Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ja och 3g Neji i följd hvaraf och då Ja vunnit, Mätare, Packare, Vindragare., Lin-, Hamp-, Tjäruoch Brädvräkare, Packhusoch Vågkarlar skola taxeras i 2:ne Classer, nemligen den i:sta till 4 h-ldr och den a:dra till 2 R:dr. S.-te Voteringen. Den sora bifaller BevillningsUtskottets, af Högh Ridd. och Adeln, Högvörd. PrästeStundet och Vällofl. BorgareStårdet godkände Förslag, att Åkare i Stockholm och Götheborg, som icke äro Borgare, skola taxeras i 5 Classer, nämligen: itsta Classen 20 R:dr 2:dra D:o i5 3:dje D:o 10 n 4-de D:o 5 » 5: te D:o 3 )• röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer, jemlikt Hederv. BondeStåndets beslut, ofvannämnde 5:te Class af 3 R.:dr att uti författningen icke intagas. Voteringen har utfallit med 67 Ja och 02 Neji hvadan och då Ja vunnit, det är beslutadt, att Åkare 490 Stats*Utskottets i Stockholm och Götheborg, som icke äro Borgare, skola taxeras i 5 Classer nemi.: *:sta Classen till 20 R:dr a:dra D:o — i5 „ 3:dje D:o — 10 „ 4>de D:o — 5 „ och 5:te D:o — 3 „ 6:te Voteringen. Den, som, i enlighet med BevillningsUtskottets af Högh Ridd. och Adeln , Väll. Borgareoch Hederv. BondeStånden, godkände Förslag, vill, att FastighetsBevillningen, hädanefter, sorn hittills, skall utgöras med 2. R:dr för hvarje iooo:de R:dr af det uppskattade värdet, röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; skall, jemlikt Högv.
Fastän dessa Byggnaders värde Bokföras med tillökning af kostnader för skedde större reparationer, i följd hvaraf slike utgifter anses öka värdet af Verkets: Behållningar, sä är likväl inom ofvanstående är Tillgångarnes summa minskad med R:dr 8,937: 32. 4.» hvarvid upplysningsvis må nämnas, att den vid 1829 års slut sig visande mindre Behållning blott är skenbar, emedan ett större antal färdiga Gevär dä funnes i förråd, och hvilka påföljde år lefvererades; hvarigenom 1j,53o: 21. 4. Blefvo Factoriet godtgjorde. Af Redogörelserne inhemtas för öfrigt, att förråden af Materialier icke äro hufvudsakeligen större vid i83o års slut än de voro vid 1828 års, men ingående Balancen år 1829 upptager, såsom oliqvideradt förskott af Kongl. KrigsCollegium, 34,000 R:dr, hvaremot den utgående Balancen år i83o upptager 47>000 R:dr. Factoriets economiska ställning visar sig således försämrad, hvilket äfven måste Blifva följden deraf, att Gevären tillverkats med förlust, ( i*9 ) som För 1826 års beställning af 1000 Gevär, ehuru ej lefverera^ förr än år i83o, utgjort 4>I4° Ibdr 5 sk. 11 r:st. När derjemte afseende fästes uppå de serskild te Byggnads-anslag, hvilka, utan alt vidare balanceras, komma GevärsFactoriet årligen tillgodo; så framställer sig detta förhållande ännu mera ofördelaktigt. Nu mera är, genom Kongl. Brefvet den 7 April i83o, priset för lefvererade Gevär bestämdt till 20 R:dr pr stycke, men vid förenämde lefvererans för år 1826 kostade hvarje Gevär 2Öf R:dr i tillverkning.
Gäng-, tillhöriga sjöfarande eller resande, när de äro syn• bart. brukade eller af egarne sjelfve medförda, pröfvas icke öfverstiga deras personliga behof Fria. Knallhat/ur 1 skålp. - 60 Knapergall och Ekollon, malen och omalen Fri. Knappar, af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen 1 skålp. — 60 Allin. Då knappar,af glas, horn, metall, perlemor eller stenkol icke annorlunda äro af sammansatta ämnen tillverkade, än att öglan är olikartad, böra de förtullas på sätt Taxan stadgar för det ämne, arbetadt, hvaraf sjelfva knapparne äro förfärdigade. 1 Kedjor till innanverk i Ur; se Ur, delar deraf.| Klöfvar; hänföras under Horn, oarbetadt. Klinker; hänföres under Tegel, alla slag. 502 Förslag lill Tull-taxa. Qvantitet för Tull beräkningen. Införselstull. Riksmynt. R:dr öre. Knifvar: Rak-, med eller utan fodral i skalp. — 50 Penni skålp. 1 12 Tälj-, Sjömans-, eller gröfre arbetsi skålp. — 15 Bordsoch andra slag, ej specificerade, samt Gafflar: med skaft af Silfver, Pläter, Ebenholtz, Elfenben i skålp. 1 — med skaft af andra ämnen i skålp. — 25 Kal, TrädFria. Koppar: Rå- eller Gårad Fri. Smidd, valsad eller gjuten: Plåtar och andra ämnen för bearbetning Fria. Bleck och Spik lill farljgs förhydning — Fria. Andra hellärdiga arbeten, opolerade i skålp. — 20 polerade i skålp. — 50 Kopparnickel Fri. Kopparskrot eller gammal Koppar, endast användbar till omsmältning samt Kopparaska Fri. Kopparstick, Estamper och Lith o gr a fiska arbeten, som utgö- ra tillbehör lill Irvckta verk Fria. andra slag, oinfattade i skålp. — 18 infattade; se tafvelramar.
Fördelarne af nu ifrågavarande försörjnings-rätt, hvilka, såsom allmänt kända, af Utskottet icke behöfva utvedelas, synas Utskottet öfverväga de anmärkta olägenheterna; och Utskottet troi derjemte att de vådor, som af sjelfförsörjnings-rättens upphäfvande eller inskränkande, på det sätt motionären föreslår, skulle uppstå, blefve vida större, än de framställda olägenheterne af samma rättighets bibehållande. Af dessa skäl och då det i allt fall synes Utskottet vara för tidigt att i denna hufvudpunkt af den gällande närings-lagstiftningen vidtaga någon förändring, får Utskottet vördsamt hemställa det motionen I denna del må lemnäs ntan afseende,. § 13- Uti denna g är, bland annat, stadgadt, att Kongl. Majit och Kronan eger att. låta, genom antagne arbetare elier annorledes, alla slags arbeten elfer varor för Kronans behof förfärdiga, äfvensom att, vid de till fattigväsendet hörande inrättningar samt vid fängelser och allmänna arbets-inrättningar, alla slag* tillverkningar må såväl för dessa inrättningars behof som till afsalu åstadkommas.
Ho va känd för te kunn trôll å för si suping va ho åg känd å en sönnda hadd ho trätt ôpp i körka i fylla å villa å höll e motpredicktning mot Bodenius å åkallt den Onn, satt prästen hadd allt orsak te få’a dömd te stocken. Di are finnan hadd gitt’a bränvin, satt ho va allt tämli på snôrka, där ho stog å hang ve stocken. Når nu prästen geck fram te dôra för te gå in i körka, häfd finnkäringa ôpp sin illacke låt å bynt å förbann’en: »Förbannat vare du, Bodenius, te ävi ti,» skrek ho — »förbannat, förbannat, förbannat! Full ä ja, fatti å trasi ä ja å te hällvet kommer ja — men like tocken sôm ja här står, ska du stå en dag, Bodenius — tvi!» Bodenius sa ingenting, men han va blek som en döing, når han kom ôpp i predickstoln å skalf på måle, når’n predickte. Nu kommer dätte mä trôllinga, sôm ingen vet ôm d’ä sannt äll falskt. Men säkert ä, att når Bodenius den dagen va på hemvägen iffrå körka, bynt dä hogg i e tann på’n å dä kom e tocka tannvark övver’n, satt’en vre sä å ôja sä. Å når’n kom hem te prästgår’n va’n pocka te ta in bränvin för te bedöf sä. Först ett glas. Sänna ett te. Sänna ett te å ett än en gang. Dä hjalp e litta stunn, men strax ätter tog dä te varrer ända. Måndan kom å bare varrer ble tannvarken. Bodenius va pocka te sup bränvin igän. Först en sup, sänna en sup te å sänna di mange supan. Tisdan kom å tannvarken tog bare te å supinga ho tog te, ho åg.
