Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ruterne eller väglinierne levererar samma person, enligt kontrakt, så väl hästar som vagn; på de större åter bortkontraheras vagnhållningen för hela linien till en person sålunda, att han anskaffar behöfliga efter af Post-Styrelsen lemnade ritningar, förfärdigade vagnar, mot erhållande lån af Befordringsväsendets fond, hvilket lån sedermera återgäldas genom successiv innehållning af en viss del utaf den för vagnslegan akkorderade betalning per mil. Erforderliga posthästar på dessa större väglinier bortkontraheras deremot särskildt för hvarje station. När öfverenskommelsen mellan Post-Styrelsen och en Wagnkontrahent, som har uppburit lån, upphör, innan lånet fullständigt blifvit återbetaldt, öfvertages vagnen vanligen för återstående delen af försträckningen utaf Post-Styrelsen, om kontrahenten det önskar, och Styrelsen öfverlåter derefter vagnen för samma summa till en ny kontrahent, som betalar den genom nyssnämnde successiva afdrag. Bivagnarne åter till lmfvudpostvagnarne, jemte för dem behöflige anspann, tagas hos Wagn männen och Posthållarne, mot erläggande af betalning efter Extra posttaxan. Den resande betalar för Plats i täckt Oppen vagn. plats. per Dansk mil 40 sk. 32 sk. Om den resande har sin plats i Hufvud vagnen eller i Bi vagn, är betalningen densamma, men denna är något lägre för vissa Diligenser på korta vägsträckor, hvarest Post-Styrelsen icke åtagit sig att lemna Bivagn i händelse flere resande skulle anmäla sig, än Postvagnen kan rymma. Taxan för befordring i täckt vagn plägar vanligen för en person utgöra \ af legan, efter Extra Posttaxan, för en Wienervagn per mil. Det anses emellertid sannolikt, att sedan nedsättning i Extra Posttaxan egt rum från 1859 års början, någon minskning i afgiften för personbefordringen med ordinarie Posten jemväl kommer att beslutas.
St:r alltsedan år 1810 önskade och nu verkställda vidlyftiga undersökningen rörande Kronans fastigheter, nämligen att blott en enda lägenhet, af ringa eller intet värde, kan för Statens räkning afyltras , hemtar Utskottet ett nytt skäl för den af Utskottet uti dess Betänkande N:o 214 angående allmänna Garnizons-Sjukhusbyggnaden antydda åsigt om nödvändigheten af en Central-Authoritet, som har öfverinseende! vid alla publika byggnadsföretag och hos sig äger förvarade fullständiga uppgifter öfver Kronans byggnader jemte anteckning om sättet hvarpå de disponeras på det att all erforderlig kännedom om dessa Statens tillhörigheter må i framtiden kunna vinnas, utan alt vidlyftiga och kostsamma undersökningar för hvarje gång behöfva verkställas. Vid skedd efterforskning, huru, i fordna tider, uppsigten Öfver Kronans hus och byggnader utöfvats, har Utskottet af derom tillgängliga handlingar inhemtat, att Kammarherren och Idof Archi tecteu Nicodemus 53o Stats-Utskottets Tessin under den 21 Junii 1697 erhållit vocation, att vara ”K. Mits Öfverlntendent utaf alla Kongl. Slolt, Hus, Trädgårdar och Byggnader.” Under en längre tid derefter blef genom detta Embetes försorg och under dess inseende flera publika byggnader så i soia utom Stockholm uppförde, ihen småningom inskränktes denna Öfverlntendents verkningskrets derigenom, alt dels ÖfverStåthållareEmbetet, hvad Stockholms Stad angick, samt de öfver Slotten tillförordnade serskilte StåthåMarne, hvar på sitt hål], öfvertogo ledningen af förefallande reparationsoch nybyggnadsåtgärder; och genom K. Förordningen elen 3i Julii 1776, angående hvad vid publika byggnader borde iakttagas, begränsades Öfverlntendents-Embetets befattning i berörde hänseende till ritningars uppgifvande eller granskande för Landskyrkor, Predikstolar, Hospitaler, Boställen m. na. som byggdes antingen för Kronans läkning eller genom tillskott af vissa menigheter.
