Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
”Sedan de offentliga anslagen blifvit, ”på sätt hittills skett, bestämde, skall en ”permanent Auctoritet, vare sig StatsContor ”eller något Rikets Ständers Verk, åligga ”att, efter det TaxeringsCommittéernas ar”beten ifrån Länen blifvit insände och In”komstCapitalet öfver hela Riket blifvit för ”året kändt, derefter uträkna och genom ut”färdande kungörelse tillkännagifva, hvad ”procent af detta Capital Statsbehofvet för ”året utgör. Denna procent, hvilken man, ”till exempel, kunde kalla den årliga Skat”teprocenten eller Skatten, är följaktligen ”just densamma procent, hvarje medborgare ”skall erlägga af den inkomst, hvartill han ”för året blifvit taxerad. Tabellen N:o i4 ”utvisar resultatet. Det faller genast i ögat, ”att ju större Taxerings-Capitalet för Riket ”blir, desto mindre procent deraf kommer ”Skatten att utgöra. ”Man besinne äfven, huru litet ange» ”lägen hvar och en bör vara att blifva ansedd ”äga mindre inkomst, än han verkligen äger, ”enär den årliga Skatten, af ett såmedelst ”öfver hela Riket för lågt uppsatt Taxerings”Capital, i samma mån utgår efter en hö”gre procent. Härtill kommer nu, att den ”skattskyldige har, i och genom den årliga ”Skatte-procenten , i ett för allt liqviderat ”Statens anspråk. Alla de särskilda ulla - a3 ”gor och afgifter, som nu utgå och under ”skiljaktiga namn drabba alla yrken, närin”gar och classer, försvinna. Jordägaren, säborn ofvan sagdt är, slipper allt annat, hvar”af han hittills varit betungad; Borgaren äfvenledes hvad hittills direct eller indirect, ”personligen eller i och för yrket, varit ho”nom ålagdt. Köpmannen och skeppsreda”ren vidkännas inga indirecta utlagor af tull ”eller annat. Alla Stånd dela vinsten afBran”vins-afgifternes, ChartaeSigillatee-afgiftens ”med flere dylikas upphörande.
Steviforer, anutärfte enabanba föra bållanbc uti befi öfwer fantilia Stevifererå Söerättctfer, un* ber b. 11 gebruari» betta år afgifne utlåtanbe 9t:o 62, foreflagit, att enär, utom 8:be £-utfmub?2itelnå anftag till eftra utgifter, öfrige vå Jpuftvub52titlarne amvifabe nies bel böra wara imberfafiabe öppen reviftou, 91, ©t:r måtte förnya beraS t;oS öl, 3)?ai;t mib förflutne Stifåbag gjorbe unbcrb. anbåttan, att tveberböranbe, font af ©tatå?SÖ?ebel uppbära förffotter, emot rebotviåning, måtte anbefallaå, att berföre afgifma fpeciftfe pcb vcrifteerabe Slebogörelfer, bwaröfmer bet SBerf, forn utbetalt mehlen, (Tulle !)afma till? ftjn; finnér lltjlottet nu någon ferffilb åtgärb i affeenbe å nyjtberörbe utbetalningar icfe wara af nöben, 5 §, ©eban öl. .kammarrätten ålagt Sfeviforen Lundmarker, att nteb 120 9i;br 4» f. 2 r. löanco återbetala ben erfattning fan i egenffap af Stebogörarc å ©aleafen 2Se(lerwif, imber i8t5 årå ©rpebition, fått uppbära för befunne öftverffotter, efter afbrag af brifierne pcb ben bo? noin tillfommanbe af|?rifningå ;(Jontoiret o rf; öl, ÖTaniuiar
V 40 71 fens , om pension >4 Se Indragnings-staten, 18. 4 i 243 2,3 b. ¥ 40 b. V 40 b. V 40 Stenkol, om halfva tull-uppbördens för utländ ska Stenkol användande till understöd för Höganäs Sterbhus-ajgiften , se Stats-Verket , dess in41 4 2 22 1 b. | 40 b. 5 40 b. | 40 b. | 40 105 komster, ordinarie, sid 5. » om nedsättning deruti, Bil. Litt. J. 4 1 64 1?, V 40 b. V 40 a. V 40 b. V 40 157 Svar på återremiss , , , , 4 1 226 14-15 I40 ¥ 40 ¥, 40 V 40 14 Kongl. Maj:ts Nådiga Bifall , 104 Stipendier, tili resor i teckniskt afseende; se Anslag för en gång, k) » Medico-Theologiska , angående; se Hufvudtitel Tionde, sid. 6. [MKWKMoaiB i 7 s. N:o Stipendier för Skollärare-Elever , se Hufvudtitel Tionde. Stock fångst för Sågverken i Vesteroch Norrbottens Län, om förändring i Kongl. Brefven derom af den 2 Maj 1826 och den 18 Juli 1827 Stockholms Elementar-Skola , se Hufvudtitel Tionde , sid. 11. n Gymnasium} se Hufvudtitel Tionde, sid. 7. » Slottj om förvaltningen af anslaget för byggnader och reparationer derå; se Anmälan 210.
Till hvad Ranko-fullmäglige omförmält angående det vid sistförflutna riksdag ifrågasätta åvägabringandet af ett för de tre Skandinaviska rikena gemensamt mått-, vigtoch myntsystem, torde Utskottet böra foga den upplysning, att, sedan den af Rikets Ständer beslutade underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t inkommit, hade till en början och enär anledning förekommit att enahanda fråga om antagande i de Skandinaviska rikena af ett gemensamt mått-, vigtoch myntsystem äfven i Norge och Danmark blifvit väckt, upplysning härom från nämnda länder äskats; hvarefter och sedan de begärda upplysningarne inkommit samt, enligt desamma, förslaget att särskildt för de Skandinaviska rikena antaga ett gemensamt mått-, vigtoch myntsystem, syntes, jemväl med afseende ä yppad fråga om införande i de Europeiska staterna i allmänhet af ett lika system i dessa hänseenden, icke kunna med utsigt lill framgång nu göras till föremål för vidare behandling, Kongl. Maj:t, vid ärendets förnyade föredragning den 2 September 1865, förklarat Rikets Ständers underdåniga framställning i denna del icke för närvarande till någon åtgärd föraideda. Hvad nu först angår den ofvan omförmälda, af Rikets Ständers Revisorer gjorda framställningen, finner Utskottet denna framställning åsyfta en sådan förän dring af rikets mynt, som förutsätter jemväl förändring i de hufvudgrunder, hvilka äro bestämda genom nuvarande stadganden i iagarne angående myntbestämningen och för Rikets Ständers Bank; vid hvilket förhållande och då hvarken Revisorerne i ämnet afgifvit något bestämdt förslag i den syftning deras framställning antyder, ej heller annorledes vid innevarande riksdag något förslag rörande denna sak blifvit väckt och till Utskottet remitteradt, men det, enligt 2:dra § a(
Jag tror att 180 9 års lagstiftare genom det stadgande i Reg:sF:ri, som 12:te §:n innehåller, hafva förfarit ganska vist och klokt och i fäderneslandets sannskyldiga interesse, hvarföre jag vidblifver min hemställan om det framställda förslagets förkastande. Hr Tersmeden: Hvad först och främst beträffar det af den siste talaren framställda yrkande att Grundlagen skall efter ordalydelsen tolkas, så vill jag endast fästa upmnrksamheten derpå att enl. nuv:de ordalydelse skulle 12:te och 13:de §§:iie i vår Reg:sForm stå i verklig disharmoni med hvarandra. Om under afhandlingar och förbund med främmande makter äfven kan inbegripas en offoch defensiv allians, så ligger det i en sådan allians’ natur att deraf mycket lätt kan omedelbarligen följa ett krig. Genom ett förbund, ingånget efter den förm som 12:te §:n nu föreskrifver, skulle således Konungen kunna försätta Riket i en sådan ställning att ett krig deraf blefve en ovilkorlig följd, antingen med den makt, hvilken offoch defensiv-alliansen åsyftar eller ock med den makt, med hvilken traktaten ingicks, hvilket ej kan anses annat än som ett löftesbrott. Jag vill härmed säga att I3:de §:ii, som föreskrifver att när Konungen vill börja krig skola samtlige StatsRåden deröfver höras, är utan ringaste betydelse. Således kan jag icke annat än anse Const.Utsk. äfven ur den synpunkten handla rätt och konseqvent, då det sökt att ställa dessa gg, hvilka äro af mera 500 Den 25 Juli /. m vigt iin den 11 :te, i ostridigt sammanhang med hvarandra. Jag fortfar att anhålla om propos. på bifall till Utslcs förslag. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han nu, då ingen falare ytterligare aniniilt sig, finge, innan propos. framstiilldes, fästa upmärksamheten på en oegentlighet i en af de propos.-r, som af några talare blifvit begärd.
