Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man frågar sig då, hur det är möjligt, att icke alla äro lika öfver ens om morgonbadets, den dagliga öfversköljningens, nöje, nytta och nödvändighet, — nöje här i bemärkelsen af behagligt välbefinnande? — Svaras: detta må vara sant för dem, som från tidigaste barndum äro vana vid det kalla vattnet, men för andra och äldre personer är del i så h ö g grad m o t - bjudande att en kulen vintermorgon ur den varma sängen sticka foten i baljan, få den våta svampen eller duken öfver kroppen, att de under inga vilkor vilja underkasta sig en sådan behandling. O c h de hafva fullkomligt rätt; en iskall öfversköljning passar blott ett fåtal verkligt starka och härdade naturer; kallt vatten, som stått inne öfver natten, o c h alltså har rummets temperatur, är förträffligt för dem, som, enligt hvad ofvan sagts, från barndom o c h ungdom blifvit vana dervid. Men alla, med undantag af verkligt sjuka, kunna med fördel begagna det tempererade, mer eller mindre ljumma vattnet. Ä n n u en invändning g ö r e s: » det är så besvärligt, så tidsödande, » o c h ehuru det enda riktiga svaret härpå vore, att det är mer besvärligt o c h tidsödande att ej i möjligaste måtto bevara helsa och krafter, så må dock här en af erfarenheten förestafvad anvisning lemnas om enklaste och lättaste sättet för sådan daglig vattenkur i hemmet. S o m bekant menades förr med vattenkur i egentlig mening den behandling, som af Priesnitz i Gräfenberg först sattes i system och som äfven hos oss för mer än tretio är sedan vann talrika, ifriga, fanatiska anhängare. Numera användes hydroterapien på helt annat sätt, ofta i förening med andra kurmetoder o c h, som de flesta sådana, underkastad m o d e t eller de vexlande åsigterna hos läkare o c h fysiologer. Så t. ex. äro på senaste tiden i Frankrike varma o c h kalla duseher, en och två gånger dagligen under längre tid, synnerligen använda och prisade, mest dock som egentlig kur vid särskilda inrättningar.
Mitt tempel för Skaparen är hela naturen, och i det är hvarje koja, där dygden lyser, ett bönkapell, och ofta nog synas mig predikanternas ord kalla åtminstone för mitt fåvett, som endast kräfver hjärtats rörelse. Men i dag, älskade moder, skall du ej ensam sätta dig i din bänk och ej ensam minnas de dagar, då den sälle förklarades fötter trampade orgorna. Stödd på din sons arm skall du gå in, och vi skola båda höra de gamla psalmerna brusa. En gång få vi höra honom spela de högre spherernas harmoni med deras oanade skönhet. Jag går att hämta dig till kyrkan, moder. Min mor har enträget yrkat, att jag skulle göra min reverens hos den unga friherrinnan Gyllenbåga, med hvilken jag lekt som barn i Yxsundas park, ty min fader gaf den unga flickan handledning i guitarre. Jag har länge stretat emot, icke af någon dum och vidskeplig respekt för dem som slumpen födt med en stamtafla – hjärtats adelskap är för mig det enda verkliga – men därför att min frimodighet lider af den etikett, som besöken i dessa hus fordra, helst när man är af så kalladt lägre stånd, och därför att min själ är för stolt, för att vilja ödmjuka sig för en andryg, stammade han än från kung Arilds tid. Men min moder har assurerat mig om den unga friherrinnans godhet, och då gör jag allt för gärna en visit, helst som den stora ekonomiska förlust hon lidit (så godt som allt hon ägde har genom aflidne barons misshushållning gått förloradt), gjort henne känslig för medmänniskors deltagande. Så gick jag skogsvägen till sjöstranden, där Yxsunda gård ligger, omgifven af susande gröna löfängar. Den gamla parkens ekar stodo högtidliga och grå, som den gång vi lekte i deras skugga, och andmaten växte allt tätare på de stilla ruddammarna. Huset själf började se förfallet ut, och jag mindes småleende, med hvilken beundrande nyfikenhet jag en gång betraktat dess grå stenlänga, den gamla balustraden med solvisaren och den grå grottan med sin svalka. Nu tedde det hela sig fallfärdigt och anfrätt.
Saken hade icke aflupit s o m jag hoppats, m e n ändå med Blairs brukade jag just ej göra några omständigheter. Jag reste mig från min plats o c h tog min kappsäck från sätet, dit jag flyttat den. » Ett telegram skall hos Blairs bringa allt i ordning, » sade jag. » Jag skall emellertid ej lämna er alldeles öfvergifven o c h allena på denna eländiga station. » » M e n här är jag j u h e m m a! » utropade hon förvånad o c h såg på samma gång skälmsk ut. » Ja, annars kunde jag inte föreställa mig, hur Ringar, O N 349 Broscher, Armbaud, Kedjor, Kedjearmband, Nålar, Bref besvaras omgående. man kan stiga utaf i en sådan håla, » svarade jag förargad. » Jag skulle dock ej blifva ensam, » fortsatte hon, » skulle jag emellertid för tillfället icke » » Ah, skulle ni icke » » Men, hvad säger jag! Jag är säkert väntad! » » Skulle det inte kunna vara en villfarelse? » inföll jag. » Af mina släktingar, » fortsatte h o n leende. Jag stod förbluffad, utan att kunna frambringa ett ord. Tåget stannade. » Men det är icke att behandla folk artigt, » anmärkte jag. » Åh, se där är Georg! » utropade hon, utan att taga någon notis o m min anmärkning. » Ni har för öfrigt ännu ej gifvit mig tillbaka min hårnål. » » Aldrig, nej aldrig! » svarade jag m e d tragisk säkerhet. » Ni är ganska » Då stod Georg redan v i d fönstret. Georg öppnade dörren, o c h den unga damen var redan borta. » För tusan! » säde jag för mig själf, då tåget rullade vidare, » åtminstone en liten kort roman! » Men ingen tråkig visst icke! skönas betydelse. E n serie uppsatser för Idun, bearbetade efter utländsk källa af H. F. II. Det s k ö n a i naturen. V i män o c h kvinnor af det nittonde århundradet lefva för det mesta i en feberaktigt upphettad atmosfär och detta af orsaker, som vi ej själfva kunna rå f ö r.
Propos. till bifall å den sednare punkten, hvari Utsk. tillstyrkt, att med innehafvare af till Statsverket indraget boställe skall förstås den, som med detsanmias utarrendering för Kronans räkning bostället brukar och häfdar, blef härefter framställ och besvarad med blandade Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om K. och Ad. behagade afslå denna punkt, samt sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Föredrogs och begärdes på bordet K. M:s nedannämnde denna dag ankomne Nåd. Proposir till K. St:r. 1:0 i fråga om inrättande af ett Landtbruksinstitut i Skåne; 2:o ang:de pension från Pikets Allm. IndragmsStat åt Kanslisten i Just.Pevis:sExpedit:n Eberhard Liljewalch och Kopisten i samma Expedit:n Wilhelm Norström; 8:o ang:de rättighet för t. f. Kommendanten och Direktören vid Straff-fängelset i Warberg, Majoren Gustaf Wilhelm Gyllenhammar, att erhålla pension å Pikets Allm. IndragmsStat; 4:o ang:de rättighet för Fanjunkaren vid KronoArbetscorpsen, Kornetten Anders Enström, att erhålla pension å Pikets Allm. IndragmsStat ; 5:o ang:de rättighet för enkan Johanna Magdalena Wallberg, att erhålla pension å Pikets Allm. IndragmsStat; 6:o ang:de pension å Allm. IndragmsStaten för LandsFiskalen i södra distriktet af Hallands län Isak Ulrik Motander; och 7:o ang:de anvisande af statsbidrag till en väganläggning mellan OfverTorneå och Pajala socknar i Norrbottens län. Äfvenledes föredrogos och begärdes på bordet K. M:s nedannämnde, denna dag ankomna, Nåd. Skrifvelser till P. St:r.
— Vidkommande ater hammarskatts-^ stangoch ämnesjernet, soin vid sednaste stats-reglering beräknades lill 6,000 skeppund, a 13 R:dr med 78,000 R:dr, liar detsamma ut - 6j°rt: för år 1841 Skeppund 7,781. 1842 6,443. 1843 5,973. 1844 5,823. 1845 5,958. och torde, enär priserna åter något stigit, kunna beräknas till 6,000 skeppund, ä 14 R:dr skeppandet, eller till 84,000: 9:o Alun-tionden har väl för år 1841 inbragt 1,486 R:dr och för år 1842, R:dr 1,539, men deremot under de Irenne åren 1843, 1844 och 1845 endast uppgått lill mellan 500 och 600 R:dr årligen, hvadan beräkningen deraf synes böra från det vid sisla stuts-regleringen antagna belopp af 1,000 R:dr nedsättas till hälften häraf, eller 500: 10:o Svajvelbruhs-tionden_, innefattande jemväl viktriol och rödfärg, beräknades vid sednaste statsreglering lill 1,000 R:dr och har uppgått: for år 1841 till R:dr 640. 1842 „ 409. 1843 999. 1844 612. 1845 „ 430. Och som medium häraf är 618 R:dr, torde kunna upptagas . 600: ll:o Mantalspenningarna, som vid näsllidne riksdag beräknades till 327,000 R:dr hafva utgjort: för år 1841 . Transport R:dr 3,643,836:32.— Kongl. Majus Nåd. Prop. till II.
