Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Från Stats-kontoret har blifvit utbetaldt och af Chefen för Statens Jern vägs-byggnader till denna bana fördeladt: Kassabehållning Skuld till trafik-kassan . Skuld till Vestra Stamba nan från Göteborg Behållning af förrådseffekter. Reservpjescr, af Byggnads fonden inköpta för trafikens framtida behof och ersättning Behållning af Inventarierj oi >■ fl 'h O f-i P* cu förvaltnings - och redskap Summa Anslag och Inkomster. 1.500.000 4.355.000 Använde medel. 307.500 922.500 1,995,000 1,682,213 906,340 12,000 Tillgångar. Af ofvanstående summariska redogörelse inhemtas dels att af statsanslaget ännu skulle finnas oanvände 29,447 Rdr, och dels att, då skulderna till trafiken samt Vestra Stambanan från Göteborg afdragas, en behållning af 192,657 R:dr återstår i materiel och inventarier. 4 Bil. till Stats-Utskottets Utlåtande A :o 86. Sodra Stambanan frän Fahlköping. I Anslag och Inkomster. 1 .. - Använde medel. Tillgångar. Skulder. Statsanslag vid 1857 års riksdag För arbeten o. diverse under 1858 i -g /Dito dito dito 1859 aj» Inventarier :g « Gemensamma förvaltnings% 2 kostnader Af Vestra Stambanan från | S Göteborg under år 1858 S o emottagne Inventarier . Dito dito 1859 dito Af denna kalkyl synes, att endast 36,012 R:dr af denna banas anslag blifvit använde pä andra delar af jernvägs-byggnaderna, men hvar och på hvad sätt kan icke förr än i 1859 års Bokslut blifva synligt, Bilaga till State-Utskottets Utlåtande N:o 86. It. Pro Memoria, rörande det vid Statens Jernvägar antagna byggnadssystem. med särskildt afseende å 'öjverbyggnaden och rörelse-materielen.
På denna åtgärd vänta sig rusthållarne ett nådigt afseende, då den minsta undersökning skall rättvisa foget af deras klagan, mr-i då Konungens afsigter i detta mål ej ännu blifvit bekanta, anser man sig i afvagtan derå, äfven böra fästa Riksens Ständers uppmärksamhet å ämnet, för att möjehgen kunna bereda sig deras kraftiga medverkan, att förhjelpa rusthållarne i Nerike till åtnjutande af ett bättre tillstånd. Då nu bättre gynnande och för hästafvel» mera tjmlige provincer, såsom t, ex. Osteroch Westergöthland, till följd af Regeringens proposition fått emot vacanceafgift för hästen, förvandla sin rustningsskyldighet till knecktehäll, så är min begäran att Nerikes Rusthållare måtte förunnas en lika förmån , då vi säkerligen utan undantag skola ingå uti att för hästefriheten betala samma afgift, sorn derföre af rusthållarne i Österoch Westergöthland betalas. Jag föreslår äfven, att denna Infanteritrouppe då blefve sammanslagen med Nerikes InfanterieRegemente, som behöfde denna förstärkning och hvarigenom en ansens lig besparing uti befälslöner skulle vinnas. Till det osammanhängande uti våra militaireorganisationer lärer utan tvilfvel kunna hänföras, att en så obetydlig Cavallerietrouppe s«m LifRegementets Husar»r af 500 man, skall 734 Den *4 Februarii. vara. formerad! på 8 Sqvadroner för att såmedelst upptaga ett befäl af 3 Regementsofficerare och 8 Ryttmästare, som är mera än dubbelt det befäl, som till samma styrka bestås uti andra länders arméar; och då säkerligen intet land ar i större behof än vårt, utaf indragningar och besparingar i Statsutgifterna, så må man undra, att sådane förhållanden så länge varit oanmärkte; hvadan de öfver. lemnäs till ett upplyst StatsUtskotts bepröfvande. August Anckarsvärd.
Sånrörelfe mot inteckning i faft egenbom, må förlföjaé till 5,500,000 9v:br, beruti inbegripna 220,000 9v.bt af ben för ©fifteö od) Dblingö* lån I)ittillö jlabgabe €irfulationö*fumma 300,000 9v:br, forn, till följb Deraf, nebfätteö tifl 80,000 9i:br. 8:o Sitt af bet fålunba till 5,500,000 9v:Dr foröFabe £trfulationé*fapitafet för utlåning på faft egenbom 500,000 9v:br må få förbelaé att, på fatt l)ittillö roarit flabgabt, 84 af 100 äro beräfnabe för inteckningar i egenbom å lan bet odj 16 af 100 för intecfningar uti f)itö od) jörb i ©täberna utom ©tocFbotm, men af be öfriga 5,000,000 9v:br, enär Deruti finnes? inbegripet bet från ©fif» tefc od) Oblingö4ånfonben öfmerfpttabe belopp af 220,000 9c:br, Igrilfet f>it 21 r pant, bera lån föfetf, befmärab meb inteckning, äganbc för* månövätt framför bet föfta lånet, afDrageö beloppet af famma inteckning, jemte tre årö ränta berå, från ben bel af tapering&rävbet, l>n>arutöfn>er lån icke får mebbelaS. 10;o
Afsigten, fastän stridande mot begreppet om rätt, kunde vara god under synpunkten afallmän nytta, den tid sådana utvägar tili jordbrukets och näringarnas förseende med nödige arbetare först vidtogos; men, sedan folkmängden i flera af Rikets provinser, om just icke öfverallt, så tilltagit, att icke alla personer, som äro arbetsföre och ledige, kunna få laga tjenst eller den ständiga sysslosättning, som, efter orden taget, ger laga försvar, kan samma afsigt icke mera uppnås; och ändamålet med den höga beskattningen å mantalsskrifne personer, som arbeta för dagspenning, måste följaktligen härutinnan förfelas, hvaremot samma beskattning tydligen bidrager att försvåra utkomsten för dessa samhällets mest vanlottade medlemmar. Af sådana skäl föreslår jag vördsamt, att dessas bevillning efter 2;dra artin måtte jemkas och nedsättas till det möjligen minsta belopp, som, vid hillig jemförelse af deras ställning och förmåga, men utan andra biafseendan, kan böra dem rättvisligen åsättas; — anhållande jag om remiss härå till R. St:s Bevilln.Utskott. 3. Den härjande eldsvåda, som i October 1834 nästan totalt ödeläde Wenersborgs stad, väckte under då påstående riksmöte ett ömt och välvilligt deltagande, hvilket äfven hade till följd, att R. St. benäget anslogo åt staden, såsom lån, ia5,ooo r:dr till understöd för enskilde tomtägare vid de Den 2g Februari e. m. nedbrända liusens återuppbyggande och 9.5,ooo r:dr förstadens allmänna byggnaders återuppförande, nied villkor att dessa summor skulle få begagnas räntefritt i 5 år, eller intill den i Juli det innevar., oell sedan godtgöras med åtta proc. årligen, nemi. fem såsom ränta, och tre såsom amortissement af capitalet, samt att de nya byggnaderna skulle uppföras af sten eller annat slikt ej eldfarlig! ämne.