Diskont-verket ansökningar om lån från denna fond å större sammanlagdt belopp, än tillgångarne medgifva, beviljas lånen i den ordning anmälan derom ingått. § 170, mom. 3, oförändradt. såsom Banko-Utskottets Betänkande N:o 35. 49 såsom hittills omsättas, dock på högst Sex månader hvarje gång. Lån må ej utgifvas å mindre belopp än 200 Riksdaler eller annorlunda än å hola tiotal Riksdaler derutöfver. Vid omsättning på jemna Sex månader fordras minst en femtedels afbetalning efter ursprungliga kapitalet samt i förhållande derefter vid kortare omsättningstider, till och mod tro månader, då afbetalniugen blifver minst en tiondedel; och får ingen inbetalning till ringare än detta sistnämnda belopp öga rum, om ock omsättning skulle sökas på kortare tid än tro månader. Uteblifver under en månad efter förfallodagen betalning eller omsättning af lån, läte Styrelsen, utan uppehåll, beloppet utsöka; Styrelsen obotaget att, när sådant för Diskonteller Låne-kontorets säkerhet nödigt pröfvas, genast efter förfallodagen göra Kontorets rätt, genom lagsökning, gällande. Mom. 7. Skulle vid' omsättning af diskont-lån någon felaktighet i det inlemnade reversalet förefinnas* får sådant dokument, inom en månad derefter, emot nytt fullständigt reversal utbytas, likväl under vilkor, att den föresltrifna inbetalningen blifvit vid första dokumentets inlemnando verkställd och att Diskonteller Låne-kontorets säkerhet i öfrigt är behörigen förvarad. Mom. 8. Till denna lånefond får ej någon, såsom låntagare, häfta för högre belopp än Sex Tusen Riksdaler. Bill. till It. St. Vid omsättning på jemna Sex månader fordras minst en femtedels afbetalning efter ursprungliga kapitalet, samt i förhållande derefter vid kortare omsättningstider, till och med tre månader, då afbetalniugcn blifver minst en tiondedel; och får ingen inbetalning till ringare, än sistnämnda belopp, ega rum, oaktadt omsättning skulle sökas på kortare tid än tro månader. § 158, mom. 1, punkt tredje:
Då under dessa omständigheter tvifvelsmål således uppstod om hvilketdera i detta afseende vore ligtigt , aflat Kongl. Majit den 28 Febr. innevarande år en Nådig Skrifvelse till Riksens Ständer , hvaruti Kongl. Majit förklarade Big vilja samtycka, att Tullverkets räkenskaper, såsom ock Räkenskaperna för de under KrigsCollegium ställda Militiss-Boställsoch KrigsmanshusCassorna må hädanefter af Riksens Ständer eller deras Revisorer granskas ; äfvensom att ett lika förhållande lomme att äga rum med den. del af SeraphimerGillets fonder , som af Allmänna medel utgöras ; men att Kongl, Majd , sorn härigenom gifvit ett förnyadt bevis af Sin afsigt , att , uti allt nyttigt och billigt , gå Rikets Ständers önskningar till möies , ville, såsom en motsvarighet för Dess ofvannämnde Nådiga medgifvande, af Rikets Ständer äska , att de meddela mera bestämda föreskrifter än hittills , för deras Ombud vid de Revisions förrättningar, som, emellan Riksdagarne , inträffa , och således Instructionen af år 18.12 erhålla en ytterligare utveckling. Det är i följd häraf, StatsUtskottet nu inkommit med förslag till en ny Instruction för Riksens Ständers Revisorer. Ridderskapet och Adeln torde nu tillåta mig undersöka, huru den föreslagna Instructionen är beskaffad, och om Riksens Ständers StatsTJtskott genom detta förslag verkligen gått Kongl, Majtts önskan till, inötes, 3 §. i förslaget, till Instruction innehlllerförteckning på alis de fonder, till hvilka Re*. 47* Z>en *9 October /. m\
Angående p;j j 34 8 af 1831 grs Revisions-Berättelse omformäles hade, belöningen ° tiji Granören efter stämning af Gravören J. E. Akerberg och Sysslomannen i hans konkursmassa Skräddaren Johan Malmlöf, Kongl. Svea Hof-Rält, genom Dom prnfpd se<R*n 5 September nämnde år, forpligtat Fullmäktige alt af Bankens medel delmynt. genast till käranderne utbetala ett belopp af 8,000 R:dr Banko, såsom utläst belöning för ett af Akerberg förfardigadt och till Fullmäktige aflemnadt sedelprof, jemte 5 proc. årlig ränta från slämningsdagen, åtta dagar löre den 29 Januari 1850, till dess betalning skedde, samt alt med tillhopa 25 R:dr Banko godtgöra rättegångskostnaden. Sedan missnöje emot denna Kongl. Hof-Rältens Dom blifvit å Bankens vägnar anmäldt, under anhållan, alt få samma Dom Kongl. Maj:ts Nådiga 29 pröfning underställa, samt Kongl. Hof-Rätten, i anledning deraf, medelst resolution den 12 September 1850, föreskrifvit Banken att hos Öfverståthållare-Embetets Kansli eller i taka händer nedsätta det Banken till utgifvande ådömda belopp, 8,000 R:dr, jemte den derå stadgade ränta till dess nedsättning skedde och förenämnde kostnadsersättning; till fullgörande af hvilken föreskrift en summa af 8,705 R:dr B:ko blifvit, genom Bankens Låne-Afdelning å Öfverstålhällare-Embetets Kanslis räkning N:o 1 insatt; så liar Kongl. Majit, genom Dom den 14 September 1852, pröfvat i Nåder rättvist att, med ändring af Kongl. Hof-Rätlens öfverklagade Dom så väl i sjelfva saken som i fråga om ersättning för rättegångskostnaden derstädes, ogilla Åkerbergs och Malmlöfs instämda käromål. Emellertid hade Grosshandlaren J. L.
På det senare förslaget kan jag ej ingå, ty Friherre af Nordin har 45 h. r> 6(5 Den i2 O c tobe r f. m. visat, att Cassan äger andra Statsmedel till sin disposition, än de årliga anslagen. Jag anhåller äfven om votering. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att, då Piidderskapet och Adeln tillåtit honom inhämta Ståndets yttrande rörande Utskottets hemställan i dess sednare Utlåtande, hade alla propositioner på grund deraf blifvit framställde. Då votering nu vore begärd, ansåg Hans Excellence Utskottets hemställan i dess sednare Utlåtande böra blifva Japroposition; och ankomme det på Ridderskapet och Adeln att bestämma, huruvida Contrapropositionen borde blifva enkelt afslag, eller att någon revision icke ansågs för närvarande erfordras. Herr Lefren: I det fall voteringsproposition en skall blifva sådan, Herr Grefven och LandtMarskalken nu sednast föreslagit, har jag stridt utan förhoppning att få min tanka gällande. Jag förenar mig uti den af Herr af Billbergh tillstyrkte förändring. Till Herr Ribbings upplysning får jag nämna att Liggemånaderna äro en bestämd Statsintrad, som på i^Joeller i^4°"talet', då Ständerna voro i behof af penningar, beslöts på det sätt, alt Chefsplatserna skulle stå i 2 månader och de mindre platserna i 4 månader vacante. Denna inkomst donerades sedan till PensionsCassan. Om orden: årliga Statsmedel fingo i Ja-propositionen inflyta, vore min tanka der uttryckt. Den 12 October f. m. 67 Herr Ribbing: Jag skalle gerna gå in på Herr Lefrens proposition, så vida jag trodde, att alla delade den åsigt, att liggemånadsraedel äro Statsmedel; men som jag förmodar, att skiljaktighet i detta afseende kan uppstå, och måhända Herr Lefren sjelf finner, att han i detta medgifvande gått nog långt, anhåller jag, att Ja-propositionen måtte innefatta Utskottets Utlåtande. Herr von Hartmansdorff:
Att anspråken på fattigunderstöd blifvit i sednare lider ökade, åtminstone i förhållande till den ökade folkmängden, är dessutom ovedersägligt; varande således föga troligt, att totalkostnaden för allmän fattigvård å Länets landsbyggd kan betäckas med den summa, tabellen derför upptager, utan torde denna böra ökas med åtminstone 100 procent. Ett för detta Län stiftadt Hushållnings-Sällskap, försedt med af Eders Kongl. Majrt Nådigst fastställde stadgar och nu mera arbetande på tvänne afdelningar, som hafva sammankomster i Wenersborg och Borås, bemödar sig väl att uppmuntra till odlingsoch näringsflit samt till i allmänhet nyttiga företag; men linner icke bland Länets invånare det deltagande, sorn skulle understödja stiftelsen och beforda en större verksamhet, hvilket kan antagas härröra deraf, att Länets jord innehafves och skötes, med få undantag i hvarje ort, af hemmansbrukande allmoge och andre än smärre jordbrukare. Föremålet för Sällskapets omtanke är äfven vidsträckt och af natur att ej medgifva någon hastig eller starkt i ögonen fallande framgång. Hushållnings-Säliskapets kapitaltillgångar utgöra nu mera endast omkring 10,000 R:dr, hvarförutan likväl Sällskapet är egare till Velerinärinrättningarne i Wenersborg och Borås. Socknemagasiner finnas inrättade endast uti 27 å 30 socknar, och de äro således ganska få, jemförelsevis emot socknarnes i Länet stora antal.
M. föreslagit den ifrågavartde nya rubriken i tulltaxan. Dylika artiklar, hvarom nu är fråga, finnas upptagne uti andra länders tulltaxa, under särskild rubrik. Utsk. har således icke kommit fram med något eget påfund, som man behagat yttra, utan endast tillstyrkt hvad K. M. i nåder föreslagit. Frih. Gyllenhaal, Carl Henrik: Af denna artikel, som förut icke varit omnämnd i tulltaxan, inkommer nu mera en sådan mängd att jag icke anser, det en allt för hög tull derå kan sättas. Jag förenar mig således med Hr Printzensköld, som yrkat, att tullsatsen i 1845 års taxa måtte bibehållas. Men äfven om tullen ytterligare höjes har jag ingenting deremot. Hr Printzensköld: Om äfven K. M. i dess åberopade nåd. skrifvelse skulle hafva begagnat ordet leksaker, finner jag dock icke deruti något skäl, att upptaga den benämningen. Då likväl Utsk. så gjort, har det tillika föreslagit, att den mycket rigtigare rubriken lackerade arbeten ej specificerade, skulle ur tulltaxan utgå och dessa sistnämnde varor hänföras under artikeln slöjdevaror ej specificerade. Detta utvisar huru litet Utsk. utredt sina begrepp då det uppgjort förslag till tulltaxa. Hr von Hartmansdorff: När man ser på den gamla tulltaxan, finner man att likartade artiklar med de nu ifrågavande äro åsatte en införseltull af 33| proc. emot tullvärdet. Det är således samma förhållande, som Frih. Gyllenhaal nu föreslagit eller att för ett tullvärde af 3 r:dr skulle betalas 1 r:dr. Jag har icke något emot upptagandet af den här föreslagna särskilda rubriken, enär artikeln slöjdevaror fått sig åsatt enahanda tull. Om R. 0. Ad. lemnar sitt bifall till Frih. Gyllenhaals förslag, blir förhållandet lika med hvad, efter 11 livande taxa, äger rum i fråga om slöjdevaror. 24* 372 Den 3 Juni e. m. Frih. Cederström:
Se reservationen å sid. 281. Öfverståthållare-embetets räkenskaper Örebro tekniska elementarskola B 155. Bilagan litt. X. vid » 155. Öresundska tullens upphörande, utgift för » 58. (110, lil, 114-115, Östra stambanan B 122—123. STÄNDERS REVISORERS BERÄTTELSE ANGÅENDE DEN ÅR 1865 FÖRRÄTTADE GRANSKNING AF DE UNDER KONGL. MAJ:TS OCH RIKETS KOiHERSE KOLLEGIll STÄLLDA FONDER OCH MEDEL. STOCKHOLM. TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1865. ris-: ;:ri* ss;v.:-;s, .' - i , . ... ,._ ■, ■ . . ... .. t^bui Maj:ts och Rikets Kommerse-kollegium ställda fonder och medel, få Revisorerne angående denna granskning, hvilken omfattat året 1863, härmedelst till Rikets Ständer afgifva föreskrifven berättelse. Ifrågavarande fonder och medel utgjordes berörda år af Manufakturoch IT11- diskont-fonderna, Manufaktur-, Tulloch Beslagssamt Eskilstuna Fristadsmedlen, äfvensom anslaget till reseunderstöd åt fabriksoch handtverksarbetare, jemte de till godtgörande af Svenske och Norske Konsulers förskott dels till nödställdt Svenskt sjöfolks, dels till andra medellösa Svenska undersåters understöd och hemförskaffande anvisade medel; och hafva Revisorerne vid revisipnsförrättningens början emottagit 1863 års räkenskaper med tillhörande verifikationer rörande samtlige ofvaiinämnde fonder. Revisorerne hafva jemväl tagit kännedom såväl af Kongl.
St:r, i en fråga af denna beskaffenhet, uttala ett bestämdt omdöme endast på grund af enskild motionärs 108 Den ö December e. m. framställning, utan att frågan varit föremål för K. M:s Nåd. pröfning. Dessa skäl äro fullkomligt ogiltige, och Utsk. har ytterligare förstorat den fläck, som hvilar öfver Rossis minne, då Utsk. icke vågat uttala ett bestämdt omdöme, huruvida han var saker till det grofva brott, hvartill man ansett honom skyldig. Det kan också vara mindre underligt, att Utsk. kommit till ett sådant resultat, ty öfver hela denna sak hvilar ett dunkel af den anledn., att handlingarna, rör:de denna fråga, hafva på ett oförklarligt sätt blifvit bortblandade. Det är allmänt bekant, att H. K. H. Carl Augusts lik öppnades af 3:ne Professorer från Lund nemi. Engelbart, Florman och Liljewalch i förening med Rossi. Alla 4 hade varit analomer ex professo och Professor Florman var anatomie-Professor i Lund och hade förvärfvat sig ett inom hela landet kändt namn. Han var utmärkt icke blott såsom vetenskapsman utan äfven såsom menniska och samma var förhållandet med de öfrige. Det är således icke troligt eller möjligt, att personer med de kunskaper desse män ägde kunnat afgifva ett lättsinnigt utlåt. Obduktions-handlingarna äro ett mästerstycke för sig. Orsaken, hvarföre desse mäns utlåt, underkändes, vill jag icke vidröra, men att SundhetsColhm förfarit omotiveradt, är säkert och bevist. Det är bevist genom ett svar från desse vetenskapsmän på en Colhii skrifvelse, hvari de förebrås, att de icke anställt kemisk analys af likets inelfvor. Deras hörå lemnade svar inskickades till behörig myndighet och kom äfven SundhetsColhm tillhanda, ehuru det icke finnes bland Colhii handlingar, utan det har återfunnits bland Archiator Weigels samlingar. Detta märkliga dokument, som visar omöjligheten deraf, att Prinsens död var en följd af förgift, lyder sålunda : Uti undertecknad Engelharts till Höglofl.
Denna utredning slutade med det resultat att de egor och förmåner, som enligt skattläggnings-methoden för Jemtland motsvarade 1$ mantal, eller 10 tunnlands skatt derstädes, borde utgöra en soldatrote; hvarefter år 1846 Konungens Befallningshafvande i Jemtlands län i underdånighet afgaf det förslag, att då den roteringsskyldiga jorden, sorn, enligt en i Lands-kontoret uppgjord beräkning, antogs till 5,003 tunnlands skatt, med tillämpning af den ifrågaställa roteringsgrunden endast skulle komma att lemna ett antal af högst 500 rotar, de understöd af hemmansräntor m. m, som Rustoch Rotehållarne dittills åtnjutit, äfven framgent fi Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande As C. rnålte komma dem till godo, så att ett ringare jordetal för hvarje rote blefve erforderligt, i hvilket afseende Landshöfdingen i underdånighet anmälde att, då nämnde O _ O KJ _ bidrag årligen uppginge till 10,935 R:dr och roterings-kostnaden i Jemtland under de sednast förflutna åren utgjort i medeltal 24 R:dr 21 sk. 2$ rist. allt Banko, berörde tillgångar alltså, om roterings-kostnaden antoges tiil jemnt 25 R:dr. motsvarade underhållskostnaden för 437 rotar, så att då härtill lades förut beräknade, på provinsens roteringsskyldiga hemmantal belöpande 500 rotar, antalet rotar blefve 937, som, fördelade på 5,000 tunnland skatt, gjorde i det närmaste 5J tunnland skatt per rote. Med anledning af denna underdåniga framställning behagade Kongl.
Då de trakter, dessa båda alternativlinier genomgå, till stor del ligga inom Gede stads handelsområde, samt, vid jemförelse mellan liniernas tekniska förhållanden, skilnaden i stigningar och krökningar i allmänhet ej vöre af den betydenhet, att någondera på grund deraf kunde gifvas bestämdt företräde, har Kommittén ansett den kortaste förbindelsen med nämnde stad företrädesvis böra afses; och som, genom antagandet af linien öfver Korssnäs, en omväg af något mer än 22/3 mil skulle uppkomma mellan Brovallen och Gefle, samt denna linie dessutom på omkring två mils längd går i parabel rigtning med och på endast 2 V4 mils afstånd från Strömsholms kanal, Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. JU 47. 13 liar Kommittén funnit Robertsholm vara fördelaktigare såsom anslutningspunkt för norra stambanan med Gefle-Dala jernvägen, hvarjemte Kommittén, på anförda skäl, förordnal anläggning af en föreningsbana från Brovallen till Frövi station på Köping-Hulfs jernväg, hvilken bana skulle i längd utgöra 9 mil 25,250 fot ocb i anläggning kosta 7,172,498 Riksdaler. Uti en innevarande år till Kongl. Maj:t ingifven skrift hafva Styrelsen ocb Deputerade för del bolag, som redan förlidne riksdag hos Kongl. Majit anhöll om aflåtande af nådig Proposition till Rikets Ständer för vinnande af den räntegaranti, bolaget då ansåg behöflig för„ att kunna upplåna erforderliga medel till anläggande af jernväg mellan Stockholm och Upsala, öster om Sigtunafjärden, hos Kongl. Majit anhållit, det nådig Proposition måtte till Rikets Ständer allålas om anvisande af medel för byggande, genom Statens försorg, af berörde för såväl hufvudstaden, som de norr om Mälaren belägna provinser, särdeles vigtiga jernbana, samt att, derest Kongl.