Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid har det synts Rikets Ständer: att då en markegångssättning för fem kommande år grundades på de pris, som varit gällande under fem förflutna år, kunde alltför betyd liga skillnader emellan de för året gångbara och markegångsprisen uppkomma vid de tillfällen, då t. ex. 4 eller 5 på hvarandra följande svåra års pris komma att bestämma markegången för 5 derpå följande till äfventyrs goda år, eller tvärtom; alt representanten icke alltid kan ega den närmare kännedom om local-förhållandena, som är nödig för en dylik prisbestämning; och att, om äfven en sådan kännedom hos en eller annan förefanns, densamma likväl icke kunde påräknas hos den pluralitet, som, i all fall, bestämde besluten; att tvisteämne dymedelst kunde uppkomma emellan serskilde orters Fullmägtige, hvarigenom äfven de numera i allmänhet nog långvariga Riksdagarne än ytterligare torde komma att förlängas; och att något definitivt beslut härom icke skulle kunna fattas förr än, i grundlagsenlig ordning, 75 §. Regerings-Formen blefve ändrad. Och som berörde omständigheter, efter Rikets Ständers öfvertygelse, innefatta vå - 120 Expedit ions-Utskoltets Furslag till und. Skrifvelse N-o 344- sendlliga olägenheter, hafva Rikets Ständer ansett sig icke böra med markegångssättningen laga omedelbar befattning. 2:0 Angående, huruvida årets markegångeller ett medeltal af sistförflutne 10 eller 5 årens markegångar bör tagas till grund för utgörandet af sä väl kronotionde och afrads-spanmål, sorn äfven alla andra, hemman och lägenheter åsatte räntor. I likhet med hvad E. K.
Kifvinge Hönsgårdar, Bålsta. [1858] Svenska Lösenoch Tjänstefrimärken köpas ända till 1,000,000 st. Prisuppgift jämte antal, af valörer och sorter till » Rolf », adr. S. Gumselii Annonsbyrå, Stockholm. (G. Fabrik, Gefte. frågan X X, nu i en något utvidgad form. Kunde ej detta vara ett kapitel för meningsutbyte och meddelanden om egna tycken och erfarenheter så godt som något annat för den stundande sommaren? Priset i denna täfling har tilldelats signaturen Ln för svaret å frågan X V I I, hvilket meddelas i dagens nummer under rubrik: Klädedräkten och våra barns helsa. E n tacksam mention anse vi dessutom Moster Gulas meddelande om svenska nationalrätter (frågan X V I I I) vara värd. Redaktionen. Prisfrågor XIX-XXI. (Af samtliga till Redaktionen insända frågor, afsedda att införas å vår vanliga afdelning för » Frå- gor och svar », utvälja v i till det första numret i hvarje månad tre, hvilka vi numrera i särskild följd med romerska siffror. För det bästa och mest uttömmande svaret å någon af dessa tre frå- gor, hvilket insändes inom 3 veckor efter del resp. numrets datum, ett utbetalas för hvarje gång pris af tio Percy F. Luck &amp; C:o Stockholm, China Blom The. Theer. Congou. Försöken Th. Wiriborg &amp; C:is i Stockholm tillverknngar af Concentrerad Ä t t i k a på flaskor för utspädning. förbehållande v i oss att på öfligt sätt få efter godtfinnande begagna oss af äfven ej belönade skrifvelser. P å konvolutet sättes ordet: S e n a p, blandad efter engelsk och fransysk smak, iiere sorter. Biffstekssås. S o j a, Täflingsskrift.) Malda kryddor XIX. När nu sommaren slår för (garanteras oblandörren, är jag viss, att mången ung dade) på bleckdosor med genomborradt husmor med mig skulle vara tacksam, lock.
Lag samma vare ock, då uplopp sker och deltagarne i det uplopp öfvergå till våld å person eller egendom, eller ställa sig till motvärn emot offentlig myndighet, som dem skingra vill. 8 §- Varning hvarom i 7 §. sägs, varde i följande ordalag kungjord: ”1 Konungens och lagens namn upmanar och anbefaller jag de här församlade personer att åtskiljas. Denna upmaning bör genast hörsammas, eljest måste vapnens magt användas. Då får en hvar skylla sig sjelf för den påföljd, honom träffar.” 9 §• Ej vare menighet å landet eller i stad förment att sammankomma till öfverläggning om mål eller ärende, som den gemensamt angår; ej eller må sådan sammankomst af offentlig myndighet uplosas, der ej dervid företages något, som mot lag stridande är, eller eljest allmän ordning störer. Om tid och ställe för sådan sammankomst skall dock offentliga myndigheten i orten eller staden så långt förut underrättas, att den kan dervid tillstädes vara, om så nödigt anses. Underlåtes sådan anmälan, vare den, som sammankomsten föranstaltat, förfallen till böter från femtio till trehundrade R:dr. 10 §. Bådar någon krigsfolk till upbrott utan, Konungens befallning med Råds LagdJtskottets Betänkande, N.o 123. råde, eller håller det manskap samman, som hemlof fått, att dermed utföra skadlig stämpling emot Rikets säkerhet, eller dess inbyggares frihet: då skall ingen honom i thy mål lyda; och miste han lif, ära och gods. Nu faller fiende oförtänkt in i landet, och kan ej Konungens befallning afbidas; då må väl manskap till motvärn upbådas; dock varde det straxt Konungen kungjordt. 11 §. Hvar som i ondt uppsåt diktar eller sprider kring landet ut lögner och falska rykten, de der röra Rikets säkerhet, eiler kommer dermed allmänt huller och oväsende åstad; stralfes med landsflygt, spö eller fängelse, efter som brottet är till.
—Sedan nämnde summariska räkningar, enligt Instructionen för Gommissarierne, blifvit af dem sjelfve granskade och vederbörande inkommit med förklaringar öfver Commissariernes anmärkningar, öfverlemnas desamma till Kongl. Kammar-Rätten, för att med Lands - Slats-Utskottels Utlåtande N.-a 3g. böckerne dör jern fö ras; hvarefter summariska räkningarne, med vederbörandes påtecknade intyg om befunne förhållandet, återställas till RiksgäldsContoret, att der, såsom verifications-handlingar qvarstanna; och genom hvilken sistberörde anstalt med summariska räkningarne alltså är åt Rikets Ständers Revisorer eller deras Stats-Utskoll beredd en ganska lätt, men tillika säker, utväg att blott, genom collalionering af de uti summarisk© räkningarne afförde levereringar med de uti Cassa-räkningen lill RiksgäldsContorels hufvudbok intagne uppbörds-poster, vinna full visshet derom, alt de influtne medlen blifvit, både i anseende till beloppen och liderne, till redovisning i Cassa-räkningen ordentligt påförde; vid hvilket förhållande det ville synas, som, i afseende på ifrågavarande uppbörd, någon ytterligare åtgärd i Kongl. Kammar-Rätten icke skulle kunna vara erforderlig. Ibland Conlorets öfrige intrader förekommer dernäst i ordning, såsom den till beloppet betydligaste, inflytande Capitai-afbetalningar och räntor å utlånte medel, hufvudsakligen till städer. Till upplysning härvid är af Fullmägtige anmärkt, att inom Riksgäldskontoret är organiseradt ett Revisions-Conlor, der, utom granskningen af sjelfva hufvudboken och andre räkenskaper, alla inkommande räkningar revideras, innan utbetalningarne ske; äfvensom på enahanda sätt förhålles med de ifrån Contoret utgående liqvider och uträkningar, att nemligen desamma icke affärdas förr än de, till rigtigheten, blifvit i Revisions-Conloret contijolerade.
Maj:t nyligen till Riksens Ständer aflemnat, angående reglerandet af Rikets Myntväsende och Penningeförhållan - Dm 2 Januarii. 39 det, ej för att vid samma Nådiga Proposition göra några anmärkningar, utan för ait närmare utveckla mina idéer i de delar, som hafva gemenskap med Propositionen. För min del anser jag samma Nådiga Proposition innehålla mänga bade nyttiga och vigtiga upplysningar samt kloka och väl beräknade förslag, hvilande på mera liberala grundsatser än man någon-; sin här i Landet sett använda. Då jag således i det hela är ense med den Nådiga Propositionens åtskilliga förslag; men hufvudföreröålet af densamma, så vida jag , igenom dess Deductioner, kunnat inse rätta espriten deraf, gårrut derpå , att constituera Banquen till ett sådant Verk, som ej allenast uti sina tillgångar hade full valuta för sina utelö. pande förbindelser, utan äfven, genom sin egen styrka och anseende, kunde trygga upprätthållandet af deras värde, utan någon egentlig In vexling eller Realisation annat än pä tid, kan jag ej undgå att yttra, det jag ej tror denna öfvergång , ifrån ett till halfva värdet fallet Sedelmynts upphjelpande till full valeur, Utan de kraftigaste åtgärder, låta verkställa sig. Nationen har alltför länge måst vidkännas de förluster och oredor , sorn åtföljt saknaden af allt redbart mynt; ty i detta fall lärer det ej vara värdt att omnämna det obetydliga utbyte af 2 skillingsstycken, som en gång i veckan ägt rum, och som egentligen ej haft annan påföljd, än att skaffa några syssellösa människor af lägre Classerna en slem vinning, den 4° Den 2 Januarii. de, för att tillfredsställa ögonblickets behof, broderligen delat med Judar och andra PenningeVinglare.
Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. llrnänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottets sedan den 15 Juni på bordet hvilande Betänkanden: 1:0 Af den 6 Juni, i anledning af motion om afhjélpande af vissa kostnader för Roteoch Rusthållare. 2:0 Af samma dag! om yrkad tillåtelse för Allmogen i Skåne, tyll leverering i närmaste JCrono - Magazin eller lösen efter markegång af den Stockholms Barnhus tillhöriga tionde - spann» 3:0 Af den 13 Juni, om grunden för Stads och Tands - Församlingars rösträttighet vid gemensamt prestval, och mål. 4:0 Af samma dag, angående Wäne Härads x Elfsborgs Uän lidande af den nära Rotha Alf belägne insjö, Hällsjön kallad; Blefvo nu, vid förnyad föredragning, af Bor> «rare - Ståndet bifallna. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Hagn, Robsahm. S. B. "Vid förnyad föredragning af Särskildta Utskottets den 5 Juni meddelta oell den g på bardet lagda Betänkande, angående förslag till förnyad! Reglemente för härvarande Judar, blef detsamma, såsom utöfver gränsen af de till Utskottet. i detta ämne remitterade motioner om inskränkning r Judarnes friheter och förbud ernof flera Judars inkommande i Riket, af BorgareStåndet alldeles förkastadt, och beslöt Ståndet, att till ny handläggning ämnet till Utskottet öfver-? lemna, med anmodan att med utlåtande öfver de förut remitterade motioner och inom deras gräns till Rikets Ständer inkomma, vid hvilken remiss jemväl de nu ytterligare i Ståndet gjorda anfö» randen skulle till Utskottet bifogas. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn, Robsahm, S. p. I anledning af anmärkningar återremitterades Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets nu åter föredragna Betänkanden: 3:0
Hr Gr. o. Gandlm:s härefter först till bifall och sedermera lill återremiss å 2:dra mom. af 10:de §:n framstälde propos. besvarades med blandade Ja och Nej, hvarpå, efter desamma förnyande och besvarande på samma sätt, Hr Gr. o. Landtm, förklarade att lian ansåg den sednast till återremiss framstälda propos. besvarad med öfvervägande Ja. Efter härvid af'Gr. Sparre yrkad votering, uplästes till justering och godkändes följande voterings-propos.: Den som bifaller 2:dra mom. i 10:de §:n af LagUtskrs förslag till författning om stöld och snatteri, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. de emot förenämde morn. gjorde anmärkmr föranleda lill detsammas återremitterande. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 21. Nej — 17. § I», Bifölls. § 12- Gr. Sparre: Vid sådant förhållande, att den 8:de §:n blifvit återremitterad, torde följaktligen icke heller denna §, som talar om sammanläggning af de uti åtskilliga §§:r, bland andra den 8:de, bestämda straff, böra godkännas, utan återremitteras, hvarå jag vördsamt anhåller om propos. Efter först lill bifall å denna § framstäld, men med Nej besvarad propos., blef densamma, på grund af de gjorde anmärkningarne, återremitterad. 348 Den 14 Augusti. § 13- Bifölls. § 14. Frih. Hermelin: I anledn. af hvad jag uti förra plenum nämnde, tager jag mig friheten yttra, att, ehuru jag medgifver att det nu gällande straffet för 2:dra resan snatteri kanhända är nog lindrigt, synes mig dock det af Utsk. föreslagna straff arbete vara för hardt. Jag har icke heller funnit att det är någorstädes stadgadt, huru straffarbetet skall försiggå. Inskränker det sig till enskildt rum, torde det hafva nytta med sig.
Från Bonde-Ståndet har Bevillnings-Utskottet den 5 innevarande månad fått emottaga en af Ola Lasson från Christianstads län inom bemälda Riks-Stånd väckt motion, deruti motionären, i afsigt att hämma insmuglandet i landet af med hög tull belagda och till införsel skadliga varor, yrkat, att hvarje annat straff för lurendrejeri, än det som består i varornas konfiskation för Statens räkning, måtte upphöra, samt hvar och en Svensk medborgare berättigas att på kust och strand eller högst £ mil derifrån göra beslag på så beskaffädt gods, då det egde minst 50 R:drs värde eller utgjordes af minst 5 kannors rymd i våtvaror, samt, sedan beslagsgodset blifvit inom viss tid anmäldt till laga behandling, derför erhålla |:del i beslagarelön; hvaremot kroppsoch hus-visitation skulle få verkställas endast af tullbetjent; men då denna fråga icke kan hänföras till de ärenden, hvilka, enligt 70 § Regeringsformen och 31 § Riksdags-ordningen, utgöra föremål för Bevillnings-Utskottets handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom. Riksdags-ordningen, förenämnda motion återlemna för den åtgärd, sorn i sist åberopade g föreskrifves. Stockholm den 12 December 1859. KT:o ?. Ank. till Exp.-Utsk. den 12 Dec. 1859, kl. 2 e. m. Memorial, om återlemnande af en utaf Blåns Månsson från Calmar lån inom Bonde-Ståndet väckt motion. Från Bonde-Ståndet har Bevillnings-Utskottet den 6 innevarande månad fått emottaga en af Måns Månsson från Calmar län inom bemälda Riks-Stånd väckt moBih. till 11 St.
Mot årets slut inreddes ytterligare en dylik vagn såsom reserv. Postbefordringen intill den 6 December inbringade 745 P:dr 7 öre, och uppgick från och med den 6 till och med den 31 December till 889 R;dr 20 öre. Samma dag som den nya postbefordringen tog sin början, ställdes trafiken i för bindelse med den nyinrättade paketbefordringen emellan Stockholm—-Orebro—Töreboda och Götheborg—Helsingborg. Från och med April månad öppnades den för trafikijensten uppsatta telegraf äfven för allmänhetens räkning, dock endast vid sådana trafikstationer, der Elektriska te legraf-verket icke redan hade telegrafstation anordnad, samt mot vilkor att den för jernvägen behöfliga telegrafering icke derigenom fick hindras. Afgiften för allmänhetens t.elegrafering bestämdes efter följande tariff: Portoafgift i Riksdaler Riksmynt. Afstånd i svenska mil. t-1 *< y ra «, B - B1 Bilagan litt. C, tillhörande sid. 119. För l:sta och 2:dra klassens returbiljetter, hvilka finnas för några vissa stationer och säljas om Söndagarne och till lustturer, är afgiften lika med f:delar af 2:ne enkla biljetter. Afgift för tomma åkdons För ett 4-hjuligt åkdon, per mil 1 R:dr 50 öre. » » dito mindre, för en häst 1 » — » » » 2-hjuligt dito — # 75 » » en rack eller större släda 1 » 50 • » » mindre släda för en häst . 1 » — » » » kappsläda — » 75 ® Anm. Dock beräknas afgiften alltid såsom för minst 2:ne mil, så att minsta afgiften för ett 4-hjuligt åkdon är 3 R:dr o. s. v. Anmälan om åkdons transporterande måste göras minst 2:ne timmar och åkdonet vara vid stationen sednast en timma före tågets afgång. Afgift för Hästar i I vagn med klädda spiltor: Då endast en häst transporteras, erlägges för denne per mil 2 R:dr. Då 2* hästar intagas i samma vagn, för hvardera per dito 1 » 50 öre. » 3 eller flere dito dito, per dito 1 » — »
hvilket jag vill till min herres tjenst och upplysning meddela, ehuru jag tror mig kunna framtvinga riktiga pass om icke falska sådana redan anskaffats, och förblir jag med högaktning och i förbidan på min herres ankomst till det olyckliga räddningsstället men der ingen fara finns om dagen och derföre att jag är der, min herres ödmjukaste tjenare. Johan Smilander, Kronobefallningsman i orten." Efter genomläsandet af denna sorglustiga skrifvelse öfverlemnade herr Stråle densamma skrattande åt Ros, i det han sade sig tro meningen vara en kallelse att infinna sig vid en preliminär polisundersökning på stället. "Men slutet förstår jag inte riktigt", tillade den gamle juristen, "dock förmodar jag att det har afseende på någonting som rör min syster." Ros genomläste leende brefvet men då han kom till frågan om passen blef han allvarsam. Under tiden hade Stråle följt "kusin Bettys" inbjudning till frukostbordet. Nu erhöll ändtligen Erik papperet. Han försökte uppläsa detsamma högt men afbröts som oftast af en skrattlust, den han icke kunde qväfva; dock upphörde äfven hans munterhet då han kom till det ställe der passen voro omnämda. Men hans oro yppade sig på annat sätt än finnens, som blott eftersinnade hvilka obehag fruntimren kunde ha att befara af den påhängsne länsmannen. Erik gick denna gång längre i sina farhågor än vännen. "Gubben Stråle är Jennys förmyndare", hviskade han till Ros och detta var en nyhet som tycktes börja oroa denne, isynnerhet då han sammanställde densamma med hvad tant Betty meddelat honom om kuskens vinkar angående ändamålet med den främmande herrns besök på Ojala. Sedan emellertid frukosten intagits begåfvo sig herrarne på väg till platsen för föregående qvällens äfventyr. Polisundersökning i skogen.
Härafbefinnes, att, under dessa fem åren, på Discont-fordringarne influtit 32,429 R:dr 3o sk. 3 rst., hvaraf 10,983 R:dr 47 sk. 4 rst>> 1 följd af accords-liqvider; att, efter afdrag af restitutioner, arfvoden och andra omkostnader, jemte ombudets provision, återstående behållningen utgjort 34.542 Ridr 7 sk., och med hvilket sistnämnde belopp Bankens förskottsfordran blifvit förminskad lill 942,619 R:dr 46 sk. 8 rst, hvilka till innevarande år utbalanceras. Siats-UtshoUcts Ullätande N-o 118. 27 Malmö f. d. Discont-Verk. Utskottet liar jemväl, utan anmärkning, granskat den öfver nämnde Discontverk för år i83a upprättade och afslutade Hufvudbok. En på lika sätt inrättad Tableau, sorn för Götha Canal-Bolags f. d. Discontverk, är jemväl författad, och bifogas, Litt. F., öfver Malmö f. d. Discontverks Inkomster och Utgifter ifrån och med år 1820 till och med år f833. Häraf inhemtas, alt, på Discont-fordringarne, under desse fem åren influtit en Summa af 37,775 R.:dr 44 sk. 11 rst., hvaraf 5g8 R:dr 14 sk.', i följd af accords-liqvider: att, efter afdrag af arfvoden, ombudets provision, Contors-expencer, återstående behållningen utgjort 25,072 R:dr 1 sk. 6 rst., med hvilket sistnämnde belopp Bankens förskotts-fordran blifvit förminskad och ulbalanceras till innevarande år med 432,191 R:dr 33 sk 3 rst.
»Det är ett af de problem, som äro svårast att lösa, och som ändå absolut kräfva en lösning. Jag kommer just nu från en serie föreläsningar, som jag har hållit om: ’Samhällets förpligtelser mot de oäkta barnen.’ Ni kan se, här!» Hon öppnade den tidning, hon läst i. »Här står referatet öfver mina sista föreläsningar, här i ’Sprängbomben’. Ser ni, de barn, som födas inom de lagliga äktenskapen, de lida ingen nöd. Dem ta föräldrarne vara på, och de få, liksom era egna sex hoppfulla styfsöner, lysande anställningar, bli penningefurstar och generaler.» Hulda smålog och ordnade förnöjd sina hattband. »Men de stackars barn, som komma till verlden utanför äktenskapet, — hvem bryr sig om dem? Hela deras lif eller åtminstone hela deras ungdom är en bön om förlåtelse för att de tillåta sig att existera. Sedan gamla tider har språket betecknat dem med ordet ’naturliga barn’, — är det egentligen inte en vacker titel? Allt, som är naturligt, är vackert. Skulle språket vara logiskt, borde man i motsats härtill kalla alla de barn, som födas inom äktenskapet, ’onaturliga barn’. — De förra äro utsprungna af kärleksförhållanden och ha inspirationens kraft i sig, de andra — dem som man med rätta borde kalla de ’onaturliga barnen’ — äro födda i konvenansförhållanden och äro derför för det mesta af den sorten, hvaraf det går tretton på dussinet; blodlösa, själlösa varelser, som bara uppta samhället med sina fordringar och sjelfva inte komma med någon insats till mensklighetens utveckling. Samhället borde skynda sig att tänka på sina skyldigheter mot sina kärntrupper, som man just skall finna bland de ’naturliga barnen’.» Maria talade med ifver och icke utan en viss dramatisk effekt. Hvad hon sade, var i korthet innehållet af hennes sista föreläsning, och hon hade alltid auditoriet framför sig, när hon kom in på sitt favoritämne. Hulda hörde på henne med större och större indignation. Hon blef flammande i ansigtet, och hennes händer darrade sakta. Då Maria hade upphört att tala, sade hon endast: »Jag anser det inte värdt att svara ett enda ord på era meningslösa och upprörande paradoxer.
266, Sådana människor, Iivilka likt Xina Forsell genom liela sin personlighet varit lefvande vittnesbörd om, att saiiningskaslek och redbar: het äro de säkraste grundstenare vid allt arbete, de 11 % gjort sitt fädernesland en stor tjänst. D e liafva varit ~sainliiillets pelare ». E t t besök i kvinnornas utstalhing i Köpenhamn. Man behöfde icke känna ' historien om alla föreghende stridiglieter, oin Iivad. danskarne sjalf va kalla s den stora revolutioncii s iiioui styrelsen, för a t t vid ett besök i ~Kvindernes udstilling~ A ett lifligt intryck af a t t densamma i sin helhet bar prägeln af bristandc enhet vid utförandet af den iirsprungliga planen. Detta framtriidde öfverallt i anordningarna. Såltinda upptog den kuEtur7~istorisks nflebzbgea, eliiwu ilen rikaste och inest intresseväckande, dock allt för stort utsyiiiiiie, relativt till de öfriga sektionerna. Nera reda och niera sofring vid uppstallningen hade varit synnerligen önskvärd. I ~ d w t r i - och 7zz~sJlit~afde21li1zgar~ze roso belägna i skilda vhiiigar och man hade en viss svhighet a t t finna hvad iiian siirskildt sökte. Otvifvelaktigt fanns mycket af värde i det danska hancinrbetet och inaii återfalin flerstädes den antikiserande stil, soin fraii Thorvaldsriis tid annu kvarlefver inom den danska smakriktningen. Kolonierrca, Grönland, Island, Färöarna och Vestiiidiska öarna, hade livar sin lilla plats och verkade godt som o~iiviisliug. Sccriyt: hade endast nkgra f å enskilda utställare; bland föreinilen rackte ctn samling konstväfnader mesta iippmlrksamhet. Korge niötte med ett 30-tal utstallare, af hvilka nhgra presterade racksa saker i hardangersöm.
Grundläggning: gräfning, 16 kub.famnar .5 5: — pålar till grund för landfästen och vingmurar, 214 st 5 10: — plank till platformarne, 18 tolfter 5 18: — spåntpålning, 128 sträckfot 5 2: Ett spann af 20 fots längd. Landfästenas höjd öfver grunden 17 fot, bredd 31 fot och tjocklek 10 fot. Grundläggning: gräfning, 38 kub.famnar a 5: — pålar till grund för landlasten och vingmurar, 220 st 5 10: — plank till platformar, 19 tolfter 5 18: — spåntpålning, 132 sträckfot å 2: — Landfästen och vingmurar, 77 kuh.famuar mur i bruk, arbete och materialier inberäknade 5 75: — stenhuggning, 537 qvadr.alnar 5 3: — 8 u m m a Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Kongl. Maj.ts Nåd. Ank. till Exp.-Utsk, den 21 April 1857, kl. 7 e. m. Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående sinnessjuke Löjtnanten vid Westmanlands Regemente Laurentz Georg Nicolas Lindbergs uppförande lill pension å Allmänna Indragnings-staten vid erhållande afsked; Gifven Stockholms Slott den 27 Mars 1857. Hos Kongl. Majit har f. d.