Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lagerbjelkes anmärkn. fullt förtjenar afseende, ulan tillstyrker R. o. Ad., alt bifalla denna punkt. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Om man hade någon tvekan i afseende på Utsk:s mening i denna punkt, så kunde man få den håfven, om man genomläser den första punkten, som redan är af R. o. Ad. bifallen. Der står uttryckligen: ”Enl. bokslut, som undergått granskning af de personer, hvilka K. M. dertill förordnar.” Det synes tydligen, alt StatsUlsk. förutsatt, alt det skulle vara icke endast en utan flere Revisorer. Detta är således en icke sä svag garanti, som redan är i betänk, icke allenast antydd utan föreslagen. Jag tror således lika med den siste värde talaren alt man kan godkänna Utsk:s förslag i denna punkt. Gr. Lagerbjelke: De båda talare, som här försvarat ölsk:s förslag, hafva lagt någon vigt deruppå, alt Slaten kan hafva mer än en Revisor. För min del, lägger jag ringa vigt på denna omstämdighet. Mitt förslag går derpå ut, alt jag anser Staten icke genom en eller flera Revisorer kunna utöfva samma inflytande på bolagets verksamhet, som genom en Direktör. Jag yttrade äfven detta i mitt första anförande, då jag sade, ali en Revisor eller flera Revisorer, om Hrrme tycka alt det låter bättre, icke kunna så intränga i det indre af förvaltningen som en Direktör kan det göra. Det är visserligen äfven af stor vigt, alt Staten får genom ombud deltaga uti revisionerna, men först ge nom deltagande jemväl i förvaltningen får Statens kontrollerande myndighet öfver bolaget sin fulla betydelse. Att Staten genom ombud i direktm utöfvar en sådan myndighet är dessutom vid detta bolag så myckel mer i sin ordning som de utgifter Staten kommer ali få vidkännas för ifrägavar:de jernvägsanläggning till en betydlig del kommer all bero af det sätt hvaruppå bolagets angelägenheter komma alt förvaltas, hvaremot lill de redan befintliga bolag, der Staten deltager i förvaltningen, Statens bidrag bestått i en viss bestämd summa, så att omkostnaderne för Staten der icke höjas eller minskas i förhållande till direktms mer eller mindre omtanka och sparsamhet. Gr.
Hofrätten öfver Skåne och Blekinge, till hvars upptagande åtalade embetsförbrytelserna hörde och som ägde att saken i hela dess vidd slutligen afdöma, medelst utslag den 30 Oktober 1843 sig yttrat och, under åberopande af 1 kap. 12 § Rättegångsbalken och 8 kap. 3 § Missgerningsbalken, ansett Bergqvist, genom sitt förfarande i honom anförtrodt embetsärende, hafva gjort sig ovärdig att dädanefter i domarevärf begagnas, och derjemte dömt honom att, för förfalskningsbrott, mista äran och böla tjugusex R:dr 32 sk. saint gälda ersättning ej mindre till de flera personer, som genom hans åtgärder blifvit lidande, än ock till Kongl. Maj:t och Kronan för underhåll, längre Lid än vederbort, åt dem ibland dessa personer, sorn varit häktade. Vid pröfning af denna sak, i anledning af Bergqvists underdåniga besvär, har Kongl. Maj:t, genom Sin Högsta Domstol, i utslag den 5 November 1844, förklarat
Jag för min del tror, att det just varit detta misstag i formationen af de båda kamrarne, som vållat de fle - Den 12 Mars f. m. 191 ste skakningar, hvilka tillintetgjort eller förlamat så många af de i sednare tider uppgjorde constitutioner. Den nedre kammaren bör, efter min tanka, i sig innesluta representanter för alla samhällets intressen, icke blott för de materiella och rörliga, utan äfven för de högre andeliga och conservativa, hvilka enligt Hr Åkermans förslag skulle förläggas till den öfre kammaren. Men Staten har äfven ett intresse af så hög vigt, att åt detsamma bör inom representationen rätt till eget veto inrymmas, och detta intresse är, att en conservativ conlinuitet i åsigter och åtgärder må förcfinnas. En af Sveriges och verldens största Konungar har yttrat: ”En gång säga och dervid blifva, är bättre än 100 gånger tala;” det är för'att upprätthålla denna maxim, som den öfre kammaren företrädesvis bör linnas. Den nedre kammaren, så väl sammansatt som helst, kan visserligen komma att alltid rikta sin gång till ett godt mål, liksom den i allmänhet också kan välja goda vägar dertill, men det är omöjligt att förhindra, alt icke denna kammare kan låta sig böjas ur sin bana af opinionens tillfälliga vindkast, och det är denna böjning för dagens opinion, som den öfre kammaren skall motsätta sig. Det säges vidare, att den nedre kammaren skall väljas på 3:ue år; deremot har jag ingenting alt anmärka. Men der yttras icke, att Konungen, när han så behagar, skall kunna upplösa densamma, och detta är likväl ett oeftergifligt villkor, som blifvit iakttaget i alla nu lefvande constitutioner, med undantag af den Norrska.' Förslaget innehåller äfven, i afseende på Ulsk:ns tillsättande, att de skola bestå af lika många ledamöter från hvardera kammaren, ett stadgande, som visserligen kan vara nyttigt, men som dock, när man icke närmare har bestämdt de båda kamrarnes förhållande till hvarandra, möjligen kunde blifva ett skadligt band vid deras organisation.
Kommerse-kollegium ställda fonders och medels förvaltning och räkenskaper, bifölls i alla dess moment; Dito, N:o 193, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående förhöjning af låneprocenten vid inhemsk ulls belåning hos Ull-diskonten, bifölls; Dito, N:o 194, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, om upplåtelse åt enskild person af norra delen af Konung Carl Xlllts torg i hufvudstaden, till bebyggande och disposition under viss tid, emot tomtöre-afgift, b fölls; Dito, N:o 196, i anledning af väckt motion om låneunderstöd för uppbyggande och inrättande af mejerier vid Landtbruks-skolorna och Stam-holländerierna, bifölls; och Dito, N:o 197, i anledning af väckt fråga om beviljande af ett lån för aftappning af Lillsjön i Kronobergs län, bifölls. Memorialet, N:o 198, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o'98, angående ett ytterligare låns beviljande för hamnbyggnaden vid Wadstena; och Dito, N:o 199, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 91, angående begärdt lån till Akademiska Föreningen vid Lunds Universitet; Ståndet vidblef sina härutinnan förut fattade beslut och lade Memorialen till handlingar ne ; Dito, N:o 200, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet, N:o 88, lades till handlingarne. Utlåtandet N:o 201, dels i anledning af Rikets Ständers år 1853 församlade Revisorers berättelse, angående Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1850 och 1851, dels ock rörande åtskilliga vid behandlingen af 1851 års
Jag befarar att detta förslag icke är nyttigt, och om jag kommer att afgifva något förslag till gemensam tanke, så vidrör det äfven denna punkt. Gr. Lagerbjelke: I afseende på nyttan af de olika Ståndens sammanförande på ett rum, hade jag föreställt mig att icke mer än en tanke skulle ega rum. Den splittring, som nu emellan RiksSt:n finnes, kommer till en stor del deraf att de icke känna hvarandra, samt icke äro i tillfälle att med hvarandra utbyta tankar och skäl. Så vida en representation skall kunna fungera, så måste man väl antaga att representanterna äro tillgängliga för goda skäl, och det är då en betydlig vinst för arbetsordningen, att genom delta förslag, RiksStm skulle komma att sammanträda på ett rum. För närvarande sönderryckas ärenderna Den 28 Ma] f. m. 267 genom olika beslut på olika rum, hvarefter erfordras samma jemkningar och votering i förstärkta Utskott. Genom Utsk:s förslag skulle alla dessa åtgärder blifva helt och hållet onödiga. Sedan R. St. endast få säga ja eller nej till Riksnämndens förslag, kan någon sådan sönderryckning icke komma i fråga, icke heller någon votering i förstärkta Utsk. behöfvas. Jemför man denna arbetsordning med tvåkammar-systemet, så förutsätter detta sistnämnda system dubbla öfverläggningar. I sjelfva verket är hela denna ifrågavaride arbetsordningen icke något annat än en dubbel öfverläggning, ty först öfverlägges i Sl:n och sedan i Riksnämnden. Men den arbetsordning, som Utsk. föreslagit, blir i allmänhet mindre tidsödande än ett vanligt tvåkammar-system, ty vid ett sådant kunna sammanjemkningar behöfvas, men här behöfvas de icke. Hr Carlheim Gyllenskjöld, Henr. Adolf Oscar: R. o. Ad. torde finna att, derest R. o. Ad. skulle godkänna något af de framställda förslagen lill gemensamma tankar vid denna §, så blir rättelse nödig icke allenast i densamma ulan äfven i åtskilliga andra §§. 1 händelse mitt förslag skulle hos R. o. Ad. vinna något afseende, anhåller jag att
Donations* jord till en tredjedel innehafts af det derstädes förut befintliga Gevärs-Factoriets Betjening och arbetare, och varit dem imellan fördelad uti., smålotter eller sä kallade rotskiften , nu, sedän bexnälte Factori blifvit förlagdt till det vid Eskilstuna Stad belägne Carl Gustafs Stads Bruk, och de lediga Jordlotterna , enligt Kongl. Maj;ts Nådiga förordnande under den 13 April 1813 blifvit för Kronans räkning på Auction till Arrende utbjudne, mätte erhålla sådan afskrifning eller transport af alla för ifrågavarande Jordlotter inflytande Arrende-medel, för närvarande och tillkommande tider, att Staden måtte af samma medel, till ett med egentliga afsigten af Donationen enligt bruk , i åtnjutande komma. Riksens Ständer hafva väl ansett sig, emot stadgandet uti 90 och 107 §. §. Regeringsfor men , icke kunna göra någon ändring uti hvad efter Eders Kongl. Majus ofvanberörde Nådiga förordnande härutinnan redan gått. i verkställighet. Med afseende likväl å Stadens fattiga Borgerskaps tryckande belägenhet, och den förlust Staden i siri näring och rörelse, genom Factoriets bortflyttning , lidit, hafva Riksens Ständer pröfvat skäligt bevilja Staden, som nu skall vara innehafvare af de omförmälta Arrenden, afskrifning å den åiliga Arrende summans, erläggande till Stats» Verke t; hörandes densamma deremot - 1038 Den 11 Juli. emot till Stadens Cassa ingå , att till Stadens publika behof användas , och få Riksens Ständer hos Eders Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, det Eders Kongl. Maj:t täcktes utfärda Nådig befallning till Kamrnar-Collegium, att härom förständiga vederbörande till underrättelse. Riksens Ständer få i öfrigt till Eders Kgl. Majtt framställa den underdåniga önskan, att Eders Kongl. Maj:t, i anseende till de för
Vi veta ty värr ännu icke, om någonsin eller huru snart vi få en ministere formerad enligt grundlagens anda och ordalydelse; vi veta ännu mindre hvad politisk larg den kommer att hafva, d. v. s. om den blifver till nationens belåtenhet och enligt dess billiga fordringar, eller icke; det är således högst maktpåliggande, alt Representationen med all möjlig uppmärksamhet bevakar nationens intresse i denna del, och detta är ej möjligt, såvida icke Ständerne, oftare än hitintills varit vanligt, sammanträda. Jag anser ganska lämpligt och väl betänkt att låta en underdånig önskan, hvilken önskau i detta sednare afseende Den 28 November i. nr. ^35 iir ii 11 ryck t genom extra-statsregler:ns fördelande på Irenne år, åtfölja ett statsanslag, på det att Hrr talmän i de s. k. liögre Stånden, d. v. s. det Höglofliga och Högvördiga, icke må företaga sig att genom vägrade propositioner hindra densamma all framkomma till Konungen. På dessa efter mitt förmenande väl grundade skäl har jag inom Utsk. yrkat extra-statsregleringcns uppgörande på Irenne år, och af samma orsak biträder jag nu betänk, i denna del. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Sista nättén R. o. Ad. var tillsammans, hade jag tillfälle att yttra mig om oJänipligheten af en statsreglering, inrättad efter tre i stället för fern år, som grundlagen bestämmer för tiden mellun riksdagarna. Jag hade derföre icke ämnat att nu återkomma till samma fråga, om ej den siste värde talaren dertill föranlåtit mig. Han anförde såsom rikligt, alt StatsUtsk. för att göra sin önskan gällande, sammankedjat statsregleringen dermed. Jag har förut anmärkt oriktigheten deraf att vilja göra önskningar till lag, förr än de blifvit dertill antagna.
Varande det, meid beräkning af alla förenämnde tillgångar å dem ena sidan, och degenom Tractater samt öfriga förhållanden bestämde KrigsSkulder och utgifter på fasta landet å den andra, som Kongl. Maj t år 1815 till Riksens Ständer uppgaf, att omkring Två Millioner Preussiskt Courant kunde öfverblifva till Riksens Ständers disposition för utgifter hemma i Riket. Beträffande Krigs-Fondens ställning här hemma i landet, sr yppades tid efter annan dels i följd af fortsatte omkostnader för KrigsFondens räkning dels af ti!Ikomne fordrings anspråk, som förut voro olinde, dels ock för sjelfva Redogörelseoch Revisions-Verkets underhåll, att Krigs-Skullderne uppgingo till vi - i676 Stats-Utskottets Betänkanden. da högre belopp, än som af vederbörande administrerande Verk uppgifvit blifvit och lag till grund för den framställning derom, som vid 1S15 åis Riksdag agde rum. A den andra sidan deremot inträffade, att genom försämring af det Norrska Sedelmyntet, den tillgång till betäckande af nämnde skulder, som genom inflytande betalning för försålde Magazins-Effecter i Norrige påräknades, hlef allt mera otillräckelig och att i en alltför ringa mohn till detta ändamål hittills kunnat användas. Af Öfverskotter å Inkomsterne och besparingar å Stats-Utgifterne har Kongl. Maj:t sålunda, äfven sedan 1815 års Riksdag, låtit tilldela Krigs - Cominitéen och Krigs-Collegium , hvad till sådane skulders betalning ytterligare erfordrats. Kongl. Maj:t har nu ifrån Krigs-Commitén låtit infordra förslag, som härhos till Stats-Utskottet öfverlämnäs, och utvisar det närvarande tillståndet i dessa delar. Och enär de i desse Förslag såsom Krigs Skuld upptagne försträck-^ ningar af Stats Medel jemte Ränteri-Anticipationer, som äro af samma natur, afskrifvas; Jemnar Krigs-Fondens Fordringar och behållning i Svenskt och Norskt mynt en ungefärlig tillgång till inrikes skuldens betalande. Kongl.