Sjb-Tulls-medel ; Stats-Verkets påräknade Netto-inkomst Till Tull-Verkets Stat och Utgifter utgående såsom 2,428,000. 562,000. Sata-Accis af Staderna. Post-Medel: Stats-Verkets påräknade Netto-inkomst Till Post-Verkets Stat och Utgifter . Summa Banco. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Mått. Värde å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis å 6 R:dr T unnaD. Mått. Värde. St. Prot, 1842, 10 Sami. 1 A/d. 2 Band. Riks-Staten. 3 m 10 n> T :r k. 317 Första Fiuf - C/J s nr 5'I § gi I 3 S" i. “ ÖT c ►_< n D ^ z % t* “ n> Kongl. Hofoch Slotts-Staterne. Kongl. Hof-Stats-Anslagen. Kongl. Maj.ts Hofhållning Hans Kongl. Höghet Kronprinsens dito Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessans Handpenningar Möblers underhållande å. Kongl. Slotten Kongl. Hof-Stallets utfodring Kongl. Slottets Polis-, Lysoch Renhållning Rosersbergs Slott Ved och Kol för Kongl. Hofven 3l7| — Kongl. Slotten. Drottningholms och Svartsjö Slott Gripsholms dito Ulricsdals dito Haga Lust-Slott och Park Strömsholms Slott 3171 £>uu vucl-Titeln. ii Lil. B. i nde lia Räntor Spanmål. Penning ar. Oin telt. Summa Kronovärdi. Markegång på förslag. Mått. Justitie-Departementet. T:r k. Deparlcments-Chefen, Justitie-Stats-Ministern, Lön 4,500: 1 Taffelpenningar 3,500: — Ersättning för förlorade inkomster genom Tingsgästnings8,100: , - penningarnes upphörande, Förslags-anslag Ersättning för Nämndemäns i Stora Kopparbergs Län för3,338 lorade inkomster genom Extra Grufvelijelpens upphörande, Förslags-anslag
fraktJritt mot j er n vägs efterkraf vid uppgifven station, fästes uppmärksamheten pä, att vår Nya Fältstol alltid är stämplad på de båda kortstyckena, som uppbära armstöden, med vår firma: Hjalmar Peterson tö C:i, Karlstad, samt att den reqvirent, som ej blir nöjd med stolen, kan återsända den franko, då erlagd liqvid genast återbetalas. [477 j 0 f ö r s t a Parfym5, vis a vis hotell Kung Karl, i Göteborg hos Fru Sveriges städer hos Bokoch Pappershandlare. [4G9] belönade med e j! skyddar mot mjäll och i Stockholm uti Fanny Gelins renommerade Olivia Pihlström, Haglunds Hotell, i Malmö hos Herr Wöhleke samt i öfriga 1 Bolagets tillverkningar, Vidinghoff, Qösta Regexierateurn, 1 Nedra botten, I o. 2 tr. upp. äkta färger, moderna mönster, hos:. u K A P P - F Å B R I K i 38 Gröteborg; Fabriks-Nederlag GUSTAF HOLMBLDM Min nya priskurant öfver rikhaltiga förråd^ af alla slags J. G, Hammars Lampkök. Stor värmeförmåga. Brinna luktfritt. Briljant belysning. Pris: enkla med en veke 4 ä 6 kr., extra solida 8 kr., med två vekar 12 kr. och med tre vekar 18 kr. Fullkomlig belåtenhet garanteras hvarje köpare. G. HAMMAR, 30 Malmskilnadsgatan plantskolear nu artiklar utkommen] e S f oeh tillsändes franko Helsingborg i sept 1880.. P. J E N S E N ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher gratis åt Iduns oeh Skandinavisk Modetidnings abonnenter oeh för uppdrag åt andra mot en obetydlig ersättning. Alla saker skickas mot efterkraf oeh få returneras (dock genast) mot fraktkostnaden. Dubbelt porto torde medsändas.
