Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Komiterade af Utsk:t, som haft sig uppdraget att utarbeta förslaget till ny Riddarh.-Ordn., och Riddarh.-Direktms ledamöter i sin ordning, bland hvilka sednare jag, såsom kändt är, innehar en plats, hafva sökt göra sig reda för, hvilken dag som vore bäst för öppnandet af sammankomsterna; och det yppade sig då, att den 15 Februari, såsom hvarken hinderlig för de ledamöter, sorn äro landtbrukare, eller för herrar militärer, som då icke hafva några möten, dertill vore lämpligast. Jag medger, att de ekonomiska skälen, som tala för sammanträdenas hållande i April, kunna hafva sin vigt, men jag tror icke, att de böra hindra det vigtigare, att få sammankomsterna talrikt besökta, I afseende på förslaget, att utbyta ordet »sammankomst» mot »adelsmöte», instämmer jag med Hr Björnstjerna, då den sednare benämningen skulle medföra en viss för R. o. Ad. passande högtidlighet, och deremot ordet »sammankomst» har en mera vulgär klang, påminnande om ångbåtsbolag och dylikt. Och har jag inom Direktionen jemte en annan dess ledamot yrkat just denna ändring. Lika Den 7 April t', m. 95 med Hr Björnstjerna anser jag äfven, att de sista orden i punkten kunna, såsom obehöfliga, uteslutas, då 21 § i detta hänseende innehåller nödiga bestämmelser, i hvilka, der så befinnes erforderligt, vi kunna på ett ställe införa några fullständigande uttryck. Måhända borde jag här stanna; men då en af mig högt aktad och af R. o. Ad. likaledes med synnerligt erkännande, mycket värderad ledamot, Gr. Mörner, framställt ett förslag, Iivari jag icke kan instämma, ber jag att få förklara, hvarföre jag det icke kan göra. Inlåter man sig på theoriernas vidsträckta fält, kommer man allt för långt. Jag har derföre trott, att man endast borde iakttaga hvad som, till följe af de ändrade förhållandena, blifvit nödvändigt att förändra.
Sl. Prot. 1847 och 1848. 8 Sami. 10 Höft. 2 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-1 'ts kottets Betänkande, N:o 42. hjelp vid hastigt inträffande rekrytering, sa syntes det. motionären, att dessa kassor vore hvarje sockens egen tillhörighet och borde af dem, sorn tillskjutit medlen, förvali as utan annan myndighets inverkan eller deltagande i frågor, som rörde dessa kassors förvaltning, förkofring eller användande; men då Landshöfdingen i Gefleborgs län, jemlikt en den 24 Maj 1783 för förvaltningen af berörde medel, under benämning af Uddemantals-kassör, upprättad instruktion och på grund af stadgandet uti 8§ af Landshöfdinge-instruktionen den 4 November 1734, ansett och ännu anser sig både berättigad och pligtig att i frågor om dessa kassors förvaltning och medlens användande böra rådfrågas och i ärendet besluta, och på denna grund sålunda till vallat sig förmyndarevården deröfver, emot en icke ringa årlig procent deraf, så har motionären, som med sih framställning endast afsett att få denna myndighet undanröjd jemte alla dermed förenade kontrollbefattningar, för att skaffa rätta eg me en fri disposition öfver deras med möda och besvär samlade tillgångar, anhållit, att Rikets Höglofl. Ständer ville genom underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t framställa den begäran, att rotehållare så väl vid soldatsom båtsmanshållet i Helsingland sjelfve och ingen annan måtte ega vården, tillsynen och dispositionsrätten öfver ifrågavarande kassamedel.
A n d as she ynts und caresses T h e denr littlc: lovely hand, The mother ’ s thoughts go forward Towarcl the f u t w e ’ s shadowy land; A n d ever hei. anxious vision Strives to pierce each coming year, With a mother ’ s height of r a p t w e, With a motlwr ’ s depth of f e a r, A s she thinks, ” I n the years that are colnil~y, B e tlzcy mnny or be they f e w, Whclt work is the good God sendiny For this little hand to do? Will it always be open in giviny, __- *) For The Woman ’ s Journal. always strong for the right? Wi17 it alzuays be ready f o r labor, Yct ulzouys gentle und light? E7ill it yrasp the brush or tlze chisel In the mayical realms of art? Will it walcen tlae loveliest music To gladden the weayy heurt? Will it smooth the suferer ’ s pillow, Bring rest to his aching head? tvi11 it profer tlae cup of cold water? B y it shall the Izunyry be fed? Oh, in the years that are coming, Be they many or be they few, What now i s the good God sencling For this 7itt7e hand to do? ” il ’ lzus the mother ’ s anxious vision Strives to pierce euch coming year, With a mother ’ s height of rapture, With a mother ’ s depth of fear. Ah! whatever may be its fortunes, IVhateve ?. ihyough life its part, This little wee hand will never loose I t s hold on the mother ’ s heart. Strödda tankar. H u r skrytsam är icke menniskan! ” Jag dödar tiden ”, säger hon och då är det tiden som dödar henne. Som ung gråter man utan a t t sörja, som gammal sörjc
Herr Landt Marskalken: Enligt 81 tz. i Regerm,sformen, bör, såsom äfwen Kongl. Majtt i desi nådiga proposition» Constitutions-Ulstottet L desi Den 15 Augusti. 739 dest betänkande och äfwen nu sist Friherre afVVetterstsstt erindrat, verka betänkande jemte det hosfogad, : förstaget blifwa hwilande kill nästkommande Riksdags Men da de förestagne förändriiigarne blifwit Riksens Ständer meddelte genom en form» lig proposition ifrän Konungen, fordrar utantwifwel wördnaden, art eit swar kill Kongl. Maj.tt i underdånighet öfwerlcmnas, Ikppä sadan grund får jag till Höglofl. Ridderstapet och Adeln fram. ställa följande proposition: Bifaller Ridderstapet och Adeln atl, med nu upläste ConstilutioNs>Utstoltets Betänkande i a.fstrift, sadänt underdånigt swar mä till Kongl. Majit afgä, hwarurinnau förklaras, ait sedan Riksens Stander med underdånig wördnad emotlagir Kongl. Majus proposition af den 7 dennes rörande äistilliga förandrin» gar uti flere § Z af Regeringsformen har, enligt samma lags 8i §, Constuutions-Ukstotkets Utlätande blifwit deröfwer infordravt, sankt att alla sa wäl i Kongl. Maj.-ts Nädiga proposition UpragNö som i ofwannämnde betänkande såsom nya afhandlade frågor, ledande kill ändring uti Regeringsformens stadganden, blifwit i anledning ej mindre as denna grundlags förestrifter, än af Kongl, Majit uti dest nädiga proposition yttrade och bestämde afsigt, lagda pä bordet, för atl wid fram» beles infallande Riksdag till pröfning och äfgöran» de af Riksens Ständer äter Uptagas? Bifölls.
