Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sådant kan låta sig göra, om man antager det tillstyrkande, hvilket den Ulsk:s afdeln., som handlagdt detta mål, till Ctsk:s plenum afgifvit, nemi. ”alt R. St. med vidblifvande i öfrigt af R. St:s vid sisth riksdag fattade beslut i ämnet, ville medgifva, att den utsocke frälsehemmanen i Halland då ålagda rotevakans-afgifl mätte från oell med år 1852 nedsättas till £ af del belopp, hvartill vakansafgiften för en båtsman i länet upgår, enl. de föreskrifter och beräkningar, som nu följas och framdeles i behörig ordning kunna meddelas och antagas till efterrättelse; och torde, i händelse af R. St:s bifall lill hvad Utsk. sålunda föreslagit, lind. skrifvelse härom till K. M. a flätas”. Uti delta beslut önskar vära MedSiånd, alt äfven vi mätte instämma, och i hvilken önskan jag tager mig friheten förena mig. Måtte vi, för att vara rättvisa, försätta oss i de hemmansegares belägenhet, hvilka på god tro tillhandlat sig ifrågavande hemman eller, vid tillfälle af arftägt, undfått dem efter högre värde, än hvartill de skulle genom ett sådant R. St:s beslut, som SlatsUlsk. tillstyrkt, reduceras. Låtom oss inse och medgifva, att en dylik rafwlulation efter århundraden skall på kännbart sätt drabba nuvar. innehafvare. Ty dä man säger, att de i långliga tider åtnjutit lindring, men just derföre nu böra efterhällas, så innefattar del en mindre billig åtgärd, hvarmedelst det goda, hemmanens fordna innehafvare åtnjutit, räknas de nuvar., som likväl intet deraf hafva gagn, till en sådan förment fördel, alt de nu fä lida en oförmodad afbräck, den de ej lära inse huru de kunnat förskylla.
Korrespondens med » I. G. », Skara, pöste restante. Abonnentsamlare antagas. ombesörjer genom fullt kompetenta personer u p p k ö p i alla möjliga branscher åt Iduns och en obetydlig mot Skandinavisk Modetidnings ersättning. / - i k a k a. Q v ä l l: gröt (vattengiöt.) QväJl: g r ö t. A f t o n - vard lika. Qvälismat: gröt. Qväll: gröt. Q v ä l l: skalpotatis. Arla. Våra barn. — Husbåliet. — Husgerådet. — Tvätten. — Matlagning. — Klädedrägten. — Bakning. — Huskurer. — Handarbeten. — Frågor. — Svar. LyxArtiklar: Ljuskronor, Kandelabrar, Blommor, Album, Parianfigurer, Fantasibord, Vaser, Urnor, Bordsprydnader m. m. Blomkrukor, Blomställ, Diverse artiklar för Skrifbordet samt för Herroch Damtoaletten m. m. BI. C A B L I S G Drottning-gatan STOCKHOLM. G. Hammars 26 Regeringsgatan Laiwpkök. 0 Stor värmeförmåga. Goda Brinna luktfritt. GS Briljant belysning. extra Specialité: Ilandviijda, hellinne Dvällslianddiiltar, » ulttyger, L.altaiislärfter i alla bredder, Handvcifda, hellinne I&gt;amast-I&gt;uktyger, utmärkta och prisbilliga, Almedahls Linneväfnader, Norrköpings Bomullsväfnader, K n y p p e l t r å d, alla n:r, Vadsieiiaspetsar, i parti o. minut, endast kontant, låga, bestämda priser. Försöken Th. Winborg &amp; C:is Stockholm tillverknngar af Coneentrerad Ättika blandad efter engelsk och fransysk smak, flere sorter. plantskole-^ mr flere gånger prisBeefsteaksauce. Soja, belönade utkommen [" ia] oeh tillsändes franko. ~fK8 Helsingborg N. P. [SEG] XCELSIORi sept. (G.
Den ena innehåller, ”olika aflönin gsförhållanden'"' inom Infanteriet, Kavalleriet och Artilleriet, enl. närvar, militär-organisation; enl. den af mig föreslagna, och enl. den i Frankrike befintliga. Vid jemförelsen dem emellan finner man, att den af mig föreslagna organisationen tillskyndar löntagarne största fördelen. Den andra Tabellen innehåller '"beräkning öfver kostnaden af en mansportion” och utvisar alt beloppet hvartill densamma i förslaget blifvit uptagen icke är för lågt, utan i stället något för högt dock ej högre än som bör äga rum för alt göra kalkylen tillförlitlig. Som l«åda Tabellerna kunna vara uplysande vid förslagens behandling inom StatsUtsk., anhåller jag att de måtte få åtfölja den beviljade remissen. Nyssberörde tabeller *) blefvo härvid inlemnade. Dä nu H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, under åberopande af förenämnde, på grund af 43 § Riksd.Ordn. i Talmans-konferencen träffade öfverenskommelse samt på sätt motionären begärt, hemstälde om R. o. Ad. bifölle, att Hr Stiernsvärds nu föredragne motioner med dertill hörande bilagor, samt de d. 7:de dennes och nu i ämnet afgifne anföranden remitterades lill StatsUtsk., blef denna propos. med ja besvarad. Uppå sedermera framställde propos:r förklarade R. o. Ad. att remiss af dessa motioner till Allm. Besv. o. Ekon.Utsk. icke er - *) Dessa Tabeller äro intagne under N;a 37 och 38 i slutet af detta häfte. 166 Defn 14 December. fordrades samt beslöts att merberörde motioner med dervid fogade handlingar skulle Medstånden communiceras. Frih. Cederström, Jakob. Jag vill endast till prot. hafva äran nedlägga en reservation emot tillämpningen af hvad som i Talmans-konferencerna förekommer och beslutas för annat ändamål än hvad som rörer ordningen af målens föredragning, hvaremot dessa konferencer alldeles icke hafva något att bestämma ronde de beslut, som skola fattas. Hr Stiernsvärd, Gust.
Ridderskapet och Adeln har Banco-Utskottet, den i3 innevarande Mars, fått emottaga ett Protocolls-Utdrag af den 8:de, hvaruti förmäles; att, vid förnyad föredragning af HöglofL Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottels, den 27 sisth Febr, under N:o 178, afgifriä Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid samma Utskotts, under N:o 143, forutjmeddelade Betänkande, angående väckt fråga om belånings-rättighet uti publika fonder A ritorr Spannmål, Högh Ridderskapet och Adeln funnit för godt gilla förstnämnde Utlåtande, samt anmoda Banco-Utskottet att, i afseende på grunderna och vilkoren för Spannmåls belåning, jemte de för sådant ändamål nödiga regie - Banco-Utskottels Utlåtande N.-o i5o. 3q ftientariska föreskrifter, med förslag till Rikets Ständer inkomma. I anledning häraf mä vördsamt nämnas, att Banco-Utskottets, rörande detta ämne, förut, under N:o 102, afgifna Utlåtande är lios Högv. Presteoch Vällofl. Borgare-Stånden bifallet, samt Hedervärda Bonde-Ståndet förklarat sig låta dervid bero; och att Höglofl. Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets ofvanberörde Utlåtande, N:o 1^8, blifvit af HÖgvördige Presteoch Vällofl. Borgare-Stånden afslaget, samt hos Hedervärda Bonde-Ståndet lagdt till Handlingarne, äfvensom i öfrigt dessa trenne Riks-Stånd , i anledning af Höglofl. Ridderskapets och Adelns inbjudning att uti dess beslut instämma, hvart för sig förmält, det de ej funnit skäl att denna inbjudning antaga. Och bar Banco-Utskottet, vid ett sådant sakernas skick , ansett någon dess vidare åtgärd nu ej kunna häråt lemnäs, än att detta förhållande hos Rikets Ständer ' vördsamligen anmäla. Stockholm den 16 Mars i83o.
