Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kungörelse angående en ytterligare fortsatt brännvinsbränning. Stockholm den 5 april 1815. Det har anmälts att skörden på viss orter blivit mindre givande, medan det klagas på bristande avsättningsmöjlighet på andra ställen. Alltså vad som fattas på ett ställe kan med överflöd ersättas på annat. Vi har prövat att inskränka husbehovsbränningen även under nästkommande månad. Stockholms slott den 5 april 1815. CARL Kungörelse angående tullen å inkommande utländskt spannmål. Stockholm den 12 april 1815. Tullen på inkommande spannmål från utlandet och Wismar höjs så att den utgör för vete, råg, korn, malt och ärter 32 skillingar för tunnan samt 8 skillingar för 1 lispund vetekorneller rågmjöl och 4 skillingar för havremjöl Stockholm den 12 april 1815. O E LAGERHEIM Proposition till Rikets Ständer om den nya konstitutionella förhållanden, som, till följe av föreningen mellan Sverige och Norge, uppkommit. Stockholm den 12 april 1815. Då konungen nu går att överlämna Norges grundlag till Ständerna, anser han det som sin plikt att ge en allmän översikt i avseende på föreningen mellan Sverige och Norge. Konungen bemödade sig liksom varje svensk medborgare att förbundet borde ge båda de Skandinaviska folken gemensamma fördelar och frihet. Men hur skulle det ske? Genom en sammansmältning av de båda rikena under styrelse av en konung, men med bibehållandet av särskilda regeringslagar? Visserligen hade konungen liksom varje fördomsfri man insett, att halvön under en spira och en lag lämnade större säkerhet och styrka, än genom delning under två styrelseformer som skapade två folk. De långa och häftiga krig, som uppstått då Norge tillhörde Danmark, kan inte annat än påverkat norrmännens begrepp och övertygelse. Lika främmande var norrmännen för Sveriges styrelse, som svenskarna för norrmännens. Norge kunde endast se ett ok, vid en sammansmältning med Sverige. Att upphäva dessa tankar är inte ett ögonblicks verk, utan endast tidens långsamma erfarenhet kan häva fördomarnas kraft. Ledd av den upplysning konungen hade, om det allmänna tänkesättet i Norge yttrade han redan i Kiel, att avsikten var att överenskomma om en särskild grundlag för detta rike. Denna skulle vara bygd på ett folks två dyrbaraste rättigheter: national representation och beskattningsrätt. All fråga om en sammansmältning var redan från börja åsidosatt.
Beloppet af hela, Sill. t. Lag-s, Allm, Bes.o.Oee.Utik. Utl.N.o 17.2* denna Pensionsoch Lönestat, som kommer med nu varande innehafvares afgång , eller vid deras befordran å annat ställe, att alldeles upphöra, utgör tillsammans 2,100 R:dr för dessa 5 personer, hvilka under tjenstetiden förut åtnjutit circa 5,600 R:dr årligen. —• Då Herr CommerceRådet Santesson inför Rikets Ständer framställt denna Delegarnes vid Brandförsäkringsverket handling mot sina förra tjenstemän , såsom en till följden så menlig öfverdrift, lärer han icke erinrat 6ig, huruledes, med lika afseende å medmenniskors oförskyllda lidanden och förluster, andra i samma förhållande stadde blifvit omfattade, såsom tilläfventyrs vid Götha Canal, och att t. ex., vid Magazinslnrältningens upplösning, Rikets Ständer tilläde samtlige vid detta V.erk tjenande, deras fulla löner i pensioner. ■— Efter hvad sålunda är upplyst, finnér jag ingen anledning att dela den farhåga , Motionairen hyser i afseende på ställningen med Allmänna Brandjorsakringsverkets Landt-Pond, hvadan jag ock för min del afstyrker all åtgärd i följd a£ dess härom gjorda framställning, med anhållan, att detta mitt anförande må få åtfölja Utskottets Betänkande i ämnet till samtlige lespective RiksStånden. Carl Magn. af Robson. 33 Z«£- tomt Allm B*t>v. o. 0«c.Ut»A.£hJ.N'.o i8* Ankom till Exp, Utskottet den 8 April 1823, N:o ig. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om behof vet af en undersökning, till utrönande af grunderna, pä hvilka Allmänna BrandförsäkringsVerkets Landtfond hvilan m. m.
