Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nog af med dem vi ha, de ge ej hog får flerai Hos' hvar och en af Eder mine Herrar »om med mig bevistat 1789 års Riksdag, lår ännu vara 1 friskt minne, hvad sig tilldrog då Konung Gustaf III ankom på Riddarhuset, och fann med sin höga värdighet öfverensstämmande: att vicariera för då varande LandlMarskalkens vicarie Contre Amiralen Liljehorn; i hvad afsigt, och under bibehållande af hvad ‘slags ordning, förvaras i håfderne. Dagens händelser finnas utförligen beskrifne af Auctorn till Svenska Adelns Historia; jag utbeder wig att endast få citera tvenne korta stropher, hvilka åg« sammanhang med förevisande ämne. Iden ri MurtH. "(Sid. 278^. Det var Måndagen den 27 April klockan half 11 förmiddagen som Konungen begaf sig till Riddarhuset, utanföre hvilket en af nattens rus ännu yr pöbel församlat sig, uppretad, som det syntes emot Ridderskapet och Adeln, och färdig att vid minsta vink bevisa sina tänkesätt med sina gerningar. Och (sidan 289) under detta tal hade Konungen ofta blifvit afbruten af den församlade pöbelns oljud, så väl på torget utanföre, som i sjelfva trapporne, der den framträngt ända till Riddarhussalens dörr.” Nå väl Högloflige Ridderskap och Adel! under brydsamma öfverlåggningar om vigtiga Rikshushållningsmål, då meningarne med värma kunna vara delade, skullen J vål vilja åga ^närvarande inom Ert samlingsrum detta bullrande, distraherande och måhända till deltagande benägna sällskap? Ty det år ej osannolikt att, om bruket den tiden varit att inlåta åhörare, Konung Gustaf III funnit med sina machiavellistiska principer instämmande, att begagna afven denna utväg till befrämjande af sina af~ sigter; och hvad som varit möjligt under en förfluten tid, kan blifva möjligt under en framtid.
Indragning af dessa arfvoden måtte icke utgöra föremål för Utsk:s behandling, då staten, hvarå de äro utförda, är af K. M. i Kader fastställd och Constit.- Utsk. vid det fattade nåd. beslutet icke funnit anledn. till anmärkning, samt för utgiften något anslag icke behöfver af R. St. å 3:dje hufvudtiteln anvisas. Detsamma gäller ock angtde spannmålsberäkningen under lönerna, hvilka för öfrigt äro lika med hvad E. St. för K. Statscont:s personal godkänt och anvisat. Då R. St. icke billigtvis kunna göra afseende å ett så ringa tillskott som 497 r*dr för ett RiksCollegii ändamålsenliga organisation och aflöning, torde alla anmärkningar vid nya staten böra förfalla. a: o Topographiska Corpsen. Ändamålet med denna corps’ organisation har varit en närmare förening emellan armeen och densamma, på det att det topographiska yrket ej måtte isoleradt från krigskonstens öfriga delar behandlas. Omkring 100 officerare utur särskilda vapen hafva redan vid nämnde corps inhemtat såväl under fred som hufvudsakligen under krig högst nyttiga och oumbärliga insigter. Corpsen vinner en personal, som i krigskonstens practiska delar, i det mechaniska af tjenstens detailler äger vana och insigter, oumbärliga vid den stabstjenst, som under krig åligger densamma; armeen deremot en inom befälet jemnt underhållen färdighet i det topographiska yrket. För ledningen häraf har en chefsplats inom corpsen varit nödig, och man kan icke med billighet invända, att en major, som för Fältmätningscorpsen förut bestods, derför är tillräcklig, emedan chefen under krig skall förrätta en Gen.- qvartermästares högst vigtiga åligganden, hvarför den skicklighet, som dertill erfordras, måste belönas, och han icke heller i fred kan saina det inflytande och de personliga förhållanden, som för utöfningen af befattningen i allmänhet erfordras. Det för uppnåendet af dessa ändamål erforderliga obetydliga anslag torde ej böra af R. H.
var drucket; man väntade på vinet, frukten Skulle det ej kunna vara annorlunda, utan o c h » studenthafren ». att vi derför behöfde slå hvar andra bloBrickan syntes, det piggade u p p; värden diga sår? kom för att dricka med damerna o c h man Jo, helt säkert. Höflighet är ett farligt tillät sig att bli munter, ty direktören var surrogat för menniskokärlek, på samma skämtsam — litet odygdig — o c h retades gång det är den sedliga lätjans elastiska med de yngre fruarna; men man visste hur hufvudkudde. Det är så beqvämt att beman kunde straffa honom. römma o c h uppmuntra; besvärligt att säga » En sång nu, Eveline, till ära för födelseen ärlig sanning, s o m — » stör stämningen ». barnet! » bad en fru smeksamt. » Han hörde Men det är farligt att söka lefva på stämdig ej nyss. » ningar; ett fnissande i en vrå kan bryta » Ja, söta Eveline, sjung! Direktören älskar dem med svedan af en piskande hagelskur —. j u musik med hela sin själ. » Mycket, mycket har det i sällskapslifvet » Sjung, sjung, kära Eveline! » blifvit ljuget för oss qvinnor, så att det ej är Hela salongen tycktes vara fyld af en så underligt, o m vi sjelfva tillegnat oss denna » sällskapsvana ». Men nu, då vi börjat vansinnig längtan efter sång o c h musik. » Mina pligter vid spelbordet kalla m i g ' — tänka och handla öppet, kommer krafvet till oss att söka vara sanna i stället för Fröken Eveline » Han tycktes vilja säga något mera, men att blott vara höfliga, så att vi kunna vara hejdade sig o c h störtade in i det längst bort med om att skaffa bort en del lögn ur samlifvet. belägna spelrummet.
Den calcul, akt hwarje häst som ingått till Kongl. Stallet de fem arén fran 1798 rist 1802 skulle kosta Kronan 1149 R:d synes mig icke eller fä fullständig att man deraf kan bestämma kostnadens precisa belopp för hwarje sadan häst. Ty dä Kungs, öhr och Strömsholm tillsammans icke utgöra mera än zgch mantal lärer man oaktadt deras förmaniiga läge och en bättre jordmans beskaffenhet ända aldrig kunna skatta Vesta egendomar i wäcde till 400,226 N:d eller 24 Tunnor Guld, som a 4 procent utgör ett Capi, tal 'för 16,000 R:Vr ränta och hwilken afkastning i beräkningen likwäl blifwit tagen till grund. Deremot vch efter mitt beräkningssätt, med iakttagande af de efwan anförde förmäner i anseende till läge och bättre jordman, har jag ända icke sett mig kunna UpbrinFjerde Bandet Neo 96. ga 1506 Den si December. ga dessa. Krono Domaincrs warde högre än till 172,202 R:d tagit esler ZOOO R:d för hwarje hemman det högsta man wöjligrwiS torde kunna kaga: Ach da denna Summa i ställe 16,000 R:dr om ä« rei, endast lämnar en revcnue af 6802 efter lika procent beräkning, lärer wäl icke sä mycket komma art belöpa sig pä hwart och eri af desse till Kongl. Stallet ingängne hästkreatur.
Mörner: Det af Gr. Björnstjerna omnämnda Betänk, innefattade ett förslag till sammanjemkning af Ståndens skiljaktiga meningar i denna fråga. B. o. Ad. afslog detta förslag och vidblef sitt förut fattade beslut, samt har således icke godkänt den af Gr. Björnstjerna bär framställda tolkning. Mitt yrkande går nu endast ut på att ur voteringsproposm ordet »Danmark» måtte utgå. Votering kommer i alla händelser att försiggå om Ståndens i öfrigt skiljaktiga meningar, men en fråga af denna art, som blifvit af två Stånd afslagen, kan, enligt mitt förmenande, aldrig blifva föremål lör votering i förstärkt Utsk. Gr. Björnstjerna: Jag upprepar ännu en gång, att, der est frågan om öfverenskommelses åvägabringande med Danmark varit förfallen, hade Hr Gr. o. Landtm, icke vid behandlingen af Utsk:ts Mera. N:o 64 kunnat framställa propos. på bifall. Icke kan väl Gr. Mörner vilja förhindra Borgareoch Bondesen att i förstärkt Utsk. votera om hvad de antagit såsom sin mening, lika litet som dessa Stånd kunna förvägra K. o. Ad. att få siu åsigt under omröstning. Nu är således frågan endast den, om (Jtskd. riatigt i voteringsproposm framställt hvad K. o. Ad. för sin del beslutat, ty icke kan 11. o. Ad. begära att lå bestämma såväl jasom nej-propos:n. Jag yrkar fortfarande bifall. Frih. Cederström: Jag kan icke inse annat än att, när en voteringspropos. är framlagd till B. Stms godkännande, R. St:r hafva rätt att taga densamma i dess helhet i öfvervägande, och fästa sig ej blott vid hvad för fosterlandets väl är mest betryggande, men tillika vid hvad som är lagligen befogadt; och att således hvarje särskildt Stånd icke är inskränkt till att endast efterse, huruvida dess mening är rigtigt uttryckt.
—* hvilken förökning dock varit en följd deraf att icke hela NybyggnadsAnslaget för året blifvit användt, samt äfven till någon del af ett högre Mai kegångspris för samma år. Vid Räkenskaperne, sorn med ordning och redighet, efter antaget Bokföringssätt äro förde, har ingen anmärkning ägt rum. Cassans Doeumenter och SäkerhelsHandlingar hafva blifvit inventerade af Utskottet, som dervid funnit Cassans säkerhet iakttagen och bevarad; och får Utskottet i öfrigt med anledning af hvad 1827 års Revisorer i afseende å 3:ne Lån anmält, upplysa att det ena af dessa eller Major Lindecronas Län innevarande år blifvit till fullo inbetald, och att de öfrige begge genom sucessiva inbeUlnin - 38o Stats-Utskottcts gar ingå till Cassan. Sluteligen får Utskottet åberopa sin hemställan uti Betänkandet N,*o 62, om Kådig föreskrift lill KrigsGollegium , att de afskrifningar, hvilka af K. M:t i Nåder bifallas, upptagas uti Räkenskaperne för det år då de blifva i Nåder beviljade. N:o 285- ' •' N Memorial, ang:de förrättad Revision af Wadstena KrigsmanshusCassas Räkenskaper för år 1825, (U.-A.) Wadstena Krigsmansbus-Cassas HufvudBok med Räkenskaper för år 1825 äro af K. KammarRätten granskade och lämnade utan anmärkning; de utvisa att Cassans tillgångar och fordringar vid Årets början utgjorde R:dr 888,843: 18. 4> hvarifrån dock afgår skulden ... „ 883: i3. 1, Så att Netto-behållningen var . R:dr 887,960: 5. 3, Cassans inkomster för året hafva utgjorts, af de så kallade äldre Centonal . 23,780: —.10. — Afskeds dito a5; 16. —.
Och Staten är ju den, som uppburit denna skatt af kronoskalteinnehafvare, på samma gång den låtit frälse-innehafvare vara skattefria, skulle Staten då icke äfven kunna förändra förhållandena och genom ett efterskänkande bereda sig intrader på ett jemnare fördeladt sätt, och sålunda bereda lindring i utgifterna för enskilde, ordning i förvaltningen och allmän belåtenhet genom att inträda på en riv väg för beredande af sina finanser genom att börja ett verkligt system, grundadt på allmän rätt, hvilket alltid måste vara förenat med allmän säkerhet. Den tid uti hvilken vi lefva kan med skäl kallas en dyr tid; icke såsom skulle Guds välsignelse vara mindre eller industrien underlåtit att begagna sig af de stora hjelpmedel, som vetenskaper och konster låtit ställa den till buds, utan den framskridna bildningen har högre fordringar på de materiela hjelpkällorna, i stort som smått; förfinade lefnadsvanor åtföljande en högre odling, medföra förökade lefnadsbehof och utgifterna stå i förhållande dertill, det vare sig uti den högsta samhällsställning, eller den lägsta. Arbetet har följaktligen svingat sig upp till ett välförtjent anseende och erkännande, och på grund af den efterfrågan, som en stigande odling och en ökad folkmängd medför, har arbetet stigit mångdubbelt uti värde nu 600 Motioner hos Itidderskapet och Adeln 1862. N:o 242 emot fordom. Penningen och alla andra varor, som äro underkastade konkurrens, hafva icke samma pris som förr, och allt bådar att vi inträdt uti en ny tid, som kräfver stora förändringar från lagstiftningens och statsförvaltningens sida, om icke dessa styrelser skola befinnas motverkande för landets utveckling och framåtskridande.
Ran ocli Iieh hofvet holl Iznacklralas, och hnr roligt clet iir tror jag vi lit&amp; hvnr vetcz. Drottningan skicliade studenten sin gilldvagli och:) ad hoiioiu presentera sin hustru pB hofvet, t y nu hade stu2enten gift sig med flickan, hviket viil var det rninsta hnn knode giira, uiir lion gjort llonom till en sb miikta beroind man. oc.h Studenten som fick titel allrnhiigste-knnglig-11of-ge11er: bl-1- sj8ls-medilzus, skref en afhandling, som iifwrunttes pA alln, bAtltx IriEnda och okanda spr8lr. Ran blef jnruld i 40O vetenskayliga salw fund ocli blef sH rik genonl en uationalsnl~skription, att han inte visste ndgot m n a t siitt att bli af med sina pengar iin att iita npp dein. Den dieten bekom honom vd. Han viiste och vaxte ocli snart var han sH stor, att han sAg aUn andra Bfrer ttseln. DB hurrade folket och kallsde lioi~oin avdr store man,). Pg flickan tiinkte ingen, herr allritliiigste-kn~lglig-lief-generallifoeh sjdsmedikusen allra minst. Hon satt i en vdning, som vai * sll g r a m, att alltirig rar rtf guld och silfver och akta parlor - ocli nutm.ligtris v: ir hon tlti lycklig. Men en dag, niir for detta herr stuclenten kolu hew, f m n Ilan lienne sitta dod med h~zfvudet omt t l ~ c k t ' mot den gcmla Iiinstole !~, som hon prompt velat fiira med sig friin vintlskam~narci~.
Uteftående uti Länet; Vid Wisby Magazin 33 T:r 24 K;pr Råg r 59 . 20 . Vid Götheborgs inftäldte Bränneri . " . 287 — Enligt Räkningen med Landshöfdingen m. m. Baron Carpelans Sterbhus Dito med vice Landshöfdingen m. m. Hallands Balance från år 1 8 r t. Uteftående uti Länet: Enligt Räkningen med Landshöfdingen m, m. Sylvander Erhållit år 1 3 > 2. Hafra ,6 » 10 . På emotfkrifne underftöd afbetait : Balance till år 18 f 3* Uteftåendc uti Länet: Vid Götheborgs iufiällte Bränneri 287 Enligt Räkningen sned framledce Landshöfdingen m m, Bs on Carpelans Sterbhus 1508 45 6 Dito med vice Landshöfdingen m. m. Bellfrage 1997 26 4625 Summa 9 6; Län. P! emotfkrifne underftöd afbetalt . , - , Balance till år 1S 13• Uteftående uti Länet: Vid Halmftads Magazin contant ; famt 15 Tunn. Råg . På emotfkrifne underfiöd afbetalt Balance till år 1813. Utefiående uti Länet: Vid Frösö Magazin . , * • Jönköpings A Balance från år iSl i. Uteftående uti Länet enligt Räkning med Landshöfdingen Baron Boye . Erhållit detta år: Kopparbergs Balance från Sr 18 r i - Uteftående uti Länet: Vid Fahlu jVhgazin . , : 38481 38 3 Enligt Räkningen med Landsfr. m, m. Baron af Nordin 4884 20 9. På emotftående utlåning afbetalt ä Balance till år 18(3. • Uteftående uti Länet; Vid Jönköpings Magazin , 6861 6 8 Ekfjö Dito 2210 30 8 JEnligt Räkningen med Landsh. Baron Boye . 864 5 Summa Län.
Man blef helt hemsk till mods inne i det mörka rummet, der ljuslågan likasom förlorade sin lyskraft i den instängda, fuktiga luften och förvandlades till en rödaktig dunstklump och der väggarna voro fulla af vapen och harnesk, af hvilka ett var genomskjutet af en kula. Der uppe fans också den ljusa, långa riddarsalen, som hade fem fönster. I salens hörn stodo rustningar med fäldt hjelmvisir och med lans eller hillebard i händerna. Jagttroféer prydde de hvitrappade väggarna, och fönstren buro vapensköldar i måladt glas. Slottets möbler voro oftast visserligen ganska ömtåliga att sitta på och lappade och urblekta, men vördnadsbjudande genom sin ålder. Taskiga moderna pigkammartapeter och gardiner voro dock uppsatta här och hvar och tycktes liksom säga: – Se på oss, medan du hör hönsen kackla bland halm och boss nere på borggården. Se på oss, så glömmer du icke att du, oaktadt du är i ett slott, dock befinner dig i det småborgerliga Schweiz. På de gamla, långt i rummen framspringande mångfotade kakelugnarna, som voro målade i alla färger, stodo mörknade och buckliga remmare och ljusstakar af tenn. På väggarna hängde familjeporträtt. Der syntes femtonhundratalets barska, svartklädda, till protestanter nyss omvända prestmän med stora biblar i händerna. Så kommo sextonhundratalets krigare i gula kyller med magen framskjuten, sluttande axlar, knävelborrar och stora, röda, brutala läppar. Slutligen hade vi sjuttonhundratalets pudrade eleganter, som äfven här i den borgerliga republiken buro omisskänneliga drag af vekhet. Bland dessa befann sig den rike bomullsfabrikanten, stamfadern för den familj, som nu rådde om Schloss Brunegg. Med sin hvita, väl vårdade, af spetsar omflutna hand, på hvars finger en stor signetring glimmade, pekade den fetlagde bomullsfabrikanten på sig sjelf, som om han skulle säga till sina efterkommande: – Jag, jag, jag, jag! Det är jag, som gjort er till hvad ni äro!
Och ställe de Rejpeckive MedStanden äfwen, genom detta ProtocollsUtdrag, -wördsamt och wänlt, gen härom underrättas. G. DEster försängen granssning asNiksens Höglvfl. Ständers SkatöUtstotts den l 5 nastjkdnc November argifne Betänkande, angående RlksgäldsWerkets tlllsiänd, förwallning och behof, farm BorgorrStändet att, i anseende till hwad StatvUtstottet heivställt, rörande RiksgäldöContoi» rees Fullmäktiges »vldtagne åtgärd med öiwerlemnande Ull f. d, Konungen af de tilt RiksgäldsSedlarnes realisation bestämde medel, sä »val som Fullmäktiges underlätenhet, att de af 1805 och 1827 ärrnS Ncvisorer gisne bud och föreskrifter sig kill efterrättelse ställa, Ständer' för stn del icke annat kunde, än ogilla det af Fullmäktige wid ofwanberörde tillfällen Sdaga'agde förhälkande samt deröttver betyga sitt synnerliga Mitznöje; wiljandrs dock Ständer, enar någon särstilv AnlwarrghetS-lag för detze Oinbud icke gifwes och fäledeS ftäga om ersättning för hwad genom deras rmsttas och felsteg är f§rlör«idt icke lämpeiig mL äg» 964 Den sz Ianuarlk. aga rum, tvid förklarandet af deste sina tänkesätt täta härutinnan bero. Till elit hwad Högloft SkarsMssottet i öfrigt uli berörde d«tz Betänkande hemstäldt och tillstyrkt, lemnade Ständer sitt fullkomliga bifall; och skulle de Respectivr MedStänden wördfamk och manligen härom underrättas. S. D. Ester äkeruppläsandet och noga östvägande af Riksens Höaiofl. Ständers
För att utröna huruvida denna anvisning vore grundad på något af Rikets Ständer i ämnet meddeladt beslut, hafva Revisorerne sökt upplysning af sednaste Riksdagsförhandlingar och dervid inhämtat, att Kongl. Maj:t, uti till Rikets Ständer aflåten Nådig Proposition af den 18 Januari 1834, angående afskrifning af någre Stats-Verkets fordringar Ros Ilospitals-Fonden och Veneriska Curhusen i Södermanlandssamt Götheborgsoch Bohus-Län, till Rikets Ständer, bland annat, öfverlemnat Curhus-Directionens i Uddevalla underdåniga anhållan om afskrifning af de 2,943 R:dr io sk. B:co, som nämnde Curhus vöre Medicinal-Fonden skyldigt, såsom skäl för hvilken underdåniga ansökning uppgifvits att, ehuru Curlius-afgiften inom Länet utginge med högsta beloppet af hvarje mantalsskrifven person, utgifterne likväl voro -så betydlige att intet eller ringa öfverskott blefve till betäckande af Curhusets skuld, ej allenast till Sundhets-Collegium ulan äfven tili Stats-Verket för 1,468 R:dr 8 sk.
Detta ämne röret Ridderskapet Och Adeln så ensamt, att det ej synes höra i-i från Riddarhuset hänskjuta* till MedStåndens afgörande. Jag vågar derföre vördsammast hemställa, om ej Herr Grefven och LandtMarfekalken samt Höglofl. Ridderskapet och Adeln skulle finna, att hela detta ärende borde enligt Riksdagsordningens 56 §. nedläggaå. Bilagor till PleniPröfocoliet för den 21 Martil, N:0 1* Friherre Carpelan, Carl Mauritz: m Anseende för en lika så dyrbar, gom ovilkorlig pligt att offra Fäderneslandet den gärd jag är det skyldig i den dubbla egenskapen af Medborgare oell Embetsman, hade äfven jag varit betänkt på att afgifva ett mera omständligt project till de ändringar med Tullverket, jag ansett nödvändiga; men seende mig häruti förekommen af flere värda Talare inom detta upplysta samfund, hvaribland synnerligast af Herr Grefve Posse samt Herrar Tham, Cederschjöld och Ankarsparre, m. fl ; får jag, hufvudsakligen , delande nämnde Herrars yttrsdejtankar, till deras, motioner hänvisa, endast bifogande några få anmärkningar och tillägg. V Hvad först Herr Grefve Posses väckte motion vidkommer, om nödvändigheten af ett förbättradt Tullorganisations och Förvaltningssystem, instämmer jag till alla delar deruti, och det så mycket häldre, sorn jag af nära 2:ne års egen handläggning vid Tullärenderne såsom DistrictChef af dagliga erfaren - Ben 21 diart ii. 853 heten funnit att det allmänna bästa ostridigt äskar en olördröjelig slikartad åtgärd. Alla sig från ett så beskaffad! Förvaltningssätt soar det nu existerande, deriverande brister och olägenheter, blefvo här för vidlyftigt att detailler?; men kunna med ganska inånga skäl och verktiga fada bevisas, om jag dertill af någon, eho som helst provoceras.
Johan Ericsson &amp; C:o 4 4 4 4 MALMSKILNADSGATAN Förtenning med Eng. Tenn alla dagar AUm. Tel. 5377 Bi ks-Tel. H340. Nordiska Museets Lotteri 1 Maj utlottas 540,000 k r Nordiska Museets Lotteri i Nordiska Museets Lotteri 50,000, 10,000, 5,000, 1,000, Nordiska Museets Lotteri 500 kr. o. Handväfda pappersmattor. Ä t e r finnas dessa omtyckta starka, vackra gångmattor i olika färger till salu ä 65 öre pr meter vid Krontorps gård, adr. Vermlands Björneborg. o b e s t ä l l n. till Nordiska Museets Lotteri landsorten åtföljd af liNordiska Museets Lotteri k v i d o c h 40 ö r e s porto. T Ä R A R IN N A Ö N S K A S för en nybörjare, 1J helst någon som genomgått småskollä- rarinneseminariet, och som dessutom vill yara husmodern behjälplig. Betyg och fotografi sändes till » A — L » Sjönnebohl, (292) flen ärafle och någon att annan öfvertygelse betackar sig nog publiken för. Svårare torde tent med annan skulle afsikt hafva gjort paän att inbilla publiken, att den är patenterad, d. v. s. fabrikanen upptäckt Kongl. Patent-Byrån lagligen skyddad. och mot kontant erkänsla fätt uppfinningen? af L i k a sanningslösa äro firmans annonspärlor: » den bästa i världen », » dubbelt så dryg s o m prima »., » tvätta en lek » etc. (det sistnämnda lockbetet är en kopia efter en annons o m en amerikansk tvål, s o m också lekte m e d publiken, en lek s o m tog död på tvålen).
Utdrag af Protokollet, hältet hos Bonde Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 12 October 1810. S. D. (§tat6.Utskottets den 6 dennes pä bordet lagda Utlätande af den 4 i denne mänad öfwer Capitaine Påhlmans frän Högloft. Ridderstapet och Adeln remitterade Memorial, med förslag till förhöjning af Erpectcmce lönerne för Stabs. Capitainer och Subaltern Officerare af f. d. Finsta Armeen, samt Stats. Rädets m. m. Friherre Adlercreutz^ Memoria! isamma ämne, med hemställan om anwändande af Eppectance-Fondens besparingar till upprättande af ett eller twenne Compagnier Gränswakt wid Grislehamn och Torneä, m. m., upplästes ä nyo och blef till alla delar bifallet. Ur supra. klx krotovollo Labrisl Ollman». Utdrag Den 12 October. 153 Utdrag af Protocollct, hället hos Bonde Ståndet rvid Urtima Riksdagen i Orebro den 12 October iZiv. S. D. (§tats.Utstottets samt Allmänna Besvärs. och Oeconomie-Utskottets förenade UklL. tande af den 10 dennes, angäende Dwecteurcn Rosenbergs af det Wällofl. Borgare-Ständet remitterade Memorial, om wetvl llll försök af Sillfisket pä djupet, föredrogs ä nyo; och gaf Bonde-Ständet till samma Utlåtande fitt bifall. Ut supra. Lx ?rotoco!Io Oabriel Öllma»». Utdrag af ProtocolleL, hället hos Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 12 October 1810. S. D. 8!9id förnyad föredragning af Stats. Utskottets Memorialer den 21 sistl. Septemb c och den z nytzlupne October, i förening med Banco. Utstottets
Götheborg d:o 2Öo: — l5: — 265: — - 2 5o: — 25o: — - samt ofvanstående indelning S:a 685o:— 280: 16. 7i3o: 16. - S:r 7166: 21 hvarigenom tillökningen utöfver förrg anslaget blifver . 36: 5.4 4 Krigs Aca de mien Tillökning Allmänna GarnizonsSjuhhuset S:r Indelta Arméen. 'ö Samfält Anslag: Penningar Tillökning i d:o * . » . Indelningar, jemte den å KrigsColIegii Stat förut uppförde Öfverste-Indelningen vid f. d. AdelsfaneRegernentet