Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jordmonen derstädes är lera och mylla, jemte sand och myrjord, men i höglandet råfler mestadels röd och hvit sand, samt sandmjuna. Skogar och kärr i för-. Lundsli. Feniårs-Berättelse Jör IVester-Norrlands Län. 1 \ 2 erling med nordligt läge göra klimatet hårdh så att, då sommaren tillika är ganska kort, årsväxten ofta blottställes för frostskada. Under fortfarande sänkning och uttappnhig af sjöar och kärr, ej mindre än genom den skogsminskning, som fortsatte odlingar, jemte ett på sina ställen öfverdrifvet brädsågande, medföra, har klimatet de sednare åren märkbart förändrat sig; men denna förändring synes mindre hafva kommit sommaren till godo, än de Öfrige årstiderna, ibland hvilka höst och vår förlängt sig på vintrens bekostnad, äfvensom vintrarne blifvit mildare. § 2. Invånare. Länets folkmängd, hvilken, vid första Femårs-Beränelséns afgifvande, utgjorde 65,968 personer och söm, vid den andras meddelande, uppgått till 73,241; finnes, enligt sistlidet års mantalsoch skattskrifnings-längder, förhålla sig sålunda i de 3:ne fögderier, hvaruti Länet, i afseende på administrationen, är indelt, nemligen: Skattskrifne Befriade Skattskrifne Befriade Skattskrifne Befriade Medelpads fögderi. • .i 2>4o5. 9,795. hvartill kommer folkmängden i städerna Hernösand Invånarnes antal har följaktligen, under de sist förflutna fem åren, ytterligare ökats med 5,o32 personer och på tio år med 1 i,3o5, eller 17 procent. Till denna folkmängdens tillväxt hafva, såsom i förra berättelserne underdånigst omförmäldt är, de gynsamma omständigheterna af ett i allmänhet — 3 — jorn' keJSot.Ulstånd, lättade tillfällen till bosättningar gc-mm nybyggesoch skördar a£g"lnSar samt hemmans-klyfningar, och, utom 2:ne år, t flir äckliga tillväxt , fV-U?Saf lge" bldrag*‘-
Fångvårds-styrelsens underdåniga berättelser för revisions-åren, följande tabell uppgjord: Uti låns-, kronooch polis-häkten'. I brist af försvar till arbete dömde 122. 31. 20. Uti straffoch arbets-fångeher samt vid Pionieroch lcrono-arbets-korpserna: Af förestående inhämtas, vid jemförelse med rikets folkmängd, enligt § 9, att vid slutet af år 1845 hvar 514:de, vid slutet af år 1854 hvar 602:dra och vid slutet af år 1855 hvar 623:dje person i riket varit friheten beröfvad. § 11 De serskilda slags fångar, som under loppet af åren 1854 och 1855 dels förvarats uti allmänna straffoch arbets-fängelserna samt länsfängelserna, eller varit vid Krono-arbets-korpson anställde, för att förrätta ådömdt allmänt arbete, dels ock hållits i enskildt fängelse, för att förmås till bekännelse af brott, äfvensom de, hvilka under hvartdera af nämnde år afgått, hafva, enligt ofvannämnde underdåniga berättelse, utgjort: Män. Summa. Män. Afgångne. Efter arbetstidens slut Efter besparad arbetsförtjenst till bestämdt belopp Efter erhållet laga försvar Rörande disciplinen inom fängelserna och Krono-arbets-korpsen hafva Revisorerne utaf de underdåniga berättelserna, bland annat, inhemtat, att antalet af rymningar och de vid revisions-årens slut icke ertappade rymmare utgjort: Vid fästningssamt allmänna straffoch arbets-fängelserna, Vid årets slut Rymningar. ej ertappade rymmare. för mankön år 1854: b. n ii ii 1855: 28. — a qvinkön » 1851: 4. 2. sa t 1855: l. — Vid Krono-arbets-korpsen: 9. hvadan således antalet rymningar för år 1854 uppgått till 50 och år 1855 till 61. De extra judiciella bestraffningarne hafva utgjort:
Föredrogs och bifölls Banko-Utsk:s d. 14 dennes på bordet lagda mern. Föredrogs och bifölls Const.Utsk:s d. 18 dennes på bordet lagda mera. N:o 3, ang:de ett af Hr Cassel väckt och af Vällofl. BorgareSt. remitteradt förslag om upskof med afgörandet af K. M:s afgjfna sedan sista riksdag hvilande förslag till ny Riksd.Ord, m. m. Företlrogs och bifölls Ridd,-Utsk:s d. 14 dennes på bordet lagda mern. N:o 2, ang:de en i Ridd. Kamererare-kont. begången stöld. Uplästes cn af Hr von Knorring, Berndt Georg Knnt, iulemnad så lydande motion: Med den erfarenhet, jag under en oafbruten 20:årig tjenstemannabana förvärfvat mig om Svea rikes allmoges behofver och önskningar för sitt och med detsamma fäderneslandets förkofran och framåtskridande uti ekonomiskt afseende, har jag funnit att Skiftesförfattningärne om sammandragande af deras jordegendom i väsendtlig mån bidrager till allmogens välstånd och välmåga; men ehuruväl denna skiftesförfattning är med mycken skicklighet och omsorg för folkets väl utarbetad, finnes deruti ändock brister, som genom en mångårig erfarenhet visat sig bestå äfven deri, att ä^ograderingen öfver jorden, som skiftas skall, icke är laga kraftvunnen eller fastställd innan planläggningen och delningen företages och afslutas: häri ligger efter min tanka ett stort skäl för de flerdubblade kostnader sorn vid skiftningen drabba jordägarne. Graderingen af jorden beror till en del på de uplysningar jordägarne sjelfve afgifva, som bäst böra känna sin jord och dess äring och till en del af olika omdöme och erfarenhet af domaren, som skall rätta och afdömma skiftesmannens åtgärd vid jordegarnes klagomål, hvad grad jorden bör åsättas. Dessa klagomål borde ske inom viss bestämd tid efter ägograderingens afslutande; derigenom vore graderingen laga kraftvunnen innan skiftesläggning eller planen till skiftandet finge upgöras.
Oljekakor 1,369 SkM.. 1,887 Sk&. Beck 250 tunnor. Tjära 901 dito 919 tunnor. Ekebark 12,350 dito 126 dito Laggoch bottenstäfver af Bok —« 71,298 stycken. Boktunnor 24,963 dito Färdiga åror 5,192 par. Linfrö 9,744 tunnor. Trädgårdsstolar — 10,394 stycken. Lingon i vatten 26,982 kannor. Dricka 50,130 dito Muroch Taksten 371,242 stycken. Korn , ^ 1,703 tunnor. Vicker 617 dito Fläsk 945 LÄ. Ek verke 802 stycken. Importen af Colonialvaror liar åren 1832 och 1833 varit liflig, men under åren 1834 och 1835 högst betydlig och öfverstigande behofvet. I synnerhet infördes sistuämde år en myckenhet socker och andre varor, hvilke, i den då utkomna nya tulltaxan, hvars tillämpning skulle börja med 1836 års ingång, blifvit belagde med förhöjd tull. Importen under sistuämde år har äfven varit stor. Af sill och salt har importen under alla fem åren ej allenast motsvarat behofvet, utan äfven hvad salt angår lernnat tillfälle till export. Äfven öfver importen har jag uppgjort ett sammandrag utvisande skillnaden åren 1832 och 1836. Bomull 488,723 Ä. 546,038 Ä. Arrac 6,414 kannor. 13,942 kannor. Allehanda torr fisk 1,004 SkÄ. 821 SkÄ. Blyhvitt 41,987 Ä. 59,648 Ä.
