Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Å hvarje lagtima riksdag skola fvratioåtta medlemmar af Riksförsamlingen, F§§105 nemligen inom hvardera kamaren tjugufyra, genom sluten omröstning, utväljas till och 104. en nämn(]t soni) j (jen ordning 84 § Regeringsformen stadgar, eger att döma, huruvida högsta domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om vissa af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom Regeringsformens 85 § handlar, likväl kunde anses böra från utöfningen af Konungens domsrätt skiljas. § 138. Kongl. Maj:la Xåd. Skrifvelse, Xo SÖ. .41 i 138. Till tryckfrihetens vård skall Riksförsamlingen, å hvarje lagtima riksdag, förR. o. § 65. ordna sex lör kunskaper och lärdom kände man, jemte justitise-ombudsmannen, som R. F. § löfbland dem förer ordet. Desse kommitterade, af hvilka två utom justitia3-ombudsmannen skola vara lagfarne, valjas medelst omröstning genom tjugufyra valmän, $f hvilka hvardera Kamaren inom sig utser tolf. Afgår mellari riksdagarnc någon bland kommitterade, välja de öfrige till det lediga rummet en behörig man. § 139. Riksförsamlingen väljer, å hvarje lagtima riksdag, sina fullmäktige i rikets R. O. 66. bank, till ett antal af sju, genom fvratioåtta valmän, af hvilka hvardera Kamaren inom sig utser tjugufyra. Desse fullmäktige åligger att, jemlikt serskildt reglemente, förvalta bankens medel och tillhörigheter; egande ordföranden algörande röst, derest i frågor, som hos fullmäktige komma under omröstning, rösterna för tväpne skiljaktiga meningar utfalla lika. — Valet till bankofullmäktige sker medelst slutna sedlar sålunda, att först utses den, som bland fullmäktige skall blifva ordförande, och sedan de öfrige sex; tillkommande fullmäktige att sjelfve, bland sig, välja en vice ordförande, att föra ordet, när hinder för ordlöranden inträffar.
Förnyadt Utlåtande bif. af Presteståndet, III. s. 131. af Adeln, III, s. i48. af Bondeståndet, lil. s. 17st. Vr närvarande ställning; Statsoch BancoUtskottets Betänkande; återrem. af Presteståndet, s, 519. af Borgareståndet, s, 536;. af Bondeståndet, s. 528. ytterligare Utlåtande, lagdt till Handlingarne af Presteståndet, s. 703» D;o af Borgareståndet, s. 706. af Bondeståndet, s. 724. D:o af Adeln, s. 799-. w angelägenheter, om Publicitet af. BancoTJtskot. tets' Betänkande återrem. af Adeln, s. 98a bif« af Presteståndet, s. 100 M 102. återrem. af Borgareståndet, s. 219. AdelnS beslut, s. 211. Borgareståndets, s. 218. Bondeståndets, S. Barnamord, rörande ändring i Kongl* Brefvet om,; -LagUtskottets betänkande bif, af Bondeståndet, s. 863# återrem* af Presteståndet, s. 872» D:o af Adeln, s« 900, Bornyadt Utlåtande bif, af Presteståndet, lil. s« ioo« lagdt till Handlingarne af Bondeståndet, III* st 111. bif, af Adeln, lil, s. 178. 13 Barnhus, arn If ronotiondeSpannmålens utgörande till Stockholmsoch Malmö-; EkonomiTJtskottets betänkande bif. af Adeln, s. 24t, återem, af Bondeståndet, s. 278.
Banhem till gång i obligationer . 72 Transport 2,087:63. 6,063,818:38. 2,857,765:32. b) fordran hos Kongl. StatsKontoret för levereradt stämpladt papper 6,886:43. för arvode, förskottsvis utbetaldt till vårdarne af stämpelpappers-magasi net i Banken . 450: - 7 33g 43> c) Behållning i Bankens Pappersmägasin 8,131:81. d) fordran för för sål dt papper 1,433: 40. e) förskjuten realisations-afgift för Låne-banko-obligationer 13: 90. f) förskjutne brandförsäkrings-afgifter 51: 17. g) förskjutne låne-påkost nader 3,254:39. h) obetalda folii-afgifter 1,134:30. i) fordran hos Gravören J. E. Vid slutet af år 1861 innehade Banken, enligt den tryckta öfversigten af Bankens hela ställning efter nämnde års bokslut, följande obligationer, nämligen: Riksgälds-Kontorets för lån till 1808 och 1809 årens krigskostnader, ä 4 procent, å Runt R:dr 3,036,000: — Riksgälds-Kontorets för Bankens andel i 1860 års jernvägslån, ä 4^ proc., å . „ „ 2,658,570:66. Arméens Ackords-amorterings-fonds k 4 procent R:mt R:dr 2,016,600.- Skånska Hypotheks-Föreningens a 5 proc. „ „ 622,500: — R:o d:o k 4 proc., å 10,900 mark Hamb. Banko, inköpta för . „ „ 14,53 3:33. Mälare-provinsernas
Kungörelsen den 20 September 1815, Kongl. Maj:ls och Rikets Kammar-Collegiuni tillkommande granskningsoch pröfnings-rätt af markegångs-taxorna, i hvad Kongl. Maj:ts och Kronans rätt rörer, samt följagtligen ej kunna af Kammar-Collegium jemnkas och nedsättas; och har, enligt hvad Utskotten inhemtat, vid föredragning af denna Rikets Ständers underdåniga anhållan, Kongl. Majit ansett densamma vissersigen icke sakna anledning, i hvad den angick den öfvei klagade otillräckligheten af deri e:- sättning, som, enligt nu gällande grunder, tillkom de hemmans-egare, hvilka med inqvartering af tågande trupper besväras och serdeles den ojemnhet, som, vid utgörandet af detta onus, vore detsamma underkastade hemman emellan oundvikligt; men då de till lindring i detta besvär af Rikets Ständer framställda förslag förutsatte en betydligt ökad utgift för nya passevolance-fonden och Stats-anslaget för allmänna JBeväringens exercice, så, och enär dessa tillgångar förut voro allt för mycket begränsade och föga tillräcklige till de afsedda föremålen för att medgifva en sådan ökad kostnad, har Kongl. Maj:t ansett Sig för närvarande icke kunna vidtaga någon förändring i de, rörande inqvartering af tågande trupper, nu gällande föreskrifter. Utskotten hafva detta allt i öfvervägande tagit; och då Kongl. Majrt, lika med Rikets Ständer, väl ansett lindring af inqvarterings-bördan för tågande trupper böra ega rum, men funnit det till åvägabringande deraf framställda förslag af nyss uppgifna skäl för närvarande icke kunna bifallas, anse Utskotten, enär behofvet af sådan lindring genom de ifrågavarande molionerne nu än ytterligare blifvit ådagalagdt, sig böra föreslå, Bih. till R. St.
R:dr tillkommit dels i följd af den högre beräkningen af Statsverkets inkomster, dels ock såsom vederlag för annan tillgång för denna Hufvudtitel. Tab. Litt, B. Hör till Stats-Utskottets Utlåtande, 1865—1866, N:o 52. Extra Statsreglerings-anslag för Försvarsverket till sjös. Stats-Utskottet föreslår. Till Flottans nybyggnad eller anskaffande af ny krigsfartygsmateriel R:dr. 818,000 fire. Till ersättande af förskottsvis anvisade medel till anskaffning af 10 st. 9-tums jernkanoner med projektiler m. m 94,200 . Till skjutförsök med upprefflade äldre kanoner af svår kaliber samt andra nödiga artilleriförsök 45.000 10.000 Till försöks anställande med s. k. undervattensminor Åt Amiralitets-krigsmanskassan: Till pensionering af Flottans embetsoch tjenstemän samt betjente såsom kreditiv 72,000: — „ upprätthållande af den Flottans gemenskap förunnade förbättrade pensionering, såsom kreditiv 40,000: — 112,000 Summa 1,079,200 — '■ i .: -: ! -'i, : ; ; ij J til {tit ' , )| .., i / Isa e : ^ ' ■;i t-.:! ■ ■ I : . , :■! . I I; ><I j vsi >!; ■ ■ i;- . lU q (‘J\ ffwi >' •! • *ft - .;li' ' . ... ■ •. t OI . i-i i!;. ■!. 1 :■ . •; 5 ■■■ i !;■ >U:, .1(J; :i {i? : ffiT . !<■• i>is! riffi: hgiln/U us^txu. Jun.ium 'Ui/r-riiii ./[•
Var det möjligt, att han kunde taga det som bagatell, detta som vållat henne sjelf en så gränslös smärta. Hennes stolthet reste sig. »Nej tack», sade hon afvisande. Han hade förstått henne så dåligt och kränkt henne så djupt att hon tvingats att visa bort honom. För henne var det icke någon bagatell; och hennes natur uppreste sig emot att företaga något som kunde se ut som ett närmande. »Är det er afgjordt emot att jag talar med honom?» » Ja.» »Min man kunde annars så gerna», sade den lilla bleka frun som under samtalet suttit tyst och följt de andre med sina blå dufvoögon. »Min man och herr Zimmermann äro så goda vänner.» Fru Zimmermann började tala om sina resor och herr Hedström spetsade öron som en gammal trumpetarhäst när han hör en hornsignal. När herrskapet sade farväl måste fru Zimmermann lofva att tillbringa en afton hos dem. Hon framställde dock som vilkor att de icke skulle föranstalta något sammanträffande mellan henne och sonen. I tysthet hoppades hon dock att de skulle bryta öfverenskommelsen. Men den alltför hederlige herr Hedström höll sitt ord. En dag i midten af Januari mötte hon sonen helt oförmodadt på Norrbro. »God dag», sade han tvärt och räckte henne sin hand. »Skall du gå hem till dig?» »Ja. Vill du gå med?» Frågan kom lika oöfverlagd, som mötet var oväntadt. »Ja. Jag går med.» Båda togo det som om de träffats föregående dag och som om ingenting ovanligt förefallit. FEMTE KAPITLET. Det led framåt vårsidan. Fru Zimmermann hade fullt upp att göra. Hennes öfversättningar från ryskan hade börjat upptagas under strecket i en af hufvudstadens dagliga tidningar och de hade fallit allmänheten i smaken, så att hufvudredaktören förklarat sig vilja mottaga allt hvad hon kunde hinna med att öfverflytta. Hon hade också kastat sig öfver arbetet med hela sin energi. Hon visste hvad hon ville och hon såg målet. Det var icke så mycket det ekonomiska resultatet, som lockade henne, fast hon å andra sidan var alltför praktiskt anlagd för att icke också det skulle spela en roll i hennes sträfvan. Hon visste att penningar var makt.
Presidents sida, hvilken egde tillse arbetets gång och derom till Regeringen afgifva arbets-berälleiser, och hvilken embetsman vitsordat arbetets fortgång efier fastställd plan. äfvensom 204 Den 14 December. viglen oell nödvändigheten af dess fortsättning, och utan frän bemälde embetsman inhämtadt yttrande eller af redakt:nen infordrad förklaring, uppå Chefens för Landlförsvars-dep:tets föredragning, samt, såsom det vill synas, på grnud af den or ig tiga upgift, ”att ”arbetet, som fortgått alltsedan är 1837, men hvars färdiga delar ”icke torde utgöra hälften af det hela, redan kostat Staten, enl. ”hvad uplyst blifvit, en summa af mera än 31,000 r:dr b:co”: under d. 11 December sistlidet år beslutat, att Militär-författningsarbetet endast skulle fortfara till slutet af år 1849. Följande dag, eller d. 12 sistlidne December och samma dag revisions-arbelet slutades, föredrog en af Ilevisorerne, efter mig meddelad uplysning, Ilr Öfversten och Kidd. Nordenfelt, intagandet af den ofvanuämnde anmärkn., såsom tillägg till den redan justerade revisions-berättelsen (se Bil. 1), hvaruti begagnades samma origtiga upgift om den föregifna kostnaden 31,000 ndr, som förekommit i det dagen förut afgjorda, men ännu ej justerade regeringsbeslutet. Utan alt nu vidare ingå i någon slutsats, om anledn. till deri förundransvärda öfverensstämmelse, som sålunda synes varit rådande emellan föredraganden hos Regeringen och motionären inom K. St:s Revisorer, och hvilken öfverensstämmelse synes antyda en pä förhand fattad afsigt, alt afbryta ett utaf R.
U1 det allmänna ä sin sida vara förpligtadt att tillse, det ilen enskilde i denna sträfvan lämpligen understödjes ; och der samhällsmedlemmen, i redligt nit att gagna, oförvållad! löper fara att, vid utförandet af ett allmännyttigt och af behofvet påkal ladt förelag, uppoffra sitt eget välstånd, synes Staten böra mellankomma för alt icke mod den förres ekonomiska ruin köpa sig den under sådana förhållanden föga värdiga förmånen af en ringa besparing i statsutgifterna. Utgående från denna åsigt tager jag mig friheten att till Rikets Högloft. Ständers behjertande göra följande framställning : Sedan majoren m. m. J. Backlund i Sept. månad 1845 uppgjort kostnadsförslag för omläggning af vägen förbi den så kallade Pdndboliden å landsvägen emellan Norrlida och Gisslaveds gästgifvaregårdar i Westbo härad af Jönköpings län, ocb. detta kostnadsförslag under den 2 7 Mars 1858 blifvit af Kongl. Majit i nåuer gilladt ocb godkändt, förrättades auktion för arbetets öfverlåtande på entreprenad de» 11 Sept. sistnämnde år. 1 förhoppning att detta af sakkunnig och erfaren person upprättade kostnadsförslag, hvilket slutade sig å en summa af 1,149 B:dr 20 sk. banko, eller 1,723 Ridr 21 öre Runt, skulle vara så beräkuadt, att arbetet kunde ungefärligen till de kalkylerade priserna utföras; och med hänsigt jemväl dertill, gtt ortens innevånare löfval alt i någon mån genom frivilligt dagsverksbonde utan ersättning bispringa entreprenören, åtog sig klockaren i Anderstorps församling J. Nilsson verkställandet af ifrågavarande vågomläggningsarbete för en summa af 1,595 R:dr Runt. Såsom understöd för detta arbete bade statsanslag under dea 27 Mars 1858 blifvit beviljadt till ett belopp 1,500 R:dr Ruut; resten skulle af den fattiga orten tillskjutas. Emellertid motte vid arbetets utförande så svåra binder, att en ganska betydlig förlust för den obemedlade entreprenören bief oundviklig.
Sädant hafwa Herrar Fullmägtige likwäl icke yrkat; och hwilket ocksä hade warit ett origtigt påstående, enär de göromål, hwilka tillhora meranämnoe Bokhallare-befallning efter hwad Stats-Utstottet rillräckeligen erfarit icke arv af annan beskaffenhet än att de rätteligen böra bestridas blott af en KamMarjkrifware. Det hade således bordt förekomma Stats.Utskottet owäntadt, att Herrar Fullmägtige stolut åberopa deras answarighec för werket, dä fräga är om en Kammarstrifware, hwilken endast under Kammarerarens inseende stal! gä honom tillhanda och biträda wid göromål, för hwilka Kammereraren serskildt - Den 18 November. 951 ftildt answarar. Stars-Utssottet har ocksä serssildt bordt anmärka, att den uri 1800 ars Jnstruetion anbefallde reglering af Staten, hwilken twenne är efter Realisationen bordt sse, men ännu icke, vaktat Nevisorernes gjorda erindringar kommit till werkställinhet, icke ar något befordringsmål, halft plöjningen af Personers ssicklighet, först wid sysiornes tillsatianoe kan komma uti frager. Beträffande den upkomne fräga om Revisorers rättigheter att meddela föressrifker Uti befordringsmål och Herrar Fulimagtiges ssyldighet att dem werkstad la, sä lyder 14 uti »789 ars Reglemente för Riksgälds-Contoiret saiunba:
I nära öfverensstämmelse med hvad Utskottet föreslagit har Borgareståndet för oberedda Pelsverk antagit samma indelning och införsels-afgifter, Kongl. Maj:ts nådiga förslag till tulltaxa innehåller; hvaremot Ridder skåpet och Mdeln, Presteoch Bonde-stånden härutinnan bibehållit bestämmelserne i gällande taxa. För det fall, att Borgare-ståndet icke skulle vilja, med frånträdande af sitt beslut, instämma i de öfriga Ståndens, föranleder denna skiljaktighet följande omröstning: 170:o Den, som, på sätt 3 Stånd beslutat, anser gällande taxa böra för oberédda pelsverk bibehållas oförändrad till indelning och införsels-afgifter, nemligen: Bäfverskinn 1 skålp. -— 20 sk. införsels-tull. Chinchilla-skinn 1 skålp. _ 2 r:dr d:o Fåroch Lamskinn: Grå Krimska och äkta svarta kalmuck 1 skalp. — 30 sk. d:o Svarta, öfriga slag O O 1 skålp. — 15 sk. d:o alla andra oklipta 1 skålp. - 4 sk. d:o Hermelineller Lekatt-skiun 1 skålp. — 18 sk. d:o 6 Bevillnings-UlskoUels Memorial * N.-o 23. Häct tor, hakar och hyskjor. Hiller-skinn 1 skålp. — 24 sk. införsels-tull.
Slutligen har den af Kongl. Majit i nåder sednast tillförordnade Jernvägskommittéen, hvars yttrande angående den ifrågavai'ande banans gagn, såväl för orten som för rörelsen å vestra stambanan, blifvit, i sammanhang med Utskottets framställning af Grefve Sparres i ämnet väckta motion, anfördt, i stöd af samma yttrande förordat denna bana, såsom, bland de enskilda jern vägs-anläggningar, hvilka utgjort föremål för Kouimittéens underdåniga pröfning och yttrande, i främsta rummet förtjent af uppmärksamhet, och, derest tillgångar till låneunderstöd derför vid innevarande riksdag kunde beredas, tillstyrkt bifall till bolagets hos Kongl. Majit i detta afseende framställda underdåniga anhållan. Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, har Utskottet ej kunnat undgå att, i likhet med Rikets sednast församlade Ständers Stats-Utskott, erkänna såväl angelägenheten af den föreslagna jernvägsförbindelsen för den talrika och verksamma befolkningen inom ofvannämnde landsort, och dess hufvudnäring, väfnadstillverkningen, som äfven gagnet af denna utgreningsbana för landet i sin helhet, genom tvifvelsutan ansenligen ökade trafikinkomster å Statens vestra stambana, samt underlättad spridning inom riket af den ifrågavarande ortens allmänt använde väfnadsfabrikater. Utaf enahanda skäl likvisst, som af nämnde Utskott, i dess af Rikets Ständer godkända Utlåtande, bland annat åberopades, eller saknaden af disponibla tillgångar, har äfven nuvarande
Jag kan icke finna, att det skulle få namn af afvoghet mot vitterheten, om äfven dessa jettoner skulle uteblifva; och då det visar sig ett så jemmerligt förhållande, att Kongl. Bibliotheket blott har 3ooo R:dr i årligt anslag, och Bankens förlust på dessa vexlingar uppgår till 8700 R:dr, 43 Den 21 April f. m. vore det bättre att med denna summa öka Bibliothekets anslag; och jag tror vitterhetsälskarne, så vida de verkeligen förtjena denna titel, häldre skola se Biblioteket riktadt, än sina egna små royntcabinetter. Herr Grefven och Ordföranden frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de emot BancoUtskottets ifrågavarande Memorial gjorde anmärkningar böra föranleda till detsammas återremitterande, Ropades starka Ja, jemte några Nej. I anledning hvaraf Herr Grefven och Ordföranden förklarade, att som, enligt hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, BancoUtskottets berörde Memorial blifvit af Ridderskapet och Adeln till Utskottet återremitteradt. Vid förnyad föredragning bifölls BancoUtskottets den 31 sistlidne Mars under N:o 33 afgifne, och den 6 dennes e. m. på bordet lagde, Memorial om antagande af en i byggoadsyrket erfaren person, för Bankohusens underhåll och vård m. m. emot på Stat uppfördt årligt arfvode. Å nyo föredrogs StatsUtskottets den 28 sistlidne Mars under N:o 123 afgifne, och den i3 dennes på bordet lagde, Utlåtande, i an - i Den si April f. ra, ^9 i anledning af de inom RiksStånden gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 54 angående beräkningen af StatsYerkets inkomster. Herr Hjerta, Gustaf:
Preste-Ständet åter har, med ogillande af berörde hemställan, ansett 1848 års tulltaxa böra i allmänhet fortfarande bibehållas, endast med undantag för några uppgifna artiklar, derom de af Utskottet afgifne förslag blifvit antagne; hvarjemte Preste-Ständet till serskild pröfning företagit Utskottets ofvanberörde yttranden angående grunderna för tull-lagstiftningen, och dervid förklarat sig ogilla den uttryckta grundsatsen om alla inoch utförselsförbuds utbytande mot lämpliga tullafgifter; godkänna yttrandet, alt Utskottet ej ansett sig nu böra såsom allmän regel för tullafgifternas bestämmande antaga något visst maximum af va ruvärdet; samt, med ogillande af det verkställda utbytet af värdeförtullning mot annat förtullningssätt, såsom sitt beslut antaga den af herr grefve Gyldenstolpe i dess Betänkandet vidfogade reservation föreslagna underdåniga skrifvelse af innehåll, att Rikets Ständer, erkännande fördelarne af ett sådant utbyte, hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att General-tullstvrelsen måtte varda anbefalld att till nästkommande riksdags Bevillnings-Utskott aflemna, så noggrannt sig göra låter, uppgift på värdet per skålpund af alla de artiklar, för hvilka förtullningen nu är bestämd i procent af varans värde. Borgare-Ståndet har, med förkastande af ofvanbemälde motioner om bibehållande utan förändring af 1848 års tulltaxa, företagit Utskottets betänkande till pröfning och i allmänhet godkänt de deri gjorda förslag. Bonde-Ståndet deremot har, med hufvudsakligt afslag af betänkandet, för sin del antagit nu gällande tulltaxa till fortfarande efterrättelse, dock med den modifikation, att nuvarande förbud borttagas och ersättas af en tullbevillning å till ineller utförsel förbudne varor af 53Va procent af tullvärdet.
Då först kan klädet erhållas till nedsatt pris, ty om ullen skall rensas , kardis och spinnas hemma, kan ej priset blifva &å lindrigt. Att commisskläde införes till annat behof, än för Arméen , tror jag ej , att man behöfver frukta , ty Allmogen nyttjar vallmar , och andra nyttja ej gerna eommisskläde. Om således nu blott bestämmes något lägre tull, i afseende på Armé?ns behof, så kunna vi, om vi under tiden få kirderier och spinnerier på lämpelige ställen inrättade, och proemier för dem som lefverera commisskläde, äfven i framtiden bestämma högre tull på inkommande gröfre kläden. Friherre Björnstierna: Jag tror, att hela Arméens erfarenhet kan intyga, att, då det är fråga om qvaliteten, de Engelska commissklädena äro vida bättre, än de Svenska. De tilverkas ej i Fabriker, utan på landet Krigs Leeds, såsom Friherre Cederström omtalat. För öfrigt är ej min tanka, att tullen ä commisskläde bör nedsättas, men att raan bör höja tul-, len på finare kläden. $84 Den 22 Augusti f, m. Grefve Cronhjelm; Jag vill ej bestrida att Sverige fabricerar commisskläde af sämre qvalitet, än det Engelska; jag har sjelf sett detMen det är icke sättet, att bringa upp de Svenske fabrikerna, att sätta låg tull på sådane varor, som hos dem tillvärkas, och likväl är det af vigt att man söker bringa upp Svenska tillverkningen af commisskläde till någon förbättring, Att Staten är den, som ensam upphandlar denna vara, gör ej någon 'skilnad; den är annan cathegorie, än hvilken annan consument som helst, Herr Lefrén : Uti den gjorde jemnförel sen emellan fabricerandet af Engelskt och Svenskt commisskläde är någon öfverdrift. Man har ej tagit i beräkning Engelsmännens export-prcemier, som kunna gå ända till 25 procent. Detta mäste först ingå i beräkningen , innan man anställer någon jämförelsei
R:dr 32 sk. 8§ r:st för rusthålls-afgiften och till 11,973 R:dr 41 sk. 3i r:st för en-per-miile afgiften årligen, eller för alla tre åren i rusthålls-afgift till 25,277 R:dr 2 sk. 2 r:st och i en-per-mille-afgift till 35,921 R:dr 27 sk. 10 rist, tillsammans 61,198 R:dr 30 sk. Banko, som Krigsmanshus-kassan följaktligen egde att, enligt Rikets Stånders beslut den 10 November 1854, utbekomma. Men då den särskilda utredning, som, till bestämmande af fyllnads-beloppen, blifvit vid förra riksdagen äskad och numera af Krigs-kollegium åstadkommen, varit förknippad med stor omgång och flera svårigheter samt jemväl måste till sin större eller mindre tillförlitlighet bero af den noggrannhet och omsorg, hvarmed de till rättelse härvid erforderliga uppgifter å stämplade papperet meddelas af vederbörande, helst när ytterligare förveckling i någon mån uppstår derigenom, att rusthålls-afträdesafgiften, som i äldre författningar är Krigsmanshus-kassan tillförsäkrad efter beräkning af en procent å köpeeller transport-summan, numera blifvit i Karta-sigillata-förordmngen den 21 November 1854 nedsatt till en per mille af samma summa, har Krigs-kollegium, som följaktligen ansett det hittills vidtagna beräkningssätt för ifråga varande Kassas godtgörelse ingalunda leda till åsyftad enkelhet och lätthet i förvaltningen, utan fastmera till tidsutdrägt och andra olägenheter, underdånigst hemställt, om icke. likasom vid stats-reglenngarne medeltalet af fern års inkomster vanligen lägges till grund för års-ans!agens beräkning, äfven statsersättnings-anslagen för ifrågavarande afgifter kunde, för det närvarande, lämpligen bestämmas efter medeltalsberäkmng för de fem sednaste år, hvilkas resultater i sådant afseende äro kända. nemligen: O RusthållsEn-per-mille afgift. afgift.