Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med föranledande af sladgandena uti mom. 3 af 170 § i nu gällande Banko-Re »'emeilie, att såsom Bankens pant få antagas Jernbruk, belägna å egen Säteri-, Frälseeller Skattegrund samt försedde med egne underlydande hemman, äfvensom Hus oell Rvggnadei, hvilkblifvit lorsäkr*- <le i den är i8/3 uti Götheborgs stad under namn af Götheborgs Brandstods-Förening inrättade Brandförsäkringsanstalt, har Under-Styrelsen, lili dess till Utskottet afglida Berättelse, deis under förmälan, att, då Bruksegendomar, såsom beroende på mer eller mindre (ördelagtiga conjuncturer, alltid måste vara underkastade föränderlighet i deras värden, det ieke kunde anses vara med Bankens fullkomliga säkerhet förenligt, att for en tid af närmare 30 år, som vanligen ålginge innan från Banken utgifna fastighetslån varda ålerbetalde, såsom pant antaga en egendom, hvilken, vid belåniugstiden, i följd af en då tilläfventyrs för handen varande gynsam conjunklur, kunde ega ett högt uppskatlningsvärde, men, under sedermera möjligen inträffande, mindre fördelagtiga förhållanden för jerntillvei kuingen, icke Baneo-VlskoUens Memorial, iV.-o 64- i5 lemnade tillgång till betäckande af Bankens fordran, i händelse den utur panten skulle behöfva u'sökas; hvartill komme, att äfven andra omständigheter, såsom t. ex. minskning i förut innehafvande tillgång på malm, tackjern, kol eller hvad i öfrigt för bruksdiiftens oafbrutna gång erfordrades, kunde föranleda nedsättning i Brukets värden, sedan de hos Banken blifvit belånade, — hemställt, huruvida icke den Jernbruk, i och för sig sjelfva, tillkommande belåningsrätt i Banken borde för framtiden upphora, doek utan ändring i det for närvarande jemväl befintliga stadgande, att de dylika bruk underlydande hemman kunna såsom Bankens pant antagas och belånas, i enlighet med de for Bankens fastighetsbelåning i allmänhet redan meddelade eller framdeles meddelande föreskrifter; dels ock anfört, att enär, enligt hvad Under-Styrelsen kunnat inhemta, den år 1813 i Götheborg stiftade här ofvan omlörmälda Brandförsäkrings-Inrätlning allt hitintills underderlåtit att fullgöra det för belåning i Banken af de i samma Inrättning försäkrade fastigheter, jemlikt Banko-Reglemeutet af den 18 Mais 1830 stadgade villkor, alt nemligen för sig upprätta ett Reglemente, hvarå Kongl.
R vi« sion rörande saluma ämne till Protocollet hafde öfwerläggningar, med undantag blott af det, som, i ansten» de till dest financielle beskaffenhet, icke kunde Allmän, helen meddelas, sä företog sig nu BorgareStåndet hetta ärende kill afgörande. Och som Stäudet ansäg det af Herrar Revisorer wid isrägawarande tillfälle yttrade omdöme icke wara Riksens Ständers granskning underkastabt, altja fann ock Ständet för Desi ätgärd endast återstå, att, med gillande af Banco Utskottets öfwer Herrar Fullmägtiges förhållande gjorde anmärkning, lära för sin del derwid bero. Hwilket de Respsctive MedSränden wöedsaml och »vänligen skulle tillkännagifwaö. Ot Lu^ra. Lx krotocollo. ^f. kl. kersrson. S. D. När Ständer nu till granskande företog Rikens Högloft. Ständers Constitutions Utskotts, den 28 nästledne Nowember, afgifne betänkande och egna Utarbetning till cn Tryckfrihets lag, gjordes derwid följande af Ständet godkände anmärkningar: i:o Att hwad i 4. H. 6 Mom. förordnas anga» mdb preskriptions tid för enjkild mans anställande ä, ta» Den 7 December. 423 talan ä en Utkommen skrift, icke är nog bestämdt, sa wida en sadan person, genom mistandet ä aflägsen fast inrikes ort, elier mindre nyfikenhet eller tillfälle att ge, nom tidningars läsande och pä annat sätt skaff, fig underrättelse om utkommande skriftcr, möjligen kunde under längre tid, än de i berörde moment utsatte 6 manadcr, förbliswa i okunnighet, om den honom angripande skriftens tillwarelse, utan att likwäl defie om» ständigheter till äfwenlyrs more alt anse såsom laga hinder för hans atalan.
