Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
SJÄLFVE HR Lundqoist VAR TYDLIGEN kvinnor ALLT MERA TJÄNA SOM BÄRARINNOR VID DENNA FÖGA ENTUSIASMERAD AF DEN TUNGA UPPGIFTEN ATT I VACKRA ANDLIGA SAMFÄRDSEL. NÅGRA NAMN FÖR SOMMARVÄRMEN GÖRA ETT |TIMMARS LÅNGT WAGNERDAGEN: PARTI I EN SVAG ENSEMBLE, OCH HRR Nygren OCH EN KLOSTERFÖRESTÅNDERSKA (CHANOINESSE) MARIE Gra / ström NÅDDE EJ PÅ LÅNGA VÄGAR FRAM. DE STRYK FRÅN LIFLAND BESÖKER FÖR NÄRVARANDE HUFVUDSTADEN OCH DESS BANNHERTIGHETSASYLER FÖR VI FÅ HOPPAS, ATT SOMMARHVILAN OCH DÄREFTER ATT STUDERA DE LEDANDE PRINCIPERNA VID DESAMMA. NÅGRA ALLVARLIGA REPETITIONER TILL HÖSTEN SKOLA FÖRMÅ HON ÄMNAR FÖRE SIN HEMRESA ÄFVEN BESÖKA GÖTELYFTA DEN KONSTNÄRLIGA NIVÅN FÖR VÅR OPERAS NUVABORG I SAMMA SYFTE. RANDE » LOHENGRIN », DÅ DET ÄR TYDLIGT, ATT DEN BÖR KUNNA BLIFVA — LIKSOM DEN bör VARA DET — ETT FOLKHÖGSKOLAN Å HVILAN GÄSTAS FÖR NÄRVARANDE GODT REPERTOARSTYCKE. AF EN ENGELSK DAM, MISS ELISABETH HEALEY, LÄRARINNA VID THE CLAPHAM HIGH SCHOOL I LONDON.
Frägan, ligger pä bordel och är ej »plagen lil ösa e: l ggning. Hirnred förenade sig Friber^e Leckerllröm, Llaes, Hnn von 8c!naitLLnii6i>n, Oavick (den yngre), Frittera ^ckaltvLrck, sosian Larl, Herr Lcköaström» Ickckr, mea stera, h.varjämte ropades mycket deremot. Friberi e öljenrg, klns. Hnr Grefwen och Landt - Marstalken har förut ckoclarerat, at den frägan ar särstilld. kropoliuonen war ställd pa Be« tänkandet blott rörande Rmalilations-planen. F r i be > r e lll! e r r 3, l? ro 6 ri c, förenade sig nisd Herr LcnölckedrLnck, och yttrade sig, at om Hemliga U stöttets Betänkande i hela fin widd, til bifall eller afsteg prop>onsracko8, mä BewiklningS-liden först afgöras, emedan Betänstandct innehåller ej allenast be villning til R.eaIälatiou5 - planens utförande, utan ock hwad som tarfwas til ulländsta stuldcnS intsresie, med mera. Friherre
Skrifvelse, N.o 60. rige som utrikes borde kunna tillverkas, likväl till landet inkommer till betydligt värde; och få af sådan anledning Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, med afseende å nyttan och behofvet deraf att, särdeles i de orter, der allmogen af jordbruket eller andra landtmannanäringar icke hem tar nödiga medel för sin bergning, samt folkets anlag och fallenhet dertill föranleda, den inhemska konstoch husfliten uppmuntras och befordras, E. K. M. täcktes vidtaga de åtgärder, E. K. M. pröfvar lämpliga för befrämjandet af smärre handaslöjder, såsom tillverkning af hvarjehanda arbeten i träd, näfver, hark halm och papp, eller så kalladt Niirnberger-kram, äfvensom att de medel, som för detta ändamål må kunna erfordras, måtte utgå af det å Riks-Statens 6:te Hufvud-Titel, för befordrandet i allmänhet af Slöjderna, uppförda anslag. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 11 Jan. 1845. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 Jan. 1845. Preste-Ståndet den 11 Borgare-Ståndet den 11 Bonde-Ståndet den 11 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående skärpta controller i afseende på Kyrkoböckers förande m. m. (Lag-Ulsk:s Eel., N:o 33.) S. A. K. Enär det otvifvelaktigt är i flere hänseenden af mycken vigt, att Presterskapets anteckningar öfver personers födelse, äktenskap och död äro tillförlitliga, äfvensom att dessa anteckningar blifva förvarade jemväl på något annat ställe, än hos vederbörande Pastor, på det att, så vidt möjligen ské kan, säkerhet må erhållas, att de ej gå förlorade, hafva Rikets Expedilions-Utskotlets Förslag till lind.
I I I I I I M J Ol M w | to CD SP S31 jb to CO cal rft'al Ol • CD 1 O CD oo ti 1 O t5 w 19 u to Oi Oi Oi cr bs VI O V» Vi o G OC ti <1 Ol O O CO - O G oo bO M >£'• M •- OI 01^1 co o - cc Ol OI Q Ol o CO OCCO 0 GC 01 Ol bO 00 4^ to 4» O Ol to I K* Ol ko ! I C O ~ »£ *» Ol I oi S.~ s Js?5 d» 5 po ^ &J ^ 3 3 M. O o: a p: 3 B c a> & t>3 a 3 2 » a 5* c^' cr Ci a S_ c? O^~s ri * V ^ ■ r*, O 2S <o cLi Eq hi o? |fL S: Oi »-*. O: 3 ni 55,
Må sedan hans härar öfversvämma vårt land; hans flottor hota våra stränder! Sverige är oöfvervinnerligt så länge det vill vara det! (går åtföljd af alla, utom Knut Boson, Carl Knutsson och Måns Bengtsson.) ANDRA SCENEN. KNUT BOSON. CARL KNUTSSON. MÅNS BENGTSSON. KNUT BOSON (för sig sjelf, stående på ena sidan af teatern). Vid Sanct Petri stol, detta glömmer jag aldrig! CARL KNUTSSON (för sig, stående på andra sidan). Hvilken kraft! hvilken stor man! Men hvarför just han, denne obetydlige man ur folket! MÅNS BENGTSSON (framträder långsamt mellan dem; för sig). Herskningslystnaden på hvar sin sida, och hatet midt uti! KNUT BOSON (som förut). Fort ett bud till Konung Erik! Kyrkan och hans krona måste räddas! (går.) 67 CARL Knursson. Ohjelpligt faller Konung Eriks krona må den falla! men hvilken upptager den sköna bördan? Engelbrekt! Nej! (går.) TREDJE SCENEN. MÅNS BENGTSSON (allena). Hvar giftet sitter, det vet du, Engelbrekt; men ormens hufvud mägtar du ej krossa. Smid dej ett harnesk, tjockt som murarna i detta slott; gadden skall ändå träffa ditt hjerta. Jag läste din död i deras blickar. Om jag blott hade tid att vänta, jag skulle kunna sjuga te deum, utan att behöfva doppa fingerna i vigvattnet. Men, vid Sanct Eriks hufvud, jag kan ej vänta. Biltog och stödd mot tiggarstafven, irrar min fader kring landet; gräset gror uti r@emnorna i min öfvergifna fäderneborg; sjelf äter jag nådebröd i min biskoplige frändes boning! Engelbrekt! När din djerfva hand vidrörde min urgamla ätt, glömde du, att det var ett klippstycke du rörde. Det faller; men ve honom som står derunder! (går häftigt ut.) _______ 68 (Förändring till trakten utanför Wadstena kloster.