Då den af Fullmägtige sålunda vidtagne åtgärd för verkställighet af Utskottets åberopade beslut synes Revisorerne lämplig och ändamålsenlig, hafva Revisorerne skolat sådant tillkännagifva. 35 §. 42. Under sednare hälften af år 1844 är icke något Skiftesoch OdlingsLån utgånget, men under förra hälften af detta år hafva blifvit utlernnade 18 Lån på tillsammans B:ko R:dr 16,150, och är räkningen öfver dylika lån krediterad för R:dr 7,865: 9. 1., deruti inberäknad kapital-återstoden 2,994: 19. 7. af det åt Apothekaren J. Bergelin under N:o 1087 utgifne odlings-lån, hvilket, enligt Rikets Ständers beslut, blifvit såsom osäkert inom linien fördt, hvadan utlåningarne med B:ko R:dr 8,284: 38 sk. 11 r:st. öfverstiga det belopp, för hvilket ifrågavarande räkning blifvit godtgjord. Summan af utestående Skiftesoch Odlings-Lån uppgick den 30 näst lidne Juni till B.ko R:dr 61,060: 46. — och således till „ „ 18,939: 2. — mindre än det belopp B:ko R:dr 80,000: som, jemlikt 187 §. 1 mom. uti sednaste Banko-Reglemente, är bestämdt till cirkulations-summa för detta slags lån. Säkerhets-handlingarne för Skiftesoch Odlings-Lånen äro af Revisorerne inventerade och rigtige befunne. §. 43. Af de under sednare åren anställde Lagsökningar för Skiftes-och OdlingsLån voro den 1 Juli sistlidet år på handläggning beroende . 4 st. tillkomne äro 5 „ g Utaf dessa lagsökningar äro: inställde 2 st. afslutade genom fullgjord betalning 6 „ g och återstår således såsom på handräckning beroende 1 st. §. 44.
Hvem kastar på rosor med dra-fvel? Men vinden går rundt om herr Tures slott, där flöjelen svänger å gafvel. Marscher och andra truppförflyttningar. » När vi så öfver berg och dal på den krokiga skogsvägen tåga fram med öppna, utsträckta led och musik och sång fylla luften, så vidgas mitt hjärta och är jag rik på glada förhoppningar och aningar. » » Det är verkligen ett riktigt estetiskt intryck, som förbitågandet^ af en krigarhop förorsakar, hvarvid man blött icke får tänka på våra revyer. Här framställas icke såsom där stela linier för ögonen, utan i de öppnade leden upptäcker man individen med hans egendomligheter, och jämte den lugnt fortskridande rörelsen herskar här stor mångfald och vexlande uttryck-af lifvet. Hvar och en lyser med sin utrustning genom den unga skogens ljusa grenar, och när mannen icke längre skönjes, blixtrar ännu hans vapen genom det dammoln, som stiger högt öfver dalens kant och för den långt bort varande förkunnar den icke längre synliga härens tåg. Till och med den trötthet, som förråder ansträngning, när leden med kanoner och packning långsamt stiga upp för höjden, förlänar bilden ett fördelaktigt drag. Den mängd individer, som till och med en liten krigarhop framställer för ögat, och som förenats till en lång, mödosam resa för att hinna fram till slagfältet, där tusen lifsfaror vänta dem, till det stora och heliga mål, mot hvilket de alla sträfva, gifver denna bild i min själ en betydelse, som djupt griper mig. » » Så skildrar Clausewitz *) i ett af sina bref från unga år en marsch i fält », och med återgifvandet af denna skildring börjar öfverste von der Goltz afdelningen om marscher i sitt förträffliga arbete » Das Volk in Waf-fen », hvarefter han fortsätter: » Och hvarje själ, som kan komma i samma stämning som hans, måste känna den inre sanningen i denna tilltalande skildring.
