Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet, som, i anledning häraf, blott har att yttra sig, huruvida de mindre löneförbättringar och nya löner, hvilka Utskottet för LandsStaterne föreslagit, icke kunna eller böra tills vidare uppskjutas, och förekomma i sammanhang med en reglering af det hela, får i detta afseende vördsamt anmäla, att Utskottet ansett, hvad äfven vid närmare pröfning af dess förslag torde visa sig, att likasom de framställdle löneförbättringarne för någre visse LandsStatsTjenstemän och Betjente äro af behofvet högst påkallade och derföre icke böra uppskjutas, de i öfrigt tillstyrkta nya utgifter funnits dels för görornålens behöriga gång vid LandsCancellierne och LandsContoiren oundviklige, dels ock nödvändige för beredandet af de fördelar som åsyftats genom en lämpligare redan verkställd förändrad Fögderi-indelning inom någre Län. Vid bestämmandet af de nya lönerne torde Utskottet destohäldre böra anses hafva iakttagit all möjlig varsamhet, då Utskottet föreslagit desamma till ett vida lägre belopp än hvad K. M:t ansett samma Tjenstemän böra tillerkännas; Och då Utskottet således icke gifvit anledning till några vidsträckta anspråk 5Q Stats-. Utskottets i dessa fall, äfven om vid nästkommande Riksdag frågan om en allmän lönereglering för LandsStaterne skulle till hufvudsaklig pröfning förekomma, hvartill Utskottet tydeligen inser ett serskildt tillskott blifva (nödvändigt, tror Utskottet äfven, att R, St:r nu böra, utan afseende på uppskofvet med regleriugen af det hela, taga i öfvervägande de serskildta tillstyrkanden Utskottet rörande LandsStaternas reglering framställt, I Andra Classen förekomma; a) vid de för LandsKamererarne i Blekinge, Gottlands j Jemtlandsj Westerbottens och Norrbottens
En dansk officer, som igenkände honom, fattade honom med ena handen i det glesa håret och sökte att vrida från honom värjan, men konungen ryckte pistolen ur bältet och sköt dansken genom lifvet så att han föll död. Då framsprungo nya fiender, och Dessauerns ryttare och fältstycken anföllo svenskarna från sidorna, så att de i den stormiga novembernattens mörker omslötos med en ring af stingande värjor och flämtande åskor. Generalmajor Strömfelt gaf konungen sin häst, men djuret fastnade i dunklet på en spansk ryttare och stupade för en styckekula samt blef på marken liggande öfver konungen. När han pröfvade att göra sig fri, träffades han för bröstet af en förlupen styckekula, så att blod sprang fram på läpparna. Det svartnade för ögat, och han sjönk tillbaka, sanslös och halft begrafd i sanden men med handen ännu knuten om värjan. Öfverstelöjtnant Tranfelt stred midt i en svärm af danskar. I hvardera handen svingade han ett vapen, och under hans upprifna rock och skjorta lyste tre sår på bara bröstet. När han icke längre förmådde stå, kämpade han på knä till dess han föll och uppgaf andan. Cronstedt hade, sårad och blödande, blifvit upplyft på ett af sina fältstycken. – Det är Nordens romare, – sade han, – som i natt stupa för sina sista provinser! Framför honom låg en fallen styckjunkare med den ännu brinnande luntan, och midt genom slaktningens och stormens dån ljöd helt nära en bedjande stämma. Det var en fältpredikant som bakom de fäktande böjde sig öfver sårade och döende. – Du härars och konungars konung! Ropa icke till oss som till barnen af Jerobeams hus: den som dör i staden, honom skola hundarna uppäta, och den som dör på landsbygden, honom skola himmelens fåglar uppäta, ty så har Herren sagt! Hvarför nekar du oss tecknet att du ännu är med oss? Hvarför unnar du mig icke att lysa segerns frid öfver de våra, som blöda, att den hårda bädden må bli dem mjuk ...
Utskotten tro ock för sin del icke, att särde«< les många, för deri obetydliga vinsten af er» half procent å elen högsta Låne-sumina, 6000» B:dr,som hittills at en enda person fått meddelas, skola finna* bugade, att underkasta sig allt det besvär och äfventyr, sorn medföljer en sammansatt upplåningsoch utlånings - rörelse; och tillfället af vinst för den, sorn linner med sina grundsatser öfverensstämmande^ att taga -högre ränta än lagen förmår, är genom det förra stadgandet om Diseont-räntar» lika litet, soto genom det nu föreslagna, tillintetgjördt. O-m åter flereJ hvilka eljest icke skulle begagnat lane-tillgången i Di scott ten, genom den mindre ränte-beräkningen, skulla föranledas att der upptaga ian, i stället för att söka dylika af andre enskilde, skall sådant icke kunna hafva annan följd-, än att Disc.onten får så mycket säkrare hypotheker; och de enskilde capitaine, hvilkas fästande härigenom ersättes, blifva tillgänglige för den öfriga lane-rörelsen i landet, eiler för ett, kanske nyttigare, direci användande i produetiva näringar genom capitalegarna sjelfva; så vida sorn icke slutligen kanske till och med härigenom skalle kunna beredas den ali manna nedsättning af enskilda emellan gångbar penninee-ränta, som Utskotten, på sätt de förut anfört, vågat att, ehuru på långt afstånd, beräkna, såsom en möjl i-g följd af den åtgärd de föreslagit. En värd Ledamot af det Vällofl. Borgareståndet har vackt fråga örn en ytterligare nedsättning af Discont räntan å lån, som pä de Banco Ulskölteis Be tank anden. inu vanliga ornsättnings-tider beviijas; men dertill hafva Utskotten icke funnit någon giltig anledning, då de särskilda närings grenar, hvilkas uppmuntrande och understöd man sökt genom allmänt föriags-biträde tillvägabringa, redan äro med låne-tillgångar till nedsatt ränta försedde.
L u c y Rossier de V i s m e s o c h vann hennes kärFranz Rummet, den framstående pianisten, som lek o c h aktning till den grad, att h o n fick m o d redan för några år sedan gästade Stockholm, bitill att förena sina öden m e d hans o c h följa hoträdde i tisdags vid en konsert å k. operan. D e vigdes i utförandet af Beethovens konsert i ess-dur, n:r 5, januari 1886, o c h efter några veckor befunno de op. 75, samt Liszts fantasi öfver ungerska folksig i hans fädernestad Marovan, där han blef melodier visade han, att han förenar en klar o c h professor i teologi o c h filosofi vid en af ameri g o d teknik m e d en lycklig förmåga att tolka så- kanarne grundad högskola, » the college of Anaväl äldre s o m modernare mästare. K. hofkapeltolia ». Där utsträckte sig hans prästerliga verkI dessa dagar, då den europeiska världens ögon let utförde under förste hofkapellmästaren Nordm e d oro o c h förfäran riktas m o t det armeniska samhet ganska långt, och till följd af hans glö- qvists förträffliga ledning Byströms d moll-symberglandet, kan det helt visst intressera » Iduns » dande vältalighet uppstod en väckelse i evangefoni o c h uvertyren till » Den flygande holländalisk anda bland de i former o c h ceremonier stelläsarinnor att göra en kvinnas bekantskap, hvilren » af W a g n e r samt skördade liksom hr R u m nade gregorianske kristna. kens öde på ett underbart sätt förknippats m e d mel lifligt o c h välförtjänt bifall. Sådant k o m det olyckliga folks, som därborta i fjärran Asien Under tiden hängaf sig hans maka åt vården ock i rikaste mått hr Lundqvist till del för hans försmäktar under turkiskt tyranni o c h gör föraf de sjuka o c h fattiga. H a d e under hennes utförande af Södermans bekanta ballad » Tanntvinade ansträngningar för att befria sig därur. flicktid hennes hjärta ofta blödt, då h o n k o m häuser ».
Oskattlagde torp som ej innehades af ryttare eller soldater: år 1837 3,352 år 1842 4,154. Under sislförflutne fem år hafva alltså tiilkommit 2,092. Det torde icke mer slå i lagstiftningens makt verka ett stillestånd eller en återgång i detta förhållande. Också skulle hämmande åtgärder allt för mycket ingripa i individens medborgerliga rättigheter, men emellertid framkallar ofvanstående jemförelse ganska sorgliga betraktelser. Femärs-Berättetse fr. Jönköpings Län. 2 10 Nu, såsom i sista femårs-berältelsen, torde det tillåtas mig åberopa Justitia Stats Ministerns uppgifter angående förmögenhetens lill eller aftagande inom särskilda sumhälis-klasser, hvaröfver Läns-styrelsen, i saknad af tillförlitliga källor, icke kan framlägga någon statistisk utredning; — och lemnar i öfrigt nedanstående teckning af näringarnes tillstånd, någon ledning för omdömet öfver delta ämne. 3:o Närmgarne. Det yttrades i sista femårs-berältelsen: åkerbruket, som blifvit hufvudnäring, drifves i stort och ganska väl. Detsamma gäller ännu och så till vida i högre grad, sorn både possessionaternes och allmogens verksamhet mer och mer riktas åt åkerbrukets förbättring. Genom stenbrytning och renars borttagande, förbättras, utvidgas och sammanbindas de spridda åkertegarne. Nyodlingar lill åker företagas, också årligen, äfvensom mindre kärr och mossor utdikas, brännas och besås med foderväxter, sedan en eller flere sädesskördar blifvit tagne. Nästan alla större possessioner förete odlingsföretag af båda slagen, sällan i liten, men ofta i stor skala. Allmogen åter, som ännu ej kommit till rätt insigt om nyttan af ängsodling, sysselsätter sig deremot mera med odlingar af första slaget; men också måste man medgifva, att den hvarken har Lid eller penningar att offra på företag, som icke snart bära frukt. Det är derföre sannolikt, att större kärr-och tnossodlingar skola lemnäs ovidrörde, om ej staten kommer till hjelp med betydligare understöd.
St. hemställa nödvändigheten af ifrågavarande Curhus-Inrättning; i hvilket afseende han, under åberopande af hyad i ämnet förut är vordet andraget och upplyst, tillika påkallat B. H, St:s uppmärksamhet derå: att inom södra Helsingland ofta finnas med venerisk smitta behäftade patienter på 20 besvärliga mils afstånd från Gefle, dit deras transporterande skulle öka det onda, försvåra dess botande eller påskynda döden; att på anmälan om rum för en patient i Gefle Curhus, det svar icke sällan erhållits, att alla platser vore fyllda, men att någon kunde blifva ledig efter en månads förlopp eller mer, hvaremedlertid den sjuke, i brist af läkarevård, blifvit i sitt elände förgången; äfvensom alt mången, i saknad af medel att sjelf fortskaffa sig den långa vägen, undergått samma öde, och de deremot, som kunnat bestrida utgifterna för resan, heldre begifvit sig till Söderhamn, att der på egen bekostnad njuta vård och förbättring, än de anlitat den aflägsna inrättningen. Vid sådant förhållande, och då ändamålet med Curhus-Inrättningarne vore, att, så skyndsamt som möjligt är, bereda de af den veneriska smittan S Statssamt Allm. Besv.o Oec.-Utsh. Utl.N:o 31. angripna en nödig läkarevård, utan hvilken smittans förödande följder ej kunna förebyggas, samt invånarne i Söderhamns Stad och södra Helsingland syntes böra tillgodonjuta lika förrnoner, som andre från Curhus-Ir. rättningar afskiljde Orters invånare förunnade blifvit, har Motionairen yttrat sig hysa desto säkrare tillförsigt, att H. H. St. bifalla hans i ofvanberörde måtto gjorda hemställan, sorn ändamålet kan utan Statens betungande vinnas. Utskotten, sorn tagit detta mål i öfvervägande, hafva ansett sig upplysningsvis böra meddela: att, sedan, vid anställd revision af Lazaretts^ och Curhus-Räkenskaperne i Gefleborgs
Jemte det jag instämmer i Hr Fåhraei nu gjorda hemställan, anhåller jag likväl att få meddela den uplysning, att det icke är Borgareoch BondeSt:n. utan Presteoch BondeStm, som bifallit ifrågavar:de utlåt, hvarföre den föreslagna inbjudningen torde böra till dessa sistnämnda 2 Stånd aflåtas. Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att vänligen inbjuda Presteoch BondeStm att instämma i R. o. Ad:s nu fattade beslut. Föredrogs och remitterades lill Bevilln.Utsk. K. M:s denna dag ankomna nådiga propos. till R. St., i anledn. af väckt fråga om förändrade tullbestämmelser för raffinerad t socker och sockersirop. Jemte tillkännagivande af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm., alt sedan R. o. Ad. d. 30 sisth Juli beslutat, att med pröfningen 72 Den 2 Augusti. ai LagUtsk:s betänk. N:o 36, i anleda, af K. M:s nåd. propos., ang:de ändring i vissa delar af föreskriflerne om rättegång i Domkapitel, skulle anslå lill Ilögv. PresteSt. derom fattat sitt beslut och detta beslut blifvit R. o. Ad. meddeladt, prot.utdrag nu ankommit, som utvisade att nämnde betänk, blifvit af det Högv. Ståndet afslaget, föredrogs LagUlsk;s berörde betänk. Frill. Cederström, Rud.: Redan vid det tillfälle, då Konungens nåd. propos. i detta ämne remitterades till LagUlsk., hade jag den äran att inför R. o. Ad. anmäla några betänkligheter, som hos m/g upstått emot densammas antagande. Jag erkänner med nöje, alt Utsk. till en viss grad fästat afseende på de vid den nåd. proposm gjorda anmärkmr, äfvensom att utsk. sökt genom vidtagande af åtskilliga nödiga förändringar gifva förslaget en önsklig fullständighet.
— N:o, 59. i anledning af den till BankoUtskottet remitterade motioner, rörande åtgärders vidtagande till befordrande af HypotheksFöreningar. XV. B. 417- XVI. A. 96. ■— N:o 60. med hemställan om förhöjda arfvoden för Bankens Brandmästare och Conducteur. XV. B. 4> 7. XVI. A. 97. •— JV:o 61. i anledning af RiksdagsFullmägtigen Kils Strindlunds motion, angående upplåtande af rum i RiksgäldsContorets förra hus till begagnande af Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoret. XVI. B. i3g. A. 232. — JV:o 62. i anledning af återremiss å N:o 5j. XVI. B. 249. XVII. A. 37. — A':o 63. i anledning af Herr Rosenblads, B., motion, angående rättighet för BankoFullmägtige att temporairt förstärka Fonderne för publika papper saint för handeln och den större rörelsen. XVI. B. 249. XVII. A. 37. .— Nto 64. i anledning af 3:ne RiksStflnds beslut, angående åtgärders vidtagande till Riksdagens snara afslutande. XVII. B. 32. A. 86. — AT:o 65. i anledning af återremiss å N:o 26. XVII. B. 32. A. 8.6. XVIII. — N:o 66. i anledning af åtskillige inom Utskotten väckte motioner om beviljande af pension för aflidne Kamereraren J. Walimos Enka och Barn. XVII. B. 33. A. 86. XVIII.
Rdr ig sk, hvilken, såsom nöjaktigt redovisad , bli i vi t i räkenskaperne afförd å ett aflidne Kommerse-Rådet Wennberg i. lifstiden af Manufaktur-Diskontfondens medel lemnadt förskott, stort 100 Rdr, till lagsöknings-kostnaders bestridande, förekommer, att, enligt den, af Utredningsmännen i Kommerse-Rådet Wennbergs sterbhus, för nämde förskott den 23 Maj 1839 afgifna redovisnings-räkmng, åtskilliga af de deruti upptagna och af Kongl. Kommerse-Kollegium godkända lagsöknings-utgifterna, till sammanräknadt belopp af 38 Rdr, blifvit bestridda utöfver tio år före räkningens datum; vid hvilket förhållande någon afskrifning af sistnämde summa ingalunda synes hafva bort af Kongl. Kollegium ruedgifvas. Hvad deremot angår återstoden af ifrågavarande afskrifningsbelopp, eller 5g Rdr 19 sk., hvarför ersättning jemväl beviljats Kommerse-Rådets sterbhusdelägare, anse Revisorerne densamma böra, såsom osäkra fordringar, upptagas och påföras de Manufaktur-Diskontfondens gäldenärer, i och för hvilkas skulder berörde lagsöknings-kostnader ägt rum. Som, vid reglering af utgifterna under Riks-Stateus gide Hufvudtitel, Ri kets sist församlade Ständer å berörde Hufvndtitel, för Technologiska Institutet i Stockholm, uppfört, bland annat, ett belopp af 14)Ooo Rdr, motsvarande det af ManufakturDiskontfondens vinstmedel till Institutet hittills utgångna årliga anslag, har, i följd häraf nämde fond, från och med innevarande år, blifvit från detta anslags utgörande befriad. Under de 2:ne ,år, som utgöra föremål för Revisorernes gransknings-förrättning, hafva, i följd af en inom fabriksnäringarne alltjemt tilltagande produktion, de till lån utur Manufaktur-Diskonten berättigade fabriksidkare fått vidkännas en fortfarande förminskning af låne-procentens belopp.
Disconternas skulder uppå Bärquen, intilldess jag ser Banquens egen Credit iörsäkrad mot ytterligare försämring , in. tilldess jag ser Nationens egna Financer reglerade, och en säkrare grundval lagd för Efterkommandes välstånd, än den uppå hvilken mar» nu bygger, de likväl kke måtte bestrida mig den äran att varda räknad hörande till Fäderneslandets partle, en ära uppå hvilken jag gör anspråk, och deh jag såsom jag hoppas, aldrig skall förverka. Åtskillige höides härtill yttra deras bifall. Herr Nauckhoff, Carl Ulric• Då i ett ämne af så mycken vigt som det ifrågavarande, en fullständigare Discussion torde vara nödig, och då Friherre Stael von Holsteins för en stund sedan uppläste Memorial redan blifvit hegardt på bordet, så får jag af denna anledning ödmjukast hemställa, om icke sjelfva frågan angående Remiss af Grefve Mörners och Herr Pählmans Memortaler måtte till nästa Plenum få hvila på bordet. Herr Grefven och LandtMarskalken lät uppläsa i:sta Momentet af 49 §. af Riksdags-Ordnin'''genj sorn stadgar: ”Att hvar och en Allmän fråga som första gången i något Stånd förekommer, skall, så vida ej Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utskott förviser, ligga på bordet tili nästa Plenum, då Rer miss bör ske. Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, i anledning häraf, om icke så väl Grefve Mörners och Herr Pählmans ifrågavarande Memorial, som äfven Grefve von Schwerins idag upplästa Anförande, måtte till Stats-och Banco-, Utskotten remitteras. Hvilket bifölls. Friherre Staél von Holstein, Corftz Ludvig, anhöll j att äfven hans för en stund sedan upp - Ben 2 7 December. Jäste Memorial måtte vid detta tillfälle få åtfölja remissen till Statsoch Banco-Utskotten.
PrestStåndet har till Utskottets handläggning remitterat ett Memorial i detta ämne af Herr Profesorn DecterFranzén, 80m deruti anmäler en skrift, författad i de Finnars namn, som bo i de så kallade Finnskogarne på Sveriges och Noriges gränsor ifrån Hällsjön i Norr till Sjön Naralden i Söder, samt i Öster och Vester emellan KlarElfven och Glommen, samt innefattande go4 Besv. och Ekon* Utsk. Bctänkanäen; ett tillkännagifvande af den' tinderdaniga ansökning, som de genom en Deputation hos Konung och Stander skola ärnå framställa, att få skilja sig ifrån de 13 dels Svenska dels Norrska Församlingar, på hvil* ka de till ett antal af 8000 personer hittills varit fördelade, och upprätta särskilde kyrkor och församlingar, der de på sitt eget Finnska språk skulle undervisas i religionen, samt förrätta sin gudstjenst. Ibland de skäl för denna ansökning, som nämnde skrift uppgifver, anser Herr Doctorn i synnerhet tvänne vigtiga: Det ena vore den locala beskaffenheten af den skogsoch bergstrakt de bebo, der flere mils afstånd ifrån de Svenska och Norrska kyrkorna, och brist på vägar öfver kärr och bergshöjder skola göra, att de sällan kunna komma till Guds hus, och ännu mera sällan se någon Prest hos sig, hvaraf skall härida, att barn dö odöpte och de äldre utan del af den tröst, nattvarden erbjuder; Med hvilken saknad af en Christelig själavård mångfalldi ge borgerliga olägenheter skola vara förenade, härrörande af samma orsak, nemligen den stora aflägsenheten ifrån de ställen, der så väl de civila som ecclesiastika autoriteterne äro att tillgå: Det andra skälet vore den okunnighet, i Svenska och Norrska språken, som annu skall råda hos mängden af denna Finnska colonie; enär, om ock de, som bo närmast till de Svenska Beiv. ock Ehart. Viik.
Lades lill handlin» garne; N:o 115, i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande N:o 2, öfver motion, det rättigheten alt källa Huspredikanter måtte upphöra, eller åtminstone varda i vissa hänseenden inskränkt; Lades till handlingarne; N:o 11Ö, i anledning af återremisser å Utskottets Betänkanden: N:o 28, öfver väckta motioner, angående skärpning af straffet för åverkan; samt N:o 68, öfver motion om ett tillägg till 17 Gap. i3 §„ Handels-Balken; Lades till handlingarne; och N:o 117, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 82, öfver vickta motioner, om upphäfvande af Kämners-Rätter, Lagmans-Rätter och Riddare-Syne-Rätter, samt om ändring eller upphäfvande af åtskillige La.- gens rum, rörande Rättegångs-Ordningon; Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos å nyo Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 234, i anledning af väckt fråga, om godtgörelse åt vissa Acade rnier och andra allmänna Inrättningar för mistad rättighet, att uti Rikets Ständers Bank efter al pari invexla Silfver: 13 i 1611 s ; jy,:o 235, i anledning af motion, om bestämmande af en viss tid, sorn Landshöfdinge skall innehaft sitt Embete, innan han kan erhålla Lands höfdinge-pension; Bifölls; N:o 236, i anledning af väckt fråga om anslag af allmänna medel för underhållet af i stad för brott häktade personer, intill dess slutligt Utslag fallit; Bifölls; N;o 287, i anledning af Kongl. Mapts Nådiga Remiss uppå Ofverste - -54 'Trot. Utdr. d. 3 Sept, i SM - Lieutenanten J. M. Nordencreutz^
Enär Beredningen pä detta sätt kommit i fullkomlig tnacuviket, jamt Utskottet n; Pieno ej eller lärer kunna för det närwarande lemna något Lifinitist utlåtande öfwer f ägan, sedan den samma kommit i sädant stick, urbab sig Herr Baron fä tillstyrka, atr jemte berättelse om sokens hela förlopp, en afstrstt af förra Betänkandet mätte till Högloft Nidderstapet och Adeln, samt Högwördige Preste-Ständer afsändas, med anhäitan ftän Utikotwt om skyndsam del af de beslut detze Rckp ctive Ständ täckas deröswer fattaHerr Baron och Olwerste Kam» marJunkaren trodde icke alenaft att detta nu more det enda sätt att kunna wlnna något stut t saken , ulan ärmen alt denna åtgärd more ännu starkare päkallad af de frän Högloft. Ridderstapct och Adrin nyligen till Utstottek remitterade senare Memortolec angående Byteöwerkrt. Utskottet gillade detta Förslag, hwadan genom Protvcvlls, Utdrag, Högloft. Ridderstapet och Adeln samt Höawördige Preste - Stöndet, derom möidsammrligen skulle underrättas. Oc supsg. Grefwe von I^ntinzskauleo, , förklarade att han witzerligen more biand dem som skulle winna om det b>Mes som Utskottet föreslagit , men när fräsa» sä nära rörd; ägande rätten, an - Den 27 Januari!. nvi anhölle han att den mätte lä hwila pä bordet, pä dek man deröfwec mätte erhälla tld att besinna sig. Föredrogs ä yo Allmänna B-swärs och Oeconomie - Ulkottets den io Januari! pä bordet lagde Betänkande, rörande ätfklllige jörflag tik näringsfrihetens utwidgande.
För kompletterande af bestyckningen å Carlstens hufvudfästning, enligt minimiberäkning „ anskaffning af 100 stycken vallmusköter „ anskaffning af 12,000 nya gevär såsom fyllnads-anslag i förut befintliga tillgångar „ 18,000 gevärs förändrande från flintlås till slagkruts-an tändning „ anskaffning af reserv-fänghålstappar för sålunda förändrade gevär „ anskaffning af rengöringsoch söndertagnings verktyg till sådana gevär I afräkning på uppgifna behofvet 148,500 R:dr för tillverkning af slagkruts-hufvar detta sednare belopp till fyllnad i behållningen å redan för ändamålet beviljadt anslag. För Fortifikations afdelningen: Till fortsättning af Carlsborgs fästnings-byggnad, å 30,000 R:dr årligen „ Fästnings-byggnaderna vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona. tillhopa ä 105,000 R:dr årligen • tillsammans hvilket sistnämnda anslag borde, enligt hvad befälhafvaren för ingeniör-korpsen föreslagit, af Eders Kongl. Maj:t hvarje år emellan berörde fästningsorter efter omständigheterna fördelas. Med kännedom om de till extra behof befintliga tillgångar och hvad deraf erfordras till angelägna föremål under öfriga bufvudtiLiarne, måste jag, under erkännande af alla de ofvan upptagna anslagens behöflighet, likväl i underdånighet tillstyrka, att af dem endast följande må af Rikets Ständer i nåder äskas, nemligen: till anskaffning af redskaps m. fl. persedlar för det omfor mälda 6-&:ga fältbatteriet „ kompletterande af Waxholms bestyckning Transport 59,850: 49,680: 7,500: 137,000: 27,446: 8,767: 26. 8. 39,879: 8. — 10,000: 90,000: 315,000: 745,122: 34. 8- 20,000: 24,850: 44,850: