Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessutom torde väl förtjena tagas i betraktande den omständighet, att sjömannayrket är kanske det tyngsta och mest mödosamma inom landet, och man borde således förr lindra än öka dess börda, serdeles som sjömännen genom detta sitt mödosamma yrke göra fäderneslandet ganska stor nytta. Staissamt Allm. Besvoch Ekon.-Utskoltens Utlåtande, N:o 25„. Man har invändt, att, om icke beväringsskyldigheten hos handelssjöfolket utsträcktes till 50:de ålders-året, sjövandt folk ej skulle finnas att för flottan tillgå vid utbrott af krig. Men denna brist kan utan en sådan åtgärd alltför väl af hjelpas, dels genom förhyrning af frivillige och dels derigenom att af rotebåtsmännen ett visst antal årligen finge för viss tid antaga sjötjenst å handelsflottan, hvarigenom, efter min tanka, staten skulle vara tillförsäkrad att under krig kunna påräkna ett tillräckligt antal sjövandt manskap till örlogsflottans bemannande. Visserligen behöfvas för roddflottans behof rotebåtsmän, men om någon brist derå uppkommer, kunde den fyllas genom den till sjötjenst indelda beväring, som genom en kort öfning kunde för roddflottan blifva användbar. Af herr Winge. Ank. till Exp. Utsk. d. 13 Juni, kl. 2 e. m. Utlåtande i anledning af vackt fråga om en viss del af Indelda Arméens samt Båtsmanshållets ställande på vacance.
I anledning häraf hemställes, att, med bibehållande af den för det sistnämnda året bestämda tullsats, omförmälde afdelning under artikeln Vantar må erhålla följande redaktion: »andra slag , ,1^1 fi:dr.» Enligt taxan är »Vax, alla slag» tullfritt, men deremot finnes ingenting bestämdt med hänsigt till Vaxarbeten; och då dessa äro af väsendtligt olika beskaffenhet och värde samt svårighet således möter att åsätta dem tull efter vigt, hemställes, i enlighet med General-Tullstyrelsens derom framställda förslag, att under linien måtte såsom not införas: »Vax: arbeten deraf hänföras till sista rubriken i Införsels tarifen. » För Helsiden-, Halfsidenoch Bomulls-Väfnader, andra slag, äro jemväl i taxan utförda olika tullsatser för åren 1858, 1859 och 1860; och då äfven för dessa artiklar de för sistnämnde år bestämda tullsatser lära böra bibehållas, hemställes, att taxan i afseende å nämnde artiklar må erhålla följande redaktion: »Väfnader: helsiden-: andra slag, Guldoch Silfvertyg derunder inbegripna, 1 ® 6 R:dr halfsiden-: andra slag: 1 » 3 R:dr bomulls-: andra slag oblekta och ofärgade. 1 » 40 öre blekta eller färgade. 1 » 70 öre tryckta eller pressade 1 » 90 öre.» Bevillnings-Utskottets Betänkande JVs 23. 51 Enligt föreskriften under artikeln »Bomulls-väfnader med blandning till större elier mindre del af Lin eller Hampa,» skola »andra slag,» än Bolstervar, Damast och Dräll tullbehandlas såsom lika beskaffade tyger af bomull allena. Efter hvad till Utskottets kunskap kommit, har under sednaste tid någon gång importerats Maltväjnad af hampa med obetydlig tillsats af bomull, hvilken vara alltså måst underkastas den för »färgade bomullsväfnader, andra slag» bestämda tull, utgörande numera 70 öre per <£.
