Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. ytterligare få andraga följande: såsom skål för uteslutandet af målkårlen om 4-foting, om 2ö-mått eller |:dels-foting, samt om 3-mått, gäller, att de två förra skulle inblanda ett dyadiskt och det senare ett duodecimalt system; hvaremot, för antagandet af de 6 målkårl, som tills vidare böra tillåtas, må erinras, att dessa blifvit valde med afseende på uppmätningen af Spannmål, dess fasta eller rå\Bihang till R. St. Förslag till und. Skrif v. N:o 339. gade tunna, rågade halftunna och rågade halfspann. Dessa tre mått anse R. St. ånnu, på längre tid, för mängden af de praestationer, som erläggas i Spannmål, icke kunna eller böra borttagas, hvadan man alltså till en början bör inskråuka sig till uteslutande af de gamla Salt-, Maltoch Packtunnorna, kappmålet och målningssättet med mechanisk råga. Mångfalden af tunnmålet har, i mansåldrar, varit öfverklagad, kappmålet ersåttes genom kannor, och olägenheterna af det mechaniska rågandet, jemte principlösheten af delta måtningssått, hafva så långe varit erkända, att åtankan af lös tunna redan försvunnit ur bokföringen, Förordningarne och språket, och åtanken af struken kappe, eller 7’gtdel af en fast tunna, intagit dess ställe. Mistningen af omnämnde så vål måttsorter som måtningssått kan således icke föranleda till klagan; men deremot tro R. St., att missnöje skulle uppstå, om, vid det strukna måtningssåttet, antalet ökades af de krönta kärl, som hädanefter komma att fordras till uppmätning af de ånnu i lång tid oundvikligt förekommande Storlikarne. Enligt R.
Uti Kongl. Majus härå till Förvaltningen gifna Nådiga svar af den 28 September 1833 heter det, att Kongl. Maj:t likasom Hans Kongl. Höghet Stor-Amiralen ansett personalens vid Flottan öfning vara af högsta vigt för detta vapens användbarhet, men då dylika öfningar till sin verkställighet hindrades och försvårades genom de förökade kostnader, som af betydligen förhöjda aflöningar och tractamenten blefvo en följd, ”hade Kongl. ”Maj:t funnit Statens tillgångar för närvarande icke medgifva beräknan”det af Sjö-aflöningen till det af Förvaltningen föreslagna belopp, hva”dan Kongl. Majrt i Nåder pröfvade skäligt att, på sätt Hans Kongl. ”Höghet Stor-Amiralen tillstyrkt, bestämma Sjö-aflöningen till |:delar ”af hvad i detta afseende föreslagits, med undanlag af gemenskapens ”gage.” Då således denna Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse af den 28 September 1833 borde utgöra grunden för det under samma dag ulgifne förnyade Reglemente, hvarefter Sjö-aflöningen skulle utgå, så har i Reglementets 7 §. 1 morn., i stället för det af Förvaltningen föreslagna sätt för Sedelmyntets förvandling Lill silfver, i Nåder stadgats, alt, ”på ”expeditioner till Holland, England, Frankrike, Spanien, Portugal och 'Medelhafvet samt Afrikanska kusten på denna sidan linien, all, jemväl ”gemenskapens, contant Sjö-aflöning, äfvensom allt tractamente, skulle — 136 — ”sedan de samma blifvit med 25 procent förhöjda, beräknas i utländskt ”mynt, valveradt efter cours al pari.”
