Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förmyndare ej lämpligen kan tillsättas, innan mannen blifvit dömd oskicklig att utöfva sin målsmansrätt; men att han ansåge Utskottets yttrande om angelägenheten att ej lätta utvägarne till äktenskapsskillnad vara betänkligt, helst om denna grundsats linge sådan tillämpning, att man ej ville medgifva den högst nödvändiga friheten att, under rättegången och varningstiden, afbryta en sammanlefnad, som då , enligt sakens natur, måste vara olyckligare än någonsin, och hvars fortfarande under sådane förhållanden säkerligen aldrig kunde hafva annan följd, än att försvara osämjan och öka den inbördes förbittringen. Magten att un - J,c gil t skottets Utlåtande N:o 112, 3i der rättegången St sk i I ja Makarne, hvilken icke lämpligen lillkomme Domcapitlet, kunde deremot rätt väl uppdragas' ät Domaren, på det sätt, att det alltid finge bero af endera makans önskan , att genast erhålla den sökta skillnaden. Förslaget att tillsätta förmyndare kunde förkastas såsom öfverflödigt och otjenligt, utan att Lindra beviljande! af skillnaden, hvilken, lika litet under rättegången som efteråt , borde betaga mannen det målsmanskap, hvartill han ej lagligen kan förklaras oskicklig. Med dessa forändringar i motionen, och med förbigående af dess ytterligare utsträckning till slutlig äktenskapsskillnad, vore det högst önskligt , om en Lag kunde till vägabri ngas , hvarigenom de sä kallade varningsgraderne erhålla en möjlig utsigt till framgång, hvilken för närvarande svårligen i något fall kunde sägas ega ruin.
DepositionsAfdelningen, efter afdrag af utelöpande assignationer, 28,492:19. 11. 2:o Säkra Fordringar: а) Manufaktur-Diskontlån 1,591,959:47. 3. б) Förlagslån 487,888:42. 8. Upplupna räntor till 1843 års slut c) Anstånds-lån . Transport Tillgå anga r. l:o Behållning i Rikets Ständers Bank å räkningen' N:o 5 med Depositions-Afdelningen, efter afdrag af utelöpande assignationer, 73,752:28. 1. 2:o Säkra Fordringar: a) Manufaktur-Diskontlån 1,548,722:30. 5. 6) Förlagslån Upplupna räntor till 1844 års slut c) Anstånds-lån, enligt särkilda Kongl. Resolutioner, Ekenmarks konkursmassa, 1,280:31. 6. V) Förskott till Gamla Ull-D iskontfonden . 12,100: Fondens fasta egendom, hvars brandförsäkringsvärde, enligt Kongl. Kollegii beslut den 29 December 1843, upptages ined 60,000: — 1,524,432 2,489,844 32 Summa R:dr | 4,014,276141| 6 Stockholm af Manufaktur-Diskont F. A. Palme. Vinst och Förlust-Conto : Inkomster: 1 ordinarie räntor „ räntor efter förfallotiderna 80,977: 18. 6. 5.005:44. 1. Härifrån afgår ränta till Rikets Ständers Bank för af kreditivet begagnade medel år 1844 Då skillnaden emellan inoch utgående räntor för år 1844 utgör
Utloppet af Ettra-ån, utmed hvilken staden är anlagd, uppgrundas alltmer och mer af flygsand, hvarigenom icke allenast båtfarten hämmas, utan ock hinder anses möta för laxens uppstigande i ån, hvartill slutas deraf att laxfångsten aflagil. Laxfisket utgör dock ännu, liksom fordomdags, stadens hufvudsakligaste inkomst. Handtverkerierna äro föga gifvande, hvartill orsaken till stor del är att söka deri, att idkarne icke besitta någon utmärktare skicklighet och färdighet. Den egentliga handeln bedrifves med allmogen i kringliggande orter och beslår i uppköp af en del trädvaror, hufvudsakligast bok och eksläfver, som förarbetade afsändas lill Götheborg, och försäljning af sill, salt och manufakturvaror. Eli Läkare har staden nu antagit med en årlig lön af 600 R:dr Banko. Halmstad. Angående stadens läge och tomternas antal åberopas hvad föregående berättelser innehålla, enär någon förändring deri under ifrågavarande tidrymd icke inträffat. Med Nissa-åns uppmuddring fortsattes årligen och kunna 9 fots djupgående fartyg gå upp ända till bron och lossa invid stadens kaj. Berättelse öfver Hallands Län för åren 1848—1850. ^ 34 Hamnens inkomster hafva utgjort: Är 1848 6,440 R.dr io sk. i rst. » 1849 6,461 » 29 » i » » 1850 6,267 » — » i » eller i medeltal 6,389 » 29 » 1 » Utgifterne under dessa Irenne år hafva uppgått till 15,989 R:dr 9 sk. 11 rst., så att hamnkassan ökats med 3,179 R:dr 29 sk. 4 rst. Banko. Vid 1850 års utgång utgjorde hamnkassans behållning 11,352 R:di 41 sk. 11 rst. Banko. Tullinkomsterne hafva utgjort: Exportoch import-artiklar äro desamma, som uti sista berättelsen finnas angi! ne. Till utrikes orter har algått följande antal fartyg och båtar, nemligen: Stadens handelsflotta utgjordes af: Skepp.
För uppbyggande af en ny kyrka åt Markaryds församling i Kronobergs län, — 6,666 32 — » en kapellbyggnads uppförande i Korpilombolo by inom Norrbottens län, 5,000: — samt inköp af boställe åt en kapellpredikant derstädes, 2,000: — 5,000 0 » fullbordande af reparationen å Linköpings domkyrka, — 25,000 _ — » reparation och ombyggnad af Gamla Upsala kyrka 2,000 » uppförande af ett nytt lärohus i Wexiö 40,000: » dito dito i Wisby 50,000: — 'I Transport 90,000: —j 4,909,062j58| 11 990,555|16 —- T 7 Transport 90,000: — Till utvidgning och reparation af Carolinska skolhuset i Örebro, 20,000: — » uppförande af byggnad åt Nya Ele mentar-skolan i Stockholm, 50,000: — Bidrag åt Lutherska församlingen i Paris, till skolor för dervarande Lutherska barns uppfostran, För National-musei-byggnaden '. » inköp af en Majoren A. Schii!zercrantz’s sterbhus tillhörig marmorstaty, » inköp af konstalster utaf svenska konstnärer, 2,000 R:dr årligen, under åren 1855, 1856 och 1857, » fortsättning af plancheverket: Fordna och Närvarande Sverige, 200 R:dr årligen, under dito, » afritning af sigiller, tillhörande i Svenskt
Sedan, vid anställd lagsökning af ett utaf Sven Peller Larsson i Gossebo hos Banko-diskont-verket den 17 Augusti 1843, mot borgen af Erland Larsson i Skrufshult och Jonas Petter Svensson i Boda, upptaget lån ä 1,200 R:dr Banko, så väl låntagaren, som löftesmännen, förnekat sina namn, samt i följd deraf vägrat att länet infria, så instämdes målet till Handbörds Harads—rätt, som, genom utslag den 29 September 1843 förpligtade Sven Petter Larsson och Erland l.arsson att med ed sig från käromålet värja samt betyga, att de hvarken sjelfve undertecknat, eller genom andre låtit underteckna deras namn å den för omförmälda lån utgifna förbindelse, hvaremot Jonas Petter Svensson från krafvet befriades, enär någon bevisning till hans öfvertygande att hafva borgensförbindelsen undertecknat eller underteckna låtit, icke förekommit; hvarefter och sedan Sven Petter Larsson och Erland Ifarsson, genom eilagdt vad, målet fullföljt hos Kalmar läns och Ölands Lagmans-rätt, bemälde Rätt uti dom den 15 December 1846 det öfverklagade utslaget gillat och fastställt: men Sven Petter Larsson och Erland Ifarsson, hvilka den ådömda värjemålseden icke . fullgjort och följaktligen blifvit till den yrkade betalningsskyldigheten förpligtade, vid anställd utmatning, befunnits sakna tillgång till gäldande af större del af skulden, än 19 R:dr 20 sk. 6 r:st. Banko; så har, vid detta förhållande, Diskont-verket, genom utverkad stämning hos Stockholms Rådhus-rätt, vändt sin talan emot t. f. Bokhållaren Johan Lorentz-.Grcesén, i hans egenskap af ansvarig inlemnare utaf ifrågavarande låne-dokument, hvilken talan ogillats af nämnde Rätt, äfvensom af Kongl. Svea Ilof-rätt; hvaremot Graesén, medelst Kongl. Maj:ts nådiga dom den 20 nästlidne Oktober, funnits »icke kunna »undgå att hälla Diskont-verket skadeslöst för den uppkomna förlusten, och att i »följd deraf godtgöra
G) Be vill - Bevillnings-Utfkoltets Betänkande, M 4. 33 G) Bevillning af Kapitaler, Aktie-Bolag, Associationer, Societeten Kassor, Verk, Hypotheksoch andra allmänna Inrättningar. § 33. l:o. Då af fastigheter, efter deras värde, samt af handel, näring och rörelse, efter inkomsten, bevillning utgår, utan allt afdrag för gäld, så komma icke de intecknade och i rörelsen instuckne kapitalen, såsom, enligt ofvanberörde grund, redan till bevillning beskattade, att i sådant afseende serskildt upptagas. 2:o. Som likväl låntagaren endast förskottsvis erlägger den bevillning, hvilken för utlånte medel belöper, vare det hans ovilkorliga rätt, att detta förskott af långifvaren återfå, med Fem procent af räntan för alle utlånte kapital, utan afseende derpå oin de äro intecknade eller icke, så framt nemligen räntan är till mera än Fem procent bestämd. Låntagaren åtnjute detta afdrag vid hvarje räntebetalning, och gifve han derå qvitto. Gitter ej långifvare!) med sådant qvitto eller annat laga bevis styrka, att bevillningsafdrag vid hvarje ränteliqvid låntagaren verkligen tillgodokommit, ege då den sednare, vid slutliga liqviden för lånet, föra honom det til! last, för alla de år, inom den för fordringars utsökande i lag stadgad tid, det icke förut fått åtnjutas; vare ock låntagaren i delta fall berättigad till laga ränta för beloppet af hvarje års afdrag ifrån den lid, då det rätteligen bordt honom tillgodo beräknas. Domare och exsekutorer åligge att, da rättegång eller lagsökning uppstår, ställa sig stadgandet härom till noga efterrättelse; och skall i Dom eller Utslag, sorn utfärdas, föreskrift om iakttagande af föregående stadgande meddelas. 3:o. Utsökes åter fordran i Konkurs, åligge det borgenärer att behörigen styrka, det bevillningsafdragen af gäldenären fulleligen fått åtnjutas. 4:o.
Det kan under sådana förhållanden sättas ifråga, huruvida de fördelar läroverket tillskyndar samhället äro så stora, att de uppväga de ganska kännbara uppoffringar, samhället för detsamma måste vidkännas. Hvad här är sagdt torde kunna tillämpas på de fleste städer, der endast tvåklassigt elementarläroverk finnes. Ingen stad inom hela landet torde dock vara i större behof af ett fullständigare elementarläroverk än Oscarshamn, i anseende till aflägsenheten ifrån stad med fullständigare elementarläroverk. De närmast belägna städerna, der elementarläroverk finnas, äro Kalmar, Westervik, Wimmerby och Ekesjö. Afståndet till Kalmar är 9, till Westervik 9, till Wimmerby 7 Och till Ekesjö 13 mil. Wimmerby, som är den mest närbelägna, har endast ett treklassigt läroverk, der lärokursen sålunda ej kan vara synnerligen större, än vid det tvåklassiga läroverket i Oscarshamn. För att erhålla en fullständigare elementarbildning måste en lärjunge derifrån sålunda vända sig till annan stad, belägen åtminstone på 9—13 mils afstånd. Med dessa städer står Oscarshamn, isynnerhet under vissa tider af året, i föga beröring och i en än mindre den omkringliggande landsorten. Tvärtom står landsorten i närheten af städerna Wimmerby och Ekesjö till ej ringa del, på grund af affärsförbindelser, i närmare beröring med det vid hafvet belägna Oscarshamn. Och i samma mån Oscarshamn med hvarje år i allt flere afseendfen bildar sig till centralpunkt för en folkrik och mycket vidsträckt landsorts rörelse, i samma mån framstår behofvet af ett fullständigare elementarläroverk derstädes alltmera oafvisligt. Redan nu eger staden en folkmängd af omkring 2,500 innevånare; och flere städer med mindre folkmängd åtnjuta fördelen af fullständigare elementarläroverk, ehuru belägne mycket närmare till andra städer, som uti ifrågavarande hänseende, jemte eget, kunna fylla kringliggande landsortens behof.
Län utmärker sig framför andra genom en betydlig Saltpeter-tillverkning, som ock derstädes kan anses vara en bland hufvudnäringarne. Tillverkningen steg Er 1816 till icke mindre än 4174 Lisp. och således till 1,444 Lisp. mera än för år 1815. Den för Kronan verkställde upphandling af Länets öfverskotta Saltpeter 3 104'Lisp, hade de mest välgörande verkningar, så till näringens uppmuntrande, sorn till afhjelpande af den förlägenhet, Iivari Länet genom en mindre god årsvext och en minskad afsättning på Boskap då råkat. Landshöfdingen anmaler under den a:dra i denna månad, att Saltpeter-tillverkningen innevarande år visar sig lika fördelaktig , sorn deu var Konungens Nåd,. Propo sitloner. 171 var Jet förflutna, och önskar således den för led it år verkställda upphandlingens fortfarande. Kornmitterade hafva serskilt derom för hela Iliket gjort underdånig hemställan. Plant-Ladorne uppgingo till ett antal af 74,' hvaraf 10 år 1 8 1 fl tillkommit. Sjiideri-Manskapet bestod af 53 Verkmästare och Drängar, deraf en stor del medelåldiige eller yngre Personer, hvilka äro skickligafe än de äldre att antaga riya jordberednings-och Sjudnings-metoden. Calmare Län. Säl t pete r-1 i 11 verkningen har uppgått till omkring 1300 Insp. Eland de till ett antal af 42 anlaggde Saltpeter-Ladorne, skola de fleste skötas ined omtanka och drift, förnämligast den större af Bonden Jonas Persson i Lönneberga Socken och Haddarps By gjorda anläggningen af 3:ne Lador under ett tak, hvarföre , äfvensom for 3 andra Lador, det af Eders Kongl. Majit under den 3 Mars 1812 fastställde premie-belopp är redan till hälften uppburit. Jönköpings Län. Säl t peter-ti 11 verkningen år 1816 har uppgått till omkring i,oG6 Lisp. och Ladornas antal till 86. Dä emellan Sallpeter-tillverkningen i Kronobergs
Desse plattar äro svarta och måste, innan de preglas, hvilsjudas, hvilket åter sker i utspädd svafvelsyra, da den närmast ytan sittande kopparn upplöses och plalien blifver hvit. Hvad vid denna procedur kan förloras i vigt, är icke något annat än koppar; sjelfva platten bibehåller i alla fall sin silfverha11 och är till och med haltigare än dea förut var. Då myntet sedan är pregladt, lages af partiel 3 prof, hvilka probcras i afseende på halten; det är nemi. klart, alt man icke kan taga prof på hvarje picce, dä hvar och en sådan skulle förstöras. Della remedium på hallen är öfver eller under per få. I afseende på vigten åter läggas så många myntstycken tillsamman, alt de utgöra 2 få, och då de tillsammans hälla det för hvarje valeur bestämde remedium af en mark öfver eller under, så anses myntet för rikligt. Att taga detta remedium för hvarje piece särskildt, skulle blifva ganska svårt, ty det kan ej blifva samma remedium på piecerne som på 2:ne marker. Pä ett riksdalersstycke skulle remedium således komma att utgöra mark, och på ^ r:dr Toljno o. s. v. Det skulle vara myckel lina vågar, pä hvilka man kunde utröna dessa små vigtdelar. Man har visserligen probervågar, men på dem kunna ej stora myntstycken vägas. Om man t. ex. skulle vilja probera en ducat, så enär remedium på densamma utgör 12^0oo elt tät skulle på en våg, som tål ducaten, blifva ganska svårt att utröna ett sådant remedium, äfvensom delta skulle gå så långsamt, att man knappast skulle hinna probera 10 ducater i timmen. Väger man ducaterne på en våg, som icke är sä lin, så kunna de alllförväl anses fullhaltiga hvar och en för sig, men om man sedan lägger dem tillsammans och väger dem, så kan det i alla fall blifva någon skillnad på hela marken, och den måste hålla sig inom det vigt-remedium, som är omtaladt.
Danmark till utöfvande af läkarekonsten eller till tjenstgöring å fartyg såsom befälhafvare eller styrman, äfven må i Sverige tillgodonjutas; 16:o Leonard Johan Fahlander från Westerbottens län, om ny rotereglering inom nämnda län; 17:o Carl Anders Larsson från Östergötlands län, om ändring af gällande föreskrifter, angående lossning och omlastning af tullfria råvaror; och 18:o Per Persson från Stockholms län, om befrielse för skeppare och alla på inrikes orter gående fartyg och båtar från skyldigheten att vid inseglande genom lith. till R. St. Prot. 1865 & 1S66. 9 Sami. 9 66 Prof.-Utdrag den 15 November 1865. någoldera af inloppen Furusund, Sandhamn eller Dalarön der lägga till för undergående af tullvisjtation. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades nedannämnda motioner af: l:o Carl Johan Kjellman från Jönköpings län, att Kongl. Förordningen den 13 September 1864, angående ränta vid försträckning på viss kort tid utan säkerhet i fast egendom, måtte upphälvas eller tillsvidare upphöra att vara gällande; 2:o Lars Persson från Nerikes län, om ändring af gällande föreskrifter angående jords eller lägenhets afstående för allmänt behof, i hvad de afse lösen för vattenverk; 3:o Sven Rosenberg från Christianstads län, om upphäfvande af de i g 32 af 24 Kapitlet
Raab vid öfverläggningens början emot mig gjorde, så anhåller jag alt få i korthet bemöta dem. De båda Hrr:ne hafva fiirst omnämnt huru jag förklarat privathankssedlarne trycka på Riksbanken. Delta vidhåller jag; men anser dem icke göra del så hardt i deras nuvarande egenskap, som de skulle göra, om de vore Riksbankens egna sedlar. Nu trycka de medelbart; i sednare händelsen skola de göra det omedelbart. Man har erinrat mig derom, alt, enligt det beslut, B. o. Ad. redan fattat, skall silfver anskaffas, för att motsvara de sedlar, som komma att utgifvas för att ersätta privatbankernes rörelse. Det är väl riktigt, att R. o. Ad. beslöt det hälften silfver mot sedlar skulle anskaffas; men skillnaden mellan R. o. Ad:s samt Frih. Raabs förslag, är betydlig. Enär Banken blott behöfde anskaffa silfver för hälften af sina nya utlåningar och derå betala till uliändningen 4 procent, saint lill förvaltningskostnader m. in. 1 eller 2 proc., men Banken deremot af de inhemske lånlagarne linge 5 proc. å dubbla summan, så hade Banken 4 eller 5 proc. å hälften deraf i behållning. Efter Frih. Raabs förslag åter, finge Banken för sine medel ej mera än 2 proc. Om han dermed skulle betala det nya departement för denna rörelses bedrifvande, hvilket blifvit omförmäldt; så blifver intet öfver, och det vore klart, att Banken skulle jemförelsevis göra en gifven förlust. När nu Gr. Cronhjelm sjelf hänvisat på Bankens behof att för de nya sedlarne anskaffa silfver, (hvartill särskilda obetäckta kostnader då skulle erfordras), så bar han med detsamma vederlagt Frih. Raabs förmening, att Banken skulle på papper, eller hypothek allena kunna utgifva sä många sedlar som helst. 10 11. 5 34 Den 23 April f. m.
I öfverensstämmelse härmed skulle äfven anslaget nu minskas med berörde 1,800 R:dr; men som Kongl. Maj:t ansett lämpligt, att de tre nu befintliga Amirals-lönerna alla blefve lika med nuvarande Kontre-amirals-lönen, 6,000 R:dr, och att af den sålunda uppkommande besparing bildades 2:ne belopp, det ena å 1,500 R:dr och det andra å 1,000 R:dr R:mt, af hvilka det förra skulle tillfalla Befälhafvande Amiralen i Carlskrona och det sednare Chefen i Förvaltningen af Sjö-ärendena, såsom behöfliga bidrag till bestridande af de med dessa befattningar förknippade representations-kostnader, hvilken åtgärd dock ej kunde vidtagas annorlunda, än i den mån Amiralsoch Vice-amirals-lönerna blifva lediga, har Kongl. Maj:t föreslagit att, intilldess verkställighet deraf kan ega rum, af ofvanberörde på staten för Flottans Officers-korps odisponerade belopp måtte der få qvarstå 1,500 R:dr R:mt, att i omförmälde afseende tilldelas Befälhafvande Amiralen i Carlskrona, som företrädesvis vore i behof af denna ökade lönefördel, i följd hvaraf nu endast 500 R:dr skulle komma att från löne-anslaget för nämnda korps afdragas. Enligt hvad Utskottet af den Kongl. Propositionen åtföljande Stats-råds-protokoll öfver Sjöförsvars-ärenden för den 14 Oktober nästlidet år inhemtat, har, i afseende å denna fråga, Departements-chefen, bland annat, i underdånighet anfört, att Befälhafvande Amiralen i Carlskrona, i följd af såväl det vidsträckta chefskap, han utöfvar, som andra för stället egna förhållanden, får vidkännas så dryga representationskostnader, att den med befattningen förenade löne-inkomst icke förslår till deras betäckande, utan dess innehafvare icke sällan finner sig nödgad till enskilda uppoffringar; och syntes derföre billigheten fordra, att någon ytterligare löneförmån blefve embetet tillagd.
Enligt Kongl, -orrfwet d. zi Julii 1782, undfä nedannamde en del i deras lifstid och en del till desi de befordraS, nemi.: Stats-Frun Friherrinnan Rudbeck född Rolamb, i desi lifstid ...» Kongl.! , Drefwct d. y Augusti iZc»», Kammar-Frun Laurent, som af Hennes Maj:t Drottningen blifwit hugnad med Pension att derwid bibehällas hustru Honaich D o Fateburs Pigan Lena Palmqwist . Cilfwcrtwätterstan Törnbom Tentwatterstan Löfqwist « Högsalig Hans Rong!. Höghet Hertig Fredric Adolphs penstonairer: Fateburs Föreständerskan Flodberg t ärlig Pension Hushällerska!, Elfa Eneroth Directeuren Ioussrois Enka Maria Lam atilia » Indragne Rongl. Operan : Actricen Olin D:o Desguillon D:o Karsten D:o Hjortsberg ^ . D:o Miiller D:o Lvm . ^ Dw Stad ing ... D:o Äberg D:o Fahlgren D:o Ruckman , . Dm Broman Acteurs Enkan Björkman . Danseusen Alix Dallermastare Enkan Gal lodi er Figurantskan Schubart Danseusen Koersner D:o Åbergsson Figurantskan S.Wetterberg 4,225. Figm-antstan C. Wetterberg D-o Löfborg D:o Norman . D:o Megelin . D:o Sagnier D:o Spilhammar D-o Lindström D:o Rosell ... D:o Berg ^ . D:o Kollmodin Chormastare Enkan Chatillon Chor-Sängerstan Elew berg D:o Bartels D:o Hillegren D:o Ficker D:o Grönström D-o Eldh D:o Rydberg
Deputerade, tillika meri de utsedde 8^sslomännen, egg, alt till Utredning af Lanken i reda penningar förvandla alla dess tillgängar ocl, riem, i den wolm de inflyta, till Lanken» samtlige fordringsegare utclela. Z §. Öfver DokLäliens beslut mä klagan förås i Konungens Dogsta Domstol pä sätt i 3o Lap. i, 6 ocl, >8 U. LättegängsLalken sägs; dock gange beslutet llet oaktadt i verkställig!,et. Likets 8tänilers Lank» OrundLapital, till det belopp som ak Likets 8tän<ler vill denna Liksclag blifvit bestämöt, skall allticl, utan beräkning ak Länkens kasta Kgendowar ocb Inventarier, utgöra en Lanken» bebällning utöfver cle förbindelser för bvilka Lanken ansvarar, sa att möjligen inträlkancle Lapital-förminskning under aret, ak vinsten ersättes. Utlåtande, K:o 16. 265 L §. Kör livarje balkar skall, inom en manad efter förloppet lierås, en öfversigt, som klart ocb fullständigt visar Vexel-Lankens ställning, genom Likets 8tänders Kullmäktiges försorg, tryckas ocb med allmänna lidningarne utllelas, samt, efter bvarjs ars Lokslut, en öfversigt, som visar Lanken» bela ställning. Öfverlemna? Lanken till utredning, enligt bvall i 2 §. sägs, late rle körorrjnarls 8^sslomännen ofördröjeligen upprätta, ocb, pä sätt för Kullmäktige föreskrisvit är, utllela öfversigt öfver Länkens bela ställning. Den skall ock sk riem vill bvarje balkars förlopp förnyas sä länge utreclningen fortfar. 6 §.
Maj:t anmälda, men då till orapröfvande i sammanhang mod Styrelsens för allmänna Vägoch Vatten-byggnader förevarande General-förslag uppskjutna ansökning att, som kostnaden för den vid staden under arbete varande nya hamnoch kanal-byggnad, i det gillade förslaget beräknad till en summa af 220,026 Rjdr Runt, komme att, med tillägg dels af hvad staden fått vidkännas för inlösen af den gamla hamnen med dertill hörande pråm-kanal och ytterligare måste utgifva för nämnde hamns och kanals uppmuddring till föreskrifvet djup, dels ock af hvad som erfordrades för arbetets verkställande i enlighet med en uti den fastställda planen ifrågasatt förändring, åsyftande hamnbassinens förläggande närmare intill staden, uppgå till en summa af 379,136 R:dr 65 öre, men staden saknade tillgångar för denna betydliga utgifts bestridande, samt arbetenas inställande eller uppskjutande skulle medföra oberäknelig skada, icke allenast för staden, utan jemväl för hela ortens trafik, Kongl. Maj:t måtte täckas föreslå Rikets Ständer att, för ifrågavarande nya hamnoch kanal-byggnads fullbordande, bevilja staden ett anslag af 70,000 Riksdaler Riksmynt utan återbetalnings-skyldighet; öfver hvilken ansökning Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader under den 2 nästlidne September afgifvit infordradt underdånigt utlåtande, hvarvid Styrelsen, med afseende å hvad Direktionen anfört och då det vid förlidne riksdag till omförmälda företag anvisade stats-bidrag af 100,000 R:dr R:mt beviljats endast såsom lån, i underdånighet hemställt, huruvida icke Kongl. Maj:t skulle i nåder finna skäligt att till Rikets Ständer aflåta proposition om anvisande för berörda ändamål af ett ytterligare statsbidrag af 50,000 Riksdaler Riksmynt, att utgå såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet. g) h) i) k) Bil. N:o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd.