Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En man, som med Vetenskaplig underbyggnad och närmare kännedom om Slöjdernas tillstånd och behof, förenar practisk fallenhet och håg, att egna sig till deras förkofran. 2:0 Biträden för honom af en person till Mechaniska ritningars uppgörande och till renskrifning, och af en annan vid undersökningars och försöks anställande i Laboratorium; samt af tvänne arbetare, en i träd, och en i metall, till hvarjehanda redskaps och kärls förfärdigande, och för att göra modeller; hvilka personer tillika skulle vara Underlärare i Scholan. 3. Tillgång af de förnämsta Utrikes och i Fäderneslandet utkommande skrifter, sorn omedelbart angå Slöjder och hushållning , deras tillstånd och utöfning, framstegen i dem och tillämpningar, som till deras nytta af Vetenskaperna kunna göras. Utväg lill försöks anställande, för att i smärre Scala pröfva allahanda nyttiga utgifter, innan de till efterföljd föreslås, för att vid förefallande behof utfinna förenklade, förbättrade eller nya methoder och tillverkningssätt, och sådane, som, ehuru på andra ställen verkställde, icke här i lliket äro kände, och för att upplysa och vägleda Närings-Idkarne. Tillfälle, att, så vidt möjligt är, på stället låta göra den erforderliga försöks-redskapen , ändra och reparera den, äfven som att förfärdiga modeller, föreställande icke allenast sådane väsendtliga delar, som ingå i redskap och machiner i allmänhet, och vid valet och verkställigheten af hvilka man som mest felar, utan ock isynnerhet nya uppfinningar och förbättringar, som lät - 354 Underdåniga Skrif feiser. tare och säkrare i modell kunna fattas oeh bedömas. III. Omkostnaderne för en sådan Inrättning efter den minsta Scala, den kan verkställas, för att i någon inan blifva gagnelig, och icke stanna vid ett vanmägtigt företag, utan båtnad för det allmänna, men blott förstörande för den person , som sig dess utförande med nit åtager, äro af tie slag: för localen , för inredningen och för Inrättningens bedrifvande. 1:0
De flesta af dessa urkunder äro skrifna på pergament, några inbundna antingen i sammetseller s. k. vätska band samt sju af dem försedda med vidhängande silfverkupor. Ibland de öfrige handlingarue hafva nedannämnde befunnits förseglade, nemi.: l:o Secreta Utskis documenter om Algieriska sakerna, den 14 Juli 1731. Försegladt med Comm.coll. sigill. 2:o Ader, angide den Madagaskerska expeditionen. Försegladt med grefliga Ilornska och De la Gardieska sigillen. 3:o Documenter, allemnade af Hans Excellence, Landshöfdingen Ehrenstråle, innehållande åtskilliga Ministrars bref. Förseglade med grefliga De la Gardieska vapnet. 4:o Utdrag af Secreta Deputationens betänk., angide Alliancetractater. Förseglade med grefliga Hornska, friherrliga Lagerbergska och grefliga Gyllenborgska sigillen. 5:o Secreta skälen, hörande lill Titulatursaken. Förseglade med två adliga sigiller. Den större SecretaDeputationens beläuk. ang:de Titulalursaken. Förseglade med friherrliga Lagerbergska vapnet och 3 andra sigiller. 7:o Den mindre SecretaDeputationens betänk., ang:de DefensiveAlliancen med Czaren och de Secreta Artiklarna. Förseglade med 2 adliga sigiller. 8:o Deputalionens betänk., ang:de Svenska män och tjensters besättande. 9:o R. H. St:s Secrete Utsk:s berättelse om orsakerne till kriget, hvilken hos R. o. Ad. blifvit uppläst d. 22 Aug. 1743 och efter R. St:s godtfinnande kommer alt förseglad förvaras. Förseglade med Ridd.secret. Wulfenstjernas sigill. 10:o Concept till svar å K. M:s nåd. secreta proposition i utrikes ärenden vid 17(i6 års riksdag.