S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet i Ståndet denna dag väckta motioner: l:o af Kontraktsprosten Schmidt, angående underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t med framställning om behofvet af ånyo författadt sammandrag af författningar, hvilkas årliga kungörande är i nåder anbefaldt; 2:o af Domprosten Sondén, angående förklarande tillägg till medicinalförfatt ningarne, rörande försäljning af bränvin å apothek; 3:o af Doktor Rundgren, angående förändring af § 9 i Kongl. Förordningen om kyrkostämma, kyrkoråd och skolråd, i hvad den angår tiden för bestämmande af församlingens utgiftsoch inkomststat; 4:o af densamme, angående ändring af föreskrifterna i fråga om vilkoren för att till elev antagas vid Teknologiska Institutet och vid de tekniska elementarskolorna i riket; Prot.-Utdrag den 15 November 1865. 59 8:o af Kyrkoherden Simonsson, angående en underdånig framställning till Kongl. Majit om utfärdande af en nådig förordning derom, att ersättning för innehafvarne af militie-, civil-, eckle-iastikoch andra stater anslagne boställen för å jordens drainering nedlagd kostnad måtte beredas derigenom, alt samma kostnad fördelas i öfverensstämmelse med livad Kongl. Kungörelsen den 16 Januari 1863 för likartadt fall föreskrifver, jemte hvad i anledning deraf i Ståndet blifvit yttradt; och 6:o af Kongl. Hofpredikanten Rosenius, om förbud för dem, som förvarfvat sig rättighet att afhemta skogsprodukter från kronans marker, att sådan rättighet till annan person öfverlåta. Frän Vallo/l. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets Memorial M 1, angående tillökning i Utskottets ijenstemannapersonal. S. D Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskottets Memorial M 2, om arfvoden till Notarie och Kanslister.
Äongf, tOiajtt af gun (t od> nåb tillåtit honom, att, utan kinber af l)tt?ab ben uti f)atts3 (fottcours ntebbelabe ©om innehåller, furina föfa att åter ingå uti alf* män tjenfl, berefl tillfälle bertill för honom pppaö, anhållit, att bå, efter hattö förmenattbe, bet kinber för hönö antpänbanbe i 9lifégälbö*(Éontoiretö tjettfi j¥all fjafma uppl)ört, Ijroilfet föranlebt ferrat* gutfmäf tige$, bett 12 februari inne* marattbe år, mibtagne $3ejTttt om inbragtting af hanö ittnehafbe (5rfpcctance*2ött på 9lifögälbs*£ontoireté ©tat, i egenf^ap af f. b. 5luctions*3ötmaltare mib ®eneral*5lhifiance*<£onfoiret, fmn antingen måtte marba åter upptagen å DtifO* gälbö*£ontoiret6 ©tat till åtnjritanbe af ben inbragne 2jrfpectance*2önen, beräf* nab ifrån od) roefe betta års? början, eller ocf, på grttnb af åberopabe Sörfatt* ningar, förflaras berättigab att tillgobönjttta penfton tilt ett belopp motfmaranfee trefjerbebelar af l)anö ittnehafbe <2luctioné:$örmaltare*2ön; Ijvilfen anföfning .per* rar gullntäftige, bett i4 ftfll. Octo ber, på anförbe ffäl afflagit; men hwarmife ferrat ^ullmäftigé, font anfett åf)mans belägenhet påfalla ett ömt behjerfanbe / bå hatt utöfmer 4° år oförmitligen tjenflgjort mib Olifetö ©tättberö'
Af sådan anledning skulle Utskottet tro ofvanberörde, uti 6 § af 1803 års Kongl. Kungörelse meddeldte bestämmelse böra i så måtto förändras, att jernnförelse endast må ega rnm med prisförhållandena i nästgränsande Län; hvarjemte, såsom ett ytterligare cbrrectiv emot en olämplig förhöjning uti de af Riks-Ståndens Deputerade bestämda markegångs-pris, torde böra föreskrifva®, att förhöjning utaf dessa pris icke må af Ådvocat-Fiscals-Embetet i Kammar-Collegium yrkas eller af bemälde Collegium och Stats-Contoret beviljas i de fall, då <iet af Deputerade för den räntepersedel, hvarom fråga är, vid markegångssättningen fastställde pris motsvarar eller öfverstiger medium af de värden, som å samma räntepersedel blifvit uppgifne uti de priscuranter, hvilka, jemnlikt 5 § af Kongl. Förordningen den 20 Sept. 1815 samt 3 § af 1762 års Kongl. Resolution på allmogens besvär, jemte Kammar-Collegii och Stats-Contorets Circulär-bref af den 7 Dec. 1768, skola till ledning vid markegångs-sättningarne aflemnas. Lika med hvad Friherre Raab, A. C., uti ofvannämnda motion yttrat, anser Utskottet den uti 2 § af Kongl. Förordningen den 20 Sept. 1815 meddeldte föreskrift, enligt hvilken den ändring uti markegångs-comitéens beslut, som af Kammar-Collegium kan varda beviljad, icke verkar till förmon för någon annan än den, i följd af hvars besvär nämnde ändring tillkommit, måste föranleda en i högsta måtto obillig skiljaktighet i afseende på skatte-bördornas utgörande; hvadan Utskottet jemväl instämmer i den af motionären antydde åsigt om lämpligheten deraf, att en så beskaffad ändring må för alla ränte-gifvare och ränte-tagare inom ett och samma markegångs-district blifva gällande. € Stats-Utshottets Utlåtande, N:o lil.
