Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och som Ja vunnit; altså är lönen Betänkanden, N:o 3i3. 555 nied Taffelpenningar bestämd för Justitia SlatsMinistern till 7000 R:dr. 2:dra Voteringen. Den, som bifaller att lönen för Utrikes StatsMinistern, Taffelpenningarne inberäknade, bestämmes lill 8000 Il:dr, voterar Ja. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; kommer serskild Votering att anställas, huruvida samma lön bör blifva 8,5oo R:dr eller 9000 R:dr. Voteringen härom utföll med 79 Ja och 4o Nej. Och som Ja vunnit; så är lönen för Utrikes StatsMinistern, Taffelpenningarne inberäknade, fastställd till 8000 R:dr. o.djc Voteringen. Den, som bifaller att lönen för hvar och en af de 6 RevisionsSecreterarne fastställes till 1600 R:dr, voterar Ja. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; blifver samma lön bestämd till 1800 Rd. Denna omröstning har utfallit med 71 Ja och 47 Nej,- hvarjemte 1 Voteringssedel måst, såsom dubbel, casseras. Ja har altså vunnit. Och är derigenom lönen för li-var och en af de 6 RevisionsSecreterarne fastställd till 1600 R:dr. 556 Stats-Utskottets /j:de Voteringen. Den, som bifaller att 2 nya Assessorslöner för K. Svea HofRätt på Stat uppföras, med bibehållande af förutvarande Anslag, boo R:dr, till Adjunctionsmedel, voterar Ja. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; komma 3 nya Assessorslöner för nämnde HofRätt att på Stat uppföras, men deremot förut varande Anslag till Adjunctionsmedel indragas. Vid Voteringens slut befunnos 85 Ja och 34 Nej. Och är således bifallit; att i nya Assessorslöner för K. S vea HofRätt på Stat uppföras, med bibehållande af förut varande anslag, 6oo R:dr, till Adjunctiousmedel.
Ja öfvervägande. 76:te punkten, ang:de förslags-anslagel å S:de Hufvudlileln, för skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus. Hr Frih. o. Ordf:den hemställde, om E. o. Ad. behagade bifalla denna punkt, med förbehåll om den förändring till jemnande af Hufvudtitelns slutsumma, som kunde föranledas af B. o. Ad:s förut fattade beslut. Eopades Ja. 77:de punkten, ang:de öfriga till 8:de Hufvudlileln hörande anslag; och 78;de punkten, ang:de rällelse i Rilcsslalen i fråga Den 23 November e. m. 613 om sådan indeldt spanmål, för hvilken de skallskyldige cga betala lösen efter bestämda låga priser. Dessa punkter biföllos. Högloft.. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Måndagen den 23 November 1857. Plenum kl. 6 e. m. Frih. Åkerhjelm, Johan Carl, fortfor att, i anseende till Hr Gr. o. Landtm:s sjukdom, föra ordet. Justerades pleniprot. för d. 23 sisth Sept. f. m. Fortsattes pröfningen af StatsUtsk:s Utlåt. N:o 148, angrde regleringen af utgifterna under Riksstatens 8:de Hufvudtitel.
Ytterst sällan afkunnas dom i jordatvist genast på platsen, der synen hålles. I de allra flesta fall uppskjutes domen till nästpåföljande lagtima ting. I alla sådana händelser synes mig vara särdeles olämpligt och äfven inkonseqvent, att föreslå en lag, som skulle erfordra blott tre af nämnden vid syn på stället, men deremot minst sju af nämnden för att häradshöfding skulle kunna afgifva dom i den ifrågavarande jordatvisten. Yid det lagtima ting, då öfverläggning till dom skall hållas, innan häradshöfding afkunnar domen, kunde lätteligen inträffa, om Lag-Utskottets förslag blefve lag, att af de tolf nämndemän, hvilka sig infunnit, allena tre eller en fjerdedel af nämndens hela antal förvärfvat sig genom syn på stället den speciela sakkännedom om målet, som lagstiftaren likväl med syn i jordatvist just åsyftat att de dömande personerna skola sig förvärfva. Vidkommande derefter nedsättning i nämndemännens antal ända till tre vid urtima ting och andra extra förrättningar, synes mig en sådan förändring icke lämplig eller af behofvet påkallad. De flesta urtima ting hållas för närvarande i anledning af ransakningar med häktade personer*. Brottet kan gå å lif eller den strängaste grad af straffarbete. Att i sådana fall — om man vill tillerkänna åt nämnden en verklig betydelse såsom utgörande en delegation af folket, den der med den juridiskt bildade domaren deltager i rarisakningen och domen, samt å folkets sida äfven utöfvar kontroll öfver domaren — nedsätta nämndens antal från minst sju nämndemän till blott tre nämndemän, synes mig vara att reducera nämnden, hvilken genom sin kollektiva röst har utöfvat och ännu utöfvar ett särdeles välgörande inflytande på vår rättsskipning, till ett nära nog viljelöst bihang åt domaren. Det är genom nämndens större antal och sammanstämmande röst, som dess utsago, såsom ett uttryck af folkets rättsmedvetande, eger någon betydelse. Minskas nämndens antal, minskas naturligtvis ock den vigt, som kan tilläggas nämndens mening, såsom ett genljud af folkets.
Om ej styrelsen vakar öfver bägge delarne, så skola föreskrifterne derom ändock blifva fruktlöse; och i alla fall anse Utskotten frågan om Tullbetjeningens examina icke höra till detta, utan till särskildta Utskottets betänkande, angående Styrelseverkens organisation i allmänhet , der frågan örn ämbetsmanna-bildningen äfven blifvit afhandlad. Att ingen af Konungen förordnad ö O Tull-ofFiciant borde kunna från sin innehafvande beställning förflyttas af någon annan , än Konungen sjelf, anse Utskotten naturligen böra följa af det erhållna Kongl. Förordnandet, men att ingen tjensteman vid Tullverket skulle kunna skiljas från sin tjenstgöring, utan ransakning och dom, måste Utskotten afstyrka, emedan Tulltjenstemännen icke en gång kunna jemnföras med andra uppbördsman, hvil - Stats-Utskottets Betänkanden. 385 hvilkas intägt förut är till beloppet känd, oell hvilka ändock merendels tjena på blotta förordnanden. I anseende till de ifrågavarande, tro Utskotten den utväg Tullstyrelsen hittills egt, att, utan omgång, kunna skilja sig vid en mindre ordentlig och pålitlig förvaltare, åtminstone tills vidare, eller intill dess säkrare Controller kunna vinnas, icke böra styrelsen betagas. I afseende på levereringen och redovisningen af Tullverkets medel, hvaruti Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielsson yrkat ändring, få Utskotten åberopa det af Statsoch Bevillnings-Utskotlen i detta hänseende redan afgifna och hos respect. Riks-Stånden bifallna betänkande, af den 20 sisth September. Angående upphäfvandet af den Inrikes Tullbevakningen, hvilket äfven af motionärerne blifvit yrkadt, hafva StatsBevillningsoch Ekonomi-Utskotten, under den 11 dennes, aflåtit särskildt betänkande , som äfvenledes vördsamt åberopas. Hvilket dock allt, jemte bifogande af åtskillige Ledamöters i'eservationer, Ri H. Ständers pröfning vördsamt underställe?. 25 38G Ståts-Utskottets fietänkanctcn.
Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 19 November 1862. J. Rundbäck, från Göteborgs och Bohus lån. Motioner i Bonde-Ståndet 1862. Af J. Rundbäck från Göteborgs och Bohus län, om utfärdande af ett lagstadgande rörande skyldighet ali inom viss tid till domstol ingifva arfskiftesinstrument. Det torde vara allmänt bekant, alt bland tvister, hvilka inom vårt land gifva anledning lill långvariga och invecklade rättegångar, intaga, tyvärr, arfstvister ett framstående rum. För alt i någon mån få orsakerna härtill utredda och felen afhjelpte, bör man väl å lagstiftande maktens sida göra hvad göras kan. Vi sakna visserligen i vår lag icke föreskrifter, om huru arf dölas skall, men vi sakna ännu i lagen en bestämmelse rörande arfskifte, den motionären anser vara särdeles vigtig, nemligen, att arfsskiften skola till domaren ingifvas. Ett sådant stadgande att arfsskiften, i likhet med hvad för bouppteckningar stadgadt är, höra in dupplo till domaren ingifvas, det ena exemplaret, alt förvaras i Häradsrättens arkiv och det andra med domarens bevis försedt ålerlemnas, är så mycket vigtigare, som arfskiften äro i flera fall onekligen vigtigare än bouppteckningar, ty arfskiften utgöra, som hvar man vet, lagliga åtkomsthandlingar för ärfd fastighet, och slvrker således egande rätten till jord, likasom arfskiften i arfsoch bördstvister m. fl., ofta ligga till grund för en rättvis och möjlig utredning. Men om, som nu icke sällan förhåller sig, ett sterbhus uraktlåter upprätta arfskifte, eller om upprättade arfskiften skulle på ett eller annat sätt förkomma, eller med flit förstöras, eller undanhållas af den eller de arfvingar, som genom arfskiftets undanrödjande skulle skörda någon fördel, så finnes icke — i fall någon rättsfråga arfvingarne emellan, eller emellan dem och någon annan skulle uppstå, som grundar sig på ett föregående arfskifte — just det dokument att tillgå, som skulle i mer eller mindre mån utreda frågan eller slita tvisten.
Från Hedervärda BondeStåndet. S. I) Vid förnyad föredragning bifölls Banco-Utskottets Betänkande, N;o gi, i anledning af de från Irenne Riks-Stånd remitterade motioner af Herr Öfverste J. P. Lefrén , Herr Prosten C. O. Forslind och Riksdagsfullmägtigen från Gefleborgs Län Carl Hendricson Bergman, angående rättighet för Banken, att utfärda så kallade ränte-coupons, jemte yttranden, som i sammanhang bär* g 6 Prot -Utdrag den 8 Februarii 1830. med af andre Ledamöter inom Riks-Stån* den blifvit afgifne uti detta ämne. S. D. Föredrogs ä nyo Banco-Utskottets Betänkande, N:o 93, i anledning af väckta förslag att, rneddelst serskild upplåning af Banken bereda fond för en ny utlåning, emot pant af fastigheter, samt Memoria 1, N:o gaf, om iakttagande af en erforderlig rättelse i förenärnnda Betänkande , hvarjemte anmäldes Banco-Utskottets Betänkande, N:o 93, nied förslag till reglementaxiska föreskrifter, i afseende å det i Betänkandet N:o 92 föreslagna Lån, och fann Ståndet för godt att , med bifall till hvad Utskottet yttrat, rörande Herr Hjertås motion, i allt öfrigt afslå förstnämnde Betänkande Nio 92, i följd hvaraf Banco-Utskot* tets förslag i Betänkandet N:o 93 ansågs förfalla. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets Utlåtande, N:o 82, så vidt det rörer Bankens utlåning på fastigheter, fann Bonde-Ståndet för godt att bifalla Utskottets yttrande i denna del, med de deruti af Höglofl. Ridderskapet och Adeln, under den 27 sistlidneNovember, beslutade förändringar.
Herr Klintsberg, äVilkelm, conformera» de sig äswen nied Herr Grefwe Klörner, men han anmärkte tillika att Utskottets Förslag wore stridande emot 2v Cap. ByggningmValken. Herr GrefweN och Landt-Marskalken gjorde derefter proposition til! bifall pä den af Grefwe Ktornsr yttrade tanka, hwilken med ett Allmänt Ja beswaradcs. Friherre 8 k asI von k-lolsrsin anhöll att fa weka när Herr Grefwcn och Landt Marffalken will göra proposition rörande Expedition om Konungens Stat. Herr Grefwen och Landt-Marskalken fragade hurudan proposition Herr Baron 8msl i detta afseende stulle öistlka? — Herr Grefwen och Landt» Marffalken trodde för sin del att denna staga redan wore afgjord. Friherre 8rsöl von l^o! stein. Ridder» skåpet och Adeln har gjort anmärkning tvid de i Ex pcdi» - Den : December. m pcdit,'oiien införde orden Sä wide möjligt är. Om Vesta stola bibehälias eller derutur urga, är ännu icke afgjordt. Herr Grcfwen och Landt, Marskalken. Sedan tre Srand giswit tillkänna alt De med Vesta orvs bibehållande gilladt expeditionen, tror jag ej något widare dcrwid wara acr göra. Friherre 8 ra el von Istol5tein. Ridderstolpe! och Adeln har under denna Riksdag tydeligen yttrat siik ulistnöje deröfwer att Realisationen wcrkstäldes efter g Ständs wid iZoo ars Riksdag fattade B sint. O>n g Stånds Bestut i denna fräga stulle gälla wore del ju samina saks — Grefwe O L lg Oaröie, sa coll. Riksens Ständer hofwa enhälligt gillat Stars-Utstotkeks Förslag rörande Konungens Stat, sadanl som dek af Stars Utstoktet blifwik Riksens Ständer öswerlämnadk.
i pianospelning, språk, Med denna salva blef en 1 4 år gammal för obotlig ansedd ping pöste restante f. v. b. (G. 80761) Västerås p. r. m. m. Svar med prisuppgift till benröta fullkomligt läkt, nyligen äfven ett 22-årigt svårt » A. G. », Sundsvall p. r., före den 10 maj. kräftartadt lidande. Engelsk undersalva är ett vid de svaraste, äfven STADIGVARANDE RENSKRIFVAREILDAD FLICKA, van vid arbete och (689) gamla skador med det bästa resultat användt medel med utmärkt dragnings(O PLATS hos domare på landet ledig att ordning, väl kunnig i matlagning, bak, kraft. Engelsk undersalva finner användning vid: ondt bröst hos bamgenast tillträda. Fri bostad i häradets tingssängskvinnor, stockning i mjölkflödet, förhårdnader i bröstet genom ros, hus samt arvode enligt aftal. Ansökan, åtsöm, handarb. m. m. söker plats. Svar till (697) vid allehanda gamla skador, öppna fötter eller ben, sår, eksem, svullna följd af betyg och rekommendationer, torde » Flit », Iduns exp. f. v. b. fötter, t. o. m. vid benröta, vid hugg-, stick-, skott-, snitt-, krossår; för insändas t. » W. Ii. », Linköping p. r. (694) lU " O T FRITT VIVRE önskar en 20 årig teOTERRrn utdragning af alla främmande ämnen, såsom: glas, träflisor, sand, hagel, I x L bättre småländska plats att gå frun tilltörne m. m.; vid alla bulnader, växter, karbunklar, nybildningar, t. o. m. PÄECRABA, LARARINNEPLATS. handa på större landtegendom, hälst i Värmkräfta; mot fulslag, nagelbulnader, bläsor, onda fötter, alla slags brännsår, Under sommarmånaderna kunna En lärarinneplats med undervisningsskylland. Svar till » Stina », Iduns exp.
Till afhjelpande häraf har ofvan omförmälde plan till sjukhusbyggnad blifvit uppgjord, och hvilken så till vida är af Länets deputerade gillad, att vid det sam - 52 Bil. N:o 6 till Kongl. Maj.is Nåd. Prop. N:o B om Statsverket 1859. manträde, der den nu gällande, endast sjelfva sjukvården afseende förening mellan Länets oell Universitetets sjukhus beslöts, den gemensamma önskan uttrycktes, att en förening till en samfäld inrättning under gemensam styrelse i framtiden skulle kunna åstadkommas. Enligt den uppgjorda planen skulle sjukhusbyggnaden inne hålla en afdelning för sjuke studenter och enskilda betalande patienter; en för invärtes, en för utvärtes och ögonsjukdomar, en för veneriska sjuke och en afdelning för födande qvinnor, med ett säng-antal af omkring 150 samt utrymme för 200; ytterligare bostad för betjening, förvaltnings-personal, och biträdande läkare, ett större auditorium, mottagningssal för polikliniska patienter och samlingsrum för Fakulteten jemte lokal för den medicinska läseföreningen och den på stället varande läkare-föreningen. Slutligen anmäler Fakulteten att kostnaden för sjukhuset och den jemväl föreslagna flyttningen af exercitii-mästarnes bostäder och institutioner skulle uppgå 495,461 Rdr 27 öre eller i rund summa till 200,000 Il.dr Riksmynt, hvilken summa icke af sjuk-inrättningarnes eller Universitetets tillgångar kan bektfstas, emedan de fonder, som sjukinrättningarne redan ega, jemte försäljningssumman af deras nuvarande lokaler helt och hållit skulle blifva tagne i anspråk för underhållet af det med omkring 50 procent ökade antalet sängar.” Hvad nu först angår det begärda anslaget för de zoologiska sandingarne, torde dessa i Upsala ej nödvändigtvis fordra annan utvidgning, än så vidt en sådan för undervisningen är behöflig, och lärer, efter mig meddelad upplysning, Wetenskaps-akademien, sorn städse i detta afseende gäll läroverken med beredvillighet tillhanda, ej sakna tillgång å duplettexemplar att fylla de väsendtligaste bristerna.
Husby socknemän tillkännagifva sig vilja hädanefter såsom hittills vid Stora Kopparberget in natura lefverera deras såväl ränte-s rn mantaLskol; så finnér Kongl. Maj:t, med afseende å hvad utaf vederbörande yttradt och upplyst blifvit, de skattskyldige, hvilka yrkat nalurapraostationens upphörande hvad både mantalsoch räntekolen beträffar, hafva för denna sin önskan anfört grundade skäl, dels i följd af mindre skogstil Igång, dels ock, hvad andra vidkommer, i anseende till skogarnas aflägsenhet från Sto a Kopparberget; hvadan Kongl. Maj:t härmed föreslår Rikets Ständer, det bemälde skatlskyldige malle från åliggandet att utgöra ränteoch mantals,- kolen in natura varda befriade, samt i stället förpligtas, dels att, utan uppsägningsrält, framgent erlägga lösen efter blifvande, i behörig ordning fastställde mnrkegångspris, med penningar för räntekolen, dels ock att, istället för mantalseller qvarntullskolen, betala mantalspenningar till det för orten stadgade belopja af 8 sk banko, äfvensom att Åhls socknemän, enligt deras yttrade önskan, måtte, med fortfarande skyldighet att lefverera räntekolen in natura, ander vilkor af mantalspenningars utgörande på ofvannämnda sätt från natura prestation af qvarntullseller mantalskolen vinna befrielse; hvaremot, beträffande de skattskyldige, hvilka förklarat sig vilja, hädanefter såsom hittills, vid Stora Kopparberget lefverera deras såväl rän-. tesom mantals kol, Kongl. Muj:t anser frågan om berörda natura prasstations upphörande för det närvarande böra förfalla; dock att, derest, med anledning; af derom framstäldt förslag, förändring i nu gällande grund för utgörande af persedelskatter i allmänhet framdeles af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer pröfvas böra ega rum, det beslut, som härom, kommer att fattas, bör äfven i afseende å nu ifrågavarande kolskatter vinna tillämpning; och finnér Kongl Maj:t, i betraktande ej mindre af den befintliga mindre skogstillgången inom de närmast Stora Kopparberget belägna socknar, än äfven af den med en stor del af jorden derstädes förenade, icke ränteskyl - Kungl. MajUs Aud.
Jag ber att få fästa uppmärk samheten derpå, att i K. M:ts Propos. är skildt på summorna så, att 1,500 rdr äro begärda för Upsala och 1,500 rdr för Lund, fastän Utsk:t i sitt Utlåt, har behandlat dessa punkter på en gång och sammanslagit summorna. Då någon motion icke 560 Den 26 April f. m. blifvit gjord om förändring i K. M:ts Propos., icke ens någon erinran deremot, oell motionsrätt numera icke tillkommrr Ståndets enskilda ledamöter, kan jag icke tro, att de af Hrr Pauli och von Schéele väckta förslag kunna komma under pröfning. Jag yrkar bifall till K. M:ts af Utsk:t tillstyrkta förslag. Gr. Snoilsky, Gustaf Fredrik: Ehuru jag icke kan dela Gr. Mörners åsigt, att den af 2:iie talare framställda begäran om återremiss icke skulle bli föremål för propos. och äfven bifallas, då man icke kan veta motiverna för denna begäran; så är jag dock i öfrigt af samma mening som Gr. Mörner, och ber att få förena mig i anhållan om bifall till Utsk:ls förslag. Hr von Schéele: l)å Stats-Utsk:ts ordförande benäget upplyst mig om rätta vägen till ernående af det af mig åsyftade mål, så får jag, i enlighet härmed, begära särskild propos. på alslag å Utsk:ts tillstyrkan om anslag till docentstipendiernas höjande vid Lunds universitet, och särskild propos. om förhöjande af det lill förbättrande af Upsala universitets docentstipendier föreslagna belopp från 1,500 till 3,000 rdr. H. Exc. Hr Gr. Sparre: .lag var förhindrad att vara närvarande vid början af denna diskussion; men med anledning af hvad jag hört, sedan jag uppkommit, måste jag bestrida Hr von Schéeles förslag. K. M:t bär begärt ett visst anslag till hvarje universitet för höjande af docentstipendiernas belopp. Ut sk :t har derom yttrat sig och tillstyrkt att en något mindre summa, än äskadt var, må bifallas.
Björnstjernas motion ej på något sätt skulle rubbas, hvarföre följaktligen samma motion ej heller år af beskaffenhet att böra behandlas, enligt 114 § Reg.-Form. finner Utskottet, för sin del, något hinder icke möta hvarken för Riddarhus-Utskottet att preliminärt behandla densamma, eller för Ridd. o Adeln att derom fatta beslut, för att, derest det skulle innebära bifall till den af Grefve Björnstjerna gjorda framställning, enligt, 41 § Riddarh.-Ordn öfverlemna till Konungens nådiga stadfästelse. Beträffande dernäst det af Grefve Björnstjerna gjorda förslag, så inser Utskottet visserligen och erkänner, i likhet mod motionären, nyttan deraf, att sådana ledamöter må kunna från representationsrätt bland Ridd. o. Adeln uteslutas, hvilka ej genom sin ställning i sam - R i <] d arli u s-U tsk o tt e t s Utlåtande N:o !(. 3 hållet ku nna sägas representera något interesse, eller sakna både nödiga insigter och sjelfberoende, eller som begagna sin sjelfskrifvenhet till lagstiftare endast såsom medel att genom öfverlåtelse, af denna rätt bereda dig en pekuniär fördel; men Utskottet betviflar likväl, att ett sådant ändamål skulle i någon anmärkningsvärd mån vinnas förmedelst de af motionären föreslagna inskränkningar i representations-rätten. Tvärtom torde möjligen, genom tillämpningen deraf, t. ex. vid rättigheten att utgifva fullmakt ganska många verksamma och kunniga ledamöter, som nu, på grund af sådan, intaga säte och stämma på Riddarhuset till stor förlust för Ståndets anseende, för framtiden blifva förhindrade att der utöfva representant-kallet. Efter Utskottets föreställning ligger Ridd. o. Adelns styrka såsom Riks-Stånd i väsendtligaste mån icke blott i Ståndets mångsidiga sammansättning, utan ock i det stora antal ledamöter, som, oberoende af rang och förmögenhets-census, kunna vid Riksdag sig infinna, och hvarigenom, enligt historiens vittnesbörd, Ridd. o. Adeln vid tidpunkter af allmän oro och fara mången gång främst bland RiksStånden fört folkets talan och sökt hejda lystnaden efter inkräktning på dess rättigheter.
N:o 33, i anledn. af väckt motion om nedsättning af räntan vid utlåning af spanmål från sockenoch fattigmagasin; N:o 34, i anledn. af väckt motion om upphörandet af interimsbesigtningar å prestebol; N:o 35, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af föreskrifterne ronde inländske skådespelares och konstidkares skyldighet att erlägga afgifter lill K. Theaterns och Hofcapellels pensionscassor; N:o 36, i anledn. af väckt fråga om förändring af patentlagen af d. 13 Dec. 1834; N:o 37, i anledn. af väckt motion, ronde mäklareslut i afseende på den s. k. leveranshandeln; 3 H. 17 130 Den 12 Octo ber f. ra. Stats -Utskottet: N:o 37, ang:de regleringen af ulgifterne å riksstatens 4:de linfvudtitel; Banco -Utskottet: N:o 17, med anmälan, alt hela beloppet af den sedan 1S40 års början upplupna bancovinst erfordras för Bankens consoliderande. Äfvenledes lades på bordet 2:ne från Ridd.Utsk. inkomna, så lydande mern.: Hörsamt Memorial. Till Ridd.Utsk. har H. R. o. Ad. behagat återremittera Utsk-.s mern. N:o 4, ang:de en af Utsk. uti 13 § 2 morn. i Ridd.- Direchs inslrnction tillstyrkt förändring, i afseende ä rättighet för Ridd.secret. att, derest R. o. Ad. sådant medgifver, med denna syssla förena embete i Statens tjenst m. m.; och har vid della Ulsk:s förslag Hr Gr. Cronhjelm, Polycarpus, anmärkt, det Utsk. underlåtit yttra sig öfver Hr Grefvens, vid remiss af Hr Frih.
Åt Fullmägtige är uppdraget.' genom <$*. 5o i Regeringsformen, att, jemte Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, i samråd med Konungen, utsätta annan Riksdags-ort, då af vigtiga hinder Riksdag ej kan hållas i hufvudstaden. (jämför Riksd. Ordn. f. 3 Ansvarighets-Lagen §. 1.) enligt Regeringsformens tog att, derest Rikets Ständer bestämt Bevillningens hela belopp, men icke före Riksdagens slut om bevillningens fördelning blifvit ense, då gemensamt med Fullmägtige i Riksgälds-Contoret uppsätta och utfärda ny Bevillnings-Förordning på sådan grund, alt de i elen förut gällande Bevillnings-Föi ordningen stadgade Artiklar jemlikt ökas eller minskas efter den fastställda Bevillnings-summans förhållande till den, som vid föregående Riksdag blifvit fördelad. enligt Regeringsformens g8 alt, om Justitite-Ombudsmannen dör eller sm befattning nedlägger, då gemensant med Fullmägtige i RiksgäldsContoret insätta i embelet dea person, Rikets Ständer till hans efterträdare Banco-UtsTiottets Memorial, N:o l j4' ulselt, samt alt, då den person, som Rikets Sländer ulselt alt Justitieombudsmannen efterträda lill verklig Juslilias-Ombudsman förordnas eller genom döden afgår, eller rättigheten, lill efterträdandet sig afsäger, genast samfäldt med Riksgälds-Contoi ets Fullmägtige, per capila, välja en annan. enligt 5 §. i Lagen för Rikets Ständers Bank af den i Mars i83öj att för hvarje halft år låta trycka samt med allmänna Tidningarne utdela uppgift öfver förhållandet emellan Bankens metalliska cassa samt utelöpande sedlar och deposilions-skuld; börande denna uppgift, enligt nu faststäldt formulär, upprättas.