Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hafva till förstärkande af grundfonden lottegare blif vit, efter hvad i 5 § stigs, uti bolaget inrymde; varde likaledes del belopp, hvarmed den ursprungliga grundfonden sålunda förstärkes, enligt de i nästföregående moment bestämda grunder, insatt inom ett år, räknadt från den dag, den dertill öppnade teckning blifvit af slutad. 4:o. Grundfonden bör i lika lotter fördelas. hottbro f skall alltid ställas på namngifven person och må ej utfärdas förr, än hvad till grundfonden hörer är vordet insatt, såsom derom för hvartdera af de i 2 och 5 mom. särskildt berörda fall stadgas. 5:o. Insatt grundfond må ej genom utdelning minskas så länge bankrörelsen fortfar, och icke heller vid dennas upphörande i vidsträcktare mån, än att återstoden fullt motsvarar beloppet af bolagets utelöpande och gällande förbindelser af alla slag. § 5. l:o. /lf grundfonden skola minst tjugufem procent kontant insättas. 2:o. Såsom, grundfonds-hypothek, eller säkerhet för den del af grundfonden, som ej i kontant ska/l inbetalas, må antagas och godkännas mynladt eller kontrolleradi guld eller silfver, uti fast egendom intecknade skuldebref, aktier eller'allmänna verks och inrättningars räntebärande obligationer, hvilka af bolaget för sådant ändamål Bankooch Lag-Utskottets Betänkande N:o G. godkännas, efter pröfning, som Konungens Befallningshafvande, eller den, han i sitt ställe förordnar, bör Öfvervara med rättighet att dervid göra anmärkning, om skäl dertill förekommer. Vid utbyte af handlingar, tillhörande grundfondshypothek, för far es pä enahanda sätt, som vid den första gräfningen. 3:o. Grundfonds-hypothek skall uti Landt-Ränteriet, eller annat allmänt förvaringsrum, nedläggas uti kassakista med serskilda lås, hvartill Styrelsen samt ett af Konungens Befallningshafvande utsedt allmänt ombud hafva hvar sin nyckel. 4:o. Enskild Banks lottbref må ej uti sådan Batik såsom grundfonds-hiypothek antagas, och ej heller belånas. § 6.
Majit, å den andra sidan, hvarje för\ ”ändring af en genom tid och erfarenhet stad’’gad förvaltnings-ordning , endast efter grundligt öfvervägande böra företagas och icke ”uppkomma utan såsom följd af noggrann undersökning och beräkning, hvarigenom dess ”företräde framför redan bestående former ”blifvit med rillförlitelig visshet afgjordt. För ”behandlingen ensamt af detta ärende, såsom "af en alldeles egen omfattning och beskaffenhet , vill Kongl, Majit derjemte föreslå 9 ”Riksens Ständer, att tillsätta ett särskildt Ut”skott, hvilket Kongl. Majit skall låta ofvan* ”nämnde Förslag , jemte åtföljande handlingar , ”tillställa. Uti detta Förslag förekomma nå”gra få ändringar i våra Grundlagar , äfvensom i allmänna Lagens stadganden , hvilka Således fordra , att i vanlig ordning behandlas ; och bland desse förändringar anser Kongl. ”Maj:t sig böra , såsom på goda skäl grun”dad , utmärka den om upphörandet af Ri”kets Allmänna Ärenders Beredning , hvilken ”nu mera icke synes vara af nöden. ”Det vidlyftiga , men vigtiga arbete i ''afseende på de nu gällande ceconomiska För"fattningarnes samling och öfverseende , som ”varit särskilde Committerade uppdragit , har ”under den förflutne tiden så fortgått, att den ''första delen af samma arbete , eller sjelfva ”samlingen och iordningbringandet , hvad de ”till KrigsBergsoch Commerce-Coliegier"nes omfattning hörande stadgar och författ”ningar angår, redan blifvit fullbordad , och "hvilka samlingar, för att dels af ämbetsmän "och andra kunna emedlertid gagnas, dels "derigenom undergå en allmän granskning "och ytterligare fullkommande, Kongl. Maj:t "förordnat böra till trycket befordras 5 och ’’med den återstående delen af berörde arbe. ’’ten eller utarbetande af Förslag till ändringar och förbättringar i de samlade författ. "ningarne, kommer, efter Kongl. Majrts afsigt, att fortgå så skyndsamt detta grannlaga "arbete kan utföras och verkställas , och hvari - IO ”genom Kongl.
Då genom Grufarbetets inställande vid Ädelforss Guldverk nu mera några större olägenheter än hit - 346 Stats-Utskottets tills, medelst nya eller utvidgade Grufpppningar, icke kunna för ofvannämnde Hemmans-åboer uppkomma; liar Utskottet destomindre ansett sig kunna tillstyrka någon förhöjning uti ifrågavarande PlanPenningar, som det af Motionären bifogade Contract, hvarefter de redan bestämde Planpenningarne utgå, innehåller, att ifrån utsatt tid, de samma skola betalas allt framgent, så lange Grufvorne arbetas eller de uppbyggde husen nyttjas. Finnande Utskottet frågan om innestående Planpenningars utbekommande, såsom beroende på handläggning af vederbörande EmbetsVerk, efter derom i behörig ordning skeende anmälan, icke vara föremål för någon It. Sttrs åtgärd. Utlåtande, i anledning af ifrågastäldt upphörande af Skinnskattebergs Bergslags Privilegier. Uti den, i anledning af Rikets år 1818 församlade Sl:rs underd. Förslag om Bergslagsprivilegiernas indragning för de orter, der Bergsmanna-yrket icke såsom tillförene idkas, uppkomne fråga, om Skinnskattebergs Bergslags i Westerås Län utläggande till Landslag, har K. M:t genom Nådig Remiss d. i3 November sisth år, med öfverlemnande till StatsUtskottet af alla till målet hörande handlingar, förklarat sig vilja inhemta R. St:rs underd. yttrande, innan K. M:t deröfver fattade Nådigt beslut.
Hvad skolundervisningen beträffar, kan jag icke neka, att alla möjliga åtgärder för dess befrämjande är en samhällspligt, emedan individerne äro samhällets tillhörighet, som samhället äger använda så väl till lif som egendom. Men, mine herrar! att söka det ändamål, hvartill vi sträfva, på den väg, att en del af skatterna skulle dragas från statsverket, och ställas till disposition af communer inom lanen, för fattiges behof, är aLt inträda på en bana, hvarvid, efter första steget, man befinner sig på en lutande, slipprig plan, som Ögonblickligen blir brantare, och brådstörtande förer till de mångfalldiga olyckor, hvarifrån en återgång blefve omöjlig. Englands exempel gifver oss det mest varnande efterdöme, och Sverige bör låta varna sig af detta lands dyrköpta erfarenhet. Det gifves en annan utväg, som kunde begagnas, i händelse Stals-Utsk. skulle finna, att Statens utgifter och inkomster så uppgå emot hvarandra, att ett anslag af 329,000 r:dr kunde användas till förekommande af fattigdom bland arbetande elasserna. Det vore nemi., att disponera dessa 329,000 r:dr på Riksg:s-cont., för att användas till upptagande af ett amortissementslån af 6 millioner rtdr eller derutöfver, som borde ställas till Styrelsens disposition för näringarnas understöd. Säkerhet af näringsidkare kan ställas för capitalets jemte räntornas återbetalande inom 10 år, med -Jtdel från och med det 3:dje året, hvilken säkerhet Riksgts-contts fullmäktige borde pröfva. Då behöfde man icke mera tänka på att skatfa de fattiga bröd, emedan de skulle sjelfve förtjena det med sitt arbete och emottaga det icke såsom en nådegåfva; och på ett sådant sätt skulle det onda, som nu griper omkring sig i samhället, kunna botas vid roten. Det är nemi. den moraliska kraften, som räddar från förfall; på dess utveckling beror samhällets styrka, trefnad och förkofran.