och on hade ganska voro ordnadt här var Den t y d l i g, att Sophie äfven tidsspillan. först skola Reis o c h inbjöd ställe Skiss för Idun af frun undanflyttade sin b ö r j a n, Allting var plåga för H a n n a. i jVtellan morgon och a / ton. voro väntade. dagspenså Tyget åt saxen och pipa o c h den kära hon af ännu o c h soffan, skulle taga att där verktygen n e s m o r sitta m e d draget, Hade så ö f v e r l ä m n a sig skulle g ö r a rätt för sin arbetskorg. försiggå. för, i du? » Där lågo hammaren, öfriga hon Här, just förhållningsrum, halfstort Alla lyxartiklar na sina var » Men sörja placerad o c h där ehuru för att skulle arbetet för dagliga införd i det r u m, där m ö - tagna. eller det vänligt mottagen mörkt, bjudes Fellingsbro socken o c h hela och det enda utväg hon förskaffa med densamma ett de den var eller lof att samt på hos den familj, blef tid för nöjes o c h frågade h o n m i n d e s blott alltför v ä l. hon sina k ä n s l o r? och sedan beln chorus: när Och som gaf henne sig inpå henne. under en ganska allehanda skall v a r a skull. För Dock manliga elever mottagas hon en gång kunde bereda sällhet! (Forts.) ¡2 IDUN 1898 sm Zacharias Uopelius. isis * ben 14 januari * 1898. pÄcaö jag rrille ge öen gamle, X - t 33et är inga stora gåfuor, Det ar minnen, som jag samlat Unöer färöen genom Itfoet. ZYien af öessa ringa sfänfer Bringar jag en bräööaö påse, Kommer som cit buö från många, Som ej sjålfna petat tala. Se ' n en sångare förstoö öem, Seöan öeras språf ban pluggat jn i öumma mänsfofjjärnor Bättre, än en lärö magister in sfolan.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden : jFrän Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten: Af den 9 dennes: N:o 6I anledning af återremiss ä Utskottens förut afgifne Utlåtande , i frågan om en Statistisk Bureaus och Socken-sällskapers inrättande. Från Bevitlnings» samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten : Af den 7 dennes : Gii Den 12 December e, m. N:o 68- I anledning af återremiss å Utskottens förut afgifne Betänkande om införande här i Riket af Drawback , eller restitution af Tull å råämnen, då de förädlade utföras. Från Bancooch Lag-Utskotten: Af den io dennes; / Nio 99. Angående förslag till Ansvarighets-Lag för Directeurerne vid Discont-Contoiren i Götheborg och Malmö. Från B anco-Utskottet: Af den 9 dennes: N:o 98. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne! Memorial angående Reglementariske föreskrifter för Effecters beläning vid det i Götheborg blifvande Låne-Contoir. Af den 10 dennes: N:o 100. Angående rättighet att i Banco-Discont-Verket såsom Hypothek för Lån använda de Statens Skuld-förbindelser, hvilka komma att utfärdas till ersättning för Enskiltes lidna förluster genom uppbringningar af Svenska fartyg. Af den 11 dennes; Den 12 December e, m. 623 N:o 101. Rörande Redactionen af den föreskrift, som kommer att meddelas Banco-Discont-Verkets Direction, angående räntans och öfverräntans nedsättning. Angående de föreskrifter, som må meddelas Banco-Styrelsen i fråga om con. trollerande åtgärder m. m. för anordnandet af de till Götha Canal-byggnad anslagne allmänna medel. Frän ExpeditionsUt skott et: Af den 4 dennes:
§ 3 Till ledamöter uti innevarande års taxerings-committé som enligt Konungens befallningshafvandes kungörelse, sammanträder på Hölje gästgifvaregård den 13 nästinstundande mars, valdes för Häggenås socken, fjerdingsmannen Jonas Jonsson och nämndeman Lars Pärsson i Österåsen. § 4 Upplästes, justerades och underskrefs innevarande års mantalsoch skattskrifningslängd. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga den 9 april 1852. § 1 Upplästes, godkändes och underskrefs afkortnings-längden för 1851 års krono-utskylder. § 2 Utsågs nämndemannen Lars Persson i Österåsen att, å socknens vägnar, inför Liths häradsrätt, å Söre tingsställe, tisdagen den 13:de i denna månad kl. 10 f.m. deltaga i val af ledamot uti egodelnings-rätten i stället för afgående Pär Pålsson i Skjör, hållande församlingen för godt hvad nämnde dess ombud dervid gör och låter. Som 2:ne rotehjon för inte länge sedan med döden afgått, så beslöts nu, efter en kort öfverläggning, att utfattige och sjuklige Olof Jonsson från Lassgård