Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då, i händelse Rikets Ständer bifalla Kongl. Maj:ts uti särskild Nådig Proposition gjorda framställning, angående förändring uti sättet för salpeterlijelpens beräkning inom Calmar, Kronobergs och Jönköpings län, en minskning i lönebeloppen för Första Landtmälarne i samma län skulle uppkomma, utgörande: för Förste Landtmätaren i Calmar län . R:dr 50: 47. 3. för Förste Landtmätaren i Kronobergs län » 69: 15. 5. för Förste Landtmätaren i Jönköpings län ... » 58: 2. — föranlåtes Kongl. Maj:t äska, att, till beredande af ersättning åt nämnde tjenstemän, å Landtmäteri-statens kontanta anslag må varda i stället uppförd en summa af 178: 16. 8. Tillika vill Kongl. Maj:t, med hänvisande till hvad i närlagde utdrag af det under den 4:de sistlidne Oktober öfver Civil-ärenden förda protokoll finnes omförmäldt, i afseende å de till befrämjande af socken-karteverkets bearbetande tid efter annan vidtagna åtgärder, härmed af Rikets Ständer begära, att det på Landtmäteri-stalen uppförda reservations-anslag för socken-kartors upprättande måtte varda förhöjdt med 1,000: 3 486- 32 8 Transport R:dr 3,586: 32. 8. åi Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 4883.
Dina f ö d d r a r, som ej egde något mera barn än du, ville ej skicka sin enda älskling till skolans faror, och så lärde du redan då, i de Ar då barn lefva flockvis tillsammans i ras och lek, att trifvas i ensamhet och befolka den med dina egna tankar och funderingar. Utanför trädgården breder sig den skönaste sjöstrand,. Vetterns strand, med sin mjuka, gulhvita perlsand, der du brukade bygga kanaler och sjöar, palats och trädgårdar, Ilileii midt i din ensliga lek kunde du tvärstanna, fängslad, utan att du förstod livarför, af taflan framför dig, Vettern ' med sitt djupbla vatten, sina hagringar, sina höga stränder - och der langst bort i norr Visingsö, enkom skapad för att förtrolla ett dsömmande barnasinne. Ibland kunde ön ligga som en ljusblå strimma ellek som en otydlig dimbild öfver vattenytan. Eli annan g h g höjande sig med klara, bestämda konturer, för att slutligen lilisoiri med ett trollslag komma s&amp; nara att du i det blandande solskenet kunde skönja de grönskande angarne, kyrktornet, stiigorna och bäst af allt Visingsborgs romantiska ruiner. Och Vettern sjalf! Finns det val en stoltare sjö? Den är som hafvet, bliinande och oändlig. Inga holmar, intet småkrafs. Bara stora linier, oandliga perspektiv. Och så nyckfull den. är! På morgonen kunde den ligga spegelblank och vanlig, och fagrare och gladare syn ser ingen, an Vettern lugn och i solglans. Men plötsligt mörknar vattenytan, ett doft rytande begynner, och innan du vet ordet af piskas sj.ön upp i vreda böljor, som vräka sig skiiinmande som hafsvågor in mot stranden. Fram emot kvällen saktar sig stormen, men under natten hör du ännu som tunga suckar derutifrån. Men i dag ar det godt vader och fr&amp;u läsrummets öppna fönster ser du ut öfver den lugnaste sjö, medan du begärligt lyssnar till mythen om Balder, som 1ärarinna.n ger dig som en afskedsbild att taga med dig in i sommarlof~~et.
För kanal-anläggning från Asasjö genom Helgasjö och Salen till Almundsryd i sjön Åsnen, samt jernbana från nämnde lastplats till Carlshamn, såsom anslag, 525,000: » lån , 825,000: 1,350,000: , hvaraf dock under nästa statsreglerings-period torde behöfva utgå endast de såsom lån beräknade 825,1)00: — 3:o För hamn-byggnad vid färjestaden på Oland, såsom anslag 12,850: » lån 12,850: 25,700: 4:o För jernväg mellan Norbergs grufvefält och Dalelfven samt till upprensning af denna eif, såsom lån 326,000: » anslag 31,000: 357,000: Vidare ansåg Statsrådet sig böra i underdånighet hemställa, det Kongl. Majit måtte föreslå Rikets Ständer att anvisa Bil. M 5 till Kongl. Majus Nåd.
Upplysning har icke erhållits, om till någon eller några af förenämnde understödstagare bidrag lemnats af anhörige eller enskilde. Wermlands län. Hamnoch kyrkobyggnader. 23 Fattigvårdens inkomster och utgifter berörde år äro uppgifne, för fattigvårdssamhällena på landet: inkomsterne till 165,372 R:dr 54 öre R:mt, och utgifterne till 233,126 » 71 » » ; samt för städerne: inkomsterne till 18,083 » 33 » » , och utgifterne till 18,139 » 33 » » . Uti fattigvårdssamhällenas på landet inkomster till fattigvården äro inräknade 972 R:dr 50 öre Runt under benämning statsmedel; men af detta belopp utgöra 455 R:dr 30 öre ersättningar, som Eders Kongl. Maj:t beviljat åtskillige församlingar för underhåll af fattige, hvilkas försörjningsort icke kunnat utrönas, och det öfriga eller 517 R:dr 20 öre består af bötesmedel. Den betydliga skiljaktighet, som visar sig emellan de uppgifna inkomsterne och utgifterne för fattigvår den på landet, enär de senare eller utgifterne med 67,754 R:dr R:mt öfverstiga inkomsterne, torde härleda sig från någon ofullständighet i uppgifterne, såsom att inom en del fattigvårdssamhällen man icke i penningar förvandlat och upptagit natura-tillskott.
Man har här talat 0111 arbetaren: jag har ej velat vidröra honom ur någon slags synpunkt för hans egen skull, endast tagit honom lill exempel i afseende på huruvida privatbanker, i fall de utgifva större eller mindre sedlar, få i följd deraf en större eller mindre spher forsin verkningskrets; och således utan alt egentligen vidröra hvad som vore häst fiir arbetaren, antingen han linge-i sin hand en Riksbankssedel eller icke, har jag föreställt mig, alt II. o. Ad. skulle kunna abstrahera från det särskilda förhållandet hvad arbetaren eller den mindre bemedlade angår, och endast hålla sig till bankrörelsen som ett eget system inom sig sjelf. Sedan detta blifvit bestämdt är det snart afgjordt hvilketdera kan vara bäst för rörelsen, att hafva privatbankseller riksbankssedlar. Hr Hjerta, Lars: Det torde icke böra lemnäs alldeles utan uppmärksamhet, såsom varande en vigtig omständighet vid denna dagens discussion, alt samtlige talare, både de som yttrat sig för, och de hvilka talat emot det nuvarande privatbankssystemet, hafva erkänt såsom en privatbankerne vidlådande olägenhet, ali deras småsedlar uttränga Riksbankens. Jag tycker mig hafva hört, all åtskilige af deni, som försvarat privalbaiikerne, verkligen hafva gjort ett sådant erkännande, och medgifvit alt svårigheter derigenom uppkomma vid kronoulsky Idernes afbördande. Nåväl! i anledning deraf ber jag alt fä erinra 0111 hvad jag redan yttrat pä f. 111., alt det linnes eli ofelbart medel mot denna olägenhet, nemi. att Riksbanken häller vexlingscontor pä alla ställen, der privatbanker linnas. Derföre dä jag nu nyligen hört en talare säga, alt privalbankcrnes småsedlar ganska väl trifvas tillsammans med Riksbankens, lager jag mig friheten vördsamt anhålla bos de privalhanksdelägare, sorn tillika äro ledamöter af BancoUlsk., det de mätte, i läll ett sådant förslag kommer ä bane, förorda detsamma. Öfverläggningen 0111 S § ansågs härmed fulländad. y §•