•ch understöd dels åt Gud fruktiga, sedesamma och obemedlade Borgersman, dels till obemedlade Borgersmäns Enkor och olörsörjda barn, Denna Välgö1 enhets-Inrättning r hvars contanta behållning för afbetalning af EgendomnrUe åtföljanJe skuld, Reparationer å desse Egendomar, samt den första pen»lonsutdelningen utgjorde vid 1832 års slut 5,o56 Ridr 3a sk. & rist., utom afsatt Reserv-Fond å 5oo R:dr, har den 1 April nyssnämnde år tagit sin samt med innevarande år kommit i full verksamhet, dervid Styrelse», — 8o — bestående af 3:ne utaf Testator, under namn af Pensions-Inrättningens vårdare, förordnade personer, bestämt pensioner för p3 behöfvande, till elt sammanräknadt belopp af 3,274 R:dr, samt dessutom tills vidare anslag^ 776 R:dr såsom understöd till 29 personer för vård om 81 minderåriga barn XII. Strandbergska Läkare-Inrättningens Capital-Fonder hade vid ,83a års början uppgått till ett belopp af 66,700 R:dr genom enskilde gåfvor och bidrag, hvaribland det i 1828 års Berättelse omnämde, utaf Brukspatron Hebbe donerade Capital, 10,000 R:dr, som till inrättningen influtit. Af sistnämnde Donations Räntemedel undfingo förstberörde år 9 personer en pension af 65 R:dr 32 sk. hvardera; deremot räntan af de öfriga Fonderne användes till anskaffande af Läkarevård, Medicamenter och Sjukspis åt 96 Pauvres Honteux inom Hufvudstaden, hvartill kostnaden för året utgjorde 1,666 R:dr 3a sk.
Han slär sig till ro, utan att låta denna ro störas af det faktam, att en medborgare och kanske m&amp;nga med honom säledes kommer att gå miste om en honom i svensk grandlag tillförsäkrad rätt, hvilken rätt likväl, allt sedan den fick denna grandlagens helgd, ansetts vara en af de dyrbaraste vi ega. Hvad skall egentligen klaganden herr v. S. göra sedan han fltt herr Th: s underliga besked? Om herr Th. förklarat, att notarien icke hade den ifråga-varande skyldigheten, så hade klaganden ja kunnat vända sig till någon annan i fakulteten exempelvis dess dfkan för att söka af honom utbekomma protokollen. Men med blott det orakelspråket att utgå från, att notariens skyldighet icke vore utredd, hade herr v. S. i sanning svårt att veta, huru han skulle bete sig ftr att vinna sin grundlagsenliga rätt. Det har likväl icke saknats exempel på att justitieombudsmän, äfven när de funnit åtal icke vara på sin plats, på annat sitt sökt förhjelpa klagandeparten till hans rätt. Och vi tro, att af det 9agda klarligen bör framgå, att sällan större skäl till en sådan slags handräckning funnits. Orsaken till, att den just i detta fall icke gifvits, ftr väl då sökas deruti att å andra sidan sällan en sådan innehafvare af jastitieombudsmannaembetet funnita. Herr Thomasson såsom värnare af yttrandeoch församlingsfriheten. I skarp belysning har herr Thomasson qjelf stält sin upp * fattning af de medborgerliga rättigheternas betydelse genom den resolution, hvaruti han den 12 februari 1889 förklarade, att klagomål, som hos honom blifvit anförda öfver polischefens i Helsingborg åtgärd den 3 november 18S8 att förbjuda åtskilliga möten, hvarom anmälan gjordes, icke kunde föranleda till någon hans åtgärd. Förhållandet var följande.
Ständers derom fattade beslut beredt Utskottet tillfälle att nu föreslå, hafva Landshöfd-ingarne blifvit gords uppmärksamme på nödvändigheten deraf, att i de, jemlikt g Morn. af denna §. utgående allmänna kungörelseE om, å Landet varan» de Berednings • Comitteernes sammanträden , närmarare antyda ej mindre den Summa, hvartill nämnde nedsättning, sig belöper, än ock det sätt, hvarpå densamma må i synnerhet tillgodokomma Hemman sam tillförene varit antingen sins emellan olika eller oclc jemförelsevis mot andra för högt taxerade. Utskottet föreslagit vid 9, Mörn. har endast för afsigt att för åbragte kostnader bereda en. billig ersättning åt den af FörsamlingensPresterskap hvilken af Kyrkoherden kan utses a.tt ,vid Berednings-Comiteen dess ställe företräda. Då frågan huruvida i etten gångbare pris "borde vid bestämmande af egendomars taxering till Bevillnings erläggande lända till efterrättelse eller icke, utgjord! ett föremål för, särskilde anmärkningar inom de Respective RiksStånden, har Utskottet i dess Betänkande under den 17 sistlid* jae Junii angående grunderne för uppskattning af jord på Landet m. m. närmare skärskådat densamma och uppgifvit det sätt, hvarpå köpesummor å egendomar borde vid ofvannämde tillfälle tunder betraktande komma, och som denna åsigt 5’unoit Riksens Jlöglofl. Ständers bifall ? Ijar Ut - Btvillnings-Utsfottits Betänkanäen. 63^ slottet i 17 Mom. af förevarande §. derefter jern* kat föreskrifterne för egendomars värdering S landet. Den sfi kallade Minimi - Tabellen , hvilken af Riksens Hdglofl.
Föredrogos ånyo och biföl lös LagUtsk:s den 3o sisth Sept. på bordet lagda belänk:n: N:o 129, i anledn. af väckt motion om förhöjning af den i lagen stadgade mansbot; N:o i3o, i anledn. af väckt motion om utfärdande af taxa för rättegångskostnad , m. m., W:o 131, i anledn. af vackt motion om rättighet för den, som till försäljning emottagit varor och derpå lemnat ägaren förskott, att derföre njuta, framför andra borgenärer, företräde lill betalning ur samma varor. På Den i4 Octo ber c. m. 313 På begäran af Frih. Ced e rs t r ö m, Anders, samt Gr. Frölich, David, lades ånyo på bordet LagUtsk:s den 3o sistl. Sept. på bordet lagda betänk:n: IST:o i 32, i anleda, af väckt motion om ändring af precriptionstiden för klander å fast egendom; A':o ij 3, i anledn. af väckt fråga om närmare lagbestämmelser, huru förfaras bör, då, vid lagfarts sökande, fullständiga åtkomslhandlingar saknas. Vid förnyad föredragning afLngUtskts den 3o sistl. Sept, på bordet lagda betänk. N:o i34, i anledn. af väckta motioner om ändring i nu gällande stadganden, ang:de behandling af frågor om oenighet makar emellan, blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet. Ånyo föredrogs LagUtsk:s den 3o sistl. Sept. på bordet lagda betänk. N:o i 35, i anledn. af väckta motioner om ändring af beräkningsgrunden för magistraternas bouppteckningsarfvoden. Hr Stuart, Garl Gust., begärde få upplyst hvad beslut BorgareSt. i detta ämne fattat. Underl. Ridd.Secret. tillkännagaf, alt BorgareSt. bifallit betänkandet. Hr Stuart: Jag för min del skulle vara benägen att instämma i den reservation, som Gr.
Jag hemställer fördenskull i ödmjukhet om icke bäde tid och angelägenhet i förcwarande wigtiga ärende kunde pä det sätt winnås, att Ridder, skåpet och Adeln, hwad Riksdags-Ordningen angär, Ividtaga att ingä dels i det uppgifna förslaget, dels uti de senare af Constitutions - Utskottet anförde än, dringar, efter sig företeende omständigheter, somt att Hwad l öfrigt nägon under Riksdagens lopp hade wi« dare att anmärka, det dä kunde till Constitutions-Ut, skottet aflrmnas, för att dermed förfara pä sätt som Regerings-Formens 81 § ftreffrifwcr. Att mycken tid i jämförelse med längwarig ifwerläggning wid hwarje § skulle derigenom winna-, lärer helvisa, sig sjelf: och jag hoppas, det hwar och en finner att hwarken nägonS rätt eller allmän säkerhet skulle berwid nägot förlora, dä de ändringar, som ytterligare Dundas, kunde wid nästa Riksdag blifwa gällande. Om jag mifttagcr mig wid Högloft. Riddcrskapct och Adelns egcnteliga ästundan i detta mäl, sä förlitar-jag mig pä benäget öf-> rvcrscendc. För min »välmening grundad pä rena afsigter, answarar jag sjelf. Uppläsningen häraf hade blifwit afbruten af en Deputation ifrän det hcderwärda Bonde-Ständer, Den 18 October. 4329 hwilken anmältcs och infördes, och hwgrs Ordförande Riksdagsmannen Ericsson ifrän wrebro Län tilkänna» gas, att Bonde - Ständct antagit grunderna för Be» willningen pä samma sätt som Ridderstapet och Adeln, dock med vägra anmärkningar och dct förbchäll, att om beloppet af Bewillningcn skulle komma att öfwer» stiga den nu päräknade summan, förökningen mätte komma att drabba endast deni som betala efter Maxi» mi-Tabrllcn.
Under åberopande af bilagda karta och kostnadsförslag samt instrument öfver en af Kommissions-landtmätaren F. A. W. Hultström verkställd undersökningsförrättning, utvisande att 5,281 tunnland och 11 kappland ängar och mossar, hvilka, genom Tidaåns öfversvämningar i Leksbergs, Ullervads, Lugnås, Eks, Utby, Ekby, Tiavads, Låstads, Böja, Timmersdahla, Lerdahla och Bergs socknar, för det närvarande äro till all odling oanvändbara och hufvudsakligen bära dåligt starrhö, genom sänkning af de så kallade Kottholmsfallen vid Ullervad skulle kunna förvandlas, ängarne och en del af mossarne till bördig åkerjord samt återstoden af de sistnämnda till skogsbärande mark, får jag, sedan ett bolag numera bildat sig för arbetets utförande, i enlighet med berörda förslag, så vidt det afser fördjupning af åbäddeu ofvanför, under och nedom Ullervads bro, sprängning i Kottholms-strömmen, upprensning af sågfallet och Kottholms-kanalen samt dammbyggnaders uppförande och flyttning, till ett sammanräknadt belopp af 22,563 R:dr, deruti inbegripna 15 procent af kostnadssumman för arbetets tillsyn, redskapers slitning samt oförutsedda utgifter, vördsamt hemställa, det behagade Rikets Ständer, jemväl med afseende på det tillfälle till arbetsförtjenst, som genom företagets åvägabringande skulle tillskyndas den fattigare arbetsföra befolkningen i orten, såsom understöd till arbetets utförande, bevilja nyssnämnda bolag ett lån af 15,000 R:dr R:mt, mot så låg ränta och i öfrigt fördelaktiga återbetalningsvilkor, som kunna medgifvas. Om remiss till Höglofliga Stats-Utskottet, dit karta och handlingar torde få medfölja, anhålles ödmjukligen. Stockholm den 8 November 1865. A. M. Bolinder. Motioner i Borgare-Ståndet 1865. Af Herr FcUklllåll, A. E , angående förändrad lydelse af vittneseden.
Tu äst gammal vis och from, Sägh oss här til någon läkedom. Belsebub suarar, Husbonde them skolen i ffåå, Förty här ähr godh emne vppå. 13 Thz råd skall doga thz skolen i pröffua, Som i nu alle skolen ffå öffua. Thz var fordom iag till skola gick, At iag tenna skalka lärdom fick. Och lärde ther så liten en stund, At öffua skalke par så morgelund. Adam och Eua vill iag en dryck blanda, Mz min visdom och orther mongha. Viste iag huad han hade förbudit then man, Snart tå ville iagh suika han. Skulle iag en konst för päningar kiöpa, Och 7 par skoo sunderlöpa. Iagh vill them suika thz skolen i ffå vetta, Att te skola brinna i heluetes hetta. Effter thz ähr en quinna, Iag vill snart en skalkhet vpfinna. Skulle iag migh en betenkia itt dygn, Iagh funne väll på en huffuud lygn. Och henne så fför quinnan att liuga, At hon skall för migh både niga och buga. Forty honn mykyt fructigh ähr, Och en lithen fara på sit hierta bär. Iagh vill säia henne sådant tall, Hon skulle snart haffua sin glädie fall. Som thz stora ryktz nu går, Te komma snart hem till vår. Teras konungh suarade, Haff tack, haff tack tu ädele man, Som sådana råd oss säia kan. 14 Tigh höffues loff, hedher, ära och pris, Som ähr i sådana rådom vis. Sådana män skulle man när sigh haffua, När han skulle till greffuen at fara. Mitt samuet haffuer nu vpueckt, At suika adam, och all hans sleckt. Varer nu glade och springin som råå, Ther till vij kunnom thz rådet ffåå. Belzebub säger. Ach giffuer liudh i thenna stundh, Et skalkepar söckte mit hierta i grundh.
Att afmätning och delning af Socken-och Härads-Allmänningar måtte tillåtas, samt desamma sedermera ställas under ägarens enskiidta vard, så får Utskottet, hvad de förra angår, lemna deri upplysning, att uti 8 § af Kongl. Majus Nådiga Förordning af den 1 Augusti 1805 om Skogarne 1 Riket uttryckligen stadgas, att slika Allmän - 58 Den 3 Juni.' männigar obehindradt måga lagligen fördelas Sockneboarne emellan, enär derom hos Kongl. Majas Befallningshafvande ansökning göres, samt att intill dess sadane Allmänningar blifvit skiftade, tillkommer Socknens Inbyggare att om vården deröfver besörja; hvad åter Härads - All männingarne vidkommer, så finner Utskottet, att den. föreslaglie delningen deraf väl å ena sidan skulle kunna medföra åtskilliga förmåner, men att, iden andra dessa fördelar ej skulle uppväga de olägenheter, som dermed äro förknippade , dels i anseende till de delägande Hemman, hvilka ofta äro på fleta mils afstånd derifrån belägna, samt a HäradsAlImänningen ägt sin enda skogs - tillgång, och hvaraf förlusten ej igenom en ringa penninge-ersättning kunde godtgöras; dels i anseende till den misshushållning med skogen, sorn efter upphörande af nödig tillsyn, hos somliga Jordägare vore att befara, hvilka möjligen kunde mera följa vinningslystnadens råd, än de föreskrifter, som , grundade på erinringen af den skogsbrist, hvilken åtskillige orter redan vidkännas, och hvarmed efterkommande ännu mera hotas, fordra en verksam omtanka, ej mindre vid vården af den skog ännu är öfrig, än vid medlen att befordra dess återväxt, i anledning hvaraf Utskottet anser tjenligast, att författningarnes föreskrift i denna del må förblifva orubbad. 2:0 Att nitiske och kunnige Män måtte fa sig uppdraget att undersöka Skogarnes närvarande tillstånd i Provinserna och föreslå förändringar i redan utkomna författningar; så anser Ut skot - Den 3 Juni. 59 skottet sådana åtgärder genom den af Risens Högloft. Ständer föreslagna och af Kongl. Majit bifallna Comité, om hvars snara organisering
Jag vägar således hemställa om icke R. o. Ad. behagade, med underkännande af XJtsk:s utlåt., bevilja det anslag, som jag föreslagit, och som jag tycker är tilltaget så lågt som möjligt, nemi. till 100 r:dr för hvarje djurläkare, hvaraf antalet skulle blifva lika med ordin, provincial-läkarnes i hvarje län. Hr af Dalström, Gustaf Jacob: Jemte det jag får i allo förena mig i hvad Gr. Frölich anfört, får jag ytterligare, i hvad Westergöthland angår, beklaga, att StatsUtsk. ej fästat afseende på den motion Hr Sandelhjelm väckt. Jag tror att ett af de ställen, der det varit mest nödvändigt att anställa flera djurläkare, är Westergöthland eller i Elfsborgs län, emedan, såsom bekant är, detta län har en ganska långsträckt form och jemväl i öfrigt är af stor vidd. För det närvar, finnes der endast en djurläkare, sorn är stationerad i Wenersborg, och är södra delen af länet alldeles vanlottadt på en sådan person. Frih. Raab, Adam Christian: Då jag högeligen skulle önska bifall till Gr. Frölichs motion, tager jag mig friheten fråga, huruvida några prot.utdr. ankommit från de öfriga Stånden, om behandlingen af detta ärende. TJndert. Ridd.Secret. tillkännagaf, att PresteSt. i afseende på nu förevar, mom. bifallit Utsk:s yttrande; alt BondeSt. redan bifallit StatsUtsk:s första yttrande i frågan om djurläkarne och lagt det sednare till handlingarna, samt att från BorgareSt. ingen underrättelse ännu ankommit ang:de dess beslut i frågan. Frih. Raab: Hvad Borgareoch BondeSt:n angår, så synes det visserligen af Utsk:s betänk., att dessa begge Stånd bifallit TJtskrs utlåt., då det första gången förevar. Också var det egentligen endast om PresteSt:s beslut jag bort begära underrättelse. Men då nu 3 Stånd bifallit Utsk:s betänk. har jag intet vidare att anföra. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Gustaf:
Skuld 15,000: — Utgifter: Byggnader och reparationer 90,074: 33. Balans till år 1860: Summa 120,187: 56. c) Hospitalsbyggnaden å Hedvigsberg och Conradsberg. Debet. Balans från år 1858: Uppbörd: Extra statsanslag Hyresoch arrendeafgifter 68,750: — 1,075: — 69,825: — Balans till ur 1860: Cr e di t. Balans från år 1858: — Utgifter: Balans till år 1860: Kontant behållning . 32,340: 16. Från Revisorernes sida hafva dessa räkenskaper icke föranledt till någon erinran. Karantänsmrättningarne. Kongl. Kommerse-kollegii redogörelse för förvaltningen af de karantänsinrättningarne anslagne medel, hvilken blifvit utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten, utvisar följande förhållande: Debet. Balans från år 1858: Balans från år 1858: Utgifter: Emot denna räkning har hos Revisorerne icke varit något att erinra. 58 Kongl. Konvoy-kommissariatet. Sveriges enskilda handelsoch sjöfartsfonds räkenskap, i Kongl. Kammar-rätten granskad med anmärkningar, visar följande förhållande med inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1858: Tillgångar Uppbörd: Räntemedel Diverse inkomster Levererade medel från Kongl. Kommerse-kollegium Dito från Kongl. Balan* till år 1860: Credit. Balan* från år 1858: Utgifter: För sjöexpeditioner reserverade medel » karantänskostnader dito Bidrag till Sveriges och Norges gemensamma konsulsfond Karantänsinrättningen vid Känsö Svenska kyrkan i London Aflöning och arfvoden .„. Till Kongl. Danska Regeringen för Oresundska tullens upphörande För sjökarte-kontoret lotsoch fyrinrättningen lotspersonalens löneförbättring Optiska telegrafverket Trollhätte kanals och slussverks ombyggnad