Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under discussionen hafva endast Herr Cederschjöld, Herr Riben och Friherre Cederström vidrördt den egentliga sakfrågan i Utskottets förslag, Herr Cederschjöld har nemligen ansett den gamla redactionen mindre otydlig och ledande till villervalla, än Utskottet funnit den; Herr Riben åter har förklarat sig anse den nya redactionen bättre än den gamla, men tillika önskat, att Utskottet ville åt den nya paragraphen gifva mera tydlighet i den nion sådant Den 18 slugusti et m* 22? Vöre möjligt, ehuru det tillika erkändes, hvad Utskottet ock erfarit, att ett sådant förtydligande icke var lätt att åstadkomma. Friherre Cederström har deremot yttrat, såsom orden lyda: att Utskottet bordt med uteslutande af allt hvad sam i nuvarande a §. är taladt om Ättemän, endast åberopa, att för deri Adel som tillkommit efter 1809, vöre förhållandet efter 07 §. RegeringsFormen. De öfrige Talarne hafva förnämligast fästat sig vid Utskottets rättighet att tolka paragrapher i Grundlagen. I afseende härpå får Utskottet erinra, att en sådan rättighet har Utskottet hvarken tillerkänt eller kunnat tillerkänna sig, hvilket Utskottet äfven tror sig hafva skäligen tydligt förklarat i dess förra Betänkande; och får Utskottet nu endast tillägga, att då det ålegat Utskottet att utreda den fråga som förevar till granskning, har det, för en sådan utrednings fullständighet, varit olmdvikligen nödigt, att Utskottet tillika framställde och yttrade den åsigt, hvarunder det fattat den §. i Regeringsformen, sorn med frågan ägde sammanhang. Dessutom anhåller
bäst, drygast och billigast l Aktiebolaget StocUolnx HanMÉanis Stockholms Notariataf delning åtager sig under bankens ansvar förvaring och värd af alla slags värdehandlingar, förvaltning af kassors och enskilda personers medel samt utredning af sterbhus; uppsätter och granskar testamenten, kontrakt och andra legala handlingar; förmedlar köp och försäljning af värdepapper samt lämnar råd och upplysningar vid kapitalplacering. Expeditionslid kl. 10 — 4. * * * Taitersall. Ridinstiiut, Greftureg. 24 A. Ridlektioner Hästar Schnitzeljakt för herrar, d a m e r och skolungdom. till häst under ledning af ridinstitutets instruktörer. anordnas ridkurser fr. den 1 okt. Närmare upplysningar å Tattersalls k o n t o r. A l l m. Rikst. Vackraste rumsprydnader äro dekorationsväxter! Särskildt praktfulla Dracaenor 1 pris ä 1:50, 2: —, 2: 50, i — kronor • styck. Hållbara under många år i boningsrum! Nu är rätta tiden för inköp 1 Omsorgsfull inpackning gratis. venska Pilodlingsoch TrädgårdsAktiebolaget. Rikstel. Norrtelje Allm. Nyhet för hushållen! Kaffekvarn och Köttkvarn Lundby Skönfärgeri och Kem. Tvättanstalt, Göteborg, Nytt! behandlar allt till Herr-, Damoch Barn-garderoben hörande. Herrkostymer lagas m. m. om så önskas. Eget skrädderi. som tvättas, färgas m. m. och Tidsenlig, ny metod; fabriksmessigt. Hoffmans patenterade ifva stora fördelar framför andra. De äro skarpa, lättgående och varaktiga. Säljas hos hvarje välförsedd järnhandlare; h bosäliningsmagasin, samt hos tillverken Söderbloms Bolag, Eskilstuna billigt. FÖRSÄKRINGS AKTIEBOLAGET C. O Petersson, Aktiebolaget Fabriken C. Borgs Söner, Lund. Väfnadshandel. Guldmedalj vid flera utställningar. Vi rekommendera vårt rikhaltiga lager af alla slags garn, i såväl ull som bomull, till billigaste priser i äkta, fornnordiska växtfärger, passande till Konstväfnad i allmogestil. A. A A * .L ^ .A. A.
