Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet ej bellcr kan frångå sitt förslag i förevarande hänseende. lin ledamot af Ridderskapet och Adeln har vid uttrycket i 4 § »då må straffet kunna nedsättas till straffarbete i fyra år», äfvensom vid det liknande uttrycket i ä §, anmärkt, att der borde framför strafftiden inskjutas ordet minst; men Utskottet hur funnit detta obehölligt, enär samma mening är tillräckligt tydligt uttryckt genom den af Utskottet begagnade ordställning. Inom Borgare-Ståndet hafva endast ett par smärre anmärkningar mot redaktionen föranledt återremisseu. Det har nemligen blifvit anmärkt att uttrycket »må kanna nedsättas» borde utbytas emot »må nedsättas». Det af Utskottet begagnade uttryckssätt är dock detsamma, som med temligen sträng konseqvens synes vara användt i de på sednare tider utkomna förfuttuingar i kriminal-lagstiftningen, hvilka deremot vid fråga om skärpning af straff begagna ordet må utan tillägg af kunna. Att afvika derifrån, finnér Utskottet icke nödigt. — Äfvenledes har blifvit anmärkt, att ordet men i 5 § skulle, såsom det der blifvit användt, stöta örat och att det lörty borde utbytas mot och. Utskottet kan icke finna något missljudande i anmärkta ordställning, hvilken blifvit använd för att klarare ställa i dagen motsatsen af 4 §, som handlar om berådt mod, då det deremot i den 5:te är fråga om hastigt mod. Och har detta ansetts så mycket lämpligare, som den 4 §;n just åberopas i den 5:te. Lag-Utskottets Utlåtande N:o 39. 5 Utskottet, som alltså vidblifver sitt förslag i dessa delar, får derföre vördsamt hemställa, att Preste-Ståndet. med frångående af sitt beslut i afseende å 4 och 5 §§, äfvensom Hidderskapet och Adeln samt Borgare-Ståvdet måtte förena sig i det beslut, BondeStåndet i afseende å ifrågavarande tre §§ fattat. § *•
Den i Augusti e. m. i ii magistrater lemna bidrag till tryckning af Iänskungörclserna; Nro 10. i anledn. af vackt fråga om kronoskjutsens afskaffande; Nro ii. i anledn. af väckt fråga om artillerihästars begagnande i stället för kronoskjuts till forsling af Kronans spannmåls*- och mjölförråd för vissa garnisonsorters behof; Nro i3. i fråga om inrättande af enskilda spannmålsförrud i Riket. Statso. Oecon.Utskrns betänkrn N:o 12, i anledn. af väckt fråga om upphäfvande af den, vid fördelningen af utmarken på Öland, samma utmark åsätta ränta; samt Nro i4, i anledn. af väckta motioner, dels om upphörande af kronobrefbäringsskyldigheten, dels om ersättning för samma onus, blefvo ånyo begärda på bordet, det förra afFrihrna Boye, Ludv. och v. Schulzenheim, Dav., och det sednare af Frih. Boye, Ludv., och Hr Tham, Wolrath. Lades till handlingarna Bevilln.Utskrs d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda memor. Nro 26, med anmälan, att, sedan Högv. Presteoch V. BorgareSt:n förklarat, att Hr Gr. Cronlijelms motion, angrde den till stapelstäderna utgående tolag, borde af Oecon.Utsk. till behandling upptagas, handlingarna i målet blifvit till Constit.Utsk. ånyo öfverlemnadc för att afgöra, hvarthän frågan bör förvisas. Ånyo föredrogos och biföllos BancoUtsk:s d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda betänkrn:
R:dr 8,000,000, är anvi»Sjöndén gjlJj . för allmänna Dixkont-rö relsen. 00 till Banko-Diskont-Verket 4,900,000. » Låne-Kontoret i Götheborg 2,000,000. i Malmö 1,000,000. i Wisby 100,000. S:gr R:dr 8,000,000. Enär, i allmänhet, vid samtliga Diskont-inrättningarne, tillgång saknats att genast utgifva bifallna lån-ansökningar; bar någon ändring uti nämnde fördelning icke kunnat ega rum, ehuru vid Malmö Låne-Kontor bifallna låne-ansökningar måst understundom hvila 9 å 10 veckor. Beloppet af sådana lån, som i saknad af tillgängliga medel varit hvilande, utgjorde i början af denna månad: vid Banko-Diskont-Verket 21,750. » Låne-Kontoret i Götheborg 40,020. » d:o d:o i Malmö 03,170. » d:o d:o i Wisby 1,700. §. 77. Fördelning Fonden för diskontering och utlåning genom Handelsoch Närings a£tfåning ocADiskonterna, bestämd lill 3,000,000 R:dr, är på det sätt fördelad, alt Ilan diskontermg delsoch Närings-Diskonlen i Stockholm innehar 1,750,000. dXZJtä- > Götheborg 800,000. rings-DiskonD:o i Malmö 400,000. D:o i Wisby 50,000. S:gr R:dr 3,000,000. Sedan, i anledning af Direktionens öfver Låne-Kontoret i Malmö gjorda anhållan om beredande af tillfälle för Direktionen att å Låne-Kontorels Allmänna Diskont-fund disponera ytterligare 100,000 R.dr, Fullmäktige den 9 Juni delta år för
Då nu icke mer än 4 Stats-Råds närvaro behöfves för Kongl. Mij:t, att fatta beslut i de Den 3 December c. m. 169 flesta mål, så synes ett antal af 13 Stats-Rådsledamöter redan vara nog stort. Det är nödvändigt, att, så mycket som möjligt, åsyfta besparing vid den nya regleringen och att föreslå ända till 14 Stats-Råd , tyckes mig icke vara nödigt för Rikets tjenst. Herr Cederschjöld: Att bibehålla Stats Råds-ledamöternes antal vid 13, är alldeles omöjligt, om man icke vill, att antingen Konungen skall sättas ur ståad att kunna hålla StatsRåd under en resa, eller också Regeringen bär hemma blottställas att stadna inactivj tyen Suppleant är val det minsta som erfordras. Med för öfrigt ali möjlig önskan att spara för Stats-Cassan , måste man likväl icke söka spara på bekostnad af ordningen och säkerheten i Regerings-ärendernas behandling. Herr Gref ven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln instämde i Herr Rosenblads anmärkning , att ziffertalet 6 borde ur sednare momentet i 6:te §:n utgå, hvarigenom Redactionen komme att erhålla följande lydelse: Bland de öfrige Stats-Räden &c. Ropades J a. Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade , att sedan Ridderskapet och Adeln beslutat, att Krigs-ärenderne borde föredragas af 2:ne Firvaltnings-Chefer , ansåg Herr Landt-Marskalken j i öfverensstämmelse med hvad några Ledamöter äfveu yrkat, sig böra hemställa, att 170 Den 3 December e. m. Stats - Råds-Iedamöternes antal, som Constifu» tions-Utskottet j 5:te §. Regerings-Formen bestämt till Tretton, måtte ökas till Fjorton, äfvensom att, i händelse detta af Ridderskapet och Adeln bifölls, det i 5:te §:n befintlige ordet Ellofva måtte förändras till Tolf, Bifölls. Herr von Hartmansdorff:
Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anmälte, hvad i detta vigtiga ämne hos dem förekommit, samt anhålla, det Kongl. Majtc angående den nu väckta motion om förändrade grunder för Finsmidets understöd i Eskiltuna och förökande af redan dertill använde medel, täcktes, efter vederbörande® hörande härutinnan, vidtaga sådane åtgärder i afseende på denne gagnelige Inrättning i synnerhet, samt jern och Metallförädlingen i allmänhet, att denne Näringsgren må komma i åtnjutande af alla de förmåner och uppmuntringar, som Kongl. Majit kan i Nåder finna bäst lända till dess förkofran och tillväxt, och hvartill medel torde kunna af Manufactur* Biseont-Fondens besparingar och årliga vinst tagas och användas. Hvilket dock Riksens Högloft. Ständers ompröfvande vördsamt underställes. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande angående ersättning 'af kost> Stuts-TJts&ottets Betänianden. l/Jili vadén för Deputerade af Riks-Ständen sou komna att afresa till Norriges att bevista Kongl. Maj:ts Höga Krö~ ning derstädes. Uti Protocolls - Utdrag af den i6:de i denne månad hafva samteiige Respective Riks-Stånden anmodat Stats-Utskottet, att föreslå medel till Resekostnadernes bestridande för de Tolf Deputerade, eller grne af hvarje Stånd, som leomina att afresa till Drontliiem i Norrige för att; å Svea Rikets Ständers vägnar, bevista Hans Majus Konungens Höga Kröning. Efter öfvervägande af de härvid förekommande omständigheter har Stats-Utskottet ansett lämpligt föreslå, att ifrågavarande utgift anvises att utgå af de till Riksdagskostnadernes bestridande anslagne medel sorn af Riksgälds-Contoiret utbetalas, samt att Deputerades ersättning måtte bestämmas att för dein hvardera utgöra Skjuts efter Fyra Hästar samt Tio Riksdaler Banco om dagen i tracktamentspenningar. —•
Stundom verkade alléerna som gick man genom en tunnel af doftande grönt; här rådde en ständig halfskym-ning, en djup tystnad, endast afbruten af grodorna, som qväkte rundt omkring i dammarna. När man gått parken i ända stod man plötsligt på en bred terass, från hvilken man hade en vidsträckt utsigt öfver dalen nedanför, der den lilla ån slingrade fram i nyckfulla vändningar, Öfver de af solen brända, jämna gräsmarkerna, der kor och får betade, öfver barrsko-garnes mjuka våglinier på de motsatta höjderna och bort om dessa ett oändligt fjärran, som antingen skiftade i solnedgångens varma glöd, stod som en hotande molnvägg eller som nu smälte bort i sommarnattens violetta, svagt erggröna och gyllene toner. Det var hit till denna terass Zoé stälde sina steg. __ (Slutet föyer) .En lärokurs. Karnevals tankar af Paöguino. En maskerad är lifvet och lifvet är en skola, ergo är en maskerad en skola. Då nu en skola ja är en anstalt der lärdom inhemtas, och lärdom är nyttig, så är alltså en maskerad en anstalt, der nyttiga lärdomar inhemtas. Liksom i andra skolor äro undervisningsämnena m&amp;ngahanda. De förnämsta äro dock kristendom, modersmålet, historia, geografi, naturvetenskap, matematik, franska, tyska, engelska, latin, musik, teckning, m. fL I alla dessa undervisas på ett särdeles praktiskt sätt. Man får sålunda lära sig l: o att kardinaler bära röda kflpor och biskopar gredelina; att svarta, bruna, grå och hvita drägter bäras af prester, munkar och noviser, samt att latinet blifvit un-daoträngdt från kyrkor och kloster. 2: o att svenska kyrkans prest-rockar, messhakar, kolportörslångrockar och diakonisshabiter liksom våra svenska militärrockar och polisuniformer skulle förlora i anseende och möjligen bortcensureras på en karnavalsfest, men att deremot hallelujaflickor äro med om hvad som helst.
Af tacksamhet för ädelt föredöme i kärlek, enkelhet, omutlig rättskänsla, aldrig sviktande plikttrohet och själfuppoffrande nit för ungdomen önska forna elever hugfästa Hilda Cassellis minne och anhålla därför, att hon i dag måtte skänka sitt namn till en fond, hvars ändamål hon själf äger bestämma och hvartill grundplåten härmed till henne öfverlämnas. » Adressen åtföljes af en anvisning på 2,800 kronor. Vid ankomsten till Normalskolan hälsades fröken Casselli i den flaggprydda peristylen med körsång, utförd af läroverkets elever, hvarjämte skolans rektor, doktor L. M. Wsern, å kamraters och lärjungars vägnar till den sextioåriga framförde de varmaste lyckönskningar. Efter slutade lektioner vidtog ett festligt samkväm i seminariets solennitetssal, och under aftonens lopp uppvaktades fröken Casselli i sitt hem af ett stort antal vänner. Föremålet för denna storartade hyllning, fröken Hilda Vilhelmina Josefina Casselli, föddes den 31 oktober 1836 på Gammelbo bruk i Västmanland. Hennes föräldrar voro brukspatron Jöns Casselli och Vilhelmina Hedin. Efter att hafva åtnjutit enskild undervisning i hemmet ingick fröken Casselli vid tjugotvå års ålder som elev i den s. k. Klosterskolan i Upsala, där hon förblef i två år. För att utbilda sig i engelska språket, sedermera hennes förnämsta undervisningsämne, vistades hon därpå någon tid i England, hvarefter hon blef anställd som lärarinna vid Klosterskolan. Då dennas föreståndarinna, fru Jane Thengberg (sedermera fru Norrby), två år därefter, 1864, öfvertog ledningen af Högre lärarinneseminarium, gjorde fröken Casselli i egenskap af lärarinna sitt inträde i den samma år upprättade Normalskolan för flickor. År 1868 utnämndes hon till föreståndarinna vid sistnämnda läroverk, en ställning, som hon Se ' n hushållsräkningar och laga fång Och taxor öfver lyckans markegång, Ett stycke lögn, ur ärans drömbok brutet, Och spökelsehistorier till slutet. Esaias Tegnér. En bok är lifvet. Inom samma band Finns något godt med mycket lumpet bland.
Jag anser således lämpligast den föreslagna tillökningen, såsom den lättaste och omärkbaraste bevillning till en nyttig inrättning, hvaraf allmänheten sjelf hämtar största fördelen; till en inrättning, hvilken påkallas af behofvet och gynnas af en allmän Önskan hos dem, för hvilka Nationens utbildning har ett lifligare intresse* Lades på bordet. Friherre Fockj Berndt Wilhelm 3 anförde skriftligen: Redan vid medlet af i70o:talet befanns nödvändigt, att af Films och Dannemora Tingslag i Upsala Län bilda ett särskildt LänsmansDistrict j men någon annan lön Ben 12 December f. m. t t*r »n 3:ne Fjerdingsmans-arfvoden blef icke för denne Tjensteman anslagen. Vid den Starka tillökning af göromål, som den i sednare lider tillkomna massan af Författningar i administrativ väg, jemte befolkningens tillväxt, medfört, befuines denna Läns» manstjenst nu meta alldeles oumbärlig, men kan icke besättas med en person, som uteslutande egnar tid och möda åt sin pligt i och för densamma, eller äger erforderlig pålitlighet och skicklighet dertill, emedan den af Staten heslådda lön derföre är, såsom lätt synes, i hög grad otillräcklig. Jag anhåller derföre, att, vid den nu förestående nya Reglering af LandsStatens löner, vanlig, och för en Tjenstemans nödtorftiga utkomst på denna besvärliga plats nödvändig, aflöning måtte Länsmannen i Films och Dannemora Tingslag anslås.
Var han föreståndare förr, än ”han Uppbördsman biet , hafva Kyrkors och ”Fattighus-medel företräde.” ”Hos Rikets Ständer har, i sammanhang ”härmed, kommit i öfvervägande den olägenhet, sorn under nu varande förhållande vidpjader inteckningar, och med detsamma för’svårar penninge-transactioner i så måtto, sorn *’en lånsökande, hvilken till pant för bengärd penninge-försträckning erbjuder inteck”ning i en ograverad fastighet , icke kan å; 6 TiJgUiskotlets Betänkande N:o 4g» ”stadkonma bev’13 om ledighet från förmyni ”dårskap, hvilket, om det är äldre, besvä* ”rar egendomen framför intecknad skuld. ”Den brist uti Lagstiftningen , hvaraf ”denna olägenhet är en följd, hafva Bikets ”Ständer ansett kunna afhjelpas, örn nemligen , såsom ett tillägg till Lagens stadgande i afseende på Förmyndares tillförordnande , jemväl varder föreskrlfvet, dels att ’’då egendom tillfaller omyndigt barn j medan bägge föräldrarne lefva , sådant skulle ”hos Rätten anmälas, och anteckning derom i ”Förmynderskaps Protoeollet ske, dels att, da ’Jden , som till Förmyndare förordnas , ej äs ”boende inom den Rätts område } der för-^ ”ordnandet meddeldt blifvit, han ej må till”träda förmynderskapet förr, än detsamma är, ”vordet kungjordt den Rätt, hvarunder han ,4yder och i Rättens Prolocoll tecknadt. ”Genom det förra af dessa Stadganden ”är tillfälle beredt för Borgenären , att förskaffa sig visshet om den tysta gravation, hvar”med föräldrars egendom kan vara besvärad,1 ”och genom det senare vinnes åter säkerhet, ’*att förmonsrätten för omyndiges medel ej s’häftar vid någons egendom , innan anteckning derom skett vid den Domstol , hvarunder han lyder. Den lånsökande kommer ”således i tillfälle, att lemna en ofelbar upp. 'LagUttiottéis Betänkande N:o 49. f
Den 8 Jan. 1824 är frågan om inskränkning i Tull-verkets Expcctance-Stat å nyo anmäld, hvarvid Kongl. Maj:t, med afseende på hvad General-Tull-Directionen upplyst, fann någon åtgärd i anledning af Rikets Ständers framställning i ämnet ej vara af nöden. 79- Angående granskning af 1821 års redogörelse för ChartEe-Sigillatae medlen. 4a Bil. t. R. St. Just. Omb.ns Emb.-Ber. cl. 4 Nov. 1828. Den 17 Oct. 1823, remitterad till Kammar-Collegii utlåtande. Remissen besvarad, och Målet å ny o anmäldt den 17 Dec. samma år, hvarvid Kongl. Maj:t förordnade, att Kammar-Collegium borde i möjligaste målto tillse, det förrådet af slämpladt papper, som till försäljning bör vara i beredskap icke öfversliger hvad som, enligt en säker erfarenhet, kan erfordras; att samtlige Kongl. Majrts Befallningshafvande skola anbefallas, alt, i afseende på borgens ställande af personer, som på credit emottaga stämpladt papper till föi •säljning under eget betalnings-äfventyr, tillse, att löftesmännen äro vederhäftige, samt att borgen är ingången som för egen skuld, äfvensom att, i händelse af flere löftesmän, de samma borga en för alla och alla för en; att allt maculeradt stämpladt papper skall, sedan det för hvarje år blifvit till Chartae-Sigillatas-Contoret återstäldt, genom en säker method annuleras och göras ofrugtbart för sitt förra ändamål, i närvaro af en Ledamot i Kammar-Collegium och en af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret. Skrifvelsen ansågs i öfrigt icke fordra jlågon åtgärd, Bil. t. R. S. Just. Omb;ns Emb.-Ber. cl. 4 Nav. 1828. 43 80, Angående söndring från Bisp-motala Kongsgård af erforderlig egorymd till anläggning af en Köping vid Motala.
Konstitutions-Ulskottets Memorial, N:o 6. 19 Föredragandens nit för konungamagtens helgd tillhör otvifvelaktigt hans pligter såsom Statens embetsman; men detta nit fordrar ock ett sorgfälligt bemödande att vårda bandet af endrägt och förtroende emellan Konung och Ständer; och då Utskottet nu funnit en handling framträda, som visar, att föredragandens och de med honom instämmande Statsrådsfedamöternas nit tagit rigtning utöfver den rätta gränsen och såmedelst i detta fall gifvit rum för erinran om bristande grannlagenhet och oväld i embetets utöfning, har detta bort. emot Konungens bemälde rådgifvare anmärkas. Den al Konungens rådgifvare i anförandet upptagna tydning af Grund-, lagarnes föreskrift i frågan om Rikets Ständers makt i bestämmande af indragningar å Statsanslag till embetsverks aflöning, angår ett ämne af sådan vigt, att framställningen äfven i detta hänseende bör blifva föremål för uppmärksamhet. Den röjer ett betänkligt misskännande af den Rikets Ständer tillkommande rätt att statsutgifterna anordna. Den, som i grundlagarne söker svar på den uppställda frågan, måste dervid ständigt hafva i åtanka den i 83 § Regerings-formen gifna ovilkorliga regeln, att Grundlagarne skola ”efter deras ordalydelse i hvarje särskildt fall tillämpas.” Det är således en fåfäng möda, att genom sammanställningar och jemförelse!’ af spridda lagbud, som ej afhandla ett och samma ämne, söka utforska och tillämpa en genom bokstafliga lydelsen ej uttryckt mening. Så t. ex., då 62 § bjuder, huruledes det ankommer på Rikets Ständer, att åtaga sig den bevillning, sorn tarfvas, och att fastställa, huru densamma skall användas, är derigenom icke meddelad någon föreskrift, som kunde hafva en förklarande eller inskränkande verkan på något lagrum, som handlar om annat, än bevillning.
De till detta mål hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning frågan varder öfverlemnad; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. År och dag som ofyan. CARL. * ' F. F. Carlson. Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Februari 1866. Närvarande: Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 80. 7 Dcpartements-chefen, Statsrådet Carlson, uppläste derefter till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 3:o) angående anslag af prostetunna från Borås pastorat till Prosten uti Åhs kontrakt inom Skara stift och Elfsborgs län. Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt befallde att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer afiåtas. Ex protocollo A. J. Olde. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Febr. 1866, kl. 12 midd. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående användande af uppkommande öfverskott å det för Gymnastiska Central-institutet beviljade byggnadsanslag till ombyggnad af det gamla gymnastikhuset å Institutets tomt; Gifven Stockholms Slott den 2 Februari 1866. Hos Kongl. Majit har
Dä höjde sig till Fäderneslandets räddning den hwilande Swensta individuella kraften; men förr kunde den icke höja sig, än sedan en allmän nöd och allmänt insedda faror skapat ett allmänt tankesätt, som nu yrkade högt och samfält en länge förut hemligen och enskildt önskad Styrelse-förändring. Det är jatunda ät styrkan af detta wart tillfälliga tankesätt, som wära efterkommande blifwa skyldige den friare Stats-Författning Riksens Ständer nu skola fastställa; det är ät den jemna wisheten, den stadgade kraften afderas tankesätt, danadt och svrwaradt af denna StatsFörfattning, som Utskottet funnit att wärdén och fullkomnandet af densamma förnämligast borde öfwerlemnas. Denna tanka ligger till grund för Utskottets hela arbete. Utskottet förcslär ej stora och lysande förändringar i wär Stats-Försattnings äldriga grundformer. Det har trott, att sädana former icke böra lättsinnigt omskapas, aldraminst i de första stunderna af en äterwunnen frihet, under en dä oundwiklig söndring af tankesätt. Det har trott, hwad exemplet as Europas friaste Stat äfwen bewisar, att för en Nations allmänna rätt och Medborgares personliga frihet och säkerhet finnes intet stadigare wärn, än defia former, oingifne af seklers helgd och befästade af en allmän national-kraft, som i dem werkar. Denna kraft uppkommer af friheten att tänka och yttra sig öfwer Nationens stora angelägenheter, att se defia framställda till hwarje Medborgares kännedom och omdöme, att weta Lagarne wara hällna i aktning, och att med wifihet kunna wänta NationalRepresentationens äterkommande werksamhet. Utskottet är ock derom öfwertygadt, att en sann medborgerlig anda icke länge skall saknas hos ett utsprungligen fritt och manligt -Folk, som njuter en under Grundlagens helgd skyddad Tryckfrihet, hwars Memorial N:o 1.
Galleriet, hwarest Hans Kongl. Höghet Hertig täcktes dem mottaga, och sedan Landrmarffalken ä samteltge Standernas wägnar högtideligen tilkännagifivit Ständens i dag fattade beslut, behagade Hans Kongl. Höghet i de nädigaste ordalag och med yttersta sinnesrörelse för Riksens Ständer tolka sin erkänsla och bewägenhet. Riddcrffapet och Adeln kemnade det Kongl. Slottet omkring kl. ?. In kclew 6. Lilverstolxe. Tisdagen den 6 Junir. klenum klockan ro förmiddagen. ^ustei-Acles ?rotocoll8-Utdraget af förlidne gärdag rörande Regeringsformens fastställande, och Hans Kongl. Höghet Hertig utkö rande til Konung, sä lydande: Utdrag af ?roeocollst hällit r Höglosi. Ridder skåpets och Adelns stenum den S Junii 1809. S. DFöretogs, i kraft af RidderskapetS och Adelns den 2 dennes högtidligt fattade föresats, til flnteligt afgörande, Riksens Ständers e onsötutions-Utsiotts förslag til en ny Regeringsform för Swea Rike och tby underliggande länder: och sedan nägra ytterligare erindrin gar - 602 Dm 6 Junit. gar hertvid gjorda blifwit, wardt berörde förlag Lil Regeringsform, medelst starka, enstämmiga och flera gänger nprepade bifalls-rop antagen, under derrvid likwäl fogadt förbehäll, at Le anmärkningar, hwilka »vid serskildta paragrapber deraf icke allenast hos Ridderstupet och Adeln, utan ock hos de andra res^sceive RiksStänden kunna wara gjorda, stola öfwerlemnas til ^oEitmjons-Utstottet at sig deröfwer nu yttra, pä det at de wid nästa Riksdag mä warda til afgörande företagne.