Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror mig ock böra hafwa äran föra Högloft. Ridderskapet och Adeln till minnes, alt Riksens - 426 Den i Iunii» sens Stander wid 1809 ars riksdag öfverlemnave lill Konungen säfe»» Öländers beslut del be« tänkande af den Zl Mars 1810, som Högloft, allmänna Beswärsoch Oeconouuä - UisVottet hade författar, i afseende pä frägorne vin förstarkningsvch extra roteringsmanstapct. lyder det till slut salunda: ^alia de omständigheter, svin tillhö"ra detta arendes werksiällighet och öfwer hwilka "Rikets Ständer icke sinna lämveligt att uttrycke"liqen brsiuta, böra lii! Kongl. Martts Tgcn hö, "ga pröfning och afgörande hännusas, med förbehåll, art de här "iigen blifma iakttagne." Grunden lill den extra roteringen innehåller, första momentet af betänkandet, sä lydande: "till ett sädant ändamals ",'kyndsamma tvinnande lär hos Kongl. Maj:t bö"ra i underdänigher anhällas, att Desi befallnings"haswande, sä fork möjligen ste kan, i nader an^befallas, alt hwar i sitt län, genast och sist in"om 6 manader ifrån det en sadan Kongl. Majus "nädiga befallning till dem ankommer, med bura» "de af tillkallade i orten boende kunnige personer "af alla fyra Gränden, »verkställa en provisionel "extra rotering a all inom länet oroterad jord ef* "ter den method och de grunderfom med "den förut i hwar province redan werkstäl"da ordinaira regleringen och den oroterade "jördens kända förhållande emot den roterade närmast star att förena" Det är således sagt, att den bör tagas efter den method och de grunder som med den förut i hwar province redan werksialde vrdinaira regleringen, närmast star att Den r Iumi' 4-7 förena Den är olika i de flesta rikets prvvinxer.
”För att veta allt hvad en blick kan innebära ljuft och rörande, måste du ha sett en sårad i ögat, som du upptager i dina armar och bär ur striden”, säger en yngling, som för att öfva slik kärlekstjenst, infann sig vid Bataillen utanför Barriererna vid Paris, år 1814. Memoires de Madame Genlis VI. 56. Trohet och tillgifvenhet ha äfven i djurets blick någon ting rörande. – Jag har sett en blick af en Hund, skönare än mången vacker flickas. Några tankar af Cicero. Vi ha antecknat dem ur Fragmenterna af hans böcker de Republica. Cicero säger: Om ett fritt folk utväljer dem, åt hvilka det vill anförtro sin välfärd, så må det utvälja de bästa; ty i de bästas råd är satt samhällenas välfärd. Afgörandets svårighet har gjort att en konung måste höra flera. Mängdens rådvillhet och förvägenhet har äfven lagt vigten hos de få. Så har Optimaternas inflytande vext från tvenne håll. Det har fallit, då några fås makt och rikedom begynt blifva allt i det allmänna väsendet. Ty intet fulare samhälle finnes, än hvar endast de rike äro de bäste. Å andra sidan är, hvad som kallas jemnlikhet, det obilligaste. (Ea quæ spellatur æquabilitas iniquissima.) Om någon gång ett folk våldfört och störtat en rättvis konung, eller ock, som oftare plägar hända, smakat sina storas blod, vet, att haf och eld kunna snarare stillas, än en retad myckenhets otyglade begär! Ur det sjelfsvåld, som de endast hålla för frihet, födas, såsom ur en rot, Tyranner. Och faction och parti är blott ett annat slags Tyrann. Af de tre regeringsformerna är i min tanke Monarkien bäst. Men bättre än Monarkien är en blandning och jemvigt af de tre samhällsformerna. Ty i det allmänna väsendet bör finnas ett högst och kungligt, annat bör vara lemnadt åt de förnämstas myndighet, något bör förbehållas åt mängdens omdöme och vilja.
Motion N:o 323. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Roteringsskyldighet, oin jemnare fördelning deraf vid Elfsborgs och WestgötaDals regementen. Motion N:o 282. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Rudberg, Erik Johan, från Kalmar län. Motion N:o 68, om förhöjning af postskjutslegan på Öland. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 5. B. St. underdån. Skrifv. N:o 50. Motion N:o 69, om statsanslag för inrättande af en landtbruksskola på Öland. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 60. Motion N:o 102, om anslag för anläggning af en hamn vid Böda på Öland. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 78. Motion N:o 103, om anslag till aflöning åt ytterligare en lärare vid pedagogien i Borgholm. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. Motion N:o 104, om båtsmansroteringens upphörande. Sammans. Stats samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 3. R. St. underdån. Skrifv. N:o 44. Motion N:o 221, om anslag för utdikning af Långebro mosse på Öland. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 78. R. St. underdån. Skrifv. N:o 83. Motion N:o 279, om pension åt underlöjtnanten L. S. von Schantz. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 74. R. St. underdån. Skrifv. Rundbäck, Jöns, från Göteborgs och Bohus län. Motion N:o 49, angående förstärkning af Allmänna Diskontfonden, ni'.'m. Banko-Utsk. Betänk. Mern.
Förslag lill arid. Skrif?. N:o 272. 79 3:0 att ÖfverlntendenlsEmbetet, i följd häraf, må ega disponera, under vederbörlig red 0 v isn i ngs-sk y 1 d i get, äfven det bestämda årsanslaget för underhållet af Kronans hus i lands O • ■orterile; . 3:o att hemälde Embete ina efter liand, så fort sig göra låter, förskaffa sig ärtnu felande ritningar och fullständiga beskrifningaV öfver alla Kronans , med undantag af MilrtaireStateriles, hus och byggnader, jemte tillhörande inventarier, samt, i öfverensstämmelse med dessa förteckningar, upprätta en HufvudBok, deri alla skeende förändringar, så väl i afseende på sjelfva byggnadernes underhåll, som rörande dispositionssäLtet, böra noga antecknas, till rättelse vid förefallande frågor; samt 4:o att, utom redovisningen för de bestämda årliga byggnadsanslagen, ÖfverlntcndentsEmbelet jemväl må i den årliga räkenskapen upptaga de serskilda anslag, som till allmänna byggnader göras, och denna redogörelse afgifvas i föreskrifven fullständig form, om ÖfverlnlendentsEmbetet falt sig verkställigheter, af byggnadsarbetet anförtrodd, men om sådant är öfverlemnadt åt serskilda Comiterade, blott summariskt upptagas, så alt likväl på ett ställe må kunna synas, hvad som till allmänna byggnadsarbeten användes, R. St., som fullkomligen dela den tali Rikets vid senaste Riksdag församlade Ständers underdåniga Skrifvelse, den 29 November i823, yttrade åsigt, att förnämsta orsaken till de be-1 tydliga, ofta öfverflödiga kostnader, Statsverket 80 JExp. Utsi. Förslag till und. Shrifv. Pilto 272* i senare lider fått vidkännas vid allmänna byggnaders uppförande, varit den, att R. St. vid medlens anvisande sällan varit i tillfälle att bedöma arbetets vidd, planen för dess utförande och utgifterna för fullbordandet, fa slutligen härmed i underdånighet förnya den uti berörde Skrifvelse framställda önskan, det E. K.
JYS 30, i anledning af motion om rätt till presterlig tjenstårsberäkning för lärare ud högre folkskola; JYs 31, i anledning af motion om förändrad anordning af böne-gudstjensterna i städerna; JYs 32, i anledning af motion om särskildt stadgande, att afhandling, hvarigenom jord blifvit från hemman för alltid afsöndrad, skall intecknas; och JYs 33, i anledning af motion om lörhöjdt ansvar för 2:dra rosan lurendrejeri. Dessa fyra sistnämnda betänkanden blefvo af Ståndet godkända. S. D. Vid nu skedd föredragning godkändes Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden, nemligen: JYs 171, i anledning of Kongl. Majits nådiga skrifvelse, i fråga om ersättning af statsverket till trenne officersenkor för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigsfångenskap; JYs 174, angående pension för framlidne Bergmästaren, Öfver-intendenten m. m. F. A. von Schéeles enka; JYs 176, i anledning af Kongl. Majits nådiga skrifvelse, i fråga om nämndemäns och fjerdingsmans rätt till ersättning för extra förrättningar; JYs 177, i anledning af Kongl. Majlis nådiga Proposition, angående reseersättning och dagtraktamente till ordföranden och ständige ledamöter uti de nämnder, åt hvilka reglering af presterskapets aflöning, i eldighet med förordningen den 11 Juli 1862 anförtros, samt om anslag till skrifbiträde åt dessa nämnder; och JYs 187, i anledning af motion om anslag till inköp af de tomter och byggnader, som närmast omgifva S:t Lars och Drottens kyrkoruiner i Wisby. S. D.
Samma Utskotts Memorial, JV! 77, med åtskilliga upplysningar och utredningar rörande jernvägarnes ekonomi och anläggningssätt, ansågs icke fordra någon Ståndets åtgärd, utan lades till handlingarne. S. D. Efter förnyad föredragning bifölls Lag-Utskottets Betänkande, M 32, i anledning af motioner om förändrad lagstiftning angående förmyndares förvaltning af omyndigs egendom, äfvensom kontrollen derå. Den 18 April, Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning i ett sammanhang af såväl Stats-Utskottets Utlåtande, M 81, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens femte Hufvudtitel, som ock Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JVS 8, i anledning väckta motioner om förändringar och indragningar i nuvarande bålsmanshållet, och J\2 12, i anledning af väckta motioner, i fråga om åtskilliga till båtsmansbeklädnaden hörande persedlars anskaffande och underhåll genom Statsverket, biföll Ridderskapet och Adeln de två sistberörda Betänkandcna samt fattade, i afseende a Stats-Utskottets Utlåtande, 81, de beslut, sorn här nedan omförmälas. Utskottets hemställanden biföllos. 3:dje punkten. Utskottets hemställan bifölls med följande elter slutordet: »användas» införda tillägg: »dock så, alt af dessa sammanlagda anslag äfven böra bestridas kostnaderna för ångfartyget Gefles nu under arbete varande förändring och reparation», 4:de punkten. Med afslag å Utskottets hemställan, biföll Ridderskapet och Adeln det förslag, som Herr Skogman i sin vid Utlåtandet fogade reservation algifvit. Utskottets horaställanden biföllos. 8:de punkten. Utskottets första hemställan bifölls. Med afslag 8 Utskottets andra hemställan, beslöt Ridderskapet och Adeln för sin del, alt det belopp, som Rikets Ständer komma att anvisa till exercis af flottans bemanning, skall odc/adt ställas lill Kongl. Maj:ls disposition.
StatsUlsk. lemnar, pag. 6 af betänk., föreskrifter för den händelse Riksg.cont. skulle föranlåtas att upplaga lån; det säges nemi.: ”1 händelse sådant, för verkställandet af Riksg.conl;s förestående utbetalningar, finnes oundgängligen nödvändigt, äga Fullmäktige att upplåna härtill erforderliga medel emot detta verks obligationer, som skola lyda å Svenskt mynt och vara ställda till inlösen, antingen efter föregången uppsägning, eller efter viss bestämd förfallotid, hvilken sednare dock icke får be - 472 Den 14 Maj f. m. stämmas utöfver tio år från obligationernes utgifningsdag. Härvid skola Fullmäktige företrädesvis söka begagna det af ofvanberörde lånesätt, hvarigenom den lägsta räntan beredes; (Godt!) och får denna icke i något fall öfverstiga Fem (5) procent, eller rabatt å obligationernes ca pita lbelopp medgifvas.” Gerna erkänner jag, att om de allmänna Europeiska förhållandena förblifva i samma skick, hvaruti de sig för det närvarande befiuna, knappast något tvifvel kan uppstå, alt icke Riksg.cont. på dessa villkor kan erhålla en så lumpen summa, som 2 millioner r:dr papper; men dessa credilförhåIlanden kunna undergå en ganska plötslig förvandling, lill total förändring. Man har sett en politisk tilldragelse på en gang sänka statspapper till ij-, ja till £ af det värde, hvartill de några få dagar förut blifvit noterade. Låt någonstädes ett vidt utseende krig utbrista, så skall man få se om icke det blir mindre säkert att under alla förhållanden kunna till pari curs få upplåna dessa 2 millioner mot 5 proc. Jag (inner det fullkomligen ändamålslöst, och vittnande, om jag så får säga, om mindre uppmärksamhet på temligen vanliga credilförhållanden, att på detta sätt limitera Riksg.cont:s Fullmäktige. Om Riket skulle hotas med krig och Konungen nödgades lyfta det stora creditivet, men omöjligheten visade sig att på sådane villkor, som blifvit sagde, anskaffa medlen, hvad skulle Fullmäktige då göra?
Kriget är också icke mer hvad det varit, och den tid kommer, låt vara först efter århundraden, då det betraktas för hvad det är, det sorgligaste bevis på människornas råhet, en afskyvärd kvarlefva från vildens ståndpunkt, då hvar mans hand var lyft mot hvar man. Den änglarnes hälsning som föregick fridsfursten: » Frid på jorden » var intet tomt ord; den skall förverkligas, och vi hunna skönja i historiens gång, att Under rubriken » Familjemeddelanden » ha vi utvecklingen sträfvar ditåt, fast vi, kortanslagit en bestämd plats på andra sidan i vår ansynta, tycka det går allt för långsamt. Lå- nonsbilaga för s. k. legala annonser och för dem fastställt ett pris, som rätt mycket understiger vårt tom oss dock visa våra barn, att detta är annars beräknade annonspris, eller för födelse-, idealet, och vi behöfva ingalunda frukta, för lofningsoch vigselannons kr. J: 50 att de därför skola blifva vekliga. och för dödsannons inom ram hr. 5: — Freden fordrar lika stora hjältar som kriett pris som måste betraktas som synnerligen moderat, då hänsyn tages till vår upplagas ovanliga get, fast icke så blodtörstiga, och den som storlek och den jämna och utbredda spridning tillfostrats att älska sanning och rätt, som kännagifvandet därigenom erhåller. lärt sig att uppskatta människovärdet hos Redaktionen af Idun. sin broder, äfven om han råkat bo på andra sidan riksgränsen, han skall nog duga 3,. " Familjemeddelanden ". 1898 Teater och musik. Ibsen-jubileet. Med anledning af Henrik Ibsens 70-åra födelsedag i söndags, då skalden hyllades inom en stor del af den civiliserade världen, hade äfven våra större teatrar velat ägna en gärd af vördnad och tacksamhet åt samtidens störste dramaturg samt till den ändan anordnat föreställningar, å hvilka några af Ibsens dramatiska dikter kommo till utförande. Kungl. operan gaf sålunda en matiné, vid hvilken uppfördes fjärde och femte akterna ur den storslagna dikten » Brand. Titelrollen och den kvinnliga hufvudrollen återgåfvos af hr och fru August lAndberg.
Sedan de uti Stats-Utskottets Memorial N:o 256 afgifna förslag tili voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande extra Stats-anslag till föremål, tillhörande 4:de, 7:de och 8:de Hufvud-titlarne, dels blifvit af samtlige Riks-Stånden godkände, dels ock, efter skedd inbjudning, förfallit, har Förstärkta Stats-Utskottet, i öfverensstämmelse med stadgandet 163 § Regerings-Formen, denna dag anställt votering öfver de gillade propositionerne, så lydande: l:sta voteringen (Irsta punkt, i Mein. N:o 256). Den, som vill, att, i enlighet med Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet godkända förslag, Rikets Ständer, till anskaffande af nya gevär, å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 240,000 Rrdr, att under åren 4855, 1856 och 1857 med Jrdel årligen utgå, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. 4 Stats-Utskottels Memorial, N:o 276. Vinner Nej, hafva Rikets Ständer till nämnde ändamål beviljat ett anslag al' 200,000 R:dr, att under nästkommande tre år från Riksgälds-kontoret utgå med J:del årligen. Denna omröstning har gifvit ett resultat af 59 Ja och 60 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionen. 2:dra voteringen (2:dra punkt, i Mern. Den, som vill, att, på sätt Utskottet föreslagit samt Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet beslutat, Rikets Ständer, till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad, å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 180,000 R:dr, att under åren 1855, 1856 och 1857 med i:del årligen utgå, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
•Riksdagsmannen Sven Påhlsson ifrån Christianstads Län har, uti ett till Hedervärda BondeStåndet ingifvet och derifrån tili detta Utskotts handläggning remitteradt Memorial, anfört: att uti Skåne och nästgränsande provincer kringstryka flere personer, sorn till den enfaldigare Classen af Allmogen utprångla en mängd kramvaror, samt derjemte, under deras så kallade färder, begå stölder, merändels på ett så listigt sätt, att de ej utan svårighet och kostnader kunna upptäckas, heldst dessa krämare, hvilka äfven kalla sig Con~ tingentBorgare, och äro med pass af Sölfvitsborgs, Cimbritshamn», Falkenbergs eller andra småstäders Borgmästare försedde, hastigt efter brottets begående begifva sig Från en ort till en annan, der de äro okände och äga tillfälle att, under benämning af välfången egendom försäljas hvad de på förra stället tillgripit. Af hvilken anledning Sven Påhlsson hemställer, om icke allt kringvandrande af krämare måtte förbjudas, och des - goö Besv. och Ekon. Utsi;. Betanlianden se, hvar de anträffas, gripas, och såsom lös» drifvare utan skonsmål behandlas, samt Sta* demas Borgmästare vid strängt ansvar åläggas, att hädanefter icke utfärda Pass till deras Contingent-Borgare, utan i stället tillhålla dem att drifva ett ädelt bandtverk i den Stad, der de äro Skattskrifne och onera utgöraj och har denna motion blifvit understödd af Måns Pehrsson från Blekinge och Jon Jonsson från Skåne. Utskottet får härvid upplysa, att BiksenS Högiofl.
Jag är så blind som en uggla på dagen, men vägen är belagd med stenfyllning, och med ledning deraf letar jag mig fram. Ett och annat blekt ljussken allt här och hvar angifver dessutom, hurudant gatan snor och slingrar sig fram mellan husen. Jag hör något porla och stiger öfver en bäck, hvars vatten har hörbart brådt med att hinna från bergen ner till sjön. Jag går ännu ett stycke, samt hör det skvalpa inne i mörkret och tystnaden. Om en liten stund är jag vid sjön, som jag inte ser men hör der alldeles strax inunder mig. Jag lutar mig fram öfver en barrier och blir stående, lyssnande till vågskvalpet och stirrande ut i detta mörker, hvari så alldeles rakt ingenting fins att se, annat än de sparsamma ljusen inne från byn. Och ändock lyssnar jag, som om der likväl vore något mera att höra än vågskvalpet eller som om detta sjelft hade något mera att meddela mig än ljudet af sina små vågor; och stirrar ut i mörkret, som om det kunde gömma ett eller annat för mig. Och plötsligt säger det helt högljudt inne i mig: Det är ju lifvet, detta, ett stilla vågskvalp inne i ett djupt mörker. Det fins ingen lifsfilosofi, som är större än denna; och den är den enda Arkimedes’ punkt, som fins ... När jag följande morgon vaknar och ser på mitt ur, är klockan bara åtta. Det är det skarpa ljuset, som väckt mig så tidigt; det faller in genom fyra gardinlösa fönster på tvenne sidor af rummet. Som jag ligger der i min säng, ser jag genom det ena fönstret midt emot mig öfver sänggafveln bergen stå der bortom sjön med snötäckta spetsar och kammar. Det är råkallt i rummet, och jag kommer i en fart i kläderna. Det käns så öde inom mig i detta möbeltomma rum med nakna väggar och golf utan mattor; och den lilla svarta kaminen ser så svart och tom ut, som om det aldrig brunnit eld i den — man riktigt fryser vid dess åsyn.
\ 42:dra §:n i S r 2 föreslogsett tillägg till första stycket, så lydande: ett nytt Konungahus utkora, och den valde Konungen Regeringen tilli rädt. Bifölls. 43:dje §m. Häraf föreslog ConstitutionsUtskottet i S i 2 följande omarbetade redaction : Går Konungen i fält, Jorordne Han antingen Throrifoljar en, i händelse denne uppnått aderton dr, eller ock rnindst sex af StatsRådets Ledamöter, och ibland dem Justitiae StåtsMinistern att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver. — Afslogs. 4Q:de §:n Vid T809 och 1810 års Riksdag föreslogs, i stället för första Momentet, följande redaction: Riksens Ständer skola , i kraft af denna Grundlag, hvart femte dr sammankomma. Vid Riksdagen 1 S®9 och i? 10 önskade BondeStåndet den föreskrift, att BondeStår.dets Secreterare skulle vara Ofrälse man, Och trodde den fordringen ej böra anses obillig,' att BondeStåndet vid Riksdagens början finge välja tre medlemmar af Ståndet, bland hvilka tre Konungen förordnade en till Talman. llidderskapet och Adeln ansåg denna anmärkning böra förfalla. 53:dje §:n. Häruti föreslogs vid Riksdagen 1809 och 1810, i sjunde Momentet, efter ordet ”utarbeta” de fran Riksens Ständers Plena remitterade &c. samt efter orden ”ett Allmänt Besvärsoch OeconomieUtskott,” att i anledning af i Ständen väckta frågor, &c. — Bifölls. Uti Konungens Nådiga Proposition rSrs hade blifvit föreslaget att efter orden ”samt att granska de” skulle tilläggas inför Konungen förda Protocoll. Afslogs. 56:te §:n. Häruti föreslogs 1809 och 18! 0 att i tredje Momentet, efter orden ”sådana anmärkningar som,” skulle sättas: Ståndet prof. var hindra antagandet, och efter orden ”erhålle Utskottet del af” sä väl dessa som öfriga.
Enär uti staden Marstrand, som särdeles under de sistförflutna tio åren tilltagit i folkmängd, byggnader, handel och rörelse, tid efter annan hus och tomter från enskilde inköpts till utvidgande af der sedan år 1834 pågående befästningsarbeten å Carlstens fästning, samt härförutan stora i äldre tider till byggnadstomter använda platser blifvit med trädplanteringar prydda och anslagna till promenader för det stora antal badgäster, sorn hvarje sommar plägade besöka staden, till följd af hvilka förhållanden bristen på utrymme å den lilla ön, hvarå staden vore anlagd, numera vore så stor att man nödgades genom särdeles kostsamma utfyllningar i hafvet bereda plats och byggnadsgrund för ett nytt badhus, så har, under förmälan hurusom ofvannäinnde befästningsarbeten nu syntes vara så nära sin fullbordan, att de platser, som varit nödiga 172 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets Memorial, N:o 4, angående återlemnanöet af remitterad Motion, om tidsbestämmelse för Riksdagsmannavalen, blef detsamma till Handlingarne lagdt. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Vid uppläsning af Höglofl. Ridderskapets och Adelns Protocolls - Utdrag, af den* na dag, med underrättelse, att, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefve Jacob De la Gardie gjord framställning, Ridderskapet och Adela beslutit, det borde, i anledning af H. K, fl. Kron - Prinssessans lyckliga förlossning ja Trot. Utdr. d. si Jan. is»9. j»ed en Prins, Rikets Ständer, genom en stor Deputation, inför Hans Majit Konungen oell det Kongl. Huset frambära deras underdåniga yördnad och lyckönskningar uti en Adress, den Expsditions -Utskottet skulle anmodas skyndsamligen uppsätta, fann Borgare - Ståndet godt att uti detta Ridderskapets och Adelns beslut instämma, S. D. Instämde Borgare-Ståndet uti Hedervärda Bonde - Ståndets, denna dag, fattade be*lut, att anmoda Rikets Ständers samtliga Utskott, med undanlag af Stats * Utskottet, sorn redan iakttagit en sådan åtgärd, att, vid insändande till Stånden af de tryckta exemplaren utaf Utskottens Memorial och Betänkanden, låta dem åtföljas af skrifna missiver, undertecknade af hvarje Stånds främste Ledamot, äfvensom att dessa handlingar meddelas Stånden genom Utskottens Betjening, och icke genom de Boktryckare, som ombesörja tryckningen; hvarjemte Borgare - Ståndet till nämnde beslut gjorde det tillägg, att, då Utskotten äro försedde med lika talrik Cancellie - Betjening nu, som vid föregående Riksdagar, frikallelse för dem från skyldighet, att till Riks-Stånden afgifva skrifna och, på sätt Riksdags-Ordningen stadgar, undertecknade exemplar af Memorial och Be - P rot.