4r9 hemställt, att, till byggande af ett Ångfartyg, för att årligen, så länge åstiden medgåfve, besöka Städerne Gefle, Söderhamn, Hudiksvall, Sundsvall, Hernösand, Umeå och möjligtvis äfven Piteå samt derefter retournera till Stockholm, och hvilket Fartyg, försedt med 2:ne Angmachiner, hvardera om 3o Hästars kraft, blifvit beräknadt till en kostnad af 60,000 R:dr, ett Lån af Staten, stort 3o,ooo R:dr, måtte det blifvande Bolaget meddelas uppå 10 års tid mot 3 proc. årlig Ränta; skolande, i händelse samma LåneAnslag beviljas, anstalt genast derefter fogas om bildande af ett Bolag, hvilket komme att ställa nöjaktig säkerhet för LåneSumman och företagets verkställande; och har, under instämmande i berörde Motion, blifvit anfördt af Hr Grefve Sparre, Ericj att den skjutsningsskyldighet för K. M:ts och Kronans räkning, som skulle insparas, om Transporter af Båtsmän, Beväringsoch BeklädnädsPersedlar, Stämpladt Papper och framförallt Saltpeter, verkställdes genom Ångfartyg, vore så betydlig, att det allmännas verkliga vinst, genom denna anstalt, skulle under de år, för hvilka Lånet yrkats, öfverväga Lånets Capitalbelopp, då endast för Saltpeter-transporterne, hvilka årligen tilltogo, under sisth vinter inom Gefleborgs
Alexander Petschnikoff, en 23 årig rysk violinist, som helt plötsligt genomkorsat Europa och öfverallt vunnit glänsande triumfer, uppträdde i tisdags för första gången inför vår publik, hos hvilken han redan med sitt första nummer Wieniawskis andra konsert (op. 22), framkallade samma entusiasm som öfverallt annorstädes. Också måste vi erkänna, att vi näppeligen nå- gonsin förr hört ett så gripande och subtilt spel, en så sångbar ton från ett violininstrument. Föredraget är alltigenom prägladt af djup förståelse, glöd och poesi och tekniken fulländad. I sistnämnda hänseende finnes för konstnären alls inga svårigheter; så absolut rena oktavpassager t. ex., som man här fick höra, torde vara enastående. Programmets andra nummer utgjordes af Bachs » Chiaconna », och här fick P. rikt tillfälle att visa sina öfverlägsna mästareegenskaper. Juvelerare K. A N D E R S O N I JakoTjstorg1 Ty att kunna föredraga ett sådant nummer, som egentligen synes vara anlagdt på att uppstapla de största tekniska svårigheter för exekutören, på ett sådant sätt, att det blir i hög grad njutbart och intressant äfven i musikaliskt hänseende, därtill fordras verkligt mästerskap, ej endast virtuositet. Programmet upptog dessutom fyra mindr / e nummer af Cesar Cui, Saint-Saéns, Tschaikowsky och Bazzini, hvilka jämte ett par extranummer alla gåfvo konstnären rikt tillfälle att i sitt föredrag inlägga såväl det ljuft smekande och bedårande som det glödande och spirituella. Publiken, som oaktadt de ganska höga biljettprisen till sista plats fyllde Musikaliska akademiens stora sal, entusiasmerades som sagdt redan efter första numret, och entusiasmen steg oupphörligt. Konstnären, hvars yttre uppträ- dande är lika enkelt och anspråkslöst, som hans konst är solid, fick ock i stormande applåder mottaga åhörarnes hyllning. — Till ackompagnatör åt en sådan solist kräfves nära nog en lika framstående förmåga som solisten själf. Hr Roth redde sig ganska bra, men motsvarade ej i allo dessa fordringar. Andra Petschnikoff-konserten skulle gifvas som i går torsdag.