Apr. 646. 7Z8. 8^4. — i anledning af Kongl. Majus nädiga Proposition angäende medel till Jcrnhattdteringens upprätthållande, Mars 770. 8?9- 938; Apr. 97. 124.673. 69Z. 768. 861. 877-'—> anledning af Kongl. Maj:ts nädiga Proposition angäende allmänna Brandförsakrings-wcrkets anbällan om rättighet till läns upptagande i N!ks-Disconten, Mars 776. 1192. Apr. 679. 862. — i anledning af desi utaf Ridderstapet och Adeln samt Bonde - Ständct i allmänhet bifallne alternativa hemställan om jemkning riri ränteberäkningen ä Riks-Discont-werkets biträde ak Banken med anhållan om nämnde Ständs bestämdare förklarande, Mars ilyg. 1414- 1417. Apr. 634. 782. 832. — i anledning af Frih. Lisei von Hollstein» förslag, angäende Rikets penninge-wexel, Apr. M, 706. 804. Maji 1270. 3 i3 Register. Lcnks-werket, Berättelse om desi tillsiänd, Herrar Revisorers, Maji 214. Banco-Utstortcts, Dec. 1168. Lanken, rörande Votcringsfättct i, Ock. 4492. prov. 288- om desi biträde till Förswarswerket rc. se Lanko-Utftotlet. Larn; se Fattige. L-iNrsm, Hmmsn, Canzli-Rad, introducerad, Dec. 655. Lenestciioch Lenädnings-Staten; se pensions,Staten. LereLning, Allmänna Ärcn-erilas, om desi umbärlighet, Jun. 556. — om arfwode för desi Ledamöter, Sept. II. (,tcc> XVI.) 2to. 219. 482. s6o.
Districter, hvarigenom deras antal uppgeck till 8; af dessa 8 har GeneralTullstyrelsen i dess underdåniga förslag till förändrad organisation af Tullbevakningen till indragning föreslagit 5, hvilka tjänster med innehafvarnes afgång således komma att upphöra, och en betydlig besparing i administrationskostnaden uppkommer derigenom. De 3 qvarblifvande nemligen i vestra Districtet, der Götheborg, Rikets andra Stad i alla afseenden, är belägen; i Skåne och Blekinge, folkrika provincer med många Städer, vidsträckta kuster och närhet med utländska Stater, samt således lämplige för oloflig varuinförsel och trafication, äro i alla hänseenden nödvändiga att bibehålla, så vidt man afser något nyttigt ändamål kunna vinnas derigenom, att en upplyst och bildad Embetsman står i spetsen för Controll verket å alla dessa för Tullintresset verkande Tjenstemän, för långt afskiljde från CentralStyrelsen, för att af den med nödig promtitude kunna efterses och controll eras. DistrictChefernes skyldighet, alt inspectera de dem underlydande Tullstationer, och denna inspection utförd på obestämda och således för de inspecte - Den 3o December e. m. 43g rade oväntade tider, liar redan flere gånger i dessa 3:ne Districter befrämjat upptäckten af åtskillige missbruk, och förekommit verkliga förluster för Slaten. Om detta å ena sidan vittnar om de ifrågavarande DistrictChefernes nit oell utmärkta duglighet, bevisar det väl äfven åden andra, att desse befattningars tillvaro är en ändamålsenlig inrättning. För öfrigt är jag ej af den lankan, som Motionairen, alt vissa TullkammareFöreståndare skulle kunna förrätta dessa Inspectioner; TullkammarFöreståndaren kan och bör ej aflägsna sig från sitt TullkammareDistrict, emedan hans personliga närvaro är der alltid nödig. Han äger tillika med Controlleuren nyckeln till, vården om och ansvaret för, Cassakistan, lian förer alla Räkenskaper och Journaler; han skall reda alla stridiga frågor emellan trafikanter och Tullbetjeningen, och han är beständig Ordförande i SjöTullsRätten.
Jag anser mig derföre pligtig, att derpå fästa Pikets nu församlade St:rs behjertansvärda upmärksamhet. Jag hoppas så mycket mer, att It. St:r icke skola lemna denna angelägenhet å sido, som desamma under de föreg:de Itiksdagarna visat en berömvärd nitälskan* för alla bildningsanstalters förbättring och utvidgning. Dessa utgöra också de egentliga källorna, hvarifrån folkets tilltagande duglighet och sedlighet utgå. Ju mera dessa mensklighetens ädlaste källor mångdubblas och göras tillgängliga för alla, som önska inhemta kunskaper för upfyllandet af sitt lifs bestämmelse, ju mer stiger ett lands värde i intellectuelt och materielt hänseende, i religiös lyftning, i dygd, i fosterlandskänsla och kraft. Sålunda äro inga upoffringar för stora, inga statsutgifter nödvändigare, inga nyttigare, ädlare, angelägnare, ty inga sådana belönas bättre, bära högre ränta eller återskänka skönare och varaktigare frukter, än de som ske för tillviigabringande eller förbättrande och utvidgande af rikets bildningsanstalter. Af dessa orsaker och skäl, som af ingen rätttänkande och uplyst man kunna vederläggas eller jäfvas, har Östersunds Elementarskola vunnit sin fullkomning, och af lika anledmr har också Regeringen föreslagit behofvet af en utvidgad Elementarskola i Piteå eller Luleå. Hvarföre skulle då Umeå Elementar skola, med sina hundrade lärjungar och sitt lika afstånd från Hernösand, som Östersund har dit, och med enahanda aflägsenhet från Piteå och ändå längre från Luleå, lemnäs åt sitt öde? Jag kan ej finna någon annan orsak dertill än glömskan, ty Westerbottens innevånare äro åtminstone lika, om ej mer tillgängliga för intellectuel bildning, som de närgränsande länens, eller hvilka andra orters innebyggare som helst. Att då vägra dem den fördel af en utvidgad och fullständig Elementarskola i Umeå, som Jemtland redan eger i Östersund, och Norrbotten har, enl. Kegeringens förslag, att med allt skäl hoppas i Piteå eller Luleå, vore en så uppenbar orättvisa, att jag intet ögonblick befarar, att R. St:r låta komma en sådan sig till last och en hel landsort till namnlös skada.
F R U P Y L O . Nej , f rån och med i år, annars går det inte bra emellan oss! Ge mig nu f emhundra för halfåret .. det är just h vad gossen behöfver till ekipering och hemres a. 45 R E D E R . Är frun alldel es topp rasande? Nej, det kan jag inte. F R U P Y L O . Som grosshandlaren vill ... om tre månader så sätter j ag i n pengarne hos grossh andlaren Flau, h an g er mig nog 6 han! R E D E R ( af sides ). Satans trollpack a får jag se, hvad har jag nu på dem? ( räknar efter ) Femton procent .. nå, j ag får väl ge fem då! ( högt ) Fl au är inte s äker, och hell re än att frun skall förlora sitt kapital , så sk all jag väl ge fem. Kan frun ge mig tillbaka på en tusen-ri ksdaler-sedel? F R U P Y L O . Ja, i så fall får det vara som förut. R E D E R . Nå vänta då li tet, medan jag g år ner på kontoret och vexlar. F R U P Y L O . Ja, gerna! vore jag yngre så skulle jag väl springa sjelf! R E D E R ( läser kassakistan ). Behöfs inte ... jag kommer strax tillbaka! ( går genom fonden .) Sjette Scenen. FRU PYLO. Sedan MARIA. F R U P Y L O . Han måtte förtjena dugtigt på gummans peng ar, efter som han inte ville bli af med dem! Nå j a! de stå säkert åt min gosse, det är det bästa af alltsammans ! M A R I A ( från höger , inkommer hastig t ). Det var sannt ... j ag glömde säga farbror att ( u pptäcker nu att Reder inte finnes vid pu lpeten ) Jaså, han är inte här! Nej , g rosshandlarn gick ner på kontoret.. M A R I A ( häpen ). Jas å .. jag såg inte att det var 46 någon inne .. ( afsides ) Den der gamla gumman som alltid intresserat mig ! F R U P Y L O .
Man har anfört, att Iggeström begått en miss-skrifning, emedan han åtog sig mer, än han kunde sköta. Sådant var dock hans eget fel och förmodligen föranledt af bemödandet , att, genom en större verksamhet, vinna en större förtjenst. Om nu Iggeström derigenom vunnit flere tusen R:dr, månne Staten då fått dela dem? Likasom man nu begär, att Staten måtte dela hans förluster. Efter öfvervägande häraf, har Utskottet ansett de framställde anmärkningarne icke kunna föranleda till någon förändring i de åsigter af ämnet, som bestämt Utskottets förut afgifne Utlåtande; och vid hvilket Utskottet alltså förblifver. För öfrigt får Utskottet vördsamt anmäla, att det återremitterade Utlåtandet blifvit till alla delar bifallet af Högv. PresteStåndet och af Vällofl. BorgareStåndet den 21 Oct.; äfvensom Hederv. BondeStåndet den 3o i samma månad godkänt första punkten, rörande rättelse i den med CommerceRådet Malms Concours uppgjorda Ränte-liqvidation, men afslagit Utlå - Betänkanden, Niis 389, 390. 421 landet i andra punkten om afskrifning af Fordringar, i ock för Iggeströmska Uppbördsbristen. Reservationer: Hr von Hartmansdorff och Riben åberopade sina vid förra Utlåtandet fogade Reservationer. Svar på de hos H. R. o. A. samt II. BondeStåndet gjorda anmärkningar vid Utskottets afgifne Utlåtande N:o 272 öfver RiddarhusDirectionens framställningar, dels om tryckning af RiddarhusDirectionens Protocoll öfver Justeringar af R. o. Ars Protocoll, och dels om anslag till upprättande och tryckning af R. o. Ars Protocoll; äfvensom yttrande öfver de hos hemäldte 2:ne Riksstånd, i sammanhang med anmärkningarne, väckta motioner om anslag till upprättande af Register öfver RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag. (R:gs-A.)
II. aflöning, dels ock of de för nuvarande underhållet af 75 skeppsgossar belöpande 2,600 R:dr 62 öre. 50:o. Vidare har Kongl. Maj:t begärt, att anslaget till beklädnad dt Mariner, Kanonierer, Matroser och Skeppsgossar, nu bestämdt till 90,240 R:dr, måtte höjas till 116,310 R:dr samt att af det sålunda äskade auslags-beloppet, utgörande 26,070 R:dr i rundt tal räknadt, 4,722 R:dr 92 öre finge tillgodokomma Marinregementet, 18,000 R:dr Matrosoch 3,344 R:dr Skeppsgosse-korpserne. Rörande ifrågavarande ämne är af Chefen för Sjöförsvars-departementet upplyst, alt redan den 19 November 1855, uppå passevolantörernes vid flottans Marin-regemente, af anförda skäl, derom gjorda underdåniga anhållan, Kongl. Maj:t af tillfällig tillgång funnit sig föranlåten bevilja nämnda regemente för niistlidet år en förhöjning i regementets beklädnads-anslag till ofvan uppgifna belopp, 4,722 R:dr 92 öre; att sedan Reklädnads-direktionen vid flottans Matros-korps förmält sig, i anseende till de under sednare åren stegrade prisen å materialierna till de matros-beklädnaden tillhörande persedlar, i synnerhet kläde och skoplagg, vara urståndsatt att för de hittills, efter beräkning af 45 R:dr per man om året, Matros-korpsen bestådda beklädnadsmedel, åt densamma anskaffa kläder, jemlörliga med dem, som författningsenligt tilldelades båtsmän, för hvilka beklädnads-koslnaden emellertid öfverstege 60 R:dr per man årligen, Kongl.
Kajsa i Duf-holmshagstug(an); änkl.(ing) Olof i Fogelö; ä. Brita i Fogelö; änkans dotter i Nässtug(an); ä. Anna i Rösten; pig.(an) Anna i Qvabben; ä. Jngrid i Mostug(an); åboens svärmor i Skräptorp; blinde mannen i Nybygget; ä. Anna i Fäboda; afsk.(edade) Corporal Södergren, hwardera 16 sr (sk). Desse 42 personer fingo tillsammans 19 Rdr 24 sr (sk). § 13. Slutel(ige)n framkallades de i 3dje § nämnde 15 fattige, hvilke dels sielve, dels genom sina fullmägtige med tacksäjelse emottogo, hwad dem hwardera anordnat war. Jn fidem protocolli C. F. Maneck Föregående protocoll upläst och erkändt, betyga Eric Nilsson H. Blomberg Octob(e)r blef, efter ordentel.(ig) pålysning, allmän Michelsm(ässo) Sochnstemma hollen med resp.(ective) St. Malms församl.(ing). § 1. Uplästes och erkändes det sisthollne Vallborgsm.(ässo) sochnstämmo protocollet. § 2. Påmintes Sexmännen, att med första upbära det beviljade pgr (penningar) sammanskottet, 8 s (sk) af hemmansbrukare och 4 s (sk) af torpare. Se protoc(oll) p.(agina)17) 643. §.8. § 3. Beslöts, att ur fattigcassan gifva 24 s (sk) i månaden till den, som är behjelpelig wid gummans skjötande i Vestervik. § 4. Jngen hade sig bekant, att tjenstfolket och annan ungdom hollit dans-calas i förfluten Michelsmässo weckan. § 5.
Sedan öfverläggningen i frågan ansetts härmed slutad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att under densamma hade föreslagits dels af Hr Stedt, att de öfriga Riks-Ståriden skulle inbjudas förena sig i R o. Ad:s nyss lättade beslut om beviljande af pension åt Professoren Ågrens enka, dels ock utaf Hr af Dalström, att endast Preste-St. skulle inbjudas samma beslut biträda. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. pä bifall till Hr Stedts ofvanberörde förslag, hvartill svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på bifall till det förslag Hr af Dalström i frågan framställt, då svaren likaledes utföllo med många nej jemte några ja; hvarefter propos. på afslag å dessa förslag gjordes samt besvarades med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Hr Stedt begärde votering, men innan voter.-proposm hunnit uppsättas, anmälte sig och yttrade Hr Stedt: Som måhända en votering i denna fråga ej skulle leda till önskvärdt resultat, afstår jag derifrån. 77:de punkten. Hr Cederschjöld, Fredrik August: Om de upplysningar ang:de Enkefru Billings ekonomiska ställning, som äro i Den 28 September e. m. 427 motionen anförda, äro ined verkliga förhållandet öfverensstämmande, hvilket jag ingalunda bör betvifla, så har den obetydliga behållningen i boet elter hennes aflidne man, omkring 3,000 rdr, numera efter 12 år blifvit af henne, som genom sjuklighet är oförmögen att i någon belvdligare mån bidraga till sitt uppehälle, använd lill fyllande af de nödvändigaste lefnadsbehofven. Under sådana förhållanden oell då Utsk:t ej anfört något egentligt skäl tdl afslag å motionen, får jag anhålla att Ståndet ville bevilja ifrågav:de pension. Hr Dalman, Wilhelm Fredrik:
En del af Adelns ledamöter afsade sig sina platser inom Utsk., och Electorerne ansågo sig nu böra till t) t n 10 Mars f. m u fleras återbesätta tule invälja personer, sorn med strängt conservativa grundsatser förenade karaktersfasthet och erkänd arbetsförmåga. Pä sådant sätt bildade sig likväl allt ifrån riksdagens början inom Ulsk. 2:ue i politiska åsigler hvarannan rakt motsatta, lika slarka partier, emellan hvilka förening icke var möjlig: och alt under sådana förhållanden, det blifvande förslaget, frän hvilken sida den än utgick, skulle för den verkliga reformvännen blifva föga tillfredsställande, var lätt alt förutse. Derföre uppstcdo inom kort 2:ne sällskap, det ena bestående af ledamöter ifrån samtliga RiksShn, det andra uteslutande sammansatt af medlemmar ifrån R. o. Ad., för att utarbeta och till Const.Utsk. inlemna förslag till en ny representalionsform. lag har deltagit i det sednare sällskapets öfverläggningar och gillar hufvudsakligen det förslag, som Hr Akerman å dess vägnar till Ltsk. afgifvit, men som ej lyckats alt inom detsamma tillvinna sig bifall. Jag kan af sådan anledning ej biträda det betänk., som nu utgör föremålet för eder pröfning, mine Hrr, och anhåller derföre, utan att ingå i någon mera detaljerad pröfning af detsamma,- att emot dess hufvudgrunder få afgifva några anmärkningar. — Då man genomgår Coust.Utsk:s betänk, inser man genast, ali bibehållandet af slåndsfördelningcn varit det hufvudsakliga syftemål, som legat lill grund för hela den föreslagna nya Riksd.Ordn., och att för vinnande af detta mål alla öfriga svårigheter blifvit till stor del förbisedda.