Annu, likväl, står Gu2 H. - 10 74 Den 28 Augusti. slaf Wasas, elen Svenske riddersniannens, bild Jer, på platsen nära detta Hus; ännu prydas dessa murar af Lennart Torstensons, af Axel Oxenstjernas, af De la Gardies, af Johan Baners, af Wrangels oell Stenbocks sköldar, af sä många andra, med ära förvärfvade; ännu finnas bär män, som, utan ali känna pulsen klappa med ökad hastighet, skådat döden under hvarje skepnad rätt i ansigtet; ännu en talrik och ädel ungdom, sorn med begärlig längtan skulle gä hvarje fara till mötes, när äran och fosterbygden kallade; ännu så mången man, hvars yrke icke är vapnens, men som aldrig skulle förmås alt af feghet vika en härsbredd frän sanningen och rättrådigheten. Ja, af sädane män består ännu det stora flertalet af detta Stånd; men förgäfves skolén J bland dem söka någon, som icke vet, som icke känner, att fäderneslandet är allt och att ärfd förtjenst är ingen, derest den icke uppbäres af egna värdet. Och vi skulle vanhedra oss af usel rädsla för oförnuftets hotelser?!? — J håfven missräknat eder: jag läser missräkningen på hvarje anlete rundt omkring mig: så djupt har Svea Ridderskap och Adel icke nedsjunkit! Man andre detta språk, sorn utan åtal eller beifrande fått sprida gift öfver alla landsändar. Mä lag stiftas, må lag bättras, enligt lag» uf förnuftet. Dertill skolom vi linnas redubogne, en hvar efter bästa velt och samvete. Ganska mänga ledamöter hördes härtill yttra bifall. Gr. Löwenhjelm, Carl Gustaf: Afven jag instämmer i den sist talande värde ledamotens åsigler. Äfven jag är varm för hvarje verklig förbättring. Jag begagnar här min riksdagsmannarätt, då äfven jag anger moliverna lill det votum, jag kommer att här nedlägga. Flera talare hafva grundligt och med sakkännedom uppdagat det hvilande representationsförslagets manga brister.
Men 0111 det utgör en helig pligt att bereda skydd mot fienderna till vår Den 25 November c. ni. 3i7 inre trefnad, och att åt samhället söka återbringa förtappade likar, så lärer sådant likväl icke böra uttränga den lika heliga, och kanske annil vigtigare förbindelsen, att åt de samhällsmedlemmar, sorn lugnt och idogt deltaga i de olika grenarna af det fria samhällets verksamhet, äfven bereda den trygghet mot yttre våld, sorn ensamt står att vinna genom lifvandet och underhållandet af nationens vilja och förmåga att mot främmande ingrepp försvara sin frihet och sitt anseende. Det är på delta förhållande vår uppmärksamhet hör vara riktad vid behandlandet af de ärenden , som angå krigsväsendet; — det är denna uppmärksamhet jag påkallar af Utsk., då jag tager mig frihet anhålla om återremiss af nu förevar, betänk. äfvensom att dessa mina anmärkntr matte vid återremissen blifva följaktiga. Frih. Lagerbjelke, Joli.: uppläste derefter följande: Emot StatsUlsk:s utlåt. N:o 354, ang:de anslag å extraslatsreglertn, framställa sig otvunget flera anmärk:r, och bland andra den, att Utsk. endast beräknat anslagen för 3 år, ehuru Ständerne redan utsatt tiden för deras nästa sammanträde till den i5 Januari i845, i hvilket afseende jag förenar mig med de herrar, sorn förut yttrat sig, att extia-statsregler:n bort beräknas till nästa riksdag, såsom hittills skett; menför att icke alltför mycket upptaga tiden, vill jag endast påkalla H. R. o. Ad:s uppmärksamhet vid följande ämnen, hvilka äro af synnerlig vigt för sjöförsvaret, nemi.: Eli 6:le punkten af utlåt. litt.
— Oindelt spanmål, 18 t:r, efter enahanda pris, till » » 120: tillsammans B:ko R:dr 1,783,780: motsvarande i Riksmynt 2,675,670 R:dr. I likhet med hvad i Utlåtandena N:ris 42, 43, 71, 72 och 122, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 2:dra, 3:dje, 4:de, 5:te och 6:te Hufvud-titlar, skett, får Utskottet, beträffande de löneförhöjningar och nya löneanslag, hvilka komma att af Utskottet å denna Hufvud-titel tillstyrkas, åberopa sin i Utlåtandet JV2 41 gjorda, af Rikets Ständer gillade, hemställan i afseende å tiden för beloppens utgående, äfvensom de beslut, Rikets Ständer i anledning af nyssnämnde Utlåtande dels redan fattat, dels komma att fatta rörande der föreslagna vilkor för löneförhöjningarnes åtnjutande. Uti anslagen å Sjunde Hufvud-titeln hafva följande förändringar ifrågakommit: Bill. till R. St. 4 Samt. 1 Afd. 2 Band. 28 Baft. 1 2 Slals-Ulskoltels Ullålande JM 156. l:o Af Kongl. Maj:t är föreslaget att aflöningen för Departements-ckefen mätte, i stället för 10,300 R.dr, som densamma nu utgör, hädanefter utgå med 13,000 R:dr; och får Utskottet, i likhet med hvad i fråga om löneförhöjning åt Cheferne för Landtoch Sjöförsvarssamt Civil-departementen förut blifvit hemstälidt, tillstyrka, att den äskade anslagstillökningen, 4,300 R:dr R:mt, må af Rikets Ständer bifallas.
Tafgazmer a£ ylle ocli bomnll, Linnegarn af Alrnedahls till fabrikspris, ICostymgarn, Mattvarp, CrBmefli.1.gadt Fiskegarn till Gardiner; Fiskredskapsgarn, Vgfskedar m. m., allt till lggsta priser AXEL HINDERSONS Oarnbod, Hiitoi-get 13. Fiiial: G.iitgatan 18. Nya ~ush %llsskolan. (for bildade flickor). ForestAndarinna: Friiken H. Cronius. N y a Husla~llsrslkolansl Xatsalar Vestxa Trijldghrdsgatan 19. OBS. SBrskild inatsal for fruntimmer. Hygieniska OBS. Skodon tillverkas for Herrar, Darner och Barn, I Prisbelonta af ~riikt-~efol: A~toreningen. Skodon tlllverkas afven efter modern fason. Allt nrbete 11tf6res noggmant ocl~ af bjista mnteriel. Reparationer verkstallas val och p l bestamd utlofvad tid. P. GUST. Vasagatan 10, Stockholm. Forsaljnin~slokaler: necWa ObserneraY Bottea, en, tvd och tlgpe tr. upp aenorn direkta f6rbindelser mid inoch utlandets foralmsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvannamda artiklar b l t t r e och bilsigm-8 kin n&amp;gon annan uch torde en hvar genom besok i mina lokaler eller genoni reqvisition af profver och varor lItt blifva ofvertygad om fordelen att hos nlig fylla sina bellof a£ dessa artiklar. Ytterligare om kvinnors arbef sloner. Den kvinliga jarnvagspersonalen. Den 2 jnni 1593 tillsattes af Irongl. maj: t en lzoinitd med nppdrag att afgif va fiirslng till nytt afloningsreglemente for jarnvagspersonalen. Till ordfomnde i denna komitd forordnades generalpostdirektor E. von.
Föredrogos å nyo och biföllos fö!» jande Bevillnings - Utskottets, den 1 dennes, afgifna och, den 13 derpåföljde e. m., på bordet lagda Utlåtanden t N:o 39, i anledning af väckt motion om lindring i Städernes allmänna utskylder; N:o 40 , angående väckt motion om befrielse från Bevillning efter 2:dra Artikeln för egare af Krono-, Kronoskatteoch Frälse, skattehemman i Småland; N:o 4a, angående väckt motion om befrielse från Bevillnings-afgiflen för Grufvearbetare. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets, den 1 dennes, under N:o 43, aflåtna och, den 12 derpåföljde e. m., på bordet lagda Memorial , i anledning af RiksSiåndens skiljaktiga beslut, angående stämplade Pappers-afgiften, fann Ridderskapet och Adeln för godt att instämma uti Högvördig 6o Fröt, Utdrug den 17 Augusti 182g» ge Preste-Ståndets beslut, att Testamenten till fromma Stiftelser ml från cbartering fritagas ; hvarjemte Ridderskapet och Adeln biföll Bevillnings-Utskottets hemställanden om förtydligande af redactioneme , anglende Våg-atfester och Arfskiften, samt rörande 13 §. 7 Mom. och 16 i Författningen; äfvensom Ridderskapet och Adeln godkände de af Bevillnings-Utskottet, i afseende å öfrige frågor, föreslagna Voteringspropositioner* S.D. Föredrogs 3 nyo och bifölls Bancooch Lag-Utskottens, den 525 sistlidne Julii, under N:o 69, afgifna och , den 10 dennes e. m., p! bordet lagda Betänkande, angående upphörande af Bankens rättighet att med egna käromål draga sina Vederparter från deras lagliga Domstolar» S. D.
De bestämmelser detta förslag innehöll voro följande: “l:o lånets belopp utgör omkring 11 millioner Riksdaler; “2:o lånet upptages och liqvideras i Svenskt mynt; “3-o inbetalningarne å lånet verkställas omedelbart till Riksgälds-kontoret; “4:o ränteliqviderna och kapitalafbétalningarné ske i Stockholm; “5:o såsom den dag, under hvilken skuldförbindelserna skola utfärdas, föreslås den 15 instundande Januari; “6:0 lånet tillhandahålles Riksgälds-kontoret sålunda, att under hvardera af de fem första månaderna utaf år 1865 erläggas två millioner Riksdaler och un der den sjette månaden en million Riksdaler; “7:o lånet skall vara återbetaldt inom tre år; “8:0 rättighet förbehålles Riksgälds-kontoret att efter första årets förlopp uppsäga hela lånet eller delar deraf, dock ej mindre än V2 million Riksdaler för hvarje gång att återbetalas sex månader efter uppsägningen; “9:o räntan liqvideras här i Stockholm halfårsvis; “10:o den betingade efter år beräknade provisionen godtgöres i sammanhang med ränteliqviderna; “ll:o för ifrågavarande lån hypothiseras Svenska fonderade 4 */2 procents obligationer å ett efter ränteskilnaden lämpadt belopp; “12:o de till hypothek för detta lån eller derför utfärdade skuldförbindelser er bjudna obligationer, som tillhöra 1864 års jernvägslån, mottagas i sådant 60 Stats-Utskottets Utlåta}, de J/s 2.9. afseende, utan att derförinnan behöfva stämplas och förses med låneöfvertagarens påskrift; och “13:o. Biksgälds-kontoret berättigas att, emot andra till värde och beskaffenhet jemförliga fonderade Svenska obligationer utbyta såsom hypothek förut aflemnade obligationer äfvensom att i den mån räntekuponerna för de hypothiserade obligationerna förfalla till betalning och räntan för nu ifrågavarande lån blifvit betald, återbekomma dessa kuponer.“ De sålunda föreslagna bestämmelserna föranledde från Mannheimers sida endast följande erinringar:
Ränta, sine pantsatte persedlar återlösa eller de derå utgifne I/ån omsätta} i| sammanhang hvarmed den föreskrift hot BancoStyrelsen lemnäs, att, sedan allmän Kun* görelse härom blifvit, på Banco-Fullmägtiges underdåniga anhållan , af Kongl. Majtt i nåder utfärdad, låta vid början och sedermera 2:ne gångef, under loppet af hvarje fjerdedels år i Stockholms Dagligt Allehanda införa Ordnings.Numrorne och data af de Pantsedlar, för hvilka Lånen under nästförutgångne tre månader förfallit) med erinran , att samma Panter måste hos Banquen infrias eller omsättas, inom sex månader från hvarje Pantsedels förfallodag, och sådant vid påföljd af lösnings-räitighetens förlust. Börande denna förändrade ordning vidtaga från och med den dag Kongl. Majds nådiga Kungörelse, i detta afseendeutfärdas, och Kongl. Kungörelsen af den 29 Sept. 1818, i följd deraf, till sin verkan upphör* Hvilket till Rikets Ständers bifall och stadfästelse vördsamt anmäles. Ankom dén 30 April 1823* Betänkande till Rikets Högl. Ständer, i anltdning af inkomne anmärkningar ifrån 3 me Riks* Stånd, vid Utskottets Betänkande No 3, rö* rande Publicitet af Banquens angelägenheter Genom BanCO~Utsköttets Betiinkanden. 113 Cxenom åter-remiss1 af Banco-Utskottets afgifne betänkande, i anledning af Hr Hjertås, inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln, gjorde förslag, att Banquens tillstånd, inför nu församlade Ständer, i alla delar må framläggas, hafva Högh Ridderskapet och Adeln, Vällofl. Borgare - Ståndet samt Heder v. Bonde-Ståndet infordrat ett bestämdt utlåtande, deruti Utskottets mening och öfvertygelse i frågan, ehvad den må föranleda till bifall eller afslag af Banquens offentlighet, bör fullständigt uppgifvas.
Hrr, hvilka hafva talat för bibehållandet af denna coloni. För öfrigt instämmer jag helt och hållet i hvad Ulsk. föreslagit i afseende på öns återställande under Sveriges administration och drätsel, lika med Frih. Stackelberg fullt öfvertygad om, att statsverket under de politiska förhållanden, som nu tyckas utveckla sig, derpå skall göra en god affär, enär ett enda års krig är tillräckligt att mer än 1 O-dubbelt Den 1 lf Å p r i 1 e. ra. 643 ersätta den lapprisumma af 9,000 piaster, hvartill omkosterne i och tor ön nu uppgå. Ur von Troil, Sam. Gustaf: Jag är af föregående talare förekommen oell anhåller nu blott att, lika med dera, fä tillstyrka afslag ä den delen af Utsk:s betänk., som handlar om ön S:l Barthelemys försäljning. Men då jag gör detta, sker det på grund af de commercieila och politiska skäl, sorn här blifvit andragne, men ingalunda på dem, som Frih. Sprengtporten här framställt, emedan jag icke tror, att vi hvarken af vära unionella förhållanden eller af vära grundlagar äro förhindrade att afyttra nämnde ö, derest vi så för godt skulle finna. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Man har yttrat, alt det icke vore öfverensstämmande med Sveriges värdighet alt försälja ön St. Barthelemy. Jag är öfvertygad om, alt Konungen är lika mån om Sveriges värdighet som R. St. det äro, och likväl har Konungen framlagt en nåd. propos. i detta hänseende för 11. St., hvilken nåd. propos. StalsUtsk. har tillstyrkt. Af betänk, synes det, att det icke är första gängen, som en dylik åsigt gjort sig gällande, utan att ett beslut i enahanda syftning varit faltadt till och med redan är ISIS, eller vid en tid, då colonien St. Barthelemvs inkomster länge hade varit ganska betydliga.
Känslan och hjertat har man äfven rådfrågat och lemnat dem det afseende dem kunnat tillkom ma, då man vidtagit sådana modificalioner, att visitationslätten blifvit inskränkt till sådana personer af tull bet jeningen, hvilka man förmodar icke utan gifven och säker anledn. skola intränga uti andras hus till visitationeis anställande. Den 36 Maj. 353 Frih. Cederström, Anders, har anmärkt, att detta förslag skulle leda till att draga bevakningen frän kusten för att sedermera genom husvisitalioner göra beslag i landet. Deruti har Hr Frih:n så mycket mera orätt, som detta förslag just leder till att hålla bevakningen qvar på kusten, emedan de, som utgöra kustbevakningen, icke äga rättighet alt göra husvisitalioner enligt det nya förslaget, hvilken rättighet de deremot äga enligt nu gällande författning, så att Utsktns förslag kommer att verka motsatsen af hvad Hr Frihtn förmenat. Dessutom bör man väl förmoda, alt de skola fullgöra sin skyldighet, hvilkas åliggande det är att tillse huru den underlydande kustbevakningen fullgör sin skyldighet; och då Hr Frih:n förmodar, att det skulle vara med vederböra intresse förenadt, att låta varor olofligen inkomma i landet för att taga dem i beslag, sedan man genom spioner fått reda på hvar de funnes, så får jag upplysa Hr Frihtn derom, att dylika spioner vanligtvis låta betala sig så hederligt, att de, som begagna dem, göra det mera för att fullgöra sin pligt, än för något annat. Spionen förbehåller sig nemi. ganska ofia ända till ftdelar af inkomsten, och om han till och med förbehöll sig hela behållningen af beslaget, så vore tulltjenstemannen, utan någon egen vinning, pligtig att beifra det angifna lagbrottet. Den farhåga Hr Frih:n yttrat, att denna författning skulle kunna leda till bevakningens försämrande, är således ogrundad; ty tvertom leder den snarare till dess förbättrande. — Frih. Cederström, Jacob, har anfört, att husfriden enligt denna författning ansvarsfritt får störas.
Special - uppbörds-titlar nes contij ungefär föl . .. ° . An Sammandrags-conto jande: boskapspenningar N;0 j af Stockholms stad, arrende-medel, silfv er-tionde, koppar-ränta, tiondeoch hammarskatts• jern, alun-tionde, mantals-penningar, bötesmedel, båtsmans-vakansafgift, krutförsäljningsmedel, kontroll-stämpelmedel, håkoch lots-medel, ersättningar, intresse-medel, observationsmedel, extra medel och Crediteras: Per Kapital-conto för motstående beloppet. Crediteras: Per Kapital-conto , 19. 18 3. Crediteras: Per Kongl. Räntekammaren A 15 „ — Dito — B. 16 287 — uppbörder, sjötulls-medel, salu-accis af städerna, post-medel, charta-sigillata-medel, bränvins-afgift, krigsfondsmedel, dana-arf, m. fl. hufvudtitlarnes besparingsmedel, ingå direkte på vederbörliga besparings-fonders conti. Några af dessa, bär såsom uppbörder tagna, titlar utgöra-tydliga levereringar och synas derföre hafva bordt såsom sådana behandlas. Detta skulle då hafva skett dermedelst, att conti uppslagits för de förvaltningar, som för levereringarne bordt crediteras. Men då dessa förvaltningar till större delen äfven hafva andra relationer med KgL Stats-Kontoret, hufvudsakligen genom de anslag dem äro gifna, och dessa relationer, för fullständigbetens skull, då äfven bordt å deras conti vara synliga, skulle allt detta i flög grad hafva ökat bokförarens besvär, utan någon egentlig vinning för saken. Dessutom är det, såsom ofvan blifvit anmärkt, i många fall ali - 1 - 288 deles oafgörligt, huruvida en post bör såsom uppbörd eller leverering anses. Allt detta bar bestämt Kontoret att såsom uppbörd behandla alla inkomstmedel, som kunna till sin inkomst-titel hänföras. Detta sednare är icke fallet med de" från Länen kommande remisser, hvarföre de äfven fått en annan plats i det förevarande systemet. Ytterligare komma: 13.