Län så kloka och Patriotiska inrättning till skog »mes vård och förkofran vidtagne åtgärd, hvilken jag i korthet vill namna. iTvå, Tre eller flere dertill valde, kloke och förståndige hemmansägare äro dertill i hvarje Socken tillsatte och förordnade, att efter gifven instruction noga tillse, det ingen åverkan sker å den växande och friska skogen. •2:0 Hålles allvarlig tillsyn, att planteringar verkställas årligen till ett visst antal växande träd, sorn, med ansvar, skola vårdas och fredas inom stängsel, tills de uppnått den högd, att vara fria från kreaturs skadande. 3:0 Desse så kallade Gode Män äro ålagde till Konungens Höga Befallningshafvande med berättelse inkomma, tvänne gånger om året, hvilken noga skall upptaga, huru många träd hvar och en hemmansägare det löpande året har planterat, och att de till ändamålets vinnande behörigen vårdas. O Denna kloka åtgärd har visat en långt större nytta, än Jägeri - Betjeningens fleråriga så alldeles svaga tillsyn. Jag vågar derföre till Höglo (1. Utskottet, föreslå, om icke en sådan tillsyn öfver skogarnes vård kunde vidtagas och sträcka sig till så väl Krono,- som Skatte-Skogarna, medelst uppsigt af kunnige män inom hvarje Soc - 7« Den 3 Juni. ken, hvilken säkert skulle medföra den så allmänt åsyftade verkliga nytta, och kunde således den lön, Jägeri - Staten nu har, indragas och användas till större nytta för allmänna Staten. Dessa mina tankar anhåller jag måtte, jemte Utskottets Betänkande, ödmjukt och vänligen få återremitteras. Stockholm dea 29 Maj 1815. Nils Persson från Christianstads Län. Ut Supra. Ex Protocollo M. M. Rosbeck. Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Ad. d. 3 Juni. Högvörd. Prest-Siåndet d. g Vällofl. Borgare-Ståndet d. 18 Hederv. Bonde-Ståndet d. 8 — Vördsamt Memorial!
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln, i anledning af Grefve Brahes framställning, behagade bifalla, att de tvänne punkter i Utskottets Utlåtande, som angå Första och Andra GardesRegementerua, lingö i ett sammanhang till pröfning företagas. Ropades Ja. I följd häraf föredrogs i5:de Punkten, Andra LifGardes-Regementet. Grefve Brahe anförde skriftligen: Kongl. Maj:t har för Svea och Andra LifGardesRegementerna äskat en tillökning af io,oa5 R:dr 4f B:co för hvardera, hvaraf 8,17g R:dr 8 sk. till förbättrande af Underbefälets löner. Utskottet har trott sig 44 H. .4 1 10 Den 7 October f. m. finna en medelväg i sitt första förslag, sora beviljar 4000 Kdr. men att någon sådan förbättring aldrig kan tillvägabringas, eller åtminstone högst ofullkomligt åstadkommas, med de af Utskottet föreslagne 4°°o R:dr, faller sig tämmeligen klart, och jag upprepar derföre hvad jag, om Underbefälet vid LifGardet till Häst, haft äran anföra, nemligen, att då en Underofficerare vid de i Stockholm förlagde Garnisons-Regementer beklagligen är i saknad af sådane löneinkomster, hvarförutan personer med skicklighet i tjensten och värdighet i uppförande icke kunna finna bergning, utan följaktligen söka på annan väg tarflig utkomst, så lärer äfven den af Utskottet upptäckte medelväg 4ooo R:dr, betraktad såsom medel till förbättrande af Underbefälets löner, aldrig eller föga leda till målet. Utom hvad för Underbefälet blifvit föreslagit, äskar den Kongl. Propositionen för hvardera af nämnde Regementer en tillökning af 1,846 R:dr 33 sk., utgörande rationsersättning eller fouragerings-penningar för de Officerare, som, i och för sine tjenstebefattningar, böra vara försedde med hästar.
M. bestämd andel af de afgifter som up bäras, afsältas lill reparationsfond”; meningen malle vara att det är den behållna inkomsten 3f dessa afgifter, som Konungen Skall taga i beräkning för att derutaf afsätta en viss procent. På grund häraf vägar jag föreslå en förändrad ordställning af denna §, hvilket förslag icke innefattar någon förändring af det H. StatsUtsk:s, till meningen här framställda, men som mig synes, måhända skall kunna klarare än hvad som är förhållandet uttrycka hvad Utsk. velat uttala och föreslå; tillåtandes mig att npläsa dess lydelse: ”Derest hamn-, kanaleller andra likartade afgifter skola, efter arhetsföretagets fullbordande, komma att af de trafikerande uptagas, böra dessa afgifter beräknas så lindriga, som skäligt är, och alltid på förhand bestämmas. Sålunda fastställda afgifter få icke, ulan alt K. M., på grund af särskildt förekommande omständigheter, dertill lemnar bifall, förhöjas, men böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart af den redogörelse som hvart 5:te år bör, öfver afgiften under den då förflutna tiden, lill Kgns Bfhde ingifvas, och hvaröfver det åligger Länsstyrelsen alt hålla hand, befinnes, att den behållna årliga inkomsten i medeltal öfversligit en viss af K. M. fastställd procent af de till företaget lemnade cnskildta bidrag; och skall härförutan en viss af K. M. bestämd andel af behållna årliga inkomsten, afsättas till reparationsfond. ” Genom detta förslag tror jag StatsUtsk:s mening blifva tydligare uttryckt än hvad nu är fallet med densamma. I 4:de punkten synes mig, sora skulle man kunna utbyta orden: ”vara i vederbörlig ordning afslutadt samt af K. M. i nåder godkändt” så, att ordslällningen blefve följande: ”Då ett arbetes utförande öfverlemnas till stad, menighet, bolag eller enskilde, bör alltid kontrakt derom i vederbörlig ordning afslulas 9 H. 17 258 Den 10 A ugusli. samt af K.. M. i nåder godkännas. Detta är dock en obetydlighet, hvarvid jag icke serdeles vill fästa mig. Uti 7:de punkten litt.
Fattigvård. 27 Inkomsterna: 1859 års Kurhusmedel 11,484 R:dr 37 öre, Lasarettsmedel, levererade från Upsala Domkapitel 845 » 89 » Legosängsmedel af Lasarettspatienter 5,912 » 49 » Dito af Kurhuspatienter 218 » 25 » 18,461 R:dr samt dessutom: Kapitalafbetalning å en Lasarettets fordran 1,000 » — Influtne räntor 597 » 58 » För försålde effekter 33 » — Upptagne lån 4,505 » 92 » 6)136 » 50 öre. Summa 24,597 R:dr 50 öre. Utgifterna: För sjukinrättningen 18,678 » 8 » Afbetalning å en skuld 5,919 » 42 » Summa 24,597 R:dr 50 öre. Inom detta län finnas 2:ne Provinsialläkare, af hvilka den ene jemväl är Stadsläkare i Upsala, en särskild Stadsläkare i Enköping, fyra Grufve-, Bruksoch Distriktsläkare samt tre enskildt praktiserande Läkare i Upsala, förutom Medicinska Fakultetens Professorer och Adjunkter; men behöfves ytterligare en Provinsialläkare för Bro och Håbo härader, i hvilket afseende underdånig framställning jemväl blifvit hos Kongl. Maj:t gjord, ehuru efter femårsperiodens slut; och finnas inom länet två Fältskär er, åtta Djurläkare samt fyra apothek, två i Upsala, ett i Enköping och ett vid Löfsta bruk. Sundhets-Nämndernas verksamhet har egentligen afsett vårdandet af sjuke vid yppade större farsoter samt dessas hämmande, förutom i Upsala stad, der Sundhets-Nämnden sökt och fortfarande söker åstadkomma åtskillige förbättringar i sanitärt hänseende genom meddelande af föreskrifter om afledande af stillastående vatten och iakttagande af större renlighet å såväl allmänna platser, sorn enskilde husägares gårdar och tomter.
Likt den i blomsterskåln? Månn icke hennes kind, af helsan endast sminkad, Med rosens purpur stänks? Månn icke hennes själ, af månen ofta vinkad, I ljufva känslor dränks? Öm utan veklighet, och glädtig utan yra, Och utan anspråk vis, Månn icke någon gång hon lyssnat till min lyra? Ack! blefve hon dess pris! Ack! blefve hon dess pris! För henne vill jag sjunga, För henne blomster strö, För henne utan knot fördraga dagens tunga, För henne gerna dö! SVÄRMERI. Hvem är du, o Tärna! Mot hvilken så gerna Jag räcker min famn? Som lofvar — och sviker, Och vinkar — och viker! Hvad har du för namn? Du ofta besjungna, Som kommer att lugna Mitt stormiga hjerta I sällhetens hamn! Kom, Sångmö, att röra Min harpa och höra Min landtliga sång! Kom, Engel, att skydda Min bortgömda hydda Från oro och tvång! Kom, blyga och blida, Och gå vid min sida, När natten förvillar Min ensliga gång! När sorgen mig sårar, Med blandade tårar Förljufvar du den; När lyckan mig söker, Du delar och öker Dess fröjd för din vän; När qvalen och åren Mig böja mot båren, Du kysser mig sakta Till lifvet igen! O fly ej! O bida! Se timmarna lida, Och solen begrafs! O skänk mig ett möte, Så huld åt mitt sköte I drömmen du gafs! Du nalkas — jag lyssnar: Du talar — jag tystnar: Din gång är Sefirens, Din röst en Serafs. Men — flyktiga flamma! Du var ej densamma, Som log i min famn Än frågar jag häckar Och klippor och bäckar: Hvad har du för namn? Du ofta besjungna, Som kommer att lugna Mitt stormiga hjerta I sällhetens hamn! ROMANCE på en air i Haydns årstider. En bygdens tärna, sjutton år Och blommande och skön, Förnäma sprättars anbud får, Men hör ej deras bön. Med gods och gull och perleskrud De locka henne ej; När hundra sucka: ”blif min brud!” Hon svarar hundra Nej.
Creditivet ovilkorligen skall vara till fullo inhetaldt senast den irste September i83^; 5:o alt Banco-Styrelsen, om så nödigt pröfvas, jemväl eger rättighet att uppsäga större eller mindre del af Creditivet, hvilket leder till den påföljd, att Creditiv-rälligheten minskas 3 månader efter uppsägningen med i-4:del och för hvar 3:dje månad ytterligare med i-4:del, till dess den nödiga indragningen är verkställd, eller hela Creditivet till betalning förfallet; och har Banco-Utskoltet derjemte ansett ej behöfligt, alt de å Creditivet dragne summor Banken aviseras. Sedan Banco-Utskottet sålunda bestämt de villkor, på hvilka ett Cassa-Creditiv från Banken skulle kunna Riksgälds-Contoret tillhandahållas, samt Stats-Utskottet icke tillkommer att i denna del af ämnet något utlåtande meddela, anser Stats-Utskottet sig endast böra afgifva yltrinde öfver antagligheten å liiksgälds-Coniorets sida af ett så beskaffadt Creditiv. Och då frågorna alltså äro afskdjdä, tror Stats-Utskottet sig destohellre böra enskildt ingå till Riks-Slånden med sitt yttrande i ämnet, som derigenom dels bespares den lid, som skulle erfordras för gemensamma öfverläggningar Utskotten emellan, dels ock Riks-Stånden sättas i tillfälle alt, om så nödigt anses, återremittera eller ogilla en del af målet , men åter kunna bifalla en annan.
Då snart en tredjedel af den tid, som för riksdagars längd i grundlagen föreskrifves, tilländalöper, har jag begärt ordet, för att fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på angelägenheten att förelägga -StatsUtsk. viss bestämd tid för statsförslagets aflemnande. Nationen väntar sig vid detta riksmöte vigtiga grundlagsförslags utarbetande oell godkännande till eonstitulionel behandling vid nasta riksdag, som den allmänna rösten oförbehållsamt önskar och hoppas, att Konungen torde finna lämpligt sammankalla för delta ändamål långt före den i olivar. grundlag bestämda, alltför långa mellantiden af fem år. Skulle bland dessa grundlagsförslag, såsom ett af de vigtigaste, upptagas det af en kortare tid emellan Ständernas sammanträden hädanefter; torde ett bevis, att sjelfva Riksdagarne högst betydligt kunna förkortas, vara nyttigt, och derföre ingenting angelägnare, än alt statsregleringen för de nödvändiga behofven, hvilka Konungens propos. om Statsverkets tillstånd och behof upptager, så tidigt föreslås af StatsUtsk. och inkommer till Ständerna, att den må hinna grundlagsenlig! behandlas och antagas, innan den lagliga tiden för denna riksdag tillandagår. Till utrönande, huruvida R. o. Ad. delar denna min åsigt, får jag vördsamt begära Hr Frih. o. Landtnäs propos., att R. o. Ad. måtte förelägga Stats-Utsk. att, så vidt möjligt är, inom denna månad eller sist inom den 6 April inkomma med förslaget till statsregleringen. Gr. Horn, Claes Fredrik: För min del bestrider jag visserligen icke den propos., som Hr von Heijne gjort; jag skulle till och med önska, att R. o. Ad. vore i tillfälle att kunna förelägga StatsUtsk. den tid, som blifvit föreslagen, för fullgörandet af dess vigtiga kall att inkomma med stats-regleringsförslaget: men jag tager mig friheten fästa talarens uppmärksamhet derpå, att det egentligen beror af R.
De påminna nemi. allt för mycket om det fordom i Frankrike och äfven ännu i Ryssland rådande systemet, att af dem som egna sig åt det ärofulla kallet att värna fosterlandet, bilda en från alla andra medborgare strängt afsöndrad kast; och då jag lika litet kan gilla ett sådant isolerings-system, som en sådan ptaedestination i afseende på valet af lefnadsyrke, anser jag mig böra förorda Frih. Creutz’s motion, åtminstone hvad angår den negativa delen deraf. Hr Bråkenhjelm: Det finnes allt för många inom detta Stånd, hvilka tillräckligt känna krigsskolan vid Carlberg, för att jag skulle behöfva tillrättavisa alla de misstag och bevis på okunnighet om denna inrättnings nuv:de ställning, som den siste talaren ådagalagt. Man bör dock känna en sak, innan man inlåter sig i discussion öfver densamma, och det må förlåtas, om en tjensteman finner sig sårad, då det verk, hvarvid han tjenstgör, utses till en skott-tafla, mot hvilken man tror sig kunna slunga hvilka vapen som helst. Allt hvad här blifvit ordadt om elevernes ålder, är ett fullkomligt misstag. Numera inträder högst sällan en elev vid KrigsAkademien under 15 å 16 års ålder. Det är således icke egentligen några barn, som ledas in på en bana, der de i framtiden ångra sin bestämmelse, utan det är ynglingar, hvilka något sett sig omkring och möjligen blifvit förberedde på en annan samhällsställning än den militära, samt sjelfve deltagit i valet af lefnadsyrke. Detta är frågans ena sida; men en annan mycket vigtigare finnes, nemi. att i och för det militära studiets fortsättande fordras en viss humanistisk bildning, som borde inhämtas i de lägre läroverken. Då år 1849 de lägre läroverken omorganiserades, trodde man sig vid Carlberg böra skilja från undervisningen derstädes, hvad som dit egentligen icke hörde och borde Ö56 Den 10 December f. m. inhämtas vid de lägre publika skolorna, nemi. grunderne i de kunskaper, som i Akademiens första klass meddelades, hvilken klass alltså indrogs.