Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Östergöthland är, såsom så ofta är sagdt, ett sädesodlande land. Manne, då R. o. Ad. i flera dagar varit sysselsatt med anslag åt jernhandteringen, det icke vore skäl att också jordbruket i sin ordning toges i betraktande? För jordbrukets bästa arden ifrågavar. hamnen föreslagen. Mig synes således sjelfva billigheten påkalla, att de summor, sorn sammanflutit för näringarna i hela Riket, också må utdelas till deras förkofran, så att en hvar får sin andel. Jag tillstyrker, lika med flere andra talare, att R. o. Ad. måtte i detta hänseende bifalla Ulskts betänkande. I afseende på Borgholm vill jag, efter här omtalas enskilda berättelser, nämna, alt den lilla hamnen skyddar blott emot tvänne sidor, men är eljest så öppen, att vågen stänker upp på husen, som ligga nära vid stranden. Hr Anckarsvärd: En värd talare bar anfört såsom skäl, hvarför detta anslag borde afslås, att Östergöthland är en rik provins, och en provins för hvilken redan mycket är gjordt. Jag tror att just derför att det är en rik provins, så innebär detta, att denna rika provins äfven hemburit på fäderneslandets altare en stor del af de skatter, som tillfallit Riket, och att således, då StatsUtsk. haft sig uppdraget att till allmänt nyttiga företag använda så beskaffade statsmedel, som tillkommit genom bancovinst och öfvérskolter, verkligen få tillfällen hafva företett sig, som åtminstone efter min förmening hafva kunnat lemna StatsUtsk. anledn. att så kunna afse en allmän vinst och allmän fördel som detta, der billigheten synes fordra, att en provins, sorn i så rikt mått bidragit till dessa öfverskott, äfven får något tillhaka. StatsUtsk. har i möjligaste måtto sökt, der det kunnat låta sig göra, att fördela medlen, så att hvarje provins skulle få fägna sig af att återfå något af sina tillskott. Här har verkligen visat sig det högst intressanta phenomen, om jag må nyttja det uttrycket, ali ett så litet samhälle, som Wadstena, erbjudit ett bidrag af 18,000 r:dr.
Tili en början hafva 10 kuponer å denna ränta, hvilken halfårsvis förfaller till betalning, blifvit, jemte hvarje obligation, från Riksgälds-kontoret utlemnade. 10 4 - 74 — Revisorerne, som, till närmare upplysning om sagde obligationers och räntekuponers lydelse, låtit bifoga denna berättelse afskrift af de till dessa handlingar fastställda fonnulärer, hafva derjemte ansett sig böra anmäla, att det af Hypotheksbankens Styrelse meddelade qvitto öfver mottagningen af ifrågavarande obligationer och kuponer tillika innefattar en å samma Banks vägnar afgifven förbindelse att, i afseende på obligationernas användande, noggrannt iakttaga hvad Kongl. Majit derom stadgat och förordnat samt att under tiden, intilldess obligationerna kunna behöfva för dermed afsedda ändamål begagnas, vid förloppet af hvarje halft år, till Riksgälds-kontoret återställa dem tillhörande och då förfallna räntekuponer, utan anspråk på godtgörelse för den å obligationerna dessförinnan upplupna och i kuponerna förskrifna halfårsränta. Enär hvarken i förordningen angående allmänna Hypotheksbankens inrättande eller i Rikets Ständers derom meddelade beslut blifvit föreskrifvet, att den genom ofvanomförmälda statsobligationer bildade grundfond skall af Rikets Ständers Kevisorer inventeras samt att förvaltningen af denna inrättning, för hvars finansiella ställning Rikets Ständer genom ifrågavarande räntebärande obligationers utfärdande och aflemnande till densamma iklädt sig ovilkorlig ansvarighet inom den uti dessa obligationer förskrifna ansenliga summa, skall af Revisorerne granskas; hafva nu församlade Revisorer, ehuru ingalunda förbiseende vigteu deraf, att meranämnde, staten tillhöriga grundfond öfvervakas och de åtgärder, som röra dess möjliga användande, granskas på samma sätt som i grundlagarne är föreskrifvet för andra genom allmänna medel tillkomna fonder, dock funnit sig icke ega att, med stöd af nu gällande stadganden, i sådant hänseende vidtaga annan åtgärd, än att å det nu anmälda förhållandet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. Förränininqen
Af samma skäl har äfven ansetts att förmånsrätten i frakten icke borde fortfara längre än till dess den blifvit till redaren inbetald (§ 280). De förmånsrätter till godset, förslaget upptagit (§ 281), rättfärdigas dels af hvad för närvarande är gällande, dels af hvad ofvan blifvit anfördt rörande förmånsrät terna till fartyg och frakt. Dessa till godset medgifna förmånsrätter äro i sjelfva verket endast en retentionsrätt, emedan de upphöra, när godset lossas ur fartyget (§ 291). Deras betydelse är således egentligen den, att de godsegarens borgenärer, hvilka för sina fordringar ega sämre rätt, än befälhafvare eller redare för de här nämnda fordringar, icke kunna, till gäldande af sina fordringar, taga godset i anspråk. De korta preskriptionstider förslaget bestämmer för de fordringsanspråk, som enligt denna lag kunna uppslå (§§ 284—286), motiveras af det naturliga in teresse affärsmannen eger att med lätthet kunna öfverse sin ekonomiska ställning. Strängt taget skulle måhända de §§, hvilka angå befälhafvarens och besättningens brott i tjensten, icke hafva sin plats i sjölagen, utan hänföras till strafflagen. Då det likväl är ganska vanligt inom svenska lagstiftningen, att författnin gar af ekonomisk natur innehålla bestämmelser af straff för brott, som utgöra öfverträdelser af dessa författningars bud, och då dessa brott kunde anses vara af val speciel beskaffenhet att i allmänna strafflagen intagas, har man trott att sjölagen, utan att förlora sin karakter, lämpligen kunde innehålla en afdelning för det ämne, hvarom fråga är. I denna afdelning äro upptagna de under sjöfart allmännast förekommande brott och deras karakterer, såväl som deras straff, satta i öfverensstämmelse med närbeslägtade brott, som i strafflagen förekomma. Af lätt insedda skäl är det nuvarande stränga straffet för rymning förmildradt till böter och kortare fängelse.
N11 torde det få erkännas, alt indrifvandet af de större summorna gå lättare för fogden, än de mindre; ty om — hvad jag ej vill bestrida, — de större faslighetsägarne eller uäringsidkarne försumma uppbördsman tet, pläga de deremot — hvilket jag tror mig kunna påstå —• sjelfmant skicka sin skatt till fogden i tillräckligt god lid för hans redovisning. Då åter en eller annan lörsummar detta, härleder det sig sannolikt från svårigheten att betala, och då är ej skäl lägga sten på börda, lika litet, sorn att förråda en afundsam förtrytelse deröfver att en eller annan bland dem, som utgöra de största bidragen lill Staten, skulle kunna göra sig en liten besparing af ränta å dessa medel, som i allt fall skulle ligga ofruktsamma, antingen hos kronofogden eller uti landtränteriet. — Ur denna synpunkt, och med antagande af 8 sk. b:co såsom minimum och 1 rsdr bsco såsom maximum för stämmoböter, tillåter jag mig föreslå följande tariff: För utskyider till och med 5 r:dr 8 sk. 99 från 5 IO 99 12 99 99 — 10 23 99 16 99 99 — 25 5o 99 24 99 99 •*- 5o — IOO 99 32 99 91 _ 100 — —9» 200 99 4° 99 99 ofver 200 r-dr i r:dr — fl vad slutligen angår fördelningen af dessa böter, skulle jag visserligen helst sluta mig till Utskis mening, att de måtte oförryckt tillfalla socknarnes fattiga; men, icke blott derföre att kronobetjeningens besvär ökas i den mån, sorn de skaltskyldige försumma att ordentligt betala sina skatter, utan äfven, och synnerligast af det skäl, att det kunde vara ovisst, huruvida kronobetjeningen skulle alltid göra sig besvär att uttaga böter, af hvilka den sjelf ej fick någon del, vill jag ej bestrida densamma förmånen att få tillgodonjuta en andel af böterna.
Län för åren 1§4§-1§50. skatteköpte, derå Åboe lera Lägenheter utan mantal Lustslott med dertill hörande hemman . Kungsoch Kungs Ladugårdar Derunder lydande eller eljest Kronan särskildt forbehållne och för rade eller disponerade hemman . Dito andra lägenheter såsom Stallängar Qvarnar med flera . Krono-Säterier . Frälse-Säterier Skatte-Säterier . Säteri-Rusthåll . Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Hemman . Frälse-Skatte-Hemman Krono-Hemman . Krono-Hemman under Krutbruk anslaget Krono-Nvbyggen med frihetsår Krono-Rusthåll Krono-Augments-Hemman . Krono-Skatte-Hemman Krono-Skatte-Hemman, särskildt under Bruk Krono-Skatte-Rusthåll. Augments-Hemman Militie-Boställen Civila Boställen Ecklesiastik-Boställen . Domkyrko-Hemman, Frälse. Dito Dito Krono . Gymnasiioch Skole-Hemman, Krono . Hospitalsoch Barnhus-Hemman, Frälse Dito Dito Krono Rekognitions-Hemman Skattlagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar med någon hemmansränta äro inbegripne, Frälse Dito Skatte Dito Krono Obebyggde skattlagde Lägenheter Oskatrlagde, bebyggde dito, deribland Ryttare-, Soldatoch Båtsmans-torp Backstugor Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från Hemman under ständig äganderätt Dito dito dito dito på viss tid eller lifstid Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter, som ej äro under någon hemmansr Dito Krono Dito Frälse Tull-mjölqvarnar med 326 pär stenar Tull-sågqvarnar, deraf 55 grofbladige och 2 finbladige Husbehofs-mjölqvarnar, deraf med särskild i Jordeboken uppförd ränta Husbehofs-sågqvarnar Stampar Koppar-hammare K oppar-grufva . Stångjerns-verk . Ämnes-hammare Masugnar Jernmanufaktur-verk af särskilda slag Jern-grufvor . Pappersbruk . Tegelbruk . Kobolts-verk .
Sin afgörande rätt och sålunda genom utfärdande Förordning bestämma alla vederbörandes lagliga rättigheter och förbindelser; förmenande Rikets Sländer, att en genom sålunda utfärdade ändamålsenliga ordningsbeslämmelser medgifven sjelfförsörjningsfribet vore för det allmänna välgörande samt skulle möjligen bidraga att, åtminstone till någon del, afleda det armod, den sysslolöshet och det sedeförderf, som fortfarande mångenstädes sprider sin förstörande inflytelse ibland nationens ringare classer. Af dessa anledningar och under förmodan, att, enär E. K. M. vid denna Riksdag icke begärt något ytterligare utlåtande i ämnet eller till Rikets Ständers granskning öfverlemnat de af Kongl. Commerce-Coliegium afgifna här ofvan åberopade Förfältnings-förslag, numera alla upplysningar vunnits, som kunnat anses nödiga, i afseende på rättelser eller tillägg vid Rikets Ständers förslag till lagstiftning om näringsfriheten, med hvad dertill hörer, få Rikets Ständer underdånigst anhålla, att E. K. M., i öfverensstämmelse med så väl de tre Riks-Slåndens, som äfven Borgare-Ståndels serskildt, tid efter annan, samt serdeles vid Riksdagen åren 1829 och 1830, i underdånighet anmälde önskningar, täcktes i Nåder, ju förr dess heldre, utfärda de allmänna Författningar, som komma att i förevarande ämne till efterrättelse lända. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 20 Febr. 1841. Expeditions-lhskottets Förslag till und. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 9 Jan. 1B41, Preste-Ståndet den i3 Borgare-Ståndet den i3 Bonde-Ståndet den 20 Rikets Ständers underdåniga Skrijvelse, angående ändring i Kongl. Förordringen den 24 Augusti 1813, emot fylleri och dryckenskap. (Lag-Utsk. Bet.
För hvad skeppsfarten från utrikes ort beträffar, är i gällande seglationsordning stadgadt, att, på de ställen der lotsinrättning finnes, skeppare ej må insegla utan lots, så framt denne icke af hardt väder hindras att begifva sig om bord eller, oaktadt gifven signal, icke ofördröjligen kommer fartyget till mötes. Detta stadgande, i sammanhang hvarmed lots blifvit ålagdt att, intilldess tullbetjent kommit om bord, utöfva tillsyn mot öfverträdelser af tullförfattnma, kan i detta hänseende för den utländska importtrafiken icke utan äfventyr eftergifvas. En motsvarande föreskrift är ock intagen i det förslag till ny tullstadga, hvarmed Generaltullstyrelsen för 2:ne år sedan till K. M. i underd;het ingått. Hvad deremot vidkommer den inhemska skeppsfarten, hyser jag, från tullkontrollens synpunkt, ingen betänklighet vid att Svenska ångfartyg, som enl. förut uprättade reseturer göra reguliera resor inrikes orter emellan, må befrias från det i Lotsförordmn föveskrifna åliggandet att taga lots »vid all fart från öppen sjö till nästa lotsombyte.» Detta har Generaltullstyrelsen jemväl tillstyrkt i det underd. Utlåt., som nyligen afgifvits öfver Förvaltningens af Sjöärendena med KommersKoll, och styrelsen kommunicerade förslag till nytt lotsreglem:te. Om K. KommersKoll., såsom man bör finna icke osannolikt, från synpunkten af erforderlig lättnad för handelssjöfarten, kommer att biträda detta tillstyrkande, skall ärendets sålunda vunna beredning gifva stöd för ett regeringsbeslut i denna riktning; och ehuru jag icke har något att erinra mot den föreslagna återremissen af Sammans. Utsk:ts Betänk., hemställer jag således, om icke förhanden Den 12 September e. m. 1-1» varande omständigheter må finnas gifva ani. till den förhoppning, att motionärens hufvudsakliga syftemål vinnes, ehvad It. St:r till K. M. ingå med förnyad skrifvelse i ämnet, eller ej. Hr Printzensköld:
Sedan Svea IIof-Rätt, uti häröfver infordradt utlåtande, bland annat, anfört, att Ilof-Rätten, som icke erfarit, att det nu brukliga sätt för handlingars emottagande i IIof-Räiten för rättssökande verkligen förorsakat någon förlust eller annan anmärkningsvärd olägenhet, och icke heller egde anledning befara en dylik påföljd deraf för framtiden, deremot förutsåge, att om en förändring komme att, pä sätt Rikets Ständer syntes hafva åsyftat, verkställas, derigenom skulle, utom att en sådan förändring kunde på arbetets gäng hos Ilof-Rätten menligt’ inverka, tillika för parter uppkomma' olägenheter, som alldeles icke motsvarades af den jemförelsevis obetydliga fördel, hvilken möjligen kunde genom den ifrågasatta förändringen beredas; att hos de begge sydligare Hof-Rätterne i de ahlraflesta fall parternes talan föres af några få Hof-Rätts-Kommissarier, hos hvilka någon erfarenhet i dylika bestyr vanligen kan förutsättas, men att deremot i Ilof-Rätten handlingar inlemnas af ett stort antal personer, bland hvilka de liesta äro alldeles ovana vid rättegångar, derigenom särskildt iner och mindre tidsödande besvär för tjenstemännen uppkommer; samt att IIof-Riitten i' följd häraf ansåge, att om det ock blefve verkställbar!, det åtminstone icke vore lämpligt att ens i civila mål jemte fiskaliska aktioner blott en person skulle hos Ilof-Rätten icke allenast emottaga alla inkommande handlingar, utan ock deröfver föra diarier med hittills vanlig fullständighet; så har Kongl. Majit, vid underdånig föredragning af denna fråga den 22 December 1858, funnit densamma, pä grund af Ilof-Ilättens deremot yttrade betänkligheter, icke för närvarande till någon åtgärd föranleda. O O Vid sådant förhållande och då ej heller i öfrigt anledning förefunnits till ändring i de vid sista stats-regleringen afsedda löne» och arfvodes-beloppen, torde 8 Bil. l\':o i lill Kongl. Majus Nåd. Prop, N:o ■/, om Statsverket -18.1!). Kongl.
(Bevåpningen med dertill hörande är häruti icke inbegripen.) a) Kavalleriet (Gendarmerne). Bataljons-Trumpetare Korpraler . Vice Korpraler . Divisions-Trnmpetare Batteri-Trumpetare Konstaplar Vice Konstaplar . Artillerister Afdelningstrumpetare Konstaplar Vice Konstaplar Artillerister . Trumpetare b) Artilleriet. aa) Åkande Artilleriet samt Fot-Artilleriets Slam. bb) Belägringsoch Fästnings-Artilleriet. c) In g enior - Trupp er n e. Korpraler .. Vice Korpraler . Sappörer, Minörer och Fonlonierer .. Trumslagare . 4:o) Arméens samllujc Handtverkare, Fyrverkare, Stora Moiiderliijjeii Gevärshandtverkare Sadelmakare Skräddaremästare . Skräddarearbetare Skomakaremästare Skomakarearbetare Handtverksmästare Handtverksgesäller Rustkammarsmeder Stockmakare Batteri-Handtverkare !!! :ste Fyrverkare 2:dre Fyrverkare Fyrverkare Konstaplar . Vice Konstaplar Handtlangare Sjukvaktare Arbetsmanskap och Sjukvaktare. Mimi re Momlerinjyen. Mindre Monderingens första upsättningskostnad, fördelad pa 6 år, utgör årligen: För Värfvade Kavalleriet (Gendarraerne), Åkande Artilleriet, Fot-Artilleriets Stara samt Balaljons-Trumpetare vid Indelta Kavalleriet 4: 17. 6 För Belägringsoch Fästnings-Artilleriet, Ingeniör-Trnpperne samt Hautboister, Brigadoch Bataljons-Trnmslagare vid Infanteriet . 4: 14. — För Arméens samtlige Handtverkare, Fyrverkare, Arbetsmanskap och Sjukvaktare 4: 13. 6 Mindre Monderingens årliga underhållskostnad utgöres af Mindre Monderingens årliga värde: För Värfvade Kavalleriet, Åkande Artilleriet, Fot-Artilleriets
Den snälle kusin Karl, det var då bra vänligt att han tänkte på henne; den käre gossen, hvad tog det nu åt h o n o m? Men det var nog morbror eller moster, s o m sagt åt honom, att han någon gång borde visa sin lilla fattiga kusin en artighet, nu, då han själf fått goda o c h sä- kra inkomster. Och tänk, att få sitta på andra raden, o, hur hon skulle njuta! inan Anna ilade med snabba steg sin väg framåt mot grosshandlar Y x b e r g s kontor. H o n kände icke gatstenarne under sina fötter, så glad var hon. Och h v a d alla människor sågo vänliga ut i dag, det var då för besynnerligt, de skulle väl ändå icke på operan allesamman! Principalen log emot henne, han, som annars brukade se så barsk ut, o c h till o c h m e d siffrorna sågo så lustiga ut, medan de ordnade sig i långa rader i de tjocka kontorsböckerna. Det är ändå märkvärdigt, hvad en glad tanke förmår att försköna lifvets små hvardagligheter! D e första timmarne på kontoret gingo med ilande fart, sedan började de att gå långsammare, o c h den sista var alldeles odrägligt lång. P u b I Ändtligen! A n n a slog ihop hufvudboken, så att det gaf eko i rummet. F e m minuter därefter var hon på hemvägen. Ack, hvad den Karl ändå var snäll! Och så vacker stil han hade numera, förr var det ju bara kråkfötter, då han någon gång hade ett meddelande att göra. Tänk, o m hon varit hindrad för aftonen, det var h o n ju så sällan, men det kunde ha händt just i dag. Då skulle hon ha telefonerat återbud. Men hvart? A t t icke Karl uppgaf något telefonnummer, det var då eget! Icke visste hon hvar det var han fått plats, hon hade j u blott helt flyktigt hört talas o m hans anställning, o m den stora lönen o. s. v. — för öfrigt visste h o n ingenting. H o n var j u så sällan hos morbror o c h moster; morbror var nog alltid så snäll o c h vänlig, men moster.
Rättegångs-Balken komme att erhålla följande lydelse: ”Är den, som för sådant brott eller delaktighet deruti tilltalas, jemväl för annan förbrytelse anklagad, varde Utslaget i hela dess vidd Hof-Rätten underställdt.” Justi tiae-Rådet Peterson j som deremot varit af skiljaktig tanka, har, uppå skär, hvilka uti Högste Domstolens Protocoll för den i5 Maji innevarande år finnas upptagne, ansett sig, för sin del, börai under dånighet tillstyrka, att, med afslag å Rikets Ständers Proposition, Kongl. Maj:t täcktes i Nåder framställa det förslag, att, till yinnan - Bil. till K. M. Nådiga Propos. N:0 81. 4 7 de af enliet i Lagskipningen, hvad ifrågavarande omständighet beträffar, det må varda förklaradt: att, när Under-Rätts Utslag öfver grofvare brott underställas Öfver-Domstols vidare skärskådande, och de anklagade, eller för delaktighet angifna, tillika äro för andra förbrytelser tilltalade, hvaröfver Domstolen sig utlåtit, Under-Domaren bör, jemte tillkänna gifvande, att Rättens beslut i det af underställnings-egenskap varande brottmålet, uti allt hvad dertill hörer, blifver Öfver-Domstolens vidare pröfning undcrsLälldt, tydligen underrätta de tilltalade, der de tillstädes äro, samt, på sätt 38 punkten i Kongl. Förklaringen den 23 Martii 1807 föreskrifver, tillika å Utslaget teckna, hvad den, som dermed i öfriga delar icke åtnöjes, har att iakttaga, om han å högre ort vill deri söka ändring. Af Högste Domstolens nu närvarande Ledamöter åberopade Justitias-Rådet Themptander i underdånighet Högste Domstolens fleste Ledamöters afgifna underdåniga yttrande, hvaruti han deltagit.