Inkomster: l:o Ordinarie Räntor 61,908:27. 5. 2:o Räntor efter förfallodagen . 5,491: 2. 7. 57399.30 Gravationer: l:o Räntor: a) till Rikets Ständers Bank å Räkningen N:o 8 2,673: i. 6. b) tillD:oåd:oN:o 5 25,373:36. 6. 28046"38 2:o otting < 7*217:29.— år 1797 ... — 3.4. R:dr [ 925,331129[ — Biscontfonden för År 1837. Credit. Balance från år 1836.* Ti llgångar: 1 :o Sahra fordringar : a) Manufactur-Discontlån 1,371,791: 17: — b) Förlagslån, capital 194,620:11. 1. Då Fondens Ränte-Vinst År 1837 utgör 12,306:45. 3. Men som afskrifning skett, enligt Kongl.Brefvet den 30 Juli 1837, af åtskiiiga fondens, från äldre tider balancerade osäkra fordringar till ett belopp af 21,380 R:dr 18 sk. 1 r:st. B:co, blifver Fondens förlust 1837 Balance till år 1838: Tillgångar: l;o Säkra Fordringar: a) Manufactur-Discontlån 1,305,453: 3. 7. b) Förlagslån 196,731:16. 5. Räntor derå obetalda vid 1837 års slut 11,311:17.2. c) Anståndslån 112,549:27. 2.
Utgift i Indeldte Spannemåls-vårde. S'u m pa hvarje m a StatsSuJntna Utgift Räntor efter Efter 36 Tunn Transport Calmare Un T:r. K:r. Krono-värdie. skill. an. Efter 1 R:d. 16 sk. Tunnan. efter PJksStaten; på hvarje Hufvud. Vesterbottens dito t 16 ^2 5, V7 5 l L 724 7 32 5 7 3 543 8 i3'103 2,906 ib 9 3 Anm, Hvad af Civile och Lands-Staterne samt Militaireoch Clericie - Sraterne, så på denne som öfrige Hufvud-i itlar samt Allmänna Indragnings-Staten åtnjutes efter Stat al Afrads - Spannemålen, år inbegripit under indeldte Räntor efter Kronovardie , och sålede5 hur icke särskildt utfdrdt. * 3,111 S 448,489 7 8 Tredje Hufvud - Titeln. Landt ,. Milicens Löflings - Stater. Krigs-Collegium 11,635 IQ. lid 5 ingenieurs-Corpsen . , . Geheral-Adjutanterne 24 j 11,635 19,114 14 Indeldte Regcmentsrne. Kongl. Lif-Rogementet .*••••• Dito - — - Cuirassieier Dito _ Hussarer Kongl. Riksens Stander hafva härtill anslagit 600,000 R:d.; Men i anseende till de af Kongl. Majit vidtagna förändringar och regleringar af åtskillige PersonaJ-Stater inom denne Hufvud-Titul; så blef för Defensions-Verken för detta ar ej mera at disponera, an ... 119 g Hufvud - Tituln. iO 584,735 21 4 1,493,816 8 Clerecie - och Läro - Verken. Fria Konsterne.
På grund af hvad Utskottet nu erinrat och 3’ttrat, får Utskottet alltså hemställa, att riksd igsfull mäktigen Bengt Gudmundssons här ofvan anförda motion ieke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. •• } • v c ’ > {, ■■ ■■ - ■:; •. kh V&.fi n (•. t. i'i<: 5 Stockholm den 18 September 1848. % Förstärkta Stats-V t skottets Memorial, JV:o 321. 3 N:o 321. Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Sept., kl. 10 f. m. Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af Riksståndens skiljaktiga beslut, i fråga om den utsockne frälsehemmanen i Halland åliggande roterings-skjldighet. Sedan de i Statssamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-utskottens Memorial N;o 77 upptagne voteringspropositioner, i anledning af Riksståndens olika beslut, rörande den, utsockne frälsehemman i Halland påförda, rotering, m. m., blifvit, enligt aflåtne protokolls-utdrag, af Rikets Ständer godkände, så har Förstärkta Stats-utskottet, för anställande af votering öfver dessa propositioner, denna dag sammanträda i:sta Vsterin gen.