Riddel stopet och Adelns kienum den 18» 19, 20, 21 och 2Z Ottodtr 1809. S. O. Förehade Ridderstapct och Adeln till afgörande Constltutions - Utstottets äter inkomna för, stag till Riksdags - Ordning, jemte de deruti med anledning af i Riks-Ständeu gjorde anmärkningar af Utstottct förcflagne förändringar och tilläggningar, och utsöllo öfwer hwarje § särstild Ridberstapet och AdelnS dkflut pä sätt här nedanföre upptagit finnes. § 1. Bifölls. § 2. Den 28 October. 4651 § 2 BifdllS. § z BisöllS med ben förändring, att i stället för orden i Samräd skulle sättas efter inhämtad! yttrande af. Z 4 BisöllS. § 5 BiföllS. § 6 BiföllS jemte dck af Utskottet föreslagna tillägg. § 7 DifLllS. § 8 BiföllS med den förändring Utskottet föreslagit, af ordet Hufwudjkaden kill Riksdags orten. § 9 BiföllS. § 10 BiföllS, med dek tillägg att 5 Z Riksdags - Ordningen äfwcn bland de här anförde stur le upptagas. § 11 BiföllS med UtstottetS tillägg. § 12 Likaledes. ZZ iz, 14, is, 16 lcmnadcS oanmärkt?, säsom be andre Respcctive Ständen cnstildt rörande. § 17 Bifölls, med ben förändring, att i stäl let för orden dem, för hwilka han är Zustmägtig, skulle sättas dem, hwilka äro berättigade att wälja; hwarjemte ock ConstitutionS - Utskottets tilläggningar gillades. § 13' q6ZJ Den 23 Octsber.
xVlla de ledamöter af detta Stånd, hvilka yttrat sig i ämnet, hafva yrkat decirnal-systemets införande, med hemställan af någre talare, att detsammas tillämpning i afseende på myntet måtte först ega rum; och har motionären, Herr Berger, tillstyrkt, att, derest hans förslag, som afsåg alt bringa vårt system i likhet med hvad andre nationer begagna, icke kunde vinna framgång, Utskottet måtte tillstyrka Rikets Ständer att i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta uppgöra och för Rikets Ständer vid nästa riksmöte framlägga ett på vetenskapliga grunder utarbetadt förslag till decimal-systemets införande i mått, mål, vigt och mynt; varande detta yrkande biträdt af flere ledamöter, bland hvilka någre tillika föreslagit, att undervisning i decimal-systemet måtte uti folkskolorne meddelas. Inom Hedervärda Bonde-Ståndet: Utaf de ledamöter inom detta Riks-Stånd, hvilka sig i ämnet yttrat, hafva någre motsatt sig decimal-systemets införande och tillstyrkt bifall till Utskottets förslag; hvaremot de fleste yrkat decimal-systemets antagande; och har i sådant afseende dels blifvit hemstäldt, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Majit i underdånighet begära, att ett förslag i ämnet måtte varda utarbetadt och Rikets näst sam manträdande Ständer förelagdt, dels åberopats Herr Lejonanckers reservation, och dels föreslagits métre-systemels införande för tillvägabringande af likhet med hvad andre nationer begagna. Varande såsom ytterligare skäl för ifrågavarande förändring anfördt, att densamma måste föregå en af bebofvet påkallad skatte-jemkning.
De hade till och med ett gemensamt torgköpt skrifbord af betsad furu med grön flanell fastspikad på skifvan och ett dito dito bokskåp, föremål för den öfriga ungdomens beundran och afund. Men också ansågs Kurt för snål. Han gaf aldrig bort något på listor, »det var Säfves affär», och tyckte af princip inte om tiggare. Men mamsell Lina var mycket god och hade några fattiga skolynglingar på matdagar och gamla gummor, som kommo med sina grepkorgar ett par gånger i veckan. De hade tillsägelse att hålla sig undan för grosshandlaren, hvilket de också samvetsgrant gjorde. Hans frågor voro mycket närgångna och personliga. Det hände någon sällsynt gång att mamsell Lina lyckades öfvertala sin bror att göra en bjudning. Han gjorde det ytterst motvilligt och under uttryckligt förbehåll, att hon inte finge »bulla upp» eller »täfla med Säfves». Det var middagsbjudningar med ändlösa spelpartier på eftermiddagen. Kurt var mycket road af att spela hemma hos sig och hos andra, där han kunde drifva igenom »sin point», som var ofantligt låg. På klubben spelade han aldrig, han var rädd att förlora. Men han gick ofta dit upp och kunde timtals stå bakom en af de spelandes stolar och »följa med», ge oombedda råd, förutsäga att det skulle »gå galet» därför att »bror» var för djärf och göra någon mer uttrycksfull än klädsam grimas, när han spått sant. Själf ville han »ingenting riskera». Hemma däremot — strax sedan kaffet var drucket, dukades spelborden, ett för herrarne och ett för damerna, men i skilda rum, så att man ej skulle störa hvarandra. Hos herrarne gick det mycket stormigt till. Kurt grälade alltid, antingen han vann eller förlorade. Säfve spelade inte. Han satt vanligtvis i gungstolen i matsalen och läste någon utländsk tidskrift eller musiktidning, som han själf haft med sig (hos Kurt fanns inte något läsbart) eller ock pratade han med dem af herrarne, som för tillfället voro ifrån. Damerna konverserade lika mycket som de spelade, kanske mer. — Hvar har Lina köpt tyget till Wilhelms kläder, det ser så hållbart ut? Jaså, jag har förhand, jag säger pass naturligtvis.
