Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att sådant år fallet med Rörstrands-Egendom, vill jag alldeles icke såga, men att så möjligen skulle kunna vara, finner jag för min del icke omöjligt, Nyttjande rätten dertill år förenad med skyldigheten att der hålla FabriksInråttning, och man tager för afgjordt, dels att den der inrättade Porcellains-Fabriken, sedan den uppnått dess närvarande fullkomlighet, ej kan komma att förfalla—■ dels att om ån emot förmodan, Fabriken ej skulle komma att bära sig, så skall Innehafvaren ändå alltid kunna försäkra sig om besittnings-råtten, derigenom att han bibehåller blott så mycket af Fabriks-rörelsen, att man icke kan såga att densamma fullkomligen upphört. — Jag åter kan för min del icke godkänna någotdera af desse antaganden, utan anser Stats-Utskottets Betänkanden. 1129 Rörstrands Fabrik sådan den nu år (vare sig att dess fullkomlighet, såsom Fabrik må anses större eller mindre) vara ett resultat af följande gynnande omständigheter. 1:0 En råntefri besittning af en KronoEgendom. 2:0 Én industriös och bemedlad mans bemödanden. 3:0 Prohibitiva Författningar, eller som år nästan det samma till påföljden brist på medtäflare. Att en Fabriks-inråttning under så gynnande omständigheter kunnat uppkomma och löna sig, bevisar visst icke att localen år tjenlig för den bandteringen, eller att näringen år naturlig för det stället, utan det bevisar blott, att under så gynnande omständigheter år nästan allt möjligt. Rörstrand saknar i min tanka alla de locala förmåner, under hvilka en Porcelains-tillverkning kau vinna sin råtta trefnad och fullkoninad. Det saknar nemligen tjenligt Råämne, Lera. Det sankar bränsle för godt pris, såsom en följd af granskapet till Stockholm. n3o Stats-Utskottets Betänkanden. Det saknar vattenfall till Mechanisk kraft, hvilken således måste ersåttas genom Ång-Machin, som åter okar åtgången af det dyra bränslet. Deremot år det blottståldt för alla de olågenheter, som granskapet af Stockholm kan medföra i afseende på arbetarnes sedlighet.
Rikets Ständers förslag af Kongl. Makt antaget, och Förordning utfärdad under den 19 Maj 1845. »O:o af den 16 Januari 1845, angående utdelningen af Justilie-ombudsmannens embetsberättelse!’ (72). 1845 den 6 Februari i Statsrådet anmäld och lagd lill handlingarne. 21:o af den 30 Januari 1845, angående medel lill arfvoden tu. m. för Lagberedningen (81). 1845 den 31 Januari i Statsrådet anmäld, samt Ledamöter uti Lagberedningen af Kongl. Maj:t förordnade. 4 Bil. till RSi. Justitic-ombudtmani Embetsberättelse dea 15 IVov. 1847. 22:o af den 20 Januari 1845, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra liufvudtitel (82). 1845 den 17 Februari i Statsrådet anmäld, oell nådiga bref i ämnet tili Vederbörande Auktoriteter expedierade. 23:o af den 12 Februari 1845, angående förändring i vissa delar af nu gällande lagstadganden om giftorätt, arfsrätt och istadarätt (91). Rikets Ständers förslag af Kongl. Maj:t bifallet, samt Förordning den 19 Maj 1845 utfärdad. 24:o af den 15 Februari 1845, angående fullgörande af Underrätts dom i en del skuldfordringsmål (103). Rikets Ständers förslag af Kongl. Maj:t bifallet, och Förordning utfärdad den 13 Juni 1845. 25:o af den 15 Februari 1845, i anledning af Kongl. Majrts nådiga proposition, angående borgenärs rätt att, efter anstäldt utmätningsförsök, använda bysättning (104). 1845 den 19 Maj Kongl. Maj:ts nådiga Förordning i ämnet utfärdad.
Ilinda enskilda personer till skada eller förklenande, men de personer, som genom dessa handlingar kunde skadas eller förklenas, icke kunde anses vilja sjelfve deraf göra ett sådant bruk, och jag således trodde det vara uppenbart, att det icke vore till dem sjelfva, som handlingarnes utlemnande vore förbudet; hvarförutan jag ansåge det vara icke mindre uppenbart, att från Tryckfrihetsförordningen ej kunde uppkomma något hinder för hvars och ens rätt att erhålla, hvad honom sjelf tillhörde, samt att fråga i det åberopade lagstadgandet således endast kunde vara om förbud att af prestbetyg eller andra själavården rörande handlingar lemna del åt andra än dem, som äro dessa handlingars rätta ägare. Jag har dessutom funnit mig böra anmärka, att när Tryckfrihetsförordningen så missförstås, som här inträffat, man också missförstår hela syftningen af det åberopade undantagsstadgandet och af alla de dermed i sammanhang stående stadganden. Ty de syntes mig visserligen icke åsyfta att förbjuda, hvad sorn redan före Tryckfrihetsförordningens utfär - dande var lofligt, utan endast att begränsa den frihet, som derutöfver genom denna grundlag beviljades. Genom något annat lagstadgande, än denna Förordnings, hade det således bordt kunna visas, att prestbetygs utlemnande till dess ägare är prest förbudet, för att kunna deraf hämta stöd för Domkapitlets beslut. *) Efter att vidare hafva bemött de af Domkapitlet använda domskäl, hvilka såsom mindre betydande jag tror inig här böra förbigå, har jag upptagit frågan om vägrad tillgång till socknestämmoprotokollen, der
Då Kongl. Majit funne de skäl, hvilka sålunda blifvit för den ifrågavarande fyrens anläggande ä Lungön i stället för Hernöklubb anförda, vara välgrundade, ansågc Kongl. Majit ock en sådan förändring med denna fyr-anläggning böra ega rum; men dä de för anläggningens utförande päräkneliga medel, enligt Rikets sednast församlade Ständers underdåniga skrifvelse den 18 December 1857 blifvit uttryckligen anvisade för en fyrs uppförande på Sammansatta Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Utskottets Betänkande A/l 3. 3 IJernöklnbb, hade Kongl. Maj:t i nåder velat begära Rikets Ständers medgifvande att dessa medel mätte till fyr-anläggningens utförande pä nu ifrägaställde plats fä användas. Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, til! hvars behandling denna fräga blifvit öfverlemnad, har så mycket mindre tvekat att till den nådiga framställningen förorda bifall, sorn densamma afser icke något nytt anslag, utan ett, efter sakkunnige personers och myndigheters omdöme, ända matsen! igare användande af redan beviljade mede): Utskottet föreslår således vördsamt det måtte Rikets Ständer medgifva, att det för en fvr-anläggning ä Hernöklubb vid sednaste riksmöte anvisade extra anslag, 40.000 R.dr Ruut, får i stället användas till en fyr-anläggning å Lungöns sydöstra udde. Stockholm den 31 Januari 1860. Ank. till Exp.-Utsk. den 1 Febr. 1860, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckte motioner, dels om anläggande af. en fyr å klippan Bonden, dels om anslag till fyrfarlyg vid de så kallade Sydostbrotten och vid Kallegrundet, dels om anläggande af en nödhamn vid Skillingeviken.
Föredrogs å nyo ExpeditionstTtsköttetB un<p der N:o 170 insände, samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, i anledning af Dess Nådiga bref, angående granskning af TullVerkets Räkenskaper m. ro. Herr von Hartmansdorfft Augiifl’. jag får hörja med att ^tillkännagifva, att denna expe - Ben s September e t ms dition är aldeles öfverensstämmande med Stats; Utskottets Betänkande om Cassornas revision, men deruti förekommer dels en olikhet i de åberopade ordalagen af Riksens Ständers beslut vid förra Riksdagen, och dels ett uttryck, vid hvilket jag anhåller få göra anmärkning. På grund af StafsUtskottets Betänkande står nemligen i Expeditionen, di fråga är om granskning af Hospitals och Lazaretts samt PassevolanceCassaemedlsns räkenskaper "så och på ”de flere enahanda skäl, som för beslutet om ”PassevolanceCassans granskning här ofvan ”upptagne finnas, anhöllo Riksens Ständer i un”derdånighet om Eders KonglMaj:ts Nådiga ”sotiction deruppå, att räkenskaperne och förvaltningen öfver så väl desse, sorn öfrige till ”Hospitalslnrättningen hörande medel, måtte "öfverses och granskas af Riksens Ständer el”ler Deras Revisorer &c.” CJfi Riksens Ständers Skrifvelse till Kongl. Majit förleden Rikdag, hvilken finnes införd uti 10 Delen af Bihanget till RiksStåndens Protocoller pag. 438 står: ”att, i följd häraf Eders Kongl. Maj:t må ”i Nåder täckas meddela bekräftelse å det Beslut, att Räkenskaperne och Förvaltningen öf”ver så väl dessa som öfriga till Hospitalsln”rättningarne hörande medel öfverses och granskas af Riksens Ständer eller deras Revisorer.” Man har såledeles insatt fuiiction , i stället för bekräjielfe.
De^arillgar ätnjuta ett ärligt arfvode as 300 ld:dr, llvilket »u lärer till XHm8»»a Iiidrag»ing8-8tate» slöra osverll^tta8. Meurk, 80m vid KIög8t8alig lda»8 Maj:t Xouung Larl XIII.8 sränsälle varit i Idos-Lolltoret aii8tälld 8ä8om Xa»l»lar8krisvare med ärlig I^öil as 250 k:dr, llvilse», i lölj<l as Iider8 Xoiigl. Drelvet de» 16 Maj 1811, enligt Xädigt Dref as de» 15 I^ellruari iiliievarailde är, lleviljat Meurk isrän alkked^agandet srä» 8i» ä 86rajll>i»ler-0rd6ll8-0il1et8 8tat iilnetlasde tje»8t att tillgodonjuta ^en8ioil 250 1l:dr ärlige», uuder vilkor, att deima ^>e»8ioll, dere8t Meurk a ailuail 8tat as allmä»»a »ledel uudsär lo», artvode eller ^e»8io», 8kall i l»o» deras antingen ined ett mot8varailde belopp sör»li»8ka8, eller oek al1de1e8 »jlpllöra; oell 6ö>- l^ammarsörvaldte» Meurk med detta ?e»8io»8-l)6los>^ zrä Xllmällua Illdrag»ing8-8taten u^söra8. (Lil. till R.. kroP. till 1^.. §t.
hvilkas införsels-rättighet redan är af Rikets Ständer medgifven; viljande Utskottet, sedan sig visat, hvilka flere väfnads-artiklar kunna, i anledning af delta memorial, blifva till införsel tillåtne, derefter och i sammanhang med frågan om bestämmande af eventuella Lullhelopp, till Rikets Ständer inkomma medj det ytterligare förslag, som af Ridderskapets och Adelns öfriga lika beskaffade beslut kan finnas påkalladt. Beträffande dernäst Ståndens beslut i öfrigt, angående nu ifrågavarande artikel, förekommer, att två Stånd godkänt den af Utskottet föreslagna redaction, men de två andra Stånden deremot uppställt en ny lydelse, samt att elt Stånd gillat den af Utskottet åsätta införsel-tullen, hvaremot de tre öfriga Riks-Stånden derå stadgat införsel-förbud. I afseende å redaclionen, anser Utskottet sig böra fästa de Stånds uppmärksamhet, som förändrat densamma, deruppå, att, om än den antagna nya lydelsen må i ett eller annat afseende ega företräde framför den af Utskottet bibehållna gamla, betydliga och de möjliga fördelarna öfvervägande olägenheter likväl genom förändringen komma att uppstå, enär, i händelse sådana artiklar, som hittills varit till införsel förbjudne, men hädanefter kunna komma att till införsel tillåtas, dock icke förr än från och med 1843 skulle blifva till import medgifne, af ett slikt stadgande blir en gifven följd, att, om redactionen af en sålunda hittills förbjuden varu-artikel förändras sålunda, att åt det begrepp, som tillförne dervid varit fästadt, genom förändringen gifves, vare sig utsträckning eller inskränkning, antingen flere eller färre species af samma vara komma att från införsel under den ifrågavarande anståndstiden afstängas, hvilket kommer att med denna artikel inträffa, i fall den blifver i allmänhet till införsel tillåten, — oberäknadt den omständighet, att, äfven om varan blir till införsel förbjuden, flere eller får - Foris, af Bcvillnings-Utskoltels Memorial, N:o \i< 53 re slag deraf tili förut genom redactions-förändringen komma att under förbudet inbegripas.
Majic nu vill till det Utskott, dit detta ärende af Rikets Ständer hänvises, låta öfverlemna, så väl Kammar-Collegii framställning och utlåtande i ämnet , som det förslag till reglering deraf, hvilket Allmänna Beredningen, i stöd af författningar och med afseende på allmänna billighets-grunder, uppgjort. Kongl. Majit, som i detta, liksom i andra fall, icke har annat föremål, än att det beslut måtte tagas, som med det allmänna bästa och enskildtas rätt är närmast öfverensstämmande, tror sig hafva fullgjort sitt åliggande, då Kongl. Majit igenom öfverlemnande af de således insamlade upplysningar, sätt Riks-Stånden i Den 17 April. i tillfälle att med full sakkännedom pröfva ämnet, och sitt beslut deröfver fatta. Kongl. Maja förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut Supra. CARL. A. G. Mörner. Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloft. Ridder skåpet och Adeln, den 17 April 1815. S. D. "Vid förnyad föredragning blef af Ridderskapet och Adeln enhälligt och till alla delar bifallet Constitutions-Utskottets hvilande Betänkande af den i Augusti iSt2, rörande förslag till en tilläggning i 56 §. Regertngs-forrnen, angående sättet till Constitutionella frågors behandling och afgörande, hvilket beslut skulle de öfriga respectiva Ståpden genom en Deputation vänligen meddelas. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silfverstolpe. S D. Beslöt Ridderskapet och Adelnatt »emittera Kongl. Majus Nådiga Proposition angående Gösta B. N:o <31., Den 17 April. Götha-Canal-arbetes fortgång och ytterligare be» främjande, till OeConomie-, Stats och Banco-Utskotten, hvilka skola äga att forst öfverse och granska Canal-Verkets närvarande tillstånd samt de för dess fortgång uppgjorda planer och calculcr, och skyndsamt med sitt utlåtande deröfver till Riksens Ständer inkomma. Ut Supra.
Jag vägar likväl icke begära återremiss, ty detta anslag har ett ändamål, som kan uppskjutas, ehuru sökande af bildning i de länder der krig föres för arméens befäl visserligen är af deir vigt, att det fullt ut skulle betala de kostnader, sorn derigenom kunde föranledas. Det är med sorg, som jag nödgas bifalla Ulsk:s betänk., emedan jag ser att vi ännu icke äro mogna att kunna taga i beräkning hvad som egentligen bör konsidereras, såsom högst väsendtligt i frågor om vårt försvarsverk. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i 18:de punkten tillstyrkt. 19:de punkten, ang:de väckt fråga, att de artilleri-officerare, hvilka u rikets fästningar äro kommenderade, måtte få sig tillagde enahanda aflöningsoch öfriga förmåner, som för närvar, tillkomma officerare af indeldta arméen, då desse lill tjenstgöring u fästningarne kommenderas. Utsk.-s i denna punkt gjorda tillstyrkande bifölls. 20:de punkten, ang:de förslags-anslaget för beväringens vapenöfning. Hr Stjernsvärd, Gust. Mauritz, uppläste följande: R. o. Ad:s uppmärksamhet har jag trott mig böra påkalla till ett ämne, af stor vigt för fäderneslandet och som Regeringen redan gjort till föremål för R. St:s pröfning, nemi.: Landtförsvarets organisation. Behofvet af en genomgripande förändring med Sveriges försvarsväsende uppstod egentligen vid Finlands förlust. Väl hade redan förut varit ifrågasatt, huruvida indelta arméen och båtsmanshållet motsvarade den kostnad, som de erfordrade, eller uppvägde de olägenheter, som deras anskaffningsoch underhålls-sätt för den jordbrukande klassen medförde; men så länge
Då jag var en bland dem, som, vid discussionen före frågans remitterande, yttrade min mening vara den, att jag ej ansåg det vara rätt att vid remissen fästa något vilkor, samt gjorde det tillägg, att jag ansåg ett sådant vilkors utfästande innebära något förödmjukande för Utsk., måste jag nu förklara, att jag skulle önskat, att ett sådant vilkor grund lagsen ligt kunnat bestämmas. Då hade vi icke stått på den punkt, att vi fått se Utsk. nu framkomma med svepskäl för att undvika någon Den 20 Ma r s. egentlig handläggning af ärendet. Jag begagnar med flit ordet svepskäl, emedan jag för min del icke kan finna, att fjtsk. anfört några verkliga. Yi hafva nu icke att göra med annat än 72 §. med sin gamla redaction; och det är Utsk:s skyldighet tillse, att det icke till R. St. inkommer med några förslag, som strida emot denna §, af grundlagen, eller hvilken annan det må vara, den 1 eller 1 i4 §• Jag tror således, att det varit Utsk:s skyldighet att behandla och pröfva förslaget, och jag kan ej gilla, hvad en ledamot yttrat, att Utsk. kunnat äga rätt föreskrifva en af dess afdelningar, huru den borde handlägga frågan. Om R. o. Ad. nu vidhåller det beslut, Ståndet förut fattat, måste Utsk. behandla frågan. Jag är för öfrigt förekommen af Hr Lefren, som riktigt uppfattat och framställt saken, och jag förenar mig med honom uti att begära, det R. o. Ad., utan afseende på Utsk:s skäl, må återförsätta frågan i samma skick, som den befanns, då remiss deraf beslöts, samt föreskrifva Utsk. att densamma handlägga; för hvilket ändamål handlingarna böra till Utsk. återsändas. Frih. Boye, Ludv.:
E n bisak b ö r ju aldrig inkräkta på hufvudsakens bekostnad, alltså b ö r kjolen icke inkräkta på för stor del af kvinnan — e r g o: kjolen skall vara kort. » » Bravo, herr öfverstel Och från smakens synpunkt? » » Smakens, fru grefvinna! Ni vet nog, hur omfattande m i n smak för kjolar varit o c h ännu är och ändå, endast en gång i mitt lif, har jag sett en kjol af, låt m i g säga, så klassisk skönhet, att jag ville falla ned o c h kyssa dess kant. » » Det är den modell, jäg söker. Beskrif den för mig! » » Gärna, men hvar skall jag börja, fru grefvinna? L 11 de till sist förstå o c h böja sig för — sundhetens aldrig. » » Ni har rätt, herr öfverste. Tack för läran o c h för modellen. A h, jag ser så väl Olga Marajewnas kjol. Den är skön o c h den är klok. Skulle ni känna igen den, o m ni mötte den här h e m m a i ert eget land? » » Den kjolen går m a n inte förbi, hvar man än möter den, d e n känner man allt för väl igen. Farväl, fru grefvinna! G l ö m inte, att d e n måste vara mjuk, hör ni, mjuk o c h falla i sirliga v e c k endast till fotleden. En liten bård i kanten är någonting frestande fagert. Farväl! » » Farväl, herr öfverste! » o » Förlåt, fru grefvinna! » Uppbars bården af en v o l a n g? » » Fru grefvinna, n ä m n inte ordet volang, då jag talar o m denna kjol. — Det var kjolens utseende. » \ » Nå, o c h dess karaktär? » » Denna kjol, fru] grefvinna, förde tanken bort från sig själf o c h till h e n n e, s o m bar den. Det var i d e soliga trädgårdarne på Krim, s o m jag gjorde bekantskap m e d denna skönhet i kjolarnas värld, o c h den visade m i g Olga Marajewna i hela sitt strålande behag.
I detta afseende hafva nemli gen Rikets Ständer, i anledning af väckta särskilda motioner, beslutat: att den personliga skvdds-afgiftens halfva belopp, uppgående till omkring 250,000 R:dr R:mt, skall till folk-undervisningens befrämjande användas; att af nämnda belopp £, beräknade att utgöra omkring 100,000 R:dr sagde mynt, skola afsättas att under vissa vilkor utgå dels till. uppmuntrande af småskolors ändamålsenliga inrättande, dels ock till understöd för de examinerade folkskole-lärarne, samt att af de återstående £ följande summor skola ställas till Kongl. Maj:ts disposition att, i mån af behof, användas, nemligen 24,000 R:dr till inrättande af högre folkskolor, 26,000 R:dr till seminarier, efter den fördelning Kongl Maj:t anser lämplig, 20,000 R:dr till understöd för seminarii-elever och 12,000 R:dr, allt Riksmynt, till förbättrande och underhållande af undervisnings-materielen, samt till understöd för utgifvande af lämpliga läroböcker, kartor m. m. för folkskolorne. Häraf visar sig alltså, att, jemte det Rikets Ständer för folk-undervisningens befrämjande anslagit den personliga skydds-afgiftens halfva belopp, beräknad att utgöra omkring 2^0,000. Riksdaler, Rikets Ständer deraf för uppgifna bestämda föremål, hvaribland jemväl de i Kongl. Maj:ts nådiga proposition omförmälda anslags-behofven för seminarier och till understöd för seminarii-elever, anvisat vissa belopp, uppgående till sammaolagdt 182,000 Riksdaler, så att af de anslagne medlen en summa af icke mindre än 68.000 Riksdaler /återstår att af Kongl. Maj:t för andra hithörande föremål disponeras. Tillgång finnes således jemväl för det i högstberörda nådiga proposition anmälda behof af .medel till understöd för folkskole-lärares aflönande, hvarföre icke heller för detta ändamål något särskildt anslag nu är af nöden.
Con stilutionsUtskottets : med förslag till voterings-proposition i en till Förstärkta ConstitutionsUtskottets afgörande öfverlemnad fråga om förändrad redaction vid början af 5 Momentet 14 § Riksdagsordningen. 66 H. 24 Den 18 Mars e. m. StatsUtskottets: om RiksStatens n:de HufvudTitel i hvad den angår afskrifning af en anordning utaf öfverskotten på StatsYerkets inkomster; med föreslagne voterings-propositioner i anledning af skiljaktige beslut inom RiksStånden i åtskillige delar af StatsRegleringen; i anledning af Majoren C. P. Backmans underdåniga ansökning om eftergift af en honom ådömd bytesoch efterräkningsskuld hos Kronan; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å W. H. Fribergs underdåniga anhållan om fortfarande af den nedsatta arrende-afgiften för Lunda Kronohemman på Lofön; i anledning af föreslagen förändring i Författningarne, angående lefverering af Kronans TiondeTackjern i Bergslagen; om rättighet för Innevånarne i vissa Orter att med spannemål afbörda sig Krono-ulskylder; i anledning af begärd upplysning om hvad sorn blifvit åtgjord t i afseende på den af Kongl. Maj:t anbefaldta undersökning i Rikets äldre Handlingar, angående upprinnelsen af den så kallade PresteTaxan; angående utgörandet in natura af de, vissa räntetagare anslagne, Kolräntor inom Stockholms Län af hemman under Ortala Bruk och Norrtelge GevärsFactori m. m.; i anledning af Arrendatorns utaf i af Kongsöhrs Kungsladugårds Södra del, C. U. Ahlboms underdåniga anhållan om nedsättning af arrende-afgiflen för samma Krono-lägenhet; angående Kurhus-afgiftens användande till Den 18 Mars e. m. 371 understöd för Hälsobrunnar; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss rörande Landshöfdingen A.
M usik-Directeurer Cantorer Gymnastik-Lärare 12. Lärare i Krigskonsten Commenderade från Armeen 12. Närvarande Gymnasii-Statens Personal Tillökning af: Musik-Directeurer Gymnastik-Lärare Lärare i Krigskonsten S:a 36. Minskning af: Bibliothekarier 6. 102. Scholae-Staterne. Återstår Tillökning 3o. S:a i32. Rectorer ' 6-7. Colleger och Apologister ' i/[g. Lärare efter den Lancasterska methoden 1 för hvarje Pastorat på Landet och i Städer 1,248. Lärare i Gymnastik och Reglementen ; bestrides af Underofficerare emot årligt arfvode 1,248. Närvarande Scholas-Statens Personal 322> Tillökas med: Lärare efter Lancasterska methoden 1,248. Minskning i Statens Personal* Catheketer i Stockholm Skollärare, Pasdagoger och Adjuncter , . 4 H. S:a 2,818. 7- 8r. b 88. Transport Biskopar Domprostar Consistorii-Notarier Amanuenser Domkyrko-Sysslomän Slotts-, Hospitals-, Fångoch Arbetshus-Predikanter . Kyrkoherdar på Landet och i Städernc vid Pastorater i i:sta Classen 214 i 2.*dra Dito 616 i 3:dje Dito 384 Utom Class 22 Comministrar Capell-Predikanter Stockholms Ecclesiastique Stat: Kyrkoherdar i i:sta Classen 8. Närvarande Ecclesiastique Statens Personal Minskning deri af: • 2,340. Pastor-Primarius i Stockholm . Superintendenten i Carlskrona . 2. Till Byggnads och Extra Behof i och för Undervisningen Summa Personer *T3 n £> o 2. - 3 Q9 3,022 2,338 5,36o Föreslagen Aflöning.