Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dom-kapitel måtte erhålla ett exemplar af Svensk Författningssamling ; N:o 14, i anledning af väckt motion om stadganden till begränsande af Sockenstämmas beslutande-rätt ; N:o 15, i anledning af väckt motion om tillstånd att alla tider af året fortsätta auktioner å landet till kl. 9 på aftonen; och N:o 16, i anledning af väckta motioner om tillägg till 5 § i Kongl. Förordningen den 29 Augusti 1843, angående Sockenstämmor i riket. Fortsattes föredragningen af BankoUtskottets Berättelse N:o 6, angående R. St:rs Banks styrelse och förvaltning. § 10. Hr Printzensköld, Carl: Afven i denna § anser jag BankoUtsktt i alltför hårda ordalag hafva bedömt Fullm:s åtgärder. Det står visserl. i BankoReghts åberopade föreskrift, att till den metalliska valutan endast får beräknas beloppet af de vexlar, som icke till liqvid förfallit eller blifvit för inkassering afsända till de af Banken antagna utländska handelshus; men dessa ifrågavarande vexlar återkommo med betalningsskyldighet, till följe af krisen, och inberåknades af Fullm. till den metalliska kassan. Hade åter Fullm. vidtagit den åtgärd, för hvars uraktlåtenhet de nu blifvit så mycket klandrade, så hade följden blifvit den, att sedlar till en Summa, motsvarande nära 5,000,000 mark H. B., hade måst ur rörelsen försvinna och detta vid en tidpunkt, då snart sagdt hvarje riksd:r var af vigt att bibehålla utelöpande. Bästa beviset för att Fullm. ej misstagit sig i sin åtgärd, är väl det, att de protesterade vexlarne verkl. blifvit till största delen betalte och att således deras qvarstående bland de tillgångar på vexlar, som man egde i Hamburg, ingalunda medförde den ringaste skada hvarken för Banken eller för enskilte. Hvad beträffar
R:dr fastställas, dels att kostnaden både för undervisningen och för skolornas materiel måtte ensamt af staten bestridas, anser Utskottet mindre lämpligt, att några allmänna föreskrifter i dessa hänseenden på förhand bestämmas, helst de nu befintliga skolorna, hvilkas antal under närvarande förhållanden synes tillräckligt, ännu icke lemna tillräcklig erfarenhet att kunna bedöma, huru dessa undervisningsanstalter, för att rätt gagna, böra vara organiserade; hvarföre Utskottet hemställer, Stats-Utskottcts Utlåtande M 122. 69 att motionärens framställning i dessa delar icke må till någon åtgärd föranleda. 33:0 Med afseende derå, att Eskilstuna vore den ort inom Riket, hvarest den finare jernoch stål-manufaktur-näringen hufvudsakligen bedrifves, enär år 1855 der städes funnits 156 idkare af smides-manufaktur-handtering och 877 arbetare i samma slags yrke, oberäknadt de vid handtverkerier och fabriker anställde gesäller och andre arbetare, och denna stad således företrädesvis vore i behof af en söndagsoch afton-skola, för bibringande åt denna talrika arbetare-personal af de för utöfningen af deras yrken erforderliga insigter i tekniska och dermed gemenskap egande ämnen, har Kongl. Majit, då stadens innevånare förmält sig sakna tillgång till bestridande af de med en sådan läro-anstalls inrättande och underhåll förenade kostnader, begärt, att, för inrättande och uppehållande af en teknisk elementar-skola i Eskilstuna, med hufvudsakligt syfte att meddela undervisning i sådana lärdoms-ämnen, som för de med den finare jernoch stål-manufaktur-näringen sysselsatte arbetare företrädesvis äro af vigt, ett årligt anslag af 5,000 R:dr Riksmynt å ordinarie stat måtte uppföras, dock med förbehåll att reglementet för skolan underställes Kongl. Majits nådiga pröfning och fastställelse, att skolan ställes under Kongl. Kommerse-kollegii öfverinseende, samt att staden sjelf bekostar lämplig lokal för densamma, jemte inredning och uppvärmning, samt bord och bänkar.
Jag hade, för likhetens skull med Adeln, föreslagit 24 åt jordegarne och 26 åt embetsmänuen; men efter sakens närmare öfvervägande, *4 lior lill Conslitutions-Utskotlcts MemorialN.-o 16. och då man ibågkommer, att ofrälse Brukspatroner, som äro de betydligaste af ofrälse fastighetsegare, för närvarande tillsätta blott 5 Riksdagsmän (i Borgare-Ståndet) så anser jag rigtigare, att jordegarne finge i 5:te Ståndet tillsätta blott 20 samt embetsoch tjestemän 30 ledamöter, hvarigenom både Justitias-Staten, andra civila embetsman och oflicerarne af Landtförsvaret kunde få flera Riksdagsmän. §8. Här hade bordt bestämdt utsättas, att hvarje valkrets skall, med de undantag, 17 § utsätter, välja 2;ne Riksdagsmän, hvaraf en åtminstone inom den ålder, som för inträde i Äldre Kamaren erfordras, på det att brist å sådane ej må uppstå. Kretsarne böra ej göras vidsträcktare, emedan eljest torde komma att saknas både de väljandes personliga bekantskap med den valde, och dennes med orten. När en af kretsens Riksdagsmän får, enligt 10 §, väljas utom hans område, så behöfver detta ej heller vara allt för vidsträckt. § 9. Enligt anmärkningen vid § 1 mot skillnaden mellan Lagtima och Urtima Riksdag, borde Äldre Kamarens ledamöter fortfara med sin befattning under 5 hvarannan näst påföljande Riksmöten. § 10. Genom stadgandet, att valkretsarne skola välja medlemmar till hvardera Kamaren, med olika och högre fordringar utom åldern, för behörighet till den äldre, har man ålagt valmännen ett besvärligt tvång, utan att ändock säkrare komma till det mål, man söker, nemligen att den Äldre Kamarens Riksdagsmän skola i högre mått ega samma egenskaper, som den Yngres ledamöter. Då blott 2:ne Riksdagsmän tillsättas af en class, såsom Sjöförsvarets, så skall det ena Ombudet höra till den Yngre och det andra till den Äldra Kamaren.
För Vin etc. ; ♦ • 16,430 Caffe och Thé 8 5,515 Rum med Siden-Tapeter 360 X>:o med d:o Meubler . 5,7oo I):o med Meubler af Uti. träd . 7,5°° För Sidenklädningars bruk 19,333 16 Mindre Sidenpersedlars d:o 37,500 Afgift för Kortspel 11,580 Tobaksbruk, Ståndspersoner 6,666 3 * — Allmogen . 33,333 16 4 Art. Fyllnads-Afgift * 108,333 16 Summa 2,686,5g6 3* Tillhör , Ar 18 19- Ar 1820. Bevillning. Öfverskott. Brist. Bevillning* Öfverskott. Brist. Bevillning. Öfverskott. •T v r r — - . i ; \ ■ i \ t Uppgift på Tull-Intraderhe och Utgifterne deraf i och för Tullverket, samt Stats-Verkets Behållning för nedannämnde år. - —•- . Uppbörden. - Utgifterne. Inkommande T ull Utgående Sjötull och umgälder med uppgäld. Tull för Finska Varor. Recognitio» 8c Ränta. GränseTull. Confiscat ioner,Bö- ter, Strandvrak, Bakmedel. Summa. Tullmedel. Båkrnedel, Summa. Provenu. och Ullig alder pii 1(1 • Inkommande. | Utgående. Inkommande. Utgående. in. fl. Intrader. Afkorin ing. Omkostnader. Afkbrtij. k Omkostn. \ \ Tjenstbart Sjömanskap Tjenstbart Sjömanskap Tjenstbart Sjömanskap Furolyckade eller Condemnerade. Förolyckade eller Condemnerade. Första gången afmätte. Förolyckade eller Condemnerade. Första gången afmätte. F örsålde Antal, Försålde. Första gången afmätte. Antal, man man, Försålde Antal, män, Si; ck.i Lästetal.!Styck. 1 Lästetal, Lästetal Lästetal. Styck.
Reserv-upplaget för beväringsmanskapets fullständiga beklädnad och utredning. 9:0 Tältlagsoch läger-trossen. 10:o Sjukoch medicinal-lrossen. 11:0 Allmänna fortskaffnings-trossen med tillhörande utredning. 12.o Trosshästar med tillhörande stall-persedlar till det antal, som erfordras utöfver hvad extra rotehållare vid inbrytande krig äro förpligtade att aflemna. 13:o Exersisoch skarp-ammunition. b) För kavalleriet och artilleriet tillkommer : Stallar med tillhörande inventarier och lysning. c) För artilleriet tillkommer: Vapnets materiel med tillhörande utredning. Anspannspersedlar (ridpersedlarne äro uppförde å truppens underhållskostnad). d) För ingeniörtrupper ne tillkommer : l:o Ponton-equipager med hvad desamma tillhöra. 2:o För fortifikations-arbeten nödige materialier och verktyg. Som likväl detta organisations-förslag ej upptager andra kostnader än dem, som utgöra utgifter för 4:de hufvudtiteln, så utelemnas anskaffningskostnaden för hvad som tillhör arméens allmänna utredning och tross och upptages här endast dess årliga underhäll, hvilket blifvit förslagsvis beräknadt till 300,000 r:dr. «) Ari. 7. Arméens aflöning./;) All aflöning utgår i kontant lill enahanda belopp med aflöningsstalerne. Aflöningen utbetalas för hvar och en, t. o. m. den dag, med hvilken han upphör all arméen tillhöra. Den egentliga aflöningen fördelas, med anledn. af de olika förhållanden, hvarunder den ålnjules, i 3:ne slag, nemi.: l:o Aflöning under aktiv tjenstgöring, hvilken till hvarje löntagare utbetalas d. 1 i hvarje månad näst efter den, i hvilken den är förtjent. 2:o Aflöning under permission, hvilken utbetalas på enahanda sätt som den föreg:de.
Ständer synas mig böra, vid afgörandet af denna fråga, utgå utur helt annan synpunkt än Högloft. Stats-Utskottet. Det är af vigt att minnet af Medborgare, sorn i farans stund framstått och bidragit till fäderneslandets räddning, hedras; men det finnes ibland flere sätt att sålunda uppmuntra efterkommande , ett, som någon gång medför större verkan än Monumentet eiler Äremin-» ne t: omvårdnaden för den slägt en ovanligt verksam och nyttig medborgare efterlemnar, framträdande i den stund, densamma utan något brottsligt förhållande är i behof deraf. Huru mången redlig man, som åt Statens tjenst egnar sin kraftfulla tid, skulle iifvas till mod och försakelse, när han vet, att dess Enka och Barn icke efter Fadrens död lemnäs tili behofvet. Huru afskräckande är det ej, då ibland ett Folk, de måns anhörige, som räddat eller utmärkt gagnat Fäderneslandet, skådas i ett sådant tillstånd? Måtte man en gång upphöra att anse tjänster som belöning ! Måtte man en gång göra dem till hvad de böra: offer åt Fosterlandet af medborgsmanna kraft, enligt medborgsmanna pligt! och de skota icke fordra desse ansträngningar af Stats-anslag, fåfänglighet och underdånighet. I Det är nu fråga om Enkan efter aflidne Hans Excellence Grefve Adlercreutz, Kongl. Maj:t liar aflemnat en Nådig Proposition, hvari tillkännagifves, att Han meddeldt Grefvinnan Adlercreutz en Pension afi,5ooR:d., och föreslår, att Rikets Ständer måtte bevilja dess fortfarande utgående. Kongl. Maj:t yttrar Nåcligst anledningen dertill vara, att Grefvinnan Adlercreutz är i behof. Jag kan ej tänka mig, att det icke så är, eller att den Nådiga Proposition ju är föranledd af en alvarlig Nådig vilja att understödja Enkan efter en trogen undersåte, en kraftfull, redlig Svensk. Åtminstone synes mig de först af Utgifts - Afdelningen föreslagna 1,000 R:d. höra bifallas. Leckö Kungsgård var ej en belöning.
Hvad Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern sålunda hemställt och hvaruti Stats-Rådets öfriga ledamöter instämde, täcktes Kongl. Maj:t i nåder bifalla. I afseende på öfriga utgifter för nästa Statsreglerings-period, så vidt de äro till Justitie-Departemenlet hänförliga, ansåg Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern det böra förblifva vid de redan beviljade anslagen; hemställande Hans Excellens det Kongl. Maj:t täcktes tillåta att utdrag af detta protokoll, i hvad det rörer ordnandet af anslagen på 2:dra hufvudtiteln och indragnings-staten, finge till Finans-Departementet expedieras, för att i dessa delar läggas till grund för Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, hvilket, uppå tillstyrkan af Stats-Rådets öfrige Ledamöter, i nåder bifölls. In fidem N. A. Heurlin. Bil. N:o 2 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. 29 Utdrag af Protokollet öfver Utrikes-Departementets Ärenden, hållet inför H. Maj.t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 14-:de October 1856. Statsministern för Utrikes-Ärendena föredrog i underdånighet: l:o Frågorna om regleringen af utgifterna under Riks-Statens 3:dje hufvudtitel för nästa Slatsreglerings-period, i afseende hvarå han författat de underdåniga memorial, som linnas detta protokoll bilagde.
Remedium i Halten till tre ett lusendedels skålpund v. v. fint guld öfver den lagliga halten på hvarje skålpund Ducater, samt Remedium i Vigten till tre ett ttssendedelar Ctötvö) öfver eller under den, sorn egentligen följer of ulmyntningsgrunden och den bestämda finheten. Sedan en afgift numera erlägges för silfvers förmyntning, anser Kongl. Maj:t guld så mycket mindre i framtiden böra kostnadsfritt för egaren präglas till Ducater, som dessa i Sverige icke utgöra något lagligt hetalnings-medel, utan snarare äro att anse sorn en handelsvara, och synes myntskatten för Guld utan olägenhet kunna bestämmas till ■— procent af det som myntas, utom skedarlön, i fall det till förmyntning aflemnade guldet är af lägre halt än Ducaten, hvilket ej kan anses för högt berak - Banco-Vtskottets Betänkande N:o 7. 5 lindt, enär afgiften till myntet utgör i Frankrike i o Francs på ett värde af 3,44.9? Francs, i Preussen 1 sk. på 378 Th!:r och i Österrike nära 2 Gulden på ett värde af 367 Gulden. Den sålunda erhållna inkomsten skulle väl icke helt och hållet beläcka myntningskostnaden, men likväl i någon mon minska de jemförelsevis betydliga utgifter, hvilka präglingen af de här förekommande små guldqvantiteter, just i anseende till deras ringa belopp, måste för Staten medföra. Kongl. Maj:l förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. C. D. Skogman. Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln har vid dess remiss lålit åtfölja a) Yttrande af Herr Rosenblad, Bernhard. Herr Rosenblad, Bernhard. ”Hufvudsakligen instämmande i den Kongl. Propositionen, ber jag dock, att dervid få göra några anmärkningar.
Den andra frågan blir: bör detta något verkställas på sätt BankoUtsk. föreslagit? jag besvarar äfven denna fråga roed ja, jag ser ej dertill någon bättre utväg. Med den fattigdom och brist på induslrie, som här ännu år rådande, är det icke möjligt att inrätta hvarken Privat-Bank, eller Hypotheks-förening, Staten måste träda emellan. Den sista frågan blir den huruvida betänk, i alla dess särskilda punkter år rikligt: i det hänseendet delar jag Frih. Palmstjernas tankar rörande 4:de morn.; men då betänk, påstås vara bifallet af de 3:ne öfrige Stånden, lärer det icke löna mödan att serdeles orda derom, hvadan jag hemställer det R. o. Ad. äfven ville dertill lägga sitt ja. Frih. Cederström, Rud.: Lifligt instämmande i hvadden sist talande ledamoten först anförde, anhåller äfven jag ora bifall lill Ulsk:s förslag; men skulle likväl R. o. Ad., med afseende å hvad Frih. Palmstjerna yttrat, besluta en återremiss, så vill jag ej förneka, alt hvad han sagt om det 2 mom. rörande proportionen al de olika summornas fördelning, till de särskilda lånefonderne, torde hafva sin giltighet. — Jag anser dock denna biomständighet icke vara så vigtig, att den ensamt borde föranleda till ett upskof af frågan; men hvad mig ligger om hjerta t att i hänseende till 4 mom. uttala, är, alt jag i denna del icke instämmer i bemålde Frilus förslag. Om man nemi. skulle vidtaga ett sådant förfogande, som den värde ledamoten föreslog, så skulle man för Gottland iakttaga ett, till sin princip, helt annat förfaringssätt än vid öfrige Lånekontor i riket. Hvarföre detta undantag? Eller kan man väl tro, att den värde ledamoten fästat sig så hufvudsakligen vid den reservation, som är Utsk:s betänk, vidfogad, och som alstrats inom ett presterligt hufvud, hvars lekfulla och skalkaktiga innandöme bildar en så pikant kontrast lill den alfvarsamma doktorshatten, som hvälfver sig derofvan?
Engelska jernet för närvar, är i vissa afseenden tjenligare än det Svenska: men att nu underlätta införandet deraf skall otvifvelaktigt för Svenska bruksidkaren medföra den följd att i hög grad motverka lians bemödanden både för nedsättning i tillverkningspriset och för varans förbättrade qualitet. Den af Utsk. föreslagna införseltull bifölls. Hrr Hjerta, Stuart och Dalman reserverade sig emot detta beslut. t Samma artikel, u t f ö r s e 11 u 11. Gr. von Fersen: Under åberopande af livad jag nyss nämnde, anhåller jag om den propos., att utförseltullen å stångjern må; i enlighet med TuIlcommitte'ens förslag, bestämmas till 16 sk. Hr Lagerhjelm: Jag är förekommen af den siste talaren och förenar mig med honom på samma grunder, som jag nyss anfört mot underlättad införsel af utländskt jern. Hr af Billbergh: Jag delar deras öfvertygelse, som tro, att den nuvar. exporttullen å stångjern är för hög, särdeles med afseende på varans numera fallna värde; men jag kan derföre ej ingå på en nedsättning ända till 16 sk., utan vågar vördsammast föreslå, att utförseltullen må bestämmas till 24 sk., såsom en lämplig medelväg. Troligen qvarblifva de öfriga Standen vid Utsk:s förslag, och om vi gå till en motsatt ytterlighet, fruktar jag, att vi tappa i förstärkta Utsk.; hvaremot vi möjligen der kunna vinna, om vi hålla oss vid ett medium af 24 sk. Frill. Rantzou: I enlighet med den princip, jag förut påyrkat, anhåller jag om propos. på 16 sk. utförseltull för stångjern och är för öfrigt förekommen af Gr. v. Fersen, med hvilken jag instämmer. Hr Lagerhjelm: I Tul!committe'en ansåg man näringens behof fordra fri export eller ingen utförseltull; men man bestämde den dock till 16 sk., med afseende på statens behof af inkomster. Af samma skäl vågar jag ej heller för niin del gå längre än Tullcomniittceu, men finner också intet skäl att gå derutöfver.
