Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dea ai Augusti e. m. uppförande å allm. indrägt).staten af pension åt f. d. Statssecrettn m. m. Danckwardt; Nto 281, i anledn. af Fredr, von Zweigbergks från Skaraborgs län motion om contant ersättning till rotehållarne inom Kållands härad, för vägrad utsyning å kronoparken .Rådaås; Nto 282, i anledn. af tvänne särskilda utaf Hr Petre' väckta motioner, angtde pensionering af Statsråds-ledainöter under vissa förutsatta fall; Nto 283, i anledn. af Hr Hjertås motion, angtde ersättning för proviantering och fouragering åt tågande trupper ; N:o 284, i anledn. af Hr von Harlmansdorffs, A, motion, att, i händelse nu gällande skjutslega blifver förhöjd, vissa embelsoch tjenstemän måtte erhålla löne—ti Hök"ing; _ Nio 280 , i anledn. af erhållna återremisser å utlat. Nto 109; Nto 286, i anledn. af återremiss å utlåt. Nto 287, i anledn. af Hr Professoren Geyers motion om ett särskildt vicarie-arfvode för adjuncten i historien vid Upsala universitet, så länge han för motionären ombesörjer examina och tentamina; Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskott e n: Nto 9, om bildande af undervisnings-anstalter för skeppsbyggeri, samt anslag dertill; Nto to, i anledn. af väckta motioner om inrättandet af navigalions-skolor, m. m ; Nto 1 i, i anledn. af väckt motion om inrättandet af real-skolor ; Nto 12, i anledn. af väckta frågor om anslag till ullsorterings-conlors inrättande i städerna Götheborg och Malmö; Nto i3, i anledn. af väckta motioner om vidtagande af åtskilliga förändringar, till ändring uti båtsmans-rotcringens utgörande å landet; Nto 14, i anledn af ej mindre K.
Masugnar ' ei n^Iahufakturverk af särskilte slag Jmmgnrfvor f appersb ruk . JKfr* . Kobolts-Verk , ^rui'Bruk . GarfVej.je *"<«.■ : : : •: : . etallgjulerier. • . ^iedvattens-Fabrik Mi Kimröksoch Terpentins-Fabrik y “Eköpings Köping ... a®dsoch Härads-Allmänningar af tunnelands rymd j'°no-Skogar, Ädlare Verk upplåtne mot afgift, af tunneland . lVei'se personer,' som ej höra till viss näring thilus, Testamenten, Gåfvor och Fidei-Commisser der IJer agot isponerac Hemmans Ränta äro inbegripne, Skatt hemmans Län upprättad År 1833. & Wo arq Korn. X SÖ X Cd SÖ* Gu Vi X’ QArter. Potatis. Hästar. Enligt i83o års Förordning. Efter i:a A riik. Bevillning. Enligt i83o års Förordning. Efter i:a Arfik. Rotering. GUSTAF PEYRON. G. ENGESTRÖM. A. WENNERSTRÖM KONGL. MAJ:TS Befallnings lia f v a n d e s uti ELFSBORGS LÄN tili KONGL. MNJ:T i underdånighet afgifne FEM-ÅRS-BERÄTTELSE, för Åren I82T, 1828, 1829, 1830 och 1831. s c© emis© UM, Tryckt Iros H. G. Nordström, 1833. Underdånig Berättelse, för åren 1827., 1828, 1829, l83° ocJl *83 1 y angående Elfsborgs .Läns tillstånd, synnerligen i Statistiskt och E conomiskt afseende. Inledning. Elfsborgs
Jag har endast velat påyrka, alt allmänheten må befrias från broafgilters erläggande, enär jag till min ledsnad sett alt bropenningars erläggande, i likhet med hvad som eger rum vid bron öfver Sag-ån, af Ulsk:t i denna punkt blifvit föreslaget. Jag får derföre anhålla alt R. o. Ad. behagade bifalla förevarande punkt, med undantag af det sista mom:t. Frih. af Ugglas: Jemförelsen mellan bron öfver Sagån och den nu föreslagna synes mig icke vara riktigt val vald, ty i afseende på den förra eger det förhållande rum, att anslag blifvit hevi!jarit för hela bron. Hvad bron öfver Hammarsundet åter bet rallar, så har trafiken deröfver förut blifvit ombesörjd medelst en färja; och hafva intressenterne der sjelfva tillskjutit ett icke obetydligt kapital, för att slippa densamma, enär passagen öfver detta lilla sund visat sig ganska vådlig. 180 Den 5 September f. m. Då trafiken skulle komma att vinna ganska mycket, beluifdes den nu föreslagna nfgilten ieke siiltas annat än ganska lågt; och anhåller jag derföre om bifall till LJtsk:ls hemställan. Frih. Stjernstedt: Det är visserligen sannt att den långväga trafiken vinner på anläggandet al denna bro, men den närmare vinner ändå mycket mera, om den blelve befriad från afgiflens erläggande; och det är af detta skäl som jag fortfarande anhåller om bifall till mitt nyss afgifna förslag. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt IIr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Ulsk:ts hemställan oförändrad och dels bifall dertill med följtde förändrade lydelse: »alt It. Sl:r lör anläggande af en jernbro öfver lilla Haminarsundet i närheten af Askersund, malte bevilja det lör berörda arbetes utförande bildade bolag ett mot |:lar af den till 88,100 rdr beräknade kostuadssumman ungefärligen svarande anslag af 58,700 rdr;» framställdes propos. på bifall till Utskits hemställan oförändrad och besvarades med ja. 23:dje—30:de punkterna.
R:dr 7 öre minskas, är godkänd af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden — utaf Preste-Ståndet, med Utskottet lemnad rättighet att företaga den jemkning i slutsumman, som af Riks-Ståndens beslut kan föranledas; men deremot är samma punkt af Borgare-Ståndet återremitterad. Då emellertid denna åtgärd antagligen blifvit af sistnämnda Stånd vidtagen endast i följd af Ståndets återremiss å 9:de punkten, har Utskottet, som kommer att framdeles vid upprättande af blifvande Riks-stat upptaga anslagsbeloppen i öfverensstämmelse med de beslut, Rikets Ständer derom fatta, ansett sig nu endast böra anmäla Borgare-Ståndets återremiss, hvilken, vid sådant förhållande, ej torde till någon vidare åtgärd föranleda. Bih. till R. St. De af Utskottet uti öfriga här ofvan ej omförmälda punkter af Utskottets Utlåtande N:is 26, 51, 52 och 53 behandlade frågor äro, dels genom samtliga RiksStåndens bifall och dels genom frenne Riks-Stånds sammanstämmande beslut, af Rikets Ständer slutligen afgjorda. Stockholm den 17 April 1866. IV: o 70. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 April 1866, kl. 1 e. m. Memorial, med förslag till voteringsproposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om tackjernstiondes upphörande inom bergslag. Uti sitt i ofvanberörda fråga afgifna Utlåtande (N:o 22, bil. litt.
Hade förhållandet varit motsatt, så att de indeldta Regementerne blifvit indragna, oell Konungens Regemente qvarstått, så medg i Iver jag, att det skulle varit till lättnad för detta Regemente, men icke nu, då de Regementen, sorn förut haft de bättre vilkoren, qvarstå; och härmed tror jag Herr Nordenfalks anmärkning i den delen vara fullkomligen besvarad. Herr Grefven och Ordföranden hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg, att de vid Statsoch EkonomiUtskottens förevarande Utlåtande gjorde anmärkningar borde föranleda till detsammas återremitterande. Ropades starka Ja, jemte några Nej. I an - Den ii December e. i». I anledning hvaraf Ilerr Grefven och Ordföranden förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Utlåtandet således blifvit af Ridderskapet och Adeln lill Utskotten återremitteradt. Upplästes och remitterades till ConstitutionsUtskottet Kongl. Maj:ts den 5 dennes aflåtne, och i förmiddagens plenum lill Ridderskapet och Adeln ankomne nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående ett tillägg vid 88 §. RegeringsFormen. Upplästes och lades på hordet Kongl, Majlis den 5 och 8 dennes aflåtne, samt i förmiddagens plenum ankomne tvänne Nådiga Skrifvelser till Rikets Ständer, angående det å RiksStatens Tredje HufvudTitel uppförde anslag till Durchmarsche-kostnader; och i anledning af vackt fråga om lättad utväg till Lånehidrag åt Fastighetsägare. Föredrogs å nyo Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 5 sistlidne November under N:o 27 aflåtne, och den 25 i samma månad e. m., på bordet lagde, Memorial med Förslag till sammanjernkning af RiksStåndens Beslut i fråga omBränvinsbrännings-rättigheten, samt till Yoterings-propositioner i afseende på grunderne för nämnde rättighets beskattning. 53 H. 8 n4 Den ii December e. m.
