Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Afdrag i vigten göres ej för fodraler, hvari Bijouterivaror inkomma, eller för kartor, hvarå de äro uppfästade. Bildhuggerioch Arkitektoniska arbeten, som utgöra Fr a konstnärsarbeten — andra slag bildhuggerioch arkitektoniska arbeten: Fr af trä — a af annat ämne, hvilket, såsom arbetad!, ej är i 25 taxan specificeradt • 1 skålp. — Bill i kupor — Fr a Biscuit, arbeten deraf; hänföras till Porslin, äkta: hvitt eller enfärgadt. Bister; se Bensvart. BlallllOltZ; hänföres till Färgträd. Bleckslagarearbeten, ej specificerade: 1 skålp. 10 olackerade —- lackerade 1 skålp. 15 Blod, kreaturs-, alla slag — Fr tt Blodiglar — Fr a Blommor, naturliga — Fr ä- konstgjorda, af tyg, papper eller halm 5 a delar al konstgjorda blommor 1 skålp. Med »delar af konstgjorda blommor» förstås endast blad i bundtar, ax för sig, knoppar för sig o. s. v. utan tillsatser eller sammanbindning. Blomster, torkade — Fr a Blomsterlökar — Fr a. Blonder; se Spetsar. Bly: Fr tt oarbetadt, i tackor eller rullar — arbetadt, ej specificeradt: 1 skålp. omåladt och olackeradt . — 3 Bih. till B. St. I Afd. 11 Haft. 42 Expeditions-Ut skottets Förslag till underd. Skrifvelse N;o 85. Bly; arbetad!, ej specificeradt: måladt eller lackeradt Blyerts Blyertspennor, alia slag Blyglete; se Glete. Blysocker ; ■ Bly tran; hänlöres under kemiskt-tekniska preparater. Blår, hampoch lin . Bläck, skrilBläckpulver eler Bläcksubstans Bobincr; hänföras lill Redskap och Maehinerier, eller delar deraf. Bokbindareclotll, eller klistrad och pressad bomullsväfnad; se Väfnader, bomulls-. Bokguld; se Guld. Boksilfver; se Silfver.
Ar det icke snarare att förmoda, det resultatet kommer att blifva en fragmentarisk samraangyttring af en mängd intet samband egande erinringar från de elika läroämnena? Den nya Skolstadgan har, genom eftergift åt båda de stridande partierne, sålunda utsått frö till eu allmän förvirring i elementar-undervisningen. Sådant har icke heller undgått förläns upmärksamhet, och han har derföre trott sig kunna förhindra det skadliga, derigenom att han lemnat frihet ät lärjungen att afsäga sig undervisningen i vissa språk. Härigenom har han råkat ut för nästan en ännu värre dilemma. Botemedlet var nästan värre än det onda, man ville förekomma. Genom denna valfrihet upkomma möjligen i skolans öfversta klass fyra t o. m fem olika limér, nemi. en utan något klassiskt språk, den andra med Latin, den tredje med Latin och Grekiska och den fjerde med Latin, Grekiska och Hebreiska samt dessutom ytterligare en med två eller tre lefvande språk » Jag hemställer, om icke hvarje punkt i detta stycke innehåller obestridliga sanningar, och om de icke varit förtjente af ett svar af Utsk. Jag fortsätter upläsningen. Motionären säger: »Huru det skall blifva möjligt att väl ordna en skola, med fyra eller fem olika undervisningslinier, kan jag icke fatta, och skulle högligen önska få se det problemet fullständigt löst. I den nya Skol-stadgan måste sålunda ligga något förborgadt fel, enär den kunnat komma till resultater, föranledande sådana invecklingar. »Finge jag framkasta en gissning i detta afs:de, skulle sådant härleda sig derifrån, att förf:n icke för sig klart besvarat frågan om IX H. 8 1U Den 17 Oktober. ändamålet med undervisning. Innan man kan afgöra frågan om hvilka ämnen, sora böra ingå i elernentar-uudervisningen, måste man hafva redigt fattat, hvad man åsyftar med denna undervisning. Innan man väljer medlen, måste man känna målet som eftersträfvas. Således först, hvad är ändamålet med eleinentar-undervisning ? Härå svaras i allmänhet: Bildning. Detta ord, som så ofta begagnas, är ganska svårt att noga definiera. På olika tider har man dermed haft ganska olika föreställningar.
Skolandes, enligtKammar-Collegii tanka, med denna förändring i nu gällande föreskrifter, väl ingen Sågqvarn hädanefter komma att skattläggas till så hög ränta, som förr blifvit en del Sågverk åsatt, men utrymmet för skattläggningsmännens pröfning, ehuru i möjligaste måtto inskränkt, ändock blifva så stort, att klagan öfver mannamon och godtycklig behandling skulle fortfara, i synnerhet som allt bemödande att i förhand med säkerhet beräkna skogstillgångar och afverkningsbelopp fruktlöst aflupe. Vid öfvervägande af hvad Kammar-Collegium sålunda anfört och härvid i öfrigt förekommit, har Kongl. Maj:t funnit, huruledes någon allmän method för Sågqvarnars skattläggning icke är gällande, utan att olika föreskrifter, så i afseende på sättet för afgiftens beräkning, som beloppet deraf för olika Provincer, tid efter annan blifvit meddelade; att likväl de serskilda föreskrifterne i ämnet alla fota sig derpå, att ett visst ständigt afverkningsbelopp vid Qvarnarne, beräknadt efter skogstillgångarne i orten, skulle, till grund för räntan, utrönas och bestämmas, hvilket åter icke möjligen med nå - »4 StatsB ev.- Lig - s. Oee.-Utsk, Bet. No 78. gon säkerhet kan verkställas; och att häraf nödvändigt skolat uppstå en med skäl öfverklagad ojemnhet i beskattningen af dessa Qvarnar, både orterna emellan och inom samma ort, föranledande ofta till obillig tunga eller obillig befrielse.
Har ej så skett, undersöke Valförrättaren om orsaken dertill, samt inberätte förhållandet till Consistorium, hvarjemte förrättningen uppskjutes till fjortonde dagen derefter, eller senare, om Böneeller Högtidsdag då inträffar; hvilket genom Kungörelse, som uppläses Söndagen före den sålunda utsatte Frågodagen, bör Församlingen tillkännagifvas. §. 26. Inträffa ej sådana hinder, som här ofvan nämnde äro, fortsattes förrättningen med uppläsande af från och med 16 till och med 24, samt från och med 39 till och med 46 §§• denna Förordning, hvarefter Församlingens röst - Ä-.Tp. Utsi. Förslag till und. SÅri/v. No "lyt. egande Ledamöter tillfrågas, om de hafva något att anmärka emot Profpredikanterne, eller annars något hinder att anmäla emot det förestående valet. $. 27. Uppgifves, att Profprest död är, eller att, Sedan han missiverad blef, han begått lagbrott, som å tjenst eller heder går, eller att han genom försökt röstvärfning, olaga lönebeting m.m., emot g Artikeln 54 och 56 §§. af denna Förordning sig förbrulit, samt angifvaien erbjuder sig att beskyllningarne lagligen i bevis leda, upphöre då förrättningen och blifve valet aflyst, sedan angifvelsen med sina omständigheter jemte angifvarens namn och de vittnen eller andra bevis, han åberopat, blifvit i Protocollet noggrannt upptagne. Protocollet, som genast justeras, afsändes utan dröjsmål till Consistorium, som med målet vidare lagligen förfar. $. 28.
Likaså hafva Österdalarne flott leri på östra Elfven, hvilken kommunikation alltid blir lindrigare än på jernbana, och är denna väg den rätta och naturliga för »('sättningen af öfre Dalarnes rika skogar, hvaremot den af mig föreslagna jernbanan från Sala blir förmånligast för deras behof af spanmål. För öfrigt instämmer jag uti Herr Doktorn och Biskopen Thoinanders reservation, dock med uttryckligt tillägg af den mening jag vid iifverläggningen inom Utskottet bjudit lill att göra gällande, nemligen ali användning hvarje år utaf 10,000 arbetare ensamt för bedrifvande! af arbetena på Stambanorna eller Statens jernvägs-bvggnnder måste komma att utöfva eli särdeles menligt inflytande både för jordbruk, bergsbruk och öfriga näringar. Om ock jordbrukaren i de trakter der arbetet framgår på stambanorna kan för ökade arbetslöner vinna genom afsättning till arbetaren utaf jordens produkter, samt ersättning genom jordegendomens stegrade värde, så kommer dock denna fördel icke de aflägse från jernbanan boende jordbrukarne tillgodo; och bergsbruket, som behöfver än flera armar, träffas af den uppslegrade dagspenningen vida hårdare. Det är väl förespegla! att 5,000 utaf de för stambanorna påräknade arbetare skola tagas af Indelta Regementerna, men Soldatens arbetskraft påräknas också af Roten och går för Rolebönderne genom kommenderingen likafullt förlorad. Erinras bör dessutom, att för sidooch lokal-banorna samt öfrige förelag lil! förbättring af kommuners och korporationers tillstånd flere tusende arbetare jemväl bchöfvas.
Man invänder måhända, att det icke är qvinnan förbjudet att sysselsätta sig med hvilken vetenskap som helst, ja att intet hindrar att hon till och med bevistar de akademiska föreläsningar, som uppehållas på Statens bekostnad. Men härtill gifves ej någon uppmuntran, så länge qvinna förvägras att genom afläggande af examen ernå vittnesbörd om förvärfvade kunskaper. Man har ock hört anmärkas, att ett sådant sammanförande af manliga och qvinliga lärjungar ur sedlighetens synpunkt borde förkastas. Men ingen anmärkning synes mindre förtjent af uppmärksamhet än denna. Ty så vida det ej förhåller sig så, att vetgirigheten och hågen för studier hafva anlaget för det osedliga till oskiljaktig följeslagare, så är svårt att inse, att åt detta sednare skulle gifvas större utrymme än det eljest eger i allmänna' lifvet, der konen ju' ständigt sammanträffa. Skydd af ett hem behöfver den unga qvinnan dessutom ej sakna under sina studier; och omsorgen härom tillkommer ej det allmänna. Vidare framkastas vanligen det skäl, att qvinnan, hvars bestämmelse i familjen är att vara maka och moder, icke kan förena de bestyr, henne i sådan egenskap åligga, med den verksamhet hvarom fråga är; och detta argument eger giltighet hvad gift qvinna angår. Må således hon sköta sina husmoderliga pligter, uti hvilka likväl, isynnerhet vid barnauppfostringen, äfvensom i de fall, då mannen till följd af sjuklighet eller oordentlighet upphört att vara familjens verkliga stöd, den högre intellektuela bildning, hon förut kan hafva förvärfvat, icke bör blifva gagnlös. Men så som samhällsförhållandena utvecklat sig, gifves det äfven ett stort antal qvinnor, som icke blifva gifta. Enligt uppgift, grundad på befolkningsstatistiken, skulle redan år 1855 funnits i Sverige 283,578 flera qvinnor än män i den ålder, der äktenskap är tillåtet. Hvad skäl skulle kunna framläggas till att förvägra detta betydliga antal större valfrihet beträffande yrke. Utskottet vill här erinra om det beslut Rikets Ständer vid sistlidne riksdag fattade i anledning af väckt motion i samma ämne, ehuru ej af samma omfattning, solliden ena af de förevarande.
Deremot tror jag, att, om man, som K. M. föreslagit, inskränker exercistiden till 30 dagar under endast ett år, man icke vinner ändamålet. Det är således nödigt, att exercisen måste fortgå ännu ett år, och derföre instämmer jag med Hr Adelborg, att exercistiden bör fördelas på 2:ne år efter hvarandra och således 15 dagar hvarje år. Jag tillstyrker således, att ett årligt anslag af 450,000 It dr måtte beviljas till Beväringens vapenöfningar, fördelade sålunda, att hvarje klass exercerar 15 dagar under 2:ne hvarandra påföljande år. Utan att inlåta mig i någon discussion om det organisationsförslag en talare framställt, vill jag dock yttra, att någon förbättring i Beväringens exercis är nödig, men jag kan likväl icke godkänna något af de förslag, som i detta afseende blifvit framställda. Hr Bildt, Didrik Gillis: Denna fråga är den vigtigaste på hela HufvudTiteln, och då jag icke kunnat biträda Utsk:s förslag i denna del, anhåller jag att med några ord få tillkännagifva min åsigt. Jag tror, att frågan om Arméens vapenöfningar icke får betraktas såsom fristående. Man måste i detta fall se på landets för svarskrafter i sin helhet. Om man skall bedöma dessa, måste man åter beräkna grannarnes anfallsstyrka och eget lands beskaffenhet såsom krigstheater. Med dessa kända storheter kommer man till den 3:dje eller, huru stor vapenstyrka behöfves, då man hotas med ett anfall, och hvilken styrka som är den minsta, för att genast vara färdig. Under krigets fortgång måste denna styrka kompletteras, och i och för denna komplettering måste man hafva i beredskap alla nödvändiga materialier. Brån dessa premisser måste man utgå, för att få veta huru stor styrka som erfordras för landets försvar. En allmän försvarsplan måste derföre finnas, en plan till Den 6 Juli e. m. 113 till mobilisering af landets stridskrafter. Af det Statsrådsprot. som är bifogadt den K.
Utlåtande N:o 270, i anledning af väckt motion, om gratifikation eller pension åt Akademi-adjunkten Barnström; bifölls. Utlåtande N:o 271, i anledning af dels Kongl. Majtts nådiga proposition i fråga om grunden för beräkningen af reserv-räntorna vid båtsmanshållet i Blekinge, dels enskilde i ämnet väckte motioner; bifölls. Utlåtande N:o 273, i anledning af väckt motion om Rusthållarnes inom Kungsörs fögderi befrielse från erläggande af nu utgående lösen för dagsverken, hvilka af deras stamhemman utgöras och rättighet att tillgodonjuta de dagsverken, som af deras Augmentshemman utgå; bifölls. Utlåtande N:o 2S2, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående eftergift af den en del skattskyldige inom Götheborgs fögderi af Götheborgsoch Bohus län ådömde ersättningsskyldighet, i följd af förre Kronofogden Chr. Ohboms balans; bifölls. S. D. Efter föredragning biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtanden: N:o 126, i anledning af väckt motion, att rasering af någon rikets fästning icke måtte vidtagas innan Rikets Ständer kommit i tillfälle att sig deröfver yttra; samt N:o 127, i anledning af väckte motioner om inrättande af socken-bibliotek. S. D. Föredrogos ånyo Eonstitutions-Utslcottets Memorial: N:o 18, med förslag till ändring i 3:dje mom. 14 § Riksdags-ordningen, rörande grunderna för röstberäkningen vid Ridsdagsmannaval i städerna. Förslaget antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. N:o 19, med förslag till ändring i lista mom. 14 § Riksdags-ordningen, rörande representations rättigheten för Stockholm. Förslaget antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. N:o 20, i anledning af återremisserne af de uti Memorialet N:o 9 afgifna förslag till ändringar och tillägg i 28 § Regerings-formen.
För resten må grefve Fritz gärna följa sin tillbedda. Struensee fångar henne i sina armar och smeker henne blid. – Alltså är det öfverenskommet? Bernstorff stannar på sin post tills vidare? Den frukten är verkligen icke mogen än! – Det förstår du nog bäst, min björn! – Hon småler ömt. – Älskar du mig? – Ja, min drottning! Vill du ha det skrifvet med blod? – Nej! Men besegla det med dina läppar, innan du går. Uppför floden kommer den hvita båten glidande. Vid årorna sitter grefve Fritz med hopknipen mun och blickar, som stelnat, sedan hoppet släckts; men på aktertoftens röda sammetsdyna hvilar Elisabeth Eyben, lik en segrande Venus i en snäcka, rodd af den evige Tantalus. – God morgon! ropar hon till Struensee, som kommer gående längsmed stranden. Och två gnistor från hennes gråa ögon flyga öfver vattnet. Han hälsar höfviskt och lägger gycklande handen på sitt bröst, liksom för att skydda sitt hjärta. – Hon har verkligen på sista tiden, så ofta han händelsevis kommit i hennes närhet, gjort honom till föremål för ett tämligen närgånget koketteri, och hennes blickar ha dag för dag fått ett hetare uttryck. Solen har hunnit halfvägs upp mot zenith, och i slottet surrar det som i en öfverfylld bikupa. Hofvets damer och kavaljerer strömma genom trappor och korridorer till drottningens våning, där Hennes Majestät vid strålande lynne nådigt mottager sina undersåtars lyckönskningar. Det glittrar af vapen och blanka knappar på den dammiga vägen västerut; där kommer Rantzau med klingande spel i spetsen för drottningens regemente. På borggården är stor defilering och parad. Klädd i uniform, röd lifrock med gula slag, rider drottningen fram för fronten, med dragen värja. Rundt omkring stimma damer och kavaljerer till häst och till fots, bönder från grannskapet, godsets underlydande och hofvets manliga och kvinnliga lakejer. Hvar lefvande själ i myrstacken lockas af glansen i detta skådespel, då drottningen med egen hand högtidligen öfverlämnar åt sitt regemente de nya fanorna, prydda af hennes egna initialer.
Skall det jemföras medsig sjelf? Jag hade trott, alt en storhet, för att kunna jemföras, nödvändigt mäste hafva en annan att jemföras med. Här är nu fråga om pröfningscomitéens tillsyn deröfver, ali laxeringscomiteen vid fullgörande af deras uppdrag rätteligen gatt tillväga, och denna tillsyn beslår deruti, att pröfuingscomiléen skall noga hålla hand deröfver, att hemmanen icke värderas under deras rätta belopp, hvilken norm taxeringscomiteen således äfven måste iakttaga. Enär det är af yttersta vigt att bibehålla en grund för pröfningscomitéens åtgärder, afstyrker jag bifall till såväl Utsk:s förslag, som den af Friluue Raab och Cederström nu föreslagna ordställning. Frih. Raab: Pä Hr Prinlzenskjölds fråga, hvarmed fastighetsvärdet skulle jemföras, får jag svara med den frågan, om icke pröfuingscomiléen har tillfälle att uppställa jetnförelser emellan hemmanens värde, då pröfningscomiteen kan jemföra alla hemmanen inom ett län med hvarandra. Hr Printzenskjöld: Det är mig visserligen icke obekant, att en mängd fastigheter uti taxeringslängderne finnas upptagna, hvilka kunna blifva föremål för jetnförelser; men jag hade trott, alt man hort förändra ordställningen så, alt denna mening blifvit uttryckt, och icke göra den sådan som Friherrarne Raal) och Cederström föreslagit, emedan jag icke begriper meningen med den af Friherrarne föreslagna ordställningen ”jemförliga belopp”. Frih. Raab: Jag ber alt endast få tillägga ett enda ord uti den propos. jag begäll, och torde då Hr Prinlzenskjölds anmärkn. Ben 4 December e. m. 103 förfalla.
Sinelairska conslructionssättet, medgifvande att någorlunda torr säd, genom aftappning af en ringa qvantitet i bottnen af en större post, utsättes för rörelse och vädervexling. Afven till torkningsanslaller räcker anslaget. 4:o Att sedan magasinsassociationer i landet efter localers föranledande bildat sig, för att bli berättigade till åtnjutande af andel i byggnadsanslag — efter vederbörligen pröfvade kostnadsförslag — skulle dessa associationer anmäla för privalbankerne i län, der sådane redan finnas, men eljest hos Konungens Befdv.de, maximibeloppet af det spanmålsupplag, som kunde af district-associationerne ifrågasättas, hvarefter det berodde af privatbankerne och de för detta ändamål inrättade särskilda provinsassociationer — hvilka Konungens Bef:h:de skulle lemna tillfälle att bilda sig — att i consignation belåna spanmålen. Bancostyrelsen skulle, emot säkerheter enligt reglementet, lemna lämpliga creditiver emot så låg ränta, att administrationskostnaden för dessa consignationsbolag blefve betäckt. Börandes vid denna belåning, som derefter ägde rum, hos bankerna eller bolagen, den grundsats följas, att högst | af ett värde, hvilket borde af K. M. efter vederbörandes hörande bestämmas, utlånades till magasinsföreniugens ledamöter eller andra producenter, som till samma magasinet' levererade spanmål, emot villkor, att spanmålen efter viss tids förlopp kunde af belåningsanstalten executivt försäljas å offentlig auction. Belåningsliden kunde blifva villkorlig i afseende på tiden, så att, i fall priserne närmade sig till belåningspriset, låntagaren ej kunde få göra omsättning. Men att i händelse af utomordentligt goda skör5 H. 82 C50 Den 23 December. dar och deraf föranledde laga priser, belåningstiden successive kunde förlängas lill och med inalles 3me är. Då upphandlade Slaten. 5:o
Revisionssaker, försia arket R;dr 1 ^_ H varje af de följande ♦ . i 24 Afskrifter och Bilagor vid Skrift* vexlingen, hvart ark , _ 8 Besvär, Ansökningar och Förklaringar i Civile mål, hvart ark , 1 a Bilagor ocb Afskrifter dervid, hvart ark * * ■ 6 Domar och Utslag i Revisionsmål, då de blott utgöra ett ark , 2 24 Stiger Domen eller Utslaget på två eller flere, nyttjas till hvarje ark, det första inberäknadt , , 2 PreliminairUtslag och Resolutioner i andra mål, hvart ark , , l __ ProtocollsUtdrag, sorn ej innehålla något Beslut, hvart ark * , __ 16 RältegångsFul 1 niagter, DöftesSkrifier och Depositions Attester # 12 Utdrag och Bevis utur Diarier « ___ & 1 de öfrige SfatsExpeditionerne ; RättegångsFullmagter , Ansökningar , Förklaringar, PermissionsSuppliquer 68 JBevillningsUtsk. Betänkhnden. för Milltairen och andra personer inom Biket, Depositions Attester och XiöfiesSkrifter, hvart ark . — 12 sk. Bilagor och Afskriften hvarje ark 6 Utdrag och Bevis ur Diarier . 6 — Utslag och Besolutioner i Besvärs-och Ansöknings-mäl , sa väl som bifall till tjenstledighet i —• Och böra, med undantag af Allmogen, de, som i Kongl. Maj:ts egna händer någon Supplique i underdånighet aflemna , hafva försett densamma med behörigt Stämpladt Papper, till undvikande af den i 25 §. stadgade pligt. §. 10. Då iKonungens Cancellie , Hofooh Öfver-Bätter, Collegier samt andre Verk, Sakägare tillåtas, att, enligt 14. Cap. 4 §.
Jag vill inga lunda bestrida riktigheten af de sifferupgifter StatsUtsk. i detta afs:de meddelat, hvaraf synes, att statsinkomsternas lillvext proportionaliter varit större än tillökningen i Riksbankens sedelstock; men först och främst hade härvid enligt min tanka äfven bort tagas, i betraktande Privatbankernas sedlar, hvilka otvifvelaktigt lika så väl som Riksmynlet utgöra ett bytesmedel för rörelsen, hvarigenom förhållandet skulle hafva visat sig helt annorlunda, och för öfrigt följer alldeles icke af det faktum som Utsk. upgifvit, att en större andel af sedelstocken nu än förr, på en gång drages ur rörelsen genom kronouppbörden. Förhållandet år i sjelfva verket omvändt, och detta kommer sig deraf att upbörden nu för tiden är mera jemnt fördelad på året än den var förr. Förut inflöt nemi. den betydligt största delen af hela upbörden på en gång, och då är det tydligt att ehuru upbörds-summan i sin helhet var mindre, den likväl sålunda sammanförd skulle verka meia störande på allmänna rörelsen, än en större summa jemnare fördelad, såsom nu är fallet. I detta afside ber jag att få lemna några uplysningar. Statsinkomsterna kunna hufvudsakligen delas i 4 större partier. Den första afdelningen häraf utgöres af de ordinarie skatter na och allmänna bevillningen, hvilka såsom hvar och en vet uptagas på våren eller i Februari, Mars och April månader. Om jag (såsom äfven Utsk. gjort] afräknar de indelta räntorna, hvilka aldrig egentligen drages ur rörelsen, utan mera såsom en enskild liqvid, öfvergå från den ena individen till den andra, så utgör den upbörd, som af Kronans behållna räntor och Bevillningen vid denna tid inflyter, omkring 6 mil 1 :r Bdr Rmt. Den andra af de stora inkomst-posterna utgöres af bränvinsskatten. Denna upgår äfven till omkring 6 mi11:r Rdr Rmt, och inflyter vid slutet af September och Oktober månader — således på en tid, som är ungefärligen 5 månader skiljd från den nyss omförmälda upbörden.