Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Äterremiss af StatsUtskottets Memorial af den 6 Maj, i anledning af väckt motion om en Comité, till allmän reglering af Statens Embeten och tjenster. Bifall till OeconomieUtskottets Memorial af den 3 Maj, om afskaffande af den hittills nyttjade titulatur i allmänna skrifter och handlingar. Bifall till StatsUtskottets den 12 Maj afgifna Betänkande, i anledning af Handelshu., set här i Stockholm C. Muder CJ Comp.7 ansökning om till godo njutande af liqvid för 7 stycken obligationer uti Svenska Rikslånm i Brabant. Bifall till LagUtskottets den 2 Maj af.ifua Memorial, angående väckt motion om örändrad princip till strafflag för kroppsskadors tillfogande. Äterremiss af OeconomieUtskottets Bdänkande af den 3 Maj, om Magistraters rätighet till Resepass utfärdande åt de inom Staden boende personer. Remiss till BancoUtskottet af Handelsmannen Wiganders Memorial om indragning af Pisconternas 3 procentssedlar och förbud emot Assignationer på Banken af löpande natur, med CommerceRådet Santesson! deremot’gjorda anmärkningar; af Handelsmannen Stabecks til. lägg till sitt den 16 Maj remitterade Memorial Den 15 Juni. 279 om förändringar i Instructionen för BancoFull* mägtige. Remiss till OeconomieUtskottet af Handelsmannen Wigander! Memorial om inskränk, ningar uti assigoeringar på privata personer, med CommerceRådet Santesson! deremot gjorda anmärkningar; af Grosshandlarne Trass Och FMstrands Memorial om inrättande af ett Stars-Sjö FörsäkringsContoir i Stockholm och af CommerceRådet Wegelius Memorial i samma ämne. Af den 25 Maj, innefattande : Remiss till Statssamt BancoUtskotten af Konungens Nådiga Proposition om understöd för Hjelmare Slussverk.
Frälsehemman derstädes i stället ut“gjort utskrifningspenningar, då deremot, med ‘'den af Corniterade följda grund, jorden å så väl “Säterier som inoell utsockne Frälsehemman, “skulle roteras högre eller mera än lika god ‘‘och gifvande å Kronooch Krono-Skattehem“man, ett roleringssätt, sorn aldrig förut va*‘rit kändt j och således icke eller af någon Ro“teskyldig kunnat underställas Kongl. Maj:ts “Nådiga pröfning; att, änskönt uti Kgl. Maj:ts “Nådiga Instruction den 5 Februarii “hvarefter Rotering skulle åsättas all oroterad “jord i Riket, föreskrifves, det den lägenhet, “som ej kan svara för och uppgå till ett sexron“dedels Mantal, bör ifrån Rotering befrias, lägenheter likväl finnas med Rotering belagde, “hvilka blott kunna uppskattas till i-riittiosjet“tedels Mantal, hvarutinnan, enär sådant är “hvarken tillätet eller föreskrifvet uti Kongl, “Brefven den 23 Mars 1813 och den 26 A“pril 1814, Corniterade så mycket mera af“vikit från förstnämnde för Roteringens verkställande Nådigst stadgade grund, som vid per“sedlars utgörande till Soldaten, och i synnerhet vid Torpbyggnader och biträde dertill, “.-törsta svårighet för en Roteskyldig n.åste “uppstå för deltagande i dessa åligganden, utan 28 Stalssamt Oec.-UtsA. TJll.
Af det omtaitg nya Creditivet inlösas Götheborgs Disconts-Assignationerne med 150,725 R:dr; och med tillhjelp af återstoden samt egna tillgångar, ålägges DiscontDirectionen, att hvarje halft år, från oph med den 1 Julii 1818» minska beloppet af sina löpande TreproeentsRevprser med top,ooO, och det femte halfåret den 1 julit 1820 inlösa åierstoden 83,266 samt att dessutom redan den 1 Julii 1818 liqvidera hela sin Skuld till allmänna Cassör af alla slag. Bilagan Litt. D. visar, att härtill tillgång finnes, äfvensom, hurumycket vid hvarje halfårs slut Discontcn, efter ofvanstående Stadgar, bör lemna till Banquen 104 Den 17 Marfil, f. in. Sist får jag tillägga , att Malmö och Götha CanalDisconters Gäldenärar erhålla fullkomligt samma vilkor, som Utskotten föreslågit 5 samt atf der. nya Lånelnrättningea i Södra och Vestra Provincerna, hvartill Fonden successive ökes , allt efter hvad bebofvet att bibehålla RördseCapitalet vid lika storlek påkallar , vid utredningens slut den 1 Januarii 1823 får ett Capital af 5,110,000 ut lånad t-; hvaremot Banco - och Riksgälds-Sedelstocken, i faH den ej af andra Financiella åtgärder, än dessa förändrats, endast har blifvit ökt med de 4,oeo,ooo R:dr DiscontPapper, som nu kunna anses höra till RörelseCapitalet , och som icke utan högst betydlig skada för Landet kunna indragas. De 1,1 to,000, hvarmed således Banquens ägande Hypothequer hafva blifvit ökade , utöfver beloppet af de nya Sedlarne, svara emot en minskning i samma HypothequeSumma af alla Disconternes nu varande Creditiver, stor 2,000,000.
Dillner taga vidare befattning, dels ock, under åberopande af 1798 års Kongl. Förordning, ansett det emot Brukspatronen Geijer anställda kraf vara tvistigt, och derföre hänvisat sökanden att detsamma vid domstol efter befogenhet fullfölja; varande någon sådan åtgiird, såsom i allo ändamålslös, sedermera af Ombudsmannen icke vidtagen; samt att, ehuru försäljningen af Spjutbäcks egendom egt rum under en mycket ofördelaktig konjunktur, det likväl, i löljd af Banko-diskont-direktionens beslut att lill försäljnmgs-auktionen sända ett särskildt ombud, och dervid af ombudet vidtagne ändamålsenliga åtgärder, lyckats icke allenast att till någon del uppdrifva köpeskillingen för egendomen, utan äfven att bereda Slatslånefonden en särskild vinst af 3,800 R:dr, genom hvilket allt, i förening med den från Dillners konkursmassa med oprioriterad rätt bekomna utdelning, Ståtslånefondens kapilalfordran nedgått från R:dr 22,500 till dess nuvarande belopp R:dr 4,9 8 9 : 77 öre R:mt; hvarförutan Direktionen, för egen del, tillagt endast den upplysning, alt, innan ifrågavarande lån å 22,500 R:dr den 5 November 1859 från Slatslånefonden beviljades, hade den såsom säkerhet derför lemnade intecknade förbindelse blifvit hos Slatslånefonden godkänd såsom hypothek för ett af Dillner den 29 April 1858 under N.o 169 derstädes upptaget, den 1 November 1859 förfallet och samma dag till Stalslånefonden inbetaldt lån å 30,000 R:dr, och att enär omförmälda hypothiserade förbindelse, utfärdad den 5 April 1858 och unde» den 18 i samma månad försedd med borgen såsom för egen skuld af Brukspatronen J. F. Geijer, Bih. till B. St.
St. ej medhunno att, innan riksdagen afblåstes, yttra sig öfver alla sedan föregående riksdagen utgifna lagförklaringar; och deras rätt dertill skulle då vara förlorad. Jag afstyrker på dessa skäl hela det ifrågavar. förslaget till grundlagsförändring. Gr. Cronhjelm: Jag begärde ordet i anledning af Frih. Cederslröms sednaste yttrande. Detta har sedermera blifvit besvaradt af Gr. Horn, och lika med honom hemställer jag, hvar det tvångsmedel linnes, som skulle kunna emot BorgareSt. användas. För öfrigt vill jag blott meddela den upplysning, som tilläfventyrs kan tjena Frih. till en bättre tröstegrund, att, efter hvad jag har mig bekant, PresteSt. afslagit alla tre ifrågavar. §§. Jag fäster mig så mycket hellre härvid, som jag för min del är belåten med detta afslag, och till följd häraf icke anser mig böra särdeles ihärdigt inom detta hus fullfölja en strid, som icke kan leda till något hufvudsakligt resultat. Det tillkommer emedlertid R. o. Ad. att äfven uttrycka en opinion, och denna blifver, efter min åsigt, riktig genom afslag. Frih. von Schulzenheim: Det är i anledn. af hvad Gr. Horn sednast anfört, som jag ånyo begärt ordet. Om jag ej misstagit mig, tror jag mig nemi. hafva hört den värde Gr:n yttra den åsigt, att detta förslag till förändring af grundlagen i de delar, som angå lagförklaringars utfärdande, skulle åsyfta att åt Konungen lemna ett veto äfven i lagskipningsfrågor. Jag får då påminna, att här alldeles icke kan vara fråga hvarken om den individuella uppfattning af lagens mening, som hos hvarje domare föregår domslutet, eller om någon Högsta Domstolens före underrättens dom inträdande tolkning af lagen in casu, utan om meddelandet af föreskrifter, som skola tjena till framgen efterrättelse med allmän tillämpning på förekommande fall. Frih. Ehrenborgh har, såsom ytterligare skäl för sin åsigt rör:de formen, omtalat Constit.Utsk:s sammanfogande af 2:ne K. propos:r uti det nu förevar, förslaget.
På Stats-Rådets öfrige ledamöters tillstyrkande täcktes Kongl. Majit gilla det af Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern nu framställda förslag och bifalla, att proposition i ämnet, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo Oscar David Egge. t STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1863. Kongl. Maj: tu Nåd. Proposition j\it 82. 1 JW Ank. till Exp.-Utsk. flen 2 Mara 1863, kl. 10 f. ni. Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående aflöningsoch ulgifts-anslagen för Teknologiska institutet; Gifven Stockholms Slott den 20 Februari 1863. Med anledning af Kongl. Maj:ts vid 1856-1858 ars riksdag aflåtna nådiga framställning att, då, för befrämjandet af landets materiela intressen, det vore af utomordentlig vigt, att Teknologiska institutet vunne den utvidgning och fullständighet, som af industriens utveckling och läijungarnes vexande antal påkallades, Rikets Ständer måtte dels bevilja ett särskildt anslag för anskaffande af ny lokal för institutet, dels ock, i öfverensstämmelse med ett af institutets Styrelse uppgjord t förslag till aflöningsoch utgiftsstat, förhöja det å sjette Hufvudtiteln för nämnda institut mod 21,150 Riksdaler uppförda ärliga anslag till 49.500 Riksdaler, eller med 28,350 Riksdaler, anmälde Rikets Ständer, uti skrifvelse den 6 Februari 1858, det Rikets Ständer, vid granskning af den föreslagna aflöningsoch utgiftsstaten, icke funnit något, att anmärka emot de derutinnan upptagna belopp, hvadan den äskade anslagstillökningen af Rikets
Gunnar satte sig på en kista och tittade rakt in i månanletet, och drog en djup suck, som ändå icke ville komma upp riktigt, utan hvaraf den tyngsta slutbiten stannade qvar i det beklämda fast ungdomliga bröstet. Men nu hördes kamraten Bengts glada röst. Han var nästan lika ung som Gunnar, och kom sjungande och trallande, med en stor knippa af ris och grenar, som han, vid sitt inträde i drängstugan, hvilket skedde med mycket väsende, buller och brak, genast kastade handlöst framför spisen, slog sig med armarne några gånger omkring lifvet, såsom allmogen brukar det göra när de frysa, och började sedan – allt under afsjungandet af en högljudd vis-stump, att resa in bränslet i eldstaden. Men när han skulle gå bort till hyllan öfver fönstret, och leta upp «skörlådda»,3 då först blef han emot det dunkla fönstret varse Gunnar, som satt stilla och orörlig på kistan. – Hvem är der? – utropade Bengt först, men då han framgick och såg att det var Gunnar, sade han skrattande: – Hvad tusan! din drönare, är det du, som sitter i ditt goda mak och latar dig, i stället för att burit in bränsle och gjort upp eld!4 Hvad f.. funderar du med? Men jag begriper ’et nog: du har i dag varit bara med «jungfrura» så du har bli’tt så fin som en af dem. Men se vi ha’ haft annat te göra, vi! Patron har sjelf varit ute med, än vid tröskeverket, än på lo’n hele Guds långe dag, och om vi intet ha arbetat som trälar, så har han jemt ropat: «Nå gossar! gå på nu; annars få vi ej slut på detta före helgen.» En dugtig sup till merafta,5 det fick vi nog, men hvart förslår det! Det var som en pinne i helvete; det kändes intet gu’slån efter’n, när e’ lita stund var förbi. Men hvad löner det att tala om en sup för dig! Jag tänker du har fått många, du, och båd’ lillefrukost och merafta och kaffe och äpple, och Gud vet intet allt hvad, der nere med töser’a.
Utskottets Betänkande, V 2. s 169—176, bif. af Adeln, IX 3. s 231. •— Pannor, om bevillnings utgörande för de vid Fabriker nyttjade, öfver 90 kannors rymd. BevillningsUtskottets Betänkande, V 2. s 287 — 290, bif. af Adeln, IX 3. s 4i4, af PresteStåndet, IX 3. s 4ao, af BondeStåndet, IX 3. s 44^- StatsUtskoltets Memorial, om verkstäld Votering öfver ämnet, IV 6. s 594 — 596, lemnadt till BevillningsUtskottet af BondeStåndet, IX 3. s 4%» af Adeln, IX 3. Underd. Skrifvelse om Pannors mätning och stämpling, samt ansvar för origtighet dervid, X 2. 2. s 111 — 1 16. RiksdagsBeslutet, §. i3. — försäljning, om laga Domstol för åtal emot oloflig. Se Fylleri och Dryckenskap. BränneriByggnader, om anslående af Ladugårdslands, till begagnande för Veterinärinrättningen. StalsUlskottets Betan - 44 kande, IV 6. s3i5 — 3i8, bif. af Adeln, IX 3. s 23o, af BorgareStåndet, IX 3. s 23q, af PresteStåndet, IX 3. Brödbakning, besörjd vid Kronobageriet till understöd för Hufvudstadens nödlidande, II s 585, 586. StatsUtskottets Betänkande öfver denna åtgärd, IV 2. s 1079, '080, bif. af PresteStåndet, IX s 345, lagdt till Handlingarne af BorgareStåndet, IX s 351, af Adeln, IX s 363. Bureau, om inrättande af en statistisk; Motion, remitt. till Statsoch EkonomiUtskotten, II s 1184.
I)e flere, dels allmänna, dels lokala författningar, sorn, sedan jordens ständiga skattläggning försiggått, utkommit angående antingen förhud eller tillåtelse till jordstyckning, äro, enligt hvad är vordet i korthet visadt, grundade hufvudsakligast på följande skäl, nemligen AJ för förbuden 1) brist på nödig utkomst samt deraf följande fattigdom och oförmåga till allmänna utskylders ordentliga utgörande; 2) oredor vid vissa allmänna utskylders och prestationers fördelande och utgörande in natura; 3) besvärlighet för kronans uppbördsman och indelningshafvare att uträkna och uppbära dem *); 4) i synnerhet allmänt öfverklagad och befarad skogsbrist genom elt betydligt utvidgande af hushållens antal och deraf härflvtande behof af byggnadsoch stängsel-ämnen samt vedbrand. B) för tillåtelsen lill styckning l) naturlig billighet, att hvar och en bör få afstå af sin eller förvärfva sig af annans egendom vissa bestämda delar; 2) omtanka att befordra flere jordbrukande hushålls bosättning och försörjning; 3) den vinst, som landet har deraf, alt det blifver väl uppodladt, då smärre hemmansbruk skötas såsom sjelfständiga; 4) alt man å vissa gränsorter skulle hafva en större befolkning till motande af rikets hender; 5) befordrandet af äktenskaps ingående; 6) ökad inkomst för kronan genom erhållande af större belopp af personel skatter. *) I Undenäs och Randsbergs församlingar i Wadsbo härad och Skaraborgs län finnas hemman klyfde ända till och med T}?, och Adelar af helt hemman. I Upsala län finnas kronooch skattehemman af fff, T33\5?:dels mantal. Flintbergs Lagfarenhets-Bibliothek 2 B. pag. 270 & 271.
Berörde omständighet är dock af ganska stor vigt, isynnerhet sorn denna skuld blifvit upptagen uti styrelsens namn, — en styrelse, hvilken dock obestridligen användt mycken omtanka för institutets framåtgående. Med särskildt läsladt afseende å ifrågavrde skuld, instämmer jag således med de ledamöter, hvilka hemställt att det ifråga vide anslaget måtte höjas från 6,000 till 12,000 rdr. Gr. Mörner: Uti Utsk:ts i denna fråga förekommande motivering omnämnes icke förhållandet med skulden. Det skulle dock kanske vara i sin ordning, att man uti beslutet gjorde det tillägg, att ifrågavarande extra anslag jemväl skulle användas till skiddens betalande. Hr L agerstråle: Att det af Gr. Mörner nu föreslagna tillägg må intagas i R. Stms underdåniga skrifvelse i ämnet, anser äfven jag icke vara olämpligt. Utan att emedlertid uppställas såsom vilkor för anslagets begagnande, torde tillägget i motiveringen för anslagets beviljande få ingå. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. och Landtm., att hvad beträffade det slut, hvartill Utsk:t i förevarande mom. kommit, något annat yrkande icke afgilvits, än att Utsk:ts hemställan måtte bifallas med den förändring, att anslagssumman höjdes till 36,000 rdr, att under nästa statsregleringsperiod med en tredjedel årligen, eller 12,000 rdr, från Riksgäldskontoret utbetalas; hvarförutan särskildt yrkande blifvit frainstäldt derom, att R. o. Ad. skulle förklara att uti R. Stms underdåniga skrifvelse i ämnet borde inflyta, att med det ifråga - 12 Den 3 Juni f. m. varande extra anslagets beviljande jemväl afsåges beredande af utväg lör Alnarps landtbruksinstitut alt gälda den skuld, hvari detsamma häftade; oell komme, vid sådant förhållande, sjelfva tillstyrkandet och nyssberörde yrkande att göras till föremål för särskilda propos:r.
Betänkande föreslagne 60,0001 R;dr till LäroVerken, hafva blifvit uppgifne, och någon del af desse medel i händelse de af R. Sl:r bifallas, torde destomindre böra derifrån skiljas, till uppfyllandet af den afsigt ifrågavarande motion åsyftadt, som, enligt Förslaget, icke mindre än nästan bela Anslaget skulle derigenom medtagas, utan att ig6 Sta ts-Utskottets någon nytta derigenom för det Allmänna blefve beredd. Utskottet får derföre tillkännagifva, alt, i följd af de gjorda amnärkningarne, Utskottet icke funnit anledning att frångå sin i detta ämne redan yttrade mening, äfvensom att, af de öfrige Piesp. RiksStånden, H. R. o. A. samt II. PrästeStåndet det förut afgifna Utlåtandet bifallit. N:o 245, (Bil. till 4;de Hufv. Tit.) Ytterligare Utlåtande, angrde hegardt fortfarande Anslag för Elementareller ProfScljolan i Stockholm. (U.-A.) I anledning af Utskottets i detta ämne afgifne Utlåtande Wto i4i bär inom Ii. BondeStåndct Casper TVijkman från Upsala Län och Anders Danielsson från Elfsborgs Län yrkat, att de för Elementareller ProfSeliolan i Stockholm erforderlige 3,4oo R:dr borde inbegripas uti och utgå af den Allmänna Anslagssumma sora å Fjerde HufvudTiteln kunde blifva beviljad för LäroVerken i Riket; i följd hvaraf Utlåtandet till Utskottet återremitterats. Utskottet anser sig härvid endast böra göra de värde Ledamöterne af BondeStåndet uppmärksamme på den omständighet, att ett anslag, som för innevarande års behof erfordras, icke kan anvisas på tillgångar sorn törst med nästkommande års ingång äro att disponera, blott till föremål för samma års i RiksSlaten bestämdt föreskrifne Utgifter, och får i öf - Betänkanden, N:is 245 , 246. 197 vigt tillkännagifva, alt
