Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det goda förstånd, det ömsesidiga förtroende, hvilka råda mellan Mig och Sveriges Ridderskap, äro lika glädjande för Mitt hjerta som hugnande för fosterlandets vänner; ty detta förhållande skall, på ett välgörande sätt inverka på Våra samhällsangelägenheter. Edert Stånd har icke blott med tapperhet följt Sveriges Konungar på stridens bana; det har ock med trohet biträdt Dem under fredens lika maktpåliggande, fast mindre lysande värf; och mensklighetens sanna intressen hafva aldrig saknat varma och upplyste försvarare inom Edert sköte. Detta tänkesätt, det skönaste arf efter fräjdade förfäder, lifvar ännu R. o. Ad.; och Jag är förvissad att alltid kunna påräkna dess nitiska medverkan under Mina fortsatta bemödanden för upprätthållandet af ett älskadt fosterlands ära, för befordrandet af dess välstånd, för betryggandet af lag och rätt. Under denna säkra förhoppning nedkallar Jag Himlens välsignelse öfver Edra förestående arbeten och försäkrar R. o. Ad. om min synnerliga välvilja och bevågenhet. H. M. Drottningens svar : Det är med tacksamhet och välbehag jag emottager de uttryck af tillgifvenhet, som J på R. o. Adis vägnar till mig framburit. Edert deltagande förhöjer den lycka, jag som Maka och Mor åtnjuter. De dyrbaraste föremål för min kärlek omfattas äfven af Eder med samma värma, och denna gemenskap i tänkesätt är på det högsta glädjande för mitt hjerta. Emottagen, mina Hrr, försäkran om min fortfarande ynnest och bevågenhet. H. M. Enke-Drottningens svar: De uttryck med hvilka R. o. Ad., vid öppnandet af della riksmöte, till mig hemburit gärden af sin tillgifvenhet, hafva ingifvit mig den sannaste fägnad. Jag är vid fäderneslandet fästad genom dubbelt heliga band: tacksamhetens och minnenas. Dessa känslor förvaras uti djupet af min själ, och det är alltid med lifligaste tillfredsställelse, som jag ser dem af R. o. Ad. delas. Varén förvissade, mine Hrr! om min erkänsla, och emottagen försäkran om hela min Konungsliga ynnest och bevågenhet. K. II. Kron-Prinsens svar:
Inga lakan bestås dem. Deras föda är, som jag nämnt, god, tili och med välsmakande, men den erhålles för ganska billigt pris. Mathållningen kostar vid den Södra Correetionslnrätlningen 4 sk. 7 r, och vid den Norra 4 sk. g r. B:co portionen. Genom undvikande af entreprenader af mathållningen, genom det fångarne sjelfve tillaga sin mat, genom den åtgärd alt äfven alla barn, nära Hundrade lill antalet, till största delen insatte af Hufvudstadens Polis, ej undervisas af andra Skollärare än fångar; alt eflersynen inom fång - Den 13 Mars e. m. 265 classerne och sjukhusen, samt alla ekonomiska bestyr, besörjas af fångar, eller, rättare sagt, af de för bästa conduiten utmärkte Correclionister; genom allt detta har man sökt och vunnit så mycken sparsamhet, sorn. möjligt. Desse äro de ekonomiska och moraliska fördelar, som redan vunnits genom de förändrade åtgärderne med CorrectionsInrättningarne; och jag vågar äfven dela de 2:ne värde Talares yttrade välviljande förhoppningar, att resultaterne i framtiden skola blifva ännu bättre. Fabriker, handtverk och näringar skola från desse Inrättningar få bidrag af skicklige arbetare. Många arbeten förrättas nu derstädes för Privata personers räkning, som sjelfve