Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts förnyade nådiga förordning och reglemente, angående styrelsen och förvaltningen af arméens pensionskassa d. 22 December 1857 samt Eders Kongl. Maj:ts nådiga cirkulär, angående en förbättrad pensionering af arméens befäl och tjenstemän d. 9 Februari 1858 och särskildt beträffande Gottlands Landbeväring af den 6 November 1860, förnyade genom Kongl, cirkuläret den 10 November 1863. Arméens pensionskassa, hvarifrån pensioneringen af nyssnämnde befäl och tjenstemän besörjes, inrättades år 1756 i afsigt att, efter vissa bestämda grunder, lemna underhåll åt de, på stat arméen tillhörande, militäre och civile embetsoch tjenstemän, då de antingen vid en gifven ålder, eller elter erhållna svårare blessyrer afgått från sina befattningar. Enligt lydelsen af 54 § i pensionskassans reglemente har denna inrättning till ändamål ”att lätta den blesserade och föråldrade krigs”mannens utkomst så långt det är förenligt med pensions-inrättningens grunder, fondens bestånd ”och inrättningens säkerhet”. Pensionskassan står under styrelse af arméen, genom krigsbefäl eller fullmäktige, som, under Kongl. Maj:ts nådiga stadfästelse, förordna om kassans förvaltning och i sådant afseende sammanträda, på Kongl. Maj:ts nådiga kallelse, i fredstid hvart 10:de år, derest ej, af särskilda skäl, Eders Kongl. Majit skulle finna för godt att, inom nämnda tids förlopp, dem i nåder sammankalla. Vid hvarje sammanträde väljes af krigsbefälet eller arméens fullmäktige den direktion, åt hvilken förvaltningen af pensionskassan uppdrages, bestående af en ordförande och fyra direktörer, under hvilka äro ställde nödige tjenstemän och betjening. Kassans årliga inkomster äro följande: I. Statsanslag nemligen ; a) den andel af Wadstena Krigsmanshuskassas inkomster (f:delar deraf) som, enligt Kongl, reglementet af den 10 Januari 1757, tillkommer arméens pensionskassa, utgörande enligt sednast verkställda, 1863 års, bokslut Rdr 101,903: 06. Transport
Lä neander suhl tilibrandskadade Mäder, ang:de 4 1 101 8-15 Längebro i Christianstads Län, anglde broafgift derstädes **...-•♦♦•• 8 74 2,3 Län, (kilmare, om dess fördelning i 2:ne. Se Calmar. Länsfängelser, om anslaget för reparationer derå. e Hufvudlitel 2:dra. Läns man$tjens ter inom Östra Härad af Jönkö- pings Län, om deras förminskning frän 5 till 2 8 24 17,16 Länsmännen i Lane och Säfvedahls Härader, om inköp af boställen åt dem. Se, Boställen „ deras lönereglering, angående. Se Hufvudtitel 6:te. Lärare-Semi nar i er, om inrättande af sadane m.m, 4 o 89 6-13 1 anledning af skiljagtiga beslut '* 4 2 ,118 4-6 Löfås Silfververk, angående dess drift och i afseende derå vidtagne åtgärder åren 1841— 184.1 . ? . *_ ♦ 4 1 168 9-14 Svar på återremiss 4 1 268 1 „ , angående inlösen af de för" dess drifvande upplåtne förläningar och för4 1 285 2-11 Lönejörhöj dug för Rector Scholae i Hudiksvall. Se Hudiksvalls Högre Lärdomsskola. Riks-Ståndens Beslut. Ridd. o. Adelil. b. PresteBorgareBonde . Ståndet. Ståndet. Ståndet. Löneförhöjning åt Kamererare»! i Cassa-Afdelningen, Bankens. Se Schiitzercrantz. Lösören, om köp af sådane, då de qvarblifva, i säljarens vård . ■ ■ Svar på återremiss . .' Magaztns fondens Räkenskaper orri afskrifning af derstädes balancerade summor. Se Afskrifning. Masistrauversoner, om arfvode för besigtningar. Se Hufvudtitel 4:de. „ om dito för biträde vid inventering i LandtRänterierne. Se Inventeringar.
Inbillar man sig, a.tt man härmed lugnat sinnena , då känner man allt för litet människan i ty skola icke alla Obligationers Innehafvare klaga, och klaga högt öfver våld och orättvisa, under det den, som ägt Assignationer, antingen hemligen gör sig glad på de förras bekostnad, eller ock kanske offenteligen, för att synas liberal Och deltagande, förenar sig i de förres klagomål? Sådan är människan j hon tiger med det goda af elakhet, hon klagar öfver det onda af lättsinnighet. Skall man icke fråga, och fråga med skäl, hvarföre dessa half-mesurer, hvarföre ibland lika Fordringsägare , lika missledde af det allmänna förtroendet och nu mera lika felaktige, hjelpa och lösslappa d^n ena, medan man griper och straffar den andra? Vi äro ju alla Bröder, vi vandre på deras grafvar, för hvilka ett handslag var mer än en 52 Den 17 Martil, /. skrift, hvilkas Ja var ett trofast löfte och hvilkas Nej ett bestämdt afslag; och vi vi, deras afkomlingar, skulle till den grad hafva vanslägtats, att vi icke en gång offenteligen vilja erkänna heliga förbindelser ? Visserligen hade det varit hårdt och illiberalt , om Dis-' conterne kommit att behandlas såsom enskilte Concourser; men då hade man åtminstone handlat consequent och efter någon prin-j eipe. Sådant handlingssätt kan Politiquen någongång tillåta sig, men SamhällsLagen kan aldrig godkänna dessa magtspråk Medborgare emellan. Derföre, ehvad beslut Höglofl. Ridderskapet och Adeln än må taga, rörande dessa Discontverk; så vaktorn oss för half-meJ surer, sorn äro lika skadlige för det allmänna som cnskilta förtroendet, och framför allt görom alla lika rätt. Ehvad Resultatet än må blifva, så gifves det blott tvänne användbare Alternativer, där alla få begagna samma rätt, nemligen att dessa Discont-inrättningar antingen behandlas som enskilte Concourser , då alla Fordringsägare få lika lida och plikta för sitt förtroende, eller ock att
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs* och Oeconomie-Utskottets, den 19 sisth December, under N;o iyo> afgifna och, den 8 derpåföljde Januarii e. m„ på bordet lagda Förslag till jemkning uti Biks-Ståndens beslut, rörande Kyrkors sammanbyggnad , si vidt frågan angar beräkningen af Församlingarnes röster vid votering, i händelse af delade meningar ; fann Bidderskapet och Adeln för godt, på sätt Utskottet hemställt, att, i frågan om beräkningen af Församlingarnes röster , instämma uti Högvördige Preste-Ståndets och Hedervärda Bon. de-Ståndets beslut, samt, i afseende på Lö• ne-regleringen, antaga det af Hedervärda Bonde-Standet dervid gjorda tillägg. S. D. Då nu å nyo föredrogs Bevill* nings-, Bagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den 24 sistl. December, under N:o 30, afgifna och, den 13 derr påföljde Januarii e. m.j på bordet lagda Ut* Bihang till Rikt-St. Prot, 1828—30, 9 Sami, 3 Bandet. 2 4ide H:t. 18 Pröt‘~Utdrag den i Februarii iSga; låtande, i anledning af gjorda anmärkningas vid Utskottens, under N:o 18. förut meddela-f de Betänkande, angående väckta motioner i afseende på Kongl. Maj'.ts Nådiga Förordning, emot oloflig införsel eller utförsel af varor, af den 23 Junii 1825, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under frånträdande af sitt, den 2 sistl. November f. rn., fattade beslut, hvarigenom Betänkandet N:o a8 blifvit af Ståndet bifallet , samt med afslag ä Utskottens senare nu ifrågavarande Utlåtande förklara, att, då Högstberörde Kongl. Förordning Icke kemnade de för tillseendet af dess noggranna iakttagande för^ ordnade
Ständer för närvarande skulle finna betänkligt alt antaga förslaget, detsamma kunde intill nästa Riksdag vara hvilande, och LagCommittéen imellertid äga, att gen om tryck meddela det åt allmänheten. Dessutom torde jag få anmärka, att förevarande ämne innefattar tvänne frågor, den ena> om LagCommittéens framställdta oell af Utskottet tillstyrkta project nu genast bör till pröfning upptagas eller icke, samt den andra, örn, i förra fallet, projectet bör anta» gfts eller förkastas. Mig synes, att innan man företager projectet till profning, man först bör afgöra, om frågan verkeligen nu bör upptagas. För min del får jag, med afseende, ej mindre å Herr Hummelhjelm» och Herr Grefve Mörners anföranden, än å de i mitt uti Utskottet afgifna särskildta yttrande upptagna grunder, vördsammast tillstyika, - att Högloft. Ridderskapet och Adeln alldeles icke nu till pröfning företager LagCommittdens project, utan heldre afbidar den tid, då, efter förslagets meddelande genom tryck till allmänheten, och anmärkningars inhämtande, Högloft. Ridderskapet och Adeln kan komma i tillfälle, att i ett sammanhang företaga till öfvervägande och pröfning hela det blifvande nya Lagforsla - 95® Deu So Juli e. nt. get, a hvilken mening jag ödmjukast vågar utbedja mig Eders Excellences proposition. Friherre Mannerheim, Lars. August, anförde skriftligen: Det torde böra medgifvas» att en fattad öfvertygelse, ehvad den är fördomsfri eller tj, miste i elt ämne af det förevarande? beskaffenhet vara allmänt yttrad och känd, för att med trygghet tjena till grund för ett beslut. Man sådant är ej förhållandet. Meningarne äro icke allenast mycket skiljaktige, de äro cj heller allmänt yttrade och kände. Orsaken dertill är naturlig» Framställningen af ämnet räknar sin tillvarelse från så kort tid tillbaka, att större delen af Domare och Embetsman i orterna, ännu mera den stora mängden rättsökande, derom sakna kännedom.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde å nyo ofvanstående voteringsproposition, hvilken af Ridderskapetoch Adeln godkändes, samt anslogs. Voteringen börjades klockan half till r middagstiden; och befnnnos vid voteringens slut, klockan en qvart till 2 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad samt de öfrige voteringssedlarne blifvit öppnade, rösterna hafva utfallit som följer: Ja — p5. Nej — 56. I följd hvaraf och sedan det öfver voteringen serskildt förda Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade,att StatsBankosaint Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ut - 122 Den i5 Mars f. m. skottens cmförmälde Betänkande N:o ii3 blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit. Då nu å nyo föredrogs ConslitutionsUtskottets den io dennes, under N:o 74, af" gifna och den i3 derpå följde på bordet lagda Memorial, angående en från Ridderskapet och Adeln remitterad anmärkningsanledning emot Föredraganden för ColonialÄrendernes Departement, blef detta Memorial, på begäran af Herr von Schulzenheim, David, och Friherre Cederström, Jacob, enligt 4.9 § Riksdagsordningen, ytterligare lagdt på bordet. Föredrogos å nyo och remitterades till RiddarhusUtskottet: i :o Herr Bråkenhjelms, Pehr Reinhold, den 12 dennes eftermiddagen på bordet lagde motion, att de vid kommande Riksdagar i RiddarhusCanzliet anställde Extra Tjenstemän icke måtte äga att vid samma Riksdagar utöfva deras Representationsrätt. 2:0 Herr von Hartmansdorffs, August, den i3 dennes eftermiddagen på bordet lagde motion, att intet maximum för utlåning mot Namnsäkerhet måtte bestämmas. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: D eii 15 Mai-s f. in. 12J Frän StatsUtskotlet:
Ehuru jag, som vid förra Riksdagen lifligt deltog i debatterna om den nya bränvinsförfattntn, ej lyckades att göra gällande alla de åsigter jag ansåg vara de rätta, har jag likväl, enär dessa åsigter i hufvudsakligaste delar vunno framgång, ej ansett mig böra vid denna Riksdag påyrka några förändringar i den riktning jag då följde, emedan jag hyser mycken farhåga för täta förändringar i ekonomiska, pfi en mängd enskilta förhållanden ingripande för fa tt n:r. Hvad beträffar den särskilta fråga som nu är föremål för vår öfverläggning, eller bestämmande af skatten å bränvinstillverkningen, vill jag ej gå längre än Utskin föreslagit, emedan jag anser, att då man ej på sätt jag vid förra Riksdagen påyrkade, lemnat denna näring nödig frihet, utan tvärtom pålagt densamma en mängd tryckande band och inskränkningar, kan man ej heller ålägga densamma så hög skatt som den eljest ganska väl skulle kunna hära och i Norige, der de antydda inskräkriingarne ej finnas, verkligen bär. Då vi dessutom här hafva 2:ne olika slag af bränvinsbränning, vid hvilkas beskattning ej samma grund kan följas, tror jag försigtigheten bjuda, att vi ej gå alltför brådstörtadt tillväga i fråga om beskattningens höjande, och anhåller derföre om bifall till Utsk.-ns förslag. Hr Hjärne: Såsom skäl emot mitt förslag har man hufvud sakligen anfört den ökade frestelsen till smugling och äfven att Den G Maj f. m. 511 det f. n. finnes tvenne sätt att bedrifva bränvinstillverkning, hvarigenom de mindre brännerierna skulle erhålla ett alltför stort premium i förhållande till de större. Hvad det första skälet om smuglingen beträffar, trodde jag verkligen att man i denna fråga skulle slippa att böra detsamma vid denna Riksdag, enär, på sätt en talare midt emot mig jemväl erkänt, det visat sig, att ehuru skatten höjdes från 6 rst. 16 sk. pr kia, någon större smugling sedermera ändock ej ägt rum. Men, säger Frih.
Dag fmara fpra Daler; unDer De anDra åtta Dagarne, eller till od) meD tjugu Dagars fängelfe, mot fymarje Dag fem Daler, famt unDer De treDje od) fifta åtta Dagarne, eller till od) meD tjugu* åtta Dagars fängelfe, mot fjmarje Dag fejt Daler. <£j bör någon DömaS till fängelfe miD matten odj bröD på längre tiD än en månaD eller tjuguåtta Dagar, od) ej minDre tiD än fpra Dagar.” SÖeij 17 ^ap. 32 § erhåller ett få IpDanDe tillägg: ”©enom f>maD fålunDa blifmit ftaDgaDt mare målSäganDe Docf ej betaget att jofa Det jfaDeftånD, ^martill f>an eljejt fan mara berättigaD» §. 52. SfteD ^ongl. $?aj:ts nåDiga ftaDfäjtelfe, Ijafme ^St bejlutat, att Det i Äongl. görorDningen Den 8 december 1756 för allmogen meDgifna unDantag 84 fean allmänna Sagenö jiaDganDe i 6 § af 1 kapitlet @iftevmå($*$B«lfen må varDa upfjäfvet. §. 53- ©emenfamt meD ^ongl. 3ftaj:t, hflfme (2Bi fiaDgat, att hufefpner å prefte« bof>t må verlrjtällaé af «£)äraDöhöfDmg meD biträDe af två bärnnbé män, eller flere, f>6gft f>alf tftämnD, allt efter forn @pneförrättaren, för fpnené viDlpftighet, nöDigt pröfvar. §• 54. 5Si bäfwe i unDerDåntgbet anhållit odj Jtongl.
I anledning af återremiss . 1 7 1 31 j — a.a. l7Mars a.a. 3 Mars a.a. 12 Mars a. a. 7 Mars Gladsax socken, i Christianstads län, om lån till 4 1, 90, — 1 i. 18 Majk. 18 Maj b. 19 Maj b. 18 Maj Glemminge, gatuhuset N:o 7 i Christianstads län, angående dess försäljning till I I skatte 1 33 4 1 23 — b. 2' Jan. b. 24 Jan. b. 27 Jan. g. 27 Jan. cz> O pr Riks-Ståndens Beslut. qj re 2_, Sr 03 Oj OS cg o i! ■ 2. ^ 90 2 re po sr Adeln, Ståndet. ståndet. Ståndet. N:o 8 Gotland, om ändring af lagens i 1 bestämmelser, angående tiden för fullföljande af vad och besvär emot utslag med. delade af underrätt der! städes — 7 i 51 — b. 26 Maj b. 30 Maj b. 28 Maj g. 26 Maj 107 35 Gotlands Nationalbeväring, angående anslag till 1 4 i 51 ! 6 Se Fjerde HufvudTiteln. Gotlands Presterslcap, angående disp osition af dervarande kronotionde till aflöning af 77 4 i 115 — b. 30 Maj b. 30 Maj b. 31 Maj a. 30 Maj 100 12 Gotska Sandön, om anslag till bekostande af apparater för tjäraoch kolbränning derstädes — 4 i 60 72 Se Sjette HufvudTiteln. Grunddikning, om ersättning åt boställsinnehafvare för bekostande af sådan eller af större odlingar å boställsjorden 8 — 52 b. 3 Mars b. 24 Febr. b. 3 Mars b. 7 Mars Grundén, Gustaf Erik, f d Kamererare, om pension åt hans enka — 4 i 74 47 Se Nionde HufvudTiteln.
Efter det Kongl. Kammar-rätten, hvarest Strömberg öfverklagat ifrågavarande resolution, jemlikt utslag den 4 Eebiuari 1846, icke funnit skäl att i densamma göra ändring, har Strömberq hos Kongl. Maj:( öfver detta utslag anfört underdåniga besvär, deruti han hufvudsakligen andragit: att, sedan år 1815 en förändring i brödbakningen vid Christianstads kronobageri inträffat och i fö jd deraf en föreståndare för bageriet blifvit antagen med lön på stat, hade påföljande år brödportion för bagaren och gesällen blifvit i räkenskaperna afförd med 72 lispund mjukt bröd, hvilket förhållande icke allenast fått ända till 1842 eller under 26 år fortfara utan någon anmärk« • * . mng al revisionen, utan jemväl blifvit, enligt klagandens förmenande, af Allmänna Magazinskontorel godkändt, alldenstund ui de vid 1835 års magazinsräkenskap under den 20 Mars 1837 algifne anmärknngar, föreskrift meddelats om förändring i det dittills öfliga sättet, att uti räkenskapen debitera och kreditera merberörde bröd portioner; att det skäl, som hämtats från den omständighet, alt den år 1841 för Christianstads kronomagazin och bageri fastställda aflöningsstat icke tilläde kronobagaren eller hans gesäll någon brödportion, ej vore giltigt, hvilket ådagalades deraf, att emellan berörde stat och de för föregående år gällande icke förefunnes annan olikhet Stafi-UitkoUel» Vflätande, N:o 128. 9 an i afseende på beloppet .af lönen, som från år 1833 ökats till 286 r:dr 32 sk. banko för bagaren och gesällen tillhopa; att, ehuru ifrågavarande aflöningsstater blott upptagit de indelda eller kontanta löneanslagen, men icke extra ordinarie löneinkomster, såsom anmärkningsprocenter, provisioner, remisslage, afskrifningar m. m., hade likväl slike löneinkomster utgått till vederbörande tjenstemän; att magazinsförvaltaren, oaktadt hans kontanta loa blifvit vid samina tid som kronobagarens förhöjd, fått äfven derefter oanmärkt tillgodonjuta afskrifningsprocent å spanmål, samt att sluteligen, i händelse 1833 års lönetillökning skulle varit förenad med förlust af brödportionerna, bade slikt bort klaganden tillkännagifvas förr än efter 10 års förlopp och Allmänna Magazinskontoret icke under tiden, med godkännande af klagandens rätt, endast lemna föreskrift om förändradt uppoch afföringssätt af brödportionerna i afgifvande räkenskaper; i anledning af hvilka underdåniga besvär Kongl. Maj:t, sedan Kongl. Kammar-rätten och Justitie-kanslersem betet dei öfver blifvit hörde samt utlåtanden afgifvit, täckts med förklarande, att ofvamimförmäldte utslag vore på författningarne grundadt,
Hommer någon den till hjelp, som finnes i nöd sladd, efter ty förut sagdt är; vare ock för honom lag, som hade han sjelf i dea nöd sig befunnit. % 60. Huruledes vid uppror eller upplopp, så ock i vissa Jall vid angrepp å dem, sorn till krigsmagten höra, våld må med våld mötas, derom är särskildt stadgadt. Expcditions-Utskotlets Förslag till underd. Skrifvelse IS:a 113. 147 Om skadestånd. § 61. Ersättning för den skada, sam någon genom misshandel, hvarom sug dl är, tillfogat annan, vare den brottslige pligtig alt gälda, ehvad gerningen skett med uppsåt eller af vållande; och skall under skadeståndet räknas icke endast läkarelön och annan kostnad, utan äfven ersättning för hinder eller brist i den skadades näring, för sveda och värk, sä ock för lyte eller annat stadigvarande men, om sådant blifvit honom lillfogadt. § 62. Komma maka eller barn efter den, som dödad blifvit, att genom hans frånfälle sakna nödigt underhåll; då skall dem, ejler ty, med afseende å så väl den brottsliges tillgångar, sorn andra omständigheter, skäligt pröfvas, tilläggas såsom skadestånd hvad för makan eller barnen taifoas till dess de sig eljest försörja kunna; och må det skadestånd, efter omständigheterna, sältas att utgå på en gång eller å särskilda lider. Gemensamma bestämmelser. § 63. I afseende å delaktighet i brott, som i denna författning om/örtnä/as, komma, der annat här ej finnes särskildt stadgadt, de angående delaktighet i missgerningar i allmänhet gällande föreskrifter att tjena till efterrättelse. § 64. Med svär kroppsskada förstås i denna Författning sådan skada, som 111% sägs. § 65. Har man, vid. dråp eller annan misshandel, träffat annan, än den man döda eller misshandla ville; straffes som vore gerningen för öfvad emot den. åt hvilken deri ämnad vor; dock skall ej, lill straffets förhöjning, afseende å särskild egenskap hos denne eller å särskildt förhållande emellan honom och gcrningsmannen göras annorlunda, än såsom å en försvårande omständighet. § 66.
I tt 4 9 arbetad Bilder: gjutna, huggna eller formade . förfärdigade af Svenska Konsti 100 Rdr V. I IO 16 1 4 närer Fri a Fri a Bildthuggeriarbeten af träd, och Architectoniska arbeten 100 Rdr Y. 20 1 Bin, lefvande i Kupor Fria Fri a 6 20 Blod, Oxoch andra Kreaturs Blommor, artificiela Blomster, torkade, alla slag 90 k:r 100 Rdr V. 1 # 3o 14 2 I 2 Blomsterlökar , Fri a Fri a Bly: 1 S# 5o oarbetad t 2 24 2.4 60 arbetadt , , 1 Stt 12 28 2 32 40 20 Blyerts Blyertspennor Bly-Socker, till införsel af Apothekare och efter erhållet tillstånd för 1 L# 1 duss. 32 8 1 3 5 Biscuit, sc Porcclaine. Bister, se Bensvart. Blonder, sc Spetsar. Blyglete, se Glete. 6 Bil. t. Exp.-UtsLs försl. t. und.'skrif. N.o 386. (Qvantitet för Tuilbcräkningen. Inrätt - eller Terra Fabriks - ningar . Blår, ITamp Lin Bläck pulfver Substance , Bokstafs - stämplar samt Boktryck ler Stilar Boksvärta Bolus, hvit röd, samt Sigillata , , [Bomull , Borax Broderier af och Silfver äkta oäkta ... Brundier Bränvin och af Säd eller toes utaf till med ta styrka • deröfver . , . afRis, frugt eller rack, Rum, Bokguld, se Guld. Bok silfver, sc Silfver. Bokspån, sc Spån. Bombasett, se Väfnader af Ylle. Bombasin, sc Väfnader af Halfsiden. Borst, se Har. Bouteillcr, se Glas. Bred-och Plattfisk, sc Fisk, torr. Bresilja, se tärgor. Bronzc, se Metall. Brynstcnar, se Sten. [Tullvärde. Införsels Tull. Utförsel: Tull.
Prut. 1865 ^ 1866. 10 Sami. 1 Afd. i Haft. 1 Expeditions-Utskottets Eili-sing till underd. Skrifvelse., N:o !%:0 «. Uppläst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 13 Dec. 1865. Preste-Ståndet den 16 Borgare-Ståndet den "20 Bonde-Ståndet den 30 Rikets Ständers underdåniga. Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Första hufvudtitel. (Siats-Utskottets Utlåtande N:o 8.) S. A. K. Uti den af' E. K. Maj:t vid innevarande riksdag aflåtna nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, her E. K. Maj:t, i afseende på utgifterna under Riks-statens Första Hufvudtitel, — hvilken innefattar anslagen till Kongl. Hofoch Slotls-staterne, vid sista riksdagen fastställda till en summa af 1,230,000 R:dr, deraf 1,106,900 R:dr för den förra och 123,100 R:dr för den sednare af nämnde stater, — behagat till Rikets Ständer göra nedanstående framställningar. Jemte tillkännagifvande, att anslaget till hängt. Majlis Hofhållning, hvilket, under del priset å nästan alla förnödenheter på sednare årtionden högst betydligt stegrats. icke sedan år 1823 undergått någon förändring, numera visat sig vara otillräckligt för de dermed afsedda utgifter, äfvensom att E. K. Maj:t af enahanda anledning aflåtit Proposition till Norska Storthinget om höjande af den från Norge utgående hofhällningssumman, har E. K. Maj:t funnit sig föranlåten begära, all ofvanberörda anslag måtte från sitt nuvarande belopp, 630,000 R:dr, ökas med 170,000 R:dr eller till 800,000 R:dr. Sedan E. K.
Domstolar utsöka ”vår rätt, ofelbart stannar i en långt drygare ”penningeersättning, ’ än det värde vi nu äskat ”i Jord, för att slippa genomlöpa Rikets Rättegångsverk och undgå dermed förenade kostnader, nödgas jag likväl å egne och CantzliRådet },Wetterstedts vägnar, till bibehållande af vår tädan, äfven motionsvis anhålla hos Rikets Hög”lofl. Ständer, att det bifall, förenämnde 77 §. ”i RegeringsFormen påkallar, må oss förunnas, ”så att hinder icke må möta för Kongl. Majit ”eller Kongl. KammarColJegium, att pröfva vå. ”ra anspråk och tillägga oss vederlag i Kungsgård.” Sedermera har ock Kongl, Maj:t i Nåderbehagat, genom Remiss den 10 nästlidne Mars till den åtgärd, StatsUtskottet funne lämplig, öfverlemna Handlingame, angående Herr Cantzli. Rådet af Wetterstedts samt fferr Assessoren AdUrbrants, såsom innehafvare af QveckfetdtsZe Fa millens rätt, gemensamt gjorde underdåniga anhållan, att vinna införsel uti Skatterärten af antingen Wisingsborgs eller Rådmansö Kungsgår StatsUtskottets Betänhaiideti. idar, för att såmedelst erhålla vederlag för Qveckfeldtske Slägtens pretention samt de af dem för (öfrigt upgifne underdåniga Skatterätts fordringar, Desse handlingar ådagalägga, att, såsom Herr Assessoren Adhrbrqnt i dess Memorial anfört, Högstsalig Konung CARL XI., som fun. pit Strömfallen vid Husqvarna Hemman i Jönköpings