Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
56 af gällande tulltaxa utbytas mot ordet produktions-orter, löstalja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontraproposition Presteoch Borgare-ståndens beslut, alt dessa serskilda tullbestämmelser för nämnde slag väfnader skola belt och hållet upphöra; och b) i hufvudsaken: 2:o Den, som, lika med Bonde-ståndet, anser gällande serskilda tullbestämmelser för siden-, halfsidenoch bomullsväfnader, inkommande direkte från Ostindien och öfriga orter på andra sidan Goda hopps-udden, böra bibehållas oförändrade, löstalja ; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antages (l:a Alternativet) Ridderskapets och Adelns beslut. (2:a Alternativet) Presteoch Borgare-ståndens beslut. I afseende å de serskilda vid förbudens boi l tagande ifrågasatte öfvergångs-åtgärder och kontroller, hvarom betänkandet N:o 13 pag. 65 och Bmllnings-Uislcottets Uilåtande, N:o 27. 7 66 handlar, hafva Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-stånden gillat Utskottets förslag, att ingen af de artiklar, sorn, nu förbjudna, hädanefter tillåtas till införsel, må på kredit-upplag uppläggas och icke heller på nederlag, annorlunda än till återutförsel, i städerna Stockholm, Götheborg, Carlshamn, Landskrona och Söderköping. Borgare-ståndet har härom icke meddelat något serskildt yttrande; men då 3 Stånd sålunda varit i denna fråga af samma mening, lärer densamma böra anses uteöra Rikets Ständers beslut. Såsom Utskottet vidare tillstyrkt, hafva Borgareoch Bonde-stånden beslutat, att rättigheten att införa hittills förbjudna, men hädanefter till införsel lofgifna varor, må tillkomma alla stapelstäder, hvaremot Preste-ståndet, med afslag å Utskottets tillstyrkande, förklarat nämnda införselsrättighet böra inskränkas till de af Kongl. Maj:t uti Dess nådiga proposition föreslagna städer.
Nådiga föreskrift utbetalas; dock var härvid det i samma § jemväl anförda vilkor fästadt, alt, ”för den händelse denna summa skulle finnas för ändamålet otillräcklig, i5,opo R:dr finge användas till uppförande af en stenhusbyggnad, för att begagnas till berörde embetsrum, hvaremot återstoden, i sådant fall, borde besparas.” Under åberopande af Rikets Ständers, rörande omförmalda extra anslag, fattade och uti underdånig skrifvelse af den 11 Juni 1841 bos Kongl. Maj:t anmälda beslut, anbefallde Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 8 April 1843> Fullmägtige i Riksgälds-Contoret att, uppå Kongl. Majrls Befallningshafvandes i Kronobergs Län, i mon af behofvet, skeende reqvisition, tillhandahålla de af Rikets Ständer anvisade 25,000 R:dr, för ifrågavarande residensbyggnad, hvilken komme att uppföras i öfverensstämmelse med de i sådant afseende utaf Kongl. Öfver-Intendents-Embelet gjorda och af Kongl. Maj:t i Nåder gillade ritningar. Till följd häraf blef i afräkning å detta anslag, enligt Kongl. Maj:ts bemälde Befallningshafvandes reqvisition, i September i843, ett belopp af 10,000 R:dr af Fullmägtige ulanordnadt och lill Kongl. Majlis Befallningshafvande öfversändt. Men sedan Fullmägtige, under nästlidne December månad, emottagit enahanda reqvisition å återstoden, eller 15,ooo R:dr af bela anslagssumman, hafva Fullmägtige, som saknade all Bih, lill R. St.