lemna rudimaterierne. På enahanda sätt s kall Styrelsen fortgå med Corrections-anstalterne i landsorterne. I Malmö finnas Tedan arbetshjon, som arbeta i fabriksslöjder för Privatas, icke för Kronans räkning. Genom sådane åtgärder att förbättra fångarnes seder och arbetsförmåga, skola de från Inrättningarne utgå såsom exempel för andra af arbetsklassen, och det är på sådant sätt Corrections-Inrättningarne skola uppfylla deras ändamål af förbättrings-anstalter, ett förhållande, som man utan orättvisa kan säga de förut icke en gång närmat sig till. Herr Hjerta:
Ö vunnit under den tid samma Styrelse redan fortfarit hufvudsakligen genom Enskiftsverkets skyndsamma och ändamålsenliga gång, och hvilka fördelar eljest ännu på många år uteblifvit, Stats-Utskottets Betänkanden. ig och i samma moa den nyttiga verkan af utmarksdeiningen fördröjd. Då Kongl. Maj:t således för sin del anser angeläget att denna särskilda Styrelse ännu några år oafbrutit fortfar, på det Olands återstående oeconomiska reglering må vinna den hastiga och säkra fullbordan, som dermed varit åsyftad, och hvilken sedan skulle gora samma Styrelse öfverflödig, så vill Kongl. Maj:t till Piikets Ständer, bifall nu föreslå, att, berörde särskilda Län-Styrelse må, stäld på Indragnings-Stat, med de af Kongl. Maj:t anordnade löneanslag af 45o tunnor spannmål hälften Råg och Korn, att på sätt förordnadt blifvit, årligen utgå, intill nästa Riksdag bibehållas. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut Supra.” CARL JOHAN. ' M. G. Danckwardt. Hvarjemte Hederv. Bondeståndet till Utskottet öfverlemnat ett af Riksdags-Fullmägtige från Öland Samuel Jansson och Samuel Jönsson i ämnet afgifvet anförande, att ehuru denna Styrelses inrättande varit för landet af stor och väsendtlig nytta, vore den likväl icke längre af nöden, då så väl ut - ‘ao StatsUtskottets Betänkanden. marksdelningen, som äfven de fleste hemmans utbrytning uti Enskifte, såsom egentliga orsakerna till samma Läns Styrelses särskildta organisation nu mera för sig gått och de delningar, som ännu återstå, utan olägenhet skulle kunna öfver lemnäs till Kongl.
Deremot är, enligt hvad ofvanbemälde motionär upplyst, det nuvarande läroverkshuset afsedt att i sin helhet användas för åtskilliga andra allmänna ändamål, hufvudsakligen till förvaringsrum för läroverkets bibliothek och samlingar, som hittills i brist på tjenliga lokaler ej kunnat ordnas. Enär med hänseende till hvad numera upplyst blifvit, frågan om tillbyggnad af den nuvarande läroverksbyggnaden torde böra förfalla, men läroverkets behof af utrymme efter den staden öfvergångna brand och läroverkets derunder gjorda förlust af s. k. gamla hospitalshuset, blifvit ännu mera påträngande, får Utskottet, under antagande att det föreslagna byggnadsföretaget är afsedt att på två år fullbordas, hemställa, att Rikets Ständer måtte Kongl. Maj:ts nådiga framställning på det sätt bifalla, att, såsom bidrag till uppförande af en ny byggnad för Carlstads högre elementarläroverk, beviljas dels ett anslag af 87,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 40,000 R:dr, samt att utaf dessa summor anvisas på Riksgälds-kontoret för år 1867 såsom anslag 40,000 R:dr och såsom lån 20,000 R:dr, emot Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 66.