Göres dera af Inkräktaren icke något afseende, ware Jnnewanarne frie fran tilta!, om degenom lydnad söka undwika wald; dock harifrän undantagit det fall, om emot förmodan Inkräktaren yrkar, at de Den 8 Mars. 4vZ de stola bära wapen emot Fäderneslandet; hwartil ej någon ma, under hwad forewändning söM hälst, lara öfvertala eller truga sig, wid straff, som uti 4 Lap. i §t Miflgernings-Balken stadgas» §- 6» Embete och Tjenstemän a en af Fiende inkräktad Landsstracka, ma, sa wida Fienden icke stiller dem ifrån deras iNnehafwande Embeten och Tjenfter, fortfara med deras befattning, til förekommande af oreda i sakernas wanliga gang och hwarjehanda eljest befarade afwentyr och waldsamuia. uprraden, samt derjemte efter yttersta förmåga söka mildra olyckan sä wäl. för Fäderneslandet i allmänhet, som för VeN ort i synnerhet, hwilken af Fiende blifwit hemsökt, och befordra ordning, rattwisa och billighet i den krets, hwarest de genom Kongl. Majus Nåd blifwit ställde» §. Den, ware sig Embetsoch Tjensteman eller ännan Jnnewanare a et af Fiende inkraktadt Land, hwilken antingen anwander sin inflytelse hos Fienden ar uröfwa hämnd emot någon Medborgare, eller ock af egit bewag, under osannfärdig upgist af Inkräktarens befallning, tilfogar Medborgare stada til lif och egendom, gör sig saker til det straff, Allmänna La en uci 4-up. i §. Miflgernings-Balr ken stadgar, — hwaremok §. 8. Den Embetsoch Tjensteman eller MedborgaA, som under siendtelig invasion warit et stöd för 4^4 Den 8 Mats. fina olycklige likgr, eller genom sin rädighet afwärjt och förekommit stadeliga anspråk af Fienden, förwitzas härmedelst om Konungens
Att efter alla, som ifrån och med nästa års början vinna befordran och dervid till besparing för Nadårs-Fohden tjena Sex månader antingen med förut innehafd eller ock utan Lön,’ skola Sterbhusets, vid dödsfallet utbekomma den afrjente Begrafningshjelpen till lika numerärt belopp, som den blifvit innehållen, ehvad personen dör i tjensten eller afskedad: 3. Att efter alla Embetsoch Tjenste-; män, som nu äro i tjenst och framdeles aflida antingen såsom tjenstgörande eller afskedade, u-i tan att ifrån nästa ars början hafva erhållit befordran till högre tjenst och lön, skola Sterbhusen åtnjuta Begrafningshjelpen till samma numerära belopp, som den bort utgöra om befordran innevarande ar inträffat: 4. Att detta stadgande likväl icke kan utsträckas till redan ur tjenst gangne Embetsech Tjenst-män, emedan tillgång för en så betydli ■ Eond, som härtill erfordrades, hos Stats-! Verket saknas: 5. Att ali besparing för Nådårs-F onden ifrån och med nästa års början bör afsättas till en serskild Fond för Eegrafningshjelpernes utbetalande samt af btats-Kontoret uti Räkenskajerne serskildt upptagas och redovisas, utan sam; TJnderdaniga Skrif v el ser'. 2 3 5 manblandning med Stats-Verkets öfrige Intrader: och att den salunda blifvande Nådårs-besparin. gen till Fondens förmån insattes i Riksgäl dsKontoret på löpande räkning emot Fyra procent, och räntan tillägges Fonden intill nästa Riksdag, då Riksens Ständer, efter inhämtad kännedom ru detta stadgande förhållit sig i verkställigheten, komma i tillfälle att vidtaga de ytterligare åtgärder, som för ändamålets fullkomliga ernående finnas nödige.