Ytterligare utlåtande. Mörums Krono-Laxfiske, om ändring af de angående, utfärdade Författningar. IV s. 731 — 740. N. Norrköping, angående Låne-understöd för städerne, och Borås,! Ytterligare utlåtande. V s. 327. Norrlander, Fältväbel, Se Bevillningsmedel. Notarier, 2:ne, använde af Utskottet. I s. 4• Nummer-Lotteriets, om, indragning. II s. 992.—998. Särskilde Meningar. Ytterligare utlåtande. lil s! 23o—,234, Räkenskaper, om granskning af för 1821. V s. 621—626. Nybyggare, angående ytterligare understöd för, i de Norra Provinserne.. IV s. 354—365.* Ytterligare utlåtande. V s. 684 — 689. Nyhemmans anslående,’ om, till hjelp får svaga rotar. IV s. 265—274. *"\ O. Officerare, om Löntillökning för i3 Subalterne vid Skånska Dragon-Regementet. II s. i4j2, Ytterligare utlåtande. lil s. 570—573. Öfiicers-Boställen, om försäljning till Skatte uf. Se Kungsgårdar, R eg ister. 2 it Orgel-Werk, om ersättning för Reparationskostnaden ä Storkyrko-Församlingens. VI s. i — 6. Särskilde meping. VT s. 6—8. Ytterligare utlåtande. VI s. 454 > 4^5. Ouchterlony, rörande en extra ordinarie afskrifning som blifvit beviljad Ivongl. Ränt mästaren. II s. iog4—1096. P. Passevolance-afgiftens, Mötes, om förändring i dess utgörande: Utlåtande deröfver. I s. 919—922. om,upphörande eller nedsättande. IV s. 82-85. — Dito Dito IV s. 759—763. — Cassan , om Granskning af. Se Tullverkets Räkenskaper.
I fråga åter om det s. k. raisonnement, som nu blifvit föredraget och hvarom vi nu hafva att yttra oss för att få slut i saken, vill jag framställa min öfvertygelse om den nyss upplästa 79 §. Hade den endast innehållit: Ingen förändring i Rikets mynt må äga rum utan R. St:s bifall, så hade det varit utom all fråga, att hvarken myntenhet eller underafdelningar och fördubblingar deraf kunnat bestämmas utan R. St:s samtycke. Min öfvertygelse är ock, att det vore nyttigt och skäligt, att så blefve stadgadt; men grundlagen innehåller ej ett sådant stadgande, och jag tror ej, att man genom en tydning af grundlagen bör söka komma dertill. Hvad skrot och korn angår, så, utan att ingå i den långa deduclion, som här blifvit grundad på ordres för myntmästare, tror jag, att skrot betyder alliage och korn det fina silfret. Skrotet är af intet värde, men kan ej tillsättas af hvad metall man behagar, utan skrot och korn är den metalliska massa, hvaraf myntet skall slås. Derföre kan man ej säga, att grundlagen ej tillåter Konungen att förändra myntet; men grundlagen har sagt, att det ej må förändras till skrot och korn Den ai Augusti. titan R. Sirs bifall, på det att myntet ej utan deras samtycke må förbättras genom ökande af silfverqvantitelen edler försämras genom tillsättande af en större massa af den andra metallen. Detta är hvad som nu sker i Egypten, der piastrarnas utseende bi beha lies, men de genom förändring till skrot och korn förändra sitt värde. Jag vill ej vidare uppehålla mig vid denna del af frågan, utan endast instämma i hvad en ledamot af Regeringen här yttrat, att det vore skäl, att bestämmandet af myntenheten samt dess fördubblingar och underafdelningar vore öfverlemnadt åt båda Statsmagternas afgörande, men att så nu icke är i grundlagen stadgadt. Jag anser myntenhetens bestämmande vara af vigt och ser intet hinder för att, såsom 2:ne Stånd redan beslutat, R. St. i önskningsvag framställa sin opinion i detta mål.
Maj angående en närmare reglering af Gottlands National-Beväring och dess aflöning; 57 Molins innestående Bemisslage; 58. Den 29 Maj om reglering af Post-Verkets Aflönings-Stat; 59. Den 6 Juni angående en del af Kongl Bihang till Riks-St, Prot. 1817—1S18. loide Sami. AV 92, 93. 73» Riksdags-Besluiet. Hof-Statens Indragnings-Stat ; 60. Den 11 Juni angående Kansli-Rådet af Wetterstedts och Assessoren Adlerbrants ansökning om införsel i Visingsborgs eller Rådmansö Kongsgårdar för uppgifne Kronooch Skatteratts:' fordringar ; 61. Den 10 Juni angående afskedstagande Sjutti-årige, med Indelte Löner försedde, Civile Embetsoch Tjenst-mäns samt Retjentes uppförande på Allmänna Indragnings-Staten; 62. Den 6 Juni angående kostnaden till minnesvård öfver Högst-Salig Hans Kongl. Höghet Kran-Prinsen Cart, August; 63» angående tillökt Vaktbetjening vid Götheborgs Läns fängelse ; 64. angående sökt ersättning till Häradsskrifvame i Jemtland för dem anslagna men ännu icke tillträdda Boställen; 65. angående reglering af lönings. sättet för Lands-Sekreteraren och Lands-Kamre, raren,uti Jemtland: 66. Den 13 Juni angående Stats-regleriiuJ gen under Riks-Statens Andra Hvifvud-Titel; 67. angående Stats-regleringen un der Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel ; 68. Den 11 Juni om kostnaden för Vare Deputerade till bivistande af Kröningen i Norrige; 69. om anslag till underhåll föc Byggnaderne vid Rosersbergs Kongsgård; 70. Den 13 Juni i anledning af Vare Re-' visorers Berättelse öfver Stats-Verkets Förvaltning och Räkenskaper för åren 1812 till och med 1815; 71.
De mångfaldiga och olika medel, gom blifvit använda att inskränka tillverkning och consumtion af bränvin , harf ingenting uträttat, Ännu har icke tillgäng fls« ‘->5 Junii e. m. saknats för den, sorn haft medel att köpa för, Och ännu har ingen sak»at tillfälle att öfverlasta sig, som dertill halt håg. Jag anhåller om återreroiss af Utskottets Betänkande , derföre att jag anser detsamma icke höra gilias och icke heller den nu gällande författningen böra fortfara; men jag gös det utan hopp om den ändring jag önskar, N:o 4. Hörsamste Memorial?
Och hvad som måste vara ännu fördelaktigare för tunnelarbetet är, att då det flytande syret ledes ned i jordkärnans smälta massa, stelnar denna vid beröringen, hvarigenom man kan liksom spruta fram ett rör genom jordens inre. Tunneln bygger sig själf på det sättet.» »Snillrikt!» utropade gästerne. »Mer än snillrikt,» förklarade ett par ingeniörer som hoppades få anställning vid det nya företaget. »Omkring syrströmmen bildar sig,» fortfor värden, »en stel skorpa af utomordentlig hårdhet hvilken vid förnyad insprutning får tillräcklig tjocklek för att kunna uthärda det ofantliga trycket af jordskorpan.» »Det där är ju ganska klart,» instämde gästerne. »Mer än klart,» försäkrade ingeniörerne. »Som sagdt,» tillade värden, »göra vi att börja med en tunnel till Skotland. Men sedermera ämna vi företaga ett mycket större arbete och under hafvet anlägga en väg från Europa till Amerika, till och med under Nordamerika till den gamla kaliforniska kusten. Det varder en rätlinig tunnel som på jordytan skulle motsvara omkring 1300 geografiska mil i en geodetisk linie, men inne i jorden är endast kordan af segmentet och nästan blott omkring 11 eller 1200 mil, således en vägbesparing af bort åt ett par hundra mil. Om man tänker sig de bägge radierna från tunnelns två ändpunkter dragna mot jordens medelpunkt, skulle de omfatta en vinkel af ungefär 88 grader, och således skulle den lutning som tunnelns linie gör så väl mot Europa som mot Amerikas vestkust vara i 44 grader, d. v. s. att tunneln kommer att från Europa tränga ned i jorden med 44 graders lutning och sedan gå upp mot Amerika med 44 graders stigning.» »Men ni sade nyss, att tunneln skulle göras fullkomligt rätlinig,» invände en af gästerne. »Han varder också rätlinig,» svarade värden, »och när man talar om lutning och stigning, menas därmed blott ett närmande och ett aflägsnande i afseende på jordens medelpunkt, dit man naturligtvis icke kommer. Men denna så att säga imaginära lutning och stigning är likväl fullt tillräcklig för att framdrifva vagnarne.