Mairt och Kronans Fiskerättigheter i någor måtto förnärmas; så vore delta förbud grundadt på de i Kungörelsen åberopade äldre Beslut, med förändring blott i beloppet af ansvaret, som efter tiden blifvit lämpadt; samt att för öfrigt den af Sökanderne väckte fråga skulle röra icke blott Möjums Krono Lax-Fiske, utan och mån g - S ta t s-Ut s ko tte ts B e tä n k a n d en. ^3^ mångfalldige egare af enskildte Lax-Fisken hela Mörums Å uppföre, hvilkas lättotvifvelagtigt komme att bero af Laxens mera eller mindre obehindrade ingång till Mörums Å. Kongl. Kammar-Collegium har i dess underdåniga Utlåtande jemnväl tillkännagifvit, del Collegium, efter den dess Ämbetsrum år 1802 öfvergångne eldsvåda, hvarvid handlingarne dels blifvit uppbrände, dels förskingrade, vore uturståndsatt att uppgifva alla de Författningar och åtgärder, som blifvit vidtagne till bevarande af ej mindre Mörums Krono Lax-Fiskes, än alla andra enskilda Fiskägares rätt; men då desse åtgärder till en stor del blifvit uppräknade i Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, öfver Blekinge Län Kungörelse, d. 10 April 1820 och Konungens Befallningshafvande i dess underdåniga Utlåtande, utrett förhållandet i detta afseende; så funne Collegium sig böra dermed förena sig, med underdånig hemställan huruvida Kongl. Majrt skulle täckas omedelbarligen upptaga och pröfva Sökandernes underdåniga anhållan, såsom icke beledsagad med något enda skäl eller bevis; Och hade Kongl. Maj:t derefter till Collegium aflåtit Dess förutnämnde Nådiga skrifvelse 4:deSaml. 4:de Band. 4? 3R Sta ts-U t ske 11 e t s Betänka» den, af elen a3 sistl:
E. 269.“A. 274, — bruk och bergverk, om skyldighet för egare deraf alt deltaga i vägars och broars underhåll. VIII. B. 288. A. 297. — äldre, om nedsättning i räntan för dem, som genom nya qvarnars anläggande lidit eller lida minskning i mäldafkastning. VIII. B. 270, 279. A. 281. E. 320. — om restitution af för högt erlagd bevillning derför. Se Restitution. Qvinna, angående rättighet för henne ali vid viss ålder blifva myndig. II. B. 398. A. 459. — angående rättighet för underdomare alt förklara ogift qvinna myndig. IX. B. 325. A. 332. U. 561. A. 568. — angående mildring i straffet för lägrad. Se Barnamord. It. Hamar, angående å Riddarhuset förvarade Landtmarskalksporlrätters förseende med passande. Se Landimarskalksporträlter. Ramel, Friherre flans, yttrande. I. 139. Ransakning, angående förtydligande af det i Kongl. Kungörelsen, den 18 December 1823 intagne stadgande, att den som för olika brott vid flere domstolar undergått ransakning må slutligen dömas af den rätt, der han sist lagföres. I. 328. R. 331. Rappe, Friherre Axel Ludvig, yttranden. 1. 190, 202. Redharheter, Bankens, angående deras förvarande å Carlsborgs fästning. IV. B. 347. A. 362. V. E. 3. Redogörelseoch uppbördsverkels samt beskattningsväsendets förenkling. Se Beskattningsväsendet. Reenstjerna, Malcolm, yttrande. I. 450. Regeringsform, förslag till ny. Se Riksdags-Ordning.
