Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
som i följd af den nya löneregleringen för sina personer ej komma att åtnjuta högre pension än tillförene utur Amiralitets-krigsmanskassan erhållits, få vid 50 års ålder afgå med J pension och vid 55 år erhålla fyllnaden i pension efter nuvarande reglementes föreskrifter, hvadan de ej heller komma alt erlägga högre afgifter till Krigsmanskassan än förut af dem utgjorts. Om, såsom jag vågar hoppas, nu föreslagna löneförhöjningar komma att utgå från 1857 års början, måste emedlertid den i första punkten här ofvan intagna föreskrift om tvänne års tjenstetid uti de nya lönerna för att blifva berättigad lill pension efter samma löner, hafva till följd, att alla nu redan pensionsberättigade komma att ett år längre, än efter nu gällande föreskrifter, qvarsladna i tjenst; och föreslår jag derföre i underdånighet, att stadgandet om tvänne års tjenstetid i ny lön, såsom vilkor för pensions uppbärande efter samma lön, ej måtte tillämpas förr än med 1859 års början, ulan ända till denna tid Amiralitets-krigsmanskasse-reglementets nuvarande 14 Bil. N:o 4 till Kongl. Majds Nåd. Prop. N:o •/, om Statsverket 4856. föreskrift, om ett års tjenstgöring i nj lön för att undfå pension efter densamma, få gälla jemväl för erhållande af pension enligt de nya pensionsgrunderna, samt tillika medgifvas, att alla de, som inom slutet af innevarande år med afskedsansökningar inkommit och då äro, enligt nu gällande pensionsgrunder, till pension berättigade, må, utan afseende derpå, att de icke tillträdt de nya lönerna, nästa år kunna afskeda* och dervid få sig tillagda pensioner till nu föreslagna belopp, emot skyldighet likväl att efter de nya pensionsgrunderna erlägga ett års afgifter. Då likväl på sätt i det föregående är anfördt, Amiralitets-krigsmanskassan nu ej får och icke heller kan utbetala pensioner i vidsträcktare mån än fondens tillgångar det medgifva, blir, för genomförande af nu framställda förslag, oundgängligen nödigt, att ersättning för de deraf föranledda ökade utgifter kassan tillförsäkras.
Utsk:ts förslag vinnes dock den stora fördelen att afgiften säkert kommer att erläggas villigare, då man vet, att den skall användas tili det läroverks fromma, der ens barn åtnjuta sin undervisning. Särskilta fall kunna äfven åberopas för olämpligheten af Frih. Armfelts förslag. Norrtelje stad t. ex. har nyligen bekostat 30,000 rdr för uppförande af nytt läroverkshus. Skulle nu terminsafgiften från denna skola ingå till stiftets byggnadskasssa, komme antagligen medlen att användas till uppförande af ett nytt läroverkshus i Upsala, hvilket är af behofvet högeligen på kalladt, och Norrtelje ginge sannolikt i mistning af ersättning för de der nedlagda kostnaderna. Gr. von Rosen, Fredrik: Inom Ekon.-Utskd, som äfven behandlat denna fråga, var jag af den öfvertygelse, att en afgift af hvarje lärjunge skulle vara både ändamålsenlig och riktig. Jag vill nu endast tillägga, att det synes mig ligga mycken vigt derpå att hvarje läroverk må få utveckla sig fritt och för sitt eget behof begagna de medel, det kari insamla; emedan intresset för läroverket blir större i den mån hvar och en vet att han bidragit till dess förkofran. På dessa skäl anhåller jag om bifall till Stats-Utsk:ts förslag. Hr Fahnehjelm: Det förvånar mig ingalunda att Utsk:ts förslag funnit många och vältaliga försvarare. Jag vet att man derför hyser litliga sympathier inom Riks-Stånden, men jag kan likväl icke underlåta att vidhålla den åsigt, jag förut uttalat, då jag icke funnit mig öfvertygad af de skäl, som emot mig blifvit anförda. Man har yttrat, att undervisningen redan nu icke skulle vara kostnadsfri, utan att på densamma vore lagd en terminsafgift af 4 rdr 50 öre. Detta är sannt, men det är ett helt annat förhållande med den nu stadgade terminsafgiften. De deraf inflytande medlen afse skolmaterielens bekostande, och det är ganska billigt alt skolungdomen består denna.
Så har återremiss skett från Höglolliga Bidderskapet och Adeln: al 66 § i Utskottets förslag, — från Högvördiga Preste-Ståndet: af den föreslagna författningsrubriken samt af förslagets 9, 10, 13, 14, 16, 18, 19, 43 och 48 §§, — från Viillolliga Borgare-Ståndet: af §§:ne 17, 47, 50 och 71, — samt från Hedervärda Bonde-Ståndet: af 40 och 4'2 §§:ne. I hvar af dessa delar hafva dock de ölriga Riks-Stånden godkänt Utskottets förslag; och då i sådana frågor som de förevarande tre Stånds mening utgör Rikets Ständers beslut, föranleda anmärkningarne härutinnan icke till vidare åtgärd af Utskottet. Enahanda är förhållandet i afseende å det frän de öfrige Riks-Stånden skiljaktiga beslut, som Högvördiga Preste-Standel lättat beträffande de af Utskottet föreslagna 7 och 55 §§. Bemälde Riks-Stånd har nemligen, med afslag å Utskottets hemställan i dessa delar, antagit motsvarande <§<§ i Kongl. Maj:ts Proposition, hvaremot öfrige Riks-Stånden godkänt hvad Utskottet härutinnan tillstyrkt. JKh. till IL St. Hvad sålunda förekommit, har Utskottet följaktligen ansett sig endast böra för Rikets Ständer anmäla. Deremot erfordras Utskottets vidare utlåtande eller åtgärd i afseende å de delar af förslaget, för hvilka ej sådan röslöfvervigt, som ofvan är nämnd, ledan blifvit inom Riks-Stånden vunnen. Med förbigående tills vidare af ingressen till den föreslagna författningen, gör Utskottet således början med förslagets § Den af Utskottet föreslagna lydelse af denna §, hvilken bestämmer straffet för mord, har blifvit godkänd af Borgareoch Bonde-Stånden, men alslagen al Ridderskåpet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvilka begge Riks-Stånd i stället antagit Kongl. Maj:ts Proposition i denna del.
Betänkande af den i dennes, angående SaltpetertillmcrlNingen i Riket fann Bon, Le-Stander sig icke kunna detsamma godkänna, men dä frägan, säsom af Oecvnomiff art, beror pä Kongl. Masits egit Nädiga godtfinnande, skulle genom underdänig ansökning hos Kongl. Mant anmälas Bonde,Ständets underdåniga önskan att i författningen om Saltpetertillwerkningen i Riket, de rättelser mä i Räder tillätas hwarom BondeStändet förut under Mksmötct, underdäniga beswär till Kongl. Majit inlämnat, vt supra. S D. Efter uppläsande af Högloft. Riddcrflapets och Siderus ProtocollsUtdrag af sistledne Gärdag, enligt hwilket Ridderffapet och Adeln beflutit r afseende pä den wäckta frägan om tillsättandet af en Provincial-Läkare pä Kland med Lön af Stats-Werket att vfmeilämna detta ärende till Kongl. Majit som ensam more i ständ att till ändamärets winnanoe utse nödige utwägar, fann BoNdEtändet skäligt att med Högloft. Ridderffapet och Adeln häruti instämma, vt suprs. Lx ?rotoco!Io, 8. Ik. Irrigarckli. Utdrag af Protocollet, hället hos Bonde-Ständet den 26 April tLko. S. DI anledning af Högwördige Preste-Ständets inbjudande i Protocolls-Utdrag den 24 i denna Mängd fann Bonde-Ständet ffaligt att med sine Med-Ständer förena sig i det beflut, att den npa Brännwins-BräninngsAfgiften först ifrän och med innewarande ärs sednare hälft skulle beräknas, med förbehäll likwäl att detsamma icke mä i flere Terminer utan p8 en gäng för hela äret uppbäras och redowisas. vt suprs.
Då sedermera H. Ex. Hr Frih. o. Landlm. lillkännagaf, att Frih. Leijonhufvud, Axel Hjalmar, som varit ledamot af Ridd.Utsk., funnit sig föranlåten alt i anseende till iråkad svår sjukdom afsäga sig denna befattning, men anhållit att blifva bibehållen vid sin riksdagsmannarätt, biföll R. o. Ad. jemväl denna anhållan, hvarefter H. Ex. anmodade Hrr Elektorer, alt i följd af dessa afsägelser, utse en ledamot i Allm. Besv. o. Ekon.Ulsk., samt 2:ne ledamöter i Ridd.Utsk. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Ulsk:n inkomne utlåt. mern. och belänk:n, nemi. från StatsUtskottet. N:o 80, i anleda, af erhållen återremiss å utlåt. n:o 60, ang. uphörande af ljuspenningar för embetsoch tjenstemän, samt extraordinarier. N:o 81, i ani. af K. M:s nåd. propos. i fråga om uphörande af s. k. vacansoch förslags-liggelidssamt begrafningshjelps besparingar, samt om årliga anslag till vederbörande pensionskassor, såsom ersättning för de inkomster, dessa kassor af nämnda besparingar åtnjuta. N:o 98, i ani. af väckta frågor om uphörande af det serskilda skattebidraget till gällande af 1848 års krigsrustningskostnader. N:o 99, ang. återbetalningen af ett för sänkning af sjön Ökvattnet inom Westerbottens län, f. Expeditionsfogden C. J. Moritz beviljadt lån. N:o 100, i ani. af K. M:s nåd. remiss å förre Arrendatorn af indragna Trumpetareboställe! Berga, Inspektoren Joli. Wedlings underd. ansökning om eftergift af ådömd arrendeskillnads ersättning. N:o 103, i ani. af K. M:s nåd. propos. ang. uplåtande emot vederlag åt Götheborgs stad af kronan tillhörig, derinvid belägen mark.
Domhafvanden, för de honom sålunda i utöfningen af domareembetet till last komna olagligheter, att böta Etthundra daler silfvermynt, med 33 R:dr 16 sk. banko. Genom utslag den 13 Oktober 1836 hade Södra Åsbo HäradsRätt ansett Husmannen Johan Olsson och hans hustru Elna Persdotter i Björnekulla förvunne att hafva vanvårdat den förres barn af ett förutgåmret äk O O tenskap samt gifvit dem med kalk och andre otjenliga ämnen uppblandad föda, hvaraf barnen synts aflynade och utmagrade; för hvilket förfarande, som ej borde utan ansvar aflöpa, HäradsRätten, med tillämpning af 17 Kap. 1 § och 61 Kap. 2 § Missgerningsbalken, dömt Johan Olsson och Elna Persdotter att hvardera straffas med tolf dagars fängelse vid vatten och bröd samt dessutom ersätta ej mindre det af annan person åt det ena af barnen besörjda underhåll än äfven flera i målet hörda personers inställelsekostnader. Upplysande
Anckarsvärd har antydt behofvet af landtmäteri-instruktionens omarbetande, och i öfrigt föreslagit landtmäteriväsendets omorganisation efter följ:de grunder, nemi.: att de nuv:de förste landtmätaretjensterna förvandlades till direktörsoch undercbefsposter för länens landtmäteripersonal; och att dessa direktörer ej fingo handlägga några landtmäteriförrättningar för enskild räkning; att landtmäteri-direktörerne lörordnades till föredragande inför landshöfdingarne uti alla landtmäteriärenden, samt till kontrollanter öfver landtmäteriförrättningarna i länet; att, jemte det egodelningsrätten i dess nuv:de form upphäfdes, och pröfningen af de tvister, som hittillls tillhört egodelningsrätts handläggning, öfverlemnades dels till häradsrätt och dels till för ändamålet särskildt utsedde mätismän från hvarje socken, direktören för landtmäteriet inom länet skulle hafva att mätismännen sammankalla, föra ordet och prot:t vid deras sammanträden, samt deltaga i öfverläggningarne, men icke, utom i visst uppgifvet fall, i besluten; att landtmäteri-direktörerne försågos med löner, 3,500 rdr årligen, utom resepenningar, 300 rdr i de större och 200 rdr i de mindre länen, med vilkor att allmänheten af dem i allt betjenades utan särskild ersättning; att andre landtmätaretjensterna indrogos; att de på eget ansvar arbetande landtmätarne försågos med lön, och deras antal inskränktes till 300, deraf 200 med lön af 600 rdr, och 100 med lön af 400 rdr, för att såmedelst till det lägsta möjliga kunna nedsätta landtmätarearfvodet; att landtmätarne tilldelades vissa distrikt, till minskning uti resekostnaderna, och under förbindelse att, der det inom distriktet fordrades, med medhjelpare arbeta; samt att, derest svårighet mötte att bevilja hela det statsanslag, som för ändamålet erfordrades, åtminstone det till landtmäteridirektörernes erforderliga aflöning begärda ökade anslag, 25,200 rdr, i anseende till den dermed afsedda stora nyttan, icke måtte förvägras.
Riksgälds-kontoret återställda sådana förbindelser fortfarande utgör 71 st.; lydande hvar och en af dessa förbindelser å 1,000 floriner Brabanskt vexelmynt. Den, angående yrkad liqvid för framlidne Rådsförvandten i Stralsund, Niclas Baumans arfvingars förmenta fordran hos Svenska Kronan, anställda rättegång, hvilken, enligt sednaste revisionsberättelse, då var på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning beroende, har ännu icke blifvit slutligen afgjord. Utaf det årliga bidrag af statsvcr ets inkomster, som vid sednaste riksdag, enligt då fastställd riksstat, anslogs till bestridande af de å Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter, har Riksgälds-kontoret under nästlidet år fått från Stats-kontoret emottaga - i November månad R:dr 1,059,790: — och i December dito » 1,000,000: — tillsammans R:dr 2,059,790: — eller hela det belopp, som sagde bidrag utgjorde för år 1861. På sätt af 1861 års revisionsberättelse, sid. 56—57, inhemtas, har Kongl. Maj:t, till utgående af den för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar vid sednaste riksdag till Kongl, Maj:ts nådiga disposition ställda summa, 450,000 R:dr, för 11 serskilda, i åberopade berättelse uppgifna väganläggningsoch vägförbättringsföretag beviljat tillsammans R:dr 267,950: — Enligt sedermera, eller efter ingången af September månad sistlidne år, till Fullmäktige ankomna Kongl, bref, hafva likaledes utaf samma anslagssumma statsbidrag blifvit beviljade för här nedan uppräknade 14 dylika arbetsföretag, nemligen : inom Upsala län: för landsvägens mellan Tibble och Bålsta gästgifvaregårdar förbättring, medelst sänkning af Dufvebacke inom Bro härad, » 2,000: — hvilket anslags hela belopp blifvit utbetaldt.
a n Sta pTu&amp;tigt g å » t a. •et » o m e n Eiten &amp; aEEa fjEan3 Hj-otliafcna i fiagen, » om ic&amp;e j^uée * tiEf! o m vintatn oori » uaElia *. Berlin var världsstad i regnväder. Hällande skurar öfver flanörer, uniformer och militärmusik. Mtinchen smutsigare än någonsin med ljusgul dy öfver de breda gatorna och en storm, som gjorde paraplyer till helt och hållet betydelselösa persedlar. Söderut, söderut! Bort från regnets, töcknets, smutsens regioner. In i vaggonen och igen med fönsterna! Imman lägger sig öfver rutan och mattslipar glaset, så att man slipper se kloaken, man färdas fram igenom. Jag tänder en cigarr, dåsar i kupéhörnet, sluter ögonen och ser framfor mig ett litet ombonadt rum — skymningsbrasa, hvilstolar med mjuka kuddar, portiererna fördragna och gardinen nedfälld — världen utestängd, en egen liten värld här inne. Samspråk mellan fyra ögon om smått och stort, allvar och skämt, lugn efter dagens arbete, brasskenets lek öfver tapeter, taflor, böcker — • stämning af hem och vinterkväll. Stämning, som brytes af att konduktören rycker upp dörren och släpper in allt det bayerska rusket, en hel störtnod af blåst och regn och otrefnad. Till tröst talar den lille tjocke mannen med bieransiktet, de koketta mustascherna och den öfverflödande svarta peruken, som liknar en ålderstigen fårpels, om att den som ej har » gepäek » att förtulla, har hela tio minuter på sig att äta middag vid gränsen till Tyrolen. Hvarpå han drar sig ut igen efter väl förrättadt ärende. Han har IOUN 1890 tittat på biljetterna och kylt ut vaggonen. ' Der Mohr k ann gehen '. Tyrolen! Man borde i alla fall se, hur det tar sig ut. Jag torkar af fönsterimman. Ur det flacka landskapet stiger med ens en bergshöjd upp, långsträckt och grönklädd, en förberedelse till höglandsnaturen.
För uppsökande och aftecknande af runstenar För fortsatt utskrifning af Riks-regjstraturet till och med för år 1856 9,000: Till fortsatt utgifvanda af arbetet “Svenska språkets lagar11 ■ 4,500: Understöd åt artisten C. J. Billmark, för fortsatt utgifvande af plancheverket: “Sverige; Aqvarell lithografier cch Tontryck41 2,400: Till fortsatt lifgifvande af plancheverket “Fordna och närvarande Sverige11 1,200; „ reseunderstöd åt artisten N Mandelgren . 4,500: B) Anslay för En gång. Till löneförbättring åt Komministrar, Kapellpredikanter m. fl. Reservations-anslag 30,000: — „ uppförande af en ny observatorii-byggnad i Lund 45,000: —\ „ dito vid Carolinska Medico-chirurgiska In stitutet, af en ny byggnad för den pathologiskt anatomiska institutionen m. m 84,000: — De lärare vid elementarläroverken, som under längre tid än fem år före verkställigheten af den vid 1856—1858 årens riksdag beslutade reglering af dessa läroverk varit anställde såsom vikarier, må berättigas att från och med år 1861, såsom grund för högre lönetur, beräkna sig till godo jemväl det antal afslutade läseår öfver fem, som de på sådant sätt tjenstgjort; och anvisas i följd häraf för åren 1861 med 1863 en summa af 15,500: — Löne-ersättning åt kollega vid Haparanda läroverk Magister Zacharias Grape 1,500: — Transport 176,000 Riksmynt. R:dr öre 838,500 838,500| 20 Tillhör Expeditionstils kottets Förslag lill anderd. Skrifvelse, N:o 169. — Till uppförande af nya samt förändring af de nuvarande byggnaderna på Gymnastiska Central-insti tutets tomt 167,178: 84.
Vill roan qvarhålla den fattige i eli ouphnrligt beroende, så skall man gynna fabrikerna. Men vill man all han skall komma sig lipp, så skall man bibehålla mästareprofven. Jag förnyar min förra anhållan om bifall till denna punkt. Hr Hjerta, Lars: Det lärer väl, ehuru man kan vara af olika åsigler i denna fråga, icke kunna bestlidas såsom ett faktum, att den förfaltn., som är föremål för öfverläggningen, nemi. Fabriksoch HandtverksOrdmn af år J84G, då den utfärdades och äfven sedermera hos den stora allmänheten och jemväl hos dem, som sjelfve aro sysselsatte med näringsoch handtverksyrkens utöfvande, med undantag af en del mästare, verkat en stor belåtenhet. Handtverksarbetarne hafva i anleda, deraf vid flere tillfällen yttrat sin tacksamhet för Konungen, och på denna grund skulle jag tro, att del argument, den siste, värde talaren åberopade, nemi. att flere föreslagna ändringar i en restriktiv anda skulle vara nödiga just för den fattige handtverksarbelarens skuld, icke rikligt håller streck. När nu detta af pluralileten' af det Höglofl. Ståndet icke kanjäfvas, och då man derjemte icke kan förneka, att den ifrågavartde flandtverksOrdnm ansetts såsom en af de vigligaste lagstiftningsåtgärder, vår uuvartde Alleroådigsie Konung vidtagit i den allmänna hushållningen, så synes det mig, som R. Sits Ekon.Utsk., innan det föreslår ändringar i hufvudsakligare delar deraf, borde hafva mycket stora och vigtiga skäl dertill, på grund hvaraf de kunde motivera sådane ändringar. Nu förekommer hår emedlertid, att Ulsk. uttryckt sin motivering i denna vigtiga fråga, som så starkt ingriper i hela samhällets ekonomiska intresse, på 15 rader.
Ståndet ansåg, att sednare delen af detta moment, eller bestämmelsen: ”Departements-chef ege att i Regerings-rätten deltaga i öfverläggningen, men icke i besluten, uti de mål, som till lians Departement höra,” bör utgå. Vidare antog Ståndet, att Regerings-rätten skall äfven vara Underkastad sådan omröstning i Opinions-nämnden, som för Högsta Domstolen i 103 § Regerings-formen stadgad är, och alt denna § fö'jaktligen borde, i öfverensstämmelse härmed, ändras; hvarförutan Ståndet antog, att Konungen bör ega tvenne röster uti Regerings-rätten, likasom sådana Honom tillkomma i Högsta Domstolen, och att Regerings-formens 21 § bör ändras i öfverensstämmelse härmed.
Det går an ... baraste jag slipper ut ... Vet herrn att jag har skrattat så sjujäkligt derinne åt den der Skeppar Rolf, och sen så har jag blifvit bekant med den, som har satt ihop komedien ... det var mig en tusan till att vara qvicker, en rigtig sate ... Segla kan jag, men skrifva, det är jag inte lärd på ... Kors hvad jag skrattade der i Komedihuset ... Nog kan man skratta alltid här i Stockholm, men jag trår alltid härifrån, ska' jag säga och det har jag gjort allt sedan jag var här som styrman på "Svenska Redligheten," för si då var det en flicka, som bedrog mig ... tvi den skuta, som går med falsk flagg och som inte håller sjön i motgång; hon är inte mera värd än ett utslitet segel ... Och ändå tycker jag inte illa om qvinfolk, men gifta mig låter jag bli. KEXÉL. Jag säger ej om det. RUMMEL. (ser åt gången) Se der ha vi två smäckra galejor... Det är inte Rospiggskutor, det ska' jag säga Jäkeln så väl riggade och skildrade. Femtonde Scenen. DE FÖRRA. FRIHERRINNAN OCH BETSY. FRIHERRINNAN. Jag är i den dödligaste ångest ... De sade ju att portarna till Humlegården äro stängda, och här finnes förbrytare, dem man söker i lagens namn? BETSY. Ja, så är det, fru Friherrinna, och jag börjar också att bli ganska orolig. FRIHERRINNAN. Och min man ... jag undrar hvad han kan göra här ... Min Gud, hvad en stackars hustru får utstå många pröfningar ... Men vänta mig, herr Baron, vi få språkas vid sedan. RUMMEL. Skepp ohoj! Brassa back der FRIHERRINNAN. En sjöman Gud en sådan grobian Betsy, jag dör af fasa. KEXÉL. Varen lugna, mina damer, här är ingen fara. (till Rummel) Hvad tänker ni på? Jag känner dessa funtimmer.
Betänkandet N:o 6, och dervid fogadt författnings-förslag godkändes. * Frän Heden. Bonde-Ständet. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Bevillnings-Utskollets Betänkånde N:o 33, angående beräkningen af tull-medlen, salu-accisen, postmedlen, charta sigillata—afgiften och bränvins-brännings-medlen. S. D. Efter skedd föredragning godkändes Expeditions-Utskoltets Förslag till nedannämnde underdåniga skrivelser: N:o 228, angående förbättrade allönings-vilkor m. m. för arméens och flottans läkare samt provincialläkare; N:o 230, angående beviljad pension åt förre Justitie-ombudsmannen, Kammar-rådet S. L. Theorell; N:o 232, angående ersättning för ökad tjenstgöring af Lif-bevärings-regementet; och N:o 233, angående löne-förhöjning åt statens embetsoch tjenstemän m. fl. ör år 1857. Den 25 Februari. Från Högloft. Ridderskapel och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af BeviUnings-Utskottets den 20 och 22 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 33, angående beräkningen af tull-medlen, salu-accisen, postmedlen, charta sigillata—afgiften och bränvins-brännings-medlen biföllos 1, 3, 4 och 5 punkterna af detta Betänkande, hvilket i öfrigt lades till handlingarne. S. D. Föredrogos Stats-Utskollets nedannämnde den 24 dennes pä ! rdet lagda Memorial: fröt.-Utdrag den 25 Februari 1858.
Efter middagen sammanträdde, tillika med herr löjtnant Stridsberg, förutnämnde deputerande i sockenstugan, då först afgjordes att vägen skulle delas uti fyra skiften, sålunda att första skiftet blev från Hårkbron till Kyrkbybäcken; andra skiftet från Kyrkbybäcken till fjerdingsstolpen bortom Bläkbäcken; tredje skiftet från sistnämnda ställe till Olsta, på Pål Olofssons gård, samt fjärde skiftet från Olsta till Hammerdalsgränsen. Derefter bestämdes att för 1, 2 och 4:de skiftena betalas fyrtio (40) riksdaler banco hvardera, ty för 3:dje skiftet åttio (80) r.d:r samma mynt eller tillsammans för hela vägen: 200 r.d:r b:co, hvaruti den plogande deltager efter sin skatt, och erindrades, att för så kallad ökeskatt plogas lika med öfvrige tunnlands talet i socknen. Sluteligen öfverenskoms, att första skiftet plogas af hemmansegare och boställshafvare i Huse, Grötom, Kougsta, Häggesta och Prestbordet. Andra skiftet af Norderåsens byamän. Tredje skiftet af Österåsens, Nygårds och Svedje boställshafvare och hemmansegare samt fjärde skiftet af Olsta kronohemmans åboer. In fidem N. S. Edlund 1849 d. 28 october upplästes förestående protocoll, vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga och erkändes till alla delar, intyga på församlingens vägnar: Olof Nilsson i Österåsen Erik Svensson 137 År 1849 den 4 november upplästes § 4 af förestående protocoll offentligen från predikostolen i Häggenås kyrka, tillika med anvisning för den med detta beslut miss-nöjde att inom 30:de dagen härefter hos Konungens befallningshafvande söka ändring m m. Betygar N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA.