Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man har sagt, att om man ville supponera möjligheten , att Regeringen skulle kunna tillsätta en Högsta Domstol, som fällde i alla tryckfrihetsmål, skulle man kunna supponera, att samma Regering kunde hafva den magt öfver alla domstolar i landet, vid hvilka tryckfrihetsmål nu förekomma, att domstolarna inkallade sådana jurymän, som alltid falide. Härvid får jag blott erinra, att om jag i detta fall vill ingå på möjlighetens gebit, bör jag äfven tillse, hvad som kan vara mest sannolikt och hvad som är svårare att åstadkomma. Det måste då vara mindre svårt att tillsätta 8, 10 ä ia personer inom en domstol, om hvilkas politiska Den 17 Octobcr c. m. n5 opinion man lian försäkra sig, än att i alla städer öfver liela landet tillskapa domstolar af så beskaffade ledamöter. Dessutom får jag fästa uppmärksamheten derpå, att en domare, som efter Regeringens impuls till jurymän väljer sådana personer, hvilka han tror skola handla icke efter lag och öfvertygelse, ulan efter småaktiga interessen, gör sig mera hemfallen under allm. föraktet än en domare, som dömer sjelf emot den anklagade, emedan denne sednare åtminstone kan tyckas hafva handlat efter sin öfvertygelse, då deremot den förre, som till jurymän blott väljer sådana, sorn linnas tecknade på actors listor, icke kan anses annorlunda än såsom ett uselt verktyg åt magten; och det måste således blifva svårare att oaflåtligen förmå en domare att välja sådana jurymän, som handla i åklagarens interesse, än att förmå honom alt döma i åklagarens interesse. I öfrigt vill jag fästa uppmärksamheten på de stora olägenheter, sorn skulle uppstå af tryckfrihetsärenders öfverflytlande till domstol, då åkiagaremagten blott genom alt anställa åtal skulle kunna förstöra tidningspressen.
Ständers Beslut, tillagt ett särskildt Moment, hvari erinran blifvit gjord om Qvarn» Tuilens och Salu Acci-sens fortfarande» - 1- 3- Jordbrukets Bevillning angående, äro de i denna §• af 1818 års Bevillnings,Stadga gifne föreskrifter bibehallne, då Utskottet icke kunnat åt de särskildte Memoria! af Herr Liljestråle, -Gustaf, samt Ri ksd a g slf u lim ä g trge Per Persson från Blekinge, J^ars Eriksson från Gef-i leborgs Län, Anders Danielsson .från Elfsborgs Län, Johan Svensson från samma Län, Samuel Jönsson oph Samue! Jaensson, ifrån,Gland samt Göran Persson från Östergöthland m. fl., åsyL tande nedsättning i EastighetsBevillningen , antingen i allmänhet, eller ock för vissa; trakter, samt för Hemman af Kronoeller Skatte na? BcvtUnitigsUtsiotttts BetänKttndtn, tur , hvilka blifvit till BevillningsUtskottets handläggning öfverlemnade, fästa annat afseende, an den allmänna nedsättning i Minimi» Tabellen ä Fastighetsvärdet på Landet, hvilSten är en följd af den genom Riksens Höglofl. Ständers Beslut medgifne minskning i BeyillningsSuinman. At 2 Morn. af denna §. har Bevillnings,’ Utskottet velat bereda den tydlighet i redactionen, sorn förekotnmer all ovisshet viddess tillämpning.
Föredragnings-lista, angående ordningen för målens upptagande å. VII, 75. Företräde lill betalning utur varor, emottagne till försäljning. XIII. Författningar rörande öppnandet af canaler och båtleder, angående utfärdande af. Se Canaler. — utgifna före antagandet af 180g års constitution, angående revision af. Se Revision. Förfaltnings-Comrnission, om inrättande af. lil. ,52. Författningssamling, Svensk, om nedsättning i priset å. III. IV. R. 404. XVII. Föling, om förändradt användande af. III. 120. IV. R. 54? XXI. B. 98. XXIII. 118. A 280. XXIV. E. 144. — angående utbyte af, emot ett årligt anslag af tullmedlen. VIII. R. 42. XXI B. 98. XXIII. 8. A. 280. XXIV. E. «44- Förkla,ingen den i4 Maj i8o5, angående klander å åtkomsten af fast egendom, angående förändring i. V. too. XIII. B. 7,5. XIV. 3,3. XVI. A. ,o3. Fö, likningscomitcer, angående inrättande af. VI. B. 644-VII. 74. Å. 347. XVIII. Förmedling, hemmans-, 0111 andi ing i förfatlningarne angående. V. B. 104. A. 185. — om förändring i. XXIII. II. 247. XXIV. A. 4^8. Förmyndare under Konungs minderårighet, angående val af. Se Val. Förmyndarekamrar, angående underdånig hemställan om nådig proposition, rörande. II. Förmynderskap, om skyldighet för köpare af fast egendom på landet, att, i händelse säljaren innehar förmynderskap, tillse att derför genast varder redovisadt. XII. B. 58. A. ,5g. XIII.
Bankens smärre sedlar, hvartill räknas de, som lyda på 10 r:dr och derunder, böra deremot icke efter stycketal, nummer och datum, utan endast lill antal och summa, dock hvarje valör särskildt, uti räkenskaperna upptagas och afföras.” Hr Stuart: BondeSCs inbjuda, i denna punkt förfaller, sedan R. o. Ad vägrat antaga någon valör å 10 rtdr b:co. För öfrigt får jag fasta uppmärksamheten derpå, att i stället för uttrycket 5oa r:dr, som i utlåt, förekommer, bör i denna punkt införas 333 r:dr 16 sk., till följd af B. o. Ad:s beslut i anledn. af 3:dje punkten. Utsk:s förslag till 5:le punkt bifölls, endast med den förändring, att i stället för siffran 5oo r:dr skulle införas 333 x-;dr 16 sk. 6:te punkten. BondeSt. hade beslutat, att 2 mom. af denna punkt skulle alldeles utgå samt i mom. erhålla följande lydelse: ”Till alla de sedlar, som, i följd af R. St:s vid denna riksdag fattade beslut, komma att erhålla en förändrad lydelse, användes färgadt, s. k. larne! leradt papper, enligt de inför R. St. deraf företedda p!of; varande B-mcofullmägtige dock obetaget att, före sedelulgifningens början, låta detta papper erhålla den ökade förbättring, som ytterligare vunna insigter kunna föranleda.” Hr Rosenblad: Ett bifall till sednare mom. i denna punkt skulle medföra den olägenheten, att det bästa sedelpapper, vi äga till 5oo r:drsedlar, blefve oanvändbar!, emedan det är färgadt i stället för att det borde vara ofärgadt. Vidare skulle stadgandet om användande af blått och gult papper, med iakttagande, att till hvarannan af de bestämda valörerna begagnas gult och till hvarannan blått papper, hindra Bancofullmäglige att begagna 3:ne färger, hvilket medför den fördelen, att frenne sedelvalörer af samma for - Den 4 Maj e. m. 79 mat kunna egagnas.
