Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t mätte täckas, till befrämjande af den allmänna och enskilda välmåga, som eganderätten alltid medför, i Nåder tillåta, det ifrågavarande B e t ä n k a u d e n, 3g5 hemman kunde af deras Aboer få till skatte lösas; men att K. M:t, efter vederbörandes hörande, under den i Mars 1827 deröfver resolverat: att alldenstund Presterskapets dispositionsrätt öfver ifrågavarande hemman blifvit befästad, genom 4 §• a? dess den 16 October 1723 undfångna Privilegier, som innehålla en försäkran om Presterskapets orubbade bibehållande vid dess innehafvande Prestgård»', Praebenden, Annexoch Mensalhemman, af hvad namn de vara må; genom K. Förordningarne den 19 September samma år, den 23 December 1747 och den 21 Februarii 1789, hvilka förbjuda skatteköps beviljande å alla boställen, Beneficii-, Mensaloch Annex-hemman, Prestebordsstommar och utjordar, som till PrestebordeDS förbättring och styrka anslagne blifvit och oindelte äro, samt genom K. M:ts den 8 October 1823 senast gifna Nådiga försäkran, att Ecclesiastike hemman och lägenheter icke skola, genom Jordeboks-förändringen, ombyta den natur som genom Privilegierne dem tillkom, fördenskull och då för öfrigt serskilte underd. ansökningar om skatteköp af Annexoch Mensal-hemman i Skåne, Halland och Bohus Län blifvit afslagne samt beviljandet af den sökta förmånen blifvit af Presterskapet i dessa orter, såsom ledande till minskning och förändring af dess påräknade löne-inkomster, bestridd, hade K. M:t icke funnit skäligt att till BondeStåndets i förrberörde måtto gjorda underd. ansökning bifall lemna. I likhet med hvad K.
B:co, må, till belopp af en femtedel årligen, från och med 1841, användas till befrämjande af inrikes communicalioner, till andra nyttiga företag i orterne och för allmänna behof, på sätt Rikets Ständer komma att närmare bestämma, sedan vederbörande Utskott deröfver utlåtande afgifvit, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, besluta Rikets Ständer: att,:,af Bankens, enligt 1839 års Hufvudbok, ulöfver grundfonden, varande vinst och capital-öfverskott, 1,000,000 R:dr kommer att, till Bankens förstärkande, reserveras; att återstoden af omförmälde vinst och capital-öfverskott, 2,3i 1,216 R:dr \\ sk. 5 r:st., skall af Rikets nu församlade Ständer till allmänt nyttiga ändamål disponeras, Bih, till R. St, Prot, 1840, 6 Sami, i Afd, 37 Haft, 2 6 Förstärkta Banc»~Utskottets Memorial, N.o 135. och att en femtedel af de, till allmänt nyttiga ändamål anslagne, 2,3ii,ai6 R:dr 4l 5 rist., från och med år i84t, årligen utbetalas. Voteringen utföll med 43 Ja och 76 Nej. Och enär Nej alltså vunnit, var besluladt: att af Bankens, enligt i83c) års Hufvudbok, utöfver grundfonden varande vinst och capital-öfverskott, En Million Ridr kommer att lill Bankens förstärkande reserveras; att återstoden af omförmälde vinst och capilal-öfverskott 2,3i 1,216 R:dr 4r sk* 5 r:st. skall af Rikets nu församlade Ständer till allmänt nyttiga ändamål disponeras, och att en femtedel af de till allmänt nyttiga ändamål anslagne 2,3i 1,216 R:dr 4l sk> 5 rist., ifrån och med år 1841» ärligen utbetalas. Sjette voteringen.