Deri andra betänkligheten var, att målen stundom skulle komma att afgöras genom ordförts votum decisivum. Sådant har hittills också kunnat hända, då 8 ledamöter bort vara tjenstgörande, och jag föreställer mig, alt det skall blifva vida lättare alt undvika delta, om dea nya redactionen antages, enligt hvilken samtlige ledamölerne kunna på en gång vara tjenstgörande. Det måste då blifva lättare att då 3 stanna mot 3, uppskjuta målet, för att tillkalla en sjunde ledamot. Då sådant förut inträffat, hafva blott 2 ledamöter funnits, som kunnat vara suppleanter i de mål, hvilka af 6 ledamöter blifvit handlagda; nu måste olägenheten mycket lättare kunna afhjelpas, såvida icke alla 1?. infinna sig. — Den sista invändningen var att besväret skulle ökas för Högsta Domstolens ledamöter, och att detta höga embete hittills varit så föga eftersökt, att Konungen stundom haft svårt att till dessa platser erhålla de personer han önskat. Om så är fallet, hvilket jag icke vill bestrida, torde anledningen dertill funnits mera i Just.- rådens lönevillkor, i jemförelse med åtskilliga lägre domares, än i det besvärande arbetet. Jag har mig väl bekant, 46a Den 26 Mars f. ra. att flere häradshöfdingar af sina domsagor hafva högre inkomster än Jusi.råden, och delta är måhända ett missförhållande som bör afhjelpas, men som icke står i oskiljaktigt sammanhang med grundlagsfrågan. Visserligen är jag öfverlygad om, att ledamöterne i Högsta Domstolen hafva en ganska trägen embetsbefattning; men jag tror likväl, att den icke är trägnare, än många domares i de lägre instanserna, och den värde ledamot som härom yltrut sig, torde bättre än någon annan veta, att det är möjligt att lill allmän belåtenhet uppfylla detta embete, och derjemte medhinna åtskilliga andra göromål. Om dessa betänkligheter befinnas af mindre väsendtlig beskaffenhet, tror jag att förevar, förslag deremot skulle medföra åtskilliga ej obetydliga fördelar. Först och framst undgås den preliminära pröfningen, huruvida ett mål är vigtigt eller icke. Jag skulle tro, att delta är en fråga, sora eu domstol aldrig på förhand borde afgöra.
Ständer bifallet och i öfverensstämmelse dermed stat utfärdad den 14 Maj 1858, under de två år, som förflutit mellan tillkomsten af Akademiens förslag och utfärdandet af den nya staten, inträffat sådana rubbningar i alla penningeförhållan - GG Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. den, som ä varupriser och lefnadsbehof verkat en hastig och högst betydlig stegring, utan att denna sedermera i väsendtlig mån återgått; hvilken oförutsedda omständighet ock haft till följd, att den nya staten genast visat sig otillräcklig,' så att Akademien utan sitt förvållande nu funne sig, synnerligen med afseende å löningsvilkoren för embets-, lärareoch tjenstepersonalen, stå på ungefär samma punkt i ekonomiskt hänseende som 1856. — Akademien, som jemväl närmare redogjort för de skäl till ökadt anslagsbehof, som dels hemtats från nödvändigheten af läroanstalternas utvidgning och kompletterande, dels hade afseende på den nyligen inrättade qvinliga afdelningen af Akademiens läroverk, hade till Kongl. Majit öfverlemnat underdånigt förslag till ny stat, hvilket förslag upptager en förhöjning af 16,000 Ridr, deraf 13,000 R:dr för den äldre institutionen och 3,000 Ridr för läroverkets qvinliga afdelning. Enligt hvad Akademien upplyst, hade flera år tillbaka öfningarne i läroverkets högre teckningsskolor erhållit betydlig utsträckning, för hvilken anordning, äfvensom till hyra för en större målareatelier med tjenlig belysning, tillgång hemtats hufvudsakligen från afkastningen af uthyrda lägenheter i Akademiens egendom; men enär läroverkets utvidgning och beqvämlighet kräfde allt större utrymme och nu uthyrda lägenheter i Akademihuset dertill borde tagas i bruk, komme deraf att följa en motsvarande nedsättning i hyresinkomster; och såväl af detta förhållande som genom hvad i öfrigt är vordet af Akademien anfördt, finner Utskottet behofvet af ökade medel för befrämjandet af Akademiens, tidsenliga utveckling och verksamhet ådagalagdt.
