Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med skyldig uppmärksamhet å hvad som utan för mycken uppoffring kan åstadkommas, har Konungen föreslagit, att extra Rotehållare må, lill både allmän och enskild nytta, enligt deras fria val, med Kongl. Den 3o Jli n ii f. m. i/>5 Maj:t och Kronan ingå öfverenskommelser om hästars posterande i stället för manskap under krig; och hvad är väl billigare än att, jemte det en säker påräknad tillgång på hästar heredes åt Kronan, man dermed söker befordra den enskildtes fördel, ty obestridligt är det, att för många Provinser faller det sig mycket lättare att vid påkommande krig postera häst i stället för karl. Så väl här som uti Utskotten bär blifvit yttradt, att en Fader häldre uppoffrar sin häst, än sin Son. — Dessa känslor äro så naturlige, att deremot är intet hvarken att yttra eller att tillägga; men det må vara mig tillåtet, att göra desse ömma Fäder uppmärksamme på, att deras Söner kunna lika så lätt falla offer för bristande omvårdnad som för fiendens eld; och om inga transportmedel finnas, huru lunna fortskaffa ammunition, proviant, sjukhusattirailler rrt. m. som erfordras tili förråden? Erfarenheten har ty värr iemnat för tydliga bevis på följderne, då alla dessa nödvändighetsbehof saknas, för att det här nu behöfver upprepas. Hvad flere representanter i detta ämne i Utskotten anfört, äfvensom att en mängd extra Rotehållare under sednaste krig anhöllo om samma fördel, som den nådiga Propositionen nu tillbjuder, äro, enligt hvad mig synes, öfvertygande bevis rörande förmonen af detta förslag, och jag får i56 Den 3o Junii f. m. således vördsamt anhålla om Herr Grefvens och LandtMarskalkens Proposition till bifall af Utlåtandet. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob: Hufvudsakligen förekommen af Herr Tham och Grefve Brahe, skulle jag anse mig missbruka Ridderskapets och Adelns tålamod, om jag längre upptog tiden med detta ämne.
Ehuru det icke må förbises, att Fullmägtige, genom medgifvandet att Banken såsom liqvid för sin fordran emottoge Hypotheksförenings obligationer, beräknade efter nominalvärdet, i sjelfva vei’ket beviljat ett ackord, hvartill Fullmägtige hvarken genom Banko-Reglementet eller serskildt meddelade föreskrifter varit berättigade, anse Revisorerne likväl, på grund af de utaf Fullmägtige till stöd för åtgärden anförda förhållanden, sig böra uttala den öfvertygelse, att genom ifrågavarande aftal, så vidt detsamma kommer till stånd, Bankens sannskyldiga fördel och bästa iakttagits och befrämjats. § 25. Vexeihandeln De hinder föi' att bringa Bankens vexelhandel i Götheborg i Götheborg, till verkställighet, som Fullmägtige allt jemnt ansett ligga i de genom föregående Banko-Reglementen uti detta ämne meddelade föreskrifter, i det att berörde föreskrifter, enligt Fullmägtiges tanke, skulle afsett endast Stockholm och således saknat tillämplighet i fråga om vexelköp på Götheborgs börs, undanröjdes vid sednaste Riksdag genom Rikets Ständers då vidtagna beslut, att Fullmägtige må kunna uppdraga utöfningen af de med vexelköp och försäljning i Götheborg förenade göromål och bestyr åt två eller tre der bosatte, sakkunnige och redbare män, som ville ett sådant uppdrag sig åtaga och af hvilka åtminstone en borde vara Ledamot af Låne-kontorets Direktion; att Fullmägtige egde att för dessa ombud fastställa instruktion, hvarvid borde tillses, att nödigt samband mellan vexelärendena i Stockholm och Götheborg vunnes, samt att liqvid en af de i Götheborg köpta vexlar skulle ombesörjas af Låne-kontoret, som för sådant ändamål kunde af Fullmägtige berättigas att, på sätt de lämpligast tunne, utställa invisningar på Banken.
Uti den Norska grundlagen ingår en bestämmelse af den beskaffenhet, som blifvit följd uti den af K. M:t föreslagna lydelse för 39 § R.F. Att det vid sådant förhållande, och då vid 2:ne föreg:de riksdagar R. St., såvidt de kunnat det göra, uttryckligen tillkännagifvit, att de ausågo merberörde bestämmelse uti 39 §:n öfverflödig, sannolikt skulle hafva lagts Regeringen mer till last, i händelse en bestämmelse af likartad beskaffenhet blifvit i förslaget införd, än att, på sätt nu egt rum, samma bestämmelse blifvit utesluten, tror jag att en hvar, som med opartiskt öga vill bedöma förhållandena, skall kunna öfvertyga sig om. Den!) Juni e. m, 173 Vidare liar man anmärkt, att uti 41 g RO., vid transsumering, den näst sista punkten blifvit utesluten. Detta är ett förhållande, hvilket hr lätt att förklara, och som jag, för min del, hvarken kan eller vill försvara. Anmärkningen är fullkomligt rigtig, men får endast läggas Expeditionshafvanden till last. Man bör dock märka, att i fall icke något annat förekommit, som lagt hinder i vägen för förslagets antagande, så skulle.väl icke detta fel varit så svårt att rätta. Att. vidtaga denna rättelse borde icke hafva varit förenadt med större svårigheter än de, som förekommit vid rättelser af lika beskaffade skrifoch collationerings-fel, som förefwnnits uti flera föreg:de skrifvelser från R. St. och till li. St. Det förslag, som Konst.Utsk:t här framlagt, är emellertid så nära öfverensstämmande ined K. Mits Nåd. Propos., att det, efter min föreställning, är temligen likgiltigt, antingen det ena eiler andra antages. Om nemi. i den 39 gm denna bestämmelse införes eller icke, är jag dock öfvertygad att thronföljaren eller regenten kommer att regera »uti Konungens namn.» så länge det finnes en fullmyndig konung; samt att det sålunda icke är af någon vigt, om förevide bestämmelse finnes i förslaget intagen elier icke.
N:o 1 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsv. 1853. 1 Sami. I Afd. 1 Baft. 3 18 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 1853 Sto. ito. Anslag för a tgl frände t af Sveriges gamla lagar. Hans Excellens anhöll att få i minnet återföra, huruledes, efter det Rikets sednast församlade Ständer, jemte lemnadt bifall till gjord framställning, att, för uigifvandet af Sveriges gamla lagar, måtte för åren 1882, 1883 och 1884 få, å Indragningsstaten, uppföras ett årligt anslag af 1,200 Rdr, deraf hälften utginge såsom arfvode till utgifvarpn och andra hälften till utgifter för biträden och andra omkostnader, uti skrifvelse den 25 Augusti 1851, anhållit, att Kongl. Majit malle i Nåder täckas låta tillse, alt arbetets fullbordan blefve, så mycket ske kunde, påskyndad, så hade Professoren Doctor C. J. Schlyter, hvilken fått sig anförtrodt uigifvandet af berörde lagar, och som för fortgången deraf hvarje år redogjort, särskildt, i anledning af Rikets Ständers omförmälda anhållan, hörd, uti iufordradt utlåtande hufvudsakligen anfört:
„ Kansleren vid Kongl. Krigs-Akademien. — 2 — Från Direktionen öfver Allmänna Garni sons-Sjukhuset. „ „ öfver Civil-Statens PensionsInrättning. „ öfver Armeens Dito. j „ Kongl. Konvoj-Kommissariatet. Styrelsen för Allmänna Vägoch Kattenbyggnader. „ , för Eke-planteringarne. „ Kommitteen för Säl peter-Ar enderna. „ Kongl. Öfver-Intendents-Embetet. „ StuteriÖf ve r-S ty reisen. „ Direktionen öfver f. d. Nummer-Lott eri-Inrättningen. „ Kongl. Serafuner-Ördens-Gillet, angående Hospitals och Barnhusfondens förvaltning. Direktionen öfver Stockholms Allmänna Barnhus. „ öfver Invalid-Inrättningen. Lika med hvad vid föregående Stats-Revisioner ägt rum, upptages det vid räkenskapernas granskning befunna förbållandet särskilt för hvarje Verk. Kongl. Stats-Kontoret. Med hänvisande till hvad sista Revisions-Berättelsen innehåller angående detta Verks förvaltnings-ålgärder m. m., få Re v iso rmte, som öfver SLats-Verkets tillstånd på det hela låtit upprätta de härvid fogade tvenne Sammandrag öfver Riks Ilufvudböckernas Kapitalräkningar för åren 1840 och 1841» 1111 meddela följande summariska framställning af Stats-Veikets tillstånd: Debet. Tillgångar och Fordringar vid årets början, sedan Skulderna afdragits, .{,35o,3Si.'— ln.koin.stei: Statsfyllnads summan 1,145,190: Extra Stats-reglerings anslag . 55,483: 13. j. 1 2.478,644: r 2. 2. Ålerdcbitering af, såsom Stats—utgifter, afförda — Credit. Utgifter utom Stat . 134,660:28. — enligt Riks-Staten 11,583,276:19. 9.
Inom Bjerke, Wädlle och Kullings härader träffas likväl ännu flera fruktbara trakter med mer och mindre god lera och lermylla; men i Gäseneds härad, som är sandigt och stenbundet, äfvensom i Redvägs härad, hvilket närmar sig denna beskaffenhet, finnas sådana bättre jordarter mera sällan och endast såsom undantag; utan består rådande jordmånen derstädes, så väl som uti Åhs, Kinds, Marks, Wedens och Bollebygds härader, af så kallad mjöle eller mojord och sandblandad mylla, som i allmänhet gifver mindre lönande afkastning, ehuru äfven inom dessa härader, synnerligen uti Marks, åtskilliga trakter finnas med bördigare jordmån. Delar af Wäne, Bjerke och Kullings härader, Gäseneds härad och en del af Redvägs härad kunna räknas för slättland, fastän sinsemellan mycket olika, hvaremot det öfriga af Westgötha landskapet är bergigt och skogbeväxt samt delvis starkt couperadt och i fördjupningarme uppfyldt med sjöar, kärr och mossar, som finna allopp genom en mängd åar och bäckar, antingen åt Wenern och Götha eif, eller åt Nordsjön och Kattegatt. Elfsborgs län, som, i dess längsta utsträckning från Norrska gränsen i nordvest till gränsorne af Halland och Småland i sydost, håller öfver 30 mil, företer således stora skiljaktigheter i fysikaliskt afseende och naturliga förmåner; men der saknas likväl icke inom något härad, helt och hållet, hvarken jord - 5 män för ett nödtorftigt åkerbruk, skog för husbehof eller vattendrag för nyttiga inrättningar. § 2. Invånare. Folkmängden, som vid slutet af år 1841 utgjorde 221,034 personer, har, enligt de årligen upprättade mantalslängderne, utgjort, på sätt bilagde sammandrag utvisar: år 1842 224,246.
Jag vill endast hafva äran tillägga några ord nemi. att, när Staten beskattar den tillverkning som bereder en orimlig mängd rusgifvande drycker och får en ganska stor inkomst deraf, så kan jag ej finna det olämpligt att Staten återger en liten del af denna summa, för att hjelpa de olycklige, som fallit offer för denna tillverkning. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle StatsUtsk:s förevar, utlåt. N:o 138, ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå Hr Landtm, förklarade, det han trott sig (inna, att ja öfverröstat nej. Föredrogs SlalsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 139, i anledn. af väckt fråga om förändring i afseende å sättet för uttagande från K. räntekammaren af de till vissa verk anvisade statsanslag. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Den und. skrifvelse som StatsUtsk. i detta fall tillstyrkt, anser jag för min del vara öfverflödig och obehöflig. Om vid något tillfälle olägenhet skulle uppslå deraf, att ett förvaltande verk från stats-kont. reqvirerar större summa än stats-kont. kan undvara, och verket behöfver; så beror det på stats-kont. att sådant anmäla och sedermera på K. M. att besluta huruvida summan skall lemnäs eller ej. Det torde falla af sig sjelf, att, om några olägenheter af sådant uppslår, så är det vederbör, embetsverk i främsta rummet som måste förhindra att några mindre goda följder deraf uppslå. Om ifrågavar. statsmedel förräntades, så att en lyftning, förrän behofvet kräfde, kunde förorsaka någon förlust, då kunde det för R. St. vara skäl att till K. M. ingå med en sådan und. anhållan som den ifråga var. ; men då händelsen ej är sådan, utan medlen i alla fall stå oförräntade i R. Sl:s bank, så kan jag ej finna något verkligt för staten gagneligt ändamål med en sådan anmälan. Jag hemställer således vördsamt att R. o. Ad. måtte afslå detta betänk.
Beträffande andra punkten eller att Capital fält insättas mot ränta emellan den 2g Juli 1804 och den 28 Juli 1808, under hwilken tidrymd Contoiret warit tillslutet för Inrikes Län, sä hafwa Herrar Fullmägtige medgiswit, alt Läne-capital blifwit enwtragne, icke för det Contoiret ansetts behöfwa dem, utan af serftilde considerakioner för Längifwarena. Uti StatsUtffottets anmärkning ar ocksä med anförde exempel ädagalagdk, att Herrar Fullmägtige sielkwe icke ansett Contoiret tarfwa något biträde af Inrikes Län, enär Herrar Fullmägtige warit angelägne, att ej allenast liquidera Amiralitets KrigsmansCasians fordran, hwilken ständigt kunnat fä innestå uli Contoiret mot 4^ procents ränta, utan ock 9°8 Den 18 November. är 1807 ingått uti afhandling om Allmänna BrandförsäkringsfondenS återställande; äfwensom StatsUtftottet uti Dest anmärkningar, med upgjorde Calculer, dem Herrar Fullmägtige lämnat, utan ringaste erindran, närmare sökt utreda, att Contoiret, sa framt sakernes wanliga gang icke rubbades, kunnat aldeles umbära de nu isrägawarande läntagne Capital.
En sådan andra utställning af hundar borde dock ej ske annat än under vissa restriktiva stadgaqden, genom hvilka både hundarnes antal och i sammanhang der-med äfven utgifterna skulle kunna förminskas. Ty oaktadt ett så stort belopp penningar, som här ofvan nämndes, influtit vid denna första hundutställning, blir behållningen ändock icke synnerligen stor, kanske vid pass 1,000 kronor. Denna behållning torde komma att öfverlemnas åt H: M. konungens Jagtklubb, — som tagit initiativet till denna utställning, och genom den tillsatta komitén insamlat ett belopp, hvilket flere gånger öfverstiger behållningen af utställningen, — samt blifva grundplåt till en ny. Inredningen kostade mycket penningar, de utom och inom lokalen vidtagna prydliga anordningarna, kataloger, uppsyningsmän, prisen (värda ungefar 3,500 kronor) och mycket annat med-lorde synnerligen dryga utgifter. Vi vilja nu egna några ord åt de utstälda hundarne och gå härvid från klass till klass. I föregående artikel har det nämnts, att 445 nummer hundar (bland och jemte dem äfven valpar) blifvit anmälda. En del uteblef dock, och några afvisades, emedan de voro behäftade med smittosam sjukdom. Hundarne besigtigades nämligen vid mottagandet af veterinärläkare * De mottagna hundarne voro dock mer än tillräckligt talrika för att möjliggöra en god öfverblick af hundafvelns ståndpunkt i vårt land. Först af allt vilja vi då nämna, att kaptenen O. B. Rydholm, känd såsom utmärkt jägare, nitisk och skicklig hunduppfödare samt framstående författare på jagtens och # hundkulturens område, erhöll ett extra pris (en stor silfver-pokal) för sitt med framgång krönta sträfvande att förbättra stöfvarerasen.Väl funnos bland stöfvarne några, som voro rätt vackra. Ett särdeles stort antal hundar inom denna klass tillhörde engelsk, tysk och schweizisk eller ock blandad svensk-utländsk ras. Bland de fåtaligare inhemska stöfvarne före-kommo några, som skulle tillhöra grerffsk, lvaflås-, Säby-eller Fiholms-ras.
Utstotten jemwäl föreflagit, DireSions göromäl blifwa underkastade Riksens Ständers Revisorers granskning; och desse, om sä nödigt befinnes, hafwa tilfälle, efter til befinnande förhållande, annorledes härom förordna. Ber 7i4 Den i; Mars. Det är wäl för öfrigt, säfom ett särskildt ämne Uti Högloft. Utskottens Betänkande, afhandla!, huruwida Bränwins-bränningen i Stockholm och Götheborg ma werkställas, antingen wid Kronans Brännerier för Kronans räkning, eller af desse 2:ne Städers Jnnewänare, i likhet med förhållandet i de öfrige Rikets Städer; men jag tror mig dock icke böra underlåta, at nu i förhand, samt i sammanhang med frägan om bestämmelsen af Allmänna Inrättningen, ödmjukast til kännagifwa min tanka wara den, at, säsom hittilS stedt, Bränwins-bränningen, wid Krono-Brännerierne i desse Städer, bör wara oskiljaktig frän Allmänna Spanmals-kl3Z»?,m8-Inrättningen: i:o derföre, ar, wid inträffande större Spanmälslager, uti klgAarinerne, och deraf följande felande tilräckeligt förlag, för en, til förekommande af wanpris a Spanmalen, nödwändig warande ytterligare uphandling , förstnämnde större Spanmalslager ma kunna, til Bränwins-bränning anwändas, och såmedelst gifwa icke allenast en förnyad, utan derjemte en, genom winsten pä Bränwinstilwerkningen blifwande förökad penninge-tilgäng; samt 2:0 derföre, at, om wid skeende trLN8porter eller andre oförsedde tilfälligheter, någon Spanmal blefwe ffadad eller försämrad, en sadan Span mäl mä kunna til Bränwins-bränning anwändas, och förlusten dera, pä det sättet, i möjeligaste matto föcekommas.
vatten kokas en bit husbiås, ungefär så stor som ett fjärndels frimärke, tills biten är smält. Lösningen måste vara svag, för att guldet lätt må tvättas bort. Listpenseln doppas i vattnet och strykes öfver det väl rengjorda glaset, jämnt och ej för tunnt; sedan öppnas guldboken, guldläggaren dragés mot pannan, för att erhålla en ringa fuktighet, som ej kan ernås på annat sätt; ined guldläggaren tages nu försiktigt ett guldblad i ena kanten, som med ett raskt tag lägges på glaset, därvid man försöker få det så jämnt som möjligt; ett nytt blad tages o. s. v., tills hela glaset är fullt; ett läskpapper lägges försiktigt öfver, så att öfverflödigt vatten uppsuges. När förgyllningen torkat fullständigt, hvilket synes bäst från glassidan, poleras guldet, hvilket tillgår så, att en lapp af fin silkessamet föres i kretsformiga rörelser öfver guldet, tills det synes blankt. Sedan måste ännu ett lag guld anbringas, emedan det är så tunnt, hvilket tillgår på samma sätt, med polering efteråt, dock måste husblåsvattnet anbringas raskt, utan att gå öfver samma ställe mer än en gång, emedan det annars händer, att det första lagret släpper; det fästes näml. sedan på annat sätt, så att man icke må tro sig göra klokt i att använda starkare bindningsämne. Innan ' jag börjar beskrifningen på själfva utarbetandet, vill jag förutskicka några små vinkar och råd. Som guldet är ytterst tunnt, får det icke vidröras med fingrarne, emedan det genast fastnar vid dessa, skrynklas ihop och blifver odugligt. Får icke det minsta drag finnas, emedan guldet då blåser omkring och försvårar arbetet; på samma grund bör man akta sig att andas för tungt mot den öppna guldboken, emedan det har samma effekt som drag. Då det icke alltid är hela glaset, utan endast en mindre del, som skall förgyllas, lägges teckningen under glaset; guldet skares med en bordsknif mot en dyna af sämskskinn i remsor och bitar, hvilkas påläggning sker såsom förut är nämndt, dock alltid större än teckningen.
I anledning af väckt fråga, om en allmän kläd-förordnings utfärdande. Den SI Maji e, mi 45t N:o 86. I anledning af väckt motion, ont nyttan af marcher för Arméen, och sättet att derigenom befordra penninge-circulationen. I anledning af väckt fråga, rörande Soldaters skyldighet att underhålla Soldatetorpen ni. m. Upplästes och lades på bordet följande från nedannamnde Utskott inkomne Utlåtanden; Fran StatsUtskottet: Af den i3 dennes: N:o i56. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkan* de, rörande förändrad disposition af Räntan å Vermlands LandtvärnsCassa. I anledning af väckt motion i angående inlösen af fyra stycken casserade RiksgäldsContoirets CreditSedlar. I anledning af vackt motion, om utvidgad Läkarevård inom Blekinge Län, N:o i5p Öfver Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om anslag å Stat för en serskild ProprovincialLäkare i Härjeådalen. I anledning af väckt fråga, om ändring af de i Hallands Län hittills följde grunder för Skatte-lösen af Kronohemman, <i5a BfS/1 21 Maji e. 7n. N:o rfiiV I anledning af yäckt fråga om "förändring i mötes-passevolance - afgiftens utgörande. Af den 2Q dennes'. N:o i (32. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående granskningen af TullYerkets Räkenskaper, jemte åtskillige dermed gemenskap ägande motioner. Från LagUiskoilet: Af den l4 sistledne April: *■ N:o 48. I anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga. Skrifvelse , om ändring uti 5 Cap. x §. MissgerningsBalken. Från Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet: zéf den 21 sistl. April N:o 62. I anledning af väkt fråga om tillstånd för de Finnar, som bo i de såkallade Finnskogarne på Sveriges och Noriges gränsor, att få upprätta serskilte Kyrkor och Församlingar.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utslcn inkomne Utlåtin Mern. och Betänk.-n; nemligen från SlalsVlskoitel .- N:o 247, i anledn. af väckte motioner om förhöjning af ersättning för kost och inqvartering åt soldat eller båtsman under tåg och marscher; N;o 248, i anledn. af väckt fråga om bränvins-bevillningsmedlens omedelbara ingående till och redovisande hos RiksgisKont. ; N:o 249, i anledn. af erhållen återremiss å en i Mern. N:o 218 föreslagen voteringspropos.; N:o 250, med förslag till voteringspropos., ang:de den förre Just.Ombudsm., KammarRådet Theorell tillerkända pension; N:o 251, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtsk:s Betänk. N:o 80, angide väckt fråga om löneförhöjning åt Statens Embetsoch Tjenstemän m. fl. för år 1857; N:o 252, i anledn. af RiksStms beslut, angide pedagogiens i Lidköping upflyttning bland elementar-läroverken ; N:o 253, angide en gratifikation åt Hr StatsKommissarien Kock ; Sammansatta Stats-, Hevilla. sami Allm. Itcsv.- o. Elton.Utskottet: N:o 50, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, i fråga om användande af den odisponcrade delen af den tili folk - D en 6 Februari. 269 undervisningens befrämjande anslagna halfva personliga skyddsafgiften; Sammansatta Bevillningssamt Allm. Besv.- och Ekon.Ulslcollet: N:o 13, i anledn. af RiksdagsfullmSktigen Paul Fritz Mengels motion ang:de särskilde föreskrifter rörande tullbehandlingen af utländskt bränvin; Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- och Eicon.Utskottet: N:o 43, i anledn. af återremiss af Utsk:s Betänk.
Wid sadank förhållande an« ser jag för min del någon Upskatlning af lVIililiivBoställen, ledande til ytterligare afgift af Löne», uröswer den deras utgående,BewillningS kroLsnleo, icke äga rum, samt titstyrkec fördenskull, ak wid Högloft. Hemliga Ukffsttkks ?roje6:, hwaruki Boställen äro frän Upjkattniug och beräkning undantagna, mä sörb. isiva. Herr 8 »estr. Jag är sielf ei Tjensteman, och kan således lärrare och uran misstänka om egennytta sörswara !V4i!i!»ilLN8 inreressLN. Jag anhäller at Högloft. Ridderftapet 06) Adeln täcktes besinna i hwad belägenhet en M-lirair är ställd, at hwart ögnablick kunna ryckas ifrån sin wanliga kjenstgjöringoch blottställas för mödor och faror. Hemliga Utskottet har funnit berta skal mycket gällande, och i anledning deraf stadgar sik beslut. Det sär ej nekas, at en Mstitsir ofta njuter ersättning för utlaggda sccoräsr; men denna ersättning är icke alltid fullkomlig, och understundom nödgas han »vidkännas förluster. Ar jag civi! Tjenste.man, sa sitter jag i stillhet i min tjenst, och slipper åtskilliga dryga utgifter för Resor, Lguipa§e m. m« Med en lVlilirsir ater sörhäller del sig alldeles twärtom. Dessutom ar hans Boställe ansta» ger pa hans lön och utgör en icke obetydeljg del der« as Jag sar alltså Högloft.
Ander sson från Örebro liliij Pr. von Zweigbergk från Skaraborgs län, Jonas Kylander från Wermland, Christen Andersson från Malmöhus län,. Nils Magnusson från Calmar länr Per Persson från Örebro län och Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus län, som ock följande denna dag till Suppleanter i nämnde Utskott jemväl valde:: J, A. Zetterberg från Stockholms län, Per Pålsson från Christianstads, Jon Olsson Irån Gefleborgs, Didrik Weström fiån stora Kopparbergs; Gustaf Pettersson från Östergöthlands, Johannes Andersson från’ Skaraborgs och Jons Ersson från Wermlands län, skulle ega att vid alla de tillfällen under innevarande Riksdag, då någon bland Förstärkta Stats-Utskottets le damöler af Bonde-Ståndet, är frånvarande, i stället, i nion af behof, der inträda, i den ordning, de äro i detta ProlocoJl antecknade. S. D. Föredrogos Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtsko tens Belänkanden:: N:o 64, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 6, angående disposition af Ilärads-allmänningar, deras föivältning, samt Jägeri-statens upphörande; Af slogs. N:o 65, i anledning af motion om Härads-allmänningars förvaltande, enligt samma grunder, som Krono-parkerne, samt om utsyning derå. B fölls. Den 24 April 1841 * Från IIö g l o f 1. Ridberskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnidgs-Utskottets den 3i sistlidne Mais och den 3 dennes på bordet lägde Memorial, Nä> 44> i anledning af Riks-Siåndens olika beslut, i afseende å stämplade pappers - Prot. Vtclr, den 24 April 1841. afgiften, fann Ridderskapet erli Adeln för godt att antaga den till