St:rs sida, att till förmån för Carlstad, pä det af K. M. föreslagna sätt, efterskänka nu ifrågavaride dana-arf. Carlstads samhälle har redan gjort ganska vackra ansträngningar och betydliga upoffringar, för att tillvägabringa ett arbetshus. Lokalen dertill har blifvit gifven af en aktad medborgare i staden, som tillhandlat sig den på auktion; den består nemi. af fordna Länsfängelset, som sålunda försåldes när det nya cellfängelset blef färdigt; men berörde lokal saknar nästan all inredning. Sådan kostar penningar; dertill, och för att tillvägabringa ett, äfven i andra hänseenden väl ordnadt arbetshus, är det nödigt att bilda en fond. Derur skulle bestridas erforderlig aflöning åt tillsyningsman o. s. v. Meningen med detta arbetshus, är att åstadkomma en anstalt, i möjligaste måtto öfverensstämmande med den, som i Norrköping blifvit inrättad af en numera afliden ledamot, John Swartz. Staden Carlstad är öfverlupen af kringstrykande personer från länets nordliga trakter. Det vore mer än väl, om man kunde åt dem anvisa 154 Den 14 Juni. en dags uppehälle, med thy åtföljande arbete. Genom dels sammanskott, dels konserter och andra tillställningar, har staden sökt samla den behöfliga summan, ehuru sådant icke till fullo lyckats. När enkan Hollander förvärfvat sin förmögenhet på källareeller krogrörelse, vore väl icke obilligt, att de medel, hon samlat, tillgodokomme det samhälle, der vinsten blifvit gjord, måhända på bekostnad af de personer, som genom superi och oordentligt lefverne blifvit bragte till tiggarslafven, och icke heller obilligt vore det i sådant fall, om dessas efterlemnade anhörige, genom R. St:rs eftergift af dana-arfvet efter enkan Hollander, undfå bilräde till deras försörjning. Det vore hårdt, om Carlstad skulle blifva föremål för statuerande af ett exempel utaf en hittills okänd R. Sl:rs stränghet. Sä vida man anser ifrågavar:de anstalt nyttig, hvilken åsigt K. M. genom Sin Propos. ådagalagt
Pr ot.-Utdrag den 21 Oktober 1857. 605 Enär Borgare-Ståndet i ämnet redan fattat enahanda beslut med det af Bonde-Ståndet vidtagna, lades omfprmälda Protokolls-utdrag endast till handlingarne. S. D. Föredrogs meddeladt utdrag af Högvördiga Preste-Ståndets Protokoll denna dag, innefattande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig uti det af Presle-Ståndet, vid pröfning af Allmäna Besvärsock Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 116, i anledning af väckta motioner, angående omarbetning eller ändring af Kongl. Stadgan för rikets allmänna Elementar-läroverk den 14 Augusti 1856, m. m., fattade beslut, hvarigenom Ståndet, med ogillande af Utskottets i Esta punkten, sid. 22, af nyssnämnda Betänkande, med afseende på ifrågasatt ändring eller omarbetning af den uti ifrågavarande Kongl. Stadga föreskrifna läse-ordning, gjorda hemställan, bifallit det i Kyrkoherden Sondéns Betänkandet bifogade reservation framlagda förslag till Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, endast med den förändring, att efter de å 4 raden af detta förslag förekommande orden: behöflig granskning blifvit tillagda orden: af en Kommitté, sammansatt af erfarne vetenskapsoch skolmän; men denna inbjudning blef af Borgare-Ståndet, med vidblifvande af förut faltadt beslut, afslagen. Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Vid föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 116, i anledning af väckta motioner, angående omarbetning eller ändring af Kongl. Stadgan för rikets allmänna Elementar-läroverk den 14 Augusti 1856 m. m., blef samma Betänkande, på grund af deremot framställda anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.