Ty ju förskräckligare bönderna tro mig vara, dess räddare äro de för mig, och dess lättare är att slå dem med bäfvan och förskräckelse, så att de en annan gång hållas stilla. Med blotta skräcken lär det väl dock icke numera kunna aflöpa. För att skydda fridsamma och oskyldiga menniskor, måste dessa våldsverkare hållas i styr. Föga går morgondagen utan att en mängd af dem hugges ihjäl af knektarne, som ock på dem äro mycket uppretade, så de med lust och fröjd fullgöra sådan befallning." Sigrid som just gick öfver golfvet, bärande en hög äggtorta som hon skulle ställa på bordet, ryste till vid Flemings ord, så att fatet skakade i hennes hand. "Se unga jungfru", sade nu herr Klas, "huru J skrämmens för slikt tal, och J hafven dock nyss lidit plundring och våld af desse ogerningsmän." "Herr Erik, detta är ju eder unga dotter, som fru Ebba erbjudit ett hem tills vidare under sitt beskydd. Icke tyckes hon passa i dessa blodiga och bullersamma nejder. Nåväl herr Erik, skicka henne till Åbo. Der kan hon ju leka med mina döttrar!" Herr Erik tackade för anbudet, och sade att han redan härom ordat med sin hustru och sin dotter, hvilken vore beredd att, i hvad hon skulle förmå, bjuda till att vara de ärade damerna till tjenst. "Kära barn", sade han derpå åt Sigrid, "var då icke så försagd, att du icke vågar aflägga din tacksägelse, för hans herradömes nådiga anbud." Sigrids hjerta var helt beklämdt, och hon kände sig skrämd och illa till mods att nödgas framträda inför så många fremmande herrar; men isynnerhet af bäfvan för den mörke herr Klas, hvilken hon hört omtalas som en så förfärligt sträng man. Ett ögonblicks besinning sade henne dock att hon borde akta sig att icke synas pjåkig, hon gjorde derföre våld på sig, steg fram till den mäktige herrn och neg djupt i det hon sade några ödmjuka ord. I detsamma inträdde fru Metta, röd och varm så väl af köksbrasan, som af ifver.
Migrän i rosenknoppar, HANNA (stampande). ­ 66 ­ HANNA. På isen! (Det ringer.) Kors, nu ringer det igen. BERGENHJELM. inte ä' någon hemma. Låt dem ringa, så begriper de väl, att det HANNA (leende). Nej, jag vet, hvem det ä'. till de inre rummen och gömmer sig i portièren.) (Går ut och öppnar. Bergenhjelm drar sig åt dörren KONSULINNAN HORNER (i tamburen). God afton, lilla Hanna! De ha väl inte gått? (Nödgar Hanna baklänges in.) HANNA. Jo, för längesedan. KONSULINNAN. skap. Än du själf, lilla Hanna? (Mönstrar hennes dräkt.) Kanske vi följs åt? HANNA. så'n hufvudvärk. För en stund sedan blef jag ändå. Men nu ä' jag så olustig igen. KONSULINNAN. att de redan gått! Ja, jag ska tala om, att jag Stackars liten! Det var ett spektakel! Tänk, Nej, jag tror inte, jag kan. Jag har en Så tråkigt! Jag trodde, vi skulle få säll visserligen litet bättre, så jag tänkte försöka gå hade ett annat ärende också. Jag ville så gärna för jag funderar på att montera min likadant. se ett tag till på den där vackra, nya sofkudden, (Går fram till soffan. Får se käppen och handskarna.) ­ 67 ­ Nej, så elegant! Ja se, herrarna här i huset ha då alltid varit ena exemplar. Gentlemän från fingerspetsarna ned till tåspetsarna! Får man inte se dem heller i eftermiddag? HANNA. Jo, det tror jag alldeles säkert. KONSULINNAN. vacker! Så, och så, och så! Nu vet jag. Tack för länge? Ajö! Det var roligt! Åh, hvad den kudden är min lilla ängel. Nu har jag väl inte stört dig HANNA. För all del... KONSULINNAN (vänder om.) kudden.) Ah, broderier och linneskåp, det ä' min HANNA. Ajö! KONSULINNAN (går några steg inåt). till fönstret.) Och en sådan utsikt! Jag skulle En förtjusande salong, det här!
Såsom ej fortjenta af reparation, äro upptagna alla de fartyg, som i nämnda protokoll blifvit så bedömda, och dessutom sådana, hvilka, för att blifva tjenstbara, skulle erfordra ansenlig eller svår reparation. En del af de såsom tjenstbara ansedda fordra mindre betydlig reparation eller komplettering. )—1 1-4 v. cp co cn o o V? cr O O: t? erO P 2 p eras Cfc Cf s <2. St. St. St. St. St. Bombkanonslupar, bestyckade med 1 st. 7 t:s bombkanon, 1 st. 24-pundig kanon och 4 st. 3-pundiga nickor 52 — ; — 52 Ej ansedda fortjenta af reparation 14') — ;T-, <„ — 14 t — Såsom tjenstbara ansedda 38 —; 38 Kanonslupar, öppna och däckade, bestyckade med 2 st. 24-pund. kanoner, 4 st. nickor — 12 — 12 Ej ansedda fortjenta af reparation — 4J) 4 • — Såsom tjenstbara ansedda — 8 , 8 Kanonjollar 3), bestyckade med 1 st. 24-pund. kanon och 1 st. 2-pundig nicka 85 14 8 107 — .— Ej ansedda förtjena reparation 124) 2s) - -TT" 14 — Såsom tjenstbara ansedda 73 12 8 — 93 Landstigning skanonslupar, bestyckade med 1 st. 7 t:s bombkanon. Föra dessutom 2 st. 12-pund. kanoner för landstigning 12 — 12 Ej ansedda förtjena reparation 2 ®) - ;-t2 — Såsom tjenstbara ansedda 10 —j 10 Mörsarefartyg, bestyckade med 1 st. 56-pund. mörsare 6 — 2 8 — ,— Ej ansedt förtjena reparation n 1 — Såsom tjenstbare ansedde 5 — 2 •-ir* i. —*; 7 Summa — —i -— 191 35 156 Chefsfartyq:
Basom bevis p&amp; det kärleksfulla förhållandet mellan Perikles och Aspasia berattas af en författare, att han, hvarje gång han gick ut i staden och hvarje gång han kom hem, hälsade henne med en kyss; då detta namnes sasom nabgot märkeligt, måtte dylika ömhetsbetygelser icke varit vanliga athe niensiska makar emdlan. Perikles sökte Eilven få upphäfd den lag, som förbjöd äktenskap rnellan en athenare och en utländska, men han lyckades endast utverka, a t t hans son med Aspasia förklarades. äkta. Efter Perikles ' död (429 f. Kr.) ingick Aspasia förbindelse med en annan folkledare, vid namn Lysikles, hvilken snart afled. Om hennes senare öden 8.r ingenting med säkerhet bekant. I Sparta, dar det enskilda lifvet i ännu högre. grad än i Athen inåste underordria sig under statens intressen, ledde detta förliållande till ett alldeles motsatt resultat med afseende på kvinnans stallning. Den spartanska kvinnan var den friaste i Grekland. ' Man må dock ej ddarföre tro, a t t någon efter moderna begrepp hög uppfattning a l kvinnan och hennes uppgift varit härskande hos det spartanska folket. Både vid sedernas utbildande och vid lagstiftningeii i &amp; etta afseende synes hufvudsakligen den synpunkten hafva gjort sig gällande, att, d % det spartanska folkets stallning ovillkorligen fordrade en krigisk anda hos dess medlemmar och då erfarenheten visade, a t t moderns egenskaper gingo i arf på barnen, vore det nödigt: ~ t t se till a t t man afven hos kvinnorna ntvecklade fysisk. kraft, mod och själfstä~ldigliet. Därför höllos afveii kvinnorna från tidig ålder till kroppsöfriingar och gjordes därigenom kraf tiga och härdade; darföre fingo de röra sig ute i lifvet med stor frihet och förvikfvade sig därigenoin cljjarfliet och sjiilfkiinsla; därföre fingo de umgås otvunget. med mannen och insöpo därigeiiom den anda, soin besjälade dessa.
Maj:t den 17 dennes till Justitie—råd i Nåder ut nämnde Herr Justitie-ombudsmannen, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-orden, Johan August Södergren, i följd af berörda utnämning, i en denna dag ingifven skrift, afsagt sig uppdraget att vara Rikets Ständers Justitie-ombudsman, öfverlemnades till Expeditions-Utskottet att å sistnämnda embete för den valde Suppleantert, Hofrättsassessoren, Häradshöfdingen i Luggude härad, Herr Gerhard Lagerstråle Rikets Ständers förordnande uppsätta. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Utskottels Memorial N:o 11, angående verkställd granskning af de i Stats-rådet förda protokoll. Borgare-Ståndet har af de anmärkningar Ivonstitutions-Utskottet framställt, funnit, att Konungens Rådgifvare icke bragt till ovilkorlig efterföljd grundlagens stadgande, att styrelsen föres af Konungen allena, endast på det sätt RegeringsFormen föreskrifver, — men beslutar, med anledning af inträffade förändringar af Ledamöter inom Stats-rådet, att lägga Utskottets Memorial N:o 11 till handlingarne. Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs en af Rikets Ständers Justitie-ombudsman J. A. Södergren aflåten skrifvelse, derigenom denne, i anledning af Kongl. Maj:ts under förliden gårdag honom Nådigst gifna kallelse till Justitie-råds-embete, hos Rikets Ständer afsade Prot.-Uidrag den 18 och 20 Juli i857. afsade sig det erhållna förtroende-uppdraget att vara deras Justitie-ombudsman; och beslöt Bonde-Slåndet, till följd häraf, jemlikt 98 § Regerings-Formen, att Expeditions-Utskollet skulle anmodas inkomma med förslag till fullmakt för insättande af Suppleanten Herr Assessoren G. Lagerstråle uti Juslitie-ombudsmanna-befattningen.
„ .. 4,725: •— ett tillskott af R:dr Runt 5,775: — Flottans Mekaniska Korps. För Officerarne på stat vid denna korps finner jag mig böra i underdånighet föreslå löneförbättring efter de för deras vederlikar vid (lottans Officerskorps följda grunder, äfvensom jag, uppå Förvaltningens af Sjö-Ärendena förslag, hemställer, dels att, emot indragning af arfvodet för tillfälligt biträde, lön nu å staten uppföres för en Sekund-löjtnant, som uppgifvits lör Ijenstgöringen i Carlskrona vara behöflig, dels ock att nuvarande lnslrument-direklörs-lönen må från staten utgå ochi stället å Handtverks-staten upplagas aflöning för en Instrumentoch Kompassmakare. Enligt häröfver uppgjordt förslag, Litt il/, hvilket jag nu får Eders Kongl. Maj:t i underdånighet förelägga, skulle för korpsen komma att erfordras en aflöningssumina af R:dr Runt 7,500: — och då derifrån afdrages hvad nu bestås med , „ 5,130: — tillökningen blifva , R:dr Runt 2,370: — Flottans Civil-Stat.
981 rigt bero al bestämmelse vid sockenstämma, sålunda att Pastoratet eller Socknen, i mon al dess vidd och folkmängd, indelas i vissa rotar eller district, och från hvarje af dem utses en ledamot, hvilken tillika, såsom ålderman inom districtet, har närmaste uppsigten å alla förhållanden, som hafva sammanhang med Nämndens åligganden och besörjer dertill hörande verkställighets-åtgärder. År samhället så inskränkt, att det icke lämpligen kan indelas i fyra district, utses, till fyllnad i antalet, Ledamöter utan åldermansbefattning; äfvensom det ankommer på sockenstämma att, utan afseende å districts - indelningen, utse ledamöter i Nämnden till det medgifna antalet. För hvarje ålderman skall utses en suppleant, som företräder hans ställe, då han är hindrad att sin befattning utöfva. 17 §. Ordförande och vice Ordförande väljas å sockenstämma för 2:ne år. På enahanda sätt väljas ledamöter och suppleanter, jemväl för 2:ne år, men hvarje år afgår halfva personalen, om antalet är jemn t, och i annat fall, det antal, som är närmast hälften, vexelvis, det ena året en mera eller mindre än det andra: dock må den, som efter 1111 bestämd tjensigövingstid är i ordning att från Nämnden afgå, ånyo deri inväljas. Efter första året bestämmes, genom lottning, hvilka ledamöter och suppleanter skola afgå, och sedermera älgå de, som längst tjenslgjort. Inträffar ledighet under mellantid, ersattes den genom serskildt val, men endast för den tid, som återslår af den afgångnes påräknade tjenstgöringslid. De här omförmälde val skola, efter föregången behörig pålysning, hållas första gången, då Konungens Befallningshafvande derom förordnar, och sedermera, till ersättande af blifvande ledigheter, hvarje år i Maj eller Juni månader, då jemväl de invalde skola i sina befattningar inträda. Socken-nämnden skall göra anmälan hos sockenstämmans Ordförande om sådant val och dervid tillkännagifva, hvilka äro i ordning att från Nämnden afgå, och de ledigheter, som genom tillfällig afgång inträffat.