Det synes mig sålunda klart, att Direct. misstagit sig, och alt Ulsk. haft rätt uti dess framställning, i hvilken jag altså tillstyrker bifall, såsom ett uttryck af R. o. Ad:s mening. Hr Lefre'n, Joli. Pehr: Såsom tillägg till hvad den siste talaren yttrat får jag blott fästa uppmärksamheten derå, att Bancodiseonten i Stockholm styres af en ledamot af fullmägtige från hvarje Stånd, och att Disconten således, i afseende å revisionerna deröfver, är i samma kathegori som Banken. Jag delar Hr von Hartmansdorffs tanka; men jag tror icke, att R. o. Ad. bör fatta något beslut, enär det konime att innebära en tolkning af Ridd.-Ordningen. Frih. Rantzou, Joh. Al b.: Jag vill blott tillkännagifva, att jag fullkomligt delar åsigter med Gr. Horn i detta ämne. Frih. Palmstjerna: Här är icke fråga, huruvida Disconten hör till Banken eller icke, utan frågan är, om revision öfver Disconten är detsamma som revision öfver Banken och Riksgäldsverket samt Statsverkets styrelse och förvaltning. Att det icke är så, linnes ganska klart; och det Den a Maj e. ra. är likväl blott om sådana revisorer, 37 §. Ridd.-Ordn. talar. Jag har således icke funnit mig öfvertygad af hvad som blifvit anfördt, och beklagar, alt jag verkligen har svårt att begripa, huru de ledamöter, som yttrat sig vara af en motsatt mening, kunna hysa en sadan öfvertygelse. Uppå derefter framställd proposition blef 5 §. af R. o. Ad. bifallen. 6 J. R. o. Ad. ansåg denna §. ej erfordra någon åtgärd. 7 §• Då undertecknad var jäfvig att föra prot. vid öfverJäggningen röride det i denna §. förekommande ämne, fördes deröfver särskildt prot. utaf en af R. o. Ad:s notarier, Häradshöfd.
Ständer och Dess Revisorer, hvarigenom den säkerhet vinnas måtte, att Inrättningens fonder blifvit rigtigt förvaltade Och åtgätderne Utförde i förhållande till, samt i öfverensstämmelse med de ändamål, hvarföre penninge-anslagen blifvit af Riksens Höglofl.^Ständer beviljade. Stats-Utskottet, hvars åliggande, jemlikt gtund-lagarne och de i anledning deraf vidtagne förord nanden, det altså Varit, att äfven Verkställa en så beskaffad Revision af An manna MagazirtsInrättningens Räkenskaper Oell Förvaltning, får efter detta Arbetes fullbordande, om förloppet deraf inför Riksens Hög^ lofl. Ständer vördsamligen afgifva dess Beräts telse. Berättelse orri Stats-Utskottets Ré* vision af Maga2,ins-lnrättnirtgens Räkenskaper m. m. Då Allmänna Magazinsflirectidnéö vid slutet af år 1815, jemlikt Riksens Höglofl. Ständer* Beslut, från Banken ytterligare fd-k dis-' fsoS Ståts-Utskottets Betänk and enl ponera 700,000 Riksda'er sa att Rörelse-Fonden tillika med de‘vid 1810 ars Riksdag beviljade 300)000 R:dr, utgjorde En Million Riksdaler Banco, har Stats Utskottet trodt ordningen fordra att forst inför Riksens Högloft. Ständer i korthet ådagalägga, huru och på hvad sätt Ma* gaziris Directionen, i saknad af en efter Verkets utvidgade prr fattning lämpad Instrucktion utfört sine åligganden , och i hvad mohn Förvaltningens åtgärder för det Allmänna varit gagneliga.
Alt bereda de skattskyldige någon ytterligare lindring vid räntors och tiondens utgörande, utan att sådant må medföra någon kränkning i tiondeoch ränte-tugares i författningen grundade rättighet anse Utskotten således af behof på kalladt; och ilå Utskotten funnit motionärens förslag i dessa begge hänseenden ändamålsenligt samt destoheldre i allmänhet verkställbar^ somen dyl ik reglering i vissa landsorter, såsom i Vesler-Norrland, redan vidtagits och funnits fördelaktig, få Utskotten vördsamt tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Landshöfdingarne att, hvar i sitt Län, så vidt ske kan, söka bereda en sådan reglering af den inom länet till lönoch indelnings-tagare anslagne kronotionde och ränte-spanmål, att till utgörandet deraf tiondeoch ränte gifvare inom hvarje socken varda på det minsta möjliga antal ränle-tagare indeldte. Stockholm den 4 April i8/|5. Ank. till Exp. Utsiden 5 April, kl. 6 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förändringar' i Kongl. Inc/varterings-Ordningen för Städerna utom Stockholm af den 22 Februari iSfi. Uti ett lill Yällofl. Borgare-Ståndet ingifvet samt lill Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling öfverlemnadt memorial, har Hr C. J. Kock anfört, att det, i i4 §• af Kongl. Inqvarteiings-Ordningen för städerna utom Stockholm, af den 22 Februari 184* förekommande stadgande, att ”inqvarterings-penningar för corporaler och manskap, då de icke uti Kronans hus inrym - Statssamt Allm.
f^-, så att hvarken sugeller hjärt* rötter skadas. Liibt är att vattna bänken förut, så att rätt mycken jord må kvarblifva på rötterna, och håller sitt inträde i Europa. För att begagna e:i liten handspade i st. f. att uppögonblicket gör den furore i London och lär nog rycka plantorr.a. Naturligtvis vattnas de genast efinom kort komma till fastlandet. Dansens namn är ter omsättningen, så att de lättare må kunna rota den är uppfunnen af en amerikanare, sig i den nya jorden. Blomplantor skyddas om dahar en viss likhet med forna tiders gavott och forgarne för stark sol. — rensas flitigt på alla drar omsorgsfull inöfning, om den skall » trådas » med sängar — men allt bör ej kastas på komposthögen, behag. i synnerhet ej kvickroten, hvilken borde brännas upp eller åtminstone först torka i solen, så att groddkraften kväfves. — sprötas, sedan de förut blifvit kupade; af andra köksväxter sker i mån, som de äro försigkomna. Junismör efter ägg före sälla bönor, Sju damer Godt föredöme. En ny dans Barndance; Ogräs Arterna kupning Teater och musik. Att fylla eller laga fula » luckor » i gräsmattor har den senaste veckans operaKring länge försökts utan framgång. En simpel trädgårdsK. OPERAN. föreställningar har knutit sig vemodet af ett afpojke har dock för några år sedan uppfunnit rätta sked, som för den intresserade musikpubliken H A N S RÖST J A G A D E T A N K A R N E P Å DET G A M L A sättet. Han blandade näml. gräsfrö sorgfälligt med inneburit den uppriktigaste afsaknad på samma H E M M E T P Å FLYKTEN, H O N SÅG DET TRÄDA ALLT jord och så mycket vatten, att det hela blef som gång som en känsla af varm tacksamhet. Fru en tjock gröt.
Utskottet hemställer alltså, det Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anmälan, att Rikets Ständer anse befordringsrätt till tjenster och befattningar, hvartill qvinna kan pröfvas lämplig, hädanefter böra henne tillkomma, når hon visar sig dertill ega erforderliga kunskaper och skicklighet, och fördenskull rättighet böra medgifvas qvinna att såväl vid de högre elementarläroverken undergå s. k. af gång sexamen, som vid rikets universiteter och dithörande anstalter deltaga i undervisningen och aflägga inom de verldsliga fakulteterna förekommande examina, an hålla, att Kongl. Maj:t täcktes vidtaga de åtgärder, som för genomförande af en sådan förändring i hittills bestående förhållanden finnas erforderliga. Stockholm den 22 Januari 1866.