Under det all privatbankerne efter delta förslag icke skulle utgifva sedlar till mindre valeur än 10 r:dr rgs, sä ger Riksbanken ut sedlar pä 12 sk. rgs, således på en fyraliondedcl af privatbankens minsta sedlar. 0m 54 Den 23 April e, in. man då sätter ner detta belopp till 5 r:dr rgs, sa tycker jag, att man verkligen icke kan begära mer, än att minimivaleuren för privatbankernes sedlar äro 20 gånger större än den som blifvit bestämd för Riksbankens sedlar, då förhållandet är vice versa emot i alla andra länder. Jag har aldrig baft några privatbanksactier och får troligen heller aldrig några sådana. Således är det icke af eget intresse sorn jag talar; men jag är fullt öfverlygad om, att privatbankerne icke kunna förnya sina octrojer, om sedelvaleuren icke nedsättes, och att derigenom den största skada skulle komma att träffa icke allenast rörelsen i landet, men isynnerhet Riksbankens soliditet. Mine Herrar, vi bafve ju redan sett, alt i händelse privatbankernes octrojer icke förlängas, så skola de ersättas med Riksbankens filialcontor lill 4, 5 eller 7 millioner. Jag hemställer till alla dem, som ifra för vår Ranks soliditet och bestånd , om icke detta är det vådligaste för Banken som man kan företaga sig, och må säga, att jag icke begriper, att de som ömma för Riksbanken tala emot privatbankerne, då utan tvifvel rätta sättet alt skydda den förra, är att ställa så till, att privatbankernes octrojer fä fortfara. Hvad beträffar Frih. Cederslröms förslag ora den modifieation i redaclionen, att tillägga orden ”Rikets mynt,” så har jag deremot ingenting att invända. — För öfrigt får jag tillstyrka Gr. Cronhjclms förslag, alt minimivaleuren nedsättes till 3 ndr 16 sk. Frih. Palmstjerna, Nils Fredr.:
Idun håller sina spalter öppna för alla, som kunna hafva något, om ock aldrig så litet, att meddela tidningens läsarinnor, och hoppas redaktionen alt på detta sätt småningom förvärfva sig en hel stab af flitiga medarbeterskor. Idun är ej afsedd att vara någon egentlig illustrerad tidning, men kommer dock att då och då intaga en och annan liten fin illustration. Särskildt vilja vi nämna, att Idun ärnar under årets lopp meddela ett helt porträttgalleri af qvinliga personligheter, som på ett eller annat sätt gjort sig beN l:sta årg. Z. Topelius. märkta, t. ex. för framstående qvinliga egenIdun har redan förvärfvat sig flere framskaper, på literaturens eller vetenskapens område, stående medarbeterslcor, bland hvilka må nämsåsom uppfostrarinnor o. s. v. Iduns läsarinnor nas fruarna Mathilda Langlet, Eva Wigström torde då ock få se dragen af tidningens mera (Ave), Elna Tenow (Guido) och Cecilia Holmbemärkta och flitigare medarbeterskor. berg, f. Bååth, samt fröknarna Mathilda Roos, Idun kommer alt hvar eller hvar annan må- Dl ar a Smitt m. fl. Idun synes redan hafva väckt det lifligaste nad anordna pristäflingar i ämnen, som beröra hemmet och qvinnans öfriga vericsamhelsintresse bland qvinnorna i alla delar af landet, ty område. Början härmed har redan gjorts. (Se tusentals reqvisitioner å profnumren lia ingått. uppropet till husmödrarna å annat ställe i tid1 Idun har ock inom hela den svenska tidningspressen rönt det välvilligaste mottagande. ningen!) Idun gifver slutligen alla sina prenumeranIdun har en synnerligt rikhaltig afdelning för husmödrarna, i hvillcen dessa erMlla en mängd ter utan vidare kostnad med sista numret i rent praktiska råd och anvisningar af alla slag. hvarje månad en med goda bilder och god Idun kommer att hålla en mycket intressant text försedd fullständig Modetidning följetongsafdelning, omvexlande med originalarbeten och öfversällningar. Bland de förra med mönsterbilaga.
405 staten utgå och besparingarne under denna tid af 3 år, tillsammans 210,000 R:dr, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, återremitterades; i följd hvaraf Protokollet öfver diskussionen om denna sednare punkt skulle till Utskottet öfverlemnas. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Betänkande, M 9, angående allmänna bevillningen, dervid Ståndet biföll allt hvad Utskottet föreslagit och hemställt, såväl beträffande ifrågasatta ändringar uti och tillägg til! föreskrifterna i gällande Bevillnings-stadga, som ock rörande formulären till samma stadga och instruktionen för taxeringsförrättningarne, med följande undantag. Ståndet lät bero vid Utskottets hemställan å sidan 8 af Betänkandet, att något afseende icke nu måtte fästas å en af Herr Friherre 5. Creutz väckt motion, deri, under åberopande af ett utaf samme motionär framstäldt förslag om grundräntans efterskänkande af Staten och statsinkomsternas fyllande genom bevillning, föreslagits, att, i händelse af Rikets Ständers bifall härtill, bevillningen å person må, i mån af innehafvande fast egendom eller kapital, höjas till det belopp, Rikets Ständer kunna finna billigt, och hvad som sedan brister i nuvarande grundskattebelopp fyllas genom förändring i tullagstiftningen medelst högre tull å lyxartiklar och utrikes varor, till det belopp, Rikets Ständer finna skäligt.» Utskottets hemställande!», dels å sidan 20, att den särskilda bevillningen of utländska handlande och handelsexpeditör skulle upphöra att vidare utgå samt hela g 16 ur Bevillnings-stadgan således uteslutas, och dels å sidan 21, att stadgandena i g 23 af gällande Bevillrvings—förordning om bevillning af karaktersfullmagter skulle upphäfvas, Åfslogos. Likaledes, och såsom en följd af sistnämnda beslut, afslogs Utskottets å sidan 39 gjorda hemställan, att i samtliga formulär, der kolumnen eller rubriken karaktersfullmagter förekommer, densamma må uteslutas tillika med de anförda exemplen.
Det är alldeles uppenbart, alt de insigter, den noggranna kännedom af ärendena och den förmåga alt göra sig i deras minsta detaljer hemmastadd, som måste erfordras hos läns-styrelsens chef, för att i allo så som sig bör, kunna uppträda bland sina underordnade samt utöfva tillsynen och ledningen af de mångfaldiga juridiska, kamerala och administrativa ärendenas gång, och förutan hvilka egenskaper icke någon, om han ock undergått behörig akademisk examen, skulle kunna utan fara för ärendenas vanvård få sig anförtrodd utöfningen af Landssekreterare-eller Landskamererare-embele, i allmänhet icke konna vinnas genom verksamhet i militära befattningar. Att någon gång synnerliga skäl till undantag från den anförda befordringsgrundsatsen kunna förekomma, är å Rikets Ständers sida erkändt och lärer icke af någon betviflas, oaktadt, i sådan fråga som denna, betänklighet kan finnas äfven deruti, att erfarna och skickliga militär-personer dragas från den bana, der de kunna med sina goda egenskaper gagna, till en annan, der de äro främmande och vid redan hunnen mera framskriden ålder måste röna större svårighet att göra sig hemmastadda; men vid ofvannämnde företeelse, att under ifrågavarande tre år Konungens Rådgifvare iakttagit tystnad, då sådant undantag sträckt sig till de flesta Landshöfdinge-utnämningarne — och till det betydliga antalet af fem — mäste Konstitutions-Ulskottet anse, att Konungens Rådgifvare, för att icke gifva rum för erinran om bristande nit för Rikets sannskyldiga nytta i detta hänseende, bordt finna för sig angeläget, att till protokollet afgifva de yttranden, som kunde utmärka, om Konungens Rådgifvare vid dessa tillfällen verkligen trodde sig ega anledning att anse saknaden af praktisk erfarenhet i civila embeten kunna ersättas genom ådagalagda utmärkande egen - Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 6. M egenskaper hos de ifrågakomne personerne, så alt skäl vore för handen till undantag från en befordringsgrund af den obestridligaste giltighet o.ch vigt, Denna anmärkning gäller:
Utaf förenämde orsaker har Bevillningen efter Irsta Artikeln ökat sig med 3,247 Rrdr 34 sk. och Mantalspenningarne med 928 Rrdr 24 sk. Bränvinsbrännings-afgiften, som uti tabellerne till förra Femårs-Berättelsen upptages till 7,652 Rrdr 43 sk., har enligt nu bifogade tabeller upp - 8 gått till icke mindre än 13,838 R:dr 21 sk. 7 r:st., hvadan en tillökning uppkommit af 6,185 R:dr 26 sk. 7 r:st. Detta härleder sig ingalunda derifrån att en större bränvinsproduktioii ägt rum, utan helt och hållet ifrån den högre beskattning på denna näringsgren, som blifvit bestämd uti Eders Kongl. Maj:ts Nådiga förordning den 19 Juni 1835. De ständiga räntorne hafva, enligt hvad tabellen utvisar, dels blifvit förökte och dels förminskade på sätt härefter närmare upptages. — Föl jande hafva vunnit tillökning, nemligen: R:dr siv. r:st. Afraden med 242: 7. i. Lagmansoch Häradshöfdinge-Räntan med 185: 12. — Deremot hafva följande blifvit minskade: Krono-Tionden med 513: 14. 9. och Gernings Öhrén med — 16. — Orsakerne till förhöjningen och förminskningen, der den ägt rum i afseende på förenämde räntor, äger sin hufvudsakliga grund i förändrade markegångspriser, med undantag af Afraden, hvilken blifvit förhöjd i följd af skedde skattläggningar å qvarnar, ty i annat fall skulle naturligtvis Afraden, hvilken äfven utgöres i Spannemål, och sålunda är beroende på markegångspriserne, hafva fallit i samma mån som Tionden. — Hvad Lagmansoch Häradshöfdinge-Räntan beträffar, så har tillökningen sin tillkomst derigenom att rök-antalet blifvit större än hvad det förut varit, och förminskningen uti Gerningsöhrenen tillkommit deraf att Gerningsmännen minskats Q O med en person.
Utbetalte Arfvoden 280. — Centonal ... 2: 4°. /jn Balance till År 1828. Vinsten År 1827 4,876 V & Fordringar hos säkra Låntagare .. 141,016. — •— ,t Cessionant»' 35,564: 25. 1. Balance till År /828. Bet. N. o 2 01, p. 236. L. H. Willman, E. F. Ström. J. —■ l-l—lil». Litt. C. Utdrag af 1826 och 1827 års Räkenskaper för Manufacturoch Allmänna Arbetshus-Medlen. Manujadur-Medlen. Till Öfverstyrelse» för Fängelserne och Corrections-Inrättningarne i Riket, lefvererad behållning af Contanta Medel och Reverser för utestående fordringar vid Junii månads slut år 1827 „ J. M. Härstedt. 3 B. Btt. Bet änkanden, N:o 201. 237 ningar ur nämnde Fond, och deribland synnerligast afföringen af den tili inköp af ett boställshus för Biskopen i Götheborgs Stift af Fonden utbetalte Summa, stor 7Öoo R:dr. 1 afseende på denna Afskrifningssumma har Utskottet inhemtat, att sedan R. St:r så väl vid i8i5års Riksdag, som vid 1817 och 1818 årens Riksmöte hos K. M:t anhållit, att den Biskopen i nämnde Stift af Allm. ArbetshusFonden tillagde årliga hushyra af 700 R:dr måtte upphöra, och nämnde summa få till det med Fonden åsyftade ändamål användas, K. M:t uti Nåd. skrifvelse till K. Corn.
Rådgifvarne anmärkt dels deras underlåtenhet alt tillstyrka ”ett skyndsamt företagande af en till alla af unionsförhållandet föranledda frågor sträckt reglering”, dels ”tillstyrkanden och åtgärder, som icke stödI sig på den fasta grund af billighet och ömsesidig fördel, som rättvist varit, och lili hvilka en något för stor undfallenhet visat sig för anspråk, som icke deraf varit förtjenta ” 1 förra hänseendet hafva under de sistförflutna åren förberedande åtgärder till afhjelpaude af de öfverklagade brislerne blifvit vidtagne. I sednare hänseendet har Konstitutions-Utskottet vid granskningen af Stats-Rådets protokoll trott sig böra anmärka ett rådslag, sorn synes utvisa, att Konungens Rådgifvare icke hafva gjort tillbörligt afseende på befintlig olikhet mellan Sveriges och Norriges fördel, ulan för den sed nare åsidosatt den förra. Utskottet har till anmärkningen mindre blifvit löranledt af något afseende å den uti detta ärende af Rådgifvarne tillstyrkta statsutgiften, än af de följder, hvilka en alltför långt utsträckt eftergifvenbet å Sveriges sida möjligen skulle kunna medföra. Utskottet anser det nämligen icke osannolikt, att Norriges Regering och Embelsmyndigheter, nitiske och omhugsamme om sitt lands fördelar, skola anse sig af sin pligt manade, att, så länge intet hinder möter, utsträcka Norriges anspråk, hvilka småningom skulle kunna antaga en för Sverige verkligen besvärande vidd och betydenhet, och tillika genom inflytande på tänkesättet i Sverige störande inverka på det goda förhållandet mellan Brödrarikena. För sådant ändamål får Utskottet för 30 Honstilutions-Utskottels Memorial N:o 'Ii. Rikets Ständer framlägga förhållandet med en af Svensk-Norrska Konsulen i Archangel i underdånighet begärd och i Nåder till en del bifallen löneförhöjning. Sedan till det genom Konsulen A.
Riksens Ständer framhärdar rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. r Juli!» , Prest-Ltändet den i » - Borgaec-Ständct d> r - s Bonde-Ständer den i Stsrmägtigste Allern^digste Lonung! ^stsens Ständer fä hos Eder Kongl. Majit anmäla sitt underdäniga beslut, att den, som will söka ändring uti ConfistorierneS Utslag i de mäl, som derefter omedelbarligen böra dragas under Kongl. Majits pröfning, icke allenast inom samma tid, som han äger sina underdäniga beswar till Eder Kongl» Mai:t ingifwa, Consistorium om denna sin föresatts mderrälta, utan ock inom utgängen af en lika läng tid 942' Den i Ju derefter, med bewis inför Consistorium styrka, att han sina beswar i laga tid och ordning ingifwir, äfwensom till winnande af likhet härmed uti te mål, som dragas fran Consistoricrnas till HoftRätterncs, och widare till Eder Kongl. Masits pröfning, det matte aläggas de smara aden enahanda stadighet, sa, som öjwerensstämmandc med grundförsatcningcn för Rättegången i Dom-Capitlen ken n Febr. 1687.