Jag vill ej neka dertill, att jag tillhörde den del af Utsk., som voterade för afslag å den af Hr Prytz väckta motion, och detta emedan jag dä, under discussionen öfver samma ämne, ej fann saken så fullständigt utredd, som den sedermera, genom den af Hr Prytz afgifna reservation det blifvit. Jag har nu förändrat åsigt och tillstyrker bifall till motionen, särdeles med fästadt afseende derä, att tullbetjeningens lif vid beslags verkställande ofta äro lika exponerade, som våra lif och lemmar det äro på Stockholms gator för det närvarande. Gr. Posse, Fredr. Salomon: Redan i min reservation har jag tillkännagifvit, det jag instämmer i Hr Prytz’ mening. Jag vill således icke vara vidlyftig förmedelst utvecklandet af de skäl, som jag anser tala för densamma, utan ber blott att i allo få instämma i hvad Hr Prytz nu sednast anfört. H. Ex. Hr Gr. o. Land tm. fästade först uppmärksamheten derpå, att äfven den nu ifrågavar. § innehöll ett tryckfel, enär deri förekom ”befrielse efter 1 art. njuta” i st. f. ”befrielse efter 2 art. njuta”, hvadan rättelse derutinnan syntes böra äga rum. R. o. Ad. hördes häruti instämma, hvarefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., med erinran alt hvad Hr Prytz föreslagit afsåg icke någon rättelse i hvad Utsk. föreslagit, utan ett tillägg dertill, hemställde om R. o. Ad. bifölle de af Utsk. uti förevar, punkt föreslagne förändringar i första mom. af 145 § samt ansåge, att, på sätt Hr Prytz föreslagit, i samma mom. näst efter orden ”betjente vid tullverket” borde tilläggas: ”beslagare-andelar för förbrutct dömdt, i Riket olofligen infördt gods.” Ropades ja. 55:te punkten, ang:de Riksdagsm.
I följd af detze grundsatser har Utstottet ansett sig icke kunna förestå nägon Lag för Jnnewänarnes förhållande i allmänhet, uti et af Fiende anfallit Land, eller bestämma hwad ivid sädane tilfällen ma såsom brott anses, eller stadga något särstildt för Embecsmannen; men i anledning af Herr Lagmannen von I-Iausvoltls i i:sta och 2:dra Uti tutemo rislöt wäckte frågor, finner Utstottet sig böra wördsammeligen projeckera följande: i:o. Om wid pakommande Krig Konungen eller Regeringen icke ffnlle hafwa widtagit förswarsanstalter för nägon Landsort, hwilken af Fiende kunde blifwa angripen, eller lemnat Embetsmännen i orren föressrift, huru i sadant fall bör förhallas, mä det ankomma pä Jnnewanarne sjelfwe, at sätta sig til motwärn eiler ej, alr som de finna omstandigheterne föranleda, utan ar utgången af det ena eller andra ma sedermera kunna läggas dem til last, sä wida icke wisas kan, ar förräderi til förhällandet föranledr; och 2:0. Sä wida ärlydnad af de befallningar, en inkräktande Fiende utfärdar, icke kunna undwnaS, ma den ej eller til last räknas, äfwensom den TroHets-Ed, Inkräktaren med swärdet i handen affordrar, sedan likwäl föreställningar deremot sörgäfwes blifwit gjorde.
I detta afseende har ett förslag till Constit.Utsk. blifvit ingifvet, med anledn. hvaraf Utsk. endast föreslagit den förändring uti iö $ Riksd.Ordn., alt allmogen inom hvart härad äger att till riksdagsman af BondeSt. välja en inom häradet boende och besuten hemmansägare, hvilken icke tillförne hört till något annat RiksSt., eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmagt derå innehaft. Uti detta Conslit.- TJtskjs memor. talas mycket poetiskt och vackert om BondeSt:s nationalitet i seder, lynne, drägt och yrken; men jag hemställer, huruvida icke detta Stånds representation hvilar derpå, att det äger jord och skattar till staten. Icke måtte det vara klädedrägten, som berättigar till deltagande i detta Stånds representation, utan deras interesse i statsbolaget (i fäll jag får nyttja detta uttryck). I öfrigt får jag i afseep - Den 11 Octobere. m. de på Frih, Boyes motion erinra, att densamma i dess närvar, skick icke lärer grundlagsenlig! kunna till contrapropos. antagas, enär den föreslår, att den und. skrifvelsen skulle innehålla den anmodan, att förslaget till formerande afen Representationens öfre kammare skulle till R. St. vid nästk. riksdag ingifvas. I detta afseende lära vi icke kunna förändra grundlagen, utan måste vi följa grundlagens föreskrifter, sådana de äro, till dess de blifva förändrade. Jag vill icke vidare uppehålla mig med några anmärknrr mot Coustit.
501 fiirst efter ganska nära ett fjerdedels sekels förlopp skildes genom döden, som träffade honom vid fyllda 70 års ålder. Om redlighet oell eli oaöålligt nit att använda alla krafter till sitt kalls fyllande äro egenskaper, som höra värderas, sä är visserligen Frih. af Schmidt förtjent af ett vördadt och tacksamt minne inom den provins hail förvaltade. Tiderna voro ej alltid angenäma. Missväxter följde år efter år, så att hoppet om något hällre nästan ville försvinna, och nöden, deri verkliga hungersnöden, var allmän, synnerligen hland den i desse trakter talrika classen af fattiga nybyggare. Till dess afhjelpande sparade Landshöfdingen under desse många hårda år lika litet sina enskilda tillgångar sorn sina em betsomsorger. Af sina Konungars nåd emottog han mänga bevis. Sådane, för en hvar dyrbara, upplättades af honom med en glädje, sådan sorn mången vid äldre år ej är lycklig nog alt kunna njuta; dock verkade denna lilliga känsla aldrig lill mannamån i handlingsoch umgängessätt mot dem, som ansågos olika hugnade. Vid 65 års ålder hade han kunnat erhålla afsked med pension ä allmänna indragningsstaten, som, med tillägg af hvad han för äldre tjenster ägde rätt att ur armeens peusiouscassa erhålla, skulle hafva lemnat full ersättning för landshöfdingelönen. Han trodde dock, att den, som vill lefva af Staten, bör, sä länge han kan, arbeta för den, och att det är sedan man vunnit erfarenhet af tjernsten oell fullständig kännedom om länet, som man bäst kan gagna detsamma. Genom att efter denna tidpunkt i 5 år bibehålla sitt embete, besparade han allm. indragningsstaten en sammanräknad utgift af 15,000 r:dr b:co. — Ett vackert drag af oegennytta förekommer vid hans död, som inträffade år 1842 d. 31 Jan. 4 limme före midnatten.
Ridderskapet och Adelen samt Hervord. Preste-ståndet dels bifallit åtskilliga paragrafer af förslaget, dels åter-remitterat några och dels beslutit annan lydelse för de flesta, men Vällofl. Borgareståndet åter-remitterat samtliga paragraferna, med undantag af elfva, som blifvit helt och hållet bifallna, hvaribland en, elen 4:de, är endast i sitt Usta moment bifallen och förändrad lydelse af 2:dra mom. antagen. Under sådant förhållande, och då dessutom de båda Stånd, som i allmänhet heslutit annan lydelse af paragrafer, eller Ridderskapet och Adelen samt Presteståndet, dervid i många fall icke stadnat uti fullkomligt lika beslut, anser sig Utskottet icke kunna lämpligen på annat sätt förfara, än att förslaget paragraf för paragraf genomgås och de olika besluten uptagas, då tillfälle blifver att iramlägga Utskottets åsigt om den bästa lydelsen i de punkter, der icke tre Stånds beslut ölverensstämma. De paragrafer, som sålunda blifvit af tre Stånd antagna, äro § 4 mom. 1, g 11, § 25, g 27, § 32, g 36, g 45, g 49, g 54, g 55 och g 57$ och dessa paragrafer äro samtlige af den natur, att tre Stånds beslut derom är Rikets Ständers. Bih. till B. St. H Sami. 18 Haft. .j 2 Särskilda Utskottets Utlåtande, N:o 20. Angående § 1 af Utskottets förslag, med den deruti framlagda grundsats, att det minsta qvantum bränvin, hvarmed hvar man bör vara berättigad att handla utan särskildt förvärfvad rättighet, skulle vara 60 kannor, hafva Ridderskapet och Adelen samt Preste-ståndet fattat det sammanstämmande beslut, att beloppet skall bestämmas till 15 kannor.
Jag hade förbisett det tillägget i Frih. Raabs motion, att Utlåt, skulle inkomma nästa Lördag, men då jag nu (inner att min mening icke kan göra sig gällande utan votering om contra-propos., så afstår jag derifrån, emedan jag icke anser frågan vara af den vigt, att jag skulle vilja uptaga R. o. Ad:s tid dermed ens en half timme. Hr Ribbing: Jag tyckte, att då Hr Gr. o. Landtnäs framställning gjordes det var tydligt och bestämdt att Hr Gr. o. Landtm, fann ärendet bäst behandlas genom bifall eller afslag till Frih. Raabs motion, att jag ansåg någon annan propos. icke böra förekomma och dä Hr Hjärne nu afstått, hoppas jag att andra ledamöter, som yrkat annan propos., skola göra så med. Hr Stjernsvärd: För att icke min mening må blifva undertryckt, sä hemställer jag om Hr Gr. o. Landtm, skulle (inna lämpligt att framställa till R. o. Ad:s afgörande, huruvida Frih. Creutz’s förslag om afslag eller mitt yrkande får blifva contrapropos. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle att vid den blifvande voteringen Frih. Creutz’s yrkande eller afslag ä Frih. Raabs förslag ingingo såsom contra-propos., ropades starka Ja, blandade med Nej, hvarefter Hr Gr. och Landtm, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Hr von Hartmansdorff: Jag hemställer om Ståndet, efter slutad votering får åtskiljas. I anledn. häraf hemställde Hr Gr. o. Lan dtm. om R. o. Ad. behagade åtskiljas efter slutad votering, ropades Ja. Uplästes till justering och godkändes följande förslag till voter.-propos. Den, som bifaller Frih. Raabs, Adam Christian, förslag, att R. o.
A. 32. — med anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om rättighet att i Rikets Ständers Bank belåna Tackjern. 63 XXXVII. B. 158. XXXVIII. i73. LIV. A. ir f. BankoUtskottels Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af väckt motion om belåningsrätt vid BankoDisconten och dess LåneContoF’ å ritorr säd i Magasin. XXXVII. B. 158. XXXIX. 77. LII. A. 292. LX. U. 128. LXV. A. 60. LXVI. B. 3o3. A. 313. — med hemställan, att till årets slut må förlängas Rikets Ständers i anledning af ett Utskottets föregående Betänkande fattade beslut om Silfvers uppköp och invexling i Banken. XL. B. 196. ALI. A. 16. — i anledning af väckt motion om ersättning åt ÖfversteLieutenanten G. U. Adlerstam fördess, genom en Rättegång med Rikets Ständers Bank, orsakade lidande. XLI. B. 168. LV. A. 48. LXIII. A. 92, 253. — i anledning af den utaf Utskottet förrättade revision öfver BankoDiscontVerkets räkenskaper och förvaltning, samt förra RiksDiscontVérkets fortsatta utredning för år 1828. XLI. B. 168. A. 325. — i anledning af väckt motion, rörande eftergift af Bankens inteckningsrätt, i afseende å den å Uddevalla Stads Utjnark varande Ståndskog. XLI. B. 168. Å. 326. — i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande i fråga om bibehållande af de från Banken 64 meddeldte län på hus, brandförsäkrade i den upplösta f. d. Sladsfonden af Allmänna Brandförsäkringsverket. XLI. B. 168, 3a6.
Banquen, såsom till Riksgälds-Contoirets disposition , genom assignering, aflemnadtj och kommer Riksgälds-Contoiret, att dermed bestrida de utbetalningar och anslags som Rikets Ständer vid denna Riksdag föreskrifva» Öfverskotten uppå Statens Ordinarieoch Extra-Ordinarie in0ikan$ t'tU Riks-St. Prat, xggj. iq-Jc Sond, 3 B, $ S4 Underdåniga Skrif velter - komster användas till de utbetalningar, sorn möj* ligen kunna komma att äskas å det mindre Creditivet, hvilket till utgående från Riksgälds-Con» toiret blifvit anvisadt. 11:0 För så stor summa, som desse af Rikets Ständer till utbetalning från Riksgälds* Contoiret faststälde anslag, kunna komma att öfverstiga den tillgång, hvilken öfverskottet af Banquens inkomster lemnar , äfvensom för hvad, uti betalnings-tillgångar hos Riksgälds-Contoiret kan brista, då Kongl. Majit äskar att lyfta medel af det så kallade mindre Creditivet, må Riksgälds-Contoiret ega, att upptaga lån emot Obligationer till Sedelhafvaren , uppå valeurer af 500, 250 och 125 R:dr Banco, stälde att af Riksgälds-Contoiret inlösas vid anfordran, jemte ränta å 3 procent om året med förbehållen rättighet för Riksgälds-Contoiret, att, genom Allmän Kungörelse, uppsäga Obligationerne till betalning å viss tlag, tre månader derefter, ifrån hvilken tids förlopp ränte-beräkningen upphörer. 12:0
Jemlikt afgifna förklaringar gruadas de i förra punkten omförmälde utgifter ej mindre på Kongl. Brefvet den 27 Augusti 183 r, än på 3 §. uti Kongl. Reglementet, angående hesörjandet af Indelta Arméens underhåll vid iuöten och mönstringar m. m., den 20 Januarii i832, hvarigenom blifvit stadgadt, att utgifterne för de af Indelta Arméen hittills begagnade öfningsfält och Regementsmötesplatsers iståndsältande och underhållande, samt onera för inköpte och årliga afgiften för dem, som mot arrende begagnas, skola af Passevolancemedlen utgå; men då Rikets Ständer hålla före, att alla ofvan uppräknade utbetalningar icke böra drabba nya Passevolancefonden, hafva Rikets Ständer skolat hos E. K. M, i underd. anhålla, det Expeditions-Utskottets Förslag till and.
Mötenunderhålls-reglementet af den 14 Sept. 1858 bestämda grunder. Med afseende på de särdeles låga portionsprisen hafva marschdagarnes antal icke ansetts böra nedsättas under det beräknade, om ock, för framtiden, genom förbindelsernas förbättrande, marsch kostnaderne i allmänhet kunna något förminskas. Den andel af förvaltningskostnaderne vid Regementena, hvarmed Statsanslaget för beväringsmanskapets vapenöfningar bör bidraga, är ofvan beräknad i öfverensstämmelse med Kommitterades förslag till lntendentsväsendets ordnande vid regementena. 25 Dnderbefålsskolor. Till arméns vapenöfningar knyter sig den befälsbildning. som hufvudsakligen afser en vidgad kännedom om tjenstgöringen vid trupp, så i fred som krig, jemte vana och skicklighet vid dess fullgörande samt förmåga att deri undervisa andra. Nödvändig för såväl officerare som underbefäl fordrar denna vanligen så kallade tjensteduglighet öfning och tillämpning af tjenstens olika delar, för att kunna utvecklas; men den måste förberedas och underlättas genom kunskaper, högre alltefter den verkningskrets, i hvilken de skola användas. Undervisningsanstalterne för officerare måste hvila på mera vetenskaplig grund, och äro särskildt af komiterade behandlade. Underbefälet, deri inberäknadt korporalerne, bör deremot kunna bildas vid trupperne och i sammanhang med deras öfningar. Vid den värfvade stammen finnes under fortsatt tjenstgöring tillfälle för underbefälets daning, men vid den indelda fordras särskilda anstalter härtill. En kort öfversigt af hvad hittills i detta afseende blifvit gjordt vid indelda armén torde här vara på sitt ställe.
al fruktan att en del bland dem eljest, vid den af Taxerings-kommittéerna skeende uppskattning, skulle befinnas ej hafva så stor inkomst, att nämnde afgift kunde utgå; inom Bevillnivgs-Utskottets Betänkande, N:o 4. 9 inom Preste-slåndet af Herr Konlrakts-prosten Kullman, att den bevillning efter 2:dra artikeln, för borgerlig rörelse i städerne och af en del personer pä landet, som enligt 1851 års Bevillnings-förordning utgår med 5 proc. af inkomsten, mätte, likasom löntagares i 2:dra §. bestämda bevillning, blifva progressiv, så alt t. ex. afgift icke må påföras dem, som hafva inkomst under 200 R:dr, men sedermera påföras mod 1 proc. för det andra hundratalet R:dr, höjas med | proc. för hvarje ytterligare hundratal, samt utgå med 5 proc. af behållen 'inkomst om t,000 R.dr och derutöfver, allt efter en af Motionären uppgjord tariff; äfvensom hos Borgare-ståndet af Herr Spångberg, att den nu i Bevillnings-förordningen lill grund för taxeringarne stadgade beräkning af minimi-inkomst mätte upphäfvas.
Proposition M 52. hvarest dessa kostnader icke utaf godsoch passagerare-afgifterna betäckas, och att hvad derefter möjligen äterstär, må såsom förskott ingå till fonden för jernvägsbyggnaderna; men att deremot de inkomsterna öfverstigande utgifter för rörelsen å Statens jernvägar höra likaledes förskottsvis af sagde fond bestridas; och finner Kongl. Maj:t fortfarande lämpligt och behöfligt, att kommenderingar ur arméen varda vid Statens jernvägsbyggnader använda, under de i Rikets Ständers skrifvelse den 16 September 1867 upptagna vilkor. Det anslag, som nu blifvit till Statens jernvägsbyggnader äskadt, synes Kongl. Majrt lämpligen böra fördelas jemnt på hvardera af de fyra åren 1860—1865, eller med 6,260,000 R:dr på hvarje; dock med rättighet för Kongl. Maj:t att för hvarje af de tre första åren, ifall omständigheter vid arbetenas utförande eller i öfrigt skulle dertill föranleda, använda utöfver årsanslaget högst 600,000 R:dr, som då komme att å sista årets anslag afräknas. Chefen för Statens jernvägsbyggnader har, uti underdånigt memorial den 12 innevarande månad, framställt vigten och fördelarne, för att möjligen kunna inom beräknad tid medhinna de föreslagna jernvägsarbetena, af ett skyndsamt beslut angående bansträckningarne, så att, bland annat, redan under instundande vinter måtte kunna å de nya banorna vidtagas åtskilliga förberedande åtgärder för arbetenas verksamma företagande så fort gynnande årstid inträder, och pä det den Ur arméen erforderliga arbetsstyrka kunde bestämmas innan ordres utgå om vapenöfningar under sommaren; varande af bemiilde Chef härvid jemväl anmäldt, att, derest Rikets Ständers beslut uti ifrågavarande ämne hunne så tidigt fattas, blefve redan under nästkommande års första qvartal, i och för omförmälde förberedelser, nödigt att ega tillgång till en summa af 600,000 R.dr utöfver det belopp af 800,000 R:dr, som vid samma års ingång återstår af sistlidne riksdags jernvägsanslag.