Alik. till Kxp.-Utsk. deri 29 Dec. 1857, kl. 2 e. ro. Memorial, med förslag till voterings-proposition uti frågan om förbättrade aflöning svilkor m. m för Armé ens och Flottans Läkare samt Provincial-läkarne. (U. A.) Lii sid under A:o 18 1 afgifna Utlåtande i anledning af gjorda framställningar om förbättrade aflöniugs-vilkor in. m. för Arméens och Flottans Läkare samt Provincial läkarne, hade Stats-Utskottef, bland annat, tillstyrkt, att aflöningen för såväl Arméeus sorn Flottans Läkare i allmänhet skulle bestämmas till 800 R:dr för Andre Bataljonsläkare, till 1,200 H:dr för Förste Bataljonsläkare, till 2,000 B:dr för Regements-läkare och till 3,000 R:dr för Fält-läkaren vid Flottan, äfvensom att särskilta arfvoden ä 300 K;dr hvardera måtte fastställas för Bataljons-läkare vid de utom Stockholm garnisonerande Kegementen af Arméen m. fl. Vid föredragning hos Riks-stånden af berörde Utlåtande, är Utskottets framställning bifallen af Ridd. och Adeln samt Presteoch Borgare-stånden, af hvilka Stånd likväl de två förstnämnde, i anseende dertill, att bland de Bataljons-läkare, hvilka, tillhörande garnisons-orterne utom hufvudstaden, borde uppbära särskilda arfvoden utöfver de egentliga lönebeloppen, den Bataljons-läkare, som är å Waxholms fästning stationerad, icke blifvit upplagen, beslutat, att nämnde Läkare, som för denna tjenstgöring förut åtnjuter ett arfvode af 75 Rnlr, skulle derutöfver erhålla ett särskildt arfvodes-belopp af 225 R:dr årligen.
M. för likartade företag i de norra orterna leinnal halfva kostnaden såsom anslag; b) att det enda företag i de södra orterna, hvilket af Staten blifvit linderstedt på samma villkor som Emm-åns upprensning, nemi. sjön Tåkerus nitappning, utföres nära nog på ett enda ställe oell i en trakt, der förmögenheten oell välmågan är allmän, och der sä väl den tillkomna nya jorden som den förbättrade har ett ganska högt värde, dä deremot arbetena i Emman utföra^ pä en sträcka af 8 mil, hvarest jorden är sönderdelad i små hemmansdelar och der den icke har hälften så högt värde som på Östergöthlands bördiga slättland; c) att delägare, äfven i den lyckligaste händelse, enligt handlingar, som skola Utsk. förevisas, nödgas tili arbetet utbetala It) proc. af de hemmans hela bevillins-taxeringsvärde, hvilkas ägor endast för den del, som gränsar intill strömdraget, hafva nytta af vattenylans sänkning, och att, vid ett sådant förhållande, Slaten väl kan ädelmodigt understödja sådana jordägare, som offra så stora capitaler endast för möjligheten att sedermera kunna använda ännu större; d) att pä sednare 16 åren strömmen 4 eller 5 gånger midt under sommaren stigit öfver sina bräddar och just nu åstadkommer stora förödelser på den herrliga skörd, som i Juni månads slut visade sig så vppig för förbifarande resande. Om remiss af denna min motion till H. StatsUtsk. anhålles vördsamt. Hvarjemte Hr Nordenanckar inlemnade 2:ne bilagor, så lydande: I öfverensstämmelse med härstädes förvarade bevillningstaxeringsliandlingar, varder härigenom på begäran intygadt, alt följande taxeringsvärden varit för de tio sistförfluten åren åsatte nedannämnde i Calmar län belägna hemman, nemi. Säteriet Äsebo 3| mantal i Högsby socken och Handbörds härad . 9,991 r:dr.