hedanefter skall såsom rotehjon erhålla föda och nödig skjötsel uti första rotan, som är Norderåsen, samt ålderstigna och utfattiga enkan Kerstin Larsd:r i Kougsta njuta samma förmån uti andra kyrko-rotan eller Norra Nybyggena. § 4 Voro districts magazinets delegare sammankallade för att rådgöra, huru och på hvad sätt magazinet skulle gottgöras det korn, som medelst borrning i nedersta botten denna vinter, derifrån blifvet stulet, och kunde delegarne nu icke bestämma någon viss ersättning till föreståndaren, förrän utrönt blifvit huru mycket korn som bortkommit, hvilket likväl snart torde visa sig, när hela qvantum blifvit uttömt, då det ansågs billigt att samtelige delegare deltaga i det bortstulnas godtgörande. In fidem N. S. Edlund
Afbetalning ä Riksgälds-konlorets skald till Banken Afbetalning å Kongl Myntverkets skuld till Banken Inom linien balanserade fordringar. Från Banken utgifna, räntebärande skuldförbindelser. § 28. Afgifterna för Depositionshvaifvets begagnande hafva under sednare hälften af år 1864 uppgått till 779 R:dr 46 öre, under hvilken tid inlemnats 58 deposita. Under Usta hälften af innevarande år hafva berörde afgifter utgjort 397 R:dr 76 öre, och antalet inlemnade deposita 132 stycken. Den 30 Juni 1865 utgjorde hela antalet af i Banken qvarstående deposita 166. Låneoch kreditivrörelsen. § -29. Af Riksgälds-kontorets till Banken utfärdade obligationer för lån till 1808 och 1809 årens krigskostnader hafva, jemlikt de af Rikets Ständer angående återbetalning till Banken af Riksgälds-kontorets berörde skuld fattade beslut, 22 stycken, hvardera å 4.000 R:dr Banko, blifvit infriade, hvarjemte ett års ränta å 4 procent å det vid 1863 års slut återstående skuldbeloppet erlagts med 110,880 R:dr; och återstodo vid 1865 års början för Riksgälds-kontoret att liqvidera 440 stycken dylika obligationer å tillsammans 2.640.000 R;dr Runt. § 30. A det Kongl. Myntverket vid 1856- 1858 årens riksdag beviljade räntefria lån, 50.000 R:dr, återstod vid 1863 års slut R:dr 25,000: — Under är 1864 är i afräkning derå till Banken ytterligare inbetaldt 10,000: — hvadan vid detta års början återstod R:dr 15,000: — § 31. A Bankens i §§ 42 och 43 af senaste Bankoreglemente omförmälda, inom linien balanserade fordringar, har under år 1864 icke någon afbetalning egt rum. § 32.
Om Ridderskap?! och Adeln behagar återremittera detta lika ofullständiga, som vigtiga, Utlåtande, blifver följden, att vi åtminstone med bättre öfvertygelse sedermera kunna derom besluta, och att allmänheten öfvertygas, att vi allvarligt pröfvat hehofvet, innan vi bevilja Statsanslag, som fordra så ansenliga uppoffringar af det skattdragande Svenska folket. Herr Rosenblad, Bernhard: Om det tillhör Rikets Ständer att uppgöra planer 72 Den 2 November e. m. och förslag för Försvarsverket, att välja mellan roende och seglande Flottan, mellan Cenlralförsvar och Gränsförsvar, så skulle jag, som ej vågar i dessa taktikens högre ämnen påräkna nödig erfarenhet ifrån min Lieutenantstid, dock icke yttra mig. Men ehuru vi lära vara så lyckliga att ibland oss äga rikedom af medlemmar, försedda ined redan utvecklade Fältherre-anlag, har dock Grundlagen, som ej vågat påräkna ett sådant förhållande, åt Konungen allena öfverlemnat Försvarsverkets lagstiftning, och jag vill sålunda öfvergå till den enda oss tillkommande fråga, nemligen att se, huruvida vi äga, eller vilja bevilja nödige tillgångar, under det att jag för egen del, i förra hänseendet, med all aktning för andras tankar, förklarar mig ej kunna undertrycka det förtroende jag lika med hela Sverige och hela Europa hyser för den Hjelte, den bepröfvade Härförare, hvilken vi äga lyckan att äga till Regent, och sålunda till högste ledare af våra Försvarsanstalter. Jag skall först yttra mig om behofvet af de begärde anslagen; om vi kunna vänta med dem, eller behöfva dem genast. Jag måste beklaga, att jag är för ung Diplomat, af det gamla slaget likväl, för att såsom de nymodiga Diplomaterna, TidningsRedacteurerna, kunna förutse hvad som skall hända, eller ej; om krigets slut i öster skall bereda en långvarig fred (ifver hela Europa, eller endast för ögonblick hindra elden under askan att Den 2 November e. m. utbryta.
De uppgifna Arrende-medlen till Stats-verket för Kronans hus och lägenheter här i Staden äro 750 R:dr för det så kallade Oldenburg - ska huset, G6 R:dr 32 sk. för en Lagerkällare under Kronobageri-huset och i83 R:dr 16 sk. för Källare under Kongl. Slottet. 12:0 Kostnaden för Stadens Styrelse bär icke upptagits i Tabellen, af skäl, sorn i i4:de puncten af 1828 års Tabell-upplysningar äro anförda; hvaremot i Berättelsen ingått, hvad härom varit att framställa. i3:o Uppgiften på kostnaden för Clere dets underhåll är gjord efter samma grunder, sorn i Berättelsen af år 1828 finnas omförmälda. Tabellen upptager således endast hvad Pastorer, Comministrar och Kyrkobetjening vid Stadens 8 Territorial-FÖrsamlingar, samt Tyska och Finska Nationella Församlingarna, i och för sina drevid innehafvande befattningar, åtnjuta och uppbära af Församlingarnas innevånare; samt till de belopp, hvartill dessa inkomster och löneförmåner antagits vid i832 års Be vi 11— nings-taxering. Dessutomutgå årligen ifrån Stats-Verket till aflöning för nämnde Clerecie, jemte Stadens Consistorii-Notarie samt Pastor och Klockare, vid Danviks Församlingtillhopa 1,086 R:dr 3a sk. och 65pjj Tunnor Spänne mål, hvilka sednare, efter lägsta riksmarkegångspriset af 6 R;dr för Tunnan, utgöra i penningar 3,g5g Rrdr 40 sk., eller tillsammans med det contanta anslaget en summa af 5,o46 R-'dr 24 sk.; hvarjemte af Stads-cassan tillsamma ändamål betalas 100
Hästar vid Stuteriet störtat, hvilket vid en Inrättning med tillräckelige och tjenlige samt i god odrning bragte tillgångar och kostsamma anstalter, förekomma oväntadt och syntes påkalla en närmare omvårdnad och tillsyn vid Stuteriets skötsel och förvaltning, Riksens Ständer mätte till Kongl. Majit i underdånighet hemställa, att den åtgärd kunde blifva vidtagen , hvarigenom Inrättningen så handhafdes att dess ändamål må varda uppfyllt, samt att den Controll härå, som Riksens Ständer uti deras underdåniga Skrifvelse af den 3 Judi 1812 begärt medelst tvenne besigtntngar årligen, till utrönande af förhållandet, kunde i Nåder anbefallas och åt kunnoge och erfarne Män uppdragas, hvilka underdånig berättelse derom till Kongl. Majit afgåfvo: Att den af Kungsör till Stats-Verket ingående och för dess behof påräknade Arrende - Ben t April. *39 Inkomst, icke måtte såsom Committerade tillstyrkt, anslås till större eller mindre del iör Strömsholms Stuteries utvidgande: Att jemte det Utskottet hemställt, att de Summor, som Förskottsvis uppbur ts till Byggnadernes fullbordande m. m, kunde iå afskrifva?, återstoden af nu uppgifne behofvtt elier 4000 R:dr afven matte auV;Sas, ait utgå utaf Stats-Verkets Ofverskotts-medel på Intraderne för den förflutne tiden, likväl under vilkor, att behörig redovisning för alla dess* belopp afgifves i föreskrifven ordning, och har sluteligen Stats-Utskottet ansett att då Riksens Ständer redan vid 1312 års
För den hände/se att Kongl. Maj:t skulle i Nåder finna fiör godt, alt bränvinsbränningen under den eljest tillåtna tiden inställa, skall ali bränvinsbräuiiings-redskap inlemnas i allmänna förvaringsrum, eller, om den befinnes i enskildt förvar, förseglas; dock må i städerna endast de inmurade pannorna förblifva i enskildt förvar. Aflemnande af bränvinsbränningsredskap bör ske sist å andra söeknedag efter den, då rättigheten alt densamma begagna upphörer. Försegling verkställes af dem, på hvilka sådan ankommer, utan alt panne-egaren är förpligtad att sig derom anmäla. Dock må detta stadgande ej tillämpas pä ny redskap, sorn är i tillverkarens vård, eller på gammal redskap, som är under arbete pä kopparslagares verkstad. § 24. Försegling skall sålunda verkställas, att allenast pannor med fast bröst, hattar, lösa pannebröst och afkylningsredskap sättas ur stånd alt nyttjas, så att egaren må kunna begagna de pannor, hvilka ej hafva fast bröst, till andra hushållsförnödeuheter. De till ångornas afkylning begagnade pipor vare från försegling fria.
— Då 1861 års stat för Allmänna Garnisonssjukhuset i flera afseenden undergått förändring, dels genom Kamereraren, Assessoren Grandinsons död och öfverflyttning af hans på indragningsstat innehafda aflöning 450 rdr till ■arvode för Civil-ledamoten i sjukhusets Direktion, dels genom den i Kongl brefvet den 18 September 1862 åt f. d. Apothekaren vid sjukhuset A. G. Engelgren anvisade pension 500 rdr, dels ock genom den i Kongl, brefvet den 5 Juli 1864 tillsvidare med - Bil. N:o 3 a. till Kongl. Majlis Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. iiä gifna gratifikation 50 rdr årligen för granskningen af sjukhusets räkenskaper; samt således utfärdande af ny stat för sjukhuset under nästa statsregleringsperiod kunde ifrågakomma; har sjukhusets
Några uppgifter och förslag, som af en ^Ledamot inom Utskottet härutinnan blifvit meddelade, har Utskottet öfverlemna! till Herrar BancoFuIlmägtige, att för dem tjena till ledning, och efter möjligheten intill nästa Riksdag begagnas, och Utskottet finner sig alltså ej elier i tillfälle att något fullständigt Utlåtande i den delen till Rikets Ständer nu afgifva. Detta allt underställes vördsamt Rikets Ständers vidare upplysta bepröfvande. Stockholm den 11 November 1823. «•# SancsXJtskotiets Betänkanden. Ankom den 17 Nov. Förnyad t Utlåtande till Rikets Högloft Ständer, angående föreslcgne förändringar i Banquens inre Administration, dess Sedlars utgifvande och beskaffenhet m, nu 3SancoUtskottets Betänkande, N:o 14, öfver nyssnämnde inora Vällpli. BörgareStåndet af Herr J. Lindström framstälde ämne, har blifvit af tvänne Respective RiksStå.nd', nemligen Högv. PrestStåndet och Hedervärda Bonde® Siandet den 30 sistlidne Maj bifallet, mea ar, under den 3 derpå följande Junii från Vällofl. BörgareStåndet, samt den 30 nästlidne Sept., från Höglofl. Ridderskapet och Ädela till Utskottet återrernitteradt, i följd af gjorde anmärkningar vid Utskottets yttranden i nedan., anförde delar. 1) J afseende pä det af Herr Lindström föreslagne sammandrag af hvad för sednare tiders. förhållanden kunde finnas■ lämpligt uti de, sedan Banquens stiftelse, utkornne Stadgar och Reglementen, som rörd BancoVerket och d.ess Administration.
Jag har föresett nödvändigheten häraf, och derföre i Memorial hos Ridderskapet och Adeln begärt, att StatsUtskottet måtte anmodas meddela Riksens Ständer en detaillerad uppgift på hvad Staten och Banken, i alla vågar uppoffrat för Götha Canal, Jag uppmanar nu, en eller flere af StatsUtskottets närvarande Herrar Ledamöter att upplysa; hvarföre Utskottet icke behagat lemna en sådan uppgift, då den igenom ett Riks-Stånds remiss blifvit affordrad. För Dsti 11 Augustii f, lil i 9? För närvarande, således, i okunnighet ont hvad det allmänna redan påkostat Canalen, har jag svårt vid att yttra mig, om det af sammansatte Utskotten föreslagne ytterligare bidrag • men jag tror, att jag ej skall mycket misstaga inig, om jag till 5 millioner skattar , dels contant® anslag, dels öfverlåtne räntor, hemman * jordågor med mycket mera, hvarmed St.ten redan understödt canal-arbetet. Sedan Staten* utan att på minsta sätt Varit dertill förbunden * i dess visst icke lyckliga belägenhet, gjort så stora uppoffringar, skulle äfven jag, som med tusendetals flere , mycket mer upplyste medborgare, anser nyttan af Götha Canal aldrig kun-* na till hundradedelen svara emot kostnaden, tillstyrkt det projecterade anslag af 2,000,000 R:d* till Canalens åndteliga fullbordande, om jag först kui.de ändad, och sedan att Staten för detta bidrag ej vore nödsakad att skuldsätta sig och göra lån ined erläggande af ränta, utan kiinde dels med någon del af Bankens vittst på sina utlåningar i alla vågar, dels ock igenom besparing på RiksStatens HufvudTitlar formera detta bidrag; mert hvad det förra angår, betviflar jeg möjligheter! att Canalen kan acheveras för berörde summa. Jag grundar detta tvifvelsmål på dö flera missräkningar sorn visat sig vid kostnadsförslageme för denna Canal.
Jag medger fullkomligt, att det kan anses vara hårdt, om, genom en boktryckares uraktlåtenhet att utsätta sitt namn, tryckningsorten och årtalet, han skulle blifva belagd med böter af 3oo r:dr första samt 600 r:dr andra gången och han tredje gången skulle förlora sitt boktryckeri; men jag tror icke, att den förändring, som Constit.Utskts förslag innehåller, är en så verklig förbättring, som man trott den skulle vara. För mig synes förslagets ordställning vara sådan, att om skriften är obrottslig, Den 9 April e. m. 85 så skall för hvarje gång, som en boktryckare ej utsätter sitt namn, tryckningsorten och årtalet å en från hans tryckeri utkommen skrift, han blott behöfva betala 5o r.‘dr. Om en sådan uraktlåtenhet första, andra och möjligen 3:dje gången kan härröra af glömska, så synes mig, att mau dock ej i en grundlag bör uppmuntra honom att begå denna uraktlåtenhet 20 gånger, om han vill betala iooo r:dr. Om detta är meningen, så synes det mig rättare att stadga: A hvarje skrift, som till sitt innehåll är obrottslig, må boktryckaren icke utsätta sitt namn, tryckningsorten och årtalet, hvarje gång han vill för denna skrift erlägga 5o r:drs böter. Det synes mig, att uraktlåtenheten någon gång bör upphöra, då Tryckfr.lagen grundar sig derpå, att ingen skall få anlägga tryckeri och derifrån utgifva skrifter, utan att utsätta sitt namn, tryckningsorten och årtalet. Derföre, och om man också anser, att de nu stadgade böterna och den påföljd, som för 3:dje gången skedd uraktlåtenhet är stadgad, äro för hårda, bör man dock icke, då man vill bereda en lättnad för uraktlåtenheten att utsätta namn, tryckningsort och årtal å en för öfrigt obrottslig skrift, i en grundlag införa ett stadgande, hvilket kan lemna en boktryckare, som har råd att erlägga 5o r:dr, för det han icke utsätter sådant, fullkomligt grundlagsenlig rätt att repetera det 5o gånger. Hr Cederschjöld:
Det ligger i öppen dag, att denna afgift, eaenieligen en ersättning för hwad man manligen i Tull erlagt, icke fläligen kan till lika belopp fordras af ert Hemman, aflägset frän Skädernes afsättning och ett annat n id Stockholm eller större Städer, der allt hwad föryttras kan sär en lätt afsättning. Ett Hemman wi-d istockholm och större Städer der nästan allt är odladt, der Ladugärdarne gifwa en beständig och indrägtig inkomst, förtullar nu, jemte sine derä byagde Lägenheter, kanske tjugo gänger mera mahror an ett annat aflägse beläget lika stort Hemman, men till sn sadan gradation i Tull-ersättningen gifwes ej an. ledning i projectek, der wiste Hemmans grader arv framställe, som icke blifwa emot detta olika förhållande Z. te Band. -.-rAfd. 35. 4So Den 12 Zebruaru de swarande. Enahanda obillighet att efter Hemmans warde bestämma Tull-ersättningen wisar sig sfwen deri, att dä ert Fralse eller Säteri erhäller sitt förhöjda warde genom en behållen och med jorden förenad ranta samt andre förmäner, utan afseen» de pä belägenheten, följer deraf sä mycket mindre, att detsamma derföre bör erlägga en förhöjd Tull ersättning, dä det. saknar belägenhet för afsättning, fom ett Skat e-Hemman, fanste till en fjerdedel emot ert Säteri af lika Hemmantal wärderadt, ofta genom sin belägenhet kan hafwa tillfälle till en flere gänger högre förlpllnings äfgisrs erläggande genom god afsättning än del förre, som, likwäl, esker hwad nu är föreslagit, borde i ett motsatt förhällande för ersättningen answara lill ett mängdubbelt belopp.
Qvartalet, år i83o, förde Protocoll, vid berörde Revision granskning un°dl C°mdergått, hafva Revisorerne genomläst och granskat alla dylika Protocoll, fCksCVmt hvilka derefter lill och med för 3:dje qvartalet innevarande år t832 blifsamthos Öfvit förde hos Herrar Fullmäktige och Comrnissarierne i Riksgälds-Conver Comrnistoiret samt lill och med för 2:dra qvartalet nyssnämnde år bos Öfver sar'latet vid Comtnissariatet yid General Assistance-Contoiret. RiksgäldsVerket. Af Herrar Fullmäktiges Protocoll öfver de bit hörande ämnen, hafUtta«rremeva Revisorerne erfarit, hurusom den, till Spanmåls anskaffande i missdel pä Crédi. växt år, på Riksgälds-Contoiret anvisade Crediliv-Summa af En Million tivet för Riksdaler Banco blifvit, efter Kongl. Maj:ts serskilla Nådiga anordningar, till fulla beloppet lyftad och uttagen, nemligen ff Sf m/w. genom Kongl. Brefvet den 6 Novemb. i83o Sedan af den anledning, att, utaf berörde lyftade Creditiv-Summa något icke var återguldet, Ilerrar Fullmäktige, uti aflåten Skrifvelse till Kongl. Stats-Contoiret af den 2 Juli innevarande år, begärt underrättelse, huruvida samt till hvad belopp utaf ifrågavarande Crediliv-medel till äf~ ventyrs ingått, äfvensom, så vidt möjligt vore, upgift på hvad som, efter förslags beräkning, ytterligare kunde förväntas, jemte tiden, när desse medel förmodades kunna komma, att till Kongl.