Skrifvelse al den 21 November 1862 behagade Kongl. Maj:t gifva Rikets då församlade Ständer tillkänna, att, ehuru åtskilliga brister i tulltaxan af den 7 December 1860 kunde föranleda till en väsendtligare omarbetning af densamma, sådant likväl icke funnits vid förstnämnda tidpunkt vara lämpligt, enär förberedande åtgärder redan blifvit vidtagna för öppnande af underhandlingar om handelsoch sjöfartstraktater med Frankrike, och nödig omtanke således bjöde att icke gå underhandlingarne i förväg genom framställande af förslag till någon större reform i dåvarande tull-lagstiftning. Med afseende härå och då ostridigt vore, att i förväg medgifna lättnader för artiklar, som från Frankrike hit införas, borde vid de sålunda med detta laud inledda traktatsförhandlingar försvåra utverkandet af motsvarande fördelar för de Svenska varor, som der afsättas, beslutade också Rikets Ständer, på sätt af deras den 4 November 1863 till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse N:o 148, angående tullbeviliningen, inhemtas, nedsättning uti eller frihet från förut stadgade afgifter endast å några färre artiklar, hvilka ansågos icke eller åtminstone mera aflägset beröra handelsförhållandena med Frankrike; och i öfverensstämmelse hvarmed, samt enär antagligt vore, att ytterligare nedsättning i tullsatserna för vissa artiklar kunde med anledning af dessa ifrågasatta handelsoch sjöfartstraktater med Frankrike komma att ega rum, Rikets Ständer, jemlikt underdånig skrifvelse N:o 182, angående beräkningen af Statsverkets inkomster, af den 23 sistberörda månad och år, på denna och flera anförda grunder, ansett tullinkomsterna, hvilka i medeltal under de fyra nästderförut framflutna åren utgjort 14,143,307 R:dr, och af Kongl. Maj:t i aflåten nådig Proposition om Statsverkets tillstånd och behof antagits böra uppgå till 14,000,000 R:dr, likväl icke med säkerhet kunna beräknas till mera än 13,500,000 R:dr. BevillningsUtskottets Utlåtande N:o 2.
Landshöfdingen, sorn borde taga nödig säkerhet för återbetalningen och i öfrigt hålla behörig-tillsy n deröfver, att ladorna inora vederbörlig tid efter lånens, undfående blifva med tjenlig, jordblanduing inrättade och sjudning derur verkställd, vid. den påföljd, i motsatt fall, att Lånet, till hela dess, belopp på en gång och med 6 procents renta skulle återbäras, och, atP. 5 sådana, Lån redari beviljade, Af de beslutna 63 Ladorna äro flera färdiga, med nödiga jordbi and ning ar, hvarigenom Länets Sakpeterbihof skall klinna uppfyllas, så snart jorden hunnit blifva så beredd, att den vid sjud-, gingen kati gifva en lönande afkastning. Lauhsv ■335 Dm ig April. Brukspatron Tamm har isynnerhet yinnlägt sig om Saltpeternäringens idkande. Vid Österby Bruk har han förlidet år anlagt 3 pä österbottniska sättet inrättade plantlador, hvaraf en är nied beredd iord ifylld, Westerås Lätu Landshöfdingen Grefve Liljencrantz har med synnerlig nit, deröfver Eders Kongl, Maj:t redan täckts förklara sin höga tillfredsställelse, sökt befrämja Saltpeter-tillverkningén inom 'Vestmanland. Innan sammanträdet med Länets Deputerade hölls, hade redan under öfverläggningstiden, i följd af hans föreställningar, 108 Plantlador blifvit anlagde och med jord försedde Vid sammanträdet beslöts, att 209 st. Lador skulle år 1814 och 18^5 uppsättas. Städernas innevånare visade härvid äfven mycken beredvillighet, i det de till allmännare koknings anställande uppläto den i deras uthus, stall och fähus befintliga saltpeterdrägtiga jord och dessutom lofvade att Uppföra en eller i me större plantlador. En skicklig Under-Styresman är Styresman* nen, till biträde i länet antagen. Stock - Den 19 April. 333 Stockholms Län.
Direction icke tvifvelaktigt, ty ehvad förvaltnings-grunder än följes, hade bristen under missväxt-åren skolat afhjelpas, och då hade inträffat, hvad som handt, att förluster blifvit oundvikliga, enär nöden på en del ställen nådde den höjd, att till afböjande af hungvens rysliga lidanden och följder, Nådigt tillstånd måtte meddelas, att utdela Spannmål såsom nådegåfvor, och derförutan afskrifning beviljas åt sådane låntagare, hvilkas tillgångar under missväxterne blefvo helt och hållet medtagne och dymedelst försatte i det yttersta armod. I allt fall, och utan att ingå i en vidlyftigare utveckling af öfrige orsaker, som vållat förlust å rörelsen, såsom Spannmåls, Mjöls och Bröds behållningars öfvertagande från Krigsfonden efter 1814 &rs fälttåg, derå betydlig skada för Magazins-fonden uppstod > med flere andre händelser, dem Direction uti de till Eder Kongl. Maj:t i underdånighet afgifne och från trycket utgångne årliga Tableauer uppgifvit, lärer det rättvisligen hvarken höra föras Direction eller egenskapen af MagazinsInrättningen till last, att en sådan mindre betydlig förlust under loppet af Sex år upp• Riksens Ständers stått, då Riket blifvit med Spannmål till Brödföda och utsäde undsatt för ett sa mman räknadt contant belopp af 3,362,672 R:dr 12 sk, 11 r:st Banco.. Dernäst hafva Revisorerne ansett, att den inkomst, som Magazins-Inrättningen åtnjutit af Brännvinsbränningen och destilleringen i Städerne Stockholm, Götheborg och Carlskrona under förberörde Sex år, utgörande tillhopa 206,3o3 R:dr 27 sk. 7 r:st, för Staten utgjort en förlusti stället för hvad den verkligen varit, en Staten tillfallen 'vinst. Sättet att omvända förhållandet, f3dler visserligen i calculen, men tarfvar dock till sina grunder en närmare undersökning.
Kammar-kollegii derpå grundade Kungörelse den 29 i samma månad, rörande företrädesrätt till besittning af kronojord. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en utaf Friherre Wrede, Fabian Jakob, denna dag väckt motion om beviljande af pension åt framlidne Kamereraren och Redogöraren vid Carl Gustafs stads Gevärs-laktori, Anders Christoffer Nicolai enka, Charlotia Sofia Neosander. S. D. Vid föredragning af Väilofl. Borgare-Ståndets den 27 dennes bord lagda Protokolls-utdrag N:o 312, innehållande dels nämnda Riks-Slånds beslut vid behandling af Banko-Utskottets Betänkande N:o 25, med förslag till reglering af Bankens låneoch kreditiv-rörelse samt om användande af upplupen odisponerad Banko-vinst, dels ock inbjudningar till Med-Slånden alt förena sig uti åtskilliga af de fattade besluten, blef inbjudningen rörande 2:dra mom. i 2 7:de punkten afslagen, hvaremot inbjudningarna i afseende å 35:te punkten l:sla mom. samt 43:dje punkten 6:le mom. antogs; och lades inbjudningen rörande l:sla mom. af sistnämnda punkt lill handlingarna, enär Ridderskapet och Adeln derom fattat enahanda beslut som Borgare-Ståndet. Från Höge. Preste-Stdndet. S. D. Föredrogos ånyo Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedanomförmälda Utlåtanden: N:o 17, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 3, i fråga om anläggande af en fyr å klippan Bonden, om anslag lill fyrfarlyg vid Sydostbrotten och vid Kallegrundet, m. m. Med frånträdande af sitt vid pröfning af Betänkandet N:o 3 fattade beslut, antog Preste-Ståndet Utskottets inbjudning och biföll den i Utlåtandet N:o 17 gjorda hemställan.
att med ed betyga, att emellan honom och säljaren är, på god tro, så tingadt och betaldt, som afhandlingen innehåller. Härmed trodde man sig nu hafva erhållit tillräckligt noggranna formaliteter och bestämmelser till betryggande af borgenärers rätt. Ofta, äfven inom representationen, upprepade klagomål hafva dock ådagalagt, att äfven under den tid af femton år, som efter författningens utfärdande förflutit, enahanda bedrägerier som dc, man derigenom sökt förhindra, fortfarande egt rum; och de framställningar, som vid innevarande riksdag skett och till Utskottets handläggning öfverlemnats, vitsorda samma förhållande. Dessa framställningar äro gjorda inom Högvördiga Preste-Ståndet af Herr Kyrkoherden Otterström, med hvilken flera af Ståndets ledamöter instämt, samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Riksdags-fullmägtigen Nils Olsson från Skåne, hvilka båda motionärer fästat uppmärksamhet å det mer och mer öfverhandtagande missbruket att endast till svekfulla tillställningar använda ifrågavarande författning och den brist på kredit, som derigenom i landsorten uppstått, hvarjemte Herr Kyrkoherden Otterström anmärkt, hurusom det blifvit en vana att å auktion inropa varor på årskredit, för att dagen derpå intaga dem i en lösöreköpsafhandling, äfvensom att anförda förhållanden högst väsendtligt förnärmade äfven deras rätt, 14 Lag-Utskottets Betänkande N:o 36. som hade inteckning i gäldenärens fasta egendom, enär lösöreköpen borttogo all den lösa egendomen, och tjcnstehjonslöncr, skatter m. m., således först måste utgå af fastigheten.
Anders Tanell; 4:o angående förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilde af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs län, samt om disposition af stubböresmedlen; jemte vid remissen afgifna yttranden i ämnet; S:o angående kostnadsfri upplåtelse af kronomark för jernvägsanläggningen emellan Gellivara malmfält och Lule eif; 6:o angående afsöndring af jord från Rönö kungsgård för utvidgande af Rönö församlings kyrkogård, m m.; 7:o angående anslag af prosletunnor från Envikens, Malingsbo och Ludvika pastorater af Westerås stift; 8:o om anslag af prostetunnor från Bodarne och Skagershults socknar i Orebro län till prosten i Edsbergs kontrakt af Strengnäs stift; 9:o om beviljande af prostetunna för Ramsjö församling i Gefleborgs län till prosten i Helsinglands Vestra Öfra kontrakt af Upsala stift; 10:o om anslag för år 1866 till biträde vid handläggning af de i Ecklesiastik-departementet förekommande ärenden rörande lönereglering för presterskapet i riket; 11 :o an gående ersättning för hushyresmedel åt fyra lektorer vid elementarläroverket i Strengnäs; samt Prot.-Vtdrag den 17 Januari 1866. 123 12:o angående ett ärligt anslag af 500 Riksdaler till hushyres-ersältning ät rektorn vid högre elementarläroverket i Westerås; äfvensom Kongl. Maj:ts nädiga Skrifvelse, angående väckt fråga om efterflyttning på Kronan af bestyret med anskaffning och underhåll af båtsmännens kappsäckar och s. k. småpersedlar. S. I). Till Bevillnings-Utskottet remitterades vid skedd föredragning Kongl. Majts nådiga Propositioner till Rikets Ständer. l:o angående ändringar i gällande förordning om vilkoren för bränvinstillverk ning, jemte det i ämnet förda diskussionsprotokollet; och 2:o angående fortfarande årlig kurhusafgift. S. D. Vid nu skedd föredragning remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet Kongl.
Nädigst tillätit ost sjelfwe föreslä och wi nu samfält antagituti det säkra kopp at Eders Kongl. Höghet äfwen bertil täckes lemna Dest Nädigste bifall: tillika fä i djupaste unvcrdänighet anhålla det Eders Kongl. Höcker wärdes Nädiigst emottaga Sweriges Rikes Krona ost'Svirci, hwilken uti Wa lars hand alltid beredt Swea Rikes innbyggares säkerhet, sällhet och wältrefnad. Tacksamheten och erkänslan för alla de ädla tankesätt, kwaraf Eders Kongl. Hoest et under detta Riksmöte redan len nät Riksens Ständer sä wänga wedermälen, är i estlas mära hjertan djupt intryckt, kan af ingen nog lifligt tolkas. Med otälsgstot afwagta Riksens Ständer Eders Kongl. Högets Nädigste befallning, och ut - Den 7 Juni!. 609 utbedja sig underdänigst uti Eders Kongl. Höghet:- fortwarande Näd städse fä wara innesluta. Tisdägen den 6 Junit pä Rik§-Salen, korrt före öpnandet af I°l6liurn 1?lenorum. Högborne Furste, Swea Rikes Arf-Furste och Riksföreständ a re! Hödtidlig är den stund, dä Ridderffapet och Adeln med sine öfrige Medständ ater se sig samlade inför Eders Kongl. Höghet pä detta ruin, och stor är Ridderffapets och Adelns tclfredsställelse at för Eders Kongl. Höghet underdänigst framlägga den Grundlag, som Ständet antagit med förbehäll, at de emot wista H Z gjorde anmärkningar, af Lc>n3t>rmioii8 Utsiottet mätte gransias, och ändringar föreslås til Standernes afgörande wid nästa Riksdag.
Men då ni har en hel mil mellan Tossene och Berffendalen, vill jag icke uppehålla er.” ”Åh, morgonen är knappt börjad ännu.” ”Desto svalare är den att resa under ... I alla hänseenden måste jag rekommendera mig. Mamsell Konkordia, ni förlåter ju en enfaldig okruserlig sjöman att han så litet förstår sig på artighet och fina seder, att han föredrager en snabb rodd framför hvarje uppehåll, huru angenämt och tillfälligt som helst.” Härvid reste sig kapten Lauritz i båten, aftog hatten och lät den ceremoniöst beskrifva en ståtlig halfsvängning, hvarefter han åter satte sig, fattade årorna och flög af som en pil utan att vidare kasta en enda blick åt klippan. Den ljusklädda qvinnan slog då klacken af sin höga sko så hårdt i stenhällen att klangen kunnat väcka sagans prinsessor, som derinne sofvo sin domedagssömn. Och så litet gjorde hon skäl för namnet Konkordia, att aldrig någon i grunden kunnat vara mindre ening med sig sjelf och andra än hon. Detta hindrade likväl icke att hon beherrskade många personer, hvilka i henne sågo endast det väsende, som hon nu blott genom en sträng tuktan öfver sig sjelf syntes vara, nemligen en kraft, en föresyn i goda verk, en älskvärd vän, ett troget stöd åt sin gamla moder och för pastoratets fattigaste innebyggare ett slags lånoch sparbank, alltid tillreds att sköta deras små kommunalbestyr, att skrifva deras försvarsskrifter till tinget jemte hvarjehanda förklaringar, inlagor och böneskrifter till sockenstämmorna och landshöfdingeembetet. Alla dessa kunskaper, som hon gjorde fruktbärande, hade hon redan handlagt och inlärt sig, under det hon hjelpte sin fader, kronolänsmannen Peder Gude Giädda, af den märkvärdiga prestslägten från Bullaren, att sköta hans lilla kontor – ty inkomsterna för honom, som hellre hjelpte än stjelpte den fattige bonden eller strandsittaren, voro så små att han icke på gamla dagar, då krämporna förtyngde göromålens börda, hade råd att skaffa sig ett biträde.
På Afskrifnings-Räkning innestående ined beräknad enahanda Ränta, och 3:o Banco-Attester, af enahanda egenskap med 3 Procents-Reverserne, hafva, Sedan en femtedel af det anmäldte beloppet blifvit med contant liqvideradt, RiksgäldsContoirets Obligationer från den 1 October 1818 till den 1 Januarii 1820 utgifvits, till belopp af . , B:co R:dr 1,856,700. Af desse äro sedermera influtne i Låne-liqvid för Utredningen af Götha Canal-Bolags f. d. Discont till samma tid . 398,412:24.—1 irdels Capital-af betalning 351,195. Influtne i Lån-li qvid för Malmo Discont 50,892: 24. — Summa 800,000. •—• — Således utestående Obligationsbelopp den 1 Januarii 1820 . 1,056,700. 1 » 1,856,700. Till upplysning om Discont-Inrättningens balancerade Skulder och Tillgångar deli 3o September 1818, då Inrättningen af Riksgälds-Contoiret Öfvertogs, samt den 3i December 1819, få vi åberopa bilagde utdrag ur Räkenskaperne Litt. Å. Revisorers Berättelse. 7 93 Häraf befinues, att utestående fordringar för lån, som den i October 1818 utgjorde 3,og5,241: 36. 5. blifvit inom den 1 Januarii 1820 minskade tili 2,252,878:24- &
Riksdags-Ordningen, utgöra föremål för ReviHnings-Utskoltels. handläggning, har Utskottet ansett sig icke kunna detsamma lill hufvudsaklig pröfning upptaga; hvilket härigenom vördsamt annni» BccillningsUtskottets Memorial, N:o 3. 3 les, för den åtgärd, hvartill 44 § 3 morn. Riksdags-Ordningen föranleder. Stockholm dea 27 Augusti 1844. M 3, Ank. tili Exp. Utsk . d. 2/ Aug, 1844, kl. 11 f. rn. Memorial, angående svärd s, C, //., tdl Häglof lige Ridder skåpet och Adeln ingi f na Memorial, om befrielse i visst fall frän baka fe illers erläggande. Vid föredragning af Ridderskapets och Adelns protocoils-iitdrag för den 14 i denna månad, hvilket den 19 till Bevillnings-Utskotlet ankommil, innefattande remiss till Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonoini-Utskotten al Herr Grefve Anckar svärds, C. H., motion, om befrielse Iean båkalgiften för de ifrån orter, som ligga innanför alla håkar eller lyringsanstaller, ankommande fartyg, har Bevillnings-Utskottet, med anledning, så val al 60 § Regeringsformen och 31 § Riksdags-Ordningcn som af praxis vid föregående Riksdagen, enligt hvilken sådane frågor behandlats ensamt al Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, ansett sig icke tillkomma alt med nämnde motion taga någon befattning; hvilket härigenom vördsammeligen anmäles till den åtgärd, som 44 § 3 morn, uti Riksdags-Ordumgeu föres kr ifver. Stockholm den 27 Augusti 1844, STOCKHOLM, ermén & granbergs tryckeri. 1844. Ank. till Exp. Utsk. d. 3 Sept., kl. 4 e. m. Memorial, angående återlemnande af Herr von Hohenhausens, M. S-. motion om inrättande af dubbel Postgång emellan Gottland och fasta Landet.