Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fernissa af Sprit med en obetydlig tillsats af harts tnllbehandlas under tillämpning af hvad taxan stadgar för art. Bränvin och Sprit. Fikon 4 skålp. — 7 Filar; hänföras under Verktyg. Fingerborgar och Syringar af andra ämnen än guld och silfver 4 skålp. — 40 Fisk: färsk Fri. saltad eller inlagd: anjovis, sardeller och thonfisk 1 skålp. — 25 lax 4 centner 4 10 sill I kub.-fot — 12 strömming 1 kub.-fot — 12 all annan ■1 centner — 75 torr eller rökt: gråsidor eller sej • 1 centner 4 25 lax och ål 1 centner 6 — långor och torsk, med derunder inbegripne retscher, samt klipp-, stockoch platteller bredfisk 1 centner 4 50 andra slag 1 centner 2 50 Fiskben; se Ben. Fiskskinn, oberedda eller beredda Fria. Bih. till II St. Fröt. Q,vnntitet för Införselstull. Tullberäkmngen. Riksmynt. Fjedrar: till begagnande för jernvägsmateriel s. k. krinolin-, öfverkladda, omspunna eller omväfda; se Karkasser. ur-; hänföras till delar af ur, ej specificerade, andra slag, ej specificerade, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. Fjäder, ospritad och spritad . Fjäll, hvalfisk-, eller Ossa Sepiae Flaskfoder förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. Anm. Flaskorna med deras innehåll förtullas särskildt. Flintor, huggna, utom agat Flintsten Fiol (holz; hänföres under Korkbark.
Men då i samma § står — ”Statsrådsprot. intill den dag”; så lärer Grefven deraf vilja sluta, att som de ministeriellaoch commandomåls-prottn icke äro desamma som de egentliga Statsrådsprotjn; så skulle Const.- Utsk. iiga en vidsträcktare rätt i afseende på de förra än på de sednare. Jag skulle deremot tro, att samma prsescriptionslid så mycket mera bör gälla för de ministeriella protm, som den största skada kunde drabba Riket, om man , genom deras framdragande, comprometterade Regeringen i förhållande till utländska makter. Man ser att då, inom parlamentet i England, eller inom hamrarne i Frankrike, en minister uppmanas alt yttra sig öfver det ena eller andra förhållandet till utländska makter, så svarar han nekande, just för det alt saken är under afhandling. På samma sätt ungefär lärer det böra förhållas med commandomålen. De aro af den grannlaga beskaffenhet, alt, derest det icke stöde i Konungens makt att beordra trupper, utan alt sådant kunde blifva föremål för tvist under sjelfva commenderingen, så skulle måhända en verkan, alldeles motsatt den man med commenderingen åsyftade, kunna uppstå. Jag tillstyrker på dessa skäl, att R. o. Ad. mätte bibehålla den 11 §:n oförändrad. Frih. Cederström, Jacob: Jag är egentligen icke i behof af att utlåta mig öfver mer än ett yttrande af Gr. Spens, som förklarat, att om Const.Utsk., då det emottog Statsrådets prot., skulle blifva för I listig t af något eller några deraf, deri lagöfvei trädelser tilläfventyrs förekomme; så skulle allt ansvar derå uteblifva derföre, alt Consl.Utsk. ej fått sig tillhandasända meranämnda protocoll.
Sied åberopande af dessa ska1, på grund af hvilka Rikets Ständer jemväl vid innevarande riksmöte, genom bifall till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-uiskottets Betänkande N:o 29, afslagit en uti enahanda syftning gjord framställning, rörande den i Halland till städernas skolor anslagna helgonskyld, hemställer Utskottet, att de nu, rörande användandet af helgonskylden i Skåne, väckta motionerne icke heller må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. o “ Hvad derefter beträffar den af riksdagsfullmäktige!! Hils Jeppsson framställda begäran, att helgonskylden antingen malte upphöra eller ock utgå efter en rättvisare beräkningsgrund, så, enär ifrågavarande afgift är till bestämdt ändamål anslagen och någon rubbning af de grunder, efter hvilka densamma från uråldriga tider utgått, icke är lämplig, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att jemväl denna framställning må lemnäs utan afseende. Stockholm den 31 Juli 1851. Reservat loner': af riksdagsfullmäktigcn Christen Andersson från Malmöhus län: rEmot Utskottets hemställan, att de, rörande användandet af Helgonskylden i Skåne lill sooknarnes folkskolor, väckta motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, får jag mig reservera; och vågar anhålla om respektive lliks-ståudens synnerliga uppmärksamhet till det ådagalagda, sanna förhållandet: att denna så kallade »Helgonskyld44, såsom en af socknarne i och för deras egen gudstjenst och kyrkosång af ålder åtagen utskyld, rättsenligt är deras egendom, som aldrig bordt af staten kunna disponeras till andra behof. I stället att utreda detta förhållande och erkänna den enda gilltiga rättsprincipen, har Utskottets pluralitet genast åberopat de regeringsoch riksdags-beslut, hvilka obestridligen våldfört landtsocknarnes rätt; samt derifrån allena herntat stöd Stals-Ut^ltollels Utlåtande, N:o 295. 23 för sitt afslyrkande af motionerna. Ett sådant förfaringssätt kan dock icke sluta dea två sekler gamla tvisten i desina sak.
Jag ber at Ridderskapct och Adeln, ej mistkyckcr der; men jag tror mig ej kulina göra denna kronaiuwn, emedan jag anser den stridande emot min Ed. Herr ^cklerlpsrre, Da begär jag t ödmjt. het at Herr Grefwe» och Landt-Marfkalken behagar til» kännagijwa för Riddcrskapet och ?ldeln, at jag assäger mig mic rum i Hemliga Utskottet, och derjamte förklarar min erkänsla för detta förtroende. Herr Krutenkjerna, Lslomon, afsade sig stt rum i Lane» - Utskottet. Herr Zreör, hollon .^xsl. Som jag finner sä mycken skiljaktighet ännu fortfara uti tänkesätten om henna fraga och vorming i saken til och med blifwit äskad, och Herr Grefwen och Landt-Marffalken förklarat sig ej kunna uti denna sak någon propi-lnwn göra, såsom stridande emot 47. §. af Rcgeringö-formen 1772; sä ehuru jag för min del ännu ej är derom uplyst än mindre öfwertygad, likwäl ej kär uti min egen tanka, och will för ingen del träda Kongl. Majus höga rätt för när, eller bryta emot någon §. i Regerings-sormen, får jag hemställa, om icke Herr Grefwen och LandtMarskalken behagade hos Kongl. Majit i underdänighek anmäla denna fräga och Dest nädiga utlåtande afwagta, huruwida Riksgälds - Lonroreks werkeligcn updagade tilständ sör Riksens Ständer wore stridande emot 47. §. af 1772. ars Regerings - form och innefattades ibland de ärender, som Konungen synes böra hemligL hällas, hmaruppä jag begärer xroxolmon. Härtil ropahcö af mänga sTlef. Herr §k äläebrsnä, krister; k^reöric.
mi CD CD CO CD mm _ O fe O 33 C C / &gt; SS « ^ O) " ä ' 5 O fe E O 21 T!) O B S. Regeringsgatan mszzz Lotter 4 Klara östra gata n: r 4. Bernadina Nicodemi, 3 AJ \ Q I Beställningar å alla slags Hattar o c h Coiffurer m. m. [554] Vinster sparsam hus[228] rekommenöppnade, S Modehandel il 3 h o s hvarje STOCKHOLMS INTUBI-KAFFEFABRIK, SOPHIE BERGLUND får härmod vördsamt dera sin, den 1 oktober menderas moder. ' a a[470] RO 00 \ » CO O Lifförsäkring till verkliga kostnaden. Associationen för Ömsesidig Lifförsäkring t * (Mutual Reserve Fund Life A s s o c i a t i o n i New York) erbjuder o $ » &lt;J o på bolagen beqväma enligt betalningsvilkor gamla systemet) med Lifförsäkring faststälda Inga aktieegare, som taga vinsten, eller andra in tressenter, som dela öfverskottet. Absolut säkerhet. Iakttagande a f försigtighetsåtgärder fdr att omöjliggöra spekulation eller bedrägeri. Prospekter till verkliga maximipremier, kostnaden grundade på Bestämda årsafgifter till bestridande af förvaltningskostnaderna. Försäkring till nettokostnad enligt åldersskala och till ungefär hälften a f kostnaderna vid det gamla systemet. och vidare upplysningar på ( Sträng sparsamhet i alla riktningar. Beqväma betalningsvilkor för försäkringstagare, med bestämdt maximibelopp. Vistelseort utomlands och utrikes resor förorsaka inga extra kostnader. begäran. Allm. Hufvudkontor för Sverge, Norge och Danmark i Stockholm: Vasagatan 22 A. Ombud antagfas. Dagny TIDSKIFT FOR SOCIALA OGH LITERARA INTRESSEN. O F an ' och Hon. Några j~mförelsepunkter mellan mannens och kvinnans sjlilslif. fiavqois Copp ?e. Pater-Noster. Dram p&amp; vers i en akt. Ofversöttning af Ernst Lundqvist. En tidsenlig reform och dess begynnande frukter. F. En hyllning.
Då nemligen, såsom pluraliteten i det underdåniga utlåtandet anfört, Kongl. Majits i regeringsformen grundade höga rätt att, då Kongl. Maj:t Anner omständigheterna det fordra, påbjuda bränvinsbränningens inställande i riket, qvarstår oberoende af de bestämmelser, som i författning rörande bränvinsbränningen meddeles, angående den tillåtna tiden för en sådan tillverkning, anser jag, att författningen, hvarigenom bränvinsbränningen förklaras vara under vissa uppgifna månader tillåten, tillika bör, i likhet med föregående författningar i samma ämne, antyda det undantag, som, genom begagnandet af omlörmälda rätt till bränvinsbränningens inställande, kan lör en eller liera af dessa månader eller för dem alla inträffa; och, enär jag icke ansett lämpligt att till Kongl. Majit afgifva något yttrande i fråga om det nyttiga eller skadliga i tillfälliga förbud af Kongl. Majit för bränvinsbränningens utöfning, har jag icke instämt i det anförande i detta ämne, som i kommittéens underdåniga utlåtande förekommer. G. E. Pasch. Undertecknad instämmer i ofvanstående reservation. Joh. Aug. Södergren - Såsom ledamot i deu af Kongl. Majit i nåder förordnade kommitté för utarbetande af förslag till ny författning angående vilkoren och grunderna för tillverkning och försäljning af bränvin inom riket, bär jag icke lyckats göra mina åsigter gällande i den del af denna angelägenhet, som rörer husbehofs bränvinsbränningen. Jag nödgas derföre härmed afgifva min reservation emot pluralitetens beslut i detta, serdeles för rikets allmoge, högst vigtiga ämne och med detsamma uttala de åsigter, som, efter mitt omdöme, derutinnan synas böra blifva gillade. Då med husbehofs-bränvinsbränning, enligt hvad denna benämning antyder, endast förstås sådan bränvinstillverkning, som motsvarar landtbrukaren eget behof af bränvin för honom och hans arbetsfolk; drank för hans kreatur samt ett ändamålsenligt användande af sådana mindre fullhaltiga jordprodukter, som eljest skulle till största delen blifva oanvändbara; så synes det ligga i sakens natur. 24 Bil. N:o 5 till B ev. Utsi'.
Denna punkt var af BondeSt. bifallen, Frih. Boye: Sedan R. o. Ad. genom den nu förslg-, gångna voteringen antagit, att jordägare, hvilkas hemman stå under 3oo r:drs taxeringsvärde, icke få bränna, nödgas jag, efter det begrepp jag gör mig om consequens, begära, att uti 2;dra punkten, deri det står, att konstapparater skola få nyttjas såsom hittills, må göras den ändring, att konstapparaterna må nedsättas till icke större afverkningsförmåga, än de enkla pannorna hafva. I annat fall blifver ingen consequens följd. Då man antagit inskränkningsprincipen, måste den, för alt consequent fullföljas, förorsaka inskränkning äfven i afseende på konstapparaterna. Gr. Horn: För det man gjort en orättvisa i en punkt, tror jag icke, att man är nödsakad göra en orimlighet i den andra, och jag ser jcke någon consequens, till följd hvaraf det nyss fattade beslutet boinie föranleda det beslut, Frih. Boye nu påyrkat. Dessutom beror frågan i alla fall af Konungens afgörande, och jag skulle tro, att R. o. Ad. gör iVirsigtigast att icke i detta fall gifva några bestämda föreskrifter, äfvensom jag är öfvertygad, att K. M. förr eller senare måste, med det prerogativ K. M. äger, göra ett slag i saken, som leder till annat resultat, hvilket R. o. Ad:s pluralitet synes åsyfta. Jag tror icke, att, för det man i ena fallet beröfvat en dass af medborgare en deras rättighet, man i det andra fället bör stifta en lag, som står i' strid med alla statsoeconomiska principer och den erfarenhet, man kan hemta från alla länder, der den osconomiska lagstiftningen hunnit en högre ståndpunkt. Jag tillstyrker* att man måtte framgå på den klokare hanan, åtminstone så långt sorn Utsktn hemställt, pch tillstyrker således antagandet af denna del ?af förslaget. R. o. Ad. biföll den nu föredragna a:dra punkten. Frih. Boye:
Författningarne blifvit liandhafde, eller af den mer eller mindre trägenhet, hvarmed allmänningarne blifvit anlitade, och hvarifrån ändtligen, med undantag af de fall, der allmänning så länge varit fredlyst, att upplysning saknades, hvem som deraf varit i åtnjutande, och der således behofvet, grundadt på undersökning, skulle bestämma delnings-grunden, alla de hemman komme att uteslutas, hvilka, ehuru Lag-samt Allm. Bcsv. o.Oec. Utåk. Uti. 19 skoglösa, af tillfälliga orsaker på ett tiotal afår ej anlitat allmänningarne, en omständighet, sorn ofta kan vara föranledd, dels af aflägsenheten, dels deraf, att sådana hemman innehafts af egare, som af andra sig tillhöriga hemmans-skogar kunnat uppfylla hemmanets skogsbehof. Endast hvad Sockne - allmänningarne angår, hvilka, så väl genom allmänna Lagen i 16 Cap. 1 § Byggninga-Balken, som, genom 1647 års Skogsordning, blifvit ställde i full jemförlighet med Landsoch Häradsallmänningarne, är genom 8 § i i8o5 års Skogsordning, jemförd med den 10 §, enligt Utskottens tanka, klart bestämdt, att de tillhöra alla elem, som i Socknen hemman ega och bebo, men da äfven detta blifvit beslridt, böra Utskotten, till undvikande af all annan vederläggning, endast till hela innehållet införa dessa § §. 8 §: ”Sockne-allmänning skola de nju”ta, som i socknen äro; och måge slika allmänningar obehindradt Sockneboerne emelian lagligen fördelas, enär derom hos Kongl. ”Maj:ts Befallningshafvande ansökning göres; ”dock att ingen stridighet om allmännin”gens natur och egenskap eger rum, i hvilsten händelse den förut lagligen afgöras ”bör. Har Socken-allmänning den rymd, ao Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Utsh. Ull.
Det torde vara åskådligt att det är nödvändigt att i lid öka förråden. Grefven fortfar: att det icke är utan bekymmer, den skattskyldige finnér hvilka resultater de betydliga medel, som blifvit använde på anläggandet af gevärsfaktoriet lemnat och huru bedröfligt tillverkningen der måtte bedrifvas, då utaf till approbation förevisade 135 gevär, blott 2 kunde lill krigsbruk approberas. Ofverinseendet öfver nämnde faktori har blifvit förlidet är uppdraget åt Generalfälttygmästaren, då man insett alt KrigsColhm icke rätt kunde handhafva delta öfverinseende; och nu har styresmannen derstädes, som, fastän ägande mycken tecknisk skicklighet och andra kunskaper, befunnits icke vara begåfvad med den drift och administralionsförmåga, som tjensten klafver, blifvit skiljd från befattningen, och en annan för nit, skicklighet och drift känd Officer såsom styresman i stället anställd. Gr. Anckarsvärds anförande om beskaffenheten af faktoriets tillverkningar, hänsvftar troligen på de år 1844 besigligade 125 st. infanterigevär, af hvilka visserligen endast 4 genast blefvo a'pproberade, men som 53 voro reparabla d. v. s. behäftade med obetydliga fel, som snart blefvo afhulpne, och 57, i anseende till jeruets dåliga beskaffenhet, blefvo nedsatte till exersisbruk, så var kassationen å dessa 125 gevär endast 11 st. Hr Gr. anser alt, som för Carlsborg begäres 90,000 r:dr eller 30,000 r:dr om äret, denna begäran kunde tåla någon minskning, då arbetet torde kunna bedrifvas med mycket mindre och ändå 60 D e ii 30 November f. m. hinna blifva färdigt innan det af något försvarsbehof påkallas. Otvunget kan man genmäla, huru vet den ädle Gr. det? Likaledes förmenar Hr Gr. att,' uti. det begärda anslaget för Waxholm, Carlsten och Carlskrona af 315,000 r:dr att af K.
Vid innevarande riksdag har Kongl. Maj:t inkommit med anhållan om ett anslag af 250,000 R:dr R:mt för år 4867 till påbörjande af en kasernbyggnad för Kongl. 112 Motioner hos Ridderskapet, och Adeln 1865. Svea Artilleri-regemente. Den plats, hvilken nämnda Kongl. Förslag tyckes afse, nemligen Artillerigården, är dock ensamt för sig alldeles otillräcklig för ifrågavarande kasernbyggnad, men skulle deremot med fördel kunna användas till ett fullständigt verkstadsetablissement, och i den händelse stallet och den lokal der regementets gymnastik och matinrättning nu inrymmas äfven användes för inrättandet af verkstäder och förrådshus, så skulle Mariebergs läroverk möjligen kunna förläggas till Artillerigården — en anordning, som efter flere sakkunnige personers vittnesbörd vore af oberäknelig fördel, såväl med afseende på sjelfva undervisningen, som ock med hänsyn till den bildande inverkan det skulle utöfva på militärer i allmänhet inom hufvudstaden. Rikets sednast församlade Ständer afslogo den till förra riksdagen inlemnade Kongl. Propositionen om uppbyggandet af en kasern på den utanför Artillerigården liggande tomten, eller s. k. Artilleriplanen, af det skäl, bland andra, alt denna tomt ansågs alltför behöflig för trafiken för att man skulle kunna medgifva att den upptogs af en kasern med flera dertill hörande byggnader. Redan på denna grund anser jag det ej lämpligt, att till detta ändamål föreslå användandet af denna plats. Men ännu andra skäl finnas, hvarföre jag skulle önska att åt detta etablissement en bättre lokal kunde anskaffas. Skall en artillerikasern i någon mån motsvara sitt ändamål, bör invid densamma äfven utrymme finnas för stallar åt det i och för exercisen nödiga antalet hästar. Vid regementet användes vanligen under exercistiden minst 260 hästar.
Ludv. D. Heijkenskjöld. På Högvörd. PresteStåndets vägnar: P. Ruus. Ol. IVintcr. Sven Lidman. Herlog Stenberg. N. M. Berlin. J. Broander. På Vällofl. BorgareStåndets vägnar: Severin TVigert. Fredr. Ulr. v. Aken. Jacob Borg. P. Rydeberg. C. J. Anderson. Otto IVeidling. På Hederv. BondeStåndets vägnar: Carl H. S. Bergman. Joli. Bengtsson. N. Strindlund. And. Olsson. Olof Pehrsson. Eric Pehrsson. J. N. Borelius. Litt. A. ( 12 ) Capital-Slut öfver Maufactur - Debet. B a 1 a n c e från År 1827. Bala 11 c e till År 1829. Fordringar hos säkra Låntagare 1,478,448: 21. 1. IVillman. ( ) Discont-Fonden År 1828. Credit. Fordringar lios säkra Låntagare 1,474,120: 35. 9. Inkomsten. { Litt. B. ( J4 ) Capital-Slut Öfver Manufactur - Debet. B a 1 a n c e från År 1828. Utelöpande Attester , 16,118: 12.— Balance till Ar 1830. Banco. Credit. Fordringar hos sältra Låntagare , 1,473,448: 21. 1. Inkomste n. Ordinarie Räntor 56,914: i4- i. Räntor fran förfallodagen • 3,959. 22. 6. n Gravationer. Dito dito N:o 5 22,618: — Hus-reparationer 62: 44* — Technologiska Institutet 14000. ^ 034* \ r ^ Vinsten År 1829 12,788 43 2 B a 1 a n c e till År 1830. Litt. C. ( *6 ) Capital-Slut öfvor V11- Debet. B a 1 a n c e från år 1827.
Af Taxerings-kommittéen uppskattadt värde Af Taxerings-i committéen påförd bevillningsafgift Af Pröfnings-kommittéen antaget värde å jordbruksfastighet. [ 8 annan fastighet. Summa. för jordbruksfastighet ä 3 öre för 100 R:dr. för annan fastighet å S öre för 100 R:dr. Summa. Tillhörig Staten. Tillhörig Menigheter, Allmänna Undervisningsverk. Rarmhertighets-inrättningar m. fl. Summa. värde. Formulär 7:o. Taxerings]ängd öfver Inkomstbevillningen efter 2:dra Artikeln, inom (Stad) Socken af Härad i Län för år 18 .. Den skattskyldiges Nummer å uppgift eller annan bilaga. Af Pröfningskommitléen fastställd Bevillningsafgift. § i Pröfnings-kommittéens protokoll. Anteckningar. bostad. namn. uppskattad inkomst medgifvet afdrag enligt § 8 i Bevillningsstadgan. antagen beskattningsbar inkomst. föreslagen Bevillningsafgift. uppskattad inkomst. medgifvet afdrag enligt g 8 i Bevillningsstadgan. antagen beskattningsbar inkomst. påförd Beviilningsafgift. af kapital. af rörelse, näring eller yrke. af allmän tjenstebefattning eller pension. af enskild tjenstebefattning eller pension. Summa' inkomst. Längd här införas de af Pröfnings-kommittéen beslutade förändringar i de af Taxerings-kommittéen påförda Bevillningsheloppen, så att Taxeringslängden alltid utvisar huru stor Bevillniugsafgift blifvit för hvarje person fastställd. lior till Bev.-Ulsk. Jr) Yf Läns Pröfnings-koiiimiUé beslutade förändringar i Taxeringslängden öfver inkoinslbevillningen i Fögderi för år 18..
För — 149 — Justitie-statsoch Justitie-revisions-expeditionerna hafva 18 exemplar deraf anskaffats, medan Kongl. Civil-departemeutet, som försett sig med icke mindre än 7 statskalendrar, inköpt blott 5 exemplar af nämnde tidning; och då häraf är uppenbart, att syftemålet med Rikets Ständers ofvanberörde underdåniga anhållan ännu ej blifvit ernådt, hafva Revisorerne, som anse önskvärdt, att all möjlig sparsamhet i afseende ä expensmedelsutgifterna äfven uti ifrågavarande hänseende iakttages, af sådan anledning velat å förhållandet fästa uppmärksamhet. § 5. A Civil-departementets expensmedels-räkning äro uppförde 79 R:dr 78 öre för 2:ne utländska tidningar, af hvilka en illustrerad. Då denna utgift synes för ett Departement, hvilket endast har vården af en del landets inre angelägenheter sig anförtrodd, vara mindre af behofvet påkallad, hafva Revisorerne ansett sig icke böra lemna förhållandet oanmärkt. Kongl. Slotts byggnadsmedlen. Redogörelsen för statsanslaget till reparationer å Stockholms slott med flere för de Kongl. Hofven upplåtue byggnader, som i Kongl. Kammar-rätten granskats utan anmärkning, lemnar följande öfversigt af inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1861: Uppbörd: Statsanslag Balans till år 1863: Kredit. Balans från år 1861: Löner och arfvoden 4,300: — Byggnader och reparationer samt diverse utgifter 57,639: 23. <31,939: 23. Balans till år 1863: Vid denna räkenskap hafva Kevisorerne ej funnit något att anmärka. Anslaget till brandväsendet och yttre lyshållningen vid Kongl. Slottet. Årets räkenskap, granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, visar följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter. Debet. Uppbörd: Statsanslag 10,000: — Balans till år 1863: Kredit. Balans från år 1861: Utgifter: Balans till år 1863: Hos Revisorerne har icke förekommit något att emot denna räkenskap anmärka. Kongl. Theatern.
» Voici la maison de mon pére 1 ' architecte en est mort. » » En est mort, » upprepade hon och dunkade med handen i hufvudet för att riktigt pränta in det — » en est mort, en ... » Det tog i dörren. Lina stack in hufvudet och frågade från frun, om Grete ville komma in och se fröken Molly, innan hon gick. » Hon är färdig nu och är så fin och grann och söt, ackurat som en karamell. » Ja, det var ju så sannt det, stora syster, Molly, skulle på bal i kväll! Hon var bra lycklig, hon, och Grete kom med en riklig martyrmin in i den upplysta salen, där syster Molly stod framför trymån och knäppte de långa, gula handskarna. » Nåå, hvad tycks? » Systern vände, långsamt sin smärta gestalt rundt omkring. » Rysligt stiligt! » svarade Grete med känsla och öfvertygelse. » Hvar ska ' jag sätta liljekonvaljerna? » Molly satte hufvudet på sned och gick två steg bakåt och så två åt höger och två åt venster. » Här eller här? » » Här, tycker jag, » föreslog Grete och klämde med all makt ned blommorna på systerns axel, utan att tänka på den förödelse de små nedbläckade fingrarne gjorde i de ömtåliga tyllpuffarna. » Släpp dem, Grete; du förstör alldeles mina ärmar! TJsch! En så ' n unge! » och hon skakade henne ifrån sig. » Vagnen är här! » förkunnade i detsamma Lina, helt anfådd af det häftiga springandet i trapporna. » Hvar är mamma, är hon inte färdig än? » ropade Molly nervöst, och två knappar flögo på en gång ur ena handsken. » Fort, Lina, tråd och nål! Där i syskrinet! Så, skynda sig då! » Lina gjorde sig den största möda att få allt i syskrinet så mycket som möjligt huller om buller; till slut uppfiskade hon långsamt, » utsökt långsamt » som Molly kallade det, en synål mellan det tjocka, spruckna pekfingret och långfingret. Så kom mamma infrasande i svart sidenklädning och puderasken i ena handen.