Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den sednare vådan åter insåg han ganska väl. Den bestod deri, att de nyss antydda brokiga trolldimmor, som äfven esomoftast (ehuru alldeles obehörigt) utgåfvo sig för Swedenborgska upptäckter eller tilllämpningar, under någon tid lyckades med stor framgång omtöckna just samhällets höjder, eller förhäxa enkannerligen dess högst uppsatta medlemmar till en grad, från hvilken sansade betraktare med skäl kunde befara mången menlig följd för Sveriges vett och välfärd. Det var anblicken häraf, som bragte Kellgren att tillgripa ”basunen”; och ehuru kortsynt än hans ståndpunkt må i mycket befinnas, kunna vi dock ej bortse från det mod, den dristiga och mången personlig fördel vedervågande nitälskan, hvarmed han gick i spetsen för en sak, hvilken han med hänryckt öfvertygelse hade omfattat såsom sanning. Visst borde han i alla fall kunnat undvika den nesan, att hafva kallat en af sitt fäderneslands vördnadsvärdaste män ”helt rätt och slätt – en fåne”, och att med larmrop om ”Lagens hämd”, om ”Majestätsbrott”, om lönligen åsyftadt ”Uppror”138 o. s. v. hafva upphetsat sjelfve den lugnaste af alla Anmärkare derhän, att äfven denne, i sin prosa, med ens anropar ”Regering”, – ”Renlärighet”, – ”konsistoriell Censur” m. m. om bistånd mot en flock medborgare, dem han utpekar såsom ”de ursinnigaste af alla jordens fantaster”, emedan de – funno större uppbyggelse hos Swedenborg, än hos Helvetius och Voltaire. Väl var det då, liksom ännu i dag, en vanlig företeelse, att den häftigaste ”intoleransen” utöfvas just af ”toleransens” härförare, och att detta har en hufvudorsak ej blott i bristande kännedom af hvad man fördömmer139, utan tillika i ett förutfattadt och hårdnackadt beslut att aldrig förvärfva den.
Skiftade ägor upptagne i qvadratref. mätare och gode män räknade 1 utgifts! autal. Antal. OförmedPörmedlade. Inrösningsjord. Afrösningsför laga skiften. ersättningen. lade. Aker. Äng. Odlingsmark. jord. R:dr R:mt. Några sådana uppgifter sorn de, hvilka omförmälas i 10 och 11 kolumnerne, har Provins-Landtmäterikontoret icke ansett sig böra aflemna, af det skäl, att berörde uppgifter skulle blifva ofullständiga och högst missledande, emedan dels uppgift om många förrättningar, som blifvit fastställda, icke till kontoret inkommit, dels gode mäns arfvodesräkningar ofta icke blifva konceptakterne bilagde, dels ock åtskilliga utgifter i och för skiften icke blifva i koncepthandlingarne synliga. Landsli.-Emb. ali Christianstads län und. ber. för åren 1856—1860. Sparbankens benämning och stiftelseår. Antal delegare Hela kapitaltillgången Öfverskott eller besparing öfver delegarnes andel Af delegar ne insatt belopp. R:dr Rant. uttaget belopp. Antal fattighjon, som erhållit full försörjning. Äldre personer vårdade i fattigi på annat hus. sätt. Barn vårdade i och utom fattighus. m. | q. Summa. Summa af båda könen. Antal af fattigvården understödde, som ej fått full försörjning. Fattigvården inkomster. R:dr R:mt. I .CD Eli 3* ►ti ö-S? -fl • P.OQ co ps <3 '05 ^ 3. § Ä. <r+- c-tPS CO Ersättning 5 m g t' cö P Summa. R:dr Runt. Samtliga utgifter i och för fattigförsörjningen.
Hr firm och Landtm, tillkännagaf, att detta förslag, emot hvilket någon anmärkning ej blifvit framställd, komme att, jemlikt 81:sta g-n Reg.Formen, hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Vidare föredrogos, men blefvo, på flere ledamöters begäran, ånyo bordlagda ofvannämnda Utsk:ts den 21 dennes bordlagda Memorial: N:o 7, angtde det tillägg till 12:te §:n Reg.Formen, att Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk Stat; och N:o 8, med förslag till ändring i 76:te §:n Riksd.Ordn. angående StatsRådets décliarge för dess åtgärder. Efter föredragning af samma Dtsk:ts Mern. N:o 8 med förslag till ändring i 85:te §:n Reg.Form., samt N:o 9, med förslag till ändring i 56:te §:n Riksd Ordn. angående inskränkning af tiden för motioners väckande, emot hvilka Mern. någon anmärkning nu icke blifvit gjord, förklarades de deri framställda grundlags - Den 30 Mars. 489 ändringsförslag skola hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Efter föredragning af Allmänna Besv.- och Ekon.Utsktis nedannämnde den 2 lista d:s på bordet lagde Betänkanden, bletvo, på flere ledamöters begäran, ånyo hordlagde: N:o 44, i ani. af viickt fråga ont femårigt i stället för ständigt Rektorat vid högre fullständiga Elementarläroverk; N:o 45, i ani. af väckta motioner om åtgärders vidtagande till förekommande af olofligt lotterispel; och N:o 47, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Förordn. den Irsta Oktober 1858, angrde tillverkning, vård och försäljning af krut; samt biföllos:
— Aflöningen och hyres-ersättningen för Sekreteraren får beräknas från och med dien 26:te October niistlidet år, eller den dag, då han af Kongl. Majit blef i fciåder förordnad att denna befattning bestrida; kommande traktamentena för Notarierne och Kanslisterne att utgå från och med följande dagar, nemligen: för två Notarier och två Kanslister från och med den 19 samt för två Notarier och tolf Kanslister från och med den 29 November nästlidet år. Hos Konslitutiuns-Utskottet: ' För Sekreteraren, arfvode i månaden . Ridr 166: 52. » En Notarie, dagtraktamente . » 5: 24. » Två Kanslister, hvardera, d:o . • • . » 2: 24. af hvilka tjenstemän *n Kanslist inträdde i tjenstgöring den lista December nästlidet år, oc.lr Sekreteraren antogs den 2:dra samt de öfriga Kansli-biträdena den 3:te i samma månad. (Konstitutions-Utskottets Memorial Jfö 1.) Hos Stats-Utskottet: För Sekreteraren, arfvode i månaden R:dr 200 » Sekreteraren för Riksgälds-verket rörande ärenden, d:o » 166 » Två Notarier, hvardera, dagtraktamente » 4 » Fyra Kanslister, d:o d:o » 3 varande förstnämnde Sekreterare och en Notarie antagne deti 2:dra December nästlidet år, Sekreteraren för Riksgälds-verkets ärenden, en Notarie och tre Kanslister den 5:te i samma månad samt en Kanslist den 27:de sistlidné Februari, dock med rättighet till aflöriings beräknande från och med sistberörde månads början (Stats-Utskottets Memorialer N:ris 2 och 33.) Hos Bevillningf-Utskottet:
5g7 räknade och att om utgifterne blifva öfverskjutande, desamma måste af besparingarne inom Titeln fyllas. Och liar rese-och tractaments-anslaget för reseförrättningar i militaire ärender hittills befunnits otillräckligt, hvilken brist skolat blifva än mera betydlig örn ifrågaställde tractamenten jemväl derå anvisats. Utskottet tror sig således ytterligare böra hemställa, om icke Revisorernes i detta hänseende gjorda anmärkning må förfalla. 10:0 Likaledes har K. M:ts beslut att, jemlikt hvad K. Brefvet d. 2 Mars i8a5 innehåller, lill understöd för dea å Svea LifGardesCassern behöfliga totala reparation anvisa 2000 R:dr å 3:dje Titelns anslag för oförutsedda militaire-utgifter, ansetts böra, såsom stridande mot R. St:rs vid senaste Riksdag på K. Mits Nåd. Proposition i ämnet gifna bestämda förklarande att något sådant anslag icke kunde beviljas, blifva föremål lo'r ConstitutionsUtskottets åtgärd. Denna utväg för frågans behandling har icke undgått Utskottets uppmärksamhet, men som Utskottet ansett hufvudföreroålet vara alt StatsVerket återfår hvad det förskjutit till Cassernens iståndsättande, har Utskottet tillstyrkt den underd. anhållan, att K. M:t täcktes förordna det ifrågaställde 2000 R:dr må StatsVerket ersättas. Och vid detta tillstyrkande tror Utskottet sig böra förblifva. lito Utskottets tillstyrkande af en förnyad underd. anhållan om bifall dertill, att speciella utbetalningen af den till MinisterStalens aflöning anslagna Summa hädanefter af StatsGontoiret må omedelbarli - 598 Stats-Utskottets gen verkställas på satt, som före år 1816 tillgick, har varit föremål för anmärkning, under yttrande; att Utskottet, med ConstitutionsUtskottets tillhjelp, bordt söka utröna anledningen hvarför så liten uppmärksamhet lemnats åt R. St-:rs härom fattade beslut.
— För den händelse, att sammanjemkning icke mellankommer, får, till följd häraf, Utskottet framställa följande Prop. 7. Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag, att, vid införandet af utländskt Brännvin af Piis, Socker eller Frugt , eller Arrack, Rum, Cognac och Genever , utaf till och med 12 graders styrka, skall, för en kanna med 2 Riksdalers värde, bestämmas 32 skillingar Tull , samt att för en kanna dylikt Brännvin af utöfver 12 graders styrka, med 3 R:drs Tull-värde, skall utsättas 1 R:drs Tull, röstar Ja;, den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej , skall genom serskild votering afgöras, antingen ifrågavarande Tull skall utgå efter Vällofl. Borgare-Ståndets, eller Hedervärda Bonde-Ståndets beslut. Om NejPropositionen biträdes, blifver Bevillriingi-Utskottets Memorial No S4. 35 Prop. 8. Den, som vill, att, för införandet af utländskt, utaf Ris, Socker eller Frugt tiilverkadt Brännvin eller Arrack , Rum, Cognac och Genever, Tullen skall bestämmas jemlikt Bevillningsutskottets förslag , med delP förändring, att dylikt Brännvin öfver 8 graders styrka anses vara och förtullas såsom Sprit, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer en Medel-tull för införandet af ofvannämnda utländska Brännvin, af hvad gradtal som helst, att utsättas med 1 R:dr kannan. Böcker. Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Preste-Ståudet hafva stadgat, att utrikes, på Svenska tryckta Böcker skola frilagas från all Införsel-tull, hvaremot Hedervärda Bonde-Ståndet ovilkorligen bifallit Utskottets hemställan i detta afseende ; men Vällofl. Borgare-Ståndet på det sätt, att Svenska, BevillningsUtskottets Memorial N.o 54. inkomma, till Svenska Bibel-Sällskapet gifna, borde få tullfritt införas.
Dessutom tror jag icke att presterne sjelfva skulle blifva serdeles belåtna med en sådan åtgärd, som den här föreslagna; de skulle näppeligen vilja öfvergifva sina pastorater, för att i ersättning få en pension, som icke vore af lika högt belopp som deras lön. De behöfva dessutom ingen pension, ty då de blifva gamla och orkeslösa, kunna de taga en extra ordinarie, en Adjunkt, som lemnar dem i tillfälle att behålla pastoratet till döddagar. Motionären har sagt, att presterne borde pensioneras likasom andra Statens tjenstemän. Äfven härutinnan är jag af olika tanka, ty presterne äro icke Statens tjenstemän; de äro ordets och församlingens tjenare, men icke den verldsliga Statens tjenstemän; också utgår deras aflöning icke såsom andra embetsmäns, utan direkte af lörsamlingarne genom tionde, tertial och af jorden. Att underhålla de omkring 9,000 personer, som presterskapet utgör, synes mig vara redan en alltför stor tunga för landet; mycket mera då att äfven pensionera dem. Jag vill icke längre uppehålla R. o. Ad., utan anhåller endast att detta mitt yttrande måtte få medfölja motionen till Utskit. Frih. Staél von Holstein, Fabian Wilhelm: Plär har sökt göra sig gällande den åsigt, att Utsk:n skulle vara så väl sammansatta, att de icke fäste något alside vid de yttranden, som vid motioners remitterande här afgifvas. Om verkligen så vore, att de icke lemna våra anföranden någon upmärksamhet, skulle jag tvertom anse dem serdeles illa sammansatta; ty de böra val skaffa sig alla möjliga uplysningar, och någon gång åtminstone torde väl sådana här afgifvas. Hvad sjelfva motionen beträffar, vill jag visst icke bestrida, att ju presterne likasom alla andra tjenstemän borde pensioneras; hvaremot det sätt, hvarpå de nu pensionera sig sjelfva, genom att till döddagar behålla sina pastorater, ingalunda är det rätta. Då emedlertid R. St-.r vid förra Riksdagen hos K. M. an höllo om nedsättande af en komité, som skulle yttra sig om pensionsväsendet i allmänhet, torde vara bäst att icke gå denna komité i förväg.
SDlajit rebait afgjorba i fatntnanpang meb beftutab regtering af prefträttigpeterna inom loeberböranbe paftoratcr. ‘jSrefterffapets ©eban Stifetö ©tanber i ffrifioetfe ben 18 ättarö 1857 poö .Kongl >öne{örmdner.^|aj.;j. att^tttt, bet uttberföfitiitg måtte anftdttaö om be meb Strfebiffopö* od; 23iffopöeinbeteita förenabe töneinfomfter, famt en föräitbrab regtering meb bern loibtagaö, för att, btanb annat, bereba ett jemnare förbetning af bepa iitfontfter, od; Jvoitgt. SJtajd, meb aittebning päraf, betö genom ttåbtg propofitiott beit 16 december 1859 föreftagtt dtifetö bå förfant
BancoFullmägtkge hafwa anfört, att hwad det större Creditivet angär, sä hafwa Herrar Banco Fullmägtige sä mycket mindre nägot deremot att erindra, som dek icke till utbetalning kan komma i fräga förr än Riksdagskallelse utgätt, hwarigenom Riksens Ständer, i fall icke något derom i sielsva Creditiv - Brefwet skulle blifwa förordnadt, inom ganska kort tid sättas i ständ, att taga sädan författning, som kan försäkra Banquen att för denna dess utgift blifwa skadeslös hällen; Och beträffande det mindre Creditivet pä 500,000 R:d., sä'anse Herrar Banco-Fullmagtige det icke af större betydenhet, än att all stadelig inflytelse af detsammas utbetalande pä Vanco-Werkets ställning bö: kunna förekomma af blifwande kloke och rädige Fö-waltare. Höglofl. Banco-Ukstotrer har fullkomligen instämt i hwad Herrar Bauco-Fullmäglige sig salunda ukläiir, dock 2i2 Den 5 Zebruarli. dock med tillstyrkande, att till Riksens Högloft. Stander mätte hemställas, det de nu sjelfwe, i afseende pä det mindre Creditivet, i fall det innan nasta Riksdag stulle lyftas, mätte bestämma sattet, huru Banquen för besia utgifter stall blifwa skadeslös hällen. Hwad det större Creditivet angar; Sä emedan detsamma icke kommer att begagnas, förr än Riksens Ständer arv sammankallade; Ty anser StarsUtstottel, lika med Herrar Banco-Fullmägtige, det ankomma pä de dä blifwande Riksens Ständers ätgjärd, all utse vch förordna, pä hwad sätt Banquen härföre mä blifwa förnöjd.