Och Presterna gingo in uti Herrans hus, till att rena det, och lade all den orenhet, som i Herrans tempel funnen vardt, uppå gården åt Herrans hus; och Leviterna togo henne upp, och båro ut i Kidrons bäck. På första dagen af första månadenom begynte de till att helga sig, och på åttonde dagen i den månaden gingo de uti Herrans förhus, och helgade Herrans hus åtta dagar, och fullkomnade det på sextonde dagen i första månadenom. Och de gingo in till Konung Hiskia, och sade: Vi hafve renat hela Herrans hus, bränneoffrets altare, och all dess tyg; skådobrödens bord, och all dess tyg; Och all de kärile, som Konung Ahas, då han Konung var, bortkastat hade, då han syndade; dem hafve vi tillredt och helgat, si, de äro för Herrans altare. Då var Konung Jehiskia bittida uppe, och församlade de öfversta i stadenom, och gick upp till Herrans hus; Och hade fram sju stutar, sju vädrar, sju lamb och sju getabockar, till syndoffer, för riket, för helgedomen, och för Juda. Och han sade till Presterna Aarons barn, att de skulle offra på Herrans altare. Då slagtade de stutarna, och Presterna togo blodet, och stänkte det på altaret; och slagtade vädrarna, och stänkte blodet på altaret; och slagtade lamben, och stänkte blodet på altaret; Och hade bockarna fram till syndoffer inför Konungen och menighetena, och lade sina händer på dem; Och Presterna slagtade dem, och stänkte deras blod på altaret, till att försona hela Israel; ty Konungen hade befallt offra bränneoffer och syndoffer för hela Israel. Och han satte Leviterna i Herrans hus med cymbaler, psaltare och harpor, såsom David det befallt hade, och Gad, Konungens Siare, och den Propheten Nathan; ty det var Herrans bud igenom hans Propheter. Och Leviterna stodo med Davids strängaspel, och Presterna med trummeter.
