Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vi ställde ännu en fråga till honom, och detta var nog för honom för att ögonblickligen göra sig till vår ciceron, följa 0 3 s gata upp och gata ned och visa oss allt, som i hans tycke var sevärdt. Han förde oss upp på det branta, befästa Michaelsberget med de storartade klosterbyggnaderna och den gamla basilikan, äfvenledes barockfördärfvad, genom hvalf och porA. B l o m b e r g foto. BATARNE MATAS. » STOCKHOLMSVECKAN » I SANDHAMN. KLARGORNING TILL SEGLATS. 5 - luften, hela platsen nedanför våra fönster var full af sorl och prat. Trottoarerna voro kantade m e d breda rabatter i alla nyanser af gult, rödt och grönt — sparris, tomater, kål och grönsallad. Robusta, korpulenta bondkvinnor i brokiga dräkter och pittoreskt knutna, hvita hufvudkläden rörde sig af och an, ordnande, säljande, pratande med hvarandra och kunderna, eller sutto majestätiskt tronande bland sina utbredda skatter. Ja visst, detta A. Blomberg IDUN 1899 var j u der griine Märkt, Bambergs beryktade grönsakstorg. Färgrik och liflig var scenen obestridligen och humoristisk nog att iakttaga så där uppifrån .. Min reskamrat fick i en hast skissboken fram. Medan handeln pågick som bäst, steg på afstånd en högtidlig sång af klara barnröster; den blef starkare, ljöd allt högre i den friska morgonluften. T y vädret hade blifvit vackert; de blå fläckarne på himlen växte, och solskenet bröt fram. V i sågo nedåt gatan; där kommo präster med fladdrande silkesbanér, och bakom dem hela skolor, med sina lärare i spetsen, gossar och flickor, alla sjungande en kyrklig hymn. Men den besvarades från motsatt håll af djupare stämmor, och näx vi sågo i denna riktning, kunde vi icke tillbakahålla ett rop af förtjusning. Öfver det långsmala torgets oregelbundna öfre del, präktigt aftecknande sig mot de grå murarne, skred den egentliga foto. '
Enligt de härom utgångne, i allmänna Tidningarne införde, tillkänna g i fvander», skulle* alla obligationer utställas på 5 år, men, i afseende på de låncapital, som meddelades emot 5 procents ränta, skulle i obligationerne åt Riksgälds-Contoret förbehållas rättighet, att, efter första årets utgång, räknadt ifrån obligationernes data, och 3:ne månader derefter i Tidningarne kungjord uppsägning, de låntagne summorne återgälda. För lån - Stals-Utskotiets Utlåtande IV.-o 118. capital åter, hvilka lemnadesl emot 4 procents ränta, skulle rättigheten för Contoret att låncapitalen återställa, efter kungjord 3:ne månaders uppsägning, icke inträda förr, än efter de första 4 årens förlopp, alt räkna ifrån obligationernes data. Varandes utaf ofvanberörde summa, i,3oo,ooo R:dr, endast 4>400 R*df lemnade emot 4 procents ränta. Lika med i832 års Revisorer, har Utskottet, under granskningen af Protocollen, funnit, att upplåningarne blifvit i det längsta uppskjutne och icke företagne förr, än behofven, som härmed skolat fyllas, vant nära för handen, äfvensom att, vid hvarje tillfälle, lånsummorne aro vordne inskränkte lill hvad nödvändigheten oundgängligen påkallat. — De hos Fullrrrägtige den 17 Januarii i83r, då, efter sistlidne Riksdag, upplåning första gången kom i fråga, förefallne öfverläggningar och discussioner vitsorda, att Fullmäglige, åt detta vigtiga föremål, egnat alf uppmärksamhet; och ehuru Utskottet för sin del ansett något ogillande icke böra fästas vid de motiv hvilka grundlagt det då antagne och sedermera utan förändring fortsatte system för ifrågavarande upplåning, anser Utskottet sig likväl böra uttrycka den öfvertygelse, att Fullmäglige, för att, så vidt möjligt, efterkomma R. St. föreskrift, bort göra försök alt erhålla lån lill lägre ränta, än den, som nu blifvit bestämd.
Denna ölverproduction, om den äger rum, är väl egenteligen sädes-produetipn. Men deremot hör man mycket klagas öfver brist på kött, ost, smör och talj, med flere, varor, som Landtmannen lemnar, och sorn nu mäste, införas från Finland och andra orter. Om jorden gifver för mycket säd till bröd, så kan. fion, i stället användas till boskapsskötseln, och fältens aftappning ändock vara lika nyttig. I afseende på de detail-förslag, sorn af Utskotten, blifvit framlagda, får jag anmärka, att det Konungen afgifvit om ersättning åt dem, hvilkas Verk blifvit npprifna, synes mig billigare, än def ena alternativet, som Utskottet framställt, det nemligen, att icke flera jordägare skulle deltaga, i vattenverkets ersättning, än de, som begärt dess utrifning, men att de öfriga, ehuru mycket gagn de deraf hade, skulle, emedan de icke begärt utrifningen, vara befriade från deltagandet uti dess ersättning. Mig synes billigt, att den som skördar gagn af en sak, äfven deltager uti kostnaden tor dess vinnande, antingen han begär det eller ej. Denna grundsats finnes ock förut af vår Lag iakttagen, i fråga om gemen - Den 12 Jula' c. m. 649 ^am stängsel, om delning af jord, med flere hushålls-angelägenheter. Stadgades ej detta såsom regel i afseende på frågan om vattenverks utrifning, så skulle det kuuna hända, då någon för odlingen af sin del uti en gemensam mosse, ville hafva etf vattenverk utrifvit, att de öfriga delägarne i mossen undandroge sig att instämma j en sådan begäran, för att kostnadsfritt njuta fördelarna af den, enes pfflingsffit, Men då skulle <let ock lätteligen kunna inträffa, att vattenverkets, lösning öfversteg den ens krafter ensamt, och att liela mossodlingen och samhällets förkofran derigenom utehlefve. Detta är den enda anmärkning jag i det pmstäudliga velat göra, och anhåller att den, i fall åtprrerpiss beslutes , måtta, få till Utskotten åtfölja.
Propos. hade varit att ställa Guvernören på S:t Barthelemy i samma ställning som Landsh:ne med afs:de på pensionsrätt så hade K. M. icke föreslagit att för honom skulle fastställas en pension af 3,000 Bko, utan att han skulle erhålla den för Landsför bestämda pension. Nu har bland motiven för pension åt nämnde Guvernör i förutnämnde Propos. blifvit framstäldt det lönebelopp han i denna sin egenskap åtnjuter, äfvensom i slutet af samma Propos, föreslås att han skall erhålla 3,000 Bko pension; det är således alldeles gifvet att 3,000 Bko föreslagits och blifvit af R. St;r beviljade och om bland motiverne ingått det uttryck att denna pension då var lika med Landsh:nes, så följer deraf alldeles icke, att i händelse Landshige pensionen af en eller annan anledn. förböjes, också Guvernörs-lönen skal! förhöjas. En sådan tolkning vore väl långdragen, så mycket mera som om den vore riktig, K. M:s Propos. vid denna Riksdag obestridligen, då den talar om Landshrge-pensionen, vore behäftad med en stor glömska, då den icke på samma gång omnämner Guvernörens lön, men som K. M. sannolikt icke ansåg Guvernören på Barthelemy böra hafva Landshnge-pension utan 3,000 Bko har han icke vid denna Riksdag kommit i fråga. Jag kan således icke finna hvar - Den 9 December f. m. 107 före man utan något bevis nödvändigt vill påtvinga Regeringen en glömska i detta fall. Frih. Alströmer: Man är visserligen berättigad att af föregående beslut draga den slutsats man finner för sin åsigt lämpligast, men jag gör deraf en helt annan slutföljd än Gr. Lagerbjelke, ty i K. M:s Propos. vid förra Riksdagen föreslogs, sorn äfven Betänk. uplyser, att Guvernören på S:t Barthelemy skulle ställas i jemförligt förhållande med K. Befh:de och derföre föreslog K. M. för honom 3,000 Rdr Bkos pension sorn då gällde för Landsb:r.
Hvad enskilde personer till Hospitalernn eif vi t, ber icke på mindsta sätt rubbas eller ifrån Gifvcirnes dervid hysta ändamål i någon del dragas, utan bor den af Gifvaren dervid lemnade föreskrift efter dess bokstaf'- liga innehåll följas. Då lagens fordran i detta fall är tydlig, så foijer äfven lika klart, att alla afsteg derifrån tillhöra Lagskiparen, och icke Lagstiftaren, att beifra och deremot lättelse meddela. Enligt nu gjorda motioner är det egentligen Gottland, Skåne och Östergöthland, för hvilka yrkas inställelsen af så kallade öfverskottsmedel, som årligen frångått dessa orter, men hvilka förmenas, såsom uppkomne af enskilda fonder, böra qvarblifva till orternas egna, nu i detta afseende mer än förr, vida utvidgade behof. Men, ehuru verkeligen sannolika dessa framställningar synas, och saken i följd deraf, serdeles hvad Gotiland beträffar, tyckes påkalla en närmare undersökning; så kan Utskottet likväl icke tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer att taga någon direct befattning med detta ärende, dä dels inga bestämda uppgifter äro lem - Besv, och Ekon. Utsk. Betänkanden. 565 nade eller några enskifta facta anförde, hvarigenom Kongl. Ordens-Gillet kan an*es hafva annorstädes disponerat några enskilda Fonderj dels sådant i alla fall rörer enskilda medborgares eller Corporationers förhållanden i anledning af beskrifven Dag,hvilka ernotgo §. Regeringsformen icke kunna komma under Riksens Högloft. Ständers eller deras Utskotts pröfning, utan böra å behörig ort och efter skedd undersökning till rättelse anmälas. Utskottet styrkes så mycket mera i dea öfvertygelse, att något annat förfarande icke härvid kan äga rum, som Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet vid 1815 Ars Riksdag atti alldeles samma mål rörande Visby Hospitals enskilda donationer och förvaltning afgifvit ett efter samma grunder författadt Betänkande, hvilket blef af Riksens Höglofl.
Län hafva ock de uppgifter blifvit meddelade, att Lagsökningarna, före den hä? utnaärkta tidpunkt, utgjort ungefär ltjo st. om äret; at.l flera år gatt förbi utan att någon Fastighet blifvit på Executive Auction försåld, samt att mimera flera lie m nia nsd el a r , oaktadt tre till fyra gången förnyade Auctioner, icke kunnat föryttras, *) Dessa underrättelser innehålla: att Spannemäl i Westerås Län, utbjuden till lägre pris än det i årets Markegångs-Taxa utsatte, icke kunnat föryttras ; att Allmogen i Skaraborgs Län, efter att hafya transporterat SU1 bafra 6 ä 8, mil, derföre icke erhållit mera äu 2 R;d. Tunnan, samt ätt uti Skåne och Östergöthland Menighetens förlägenhet kommit till den höjd, att mången, sedan han till Vanpris försålt sin egen Spatinemål, nödgats, vid . Auctioner inropa annan på credit, den han sedan, för att skaffa sig penningar, för hälften af inropspriset. i närmaste Stad försålt, **) Innehåller att UtsökningS-målen inöm detta djstrict utgjort: År 181 o; i8n; 1812: 1813: 1814; 84 g6, i84 262 371 samt redan under 3} månad af innevarande år 21a st., att oaktadt irenne Uppbördsstämmor på året blifvit haline, likväl icke hälften af Kronomedlen influtit; att Mantal Skatte Frälse och 1 Mantal Frälse i Kuddby Socken nu mera stå öde, osådde, utan Åbo och utan Brukare, oansedt liera å dem hållna Auctioner; samt att t Alt, Kr, Sk, i Östra, Dm 20 Juni. g Gr Förlägenhetens öfVereåc således renast tili orsaker. • • n r . ' i framställningen at ae orsaker, sorn vållat den öfverklagade förlägenheten, och till undersökningen om den tidepunkt, hvarifrån den samma leder sitt första ursprung.
Rotering, ordinarie, underkastad jord, som icke praesterar rotering in natura: om Vacance-afgift för densamma — öfver-: befrielse derfrån för ålskillige hemman i Jönköpings och Kronobergs Län . ibi/Vfe-TYftgs-penningarnes upphörande i Rikets Norra Län . ihiÄne-enhetens bestämmande lill en Riksdaler Courant Räntor, indelta-: dessas åleringående till Kronan . ibmfe-persedlarnes omsättning och förenkling . Ränte tjära', se Gottland. S. Sal tpeter-fondens räkenskaper: afskrifning af en deri balancerad summa * Segelfartens förbättrande å Götha eif; se Lån. Silfverutvexling: Bankens öppnande dertill Silfver-mynt, Rikets: angående ett nytt system för detsamma Skatte: försäljning dertill; se Bispmotala och Wisingsborg. Spanmåls-räntor, Kronans; se Kronan. Spanmål’s-understöd: betalnings-vilkoren härför . Spinnhuset i Götheborg: ifrågaställd utvidgning af detsamma Stats-Kerkels tillgångar för år 1835: angående en uppkommande brist deri . .. — tillstånd och behof, angående . — några fordringar; se Afskrifning. Sterbhusafgiftens erläggande i Stockholm och Götheborg Stjerstamj f. d. Capitain: uppförandet å Allmänna Indragnings Staten af en honom beviljad löne-ersättning Ständernas Inqvarterings-besvär: se Inqvarterings-besvär, Stängsel-förordning: angående vid sista Riksdag framstäld förslag lill en ny sådan Säffle i Wermland: angående mede! lill Canaloch Sluss-byggnuden derstädes • T. Tackjern} belåning derå; se Banken. Tionde-anslags åter ingående till Kronan; se Kronan. Trollhätte Canaloch Sluss-verks Bolags-actier; se Adier. Tullqvaniars anläggning å städers områden, angående i3. — beskattning ,3. Tulltaxa: ett uppgjordt förslag till ändringar i den nu gällande . 55. /> U. V 11-Discont-fonden: anslag dertill . , a5.
Under Congressens sammanvaro i början af innevarande år, förkastades med stor pluralitet en Bill, som till befrämjande af inhemska Manufacturerne hade för ändamål, att med ökade procent höja importtaxan. ”O t) vi begynna, sade en dervarande Representant, Herr Hamilton, att inrymma fördelar åt vissa industriens grenar och ldnna andra ur sigte, skola vi uppväcka afundsjuka af alla slag och satta sjelfva Unionens bestånd i fara. En hvar artikel som vi utströko af vår importtaxa, blef fråntagen vår Handelsmarins rykte och välmagt. Den frie Statsborgaren, som nu kännande sitt eget värde, uppstiger med morgonsolen och uppsöker villebrådet på det daggiga fältet, skulle förbytas i eu utmärglad, försagd Fabriksarbetare, som af 24 timmar, aibetar ib.” Den vårda talaren, som inom detta rum , så mycket i frat emot det fria import-systemet, och trott följderne deraf blifva, nya behof, nya beskattningar, nya laster, cosrnopolitiska åsigter m. in. Ilar likväl förklarat sig vara vån af den allmånnn Nåringslriheten. Denna delning, denna olika tillämpning af förtnoner , är hvad den anföide Americanske talaren klandrat, och jag i det föregående anrnåi kt, soin varande Den 14 Augusti f, mt grundfelet i prohibitif-systemet. En inhemsk Näringsflit kan dessutom icke äga rum, utan en stor utrikes handel; ty hvilket laud är vål nog rikt , åger nog mångfalldighet af producter, för att kunna försaka communicationen med andra länder och endast finna sig belåten med den inre cireulationen, som i öfrigt utan en yttre impuls snart skulle afstadna. Ingen Nation kan ensamt sålja, utan att icke af en annan tvingas återköpa j och om i det fria varubytet, som år gfunden för all handel, vore en Stats förlust, skulle icke då hvarje Lands Administration kunna inse det, och skynda att vidtaga sådane författningar, som hämmade importen och endast befordrade exporten; men i stället att befordra sitt
