier Bomullsspinneri Koppar-, Valsoch Hammarverk Räckhammare och Valsverk Diverse personer, som ej höra till viss näring elle inde Hemmantal. cr. Mantal.
Majit har, vid åtskilliga tillfällen,1 infordrat Comitéens tankar öfver vissa med Uppfostringsoch Läroverket i gemenskap stående mål, och deribland gjort afseende på Comitéens tillstyrkande att , vid Rikets Gymnasier, den sjunde Lectionen åter måtte upplifvas, så att, genom Kongl. Majits skrifvelse af den 17 Augusti 1814, detta redan gått i verkställighet i Linköping, Hernösand och Götheborgunder det frågans afgörande för Rikets öfrige Gymnasier hvilar, intill ytterligare localupplysningar hunnit inkomma. Utom ' f X Den 7 Mars. Utom alla dessa 1 följe af Kongl. Maj-ts Befallningar af Comitéen vidtagne åtgärder, liar Comitéen genom Ledamöters enskildta vaksamhet erhållit anledningar att närmare undersöka flera till dess befattning hörande frågor, såsom ett provisoriskt bestämmande af de läromethoder, som kunde vara tjenligast efter tidens skick och hvarefter Uridervisnings-verken , så väl sorn. nödiga Läroböcker hälst böra lämpas: bästa sättet att vinna tillgång på goda Läroböcker och att för lågt pris kunna hålla Ungdomen sådane tillhanda: Provisoriskt förslag på nödiga inrättningar till fyllande af Läroverkets behof och dermed förenade anledningar att stadga grunderna för en ny Schol-Ordning m. m. Cornitéen är sysselsatt, att så sammanställa de ifrån Consistorierne inkomne upplysningar, att vid den Comitéen förestående utarbetning af Förslag till en ny Schol-Ordning, ali möjelig nytta deraf lätt må kunna dragas. Comitéens oförtrutna verksamhet, äfvensom den beredvillighet hon ifrån alla sidor mött, har skyndsammare än hon ^jelf vågat hoppas fört henne nära målet för sina befattningar. För Norrköpings och Westerviks Scholor hafva nya Reglementer blifvit fastställde, och har Kongl. Majit alltid varit beredvillig att fastställa de Inrättningar af Sodken-Scholor, som i åtskilliga Landsorter blifvit gjorde; Ett Förslag är till Uppfostrings-Comitén ingifvit om förenande med fattigare barns undervisning ined fattigvården. Nya Dsn 7 Mars. i?