Att brefvexla med Consuler i allt hvad som rörer deras befattning i anseende till handeln, samt att låta anteckna de upplysningar , som härigenom vinnas och i behörig ordning meddela eller offentliggöra dem. Vid frågor om Handels-tractater med fremmande Magter, hvilka egentligen tillhöra Utrikes Departementet, bör Stats-Secreteraren för Handels-Departeinentet yttra sig om deras inflytelse på inoch utrikes handeln och på näringarne, samt, sedan sådane tractater äro afslutade, hafva tillsyn öfver deras verkställighet. Innan Committerade närmare uppräkna de ärender, som skulle tillhöra denna afdelning, få de i underdånighet framställa de grunder , som för uppställningen af detta Departement blifvit antagne, nemligen:
En annan talare liar velat finna en otydlighet i förslaget; derföre att det står i första punkten af 4:de mom. taladt om hvad, som under egande rätt föryttras och vid domstolarne upbjudes och intecknas; men det har redan af Ilr Printzensköld blifvit uplyst, att någon motsägelse icke ligger deruti. DA det är hvarje köpares skyldighet att lagfara sill köp, sä följer deraf att serskildta upbud på hvardera af de ifrågavar. öfverlåtelserna höra lagenligt ega rum, men då lagen föreskrifvit all hvarje köp bör karteras innan upbud derå meddelas, så blir härutaf äfven en ovillkorlig följd alt charta sigillala bör beräknas för hvarje öfverlåtelse, ehuru faslebiebref icke kommer att utfärdas för den, som innan lagfarten fulländats, afhändt sig egendomen. Någon stridighet förefinnes således icke emellan de ifrågavar. §§:ne, och då de införa samma rättigheter och skyldigheter för alla, så tror jag att R. o. Ad. utan återremiss kan bifalla betänk, i denna punkt, hvarom jag vördsamt anhåller. Frih. Stjernstedt, Aug. Willi.: Lika med motionären tror äfven jag, att en otydlighet finnes i det nuvar. stadgandet. Såsom bevis derpå behöfver man endast åberopa, att underdomstolarne tillämpat författningen olika med Högsta domstolen; men jag kan likväl icke lika med honom komma till den slutsats att ett tillägg bör göras i enlighet med hvad Utsk. föreslagit. I öfverensstämmelse med hvad en annan talare yttrat, anser äfven jag en obillighet ligga deruti, alt en öfverlåtelse af fast egendom skall karte-beläggas da en sådan öfverlåtelse icke blifver inför vederbör, auktoritet i och för lagfarts erhållande företedd. Jag tror således alt ett förtydligande bör ske, men i den syftning att, der dylika öfverlåtelse»- af fast egendom afses, den sista afhandlingen derom endast behöfde karteras, då densamma inför vederbörlig domstol företes. På dessa skäl får också jag yrka återremiss af denna §. Gr. Posse, Erik Arwidsson:
Men i st. f. att tala om att inventera en annan behandlingsform, hade det efter min åsigt ofelbarligen ålegat Const.Utsk. att återföra behandlingssättet på den väg grundlagen föreskrifver. För mig är det åtminstone alldeles tydligt hvad grundlagen i 56 § R.F. stadgar. Den omtalar icke att ett af Const.Utsk. framstäldt förslag får af R. St. förkastas. Det är endast i ett visst uppgifvet fall, nemi. då K. M. afgifvit nåd. propos., som densamma kan vid första riksdagen förfalla och det af det ganska giltiga skälet, alt dä K. ML i detta fallet redan yttrat sig på förhand är det blott den andra statsmagtens beslut, som återstår. Men i alla andra fall, de må nu röra förslag, väckte inom Const.Utsk:s eget sköte eller af det samma afgifvet, med anledn. af från enskilde riksdagsmän delgifne motioner, måste det Consl.Utsk:s förslag ovilkorligen hvila till påföljande riksdag. Uppstå skiljaktigheter i Ståndens beslut deröfver, hvilka icke kunna sammanjemnkas, skola de i förstärkt Uisk. afgöras. Om förslaget vid den påföljande riksdagen underkännes i något enda Ständ, så har det förfallit. Men äfven om det af samtlige RiksStrn anlages, måste det dock först underställas Konungens nåd. sanction, innan det blir gällande såsom grundlag. 56 § R.F. omtalar uttryckligen 2:ne särskildta fall. Det heter nemi.: ”Uisk. åligge då, att samtliga RiksSt.-ns tankar till ett helt utlåt, i möjligaste måtto sammanjemka och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga RiksStms behandlande anmäla. Förena sig derefter samtliga RiksStrn om ett enahanda utlät., hvile det till slutligt antagaude eller förkastande på tid och sätt, som ofvan föreskrifne äro”. Detta är det ena fallet.
S . .sOU^^. l>i:o 2. titt Lxx-tlts^. ä«ll I ^tulli 18^1, t.1. 12 ruiääszss. ^Vat/rAK Krxr/', r K/r^ecZ/rr-rA a/ K^s^r'//rAK r/^«/ K/ä/rc/e/-^ vrc/ r/r-rernr^K/rc/s Ar'^se/«K, K?r/aK»6 tr/?,/rr/ iaA8/ö^tt?rt/^r»AK?'/ 6rr/v6^ Kikoo/r^o/ms K/ott « ^?r/rs«K^6/r ^6?r 27 Ma/ 1841. välborne, Xdle oell Välbörcli^e, H.r6vör4i^6, Vör6>A6 oell Välläräe, Xreborne, I'ör8tän6iAS oell VZIaktZlle» HeäervLr^e oell kmciliZe, Ooäe Herr3r oell 8ven8be Nän! 3:öje monienlet ut Diii8ö9g8-Oröningeu; s»mt uti i.st» §. g:öe oell i2:te momenten, 3 §. i2!te momentet, ^ §. 3:öjs momentet, list» perioöen, oell 4 §. ^:öe momentet >:st3 perioöen »l Ir^elifriliets-Dororöningen. Kegerings-Dormen, 83, enär 3,!; 3»8elt öst lelce dör» säsom grunösgts goöliännss, 3tt n^ reglering 3k
Man skall hafva bra liten kännedom om Boktryckeri-konsten för att icke veta, det mera rymmes på octavformat, än qvartformat. I alla fall står alltid den stora obeqvämligheten och oprydligheten af qvartformatet qvar. Hans ExcelJence Herr Grefven och LandtMnrskalken erinrade, det Hans Excel* lence redan tillkännagifvit, att Ridclerskapets och Adelns pluralitet godkänt Utskottets ifra* gavarande Memorial, Företogos till pröfning och biföllos följande från RiddarhusUtskottet inkomne och den i i dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial; Af den 10 dennes: Öfver Herr Bruinmers, Carl Magnus, motion, 0111 inrättande al en Ar elli varii tjenst vid Riddarhuset. I anledning af Friherre Wrangels, Henning, motion, om uthyrning till någon Bok* tryckare af Riddarhusets Flyglar, Af den 6 dennes: I anledning af RiddarhusDirectionens hemställan om en underdånig anhållan till Kongl. Maj:t, att de från RiddarhusGanzliet Den i3 Mätfs e. nu 61 utfärdade Kungörelser och annoncer mätte kostnadsfritt uti Postoch Inrikes-Tidnirigarne införas. I sammanhang hvarmed Ridderskapet och Adeln godkände det Utskottets Memorial vidfogade förslag till underdånig skrifvelse i ämnet. Å nyö föredrogs RiddarhusUtskottets deri 6 dennes afgifne och den 11 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Memorial i anledning af Grefve Gyldenstolpes motion angående ändring i Reglementet för de Academiska RiddarhusStipendierne. Herrar von Hartmansdorff, Augnst, och Vg g/a, Görati Gustaf, anböllo, att delta Memorial måtte ytterligare blifva hvilande på bordet. Hans ExceUencc Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att sådant, enligt 49 § Riksdagsordningen, icke kunde' förvägras. Föredrogs å nyo RiddarhusUtskottets den jo dennes afgifne och den n;te eftermiddagen på bordet lagde