' ‘ ' 'Å ' N . lämpliga tull-a fgi fl er, Svensea land l mannen finner tillfälle för sig öppnndt, *tt kunna ingå i taflan med ett fremmande lands producenter, Slockholm skall blifva mera rikligen lörsedt, och den af sig sjelf härvid uppkommande concunence både motverka uppjagade pris å nödvändigheis-varorne, samt utgöra en verksam häfkraft lill åstadkommande af förbättring i de närings-grenar, som med landtbruket ega sammanhang. I öfverensstämmelse med denna åsigt, och då dessutom exc^plionslagar i ett eller annat afseende betydligen försvåra det vid beskatluingens uppgörande nödvändiga beräknandet af tull-inkomsternas belopp, få Rikets Ständer hos E K. M. i-lindard, anhålla, det hädanefter icke något serskildt undantag för Finland måtte ega rum, utan delta land Vara underkasladt samma lull-afgifter, som i allmänhet blifva af Rikets Ständer å inkommande varor bestämde. Rikets Ständer framhärda &c. Uppfäst och godkändt bos Ridd. och Adeln den 17 Jun ii |8‘'4’ Prt-sle Ståndrt dun 17 ru Sia lidet elun 17 Bontle-Sla ndet den 17 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Bevillning af utdelningen å Trollhätte Canaloch Sius sverks-Bolags adier. (Bevilln. Ulsk. N:o 12.) S. A. K. Då, vid pröfningen af de underd. besvär, hvilka af Directionen öfver Trollhätte Canaloell Slussverk hos E K.
Sttajit i unDerDånighet anmält. §. 62. ©cDan 28i fålunDa fullänDat De värf, Djj, fålom ©vettffa golfetö DntbuD, ålegat, håfve 28i, mcD iakttagande af föreffriftcn i SftfäDag^DrDningenS 2 § att i Detta DvifsDag^Söeilut beftämma Dagen, Då Siifettf ©tänDer åter (Tola fammanträDa, härmebelft velat falla Dem, forn viD näftfommanDe lagtima DviföDag, på grunD af laglig rätt elier efter föregånget orDentligt val, böra t råDjlagen od) befluten Deltaga, att, l)är i åpufvuDftaDen, Den 15 ‘fto* pember 1853 fig infinna; åligganDe Det veDerböranDe att, utan färffilD på* minnelfe od) utan annan anleDning än Denna fallelfe, beförja, Det valen till SvifäDagémän, Der fåDana val ega rum, t laglig orDning od> viD anfvar, unDer loppet af näft förutgåenDe Slugujti månaD verf (tällan, hvarviD till nog» grann efterrättelfe iakttaga^ bör, l)vaD 11, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 22 o dr 77 §§ ERiköDag&DrDningen fann lil § Diegeringö^ormen, i affeenDe å Stiftf* Dagémanna*valen, §ullmagternaö behörighet od) öfriga f>irf>öranDe omftänDig* heter, ftaDga od> förmå. 59 ^ill t)ttermera roijjo, att (355i allt
Besvärsock Ekon.-Utskollels Betänkande N:o 37. 49 en sådan begäran kunde några formela hinder icke möta, ty den Ständerna tillkommande rätt, att i hvilket ämne som helst till Konungen frambära sina önskningar måste älven berättiga dem att gifva Kongl. Majit sin mening tillkänna, i händelse till deras kunskap komrae, att Norges Storthing hade till Kongl. Majit inkommit med ett förslag till grundlagsändring, som skulle rubba Unionen eller beröfva Sverige någon dess rätt och fördel. Detta var den andra synpunkt, ur hvilken den af Herr Dalman å bane bragta frågan måste betraktas. Således, är Norska Storthingets beslut att afskaffa Riks-släthällare-embetet af den beskaffenhet, att det rubbar Unionen eller beröfvar Sverige dess rätt och fördel?