R:dr Rmt. Stycken. Värde. Fiskeri. Bran vinsbränning. belöningar omedelbart för sjelfva varan, då den intygades vara ändamålsenligt behandlad. Samtidigt härmed blef ock omsider frågan om denna näringsgrens förbättrande inom orten omfattad med den allmännare nitälskan, att tvenne bolag för storfiskes bedrifvande här stiftades, hufvudsakligen för att genom föresyn vägleda fiskare-allmogen till en sådan utöfning af yrket, att varan kunde för förbrukarne blifva ett sundt och födande lifsmedel. Det ena bolaget, kalladt »Göteborgs aktiebolag för Storsjöfiske», stiftadt i November 1858 med ett aktiekapital af något öfver 70,000 R:dr, beredde sig tjenlig plats för sin rörelse vid hemmanet Brömsegården å Klöfverön i närheten af Marstrand, och uppförde der byggnader för fiskens beredning. För fisket användes dels ett eget fartyg, dels åtskilliga förhyrda, enskilda fiskarelag tillhöriga, fartyg, äfvensom med fiskarelag kontralierats om storfisks leverering under erforderliga vilkor i afseende å fiskens behandling. Bolaget anställde vid sitt fiskberedningsverk Danska undersåten C. Lintrup, hvilken samlat mångårig erfarenhet i Isländska fiskberedningen. Genom torrsaltnings-methodens införande, i stället för den förut brukliga laksaltningen, har han åstadkommit en förbättring, med afseende å hållbarheten af den saltade fisken, som måste hafva ett väsentligt inflytande på näringens framtida utveckling. Samtidigt med det förra stiftades det andra bolaget, kalladt »Göteborgs och Bohus läns aktiebolag för storfiske» med ett aktiekapital af 20,750 R:dr, och har detta bolag bedrifvit fisket med tvenne egna fartyg
De sålunda bestämda lånebeloppen utgå oafkortade och utan allt afdrag å fullt Riksdalertal; en hvar likväl obetaget, att på sin pant kunna undfå ringare lån, om han så för godt finner. Räntan förblifver Fyra procent årligen och beräknas från den dag lånet utgått, till dess Ranken blifvit för detsamma godlgjord. Lånetiden bestämmes alltid till 12 månader; låntagaren dock obetaget att dessförinnan sitt lån infria. Efter förfallodagen blifver det under en tid af 3:ne månader pantegaren öppet lemnadt att antingen panten utlösa, eller det erhållna lånet, mot erläggande af den derå upplupna ränta, för en tid af 12 månader omsätta; skolande, till upplysning för vederbörande låntagare, kungörelser införas uti Postoch InrikesTidningar samt Stockholms Dagblad, trenne uti hvarje månad, nemligen så väl den månad, uti hvilken lånen förfalla, som äfven de 2:ne nästpåfoljande mänaderne, med erinran att sednast inom femtonde månaden från pantsedlarnes utgifningsdagar sina panter infria eller lånen omsätta, vid påföljd af lösningsrättens förlust. De panter, för hvilka ullösen eller omsättning försummas, blifva till försäljning utbjudna å öppen auktion, sorn, i närvaro af någon utaf Fullmäktige, anställes inom Bankohuset; och hvarvid iaktlages, att panterna för Bankens räkning inropas, så. vida anbud derå icke sker till myntvärdet. Skulle, sedan Bankens fordran i kapital, ränta och omkostnader blifvit godfgjord, öfverskott uppstå, bör detsamma hållas pantegaren tillhanda under en tid af 10 år, efter hvilkas förlopp han förlorat all vidare rätt till nämnda öfverskott, som då kommer att öfverföras på Fullmäktiges dispositions-räkning. Sedan, — med anledning af de förluster, som tillskyndats Banken deraf, att pjeser af oädel metall-komposition, åt hvilka, genom deruti inlödda, konlrollstätnplade silfverbilar samt försilfring gifvits utseende af kontrolleradt verksilfver, blifvit derstädes belånade, — Fullmäktige förständiga!
Prot. 1844. 9 Sami. 39 306 Prot.-Utdrag, den g November 1844- niätare-afgifter, som, enligt Kongl. Öfver-Stålhållare-Embetets tarsa af den 22 Mars 1838, utgå för varor, hvilka sjöledes lill hufvudstaden införas, men der endast köpare och säljare emellan afytlras, utan anlitande af Stadens vågar eller mätare-personal. Ståndet beslöt, med förkastande af Utskottets betänkande, en underdånig skrifvelse, att Kongl. Maj:t täcktes utfärda Förordning oin upphörande af ofvan omförmälda afgifler, på sätt motionären föreslagit. S. D. Föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets betänkande, N Bifölls. S. D. Föredrogos och lades till handlinga rne Allmänna Besvärs01/1 Ekonomi-Utskottets följande memorial, nemligen : N:o 62, i anledning af återremiss utaf betänkandet, Nro 17; N:o 63, dro dro Nro 18; N:o 64, d:o dro Nro 22; N:o 65, dro dro Nro 23. Den 9 November. Från Höglo!!. Ridderskapet och Aders. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ls denna dag på Riks-salen uppläste Nådiga Tal, innehållande svar med sanction å de af Rikets Ständer vid innevarande Riksdag antagne och uti underdånig skrifvelse den 17 sisllidne October till Kongl. Majrts Nådiga stadfästelse ölverlemnade grundlagsändrings-förslag, hvilka icke förut blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder sanclionerade.
Anckarsvärd säger först i sin motion, att han åsyftar inrättande af professioner i de kunskapsgrenar, som äro af väsendtligaste vigt för den högre och allmänna statsmannabildningen, men derefter att R. St:r böra i underd. skrifvelse anhålla det K. M:t täcktes i Nåder föranstalta om offentliga föreläsningar i hufvudstaden uti de ämnen, K. M. pröfvade lämpligast. Nu beror det på huru långt man utsträcker begreppet om den högre statsmannabildningen. Enligt min upfattning innefattas deri både estetik och skandinavisk litteratur. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Vid åhörandet af första delen af Gr. af Ugglas’ anförande begärde jag ordet, i tanka att med min röst understödja detsamma, men jag måste erkänna, att jag icke kunnat dela hans åsigter ända till slutet. I första afdelningen af sitt anförande tycktes Gr:n gå ut från den åsigt, att i det skick frågan för närv:de befinner sig, har Utsk:t icke kunnat komma till något annat resultat än det gjort; men Hr Gr:n slutade ieke destomindre med att yrka återremiss i den af Gr. Anckarsvärd antydda syftning. Jag för min del tror, att äfven med erkännande af den vigt och nytta, som föreläsningar af ifrågav:de art kunna ega, man dock ej nu bör kunna ifrågasätta anslag dertill; så mycket mera, som tankarne synas vara ganska D e h 25 Juli e. ni. 347 delade, huruvida ma» bör inrätta bestämda lärostolar, eller bilda en fullständig ny inrättning för det afsedda ändamålet, eller om man bör gå ut derifrån att för detsammas upnående draga nytta af redan i hufvudstaden varande lärarekrafter. Flere gånger hafva försök gjorts i den syftning, som nu är i fråga; och under första åren af Konung Oscars regering hölios af vetenskapsmän föredrag, hvilka med mycken begärlighet af allmänheten åhördes. Erfarenheten har således visat, att på denna väg åtskilligt kan åstadkommas. Hvad som föranledde att föreläsningarne ej kommo att fortsättas, känner jag icke, men lyckade syntes dock försöken, och utan understöd af allmänna medel gjordes de.
Om det verkligen befinnes, att inkomsterna icke uppgå till det belopp, hvartill de blifvit beräknade, så uppstår extra statsbrist, och den hafva Ständerna erkänt att ersätta. Jag ser altså ingen fara vid att bifalla betänk. Så hafva redan 2 Stånd beslutat, hvilka troligen icke Jära frångå sin mening; och jag hemställer, om det väl lönar mödan att härom votera i förstärkt Utsk. Hvad beträffar stiäden emellan Statsoch Bevi!ln.Utsk:n, så skall jag icke taga det förra i försvar. Den, som läst grundlagen, vet, hvem det tillhör att uppgifva statsbristsumman; och jag tror, att hela striden har uppkommit derifrån, att man bär yttrat sig i ordalag, som icke erfordrats för sakens upplysande. Jag vet t. ex. icke, hvarföre man skall säga, att Utsk. behandlat ett ämne ”lösligt, ” då man icke kan bevisa det. Detta framkallar blott contratilhnälen, som endast reta och uppehålla discussionen. Jag yrkar bifall till betänk. Gr. von Fersen: Jag skall blott tillägga några ord. Jag instämmer med Frih. Tersmeden deri, att blott de yttranden, som innefatta calculer och utredning af frågan, må medfölja återremissen, till skyndsamhetens befordrande; och 1'ag skall gerna bifoga mitt yttrande vid betänk. N:o 56, ivilket nu är att tillgå i Ridd.cancelliet, på det Utsk. må finna, att contradictionen icke är så stor, som man bär velat påstå. Jag tror, att hela differencen skall hålla sig inom några tiotal. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg de vid StatsUtskrs utlåt. N:o 4^o gjorda anmärknrr hindra dess antagande samt utlåt, således böra återremitteras. Ropades ja och nej. H. Ex. förnyade den nyss gjorda propostn, hvilken åter besvarades med starka ja och många nej, hvarjemte votering begärdes. Frih. Tersmeden: Jag hemställer, om frågan forsenar votering.
Man anför vidare att på 596 proeents lånen inkomma ej några Capital, Det är väl möjligt och äfven säkert att i början fås ej några stora summor; roen det är alldeles icke visst att ju detta iuurrt 1 ä 2 år kan förändras; och Riksgälds - Contoirets Räkenskaper bevisa såvida motsatsen, att en summa af omkring 1,700,000 R:d vid 181 t Avs slut befanns af dessa slags Xan i Hiksgnlds-Contoiret, hvaraf 5 procents Lånen under loppet af Är 1814 med Contant^ insättningar blifvit ökade. När hjetta kunnat ske i en tid då penn inge* ställningen lemnat så mai^a utvägar för Capita* lernas förmonligare användande; månne man eij. har skäl förvänta fortfarandet deraf i progressiv måtto, då gn mera stadgad ordning blir etablerad, och Riksgälds Cqntoiret, genom Bankens biträde af Discontfond, får en mera omfattande verksamhet, som stärker dess Credit? Äfven för RiksgäldsSedlarn as bibehållande i oförändradt varde, synes det varg af vigt att Xjisconten öfverflyttas. Ge* rtom den kommer Riksgälds-Contoiret att röra sig med en större Banco-fond, och uppehåller således lättare realisations bytet; genom den opp. Kas Rakningaf så val i Råneo som i Riksgälds* Sede Deli 50 JunU Sedlar, sa alt man kan insätta och uttaga af bägge Myntslagen, som man behagar. Ku hafva manga Hundra Tusende R:d Riksgälds - Sedlar blifvit inkastade till realisation, blott för det de icke uti sitt skick sorn Riksgälds-Sedlar varit användbara uti Disconternas 3 procéns Räkningar. Allt detta förekom nies oell circulationen underlättas, om Disconten flyttas. Ar då häruti ingen nytta. Meningen lärer ej vara att uppdraga Ranken upptaga enskilta Rån. Men hvar blifva väl, utan någon sadan anstalt, de, lånbehöfvande understödde med de Capital, som icke utan småningom gå tillbaka i Räne-operationerna enskilta imellan?