Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Directionen alt tillse och controlera iakttagandet af ifrågavarande förbud, än de flere andre, underordnade Tjenstemän vid Discont-Verken till elterlefnad meddelade, föreskrifter, men, efter Utskottets öfvertygelse, ej mindre Allmänhetens rätt, än Discont-Verkens säkerhet, måste blifva, i alla hänseenden, bäst betryggad derigenom, att den Tjensteman, hvars pligt det är att, å Directionens vägnar, samt i dess stad och ställe, emottaga Allmänhetens låne-handlingar och inbetalningar till Discont-Verken, icke får innehafva den dubbla egenskapen af Directionens Ombud och enskildes Commissionair, hvarigenom honom onekligen beredes ett lätt tillfälle att med enskildes medel betäcka möjliga balancer och eludera den redovisnings-skyldigaet, i hvilken han slår till Directionen; och då härtill kommer, att, vid de tillfällen, Directionen kan finna sig i behof af upplysningar från Kamererarens sida, desamma, så länge han är både Directionens Ombud och enskildes Commissionair, svårligen, om ej omöjligen, kunna tillerkännas den opartiskhet och tillförlitlighet, som i annat fall borde kunna påräknas; finnér Utskottet det vara både nyttigt och nödvändigt, att det förbud för Discont-Directionernes Ledamöter att vara enskildes Commissionairer, som finnes infördt i ofvanåberopade 4 §- af i83o års Reglemente samt 11 §. i i8a3 års reglementariska föreskrifter 4 BancoUtskottets Memorial N:o gi. för Låne-Contoren, hädanefter utsträckes till jemväl Kamererarne vid samtlige Discont-Vexken och Province-Låne-Contoren. I öfverensstämmelse med denna åsigt, och då Utskottet dessutom tror det vara angeläget, att, i de fall, der förbud meddelas, äfven utsattes den påföljd, hvartill den sig förfallen gör, som emot den gifna föreskriften bryter, hemställes härigenom, att å tjenligt ställe i nu upprättande
Den komme dessutom att för Allmänheten medföra en bestämd fördel i så måtto, att fonden genom den Ulligare omsättningen blelve jemförelsevis mera tillräcklig än förut och sålunda till gagn för ett större antal låne-behöfvande; och Utskottet hyser den föreställning, att fastighetslånen, i följd af den för dem medgifna låga ränta, skola fortfarande komma att med stor begärlighet i Banken sökas, äfven om, såsom Utskottet föreslår, nu föreskrifna inbetalning af 6 procent å ursprungliga lånebeloppet till 7 procent förhöjes. Såsom vilkor för belåning af stadsfastighet är föreskrifvet, bland annat, att den skall vara försäkrad antingen i Städernas Allmänna Brandstods-bolag, eller i Skånska Brandförsäkrings-inrättningen, eller, i Götheborgs Nya Brandstods-lörening. Som af dessa Inrättningar den sistnämnda, eller Götheborgs tiga Brandstods-förening, med förlidne års slut upphört, kommer densamma följaktligen att ur Banko-reglementet uteslutas från deri upptagna försäkringsgifvare; hvaremot och då Utskottet ansett sådana hus och byggnader i städerna utom Stockholm böra få i Banken belånas, som blifvit försäkrade i det sedan sistförflutna Riksdag bildade Försäkringsaktie-bolaget Skandia, föreskrift derom torde i Reglementet meddelas. Vid belåning af lius och byggnader skola dessutom iakttagas de särskilda föreskrifter, som finnas intagna i Usta Afdelningen 29 punkten af Kongl. Majlis Nådiga Kungörelse den 15 Maj 4 850.
I sakens så beskaffade skick och då förbindelsen för Casseuren Loström, att utaf sine enskilde tillgångar godtgöra Auctions-Verket den omtvistade summan häraf blifvit en följd, har Loström vändt sig till nuvarande BancoTJtskott, med anhållan och yttrad förhoppning, att af Rikets Ständers ädelmod och behjertande kunna vinna den ersättning, hvartill rättighet i laglig väg blifvit af högsta Instantien honom frånkänd. Banco-Utskottet har tagit detta ämne under sorgfälligt öfvervägande och får nu inför Rikets Ständer framställa sina åsigter derutinnan. Det är onekligen af mycken vigt för Ban - BancoUtskottets Betänkande!*. * 3 quen, särdeles i afseende på dess framtida trygghet mot ogrundade anspråk, att denna vidt utseende Rättegång tagit ett sådant slut, hvarigenom Banquens i författningarne förvarade rätt, att ej förpligtas till ansvarighet för ajidra medel än de, sorn i vederbörlig ord. ning finnas attesterade och bokförde, blifvit af Lagens högste Vårdare bekräftad I motsatt fall och om Kongl. HofRättens gifne dom i målet vunnit Kongl-. Maj ts nådiga stadfästelse, vore, i följd af ett sådant pr&judicat, ej allenast möjligheten af controll på Casseurernes, uppbörd oni intet gjord, utan.
Hr Sandströmer alt, under det så många och så ifriga försök göras alt nedsätta hans värde, icke hafva ådalagt större brister i utöfningen af det höga embete han bekiädt och de mängfalldiga bestyr, som tagit hans upmärksamhet i anspråk, än dem, som man nu med så mycken sorgfällighet, omtanka och begärlighet omfattat. Man har för vinnande af ändamålet att förmå Ständerne, det de skulle hos Konungen anhålla att högstdensamme ville ändra det beslut, som, tillstyrkt och kontrasigneradt af Hr Sandströmer, blifvit fattadt, icke aktat för rof att upgifva att de skol-elever m. fl., till hvilka en del af i fråga var. spanmål är anslagen, skulle rent af svälta ihjel (hette det) om de Den 10 Mar s. 305 de ej linge densamma in natura? jag ber att få fästa upmärksamlieten pä det faktiska förhallandel härutinnan: af de omnämnda 54j T:ne spanmål, utgår en del ifrån Umeå och en annan från Arnäs socknar, begge liggande vid stranden, circa 14 å 15 mil från Lycksele, från hvilka socknar spanraålen skulle hafva af cmottagarne hemtats. Nu är spanmålen ersatt till ett pris af 14 r:dr ngds T:n, och är det då väl tänkbart alt man icke för detta pris, som med de låga sädespriser i öfriga delar af riket varit rådande synes ganska högt, skulle kunna få spanmål i Umeå-traklen; vid segelled? — märken 14 r:dr för korn! Dessutom hörde jag nyss personer, som känna förhållandet, upgifva, att Lycksele skulle vara en af de förmögnaste socknar i hela norra delen af Sverige och således fråga visst icke upstä alt folket der skulle dö af svält. Sedan säger man, att det är ett faktum, det de 119 T:ne icke ärO indragne, såsom Hr Sandströmer tyckes med handlingar bevisat: man säger bara helt enkelt, alt detta är ett faktum, men utan att man lemnat bevis derpå.
(Sigill.) Ofverensstämmelseii med den i Akademiens Hufvudbok för år 1736, pag. 331—338, intagna Originalförteckning, med det undantag, att den derstädes använda fördelningen i fjerdingar och kannor här blifvit förändrad till den nu brukliga kapperäkningen, intygar; Lunds AkademieKontor den 19 Februari 1844. J. M. Löfmark. — 177 Extract af Kongl. Maij:ts Allernådigste bref till hans Hög Gref. Excell:ce Kongl. Råd och Prcesidenten i Högloft Kongl. Cammar-Collegium Hög välborne Ii:r Grefve Fabian Wrede, Dal. Slockholm den 17 Januari 1694. Först, hvad den begiärte Refusion widkommer för det som uthaf Communitetz anslagne underhåld intet har uthgådt, härrörande deraf at wij A:o 1690 wid General-Munstringen haf: anslaget några Rusthäld till förbättring 97 t:r 1 skp. Råg 142 T:r 4 skp. Korn af förhögningen på Cronotijonden i Norra Asbo och Bjähra Härader, hvilken förhögning tillförende Communitetet till underhåld har warit anslagit. Hafwandes fuller beme.-te Communitet Pro A:no 1091 niutit derföre wederlag, nren intet för d:se twenne senare Åhren 692 och 93. Så tillåte wij i Nåder at sådan Refusion för bemekte Åhr Communitetet må blifwa anordnat, uthaf några Restantier och öfverskåtz Medell i Skåne, hafvandes Cammereraren Adlersten såledz at inrätta indelningz wärket det man hwarken för i Alueller framdelis må behöfwa att röra förhögningen på d:se Cronotijonder, hvilka wij tilförende Communitetet hafva låtit anslå, emedan wij förnimma at Rusthållen på annat sät kunna få des fylnad. CAROLUS.
Här står: ”För ångfartyg, som ej eges af aktiebolag, betalas bevilln. efter 5 för hundradet af behållna inkomsten, inberäknad lästetals-afgiften”. När några bolagsmän icke finnas: så kan fråga om utdelning ej heller upstå. Följaktligen kan det uttrycket icke begagnas, utan det är rätt såsom här skett, att blott tala om behållningen. Frih, af Schmidt, Carl Joh. Georg. Jag anhåller att få instämma med Hr von Hartmansdorff. Hr Printzensköld: Jag får fästa Gr. af Ugglas upmärksamhet derpå, att samma ordalag som Utsk:s förslag till Bevilln:sFörordmn innehåller, återfinnas i nuvande 16:de § af BevillmsFörordmn. Följaktligen lärer det väl icke vara någon tvetydighet här, som bör föranleda till återremiss af §:n. Ifrågavande § blef uppå härefter framställd propos. bifallen. Vid upnämnandet af §:n 24, yttrade Frih. Palmstjerna: I 24:de §:n stå upräknade en mängd verk och inrättningar. Om R. o. Ad. godkänner denna g, så torde likväl icke vara något hinder att måhända något annat verk, till följd af de förut fattade besluten sedermera kan införas i denna §. Då §:n 27 mom. 1 förekom, yttrade Hr Printzensköld: Som denna § redan blifvit återremitterad af R. o. Ad. i anledn. af väckt förslag om förändring af ordalagen i begynnelsen af Usta morn., så torde R. o. Ad. nu dervid låta bero, och något beslut i anledn. af denna § icke vidare behöfva fattas. Frih. Palmstjerna: Om §:n är återremitterad, hvilket jag icke påminner mig, så hemställer jag om icke auktionister jemväl böra föreslås att uptagas ibland dem, som erlägga bevilln. för sin behållning af auktionsmedel. Derom har förut varit fråga och det tvistas ännu om, huruvida de böra påläggas bevilln. af provision pä auktionsmedel. För min del kan jag icke inse att derom finnes något stadgadt i denna Författning.
Dessa böter synas mig kanske nog dryga, men jemför man dem med de böter, hvarom här nu är fråga, då oriktiga uppgifter afgifvas, så skulle jag tro, ått de sednare stå «4 H. a6 202 Den ioOctober f. m. i alltför stort missförhållande till de förra. Det ena ur en uraktlåtenhet, som ganska lätt kan hjelpas, det andra förutsätter nära nog ett uppsåt, eller också en uppenbar vårdslöshet, emedan det måste vara ganska lätt att gifva en riktig uppgift. Jag skulle således tro, alt Ständerne, jemte det de till bestämdt belopp höjde dessa böter, borde bos K. M. anhålla om fastställelse på en sådan förhöjning. Man har här i bevilln.stadgan, likasom i den nästföreg:de, inryckt en mening, som har det felet att icke vara med rätta förhållandet öfverensstämmande. Här står nemi.: ”skolande dessa "böter, som aro desamma, hvilka uti särskild K. förordning, "angtde mantalsoch skattskrifning, äfven finnas utsatta" etc. Om orden "dessa böter” hafva afseende på ansvaret för den, som beträdes med oriktig uppgift, så får jag förklara , att några sådana böter alldeles icke finnas i 181 2 års kungörelse om skattskrifning bestämda. Der omtalas endast böter för den skattskyldige, som uteblifver från skattskrifningen ; för den skattskyldige, som underlåter att, inom viss tid efter det han inflyttat i en församling, anmäla sig hos församlingens pastor och aflemna sitt prestbetyg; för den skattskyldige, som, icke boende inom skatlskrifnings-districlet, underlåter att meddela uppgift på den egendom han inom districtet äger; men några böter för oriktiga uppgifter har jag icke i denna kungörelse kunnat upptäcka. Således är det en oriktighet , att man sagt dessa böter vara desamma, som i K. förordn. om mantalsoch skattskrifning finnas utsatta. Dessa ord hafva ej heller influtit i 1818 års bevilln.förordning. De hafva först blifvit tillagda i i8a3 års förordning. Orsaken dertill kan jag i sanning ej inse, och de måste hafva influtit genom något misstag.
Sig icke kunna bifalla hvad af Rikets Ständer härutinnan blifvit i underdånighet föreslaget. 8G. — angående öfverseende och förbättrande af Rikets åtskilliga PoliceFörfattningar m. m. 1824 den 14 September i underdånighet anmäld, och befallning gifven till Justitias-Cancelleren, att från ÖfverStåthållaren och samtlige Landshöfdingarne infordra nu gällande Police - Författningar och, efter skedd granskning af dem, med underdånigt Utlåtande, i anledning af hvad 32 Bil. t. /•’. St. Just. Ombtns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. Rikets Ständer föreslagit, inkomma; Äfvensom Kongl. Maj:t uti vissa punkter af denna Skrifvelse fattat Dess Nådiga Beslut och till Handelsoch Finance-Expeditionens underdåniga föredragning öfveriemnat frågan, rörande anmärkningsmål om redogörelse för Allmänna medel, emot Collegier med flere Verk, sorn endast inför Kongl. Maj:l voro redo skyldige. 87. — om ändring uti 25 Cap. 8 §, 27 Cap. g § Byggninga-Balken , samt 10 Cap. 16 § Rättegångs-Balken, i anledning af hvad Rikets Ständer föreslagit om upplnäfvande af Collegiernes Domsrätt i vissa mål. Föredragen den 17 April 1828 i sammanhang med den Allmänna frågan om en förbättrad organisation af Rikets Styrelse-Verk. Se N:o 75. Stockholm den x Octoher 1828. M. G. Danckwardt. Enligheten med Originalet intygar: Ex Officio Carl af Georgii. STOCKHOLM, P. A. .Norstedt & Söner, 1S29. FÖRTECKNING på de Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser vid Lagtima Riksdagen år 1823, hvilka inkommit till Handelsoch Finance-Expeditionen af Kongl.
S. D. Till Stats-Utskotlet remitterades ett af Guslaf Johansson från Kronobergs län ingifvet skriltligt anförande , .i Jernvägs-frågan, för att uti sammanhang med samme mans nästlidne pleni-sammankomst ingifne och till nämnde Utskott remitterade anförande i samma ämne behandlas. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 39, angående Riksgälds-kontorets förvaltning under den sedan början af 1855 och 1854 års Riksdag förflutna tid, biföll Ståndet Utlåtandet, utom i fråga om dels 23:dje punkten, angående upplåningen af de för jern vägs-anläggningar erforderliga medel och dels 28:de punkten, angående beviljade uppköp af Hypotheksförenings obligationer med kapital-rabatt samt för sådane obligationers uppköpande stadgade vilkor, beträffande hvilka punkter Ståndet godkände de af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret vidtagne åtgärder, men deremot ogillade Utskottets å pag. 27 och 31 af Utlåtandet gjorda anmälanden, så vidt dermed afsågs klander af Fullmäktiges berörde åtgärder; och hade Ståndet sålunda, för sin del meddelat Fullmäktige decharge för Riksgälds-kontorets förvaltning under den i Utlåtandet afsedda tid. S. D. Föredrogos och biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 16, i anledning af väckt motion, angående förändring af den genom lag Fastställda arfsordning, samt N:o 17, i anledning af väckt motion om förändring af 7 § i Ärfda-Balkens 12 Kapitel. S. D. Vid föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 53, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 51, lät Ståndet bero vid Utskottets anmälan och lade Memorialet till handlingarne; hvaremot samma Utskotts Betänkande N:o 54, i anledning af väckt motion i fråga om särskilda belöningar för skogsplantering å de s. k. Svältorne i Elfsborgs län, efter ånyo skedd föredragning, bifölls. S. D.
Och EkonomieUtskottets den 23 sistlidne April, i anledning af flere väckte motioner om en friare handel med Svenska Skogsproducter, samt om Productplacatets hvilande afgifne Betinkande, deruti Utskottet dels ansett frågan om en friare utskeppning af Svenska Skogsprodueter med främmande fartyg, böra utan någon bestämd önskan af Riksens Ständer, med full-! komlig underdånig tillförsigt, till Eder Kongb Maj:ts visa afgörande öfverlämnäs, endast med den underdåniga anhållan, att nyttig reciprocitet må erhållas emellan Sveriges och andra Länders handels-rättigheter, der den samma ej redan vore vunnen, dels ock funnit frågan om Product-Placatets upphgfvande äfven böra tiil Eder Kongl Maj t i underdånighet öfverlemnas, och således ett tillstyrkande af berörde ProductPlacats suspension nu vara öfverflödigt, då Eders Kgl. Ivlaj.t icke torde underlåta vidtaga denna åtgärd, enär Eders Kgl. Maj:t i nåder pröfj vade den allmänna hushållsoch handelsställningen densamma påkalla; men Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet hafva deremot beslutat, att hos Eders Kongl. Maj:t bestämdt i underdånighet anhålla, dels att alla Skogseffecter, äfven masteträd och gröfre bjelkar må blifva tillåtne att både med egna och främmande fartyg utföras, utan inskränkning uti dimensioner elier myckenhet; dock att E* ders Kongl. Majtt täcktes i nåder låta vidtaga de correctiver. hvilka emot missbruk af en för vidsträckt handel med ifrågavarande produeter kunde finnas nödige, dels ock att Productplacatet af den 10 November 1724 och Den 15 Jidit. Kongl. Förklaringen deröfver af dea 28 Febr, 1726 måtte blifva hvilande, intill dess Län. dets ökade production kunde medföra en för Riket mera fördelaktig utrikes handel.
Preste Ståudet. 27 30 314 3 4 5 G 7 3 7 174 233 91 91 l52 91 74 79 9l 1G3 1S7 42 74 19 V 10 9 18 19 Aug. b. 2 Sept. a. a. G Sept. b. 6 Juli b. G Juli b. G Juli b. G Juli b. G Juli b. G Juli b. G Juli b. G Juli b. 27 Maj a. a. 10 Juli b. 29 Mars å. 29 Mars i. b. 13 Maj b. 29 Mars b. 22 Juli b. 20 Juli b. 30 Sept. b. 15 Maj a. a. 7 Juni 11 j b. 15 Mars b. 22 Juli b. 14 Juni g. IG Aug. b. 2 Sept. a. a. 4 Sept. b. G Juli b. 6 Juli b. G Juli b. G Juli b. G Juli h, 0 Juli b, G Juli b. 6 Juli b. 24 Maj a. a. 10 Juli b. 23 Mars b. 28 Mars a. a. 13 Maj b. 23 Mars b. 22 Juli b. 23 Jall b, 30 Sept. b. 15 Maj’ . a. 3 Juni Borgare ståndet. b. 15 Mars b. 22 Juli b 14 Juni 19 Aug. b. 2 Sept. a. a. 6 Sept. b. 10 Juli a. 10 Juli b. 10 Juli h. 10 Juli b. 10 Juli b. 10 Juli b. 10 Juli b. 10 Juli å. 24 Maj a. a. 10 Juli b. 29 Mars b. 29 Mars a. a. 11 Maj b. 29 Mars b. 22 Juli b. 25 Juli b. 30 Sept. b. 17 Maj a. a. 7 Juni b. 15 Mars b. 22 Juli b. 14 Juni Bonde Ståndet. 16 Aug. b. 2 Sept. a. a. 4 Sept. b. 6 Juli b. G Juli b. 6 Juli b. 6 Juli b. G Juli b. G Juli b G Juli b. G Juli å. 24 Maj 1. b. 12 Juli b. 29 Mars b. 29 Mars a. a. 10 Maj b. 29 Mars b. 25 Juli b. 20 Juli b. 30 Sept. å. 15 Maj a. 5 Juni . b. 15 Macs b. 25 Juli b. 15 Juni u. Ultuna, anslag för Lundtbruks-institutet derstädes Svar på äterremiss n öfverlåtelse lill Institutet af Kronoparken Lilla Djurgården Ulriksdal, angående upphörande af Invalid iurättniugen vid Svar på äterremiss « • #
Samtelige dessa Samlingar borde på sätt ExpeditionsUtskottets vid 1818 års Riksdag den 2 Februarii afgifna och af samtlige RiksStånden bifallna Memorial föreslår, till skyndsam tryckning befordras; med de tillägg, att då sådane Betänkanden förekomma, hvaraf tryckta Exemplar böra bland samtlige RiksStåndens Ledamöter utdelas, Expeditionsutskott t ålåge efter tillkännagifvande från Utskotten, att ombesörja aldragningen utaf ett tillräckligt antal 124 ~ Den 27 October /. m. exemplar; att då tryckning i och för en sådan utdelning erfordrades af ett Betänkande, till hvilket tryckningen af den Samling det tillhörde, ännu ej hunnit fortgå; så kunde med detta Betänkande en ny afdelning börjas, försedd med löst titelblad, efter hvars slutade tryckning, den af Samlingens förra afdelning kom att fullföljas; att då flere Utskott afgifva ett gemensamt Betänkande, detta införes i den Samling det första i ordning varande Utskottets Betänkande tillhör; att i händelse ett eller flere särskildta Utskott skulle af Riksens Ständer tillsättas, dessa Utskotts Betänkanden i särskildta samlingar infördes; att till lätthet för både Bokhandlare som ombesörjer utdelningen af Bihangen och för köparne de åtföljande Tabellerne ovilkorligen förses med öfverskrift till hvad samling och sida de höra; att till vinnande af likhet i format emellan alla Samlingarne, antingen 1 :sta och 2;dra Samlingarne komma att i octav tryckas eller och jemte alla ds öfrige i qvart, på sätt hittils vanligen förfarits med de särskildt utdelade Exemplar af vissa Kongl, propositioner, Riksens Ständers Revisorers Berättelser o. s. v.; och slutligen att den Authorifet, sorn fått sig uppdragit tryckningen af andra Samlingen, mätte åläggas att innan Riksdagens början hafva fogat anstailt örn tillgång på nödige Tryckerier lör en skyndsam tryckning. 2:0. 1 af fe ende på antal Exemplar och pris.
Att förhöja skjutslegan i allmänhet och utan detta bestämda förbehåll, ansåg Utskottet vara att befordra det så mycket Öfverklagade skjutsbesvärets bibehållande, och att missleda hemmansbrukarens begrepp om verklig fördel af sin arbetskraft, samt derjevnte att försvåra entreprenaders tillvägabringande. Man borde således fast heldre begagna det kanske aldrig mer återkommande tillfället att medgifva denna förmon, såsom ett uteslutande vilkor för att en gång befordra den tvungna skjutsprasstationens upphörande och det frivilliga åtagandet af skjutsningsbestyret. En allmän tillökning af skjutslegan utan undantag skulle dessutom möjligen föranleda uppstegring i den lega eller de vilkor, som för foror eller forslingen af varor vanligen betingas, hvilket Utskottet trodde 12 yJllm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande, JV:o 26. skulle kunna förekommas, om tillökning endast medgifves att ega runi för entreprenad-skjuts till resandes förskaffande» emedan härigenom utmärkes förutsättningen af den grundsats, att man ansett sådan skjuts, der hästarne alltid måste vara lill hands för della ändamål och der fortskaffningssältet är skyndsammare, böra betalas högre, än en tillfällig forsling, som verkställes efter serskild öfverenskommelse och vanligen sker långsammare. Likaledes borde man härvid icke förbise ett annat v ig tig t ändamål, som ansågs alt med denna fråga slå i ett oskiljaktigt sammanhang, det nemligen alt de redan började forvagns-inrältningarne icke må motverkas medelst det gamla skjutsväsendets bibehållande och uppmuntran, hvarigenom nämnde inrättningar, såsom icke vinstgifvande, men väl förbundna med stora svårigheter och uppoffringar, skulle upphöra.
Ut skot tets Betänkande Nio 36. 9 samma fråga, hvilken da vunnit ej allenast LagUtskottets utan äfven Rikets Ständers tillstyrkande, hvarefter likväl Kongl. Maj:t skall vägrat förslaget sin sanction. Detta allt har Utskottet i öfvervägande tagit; Och hvad först angar Herr ContractsProsten Petterssons förslag , så får Utskottet dervid anmärka, a) att ansvarighetslag för publike Ombuds män redan finnes dels i Allmänna Lagen, 29 Can. 3 §. RättegångsBalken. och dels i de serskilde Instructioner och Reglementen , som för dem äro utfärdade; b) att för enskilde Sakförare ansvarig hetslag ej eller saknas, enär, utom det , att om dem gäller allt hvad Allmänna Lagen, i afseende på Syssloman i allmänhet, uti 18 Can. HandelsBalken stadgar, ej mindre åtskillige andra Lagens rum, isynnerhet 15, 39 och 3o Capitlen RättegångsBalken, än ock flere serskilde Författningar och deribland förnämligast Kongl. Brefvet den 1? Mars 1756, Kongl. Kungörelsen den 29 Junii 1773 och Kongl. Brefvet den 27 Maji 1801, innehålla såda - iLagUlikomtt Betänkande N:o 3G. ne ansvarsbestämmelser, som, efter Utskottets tanka, äro för ändamålet både tjefilige och tillräck l»se; c) att andra förordnanden , rörande en skilde Sakförares qvalification, än da, som I 15 Gap. 2 och 3 §§.
M:t dertill äskade 70,000 R:dr, utgörande tillhopa 186,824: 47* 4' derifrån likväl bör afgå hvad år 182g redan till desse föremål blifvit utbetaldt med 35,000 R:dr; samt återstoden i5i,824 R:dr 47 sk. 4 r:st., få, i rundt tal med 162,000 132 S t a t s - U t s k o 11 e t s R:dr till K. M:ts Nåd. disposition i omförmäldte afsecnden af RiksgäldsContoiret, på K, StatsContoirets requisition utbetalas. Och sora RiksgäldsConloirets tillgångar medgifva, att, på sätt Öfverlntendents-Embetet ansett nödigt, anslaget för Allmänna GarnizonsSjukhusct utgår inom en tid af 3 år; så föreslår Utskottet destohäldre det samma anslag inom berörde tid af RiksgäldsContoiret utgifves, som iakttagandet deraf blifvit såsom ett vilkor för dess tillräcklighet uppgifvit. Varandes härigenom besvarad Hr Estenbergs, P., motion, ang:de fortfarande anslag för Allm. GarhizonsvSjukhuset. Utlåtande öfver Hr LandtMarskalkens och Talmännens samt H11 Ordförandens i StatsUtskottet Förslag till vedergällning för Hemliga Utskottets Canzli och YaktBetjening. (Rgs.-A.) Till ETtskotlet har blifvit aflemnadt följande Förslag: ”Undertecknade LandtMarskalk och Taleman samt ”StatsUtskottets Ordförande hafva denna dag samman”trädt, för att, jemlikt 24 §•