De machin-verkstäder och mekaniska inrättningar här i landel, der gröfre machinerier tillverkas, hafva nätt den utveckling, alt de väl kunna anses oberoende af tull-lagstiftningen i afseende på sina tillverkningar, helst derest tull-frihet, såsom ifrågaställdt blifvit, medgifves för alla af dem använda rudiinalerier, och hvad beträffar den föga ut bildade tillverkning af finare machinerier, sorn härstädes kan bedrifvas, så torde fördelen af tullfrihet tor delar af machiner, med hvilkas sammansättning dessa verkstäder äro till stor del sysselsatta eller hvaraf de för reparationers verkställande äro i behof, fullt uppväga det i allt fall kraftlösa skydd, som den nuvarande tull-bestämmelsen innebär. Den förlust i tull-inkomst, som en sådan tull-frihet skulle medföra, är visserligen icke utan betydenhet, då den, beräknadt eller li 55 års införsel af machinerier' lill ett värde af 893,213 R:dr, kan uppskattas lill omkring 44,600 R:dr Banko, men lärer, i jemförelse med det vigliga ändamål som afses, icke behöfva lagas i betraktande, helst, geuom bibehållande af lull å vissa större artiklar, denna förlust blifvcr mer än ersatt. På dessa skäl och då det jemväl måste vara en för landet önskvärd fördel, alt såväl landtmän, sorn andra närings-idkare, kunna i så vidsträckt mån som möjligt tillegna sig sådana redskap och mindre machiner, som lör jordbrukets och näringarnes behof och stigande utveckling finnas erforderliga alt frän utlandet införa, men ett särskiljande i taxan af olika slag machinerier och redskap vore med särdeles svårighet förenadt, hafva Rikets Ständer funnit redskap och machinerier, ej specificerade, eller delar deraf, böra vid införsel vara tull-fria, samt att Deglar, Formar af jernbleck eller annat ämne för sockerbruken, äfvensom Tryckoch Pappers-formar; Kardor och Kardläder; Saxar: Öfverskärareoch saxar till klippning af plåtar och bleck ; äfvensom Skrubblor, i taxan hänvisas lill redskap och machinerier, samt följaktligen åtnjuta tull-frihet.
Ett bevis på malmens åtagande mäktighet lönnar qvantiteten af användt Bergsprängningskrut; i samma moa som malmen finnes mera spridd i srget, mäste en större mängd Bergssprängningskrut användas för dess 0sbrytande, ocb man finnér derföre, att ehuru malmqvantiteten de sed - 28 turé åren foga varierat, bär dock krut-consumtionen stigit på följande sätt: 1823 . - 266 C:tr. 1828 322 C:Ir 1824 277 d:o 1829 276 d:o i8a5 . , 245 d:o i83o • 352 d:o i832 302 d:o Grufvornes antal utgör i medeltal 5o årligen. Arbetspersonalen uppgifves i allmänhet vida större än den är, ty i de till Geschwornern inkommande uppgifter, upptages personalen, sådan den enligt interessenternes beslut skulle vara, men då man kammer att ofta en person ansvarar för tvennes arbete, att en person utgör fullt arbete i flera Grufvor, och slutligen att ofta delägarne sjelfve utföra grufvuarbetet, så kan deraf förklaras, att ehuru i Gesclwvorn-Tahelleu medeltalet af arbetare uppgår till 722 personer, finnes dock verkliga arbetare, som af denna näring hämta sitt underhåll föga öfver 5oo personer af båda könen. I afseende på det tekniska går väl handteringen framåt, ehuru med korta steg. Förtroendet till betingsaflöningen har ökat sig Iros både ägaren och arbetaren, och hågen att försöka lidens förbättringar har stigit och skall allt mera stiga, i den nion näringens idkare, om äfven sjelfva ovetande, blifva af tidens ström förde framåt. De gamla fördomarnes välde faller i samma förhållande, som det uppväxande släglet göres skickligt att emottaga en högre bildning, och huru stort inflytande detta skall utöfva på hvarje handtering kan ej beräknas, men upplysningens vän gläder sig deråt.