Kommers-kollegium, anhefaldt att meddela utlåtande, huruvida de fördelar, Sveriges handel och sjöfart skulle vinna genom Schelde-tullens upphäfvande, kunde anses öfverväga eller motsvara den uppoffring från dess sida, som för sådant ändamål blifvit äskad, i fråga härom, uti afgifvet utlåtande, yttrat, bland annat: alt genom den 3 Februari 1858 utvexlade deklarationer blifvit förklarad!, att Sverige skulle uti Belgien komma i åtnjutande af de fördelar, som härflölo från lagen af den 49 Juni 4 856, angående upphörande af de. i Belgien då gällande iliflerential—lullafgifter, samt alt ej mindre Svenska fartyg skulle fortfarande ega att i Belgien idka kustfart från en hamn till en annan, utan ock den reciprocitet, som då redan förefanns emellan Sverige och Belgien i afseende å skeppsumgälder, bibehållas, hvilket allt borde blifva gällande intilldess endera af de konlraherande Magierna gifvit den andra en motsatt önskan tillkänna; att det af Kongl. Belgiska Regeringen genom lagen den 5 Juni 4 839 gjorda åtagande i fråga om Schelde-tullens erläggande lör främmande fartyg äfvensom det tillerkännande åt
Ett litet bref af fadern föll ur bland de andra; det var dateradt strax efter bröllopet, innehöll en begä- ran om en borgen för ett större lån. Hon rodnade djupt, som om hon fått ett slag i ansiktet. Fadern hade ju sålt henne, hade bedragit Johan! Hade räknat på, att dennes blyghet och kärlek skulle göra honom mindre klarsynt. Hon var stolt, med den ömtåliga stoltheten hos en fin race. Förödmjukelsen var brännande; de, aristokraterna, hade varit tarfliga och lumpna, och han, han — - hjärtat lyfte sig jublande han hade varit storsint! Men de sorgsna brefven blefvo flere, flere, och nu sargade hvart och ett ord henne. Hon mindes hvarje fåfängans kraf, hvarje oförnuftig bön, med hvilka hon ökat den långa skuldsedel, fadern hade till mannen. Hon läste, hur han kämpade och arbetade, huru han drog in på allt, som rörde honom själf hon fick veta det genom moderns förebråelser och böner att spara sig. T y hon fann också bref från denna, hennes hufvudfiende, som ens.am haft Johans förtroende, stått vid hans sida i onda som goda dagar, med sin kärlek uppehållit, med sitt förtroende uppmuntrat, med sin ömhet afvärjt så många slag som möjligt. Och till det sista hade modern egt hans hjärta — egt samma oföränderliga kärlek. Och under hela den tiden hade hon lefvat som en främling i eget hem. låtit först mannens kärlek lik en rik ström välla vid sidan af hennes hjärta, utan att någonsin nå dit in, och när sedan bekymren kommo, hade hon intet annat gjort än ökat dem med sin fåfänga och sitt oförstånd. — hon tog upp ett sista bref, det var skrifvet fjorton dagar före hans död: » tack för du skref på borgensförbindelsen, den räddar mig denna gång. Men begär ej, att jag skall tala med Martha om allt detta. Draga henne med in i dessa bekymmer? Nej, lilla mamma! Skulle också hennes leende dö bort, hvad skulle jag sedan lefva af? » Hon gömde ansiktet i händerna. Skammen, ångern, förtviflan höllo på att kväfva henne. H o n kunde ingenting försona, ingen smärta lindra mer.
Sedan Utskottet numera föreslagit förbud mot utförsel af Malm och det i 18 § af förra förslaget intagne stadgande om hvad, vid utförsel af sagde artikel borde iagttagas, följagtligen icke vidare är af något behof påkalladt, torde denna § böra belt och hållet bortfalla, hvarigenom jemväl den förra numerföljden å de efterföljande §§ kommer att förblifva orubbad. 3o §. Att, då ännu är ©afgjordt, huruvida Covoy-afgiften kommer att fortfara, här, likasom förut vid i5 § blifvit iagttaget, bör näst efter ”Convoy” inom parenlhes inflyta, ”i händelse dessa senare komma att fortfara”. Jemte det Utskottet får upplysa, att frågan om den enligt 27 § under namn af Tolag städerna tillkommande afgift ännu befinner sig i samma skick, som då Utskottets förra Betänkande afgafs, och att Utskottet följagtligen icke har något att tilldess då meddelade yttranden i denna del tillägga, har Utskottet, vid öfvervägande af de öfrige mot Utskottets förra förslag till Underrättelser framställde anmärkningar, icke funnit desamma böra föranleda till de dermed åsyftade förändringar, utan hemställer Utskottet, att sagde föreskrifter, med de modificationer i ofvannämnde paragrafer, Utskottet nu tillstyrkt, må af Rikets Ständer godkännas; och får Utskottet, i afseende å sagde paragrafers lydelse, hänvisa till ett serskildt upprättadt härhos fogadt förslag till förändrad redaction af desamma. Utskottets en del serskilda ledamöters reservationer blifva derjemte härhos bilagde. Förteckning ocs Bevillnings-Utskottets Utlåtande, JV.o 30, 57 F örteckning de Varu-artiklar, hvilka, vid Tull-Taxans förnyade handläggning hos Bevillnings-Utskottet, dels undergått ändring, dels blifvit tillaggde eller serskildt specificerade.
Vid sista Urtima Riksdag funno Rikets Högloflige Ständer Löne-tillökning nödvändig för Penninge - löntagarne af den Civila Embetsoch TjenstemannaCorpsen, i anseende till varuprisens skedda stegring: Af en sådan förbättring i deras vilkor, hafva Ledamöterne af Rikets allmänna Ärenders Beredning hittills varit i saknad, förmodligen af de skäl, att deras Ridd, 0. Ad. Prat, II. B, 5, 6. Den 2 Jaliuarii. aflöning är i Stat uppförd med ordet Arfvode; Att Arfvoden ifrån Löne-förbättringen äro uteslutna , och att Beredningens Ledamöter kunna de jemte innehafva andra Tjenster j men dessa Arfvoden äro ej sådana tillfälliga, som för en korrtare tid tilläggas, och ej kunnat förhöjas, utan de äro beständige, på Stat hvarje år uppförde, att likasom andra Löner qvartaliter utgå för en Corps, sorn uti Rikets Grundlag har sin tillvarelse: Omständigheter, sorn med andra Arfvoden ej inträffa ; och ehuru Innehafvarne af dessa Arfvoden kunna tillika bekläda andra Tjenster, tyckes detta förhållande likväl så mycket mindre böra för dem medföra ifrågavarande afsaknad, som de för nämnde förmån måste vidkännas ett deremot, utan . afseende på lika arbete med öfriga Ledamöter inom Beredningen , svarande afdrag i berörde Arfvode, och dessutom äro för det närvarande flere Ledamöter uti nämnde Beredning, som antingen ej innehafva andra Tjenster , eller ej äro försedde med andra Löner på Kronans ordinarie StatDesse äro således i den belägenhet, att endast äga till ziffran samma inkomst, sorn år 1780 anslogs Beredningens Ledamöter, men till verkligheten, i anseende till myntets försämrade varde, vida mindre än då, utan att hafva fått hugna sig af någon de senare åren för andra Löntagare tillkommen Löneförbättring.
Summa statsbidrag till farleders upprensning Hunt R:dr 697,430: — Anm. Ifrån Handels-och Sjöfartsfonden har dessutom ett låneunderstöd varit anvisadt, för upptagande af farled genom Ullereds sund i Wenern; men detta bidrag, som hittills icke för afsedda ändamålet blifvit lyftadt, torde i stället komma att Nådigst disponeras till förbättringars verkställande i Ekens och Lurö skärgårdar inom samma sjö. Nådigt beslut härom är likväl icke ännu fattadt. Kommunikationsled igenom Jemtland, dels vattendels landväg till Norska gränsen. Nära fullbordad 244,500: — anslag Hamnbyggnader. Förbättring af hamnen vid Oregrund. Fullbordad Hamnbyggnad vid Kalmar. Fullbordad . Kajanläggning i denna hamn. Understödet har utgått från Handelsoch Sjöfartsfonden. Arbetet är fullbordadt Uppmuddring och ordnande af Carlskrona handelshamn. Understödet har utgått från Handelsoch Sjöfartsfonden. Fullbordad Hamnbyggnad vid Carlshamn. Fullbordad Dito vid Sölvesborg. Dito Dito Dito vid Ål: 1US. Dito vid Cimbrishamn. Dito l Förstärkningsbyggnad utanför stora hamnarmen derstädes. Under arbete 5,127: — anslag. 53,079: — anslag. 90,000: — lån. 45,000: — anslag. 45,000: — lån. 15,000: — lån. 22,500: — anslag. 48,000: — lån. 69,895: — anslag. 52,500: — lån. 20,500: — anslag. 4 so Statsbidrags-belopp i R:mt. Hamnens förbättrande vid Ystad. Af låneunderstödet hafva 75,000 R:dr ut■ gått från Handelsoch Sjöfartsfonden. Arbetet är fullbordadt med undantag , „„ af muddringen, som pågår ~ ?,nslaS - Dito vid Malmö. Lånet har utgått från Handelsoch Sjöfartsfonden. Be förbättringar, till hvilkas utförande statsunderstödet erhållits, äro fullbordade . Hamnarbeten vid Landskrona. Yttre hamnens förbättrande.
Oaktadt denna betydliga tillökning i utrymme, komma kostnaderne för byggnaderna å Söder likväl endast alt öfverstiga den i förslaget förmodade med 3,435 R:dr 0.4 sk., fastän åtskilige slag och qvantiteter af byggnads-materialier måst betaläs högre än uti förslaget var beräknadt, och de gamla husens bräckligare tillstånd, än man vid förslagens uppgörande kunnat upptäcka, fordrade en större reparation än påräknadt var. Orsaken till denna, i förhållande till den högre arbets-producten, obetydliga skillnad emellan förslags-kostnaden och den verkliga , ligger hufvudsakligen uti den omständigheten, att allt byggnads-arbete vid Södra Corrections-Inrättningen är utfördt af fångar, hvarigenom det samma med oafbruten skyndsamhet och drift kunnat verkställas, och hvarje arbetare, såsom helt och hållet beroende af förvaltningen på stället, uträttat vida mera och derföre kostat mindre än vid arbeten, som af så kallade private eller fria arbetare utföras. Beträffande åter byggnaderna vid den till corre«tionshus för qvinnokönet å Norr - Bil. till K, M. Nåd. Propos. No 23. malm inrättade gamla Segelduks-Fabriken, hvarest ej allenast hvarje arbete, genom handtverkare och deras dyrlegda arbetare mäst utföras, och bjggnadernes och inredningens skyndsammare pådrifvande således icke ensamt berott på Styrelsens och dess Ombuds eftersyn, utan ock de gamla husens invändiga, öfver all föreställning, förfallna tillstånd högst betydligen ökat det påräknade arbetet och material-åtgången, uppkommer ett annat resultat i afseende på skillnaden emellan den i förslagen beräknade byggnads-kostnad och den verkliga, hvilken senare uppgår till 46,84i R:dr 4 r:stB:co utöfver den förra. En emellan Barnhus - Directionen, såsom Disponent af förenämnde byggnads-lägenhet, oell fordna hyresmannen, egaren af Segelduks - Fabriken , år 1826 uppkommen rättegång, uppehöll äfven i så måtto inredningsoch reparations-arbelet, att det samma, icke förr än om våren 1827, kunde på alla behöfliga ställen företagas.
Nuvarande Utskott, som, medelst föreslagen ändring i 3 §. af i Gap., sökt bereda correctiv mot obehörig rubbning i redan laga kraftvunna storskiften, inse fullkomligt vigten af förenämnde skäl och få, med åberopande deraf, vördsamt tillstyrka, att den af Herr Gyllenhaal väckta motion icke må bifallas. ao §. Af Jacob Kylander från Vermland: att, i händelse Landtmätare, gode män och delegare enhälligt finna belägenheten fordra, att fyra skiften tilldelas en eller flera delegare, sådant må varda tillåtet, utan att hemställan till Egodelnings-Rätten i sådant fall borde egä rum. Det lärer icke sällan inträffa, att egors belägenhet oundgängligen fordrar deras fördelning i 4 skiften. Den omgång, som nu erfordras, medelst hemställan till Egodelnings-Rätten, der skifte på nämnde sätt måste verkställas, torde såsom ledande till kostnader och tidsutdrägt, utan motsvaran - i4 Lagsamt Allm. Besa.- och Oecon.-Utsl'.s Betänkande N:o st. de fördelar, kunna undvikas. Då bestämd föreskrift är gifven, att egorna ovilkorligen skola fördelas i så lå skiften som möjligt, torde skiftesmannens pröfningsrätt i detta hänseende utan våda kunna utsträckas lika långt i Rikets öfrige delar som i de sex norra Länen, och i öfverensstämmelse härined anse Utskotten sig böra föreslå, att sista mom. af förevarande §. måtte utgå, samt ardra punkten i första mom. sålunda ändras: Skalle belägenheten pä något ställe härifrån oundgängligen fordra undantag _, och kan icke sådant genom en eller flere delegares utflyttning, på sätt i i3 Cap. 1 Ssägs j afhjelpas; dä må tre ell-er högst fyra skiften hvarje delegare på enahanda sätt tilldelas. — 13 Gap. a §. Af Herr Gyllenhaal j Lars Herman: att vid denna §. följande tillägg måtte införas:
Vi veta nogsamt huru svårt det är att få bidrag till underlättandet af kommunikationerna såsom t. ex. till anläggning af jernvägar och kanaler, må man då åtminstone göra hvad man kan för befordrandet af liflighet i brefvexlingen. Den siste värde talaren har i så många fall utvecklat denna sak, alt jag af honom blifvit förekommen i mycket af livad jag tänkt säga, dock får jag för dem af R. o. Ad., som bysa för mycken farhåga för nedsättning af postverkets inkomster genom en medelporto, nämna, att år 1849 infördes i Norige en medelporto af 4 sk. för bref, som sändes under 20 mil och 8 sk. för dem, som skickades öfver 20 mil. Detta beräknades icke allenast medtaga Postverkets vanliga inkomst af 30,000 Specier utan derutöfver gifva en förlust af 14,000 Specier; men bar utfallit så att det i stället gifvit Postverket en vinst af 17,000 Specier. Delta exempel hämtadt från vår brödrastat, i så många fall lika med oss i lokala förhållanden, torde ganska tydligt visa alt en dylik inrättning ej heller här skulle vara alldeles så farlig. När man nogare beräknade huru förhållandet hos oss skulle blifva, har man funnit att icke 40,000 r:dr, såsom af många upgifvits, ulan omkring 73,000 r:dr skulle blifva Postverkets förlust det första året. Men då man jemför delta med det förhållande, jag nyss anfört och den ovanliga fart, som medelportot gifvit åt brefrörelsen i andra länder t. ex. i England, der den, från att under förslå året gå till 76 mill. bref, nu har upgått lill 337 mill., och man får antaga, att här som der i förhållande till folkmängden och rörelsen, correspondensen skulle gå uti ett jemt stigande de första 10 åren, så skulle man derefter kunna göra en kalkyl någorlunda tillämplig för oss. Man skulle då finna alt om Postverkets inkomst steg endast i hälften så stor proportion sorn i England, så borde vi hafva denna förlust af 73,000 r:dr inom få år lill fullo ersatt.
^rotctottö Utbrag af — 3 — feen 8 5tpri( 182.9, få bär gamla bolaget, enligt ben, uti RiFSgålDS»€ontoret, uppgjorDe Utredning eliet S:qriDation, utbefommit, ftfiberörDe år 1829, i €on» tant R:Dr 63,919. 25. 8. (arnt i §orDiing$»£apital od) Derå till liqriDattong» Dagen upplupne Råntor R:Dr 75,919. 24.10. eller tillhopa R:Dr 139,839. 2.6; åftrenfom npa bolaget, innemaranDe år, Ipftat De i kontant affatte R:tr 67,400; få att utaf berörDe 'grrDringar nu mera i Dlifégdlöé*kontoret en» taft innefiå i kapital 40,000 R:Dr, bwilfa, meD Derå upplupne od) upp» löpanDe Räntor, framteleS fornilla i fråga att af gamla bolaget IpftaS. ?ReD tillfreDöftållclfe hafira Reriforerne alltfå funnit^att ferrat §utl» mågtige giftnit jFpnbfam roerfftålligbet åt Rifetö åpögtofl. StånDerö befldmDa od) otnilforliga forcifrifter; åftrenfom något ej warit att erinra trio