Maj:t i Räder förordna, at äfwen för Helsingelcmd en dylik Lxtia Domare ma utses, som dock i bagge Domsagorna kunde ivid sig yppande nödiga tilfällen biträda. Stockholm den i6 Februarii i8ic>. Pa Högloft. RidderskaPa Högwördige Prestepets och Adelns Ledamö- Ståndets Ledamöters ters rvägnar magnar 6arl 6. Lt^ernsteZt. Pa Högtarade BorgarePa Hederwarda BondeSlandets Ledamöters Ståndets Ledamöters magnar Vägnar k. n. Lrevesmiibl. Lris Olsson. goli. HolmbsrZSSon. Högloft. Nidderskapet och Adeln arffiljdes klockan 8. In iic!em krotocolli 6. 8 il vs rs tolxo. Lördagen den 3 Mars. klenum kl. ; is förmiddagen. kckaMsn Friherre ^xel l.ÄZsrbgslke hade inlem nät en sa lydande: FuA - Den z Mars. :2i Fullmagt för Ofwerste-lEitLNLnten wid Orlogs-Flottan, Högwalborne Friherre .jokan l.gZel-. K^LtKc.- , ut wid tönningen til Listor för walet af Tryckfrihets-Lomminen uttaga min Lott, som för godt erkännes. Stockholm den z Mars i8lv. Friherre, ^lajor. efter hwars företeende Friherre kosenkans, 8oKsrinZ, Friherre k.3Z6> bjelke och Herr 8iikver5tol^e, kreMiL 8rlinuel, framträdde för at lotta tilLieäo ier til utnämnande af Tryckfrihets r Lommitten, och erhöll Friherre lbosenbLne den patecknade lotten, i följe hwaraf han såsom Oröm-nis LIeÄoistulle inga och de öfrige -nne Herrar såsom 8uj)pleainer ester deras Ordnings-Nummer pa Riddarhuset.
För att kunna göra åsyftad nytta bör, vid fall af klåda eller sårnader, behandlingen upprepas med ej allt för långa mellantider, och de angripna ställena hållas fuktiga med utspädt Salubrin icke allt för kortvarigt. Efterse närmare den hvarje flaska Salubrin åtföljande beskrifningen. G r a t i s erhåller man vid Salubrinets användning en uppfriskande luft i rummet. Depositionsränta 5 % Sparkasseränta 5 % A hvarje sparkassebok kan lyftas intill 1,000 kr. 1 månaden utan uppsägning. PROPELLERN. pr mtr. Siden-Armures, Monopols, Cristalllques, Moire antlque. Duchesse, Princesse, Moscovite, Marcelllnes, siden till täcken och flaggor m. m. portooch tullfritt till h e m m e t. Profver och katalog omgående. — Dubbelt porto till Schweitz. ~9 @ Klänningstyger I DOCKAN: AKTERSKEPPET MED ENA Siden-Damast _ fr. 9 0 öre — 16,45 Siden-Bastklädn. pr robe » kr. Extra l:ma D:0 högsta kvalité, med fin arom och full styrka 0: 90 pr kg. Prima Campinos 1: 00 » • Finaste PLANTAGE-KAFFE, kraftigt och v ä l s m a k a n d e 1: 05 pr kg. Utsökt god PORTORICOART 1: 10 » » Extra • m a COSTA RICA ... 1:12 » • Finfin ljus Java, mycket godt 1:15 » » Extra i:ma GUATEMALA, särdeles omtyckt 1: 20 ». Finare kaffesorter till högre priser finnas äfven å lager. Allt pr säck om cirka 60 kg. samt 5 öres högre pris då minst 10 kg. köpas. Sändes till landsorten mot efterkraf eller förut insänd remissa. Prof af samtliga sorterna erhålles franco mot insändande af 20 öre i frimärken.
