Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvilket allt Riksens Högloft. Ständers eget ompröfvande vördsammeligen underställes. Stockholm den 13 Februarii 1818- Utdrag af Contraclet emellan Kongl„ Allmänna Magazins - Direétionen och Commerce-Rädet m. m. N. Björnberg, angående Bränvins-tillverkningen och Distilleringen i Götheborgs Stad, dateradt den 3 November 1813. nr. JL ill verkställande af förberörde Bränvins-tillverkning, distillering och försäljning på Fem års tid från den t i denne månad till den 1 O (Sober 1818 räknad, skola alla Götheborgs KronoBränrferi och DistilleringsWerk tillhörige Tomter, Husbyggnader, lägenheter och Inrättningar, Inventarier, Redskapspersedlar och Effeäer samt deribland de, som emellan förra Arrendeåren 1793 och 1809 från Brinkebergs kulles och Strömstads KronoBrännerier eller Nödsunds Bränvins Eagerställe till Götheborg afhämtade blifvit, uti det skick de nu befinnas af Arrendatorn emottagas samt i lika, om ej bättre stånd, som de år 1793 af Arrendatorn emottogos och år 1809 aflemnas bordt, vid sistnämnde (Arrén - StatsTJtshottets Betänkandeni 233 detids förlopp den 1 Oftober 1818 återställas, utan rättighet för Arrendatorn till ersättning för de förbättringar, som derå under tiden gjorde varda; Arrendatofn likväl förbehållit, atr borttaga och efter behag använda alla Inventarieoch Redskaps-persedlar, sorn han utöfver det ar 1793 emottagne och vederbörligen återlemnade antal förskaffat, så framt icke om deras inlösen honom och Kronan emellan åsämjas kan. Från Originalet rätteligen utdragit, betygar Pehr Klint, Tjenstförrättande Kamererare 1 Kongl. Allmänna MagazinsDireftion. N:r gg. Riksens Högloft.
Proposition N:o 69. 7 Utdrag af Protokollet öfver CivilÄrenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Januari 1866. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsralnistern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, 71 kalstrup. Reuterskiöld och Carlson. Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle uppläste till justering följande, i enlighet med Kongl. Maj:ts uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande förut fattade beslut, uppsatta förslag dels till nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen : b) angående anslag till ny gatuoch tomtreglering i Carlstad; dels ock till nådiga Skrifvelser till Rikets Ständer: Kongl. Maj:t täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner och Skrifvelser af den lydelse bilagorna litt. — R. till detta protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo Otto IV. Seippel. 8 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 70. ]%f:o 70. Ank. till Exp.-Utsk, den 24 Jan. 1866, kl. 5 e. m. Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förhöj dl år sanslag för Slöjdskolan i Stockholm-, Gifven Stockholms Slott den 2 Januari 1866.
Enl. min förmening, hade det varit vida mer gagnande, om dessa penningar, i st. f. att sålunda klumpvis på en gång utkastas i allmänna rörelsen, kunnat successive hållas rörelsen tillhanda. Hvad beträffar frågan om de till Riksstatens ordinarie utgifter anvisade medlens öfverlemnande till Riksg:sKont., för att genom dess försorg utgifvas i rörelsen och förräntas, så har denna del af punkten tillkommit hufvudsakligen med afs:de på de intrader, hvilka med högst betydliga belopp inflyta till Statsverket vid perioder, då de icke behöfvas för statsutgifterna, utan derföre vanligtvis ligga ofruktbara. Man kan väl icke neka, att det vöre nyttigt om dessa penningar under de tider, då de af StatsKont. kunna undvaras, blifva utlemnade i allmänna rörelsen. Statsverket äfventyrar icke derigenom någon brist för sina utbetalningar, ty då upbörden af bränvjnsskatten och en del af Statsinkomsterna verkställes under vissa terminer, samlas större kontanta behållningar, än sorn äro afsedde för de ordinarie statsutgifterna. Dessa medel torde således tidtals utan all olägonhet för sagde utgifters bestridande kunna umbäras, och antingen de derunder äro deponerade i Banken eller aflemnade till Iliksg:sKont., måste sådant icke inverka på K M. eller StatsKont:s dispositionsrätt deröfver. Det är för öfrigt allmänt kändt, att under förflutna tider utgjordes StatsKonRs kontanta k?" Den 2 December. ST pital-tillgång till hufvudsakligaste delen af den s. k. Slntsfyllnadssumman, hvilken var anvisad till utgående från RiksgrsKont. och hvilken StatsKont. hade alt i mån af behof derifrån utbekomma. Denna summa upgick till märmare 2 milkr Rdr Bko och skulle successive StatsKont. tillhandahållas. Om, på sätt man nu hör, såsom sannolikt förutsättas, Riksg:sKont. vägrat att utbetala de reqvirerade medlen utaf denna summa vid ett eller annat tillfälle, skulle statsmachinen verkligen hafva afstannat.
Man har nemi. sagt, att den ifrågavande skatten är ringa, att den kan ersättas med ett halft dagsverke under sommaren o. s. v. Betraktar man denna skatt ensam för sig, så är det visserligen sant att den äfven för arbetaren är obetydlig; men tror man då icke att arbetaren har andra utgifter än denna? Hr Adelborg har nyss medgifvit att en arbetare får betala 2 R:dr b:ko på sin debetsedel, och denna summa är icke för honom någon obetydlighet, om den också är det för oss. I min hemort har en arbetskarl vanligen icke större förtjenst än 24 sk, rgds om dagen under vintern, och under sommaren 32 sk. samma mynt och han skulle skatta sig lycklig om han alltid kunde påräkna denna förtjenst. Detta är dock icke alltid fallet; ty ofta får han förgäfves söka efter arbete, och kan således icke förvärfva denna dagspenning. Då ma man taga i betraktande, huru svårt det skall vara för honom alt hopsamla äfven det ringaste öfverskott 430 Den 23 Mars f. m. utöfver hvad han oundgängligen behöfver till föda och kläder, och fastän den ifrågavande summan för oss är så obetydlig, skall det dock för honom vara ganska 'svårt att på en gång utbetala den. Hr Adelborg har sagt alt hvar och en hör till samhället bidraga för det skydd han af detsamma åtnjuter, och han har derjemte nämnt, att han sett gammalt folk, som likasom skrutit öfver att de ständigt kunnat betala sin skutt, och derigenom ansett sig vara lika goda medborgare som de högsta. Delta har talaren ansett utgöra en grund för utvecklingen och bevarandet af en sann medborgerlighet. Men om det tillätes mig att anföra ett exempel från ett annat land, nemi. Schweitz, så torde det vara oslridigt, att folksinnet derstädes är i hög grad medborgerligt, och likväl betalas der ingen afgift, som motsvarar den här ifrågavande; och det lärer väl ej kunna förnekas alt denna frihet från erläggande af skatt alldeles icke nedsatt Schweitzarnes fosterlandskänsla.
Ständer nu anslagit medel till statsb; nors byggande i Sverige, torde ingen anläggning vara mera af nöden eiler mera påkallad, än den af en central-verkstad, vid hvilken så väl 372 Den 17 J un t e. m. lokomotiver, som annan rörelsemateriel, och materielen i allmänhet kunde med stor fördel tillverkas och till stor besparing för landet, mot att utifrån införskrifva densamma. Man kunde äfven vid en centralverkstad här i landet bäst utstudera detaljerna af den materiel, som bäst passar till våra nationela och klimatiska förhållanden, hvilket icke låter sig göra utrikes, annat än med stor svårighet och kostnad; äfvenledes kunde man med fördel vid en sådan inrättning bilda de lokomotifförare och arbetare, hvilka blifva nödvändiga vid Statens jernbanor. Hade en sådan verkstad genast efter förra Riksdagen blifvit anlagd, skulle redan öfver 100,00 0 Edr varit besparade. Tjenligaste stället för en sådan anläggning torde vara Orebro, hvarest äfven en slöjdskola ärunder anläggning; samt tillika har fördelen af att ega stora och på alla jernsorter rika bergslager helt nära sig, jemte den af vattentransport. Mindre passande deremot anser jag Stockholm eller Götheborg vara, enär der redan en mängd arbetare är koncentrerad, och båda äro långt aflägsna från bergslagerna I följd af hvad jag nu haft äran andraga, får jag, med stöd af 56 § Riksd:sOrdn;n, väcka motion derom; att R. St:r måtte anslå en summa af 600,000 Rdr Ernt till anläggande af en centralverkstad för tillverkandet af den tor statsbanorna nödiga materielen; eller ock att nämnde summa må -såsom lån och mot behörig säkerhet lemnäs den, hvilken, på samma gång han styrker sig ega behörig erfarenhet till ett sådant företags utförande, vill på billiga vilkor åtaga sig materielens tillverkande för statsbanorna. Denna motion begärdes på bordet. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 3 och 16 dennes på bordet lagda Betänk.
För min del skulle jag hafva önskat att den reservation, som vid åtskilliga punkter är gjord för nuvarande exlra-ordinarie? hade varit undanröjd. Det torde blifva svårt för vederbör, embetsverk alt, pä sätt här föreslås, skilja nuvarande exlra-ordin. från de öfrige; men delta är en ringare omständighet. Värre är deremot, om de skicklige och flitige bland nuvarande extra-ordinarier skola, mot de ringa ljuspenningarnes upbärande varda uteslutne från den fördel, som blifvande extra-ordinarier skulle åtnjuta, nemi. att bekomma en större vedergällning för den tid och möda, de i kronans tjenst använda. Af öfverdrifvet nit för extra-ordinariernes bästa, har man i min tanka skadat dem. Jag skulle således för min del hafva önskat, alt R. o. Ad. hade ifrån 2:dra punkten uteslutit orden: ”att tilldelas andra an dera, hvilka redan deraf kommit uti åtnjutande och hvilka fortfarande genom sin llit och tjenstgöring kunna dertill anses berättigade”; att i 3:dje punkten orden: ”i den mån, som de hittills till ljuspenningar utgående medel, till följd af stadgandet uti näst föregående punkt, blifva disponible”, utginge, äfvensom i 4:de punkten, orden: ”Ijuspenningarne åt nuvarande exlra-ordinarierne dock under denna summa inbegripne, så länge något i detta hänseende utgår”. Om dessa föreskrifter ur förslaget borttoges så blefve de, som nu åro extra-ordinarier, lika väl lottade som de, hvilka hädanefter dertill i embetsverken antagas, och då kunde icke den, som vore äldre, men lika flitig och skicklig som en yngre, komma att bli sämre belönad än den sistnämnde, hvilket, elter min tanka, varder följden i händelse 11. o. Ad. samt öfriga Stånd bifalla betänk, sådant det är. Hr Weidenhjelm, Ernst Aug., förklarade sig instämma med Hr von Hartmansdorff. Hr von Troil, Samuel Gust.:
Hvarje beväringsyngling har då i farans stund en af gammalt känd, erfaren och fullkomligt bildad soldat, till hvilken den kan sluta sig med fullt förtroende. Jag anser det derföre af stor vigt, att hafva en stam, med hvilken beväringen på sådant sätt är införlifvad, och tillsammans med hvilken den utgör en stark här, som strider, att jag så må säga, pro aris et focis; och återkommen från striderna till hemmet, mötes den der af allt hvad för menniskan är kärt och dyrbart, hvaremot den föreslagna stammen endast återfinner sina kaserner och garnisons-lifvet. Olämpligheten att bilda en sådan stam som den föreslagna, är enligt min öfvertygelse påtaglig och jag anser den dessutom vara otjenlig; men på det att den nuvar. stammen må finnas fullkomligt skicklig och användbar uti nödens stund, måste den lemnäs sådan bildning, att den kan utgöra skickliga ledare för det unga beväringsmanskapet, till hvilka detta man - Den 15 Mars e. m. 261 skap således kan hafva fullt förtroende. Gifve Gud att R. St. en gäng måtte tänka på angelägenheten, att gifva den nu ifrägav. stammen den bildning, som är af behofvet påkallad! I början af detta anförande yttrade jag, att jag icke ville granska det framställda förslaget, och jag anser sådant äfven öfverflödigt af det skäl, att vi fått mottaga K. M:s nåd. propos. om organisation af landtförsvaret. Vi hafva således att dertill hålla oss, och R. St. hafva redan begrundat densamma samt komma troligen att snart fatta sitt beslut i frågan. Det torde således icke vara lämpligt, att nu framkomma med ett förslag, som utgår från motsatta grunder.
Stats-Utskoftet får, beträffande den gemen* samma anmärkningen emot det föreslagna antal exemplar af Bihanget, upplysa, att då 500 exemplar af hvardera Ståndets ProtoColl skulle svara mot 2000 af Bilianget, ansåg Utskottet en upplaga deraf desto hellre böra tillstyrkas, som utom det att tillräckligt antal exemplar borde finnas att tillgå för alla dem, som prenumerera å Protocollen, flera Publiqua Verk, Embetsoch Tje nstemän, hvilka icke egentligen behöfva Protocollen, torde finna angeläget att förse sig med Bihanget, enär deruti alla Betänkanden och Beslut uti de vid Riksdagen förevarande ämnen införas; Och tiodde Utskottet, på sådana skäl, sig icke böra lemna afseende å den inträffade mindre afsättningen af Bihanget till förra Riksdagens Protocoll, då, genom de vidtagna antalter för en skyndsammare tryckning af dessa handlingar, åtgången deraf synes nu kunna blifva vida större ; varande, efter Utskottets tanka, 1000 exemplar det mindsta, hvartill upplagan borde kunna inskränkas. JJvacl Den 17 April. ; ; Hvad ater angår den till tryckningen af det-, ta Bihang. förslagsvis uppgifna kostnad, 260 R:d i månaden, för 20 ark, så blifver väl denna summa pj tillräcklig» såsom Expeditions-Utskottets Se-4 cretarares nu gjorde uppgift är calculerad för tryckning af blott 500 exemplar; men sorn hvad derutöfver må kunna åtgå, icke kari med säkerhet beräknas, särdeles då sådant dessutom beror deraf, om berörde eller större arktal kan i hvarje månad utgifvas; så och enär ändamålet uppfylles igenom den af Utskottet redan föreslagna utväg, att den belöpande kostnaden liqvideras i den moa penhinge-bebofvet med räkning visas, lärer icke heller någon närmare beräkning af kostnaden anses nödig. I afseende å elen hos Höglofl.
År 1839 stiftades, genom aktieteckning inom länet, till hästkulturens befrämjande en förening, som tillvägagåLt sålunda, att hingstar af den Norrska hästracen blifvit uppköpta och stationerade hos landtbrukare i åtskilliga delar af länet för alt, såsom beskällare, emot billig afgift tillhandahållas under fem års tid, och vilkor för hingsthållaren, alt, inom denna tid, genom erläggandet årligen af en femtedel af värdet, inlösa djuret; och har föreningen till och med 184-7 i berörde afseende inköpt och utlemnal 18 hingstar, af hvilka likväl efterhand 9 afgått, såsom af hingsthållarne inlösta; varande under de sednare 5 åren 150 lill 160 ston årligen af dessa beskällare betäckta. Att dessa åtgärder varit ändamålsenliga och gagneliga lider icke något tvifvel, helst allmogens i länet hästar äro synbarligen af samma ursprung som den Norrska racen, en hästrace, som för sin ihärdighet och styrka är särdeles tjenlig till de här i orten förefallande tunga körslor. Då omförmälde förening bildades och bestämde sin verksamhet efter den åsigt, alt hästkulturen inom Wermland skulle säkrast befordras genom anskaffandet af felfria och mogna beskällare från Norrige, af den der inhemska hästracen och genom dessas stationerande på sådana orter inom provinsen, hvarest en ymnigare tillgång på foder och bete gjorde hästars uppfödande lätt, sökte man äfven göra en annan mening om sättet att förädla Wermländska hästen gällande, den nämligen: att Engelska arbetshästen, croiserad med den i länet befintliga af Norskt ursprung, skulle lemna en afkomma, öfverträffande den Norrska oblandade racen. Året derefter eller 1840 ingingo ock åtskillige possessionater en ytterligare förening för att på denna väg eller enligt den sist anförda åsigten befrämja hästafveln i länet, och anlkaffade för ändamålet Irenne hingstföl af den så kallade Clevelands-racen från England.
Hr Fril), o. Landtm, hemställde i anledn. häraf, om R. o. Ad. vid början af morgondagens plenum behagade utse de 3:ne deputerade, som skola vara närvar, vid H. K. H. Alffurstens, Hertigens af Skåne examen ; hemställande Hr Landtm, derjemte, om Ståndet behagade på vanligt sätt utse dessa ledamöter genom vallistor, innehållande hvardera 3 namn. Gr. Frölich, David: Jag hemställer vördsamt till Hr Landtm, och Ståndet, om icke det må öfvei lemnäs till Hr Landtm, alt utse de personer, hvilka vid ifrågavar. tillfälle böia vara närvarande. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh., samt några andra ledamöter hördes häruti instämma. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då förtroendet att vid ifrågavar. tillfälle föreställa R. o. Ad. vore en utmärkelse, hvars hela betydelse berodde derpå att R. o. Ad:s majoritet gjorde valet, ansåg Hr Landtm, att ett utseende af dessa deputerade, på det sätt Gr. Frölich föreslagit, genom Ilr Landtm, personligen icke skulle vara så lämpligt; och måste Hr Landtm, undanbedja sig detta förtroende af R. o. Ad., och förnyade Hr Landtm, nu sin hemställan om R. o. Ad. genom val på vanligt sätt behagade utse dessa deputerade. Bifölls. Upplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s förslag N:o 361 till R. St:s und. skrifvelse lill K. M. om iakttaganden, då delägare i tackjernshytta äskar att få idka stång jernssmide. Justerades 9 prot.utdr. för förliden gårdag. Föredrogs ånyo förstärkta StatsUtsk.vs den 2 dennes på bordet lagda mein. JN:o 563, om inträffadt hinder för votering rör;de extra-statsregleringen. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då voteringen förliden gårdag ägt rum, R. o. Ad. torde finna att mern. N:o 563 icke erfordrade annan åtgärd än att läggas till handlingarna. Ropades ja.
Denne sistnämnde ledamot har sagt, att jag misstagit mig i den uppfattning, jag framställt ang:de hans förslags åsyftning att lätta grundlagsförändringar. Jag har ingalunda velat misstyda hans mening, utan jag har endast utsträckt den eller sett den, om jag så får säga, genom förstoringsglas, då jag sagt, att efter analogien af hans förslag, att en grundlagsförändring skulle kunna blifva hvilanda, oaktadt tvenne Stånd ogillat den, borde, för att lätta och befordra 17° D en 19 F c b r 11 a ri. grundlagsändringar, afgörandet kunna vid sista riksdagen öfverlännäs åt tre Stånds beslut. Gr. Frölich har misstagit sig, då han trött, att jag hestridt, det med återremisserna af grundlagsfrågor må tillgå på samma sätt som med andra mål. Det är högst ledsamt, alt man så litet ger akt på hvad som talas, förrän mari upptager det till besvarande. Likaså svårt det vore att råka ut för den Omtalade rakmachinen för dess blindhets skull, lika obehagligt är det ock att råka ut för döfva replikan ter. Frih. Boye: Jag anhåller att få siraplifiera frågan derom, huruvida Utsk:s veto skulle qvarstå eller vara borta. Må man eftersinna följderna af den Jära, att man skulle kun-1 na kl. 12 på dagen framställa ett förslag till grundlagsförändring oell kl. 1 deröfver votera. Ingen ledamot har försökt att till vederläggning upptaga dessa sanningar: 1:0 att frågor om grundlagsförändringar icke få i Ståndens plena väckas, och 2:0 att icke något annat förslag får framkomma än det, som af Utsk. befunnits nyttigt, nödigt och möjligt. Nå väl!- öfvergifvas ’icke dessa sanningar, i fall Stånden sjelfva få uppgöra förändringar, stridande emot Utsk:s tillstyrkande? Och har man icke då borttagit . Utsk:s veto?
Den förhöjning, E. K. M:t, med serskildt fästadl afseende å nödvändigheten, att Sverige tillegnar sig åtminstone någon betydlig del af de arbeten i de practiska vetenskaperna, hvilka till så stort antal och af erkändt värde utgifvas i främmande länder, äskat i anslaget för böckers inköp vid Kongl. Bibliotheket från 5,000 R:dr till 8,000 R;dr, hafva Rikets Ständer likaledes bifallit. 4:o Clerecie Staten. o) Enär Contracts-Prosten öfver Ångermanlands Norra Contract, genom Kongl. Brefvet den 14 Augusti 1843, förklarats berättigad att från och Expeditions-Vtskottets Förslag lil', und. Skrifvelse, N.o 88. j75 med år 1838 och framgent för de nja pastoraten Mo, Björna och Gideå undfå en prostetmina för hvarje pastorat, har E. K. M:t äskat ett anslag af 3 tunnor spanmål att i berörde afseende utgå af Kronans behållna tionde i orten; och hafva Rikets Ständer sådant, såsom grundadt på ett redan lagligen pröfvadt förhållande, bifallit. F) För bildande af ett serskildt pastorat af Loos Capell-lag i Färila socken af Norra Helsingland, har E. K.
Besvärsoch Ekon.-Ulskottels Betänkande N:o 44. 3 vara förtjent af uppmärksamhet, men, enär det, enligt nu gällande lagar och särskilda författningar, åligger Landshöfdingarne att, genom dem underlydande betjente, såsom kronofogdar och länsmän, vaka öfver, att vägfarande icke af 'en eller annan orsak obehörigen uppehållas, anser Utskottet, att i de af motionärerne öfverklagade fall, der grindar kunna finnas vara utan nödtvång upprättade, rättelse kan genom anmälan hos vederbörande vinnas, helst det icke kan anses i lag medgifvet jordegare att godtyckligt öfver allmänna vägar uppföra grindar; hvadan och då väghållnings-skyldige äro förpligtade att genom snöskottningar hålla allmänna vägar i farbart skick, samt utfärdandet af allmän föreskrift om hägnadernas borttagande under viss tid på året, eller deras ersättande genom diken, grafvar eller häckar af buskvexter, torde möta oöfverstigliga hinder i särskilda landsorters olika lokalförhållanden, Utskottet vördsamt hemställer, att motionerna icke mätte till någon vidare åtgärd föranleda. Ank. till Exp.-Utsk. den 2 Jan. 1858, kl. 7 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om inrättande af Handelsdomstolar. Uti ett till Vällofl. Borgare-Ståndet ingifvet memorial har Herr Rooth, F., anfört: att en olägenhet, som man i vårt land länge öfverklagat, men dock ännu ej sökt afhjelpa, vore saknaden af Handels-domstolar i städerna. Inom det merkantila facket förkommo ibland mångahanda tvistigheter i afseende å haverier, vexel-transaktioner, försäkringar, leveranser m. m. af den beskaffenhet, att, då de dragas inför de vanliga domstolarne, det ofta kunde falla sig nog svårt för en domare att afgöra dem; liksom det mången gång kunde ligga mycken magt uppå, 4 Sammansatta Lagsamt Allm.
Trosstransporl-medel vid Westmanlands Regemente, förändrad debitering af — 4 1 248 — b. 21 Juli b. 25 Juli b. 23 Juli b. 23 Juli — 97 — 2. W 1 PS ® 3 C£L tn • 2. <Z1 0? 3 > 2 g 1 1 a e a; pj0 3 f» EST 05 05 3 Riks-Ståndens Beslut. t» ö pr 3 -1 CL s. 2. & t CL 05 CJQ CD ée T. ■y o £s CD CD s CJD 3 5’ M S* 3 D. Cl ro (0 * v, 3 CD — - cjq CO CD C Kidd. o. PresteBorgareBondeN:o N:o | Sid. Adeln. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIBÄNK TILL sålman iansLa-svÅBOkoiis PROTOKOLL VID Bja&timsi Kfkstlageii i ^lopkliolm Arén tMW, 1*5* och |§ä§. TREDJE & AMLI.WGEI* Ronstitutions-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. Konslilatiotis-Utskott els Memorial N:o ■/. 1 Hisö 1 Ank. lill Exp.-Utsk. dea 14 Nov. 1856, kl. 11 f. m. Memorial till Rikets Ständer, om ar frodén för Konstitutions-Utskottets Kansli. Konstitutions-Utskotlet har nu, såsom vid förutgångna Riksmöten, vid tillsättande af dess Kansli funnit för göromålens skyndsamma gång nödigt, att, utom den för Utskottet genom Riksdags-Ordningen bestämda personal af en Sekreterare och en Kanslist, antaga en Notarie och en Kanslist; med anmälan hvarom Utskottet, i anledning af stadgandet i 24 § 1 mom. Riksdags-Ordningen, får vördsamt anhålla, att arfvode» åt dessa tjenstemän måtte beviljas i enlighet med de grunder, hvilka komma att vid Riksmötet tillämpas för Kansli-beljenings aflönande.