Cederslröms nu gjorda yrkande icke vore stridande mot detta beslut,som icke utgjorde hinder för särskild pröfning af sjelfva redaktious-förslagen; hemställande Hr Landtm, fördenskull, om R. o. Ad. ansåge de i Utsk:s betänk, åberopade redaktions-förslag höra, likasom hittills skett, företagas lill pröfning i sammanhang med de punkter, hvaruti de åberopas och motiveras. Härvid ropades Ja; och på sedermera framstäld propos. biföll R. o. Ad. jemväl Ulsk:s förslag till redaktion af 73 §. 7:o Ang:de 75 § och 8:o Ang:de 86 §. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter hemställt. 9:o Ang:dc 88 §. Härjemte upplästes 88 § i Utsk:s förslag till författning. Frih. Cederström, Claes Rudolf: Jag har under flere föreg:de år varit hedrad med förtroendet att utses till taxeringsman för Stockholm och har vid desse förrättningar erfarit huruledes det alltid varit mycket svårt att få ett tillräckligt antal ledamöter samlade. Då denna svårighet förefunnits med en talrikare personal, skall den naturligtvis blifva ändå större med ett inskränktare antal. Jag anser derföre denna punkt böra återremitteras, på det alt den hittillsvarande föreskrifne numerären må i författningen varda bibehållen. — Ganska olämplig synes mig Den 12 April f. m. 133 ock den förändring alt ej mer öfverslåthållare-embetet skulle äga utse ordf:r på afdelningarne i comiléen, utan dylike af ledamöterne sjelfva väljas. På grund af egen erfarenhet, måste jag vitsorda det desse ordf:r, såsom de nu äro tillsatte, lända till mycken nytta; jag befarar all förändring häri blefve särdeles skadlig. Hr Aminoff: Jag instämmer fullkomligt uti Frih. Cederströms yttrande om svårigheten att få taxeringsman. Men just detta synes mig vara ett skäl, att inskränka antalet; ty när oak tadt det varit svårt att erhålla 12 ledamöter af hvarje klass, lärer det väl blifva mindre svål t att fä 8 personer, som vilja blifva taxeringsman.
I vår nu gällande lag (Gud ske lof att vi ännu kunna kalla honom så) bibehålles i 42:dra Kap. skillnaden mellan andra stölder och dem, som ske vid eldsvåda, vattunöd, från fartyg, som strandat eller utan folk till lands kommit o. s. v. Att Utsk. icke så gått tillväga, anser jag, i likhet med Hr Gyllenskjöld, vara klandervärdt. Yår nu gällande lag har uptagit stöld i 5 serskildta Kap. och i hvarje sådant under flera §§. Utsk. har deremot i flere mom. af samma § hopafört sådana stölder, som nu gällande lag uptager i serskildta Kap. Hvad Gr. Sparre bär sökt försvara, nemi. att åt domarens skön öfverlemna bestämmandet af brottens skiljagtighet, eller med andra ord, att äfven i detta hänseende införa det s. k. latitudes-systemet, synes mig icke heller vara rigtigt. Drottets beskaffenhet bör åtminstone af lagen bestämmas, och åt domaren på sin höjd öfverlemnas att rälta straffets belopp efter den grad af illvilja eller vållande, hvartill missdådaren gjort sig skyldig. Men hvarken lagen eller domaren må sammanföra hvad som i sin grund är olika, och hvilket fördenskuld i nu gällande lag är åtskiljdt. Att bär klandrande omförmäla de gamla straffens beskaffenhet anser jag vara ändamålslöst, ty nidingsstöld blifver alltid ett nesligt brott, antingen föröfvandet bestraffas med förlust af näsa, öron eller ryggens hud, eller på det sätt som här föreslås. Det är icke straffet, som bestämmer brottet, utan det förhåller sig tvärtom. Gr. Sparre har sagt, alt vår nuvar:de lag iclye tillämpas, emedan Konungens nåd kommer emellan. Men del kan ju hända, att Hans Rådgifvare få andra tankar om straffens tillämplighet än de nu hafva, eller att andra Rådgifvare, med olika åsigter om benådningsrättens begagnande, komma att yttra sig öfver sådana frågor. Det är således af vigt för framliden att bibehålla lagens bokstaf, äfven om nåd f. n. hindrar verkställigheten. Frih. af Ugglas, Curt Gust.:
a språket, med tillämpning af den af professor Ollendorff för mer än 40 år sedan grundade metod såsom den mest instruktiva och praktiska, helst emedan den vida snarare än någon annan befrämjar ett språks inhemtände, ej allenast for att läsa, utan älven för att tala och skrifva detsamma. Till tjenst för skolor och privatundervisning samt for sjelistudiuiii författad af C. G. ZETTERQUIST. Nyckel till skriföfn in garna är utgifven i särskildt kart. band till pris af 1 kr. Med 12 förklarande afbildningar, pris 5 0 öre. snqEiRiifoönbwoWonaisi^^ 4 0 YLLE REGIMEN. Prisbelönta med 6 af J. Guldmedaljer. Fabriks-Nederlag hos: tillverkning, Vidinghoff, Qösta Drottninggatan, Stockholm. Verkst.-Aktie-Bolags Illustrerad Katalog gratis. Bruksanvisning å hvarje burk. Finnes hos alla specerihandlande. A dessa stickmaskiner kan tillverkas: gardiner, strama / jer, filtar, pläder, täcken, öfverkast, dukar, mattor, möbeltyg, damoch herrvästar, kalsonger, kjolar, tröjor, strumpor, damasker, vantar, mössor, öfverkläder, kappor, gossoch flickkläder, schalar, teaterkappor samt hundratals andra artiklar, som man af ylle eller bomull behöfver i hemmet. Maskinerna tillverkas af bästa svenska materiel, äro enkla, lättskötta och eleganta samt taga, med bord, ej större plats än en vanlig familjesymaskin. Köpare af stickmaskiner erhålla gratis den undervisning, som erfordras för de olika arbetenas förfärdigande. Af förbättringarna vilja vi särskildt nämna systemet för plaggens fasonering, hvarigenom all räkning vid stickningen borttages. Ett rikhaltigt lager af sådana artiklar, som tillverkats på dessa stickmaskiner, är ständigt till påseende i utställningslokalen. [130] Agent för Stockholm och omnejd: handl. P. Persson, Drottninggatan 40. Landsortsboar kunna få hvarjeh. uppdrag utförda geItujvud^hontoi: Frec / sgatan nom undert. Se annonsen i n:r 14 af Idun. Postadr. : Engelbrektsg.
Måhända har det just varit under detta utbildningsarbete, som rösten börjat öfvergå från alt till mezzosopran; vinsten på höjdtonerna blef dock ej alldeles utan inverkan på det lägsta registret, som ej helt ^ c h hållet kunnat följa med röstens starka vackra utveckling i öfrigt. Här hemma hörde vi under dessa år föga af fröken Nordgren. En och annan gång meddelade Paristidningarna, att hon låtit höra sig på privata soaréer, alltid med bifall, men därvid stannade också underrättelserna. Men en vacker dag på hösten 1880 kom fröken N. tillbaka till Stockholm, och den 5 oktober samma år trädde hon fram för allmänheten såsom konsertsångerska. Ehuru fröken N. vid detta tillfälle visst lät höra sig såsom visoch romanssångerska — och hennes ovanliga röstmedel, begåfning och goda bildning göra henne framstående äfven i denna branche — tycktes dock alla vara ense om, att operan var sångerskans rätta verksamhetsfält, och kritiken konstaterade, att sångerskan egde ett ovanligt färgrikt dramatiskt föredrag och en känslig uppfattning. Fröken Nordgren höll sig vid sitt första uppträdande till visan och romansen; hon föredrog sålunda sånger af Grieg, Oisen, Sjö- gren samt åtskilliga moderna franska visor, af hvilka Délibes bekanta » Les filles de Cadiz » blifvit ett af sångerskans bästa nummer. Ehuru af öfver vägande dramatiskt skaplynne är fröken Nordgren äfven en mycket framstående romanssåDgerska, och Edvard Griegs loford, afgifna under fröken N:s vistelse i Danmark 1888, torde i detta fall kunna tillmätas ojäfaktig vikt. Det var under sin vistelse i Danmark som fröken N. vid en hofkonsert å Fredensborgs slott fick sjunga för tyske kejsaren, hvarvid sångerskan föredrog en sedermera utgifven sång: » Wiegenlied » af Hans Harthan. Vid denna period hade emellertid fröken N. betydligt vidgat området för sin musikaliska verksamhet. Redan 1887, då hon bland annat biträdde vid Filharmoniska sällskapets och Cäciliaföreningens konserter, hade hon tagit fatt på större och allvarligare uppgifter (solopartiet i Gades » Korsfararne » och » Liber scriptus » ur Verdis Requiem).
Af sådant skäl har Bevillning för bränvins-bränning blifvit grundad på tillverkade kannor, och för allmogen, eller de smärre bränvinspannorne, har skatten blifvit ringare upptagen än i proportionen för större pannor, med afseende derpå, att de smärre pannorne äro endast tidtals begagnade under den tillåtna bränvins-tiden, äfvensom derföre, att de på en och samma tid afverka ett ringare qvantum säd. Enahanda förhållanda härutinnan borde vara med Mauufaclur-smidet. b) Mannamon. Det finnes Manufaclur-smiden i aine hufvudsakligen olika ställningar, nemligen: de som äro belägne inom, och de som äro belägne utom Bergslag. De förra kunna icke ansvars-löst vågföra större qvantum smide, än det privilegierade; de senare deremot kunna utan anmärkning vågföra så stort qvantum smide, som kan medhinnas, när conjuncturen är god, och så ringa scm helst, när conjuncturen är ofördelaktig. Denna fortsatta tillämpning af i8o3 års Bergsförfattning har gjort, att idkare af Manufaetur-smiden, utom Bergslag belägne, hafva sålunda med stor fördel kunnat afvakta och begagna den goda conjuncturen, då deremot de inom Bergslag belägne, hvilka, när conjuncturen befunnits missgynnande, varit nödsakade att, för rättighetens bibehållande, låta beskatta sig efter hela det privilegierade smides-beloppet, utan att detsamma begagna, hafva icke på samma sätt kunnat göra sig den förändrade conjuncturen till godo, enär de äfven då varit begränsade inom det privilegierade skeppundtalet. Denna mannamon försvinner genast, så snart ordet privilegieradt uteslutes från §:n, då beskattning kommer att ske efter effectiva tillverkningen.
De svenska ledamöterna af den Kommitté, som utarbetat förslag till förnyad förordning, angående Sveriges ■och Norriges ömsesidiga handelsoch sjöfarts-förhållanden, hade derjemte, då den betydliga skiljaktigheten emellan Rikenas tull-tarifer utgjorde väsentligt hinder för tillvägabringandet af den friare handelsgemenskap länderna emellan, som ur flera synpunkter vore särdeles önskvärd, af denna anledning och i afsigt att småningom bereda väg för det ömsesidiga varubytets fullkomliga frigifvande samt aflägsna de olägenheter, som uppkomma genom betydligt skiljaktiga tullsatser, särskildt utarbetat förslag till sådana förändringar i den svenska tullagstiftningen, som under iakttagande af de grundsatser, hvarpå denna lagstiftning härstädes ansetts böra hvila, och de särskilda förhållanden, hvilka i vissa afseenden förekomma, skulle i möjligaste måtto närma densamma till den norrska. 1 följd af det inre sammanhang, som en systematisk lagstiftning kräfde, hade kommitterades förslag, ehuru närmast föranledt af omförmälda skäl, erhållit den utsträckning, att icke allenast tull-tarifen i sin helhet, jemte de reglementariska föreskrifter, som vid dess tillämpning skola tjena till efterrättelse, utan äfven andra i tullagstiftningen ingående frågor blifvit föremål för kommitterades behandling. Det är detta kommitterades förslag, med deröfver af Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen afgifna underdåniga utlåtanden, som, jemte i ämnet Bih. till R. St. Brot. 1836 & 1837. 3 Sami. 1 Afä. 10 Haft. 1 2 Bevilln.-Utskoltets Betänkande M i ti. 1 gjorda framställningar af åtskilliga fabriksoch slöjdidkare, varit föremål för Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning vid det tillfälle, den 27 sistlidne Januari, då Kongl. Maj:t, i enlighet med Stats-Rådets nästan enhälliga tillstyrkan, beslutat aflåtandet till Rikets Ständer af omförmälda Nådiga Proposition, deri Kongl.
Följden var, att Biskoparnes sjelfrådighet inom deras serskildta stift fortfor, och den synes hafva sträckt sig, äfven till deras ringaste underlydande; ty, då Axel Oxenstjerna, år 1645, blifvit Grefve af Södermöre, och gjorde för dervarande tjenstemän, ett gästabud på Wärnanäs, föreslogs af en Capelan en skål, hvari han skämtsamt ”tackade Gud för godt sjelfsvåld”. Efter 30:åra krigets slut, väckte åter Drottning Christina, vid 164!) års Riksdag, frågan om GeneralConsistorii uprättande, men erhöll, ånyo ett undvikande svar. Jemväl under Carl X afhandlades samma fråga, år 1659 utan påföljd. Då Presterskapet, under Carls XI:s minderårighet, fortfor att upträda mot Rådet och Adeln, såsom de öfriga Ofrälse-Ståndens målsmän, för Reductions-anspråken, vågade ej de styrande stöta sig med Biskoparne. Emellertid ställdes, genom 1661 års Canzli-Ordning, Kyrkoväsendets angelägenheter under CanzliCollegium. I de eröfrade länderna, uprättades likväl Öfver-Consistorier, på den fot, som förut är omtalad. Det i Sverige, på Riksdagarne församlade Presteskapet ansåg sig, utan lagligt bemyndigande, för ett slags National-Consilium, som, under namn af Riks-Constslorium, (Consistorium regni) utöfvade domsrätt, och till hvilket man vädjade från Dom-Kapitlen. Carl XI begagnade Presterskapet till att störta Adeln, och taga enväldet. Detta använde han väl till att år 1686 utfärda Kyrko-Ordningen, Den 11 Mars e. m. 207 och uphäfva Riks-Consistorium, men han drog dock i Betänk., att ytterligare inskränka väldet för Biskoparne, hvilka så väsentligen bidragit till utvidgningen af hans eget. Hans krigiska Son hade, under Sina ständiga utrikes fälttåg, icke rådrum att, oaktadt Sin gudsfruktan, sysselsätta
Då lika med hvad Ulsk. har sig bekant, under öfverläggningen hos H. R. o. Ad. blifvit uplyst, att utskrifning af tabellerne öfver samtlige å Riddarhuset introducerade ätter, redan för flere år sedan blifvit fulländad, och att ifrägavar. renskrifning numera endast erfordras när tabellerne blifva förslit ne, eller, i följd af inkommande genealogiska upgifler, sådana tillägg i de derå gjorda anteckningar egt rum som påkalla renovation, har Utsk. ansett sig icke böra frångå sin hemställan om det förtydligande af föreskriften, angtde Ridd.Sekret:s och Kanslisternas skyldighet i delta fall, att derest renskrifning af ett så stort antal tabeller som 200 icke skulle årligen erfordras, Direkt, må ega rättighet att ett sådant antal inskränka med åliggande för Riddarh.kansliet alt aflemna så stort antal som behofvel påkallar, dock icke utöfver 100 för Sekret, och 50 för hvardera af Kanslisterne, i hvilket hänseende Utsk. ål 40 § gifvit följande förändrad redaktion: ”Ridd.Sekret, åligger att, jemte Ridd.Kanslisterne, årligen aflemna så stort antal renskrifna genealogiska tabeller, som behofvet påkallar; dock må detta antal icke öfverskrida 100 för Sekret, och 50 för hvardera af Kanslislerne. ” § 42 (gamla 42 §). Ur Gr. Lagerbjelke och Frih. Palmstjerna hafva vid denna § anmärkt, dels att Ridd.Sekret, icke borde hafva sig ålagdt att ovilkorligen yttra sig i alla hos Direkt, förekommande frågor, ulan endast i de fall då han af dem, hvilka skola besluta, blir tillfrågad, dels olämpligheten deraf, att Sekret, skulle ovilkorligen yttra sig öfver ansökningar lill Riddarh.-kamererare och Riddarh.-liskalstjensterne. Ulsk. kan för sin del icke inse giltigheten af dessa anmärkn:r.
Denna § innefattar endast ett för en numera förfluten tid gällande lagstadgande, hvarföre §:n blifvit ur förslaget till ny förordning utesluten och de följande §:nes nummer-ordning derefter lämpad. § 34 (ny 53.) Till undvikande af misstydningar, hvilka denna §:s nuvarande lydelse föranledt, och i öfverensstämmelse med Utskottets förslag vid § 23 om inskränkning i stadgandet rörande bränvinsredskaps mätning, har Utskottet gifvit en något förändrad lydelse åt § 34 (33), hvilken ändring torde af Rikets Ständer godkännas. § 35 (34). Herr von Knorring, Axel, har föreslagit, att Öfver-kontrollörerne borde få del af de i denna § omförmälde uppgifter; men då dessa uppgifter hvarken för Ofver kontrollörer eller bränneri-kontrollörer äro behöflige, tillstyrker Utskottet, icke allenast att motionen lemnäs utan afseende, utan jemväl att orden v.samt Bränneri-kontrollörer« måtte ur §:n uteslutas. § 36 (35). Sedan Utskottet vid § 20 föreslagit att sådan distillering, som derf omförmäles, må qtöfvas under alla tider af året, har en något förandrad redaktion af § 36 (35) i enlighet dermed blifvit uppställd; och torde denna audring af Rikets Ständer bifallas. § 37 (36). Denna §, hvilken är lånad från äldre bränvinsbrännings-förordningar, lärer städse blifvit så tolkad, att det uti första moment af §:n förekommande ordet x<vård« ansetts innefatta äfven det fall, då redskaps-tillverkaren vid sjelfva bränneriet uppsätter, ändrar eller reparerar redskapen; hvilken tolkning också tyckes vara rigtig. Bevilln, in. fl. Ulsk. Bet. Meningen torde dock, tili undvikade af framtida missförstånd, böra genom en bestämdare ordalydelse uttryckas.
Den, som frånträder rätt och rättvisa, han handlar orätt, och den, som handlar orätt, han skapar missnöje. Jag lyckönskar Herr Tham, som vid alla möjliga tillfällen från sin provins kan framställa sina medborgares nöje och tillfredsställelse med alla möjliga inrättningar; jag är icke så lycklig i afseende på min provins. Till hvad grad Herr Tham och mina åsigter äro skiljde, kan bäst bedömmas deraf, att Herr Tham förklarat, att om han varit Ledamot af de Utskott, hvilka behandlat Passevolancefrågan , skulle han förfarit alldeles på samma sätt, som nu skett; lian skulle frånkänt Rustoch Rotehållare, som utgöra den ena parten, rättigheten att höras öfver frågan; lian skulle frånkänt ett lagligt bindande Contract all den helgd detsamma tillkommer. Detta ordet Contract, mine Herrar, ber jag eder besinna, om det för 1111 tillämnade beslut mera får nyttjas, då ena contrahenten, såsom sådan, är sin rätt be - 134 DenaöOctoberf. m. tagen, ty livad står då qvar af Contractet. Jag hemställer, om det genom de begge Statsmagternas medverkan går an, att bryta ett Contract, som rörer 3:dje mans rätt. Om Lagstiftande Magten begär ett sådant våld mot äganderätten, ser jag intet, som hindrar samma magt, att vid nästa Riksdag höja den afgift, som nu skall utgöras, med 7 R:dr, till 20 R:dr, 28 R:dr eller lill oändlighet; och, då icke hela samhället vill deltaga i kostnader, som genom förändrade samhällsförhållanden påtagligt tillhöra detsamma; ser jag ej hvarföre icke Rustoch Rotehållare med lika skäl kunna göras till ensamme skattdragande, och hvarföre man icke på dem kunde hvälfva hela bevilluingen. Herrarne torde fästa uppmärksamheten derpå, alt Passevolance-afgiften ej är en så obetydlig summa, då den utgör mera än en åttondedel af hela Bevillningen, hvilken summa endast är lagd på en viss klass af medborgare. Jag yrkar ej befriande från denna afgift, jag blott yrkar bibehållandet af medborgares lagliga rätt, och befrielse från utgifter till sådane föremål, som för Rotekistan äro alldeles främmande.
C) för uppförande af en ny jernbro emellan Skeppsoch Kyrkoholmarna här i hufvudsluden 350,000 R:dr. Sorn, efter hvad upplyst blifvit, nuvarande bro är i det förfallna skick, alt densamma ej kan genom reparationer vidare vidmakthållas, ulan en annan i stället mäste uppföras, samt staten, sorn hittills underhållit förbindelsen mellan ifrågavarande båda bolmar, icke torde kunna undandraga sig att bekosta anläggningen af en ny bro, helst de å ömse sidor befintliga platserne äro kronan tillhöriga, nemligen å don ena musci-tomten och å den andra lokalen för flottans härvarande station, hafva, vid sådant förhållande, och då, enligt den uppgjorda ritningen, den föreslagna bron synes blifva ändamålsenlig samt till utseendet prydlig och passande lill den närbelägna musei-bvggnaden, Rikets Ständer ansett sig böra bevilja den för ifrågavarande brobyggnad af E. K. M:t äskade summan 350,000 R:dr, att med en tredjedel årligen under hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860 från Riksgälds-kontoret utgå. Bih. till B. St. Prot. 1856—i858. 10 Sami. 1 Afd. % Band. 14 100 Ex p edil i o n s -U/skotte ts Forsh/" till under tl. Skrifvelse. Do ;if Rikeis Ständer beviljade Extra Statsanslag för Försvarsverket till sjös, att för åren 1858, 185'.) och 1860 utgå med j årligen, åro således följande: 1 Riksmynt. Till nvbvggnad och komplettering af åtskilliga krigsfartyg ftiilr 1,679,697 ti re. Till åtskilliga angelägna byggnads-arbetcn oell lans stationer anskaffningar vid Flot200,000 _ Till uppförande af en jernbro emellan SkeppsSloekholm och Kyrkoholmarne i 350,000 Summa R:dr R:mt 2,229,697 — Beträffande E. K.
tiat, SDat to » en nppugt fitann ^ ?iot ocft enDa » t fiat S) et » fa nD mitt ftj^itta vann. ATPJAA STLen ftoat at (timfen meta Cj-u », Watt natten J:a£0et på — cKLuai mddtigate gtanen » fitu », 3€.vat Doptat ftjötften » å? 9Tej-, pl » fta, » fttuj:, meD uäEDig j^att 2Den ftEåa ftöCjan ftoit, att Denna ftu » t ut ftinna » natt, cjom teDanftfånat ft.it. Jag anat ten, Dat » ftummet tj,t JCting piten » fa » ta BCocft, 8n ^Eicfta » om, ftut fta^uet g * ^ *) oiiåt moDigt ftuat anDocfi. 1 on dt » å SfonD » om axet » guK, oiom » ifäto » ftenne » fttj-, ®cft ftenne » ftdeft, aj; forten ^utU, 0Ct 6ju » » om ucuen » » ft^. S) et at min egen » uen » fta tö », S) en Dtöm, » om uätmDe mig, gut ftj åttat Eangt j^tån ojtiettge ^tö » £Eä » odg » u^DfånD » li » tig. (Illustratör: FOTOGÉNKÖKET B. RÖKFRITT. MA et är eftermiddag, och solen strålar varm från en molnfri himmel öfver den lilla skogomkransade brunnsoch badorten. Liljekonvaljer och linnéa sända sin berusande doft från den omgifvande skogens tufvor och dälderna där nedanför. Insjön ligger lugn och klar, i sin spegelblanka yta återgifvande strändernas höjder med deras små stugor och de resliga granarna på kanten af åsen.