—t om inrättande af, på Öland; Motion, remtill'Statsoch Ekonomi-Utskotten, s. 115a. —- •—• om förbättrad reglering af, i riket; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. i2o3. >—> Mästares, örn skyldighet., att mot ersättning hålla bok med Landtboer, sorn önska det; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. ia55. Postvagns-inrättning, om en; Motion, rem. till Statsoch Ekonomi-Utskotten, s. iivj, — verkets fordran lios norrska Riks-Cassan ännu obetald, 1820, s. 22. *— Räkenskaper, anmärkningar vid, s. 531 - 534. *—» uppbördssätt, om ändring af; Motion, rem. till Bevillnings-Utskottet. s. 1261. Premier, Inventions, närmare bestämning i afseende på deras utdelande, s. i56. Presterskapets löningssätt, angående ; Motion, rem. till Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. 1210. — rättigheter, angående öfverenskommelse!’ om; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. I24<> Prestgårds-byggnad, örn Städernas deltagande i; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1254. Privat-Bankers inrättande, om; Motion, rem. till Banco-Utskottet, s. 1222, Privilegier, om ändring af författningen om utfärdande af exclusivä; Motion, rem. till Lagoch Ekonomi-Utskotten, s. Procenteri, örn en Lag till förekommande af; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1238. Product-Placatets upphäfvande, om; Motion, rem. till Allm. Besvärsoell Ekonomi-Utskottet, s. 1156.
Till dessa skäl får jag blott tillägga, att vården om äldre anhörige nu för tiden icke i allmänhet visar sig så särdeles öm, att den ännu ytterligare bör förminskas, genom ett Lagstadgande till förmån för de yngre ättlingarne. Jag yrkar derföre bifall 224 Den i3 November f. m. till Utskottets första Betänkande och afslag å det sednare Utlåtandet. Herr Tham, Wolrath: Jag förenar mig. så mycket häldre med Herr von Hartmansdorff', som jag lika med den Ledamot af Lagutskottet, hvars reservation är bifogad det sednare Utlåtandet, icke anser det vara nyttigt att antaga partiela af behofvet opåkallade Lagförändringar, då ett helt nytt Lagförslag snart nog kommer under pröfning. Härigenom binder man blott onödigtvis händerne på sig i förtid; och jag tillstyrker derföre likaledes bifall till Utskottets första Betänkande, men afslag å det sednare. Herr Crusenstolpe s Magnus Jacob: Min öfvertygelse, som är motsatt de tvenne siste värde Talarnes, hvilar på den från mensklighet och billighet hemtade grund, att ett barn, som redan blifvit hård t drabbadt af olyckan genom förlusten af sina föräldrar, skulle drabbas deraf i dubbelt mått genom, förlusten af en arfsrätt, hvaraf detta barn i annat fall med tiden blifvit delagtigt. Jag tillstyrker derföre bifall till Utskottets sednare Utlåtande. Herr von Hartmansdorff: Om den händelse Herr Crusenstolpe anfört är beklaglig, så är det bland tidens ännu beklagligare förhållanden, att barn oftare ruinera sina föräldrar; och det synes således icke vara för Den i3 November f. in. 225 för mycket, om föräldrar återfå något i bakarf vid andra tillfällen. Herr Crusenstolpe: Jag erkänner, att jag icke är i stånd alt fatta sammanhanget emellan Herr von Hartmansdorffs sednaste anförande, och den sak, som nu är i fråga; ty här förutsättes, att föräldrarne till det barn, som skall få älfva, äro döde, icke alt de äro lefvande och sjelfve kunna ärfva, såsom Herr von Hartmansdorff antagit. Herr Munck af Rosenschöld:
För dess behöfvande invånare hafva utaf undsättningsmedlen ulanordnats: efter 1845 års missväxt, mot betalningsskyldighet r.dr 5,000: utan dito „ 1,000: efter 1846 års skörd, mot dito 6,000: 23,000: tillsammans r:dr 29,000: hvaraf, med inberäkning af obegagnade gåfvomedel, 133 r:dr 40 sk., återlefvererats r:dr 9,567: 8. — utgörande alltså återstoden af låne-un derstödet „ 18,566:32. — hvilken summa bör betalas vid uppbördsstämmorna för 1847 och 1848 års utskylder. I)e för tvänne arbetsföretag inom både Jönköpings och Kronobergs län utbetalda låneunderstöd oberäkna - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102. 29 de, hafva till vattenaftappningsoch vägförbättrings-ar beten i sistnämnda län från Riksgälds-kontoret utbetalts r:dr 30,690: 9. 4 deraf såsom lån utgått 10,510 r:dr. r Skaraborgs Län: Till undsättning efter 1846 års missväxt har för detta län anordnats ett låne-understöd af . • • r:dr 41,300: utaf hvilken summa redan återbetalts r:dr 29,513:44 — Det härefter återstående beloppet . „ 11,786: 4. — skall godtgöras under innevarande och nästkommande år. För vägförbättringsoch vattenaftappnings-arbeten inom Skaraborgs län äro under förut omförmälda tiderymd från Riksgälds-kontoret utgifna r:dr 15,170: deraf i egenskap af lån endast 1,000 r:dr, hvarförutan af anslaget lill hamnbyggnaden vid Lidköping under samma tid utbetalts 42,375: Elfsborgs Län:
N:o 117, med förslag till voteringspropos. i ani. af Biks-St:ns skiljaktiga beslut ang:de upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter; N:o 118, med förslag till voteringspropos. i ani. af Riks-St:ns skiljaktiga beslut rörande 15:de punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt. N:o 78; N:o 119, med förslag till voteringspropos. i fråga om anvisande af anslag för norra jernvägsstambanans fortsättning; N:o 120, i ani. af väckt motion om beviljande af förlagslån till brandskadade näringsidkare i Carlstad; Den 31 Maj. N:o 121, i ani. af väckt motion om låneunderstöd för anläggning af en jernväg mellan Filipstad och nordvestra stambanan; N:o 122, ang:de anvisande af arfvode för befattningen med tryckta riksdagshandlingars mottagning, vårdande och utdelning; N:o 123, ang:de fortfarande understöds beviljande för enkeoch pupillkassan vid Ifiksg.-Kont.; samt N:o 124, i ani. af väckt fråga om ökadt anslag till begrafningshjelp och understöd för sterbhusen efter tjenstemän och vaktbetjenter vid Riksg.-Kont. Föredrogs och lades till handlingarne Sammans. Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 30 dennes bordlagde Utlåt. N:o 11, i ani. af erhållna återremisser åUtsk:ts Betänk. N:o 7, i fråga om förändrade bestämmelser i afs. å upplåtande åt enskilda personer af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs län, m. m.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 17 Julii 1818. S. D. Remitterades till StatsUfskottet den af Grefve Spens, Jacob Melcher, väckte motion, angående fortfarande af de till Allmänna Magazinslnrättningen och ManufacturDiscontFonden vid denna Riksdag beviljade Credit!^ ver, äfven under andra vilkor än dem Riksens Ständer förut fastställt, men hvilka Kongl. Maj:t uti nådig skrifvelse af den 15 dennes icke ansett Sig böra gilla och antaga5 tillika Ridd. 0. Ad. Prot. VIII. B. S3 354 Den 17 Julii. med de af åtskilliga Ledamöter i berörde ami ne afgifne yttranden; och skulle Statsutskott tet anmodas, att med görligaste första, och om möjligt vore, till i morgon förmiddag Ut» låtande häröfver afgifva. Ut supra. Högloflige Riddcrskapet och Adeln åtskiljdes kl. 2 e. m* In fidem Protocolli O. /, Lagerheim. Lördagen den ig Julii. Plenum kl. half till 12 förmiddagen.