I prof salen äro 120 å 150 unga kvinnor dagen i ända sysselsatta med de profver (échantillons), som i ofantliga kvantiteter skickas världen rundt. Maskiner klippa tygpackarne i små remsor, som efterhand sorteras enligt färger, mönster och priser, uppfästas, etiketteras och utsändas, allt för att visa den omtanka, som huset Boucicaut gömmer äfven för de olyckliga, som vandra i mörkret, d. v. s. utom Paris ' stadsvallar. * * * Så följa vi de indiskreta matångor, som banat sig väg ut i korridoren, och komma till köket, som är beläget högst uppe i palatset. Ett kök i » A u Bon Marché », frågar ni. Ja visst, skulle inte en familj ha ett kök? Ty en familj är » A u Bon Marché » i det hela taget. Litet större än de flesta, det medges, ty den har omkring 4,000 medlemmar (däribland en och annan svensk). Men en familj är det, eller också en stat, om ni så vill, men mycket patriarkaliskt styrd. » Pappa » och » mamma » äro väl borta, men det har kommit många snälla onklar i deras ställe, ty efter makarne Boucicatus död skötes affären af ett konsortium, bestående af de äldsta employérna. En stor del af biträdena har tantiéme af årsvinsten, och som hvar och en af de öfriga kan sägas » bära sin marskalksstaf i renseln », d. v. s. genom nit och skicklighet kan svinga sig upp till samma position, hvilar det öfver det hela en omsorg i arbetet och en solidaritet kamraterna emellan, som annorstädes torde höra till sällsyntheterna. Hvad särskildt de unga flickorna bland den kvinnliga kontoristoch arbetarstaben beträffar, ha de sin bostad i etablissementet, där de dessutom ha en med elegans inredd salong till sitt förfogande i och för de små fester, de tid efter annan gifva. Personalen i sin helhet intar sina måltider i särskilda salar på etablissementets bekostnad. Som middagen ej ännu är färdig, ha vi tid att kasta en blick in i köket. » A u Bon Marchés » kök kan väl utan öfverdrift få namn af världens största. Allting är här gigantiskt.
Historiska Författare hafva af Svenska Folket tillförene blifvit uppmuntrade och understödde, och då jag är öfvertygad, att samma kärlek för Sveriges häfder lifvar oss, sorn våra Fäder, är det med grundad förhoppning om bifall jag vågar föreslå publikt understöd för Författaren till Svenska Folkets Historia under Konungarne af Wasa Ätten j Herr Strinnholm. Den i5 December e. m. De trenne delar, som af detta arbete redan utkommit, utmärka sig genom grundlig forskning, ypperlig karaktersskildring och en förträfflig stil, och berättiga således till den förmodan, att det, en gång fulländadt, skall kunna öfverträffa våra bästa Historiska arbeten, samt vår Litteratur derigenom vinna en dyrbar tillökning. Dahlin och Lagerbring, hvilka hedrat det Svenska namnet såsom Historiske Författare, ägde bägge publika understöd, för att kunna egna sig åt sina påbegynta arbetens utförande. Dahlin ägde contant beräknad betalning sig anslagen af Ständerne, och Lagerbring, Professor i den vetenskap, åt hvilken han egnade sin tid och sin möda, hade en längre tid tjenstledighet, för att kunna öfverlemna sig åt sin favoritsysselsättning, samt således ett Salarium af det Allmänna för sitt nedlagda arbete. Herr Strinnholm har ännu ej njutit det ringaste understöd, ej ens någon offentlig uppmuntran för sitt förtjenstfulla företag. Måtte han snart blifva i åtnjutande af bägge, och således i stånd att fortsätta ett arbete, hvilket han så lofvärdt begynt, och hvarifrån han eljest torde nödgas afhålla sig, i samma grad som lefnadsomsorger nödga honom alt använda sin tid på andra befattningar. Sverige äger en RiksHistoriograph på Stat, och Professor Geyer uppbär en årlig 2l4 Den i5 December e. m. Pension för ulgifvandet af Sveriges Häfder; det tyckes då ej vara obilligt hegardt, det en Man, som redan hedrat sig genom ett förtjenstfull t arbete, blifver satt i tillfälle att belt och hållet öfverlemna sig deråt och genom ett allmänt understöd tryggas mot fruktan att lida brist, under det han uppoffrar sin tid för Fäderneslandet.