Ridderffapet och Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen j Orebro, d. 4 Aug. igro. S. D. 2).flöt Högloft. Ridderffapet och Aseln, sa wäl i anledning af inom Ridderffapet och Aveln denna dag wäckt sräga, som af ett genom Deputation frän det Hedervärda Bonde.Stäudet i dag med» deladt beslut, att den stora Deputation, som skulle fä sig uppdragit att hos Hans Kongl. Majit i underdånighet beklaga Desi och Rikets fö, lust genom Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen Carl Augusts fränfälle, äfven skulle frambära Riksens Ständers underdåniga tacksägelse för de af Hans K:gl. Majit widtagne wisa anstalter, sa wäl till allmänna luguetS bibehällande, som dertill, att Riksens Ständer sammankommit pä en Ort, der de i trygghet kunna öfverlägga om den hufwudsakliga frägan rörande Thron, följden och öfriga Rikets wäl närmast rörande an, gelägenheter, klt luprn Lx protocollo. 6. Silfverstolpe. Utdrag af Protokollet, Mit hos Hög. wördige Prest Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro, 4 Aug. 1810. S. D. ^)eftöt Prest Ständer, alt err särskildt Utskott till föreftäende af ändringar uti Banko-U skor» ters Jnstruction, som i synnerhet i afse-ude pa 8:se §. icke synes wara lämplig för närvarande tis, i stöd af Riksdags,Ordningens z6§. mä tillsättas, samt are Bibung N:s z, 4. drr i8 Den 4 Äng. detta Utskott mä bestä af z:ne Ledamöter ifrän hwars je Srand; uri hwilket beslut de respecttve MedStänden skulle wördsamt om wänijgeu inbindas, alt sig med Prest-Srändel sörena. Lx protocollo O. ^Imciuik.
Samt den mödä hail lill insigters förvärfvande i denna kunskapsgfefi uppoffrat och nedlagt; Då Utskotten derjemte äro öfVertygade, alt Styrelsen äf Dykeri-Verket, ehvad det för Statens elfer enskild Associations räkning bedrifvesj fckfe lärer underlåta, att bikebålla en för Verket så nyttig tjensteman som Commissarien Westbeck, samt för honom bereda sådane vilkor, alt lian dermed på sin ålderdom fin - ner § ta ts~U tsk o 11 e t s B stan Landen. /j/3 ner sig belåten och må Lunna egna sig åt yngre personers i Döfvande i rätta bruket af Dykeri-redskapen, så Lunna Utskotten, på desse skäl och i betrngtande af vådan, att på Rikets Stat öfvar ta ga personer, som tjenstgjort och gagnat vid privata Inrättnigar, icke tdlstyrkä, att någon pension inå af Stals-Vei kets medel Commissarien Westbeck baviljas. Lärandes i följe häraf Herr äf TJhrs förslug, att af trycket på Siats-Verkets bekostnad lil gifva fen beskrifning å Commissarien Westbeeks uppfinningar m. m. m, äfven komma att förtulla. Beträffande åter befordrandet af Westbeeks påbörjade uppfinning af en så kallad VuUulyekla, till begagnande vid bärgningar å djupet, så enär delta företags fullbordande, efter hvad handlingarne synas utmärka, lärer Öfverstiga Westbecks enskilda tillgångar, samt Dykérir-. Styrelsen icke eller kan anses förbunden, att ingå uti ett så beskafFadt osäkert företag, tro Utskotten Staten böra träda emellan, och, genom anvisa odet af eriörderiige medel söka befrämja en, 01*1 ock endast . för enskifte nyttig upptäckt, som i annat fall möjligen skulle uteblifva. Såsom vilkor för ett sådant bidrags meduclaudtf 4;tle Sami. 5 Band.