St. ovilkorligen ålagdt att fatta beslut om saken; och då det icke rimligen kan begäras, att man inom den vanliga motionstidens lopp, skulle kunna något nära förutse tiden, då den började riksdagen skal! sluta, så linner jag deruti ett skäl, hvarföre under riksdagens lopp förslag lill bestämmande af dagen bör kunna väckas. Om det åter hade varit grundlagens mening, alt ny riksdag borde ovillkorligen börjas vid alldeles samma tid, som den näslföregtde riksdagen, då kunde man vid riksdagens första dag väcka fråga om tidens utsättande, och då kunde man, såsom Gr. Lagerbjelke föreslagit, bestämma samma dag, som den föreg:de riksdagen börjat, och då komme det att blifva på samma sätt här som i den Norska konstitutionen, der, såsom bekant är, Stortinget alltid sammanträder den första helgfria dag i Februari månad, endast med den skilnaden, att riksdagens början hos oss skulle inträffa under en annan årstid. Men sådan har Svenska grundlagarnes mening tydligen icke varit; ty hade det väl varit annorlunda, så hade ingenting varit enklare och lättare än att pä Norska viset utsätta, en gång för alla, dylik dag. I dess ställe hafva grundlagarne hos oss velat bereda en större rymlighet, och detta uttryckes på det oförtydbaraste sätt uti 2:a mom. af §§:ne, der det är R. St. medgifvet och ålagdt, att utsätta tid och dag för deras nästa sammanträde. Att denna större frihet medförer sina stora fördelar är min öfvertygelse; men till dess utvecklande torde, vid denna remissfrågas behandling, icke vara rätta lägenheten. Derom må vid grundlagsfrågans handläggning efter befogenhet tvistas. Beträffande Hr Printzenskölds förslag, så anser jag det visserligen i sig sjelf icke otjenlig!, men tror att fråga derom hade bordt väckas före företagandet af Gr. Lagerbjelkes motion lill remiss. Nu deremot, då så icke varit händelsen, så torde Hr Printzenskölds förslag icke kunna föranleda någon åtgärd, och, efter den förklaring Gr.
Fr uti viglen för lullberäkningen — a Krut och s. k. patroner 1 skålp. 5 Kratz; se Tester. Kubeber; hänföres under Apotheksvaror. Kulör eller s. k. vinlinktur: blandad med vatten; hänföres under Sirup. blandad med sprit; hänföres under Likör. 50 Kummin 1 centner. l Käppar, alla slag 1 skålp. l Fr 15 4 4 Kött, alla slag . tl Lacca Gummi; hänföres under Gummi, alla slag, ej specificerade. Lack 1 skålp. — 20 Lackerade arbeten: al bleck; se Bleckslagare-arbeten. al bly; se Bly, arbetadt. al läder; se Läder-arbeten. af papp; se Papp-arbeten. af tenn; se Tenn, arbetadt. af trä; se Trävaror, arbetade, ej specificerade. af zink: se Zink, arbetad. 20 andra, ej specificerade 1 skålp. — Lackerade Skinn; hänföras under Hudar och Skinn, ej pelsverk, beredda, andra slag. Lannus Fkcpeditions-Dtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 85. 65 Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. Lacitius — Fr i. Lagerblad och Lagerbär 1 skålp. — 3 Lallll, oäkta; se Metaller, sammansatta. Lakrits 1 skålp. — 5 Lakritsrot eiler Glycyrrhiza — Fri. Lampetter; se Speglar. Lampor och Lyktor förtullas såsom det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Anm. Medföljande glaskupor förtullas särskildt efter hvad för Glas, andra slag, är bestämdt. Lampvekar; se Vekar. Latun eller Trådband; se Metaller, sammansatta. Leksaker elier Mrnbergerkram: af trä eller sammansatta ämnen, med eller utan betsning, målning eller lackering1 50 andra slag förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. Lera — Fi i. LerpipOl*; hänföras under Piphufvuden.
Men äfven om man vill antaga att beslut i denna fråga skulle anses vara fattadt, så hemställer jag, om väl detta beslut är af beskaffenhet, att det icke grundlagsenlig! kan ändras. Här är nemi. icke fråga om ringaste förändring i sak, här är endast fråga om ett obetydligt tillägg, hvarigenom man får in samma ordalag som i alla förutvarande Bevilln.-förordningars ingresser. Då synes det mig både naturligt, riktigt och billigt, att inbjudningen får afgå, för att derigenom ådagalägga R. o. Adins benägenhet att icke vilja frånträda ett bruk, som är långvarigt och hvarigenom man alltid ger Svenska folket en garanti att man ingalunda velat i något hänseende handla mot dem i beskattningsväg annorlunda än man gjort tillförene. Jag anhåller derföre, att R. o. Ad. täcktes bifalla den af mig föreslagna inbjudning. l)eu 29 Augast! e. m. 361 Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, förmälte H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att derunder yrkats dels bifall till Hr Printzenskölds förevrde förslag och dels att, enär tre RiksSt:d redan fattat sammanstämmande beslut rör:de den ifrågav:de ingressens lydelse, samma förslag måtte anses hafva förfallit; och finge H Exc. förklara, att då Presteoch BondeStm, hvilka vid behandling af Bevilln.Utsk:ts Betänk. N:o 20 lemnat ulan anmärkning Utsk:ts förslag till den nya Bevillu.Stadgans ingress, sedermera lagt till hatidlingarne samma Utsk:s, af återremisser från R. o. Ad. samt BorgareSt;t föranledda, i början af Utlåt.
För dem, som anse, att hvarje folk genom stränga prohibitivförfattuingar bör, så mycket möjligt är, isolera sig från andra nationer, eller genom höga tulltaxor fördyra sina förnödenheter, samt för dem, som uti importhandeln ensamt se den Pandoras ask, utur hvilken alla mensklighetens olyckor utbreda sig öfver Riket, och isynnerhet med ett verkligt muselmanskt nit utfara mot förtäringen af viner, skall mitt förslag visserligen icke xrara välkommet; men jag frågar dessa Herrar, af hvilka, äfven likt Mahomets anhängare, de flesta icke för egen del hata ett godt glas vin, huruvida de icke skulle anse det för en fördel att kunna hafva denna vara på sitt bord för intet, och då den nu icke kan fås för intet, huruvida de icke åtminstone unna sig sjelfva främst, och mindre bemedlade landsmän i det andra rummet, att hafva den för så billigt pris som möjligt, isynnerhet då det skälet här icke bör kunna gälla, att några inhemska vinfabrikörer behöfva genom de höga afgifterna skyddas från undergång. Den artikel, hvarom jag nu haft äran yttra mig, utgör en så vigtig handelsvara, att frågan om tullafgifterna derå kunde förtjena en långt utförligare utveckling. Jag är likväl öfvertygad, att det endast behöfves att fästa Utskrs uppmärksamhet på den liufvudsynpunkt, hvarifrån jag betraktat ämnet, för att lenina Utsk. anledning till en mera utförlig och öfvertygande framställning samt tillstyrkan af mitt förslag. Remitterades till Bevilln.Utsk. i sammanhang med Hr Hjertås förut till samma Utsk. remitterade motion om ändringar i nu gällande Tulltaxa. Gr. Cronhjelm, Otto Aug.: I sista plenum hade jag äran uppläsa en uppgift, som jag förskaffat mig om kostnaden för tryckning af bihanget till RiksStåndens pro - i5j Den ii Mars e. ra. tocoll. Jag har sedermera skriftligen uppfattat denna motion, dervid jag något tillökat och förändrat den till följd af de upplysningar, jag ytterligare inhemtat.
Ridderskapet och Adeln samt de öfriga respective Stånden skärskådas och till vederbörligt Utskott remitteras. N:o ia. Herr von Hartmansdorff, Augufl: Under den enskildtes närvarande förlägenhet, StatsVerkets utblottade tillstånd och oförminskade fordringar för Statens behof, bör man, om nationens framsteg i upplysning och välstånd, ej genom den allmänna penningebristen skola hämmas, vara betänkt på hvarje möjlig utväg att bestrida Statens förnödenheter, utan de skattdragandes ytterligare betun - $8$ Pen ar Fe&runxii. gande. I sådant ändamål tillåter jag mig göra följande vördsamma framställning: Svenska Staten, eller Kronan, äger* öfver liela riket, en mängd byggnader, som för Statens räkning böra underhållas, ecb som, mer eller mindre fördelagtigt användas i de serskilt^ Styrelsens grenar. För att veta dels om man icke skulle kunna afhända sig en del byggnader, såsom öfverflödiga, mot contant betalning, dels om icke de, som bibehållas, skulle kunna begagnas bättre och gifva större afkastning eller besparing, än hittills, borde man bestämdt känna, dels hvilka och huru mångå byggnader Kronan äger, dels hvartill och på hvad vilkor de användas. Då nya och kostbara hus icke sällan inköpas eller uppföras för Statens räkning, antingen till krigsbehof eller Magazinslnrättningens, e]Jer den civila Statsförvaltningens, i dess mångfaldiga afdelningar, så frågas om icke gamla byggnader i samma mån blifva fediga och umbärliga? Om do bibehållas^ gifva, eller bespara, de någon hyra för kronan, eller kosta de blott att hålla i Stånd, och hafva icke obehöriga personer der Och hvar innästladt sig till begagnande af fria husrum mm. som Staten icke borde bestå?1 För vinnande af önsklig upplysning i dessa afseenden och rörande möjligheten att göra försäljningar eller besparingar åt kronan, föfeslås: Att Riksens* Ständers Statsutskott måtte genom vederbörande infordra Den 21 Februcit-ii* Upplysning, från alla styrelsens grenar hvilka och huru många byggnader Kronan, eller Staten äger? huru och af hvem de begagnas?
Storm i dag förmärkes ej, Ingen vindflägt rör sig. Nej. Luften är så sommarklar, Genomskinlig, underbar. Men hon hade rätt ändå; Stormen nu jag pröfvar på. I min själ den brutit ut, Rasar, utan rast och slut. Som Ni ser af brefvets datering befinner jag mig för närvarande i Malmö, der jag troligtvis kommer att qvarstanna större delen af vintern. Här emottog jag äfven de noter Ni haft vänligheten att sända mig och som retournerats från Hörby. Jag visste då ingenting om den sorg som drabbat Er, men så anlände bref från Christian, hvari han äfven tillsände mig Ert. Jag kan icke beskrifva huru nedslående denna underrättelse verkade på min sjelfviska glädje öfver att Ni icke glömt bort oss. Ni får icke tänka att jag med omild hand vill beröra er saknad, men enligt min åsigt tjenar det ej stort till att kringgå ett ämne, som dock fyller bådas tankar, lika litet vill jag framställa några fåfänga tröstegrunder! – jag känner dem för väl. För mig, som ej hade en aning om Emmas sjukdom, kom underrättelsen om hennes död så oväntadt att jag ej kan återkomma från min bestörtning. För icke så länge sedan hörde vi från Er genom Örnberg, Anderssons reseombud, men han sade att Ni nyligen skrifvit och att allt då stod väl till.88 Jag ber Er tro att jag ej skrifver detta bref af skriflystnad (ty jag har korrespondens mer än tillräckligt) utan i hopp att dessa rader skulle hinna Er till julen och att tanken på de tillgifna vänner, i hvars hem Ni alltid ansets snarare som en medlem än gäst, måtte i någon – om än så ringa mån – minska den tomhet som så oemotståndligt smyger sig öfver oss vid en så oersättlig förlust som Er. Jag ville att min vänskap vore Er något värd, mina ord egde någon magt, icke till tröst (ty jag vet att lifvet icke eger någon annan än tid och arbete) utan endast så att Ni halft förströdt, måtte lyssna till mig och så för en stund dragas bort från sorgligare tankar.