Riksdags-Ordningen iakttagas, röste Ja.” "Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses Utskottets förra ändringsförslag godkändt.” ' l }. Riksdags-Ordningen. 4* §• Med hänsigt till Ridderskapets'och Adelns anmärkning, åsyftande införandet af ”Chefen för Åklagar e-magten3” i stället för ”Juslitia>Can - Conslitutions-Uésliottets Memorial. W’0 ceHeren,” Åberopar vördsamligen Constitutions-Utskottet dess yttrande vid 35 §. Regerings-Formen. Tryckfrihets-Förordningen. 2 §. 4 morn. Häruti är rättelse yrkad, instämmande med gjorda anmärkningar, af Ridderskapet och Adeln, vid i o och qq, af vid 24, samt Preste-Ståndet Borgare-Ståndet vid 6, io och 24 §§• Regerings-Formen. I^’händelse jemkningsförslaget vid RegeringsFormens $0.4 § godkännes, liärflyter deraf utbytandet, likaledes i 4 morn. 2 § Trvckfriliets-Förord-t llingen, af ”Justitiai-Departements Expedition,” emot ”Justitiae-Revisionen/' men de äskade ändringarne vid 10 §. Regerings-Formen bero på utslaget af omröstningen öfver Propositiooen Litt. M. Slutligen har, i sammanhang med ytlrandot om Allmänna Beredningens indragning, Bonde-Ståndet yrkat uteslutandet ifrån undantagen i 2 §. 4 morn. Tryckfrihets-Förordningen af ”Stats-Rådets Protocoll och Handlingar.
En sådan gärd är i sjelfva verket en Bevillning och ehuru den efter en viss tid upphör, lärer det icke kunna bestridas att densamma under dess utgörande ökar Bevillningen och således blifver känbar, ehuru bestämd för ett ändamål, till hvilket hvarje Svensk medborgare, med glädje efter förmåga bidrager. Det har således varit Utskottets pligt att så vidt möjligt är utse och föreslå tillgångar, hvarigenom Nationen kunde afbörda sin i förevarande fall åliggande skyldighet mot ett älskadt Konunga-Hus, utan att öka Skatterna. Denna pligt har Utskottet ansett sig säkrast uppfylla., medelst anvisande till så stor del af den erforderliga Summan på en fond, hvilken inom några fii år vunnit en betydlig tillväxt, sorn utan fara för den Närings bestånd hvartill den är ämnad och hvaraf b:ilf Sami. ^6 882 Stats-Utskottets Betänkanden. den till en del liemtar sin styrka, kan användas. Och det är efter noga öfvervägande af förhållandet, som Utskottet stadnat vid den föreslagne Summan af 3oo,ooo R:dr; emedan Fondens derefter blifvande behållning vid innevarande års slut troligen utgörande mellan 4- a 5oo,oooR:drB:co likväl blifver tillräcklig lör Saltpetternäringens fortsättning och befrämjande, äfven om Riksens Ständer skulle bitalia den särskilda nådiga proposition om nedsättning i Sahpetter-Skatten som Kongl. Maj:t aflåtit. AjM; Saltpetter-Fonden blifvit formerad ensamt af Jordbrukarens bidrag instämmer icke med rätta förhållandet, emedan 58,ooo R:dr dertill äro årligen använde af Riks-Statens 3:dje HufvudTittels anslag, hvilket åter anskaffas genom allmänna Stats bidrag; men om ock denna Fond hufvudsakligen tillkommit genom en skatt, som utgöres af Jordbrukaren allena, kan den dock icke anses uteslutande tillhöra Jordbrukaren, ty hvad för Statens behof erfordras, insamlas på särskilda vägar och sammanflyter i en Hufvud-fond, som är hela Nationens gemensamma tillhörighet, samt utgår åter för sådana behof, hvilka af Statens samfäldte medlemmar böra besörjas.