Då Regeringsformen är den äldsta af våra grundlagar, var väl denna §:s lydelse vid Regeringsformens fastställande fullt riktig; men rätteligen hade densamma bordt vara endast provisorisk, och, sedan öfriga grundlagarne blifvit fastställda, utbytas mot en af annan lydelse. Bih. till R. St. Denna anmärkning är Ijkväl icke den väsendtligaste; en annan af vida större vigt erbjuder sig. Orden: »denna Riksdag* häntyda ovilkorligen på den riksdag, som hölls åren 1809 och 1810; men af de grundlagar, som då fastställdes, hafva så väl Successions-ordningen af den 18 December 1809, som Tryckfrihets-förordningen af den 9 Mars 1810, upphört att vara gällande samt ny Successions-ordning och ny Tryckfrihets-förordning blifvit antagna. Efter ordagrann tolkning af §, skulle likväl förstnämnde tvänne grundlagar ännu ega full gällande kraft. Genom uteslutande af orden: *vid denna riksdag komma att,* har det synts Utskottet, som skulle de anmärkta oegentligheterna undanrödjas och full tydlighet och bestämdhet i uttrycket åstadkommas; och får Utskottet således till Rikets Ständers grundla gsenliga behandling vördsamligen framställa följande förslag till ändring uti Regeringsformen. § (nuvarande lydelse). Såsom Grundlagar skola anses: denna Regeringsform, samt den Riksdags ordning, den Successions-ordning och den Förordning om en allmän Tryckfrihet, hvilka, i öfverensstämmelse med de grundsatser, som i denna Regeringsform bestämmas, Riksens Ständer och Konungen gemensamt vid denna riksdag komma att fastställa. Stockholm den 27 Februari 1860. 85. (den föreslagna lydelsen). Såsom Grundlagar skola anses: denna Regeringsform, samt den Riksdags-ordning, den Successions-ordning och den Tryckfrihetsförordning, hvilka, i öfverensstämmelse med de grundsatser, som i denna Regeringsform bestämmas, Riksens Ständer och Konungen gemensamt fastställa, Konstilutions-Utskotlels Memorial N:o 10. 11 N:o 10.
4, om tillökning i anslaget till Chalmerska slöjdskolan i Götheborg, 19 mom. 3, angående ersättning till Statskontoret för åren 1849 och 1850 förskottsvis utbetalde 5600 Rdr i och för Navigations-skolan i Stockholm; 20, 21, Litt. a), 22, 23, 24, 25, 27 och 28 biföllos. Punkterne 13 och 26 lades till handlingarne. Punkterne 18 mom. 2 Litt. a) angående anslag till inrättande af Tekniska Elementarskolor, och mom. 3 i samma punkt, 19 mom. 1 och 2, angående dels afstyrkt anslag till Stockholms Navigationsskola, dels anvisande af 2800 Rdr till denna skola för innevarande år, samt 21, Litt. b~), om afstyrkt anslag till inrättande af Navigations-skola i Westervik, återremitterades. N:o 88, angående regleringen af utgifterne under Riksstatens Sjunde Hufvudtitel. 10:e punkten lades till handlingarne, hvaremot utlåtandet i öfriga punkter bifölls. 852 Prot.-Utdrag den 26 April 1851. Den 26 April. Från Högv. PresteStåndet. S. D. Föredrogs ånyo Siats-Utskottets utlåtande: N:o 89, angående regleringen af utgifterne under Riksstatens Åttonde Hufvudtitel. lia och 4:e punkterne, sednare delen af 34:e punkten, som angår ifrågaställd förhöjning uti anslagssumman till Orthopediska Institutet, samt den del af 37:e punkten, som rörer anslag till Kanslirådet Krutmeijers gravyrsamling, återremitterades. 40:e och 45:e punkterne lades till handlingarne. Och blefvo de öfrige delarne af Utskottets ifrågavarande utlåtande af Preste-Ståndet bifallne. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets utlåtanden: N:o 85, angående reglering af utgifterne under Riksstatens Fjerde Hufvudtitel.
Älägges denna ansvarighet med beräkning derpå, att deu verkligen skulle komma att tillämpas, så kan ingen annan erhålla understöd af den säd eiler de penningar, som anslås, än de hvilka verkligen kunna återbetala det erhållna understödet. Göres derpå icke afseende, så blir förhållandet såsom oftast och nästan utan undantag visat sig inträffa, att när det kommer till liqvid, så slippa de att betala, som ieke kunna betala. Jag tror således, att det bästa vore, alt rent af förklara, att en viss summa får lemnäs åt dem, som icke kunna återbetala; ty då skulle det verka derhän, att sädén endast ullemnades åt personer, som icke kunde återbetala hvad Staten förskjöt ål dem, eller snarare, att man så slällde.liil, att säd tillhandahölls inom de orter, der behofvet existerade, hos enskilda personer, och då skulle commuuernes medlemmar, som kunde betala, icke få något af Slaten, hvaremot de skulle säkerligen få credit hos den enskilde personen, som hade åtagit sig alt hålla säden tillhanda. Jag tror det i flere afseenden vara nödvändigt, att säden utan anspråk på återgälda u - Den 9 M a j. 417 dande lemnäs. Man säger, att de behöfvande kunna arbeta och derigenom förtjena hvad de behöfva; men man bör dervid ihågkomma, att vanligtvis, när nöd inträffar uti en ort, den svåraste liden är början på våren, och då är oftast förhållandet sådant, att något lämpligt arbete icke kan påfinnas, hvarmed man kan sysselsätta dem. Jag får således förena mig med den föregående talaren uti det yrkande, att R. o. Ad. mätte vidblifva sitt redan fattade beslut. Frih. Palmstjerna, Nils Fredr.: Jemte det jag för enar mig med de föregående talarne, har jag egentligen begärt ordet, blott för att i R.o. A:ds prot. få i största korthet nedlägga min tanka om undsättningsväsendet i allmänhet. Förmodligen blir denna tanka begrafven i prot.; men äfven fröet utsås i jorden och förblifver der begrafvet, om, för mötande hinder, det ej förmår att skjuta brodd.
Jag medger visserligen att det varit lämpligast om den värde motionären med denna sin anhållan vändt sig uuderdånigst till K. M., sorn då hade kunnat, i fall han dervid fäst något afseende, anbefalla regnscheferna att ålägga regementsskrifvarne att, efter öfverenskommelse med kronofogdarne, hälla sina upbördsstämmor på samma tider som desse; men som nu ärendet blifvit representationens pröfning underatälldt, tror jag det vära klokast att i Utskits beslut låta inflyta den mellanmening, hvarigenom det komme att få följande ordalydelse: »att K. St:r måtte i und. skrifvelse anhålla, att K. M. täcktes, på sätt honom lämpligast synes, tillse, huruvida genom förändring i upbördssättet af indelta räntor och kronotionde anslagen till militära tjenstemän inom de nordliga provinserna någon lättnad i berörde besvär må kunna beredas». Med den af mig nu föreslagna förändring anhåller jag 0111 bifall till Utskits Betänk. Hr Nordenfelt, Enar: Med ani. af det myckna klander, som här blifvit uttaladt mot Utsk:ts Betänk., tager jag mig friheten uplysa orri sättet huru detta beslut inom Utsigt tillkommit. Från Hederv. BondeStit hade nemi. till Ekon.Utsk.-t blifvit remitterad en, af en ledamot från de norra orterna derstädes väckt motion, hvaruti han fästat Ständernas upmärksamhet på det besvär, som upkotnmer af det olika upbördssättet för Kronans inkomster och militära tjenstemäns indelta löner. Han föreslog äfven, till fifhjelpande af detta besvär, att antingen regement,sskrifvarne skulle åläggas verkställa den kontanta upbörden på srtmma tid och orter, sorn kronofogdarne höllö upbördsstämmor, eller ock att dessa upbörder förrättades af häradsskrifvare!! och sedan antingen direkte eller genom Landtränteriet eller Landskontoret levererades till in delningshafvarne. Utsk:t fann denna hans begäran ganska billig Den 18 April.
Uldr d. j7 Mars 1834 i anledning af erhållen återremiss å- Betänkandet N:o 2, rörande Talmännens ersättning för egne Riksdagskostnader, Klubbkostnaderne, samt aflöningen lill Ståndens och Utskottens Cancellier, i sammanhang med Hedervärda Bonde-Ståndets i samma ämne den i3 dennes fattade och genom Protocolls-Uld ra g meddelade Beslut, hvilket äfven Med-Stånden blifvit inbjudne att i) i 11 ärla, biföll Preste-Ståndet den af Stafs-Utskottet föreslagne ti ilökningen för Bonde-Ståndets Secreterare, och förklarade sig icke kunna deltaga i Hedervärda Bonde-Ståndets beslut.. Från Vä 11 o fl. Borgare-StAndet. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 22 sistlidne Februarii, angående det vid sisla Riksdag framställde förslag till en ny stängselförordning, uti hvilket ämne Herr S. D. Föredrogos å ny o 1:0 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 12, i anledning af Kongl. Majtls Nådiga Proposition, om afskrifning af en i Salpeterfondens-räkenskaper balaneerad summa, utgifven såsom lån lill Carl Gustaf Stads Gevärs-Factori; återremitterade'; 2:0 Stats-Utskottets Utlåtande N:o i/j, i anledning af Arrendatorn utaf Svartsjö Kungsgård f. d. Grosshandlande! Herrman TVeners ansökning om nedsättning i arrendet; återremitterades; 3:o Lag-Utskottets Utlåtande N:o 1, i anledning af Herr Fredrik Leonhard Rvsenqicists motion, om ett tillägg till 1 Cap; 2 §.
Förvaltningens egne Räkenskaper ulan, men de öfrige Verkens med anni ii r k n in gar. Enligt de afslutade Ilufvudköckerne, hafva Inkomster och Utgifter för Debet. Ingående Balance. Uppbo 1 d. Statsanslag för året å 4:de II11 lvu d-Ti teln 1,146,447: 16. — I.rsä^tning af p:de Hujfvud-Titeln för utbetaldt förskott , 1,000: I orre årens bebållne och åter-levererade medel i3,6op: 42> 5. lil! serskilde behof an viste medel 66,291: 14- 3. Ersättning al Convoij-Commissariatet för expeditionen till Atlantiska hafvet och kusten af Södra America med Fregatten af Chapman, år 1831 10,000: Interims-Uppbörd . 2,653: 20. 9. I 1 vte Häftet. 3- Stnts-Viskottets•< Berättelse ■ Nu 344*: Utgående Bålånce till år i83a.. Skuld föi’. intagne medel lill accords-ersättniognr* 2,58 a: 45. i. Summa. x ,498,001: 13. s; Cretlifi . Ingående Balancc från Alf i83o. Skuld för. låntagne medel lill. Accords-ersättmiigar . Utgifter-för Förvaltningen.samt Fioltan: .aflöning - Flotta xis nybyggnad och underhåll .. .. .. 1'yringarnes underhåll Fxercice med Flottans bemanning. öföruisedde utgifter . .. , Skrifmaterialier och Expenser lieseochTraetamenlspenningar. Af förre årens besparde medel under-diverse Titlar Af andre för serskilde behof anslagne medel . Extra ordinarie afskrifning Ifehåltne medel och .fordringar *- T Summa i4q3,oo-i; i3,. 1.
Öfverskotten och bristerne på StatsMedelsUppbörden, samt Restantierne derå; — dels Utgifterne enligt RiksStaten: huru desamma utfallit, 1 jemförelse till den upprättade Statsregleringen, med Brister eller Besparingar; huru liqviden med RiksgäldsContoret om Öfverskotter och Besparingar blifvit verkställd; hvilka utgifter blifvit anvista på Öfverskotten å StatsVerkets Inkomster; huru mycket anordnats utom Stat; samt sluteligen huru till 1828 års slut förhållandet med de emot framdeles ersättning eller redovisning af StatsMedlen utbetalde förskolter, dels för äldre åren, dels och sedermera, sig visat. RiksgäldsContorets bidrag, till fyllande af StatsVerkets behof 1,803,800: Lefvereringar från Diverse Verk till StatsVerkets Cassor 64,614:25. — Besparingar och Reservationer å Stats-anslagen 184,555: 37. 1. Utgifter utom RiksStaten: Återbetaldt Lån för Bruksoch Sågverks-ägare i Wermland 250,000. Utbetalningen af influten ränta å samma Ian .. 8,740:29. r. 258,740:29. 1. RiksgäldsContorets andel i Öfverskotter och Besparingar för år 1825 450,557:32. 5. Återlyftade depositioner 555,454: 4-l0* Lefvereringar till Diverse Verks disposition 2,995,950: 18. 3. Asf mindre Creditivet lyftadt . 564,015: 2. — Influten ränta 281: io.— Depositioner 467,550:47. i.
Nto 21, i anledning af väckt motion om stiftande af en lag angående serskild nämnd för bestämmande af skadestånd i hvarjehanda fall. S. D. Föredrogos och lacles till handlingarne Lag-Utskottets, den 23 dennes f. m. på bordet lagda Memorial: N:o 22, i anledning af återremiss utaf Lag-Utskottets Betänkande Nto 9, öfver väckt 256 Prot.-Uldrag den 30 April 1851. motion om förändring af det uti 17 kap. 16 § Rättegångs-balken föreskrifna formulär till vittnesed; och N:o 23, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 13, öfver väckt fråga, angående dels förändring i ordningen för val till Härads-nämnd, dels och minskning i det antal nämndemän, som fordras för fullsuten rätt. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Remitterades till Stats-JJtskottet Kongl. Majtts nedanstående till Rikets Ständer aflåtna nådiga propositioner och skrifvelse: l:o angående Hospitalernes förbättring oell underhåll; 2:o angående provinsen Jemtlands rotering; och 3:o angående väckt fråga om det i kronans förråd befintliga äldre, till krigsbruk oanvändbara kruts omarbetande till bergskrut. S. D. Remitterades till Stats-Vtskottet en af Doktor Grafström, med stöd af 56 § Riksdags-ordningen, väckt motion, angående anslags beviljande för inrättande af en Landtbruksskola i Norrland. S. D. Beträffande 4 punkten biföll Ståndet Utskottets tillstyrkande, att anslagssumman 1,200 Rdr lill Professor U, J. Schlyter må fortfarande utgå, under den tid nu förestående statsreglering blifver gällande, hvaremot Utskottets i denna punkt föreslagna underdåniga skrifvelse t;/l Kongl. Maj:t; afsloys. Vid Utskottets hemställan i 47 punkten lät Ståndet bero. .. Öfrige punkter biföllos.
Theaterns organisation och förvaltning, för att deruti åstadkomma sådana förbättringar, hvarigenom Kongl. Theaterns ekonomiska bestånd måtte utan ökning af dess nuvarande tillgångar betryggas och dess syftemål såsom konstoch bildningsanstalt befordras. 12:o Beträffande öfriga till 7:de Hufvud-titolu hörande ordinarie anslag, i afseende hvarå någon förändring hvarken blifvit af Kongl. Maj:t äskad eller eljest ifrågakomma, får Utskottet hemställa, att samma anslag måtte i den blifvande nya Riks-staten med oförändrade belopp uppföras, dock att, till jemnande af Hufvud-titelns slutsumma, förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser ved rn. m., som för närvarande utgör 18,644 R:dr 94 öre, ökas med ett belopp af 35 R:dr 84 öre; kommande, i följd af hvad Utskottet uti förestående punkter föreslagit, Hufvud-titelns samtliga till ordinarie stats-regleringen hörande anslag, på sätt hosföljande tabell närmare utvisar, att uppgå till 4,200,300 R:dr. Då Hufvud-titelns summa, enligt nu gällande Riks-stat, utgör 5,532,400 R:dr, visar sig således här en tillökning af 867,900 R:dr; — hvarvid dock bör iakttagas, att beräkningen af Postoch Tullverkens omkostnader är af Utskottet, enligt Kongl. Maj:ts nådiga framställning, förslagsvis upptagen till 872,500 R:dr högre än de nuvarande anslagen, utan att någon ökad utgift härigenom i verkligheten uppkommer; — och blifva Hufvud-titelns öfriga anslag deremot, enligt Utskottets nu afgifna förslag, minskade med 3,600 R:dr. 13:o Stats-U(skottets Utlåtande N:o 94. 9 13:o
Svenska samhället har i detta fall icke sagt något annat, än alt det står öppet för en hvar, alt utöfva den Religion, i hvilken han blifvit upfödd; men alt den Lutheran, som icke finner sig tillfredsställd med det sätt, hvarpå Guds heliga ord här i landet läres och tydes, 186 Den 16 Juni. skall lemna Riket, för ali söka sig något annat samhälle, som bättre anstår honom. Det finues likväl en hårdhet i denna lag, hvilken jag för min del icke gillar, men som dock är af underordnad vigt. Det är stadgandet att den, sora affaller från vår lära, skall mista rättigheten att taga arf här i Riket. Han må, efter min tanka gerna förblifva berättigad till den egendom, som kan honom tillfalla, blott vi slippa honom. Således vill jag icke bibehålla denna del af straffbestämningen. Men då Lagölsk. icke föreslagit någon ändring härutinnan, och jag icke finner det rådligt, att genast föreslå ändrad ordalydelse, anser jag det vara bättre att godkänna Betänk., sådant det är, än alt genom en återremiss föranleda nya strider. Slutligen, och med anledn. af det myckna talet om olagliga förföljelser emot olika tänkande, anser jag mig böra yttra, det jag icke tror, någon hafva blifvit olagligen dömd till ansvar för brott mot våra lagar i förevartde hänseende, utan att en hvar, som ådragit sig straff derför, har att skylla sig sjelfva. När våra affällingar dessutom höra den Embetsman, som främst är satt att vaka öfver dessa och andra lagarnes efterlefnad, här höja bifallsrop till dem, som påyrka deras uphäfvaode, så mätte affällingarne icke hafva mycket att frukta. Jag anhåller om bifall till den nu föredragne delen af Betänk. Hr af Sillén, Abraham Wilh.: Tidens religiösa fråga, framträdande såsom opposition mot
Jag kan e) föreställa mig att nägon af Ne» spective Utskottet skulle wid ett noga och opartiskt ef» terstnnande bestrida Allmänna Magazins - och äfwm Krono-Bränneri-Jnrättningen uti de nämde Städer, Stockholm, Götheborg och Carlscrona, dä de för all» mänt wäl äro sä högst nyttiga och nbdwändiga, bäde att underhälla Spannemäls-pnsen och förekomna hungersnöd. Men wid en fri och allmän Bränwins-brätt» ning, torde jag fä göra en erinran: skall BränwittS» bränningen kallas fri och allmän, bör ingen underläkt, Tredje Band. S2, S3. ak 402 Den 14 September. af hwad ständ och yrke dm wara mä, kunna ukestutaS» utan hwar och en, som ästundar, anmäler sig och skattar» dör dertill hofwa rättighet. Alla utskylder till Kronan, ärv för att underhälla Staten, de wä sä namn af B^änwinsskatt eller annat. Ju flere som bidraga, ju bättre afhjelpcs Kronans behof. Jag kan ock icke fima, hwarföre icke uti en Fri Stat, hwar och cn s''i undcrsätare ej skulle fä äga rätt, pä hwad sätt son, hälst, att rcdligen >bka sin förkofran. Undersätens winst är Statens winst.