Hus och Tomter, Jord hvaraf den odlade eller Ängsmarken innehåller circa 192 tunnland donations och 244 dito fast jord, 3 qvarnar med tillsammans 7 pär stenar, m. m. 314 790 790 3,090 Summa Summarum 2,005 ilo 436 3,286 4,124 4,124 Utsäde af Ter Tn - SO ffi Tel - ise Tel - jö 5,250 4,924 811 Ter 10 >< Tei - ler 800 Medelafkastning, sedan utsädet ar afdrag!t. Redr s. 40,100 t/5 o B 3 Stats _j___ - Bidrag. Bevillning efter Förordningen. Efter Första Artikeln. Embete och Tjenst. Jord Hus 1 ointer Verk och Inrättningar Borgerlig näring. Efter 6 och 7 §§ Capitaler och Testamenten. Personer ej börande till viss näring. E Clereciets underhåll. o o B S B pi el i cr - CA c B B Redr s. r Redr s. r. Redr s. r. Redr s. r. Redr s. r. 1,250 1,100 S75‘ — I — 2,925 <Ti CA *• Redr s.jr. ERIC SPARRE. I. G. STRANDBERG. / Hemman tal. Utsäde af C: S O ÉL jr ""Rs Ladugärd i Gestrikland upplåten till Landsjö. Widinge Boställe frä)Se Säteri i dito P.äi e Hemman , Bev'» Skatte hemman v ilning af Frälse räntor för 58 mantal 110 Hemman . Hila Gefle Stad donerade Hito Söderhamns Stad dito u„ -Dito Hudiksvalls Stad dito Kfn„ ät8 Hemman och Lägenheter . D,v° ^l^yggen med Frihetsår . ton c!L^orP’ met* dito • • • •Skatte Hemman Hudiksvalls
Den tillfrågade syntes ett ögonblick förlägen, men svarade sedan fermt: «Bättre än jag, känner min nådiga tant, att vårt stånd har konsiderationer att iakttaga. — Om jag, för egen del, denna gång ville göra ett undantag, skulle dock Bärendorf efteråt bli ledsen, när han erfore, att hon åkt tillsammans med mig i vårt stadsekipage.» «Jag har likväl sett barnsköterskan sitta med dig i vagnen.» «Det är ju också något helt annat, söta tant. Hon är min domestik; men en sådan här person skulle genast tro sig vara «en camerade.» Här på landet vore en gång ingen gång; men som jag sagt, jag vågar ej för min man.» «Hvad man kan se en sak från olika sidor;» anmärkte tanten. «Jag för min del är fullkomligt öfvertygad, att om vi sjelfva äro upphöjde öfver hopen, icke allenast genom börd och förmögenhet, som äro tillfälliga gåfvor, utan äfven genom vår ställning i samhället, genom förstånd och bildning, något som jag benämner ¯själsadel¯, då skall aldrig en förnuftig nedlåtenhet mot en ringare klass — ty jag vill ej förmoda att du vill hänföra mamsell Sellzing till det, hvad man ofta orättvist nog benämner «sämre folk» — hvarken göra dem djerfva eller anspråksfulla. Äfven de mest ¯obildade¯ ana dock vårt högre inre värde, notabene, om vi äga ett sådant; och skola anse sig hedrade genom vår artighet; af erkänsla visa de oss då den vördnad, vi ha rättighet att fordra. Se de sig åter behandlade med öfvermod eller missaktning från vår sida, då först skola de uppsöka våra fel, och nedsätta oss af harm eller hämdbegär. Revolutionen i Frankrike lemnar derpå tusende exempel — men lemnom detta. Jag vill blott säga, att jag för min enskilta del, värderar långt högre en «sådan här menniska,» som, med ljust hufvud och verksamhet, gagnar sina likar och förskaffar sig ett oberoende af andra, än vissa andra, hvilkas hela värde är ett namn som slumpen gifvit; hvilkas hela politur består i några lånta fjädrar, hvarmed de likt kajan i fabeln söka dölja sin själsfattigdom.»
Då af de talare sora hittills haft ordet, blott en enda, den som först yttrade sig, gjort anraärkn. emot de första 2:ne §§, förmodar jag att R. o. Ad.-s pluralitet jemväl är benägen att godkänna dem. Jag förbigår således hudet närvar, helt och hållet att om dem yttra mig. Deremot torde det tillåtas mig alt lill besvarande upptaga hvad i öfrigt blifvit emot betänk, anmärkt. Dervid förekommer, att Hr Oxehufvud, med godkännande af de grunder, hvarpå den 3 § är byggd, samt med gillande af §:ns innehåll, föreslagit ett tillägg dertill, som skulle gå ut på att ålägga handlanden, att, sedan den köparen tillställda räkningen blifvit af denne klandrad, inom natt och år göra sin talan anhängig, vid äfventyr alt han eljest skulle blifva sin fordran qvitt. Detta var hans ursprungliga mening, så vida jag eljest rätt fattade hans första skriftliga anförande. Sedermera tycktes han, till följd af gjorda anmärka:!', hafva modifierat sitt förslag derhän, att den fördröjda lagsökningen icke skulle för handlanden medföra förlust af dess fordringsanspråk, utan endast förlust af det vitsord, lagen i öfrigt tillagt handelsbok. Men ett sådant stadgande anser jag för min del alldeles icke behöflig!, emedan §:ns stadgande, alt protesten emot räkningen bcröfvar densamma all bevisningskraft, naturligtvis måste uppmana handlanden att söka skaffa sig andra bevisningsmedel, och att med det första draga saken inför domstol. Endast dä vore ett tillägg till denna § nödvändigt, att mari ville gä så långt i stränghet emot handlanden, att man ville stadga det denne förlorade hela sin fordringsrält, ifall han försummade den föreskrifna tiden för målets anhängiggörande vid domstol. Det oriktiga och olämpliga i ett sådant lagstadgande är redan af Gr. Sparre visadt.
IX. B. 215. A. 640. X. U. 403. A. 413. E. 563. — N:o 61. till Rikets Ständer, angående en förändrad reglering i afseende på stapelstädernas tolag. III. R. 132. IX. A. 48. E. 413. — N:o 62. till Rikets Ständer, angående afskaffande af slafveriet på S:t Barthelemy. III. iR. 132, 153. VI. B. 32, 395, 399. IX. 654. A. 656. X. U. 403. A. 413. E. 563. — N:o 63. till Rikets Ständer, rörande tillökad ordinarie båts mansrotering inom en del län. III. A. 132. — N:o 64. till Rikets Ständer, angående åtgärder för ordnande ( 119 ) af Rikets penningeväsende. III. R. 418. V. B. 481. A, 632. E. 460. Propositioner och Skrifvelser, Konungens nådiga: — N:o 65. till Rikets Ständer, angående tillägg vid 1 § 9 momentet Tryckfrihetsförordningen. IV. R. 164. VI. B. 188. A. 554. VII. E. 335. — N:o 66. till Rikets Ständer, angående tillägg och ändringar i 6, 15 och 43 §§ Regeringsformen. IV. R. 164. VI. B. 187. A. 554. VII. E. 335. — N:o 67. till StatsUtskottet, angående begrafningsoch öfrige kostnader i och för Högtsalig Hans Maj:t Konung Carl XIV Johans dödliga frånfälle. V. B. 698. A. 704. VI. E. 313. — N:o 68. till StatsUtskottet, angående kostnaderne i och för Ilans Maj:ts och Dess höga Gemåls kröning.