Innan Utskottet går att besvara dessa motioner, hufvudsakligen lika med dem, som af förenämnde riksdagsfullmäktige blifvit vid 1844 och 1845 årens riskmöte väckta och till dåvarande Allmänna Besvärs och Ekonomi Utskottets handläggning öfverlemnade, har Utskottet ansett sig böra upplysa att nyssnämnda Utskott, i Betänkande af den 23 December 1844, audragit, hurusom, enligt gällande instruktion och tid efter annan utfärdade författningar, det ålåge bergsfogdarne, utom den allmänna tillsynen öfver grufvors upptagande och bearbetning, samt jernförädiingen i allmänhet, att årligen till Bergs-kollegium insända förteckningar såväl öfver blåsningarue, som öfver stångjernsoch manufaktursmidet i riket, jemte dithörande uppgifter; att, efter Bergs-kollegii föreskrift, försegla och utdrifva stångjernshärdar; att vid bergstiugs-rätterne bevaka Kongl. 3Iaj:ts och kronans rätt och utföra dess talan; samt att verkställa utmätningar, värderingar och försäljning af bergsmanshemman; hvarförutan de skola debitera och af bruksoch bergsverken uppbära de kronan deraf tillkommande utskylder, såsom tiondeafgift, hammarskatt in. in., samt emottaga åtskillig annan penningeuppbörd till grafveoch bergslags-kassor m. m., — Bergslogdarnes antal uppginge, efter staten, till 16, hvilka tillsammans uppbära i årlig lön 2,026 rtdr 16 sk. banko, men icke någon af dem till högre belopp än 196 rtdr 24 sk. samma mynt, utom bergsfogden i Wermland, som, jemte 110 rtdr i lön, innehar boställe.
Värdet af Egendomen Rönneholm Förskott till Lagsökningar, inberäknadt hos Ombudsmannen inneståend Expensmedel GötliaCanalBoIags DiscontUtredning Förra DiscontDirecteurerne påförd ersättning för Doublette och Triplette Assignationer på Banken På InterimsDirectionens Räkning i Banken innestående Cassa-behållning, bestående uti Contant samt Assignationer, lefvererad af InterimsDirectionen d. x Oct. 1818. r, 248,384 448,701 14,000 1,039 190,9,2 5i,82o d. i Jan. 1829. 4oo, 1 iq 3g5,88 5,634 207 11,660 4< Summa R:dr B:co j i,954,8771 7 ! 5j,'8-i3,5o31 C. Sylvan. Litt. A. Sammandrag af Betänkandet öfver Öfverskotta* och Besparingar, samt je derå gjorde dispositioner för åren 1821 med 1826, äfvensom, approximativt beräknadt, för åren 1827 med 1829. Utrikes resa StatsVerkets fordran enl. licpviden om 1820 och föregående årens öfvcrskotter Försvars Verkets anslag af Öfvcrskotten Bland Inkoms terne ingångne Medel som åter utgått. Interesse å Tackjerns-Bcrgslagcrnes Lån D:o tillhörande <):de HufvudTitcln Dödsfalls och avancements besparingsmedel Bland Besparingarna förut beräknadt i Liqviden om 1820 och föregående årens Öfvcrskotter Ar 1821. Brister i Förslags-anslagcn å i:a HufvudTiteln 2:a d:o 3:d jc d:o 4'-dc d:o 6: te d:o 8:de d:o IndragningsStaten S:r Utgifter å Öfvcrskotten formelt afförde att hos R.