Den 23 Maji J. m. innan något ersåttnings-belopp bestämmes, AdvocatFiskalen måtte anmodas till Utskottet inkomma med vidimerad afskrift af sin uppgift till T ixeringsCornmittéen, så vål före som efter år 1821, eller den tid då Skåne och Blekinge skildes från Götha HofRåtts Jurisdiction, då skillnaden emellan dessa uppgifter torde blifva det belopp som honom råttvisligast i ersättning kan tilldelas; med anledning af denna anmärkning anhåller jag om återremiss af Utskottets Betänkande. Herr Montgomnierie, Guftaf: Som jag är hufvudsakligen förekommen af Grefve Hård vill jag blott vördsamt tillägga, att då ett Särskildt Utskott år nedsatt för att reglera EmbetsVerken, det nu förevarande målet synes mig kunna hvila, till dess nämnde Utskott inkommit med ett fullständigt förslag, rörande EmbetsVerken i allmänhet; men i fall denna min åsigt icke skulle antagas och gillas, anhåller jag det Christianstads HofRått må genast förflyttas å Indragnings stat, för att så mycket lättare, om så skulle behöfvas, framdeles kunna helt och hållet indragas. Herr von Reine, Georg förenade sig med Herr Montgommerie. Herr af Malmborg;. Mitt anförande innehöll jemväl hemställan , att frågans afgörande måtte uppskjutas till dess Serskildte Utskottets förslag inkommit. Herr r>f >t »3 Maji f m. Herr von Hartmansdorff, Aaguji :
För bildande af en officer s-reserv bör en elittrupp kunna bildas; i hvilket afseende Kongl. Majit föreslår: att beväringsskyldige, som aflagt afgångsexamen från rikets elementarläroverk och blifvit till beväringssoldater uttagna, må i stället för dermed förenad vapenöfningspligt, anmäla sig att blifva bevärings-eliter; att äfven andra beväringsskyldige, som aflagt samma examen, må såsom bevärings-eliter på egen begäran antagas; att bevärings-elit under första året genomgår en 62 dagars rekrytoch soldatskola och under andra året 42 dagars befälskola; samt att bevärings-elit, som genomgått förestående vapenöfningar och dervid blifvit godkänd, samt i öfrigt har de egenskaper, som fordras af ett blifvande befäl, må vid uppbåd till krigstjenst konstitueras till underofficer och i mån af visad skicklighet äfven till officer. För Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 43. För en hastig öfvergång från fredstill krigsfot är dock icke nog, att beväringsinrättningen så ordnas, att tillgång på folk finnes; det måste äfven beredas möjlighet att kunna rätt beräkna den krigsförstärkning, hvarje stambataljon har att påräkna och i mobiliserings-stunden kunna skyndsamt få denna förstärkning under vapen. — Den redovisning af beväringsmanskapet, som nu förefinnes, vidlåda stora brister. De upplysningar, Landtförsvars-komitéen derom lemnat, visa behofvet af noggrannare bestämmanden deruti; och Kongl. Maj:t anser att, i sammanhang med utfärdandet af den nya beväringsförfattning, hvars hufvudgrunder nu blifvit framställda, åtgärder böra vidtagas för dessa bristers afbjelpande. Hvad här blifvit yttradt och föreslaget angående beväringen, bör icke tillämpas på Gotlands National-beväring, så länge särskild konvention derom är gällande; —• hvarjemte Kongl. Majit vill erinra, att, derest en del af sjöbeväringen öfverflyttas till arméen, bevärings-områdena derefter mäste rättas.
En fndd s h g, siiger han, men niistan omedvetet stiimmer han in i den segerbrusande refrliogen, och plotdligt hor han genom rosterna en rost, som .drar honom, och han fijljer den rosten och sliinger sina iigodelar och siillar sig till trons och hoppets vendringsman och g i r med dem som en bland dem. Men han ar ej som de, hans fattigdom iir stulen och glensen af de biittre dagar han sett, som drojer onlkring honom, svider i ogonen p t det iikta arrnodets stolta iig n.r e. SB gOr han Ater ut p l de vida slatterna och lastar Bter p9 sig sins skatter, snckande som en befriad och som en betungad. Han hade BndA trott en gHng, att det fanns ett nillsoga s9 stort Ack, och p&amp; den stora fria slatten under det vida blia hralfvet, dar llngt utanfar hoppet och tron, finner han kanslre karleken. Hvad iil. grymmare an karleken utan hoppet och tron? Den iir en logn om lycka, som aldrig kommer, och hvarje dag trampar den sonder minnet af glrdagens diktade lycka. Nar vandraren ha.r bakom sig den sista rasten af don sista dagens .drijmdafrojd och liknojdt strijfvar vidare, dil kommer han kanske till ett varmare luftstreck och till skanare nejder. An sedan '? Detta - det vax dH lifvet. 391 Den litteriira ' hostsiisongen har inledts med en bok af .Hilma Angered-Strandberg, en rod bok om Sverige i Amerika liksom sist men andB en helt annan bolr a11 sist. Den B r inte sammanlznAdad af smnlor, som blifvit ofver frAn den form bolzen, utan den ar gjord af nAgot af det fiuaste och vackraste stoff, som forf.
Emedlertid har detta reglemente, med vissa lid efter annan gjorda modifieationer, tillämpats, oaktadt all den liberalitet, hvaraf 1809 års regeringsform bär stämpeln, samt oaktadi dess 16 § försäkrar hvar och en icke blott om 111 fri utöfning af sin religion, utan äfven att icke från ort till annan förvisas, ända till dess K. M. genom nåd. förordning af den 3o Juni 1838 satte bär bosatte Judars rättigheter och skyIdigheter mera i öfverensstämmelse med så väl grundlag som allmän lag. Om nu Utsk:ns båda förslag antoges, så skulle, efter mitt förmenande, icke blott 16 §:n Reg.F:n återigen vara för nära trädd, utan äfven en del af de i Reg.Fins 28 och 48 §§ Konungen förbehåilne rättigheter borttagne; såvida K. M. lemnade sin sanction åt förslagen. Det gifves visserligen rättigheter, som aldrig begagnas, och jag kan icke finna något det ringaste förnärmande för majestätet, att, om skäl dertill skulle förefinnas, R. St. lill IJ. M. Konungen framställde sin und. önskan, att H. M. för sin del ville eftergifva dem; men icke anser jag det vara rätt att, på annat sätt än det 81 och 82 §§me Reg.Ftn omtala, vidtaga någon äfven af behofvet påkallad åtgärd, som i ringaste måtto, om än indirecte, upphäfde eller ändrade något stadgande i grundlagen.
Af den 25 Maj, innefattande: Bifall till Särskildta Utskottets anhållan att få öka sin Betjening med 2tne Canziister. Remiss till ConstitutionsUtskottet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om ett i 81. §. Regeringsformen nödvändigt tillägg. Remiss till SiatsUtskottet af Kongl Majtts Nådiga Proposition om understöd för Hjelmare Slussverk. Remiss till Allmänna Besvärsoch OeconomieLTtskottet af Kongl Maj 's Nådiga skrifvelse angående de af särskildta Riksstånd vid åtskilliga Riksdagar gjorda underdåniga ansökningar om förändrade bestämmelser i afseende på levereringen af Hö och Halm, samt angående en fri Victualie-handel. Af den 29 Maj, innehållande: Återremiss af Allmänna Besvärsoch Oeconomieötskottets Betänkande angående yrkad ändring i tiden till Markegångs-säitningarna och Justitieombudsmannens befattning med deras granskning, dels ock om jemkning uti de. Tiondeoch Rentegifvare, emot Indelnings-h2f* vare och Räntetagare, åliggande skyldigheter» Den 15 Juni. Bifall t>’ll OeconomieUtkottets Betänkande, . angående en Fyrbåks inrättande på ön Gottlands östra kust. Åferremiss till BancoUtskottet af dess Betänkande om indragning af Malmö Disconts så kallade 3 procents sedlar. Bifall till StatsUtskottets Betänkande af den 12 Maj, i anledning af Handelshuset Muller Si Comp:s ansökning om tillgodo njutande af beviljad liqvid för sju stycken Obligationer uti RiksLånen i Brabant Remiss till StatsUtskottet af Kongl. Maj t» Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående krigsskulderna. Af den 23 Maj: Instämmande uti Ridderskapets och Adelns beslut, att åt ConstitutionsUtskottet uppdraga redactionen af Förslaget till RiksActen öfver föreningen mellan Sverige och Norrige, hvilken borde till Kongl. Maj t öfverlemnas för att Norriges StorThing meddelas.
Beträffande de uti merberörde lnifvudböcker redovisade inkomster och utgifter, så hafva Revisorerne, hvilka jemfört de skedda levereringarne med Landt-Ränteriräkenskaperna, icke funnit något att erinra, hvarken i afseende på inkomsternas redovisande och verificerande, eller verkställigheten af de skedda utbetalningarne, hvilka sednare befunnits med föreskrifterna i Riksgälds-Kontorets Reglemente öfverensstämmande; dock hafva Revisorerne, i afseende på de i 135 och i36 §§. af 1841 års Reglemente bestämda arfvoden för hufvudbokens afslutande äfvensom för vederbörande tjenstemän i Rikets Ständers Bank och vid Stockholms Post-Kontor, anmärkt, att dessa arfvoden, utan föregången anmälan hos Fullmäktige, blifvit af Kommissariatet utanordnade; hvilket synes — 17 - synes mindre förenligt med stadgandet i Tjenstgörings-ordningens i4 att ”utgifter till aflöning, gratifikationer, ljuspenningar och dylikt skola hemställas till Fullmäktige för anordnings meddelande, innan utbetalningen verkställes.” Till följd af Rikets Ständers, särdeles vid de a:ne sednaste RiksdaFörändring af garne, fattade beslut och genom de, i öfverensstämmelse dermed, förboiifönngs-sät Riksgälds-Kontoret utfärdade Reglementen, har detta Verk fått sig upptc;t'1<! Rlks” 11 1 11- 1 1- 1-11 11 .1 o 1 r galds-Konto dragna högst betydliga utbetalningar, hvilka skola utgå dels såsom anrct m m slag utan återbetalningsskyldighet, dels såsom lån med högst olika ränteoch betalningsvillkor, dels på en gång och dels under vissa tider, eller efter särskilda bestämmelser.
Hatten, som endast får innesluta ett tomt rum, och hvartill räknas ett fastsittande ångrör, hvaraf 6 tum närmast hatten ingå i uppmätningen, i sammanhang med densamma, må ej innehålla mer än |-:delar af pannans rymd. Intet ångrör, som till bränvinsredskap begagnas, får i diameter hålla öfver 8 tum. z:dra Classen. Enkel redskap med mäskvärmare. Mäsk värmare vare. tillåten af hvad form eller ämne som helst, men får ej innehålla mer än en femtedel utölver pannans rymd och endast användas för tillmäskningens uppvärmande genom den från pannan utgående ånga. 3:dje Classen. Enkel redskap med enkel rectificator. Enkel rectificator eller klarkula eller klarblåsa, hvarhelst den till redskapen appliceras, är en sådan apparat, som innehåller blott ett enda tomt rum, och hvari ångorne omkokas, för att derifrån utgå såsom sprit eller bränvin, utan att denna apparat vidrores af eld eller ånga. 4’.de Classen. Enkel redshap med dubbel rectificator. Med dubbel rectificator förstås en sådan apparat, hvarhelst den till redskapen appliceras, hvari ångorne uti flere rum omkokas, för att derifrån utgå såsom sprit eller bränvin, utan att apparaten vidröres al eld eller ånga. 5:te Classen. Enkel redskap med mäskvärmare och enkel rectificator. Bev-, Lagsamt Allm '. Besv.- och Oecon,-Utsl:s Utlåtande N'-o 8. 21 6\te Classen. Enkel redskap med mäskvärmare och dubbel rectificator. y.de Classen. Den så kallade dubbla pistoriska apparaten j hvarmed förstås tvänne pannor, så förenade, att ånga går ur den ena iden andra, och till hvilka äro applicerade dubbel eller enkel rectificator och mäskvärmare. Lösa halsar må icke till någon redskap begagnas. [4 §•
Sadane hade Jikvril fdljderne varit, om icke Kongl. Maj:t, med erkännande af Norrska Folkets rättigheter, fordrat allt af dess öfvertygelse, och intet af Sin Magt; och så skola äfven Rikets Ständer bedömmjt utgången af det inbördes krig, som lika olyckligt till sin anledning, sorn det kunnat blifva till sina följder, slutas med Nordens emot alla skiften befästade säkerhet, dubbelt, till sitt varde, förhöjd, genom de nya olyckor, sorn synas hota fasta landet. Kongl. Det nya förhållande, hvaruti Sverige kommer att befinna sig med Norrige, kunde icke foreses vid den tidpunkt, då grunden lades till Rikets närvarande Regeringsform. Detta förhållande står ej heller i ett så omedelbart sammanhang med Sveriges inhemska Statsförfattning, som hvarje annat förslag, endast syftande på inre styrelsen. Att således, i sednare fallet, bryta de former Grundlagarne föreskrifva, vore, för dessas bestånd, lika så vådligt, sorn det tor hända vore oforenligt med deras, natur, att, i förra fallet, ej medgifva en vidsträcktare tydning, änden, sorn från deras stränga ordalydelse kan hämtas. Det är Rikets förändrade yttre ställning, som nödvändigt bör påkalla, och, äfven vid denna Riksdag tillvägabringa en jemkning i Grundlagarna, i den mån de^se stå i sammanhang med ders 8o Den 13 April. elen nya yttre ställningen. Att således, på bestämmandet af Sveriges och Norriges inbördes förhållande tillämpa de hvilooch pröfnings-former för nya förslager, sorn i båda Rikenas Constitutioner äro utstakade, och sorn endast kunna hafva afseende på den inhemska samhällsförfattningen, vore att misskända tidens fordringar och till nya tvifvelsmål öfverlemna uppiigtigheten af det ingångna förbundet. Att deremot, vid denna Riksdag, för alllid undanrödja dessa tvifvelsmål, anser KonglMaja, å Rikets Ständers sida, vara ett lika så heligt åliggande, sorn detta deras handlingssätt, långt ifrån art äga något skadligt inflytande på Regeringsformens helgd, såsom varande påkallad) af ett annat