HunMen för ännu fler, ja, de allra flesta har denna draåringen är moder till skådespelaren o c h regissång » för soli, kör och orkester, en bland tonsättarens friskare sångkompositioner. Solostämmorna dröm ej nått sin uppfyllelse förrän nu. Meninsören August Berndt. i delta stycke utfördes af fröknarna GERDA PETTERSgen är nämligen att genom omfattande dekorativa anordningar omdana den stora cirkuslokalen till KVINNANS ÄKTENSLIAPSÅLDER. Båda kamSON (sopran) och EDITH NYBERG (alt) samt en amatör med en ganska god baryton. Programmets intet mer eller mindre än — en gammal svensk rarne ha nu bifallit regeringens proposition om stämningsfullaste nummer var onekligen N. W. fregatt, hvilken skall bära namnet » Kryssaren höjandet af kvinnans äktenskapsålder till 17 år. Gades innerligt vackra och poetiska tonsättning Svenska Pressen ». Dansen kommer att trådas AF SONJA KOVAL / VSLEY har den kände framtill II. C. Andersens dikt » Agnete og Havfruerne », midskepps: i däckets midt reser sig en väldig mast stående bildhuggaren Walter Runeberg utfört en af den oförgätlige lonskalden satt för solo, fram; med rår och hvita segel, vimplar o c h flaggor. synnerligen lyckad byst, hvilken var utställd på Den kungliga logen apteras på ett fyndigt vis till timmerskör och orkester. Solopartiet utfördes sällskapet IDUNS senaste sammanträde. Samtidigt kommandobrygga, och här får ock fartygschefen mycket förtjänstfullt af fru LOUISE PYK, Hvars exponerades ett utkast till en minnesvård å hensin plats vid ratten. Fregatten kommer för öfrigt vackra, ehuru i höjden något skarpa stämma nes graf, utarbetadt af arkitekten Liljekvist. att fullständigt utriggas och förses med stort och synnerligen väl bibehållit sig. Fru Pyk förtjänar smått som till saken hör, såsom kahytter, lifräddlikaledes erkännande för sitt utförande af sopranningsbåtar, kanoner, väldiga marinkikare, genom solot i Griegs verkningsfulla, för sopran och alt hvilka man kan blicka ut åt hafs o.
Då dylika samlingar icke allenast, för läroverken sjelfve, utan äfven för den allmänna bildningen äro af vigt, hafva Rikets Ständer, som funnit det af Eders Kongl. Maj:t föreslagna arfvodesbelopp kunna något nedsättas, velat, under förutsättning att samlingarne, i likhet med andra, som af Staten bekostas och underhållas, blifva för allmänheten tillgängliga, bifalla ett reservations-anslag af 2,000 R:dr Runt för att användas till arfvodeu åt Bibliothekarier vid de högre Skolorna, dock att. intet sådant arfvode må öfverstiga 200 R:dr samma mynt, och att bibliotbeket vissa timmar i veckan hålles öppet för allmänheten. Hos Rikets Ständer har framställning blifvit gjord om nödvändigheten af b i 1 d - nings-anstaller för lärare vid Elementar-Läroverken. Ostridigt är, att läraren måste hafva klart fattat de vetenskapliga grunderna för hvad han meddelar, om delta skall kunna göras tydligt och lefvande för lärjungarne, samt att läraren måste känna lagarne för denna undervisnings meddelande, så väl i allmänhet som särskildt med afseende å det 36 ExpeditionsUtskol tets Förslag till under d. Skrif reise, N:o 222. kunskapsämne han behandlar, äfvensom varn öfvad i konsten att leda den späda tankekraftens utveckling, innan han inträder i en lärare-beställning. Med afseende hära få Rikets Ständer, som fullkomligt erkänna viglen af ändamålsenliga bildnings-anstalter för lärare vid Elemenlar-Läroverken, hos Eders Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Eders Kongl. Majit läcktes låta uppgöra och lill Rikets härnäst sammanträdande Ständer aflemna nådigt förslag till inrättande af sådana bildningsanstalter.
Då det skulle blifva alltför vidlyftigt att närmare ingå uti de förhållanden, som härpå inverka, vill jag endast nämna, alt man i allmänhet måste medgifva att uti de länder, dit vårt bränvin skulle exporteras, tillverkas bränvin för båttre pris än hos oss. Om man tillåter expoit och medgifver restitution af skatten, skall man enligt min tanka öpna dörren för en slags smuggling, som hittills icke egt rum. Frih. Rehbinder synes äfven uti sitt uplästa anförande hafva antydt härpå, då han, bland annat, föreslår att varan icke skulle få utföras i några mindre partier. Jag föreställer mig att i våra sjöstäder det 304 Den 3 November e. m. finnes en eller annan handlande, sorn tager emot restitution af skatten, förskaffar sig förpassning å varan till Preussen eller Danmark, men sedermera på ett behändigt sätt, genom fatets kastande i sjön t. ex., återförer varan i land. Det kan väl vara alt det icke sker i större qvanliteter, men nog kan det verkställas uti lika stor skala, som nu bränvin insmugglas utifrån. Och om smuggleriet blefve i stort bedrifvet, skulle största delen af den påräknade delen afbränvinsskalien, hvilken vi ganska väl behöfva, utgöra vid nästa Riksdag endast en restitution. Jag anhåller om afslag å Frih. Rehbinders förslag samt bifall till Utskts hemställan. Frih. Rehbinder: Den siste värde talaren har börjat med att förklara, alt det är omöjligt alt utföra bränvin, äfven om skatten återslälles, nyen han har slutat sitt yttrande dermed, alt vi skulle förlora en stor del af skatten, i händelse densamma restituerades. Delta synes mig innefatta en motsägelse, hvarå jag tager mig friheten fästa R. o. Ad:ns npmärksamhet. Jag vill äfven erinra derom, att, i händelse, såsom äfven jag förmodar, stora fabriker uppstå, kunna vi tillika tillverka bränvin för bättre pris än förut.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt och upplyst, och enär, för vinnande af Nådig tillåtelse att, genom Stambok och Collect, insamla medel för omförmälde behof, Kongl. Brefven den 22 Mars 1759 och den 28 Augusti 1764 meddela noggranna och fullständiga föreskrifter, hvarigenom endast sådane församlingar, som af dylika bidrag äro oundgängligen i behof, berättigas att dem tillgodonjuta, finner Utskottet sig böra vördsamt hemställa, att motionen må lemnäs ulan afseende. Stockholm den 21 October 1844. Ank. till. Exp. Ulsk den 23 Oct. kl. i e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion derom, att de Stif tens byggnads-cassor hittills anslagna behållna löne-inkomster under ledighet efter död eller af gången Ecclesiastik tjensteman, måtte tillfalla Prest-enke-cassan inom det Stift, der ledigheten inträffat. Uti en till Allmänna Besvärsoch Ekonomi - U'skoltet fiån Hög v. • • O Preste-Ståndet remitterad motion, har Herr Doctor Elfström anfört, att stadgandet uti Kongl. Skol-ordningen af den 16 December 182<\
Provincial-läkare funnes inom nämnde län anställde, dels med hänsigt dertill, att en stor del af innevånarne i Faurås och Åhrstads härader hade. omkring 8 mil till den i Kongsbacka bosatte Provincial-läkaren, anhållit, alt ett årligt anslag mätte beviljas tili aflönande af en extra Provincial-läkare för medlersla delen af länet; .s) af Riksdags-fullmäktigen Gustuf Glud från Westerbottens län, sorn, med förmälan, att innevånarne i Nordmalings och Bjurholms socknar i nämnda län hade frän 6 till 12 mil till den i Umeå bosatte Provincial-läkaren, föreslagit, att ett anslag af 600 R:dr Banko mätte beviljas till aflöning åt en dislrikts-läkare inom nämnde socknar; t) af Riksdags-fullmäktigen Olof Lagergren från Gottlands län, om arfvode för en Provincial-läkare inom länets södra härad, med station i midten af distriktet; och Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 448. 67 ny af Riksdags-fullmäktigen A. Bäckström från Norrbottens län, om en Provincial-läkares anställande för Piteå stad, socken och lappmarker, med lön af 1,000 R:dr Riksmynt. Af de många från olika delar af riket i förevarande ämne gjorda framställningar synes behofvet för helsovården i landsorten af ett ökadt anta! läkare vara ådagalagdt, och Utskottet inser jemväl angelägenheten deraf, att nya läkare-beställningar, der sådana linnas bäst behöfliga, på statens bekostnad, inrättas.
Men sedan jag nu, såsom jag vågai tro, båttre ån förr, känner både Grundlagarnas fordringar och RiddarlmsOrdningens brister, har jag ansett för min pligt, att fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på ett förhållande, som fordrar rättelse, för min pligt, säger jag, då jag besvurit Grundlagarne och då den Fullmagt som beredt mig den äran, att få räknas bland Ridderskapets och Adelns Ledamöter, ovilkorligen ålagt mig, att ställa mig till efterrättelse RegeringsFormen, Riksdagsordningen och öfrige gällande Grundlagar, bland hvilka jag icke finner RiddarhusOrdningen vara upptagen. Skulle Ridderskapet och Adeln icke gilla min åsigt, så måste jag väl tro den vora origtig. Det torde då räknas mig till förtjenst, att jag så tidigt före Bånkmansvalet meddelat den, atKgenom dess vederläggning, också dess möjligen menliga intryck uppå de väljande bör kunna utplånas.
Enär ändamålet med de af Rikets Ständer redan till icke obetydligt belopp anvisade medel för försvaret af Carlskrona kommer att helt och hållet förfelas, om detta arbete, såsom Riksdags-fullmägtigen Carl Anders Larsson påyrkat, nu skulle afbrytas, då endast en af de särskilda befästningar, som ansetts nödiga, kommit till utförande, har Utskottet ej kunnat å berörda framställning fästa afseende, hvaremot Utskottet ej heller funnit skäl att förorda den af Chefen för Ingeniör-korpsen föreslagna tillökning uti den först beräknade kostnadssumman, som var upptagen till 80,050 R:dr årligen under frenne år; — och tillstyrker således Utskottet, att till ofvan uppgifna ändamål måtte för nästkommande statsreglerings-period beviljas ett extra anslag af 240,150 R:dr att med en tredjedel årligen utgå. 39:o. Sedan Waxholms fästning blifvit färdig, har, såsom den Kongl. Propositionen vidare innehåller (pag. 20), befästningsarbetet i Stockholms skärgård förflyttats till Rindö och tagit sin början med uppförandet af skansen elter fastställd plan. Enligt den af Chefen för Ingeniör-korpsen uppgjorda beräkning, skulle befästningarne å Rindö medföra en kostnad af 458,000 R:dr B:ko eller 687.000 R:dr Runt; och hade bernälde Chef nu i underdånighet hemställt, att till fortsättande häraf under åren 1861, 1862 och 1863 måtte anvisas lika belopp som under nuvarande statsreglerings-period eller 90,000 R:dr årligen; — men Kongl. Majit bar ansett anslaget för ifrågavarande befästningar kunna inskränkas till 50.000 R:dr årligen eller tillsammans för alla tre åren 150,000 Ridr. 46 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 84. I afseende på det sålunda anmälda anslagsbehofvet har inom Riks-Stånden anmärkningicke förekommit; och Utskottet, som finner någon ytterligare nedsättning af det utaf Chefen för
St. tillförene delgifna, kan vara obekant, framhärdar jag i den mening, det den anmärkn. Hr von Hartmansdorff framställde i afseende å Statsrådernas förfarande, varit mindre grannlaga. Då emellertid Hr von Hartmansdorff sjelf 86 Den 21 Maj. icke ansett sig träda gvannlagenheten för nära, då i ett mål, der Const.Utsk. ej gillat någon mot Statsrådets ledamöter, tilläfventyrs redan gjord anmärka., han behagat beklaga sig öfver en, enl. hans tanke, af dem begången skadlig underlåtenhet, så torde det icke heller vara mig obelaget, att å min sida lika öppet mot en af mina Ståndsbröder framställa mitt ogillande af hans anmärkn. i denna del. Hr von Hartmansdorff: Jag tror deremot det vara mindre grannlaga af en prohs-förande hos Konungen uti Statsrådet att tillåta sig omtala det yttrande af Statsrådets ledamöter afgifvits, dem han icke i prol. infört. Jag har också varit prot:s-förande inom Statsrådet, och vet äfven huru der tillgår, men anser icke allt hvad som der säges böra omtalas. Föredrogs ånyo BankoUtsk:s d. 14 och 16 dennes på bordet lagda utlät. N:o 37, i anledu. af väckt förslag med afseende å föreskriflerne ang:de Bankens metalliska kassa m. m. Detta utlåt, företogs punktvis till afgörande. l:sta punkten, ang:de ifrugaställd förändring af BankoReglementets 114 §. Bifölls. 2:dra pun ten, ang:de Banko-Reglementets 120 §. Hr Nordenfelt, Joli.
Dernäst torde det tillåtas mig anföra, att vid den tidpunkt då jag kunde egna mig åt utredningen af denna sedan flera år hvilande fråga, förhållandena genom tillvexten af barnantalet, så väl inom som utom hus, så väsendtligen förändrat sig, att alla byggnadsoch andre förslag, som med beräkning, grundad på detta barnantal, blifvit uppgjorda, befunnos otillförlitlige och oanvändbare. Att direktionen, ronde en väsendtlig del af förslaget, eller beträffande lämpligheten att med barnhuset förena ett barnsjukhus och en klinisk läroanstalt i större skala, alldeles hade förändrat åsigter, och slutligen att, under den lid som detta ärende hvilat, flere betydliga förbättringar som lill en del varit afsedda i detta förslag, beträffande så väl mathållningen och beklädnaden, som nya byggnaders uppförande och de förut befintligas apterande, härunder inbegripet borttagandet af alla eldsfarliga och vanpi-ydliga trädbyggnader, som belastade tomten, och uppförandet i deras ställe af sten, utaf gymnastik, småbarns-skola, samttvätt och badhus i förening med en rörledning från Clara sjö, som med tillhjelp af ett uppfordringsverk, som drifves med änga, förser inrättningen med en god och ymnig vattentillgång för alla sina hushållsbehof, blifvit vidtagne eller inledde; samt alt direktionen, för att med sakkännedom och trygghet kunna föreslå de ännu återstående ålgärderne, ledande till en reorganisation af barnhuset, ägt skälig anledn. önska, att se det redan påbörjade fullbordadt, för att icke företaga allt för mycket på en gång och derigenom, i högre grad än vederborde, äfventyra sin egen ansvarighet och inrättningens belastande med alltför dryga utgifter.
Anordning å öfver skotten af Stats-Verkets Inkomster: år 1889. år fl§3©. Kostnad för tryckning af 1887 års Stats Revisionsberättelse 1,833: 28. 8. — Arfvoden m.m. vid i83p års Stats-Revision 2,887:23. 4. 4- 4 — 26 — Transport Omkostnader för piöfning af nya Lagfors] .'-get . Bran vinsredskaps försegling Eisättning för skjutsfärdspenningar till Rusthållare vid Lif-Regementets HusarCoi ps •»'*•»• ••• Löntersältning till Borgmästaren Sturnegk, för år 1837 , Kostnader för tillverkningen af 5oo centner Bergskrut, uLöfver den på stat beräknade qvantiteten, s. Brist i anslaget för Beväringsmanskapets Yapenöfningar år 1839 Rotejemknings-kostnader Ersättning för brukandet af indragna Mililie-boslällen Dito för husröta å indragna Kornettsbostället Ramsta Dito för dito lill Arrendatorn af Pauliströms Kronobruk — Summa 26,578: 7. 8. 49>9o8: a8, 3* I afseende å beskaffenheten af förestående anordningar hafva Reväsorerne funnit, att desamma i allmänhet härröra, dels af kostnader, som varit nödiga och skett i öfverensstämmelse med eller såsom följd af Rikets Atänders beslut och underdåniga anmälanden, eller ock bort på grund af författningar bestridas, men hvartill medel ej varit anslagna, dels ock kostnad i och för indrifvandet af någon statsinkomst. Kostnaden för Statsrevisioner och tryckning af Berättelserna derom , hvarför något anslag ej finnes, har, enligt vanligheten, blifvit bestridd af Öfverskotten.
Lånen utgifvas ej annorlunda, än å fullt Riksdalertal, utom hvad angår lånen mot pant af fast egendom i städerna och på landet, hvilka lån, utöfver minimioch under maximi-beloppet, utgifvas endast å följande slutsummor, nemligen: 16f R:dr, 33 j R:dr, 50 lLdr, 66f R:dr, 83 j R:dr och 100 R:dr. 7:o. Ranken emottager af sina gäldenärer. när de det åstunda, i afräkning å deras skuld, albetalningar utöfver hvad i förbindelserna blifvit utfäst; dock under vilkor att, der sådan öfverbefäl ning särskildt för sig verkställes', den sker å fullt Riksdalertal och ej till ringare belopp än tio Riksdaler Ranko. 8:o. Det i allmänna lagen intagna förbud mot beräkning af ränta på ränta iakllagcs äfven i afseende på Rankens fordringar. De angående belåningen nf guld och silfver till efterrättelse gällande föreskrifter innefattas uti §§. 154—159, lydande som följer: Af Rankens Låne-Afdelning utgifvas lån mot pant af guld och silfver, arbeladt eller oarbetadt, som är försedt med Svensk kontrollstämpel, Svenska och Holländska dukater samt guldoch silfver-meduljer, dock ej något lån till mindre belopp än tio Riksdaler Ranko. För lån mot ofvanberörde pant utställer gäldenären ej någon skuldförbindelse, utan undfår ett bevis eller så kallad pantsedel, gällande uti innehafvarens hand för utlösen af panten eller omsättning af lånet, såvida det namn eller den chiffer, som, enligt Rankens böcker, tillhör samma pantsedel, tillika kan af honom uppgifvas. Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. 11 Utlåningsvärdet är bestämdt till En Riksdaler Banko för eli lod kontrolleradt silfver, och Feni Riksdaler Banko för en dukat i guld; andra halter, t. ex medalj-silfver och kontrolleradt arbetsguld, belånas i lika förhållande, enligt evalvation efter balten.