Enär de småningom allt mera befolkade och uppodlade lappmarksförsamliugarne genom dessa väganläggningar skulle erhålla en fullständig farväg til! kusten, har Styrelsen ansett äfven den sednare, längst in i lappmarken sig sträckande delen af väglinien förtjena uppmärksamhet, hvarvid dock Styrelsen anmärkt, att med verkställigheten deraf borde anstå, intilldess alt vägen mellan Öhrträsk och Åsele först blifvit utförd, hvaremellertid Styrelsen för Åsele-Wilhelmina-vägen beräknat ett statsbidrag af 50,000 Ridr. Vidkommande slutligen väganläggningen mellan Fredrika socken och Björna kyrkoby, så är kostnaden för denna väganläggning, hvarmed alses att åvägabringa förbindelse mellan förstnämnda socken och Örnsköldsviks köping, beräknad till 148,850 Ridr för en väglängd af 6 mil 7,036 fot ; och har Styrelsen, som redan uti det före sistförflutna riksdag afgifna generalförslaget härför antecknade ett statsbidrag af 100,000 Ridr, uti sitt sednaste förslag äfven uppfört en lika summa. 36 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skri/veise, N:o ilo.
Då äfaen beailjaDe förffilbte mebel, äro nu mera mera fudborbabe, få att jemaäl Söarbergö fäffning&fängelfe funnat upphöra; hvarjemte 3?orrföpingö ocb ©ötbeborgé©pina buö erhållit förbättrabe inrebningar, äfaenfom bela aDminijiratiouen af befja inrättningar blifait i orbning bragt, Derigenom fålcbeö beraö npa organifation nu fan anfeö aara aerfftällD. ©enom ada Dejja attffalter äro, oberäfnaDt Den inrättabe ^Monnier* Horpfen aiD Carlöborgö fänning, föraaringö-rum bercDDe för omfring 3ooo fångar odb Sorrectionijfer, brotlfa meD jferfalbiga flagS arbeten fpfjelfättaö. ©efja inrättningar bafwa fåltmDa, urtber en flof ocb nitiff ©tprelfe, blifait bragte i ett betpbligen förbättrabt jficf; ocb fontina 3Hfetb ©tänDer att inhemta närmare uppfpöningar Derom, äfaenfom röranbe Det bufs aubfafliga af föraaftningen, af Den 33erättelfe, ©tprelfen af fängelfer odb Slrbetö-inrättningar npligeit till .fongl. 5Ötaj:t afgifait ocb bwilfen blifaer tid SKifetD ©tänberé ©tat$4ItfFott öfaerlemnab. ©enna ©tprelfe bär numera äfaeit öfaertagit
Uti Ijwarje rebogörelfe bör bet »ib iimentcrittgeit befunna <hartse 3:o fjmar och en, font är ffplbig att l)åHa allmänheten tidlmitba dmrtor, bör tidftädaö ett exemplar af bettna författning, till egen och attbraö efterrättelfe; ocli bå en löpare forbrar upplpönitig om bet dmrt;e IB. $Örfälj[ttiug§ 2:o $äbaitefter, fåfont hittills, erläggeö för ftätnplabe 58erel Utbptc af ntaculerabt ftäntplabt papper. l:o Utbyte af ntaculerabt ftäntplabt papper tidåteö, när bet är fpnbart, att mifffrifttittg eder annan orfal mådat clmr tättö obrulbarhet, fantt bet blab, bmarå ftämpeltt är fatt, ftnned oftpmpabt; hånoib flad lifmäl för papperet betalaö en ffidittg banco. 56 ©arnina ftabgaitbe gatte äfroen töranbe bartor, t)roarmeb ffulbfebtar roib in* tecfntitgar, titt tanö ertjåttattbe ur Santén etter publifa cajjor, roarit betagba, bå meb roeberböraitbeö betyg ftyrfeö, att anföfitingarite beröm btifroit afflagne. 2:o 5|Såtecfnabe beläggttiitgö Itppbörb oty ^ebonusttiug af (Styarte
