Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Huru falsk vore icke den satsen, att det icke behöfdes, då nu för tiden allt beräknas på tids vinnande, på hastighet; då jernvägar och telegrafer anläggas af mångfaldiga skäl för hastighetens vinnande; skulle man då kunna tala om, att i det militära icke hastighet behöfdes, och huru bekymrande skulle det icke vara i Den 19 November. 231 en hufvudstad, om icke ett Kavalleri funnes till, för rapporters hastiga meddelande samt vid många andra vigtiga tillfällen. Hr Ehrenhoff, Gust. Herm., upläste följande: Såsom ett bihang till Hr Brakels motion om lönereglering för K. Svea Art.Reg:te, anhåller jag att få yttra några tankar i ämnet. K. M:s Nåd. Propos. om löneförbättringar har, efter min tanke, tvenne hufvudsyften: det ena, att gifva rikets tjenstemän så stora löner, att de deraf hafva sin bergning; det andra, att genom denna löneförbättring fylla de betydliga luckor, som redan förefinnas inom OfficerCorpserna vid de flesta Reg:ten, synnerligast GarnisonsReg:tena. Chefen för Landtförsv.Depart:tet yttrar till det prot., som medföljer den K. Proposm, att en Officers vid GarnisonsReg:tena »oundvikliga lefnadskostnad är 1200 R:dr», men i st. f. denna »oundvikliga» summa föreslår Hr Depart:tsChefen, för en UnderLöjtnant endast 2/3:delar deraf eller 800 lt:dr. Skälet för denna nedsättning upgifver samme DepartdsChef vara, »att Officerare i allmänhet snart efter inträdet i tjenst, och ofta genast, erhålla lön, samt således kunna ega grundad förhoppning att, efter en mindre tids förlopp, vinna befordran till högre lönegrad.
Dock har han icke heller under 14 sista femårs-skiftet varit från landsorten särdeles anlitad, helst någon allmännare boskapssjukdom under denna tid sig icke yppat. Detta län äger icke någon utrnärktare infödd race af husdjur. För hästafvelns förbättrande äro tvänne beskällare från Strömsholms Stuteri fortfarande här i länet anställde. Genom Hushållnings-Sällskapels föranstaltande äro dessutom, i ändamål att åstadkomma en bättre afvel af arbetshästar, åtta Norrska hingstar inköpta och till jordägare i flere delar af länet utlemnade för att af dem vårdas och på lämpliga tider till begagnande upplåtas. Ett förslag tili får-afvelns upphjelpande kom äfven inom Hushållningssällskapet under år 1846 å bane, men hann icke detta år bringas till verkställighet. Skogome äro i detta län, såsom i de flesta öfriga, ytterst vanvårdade. Det är redan i det föregående antydt, att denna del af riket tillförene varit skogrik; men för att icke tala om de härjningar af fiende-hand, som skäligen antagas i forntiden hafva blottat detta läns kuster och skär från skog, har tillgången derå synbarligen medtagits under sistförflulne och innevarande århundraden, dels till byggnad af Salteriverk i skärgården och till trankokning under sillfiske-tiden, dels i följd af de tidtals gynnande konjunkturerna för trävaruskeppningen och deraf härledda prisstegring, dels ock till fyllande af det alltjemnt ökade behofvet af bränsle för den inhemska ångfartygs-rörelsen. Af skogsbyggd kunna för närvarande icke andra delar af länet få namn, än en del af Vette och Tanums Härader, Bullaren och Sörbyggden samt det inre af Inland. I allmänhet svarar tillgången å byggnads-timmer och bränsle numera icke emot länets behof. Furuoch granskogar äro de vanligaste. Löfskog förekommer nästan endast å inägorna och består mest af Björk och Al, sällsyntare af Ek, Ask, Lind och Bok. Vissa delar af länet äro alldeles skoglösa, och äfven i trakter, der skog finnes, äro många hemman blottade derpå. Det är under sådana förhållanden en lycklig omständighet, att bränntorf ännu, ehuru föga allmänt, linnes att tillgå.
