Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad af löseskillings-beloppet efter l2:te punkten kunde öfverskjuta behofvel för indemnisationen, när återbäringsräntan enligt föregående moment såsom ytterligare tillgång blifvit beräknad och obligations-fonden tillförd, kommer att skattehemmanen efterskänkas, under beräkning likväl af fondens tillräcklighet för uppehållande af obligationernes värde genom tillfälliga uppköp. För sednare vederlaget uträknas capitalet efter 5 procent. 14. För vinnande af mera rättvisa och likhet öfver bela landet i det nu ojemna taxeringsvärdet, bör e» jemkning deri öfver hela riket förberedas i6 Slats-Ulskoltets Utlåtande, N.o att taga sin början fem år innan skattejemningen vidtager och hemslällas vidsträcktare Jemförelse-Comitéer, biträdde af kamerala tjenstemän, helst desamme öfver hela eller större delar af riket. Intilldess samma taxeringsverk tillämpas, må intet afseende fästas å den nja skattskyldighet, som blifvit påförd den privilegierade jorden, eller denna leda tili nedsättning i nu gällande taxeringsvärde. 13. Desse Taxerings-Comiteer böra jemväl hufvudsakligen pröfva och föreslå bela fördelningen af gamla grundräntan efter taxeringsvärdet, uppskatta rätta indemnisations-summan för hvarje hemman, derefter påföra återbärnings-ränta, om obligationen varit för hög, samt bestämma beloppet af den ytterligare indemnisationsfordringen, om den varit för låg. 16. Pröfnings-Jemförelse-Taxerings-Comiléen, hvilken granskar hela Taxerings-Verket eger slutligen, efter afräkning af Indemnisations-fonden hos Riksgälds-Contoret från hela det oguldna vederlagskrafvet, bestämma summan af rest-skulden, som kommer att med vanliga Stats-obligationer liqvideras; i förening hvarmed rätta löseskillings-beloppet, i öfverensstämmelse^med 12:te och 13:de punkterne, jemväl föreslås, allt till det billiga afseende Konung och Ständer kunde vid grundskatts-fördelningen derå fästa. 17.
Maj:t före nästa riksdag afgifvas. Revisorernes uppmärksamhet har äfven fästats derpå, att å Kalmar och Westerviks med flera söder om hnfvudstaden belägna stapelstäders vågar lefvererad hammarskatt och afradskoppar blifvit hittransporterade och härstädes försålda, och då, enligt Revisorernes tanke, berörde effekter sannolikt kunnat å afsändningsorterna med lika fordel, som i Stockholm, för Kronans räkning försäljas, hafva Revisorerne kommit till den slutsats, att, genom effekternas transporterande till hufvudstaden, staten fått vidkännas utgifter, sorn varit öfverflödiga och bordt kunna undvikas. I anledning häraf, får Statskontoret i underdånighet anföra: att om, såsom Revisorerne förmodat, ifrågavarande effekter å lefvereringsorten kunnat lika fördelaktigt, som 1 hufvudstaden, afyttras, det visserligen varit utan ändamål att låta desamma, i och för försäljningens verkställande, hitföras; men då erfarenheten visat, att, i anseende till den vidsträcktare handel och sjöfart, som i hufvudstaden idkas, flere spekulanter och deraf följande täflan dem emellan varit härstädes att påräkna; så har, äfven med beräkning af den fraktkostnad, som för effekternas hittransporterande sjöledes utgifvits, för dem ändock kunnat härstädes erhållas högre betalning, än å lefvereringsorterna, och denna omständighet har ensamt påkallat den åtgärd, som nu blifvit af Revisorerne klandrad; hvaremot de till vågen i Götheborg, der ungefärligen samma pris som i Stockholm varit gällande, äfvensom å Jönköpings våg, lefvererade statsverkets bergseffekter alltid blifvit derstädes försålda.
Man bör besinna, att ett bifall till frågan i sin helhet till stor del beror på rösterna af en mängd representanter från de södra orterna. Man känner också, med hvilket lifligt intresse dessa fästa sig dervid, att jemväl deras påtänkta jernvägsanläggning mätte komma till stånd eller att åtminstone någon garanti måtte lemnäs derför, att icke alla de me - Den 1 November f. m. 2 07 de), sora nu och framdeles komma all anslås lill jernvägsanläggningar, skola tillgodokomma endast och allenast det medlersta Sverige. Vid sådant förhållande tror jag, det hafva varit klokt att lugna dera uti ifrågavar:de hänseende, och för sådant ändamål nu äfven anslå något lill påbörjande af deras jernväg. I afseende ä summans storlek, tror jag likaledes, att StalsUtsk. träffat det rälta och lämpliga. Jag har redan förut yttrat min öfvertygelse, att omkring 5 millavore det belopp, som, med hänsigt till Statens närvar:de tillgångar, borde för jernvägsanläggningar lill en början användas, hvarföre jag i denna del icke har något att emot SlatsUlsk:s förslag invända. Den siste värde talaren har gjort en anmärkn. emot förslagets ordställning, och jag kan icke underlåta att medgifva, alt någon tvetydighet deruti förefinnes. Men jag tror likväl icke, att ordställningen är sådan, alt den innebär en ovilkorlig föreskrift, att börja arbetet vid Götheborg. Den torde endast innebära, att jernbanan skall utgå från denna punkt, och sluta vid Stockholm, men alt nödig frihet vid arbetets utförande ändock är Regeringen lemnad. Jag tror derföre, att Utsk:s förslag, äfven i afseende å ordställningen, utan fara kan bifallas, hvarföre jag vördsamt anhåller om propos. å bifall till förslaget i sin helhet. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Emot detta förslag kunna, enl. mitt förmenande, ganska många välgrundade anmärkmr framställas. Men ehuru förslaget således icke är i allo nöjaktigt, tror jag likväl, att det f, n. är det bästa, som står att erhålla, och alt det således bör vinna R. o. Ad:s bifall.
Ilan har velat borttaga ur förslaget den deri förekommande strofen: ”innan ansökningen om N. N:s egendoms afträdande mig kunnig biet”, lian bar sagt, all hvad man här velat förekomma, är fullkomligt förebygdt genom den sednare delen af eden. Men del är icke så. Om Gr. Lagerbjelke t. ex. öfverenskommer med en gäldenär att öfvertaga åtskilliga fordringar i hans gäldbundna bo, i ändamål alt kunna genom öfvervägande röstetal bestämma om boels förvaltning efter eget godtfinnande; om Gr. Lagerbjelke gör detta, så är lian visserligen ”på god tro innehafvare” af dessa fordringar, hvilka icke tillkommit genom något svek eller bedrägeri. Men det fall har inträffat, som första momentet af edsformuläret afser, eller alt Gr:n icke var gäldenärens fordringsägare före konkursens början, och det är af denna anledning som ifrågavande stadgande bör qvarstå. Hr von Hartmansdorff, Aug,: Lika med Gr. Lagerbjelke anser jag den mening, hvilken Gr. Sparre försvarat, böra förändras, om icke hell och hållet borttagas. Den ordalydelse nemi., der det heter: ”att jag innan ansökningen om N. N:s egen doms afträdande mig kunnig blef, på god tro varit innehafvare af den fordran jag nu anmält”, är, efter min tanka, felagtig. Det har ju kunnat Ilända att min fader varit innehafvare af en fordran oell alt den, genom hans död, kommit i min hand efter det gäldenärens obestånd mig kunnigt blef. Skall jag då, af sådan orsak, icke få bevaka min fordran ä inställelsedagen? Ordalagen i förslaget äro likväl sådane alt jag ej skulle kunna besvärja en dylik fordran. Rättelse måste följaktligen härutinnan ske, derest man vill göra eden sådan att hvar och en kan ulan betänklighet aflägga honom. Så långt instämmer jag med Gr. Lagerbjelke. Meu för öfrigt är jag hufvudsakligen af den mening, som Gr. Sparre uttalat och Hr Printzensköld vidare utvecklat, eller att eden icke må vara sä kort, som Gr. Lagerbjelke yrkat.
Ständers Constitutions-Utskott der 13 October 1810. Då Riksdagsman Wessing uti sitt till Constitutions-Utskottet inlemnade Memorial af den 10 dennes endast anmält ett inom det Hedervärda Bonde-Ståndet sig tilldragit factum, nemligen Talemans förklaring, att frågan om Kronogodsens försäljning vore hvilande, samt de skäl, hvaruppå Riksdagsman Wessing grundade sin tvekan öfver lagligheten af denna Talemans åtgärd, har Constitutions-Utskottet, som i denna hemställan icke funnit något förslag till förändring eller till en till Grundlagens förtydligande ländande förklaring, icke kunnat deraf finna sig föranlåtit att till Riksens Ständers vidare pröfning något dylikt förslag i detta ämne öfverlemna och har i hufvudfrågan, rörande Talemans vägran af Proposition, intet annat öfrigt än att hänvisa till sitt, i anledning af Ståndets remiss, öfver samma ämne afgifne utlåtande. Upplysningsvis anser sig Utskottet likväl böra tillägga, att då om ett Riksdags-Beslut det 230 Riksdagen 1810. heter, att det är gjordt, samtyckt och förafskedadt, måste Konungs och Ständers således gemensamt uttryckta bifall grunda sig ej allenast på hufvudfrågorne men äfven på alla dermed förenade vilkor och förbehåll, sådana de i Riksdags-Beslutet finnas och äro upptagne. Hvad angår det i 2:dra puncten af 77 § Regerings-Formen förekommande uttryck, att Kronolägenheterne skola förvaltas efter de grunder, Riksens Ständer derom föreskrifva, har Constitutions-Utskottet i anledning af den vid Constitutionens antagande dervid gjorde anmärkning uti det Vällofl. Borgare-Ståndet, hvarigenom man önskat tilläggning af ordet använda, redan under förra Riksdagens lopp afgifvit följande utlåtande: »För att undanrödja allt tvifvelsmål rörande Riksens Ständers rätt i detta hänseende får Utskottet blott hänvisa till första puncten af ifrågavarande §.
Det torde på dessa grunder innefatta en obillighet, om påstående gores, att Pastor skall förränta penningar, dem han icke behof ver, dem han gerna vilie lemna, men dem han måste innehafva, endast derföie att ingen säker låntagare är att tillgå. Hvad andra anmärkningsmomentet vidkommer, har alltid härifrån med K yrkoräkningen åtfölji ett Inventarium på Kyrkor nas böcker och öfriga tillhörigheter Dock torde, äfven i detta afseende, någon ändring i åberopade Kyrko-Instruktion vara behöflig, dels derföre att Kyrkornas böcker, om de i Kyrkorna skola förvaras, äro blottställda för det mögel och den fuktighet, som vanligen inom murar och under hvalf förderfva dein, äfven då årlig tillsyn och vädring iakttages, dels derföre att högst sällan någon Församlings-ledamot, för hvilket ändamål de förmodligen böra finnas, begagnar dero, dels ock derföre, att sådana böker nu mera vanligen äro att tillgå i Pastorernes egna bibliot heker. Den tredje anmärkningen kan här sanningsenligt besvaras sålunda: att ingen aflöning från Huifva kyrkokassa utgår till Kyrkoherde, Skollärare, Klockare, Barnmorska, emedan de trenne förstnämde endast åtnjuta deras ordinarie och på Författningar grundade löner, och den sistnärade emottager sitt årliga arfvode från Skarhults gård , då hon i sin sak betjenar både Gudmunntorp» och Huifva Socknar, hvilka höra till Skarhults gods. Angående Räkenskaperna föi’ Borlunda celi Skeglinge Kyrkor. I afseende på de anmärkningar, som Rikets Ständers Revisorer gjert vid Räkenskaperna för Landtkyrkorna i Skåne, Hälland, Blekinge oell Bohus Län, få undertecknade, tjenstförrättande Pastor och Kyrkovärdar i Borlunda och Skeglinge Församlingar^ i underdånighet afgifva följande Förklaring:
N» i i s l < < Förteckning pä i andra Orter belägne Egendomar och Inrättningar, hwilka af Under tecknad ägas elter brukas för A' 18 Län Socken eiler Skab Lägenhetens Namn Hem man ra> Hemmans märde Skydds/ afgift Behållen Inkomst deraf Götheborg Stockholm Torpa . , Äger Hälften ! Carlius-Tryckeriet N. N. - Än 4:del i Sockerbruks: NSHaf ^ panndr Fager>ra Sater! , . underliggandr Kumla Fralse - , , , oorup D.o > halft - , Faller D:o tre 4!dela.r 4 <» a 1 s i Loos 4000 iros r:zo 5 0 ^4 6 ! > ) ) l IVO lZOO 'Mo Springsta Frälse Miölqiy. med; p:r stenar Arrenderar Salsta Alunbruk, hwars tillwerkning svrlddil ar utgiort L22 ru nvr r »a :o > 1 ;o 8 6vO 450 Summa 8- ao 8 Z0O0 4 N. N. Förteckning pä ds Bewillningsafgistck/ hwilka i anledning af anförde Bsswäk, igenom Compromch-Nättens Besiut dlifwit anringen nedsatte eller tillökade ull N> NSockuars Tarerwgs District och N. NFögderi för Är 18 - . N. N. NR. Af Taxecings-Lommitteen utsedde Eomprvmitzarier. N. N. Socken Directeur Moberg - Den Zfwerklagade afgiften AfCompro-l mitz-Rätten Således af lastirald afkortad afgift ! gift Således tillökad af-gift. Transsumt of Protocollet, hällit uti Rlksrus Höglvsilge Gränders Bew!i!niugsUlskott w-d Niksd -Zea i Stockholm den n December r8oy. SD< -— ^^ — Herr Profetzoren Doctor ingas jöljandr ssristttiga anfvraude tili Protvcoilet:
M:ts högstberörde nådiga förordning, serskilde härader hafva gemensamt häkte samt i närheten deraf gemensam tingsstad, hvarest ransakas och dömas må, angående brott, som blifvit begångna inom något af de härader, för hvilka häktet gemensamt är, och för hvilka brott de anklagade blifvit i häkte inmanade, ersättning för inställelse vid tingsstaden må af allmänna medel utgå, dels till de af nämnden, som biträda rätten, om gerningen, hvarom ransakas, blifvit begången inom annat härad eller tingslag, än det, till hvilket de höra, beräknad efter vägen från deras bostad till den gemensamma tingsstaden, men, i händelse gerningen är vorden föröfvad inom samma härad, för hvilket de blifvit valde, endast efter den längre väg, de hafva till den gemensamma tingsstaden^ än till häradets vanliga tingsställe; dels ock till länsman från hans bostad till gemensamma tingsstaden, då han i egenskap af åklagare måste der sig infinna, så framt densamma är belägen utom det distrikt, för hvilket han blifvit tillsatt; skolande denna ersättning utgå af det förslagsanslag, som blifvit anvisadt å Andra Hufvudtiteln för ersättningar lill vittnen och parter, till de belopp, som för resor i kronans angelägenheter, enligt författningarne, tillkomma nämndemän och länsmän. Hvilket Rikets Ständer la i underdånighet anmäla, framhärdande etc. Stockholm den 17 Juli 1851. ExpeditionsUtsko itc, ts Förslag till tind. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adela den 23 Juli 1851. Preste-Ståndet den 25 Borgare-Ståndet den 25 Bonde-Ståndet den 29 Rikets Sländers underdåniga skrif reise, angående ett hegardt lån för fullbordandet af lasarelts-byggnaclen i Lund. (Stats-Utsk:s Uti:»., N:ris 112 och 189.) S. A. K.
v Hafstetalt. Husmödrar! TD GROSSE &amp; B U C K W E L L, L Spara är lösen för hvarje husmoder med en begränsad hushållspenning! Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, använden i Edra hushåll Pellerins Margarin, Göteborg, som är bäst, drygast och billigast! PICKLES, Hofleverantörer till H.M. SÅSER, MARMELADER. XTYHET! I Bokhandeln-har utkommit: Eleganta visitkort Kommer Sveriges Iduns Kung !. HofboktryckerI F ia Stora Vattugatan 12. själfständighet i f a r a? Allvarsord till vårt folk af GUNNAR THULESSON. Pris 50 öre. å ÖR SOMMAREN finnes att _hyra i Kungsör en mindre lägenhet på 2 rum och kök samt trädgård. Närmare upplysningar lämnas af Magnus Jonsson, Borgvik, Kungsör. (790) lika väl som. mot krossskador m. m. har Salubrin befunnits vara ettutmärkt behandlingsmedel, om det användes som i beskrifningen anglfves. Hemkommen från Paris, medför ett stort urval PARISER MODELLHATTAR, eleganta FARASOLLER och PARAPLYER, BLUSAR, UNDERKJOLAR, MORGONKOFTOR och JABOTS, oklädda HATTAR, BLOMMOR, PLYMER, BAND, PLYMBOAS, FJÄDRAR, FLOR af finare sorter, CHIFFON och GARNERINGSARTIKLAR till kläder. Klädningar förfärdigas efter nyaste mode till moderata priser. antagas fortfarande elever, damer och herrar, i skilda kurser. Undervisning i anatomi, fysiologi och sjukdomslära meddelas af läkare och medicine amanuenser. Fullständig undervisning i den elektriska vibratorns användande meddelas. Den nya handvibratorn har undergått fullständig förändring, i det den fått dubbel axel, mera lättoch tystgående än med den enkla. Kapten W. Amans nya anordning för symaskiner för drifvande af Direktör C. H. Liedbecks vibrator finnes till salu hps Direktör C. H. Liedbeck och Kapten W. Aman (Sv. Panoptikon Stockholm.
— Ja, då får Ola klarera reversen bäst han gitter, sade Sven Jonsson, för jag vill ha mina pengar. — Nåh ja, som du vill. Men har du tänkt på de förbannelser, som du kommer att samla öfver ditt hufvud? — Jag tvår mina händer, sade Sven Jonsson. Den illa far, han illa har. Ola får skylla sig sjelf. Det var då också ett galet påhitt af honom att skrifva falskt namn. — Nöden har ingen lag, sade konsuln. Nåh, skall jag räkna upp pengame? — Ja, mumlade Sven Jonsson mellan tänderna. Konsuln öppnade en låda i skrifbordet och tog fram en packe sedlar, af hvilka han räknade upp 650 kronor. Resten lade han ner igen — och låste. — Var god och se efter att der är rätt! sade han och sköt sedlame bort till Sven Jonsson. Sven Jonsson räknade dem två gånger och stoppade dem sedan på sig. — Ah, det var sant, utbrast konsuln småleende, vi glömde dra ’ af för handpengame. — Ja, det har konsuln rätt i — det glömde vi, sade Sven Jonsson och återlemnade den 5 o-öring, han fatt på morgonen af konsuln. — Tack, mumlade konsuln och lät den halka ner i västfickan. Sven Jonsson tog upp sin hatt, som fallit ner på golfvet, och gjorde en klumpig bugning. — Tack för pengame — och ajöss! — Tack sjelf, Sven Jonsson, sade konsuln, räckande honom sin vackra, hvita hand. Och när Sven Jonssons svarta fingrar grepo om det skinande dörrvredet, tilläde han sm åskrattande: — Helsa bror din och säg, att han skall inte vara bekymrad för tak öfver hufvud till vintem, för det skall ag skaffa honom! Derpå svarade Sven Jonsson ingenting, utan öppnade dörren och gick. Konsuln såg på sin klocka. En qvart öfver nio — och ännu inte frukostbud! Det var då en fans oordning. Han tände den slocknade cigarretten, drog nå^ra häftiga pustar och slängde sig sedan på divanen. Ah, ett sådant hårdt hjerta han hade, den der Sven Jonsson. ’ Ej ett spår af broderskärlek — men bönder ä * bönder, hvad man gör af dem.
Den, som gillar Utskottets förslag, att Plymer: Struts-, böra åsättas 10 R:dr tull per få viel införsel, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer införselstullen å Struts-plymer att utsättas lill 15 R:dr få. Som voteringen utfallit med 30 Ja och 89 Nej, så har införselstullen å Struts-plymer blifvit bestämd till 15 R:dr få. Fyrationdes jette voteringen, enligt 241 punkten. Den, som godkänner den af Utskottet å Plymer, andra slag, bestämda införsels-afgift, 10 R:dr få, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages införselslullen å andra slags plymer till 15 R:dr per få. Voteringen har utvisat 24 Ja och 95 Nej, i följd hvaraf den uti contra-propositionen intagne tullbeslämmelse blifvit godkänd. Fyr ationde sjunde voteringen, enligt 247 punkten. Den, som instämmer i Utskottets förslag till redactionsoch tullbestämmelser för ifråga varande fall, nemligen: Redskap och Machinerier, införda med Commerce-Collegii tillstånd för uppgifna behof, 5 R:dr tull på 100 R:dr varu-värde, samt dito dito såsom prof eller modeller tullfrihet, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer att i stället i Taxan införas följande stadgande: Redskap och Machinerier: med Kongl. Maj.ts Nådiga tillstånd införde, såsom prof eller modeller. Fria. Som voteringen utvisat 81 Ja emot 38 Nej, så har Utskottets förslag blifvit godkändt. Fyrationdeåttonde voteringen, enligt 249 punkten. Den, som gillar Utskottets förslag till införselstull å Saltsyra 1 sk. få, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes införselstullen å Saltsyra lill 6 r:st. per få.
485, 500, A. 500. —, lliksgälds-Kontorets, med förslag till de stadganden deri, sorn angå detta verks skulder och fordringar: B. V. 562, 585, A. 586, 588. — —, med förslag till stadganden deri angående de med ordinarie stats-regleringen gemenskap egande utgifter samt de på Kontoret anvisade kreditiver och derifrån utgående riksdagsoch revisions-kostnader, aflöningar m. m„ äfvensom angående Riksgälds-Kontorets inkomster samt uppbörden af dit ingående bevillningsmed flera medel: B. V. 662, 665, A. 665. — —, med förslag till de sista afdelningarne deraf: B. V. 686, 699, A. 699. — •—, det nya, med förslag till stadganden deri angående åt skilliga vid föregående riksdagar beviljade, men ännu icke veskslällda utbetalningar: B. V. 562, 589, A. 589. — —, det nya, med förslag lill stadganden deri angående de under sistförflutna Riksdag för jernvägs-byggnaderna beviljade, ännu innestående anslag och lån: B. V. 608, 624, A. 624. — —, med förslag till stadganden deri angående de under nuvarande Riksdag anvisade stats-utgifter, äfvensom angående de för jernvägs-byggnader och jernvägs-materiel beviljade anslag: B. V. 637, 657, A. 657. — —, det nya, med förslag till en § deri: B. V. 686, 699, A. 699. — —, det nya, angående dess öfverlemnande till Kongl. Maj:t: B. V. 686, 699, A. 699, E. 701. Reglering af roterings-besväret i vissa provinser, i anledning af väckta motioner derom: B. lil. 93, 475, 485, A.
Herr ^rilrerre ^scke/^rönr^ Herr l?rilierre ^KAs^ö/e^s, a/ /^'n»v^/, //rre, 2^o>nsö/a^/t oell 6r^öäs. 8tat8-Lääet oell Laesen för Lsnätköi^vsrs-De^srtementet, Herr l?riIierre 6ec/er^om köreärog i unäeräsnigliet: 12:0 Ilsnälingsrne, rörsnäs vsekt krZgL om viätsgsnäs stgsräer i skseenäe mst-liällnivgsn inom Logementens sk 8toek!lolmö Osrni^on. — Neä snleäning lisrsk upprs8tL 8tst8-L2äsL Herr lkrilierrs i^ecke/"- srröm ett sk lronom Ujlp8stt körslsg till Long!. Ns^tS NZäigs ?ro^>o8ition till Likets Ltsnäers 8tLt3-Htskvtt sngäenäL ett ärligt snslsg sk r5,oooL:är till tmäerstöä kör äci ll-kvuästsäe^ körlsgäs 62ra!20ns-L.sgsMentens mstInrsttningsr Longi. Nsjrt tsekteg, enligt ätsts-LLcistS ökriZS LeäsmöterS unäerÄLnigs tillst^rksnäe^ äetts kömlsg i Usäsr gälrsääsni äet Lanes äett» Vrotoeoll bilsgät; oell skulls, i öivereNsStLMMLisZ äermeä^ Longi. Nsj:ts Z>lLäigs proposition till Likets 8tsnäers 8tsis-VtsKott nnäer äsnNL ägg erxsäierss, Lt supra.
Då jag, på dessa skäl, finnér lindring böra medgifvas de minst bemedlade bland de skattskyldige, äfvensom att sådan lindring kan verkställas med bibehållande af all nödig enkelhet och reda i grunderna för beskattningen, vågar jag vördsammast hemställa, att Rikets Ständer, med förändring af första punkten i § 8 af Utskottets förslag till Bevillnings-stadga, ville åt samma punkt gifva Bevillnings-Utskottcts Betänkande M 20. följande lydelse: När alla de utaf kapital eller arbete uppkomna årsinkomster, sammanräknade, icke öfverstiga litt tusen tvåhundra Riksdaler, äro Fyrahundra Riksdaler derutaf fria från bevillning.» Uti denna reservation hafva Kontraktsprosten Kullman, Prosten Lindberg, Herrar ,/. Ödmanson, C. F. Carlson och G Widell instämt. i4:o af Herr J. ödmanson: »Jag reserverar mig mot följande bestämmelser i 27 §, litt. b. 2 och 3 mom. Stadgandet i 2 morn.: att bruksoch fabriks idkare samt handlande och handtverkare lill Taxerings-beredningen skola, bland annat, uppgifva beloppet af sina försäljningar under föregående året, synes mig olämplig och utgör icke någon tillförlitlig grund för en rättvis beskattning, helst den ena affärsmannen ofta på sin rörelse förtjent betydligt mera än den andra, oaktadt försäljningsbeloppen varit lika stora. Uti 3 morn. bestämmes att direktionen eller styrelsen för hvart och ett bolag, som af Kongl. Maj:t erhållit fastställelse på sina bolagsreglor och antingen står un - der offentlig kontroll, eller bar inskiänkt ansvarighet enligt Kongl. Förordningen den 6 Oktober 1848 bör, jemte de i 2 mom. omförmälde uppgifter, äfven förete bestyrkt afskrift af bolagets sednast afslutade räkenskaper, hvarigenom ådagalägges den, under det år räkenskaperna omfatta, för bolagets delegare uppkomna vinst och till dern verkställda utdelningar, tillika med bolagets vid samma års slut uppkomna behållning. För bolag, som stå under offentlig kontroll är föreskriften fullkomligt riktig och i öfverensstämmelse med lagen derom,- att berörde bolags ställning bör offentliggöras.