Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
»Nej, någonting sådant tar min lilla ängel visst aldrig i sina händer», inföll modern. »Hvarför inte?» »Någonting så förskräckligt. » hon letade efter ett dräpande ord, men fann det icke i brådskan. »Ah, på det sättet!» – Sångerskan lutade sig tillbaka mot den stoppade stolen. Hennes ansigtsuttryck var ytterst respektfullt, och med en min af eftertänksamhet betraktade hon solfjäderns kant. »Men fru Ädelberg har ändå läst det der?» »Åhja. Jag läser alltid en del nya saker för att sjelf kunna välja lektyr åt min lilla flicka.» Hon sträckte sig fram och klappade sin dotters hand. »Hvilka af våra författare är det som fru Ädelberg rekommenderar?» »Ja, jag vet inte riktigt.» Sångerskan böjde på hufvudet. »Hvad har fru Ädelberg egentligen emot fru Stenman?» »Tendenserna, – tendenserna äro så fördömliga.» Sångerskan log. Hon såg icke åt litteratören, men kände af hans blick, att han följde med, och det var henne nog. »Hvilket är det som särskildt stött fru Ädelberg för hufvudet?» »Allt! Det är ju att rifva ned både stat och familj.» »Det är det den nya tiden vill», deklamerade den fete herrn bakom sångerskans stol. »Var den stackars fru Stenman en så farlig person?» sade hon skrattande och vände sig så, att hon äfven skulle kunna se den siste talaren. »Hon sade, att äktenskap för penningar strängt taget icke är något äktenskap, samt att det icke ligger rättvisa i, att en till myndiga år kommen qvinna åter skall bli omyndig, bara derför att hon gifter sig. – Hon stred ett ögonblick emot löjet, men brast så i ett hjertligt skratt. – »Visst tycker jag det är dumt att gifta sig», framskrattade hon, »men jag tror ändå, att straffet är för strängt: – konfiskering af all egendom och förlust af medborgerligt förtroende... ha, ha, ha... nog är det drakoniskt, men det hjelper ju inte!» Hennes munterhet var så smittosam, att icke ens den trumpne litteratören kunde stå emot.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adelil den 15 Jan. 1S58. Presle-slåndet don 18 Borgareståndet den 18 Bondc-slåndet den 80 /likets Ständers underdåniga Skrijve/se, angående reglering af ulgijterne under lliks-statens Tredje Uufvud-li/el. (Slals-Ulskis Hilldén Niis 43, 124, 149 och Fiirst. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Statssamt Öec.-C/tsJt. Ut!. N:o tia. 17 hvad gällande Författningar, i afseende ä hästarnes alder, höjd, och öfriga beskaffenhet, föreskrifva. Monderingen, sorn, vid uppbrottet till fältort, bör till Kongl. Majit och Kronan i fullt brukbart skick afrnönstras, varder, efter krigets slut, till RegementsDirection i lika godt och mönStergilldt tillstånd allernnad, med rättighet för Directionén att, i annan händelse, af General - Krigs - Commissariatet erhålla ersättning i penningar för hvad sämre eller bristande kan befinnas. Hvaremot Utskottens, i sista Momentet (jaag. 15), gjorda hemställan, ”att sistomförmäl• de öfverenskommelse, orri Monderingens underhallande i krigstid genom Kronans försorg, endast matte afslutas, i den händelse samtlige Rusthållare, inom ett Regemente eller Corps, om dess antagande och begagnande sig förena", torde få föifalla, då, enligt det af Utskotten nu framlagda förslag, denna fråga kommer att genom flesta rösterne afgöras; och tillstyrka Utskotten slutligen: att Rikets Uögloflige Ständer, i den afgående underdåniga skrifvc-lsen, ville hos Kongl. Majit anhålla, att en Nådig framställning, uppå dessa grunder, samt med de tillägg eller förändrin Bih. till R.-St.
Revisionsförrättning afgifva berättelse öfver fondens tillstånd och förvaltning, och denna Nådiga Proposition kommer att blifva föremål för ett serskilt yttrande af Utskottet tror Utskottet detta ämne här kunna förbigås. 3:o Vid Utskottets tillstyrkanden i 2:dra Punkten 1 §. ang:de redovisningen för förskolter af Statsmedel, deras bokföring m. m., har annan anmärkning icke blifvit gjord, än att Ilr Hjerta, med herntad anledning af Utskottets hemställan, att i RiksHufvudhoken må införas en serskild Conto, till balancerande af alla från g:de HufvndTiteln utgående förskott eller lån, yttrat, det Utskottet bordt redovisa för de från nämnde Titel utgångne lån, enär R:s St:r, i afseende på dispositionen af de å Titeln uppförde medel* iunderdthct anhållit att desamma matte användas tihl upp - 5go Stats-U t skottets muntrande af nya uppfinningar och nya industri-grenar, men ej till förlagslån. —Utskottets berörde hemställan grundar sig på Revisorernes anmälan om ofullständigheten af nuvarande redovisning för meranämnde Titels medel; och då Revisorerne vid sjelfva förvaltningssättet, i det medlen utgått såsom lån i stället för gåfva, icke framställt någon anmärkning samt vid den af Utskottet verkställda granskning någon erinran icke heller förekommit har Utskottet icke heller ansett sig böra derom göra någon serskild framställning. 4:0 Uti 2ta Punkten 2 §. af det återremitterade Betänkandet hade Utskottet, sorn ansett, att, med undantag af 8:de HufvudTitelns anslag till Extra Utgifter, öfriga på HufvudTitlarne anvista medel borde vara underkastade öppen redovisning, jemväl tillstyrkt förnyandet af den vid senaste Riksdag hos K. M:t i underdthet gjorde anhållan, alt vederbörande, som af Statsmedlen uppbära förskott emot redovisning, måtte i Nåder anbefallas att derför afgifva Specifika och verificerade räkningar, hvaröfver det Verk, som medlen utbetalar, bör hafva tillsyn.
Riksens Ständers Ledamöter skulle således säkert icke utan ledsnad och bekymmer sedt de nu snart afslutade öfverläggnings-ämnenas mängd ökad med ett nytt, af den vigt och betydlighet sorn det, hvarom den nu upplästa nådiga skrifvel* sen handlar; och då vi nu af samma nådiga skrifvelse funnit, att sådant icke kommer att ske, tager jag mig friheten föreslå, att uti den skrifvelse till Kongl. Majit, hvilken som svar härå lärer komma , att från Riksens Ständer till Kongl. Majit afgå, Riksens Ständers underdåniga tacksamhet derföre må uti lämplige ordalag uttryckas. Friherre Boije, Ludvig'. I den sista värda Talarens tillstyrkan, att Ridderskapet och Adeln må i underdånighet tacka, för det Kongl. Mapt besparat oss allt hinder i Riksdagens snara slut, instämmer jag, för min del, så mycket heldre, som jag länge önskat, att Riksdagen kunnat förr slutasAllmänhetens väntan på slutet af denna Riksdag har öfvergåtfc ända till otålighet; och mig synes, att vi nu äga ett dyrbart tillfälle, att inlör Allmänheten, samt i samtlige Ståndens Protocoller, fritaga ©ss från den förebråelse man i allmänhet gör 190 Den 7 Julii. oss, att ej hafva velat sluta Det är i sådant afseende jag hemställer, om icke de andra Stånden kunde inbjudas, att med oss , i den underdåniga tacksägelsen, sig förena. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tdlkännagaf, att BondeStåndet enligt ProtocollsUtdrag af denne dag, som nu upplästes, beslutat, det borde, i afseende på Kongl. Maj ts Nådiga förklarande, om uppskof med denna fråga intill nästa Riksdag, Riksens Ständer genom en underdånig skrifvelse betyga Kongl.
Efter gamla beräkningen inträffar den icke förr än om 500 och efter den nya om 300 år. Jag ber om ursäkt att mitt tålamod icke kan räcka så länge. För min del skulle jag tro, att här är fråga om att efter bästa förstånd och noggrann pröfning framställa, så godt man kan, de grunder, på hvilka Svenska representationen skall byggas. Om nu ett förslag inkommit, som man icke kan biträda, icke för dess brister i detaljer, utan för dess bristande grund, så hemställer jag om man kan nöja sig med att begära den ena eller andra förändringen i en eller annan rad af detta förslag. Man är då tvungen att antingen sjelf framställa sin tanka, den må gälla hvad den kan, eller också att förena sig med andra mera erfarna ledamöter, som förut yttrat sig. Jag bekänner öppet, att jag befinner mig i denna ställning. Jag kan icke finna mig tillfredsställd af Utsk:s förslag, och det på följande korta skäl. Till en början är den fordran, som hvarje tänkare måste göra sig på cn represenlation, afvägd i två kamrar, att dessa kamrar böra vara åtskilda, så att den ena verkligen utgör ett återhåll af den andra, ide fall, då elt återhåll behöfves. Här är sä mångå gånger i dag bevisadt, alt Utsk:s förslag i sig sjelft är ett enkammarsystem, att jag icke behöfVer upprepa det, och detta utgör det första skälet hvarföre jag icke kan biträda Utsk:s förslag. Det andra skälet är, alt nationen synbarligen är trött vid den åtskillnad och splittring, som ligger i den gamla slåndsfördelningcn. Den vill se representanter för nalionen och icke för det enskilda intresset. De som medgifva detta, men ändock äro rädda att gå alltför brådstörtadt tillväga, och lill dem hörer jag, hafva önskat, att ett förslag måtte framställas, som lemnar garantier, men också blott garantier och icke verkliga bommar för den förändring man önskar. Jag hemställer om Utsk:s förslag gör detta.
Säd från Carlshamns Magazin. Län synes vidare Magazins-utrymme ej behöfligt. Den mindre qvantitet Riad Säd, som, i vanligt förhållande emot Oriad, af Redogörarne uppgifves endast kunna intagas, härrör förmodligen deraf, att Bjelkla gen i Magazinen icke kunna bära sig om Riad Säd upplägges till vanlig höjd, som är minst 2 alnar. ' Något vidare Magazin å Gottland synes ej behöfligt. Vidare Magazins-utrymme i Westmanlands Län synes icke behöfligt. Uti Staden Köping äger Magazinslnrättningen sedan fordna Bränneritiden några Hus., som dock nu äro obrukbara , hvadan om deras försäljande anstalt vidtagits. Ehuru detta utrymme synes nog ringa för Nerikes Län , kan , om inträffande behof skulle fordra en större Spanmåls-qvantitet, den då med lätthet transporteras både från Stockholm och Wadstena. Af Örebro MagazinsHus begagnas någon del till Arbetsinrättning för Länet, och är derigenom borttagit ett utrymme för omkring 270 Tunnor Oriad eller 360 Tunnor Riad Säd. Rättigheten att hafva en dylik inrättning i Magazinet utan afgift till MagaziijsDirectionen, grundar sig på Kongl. Brefvet den 19 Ju nii 1804. Ridr. 40,000 7,000 sk.!rst B Transport 47,900 — Nu befinteligt Magazins-utrymme. Summa Magazins-utrymtne. För Oriad Säd. För Riad el. torkad Sid, För Oriad Säd. För Riad el torkad Säd Wermlands Län . Län Mariestads Magazin . Lidköpings Dito . Län , Wenersborgs Magazin . Vestra Eds Dito 5,40° 8,894 10,800 4>508 8,?94 15,308 - , Götheborgs och Bohus Län Götheborgs Magazin . Carlstens Dito . Uddevalla Dito Strömstads
96,000: utvidgande af skeppsdockan N:o 2 och gamla reparations-dockan vid Flottans station i Carlskrona 81,800: en ångqvarnsoch bageri-inrättning i Carlskrona 78,000: byggnadsoch reparations-arbeten samt anskaffningar vid Flottans stationer, 66,6661 R:dr årligen under åren 1861, 1862 och 1863 200,000: en vattenledning från Lyckeby till Carlskrona jemte 2:ne bassiner, 118,000 R:dr dito dito 354,000: fyr-inrättnings anläggande å Sandhammaren vid Skånska kusten, 60,333 j R:dr dito dito 181,000: anskaffande af ett fyrfartyg vid Sydostbrotten, söder om Qvarken 70,000: anskaffning af 12 däckado lotsbåtar 24,000: rikets ekonomiska karteverks bearbetande, 15,750 R:dr årligen under åren 1861, 1862 och 1863 47,250: skiften och afvittringar, 70,575 R:dr dito dito ' 211,725: utbildning af Svenska Trädgårdsföreningens elevskola o.ch trädgårdsodlingens befrämjande, 4,500 R:dr dito dito 13,500: en Agrikultur-kemisk försöks-anstalt vid Ultuna Landtbruks-institut 3,000: uppförande af nytt boningshus för lärlingarne och en ny fårhusbyggnad vid förenämnda Institut . A nsfa g. Lån. Transport För fortsättning af geologiska undersökningarne och derpä grundade geognostiska kartors upprättande, 30,000 R:dr årligen under åren 1861, 1862 och 1863 ..
Ser man åter på en så vigtig fråga som lagverket, finner man, att Ständerna alltsedan inträdet af vårt nya statsskick oupphörligen begärt reformer deri, utan att sådana ännu kunnat tillvägabringas; och då en del deraf nu ändtligen blifvit till Ständerna öfverlemnad, mötes man af den besynnerlighet alt icke blott från Regeringen sakna all ledning i detta magtpåliggande ämne, utan till och med inom Representationen sakna närvaron af den högsta Ministern för domareväsendet. Om man i något annat land med constitutionella former omtalade, att, då frågan om ett nytt lagverk skulle hos Representationen förekomma, den högste vårdaren af denna angelägenhet i landet lemnat sin representanträtt till en aktningsvärd capitaine vid ett gardesreg:te, skulle man i sanning anse sådant omöjligt, och man skulle nödgas med bevittnade handlingar styrka en så otrolig uppgift. Måhända finnes likväl något spår till förklaring uti Statsrådsprot., hvarföre all ledning från Regeringen i denna fråga saknas, och Utsk. hade då derom bort upplysa; nu är man deremot okunnig om de skäl, hvarföre R. St. blifvit lemnade utan en så nödvändig ledning i denna vigtiga fråga. R. St. begärde vid sista riksdagen, att Regeringen. måtte låta utarbeta en tableau, innefattande en åskådlig jemnförelse emellan den gamla lagens stadganden och det nya lagförslaget. En sådan tableau har likväl icke blifvit upprättad. Det hade således tillhört Utsk. att yppa de nu okända skäl, som sannolikt föranledt uppskof af denna angelägna sak. 1 afseende på domstolsväsendet afgåfvo R. 45 Den l Juli f. m, St. underd. förslag om upphäfvande af lagmans-, kämnersoch riddaresyne-rätter m. fl; de hafva tvenne riksdagar å rad begärt offentlighet vid polisoch underdomstolar. A ingendera af dessa framställningar har Regeringen fästat afseende. Måhända finnes dock i prot. skäl, hvarföre Konungens rådgifvare, i strid med nationens representanter, icke ansett sig böra tillstyrka bifall åt dessa, som det vill synas billiga, önskningar; detta hade Utsk. bort upplysa.
R:dr 49,973: 16. — d) Under sednasle eller 1850 och 1851 års riksdag beviljade samt till och med denna dag utanordnade anslagsoch låne-suinmor. (Regi. 81-127 §§). Anslaget för inredningen af DD. KK. HH. Kronprinsens och Kronprinsessans våning å Stockholms slott samt för deras Kongl. Högheters bosättning (Regi. 82 §) . R:dr 161,508: 13. 3. (utbetaldt i September 1851). 1852 och 1853 års anslag för uppförande af läns-fängelser efter cell-svsternét (83 §) (hvaraf utbetaldes i Maj 1852 r:dr 100.000 och i Januari 1853 „ 100,000). Anslaget för Carlsborgs fästnings-bvggnad (samma §:s 6:te mom.) „ 90,000: (hvaraf ntbetaldes i Februari 1851 r:dr 30,000: i Juli 1852 : , 30,000: och i Oktober 1853 „ 30,000: ). Anslaget för befästnings-arbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona (samma §:s 7:de mom.) 315,000: — (hvaraf ulbetaldes i Juli 1852 r:dr 105,000: och i Oktober 1853 „ 210,000: ). Anslaget för Topografiska corpscns arbeten (samma §:s 8 mom.) „ 36,000: — (hvaraf ntbetaldes i Februari 1851 . r:dr 12,000: i Juli 1852 , . „ 12,000: och i Oktober 1853 , 12,000:). Anslaget till lindring i rustningsoch rolerings-besväret inom Jemtland (85 §:s 1 morn.) „ 9,000: (utbetaldt i December 1852).
Med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit framhärdar, Stormäktigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts allerunderdånigste och tropligtigste undersåte: H. G. Lindhult. Kongelf den 4 December 1865. *) 10:de paragrafen al' den åbei-opade, underdåniga förklaringen bifogade, resolutionen lydert »Rektor och Kollega eller den, som Kuratorerne dertill kalla, skola emot skäligt arfvode, i Martii månad hvarje år uppgöra räkenskaperna och ha indrifvit räntorna för förflutna året, samt inlägga beloppet deraf i en kassa med 3 lås, hvartill Inspector-Scholse alltid skall hafva en nyckel, Rektor en, och den som Kuratorerne dertill befullmäktiga den 3:dje. Arfvodetj härföre samt kostnad för räkenskapsböcker, skrifmaterialier och kassakista får sammanlagdt icke öfverstiga 6 procent af hela förflutna årets räntor, innan stipendii-summan är uträknad.» Tabell, tillhörande sid. 346. 1863 års Redovisning för aflidna Mamsell B. C. Sivertssons till förmån för studerande vid Kongelfs skola den 15:de Januari 1817 inrättade stipendii-fond Debet. Primitiva stipendii-fonden: Inköpssumma af frälseräntor Köpeskillingen för försålda stadsfastigheten N:o 80 1,670: — Ytterligare tillökt af inkomsterna med 30: — 1.700: Fattiga enkors kapital Balanserade medel från 1862 års redogörelse 2,000: 35: Riksmynt. Inkomster under året: Frälseräntan af 4 mantal Wadebacka eller Hallen i Grönköp 62: 6. Dito af 1 £ mantal Sköningared Westergården 52: 1. Dito » i » Tussebo 12: 84. Dito » 1 » Gunilse Nedergården 107: 3. Dito » l » Anered 64: 54. Dito » 1 T » Krokryd 24: 25. Dito » 1 T » Heljebo Per 34: 25.
Sålunda erhålla dessa matinrättningar all den uppmuntran, som kan önskas, men att proclaroera uti bevilln.förordn., att alla spisqvartei sidkare, som uppgifva sig att icke utminutera brännvin, skola befrias från afgifter, det är blott att inrätta lönnkrogar; och jag får för min del reservera mig deremot, så att i en framtid, då denna sak möjligen åter kan komma å bane, man ej må skylla på länsstyrelserna. Hr von Rosen: Jag befarar, att Hr von Hartmansdorff fordrat för mycket af myndigheterna , då han ansett det vara möjligt att conlrollera, alt en värdshusidkare ej utminuterar brännvin. 1 afseende åter på hvad Frih. Nauckhoff föreslagit, nemi. att en värdshusidkare, som vid årets slut visar, att han ej utminuterat något brännvin , skulle återfå hvad han i bevilln. erlagt, så tror jag, att han hallilla svårt att bevisa, att han ej utminuterar brännvin, som någon landshöfding att bevisa, att han gjort det. Jag tror att äfven detta endast skulle föranleda, att författningen eluderades, hvaraf många olägenheter skulle uppkomma. Hr Edenhjelm: Jag afstår ifrån mitt förra yttrande och förenar mig med hvad Hr von Hartmansdorff föreslagit, nemi. att idkare af spisqvarter utan spirituosa måtte upptagas i §:n >45, såsom befriade efter 2 art. Derigenom blefve allt hjelpt. Frih. Sprengtporten: Det är visserligen möjligt, att jag misstager mig om hela frågan. Jag trodde det ej nu vaia fråga om att alla spisqvartersidkare skola befrias ifrån skatt, ty deruti har jag ej velat instämma , utan jag har blott önskat, att sådana bestämdt kända matinrättningar, som Deu 3 Octobcr e. ra. hufvudsakligen hafva till ändamål alt för godt pris förse arbetsfolk eller andra personer med föda utan brännvin, skulle få tillgodonjuta denna eftergift.
Maj:ts förfogande ett anslag af 18,000 R:dr, för att under instundande statsregleringsperiod med 6,000 R:dr årligen anvisas såsom bidrag till Kongl. Theaterns pensionskassor.» 2:0. Utskottet hade uti Femte punkten förklarat, det Utskottet funnit sig föranlåtet afstvrka Rikets Ständers bifall till de trenne olika förslag, som uti särskilda motioner blifvit utaf Grefve Mörner, C. S., Herr R. Ditzinger och Riksdagsfullmägtigen Nils Olsson från Malmöhus län inom vederbörande Riks-Stånd framställda, alla åsyftande, att statsanslag måtte anvisas i ändamål att bereda understöd åt de sedan 1808 — 1809 årens krig ännu qvarlefvande landtvärnsman. Icke något af Riks-Stånden har vid denna punkts föredragning gillat hvad Utskottet i berörda hänseende yttrat. Ridderskapet och Adeln har, med afslag å Utskottets hemställan, bifallit de väckta motionerna på det sätt, att för sagda ändamål anvisats ett årligt anslag å 10,000 R:dr under nästa statsregleringsperiod. Preste-Ståndet bebeslöt, att likaledes under sagda tid enahanda belopp, som nyssbemälda Riks-Stånd beviljat, skulle årligen ställas till Kongl. Majlis disposition, för alt användas till understöd åt sådane landtvärnsman, som kunna anses deraf vara i behof, med dervid fästadt förbehåll, att derigenom det fattigunderstöd, som desse personer inom kommunerna tilläfventyrs åtnjuta, icke finge förminskas. Borgare-Ståndet har gillat Herr Ditzinger motion, som innehåller »att Staten från och med år 1863 måtte lemna ett understöd af 25 R.dr R:mt årligen åt de landtvärnsman, som kunna styrka sig vara i behöfvande omständigheter, samt att för detta ändamål ett förslagsanslag af 10.000
Skattfrie. viirfvade gemenskapen inbegripen, 3,709. g gpg Summa folkmängd 178,194. Häraf följer att folkmängden, under de 4 är, denna underdåniga Berättelse omfattar, ökats med 12,109 personer, af hvilka 10,135 personer tillhöra landet och 1,454 länets trenne städer; Jemförelsen med näst föregående fem åren visar en större tillökning af 1,759 personer. Tager man i beräkningen de sednaste nio åren sorn föregått år 1847 finner man under denna tidrymd en tillökning af 22,459 personer inom detta län. Bidragande orsaker härtill äro dels att inga härjande farsoter under tiden ägt rum, dels att länet haft någorlunda jemngoda skördar och god årsväxt under samma tid, samt att det fått njuta fördelarne af såväl inre politiskt lugn som en fortfa rande yttre fred, under hvilka lyckliga förhållanden jordbruket och andra näringar kunnat ostörda fritt utveckla sig och lemnat tillfälle åt nya bostäders uppkomst samt ökad arbetsflit och deraf beroende arbetsförtjenst. Om det likväl härvid ej bör förbises att, ifall denna folkökning fortgår i samma stigande, den tid kan komma då ett möjligt missförhållande uppstår derigenom att folknummern och hushållens antal ökas hastigare än försörjningsmedlen, så kunna otvifvelaktigt skälen härtill finnas, dels i den inom länet högt uppdrifna hemmansklyfningen, genom hvilken i framtiden en befolkning uppstår som saknar rum och som ej kan ernå den sjelfständiga ekonomiska ställning, som tarfvas för en sjelfägande jordbrukare, dels genom en allt för vidsträckt jordafsöndring, som på flera orter snart i allt för stor vidsträckthet öfvergår till backstugor, eller för små lägenheters upplåtande till innehafvare, som deraf ej kunna erhålla tillräcklig försörjning och hvilkas innehafvare i allmänhet hafva en osäker besittningsrätt. Häraf kan ock befaras en lös befolkning, som är osäker om sin framtid och som, egentligen beroende af en tillfällig arbetsförtjenst, saknar trygghet att finna utkomst och tillräckliga försörjningsmedel.
Några få erinringar må mig emellertid i ani. deraf tillåtas. Gerna medgifver jag, att artiklarna socker och tobak, förnämligast råvarorna, äfven på vår långsträckta kust svårligen kunna blifva föremål för smugling; men då de åberopade sammandragstabellerna utvisa ett något mer än 4 gånger större importbelopp af Caffe året 1857, mot 1833, bevisar sådant väl, att 1857 så mycket högre qvantum införtullats. men ingalunda att importen i lika mån öfversteg hvad som effektift till förbrukning i landet inkom det äldre året, då denna vara ofta ännu infördes på oloflig väg. Utan upmärksamhet torde icke heller böra lemnäs, att den tidrymd af 24 år, som ligger imellan de af motionären antagna jemförelseperioderna. varit i hög grad gynnsam för handel och industri, som under tiden varit i raskt fortskridande; och skilnaden i importqvantiteter, de begge åren emellan, särdeles hvad socker och tobak angår, kan fördenskull hufvudsakligen på ett naturligt sätt förklaras genom stigande folkmängd, ett allmännare spridt välstånd och deraf följande ökad konsumtionsförmåga. Det har sin riktighet, såsom motionären anför, att sockertullen i England är högre än i Sverige. Men enl. den tariff, jag har att tillgå, skola afgifterne för allt slags socker vid införsel till England, efter d. 31 nästk:de Mars, nedsättas med ungefär 30 %. Mig förekommer för öfrigt, att, i fråga om tullbeskattningen hos oss å artiklarna Arrac, Rumm, Caffe, Socker och Tobak, eller s. k. Kolonialvaror, lämpligen icke kunna tagas till föredöme eller jemförelse sådana länder, som Frankrike och England, hvilkas handelspolitik af ålder fordrat att genom absoluta förbud eller diffe* IWO Den 8 December e. m. rential-tullar monopolisera handeln mellan kolonierna och deras resp. moderländer. Men, Mine Hrr, låtom oss hellre företaga en jemförelse mellan vår tulltariff och dem, som si ro gällande i länder, hvilka ligga oss närmare, jag menar Norige, Danmark och de Tyska Tullförbundsstaterna.