Deremot bar Herr Grefve Posse äfven omnämnt ett annat correctiv mot origtig Chartering för Bouppteckning och dylika Handlingar, nemligen, att om de finnas sakna Charta, när helst de officielt företes, skola de, utan afseende på derå befintlig påskrift om Chartering, genast förses med det stämplade papper, som felar; och då Utskottet anser det vara hvar och ens skyldighet, att så vårda de handlingar han bar om hand, att Chartan, om den verkligen funnits bilagd, icke borrtkommer, samt tager för gifvet, att, när ett sådant stadgande finnes och handhafves, hvar och en skall tillse, både att den Charta som vederbör verkligen bilägges, samt sedermera taga den till vara, får Utskottet, på sådana 8 Bevillnings-Utskotlcts Utlåtande N;0 2g; skäl, och i den förmodan , att de fleste i dessa hänseenden öfverklagade missbruk härigenom förebyggas, vördsamt föreslå följande tillägg vid 3 §. 5 Mom. efter ordet ”hemvist:” dessutom skall hvarje förut uppvisad Original-handling eller Skriftj som är utgifven efter det denna Författning börjat tillämpas, då den vid Domstol eller annan Embets-myndighet företes , vara förse dd med vederbörligt stärnpladt papper; och påskrift å Handlingen, angående verkställd Chartering utan Charta 3 vid intet tillfälle gälla, utom då lagligen styrkas kan_, attj behörigen annulleradt> stämpladt papper varit bi lagdt > men förkommit. Och har Utskottet ansett detta stadgande dels icke böra verka retroactivt, och dels att det icke kan skäligen åläggas den, sorn en gång bilagt stämpladt papper, hvars förstöring lagligen kan visas, att å nyo vidkännas denna afgift. 3 ,§\ 8 Mom.
Då jag äfven såsom protocolls förande öfvervarit den nu slutade valförrättningen, anhåller jag äfven att få yttra några ord om saken. Jag förenade mig i den anmärkning, som Hr Gyllenkrook vid tillfället gjorde, Den lo Maj f. m. ®9 gjorde, emedan jag ej ansåg med en sann erfnstitutionel anda vara förenligt, än mindre med formen, att tjenstgörande landsliöfdingar utses att vara R. St:s revisorer af statsbancooch riksg:s-verken; men då praxis varit sådan, och vfalltför väl veta att flere landsliöfdingar verkligen varit revisorer samt 70 §:n Riksd.Ordn. icke är rätt klar i sin bestämmelse, ansåg jag, likasom pluralileten af de herrar, som jemte mig sutto vid bordet, icke skäligt att cassera sådana sedlar, hvarpå en landshöfding var uppförd alt vara revisor; tillstyrkande jag således att för denna gång valet må förklaras lagligt. Gr. Wrangel, Tönnes; Jag har blott begärt ordet för att förena mig med Frih. Boye. Hr Rosenblad, Bernh.! Då nu fråga blifvit väckt angtde g il I tigheten a f ett val, torde det tillhöra hvilken ledamot af R. o. Ad. som helst att yttra sig om riktigheten af den gjorda anmärkningen. Ehuru jag icke i valet deltagit, anser jag mig böra yttra, att jag ej kan annat än så mycket mera ogilla den framställda anmärkningen, som förvaltare af Landshöfdinge-embeten icke på något sätt slå under Sländernes granskning. Ståndet haft alt välja revisorer i Kammarrätten, då hade det varit en annan sak. Frih. Boye! Jag tror att Hr Rosenblad har begått ett misstag, alldenstund många landsliöfdingar verkligen äro redovisande inför Riksg.contoret i afseende på vissa medel, hvarför jag ej anser alt hans anmärkning varit fullt riklig. Hr Printzensköld, Carl: Jag får, i motsats till den siste talaren, förklara att Hr Rosenblad ej begått något misstag i detta fall, Landsliöfdingar äro ej inför