Vid Rättegångens höl jan, vare Boktryckare skyldig nit Författarens namnsedel till Under-Rätt inlemna. Försummas det, stånde lian Författareansvar, så framt icke Författaren sjelfmant hos Domstolen gifver sig tillkänna. Angår Rättegången Periodisk Skrift, biifve Utgifvarens namn, i följd af den, enligt 5 §. 1 morn., gjorda anmälan, från Hof-Canzlern upgifvet. Domstolen äge att genast, sedan namnsedeln inlemnats, densamma öppna och den såmedelst uptäckta svarande Parten inkalla. (Se 1 §. 8 mom. 1 p.) 2:0 Skulle, vid Rättegångens slut, HofRätten pröfva att Åklagaren i oträngdt mål Rättegång anställt, så alt namnsedelns brytande utan verkligt behof inträffat, vare Åklagaren förfallen till Ett Hundrade Riksdalers böter. Så snart Tryckfrihetsmål uti HofRält är till afgörande beredt, åligge HofRätten att inhemta Tryckfrihets-Comitens utlåtande, huruvida Comilen anker den åta - Bil. till Constit.-Uulcs Memorial, K:o 5i, 35 Jade Skriften efter Tryckfrihets-Lagen brottslig, hvilket utlåtande, grundadt på anförda skäl, Comité», efter erhållen del af handlingarna i målet, ofördröjligen afgifve. Ilar Comiten förut, enligt 21 §. 1 morn., varit i samma mål hörd, angående qvarstad, må något ytterligare utlåtande Comiten icke affordras. (Nytt förslag,) 2:0 När hufvudsaken afgöres, skola minst så månge Hof-Rättens Ledamöter, som, enligt Lag, böra öfvervara vigtigare brottmål, i beslutet deltaga; Hvarvid Hof-Rätten, om den anklagade frikännes, tillika bestämma om och i hvad mon han må njuta uprättelse. (Nytt förslag.) §. *5. Skulle den oförmodade händelse tima, att Tryckfrihets-Comiten, med anledning af 108 §.
Statsoch BankoTJtskottens: om ökade årliga arfvoden så väl för Herrar Fullmägtigte i Banken och RiksgäldsContoret, som för Directeurerne vid LåneContoren i Götheborg och Malmö. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: om en förändrad indelning af BåtsmansRotarne på Öland; om tågande Truppers inqvartering; angående Directionens för Dykerioch BergningsCompagniet uppgifne vilkor för fortsättningen af dess befattning; om upphörande af KrigsCollegii befattning med MilitiasBoställens utarrenderande; om MötesPasse volancen. BevillningsUtskottets : angående Stora SjöTullsBevillningen. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomil)iskottens: '.i om åläggande af bevillning lili ersättning Oen 18 Mars f. ra. 3ag för inqvarteriftgs-kostnader; om Postlnrättnktgarne i Riket. Bankooch LagUtskottens: om förslag till ny Lag för Privata Banker. LagUtskottets : om ändringar i ConcursLagen den i5 Julii 1818; om straff för den som falskeligen å sig bekänner missgerning; om tillägg till sista Momentet af 6 § i 23 Cap. RättegångsBalken ; om ändring af 3 § i 21 Cap. RättegångsBalken; om ändring af 18 oda 19 §§ i Kongl. Förordningen den i3 Julii 1818; om ändring af 6 Cap. 2 och följande §§ i ConcursLagen, om ändring af 1 7 och 20 §§ i 5 Cap. ConcursLagen; om bestämmande af viss tid, inom hvilken Dom i utförd sak skall utgifvas; om ändring af 5 § 24 Cap. RättegångsBalken; om ändring af 8 § i 27 Cap. RättegångsBalken; om upphäfvande af Kongl. Brefvet den 17 October 1778; om ändringar i Kongl. Förordningen elen 24 Augusti 1813.
Utskottens betänkande bif. af Bondeståndet, g. 357. af Adeln, s. 361. återrem. af Borgarestån. det, s. 375- Ytterligare Utlåtande bif. af Borgareståndet, s. 906. lagt till Handlingarne af Presteståndet, s. 921. af Adeln, s. 962. af Bondeståndet, s. 975* Petter Andersson i Domvalla, om belöning till, f. d. Riksdagsful!mä'gtigen etc; StatsUtskottets betänkande bif. af Adeln, s. 124. af Borgareståndet, s. 131. af Presteståndet, s. 158- af Bondeståndet, s. 248, Piastrar, upplysning om i Banken deponerade och lyftade; BancoUtskottets betänkande lågt till Handlingarne af Adeln, s. 305. d:o af Presteståndet, s. 308. d:o af Borgareståndet, s. 322- d.-o äf Bondeståndet, s. 314. Plan - 121 Planpenningars utgörande, örn de så kallade; Eleonorn iUtskotfets betänkande, bif. af Adeln, 5, 524. af Presteståndet, s. 243- Ytterligare Utlåtande, lagt till handlingarne af Bondeståndet, s. 357- f Plikten, om afskaffande af den stadgade, för den sorn icke vid andra uppbörds-mötet sig infinner och anmäler sin oförmögenhet att Ötskylderna erlägga; LagUtskottets betänkande bif, af Adeln, S. 135. Portofranco, om på Gottland. EkonomiUtskottefs betänkande, återremit. af Bondeståndet, s. 696. af Presteståndet, s. 7i5- af Adeln, s. 803.