Enär det serskilda, ansenliga, understöd utaf allmänna medel, som för fullbordandet af den nya kyrkobyggnaden i Hernösand erhållits, endast i egenskap af lån med bestämda ålerbelalningsvilkor blifvit begärdt och af Rikets Ständer beviljadt, skulle efterskänkandet af den fordran, staten för samma lån eger, ofelbart komma att utgöra ett serdefes betänkligt prejudikat, helst då en sådan eftergift ej kunde anses vara föranledd af några, vid lånets erhållande icke förutsedda, men sedermera inträffade händelser eller andra tillfälliga omständigheter, hvarigenom lånlagarnes förmåga att sin betalningsskyldighet uppfylla blifvit i väsendlligare män förminskad eller helt och hållet tillintetgjord. Med afseende härå och då den ifragaslällde afskrifningen af omförmälde lånesiimma naturligtvis skulle förorsaka ej allenast en icke obetydlig minskniag i Riksgäldskontoret nu egande och för mångfaldiga allmänna behof påläknade tillgångar, utan ock en framtida obenägenhet emot beviljandet af enahanda, utaf andra menigheter sökta, och för dem möjligen högst behöfliga, låneunderstöd, får Utskottet hemställa att Jenna afskrifning icke må varda af Rikets Ständer beviljad. Stockholm den 24 Februari 1851. Reservation af Lektor II allman: “Under medgifvande al den i allmänhet rigtiga grundsatsen, att vid liqvid af de lån, staten beviljar, föreskrifria vilkor böra noggrant iakttagas, tior jag likväl, alt föräållanden kunna inräffa, då ett undantag från den allmänna regeln är af billighet påkalladt, och de af Rikets Ständer vid (lera tillfällen beviljade afskrifningar och förändringar i stadgade betalningsvilkor visa, att föregående Ständer så bedömt saken. Ett sådant förhållande synes mig ega rum i afseende på den sökta afskrifningen af ett, vid 1844 och 45 årens riksdag, 22 Slats-ltskottels Utlåtande, N:o 70. till Hernösands stad och Hernö landsförsamling utlemnadt lån.
Då denne person sedermera faller socknen till last, söker man att få reda på den socken, der han sednast varit mantalsskrifven, för att skaffa honom underhåll, men sådant låter sig icke alltid göra: och om det kan upplysas att han för i4 eller flera år sedan varit mantalsskrifven någonstädes, skall väl den socknen straffas med dess underhåll, då andra socknar under tiden genom vägrad mantalsskrifning försnillat Statens inkomster, gagnat dess arbetskraft och ensamt vållat oordningen ? Det är klart alt myndigheterna och K. M. icke kunnat fästa mycket afseende på 1788 års författning i delta afseende. Man har ock alltid dömt och förfarit så, att den församling, der en sådan person sig i flera år uppehållit utan att vara mantalsskrifven, äfven fått vidkännas hans underhåll. Det nu föredragna momentet är icke uppfattadt i de ordalag, att det i sitt nuvar. skick kan antagas utan att medföra betydliga svårigheter. Det faller af sig sjelft, att tilltänkt flyttning från en församling till en annan icke medförer rättighet till mantalsskrifning. Det mäste vara lagstadd tjenst, det måste vara verklig tjenst, som äger rum, innan mantalsskrifning får komma i fråga. Sker åter flyttning från landet till Stockholm vid legoslämman i April, är förhållandet annorlunda, ty denne person är redan för det löpande året mantalsskrifven uti den socken, hvarifrån han kommer, och detta fortfar lill påföljande legostämma den 24 October. Stannar han då Den 15 M a r s f. m. qvar, hörer linn till Stockholms stad, flyttar lian åter på Jandet, måste han ovillkorligen skattskrifvas i den församling, dit han kommer.