Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning häraf anse sig nu församlade Revisorer böra anmäla, att, ehuru, på sätt ofvanstående tabeller utvisa, de kontanta behållningarna å de särskildt anmärkte kassorna väl under revisionsåret betydligt nedgått, dock, hvad särskildt Militieboställskassan beträffar, dess vid 1862 års slut innestående kontanta behållning, 46,051 R:dr 27 öre, synes fortfarande varit större än som, så vidt af räkenskaperna kunnat inhemtas, för bestridande af kassans utgifter erfordrats. 72 § 8. Vid anställd inventering hafva samtlige ofvannämnde kassors och fonders säkerhetshandlingar befunnits i god ordning. E) Statistiskasammandraget öfver de af Kongl. Krigskollegium untler år 1862 bestridda utgifter. Utaf detta inom Kongl. Krigs-kollegium uppgjorda statistiska arbete få Revisorerne meddela följande tre sammandrag öfver utgifterna för värfvade Arméen, för indelta Arméen och för beväringsmanskapet. (Bil. Litt. K., L., M.) Hänvisande till den berättelse, nästlidet års Revisorer afgifvit rörande besök å Waxholms fästning och det omdöme, desse uttalat i afseende å fästningens bestyckning samt dess förmåga att bidraga till förhindrande af fiendtliga krigsfartygs framträngande till hufvudstaden, få nu församlade Revisorer, som jemväl besökt stället och tagit kännedom om såväl Waxholms som Rindö befästningar och de i samband dermed stående skansar, försänkningar och stängsel-linier, anmäla, att åtgärder blifvit under sista året vidtagne, för att sätta nämnde fästningsverk i ett mera betryggande skick än det i förra berättelsen omförmälda. Några af de sednast verkställda arbetena hafva, enligt hvad Revisorerne inhemtat, blifvit utförda af Flottans på expedition stadda manskap.
Tron på lapparnes och finnarnes trolldomskonst, fordom mycket allmän, fortlefver ännu på åtskilliga ställen i vårt land. Så hålles följande historia af mången vidskeplig person ännu för sann: “En ung svensk man hade under en vandring i Finland trolofvat sig med en vacker finsk flicka; men, när han återkommit till sin hembygd, glömde han snart sin kärlek och sitt löfte att komma åter till sin brud. En dag kom till honom en trollkunnig lapp, och det föll den unge mannen in att bedja honom säga sig, huru det stod till med hans fästmö i Finland. “Det skall du sjelf få se“, svarade lappen, och efter det han under besvärjelser fyllt en så med vatten, bad han honom komma och se uti vattnet. Då skall den unge mannen hafva sett den välkända vackra bygden kring sin fästmös hydda. Hans hjerta slog högt, då han såg henne, blek och förgråten, träda ut ur hyddans dörr och, efter henne, hennes fader med bister uppsyn och en bössa i handen. Nu trädde den gamle finnen till en så med vatten, såg utåt den väg, från hvilken fästmannen väntades, skakade på hufvudet och spände sin bössa; dottern vred sina händer. “Nu skjuter han dig“, sade lappen, “om du icke förekommer det och skjuter honom. Skynda och lägg an med din bössa! – Fingubben lade till ögat och gick till sån. “Skjut nu“, sade lappen, “eller är du sjelf dödsens!“ Då sköt han af sitt skott och såg, huru finnen föll liflös till jorden. Samvetet förde den trolöse fästmannen derefter tillbaka till den öfvergifna fästmön, och skall han då hafva erfarit, att hennes far dött af slag, samma dag som lappen anställt den omtalade trolldomen. Många sådana berättelser finnas äfven bland våra svenska finnar i Wermland och Finmarkerna.“ Lapparnes nästan kring hela verlden bekanta spåtrummor äro ej ännu komna ur bruk eller bortglömda, oaktadt de stränga förbud och efterspaningar, som göras från statens sida.
TJldr. d. 22 -dug. 1840. måtte förändras lill likhet med dem, som äro fastställde för Skånska DrägonRegementet. S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Stats-Utskoltels den 8 och 15 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 254, i anledning af väckt motion om nedsättning i arrendet för militias-bostället Boda. S. D. Återremitterade Ridderskapet och Adeln Stats-Utskottets den 8 ocb 15 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 255, i anledning af väckt fråga om upphörande af Skinn-Skattebergs bergslags privilegier. S. D. Återremitterades Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 8 ocb 15 dennes på bordet lagde Betänkanden: N:o 81, i anledning af väckta motioner, dels om nedsättning i, dels ock om upphörande af den afgift, som, under namn, af brooch quai-afgift, uppbäres för till Stockholm sjöledes inkommande målbara våta varor, äfvensom att afgälden för införsel af potates, sjövägen dit, icke vidare måtte utgöras. N:o 83, i anledning af väckta frågor, dels om Kongl. Theaterns indragning ocb utarrendering till enskilde, dels örn rättighet för enskilde att anlägga Theatrar i hufvudstaden, dels om upphörande af de afgifler, som för representationer i landsorterne erläggas till Kongl. Theatern, dels ock om den bevillning ocb de afgifter, som enskilde böra, för rättighet att gifva offentliga representationer utbetala. N:o 84, i anledning af väckta motioner om afskaffande af helfrihetsbref ocb förändring, i följd deraf, i vissa delar af Kongl. Förordningen den 22 April 1829, angående passhandlingar för fartyg, hvilka segla till utrikes ort. S. D. Lades till handlingarna Consdtutions-Utskottets den 15 dennes på bordet lagde memorial N:o 26, angående en af Herr E. F. Westman anmäld anledning till anmärkning. S. D.
Den första är, att indelta armeen bör betydligen mera öfvas för att vara stam. K. M. bär i sådant afseende föreslagit inrättande af exerciscompagnier. Vi få detta ämne snart under öfverläggning. Jag vill nu blott säga, att efter dessas införande skulle vår arme blifva den förträffligaste stam, man kunde önska sig. Den a:dra satsen är, att beväringsexercisen bör utsträckas, icke så, att beväringen ingår i nummer, men så, att han erhåller disciplin och vapenöfning. Härtill anser jag erfordras 20 dagars excercis, minst 2:ne år å rad, måhända bäst 3 år. Men då skulle Svenska ynglingen besitta en fullkomligt tillräcklig bildning och öfning, för att inom 2 ä 3 veckor till verklig krigstjenst införlifvas med den stående armeen och gemensamt med den gå både offensivt och defensivt tillväga. Då en talare här synts utgå från den synpunkt, att vårt försvar hvilar på stående trupp, ber jag blott att få påminna den värde talaren, den berömde krigaren, att vår indelta arme' icke öfverstiger 25,000 man; och jag hemställer till honom, huruvida han tror, att Sverige kan bygga sitt försvar på en sådan styrka, vore den ock bildad som Romarne. Derföre behöfva vi icke taga vår tillflykt till några obildade massor. Vi hafva nemi. 5o,ooo man beväring. Behofvet af att flytta denna styrka från den ena ändan af landet till den andra kan icke komma i fråga; men det vigtiga är att inom en kort tid kunna på hvarje punkt uppställa en arme', och vi kunna på \[ \ dagar till hvilken punkt som helst, hvarifrån en fiende skulle kunna anfalla oss, samla åtminstone * Dea Maj. 20,000 man, då nian nemi. sluter beväringen till armeen, oell med denna styrka skola vi tryggt kunna möta fienden och med säkerhet kasta honom tillbaka i sjön, derifrån han kommit. Jag yrkar bifall till betänk, och tror, att vi till nästa riksdag kunna från Regeringen förvänta ett förslag i detta ämne, som pa det för landet fördelaktigaste sätt kan sluta striden deröfver. Gr. Löwenhjelm:
För att bibehålla densamma och för att styra Coursen, behöfvas inga förordningar och inga reglementen 5 ty den styrer och controllerar sig sjelf allrabäst efter tillgång och behof, liksom andra varupriser. Den Utländska Handeln har bestått och består ännu uti ett blott och bart varubyte, sorn utöfver gränsen af ömsesidiga export-artiklar omöjligen kan utsträckas; ty, om äfven utländske köpmän anförtro våra handlande större credit, än genom våra export-varor kan realiseras och betalas, så hafva de förre att skylla sig sjelfva för det att deras fordringar qvitteras i de sednares concour. ser, hvarigenom den befarade underbalancen för återstoden jernnäs och afbördas, li - io6 JDen 5 Maj, ka så väl som den påräknade öfverbalancen liqvideras och försvinner uti failisementer och banquerouter hos utländska köpmän. Och på detta sätt upprätthålles än vidare den allmänna handelsjemnvigten, som naturens Herre utstakat Climater och Nationer emellan På alla dessa grunder tillstyrker jag således; i:o Att Silfvermyntet, som ändå långt för detta försvunnit ur rörelsen , mätte alldeles afskaffas, och Banquens besparade silf. ver.fond förklaras för en Rikets tillhörig* het, för att dels användas till afbetalning af utländska skulder, dels ock förvaras såsom ett Creditiv för påkommande krig, som kunde behöfvas att förflyttas på utländsk bot* ten; ty för inrikes krigsrustningar har er. farenheten lärt, att något Speciemynt ej är nödigt. 2:o Att ett behöfligt
Länge stod farmor och strök öfver ocli talade till sin gamla stol, innan hon kunde besluta sig för att sätta sig däri, meii när Iion gjort det, drog hon en djup suck och slöt öponeii en iniiiut; nar hon &amp; ter öppnade dem, var det som oin hon nied ens Itominit i itnjutande af d l den livila, hon så länge saknat. Hon såg strålaiide glad ut. iTack, kara barn », sade hon, det var deii största glädje ni kunnat göra mig, men hur kunde ni veta det? Jag, soin trodde mig Iiafva dolt min saknad som en riktig hjalte !B Från den dagen ville farinor knappast läiiina sin guiigstol, jag tror, att Iion helst skulle ha velat tillbriiiga nätterna där, ty hon p&amp; stod att endast i den kunde hon sofva så godt som då hon var ~ l n g och ha glada vackra drömmar. Och slutligen, Bella, var det i skötet af den .gamla klumpiga ' omoderna, stolen, som vi en dag funno f a m o r insluinïad; säkert hade hon dai ljusa iingdomsdrömmar, ty de blida dragen logo s i godt i sömnen - den lugna, djupa sömn, som er, &amp; ng viintar oss alla. IPixi. - . Vår kronprinsessa, ebnrii lidande ocL lkngt afllgsnad fran liein; - iia landet, har i höst varmt, intresserat sig för det ~ i y ~ ~ p p t a g arbetet för skapandet af en god och efter landets förli %llaaden lämpad sjnkv %rd för den svenska landsbygden. Genoiu bemedling af FredrikaBremer-Förbundets stiftare h ena sidan samt kronprinsessolus hof damer å den andra, har ett lifligt tankeutbyte ägt rum rörande de sraga begynnelser, som hos oss ptgar för ordnanzet af denna siktiga angel&amp;- genhet samt den redan i det narniaste fsrdiga, fiirtriiflligt ordnade sjukvården inom storhertigdömet Badens Zandtdisti * ikt.
Men enär det vore vådligt att tillägga nämnda författning en så vidsträckt mening, som den nu antydda, har motionären föreslagit utfärdandet af en lagförklaring af innehåll, »att den, som är syskonbarn till endera parten är jäfvig att vittna». En sådan förklaring skulle ock vara behöflig, derest den saknades; men den gafs redan i sammanhang med upphäfvandet af förbudet för syskonbarn att, utan Konungens lof, med hvarannan ingå giftermål. Derom utfärdade författning innehåller nemligen uttryckligen, att upphäfvandet af berörde förbud icke verkar till förändring af hvad lagen i 17 Kap. 7§ Rättegångs-Balken om jäf emot vittne stadgar; Bih. till R. St. Prat. 1856 & 1857. 7 Sami. 1 Afd. 32 Haft. 2 Lag-Utskottets Betänkande M 59. och deraf följer att någon lagstiftningsåtgärd ej erfordras för undanrödjande af befarade villrådigheten i omförmälda hänseende. Utskottet tillstyrker följaktligen med vördnad, att Rikets Ständer mätte förklara, det Eric Erssons ifrågavarande motion ej förljenar afseende. Stockholm den 30 November 1857. Ant. till Exp.-Utsk. d. 4 Dec. 1857, kl. 6 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om ändring af 32 § t Kyrkolagens 24:de Kapitel. Berörde lagrum, hvilket kan anses såsom en allmän instruktion för de i församlingarne anställde Klockare, föreskrifver, bland annat, »att Klockaren skall dels sörja för ringningen och klämtningen på behöriga tider», dels ock »bära Kapitlets, Prostens och Kyrkoherdens bref till Prosten, när de honom tillhanda komma, till nästa Klockare, och, der sådant försummas, till skadan, som deraf timar, svara». På dessa således i lag bestämda skyldigheter har uppmärksamheten nu blifvit fästad genom ifrågaställa, till Hedervärda Bonde-ståndet ingifna och till Lag-Utskottet remitterade motioner.
O/n då dessa propos:r besvaras med blandade ja och nej, och om votering äskas samt vid det tillfället någon annan contra-propos. framställes lin endera af dessa begge, då skulle jag tro att den contra-propos. borde antagas, att betänk, skall föredragas punktvis, på det att man sedermera må kunna pröfva, om de anmärkn.-r, som göras, anses föranleda återremiss. Jag får dock för min del förklara, alt jag ej skall ensam yrka denna contra-propos., ritan alt jag skall nöja mig med att få min tanke förvarad i en reservation; men om propos. på bifall eller afsiag blir gjord, önskar jag att detta åtminstone måtte afgöras genom votering. Gr. Anckarsvärd: Afsigten med min framställning i denna fråga var, att om möjligt undanrödja en ändamålslös discussion för R. o. Ad. Jag är rätt ledsen att i detta afseende ej kunnna instämma med min värda vän Gr. Spens i dess yttrade åsigt, att man borde punktvis företaga ett betänk, af denna beskaffenhet, sedan Ståndet redan har sig bekant, att frågan är af 2 Stånd afslagen eller förkastad; men jag är Hr Lagerhjelm mycket förbunden för undanrödjandet af den möjliga formvidrigbeten derutinnan, att ritan all slags discussion bifalla eller afslå ett betänk.; och på de grunder, som Hr Lagerhjelm anfört rör:de betänk, i sin helhet, får jag vördsamt hos Hr Frih. o. Landtm, anhålla om propos. först på bifall till betänkandet. Hr von Hartmansdorff: Betänk, är, efter att hafva hvilat på bordet, andra gången föredraget; det skall på något sätt afgöras. Tvisten om föredragningssättet synes mig vara temmeligen likgilltig, ty då det är företaget, så lärer det ej kunna förmenas någon ledamot att yttra sig öfver den ena eller andra punkten, som han kan linna anmärkningsvärd, eller öfver det hela. Sådant plägar vara förhållandet, då inga förändringar, utan endast bifall, afsiag eller återremiss äro möjliga.
Fru Eva Wigström, Helsingborg, lemnar upplysn. och adress. [268] H [Behandlar företrädesvis Barnsjuk[34] D:r E R N S T Sorglustiga Humoresker af Geo W. Peck, förf. till » Tjufpojkstreck » och » Bill Nye-. Allm. telef. Fruntimmerssjukdomar, Förlossningar. 227 sid. Pris: 1 kr. NEERA Bostad: Stora Vattugatan 2, Mottagning: helgfria dagar kl. I 1 0 — | 12 f. m. F A R V Ä L Öfversättning från italienskan af E. af D. 110 sid. Pris: 75 öre. till » Bakom Kulisserna ». 198 sid. Pris: 1 kr. 223 sid. Bomulls-Korderoj, Victoria allt med Bolagets I D U N vänner och väninnor emellan. Efter till Bedaktionen af Idun ingången reqvisition sändes årgången mot efterkraf med tillagdt porto. Med lefnadsteckning och porträtt utgifna af Börje Norling. 350 sid. Pris: 1 kr. till » Daniel Oortis ». Autoriserad öfversättning fr. Italienska originalets tredje upplaga af E. af b. 523 sid. Pris: 2 kr. 104 sid. Pris: 50 öre. synnerligen lämplig present varp. belönade med Valda Humoristiska och Poetiska Iduns y alla väfnadsbutiker rige. fr. o. m. n:r 11 t. o. m. n:r 52 eller mer än tre qvartal (Obs! I n:r 11 börjar den längre följetongen, hvadan intet af den samma går bort.) säljes oinb. för | kr. 50 öre, med lösa permar för 2 kr. 50 öre samt kan användas som en Klädningstyg, tvinnad Pris: 1 kr. terade års årgång af moderna mönster, Mollskinn &amp; Krafttyg, B a k o m Kulisserna Minnen och anteckningar från Teatern af Magnus Ringh. Mottagningstid helgfria dagar 10 — 2 och 4 — 6 e. m. OBS! Verkställer allt, som hörer till tandläkarekonsten.
Jag anser, att de serskildta Stånden böra omedelbart efter den gemensamma sammankomsten hvart för sig sammanträda och i frågorna utan öfverläggning besluta. Detta anser jag böra i förslaget inflyta, men skulle R. oAd. icke gilla denna åsigt, hvars motivering jag ej vidare, af vissa skäl, finner tillständigt utveckla, så tror jag, att man bör nöja sig med förslaget, sådant det är, enär det otvifvelaktigt innefattar en verklig förbättring af det nuvar:de förhandlingssättet yid yåra Riksmöten. Hr Printzensköld, Carl: Trogen den grundsats, som jag städse sökt här göra gällande, att nemi. iakttaga den största försigtighet vid förändring af vår nu gällande grundlag, anser jag mig icke nu böra uttala något bestämdt omdöme om nyttan af det ifrågavar.de förslagets intagande i grundlagen, enär jag icke tilltror mig kunna på förhand inför mig sjelf afgöra, huruvida tillägget skall komma att medföra nytta eller skada. Det vill visserligen mig synas, såsom skulle något gagn genom detsamma kunna tillskyndas Riksdagsärendcnas handläggning, ehuru, om man från en annan sida betraktar saken, åtskilliga äfventyr möjligen skulle kunna derutaf i framtiden upkomma. Men om jag äfven antager, att förslaget är godt och nyttigt, så ligger likväl, enl. mitt förmenande, en bestämd felaktighet deruti, att förslaget innehåller, det 2:ne Stånd skola kunna tvinga de 2:ne andra att till gemensam öfverläggning sammanträda. Om man genomläser vår grundlag, så finner man, huruledes alla 4 Stånden, hvart för sig, hafva lika mycken makt och lika stort anseende. Man finner, att grundlagsstiftarne varit så noggranna att bibehålla jemnvigten emellan RiksSt:n, att de bestämt, att, för den händelse 2:ne Stånd uti en fråga stanna emot de 2:ne an? dra, de 2:ne Stånden ingalunda skulle hafva makt att göra deras mening emot de andra Ståndens gällande, hvarföre äfven en annan utväg att slita tvisten Stånden emellan blifvit utfunnen. Nu skulle man ingå på en helt annan bana.
Också medgifves villigt, att flera på hufvudfrågan inverkande omständigheter icke kunnat af Utskottet tagas i betraktande, då Kongl. Propositionen om grunderna för kavalleriets och infanteriets organisation blifvit ölverlemnad till Stats-Utskottct. den om beväringen till Lag-Utskottet, och åtskilliga motioner rörande lindring i indelningsverkets tunga till Allmänna Besvärsocb Ekonomi-Utskottet. Efter vårt förmenande borde alla dessa frågor öfverlemnats till ett gemensamt Sammansatt Stats-, Lagoch Ekonomi-Utskott, hvarigenom ej blott krigsmagtens förstärkande kommit att framhållas, utan äfven en skälig uppmärksamhet kunnat egnas åt rustoch rotehållarnes rättmätiga anspråk. Detta har icke skett och lärer vid m ike varande riksmöte nu icke kunna ske. När härtill tages i betraktande, att frågan om beväringsynglingarnes förvänd - ' Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utskottets Utlåtande N:o 5. 41 vandlande till soldater i arméen, om en ny och skarpt misskänd method för deras uttagande, om vapenöfningstidens utsträckning från 30 dagar på två år till 107 dagar på fyra år, om upphäfvande af den skarpskyttar' tillförsäkrade befrielse från första åx-ets vapenöfning — röra icke blott Sveriges nuvarande fyra Riksstånd, utan äfven den ännu orepresenterade delen af Svenska folket, hvilken först vid ett blifvande riksmöte kan utföra sin talan; så torde alla skäl tala för ett uppskof med frågans afgörande. Vi våga dessutom tro, att genom beväringsfrågans allmänna diskuterande till och under nästa riksmöte någon bättre och ändamålsenligare utväg till dess tillfredsställande lösning skall kunna utfinnas, än den af Utskottet nu tillstyrkta, och att i alla händelser ett uppskof måste vara att föredraga framför ett beslut, som sannolikt skulle i alla landsändar upptagas med ovilja.
Justerades pleni prof. för d. 26 sistl. Mars. Med tillkännagifvande, att Hr dorchimont, Wilh. Albrecht, som enligt på förmiddagen öpnad vallista blifvit utsedd till ledamot i BevillmsUtsk., anmält sig vara hindrad att detta förtroende emottaga, samt att Frih. von Kraemer, Rob. Fredr, begärt och erhållit ledighet från sin befattning såsom ledamot af samma Utsk. under 3:ne veckor, räknade från och med d. 22 i denne månad, anmodade H. Ex. Hr Frih. o. Landtm. Hrr Elektorer att sammanträda lill val af en ledamot i BevillmsUtsk. i st. f. Hr d’Orchimont samt en ledamot i samma Utsk. under den Frih. von Kraemer beviljade ledighetstid. Anmäldes och iades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Ullåtm, mern. och belänk:n, nemi. från Stats-Utskottet: N:o 82, ang:de regleringen af utgifterne under RiksSlatens Första hufvudlitel; N:o 83, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Andra hufvudtitel; N:o 84, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Tredje hufvudtitel; N:o 85, ang:de reglering af utgifterne under RiksStatens Fjerde hufvudtitel; N:o 86, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Femte hufvudtitel; N:o 87, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Sjette hufvudtitel; N:o 88, ang:de reglering af utgifterne under RiksStatens Sjunde hufvudtitel; N:o 89, angrde reglering af utgifterne under RiksStatens Åttonde hufvudtitel; N:o 90, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Nionde hufvudtitel; N:o 91, i anledn. af väckt motion dels om framläggande för Den 16 April e. m. 473 R.
Voro mer, än Gudarnes nektar. Såsom just på detta samma års Nyårsdag och Juldag. Se, i första delen af hans Samlade Skrifter, poemerna sidd. Sammandrag. Se Kellgrens Inträdes-tal i Svenska Akademien. Nämligen öfver dennes återinträde i Kongl. Rådkammaren, den 6 Decemb. 1773. De flesta äro utan post-adress; bland de andra åter bär flertalet denna: ”Vexiö, Ösjö Postgård och Ulfsbäck”. Här vidtager det på sid. 54 anförda stället. Förvändning af det danska ”pog”. Det närmast härefter följande stycket är redan meddeladt (sid. 33). Biskop Vingård, utnämnd 1780 till Biskop i Göteborg från Kyrkoherde vid St. Jacobs församling, var ännu icke afflyttad från Stockholm. (Den 1 Juni 1780 firades denna utnämning, i ett gladt lag, genom en Inpromtu af ”en bland dess församlings invånare, vår lycklige och vittre Skald, Herr Hof-Secreteraren Bellman”. Se Stockh. Posten f. 1780, N:o 129). Dessa förklaringar upplysa saker, af interesse blott för dåtidens läsare. – Bokhandlaren Schildt var bladets förläggare. Med ”kreatur” menas här naturligtvis (liksom ungefär öfverallt hos Thorild) creatura; skapad, ändlig varelse. Här menas tvifvelsutan dennes Histoire philosophique des établissemens et du commerce des Européens dans les deux Indes; hvars andra upplaga, utgifven just 1781, innehållande en mängd tillagda häftiga diatriber om Despotism, Hierarki, Fanatism o. s. v., ådrog honom fördömelse af Sorbonne och landsförvisning af Parlamentet. På baksidan af en grafskrift i poetisk prosa, öfver en Morbroder till Heurlin. Detta ställe, och några följande af lika antydningar, syfta på vissa från denna tid härrörande utförligare uppsatser; hvilka ock, bland de egentliga brefven, blifvit af Heurlin troget förvarade.
Denna Herr Baro s Anmärkning röre: dci uklätan, de som frän SlakS-Ulskotltt införwäntas römnde Sko - Den ii Januarit. 665 Sksgarve i allmänhetFräsan är för det närwarande endast vm en particukr Casus, och saken lärer nu wara afgjord Ropades Ja. Wid Tredje puncten gjorde Herr Grefwe» och LondtMarskklken propLsitivn till bifall af Statslitssolketö ut-ätande, hwarktll Allmänt ropades Ja. Föredrogs ä n»o Stats Urffottets den 5 Januari! pä bordet lagda Betänkande i anledning af Herr ^Kmmerlsnvs proposition, akt Haga LustSlott och Park, som tillhört si b. Konungen, men af honom och dest Fawitle nu mera icke kommer att begagnas, mätte öswerlemnas tili Hans Maut rvär nuwarande Nädiga Konung. Herr Grelwen och LandrMarfk-rlken: Sorn Statsckltffottet ej yttrat sig öfwer sjeifwa fräsan eller gjort näqvt tilleller afstyrkande, fär jag fräga vm Högtofl. Ridderffapet och Adeln bifallee Hrrr LrkmitlLilörvs morton Alherre 8tsel von kkollstein utbad sig akt sä underrättelse om beskaffenheten af Haga, om nägon Landt egendom dertill hörde, och om askastnmgen deras more betydlig. Herr Grefwen och LandrMarffalken jemte Ztssilliga bland Ridderffapet och Adela intygade att det möre nästan dara husen och Parken, och det ej Ridd. och Ad. Proe. 5 B. wy 6L - 666 Den n Januari»' more troligt, att om denna Kongkgärd fvrfäldes, nägon köpare dertill skulle erbjuda sig.