Under titeln » Minnen från Klara kyrka » utgaf Grafström en predikosamling. » Enkelt och hjertligt, med skaldens sinne men utan hans konst, för G. i sin postilla den gamla kristendomens talan. Ej med disputerande, men med trons frukter, den kristnes lif, manar han till bestyrkande af trons sanning ». NBenjamin Höijer, f. 1767 f 1812. En man, hvilken Europa bör räkna bland sina skarpsinnigaste tänkare, var Benjamin Höijer. Af hans mästarhand skänktes oss, utom den ypperliga recensionen öfver Gust. Fredr. Gyllenborgs » Försök om Skaldekonsten », trenne estetiska afhandlingar: Om de gamles och tiyares vitterhet och vältalighet i jemn-törelse med hvarandra; Om ett pragmatiskt a / handlingssätt i Historien och Försök att förklara upphofvet till skön kotist och dess första arter. I dessa, så väl som i de föreläsningar öfver den sköna konstens filosofi, dem han för ett stort antal åhörare i Upsala föredrog, visade han hur det sköna är det behagliga i en föreställning, utan afseende på någon nytta af denna föreställnings verklighet utom osst samt att det enda och väsentliga ändamålet för konsten är att finna ett uttryck för skönheten.Gustaf Edvard Klemming *, f. 18 * 23, Kongl. Bibliotekets ryktbare chef. Af nu lefvande svenske språkforskare otvifvelaktigt den främste, har han genom sitt rastlösa och energiska, med så mycken framgång krönta arbete för anläggandet af ett svenskt bibliotek — banat vägen och ut-jemnat den för dem, som vilja egna sig åt studium at svenska språket och svensk kultur. Bland de till inemot femtio uppgående af honom utgifna skrifter nämna vi endast: Josepki lä stor ia; Den svenska t ide boken, Anteckningar om Atland, Sveriges calenda-riska lite ra tur, Sveriges äldre liturgiska liter atur. Svensk boktryckerihistoria 1483 — 1883. Birgitta-literatiir samt hans mest kända och populäraste arbeten Ur en antecknares samlingar och Sveriges dramatiska literatur, en fullständig bibliografi för perioden 1400-taret — 1875.
Det kan ej hafva fallit föredraganden för Finans-ärenden ur minnet, att då de i flera äldre tulltaxor och sednast den af den 4 December 1854 varit stadgadt, att för alla varor, som inkomme med främmande fartyg, förhöjdes den belöpande tullen med 40 procent och för aila varor, som med dylika fartyg utfördes, med 50 procent, utom i de fall, då genom särskilda afhandlingar med främmande magter undantag härutinnan blifvit öfverenskomna, så har, uti den af honom kontrasignerade tulltaxa af den 18 December 1857, detta stadgande blifvit utbytt emot det ännu gällande att varor, som i främmande fartyg ineller utföras, är o i Sverige icke underkastade andra eller högre afgifter, än om de med Svenska fartyg ineller utföras, likasom det ej eller bort undgå hans uppmärksamhet, att det just varit den sålunda på förhand och utan förbehåll af reciprocitet åt Franska fartyg beviljade förmån, som försatt Sverige i den obehagliga nödvändigheten att, såsom Herr föredraganden sjelf uttryckt sig, genom en handelstraktat med Frankrike köpa en sjöfartstraktat med nämnda land; —- det vill säga, åt Svenska fartyg vid ankomsten till eller afresan från Franska hamnar bereda — icke enahanda behandling som Franska fartyg — utan en del af de förmåner, sorn i förhållande till främmande blifvit dessa fartyg tillerkända. Vid sådant förhållande vill det synas mig att Herr föredraganden haft en tillräckligt både sorglig och talande erfarenhet för att icke åter vid detta tillfälle fortgå på den för Sverige mindre lyckliga banan att på förhand bevilja fördelar åt sådana främmande länder, hvilka icke medgifva oss reciprocitet, helst då vi nu kommit på den punkt att vi knappast hafva något vidare, hvarmed vi kunna köpa oss deras bevågenhet. 3:o. Angående Friherre Hermelins anmärkning, att uti den nya tulltaxan, tillämpad ifrån den 15 April 1865, förhöjning egt rum af de tullsatser, hvilka i den af Rikets Ständer uppgjorda tarif af den 4 November 1863 varit bestämda för papper med tryckta linier och för olimmadt papper.
Äfven hit till Sverige kom .en liten dyning af denna splittring i omdömet, en splittring som har t. o. m. blef s&amp; stark, att man i smnrna tidning ena dagen kunde få läsa en notis om fru Eielers " under7aabtigan drama, andra dagen få se införda tvenne bref af Ibsen och Björnson,. hvilka begge, i synnerhet det förstnämda, egna * Mrend af E r e n de största loford. W a n d af Z r e " ar en genomskinlig tendensdikt;, så genomskinlig, att detta måste räknas den till ett fel. Man så att säga tar på tendensen; den är icke, om jag så får ut' trycka mig, diktens lif, som omedelbart och naturligt springer fram derur och först då man slutat boken, kännes i hela dess kraft. Tendensen i nMznd af B r e n tvingas på läsaren, icke af dikten själf, utan af författaren. Men man niistar; glömmer detta fel genom den varma som besjälar författrtrinnan och som, meddelande sig å t läsaren, gjuter lif och intresse öfver de i vissa fall n&amp;got scliablonmessiga gestalterna. Innehållet i pjäsen, som för öfrigt utmarker sig för en. rask handling och en liflig, p&amp; många ställen spirituell dialog, &amp; r i korthet följande: Robert Huitfeldt, en ung, modern och uppburen diktare, har nyligen frfin en utrikes resa, kommit hem till sin mor, generalinde Huitfeldt, i hvars hem han sammanträffar med Elisabeth Skiel, som under hans frhnvaro blifvit siillskapsdam i moderns hus. Robert har för ett par år sedan träffat Elisabeth och då egnat henne sin hyllning, som den unga flickan besvarade med en glödande kärlek.
Hr von Hartmansdorff: För att förminska conlrapro pos:rnas mängd, så har jag, på sätt Frih. Palmstjerna anmärkt, förklarat mig vilja instämma med Hr von Hohenhausen och med Friherren. Gr. Anckarsvärd: Mig vill det synas, att den contra propos. som befinner sig mest i motsats med ja-propos., är den antagligaste. Jag linner mig derföre fullkomligt belåten med Hr von Hartmansdorffs åsigt till contrapropos., och kan icke finna hvarföre den skulle göras längre än som behöfves, då det i alla fall leder till precist samma resultat, om betänk, lägges till liandlingarne, med eller utan ogillande. Hr von Hohenhausen: Det lärer väl vara en antagen praxis, stödd på rättsgrund och billighet, att, vid begärd votering, de som äro af motsatta tankar med dem, som bifalla proposition, få bestämma contrapropos. Mitt yrkande var, att någon vidare åtgärd icke erfordrades, med de ord, som Hr Gr. o. Landtm, nyss uppläst, och dermed hafva de öfriga sig förenat, med undantag af Gr. Frölich, hvarföre nu endast torde kunna komma i fråga att pröfva, och om sä äskas, genom votering, huruvida Gr. Frölichs eller mitt förslag må antagas till contrapropos. Ilr Hjerta: Jag instämmer i afseende på formen helt och hållet med den siste talaren, men tycker för min del, att det hade varit intressantare, om R. o. Ad. hade salt till ja-propos. Hr von Hartmansdorffs tanka vid förra riksdagen och lill nej-propos. Ilr von Hartmansdorffs tanka vid denna riksdag. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan Hr von Hartmansdorff förenat sig med Hr von Hohenhausen, det endast återstod att afgöra, huruvida Hr von Hohenhausens eller Gr. Frölichs förslag borde intagas i contrapropos:n. Gr. Frölich: Jag yrkar för ingen del, att mitt förslag skall utgöra contrapropos.
Län; af Herr Ehrenborgs memorial om anslag å Stat till yed för LandsGantzlierne och LandtRänterierne; af Herr Montgommerie Cederhjelm? memorial, angående förhöjning af lönerne för Befälet och Manskapet vid Wernjelands FältjägareRegemente; af Friherre Anckarsvärds memorial, angående tillökning i lönerne för de fyra StatsSeereterarne; af Herr Montgommeries memorial, örn upphörande af de vanliga afdragen å lönerne vid befordringar tili embeten och tjenster; af Herr Klingstets memorial, angående Allmänna Magazinslnrättningen; af Herr Anckarsvärds memorial, angående Ministern Lagersvärds fordran hos Kongl. Maj:t och Kronan; af Herr Anckarsvärds memorial, om ändring i den nu gällande Beklädnads-Förordningen för indelta Infanteriet, samt om rättighet för Nerikes Regementes Rotehållare, att återfå vissa Räntor; af Herr von Harlmansdorffs motion angående visse vilkor lör beviljandet af ett ytterligare creditif åt ConvoyGommissarialet. P. 278. -—■ om remisser: af Herr von Heyne? motion, angående ändring i BevillningsFörordningens stadgande, i afseende på taxering af fast egendom å landet; af Herr Königs memorial, angående ändring i BevijlningsFörordningen, i afseende på ointeckpade papitaler; af Herr von Hartmansdorffs iner morial, rörande Portofrihet, eller ett be-» 313 stämdt Postporto för tidningar; af Friherre Lagerbjelkes motion, om erläggande af stämpel-afgift för Tidningar. P. 280. — om remisser: af Herr Lagerhjelms motion angående skyldighet för Banken, att efter en viss cours emottaga silfver; af Herr Lagerhjelms motion, angående fortfarande intill nästa Riksdag af Bankens lånebiträden till JernContoiret, Strömrensningsfonden, GöthaCanalBolag, m. m. P. 281. om remisser: af Herr Lagerhjelms motion angående en förändrad organisation af Allmänna Magazinslnrättningen; af Herr Gripenstedts memorial, angående föreslagne medel till den allmänna förlägenhetens aflijelpande; af Herr Rosenblads motion om uppdrag till Statsoch BancoUtskotten, att utarbeta en financeplan, P, 281. —- om remisser: af Herr Lagerhjelms motion, angående reglering af Krigsmagten till lands och vatten; af Friherre Wrangels memorial om medel till afhjelpande af den allmänna förlägenheten; af Herr Königs memorial angående beredande af jemlikhet uti tyngderne af rustningsskyldigheterne under krigstid; af Herr Montgommeries memorial, om sammanslående af Westerbottens och Norrbottens Höfdingedömen under en Länsstyrelse; af Grefve C1011- lijelms memorial om sammanslående af Artilleriets på Mariaeberg och lngenieurCorpsens i Hufvudstadeu förlagde Läroverk. P. 282. 314 ProtocolIsUtdrag, Ridderskapets och Adelns:
SDianufactur för ablas, roärberaS tillroerfningen efter Den grunD, näftföregåenDe §. ftabgar, få att för hroarje ffeppnnD 0tångjernS»fmiDe, font fålunDa till Slanufactur föräDfaS, an» feS egarens behållna roinft från högft hälften till tninft |:Det af famnta brafs 0tångjernS»priS, hwtlfen behållning på lifa fätt, forn för 0tångjernS»fmibe är ftaDgaDt, meD $em procent förroanblas till Capital, för fjroilfet beroillning, på fätt förut beftämDt är, erlägges. O er åter SDtanufactur»roerf äro anlagDe, meD rättighet till föräDling af föpt #mneS»jern, eller utan eget (Stångjerns» fmtDe, roärDeraS föräDlingS»rätten till SJtanufactur fålunDa, att egarens behållna roinft af hvarje ffeppnnD fmiDe anfeS från frogft jiDel till minft —ibel af Stång» Co jernS*prifet uti Den SanDSott, Der 35rufet är befälet. 3 bägge Defa hänDelfer iafttageS, att egarens winjt alltiD beräfnaS utan affeenDe på Den fet(ftlDt till Söeroillning uppjfattaDe SanDtegenDom, forn meD £3rufet är fötenaD. 3nne^af* ware af 33ruf eller ?D?anufactur«n>erf böra till $3ereDningS*€ommitte uppgifna
Adjutank . 80: . i Andre-Adjutant med Under - Ofstcers lön pä Compagnie-Staten - i Regemenks-Auditeur - « ,66:32: i Regements-Pastor - 109: i Regemente-Fältskär jemte tillökning för Handtwerks-Staten - 8y: 4 Fältskärs Gesäller a 40 N:d° 169: 1 Regements - Wäbel - 54: 2 ProfoAer a n R:d. 12 H. 22:24: 1625: 8: — Compagnie - Staten 7 Ca itainer med Majorerne a 150 R:d. ,o?o: — 4 Siabs - Capikainer a ioo R:d. 420: . 6 Liencenanker a 129 - 602: ro Unver-Lieu^enanter a 80 R d. 8oo: . 20 Siyik^unkare a 60 R:d. - , :oc>: , 29 bergeper a 42 R:v. « 8^o: 10 F urierer a 40 R:S. - 420: 5 Mnnster-strifware a 40 R:d. 200: §o Canstaplar med wederlikar a 24 R:d. 12^00: . 2v Lar - Den !2 Lebruarii. 20 Lar-Fyrwerkare och Lär.Mineurer a 2 2 R:d. - « 440: ZO Lär-Constaplar och Lar-Sappeurer a 2o R d. 600: 700 Artillerister - 12 Trumslagare - 712 Man a n R:d. 12 si. hwardera 8012: _ 15,702: Tyg - Staten.
Utlåtande, i anledning af väckta motioner om J dränd ringar i sättet för utgörande af indelta räntor samt om dessas jemte Tionde-Silanmå/ens indragning till Stats-Verket m. m. (I. A.) Hedervärda Bonde-Ståndet har Lill Stats-Utskottets handläggning remitterat följande motioner: 1:0 af Riksdags-fu II magt igen Eric Norberg från Westerås Län, hvilken föreslagit, alt, till afhjelpande af det ojernna beskatlnings-systemet, hvars ofördelaktiga inverkan på samhälls-skicket och folkets economiska ställning vore allmänt känd, alla indelta räntor, sorn äro lill staters, och corpsers aflöning eller serskildta verk och inrättningar m. fl. behof anordnade måtte få lösas efter Läns-markegång samt beloppet ingå till Stats-Verket och ersättas af contanta löner och ansia" till indelnings-tagarne; och har motionären, 11*11 ' o O 7 . i 7 med hvilken Olof Nilsson från Westerbottens Län jemte flere af Ståndets ledamöter sig förenat, till stöd för sin framställning åberopat Stats-Utskottets vid nästlidne Riksmöte under N:ris 170 och 3a6 algifne yttranden i dessa ämnen, 2:0 af Jon Olsson från Gefleborgs Län: att alla indelta räntor och kronolionde-anslag måtte med 1844 ^*rs s^llt till Stats-Verket indragas och ersättas af contanta löne-anslag med ett för fem år i sender bestämdt belopp, grundadt på medium af sistförflutne tio årens markegångs-pris, hvartill jemväl borde läggas den ränte-tagarne medgifna forsel-lön å spanmålen. Vidare och ehuru motionären önskade upphörande af ränte-persedlarnes leverering in natura, ansåg han dock betänkligt att nu, så länge