Återremitterades Lag-Utskottets den sistlidne November på bordet lagde Betänkande, JN:o 162, olver Herr N. V. Strd/es motion, om meddelande af bestämdt stadgande, huruvida serskildt ansvar skall ega rum för förnyande »f förbrytelse, hvarföre man ännu icke undergått bestraffning, m m, S. D. Föredrogs å nyo ocb bifölls Banco Utskottets den 24 sistlidne November nå bordet lagde Betänkande, N:o 63, i anledning af Herr Rosenblads, B , motion, angående rättighet för Banco-f nilma, tige att temporairt lörsta 1 La fonderne för publi,.a papper samt för handeln och den större rörelsen. S. D. Banco Utskottets den a4 sistlidne November på bordet lagde Memorial, N:o (12, i anledning af erhållen åtenerniss å Flskollets Betänkande N:o 57, blef, vid förnyad föredragning, lagdt till bandlingarne. S. D. Å nyo föredrogos och biföl lös Stats Utskottets den 24 si stlid n e November på hordet lagde Memorial, N:o 351, angående det så kallade stora credilivet, som, enligt 63 §. Regerings-Formen, skall på Riksgälds -Contoret anvisas; N:o 352, angående det så kallade lilla erediti▼et, sorn, enligt 63 §, Regerings-Formen, skall på lliksgälds-Contoret anvisas. S. D. Lades till bandlingarne Stats Utskottet Olen 24 sistlidne November på bordet lagde Memorial, N:o 3'4'g, i anledning af erhållen återremiss på Stattut kottets Utlåtande N:o 23a. S. D. Lades lill bandlingarne Constitutions-Utskottcts dpn 24 sist* Iidne November på bordet lagde Memorial, N:o 5i, till liidderskapet och Adelil samt Borgareoch Bonde-Stånden, i anledning af ålei remisserne på Memorialet, N:o 36, angående Landtdagar.
Silfverskjöld föreslagit, uppskjuta dessa allmänna frågor samt genast öfvergå till de bestämda anslagens afgörande, för att slutligen återgå till dessa allmänna frågor, såsom man sist skrifver företalet till ett arbete. Hr Dalman: Under förklarande, att min mening visserligen icke var den, att Hr Gr. o. Landtm, icke skulle kunna framställa propos. på Frill. Silfverskjölds uppskofsanhållan, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att, om vi skulle tillvägagå på sätt Hr v. Hartmansdorff föreslagit, följden icke skulle blifva någon annan, än att de öfriga Stånden, som genom våra fördröjda öfverläggningar komma i försprång i afseende på de speciella anslagen, skulle, i fall vi ville uppskjuta principfrågorna, komma i försprång äfven i afseende på dessa; och dä förhållandet sålunda skulle blifva enahanda, kan jag så mycket mindre instämma med Hr v. Hartmansdorff, sorn det torde finna lämpligast att först bestämma de allmänna grundsatser, hvarifrån man vill utgå vid bedömandet af livad sorn bör beviljas eller icke. Gr. Frölich: Nödsakad, i anledn. af ett yttrande af Hr v. Hartmansdorff, att uppträda och åter besvära R. o. Ad. med några ord, får jag förklara, att mitt yttrande omöjligen borde kunna fattas sä, som instämde jag uti det' yrkade uppskofvet, då min mening endast var att ex äbsurdo demonstrera olämpligheten af uppskofvet. Jag trodde nemi., att det var absurdt att uppskjuta afgörandet af regeln, hvarefter de öfriga frågorna borde behandlas, till dess de sednare blifvit afgjorda; ooh följaktligen torde Frih. Silfverskjölds tanka om uppskof och min om icke-uppskof genom någon sophistisk framställning icke kunna blifva detsamma. Hr af Billbergh: Det vill visserligen synas, sorn skulle jag vara belåten med Hr v. Hartsmansdorffs förslag, emedan 246 Den 8 Augusti f. m. ett yrkande af uppskof innefattar ett erkännande, att man icke skulle vara bunden vid principen, och detta således instämmer med livad jag yrkat. Men lika med Gr.