Riksdagsordningen ej omfatta sådane mindre förbrytelser eller snarare förseelser, hvilka till endel endast genom offentlighetens införande blifva möjliga, och hvilkas beifran National-representationens åra och säkerhet fordra. Det år äfven min öfvertygelse, att Riksens Ständers värdighet kråf - Den 5 Martil. 581 Ver en ändrad Rättegångsordning för afdömandet af alla vid deras eller ett enskildt RiksStånds Plena, af främmande personer begångne förbrys telser. Med anledning af hvad jag nu anfört, får jag vördsammast föreslå, att Lagutskottet måtte i öfverensstämmelse nied 55 §. Riksdagsordningen uppdragas utarbeta, för att sedermera enligt 87 §. RegeringsFormen till antagande anmälas En Lag rörande förbrytelser under Riksens Stånders Plena Ptenorum eller ett RiksStånds Plenum, begångne af ej till Riksens Ständer eller detta RiksStånd hårande personer. Såsom några grund-ideer för denna Lag torde jag få uppgifva : 1) Att den som vid dessa tillfällen tillåt sig oljud eller något bulier, straffades med kortare eller längre fängelse. 2) Att ett strängare fängelsestraff ålades den, som ej genast åtlydde en å Riksens Ständers eller ett RiksStånds vägnar lemnad befallning. 5) Att den som med våld satte sig emot verkställigheten af en sådan befallning, elier utfor i förolämpande utlåtelser mot Riksens Ständer, ett RiksStånd eller enskilt Riksdagsman, eller våldförde någon af dessa, bestraffades i 33a Dan 5 Martil. enlighet med 110 och ui §. §. RegeringsFormen samt 77 §. Riksdagsordningen. 4) Att Forum för afdömandet af de under denna Lag hörande förbrytelser, blef Riksens Stånder, om de under ett Plenum Plenorum blifvit begångne, samt eljest det Riks-Slånd, under hvars Plenum de föröfvats. I förra fallet torde Actionen böra utföras genom Justitiae Ombudsmannen, i det senare genom Ståndets Fiscal, eller om sådan ej finnes, af särskildt utaf Justitiae Ombudsmannen förordnad Actor. 5)
Förstärkta Stats-Utskottet bar denna dag anställt omröstning öfver nedanstående, i Stats-Utskottets Memorial M 280 omförmälda, af samtliga Riks-stånden godkända voterings-proposition: »Den, som vill, att det föreslagna låne-understödet för anläggandet af en bibana från Borås till vestra stambanan icke af Rikets nu församlade Ständer beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, hafva Rikets Ständer för ofvan omförmälda jernvägs-anläggmng anvisat ett låne-understöd af 1,700,000 R:dr Riksmynt, att utgå under minst fyra år och återgäldas på det sätt, som för lånet till Hudiksvalls-jernbanan är föreskrifvet, med förbehåll att aktie-tecknings-summan bestämmes till minst 1,700,000 R:dr samma mynt.» Och som denna omröstning utvisat ett resultat af 85 Ja och 34 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härigenom anmäla. Stockholm den 27 Februari 1858. Stats-Ulskoltets Utlåtande JV* 288. Ank. till Exp.-U.tsk. den 28 Febr. 1858, kl. 10 f. ra. Utlåtande, angående medels anvisande till odlings-lån åt enskilda personen (R:gs Afd.)
Under loppet af 1 år kunna lätteligen 1,000 t:r blockar försågas, dessa 1,000 t:r blockar kosta öfverhufvud taget 10:000. — - Flötlöner å 1,000 t:r blockar till Conradsforss såg, å 2 R:dr 24 sk 2,500. Sågarelön å Dt blockar., å 1 R;dr R:gs 1,000. Spanmålsafskrifning, städja och foderpenningar till 3 sågare 444. — Kantning af 2,000 l;r plank, som erhållas af 1,000 t:r blockar, å 12 sk. per l:t plank . 500. 1,800 dagsverken vid försågningen af 1,000 t.r blockar, å 32 sk 1,200. —- — Verkels underhåll jemte diverse afgifter 300. Forlöner å planken till Götheborg . 8,000. — Commissions-arfvode för försäljning af planken 800. 24,744. Dimen - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 227. 13 Dimensionerna å å andra sidan stående 2000 t:r plank, med afseende å det, limmer, som erhålles vid Conradsforss såg äro: 1200 t’r 17 fot 7 turn utgörande 244,800 fot, som bet. med 13: 13. 9 rst. Inom den ort, der Conradsforss är beläget, qvarstanna nedanstående förlager - Forlönev för tackjern 2,500. — 1,342 stigar kol 5,368. Flötlöner å blockar, tillhörige bruket 2,500. 1,800 dagsverken vid försågning al sågblockar 1,200. — Forlöner å plank, inom Östmark 4,500. Diverse dagsverken, ni. 2,000. — Smideslöner å stångjern och spik, ät vensom sågarelöner, m. 4,432.
I afseende åter på Vadstena Stad* Jliksdags-Fullmägtigs anhållan, att Staden måtte för framtiden befrias från Inqvarterings-skyldigheten för det till bevakning vid Corrections-Inrättningen derstädes förlagde Befäl och Manskap, samt erhålla ersättning för den kostnad detta Inqvarterings-besvär hittills medfört, så synes väl härmed förhållandet icke vara så alldeles enahanda , som med Inqvarterings-beSväret i allmänhet, enär det tillkommit endast i och för nämn> de Corrections-inrättning, hvaraf Staden derförutan lärer hafva olägenhet; men med betraktande af de Stadganden, sorn ligga till grund för Inqvarteringsskyldigheten i allmänhet, kan dock StatsUtskottet icke tillstyrka, att någon ersättning för de kostnader Staden, under \.de Sami. ^ ^ Si8 Siats-Utskottets Betänkande.ji. den förflutna tiden, måst vidkännas, må af Stats-Verkets medel beviljas, och anser något utlåtande öfver frågan om Stadens befrielse från Inqvarterings-besväret för framtiden, nu icke böra afgifvas, såsom beroende på utgången af de vid innevarande Riksdag väckte motioner om Corrections-Inrättningens förläggande till annan ort, derom Utskottet framdeles kommer att sig yttra. Detta allt hemställes vördsamligen till Riksens Höglofb Ständers oinpröfvande, och varda 2:ne Ledamöters i ämnet afgifna särskildta yttrande härjemte fogadt. Stockholm den 3 Maji 1823. Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft.
Då de öfversigter af Bankens hela ställning vid 1829 och i83o års slut, hvilka, lill följd af Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars r83o blifvit efter Boksluten uppgjorda och med allmänna Tidningarne utdelade, innehålla noggranna och detaillerade upplysningar, så väl i fråga om skulder och tillgångar, som inkomster och utgifter, samt användandet af de för hvardera året uppkomna öfverskott, och en dylik öfversigt för år i85i innan kort kommer att utgifvas, anse Revisorerne sig icke behöfva här upptaga mer än en kort sammanfattning af Rörelsens Hufvud-resultat för hvardera af nämnda ar, nemligen: År Afförda fordringar, hvilka dock, enligt Rikets Ständers beslut, tills vidare komme att balanceras inom Linien Bankens Ut g ifter samt förminskningar å dess Capital under loppet af år 1829, nemligen: Ränte-utgifter Förvaltningskostnader 183,832:28.10. Men deremot influten återbäring å förra förvaltnings-kostnader, som afdrages med 827:25. 6. Tillfälliga anslag (enligt Ständers beslut) Capital-Förluster af bestämd egenskap • Capital-minskning genom förändringa rné med de till årets slut beräknade Ränte-fordringar och Rälrte-skulder Till Riksgälds-Contoiret aflemnadt i och för Statens behof B a 1 a 11 c e till år 1 8 3 o: Bankens Tillgångar utöfver dess Skulder vid 1829 års slut Bal ance från år 1828. Bankens Tillgångar utöfver dess Skulder vid 1829 års början Bankens Inkomster och Capita 1 fö r hö j n i 11 ga r under loppet af år 1829, nemligen: Ränte-Inkomster 634,3ao: 35. 11. Capital - Vinster sojn contant ingått . 1,846: 7. 8. Capital-tillväxt genom beräkningssättet för under året utgångna Fastighets-Lån mot återbetalning i Silfver 90,734: 28. BankensUtgifter samt förminskningar å dess Capital under loppet af år i83o, nemligen: Ränte-Utgifter