Han hade nyss slipat svärdet mot en berghäll; nu hängde det blottadt i hans bälte. – Hör, hviskade Singoalla, som alltifrån skymningens inbrott lyssnat och väntat, väntat och lyssnat; – hör! De komma. Assim, gå, gå! Assim steg upp. – Jag stannar i skuggan, sade han; – om du beslutar, att han skall dö, så rör i elden; det är tecknet. Mitt svärd är skarpt, min hand är säker, ett oväntadt hugg skall fälla den vilde isbjörnen. – Gå, gå! hviskade Singoalla med en befallande rörelse. Assim försvann. I nästa ögonblick inträdde riddaren och Sorgbarn. Singoalla stod framför Erland. Hon betraktade honom ... Hvem kan beskrifva en blick, sådan som denna? En lefnad med alla dess öden, fröjder och sorger, med hela dess rika skatt af lidelser och känslor kan sammandraga sig i en blick, såsom linsen samlar solens alla strålar i en brännpunkt. Det förflutna, närvarande och kommande kunna sammansmälta i en blick. De sammansmälte ock i Singoallas till en enda fråga, stolt och förkrossande, hotande och dock bäfvande. Det var en fråga om hågkomst eller förgätenhet, om kärlek eller hat, om tårar eller blod. På sina halfslutna ögonlock erfor riddaren en brännande känsla af denna blickande fråga. – Singoalla! hördes Erlands röst, mild och fruktande. Den ton, i hvilken detta ord klingade, besvarade allt hvad Singoallas själ frågat. Han kom med hågkomst, kärlek och bön om förlåtelse. Huru kunde hon då förkrossa honom med ord om mened, hämd och död? Singoallas hufvud sjönk mot hennes suckande barm, hennes pannas vemod dolde sig i de magra, genomskinliga händerna. Hennes gestalt, nyss så hög och stolt, blef likasom förminskad och kringgöts af de svarta lockarnes sorgedok, nyss svallande bakom henne lik en drottnings släp. – Singoalla, upprepade Erland, och tårar framträngde under hans ögonfransar. Singoalla svarade ej; hon stod lik en bildstod, men hennes barm och dess suckar förrådde lif.
Preste-Ståndet den 2 Borgare-Ståndet den 2 Bonde-Ståndet den 5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående, ändring af SS Kap. 1 § Bijggninga-Balken, i fråga om afståndet mellan gästgifvaregårdar. fSammans. Lagoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 11.) S. A. K. Under anförande, hurusom stadgandet i 28 Kap. 1 § Byggninga-Balken, att gästgifvaregårdar ej må vara på längre afstånd från hvarandra belägna än högst två mil, gifvit anledning att hindra föreslagen flyttning af gästgifveri, der längden af ett skjutshåll endast med ftrdels mil öfverstigit nämnda maximum, fastän genom en sådan flytt - 32 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 66. ning mera än 36 procents nedsättning i entreprenadkostnaden kunnat beredas, samt då berörda stadgande icke vore i ringaste mån gagneligt, men kunde på an tordt sätt användas till skada för de skjutsskyldige, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att hvad nyss åberopade lagrum innehåller om högsta afståndet mellan gästgifvaregårdar måtte upphäfvas ; Och ehuru, för att bereda de resande möjligheten af en någorlunda skyndsam fortkomst, utan att de derför skola nödgas till misshandel anstränga skjutshästarne, det är nödigt, att skjutshållen icke blifva alltför långa, samt den uti förenämnda lagrum bestämda högsta längd af två mil mellan gästgifvaregårdarna visserligen icke kan anses för lågt tilltagen, helst under de tider af året, eller vår och höst, då vägarne äro djupa och tungkörda, hvadan Rikets Ständer ansett denna bestämmelse böra såsom regel qvarstå; så, enär likväl fall, sådana som det ofvan anförda, kunna inträffa, då en väsendtlig lindring kan beredas de skjutsskyldige genom att något förlänga ett skjutshåll, utan att. deraf någon synnerlig olägenhet behöfver uppstå, samt sådant icke sällan torde kunna bidraga till det önskvärda införandet af entreprenader för öfvertagande af skjutsningsbesvär^, har det synts Rikets
Turiff pci P'annerjrmds-afgiften. Panneiyrad. för 1 månads bränning. för 2 månaders bränning. 70 105 140 —i 175 210 — 1 “1 Panna till hvilken mäskvärmare begagnas beskattas lika med enkel panna, sorn är till rymden 33^ procent större. För enkla pannor under io kannors rymd skattas för en eller två månaders bränvinsbränning efter 4 sk., för tre månaders bränning efter 6 sk. och för fyra, fem eller sex månaders bran vinsbränning etter 24 sk. kannerummet i hvarje månad. 2:dra klassen, Bran vinsbränn in g såsom fabriksrörelse. § 13. Mom. 1. Bränvinsbränning i 2:dra klassen såsom fabriksrörelse må så väl på landet som å stadsgrund, utan hänsigt till innehafvande jord, utöf vas af hvarje välfrejdad person, sorn dertill erhållit tillstånd af Kongl. Maj.ts befallningshafvande i länet. Fabriksbränneri å stadsgrund vara underkastadt vederbörande myndighets föreskrift, i afseende på snygghet och försighetsmått mot eldfara, såsom i § 6 säges. § 14. I ansökning om tillåtelse till anläggning af fabriksbränneri bör sökanden - Höt till Hevilla.-, Lagsamf Allm. Besv. och Elion.-Ulskoltens Betänkande, N:o i. 9 kandell uppgifva stället För anläggningen, jemte antal och storlek af de mäskekar, han der ämnar begagna. Bi falles denna ansökning, i ngifve han derefter lill Kongl. Majlis befallningshafvande fullständig skriftlig uppgift, åtföljd af vederbörliga mätningsoch slamplingsbevis, så väl å de mäskekar och öfriga käril, sorn ock å de bränningsredsknp, som skola i bränneriet begagnas, och enligt 11‘ästföljde § äro mätning och stämpling underkastade. Finnes vid granskning af dessa handlingar hinder för tillstånd till fabrikens drift icke möta, ulfärde Kongl. Maj:ts befallningshafvande sådan tillstånds-resolution, § 15. Mom. /.
Hvad derefter angår den till minskning i trycknings-kostnaderne nut föreslagna åtgärd, så enär hvarje Riks-Stånd hitintills serskildt bestämt storleken af den tryckta upplagan utaf dess Protocoll, samt meddelat nödiga föreskrifter, rörande sättet för Protocollens tryckning, har Utskottet, under för modan, att de Respective Riks-Stånden, äfven för framtiden, önska sjelfve härom förordna, trott sig endast böra hemställa, huruvida icke, för vinnande af det ändamål, motionären åsyftat, Riks-Stånden skulle finna lämpligt att uppdraga åt sina Canzli-Directioner, att, på sätt, före denna Riksdags början, lärer, i afseende på tryckningen af Högloft. Ridderskapets och Adelns Protocoll, vara iagttaget, efter infordrandet af veder börandes anbud, låta, innan Rikets Ständers sammankomst och i öfverensstämmelse med de i sådant afseende af hvarje RiksStånd förut meddelade beslut, uppgöra conlract angående tryckningen af dess Protocoll och anskaffande af dertill erforderligt papper - 14 iStats-Utskoltcts Utlåtande, N:o Vidkommande åter kostnaderne för tryckningen af Bihanget till Riksståndens Protocoil eller Utskottens Betänkanden, m. fl. dertill hörande handlingar, så förmodar Utskottet, att jemväl dessa kostnader höra hädanefter icke obetydligt minskas, såvida det papper, som till denna tryckning behöfver användas, likaledes före Riksdagens början på en gång upphandlas, samt contract om tryckningens verkställande också då, efter anbuds infordrande, genom allmänna Tidningarne, med vederbörande Boktryckare afslutas. Utskottet får således äfven föreslå, att det i sistberorde hänseende vid nästa Riksdag behöfliga tryckpapper må, på nu uppgifvet sätt, genom Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret försorg, anskaffas, äfvensom att det åt Fullmägtige må uppdragas att, med behörigt iagttagande af Rikets Sländers härom redan meddelade eller framdeles vid denna Riksdag fattande beslut, låta upprätta.‘contract, angående tryckningen af omförmälde Bihang.