Jag ser ingenting, som hindrar Riksens Ständer att ensamme besluta om deras ytterligare hvilande. — Samma § stadgar deremot, att, då några ändringar i Grundlagarne af Konungen blifvit föreslagne, 816 Riksdagen 1815. och Constitutions-Utskottet för dem tillstyrkt bifall, skola Riksens Ständer å nästa Riksdag beslut derom fatta. Dessa kunna således ej af Riksens Ständer, emot Konungens vilja, längre än stadgadt är, uppskjutas. (1 andra sidan gifver Grundlagen icke heller åt Konungen magt att emot Riksens Ständers tanka och önskan hindra frågornas upptagande och afgörande å den Riksdag, då de kunna företagas.) Men, om Konungen dertill samtycker och Riksens Ständer det önska, lärer hvilan blifva en följd af dessa tvänne Lagstiftande magters sammanstämmande beslut. Så har ock vid de tvänne sist förflutne Riksdagarne händt, och ingenting constitutionsvidrigt synes mig härutaf hafva uppkommit. Då nu förslaget att låta beredda Grundlagsfrågor längre hvila, i och för sig sjelft, som redan anmärkt är, icke innebär någon förändring uti eller något tillägg till Grundlagarne, eller någon rubbning i Riks-Ståndens särskildta Privilegier, inser jag icke, huru den skall kunna räknas till dem, öfver hvilka hvarje Riks-Stånd äger ett veto. Öfver denna, likasom öfver alla öfriga frågor, tror jag, att tre Stånd, genom deras pluralitet, med full rätt besluta. Att till de trenne kända slagen: Constitutions-, Privilegiioch andra Lagstiftningsfrågor tillägga ett fjerde slag och, sedan man kallat närvarande öfverläggningsämne Preliminär-fråga, framställa en särskild röstberäkning för dess afgörande, samt dervid tilldela hvarje Riks-Stånd ett veto, likasom vid de tvänne första slagen, är föga constitutionsmässigt, och lärer ej blifva gällande förr, än ett sådant verkligt tillägg till Grundlagarne blifvit beredt och, efter vederbörlig pröfning och hvila, af alla fyra Riks-Stånden beslutadt samt af Konungen i Nåder sanctioneradt. Den grundsats, att hvarje lagligen slutberedt
Dä en Längifware bort-transporterat hela sitt Läner Capital bör wid sista transporten deraf Ouittence - Boken uti Riksgälds-Contoiret aflcmnas dar annuleras och ibland de till Lane-Fonden hörande Handlingar förwaras till framtida upplysning i händelse nägon fräga derom skulle Uppstä. 7:0. Ingen Längifware tillätes, att hwarken uppbara Räntan eller Transportera nägon del af Läne-Capitalet med mindre chan icke uppwisar Originale Lurttence» Boken. 8w. Alla förfalstningar och undcrflef härutinnan böra anses och behandlas lika med Brott emot allmänna Säkerheten, 9-o, Räntan pä deste Län utbetalas uti Riksgälds - Corn toirct hwarje halft är och bör den uti Niksgälds-Contoiret uträknas pä sätt Formulairct illit. c., utwisar, samt riktigheten af en sädan uträkning till Capital och datum genom påskrift uti Stats-Contoii^t blifwa stprkt innan anordning derä utfärdas. Utbetalningen bör ej ste eill annan person än Längifwaren sjelf eller dest lagligen befullmägtigads ombud emot quitto, och anteckning deraf sie Den Z Aprik - 123 sse sä uti Länc-Bvcker som Luittence-Boken pä sätt Fors Niulairen innehälla, io:o. Antecknings»tiden till besia Län blifwer Sep wecker räknadt ,'frän ben dag, dä enligt wcderböremde Pastors intygande, kungörelse härom blifwit ä Predikstolen i hwarje Församling uppläste. 11:0.
Det måste likväl medgifvas, att det är en stor fördel, att K. M. eger att rådfråga Högsta domstolen och enahanda blefve förhållandet med Regerings-rätten. Man har slutligen mot antagande af förslaget åberopat den dryga kostnad införandet af Regerings-rätten skulle medföra; men om, såsom jag sökt ådagalägga, nyttan för Regeringen och folket af en sådan institution är öfvervägande, måste väl i dette såsom i mångå andra fall kostnaden vidkännas så snart den anses upvägd af gagnet. Hr Dalman har ansett, alt antalet af målen icke är så stort och målen icke eller så invecklade, att deras afgörande bör derföre updragas åt en särskild auktoritet, men Hr Dalman, sjelf juridisk och icke administrativ tjensteman, har icke gjort sig reda för hvad jag förut yttrat, nemi. att del icke är målets beskaffenhet. som grundlägger det besvär, man dermed måste hafva, utan det är den vigt, målen för de enskilda kunna ega. Jag har redan bemött Hr Dalmans yttrande, att den t. f. Regeringen ofta får sig anförtrodd dessa besvärsmål till afgörande, och jag vill blott tillägga, att om förhållandet vore sådant som Hr Dalman påstått, skulle det ju bero på huruvida K. M. företager resa till Norrige eller till inrikes orter, om den enskilde rätts - 622 Den 26 Februari f. m. sökande skall få sina ärenden i rätt tid pröfvade, eller om det skall upskjutas, till stort men för mången enskild eller kommun, hvars intresse är i fråga. Jag kan således icke finna annat än att så väl Const.-Utsk. gjort sig väl förtjent af det allmänna genom framläggandet af detta förslag; som ock att R. St:r vid sista riksdagen välbetänkt och riktigt handlat, då de gjorde detta förslag hvilande. Jag anhåller om bifall lill förslaget. Hr von Koch, Nils Samuel, anförde skriftligen: Redan vid förra Riksdagen motsatte jag mig delta förslag och upgaf huru man i stället borde afhjelpa de öfverklagade olägenheterna.
A förutnämnde anslag utgjorde behållningen vid 1857 års slut 3,728 K:dr5 sk. 3 r:st, hvaraf likväl 3,430 R:dr 3 sk. 7 r;st voro förskottsvis till Konsuler utbetalde, om hvilka medels indrifvande från vederbörande rederier Kongl. Kommerse-kollegii Advokat-fiskalsembete fått sig uppdraget att besörja. Behållningen åter å det sednare anslaget uppgick vid samma tidpunkt till 10,435 R:dr 40 sk, 9 r:st. — 9 — Vid granskningen af samtlige ofvannämnde räkenskaper, hvilka Revisorerne funnit med ordning och redighet förde, har någon anmärkning icke förekommit; och äro uppgifterna angående de i Rikets Ständers Bank vid revisions-årets slut innestående behållningar styrkta medelst vederbörliga attester. Revisorerne hafva jemväl tagit kännedom af de utaf Ombudsmannen för fonderna förde lagsöknings-diarier äfvensom de utaf honom afgifne balans-berättelser, hvarvid Revisorerne inhemtat, att bevakningen och indrifningen af förfallna fordringar blifvit ordentligt och med drift besörjde. Säkerhets-handlingarne för de utur fonderna meddelade lån hafva, vid verkställd inventering, befunnits säkert förvarade och ordnade med synnerlig omsorg. För de i förestående revisions-berättelse intagne ziffer-uppgifter ansvarar den Sekreterare, som vid granskningen af de under Kongl. Kommerse-kollegium ställda fonders förvaltning och räkenskaper varit hos Revisorerne anställd. Slutligen få Revisorerne anmäla, att de, med anledning af sin instruktion, till Kongl. Maj:t i underdånighet insändt ett exemplar af denna berättelse. Stockholm den 14 Oktober 1859. Höglofl. Ridderskapet och Adelns ledamöter: A. HAMILTON. FREDRIK ALEXANDER FUNCK. C. A. BOGEMAN. G. STJERNGRANAT. M. WOLFFELT. GUST. NORDENANKAR. Högvördige Preste-ståndets ledamöter: CARL FR. BJÖRKMAN. N. J. EKDAHL.
50,000: „ kest^ekning af >Vaxkolms fä8tning med strand verk . Fran8^ort 528,000: till bes k^eku i NA »5 Farl8ten8 ta8lninA 80,000: », fort8ättninA ak lä8tninA8b^Aouael8-arbetena vi3 Larl8bo>A . 150,000: >, „ , viet Larl8ten . 93,000: >, „ ,. viet Lart8brona 72,000: odi tor bibela8tninA3rne i 8toebboln>8 abarZarä 150,000: etter titl8amman8 kt:etr 1,073,000: I följet »k bvaet Lionel. Naj:t nn föreglaAit, sbulte bufvu38ummorne ä ctenna Hutvuct-litel boinma att blifva: För betiuk, 8om bertill iebe bunna bantorp1,073,000: L^einlv In, .4. IVIaj:t inbommit. Huru ctenna fraAa af Fionot. Naj:t betrabta8, är reetan uti inte3ninAen tilt 3enna t>säeli»a Frop08ition ant^3t, ocb inliemtaa vietare af etet ^rotoeoll olver 8jotor8va>8-ären3en, 8om linne8 etensamma bitaA<lt, i N8b rån b anele ai» till tivact 80in tean 8tä i läm^liAt förbällancte tilt 8taten8 nuvaranele tillAanZar oeb tor va^net8 or3nan3e till nöctiA vei b8ambet funnit8 me8t angeläget, äsbar Xvn°t.
Barthelemy, som enligt afsluten convention med Fransta Regeringen den r Julii 1784, underlades Sweriges Krona i utbyte mot den da ensamt för Fransta waror bewiliade, men sedermera, genom Kongl. Förordningen ben 22 Maji 1794, till öfriga Länders produkter utsträckta, nederlagsrättigheten i Götheborg, och derefter, under omwäxlande färhällanden, dock med Swensta StatSCassans arliga gravativn, utgjort en allmän Handelsplats förmedelst sin den 7 September 1787 grundade Porto-Franco, Inrättning, har, under de senast förflutna arén, i följd af Krigen, Europas Politiska ställning och Coloniens afstånd fran Moderlandet, warit underkastad fiendteliga invasioner och inwärtes stakningar. Kongl. Mast har wäl, sa widt Krigstillståndet med England det kunnat medgifwa, widtagit lienliga anstalter till tryggande af denna aflägsna besittning samt till återförande af Laglydnad, säker W - rz4 Den rs Majk het och lugn bland desi inwänare, och Kongl. Majus bemödanden hafwa ock ägt den framgång, att ön undsiuppit främmande Herrawälde och någon tid fatt åtnjuta en fredad handel, hwarigenom desi intrader lemnat ett icke obetydligt öswerstolt, som kommit Swensta Stats, Casian till godo; Men KonglMaj:t har tillika i Nader funnit vundgängeligen sa, dana hufwudsakeliga förändringar i öns administra, tion, hwilka, med bibehållande af desi syftning till befrämjandet af Swensta Handelns företag i Westindista farwattnen, för öfrigt stilja den fran allt mera egentligt sammanhang med SwerigeS Statsförfattning och förwaltningsgrunderDen erfarenhet
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets, den 18 dennes under N;o 8 afgifne, oell den ai derpå följde på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående inköp för Statens räkning af Landsorts och Korsö fyrbåkar, blef samma utlåtande, på grund af åtskilliga Ledamöters dervid gjorda anmärkningar, till Stats-Utskottet återremitteradt. S. D Remitterades till Stats - Utskottet.' Friherre Klingspors, Fredrik, den 15 dennes e. m. på bordet lagda Motion , om anslag till inköp af trenne taflor för ett blifvande National-Musaei räkning; jemte Herr Anckarsvärds, August, i anledning deraf, denna dag afgifne yttrande. StalsBevillningsLagsa>nt Allmänna Be• svärsoch Oeconomie-Utskotten: Friherre Anckarsvärds, Carl Hinric, l’rot. Utilr. il. 30 Dec, 1S1S, 3[, T den 15 dennes f. m. på bordet lagda Motion, angående Tullverkets organisation; jemte de af Friherre Anckarsvärd samt åtskillige andre Ledamöter, rörande samma ämne, denna dag afgifne yttranden.
Rotering eller manstaps upfättande i krigstider, anser Borgare-Ständet icke kunna af derföre hittils befriade hemman ätagas, emedan den utgör icke et wid sjelfwe krigsstället upkommit onus, och rubbar de wilker, hwarun, der sädane ägendomar blifwit förwärfwade; warande Städernes jord i denne del utom all fräga, säsom förut betungad med BätsmanSrotering och den i ofredstid utgörande fördubblingen. L:o Af samma skäl, som angäende rotering i föregäende punct är nämndt, borde man wäl bestrida at deltagande i fredstid uti wäghällning, allmän byggnadsskyldighet och stjutsningsbeswär för den jord, som derifrän genom Äiwrs Bandet k7?s 2Z. Pri - 170 Den 1Z Juiri. Privilegier är frikänd; men Borgare-Ständet, som, efter hwad nogsamt bekandt är, i hög grad widkännes alla desia onera för desi ägande Stadsjord, önskar likwäl at Högloft. Ridderftapet och Adeln samt Högwördige PrästeStändet wille med Borgare-Ständet sig derom förena, at äfwen för all annan hittils fritagen jord härutinnan gä i nägon mätto Bonde-Ständet til mötes; warandes dock denna Bvrgare-Ständets yttrade benägenhet utan all päföljd, sä wida icke de öfrige respective Ständen dermed jämwäl instämma. z:o At Bonde-Ständet mä wid framtida Riksdagar hafwa öppen talan i frägan om all jords lika beskattning, finner Borgare-Ständet icke fordra desi medgifwande, emedan rättigheten at wäcka en fiädan fräga är i sjelfwa Regeringsformen stadgad och Grundlagens föreskrift i denna del uttryckelig. 4:o Angäende Prest-Tiondens eftergifwande ä alla nybyggen och upodlingar, anser Borgare-Ständet sig icke kunna annat än med Hederwärda Bonde-Ständet helt och hällit instämma i desi yttrade önskan.
Biskopen i Westerås: Krono-Tionde, enligt egen, vid taxeringen godkänd, uppgift. 681 30 5,988 14 6 Embetsgård i Westerås Stad, fördelen deraf enligt Dito 250 Råcklanda och Thunby med flera hemman som disponeras af Biskopen, 4 procent al väldet. • 2 416 Dingtuna Prcebende-Pastorat: Prestgården , 4 procent af Taxeringsvärdet 194 Kanik Lundby, d;o d:o 1 220 Pastoralier, enligt Taxerings-Uppgiften 477 18 ( Sum ma öay 14 9,485 39 9 Afräknadt värdet för 16 T:r LömngsSpanmål lill Comministrarne i Dingtuna och Lundby 136 Återstå 9,349139 y Biskopen i Wexiö: Krono-Tionde, enligt Special-Räkningar . 326 13f 3,182 10 3 Biskops-Sätet Östrabo, 4 procent af Taxerings-värdet 1 180 Hemmesjögårdarne, Risinge Kronogården, Tegnaby Slom och Gårdarne Fyllerud, torde utgöra dels Prestgårdar dels Lö- ningshemman, tillhopa 4 procent af Taxerings-värdét 5 689 GårdsStaissamt Allm, BesvOch Ekon,-Utskotten* Utlåtande, N:0 83, Gårdsby Präbende-Pastorat: Pastors-Bostället Ekenäs, 4 procent al värdet u 320 Gårdsby Stommen, 4 procent af värdet r g 95 — - TerLial-Tionde m. rn. af Gårdsby och Hemmesjö Pastorater, enligt TaxeringsUppgift t,.,. 694 32 Extra Inkomster, enligt Dito . ♦ . ,— 40 __ .