Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid sådant förhållande beslöt RiddarhusDirectionen, att Utredningsmännens skrift skulle communiceras StatsCommissarien af Wåhlberg med anmodan, att yttra sig deröfver i samman, hang med svar å RiddarhusDirectionens Proto - tfa Den »I Augusti e. m. collsUtdrag ef den 28 November 1821, och RiddarhusSecreterarens till följd af Directionens beslut den ‘i Mars 1822 aflåtne Promemoria, rörande ifrågavarande Protocollers bqviderande. 1822 den 28 November-, aflemnade StatsCommissarien af Wåhlberg sin förklaring; hvarefter Directionen ansåg, på de skål den 8 Maj 1819 blifvit anförde, sig icke kunna, på 6ått StatsCommissarien uti berörde skrift föreslagit, af egen myndighet reqvirera medel till godtgörande af Boktryckaren Grahns och Gadelii Sterbhus’ fordringar, utan syntes, i afseende på redovisningen för omkostnaderne vid sista Riksdag, hvilken redovisning StatsCoinmis. sarien förmålt sig åligga, det vara för Stats. Commissarien sjelf af vigt, att så skyndsamt som möjligt, Vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom f. d. ExpeditionsSeereteraren Rothlieb kunde förmås, att för hvad han uppburit visa redo, då såkrast kunde utrönas, huruvida han saknat medel att betala de räkningar, som nu voro i fr£,£a; °tn hvilket beslut StatsCommissarien af Wåhlberg genom Utdrag af Protocollet skulle underrättas; och fann RiddarhusDirectionen vid sådant förhållande sig icke kunna med den af Utredningsmännen i Gadelii Sterbhus, uti ofvan omförmåite skrift, fordrade betalning taga någon befattning; hvarförutan RiddarhusDirectionen förordnade, att uti den blifvande Riksdagsberåttelsen borde i korthet anmälas de särskilda åtgärder och beslut RiddarhusDirectionen, rö - Den 14 Augusti ft m, 169 rande Protocollstryckningen tid efter annan vidtagit. Bilagor till PleniProtocolIet för den 14 Augusti förmiddagen.
Och skolen ställa eder rundt omkring Konungen, och hvar och en med sine värjo i handene; och ho som kommer in emellan väggarna, han skall dö; så att I ären när Konungen, då han ut och in går. Och de öfverste öfver hundrade gjorde allt det Presten Jojada dem budit hade; och togo sina män till sig, som på Sabbathsdagen uppå gingo, med de som på Sabbathsdagen af gingo, och kommo till Presten Jojada. Och Presten fick höfvitsmännerna spetsar, och sköldar, som hade varit Konung Davids, och voro i Herrans hus. Och drabanterna stodo omkring Konungen, hvar och en med sine värjo i handene; ifrå husens hörn på högra sidone, allt intill det hörnet på den venstra, intill altaret, och till huset. Och han lät Konungens son komma fram, och satte ena krono på honom, och tog vittnesbördet, och gjorde honom till Konung, och voro glade, och klappade händerna tillhopa, och sade: Lycka ske Konungenom! Och då Athalja fick höra ropet af folket, som lopp dertill, kom hon ut till folket i Herrans hus; Och såg till, si, då stod Konungen invid stodena, såsom sedvänja var, och sångare och trummetare när Konungenom; och allt folket i landena var gladt, och blåste med trummeter. Då ref Athalja sin kläder, och sade: Uppror, uppror. Men Presten Jojada böd de öfversta öfver hundrade, som voro satte öfver hären, och sade till dem: Hafver henne utu huset i gården; och om någor följer henne, han dräpes med svärd; ty Presten hade sagt, att hon icke skulle dö i Herrans hus. Och de båro händerna på henne, och hon gick in på den vägen, som hästarna till Konungshuset gå, och vardt der dräpen. Så gjorde Jojada ett förbund emellan Herran, och Konungen, och folket, att de skulle vara Herrans folk; desslikes ock emellan Konungen och folket.
(Bilag, till 4'-de Hufy.Tit.) Utlåtande, angående väckt motion om tillökt anslag för Upsala Ridskola. (U. A.) X Memorial, som till Utskottets utlåtande från Högv. PresteStåndet blifvit remitteradt, har Professoren Geijer * 246 Stats-Utskottets anmält, att sedan, till följd af R. St:rs Beslut år 1810 och K. M:ts derpå grundade Nådiga Bref den 3o November samma år, det Upsala Academies Stallstat dittils bestådde Anslag af 910 R:dr 32 sk. blifvit stäldt till indragning, och Consistorium Academicum, som i ämnet ej fått tillfälle sig förklara, till Academiens då varande höge Canzler H. K. H. KronPrinsen, nu H. M:t Konungen inkommit med underdåniga föreställningar; så hade Academien blifvit anbefald, att tills vidare förskottsvis, intill dess den för Academien tillamnade nya Staten hunne regleras, utbetala nämnde summa, hvilken sedermera ock endast tills vidare och till dess på Kronans Stat något bidrag dertill kunde vinnas blifvit genom i8a3 års Stat för Academien faststäld till ökadt belopp i,45o R:dr E:co; att till denna utgift ytterligare kommit kostnaden för de i Upsala stationerade Strömsholms Stuteri tillhörige Hästars utfodring och skötsel, sedan det äldre bruket, att hästar ifrån K. M:ts HofStall tillika med nödigt fourrage årligen till Upsala Ridskola försändes, upphört, enligt K.
Två — 33 — Två Ledamöter yttrade skiljaktig tanka, deri åberopas det förhållande, att förmyndaren hade blifvit af vederbörande Rådstufvurätt förordnad, med åliggande att den omyndiges rätt och bästa vid aila förefallande tillfällen lagligen iakttaga och bevaka, utan att af domstolen härvid blifvit stadgadt, att förmyndaren skulle med fadren eller någon annan dela lörmyndarebelättningen; och hade fadren väl sedermera åberopat, vid bouppteckning efter hustrun, ett makarna imellan upprättadt inbördes testamente *), hvarigenom den efterlefvande blifvit berättigad för sin lifstid vara orubbad i boet, men då fråga om afvittring uppstått, träffat med sonens förmyndare den ofvan anförda öfverenskomnielsen; vid hvilket förhållande och enär således det penningebelopp, som blifvit antaget utgöra den omyndiges mödernearf, befanns, när lädren är 1845 afträdde sin egendom till borgenärer, innestå hos honom, icke i egenskap’ af den omyndiges fader eller förmyndare, utan såsom den, hvilken derom med den lagligen tillförordnade förmyndaren träffat beting, under den sednare uttryckligen förbehållen rättighet att för de innestående medlen affordra fadren säkerhet, ansåges hvad i 17 kap. '8 § H. R. stadgas angående förmånsrätt lör barnaarf hos föräldrar eller förmyndare, icke vara i förevarande sak tillämpligt, och funnes derföre, med ändring af Hofrättens och Rådst.rättens domar, förmyndarens yrkande om förmånsrätt, så vidt det skulle på de ändrings-sökandes rätt äga inflytelse, böra ogillas. Kongl. Maj:ts Dom utfärdades den 11 Juli 1848. Det har händt, att en svensk jordägare, förmodligen också svensk undersåte och från Sverige utflyttad, i Norrige uppgifvit sin egendom till borgenärers förnöjande, men att hans i Sverige belägna fastighet (man vet icke, om den varit i Norrige uppgifven bland tillgångarne) blifvit i mät tagen för svenska undersåters fordringar (anmälta såsom i norrska konkursen bevakade) samt försåld och köpeskillingen använd tiil dessa fordringars gäldande.
DistrictCbefsEmbeten än deni, sora kunna anses oumbärliga vid en sträng kustbevakning. Att Tullar skola behöfvas emellan Sverige och Norrige, tyckes vara stridande emot ändamålet af båda Nationernas förening. Dessa Tullar torde vara ett nödvändigt ondt, så länge båda Nationerna äga olika Tullföifattningar, och det måste derföre vara tillåtet önska, att uppmärksamheten fästes derpå, huruvida icke medel skulle kunna finnas till detta ondas bäfvande. Till skyddande af sådana Lagar, emot hvilka egennyttan förleder till brottslighet, fordras allvarsamma, väl tillämpade och strängt handhafda straff; dessa förfela sitt ändamål, om de så inrättas, att'den verklige Lagbrytaren kan med penningar värfva eu annan till straffets undergående. 102 Den 12 December f. m. Vid böternas förvandling till fängelse vid vatten och bröd kan med skäl dea erinran göras, att detta straff, utsträckt till 2, 3 å 4 veckor, gäller helsans och lifvets förlust, om det rigtigt verkställes, och att missbruk vid verkställigheten äfven derföre inerändels äger rum. Utaf de i sednare tider använda bestraffningar lärer föga något finnas mera verkande, än fängelse i mörkt rum; och jag frågar, hvarföre icke den, hvars brotsliga företag söker skydd af mörkret, icke äfven lämpligast borde med mörker bestraffas. Under förnyande af det hopp jag i en föregående Motion tillkännagifvit, att Rikets Ständer skola i dessa vigtiga frågor erhålla Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, har jag endast velat antyda de ämnen, vid hvilka jag hoppas att så väl Utskotten, sorn Rikets Ständer sjelfva skola fästa den vigt, som en Statsinkomst, hvilken lätteligen tor-* de kunna uppbringas till 3 millioner, i förening med befordrande och försvarande af Nationens moralitet förtjenar; och har derföre afhållit mig från att trötta med ytterligare detailler, hvilka vid frågornas handläggning inom Utskotten icke lära förbises. Jag hemställer ödmjukast, om icke denna Motion bör remitteras till Stats-, Bevillnings-, Lagoch EkonomiUtskotten. Lades på bordet. Dou 12 December f. m.
Dito dito af en fältbry g ge-utredning —, 16,666: 32 (Utanordnades, jemte 1855 års anslag för samma ändamål, i Februari sagde år.) Transport: 4,744,700: 32. 4. 4,846,395: 8 — 9 — Transport: 4,744,700: 32. 4. 4,846,393: 8. 7. 1854 ars anslag för återstående iståndsättning af Kongl. Vlottan tillhöriga fartyg, jemte etablissementerna, 113,852: (Detta anslag utbetaldes i Februari 1855.) Dito till arfvoden och stipendier vid Mariebergs Artilleri-läroverk, för bildande derstädes af Civil-ing enior er, 2,000: • (Utanordnades i Januari 1855.) De såsom anslag utan återbetalningsskyldighet beviljade statsbidragen: för Ystads hamns uppmuddring 20,000: — •— » hamnbyggnaden vid Borgholm 21,600: — •— » rötning af segelleden mellan Linköping och Roxen samt Stångåns upprensning 16,666: 32. — » Arboga äs uppmuddring mellan staden Arboga och Mälaren 25,000: » Köpings ås upprensning och fördjupning 26,666: 32. — 1854 års anslag för amortering af ett äldre lån till Linköpings hamnbyggnad och Stångåns upprensning 1,080: Samma års anslag för en kanal-ledning mellan Eskilstuna och Mälaren 20,000:
Vi suto omkring 2 timmar i moskén och gjorde sedan en liten tur omkring Gemelijeh. Hade om morgonen besök af shekh Ibrahim och Abdolkhalik, som blefvo sittande ända till middagen. När Ibrahim gått, berättade Abdolkhalik att han var förälskad i en ung man och att det var blott denna kärlek, som höll honom så länge qvar här; han kallade naturligtvis detta shei min allah och honom meskin, samt mente det vara honom omöjligt att besegra denna passion. Straxt efter middagen träffade jag min lille Mohammed, tog honom jemte 2 andra gossar af hans bekanta oeh vandrade med dem ut i några trädgårdar. Vi suto i en bland dessa, drucko kaffe, åto apelsiner och trifdes väl tillsammans. Gossarne här äro välartade och artiga. En bland dem var en Neger från Sa'id och behagade mig mycket. Vi kommo hem något efter 'asr och jag blef ännu stående litet hos Hassan i hans bod; hvarefter jag vandrade omkring i Gemelijeh. Gick om morgonen i badstuga med 'Ali. Kort efter det jag kommit hem och just tänkte taga mig en liten lur, kommo Abdolkhalik och Mohammad Sa'odi hit, den senare med sin 'od. De suto till eftermiddagen och åto med mig en lekmeh. Sedan de gått kom shekh Ibrahim, satte sig att läsa i 'Envan elbejan och pratade deremellan om de underverk han sett i Indien, menande att ingen kung eller någon annan kunde komma att se allt det han sett. Han, liksom alla orientaler, är stor egoist och sjelfvis, om han är Mohammedan eller ej. Under tiden kom lille Mohammed elkhattat, men jag hade ingen lust att skrifva i dag, ty jag hade ondt i hufvudet af den starka hettan och den qvafva luften. Efter 'asr rakade en mezzejin mitt hufvud. Efter maghrib gingo 'Ali och jag till Azbukijeh, suto hos Hanafi och svalkade oss i en frisk nordlig vind, som blåste upp. Sedan vandrade vi ännu omkring i Gemelijeh, suto vid ett café och njöto af den härliga aftonluften efter den heta dagen.
\ fveii ur denim sidii af siii rikii erfnreiiliet limle lion iiimat iitt iiiedtlelic mycket iilera an hoii medliniiii. Skisseriiit iifver Q; eoi.gc Eliot och Siilt~koff (publiceracle i Stocklioliiis Dngl~lacl) iiro i detta afseeiidc vittiiesbiird iini det m;) - ckiia: tf intresse, som lioii skiille kiiiiiiiit iiieddclA lir samtidciis: ~ i ~ d l i g lif. i de olika litterntrirerna. Hon kRnde snart ssgclt .allt af be tydenhet inom sitt eget lands, Tyslrlands, Englands och Frankrikes iildre och yngre pitterhet; och i den nyare shanclinaviska 1itter;; ltureii var hon mer beliist $33 de flesta sveiislior. Men, torde nkgoa. friga, hnrii inedhrina hoii allt detta " Tyviirr genom att öfveranstringa sig. Det faliiis tider, d&amp; hon icke sof iner an 4 5 timmar p i dygnet och hon iigliade sidlaii tillriiclilig omsorg &amp; t siii halsa. Att hennes klena konstitution dock i det hela förblef frisk. berodde p&amp;, heliiles i många fall sunda vanor. Hon tog ~SJYUL bad och lrroppsrörelso; v&amp; ytterst enkel och mkttlig i mat och dryck; afskydde alla stiwiileraiide medel; till ock med ryslrorntw oslriljaktiga sällsks~p, cigarretten, var endast tidtals af ' henne i bruk. - och allt detta gjorde, att hon afveu under yttersta öfveraoi~str5iiig~~i~~ig siillm föreföll nervös. För att bli » nervös » hade hoa dessiitom samma motvilji~ soin för att te sig p&amp; mii~sta sätt karlmuleii.