— N:o 80- i anledning af väckt förslag om förändrad reglering af Klockarnes aflöning. V. B. 373. A. 418- — nN:o 81. i anledning af väckt motion 0111 befrielse för Svenska Ångfartyg, som göra reguliera resor, från skyldigheten att taga lots då de komma från sjön. V. B. 413, 418, 541. A. 549. VIII. U. 142, 175, 184. A. 193. E. 279. — N:o 82. i anledning af väckt motion om inrättande af en Centralmyndighet för kyrkliga och undervisningsärender. V. B. 413, 418, 553. A. 561. ” — N:o 83. i anledning af väckt motion om nedsättande af en komité för undersökning af Kongl, och Hvitfeldtska gvmnasiigodsens tillstånd och förvaltning. — N:o 84. i fråga om tillstånd till båtsmanstorps flyttning från en rotedei till en annan. V. B. 415. A. 577. — N:o 85- i anledning af väckt fråga om upphäfvande af Kongl Brefvet den 31 Juli 1685 angående utgörande af s. k. rotehjelp inom Jönköpings och Kronobergs län. V. B. 415. A. 577. — N:o 86. i anledning af väckta motioner om straff och arbetsfångars användande uti arbetskorpsen. V. B. 415 A. 577. — N:o 87. i anledning af väckt motion om upphörande af Uni versiteternas rätt att i de städer, der de äro förlagda, med stadsstyrelsen deltaga i handläggning af ekonomioch politi-mål. V. B. 415, 577. A. 581. VIII. U. 113, 125, 173. E. 197. 12 A — Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkan den och Utlåtanden: — N:o 88. i anledning af väckta frågor om ändring i de angående fattigvården i Riket gällande föreskrifter.
Landtågsgärden utgår af hvarje hemman inom Sveriges Rike, då deremot helgonskylden blott utgår af ett visst antal intill städerna nära belägne församlingar i Halland och Skåne. Jag ber för öfrigt, att få fästa upmärksamheten derå, att om StatsUlskts Betänk, af R. St. godkännes, så är det visserligen en förmån, som derigenom tillskyndas församlingarne; men hemmans-egarne slippa icke derföre, att betala utskylden. Utsk. har föreslagit, att församlingarne skola till Stiftets Konsistorium afgifva förslag, aogtde helgonskyldens framtida användande, hvilket förslag derefter skulle af Konsistorium med eget yttrande till K. M:s Nåd. pröfning insändas. Då en hvar vet huru stort behofvet i dessa socknar är af barna-undervisning, samt huru illa aflönade deras Klockare äro, till följd deraf, att helgonskylden ingår till städernas skolor; torde man lätteligen finna, att en efterskänkning ganska väl behöfves, om den också icke kommer hemmanen sjelfva till godo. Jag ber dessutom alt få fästa upmärksamheten derå, att då man vid alla tillfällen åberopar Skånes rikedom, och alt det är obilligt, att der efterskänka hvarje slags afgift, så äro likväl flere af de socknar, som betala sin helgonskyld till städerna, belägne inom trakter, hvilka alldeles icke äro rika; och skalle man det oaktadt, Den 22 Juni. nödvändigt vilja ställa Skåne i nämnda kategori, bör man dock ihågkomma att Halland är en fattig provins, och att den rättvisa, som begäres, gäller så väl för Halland som för Skåne. Man bör för öfrigt taga i betraktande, att Skåne har tvenne indelta kavalleri-reg:ten af 1000 man hvardera, samt tvenne infanteri-reg:ten af lika styrka; och då man talar om Skånes lindriga beskattning, bör man icke glömma den betydliga militär-styrka, som der är förlagd. Må man icke eller förgäta, att om en eftergift beviljas, så sker det för en provins, som utan tvifvel, åtminstone under de första åren, kommer alt blifva i hög grad lidande genom R. Sl:s beslut i afseende på bränvinsfrågan.
Utskottet ansett sig böra rätta , under förklarande , att summan af de 2:ne Generalspensionerne bordt upptagas till 3000 R:dr för hvartdera pension3rummet, eller till. hopa Gooo R;dr; hvarom rättelse skulle iakttagas uti den Riks-Staf , som komme att till Riks-Stånden öfverlemnas; och farin Rid. derskapet och Adeln för godt att den af Stats-Utskottet sålunda anmälde rättelse godkänna. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls StafsUtskottets, den 24 si st 1 i d n e November, under N:o 340, afgifna och, den 21 dennes f. m., på bordet lagda Utlåtande, angående anslag 116 Prot. Utdrag den 18 December i g a <p för fullbordandet af Garnizons-Sjukhösbygg» naden samt Kongl. Andra Lif-Gardets Cassern-byggnad* * S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Stats-Utskottets, den 7 sistlidne November, under N:o 327, afgifna och, den 4:de dennes e. m., på bordet lagda Utlåtande, rörande liqvidationen af åtskiliga Medborgares i dé förenta NordAmericanske Statems fordrings» anspråk hos Svenska StatsVerket. S. D. Då nu S nyo föredrogs Statsiocli Bahco-Utskottens, den 3ldje dennes, under N:o 2a, afgifna och, den 1 i:te derpåföljde e. m., på bordet lagda, Utlåtande, angående den. Extra Stats-Regleringen intill nästkommande ^Lagtima Riksmöte; blef berörde Utlåtande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskotten återremitteradt. S. D.
— I hvad förhållande denna behållning tillvuxit, oaktadt de , under senare åren timade ganska stora eldsvådor, sedan år 3808, då Landets Fond utbröts och frånskiljdes Städernas, finnes deraf, att den då i contant utgjorde endast 86,5o8 R:dr B:co ; och har under förflutna försäkringsåret, sorn slutades den 1 November 1828, Fondens behållning ökats från 857,000 R:dr med omkring <18,000 R;dr, eller till go5,ooo R.dr Banco. Att densamma hädanefter, i nion af Verkets utvidgning och behof, kommer på enahanda sätt att tillväxa, är så mycket mer anledning hoppas, som flera dertill bidragande vigtiga förändringar nyligen vidtagits hvaribland, ujotn hyad lörenämndt är, må anfö3 fJil.t, Lag.i,'All. Besv.o.Oec, Utsi. UiI.N-.q lfc.if anföras: Att försäkringsrätten, Gom föt ett afbrändt och ersatt hus, sedan det blifvit åter uppbygdt eller iståndsatt, å nyo, utan erläggande ytterligare afgift, blifvit gällande, upphör för alla de hus, som hädanefter brinna,* att försäkring å en egendom icke erhålles högre, än till ett visst utsatt maximum, an-’ norlunda än emot betydligen större afgifter för öfverskottet; — att inga ångmachiner hädanefter få försäkras; — att afgifterna be-J tydligen ökats för de mest vådliga inrättningar, såsom Krutbruk, Sockerbruk , m. fl.
Han sneglade ibland åt den unga Hertha, som i husmoderliga småvärf flög omkring lätt som ett fjun och liksom förde ljusa strimmor med sig, hvar hon dansade fram. Ville hon icke sjunga i kväll? Visst ville hon. Snart fyllde ett smältande solo, en duett eller kvartett det låga, ovanligt stora, rummet. Prosten älskade » Stilla skuggor » och prostinnan » K o m afton, sänk dig neder » framför alla andra nummer, De unga flickorna ville ha romanser och ballader, och repertoaren tillfredsställde allas smak. » Mamma, här är förtjusande, får jag fara tillbaka hit strax efter julen? » skref Ella till sin mor i december, kort innan hon skulle resa hem till julafton. Det blef som dottern önskade. Strax på nyåret fick hon återvända till Granlid. Julkalasen hade ännu icke ägt rum hos alla grannarne. Det hos kammarherrens var IDUN lyckligtvis ännu att vänta och det brukade vara det roligaste af alla. Där fick man alltid dansa efter » riktig » musik, och de långa nevöerna, som alltid julade ute hos kammarherrens, och för hvilkas skull man ställde till dans, voro fulländade dansörer, om de också ej voro särdeles hemma på andra områden. 13 Allt detta komplimenterande gjorde emellertid fruarna till hälften förlägna, och när helst kammarherren, som alltid sade t i stället för d, beklagade att han så sällan » hate tet nöjet att se tamerna, » så såg t. o. m. den morska majorskan ganska tam ut. Emellertid kom bjudning till kammarherrens på torsdag. Ella jublade. Nu skulle hon få dansa till kl. 2 på morgonen och frossa på glace och konfektyrer. Mot de unga från Granlid, som med sin friska sång piggade upp sällskapet i sin helhet, var grefvinnan alltid ' mycket nådig. Mot sin man var hon dessvärre sällan aimabel. På detta minnesvärda kalas råkade herre och fru emellertid illa ut för hvarandra, fast det annars alltid tycktes vara grefvinnan som behöll slagfältet. Det taltes om giftermål. » Ja, » inföll grefvinnan, » giftermål i och för sig är nånting horribelt, man kan i alla fall gifta sig mer och mindre dumt.
Fullmagter &c. befattning med lön, —- — men om befordran vunnits till annan tjenst med hö gre lön, blott å skilnaden mellan förra lönen och den, som erhållits. Tillägg vid slutet af §:n: Erhåller militär-person fullmagt å civil tjenst med lön, som, jemte andra inkomster inberäknade, är högre än den förut innehafdu, afräknas från stämpel-beloppet hvad förut blifvit erlagdt. 4 §. Fullmagter &c. första gången tillträdes, men om befordran vunnits till annan tjenst med högre lön, blott å skilnaden mellan förra lönen och den, som erhållits. Resolution eller fullmagt på tjenstebyte eller transport &c. Föreskriften är stridande mot den i 3:dje §, angående enahanda sak meddelade, med undantag af hvad som stadgas om erläggande i vissa fall af der upptagne 6 R:dr. Itih. till R. St. Tillägg: efter kyrkor &c. mål. Lönetillökningar, som erhållas genom uppflyttning inom samma tjenst till högre lönegrad. 8 §. 9:de punkten. Tillägg: Ej må någon tillgodonjuta &c. med stämpel försedt. Och ansvare för karteringens rigtighet vederbörande tjensteman i det Verk eller hos den myndighet, hvarifrån ofvannämnda handlingar utgått, 12 §• l:sta punkten: »Utbyte af makuleradt stämpladt papper tillätes, när det är synbart att misskrifning eller annan orsak vållat dess obrukbarhet, samt det blad, hvarå stämpeln är satt, finnes ostympadt.»
Uti Utlåtandet N:o 30 har utskottet hemställt, att införsel-tullen å Strumpor etc. andra slag måtte bestämmas till 1 R:dr 16 sk. på 2 R:dr 24 sk. värde per skålp., hvilken åtgärd blifvit af Presteoch Bonde-Slånden gillad och godkänd. Deremot har dels Ridderskapet och Adeln ansett värdet böra utsättas till 5 R:dr och införsel-tullen till 1 R:dr skålp., dels Borgare-Ståndet, med godkännande af den föreslagna införsel-afgiften 1 R:dr 16 sk., bestämt tullvärdet å denna vara lill 6 R:dr 32 sk., per skålpund. För det fall, att Ridderskapet och Adeln samt B »rgare-Ståudet icke vilja instämma i Presteoch BondeStåndens beslut, blir, för frågans afgörande, följande otnröslnings-sätt nödigt, nemligen: Först angående contra-propositionen. 263:o. Den, som anser, alt till contraproposition i hufvud voteringen om Strumpor andra slag bör antagas Riddel skåpets och Adelns beslut, att derå skall bestämmas Bih. till R. St. S Sami. 1 Af i. 33 Haft. 4 Forts, af Bevillnings-TJisko:tets Memorial, No 4i* 5 R:dr värde ock 1 R:dr tull per skålp. vid införsel, voterar ja; den, det ej vill, voterar nej; vinner nej, kommer contrapropositionen att utgöras af Borgare-Ståndets beslut, att värdet ulsättes lill 6 R:dr 32 sk. och införsel-tullen, enligt Utskottets förslag, till 1 R:dr 16 sk. skålp. å ifrågavarande artikel; samt sedermera i lnifvudsaken: 264:o.
Af den io dennes: N:o 6g. I anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 62, med förslag till reglementariska föreskrifter i afseende på Bränvinsskattens utgörande efter tillverkningen. Frän Bevillnings-, Lagoch EkonomiUtskotten : Af den 10 dennes: N:o 34. Med förslag till sammanjemkning af respective RiksStåndens olika Beslut i fråga om Kongl. Stadgan för Inrikes Tullförpassning och Bevakning. I anledning af RiksStåndens olika beslut, rörande PaketPostoch Forvagns-Inrättningen. Lades på bordet. Högloflige Ridd. och Adeln åtskiljdes klockan half till 10 ora aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Måndagen d. i5 Februarii i83o. Plenum klockan half till 10 Förmiddagen. Herr Bruncrona} Gustaf Adolph, uppläste följande: Med anledning af StatsUtskottets Utlåtanden N:ris 383 och 384 > angående sättet för upptagande af ett Statslån och den inflytande summans utlåning åt enskilte, har jag ansett mig böra fästa Utskottets uppmärksamhet på följande omständigheter* På det skakningeh i penningeförhållanden ej måtte blifva allt för stark och för en mängd medborgare tryckande, tillstyrker jag på det högsta bifall till hvad Herr Ci H. 5 * G8 Den i5 Febr nar i i f. m. von Troil lärer föreslagit, att nemi. maximibeloppet af upplåningen för hvarje år må blifva högst femtedelen af bela upplåningssumman, i millioner R:dr i silfver, icke såsom Utskottet föreslagit, eller att samma upplåning ovillkorligen inom arne år borde upptagas.
(Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 85.) S. A. K. Sedan E. K. M:ts Befallningshafvande i Sfockholms län forordnat om tionde-sättning å de komministers-boställen, hvilka vid deri inom länet år 1850 förrättade jordransakning befunnits icke hafva sig åsatt krono-tionde, men ansågos, jemlikt de i detta hänseende gällande författningar, böra sådan tionde utgöra, samt, i följd af denna under Kammar-kollegii pröfning dragna och genom dess utslag gillade åtgärd, berörda boställen blifvit ålagda alt, jemväl med efterräkning för de 3:ne sislförflulna uppbördsåren, till kronan utbetala hvardera 1, 2 å 3 tunnor krono-tionde-spanmål årligen, så har hos Rikets Ständer framställning förekommit derom, att ifrågavarande boställen eller åtminstone deras nuvarande innehafvare måtte från erläggande af denna nya utskyld varda befriade. 1 afseende å denna sak hafva Rikets Ständer af tillgängliga handlingar vidare inhemtat: att de utaf E. Ii. Mits Befallningshafvande rörande omförmälda boställen meddeldta och af Kammar-kollegium fastställda särskilda utslag hufvudsakligen grundat sig derpå all, då kapellans-boslällen, enligt åberopade äldre författningar, icke voro befriade från krono tionde, men dessa boställen vid 1850 års jord-ransakning befunnits ej hafva sådan afgift erlagt, borde de följaktligen i behörig ordning krono-tionde åsättas; alt boställsinnehafvarne, deribland åtskilliga äfven hos E. K. M:t i underdånighet anmält missnöje i ämnet, å sin sida erinrat, att dessa boställen, hvilka vid den i Stockholms län redan på 230 Expeditions-Utskoltets Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 103.
St:r meddelade förslag till förnyad Förordning rörande Sveriges och Norriges ömsesidiga handel och sjöfart ; N:o 59, i ani. af K. Propos., ang:de uplåtelse af vissa delar af Jönköpings f. d. fästningsområde till Jönköpings stads disposition för ny tomtreglering derstädes; samt N:o 60, i ani. af K. Mits Nåd. Propos., ang:de utbyte af militie-boställena N:o 1 Steglinge och N:o 8 Plöninge emot skatteköpta delar i kronohemmanen Vestra och Östra Klappe i Malmöhus län. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde, från Utslcn inkomne Utlåt-.n, Mern. och Betänk:n, nemi. från Statsutskottet : N:o 49, i ani. af K. Propos., ang:de bestämmande af viss tid, hvarutöfver, vid de nya Jordeböckernas granskning, 17fi Den 8 April f. m. undersökning uti och jemförelse med äldre JordebÖcker icke ml äga rum; N:o 50, i ani. af K. Wits Nåd. Propos., ang:de eftergift af den frami. Öfversten m. m. Israel af Ekenstam, i egenskap af chef för vestra TullDistrictet, till ersättande ådömde andel uti TullKassören G. E. Bergvalls balans; N:o 51, i ani. af vackt fråga om eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter Jungfru Inga Catharina Tinglöf; BankoUtskotlet : N:o 23, i ani. af erhållne återremisser af Utsk;s Utlåt. N:o 15; N:o 24, med anmälan om RiksStåndens beslut i ani. af Utsk:s Mern.
Tre böra hafva förvaltat Civilt Ämbete, skall ett kallas Elof Canceller , och ega de särskilta befattningar, som i Grundlagarna vidare bestämmas. $ 8. Ej må Konungen fatta något beslut i de mål, hvaröfver StatsRådet höras bör, derest icke minst Tre af dess, icke Föredragande Ledamöter, jemte vederbörande Föredragande , tillstädes äro. Stats Ministrame och samtlige icke Föredragande StatsRåd, der de icke laga förfall ega —» med flera af dylik be skaffenhet. § 9- Uti alla mål, som hos Konungen i StatsRådet förekomma, skall Protocoll förås. Bihant, dil Ä, S. Fr#t. jt 45. 554 ConstitutionsUtskottets Retänkanden. De tillst"desvarande StatsRådets Ledamöler vare ovillkorligen förbundne «■ Såsom i 106 §. derom vidare stadgas. § 10. Innan ärendena hos Konungen uti StatsRådet föredragas , skola de , genom nödiga upplysningars inhemtande frun vederbörande EmbetsF erk, af den Föredragande beredas. § lovin Konungen börja krig eller sluta fred, kalle då, till ett utoönordentligt Statsråd, sarntelige StatsRådets Ledamöterr framställe för dem —■ — —- som han för Riket r.yttiga*t linner. § 26. Då Justhiaeärenden inför Konungen i StatsRådet föredragas skola, jemte JustitiaeStatsMinistern och minst 1 vå icke Föredragande StatsRåd samt Föredraganden , Tvä af Högsta Domstolens Ledamöter dem i allmänhet *r föreskrifven. Constitutions-XJtskottets betänkanden. JustitioeCancellern , hvartill Konungen må nämna en Lagfaren och i Domarevärf nyttjad Man, äligge, utom hans befattning i StatsRådet, förnämligast att, såsom Konungens Högste Ombudsman, föra eller — som af Domare och Ämbetsmän begångna blifva. § 28. Konungen eger att i StatsRådet men icke på deras börd. Till Civila Ämbetsmän inom Riket och tili D omare , må sådane
Vidkommande åter ofvanberörde vid sisllidne riksdag anvisade resestipendium af i,333 r:dr 16 sk., så enär detsamma desto mindre synes 0 Stats-Vlskottels Vllälande, N:o 73. böra, såsom för närvarande eger rum, upptagas under kontanta anslaget för iftdelda armeen, sorn jemväl läkare vid värfvadt regemente kan deraf komma i åtnjutande, hemställer Utskottet, att nämnde belopp må under rubrik af ”resestipendium för miUtär-läkare” under 4-'de hufvudtiteln serskildt uppföras. 8:0 Med afseende derå att militie-boställskassan, i följd af verkställd nybyggnad af karaktershus å de indelta arméens befäl anslagna boställen, numera blifvit så medtagen att, ehuru all sådan nybyggnad tills vidare mställts, de kassan åliggande utgifter för närvarande öfverstege inkomsterna med 3,34i r:dr årligen, har Kongl. Maj:t vidare begärt, dels att de pensioner och till indragning bestämda löner, hvilka nu betunga denna kassa, måtte till belopp af 4,168 i:dr 25 sk. banko på allmänna indragningsstaten öfverflyttas, dels att Rikets Ständer ville medgifva att, när framdeles embelsoch tjenstemän, som njuta lön af militie-boställs-kassan, antingen vid den ålder, då, enligt förfatlningarne, lönen får såsom pension bibehållas, undfå afsked, eller ock vid blifvande regleringar af Krigs-kollegium ställas på indragning, de må med innehafva lönen på allmänna indragnings-stalen få uppföras.
Utskls förslag i dessa delar såsom förderfligt för Svenska armeens tjenstbarhet, orättvist mot Kronan, hvarä åldriga rättigheter skulle tillintetgöras, mot en ringa penning, och betungande för nationen, sorn kommer all drabbas af ett nytt statsanslag, i stället för den skattebörda, man behagat aflyfta från en särskild dass medborgare. Till det förut anförda, får jag lägga en anmärka., till följe af den allmänna jndragnls-princip, sorn i detta utlåt, gjort sig gällande. Inom Svenska arme'en är lönen knapp och befordran långsam ; dessa förhållanden blifva genom StalsUtskls här föreslagna åtgärder ytterligare försämrade. Fordringarna åter på ijensteskicklighet och kunskaper stegras alltjemnl. Svenska armeens befäl har i möjligaste måtto sökt motsvara dessa fordringar: otn, nu detta befäl ser sina bemödanden så belönade, sina billiga förhoppningar örn befordran sålunda tillbakasätta; då är detta alt hardt förorätta dem, ehuru jag vet, att i deras Svenska bröst, äfven i försakelsens stund, blott en känsla skaij, göra sig gällande, den som bjuder ”allt för fäderneslandet.” Af anförda skäl, får jag yrka återremiss och ändring af detta utlåtande. Hr von Rosen, Georg: blott några ord; jag skall vara kort. Min öfvertygelse och min känsla uppmana mig att säga hvad jag ämnar yttra. Jag deltager fullkomligen i den reservation inom Utsk., som säger, att StatsUtsk. gått öfver den gräns, som tillhör detta Utskott. Det har framkastat önskningar i ett allmänt mål. Jag hänvisar till den § i grundlagen, som uppgifver hvilka Utsk., som skola upptaga sådana frågor. Men då Utsk. gått öfver denna gräns och råkat in på önskningsmål och organisationsfrågor, må det tillåtas äfven mig att här göra några anmärknlr; jag skall ej ingå i detaljer, jag vill blott inlåta mig i några reUexioner öfver de allmänna principep Utsk. yttrat. Om 3So D o n 7 Maj e. ra.