Om Förrättningsmännen tillstyrkte skiftets fortgång, men pluraliteten vidhöll sin önskan om dess inställande, äfvensom om de förstnämnde afstyrkte fortsättningen, skulle förrättningen afstanna och den, som vöre missnöjd med beslutet, ega deröfver inom 60 dagar hos Egodelnings-Pvätten besvär anföra. Af Nils Insulin från Stockholms Län: att ansökning om Laga Skifte icke borde upptagas och till verkställighet remitteras, derest icke två tre djedelar eller åtminstone hälften af delegare i Skifteslag om ansökningen sig förenat. Af Lars Larsson från Skaraborgs Län och Jan Peter Jansson från Stockholms Län: att 3 §. i förevarande Cap. borde hafva följande lydelse: "Vill någon, som hemman eller hemmansdel inom by eger, laga skifte erhålla, sammankalle då byemännen, hvilka hemman eller hemmansdel ega, att i gode mäns närvaro häröfver höras; och galle då de flestes röster, antingen för bifall eller afslag.” Af Olof Olsson från Östergöthland: att vitsord till skiftes erhållande icke må gifvas andra,j än den eller de, som ega en tredjedel i skifteslagets jord. Af Anders Andersson från Östergöthland: att den eller de, som vilja tvinga delegare att ingå i laga skifte, böra ega minst ett mantal i den by, inom hvilken skiftet skulle ske, så vida vitsord dertill skulle gifvas. Den grundsats, att delegare i oskiftad jord å landet skall, om han vill erhålla laga skifte, dertill ega vitsord, synes i allmänna tänkesättet numera hafva vunnit den stadga och förtroende, att rubbning deri skulle vara skadlig. De omisskänneliga fördelar tillämpningen af denna grundsats, hvilken i äldre och senare tiders egodelnings-författningar blifvit följd, visat i afseende på landets uppodling, föranleda Utskotten att, utan vidare ordande derom, tillstyrka dess bibehållande, i féljd hvaraf a §. i förevarande Cap. skylle blifva oförändrad. 6 Lagsamt Allm. Bes v.- och Oecon - Utshs Betänkande N;o 0,1.
I sistberönla Memorial har Utskottet hemställt: l:o) att den i Rikets Ständers Bank, på grund af 143 och 144 §§ i Bankoreglementet af den 30 Oktober 1860, nu bedrifna lånerörelse mot pant af inteckningar i egendom på landet samt hus och jord i städerna må upphöra å tid, som Utskottet, i samband med reglementariska föreskrifterna för nämnda Banks förvaltning, har att för Rikets Ständer föreslå. 2:o) att Bankofullmägtige må erhålla uppdrag, att inleda och afsluta aftal med Allmänna Hypoteksbanken, om öfvertagande af Bankens fordringar mot pant af inteckning i fastighet på landet, under vilkor att låntagarne tillgodonjuta den dem tillförsäkrade rätt, och att Banken må erhålla Hypoteksbankens obligationer till belopp samt med ränta och förfallotid, som genom öfverenskommelse mellan Bankofullmägtige och Hypoteksbanken kan varda bestämd; och 3:o) att, om, i följd af omförmälda öfverenskommelse med Allmänna Hypoteksbanken, ändring eller tillägg i Kongl. Maj:ts, angående en allmän Hypoteksbank för riket, den 26 April 1861 utfärdade nådiga Förordning befinnes blifva erforderlig, Rikets Ständer härjemte må förklara sig för sin del dertill lemna bifall. Enligt protokollsutdrag af den 18, 21 och 26 nästlidne Mars samt den 4 dennes har Bonde-Ståndet, med afslag af Utskottets hemställan, för sin del, beslutat att Bankens fastighetslånefond skall bibehållas vid det belopp samma fond, enligt § 143 uti nu gällande Bankoreglemente, med innevarande års utgång skall hafva, äfvensom att grunden för lånerätten blifver 1862 års taxeringsvärde, Bih. till Ii. St.
Stämpelafgift !/8 % för obligationer å £ 555,700 Annonseringar Fraktkostnad för obligationer etc Godtgörelse ll/2 % för obligationer å £ 250,000, öfvertagna af Riksgälds-kontoret 1 Saldo 1864 Dec. £ 502,989, el 4i £ 2,989 e! 31 Aflemnat obligationer å £ 555,700 eller enligt lånekontraktet £ Balans » 500,000- 2,989 502,989, ej 4 London den 31 December 1864. J. Henry Schröder & Comp. 28 Stats-Utskottets Utlåtande J\/s 29. rades förberedande granskning, blef vid sammanträdet den 23 Februari ånyo föredragen och anmärkning, bland annat, då framställd mot det af Schröder deri följda beräkningssätt att från den fixt öfvertagna fjerdedelen af lånet afdraga oftanämnda obligationssumma å 45,000 Pund Sterling. Detta beräkningssätt förklarade Fullmägtige sig icke kunna godkänna, såsom stridande både mot de uttyckligen angifna syftemålen med det rörande obligationsutbytet träffade särskilda aftal och Fullmägtiges derom fattade beslut. Jemte bestridandet af det sålunda gjorda afdraget, ville Fullmägtige, i afgående skrifvelse, meddela Schröder & Comp. en närmare utredning af förhållandet.
Angående nödige medel till Drottning; holms Broars iståndsättande. 2:0 Angående redovisning för StatsVerkets för: skott till tryckningen af RiksStåndens Protocoll jemte Bihanget dertill vid 1S15 års Urtima Riksdag. 3:0 Rörande årligt anslag af rooo R:dr Banco, åt BergsRådet Friherre Hermelin. Från BancoUtskottet: 1:0 I frågan om Fidei-Commisser, hvilka enligt serskild nådig tillåtelse få med Inteckning graveras, kunna af Banquen belänas. a;o Angående Lånerättighet i Banquen, föröde i Philipstad belägne Fastigheter: 212 Den 17 Martil, e. m: Fran Statsoch Banco Utskotten: Angående väckt fråga om förhöjning uti de för Riksens Ständers Revisorer af Stats» Banco och RiksgäldsVerken anslagne arfvoden : — Att BondeStåndet beslutit att ConstitutionsUt» skottets Memorial , i anledning af en från Ridderskapet och Adeln remitterad Anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Arméen, skulle komma att lemnäs utan vidare åtgärd. Alla dessa ProtocollsUtdrag lades till Hand; lingarne. Justerades följande : Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet oeh Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 17 Martii 1S18- S. D. Remitterades till Stats och BancoUtskotten: Yttranden af Herrar Heykensköld, Detlof; von Heynne, Georg, och Roos, Carl Adam, angående Götha Canal. Ut supra. S. D. Sedan alla från sistledne Riksdag hvilande Förslag till ändringar i Grundlagarre nu mera blifvit pröfvade och afgjorde, fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt
Denna skyldighet vore grundad på folkskolelärarnes ställning såsom kommunernas tjenstemän och stöde i närmaste samband med åliggandet att aflöna dessa tjenstemän, hvilket åliggande jemväl i första rummet tillhör kommunerna. På samma sätt sorn Staten lemnat kommunerna understöd i fråga öm lärarnes aflönande, syntes likväl Staten böra äfven till pensioneringen bidraga. På dessa grunder hade ock Kongl. Maj:ts framställning till Rikets Ständer af den 7 December 1847 hvilat, och i enlighet med dem hade det förslag blifvit uppgjordt, som komitéen nu framlagt. På sätt i dess betänkande närmare funnes utveckladt, hade komitéen ansett obestridligt, att då kommunen tillsätter och i första rummet aflönar skolläraren, af hvilkens arbete den ock drager största och närmaste fördelen, förpligtelsen att vårda denne lärares ålderdom, sedan han i dess tjenst offrat sin mannaålders krafter, likaledes bör i första rummet tillhöra kommunen. Denna pligt måste äfven, såvida pensionsväsendet skulle kunna behörigen ordnas, vara uttryckt i en bestämd förbindelse för kommunerna att i pensionsföreningen ingå. Det vore likväl, efter komiiéens åsigt, för åstadkommandet af en ändamålsenlig pensionsinrättning för folkskolelärare ett oundgängligt vilkor att jemväl Staten till densamma lemnade bidrag. Folkskolan vore, genom den allmänna bildning den hade till uppgift att befrämja, icke att betrakta allenast såsom en kommunernas utan äfven såsom en Statens angelägenhet, och detta kunde anses bekräftadt såväl genom det understöd Staten beviljat för folkskolelärarnes aflöning, sorn‘äfven genom anvisandet af det alltsedan ar 1851 till understöd för deras pensionering afsedda anslag, t I fråga om pensionsbeloppet hade komiterade å ena sidan ansett den tillförene föreslagna summan af 100 R:dr vara alltför låg för att kunna uppfylla det ändamål, att försäkra skolan om friska och förnyade lärarekrafter, då de förut använda blifvit förnötta, och å andra sidan icke vågat föreslå hela det belopp, hvartill lönen uppgår, i betraktande af de stora uppoffringar, som för bestämmandet af ett så högt pensionsbelopp vore erforderligt.
Naj:l uu förklarat 8>A i ljäder vilja i ell sammanlranx la^a i öfvervägande alla de keliof under tredje oell fjerde ll-lfvud-tillarne, för lr vilka dels n^a, dels ökade eller forlsalla anslag kunde finnas nödige ätl lif fiikels 8tänder vid nu instundande I-aglima Riksdag riskas, samt livad för öfrigt rörde del förslag lill n^ reglering r>f dessa Millar, som Odels 8länder lzoide föreläggas; sä föredrog 8lats-8e6i elei ar en nu i undeidänrgliet de frän Oenerrrl-Vdjulanten för Armeen, Korvallningen af8jöären>lena oell Il-rus Kongl. Ilögllet 8lor-.^niiraIen liäiorn afgifna underdäniga forsla-; oell rrlierlnillgar med lillliörande allegater; livarefler 8lals-8eereleraren i u» lerdarrigllet ujijilasle följ-rnde i ämnet författade skiiltliga liela »kande: "lili de frainsläilnurgar oin n^ reglering af d:dje oell ^:de Ilufvudd illarne, sorn vid nu inslundunde Riksdag laoia uli illers Kongl iVIaj:ls L//. 2 zr/Z /lozr^Z. /'ro/i-onNon ZrZZ /i. Ä. 1840.
S. D. Wid föredragning af Stats och BancoUtskottens utlåtande N:o 38, öfver anmärkningar vid Utskottens under N:o 287 afgifne betänkande, angående ny Praescriptionstid i afseende på sådane f. d. FilialDiscontInrättningarnes skulder, hvilka icke inom förut bestämd Prsscriptionstid blifvit till inlösen prsesenterade, fann BondeStåndet för godt att , med afslag å Utskottens åtgärd , bifalla härstädes gjord motion, att f. d. FilialDisconternes utelöpande Assignationer på Banken, böra af Banken inlösas, och att innehafvarnes anmälan om denna inlösen bör, vid förlust af all betalningsrätf, vara gjord inom 4 månader från den dag allmän Kungörelse derom blifvit utfärdad. S. D. Wid föredragning bifölls Stats samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottens Utlåtande N;o 436, angående bytesverket. Prot. Utdr. d. i Septeinb. 1823. 8^5 S. D. BevillningsUtskottets N;o 34, i anledning af gjorde anmärkningar mot Utskottets betänkande, angående den af Städerna utgående Salnaccisen och dess upphörande, blef, såsom icke fprdrande vidare åtgärd, lagdt till handlingarne. S. D. LagUtskottets utlåtande N:o 154, angående föreslagen ändring i Kongl. Brefvet den 17 October 1778, rörande Barnamord, blef, vid föredragning, af BondeStåndet bifallet. S. D. När BevillningsUtskottets betänkande, N:o 3J, angående förändradt sätt för Kronoskatternes indrifvande, föredrogs, blef detsamma af BondeStåndet godkändt.
Man bör alltid i. hågkomma, att vid förändringar uti financerne är det ej såsom på eit excercicefält, der man lätt och utan skada kan återtaga de steg man gjort, utan som på ett slagtfält, der hvarje feltagit steg medför olycka och förderf. Friherre Boye, Ludvig: Efter sex månaders uthalad Riksdag hafva vi då nu ändteligen upphunnit den stund, då Nationens största och vigtigaste angelägenhet får till pröfning förekomma. Med otålighet väntar Nationen vårt afgörande; och väntar slut på Riksdagen. Hon väntar i våra beslut klokhet, och i vårt handlingsätt loyeautet. Frågan om behandlingssättet ligger framom frågan om beslutet; och jag skall då först yttra mig om behandlingssättet. Inför et loyalt samfund skall jag tala loyalt. Vi kunna ej neka, att Riksdagar gifvits, efier hvilka beslutens följde1- verkat till lidande hos Nationen, som dl, mången gång, yttrat icke blott missnöje öfver saken, utan äfven harm öfver sättet, hvarigenom besluten varit genomdrifne. Jag vill såra inga nära minnen och skall derföre taga exemplet ur en mera till - bakalagd tid. Jag vill då blott ärindra om tillgången vid 1800 års Riksdag, då man advocera, de med Ständerne, och derigenom påtrugade dem ett Den 14 Julii e. tnl et sårlant sammanhang emellan särskildta Betan* leanden, att då det ena var bifallit, skulle det andra anses också vara både afgjordt och bifallit, ehuru det ännu icke ens var uppläst. Ja, hvem af oss kan neka att, efter de sist förflutne Riksdagaine, den öfvertygelse hos Nationen varit rådande att Financebesluten aldrig hos Ridderskapet och Adeln till sluteligt afgörande förekommit förr, än sedan de fleste Ledamöteme, upptröttnade af Riksdagens längd, och hemkallade af skördens angelägenhet varit bortreste, och Bänkar-; ne på Riddarhuset nästan toma.
Revisorer afgifna yttrande, angående bristande utrymme för ändamålsenligt ordnande af undervisningen inom högre artilleri-läroverket vid Marieberg, tro sig nu församlade Revisorer, efter besök på stället, böra instämma. Sålunda saknas lokal för öfningar i gymnastik och fäktning äfvensom boställsrum för en del lärare. Deremot synes den större byggnaden vid Marieberg kunna med betydligt mera fördel användas, derest, på sätt 1860 års Revisorer jemväl föreslagit, det der befintliga arkiv för Kongl.^ Krigs-kollegii äldre handlingar blefve på lämpligare sätt ordnadt, helst om, efter förutgången undersökning af berörde handlingars beskaffenhet, utgallring af en del obeliöflige räkenskaper och verifikationer möjligen kunde ske; och då dessutom ifrågavarande byggnad för närvarande är i det bristfälliga skick, att den inom kort tid tarfvar en vidlyftigare reparation än den, som under nästlidne sommar ägt rum, hemställa Revisorerne, huruvida icke, i sammanhang med en sådan, undersökning kunde anställas i hvad mån, genom byggnadens ändamålsenligare inredning, ofvan antydde brister kunde varda afhjelpte. E) Statistiska sammandraget öfver de af Kongl, Krigs-kol« legitim under år 1SS9 bestridda utgifter. • Utaf detta, i enlighet med Kongl. Maj:ts den 11 Augusti 1857 derom meddelade föreskrift, inom Kongl. Krigs-kollegium uppgjorda statist;,! rbete få Revisorerne meddela följande tre sammandrag öfver utgifterna för värfvaac . rméeu, för indelta arméen och för beväringsmanskapet. (Bil. Litt. L., M., N.) Jemtlands roteringskassa. Denna kassas räkenskap, som utan anmärkning undergått granskning dels af särskilda i orten utsedde Revisorer, dels i Kongl. Krigs-kollegium, men ännu icke förevarit till revision hos Kongl. Kammar-rätten, redovisar inkomster och utgifter på följande sätt: Debet. Balans från år 1858: TJpplörd: Vederlag för indragne hemmansräntor i Jemtland 11,850: — Dito för dito dito i Medelpad 4,232: 44. Credit. Utgifter:
Det antika Ödet är icke så blindt, som man vanligen föreställer sig det, ehuru deruti visserligen ingår mycket mystiskt och outransakeligt: tvertom hvilar det, åtminstone sådant det är uppfattadt hos Sophokles, på ett ethiskt begrepp, i hvilket likväl, enligt hela den gamla verldens föreställning och från hvilken sjelfva den christna allmänheten icke alldeles är fri, ingick den åsigten, att barnen äfven måste lida för fädernes missgerningar. Kring denna sistnämde åsigt hvälfva sig de flesta af de gamles sorgespel: dock så, att de förföljde hjeltarne sjelfva icke äro rent af skuldfrie. Ajax hade i sitt öfvermod trotsat gudarne; Clytemnestra hade mördat sin man; Hercules hade genom sin otrohet sårat sin ädla maka. I Antigone skildras striden emellan naturen och staten, mellan den medfödda pligtkänslan och ett öfverhetens lagbud, som var hårdt, men dock till en viss grad rättvist. Antigone ville begrafva sin broder och derigenom, enligt de gamles begrepp, rädda honom från evighetens osällhet: men denne broder hade fallit såsom en fäderneslandets fiende och var af Konungen, med stadens bifall, dömd ärelös. Philoktetes är egentligen icke ett sorgespel i modern mening, ty det har en glad utgång. Hans långvariga lidande var väl ett verk af list och hjertlös egoism, men sjelfva hans första olycka hade dock sin grund deruti, att han förolämpat, jag mins icke hvilken gudinna. Konung Oedipus, kanske den mest tragiska af alla verldens tragedier, har flera motiver: denne annars så milde furste, hade begått tvenne de förfärligaste af alla brott: han hade begått dem ovetande, men båda missgerningarna voro i sig sjelfva så himmelsskriande, att både modren, som äfven var hans maka, samt han sjelf, dömde sig skyldige och derföre på det grymmaste bestraffade sig. Denna känsla ligger så djupt i menniskonaturen, att ingen, som äfven ofrivilligt, begår en större synd, derföre af sitt samvete känner sig fri från förebråelser; i följd af denna föreställning stadgar också vår lag mansbot för sådana slags dråp.
Dock varder detta allt Riksens Höglofl. Ständers eget mogna ompröfvande vördsamt understäldt. Stockholm den 16 Aprill 1818. Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiTJtskotts Betänkande, i anledning af väck,ta Motioner, rörande Judarne. Tin detta Utskotts åtgärd har Vällofl. BorgareStåndet behagat remittera. 1:0 Ett af Ilerr Linström ingifvet Memorial, deruti, med anförande af de här i landet bosatte Judars skadlighet, hvilken äfven, genom de sedan sista Riksdag inom denna nation inträffade Bankrutter, skall ännu mera upplysas, föreslås ; Eesv. och Ekon. TJtsk. Ått någon vidare inflyttning af Ju* dar på längre eller kortare tid i Riket ovillkorligen och bestämdt må förbjudas : 2:0 Att de här varande Judars yrken. Kia inskränkas till Fabrikers anläggning och drifvande, samt förädling af endast sådana råämnen, som här i landet, kunna produceras j 3:0 Ått ali befattning med handel både af vexlar och utländska varor, af hvad nama det vara må, varder förbuden vid äfventyr a£ exportation och förlust af rättighet att å Riket någonsin inkomma; 4:0 Att alla Judebarn, som hädanefter här i Landet födas, skola i den Evangeliska Läran uppfostras, vid äfventyr för deras för-* äldrar, alt ur Fiiket varda utdrifne. 2:0 Herr Tunells Memorial, deruti, med, fästadt afseende pä Judarnes handel i Carlskrona, äfven yrkas, att Judarne, så framt de skola titan skada för Fäderneslandet härstädes kunna bo och vistas, må utestängas från handelsyrket, men uppmuntras till Fabrikers anläggande och drifvande, och att deras barn. böra uppfostras i den Evangeliska läran.