Derför blir jag så glad när han skrifver något, som jag utan partiskhet kan tycka om, exempelvis ”Lyrik”.242 Ty det gör mig så olycklig när jag tviflar. Gör det? – Åh för alla de gånger! – Men det bevisar att jag inte är en stock. Ty hvad rörde det mig då om han har erfarenhet nog eller ej, om han kan slå sig igenom eller ej? Träffadt, gamla bok! Jag är ingen stock. – Jag kunde ha lust att lägga min kind mot dina linjerade blad. Du är ju mitt andra jag, nästan en menniska. Och det är så godt att ha någon att anförtro allt det fulaste åt. God natt. — Tack.243 Seså, nu är jag i Stockholm. Känner du dig fri? Nej, icke ännu åtminstone. Men det är kanske vädrets skull. Jag kände mig på ett helt annat sätt i Köpenhamn. — Nej, nej, nej; det är det fruntimmersaktiga, som här trycker mig. Säga hvad man säga vill, jag passar inte ihop med qvinnor. Jag känner endast två sådana, i hvars sällskap jag kan vara alldeles utan den här tvungna onaturen. Och dessa två har jag ju sjelf haft så stort inflytande öfver. Det är dethär ”går an” – ”går inte an”, som jag inte kan fördra’. Jag känner det i luften. Men jag får vänta att döma om allt dethär tills vädret blir vackert, så att jag kan komma ut och se ställningen an.244 När jag gjorde i ordning bland allt gammalt pappersskräp, innan jag skulle resa, fann jag följande lilla anteckning, som jag nedskrifvit just efter genomläsningen af Axels historia om Ellen. ”Mot den innersta, halft dolda tendensen i Årstider kommer jag att ställa mig i opposition med hela min literära verksamhet. Just denna skizz har ännu tydligare visat mig hur ohållbart det fullkomligt lagstridiga äktenskapet är. Det är lagen som skall ändras. Att två individer träda utanför den, skall endast vålla dem sjelfva skada. Det skulle icke finnas någonting olyckligare för qvinnan, och kanske skulle det icke heller vara så allt igenom bra för mannen. Nu i novellen. Om Ellen hängifvit sig som han, då skulle han kanske hånat och föraktat henne.
Då de stadganden, som i denna Riks-Act innehållas, dels äro afskrifna ur Norriges Rikes Grundlag, dels utgöra tillägg till densamma, grundade på den till innevarande Storting, genom Grundlagen, uppdragne rättighet, så skola de, i anseende till Norrige, äga och behålla samma kraft, som detta Rikes Grundlag, och icke kunna förändras utan på det i nämnde Grundlags 112 § föreskrifna sätt. Till yttermera visso, att Yi allt detta så belefvat och heslutit, håfve Vi Norriges Rikes Storting och Vi samtelige Sveriges Rikes Ständer denna Riks-Act med Våra Namns och Insegels undersättande stadfästat och bekräftat, som skedde i Christiania den dagen i Juli månad, och i Stockholm den dagen i samma månad år efter Christi Börd det Ett Tusende Åtta Hundrade och på det Femtonde. Enligheten med Stortingets Protocoll intygar Christie. Weidemann, p. t. Secreterare. Förslag til en Eigsact fil Bestemmelse af de ved Föreningen imellem Norge og Sverrig oplcomne constitutionelle Forhold. Vi efterskrevne Norges Riges Repraosen tanter, her i Christiania til et ordentligt Storthing forsamlede, og vi Sverrigs Riges Stam der, Grever, Friherrer, Biskopper, Ridderskab og Adel, Praesteskab, Borgerskab og menige i Almue, som nu ber i Stockholm til overordentlig