Kanske Högloflige Riddcrskapet och Adeln skulle behaga förena sig derom, at Tio » eller Femton är för Xrrsnäe-LvntraAsr utsattes: der igenom torde allt wara wuimit: eller ock Tjugu är, och, hmad arfwejord beträffar, med det wilkor til ^rrsnäatorers säkerhet, ak, i fall af ägarens frånfälle, innan srrenäs-arens förlopp, Landtbo agde at i Fyra äe derefter ^rrenäer til godo njuta. Herr -^älerlzparrs, Hxsl. Med förundran ^ hörer jag en wärd Ledamot tala om säkerhet för Xr renäarorsr, just dä af honom förestås, at ^rrsnäe-Lon^ d rrsÄer om ärfd jord böra uphöra fyra ar ester Jord ägarens död. Om Jordägaren dör samma är han afstukat 6onkraNsk, blir ju ätrrenäskorsns besil! ningsstd jämnt fyra är, oaktadt han til äswentyrs conrraksrL!: Z98 om Trettio är. Är detta en säkerhet, som lifwar ^rrsnciarvrsrs inäustris. Herr von LnAssträm, Jokan, proponerasts, ac det mätte stä hwac och en fritt ar lega born sin jord pa sa lang eller korrt tid, han för öfrigt behagar, men ej pa längre än Femtio är. Grefwe kolls. Kan da pa Femtio är arfvejord borrtlemnaö. Friherre I^gntlNAskaussn. Om nägot förbehåll för arfvejord skulle tilläggas, sa skulle ju ct sädant Lagens stadgande utgöra en stridighet emot z. §. 16. Cap. Jorda-Balken (hwilken Herr karonen nu upläste); och tilläde derefter, a t dä nägot undantag , för sadan jord cj i densamma more gjordt, kunde Herr karon ej heller nu bertil samtycka, utan tilstyrkre, at Lagen häruti matte förblifwa, som den är. Ärskillige hördes häruti instämma.
N:o 96, i fråga om hegardt anslag af allmänna medel till en brobyggnad i Carlskoga* Härad; Bifölls. N:o 97, i fråga om begärdt anslag för anläggningen äfen ny väg inom Calmar Län; Bifölls. N:o 98, i anledning af motion, om belöning åt Iiammar-Rätls-Rådet. SÖ Prot. plldr. d, a Junii 1834. Ekholm för utarbetandet af ett förslag till Fältförvaltnings-Reglemente; Bifölls. N:o gg, i anledning af väckt motion, om löne-crsäUning åt Amiralitets-Kammai-Rådet Strandberg; Bifölls. N:o ioo, i anledning af väckt motion, om inrättande af ett Curlius i Sundsvall för Medelpad; Bifcllls. N:o ioi, i anledning af motion, om anslag till upprensning af norra inloppet till Gefle; Bifölls. N:o ion, i anledning af vackt motion, att det åt nybyggare förunnade understöd, under benämning af uppfoslringshjelp, må i missväxtår fördubblas och utsträckas; Bifölls. N:o io3, i anledning af väckta motioner, om ersättning för bestridde quarantaines-kostnader; Bifölls. N:o io4, i anledning af väckt fråga om anslag af rooo T:r säd åt de nödlidande i Norra Länen; Bifölls. N:o iö5, i anledning af motion, om anslag för anläggning af en ny väg i Jemtland ; Bifölls. N:o 106, af enahanda rubrik med den föregående; Bifölls. N:o 107, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utmyntningsgrunderne för tillverkning af koppar-skiljemyntet; Återremitterades. N:o 108, i anledning af väckt motion, om ett årligt anslag till upprättande af sockne-chartor; Bifölls.