Palmstjerna uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikete Ständer, angående särskilda anslag dels för åtskillige uti Kongl, slottet i Stockholm. och Gripsholms Kongl, lust-slott, till eldfaras förekommande, nödige befunna byggnads-arbeten, dels till uppförande af ett Ridhus för Kongl. Hofstallets i Stockholm behof; Och behagade Kongl. Maj:t, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes protokollet bilagdt, samt befallde, att Nådig Proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo fCarl von Schants. 6 Mangi, Maj:t*. Nåd. Proposition, N:o 103. Ns o 102. Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Sept. 1S54, kl. 12 m. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension å Allmänna Indragnings-staten för t. f. Chefen vid Skogs-inslitutet, Hof-jägmastar en m. m. J. A. af Strom; Gifven Stockholms Slott den 13 September 183 i. Hos Kongl, Majit liar t. f chefen och direktören vid Skogs-institutet, Hof-jägmästaren m. m. Israel Adolf af Ström, uti en den 9 nästlidne Augusti ingifven underdånig ansökning, jemte framställd begäran att, vid nu uppnådd 76 års lefnadsålder samt efter 60 års oafbruten tjenstgöring, undfå Nådigt afsked från nämnde befattning, till Nådigt behjertande i underdånighet hemställt, huruvida han må anses hafva gjort sig förtjent att härvid varda med pension för sina återstående lefnadsdagar hugnad.
Den 3:dje Dec., då Hr Björnstjernas motion om mer och mindre betydliga förhöjningar i tullafgifterna för vissa kolonialvaror m. m. till vederbörligt Utsk. remitterades, uttalade jag öfver denna speciella fråga ingen definitif mening; jag yttrade blott »i allmänhet» min åsigt vara, att man icke utan påträngande financiella eller andra vigtiga skäl bör rubba gällande tullsatser. Frågan om tull på inkommande spanmål och andra iandtmannavaror förbigick jag då, enär den icke egentligen hörde till ämnet. Derom åro särskilda motioner väckta, och när dessa från Bevilln.- Utsk. återkomma, hoppas jag vara fullständigt dokumenterad, för att i denna del gifva min opinion tillkänna. Det var mig redan då icke obekant, att Norges Stortliing emottagit förslag om ändringar i Norska tulltariffen för inkommande varor, åsyftande så vål förhöjningar som nedsättningar i tull, af hvilka de förra gälla 3 lmfvudartiklar, utom åtskilliga mindre betydliga; men jag var icke heller okunnig om, hvad jag ock i mitt förra anförande uttryckligen påpekade, det tvingande motivet för denna skatteförhöjning, eller såsom det i FinansDepart:t,s indstilling heter, »de betydligt ökade kraf, som i kommande budgettermin göras gällande på Statskassan.» För att visa grundlösheten af den föreställning att våra tullafgifter åro alltför låga för hvad som kan kallas »onyttigt kram» och i allmänhet lyxartiklar, de af motionären omhandlade kolonialvarorna inberäknade, meddelade jag vid förra tillfället en jemförelse-tablå mellan tullbeståmmelserna i Sverige och dem, som äro gällande i Norige, Danmark och Tyska tullförbundsstaterna. De exempel, jag anförde, hade kunnat förökas, om jag ansett mig tillständigt att trötta R. o. Ad:s tålamod. Tiden hade för öfrigt då icke medgifvit att vidare utsträcka denna öfversigt. Jag har sedermera utarbetat enahanda jemförelse icke allenast för England, Frankrike och Ryssland, såsom en och annan talare förra gången syntes önska, utan äfven för Österrike, Belgien och Holland.
Neckar frös ej till under hela vintern, ehuru i den stundom en tunn is dref ned från dess öfra lopp. Äfven sederna äro sydländska. Allmänt har man sitt afskilda sängrum, som står oeldadt. Endast jernkaminer nyttjas, och dessa eldas utifrån. På få ställen finnas dubbla fönster. Men också får en nordbo frysa duktigt – i rum. Sommartiden lefva alla ute i det fria. Ingen fru tvekar att, med bart hufvud och sitt barn på armen, promenera fram och åter på gatan utanför huset. Husens utsida är garnerad med jernkrokar och utspända streck eller stänger under fönsterna, på hvilka klädtvätten upphänges till torkning. En ung skönhet kan här ogenerad låta sitt fagra anlete mönstras på samma gång som finheten af den drägt, som närmast omsluter hennes fylliga former, och som nu hänger under samma fönster, vid hvilket hon sitter. På hvarje öppen plats finnas plaskande springbrunnar, kring hvilka bygdens tärnor bestämda tider på dagen och i qvällsstunden samlas för att glamma och skratta, medan de medhafda kärlen fyllas, och vanligen en god stund längre. Dessa kärl äro af opolerad koppar, väl formade, och bäras på hufvudet. Med ett sådant, innehållande 12 à 15 kannor vatten, springa och svänga de ikring, till och med utan att alls hålla uti det i den framstående nedra kanten, som tjenar kärlet till fot. Bland qvinnorna är vanan att bära på hufvudet allmän, och de från landet föra sålunda sina varor till torgs i stora flätade korgar, hvilka likasom vattukärlen i en behaglig böjning vidga sig uppåt. Seden är pittoresk och ger dessutom könet en rak hållning och en jemn vacker gång. Romerska plogen med hjul är den ännu brukliga, och lian är bredbladig som dödens, med rakt skaft. Man tror sig se en afbildning efter de gamla, då man ser en sådan plog stundom dragas af två par oxar, en man styra plogen och en annan dragarne. Dessa styras likasom hästarne utan betsel, endast med ord och pisksmällar – i luften. Landtfolkets drägter äro på qvinnosidan i olika trakter olika.
De af Utskottet sålunda gifne föreskrifter hafva af Banco - Styrelsen, utan ' uppskof, blifvit satte i verkställighet på ett sätt, som Utskottet förmodar blifva fullkomligen svarande mot ändamålet. Och underlåter Utskottet ej, att än vidare med dess uppmärksamhet följa de härutinnan så väl redan vidtagne, som ytterligare vidtagande anstalter. Slutligen får Banco-Utskottet, i samman, hang härmed, tillkännagifva], att sedan Rikets Ständers Herrar Revisorer, uti deras afgifne Berättelse, hos Utskottet anmält Boksluts-Commissarien Kolmodin till någon belöning, för uppgörandet af det Extract öfver utgifter i och för byggnaden, som Herrar Revisoteme till Banco Utskottet öfverlemna!, ett arbete af mycken vidlyftighet, hvilket han inom ganska Bihang lill Riks. 6'f, Fröt, tit}, oue äanil, N\0 33. 5g2 Bånco-Utsköttets Betänkanden. inskränkt tid på ett redigt och upplysandé sätt, till Eevisoremes fullkomliga nöje verkställt, så finner Banco-Utskottet, för hvars rättelse och ledning, utom det sedermera upp» rättade sammandraget öfver Smeds., Målareoch Snickare arbeten ytterligare någre Tabellarisk© upplysningar i andra ämnen, tid efter annan af Boksluts-Commissarien påfordrats, det bör bemalde Commissarie för desse utöfver tjensten honom ålagde extra göromålen nu undfå en vedergällning, i ett för allt, af Två hundrade (200) R:dr B:Co; hvilket BancoUtskottet härigenom skolat till Rikets Högloft. Ständers bifall vördsamt anmäla. Stockholm den 23 julli S823. Sdfnmanårag utut Banco-Fullmägtiges PrOtocoller och Handlingar af de Beslut och åtgärder, som egt gemenskap med Banquens Byggnadsarbeten arén 1816 —1822.