Domstolsorganisationen; och utbeder jag mig särskildt att vid pröfning af motiverna till förevar, förslag må tagas i öfvervägande de anmärkn:r, som uti berättelsen från dess 38:de till dess 43 sida förekomma, öfver framtida följder af planens antagande eller förkastande, och hvari visar sig det nya fängelsesystemets framgång, såsom till sjelfva sin möjlighet beroende af denna plan till Domstols-organisationen. Remitterades till LagUtsk. Hr Ribbing, hade jemväl inlemnat en motion af följande innehåll: Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Don 23 September. 301 betyg, afvika från ett grundlagsstadgande. Utsk:s räsonnemang förefaller mig bär ungefär som om man skulle vilja säga: »Det är alldeles detsamma, om trovärdiga personer försäkra, att en sak sannolikt kommer alt ske, som om den verkligen inträffat.» I afseende på handlingar, som kunna bli föremål för laglig åtgärd, har man annars hittills endast befattat sig med dem, som bevisligen existerat, och lemnat de öfriga åsido. Enl. Svensk lag måste t. ex., då en person vill inträda i nytt gifte, styrkas, att den andra makan med döden afgått, såvida ej skilsmessa ägt rum. Jag känner ingen lag, som tillåter prest att sammanviga en sådan person på grund af ett betyg derom, att den andra makan sannolikt ej kan lefva utöfver en viss tidrymd. I sin undersökning om föreningens inflytande på svenska lagstiftningen, kommer Utsk. till det slutliga resultat, att enär Svenska Ständerna icke yrkat någon förändring uti 34—42 §§:na af Norska Grundlagen, så synas »de derigenom hafva förbundit svenska folket att i denna del, med erkännande af Norska Grundlagens giltighet så länge föreningen med Norge varar, anse sin egen för hvilande. Så länge Sverige och Norrige ej styras af samma fundamentallag, lärer väl emellertid hvart och ett af dessa länder få lyda sin egen lag, och så länge Norrige är, och högt förklarar sig vara en för Sverige främmande stat, så lärer väl det lika litet vilja göra anspråk på att Sverige skall lyda ett främmande lands lagar, som Norrige sjelf skulle vilja foga sig efter en dylik fordran.
Magasinslnrältningens behållningar den 3i Dec. 1828 af Spanmål, mjöl m. m. äro beräknade efter nedanstående pris. 17,624 T:r 23 k:pr Råg a 6 R:dr per tunna . 3/,128 — i5 — Korn ä 5: 16. Contanta behållningar Värdet af Spanmål, Mjöl, Bröd och Bränvin Dito af Inventarier, Materialier och Fastigheter 1824. UndsättningsFordringar Fordringar hos Diverse Verk Förskotter och Fordringar hos Diverse personer Proprie-balancer Italienska Expedition Fordran i Finland 52,426 1,266,118 614,602 494,943 305,679 185,086 602,988 Summa Af ofvanstående totala tillgångssumma den 3i December 1828 . anses vara: Contanta Behållningar Spanmål och Mjöl Inventarier, Materialier och Fastigheter Fordringar hos Diverse Verk: „ StatsVerket „ Förvaltningen 160,000. af CreditivFonden i Contant 2i8,474: 26. 7. Dito i Säd it3,634l 24. 11. af äldre undsättningstagare i Jemtland 169,565: 26. Dito Dito Dito Dito Dito af diverse personer utgörande efter afdrag af motstående skuldsumma 8,000 Fordringar i Finland Italienska Expeditionen Proprie-balanser 3,52i,844ji t5 6 dels genast, dels inom en kortare tid disponibelt. 253,6io 285,792 329,565 [ 2j2,I09 20,000 48,000 1826. J Betänkanden, N:o 209. 36t serskildt för hvarje Län, utreda och yttra sig öfver de ifrågaställde afskrifningarne. Upsala Län. Skuldbeloppet inom detta
Det bewises häriacnom, att endast felstagne Nesultater ernot hwad af förra Riksens Ständer blifwit paräknadt och anwist, försatt nu »varande Riksens Ständer i bekymmer, att icke allenast finna medel till de förstnämnde 2 Millioner pa en gang, utan afwen till flera Hundrade Tusende Riksdaler deröfwer ärligen, för att derefter kunna fullborda den financiela byggnad Riksens Ständer genom deras positiva bewilljanden och beräknanden, ansago genom deras tagne Författningar wara färdig och inredd ifrån in-o ars början; och laggom härtill, att med en til! flerfalldigt belopp uppdrifwen Vranwinsbränning, Staten likwäl de sednare arén erhållit mindre inkomst, än för den förut tillatne Husbehofsbränning^ influtit, hwilken dock agde den förtjenstcn, att genom mindre consumtion af säd, åtminstone spara nagra Kappar äfwen at Krono-Utskylderne. I se8Z Den zc> Julis. I denna bekymmersamma ställning, och förakt endast komma till hwad i8lo ars Stat borde hofwa wisat, uppstår en ytterligare angelägenhet as'en mognaste eftertanka wid alla anwändbara beskattningSsätt, som i afseende pä de nya utgifter Statens upprätthållande och omständigheternas twäng fordrat, Konungen nu äskadt och Riksens Stander för största delen äfrven redan bewilljat. Konungens osparda omsorg och ömma omtanke söv Sina trogne Undersåtare, wisar sig äswen t den inskränkning, inom hwilken de nya behofwen bliftvit Mmäldke, i en tid da Nationerna nödgas anstränga sina sista krafter, och förstörelsen med häftighet wisar sig pä alla sidor omkring osi. Huru angeläget är wäl da icke alt i en sadan ställning gifwa säkerhet ät det som bewilftas och anstä§. I annat fall stall Regeringen i alla angelägna ärender, som för Landets wäl kunna påtänkas, tillbaka hallas af uppkomne brister i de anwiste Summor.
Det torde dock komma att ännu dröja länge, innan ett på rigtiga grunder byggt och ordnad t skjutsväsende inom Sverige företes, hvilket utan tvifvel hufvudsakligen skall komma alt bero på det sätt Konungens Befallningshafvande i sine respective Län uppfatta och behandla saken; det skulle derföre vara högst önskeligt, om Regeringen med värma antoge sig denna sak, och lemnade en förtjent uppmärksamhet åt det Län och dess Styrelse, der skjutsväsendet först vore iordningstäldt till mönster och efterföljd för de öfriga; men innan dess och så länge skjutsen ännu fortfar efter nu gällande grunder, vågar jag fästa uppmärksamheten på tvänne af Utskottet förkastade förslag till lindring uti landtmannens närvarande svåra tunga af skjutsen, det nemligen, att ett maximum borde fastställas, hvaröfver en resande famille ej kunde fordra hästar, ty då det gifves exempel på att resor och ordentliga flyttningar verkställas med Gästgifveriskjuts ända till 20 hästars behof oell deröfver på stationen, så synes detta verkeligen vara ett missbruk, högt förtjent af rättelse, men skulle ett sådant maximi-belopp, som jag ville fastställa till 8 hästar, anses alldeles olämpeligt, så hemställer jag om det ej åtminstone vare billigt, att det 134 Den 3b April e. m, öfvers tigan de hästantalet, som fordrades, med afseende på svårigheten att anskaffa det på längre afstånd från gästgifvaregård darna, skulle betalas med en progressiv förhöjning i skjutslegan, af minst 2 skill, b:co för hvarje häst, som öfver de bestämda 8 reqvirerades. Utskottet hav äfven förkastat det utaf Herr Lefren gjorda förslag, att reservskjutsen borde högre betalas under de månader, sorn landtmannen med sid na egenteliga arbeten är mäst sysselsatt, och hvilket jag ville antaga borde utsättas till hela Maj månad och sedan ifrån medio Julii till medio October månad.
Herrar von Hofsten, S. E., och Bogeman, C. A., den förre likväl ej i den del af reservationen, der utgifning af sedlar ä valör emellan 1 och 5 R:dr förordas; samt af Herrar Lagerhjelm, G. R., Törnebladh, C. E. och L. N. Eneqvist. Herrar Wolffelt, M. C., Riks-arkivarien Nordström, H. Gahn, C. E. Ekman och G. Lallerstedt hafva anmält, att de icke deltagit i Utskottets ifrågavarande beslut. STOCKHOLM, tryckt hos a. l. norman, 1863. Banko-Utskottets Memorial JW 28 i 1 JW 38. Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Mars 1863, kl. 1 e. m. Memorial, angående ifrågasatt eftergift till åtskilliga låntagare hos Stalslånefonden af skilnaden emedan 9 och 8 procent af erlagd ränta. Vid redogörelsen för indragning af det tillfälliga Statslånet och utlåning af den s. k.
BorgareStåndet nämn* de dag beslutat: 1:0 att dess Protocoller vid innevaran* de Riksdag böra genom Ståndets Secreterares försorg ofördröjligen befordras till trycket, upplagan likväl i anseende till den ringare afsättning, som å protocollet vid g Prof. Ut är. ä. 24 Jatu 1825* sednaste Riksdagen försports* nu minskad från 500 till 300 Exemplar: 2:o att af Bihanget till stamtlige Riks* Ståndens Protocoll böra genom det blifvande ExpeditionsUtsfeottets försorg skyndsamligen tryckas 500 Exemplar, med iakttagande af den Reöaction, som, enligt Ex* peditionsUtskettets, i Memorial den 5 Januari 1818, gjorda och af RiksStinden gillade förslag, vid nämnde Riksdag blifvit följd: 3:0 att, till beredande af enahanda ordning med Bihangets tryckning, vid denna sorn vid den sistförflutna Riksdagen, Riksens Ständers samteliga Utskott böra, nu likasom då, hvart för sig afjemna sina Memorial, Betänkanden och Förklaringar i en Nummerföljd och med korta, men bestämda rubriker öfver de ämnen, hvarom de handla: • 4:o att, sä länge det, utan uppehåll i göromålens gång, lämpligen kan ske, skola Utskottens Memorial, Betänkanden och Förklaringar ingifva» tili RiksStånden i tryckta Exemplar, på lika sätt och med enahanda iakttagelser, som ExpeditionsUtskottet, uti Memorial den 2 Februari 1818, föreslagit och Riksens Ständer då bifallit: 5:0 att med utskrifning och justering af ExpedilionsUtskottets Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelser vid denna Riksdag må förfara? likasom är i8rS Fröt.
Erhöll följande förändrade lydelse: ”Enskild medlem af Kommunen, som åt Kommunal-stämmans eller Fullmäktiges beslut ej nöjes, eger rätt att deruti rättelse söka” etc. (lika med Kommitterade förslag.) § 77. Bifölls. § 78. Ansågs höra utgå. §§ 79 och 80. Biföllos. % 81. Bifölls enligt Utskottets förslag med följande förändringar, nemligen, att ordet genast samt meningen: ”såvida icke den skyldige kan visa qvitto å redan erlagd betalning,” uteslötos från lörsta momentet, äfvensom alt de i 2:dra momentet förekommande orden: ”altjenas de med arbete till kommunen” utbyttes emot orden: ”förvandlas de till enkelt fängelse.” Fröt.-Utdrag den 5 Oktober 1860. 797 Utskottets förslag till öfver gående stadgande. Bifölls. Härförutan fann Ridderskapet och Adeln skäligt biträda Preste-Ståndets efter slutad pröfning af förslaget till Förordning om Kommunal-styrelse på landet fattade beslut, alt dertill borde fogas ett stadgande af innehåll, att Kyrkoherde, eller den hans ställe företräder, må ega, att i Kommunal-fullmäktiges öfverläggningar, så vidt de röra fattigvården, deltaga, äfvensom uti Annex-församlings Kommunal-stämma, änskönt han icke Kommunal-utskylder i den församlingen erlägger. Till följd af förut fattadt beslut, företog Ridderskapet och Adeln härefter till afgörande Borgare-Ståndets inbjudning rörande §§ 1—21 uti det nu genomgångna Förordnings-förslaget, dervid Ridderskapet och Adeln afslog inbjudningen, för så vidt den afsåg § 3 1 momentet, § 10 1 momentet, § 1 1 1 och 5 momenten samt § 16 1 mom; Och ansåg densamma i öfrigt ej erfordra annan åt gärd än att läggas till handlingarne. Sedermera föredrogs: Förslaget till Förordning om Kommunal-styrelse i stad. § 1. Bifölls. % 2. Bifölls enligt Utskottets förslag. § 3.